EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 14.10.2022 COM(2022) 665 final 2022/0337(BUD) Predlog SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije za pomoč Nemčiji, Belgiji, Nizozemski, Avstriji, Luksemburgu, Španiji in Grčiji po naravnih nesrečah, ki so se v teh državah zgodile v letu 2021



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1.Ozadje predloga Ta sklep zajema uporabo Solidarnostnega sklada Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Solidarnostni sklad EU) v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 2012/2002 (v nadaljnjem besedilu: Uredba) v znesku 718 482 761 EUR za zagotavljanje pomoči Nemčiji, Belgiji, Nizozemski, Avstriji, Luksemburgu, Španiji in Grčiji po naravnih nesrečah, ki so se v teh državah zgodile v letu 2021. To uporabo sklada dopolnjuje zahtevek DEC št. 20/2022, v katerem je predlagana prerazporeditev zneska v višini 668 482 761 EUR iz rezervne vrstice rezerve za solidarnost in nujno pomoč v operativno proračunsko vrstico Solidarnostnega sklada EU, tako v obveznostih kot v plačilih. Poleg prerazporejenih odobritev iz rezervne vrstice rezerve za solidarnost in nujno pomoč se bo ta uporaba sklada financirala z uporabo zneska 50 000 000 EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil, ki so že vključene v splošni proračun za leto 2022 v skladu s členom 4a(4) uredbe o Solidarnostnem skladu EU za kritje predplačil. Že izplačana predplačila Španiji in Grčiji v skupnem znesku 6 288 171 EUR se bodo odštela pred plačilom preostalega zneska. 2.Informacije in pogoji 2.1Nemčija – večja nesreča: poplave Med 12. in 15. julijem 2021 je počasen sistem nizkega pritiska, imenovan „Bernd“, prečkal jugozahodne dele Nemčije, kar je povzročilo močno, dolgotrajno deževje, pri čemer so padavine lokalno presegle 150 mm v 24 urah v regijah Severno Porenje-Vestfalija in Porenje-Pfalz v Nemčiji. Izredno deževje je povzročilo obsežne poplave ob več majhnih in srednjih rekah ter hudourniške poplave in plazove blata s katastrofalnimi posledicami. V Nemčiji so poplave razdejale na desetine mest in vasi, povzročile obsežno uničenje javne in zasebne infrastrukture ter škodo podjetjem. Poleg tega je življenje izgubilo 196 ljudi. Nemčija je zato zaprosila za finančno pomoč iz Solidarnostnega sklada EU. (1)Nemčija je 1. oktobra 2021 vložila vlogo za finančni prispevek iz Solidarnostnega sklada EU za financiranje nujnih operacij in operacij za okrevanje po poplavah julija 2021. (2)Nemčija je zaprosila za prispevek iz Solidarnostnega sklada EU v roku 12 tednov po prvi škodi, ki jo je povzročila nesreča 13. julija 2021. Vloga vsebuje vse informacije, ki se zahtevajo po členu 4 Uredbe. (3)Gre za nesrečo naravnega izvora, ki zato spada na področje uporabe Solidarnostnega sklada EU. (4)Nemški organi so skupno neposredno škodo, ki jo je povzročila nesreča, ocenili na 29,21 milijarde EUR. Ta znesek predstavlja 0,82 % nemškega bruto nacionalnega dohodka (BND) in presega prag za „večjo nesrečo“, ki znaša 3 656,983 milijona EUR (3 milijarde EUR v cenah iz leta 2011). Zato se nesreča šteje za „večjo naravno nesrečo“ v skladu s členom 2(2) Uredbe. (5)Skupna neposredna škoda je osnova za izračun zneska finančnega prispevka iz Solidarnostnega sklada EU. Finančni prispevek se lahko uporabi samo za bistvene nujne operacije in operacije za okrevanje, kakor so opredeljene v členu 3 Uredbe. (6)Nemčija ni zahtevala izplačila predplačila v skladu s členom 4a Uredbe. (7)Od 12. julija 2021 je doslej najmočnejše deževje prizadelo velike dele južnega Severnega Porenja-Vestfalije. Na nekaterih območjih je deževje trajalo 60 ur. Zato so se na začetku začeli pojavljati majhni vodotoki in hudourniške poplave na lokalni ravni. Zaradi nenehnih padavin so srednje velike in večje reke, kot so Ahr, Emscher, Erft, Kyll, Lippe, Prüm, Ruhr, Rur, Sieg in Wupper, prav tako preplavile svoje bregove. To je povzročilo obsežne poplave od območij Eifla (Porenje-Pfalz) do Porenja in od Porurja do južne Vestfalije (Severno Porenje-Vestfalija). Z umikom sistema nizkega pritiska iz Severnega Porenja-Vestfalije in Porenja-Pfalz so bila prizadeta tudi območja Osterzgebirge, Lausitz in Berchtesgadener Land. Tudi tu je prišlo do močnega deževja, ki je povzročilo regionalne poplave. Poplave so povzročile številna zaprtja cest, motnje v oskrbi z energijo, javnem in železniškem prometu ter nekatere motnje v telekomunikacijskem sektorju. Večina šol na prizadetih območjih je bila zaprta. Sistemi nasipov so bili močno poškodovani. Oskrba z energijo in pitno vodo je bila na prizadetih območjih začasno prekinjena. Neurja in poplave so uničile ali poškodovale javno infrastrukturo, javne stavbe in podjetja. Nujni ukrepi, ki so jih sprejeli organi, so bili opozarjanje in evakuacija prebivalstva, reševanje ljudi in iskanje pogrešanih oseb. V prvih dneh poplav so vključevali tudi zagotavljanje pitne vode, hrane, higienskih materialov, oblačil in potrošnega materiala prebivalstvu. (8)Nemčija je stroške operacij, ki so upravičene na podlagi člena 3(2) Uredbe, ocenila na 4,89 milijarde EUR ter jih razčlenila ločeno po vrstah operacij. Največji delež stroškov nujnih operacij (več kot 3,9 milijarde EUR) se nanaša na ponovno vzpostavitev delovanja infrastrukture in obratov, zlasti na področju prometa in telekomunikacij. Drugi največji del stroškov v višini 764,9 milijona EUR zadeva čiščenje območji, ki jih je prizadela nesreča. (9)Nemčija je Direktivo 2007/60/ES v celoti prenesla v nacionalno pravo z zakonom o upravljanju voda. Izvajanje zakona se spremlja na ravni zveznih dežel („Länder“). (10)Nemčija na dan predložitve vloge ni bila v postopku za ugotavljanje kršitev v zvezi z zakonodajo Unije v povezavi z naravo nesreče. (11)Nemški organi niso navedli nobenega zavarovalnega kritja upravičenih stroškov.

2.2Belgija – večja nesreča: poplave Med 12. in 15. julijem 2021 je počasen sistem nizkega pritiska, imenovan „Bernd“, prečkal Belgijo, pri čemer je močno deževje po vsej Belgiji povzročilo hudourniške poplave, rečne poplave in poplave podzemne vode, skupaj s plazovi blata in naplavinami. Temu so 24. in 25. julija 2021 sledile nadaljnje hudourniške poplave in plazovi blata. Zaradi hudih poplav je življenje izgubilo 42 ljudi. Nesreča je povzročila obsežno uničenje javne in zasebne infrastrukture, škodo podjetjem in škodo sto tisočem gospodinjstev. Belgija je zato zaprosila za finančno pomoč iz Solidarnostnega sklada EU. (1)Belgija je 1. oktobra 2021 vložila vlogo za finančni prispevek iz Solidarnostnega sklada EU za financiranje nujnih operacij in operacij za okrevanje po poplavah julija 2021. 7. aprila 2022 je na zahtevo Komisije predložila dodatne informacije v zvezi s poplavami 24. in 25. julija 2021, da bi dopolnila svojo vlogo. (2)Belgija je zaprosila za prispevek iz Solidarnostnega sklada EU v roku 12 tednov po prvi škodi, ki jo je povzročila nesreča 13. julija 2021. Vloga vsebuje vse informacije, ki se zahtevajo po členu 4 Uredbe. (3)Gre za nesrečo naravnega izvora, ki zato spada na področje uporabe Solidarnostnega sklada EU. (4)Belgijski organi so skupno neposredno škodo, ki jo je povzročila nesreča, ocenili na 5,56 milijarde EUR. Ta znesek predstavlja 1,15 % belgijskega bruto nacionalnega dohodka (BND) in presega prag za „večjo nesrečo“, ki znaša 2 892,814 milijona EUR. Zato se nesreča šteje za „večjo naravno nesrečo“ v skladu s členom 2(2) Uredbe. (5)Skupna neposredna škoda je osnova za izračun zneska finančnega prispevka iz Solidarnostnega sklada EU. Finančni prispevek se lahko uporabi samo za bistvene nujne operacije in operacije za okrevanje, kakor so opredeljene v členu 3 Uredbe. (6)Belgija ni zahtevala izplačila predplačila v skladu s členom 4a Uredbe. (7)Med 12. in 15. julijem 2021 je v Belgiji prišlo do močnega deževja, na vzhodu države pa je bila izmerjena rekordna količina padavin, in sicer 271,5 milimetra dežja v 48 urah v občini Jalhay in 217 milimetrov v 48 urah v kraju Spa. V večjih delih belgijske pokrajine Luxembourg je v obdobju 48 ur padlo med 150 mm in 200 mm padavin. 14. julija so bili v belgijskih pokrajinah Liège, Namur in Luxembourg aktivirani pokrajinski načrti za izredne razmere in posredovanje. Močno so bila prizadeta predvsem območja na bregovih reke Meuse in njenih pritokov, saj je več rek (Lesse, Vesder, Berwijn, Ourthe) preplavilo bregove in poplavilo okoliška območja. 24. julija 2021 zvečer so hude nevihte povzročile nadaljnje hudourniške poplave in plazove blata, zlasti v pokrajinah Namur in Brabant Wallon. Tokrat so bila močno prizadeta mesta Namur, Dinant in Walhain. V vlogi je navedeno, da so vse prizadete občine pred tem prizadele poplave od 13. do 17. julija, zaradi katerih so bili dogodki 24. in 25. julija še hujši. V praksi in na terenu je glede na obseg škode in kratko časovno obdobje med obema poplavama nemogoče razlikovati med škodo, ki jo je povzročil prvi val poplav, in škodo, ki so jo povzročile poplave, ki so temu sledile. (8)Poplave so prizadele 209 od 262 valonskih občin, kar je povzročilo 578 milijonov kvadratnih metrov poškodovanih cest v skupni dolžini 96,4 kilometrov, 1 342 kilometrov poškodovanih rečnih bregov in nasipov, 220 poškodovanih mostov in 9 673 hektarov poplavljenih zemljišč (tj. približno 13 548 nogometnih igrišč). 23 920 stavb je utrpelo škodo zaradi poplav, od tega jih je bilo 357 nepopravljivo poškodovanih. Med njimi je 58 vladnih stavb, 185 športnih objektov, 53 kampov in 21 hotelov. Prizadetih je bilo skoraj 2 700 podjetij, od tega jih je 76 utrpelo nepopravljivo škodo. (9)Belgija je stroške operacij, ki so upravičene na podlagi člena 3(2) Uredbe, ocenila na 1,88 milijarde EUR ter jih razčlenila ločeno po vrstah operacij. Največji delež stroškov nujnih operacij (več kot 835,12 milijona EUR) se nanaša na ponovno vzpostavitev delovanja infrastrukture in obratov, zlasti na področju prometa in izobraževanja. Drugi največji del stroškov v višini 390,82 milijona EUR zadeva zagotavljanje začasnih nastanitev. (10)V Belgiji ni nacionalnega pristopa k izvajanju Direktive 2007/60/ES. Belgija ima regionalni okvir za izvajanje direktive o poplavni ogroženosti v Flandriji (flamski odlok o celostni vodni politiki) in Valoniji (valonski odlok o vodi, člen 53). Regiji ločeno uporabljata člen 13(1)(b) (priprava kart in načrtov za obvladovanje poplavne ogroženosti). Načrti za obvladovanje poplavne ogroženosti (2015) so na voljo za valonsko in rensko regijo. (11)Belgija na dan predložitve vloge ni bila v postopku za ugotavljanje kršitev v zvezi z zakonodajo Unije v povezavi z naravo nesreče. (12)Belgijski organi niso navedli nobenega zavarovalnega kritja upravičenih stroškov. 2.3Nizozemska – nesreča v sosednji državi: poplave Med 12. in 15. julijem 2021 je počasen sistem nizkega pritiska, imenovan „Bernd“, prečkal Nizozemsko in prinesel močno deževje, ki je povzročilo hudourniške poplave in površinsko odtekanje vode. Zato so se prebivalci, podjetja, kmetje in ustanove soočali s hudo škodo na svojih nepremičninah, poškodovana je bila javna in zasebna infrastruktura, ceste so bile zaprte, železniški promet pa ustavljen. Nizozemska je zato zaprosila za finančno pomoč iz Solidarnostnega sklada EU. (1)Nizozemska je 1. oktobra 2021 vložila vlogo za finančni prispevek iz Solidarnostnega sklada EU za financiranje nujnih operacij in operacij za okrevanje po poplavah julija 2021. (2)Nizozemska je zaprosila za prispevek iz Solidarnostnega sklada EU v roku 12 tednov po prvi škodi, ki jo je povzročila nesreča 13. julija 2021. Vloga vsebuje vse informacije, ki se zahtevajo po členu 4 Uredbe.

(3)Gre za nesrečo naravnega izvora, ki zato spada na področje uporabe Solidarnostnega sklada EU. (4)Nizozemski organi so predložili vlogo na podlagi merila za nesrečo v sosednji državi, kot je določeno v členu 2(4) Uredbe, ki določa, da se pomoč iz Solidarnostnega sklada EU lahko uporabi tudi za katero koli naravno nesrečo v upravičeni državi, ki je tudi večja naravna nesreča v sosednji upravičeni državi. Nizozemska je skupno neposredno škodo, ki jo je povzročila nesreča, ocenila na 500 milijonov EUR. Ta znesek predstavlja 0,06 % nizozemskega bruto nacionalnega dohodka (BND). Ker ista naravna nesreča izpolnjuje pogoje za „večjo naravno nesrečo“ v Belgiji in Nemčiji, je zato vloga Nizozemske upravičena do prispevka iz Solidarnostnega sklada EU brez določenega praga. (5)Skupna neposredna škoda je osnova za izračun zneska finančnega prispevka iz Solidarnostnega sklada EU. Finančni prispevek se lahko uporabi samo za bistvene nujne operacije in operacije za okrevanje, kakor so opredeljene v členu 3 Uredbe. (6)Nizozemska ni zahtevala izplačila predplačila v skladu s členom 4a Uredbe. (7)Od 13. julija do 20. julija 2021 je sistem nizkega pritiska, ki je prešel državo, prinesel močno deževje in hudourniške poplave. Izredne padavine v delih belgijskih, nemških in nizozemskih povodij rek Meuse in Ren so povzročile previsoke vodostaje in poplave na številnih lokacijah. Skupna količina padavin v dveh dneh na velikem območju je znašala od 160 do 180 mm. Zaradi deževja so nastali izjemno visoki vodostaji na reki Meuse in v njenem povodju. Poleg tega so zaradi deževja poplavljali tudi potoki in pritoki na jugu pokrajine Limburg. Zato je bilo treba evakuirati približno 50 000 prebivalcev. Nujne ukrepe, kot je namestitev vreč s peskom, so usklajevali strokovnjaki, vendar so jih pogosto izvajali lokalni prebivalci. Več glavnih in stranskih cest je bilo zaprtih, železniški promet pa je začasno prenehal obratovati. Najvidnejši incidenti so bili „peščeni vrelci“ (erozija peska, ki jo povzroča voda izpod nasipa), poplava nasipa v kraju Aasterberg in škoda na jezu v kraju Bosscheveld blizu Maastrichta. Porušena sta bila dva lokalna protipoplavna nasipa – nasip, postavljen zaradi izrednih razmer, v kraju Horn in nasip blizu kraja Roermond. (8)Nizozemska je stroške operacij, ki so upravičene na podlagi člena 3(2) Uredbe, ocenila na 30 milijonov EUR ter jih razčlenila ločeno po vrstah operacij. Največji delež stroškov nujnih operacij (več kot 25 milijonov EUR) se nanaša na ponovno vzpostavitev delovanja infrastrukture in obratov. (9)Direktiva 2007/60/ES je bila na Nizozemskem prenesena v nacionalno zakonodajo. Na splošno je obvladovanje poplavne ogroženosti, vključno s preprečevanjem poplav, varstvom pred njimi in njihovo blažitvijo, na Nizozemskem izjemno strogo. (10)Nizozemska na dan predložitve vloge ni bila v postopku za ugotavljanje kršitev v zvezi z zakonodajo Unije v povezavi z naravo nesreče. (11)Nizozemski organi niso navedli nobenega zavarovalnega kritja upravičenih stroškov. 2.4Avstrija – nesreča v sosednji državi: poplave Med 16. in 19. julijem 2021 je počasen sistem nizkega pritiska, imenovan „Bernd“, povzročil znatno količino deževja v Avstriji, pri čemer je bila absolutna največja količina izmerjena 17. julija 2021 v Salzburgu in na Tirolskem. Močno deževje je povzročilo hude poplave in plazove blata, ki so povzročili škodo na javni in zasebni infrastrukturi. Prebivalstvo in gospodarstvo sta bila močno prizadeta. Avstrija je zato zaprosila za finančno pomoč iz Solidarnostnega sklada EU. (1)Avstrija je 5. oktobra 2021 vložila vlogo za finančni prispevek iz Solidarnostnega sklada EU za financiranje nujnih operacij in operacij za okrevanje po poplavah julija 2021. (2)Avstrija je zaprosila za prispevek iz Solidarnostnega sklada EU v roku 12 tednov po prvi škodi, ki jo je povzročila nesreča 16. julija 2021. Vloga vsebuje vse informacije, ki se zahtevajo po členu 4 Uredbe. (3)Gre za nesrečo naravnega izvora, ki zato spada na področje uporabe Solidarnostnega sklada EU. (4)Avstrijski organi so predložili vlogo na podlagi merila za nesrečo v sosednji državi, kot je določeno v členu 2(4) Uredbe, ki določa, da se pomoč iz Solidarnostnega sklada EU lahko uporabi tudi za katero koli naravno nesrečo v upravičeni državi, ki je tudi večja naravna nesreča v sosednji upravičeni državi. Avstrija je skupno neposredno škodo, ki jo je povzročila nesreča, ocenila na 84,6 milijona EUR. Ta znesek predstavlja 0,02 % avstrijskega bruto nacionalnega dohodka (BND). Ker ista naravna nesreča izpolnjuje pogoje za „večjo naravno nesrečo“ v Belgiji in Nemčiji, je zato vloga Avstrije upravičena do prispevka iz Solidarnostnega sklada EU brez določenega praga. (5)Skupna neposredna škoda je osnova za izračun zneska finančnega prispevka iz Solidarnostnega sklada EU. Finančni prispevek se lahko uporabi samo za bistvene nujne operacije in operacije za okrevanje, kakor so opredeljene v členu 3 Uredbe. (6)Avstrija ni zahtevala izplačila predplačila v skladu s členom 4a Uredbe. (7)V štirih dneh je severno od glavnega alpskega grebena padlo od 50 mm do 100 mm deževja. Vendar so bile med regijami velike razlike: takšne količine padavin, kot so bile zabeležene v delih Tirolske in Spodnje Avstrije, so se pojavile samo enkrat v 150 letih. V Salzburgu je bila takšna količina lokalnih padavin zabeležena prvič v 75 letih, v delih Dunaja pa je prišlo do 100-letnega deževja. Močno deževje je povzročilo plazove blata in hude poplave, ki so povzročili ogromno škodo na javni in zasebni infrastrukturi v zveznih deželah Salzburg in Tirolska. Poleg tega je bila škoda zabeležena tudi v zveznih deželah Spodnja Avstrija, Zgornja Avstrija in Dunaj, manjša škoda pa v zvezni deželi Štajerska. Največji delež nastale neposredne škode je povezan s fizično škodo na omrežni infrastrukturi (voda in odpadne vode, promet, mostovi, energija, telekomunikacije itd.). (8)Avstrija je stroške operacij, ki so upravičene na podlagi člena 3(2) Uredbe, ocenila na 35,83 milijona EUR ter jih razčlenila ločeno po vrstah operacij. Največji delež stroškov nujnih operacij (več kot 24,47 milijona EUR) se nanaša na ponovno vzpostavitev delovanja infrastrukture na področju prometa. Drugi največji del stroškov v višini 7,99 milijona EUR zadeva zagotovitev preventivne infrastrukture.

(9)Direktiva 2007/60/ES je bila v avstrijsko zakonodajo prenesena s spremembo zakona o vodah iz leta 2011. (10)Avstrija na dan predložitve vloge ni bila v postopku za ugotavljanje kršitev v zvezi z zakonodajo Unije v povezavi z naravo nesreče. (11)Avstrijski organi niso navedli nobenega zavarovalnega kritja upravičenih stroškov. 2.5Luksemburg – nesreča v sosednji državi: poplave Od 14. julija 2021 je počasen sistem nizkega pritiska, imenovan „Bernd“, povzročil močno deževje tudi v Luksemburgu. Razmeroma visoka vlažnost tal je spodbudila hudourniške poplave, ki so na koncu povzročile rečne poplave. Poplave so se še povečale zaradi velikih izlivov čezmejnih rek Nims in Prüm ter mednarodnih rek Our in Sure. Zato je Luksemburg zabeležil 100-letne poplave na desetih merilnih postajah in najvišje vodostaje od začetka meritev na petnajstih merilnih postajah. Luksemburg je zato zaprosil za finančno pomoč iz Solidarnostnega sklada EU. (1)Luksemburg je 6. oktobra 2021 vložil vlogo za finančni prispevek iz Solidarnostnega sklada EU za financiranje nujnih operacij in operacij za okrevanje po poplavah julija 2021. (2)Luksemburg je zaprosil za prispevek iz Solidarnostnega sklada EU v roku 12 tednov po prvi škodi, ki jo je povzročila nesreča 14. julija 2021. Vloga vsebuje vse informacije, ki se zahtevajo po členu 4 Uredbe. (3)Gre za nesrečo naravnega izvora, ki zato spada na področje uporabe Solidarnostnega sklada EU. (4)Luksemburški organi so predložili vlogo na podlagi merila za nesrečo v sosednji državi, kot je določeno v členu 2(4) Uredbe, ki določa, da se pomoč iz Solidarnostnega sklada EU lahko uporabi tudi za katero koli naravno nesrečo v upravičeni državi, ki je tudi večja naravna nesreča v sosednji upravičeni državi. Luksemburg je skupno neposredno škodo, ki jo je povzročila nesreča, ocenil na 193,3 milijona EUR. Ta znesek predstavlja 0,4 % luksemburškega bruto nacionalnega dohodka (BND). Ker ista naravna nesreča izpolnjuje pogoje za „večjo naravno nesrečo“ v Belgiji in Nemčiji, je zato vloga Luksemburga upravičena do prispevka iz Solidarnostnega sklada EU brez določenega praga. (5)Skupna neposredna škoda je osnova za izračun zneska finančnega prispevka iz Solidarnostnega sklada EU. Finančni prispevek se lahko uporabi samo za bistvene nujne operacije in operacije za okrevanje, kakor so opredeljene v členu 3 Uredbe. (6)Luksemburg ni zahteval izplačila predplačila v skladu s členom 4a Uredbe. (7)Razmeroma visoka vlažnost tal je spodbudila hudourniške poplave, ki so na koncu povzročile rečne poplave. Policija in nacionalna služba za ukrepanje ob nesrečah CGDIS sta v noči s 14. na 15. julij 2021 izvedli 1 200 intervencij. Poplavljene so bile številne hiše, ki niso bile več primerne za bivanje. Približno 400 ljudi je bilo treba evakuirati in premestiti. Številna gospodinjstva so izgubila dostop do električne energije, približno en teden pa je bilo brez električne energije 250 gospodinjstev. Poleg tega je bilo treba zapreti 180 cest, po vsej državi pa so bile prizadete številne avtobusne in železniške povezave. V številnih občinah so poplave prizadele vodne sisteme, državljanke in državljani pa so bili pozvani, naj vodo pred uporabo prekuhavajo. Poplave so prizadele tri čistilne naprave, več črpalnih postaj, celotno omrežje cevovodov in eno hidroelektrarno. Tudi podjetja in kmetijski sektor so utrpeli škodo. (8)Luksemburg je stroške operacij, ki so upravičene na podlagi člena 3(2) Uredbe, ocenil na 36,7 milijona EUR ter jih razčlenil ločeno po vrstah operacij. Največji delež stroškov nujnih operacij (več kot 16,4 milijona EUR) se nanaša na ponovno vzpostavitev delovanja infrastrukture in obratov na področju vode in odpadne vode. Drugi največji del stroškov v višini 10,8 milijona EUR zadeva prometni sektor. (9)Direktiva 2007/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o oceni in obvladovanju poplavne ogroženosti (v nadaljnjem besedilu: direktiva o poplavah) je bila prenesena v luksemburško zakonodajo s spremenjenim zakonom o vodi z dne 19. decembra 2008. (10)Luksemburg na dan predložitve vloge ni bil v postopku za ugotavljanje kršitev v zvezi z zakonodajo Unije v povezavi z naravo nesreče. (11)Luksemburški organi niso navedli nobenega zavarovalnega kritja upravičenih stroškov. 2.6Španija – regionalna naravna nesreča: izbruh vulkana na otoku La Palma, Kanarski otoki 19. septembra 2021 je izbruhnil vulkan Cumbre Vieja na otoku La Palma (del Kanarskih otokov) v Španiji in povzročil veliko škodo na otoku. Šlo je za strombolski izbruh, pri čemer so velike količine lave iztekale iz več odprtin ob razpoki izbruha. Med izbruhom so proti zahodu usmerjeni tokovi lave, ki so morje dosegli na dveh ločenih točkah in oblikovali delte iz lave, prizadeli približno 1 241 ha površine otoka. Španija je zato zaprosila za finančno pomoč iz Solidarnostnega sklada EU.

(1)Španija je 3. decembra 2021 vložila vlogo za prispevek iz Solidarnostnega sklada EU po izbruhu vulkana na otoku La Palma 19. septembra 2021. Španija je 22. marca 2022 predložila posodobitev vloge, vključno z natančnejšimi ocenami skupne neposredne škode, kot to omogoča člen 4(1a) Uredbe. (2)Španija je zaprosila za prispevek iz Solidarnostnega sklada EU v roku 12 tednov po prvi škodi, ki jo je povzročila nesreča 19. septembra 2021. Vloga vsebuje vse informacije, ki se zahtevajo po členu 4 Uredbe. (3)Gre za vulkanski izbruh naravnega izvora, ki zato spada na področje uporabe Solidarnostnega sklada EU. (4)V vlogi je bila nesreča predstavljena kot „regionalna naravna nesreča“, kot je določena v členu 2(3) Uredbe in pomeni katero koli naravno nesrečo v regiji na ravni 2 NUTS upravičene države, ki povzroči neposredno škodo, višjo od 1,5 % bruto domačega proizvoda (BDP) te regije ali 1 % regionalnega BDP za najbolj oddaljene regije. Španski organi so skupno neposredno škodo ocenili na 1 milijardo EUR. Ta znesek predstavlja 2,19 % BDP Kanarskih otokov in presega veljavni prag za „regionalno nesrečo“, ki za Kanarske otoke v letu 2021 znaša 457,2 milijona EUR. Glede na navedeno se nesreča šteje za „regionalno nesrečo“, vloga Španije pa je upravičena do prispevka iz Solidarnostnega sklada EU. (5)Skupna neposredna škoda je osnova za izračun zneska finančnega prispevka iz Solidarnostnega sklada EU. Finančni prispevek se lahko uporabi samo za bistvene nujne operacije in operacije za okrevanje, kakor so opredeljene v členu 3 Uredbe. (6)Španija je zaprosila za izplačilo predplačila pričakovanega prispevka v skladu s členom 4a Uredbe. Komisija je na podlagi predhodne ocene sklenila, da so pogoji za izplačilo predplačila iz Solidarnostnega sklada EU izpolnjeni. Zato je bilo z Izvedbenim sklepom Komisije C(2022) 1802 z dne 21. marca 2022 dodeljeno predplačilo v višini 5 391 796 EUR. Predplačilo je bilo Španiji izplačano 2. maja 2022. (7)Večina škode zadeva kmetijski sektor, stavbni fond in omrežno infrastrukturo. Lava je po ocenah prizadela skupno 984,85 hektara. Uničenih je bilo 1 452 stavb, od tega 1 177 stanovanjskih, 147 kmetijskih, 67 industrijskih, 33 za prosti čas in gostinstvo, 13 javnih in 15 drugih. Prizadeti so bili številni nasadi, vključno z nasadi banan, vinogradi ter nasadi avokadov in agrumov, ter živinorejske farme, kar je pomenilo neposredno izgubo premoženja. Posledice za lokalno gospodarstvo, ki ga je zelo prizadela že pandemija, so hude, okrevanje pa bo dolgo. (8)Službe Komisije so temeljito proučile vlogo v skladu z Uredbo, zlasti s členi 2, 3 in 4 Uredbe. V oceni je bil potrjen obseg prizadetega območja in skupno število izpostavljene populacije, kot je navedeno v vlogi. Posebna analiza učinkov na kmetijski sektor, omrežno infrastrukturo in stanovanjske stavbe je potrdila obseg škode in oceno stroškov, ki so jo predstavili španski organi. Glede na navedeno se nesreča šteje za regionalno nesrečo, vloga Španije pa je upravičena do prispevka iz Solidarnostnega sklada EU. (9)Španija je stroške nujnih operacij in operacij za okrevanje, ki so upravičene na podlagi člena 3(2) Uredbe, ocenila na 354,9 milijona EUR ter jih predstavila ločeno po vrstah operacij. Največji delež se nanaša na stroške popravila infrastrukture in začasne nastanitve. (10)Z odlokom št. 112/2018 z dne 30. julija 2015 je bil odobren Posebni načrt za civilno zaščito in nujno pomoč zaradi vulkanskega tveganja v Avtonomni skupnosti Kanarski otoki (PEVOLCA). Cilj tega načrta je zagotoviti usklajen, prožen, uspešen in učinkovit odziv vseh javnih uprav pri spopadanju s potresnimi in vulkanskimi krizami ter posledičnimi izrednimi razmerami, ki nastajajo na ozemlju Kanarskih otokov, ter zagotoviti, da se upoštevajo preventivni ukrepi iz veljavne zakonodaje. (11)Španija na dan predložitve vloge ni bila v postopku za ugotavljanje kršitev v zvezi z zakonodajo Unije v povezavi z naravo nesreče. (12)Španski organi so navedli, da za upravičene stroške ni zavarovalnega kritja. 2.7Grčija – regionalna naravna nesreča: potres na Kreti 27. septembra 2021 je otok Kreto v Grčiji prizadel potres magnitude 6 ML. V epicentru je bila zabeležena znatna škoda. Center potresa je bil jugovzhodno od Herakliona. Glavnemu potresu je sledila močna seizmična sekvenca, pri čemer je največji popotresni sunek z magnitudo 5,3 ML 28. septembra 2021 povzročil dodatno škodo. V potresu je umrla ena oseba, 36 je bilo ranjenih, nastala pa je tudi znatna škoda. Grčija je zato zaprosila za finančno pomoč iz Solidarnostnega sklada EU. (1)Grčija je 16. decembra 2021 vložila vlogo za prispevek iz Solidarnostnega sklada EU za financiranje nujnih operacij in operacij za okrevanje po potresu na Kreti 27. septembra 2021. (2)Grčija je zaprosila za prispevek iz Solidarnostnega sklada EU v roku 12 tednov po prvi škodi, ki jo je povzročila nesreča 27. septembra 2021. Vloga vsebuje vse informacije, ki se zahtevajo po členu 4 Uredbe. (3)Potres je naravnega izvora, zato spada na področje uporabe Solidarnostnega sklada EU. (4)V vlogi je bila nesreča predstavljena kot „regionalna naravna nesreča“, kot je določena v členu 2(3) Uredbe in pomeni katero koli naravno nesrečo v regiji na ravni 2 NUTS upravičene države, ki povzroči neposredno škodo, višjo od 1,5 % bruto domačega proizvoda (BDP) te regije. Grški organi so skupno neposredno škodo ocenili na 143,42 milijona EUR. Ta znesek predstavlja 1,53 % BDP regije Kreta in presega veljavni prag „regionalne nesreče“, ki znaša 140,79 milijona EUR. Glede na navedeno se nesreča šteje za „regionalno nesrečo“, vloga Grčije pa je upravičena do prispevka iz Solidarnostnega sklada EU. (5)Skupna neposredna škoda je osnova za izračun zneska finančnega prispevka iz Solidarnostnega sklada EU. Finančni prispevek se lahko uporabi samo za bistvene nujne operacije, kakor so opredeljene v členu 3 Uredbe.

(6)Grčija je zaprosila za izplačilo predplačila pričakovanega prispevka v skladu s členom 4a Uredbe. Komisija je na podlagi predhodne ocene sklenila, da so pogoji za izplačilo predplačila iz Solidarnostnega sklada EU izpolnjeni. Zato je bilo z Izvedbenim sklepom Komisije C(2022) 2599 z dne 26. aprila 2022 dodeljeno predplačilo v višini 896 375 EUR. Predplačilo je bilo Grčiji izplačano 19. maja 2022. (7)Službe Komisije so temeljito proučile vlogo v skladu z Uredbo, zlasti s členi 2, 3 in 4 Uredbe. (8)V vlogi je navedeno, da je zaradi potresa in njegovih popotresnih sunkov večjo škodo utrpelo ali pa bilo celo popolnoma uničeno skupno 6 658 stavb, od tega 4 584 hiš, 227 prostorov za opravljanje poklicnih dejavnosti, 318 svetišč/javnih stavb in 1 029 skladišč. V vlogi so skupni stroški škode za stanovanjske stavbe ocenjeni na 115,45 milijona EUR, stroški škode na javnem premoženju pa na 10,1 milijona EUR. Grški organi so po potresu izvedli večje nujne in reševalne operacije ter dejavnosti čiščenja in zanje zagotovili znatna javna sredstva. (9)Grčija je stroške nujnih operacij in operacij za okrevanje, ki so upravičene na podlagi člena 3(2) Uredbe, ocenila na 12,49 milijona EUR ter jih predstavila ločeno po vrstah operacij. Največji delež se nanaša na ponovno vzpostavitev delovanja infrastrukture in obratov, zlasti na področju vode in odpadnih voda ter v izobraževalnem sektorju. (10)Vloga Grčije vsebuje opis izvajanja zakonodaje Unije o preprečevanju in upravljanju tveganj nesreč glede na naravo nesreče. Zaradi močnih potresov, ki so Grčijo prizadeli v obdobju 1978–1981, je grška vlada vzpostavila politiko za preprečevanje in obvladovanje tveganj naravnih nesreč, da bi se izboljšala odpornost lokalnih skupnosti na podlagi okvira za izvajanje politik, namenjenih zmanjšanju znanih tveganj, obvladovanje posledic potresov in postopke/dejavnosti za preprečevanje novih tveganj. Grški zakon o potresno odporni gradnji vsebuje posodobljeno karto potresne nevarnosti. (11)Grčija na dan predložitve vloge ni bila v postopku za ugotavljanje kršitev v zvezi z zakonodajo Unije v povezavi z naravo nesreče. (12)Grški organi so navedli, da za upravičene stroške ni zavarovalnega kritja. 2.8Zaključek Iz zgoraj navedenih razlogov nesreče, navedene v vlogah, ki so jih predložile Nemčija, Belgija, Nizozemska, Avstrija, Luksemburg, Španija in Grčija, izpolnjujejo pogoje iz Uredbe. 3.Financiranje iz dodelitev Solidarnostnega sklada EU za leto 2022 Uredba Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 (v nadaljnjem besedilu: uredba o VFO) ter zlasti člen 9 uredbe o VFO omogoča uporabo Solidarnostnega sklada EU v kontekstu rezerve za solidarnost in nujno pomoč. V točki 10 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za uvedbo novih virov lastnih sredstev, so določeni načini uporabe Solidarnostnega sklada EU v kontekstu rezerve za solidarnost in nujno pomoč. Ker je bila solidarnost glavni razlog za ustanovitev Solidarnostnega sklada EU, Komisija meni, da bi morala biti pomoč progresivna. Zato bi morala biti intenzivnost pomoči za delež škode, ki presega prag za „večjo naravno nesrečo“ za uporabo sredstev Solidarnostnega sklada EU (tj. 0,6 % BND oziroma 3 milijarde EUR v cenah iz leta 2011, pri čemer se upošteva nižji znesek), večja kot za delež škode pod tem pragom. To pomeni, da se znesek pomoči za državo, ki jo je prizadela nesreča, ki izpolnjuje pogoje za „večjo naravno nesrečo“, izračuna tako, da se seštejeta dva zneska: 2,5 % skupne neposredne škode pod pragom in 6 % za del skupne neposredne škode nad pragom. Stopnja, ki se uporablja za določitev zneskov pomoči za „regionalne naravne nesreče“, ki po definiciji ostajajo pod nacionalnim pragom, znaša 2,5 % skupne neposredne škode. Poleg tega se v skladu s členom 2(4) Uredbe pomoč iz Solidarnostnega sklada EU lahko uporabi tudi za katero koli naravno nesrečo v upravičeni državi, ki je tudi večja naravna nesreča v sosednji upravičeni državi. Kadar se zaprosi za pomoč iz Solidarnostnega sklada EU na podlagi merila „sosednje države“, pragov za skupno neposredno škodo ni. Stopnja, ki se uporablja za določitev zneska pomoči za nesrečo na podlagi merila „sosednje države“, je enaka kot v primeru „regionalne nesreče“, tj. 2,5 % skupne neposredne škode. Prispevek ne sme presegati ocenjenih skupnih stroškov upravičenih operacij. Metodologija za izračun pomoči je bila določena v letnem poročilu o Solidarnostnem skladu EU za obdobje 2002–2003, sprejela pa sta jo tudi Svet in Evropski parlament. Ker je tako izračunani skupni znesek za vse države presegal razpoložljiva proračunska sredstva, so bili zneski po državah sorazmerno zmanjšani. Komisija zato proračunskemu organu predlaga, naj uporabi naslednje zneske:



Država članica Opredelitev nesreče Skupna neposredna škoda (v EUR) Uporabljeni prag za regionalne nesreče





(v EUR) Prag za večje nesreče (v EUR) 2,5 % skupne neposredne škode (v EUR) 6 % neposredne škode nad pragom (v EUR) Možni znesek pomoči (v EUR) Sorazmerni znesek pomoči, ki se uporabi (v EUR) Predplačila (v EUR) Nemčija poplave večja nesreča (člen 2(2)) 29 212 940 000 n. r. 3 656 983 000 91 424 575 1 533 357 420 1 624 781 995 612 611 256 – Belgija poplave večja nesreča (člen 2(2)) 5 565 796 000 n. r. 2 892 814 000 72 320 350 160 378 920 232 699 270 87 737 427 – Nizozemska poplave nesreča v sosednji državi (člen 2(4)) 500 000 000 n. r. n. r. 12 500 000 n. r. 12 500 000 4 713 027 – Avstrija poplave nesreča v sosednji državi (člen 2(4)) 84 608 089 n. r. n. r. 2 115 202 n. r. 2 115 202 797 520 – Luksemburg poplave nesreča v sosednji državi (člen 2(4)) 193 300 000 n. r. n. r. 4 832 500 n. r. 4 832 500 1 822 056 – Španija La Palma – vulkan regionalna nesreča (člen 2(3)) 1 002 496 862 457 200 400 n. r. 25 062 422 n. r. 25 062 422 9 449 589 5 391 796 Grčija potres regionalna nesreča (člen 2(3)) 143 420 124 140 786 700 n. r. 3 585 503 n. r. 3 585 503 1 351 886 896 375 SKUPAJ 1 905 576 892 718 482 761 6 288 171 V skladu s členom 9(2) uredbe o VFO je skupna letna zgornja meja rezerve za solidarnost in nujno pomoč 1 200 000 000 EUR v cenah iz leta 2018 ali 1 298 919 000 EUR v tekočih cenah. Člen 9(4) uredbe o VFO določa, da je od 1. oktobra za vse komponente rezerve za solidarnost in nujno pomoč na razpolago 25 % skupne letne dodelitve rezerve za solidarnost in nujno pomoč (324 729 750 EUR v tekočih cenah za leto 2022). V skladu s predlaganim DEC 18/2022 se bo ta znesek uporabil za namene humanitarne pomoči. Prav tako se lahko v skladu s členom 9(4) uredbe o VFO iz Solidarnostnega sklada EU uporabi največ 50 % skupne dodelitve rezerve za solidarnost in nujno pomoč, in sicer po odštetju prej omenjenih 25 %. Zato je najvišji znesek, ki se lahko uporabi iz Solidarnostnega sklada EU iz dodelitve rezerve za solidarnost in nujno pomoč za leto 2022, 487 094 625 EUR, vključno s 50 000 000 EUR, ki so že bili vključeni v splošni proračun za leto 2022 v obveznostih in plačilih za plačilo predplačil v skladu s členom 4a(4) uredbe o Solidarnostnem skladu EU. Poleg tega se lahko znesek v višini 20 388 136 EUR, ki ustreza 50 % neporabljenega zneska rezerve za solidarnost in nujno pomoč iz leta 2021, prav tako uporabi za Solidarnostni sklad EU v skladu s členom 9(2) uredbe o VFO. Nazadnje, v skladu s Skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije o nameri, da se v letu 2022 zagotovijo največji možni viri za naravne nesreče v sklopu za Solidarnostni sklad EU rezerve za solidarnost in nujno pomoč, se znesek v višini 211 000 000 EUR do 1. septembra ni porabil za sklop za zunanje izredne razmere rezerve za solidarnost in nujno pomoč, zato se lahko v skladu s členom 9(4) uredbe o VFO nameni Solidarnostnemu skladu EU.

Zato je najvišji znesek, ki je na voljo za to uporabo Solidarnostnega sklada EU, 718 482 761 EUR, s čimer se bodo pokrile potrebe v okviru tega sklepa o uporabi sredstev iz Sklada, kot je opisano zgoraj. Znesek iz Solidarnostnega sklada EU, ki je na voljo: Letna dodelitev rezerve za solidarnost in nujno pomoč za leto 2022, namenjena Solidarnostnemu skladu EU 487 094 625 EUR -vključno z zneskom, vključenim v proračun za leto 2022 za predplačila 50 000 000 EUR 50 % neporabljene dodelitve rezerve za solidarnost in nujno pomoč za leto 2021 20 388 136 EUR Preostali del, ki ni bil porabljen za zunanji sklop pred 1. septembrom 211 000 000 EUR SKUPAJ 718 482 761 2022/0337 (BUD) Predlog SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije za pomoč Nemčiji, Belgiji, Nizozemski, Avstriji, Luksemburgu, Španiji in Grčiji po naravnih nesrečah, ki so se v teh državah zgodile v letu 2021 EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije in zlasti člena 4(3) Uredbe, ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za uvedbo novih virov lastnih sredstev, in zlasti točke 10 Sporazuma, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, ob upoštevanju naslednjega: (1)Namen Solidarnostnega sklada Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Sklad) je omogočiti Uniji, da se hitro, učinkovito in prožno odziva na izredne razmere in tako izkaže solidarnost s prebivalstvom regij, ki so jih prizadele večje ali regionalne naravne nesreče ali izredne razmere večjih razsežnosti v javnem zdravju. (2)Sredstva Sklada ne smejo preseči zgornjih mej, kot so določene v členu 9 Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093. (3)Nemčija je 1. oktobra 2021 vložila vlogo za uporabo sredstev Sklada po poplavah julija 2021. (4)Belgija je 1. oktobra 2021 vložila vlogo za uporabo sredstev Sklada po poplavah julija 2021. (5)Nizozemska je 1. oktobra 2021 vložila vlogo za uporabo sredstev Sklada po poplavah julija 2021. (6)Avstrija je 5. oktobra 2021 vložila vlogo za uporabo sredstev Sklada po poplavah julija 2021. (7)Luksemburg je 6. oktobra 2021 vložil vlogo za uporabo sredstev Sklada po poplavah julija 2021. (8)Španija je 3. decembra 2021 vložila vlogo za uporabo sredstev Sklada po izbruhu vulkana na otoku La Palma 19. septembra 2021. Španija je 22. marca 2022 predložila posodobitev vloge.