PRILOGA I

UPORABE IN MINIMALNE ZAHTEVE

Oddelek 1: Uporabe predelane vode

Namakanje v kmetijstvu

Namakanje v kmetijstvu pomeni namakanje naslednjih vrst kulturnih rastlin:

— prehrambnih rastlin, ki se zaužijejo surove, kar pomeni kulturne rastline, ki so namenjene za prehrano ljudi in se zaužijejo surove ali nepredelane;

— predelanih prehrambnih rastlin, kar pomeni kulturne rastline, ki so namenjene za prehrano ljudi po postopku predelave (tj. skuhane ali industrijsko predelane);

— neprehrambnih rastlin, kar pomeni kulturne rastline, ki niso namenjene za prehrano ljudi (npr. pašniki in krmne rastline, predivnice, okrasne, semenske in energetske rastline ter travna ruša).

Brez poseganja v drugo zadevno pravo Unije na področju okolja in zdravja lahko države članice uporabljajo predelano vodo za druge namene, na primer:

— v industriji in

— v rekreacijske namene in na področju okolja.

Oddelek 2: Minimalne zahteve

Minimalne zahteve, ki se uporabljajo za predelano vodo, namenjeno za namakanje v kmetijstvu

Razredi kakovosti predelane vode ter dovoljene uporabe in metode namakanja za vsak razred so določeni v preglednici 1. Minimalne zahteve za kakovost vode so določene v preglednici 2 točke (a). Najmanjša pogostost spremljanja in cilji uspešnosti za spremljanje predelane vode so določeni v preglednici 3 (rutinsko spremljanje) in v preglednici 4 (validacijsko spremljanje) točke (b).

Kulturne rastline, ki spadajo v določeno kategorijo, se namakajo s predelano vodo ustreznega najnižjega razreda kakovosti predelane vode, ki je naveden v preglednici 1, razen če se uporabljajo ustrezne dodatne pregrade iz točke (c) člena 5(4), s čimer so izpolnjene zahteve glede kakovosti iz preglednice 2 točke (a). Take dodatne pregrade lahko temeljijo na okvirnem seznamu preventivnih ukrepov iz točke 7 Priloge II ali katerih koli drugih enakovrednih nacionalnih ali mednarodnih standardih, npr. na standardu ISO 16075–2.

Preglednica 1

Razredi kakovosti predelane vode ter dovoljena uporaba v kmetijstvu in metoda namakanja

Najnižji razred kakovosti predelane vode Kategorija kulturnih rastlin (*1) Metoda namakanja A Vse prehrambne rastline, ki se zaužijejo surove, katerih užitni del je v neposrednem stiku s predelano vodo, ter korenovke in gomoljnice, ki se zaužijejo surove Vse metode namakanja B Prehrambne rastline, ki se zaužijejo surove ter katerih užitni del raste nad tlemi in ni v neposrednem stiku s predelano vodo, predelane prehrambne rastline in neprehrambne rastline, vključno s kulturnimi rastlinami, ki se uporabljajo za krmljenje živali za proizvodnjo mleka ali mesa Vse metode namakanja C Prehrambne rastline, ki se zaužijejo surove ter katerih užitni del raste nad tlemi in ni v neposrednem stiku s predelano vodo, predelane prehrambne rastline in neprehrambne rastline, vključno s kulturnimi rastlinami, ki se uporabljajo za krmljenje živali za proizvodnjo mleka ali mesa Kapljično namakanje (*2) ali druga metoda namakanja, pri kateri ne pride do neposrednega stika z užitnim delom kulturne rastline D Industrijske in energetske rastline ter semenske rastline Vse metode namakanja (*3)

(a) Minimalne zahteve za kakovost vode

Preglednica 2

Zahteve glede kakovosti predelane vode za namakanje v kmetijstvu

Kakovostni razred predelane vode Okvirni cilj tehnologije Zahteve glede kakovosti E. coli (število/100 ml) BOD5 (mg/l) Neraztopljene snovi (mg/l) Motnost (NTU) Drugo A Sekundarno čiščenje, filtriranje in dezinfekcija ≤ 10 ≤ 10 ≤ 10 ≤ 5 Legionella spp.: < 1 000 cfu/l, če obstaja nevarnost aerosolizacije Črevesne ogorčice (jajčeca helmintov): ≤ 1 jajčece/l za namakanje pašnikov ali krmnih rastlin B Sekundarno čiščenje in dezinfekcija ≤ 100 V skladu z Direktivo 91/271/EGS (Priloga I, preglednica 1) V skladu z Direktivo 91/271/EGS (Priloga I, preglednica 1) — C Sekundarno čiščenje in dezinfekcija ≤ 1 000 — D Sekundarno čiščenje in dezinfekcija ≤ 10 000 —

Predelana voda se šteje za skladno z zahtevami iz preglednice 2, kadar meritve za to predelano vodo izpolnjujejo vsa naslednja merila:

— 90 % ali več vzorcev ne presega navedenih vrednosti za bakteriji E. coli in Legionella spp. ter črevesne ogorčice; nobena vrednost vzorcev ne presega najvišje meje odstopanja za eno logaritemsko enoto od navedene vrednosti za bakteriji E. coli in Legionella spp. ter 100 % navedene vrednosti za črevesne ogorčice;

— 90 % ali več vzorcev ne presega navedenih vrednosti za BOD5, neraztopljenih snovi in motnosti v razredu A; nobena vrednost vzorcev ne presega najvišje meje odstopanja, ki je 100 % navedene vrednosti.

(b) Minimalne zahteve za spremljanje

Upravljavci objektov za predelavo vode izvajajo rutinsko spremljanje, s katerim preverjajo, ali je predelana voda skladna z minimalnimi zahtevami za kakovost vode iz točke (a). Rutinsko spremljanje je vključeno v postopke preverjanja sistema za ponovno uporabo vode.

Vzorci, ki se uporabijo za preverjanje skladnosti z mikrobiološkimi parametri na mestu skladnosti, se odvzamejo v skladu s standardom EN ISO 19458 ali katerim koli drugim nacionalnim ali mednarodnim standardom, ki zagotavlja enakovredno kakovost.

Preglednica 3

Najmanjša pogostost rutinskega spremljanja predelane vode za namakanje v kmetijstvu

Najmanjša pogostost spremljanja Razred kakovosti predelane vode E. coli BOD5 Neraztopljene snovi Motnost Legionella spp. (kadar je ustrezno) Črevesne ogorčice (če je ustrezno) A Enkrat na teden Enkrat na teden Enkrat na teden Stalno Dvakrat na mesec Dvakrat na mesec ali kot določi upravljavec objekta za predelavo vode glede na število jajčec v odpadni vodi, ki se dovaja v objekt za predelavo vode B Enkrat na teden V skladu z Direktivo 91/271/EGS (Priloga I, oddelek D) V skladu z Direktivo 91/271/EGS (Priloga I, oddelek D) — C Dvakrat na mesec — D Dvakrat na mesec —

Validacijsko spremljanje se izvede pred začetkom delovanja novega objekta za predelavo vode.

Objekti za predelavo vode, ki na dan … [začetek veljavnosti te uredbe] že delujejo in izpolnjujejo zahteve glede kakovosti predelane vode iz preglednice 2 točke (a), so izvzeti iz te obveznosti glede validacijskega spremljanja.

Validacijsko spremljanje pa se izvede v vseh primerih, ko se oprema nadgradi in kadar se doda nova oprema ali postopki.

Validacijsko spremljanje se izvede za razred kakovosti predelane vode z najstrožjimi zahtevami, tj. razred A, da se oceni, ali so cilji uspešnosti (zmanjšanje log10) doseženi. Validacijsko spremljanje vključuje spremljanje indikatorskih mikroorganizmov, povezanih s posamezno skupino patogenov, in sicer bakterije, virusi in protozoji. Izbrani indikatorski mikroorganizmi so E. coli za patogene bakterije, F-specifični kolifagi, somatski kolifagi ali kolifagi za patogene viruse ter spore Clostridium perfringens ali bakterije, ki tvorijo spore in zmanjšujejo sulfate, za protozoje. Cilji uspešnosti (zmanjšanje log10) za validacijsko spremljanje za izbrane indikatorske mikroorganizme so določeni v preglednici 4 in morajo biti doseženi na mestu skladnosti, pri čemer se upoštevajo koncentracije v surovi odpadni vodi, ki vstopa v komunalno čistilno napravo. Cilje uspešnosti bi moralo doseči ali preseči vsaj 90 % validacijskih vzorcev.

Če biološki kazalnik v surovi odpadni vodi ni navzoč v zadostni količini, da bi dosegli zmanjšanje log10, odsotnost tega biološkega kazalnika v predelani vodi pomeni, da so validacijske zahteve izpolnjene. Doseganje cilja uspešnosti se lahko ugotovi z analitičnim nadzorom, s seštevanjem uspešnosti pripisane posameznim fazam čiščenja na podlagi znanstvenih dognanj za standardne uveljavljene postopke, kot so objavljeni podatki iz poročil o preskusih ali študije primerov ali na podlagi laboratorijskih preskusov v nadzorovanih pogojih za inovativno čiščenje.

Preglednica 4

Validacijsko spremljanje predelane vode za namakanje v kmetijstvu

Razred kakovosti predelane vode Indikatorski mikroorganizmi (*4) Cilji uspešnosti za verigo čiščenja (zmanjšanje log10) A E. coli ≥ 5,0 Kolifagi skupaj/F-specifični kolifagi/somatski kolifagi/kolifagi (*5) ≥ 6,0 Spore Clostridium perfringens/bakterije, ki tvorijo spore in zmanjšujejo sulfate (*6) ≥ 4,0 (v primeru spor Clostridium perfringens) ≥ 5,0 (v primeru bakterij, ki tvorijo spore in zmanjšujejo sulfate)

Metode analize za spremljanje se potrdijo in dokumentirajo v skladu s standardom EN ISO/IEC-17025 ali drugimi nacionalnimi ali mednarodnimi standardi, ki zagotavljajo enako kakovost.

(*1) Če ista vrsta namakane kulturne rastline spada v več kategorij iz preglednice 1, se uporabljajo zahteve za najstrožjo kategorijo.

(*2) Kapljično namakanje je sistem za mikronamakanje, ki lahko rastlinam dovaja vodo v obliki kapljic ali šibkih curkov ter vključuje zelo počasno (2–20 litrov/uro) kapljanje vode na tla ali neposredno pod površino tal iz sistema plastičnih cevi z majhnim premerom, ki imajo izhodne odprtine, imenovane kapljalniki.

(*3) V primeru metod namakanja, ki posnemajo dež, bi bilo treba posebno pozornost nameniti varovanju zdravja delavcev ali drugih navzočih oseb. V ta namen se uporabijo ustrezni preventivni ukrepi.

(*4) Za namene validacijskega spremljanja se namesto predlaganih indikatorskih mikroorganizmov lahko uporabijo tudi referenčni patogeni mikroorganizmi Campylobacter, rotavirus in Cryptosporidium. V tem primeru se uporabijo naslednji cilji uspešnosti (zmanjšanje log10): Campylobacter (≥ 5,0), rotavirus (≥ 6,0) in Cryptosporidium (≥ 5,0).

(*5) Kazalnik „Kolifagi skupaj“ je izbran kot najprimernejši kazalnik za viruse. Če pa analiza kolifagov skupaj ni izvedljiva, se analizira vsaj en od njih (F-specifične ali somatske kolifage).

(*6) Spore Clostridium perfringens so izbrane kot najprimernejši kazalnik za protozoje. Druga možnost pa so bakterije, ki tvorijo spore in zmanjšujejo sulfate, če koncentracija spor Clostridium perfringens ne omogoča potrditve zahtevanega zmanjšanja log10.