[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 5. 9. 2006

SEC(2006) 1093

DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE

Spremna listina k predlogu za PRIPOROČILO EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o vzpostavitvi evropskega ogrodja kvalifikacij za vseživljenjsko učenje POVZETEK PRESOJE VPLIVA {COM(2006) 479 konč.}{SEC(2006) 1094}

DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE

POVZETEK PRESOJE VPLIVA VZPOSTAVITVE EVROPSKEGA OGRODJA KVALIFIKACIJ

V Evropi, za katero je značilno hitro tehnološko in gospodarsko spreminjanje ter staranje prebivalstva, je vseživljenjsko učenje postalo nujno. Potreba po stalnem obnavljanju znanja ter spretnosti in sposobnosti državljanov je za konkurenčnost in socialno vključenost EU bistvenega pomena. Vendar pa vseživljenjsko učenje zaradi pomanjkanja komunikacije in sodelovanja med ponudniki izobraževanja in usposabljanja v različnih sistemih in v različnih državah ni preprosto. Prepreke, ki nastajajo zaradi tega, posamezne državljane ovirajo pri doseganju izobraževanja in usposabljanja in otežkočajo združevanje kvalifikacij različnih ustanov ter s tem nadaljevanje vseživljenjskega učenja. Poleg tega pomanjkanje ureditev, ki bi državljanom omogočale prenos kvalifikacij in enega okolja izobraževanja v drugega, morda lahko ustvari ovire za mobilnost delavcev in študentov v okviru evropskega trga dela.

Presoja vpliva navaja različne možnosti, o katerih je razmišljal GD EAC v iskanju rešitev za ta vprašanja. Poudarja, da bi dodana vrednost evropskega ogrodja kvalifikacij (EQF)[1] omogočila lažje vseživljenjsko učenje in zmanjšala ovire za mobilnost v Evropi.

Kot je navedeno v presoji vpliva in osnutku priporočila, bi EQF deloval kot sredstvo prevajanja in nevtralna referenčna točka za primerjanje kvalifikacij ter bi lajšal njihov prenos po Evropi. Bil bi tudi katalizator za reforme sistemov izobraževanja in usposabljanja in za pridobitev resničnega vseživljenjskega učenja. Oblikovanje EQF je zato za doseganje ciljev EU v lizbonskem partnerstvu za rast in delovna mesta osrednjega pomena.

EQF bi temeljil na nizu 8 referenčnih ravni, opisanih glede na njihove učne izide, ki bi zajemal vse učenje, vključno s splošnim izobraževanjem, poklicnim usposabljanjem in visokošolskim izobraževanjem, in bi ga podpiral dogovorjen niz načel in meril. Od držav članic in področij dejavnosti, ki bi želeli uporabljati EQF kot referenco, bi se pričakovalo, da spoštujejo ta načela in merila. Vendar pa EQF ne bi nadomestil nacionalnih ravni kvalifikacij in ni mišljeno, da bi prevzel že prej določene funkcije nacionalnih sistemov ali ogrodij. (Člena 149 in 150 Pogodbe izključujeta kakršen koli ureditveni ukrep na področju izobraževanja in usposabljanja. Katera koli politika EU na tem področju bi morala namesto tega podpirati in dopolnjevati delovanje držav članic ter v celoti spoštovati njihovo odgovornost pri vsebini in organizaciji izobraževanja in usposabljanja.)

Prva obravnavana možnost je neukrepanje (tj., neukrepanje s strani Evropske unije) in bi pomenila dovoljenje, da še naprej veljajo sedanje ureditve za primerljivost, preglednost in prenos kvalifikacij. Vendar ta možnost ne bi izpolnila potreb držav članic po skupni evropski referenčni točki ali instrumentu za rešitev zgoraj navedenih problemov.

Druga možnost je sporočilo Komisije. Vendar sporočilo Komisije ni instrument, ki pri svojem sprejetju vključuje države članice ali Evropski parlament. Ta možnost torej ne bi spodbudila potrebnih političnih obvez držav članic za uporabo EQF na nacionalni ravni.

Tretja možnost je priporočilo Komisije po členu 150 Pogodbe, ki obravnava poklicno usposabljanje. Vendar ta možnost izključuje člen 149, ki se nanaša na izobraževanje, ki pa je bistveni del EQF. Sprožila bi uporabo instrumenta, ki – kot v možnosti 2 – v formalno sprejetje ne bi vključil držav članic ali Evropskega parlamenta in tako bi še vedno primanjkovala stopnja politične obvezanosti, potrebne za izvajanje EQF.

Četrta obravnavana možnost je vzpostavitev EQF prek zakonodajnega instrumenta priporočila Evropskega parlamenta in Sveta po členih 149 in 150 Pogodbe. Ta instrument bi zajemal tako izobraževanje kot tudi usposabljanje, ki sta kot cilja in sestavna dela vseživljenjske perspektive enako pomembna. Instrument bi priporočal, da bi države članice EQF uporabljale na prostovoljni osnovi kot sredstvo prevajanja za primerjanje kvalifikacij in za lažjo preglednost in prenos po Evropi.

Peta možnost je vzpostavitev EQF prek zakonodajnega instrumenta sklepa Evropskega parlamenta in Sveta po členu 150 Pogodbe; Vendar ta možnost spet izključuje člen 149, ki se nanaša na izobraževanje. Poleg tega bi bil to sklep o sprejemanju načel in obveznosti za tiste države članice, ki povezujejo svoje nacionalne sisteme kvalifikacij z EQF. Vendar pa se velika večina zainteresiranih strani (države članice, socialni partnerji, področja dejavnosti in drugi) strinja s tem, da mora biti EQF popolnoma prostovoljen.

V tem okviru je treba poudariti, da ne glede na izbrano sredstvo ta instrument ne bi pokrival situacij, ki jih zajema Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/36/ES[2] o priznavanju poklicnih kvalifikacij, ki je edini pravno zavezujoč instrument, ki dodeljuje pravice in obveznosti tako pristojnim nacionalnim organom kot tudi migrantom. V situacijah, ki jih Direktiva ne zajema, bo EQF lahko izvajal primerjave preko nacionalnih sistemov kvalifikacij/ogrodij kvalifikacij, ki se uporabljajo v državi članici, kjer se je usposabljal migrant, in nacionalnih sistemov kvalifikacij/ogrodij kvalifikacij (druge) države članice, kjer migrant(-ka) dela ali se izobražuje.

GD EAC je na podlagi primerjav prednosti in pomanjkljivosti zgoraj navedenih možnosti izbral možnost 4, ki bi Komisiji – v sodelovanju z državami članicami in socialnimi partnerji – omogočila obravnavo opisanih izzivov in iskanje ustreznih rešitev. Ta možnost se najbolj sklada s pričakovanji držav članic in zainteresiranih strani. Nudila bi tudi najboljšo podlago za uspešno izvajanje EQF in za doseganje dejanske dodane vrednosti, ki jo evropska razsežnost lahko daje svojim državljanom na področju vseživljenjskega učenja in mobilnosti preko kvalifikacij in sistemov kvalifikacij.

[1] Informativna opomba o terminologiji je vključena na koncu te presoje vpliva.

[2] UL L 255, 30.9.2005, str. 22.