ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Možnost 0 – osnovni scenarij Ta možnost ne bi vključevala sprememb politike EU.

Možnost 1 – nezakonodajne pobude: ta možnost bi zagotovila smernice za boljše uveljavljanje obstoječih instrumentov EU v zvezi z neupravičenimi omejitvami glede lokalizacije podatkov, ki jih nalagajo države članice. Razpoložljivost podatkov za namene regulativnega nadzora bi bilo treba omogočiti v skladu z veljavnimi določbami zakonodaje držav članic. Smernice o najboljših praksah na ravni EU bi morale omogočiti lažjo zamenjavo ponudnikov storitev v oblaku in prenos podatkov k drugemu ponudniku storitev ali nazaj na informacijske sisteme uporabnikov.

Možnost 2 – zakonodajna pobuda, ki temelji na načelih, in okvir za sodelovanje Ta možnost bi določila načelo prostega pretoka podatkov v EU in prepovedala neupravičene ukrepe glede lokalizacije podatkov, razen v primeru, ko so takšni ukrepi upravičeni iz razlogov nacionalne varnosti, ter uvedla zahtevo po priglasitvi vsakega novega ukrepa glede lokalizacije podatkov. Družbe, ki shranjujejo in/ali obdelujejo svoje podatke v drugi državi članici, bi morale na zahtevo zagotoviti podatke regulativnemu organu v skladu z zakonodajo. Treba bi bilo omogočiti zamenjavo ponudnika storitev v oblaku in prenos podatkov k novemu ponudniku ali nazaj na informacijske sisteme uporabnikov ter z namenskimi določbami spodbujati zanesljive skupne standarde in/ali certifikacijske sheme za varnost shranjevanja in/ali obdelave podatkov. Enotne kontaktne točke, ki jih določijo države članice, in vseevropska skupina za politike, ki jo sestavljajo takšne kontaktne točke, bi morale omogočati izmenjavo in sodelovanje za razvoj skupnih pristopov in najboljših praks ter učinkovito izvajanje uvedenih načel.

Varianta: - Podmožnost 2a – namesto zakonodajne določbe in soregulacije glede prenosa podatkov bi bil v tej podmožnosti predviden samoregulativni pristop za izboljšanje pogojev za prenos podatkov pri zamenjavi ponudnikov ali prenos podatkov nazaj na informacijske sisteme uporabnikov, vključno s postopki, časovnimi okvirji in morebitnimi zaračunanimi stroški. Na področju posredovanja glede varnosti shranjevanja in obdelave podatkov bi podmožnost vključevala pojasnilo, da se že veljavne varnostne zahteve še naprej uporabljajo za poslovne uporabnike, kadar shranjujejo ali obdelujejo svoje podatke v drugih državah članicah EU, tudi če gre za oddajo storitev zunanjemu izvajalcu, npr. ponudniku storitev v oblaku.

Možnost 3 – Podrobna zakonodajna pobuda Ta možnost bi vzpostavila popolnoma usklajena pravila o neupravičenih zahtevah glede lokalizacije podatkov (bele ali črne liste). Zavezujoč sodelovalni okvir bi regulativnim organom omogočil uveljavljanje čezmejnega dostopa do ustreznih podatkov. Ponudniki storitev v oblaku bi morali olajšati prenos podatkov in dovolj podrobno razkriti ustrezne postopke, tehnične zahteve in stroške. Razviti bi bilo treba skupne standarde in posebno evropsko certifikacijsko shemo za varno ponudbo storitev shranjevanja in/ali obdelave podatkov v oblaku.
Obravnavale so se tri možnosti politike: 1) Smernice in izmenjava poglobljenih informacij med organi bi lahko državam članicam pomagale pri opravljanju preskusov sorazmernosti, vendar bodo imele zelo majhen učinek. Vzpostavitev preskusa sorazmernosti za regulirane poklice na ravni EU bi lahko zajemala več možnosti. Lahko bi določila minimalna merila za opravljanje preverjanj sorazmernosti na podlagi in z dopolnjevanjem sodne prakse ter z uvedbo preglednosti ocenjevanj držav članic prek zavezujočega instrumenta (možnost 2a) ali v priporočilu (možnost 2b). Poleg tega bi lahko dodatno vključila postopkovne vidike, kot so javna posvetovanja in redni pregledi, za zagotavljanje, da se preverjanja sorazmernosti izvedejo objektivno in neodvisno ter tako zagotovijo celovite ocene v vseh sektorjih dejavnosti (v zvezi s tem sta mogoči dve podmožnosti, možnost 3a z direktivo EU in možnost 3b s priporočilom). Čeprav se zadevni možnosti ne izključujeta, ima prednost možnost 3a, saj bi najustrezneje odpravila težave na vseh ravneh regulacije (predhodni učinek) in ustvarila največ koristi.
Z uredbama o EuVECA in EuSEF sta se uvedli oznaki „Evropski skladi tveganega kapitala“ oziroma „Evropski skladi za socialno podjetništvo“, ki ju lahko uporabljajo skladi EuVECA in EuSEF, ki podpirajo mlada in inovativna podjetja z namenom ustvarjanja pozitivnega družbenega učinka. Uredbi omogočata čezmejno trženje teh skladov brez dodatnih ovir za namene izpolnjevanja njihovih naložbenih potreb. Pregled uredb o EuVECA in EuSEF je tesno povezan s cilji unije kapitalskih trgov (CMU), ki so usmerjeni v olajšanje financiranja MSP, razpršitev virov financiranja in okrepitev čezmejnega pretoka kapitala. Povezan je tudi s prvim in drugim stebrom naložbenega načrta, ki se osredotočata na zagotavljanje dodatnega financiranja EU za MSP in lastniške finančne instrumente v okviru Programa za konkurenčnost podjetij in MSP (COSME) ter v okviru programa Obzorje 2020. Uredbi sta usklajeni z drugimi ukrepi za vzpostavitev unije kapitalskih trgov, kot je skupni načrt Komisije in Evropskega investicijskega sklada za sponzoriranje vseevropskega sklada skladov tveganega kapitala, ki bi investiral v kombinacijo skladov tveganega kapitala v začetni fazi, poznejših fazah in širitveni fazi. Poročilo o oceni učinka je pripravljeno na podlagi rezultatov pregleda, ki je temelji na programu REFIT.
Izpostavljenost nekaterim kemijskim dejavnikom na delovnem mestu lahko povzroči raka, ki je najpogostejši vzrok smrti, povezanih z delovnim mestom, v EU. Da bi delavce zaščitili pred takšnimi tveganji, je EU sprejela direktivo o rakotvornih in mutagenih snoveh, ki določa ukrepe, ki jih je treba sprejeti za odpravo ali omejitev izpostavljenosti rakotvornim kemijskim dejavnikom, in vključuje mejne vrednosti za poklicno izpostavljenost. Vendar je direktiva o rakotvornih in mutagenih snoveh zastarela, saj ne upošteva razpoložljivih znanstvenih dokazov. Komisija je opravila znanstveno in gospodarsko oceno za 25 prednostnih kemijskih dejavnikov, ki jim je izpostavljenih približno 20 milijonov delavcev v EU. Od teh je 13 kemijskih dejavnikov, za katere so podatki pripravljeni, zajetih v oceni učinka. Države članice so uvedle mejne vrednosti za poklicno izpostavljenost za nekatere od njih, vendar so te zelo različne in včasih zastavljene previsoko, da bi lahko nudile zaščito delavcev.

Rakava obolenja, povezana s poklicem, vplivajo na gospodarstvo na splošno, saj zmanjšujejo ponudbo delovne sile (začasno ali trajno), zmanjšujejo delovno produktivnost in povečujejo obremenitev javnih financ zaradi nepotrebnih javnih izdatkov za zdravstvo, invalidske pokojnine, pokojnine za predčasno upokojitev in druge prejemke. Za delavce in njihove družine rak ne pomeni samo znatne izgube kakovosti življenja, ampak tudi neposredne stroške zdravstvenega varstva in posredno izgubo sedanjih in prihodnjih dohodkov. Iz poslovnega vidika rak, povezan s poklicem, pomeni stroške za nadomestitev osebja, zmanjšanje produktivnosti in potrebo po izplačevanju višjih plač za nadomestitev večjega tveganja pri delu, kar pa vpliva na konkurenčnost podjetij.
Katere zakonodajne in nezakonodajne možnosti politike so bile proučene? Obstaja najprimernejša možnost ali ne? Zakaj?

Možnost 1: Osnovni scenarij – trenutna zakonodaja EU ostane nespremenjena. Možnost 2: Način urejanja uredbe o gnojilih, tj. odobritev tipa, ostane nespremenjena in se razširi na harmonizacijo gnojil iz organskih surovin in drugih gnojilu podobnih proizvodov, kot so rastlinski biostimulanti. Možnost 3: Harmonizacija z odobritvijo sestavin, kar bi privedlo do izčrpnega pozitivnega seznama materialov, primernih za namerno vključitev v proizvod za gnojenje. Možnost 4: Harmonizacija z novim zakonodajnim okvirom, ki bi temeljil na obveznih zahtevah glede kakovosti in varnosti ter prostovoljnih in harmoniziranih tehničnih standardih. Možnost 5: Kot pri možnosti 4 se harmonizacija doseže z novim zakonodajnim okvirom z zahtevami in standardi. Vendar se raven udeležbe tretjih strani pri ugotavljanju skladnosti z zahtevami razlikuje med različnimi kategorijami materialov in je največja pri odpadkih in drugih sekundarnih materialih s potencialno spremenljivo sestavo. Na podlagi analize je možnost 5 videti kot najprimernejša možnost. Pri možnostih od 2 do 5 se uvedejo mejne vrednosti kontaminantov (vključno s težkimi kovinami) za vse proizvode za gnojenje. Ocenjeni sta bili dve različici: popolna harmonizacija in neobvezna harmonizacija, kot sta opisani zgoraj.
Leta 2014 je bilo napotenih 1,9 milijona evropskih delavcev. Čeprav napotitev delavcev predstavlja 0,7 % vseh zaposlitev v EU, podpira čezmejno opravljanje storitev na notranjem trgu, zlasti v gradbeništvu ter nekaterih sektorjih osebnih in poslovnih storitev. V skladu z veljavnimi pravili morajo podjetja, ki napotijo delavce, spoštovati osnovne pravice države članice gostiteljice, vključno z minimalnimi urnimi postavkami. Ta določba povzroča velike razlike v plačah med napotenimi in lokalnimi delavci v državah gostiteljicah. Te razlike po ocenah segajo od 10 % pa vse do 50 %, odvisno od držav in sektorjev. Različna pravila o plačilu izkrivljajo konkurenco med podjetji, saj podjetjem, ki pošiljajo delavce, zagotavljajo prednost v zvezi s stroški dela pred lokalnimi podjetji v državah članicah gostiteljicah. Neusklajenosti med Direktivo in drugimi zakonodajnimi akti EU ustvarjajo pravno negotovost glede enakega obravnavanja napotenih delavcev v regulativnem okviru EU v primeru dolgoročnih napotitev. Po drugi strani pa splošna pravila o napotitvi morda ne bi bila ustrezna za obravnavanje posebnih primerov, kot so napotitve v okviru podizvajalskih verig in dela prek agencij za zagotavljanje začasnega dela ter napotitve znotraj skupine.
SL    SL SL 
 
SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 17.11.2008 
SEC(2008) 2811 kon č. 
  
MNENJE KOMISIJE 
na podlagi drugega odstavka člena 245 Pogodbe ES in drugega odstavka člena 160 
Pogodbe Euratom o zahtevi za spremembo poslovnika Sodiš ča prve stopnje Evropskih 
skupnosti glede ureditve vpraša nja jezikov, ki se v skladu s členom 64 Statuta Sodiš ča 
uporablja za pritožbe Sodiš ča proti odlo čbam Sodiš ča za uslužbence Evropske unije 
 
SL 2   SL MNENJE KOMISIJE 
na podlagi drugega odstavka člena 245 Pogodbe ES in drugega odstavka člena 160 
Pogodbe Euratom o zahtevi za spremembo poslovnika Sodiš ča prve stopnje Evropskih 
skupnosti glede ureditve vpraša nja jezikov, ki se v skladu s členom 64 Statuta Sodiš ča 
uporablja za pritožbe Sodiš ča proti odlo čbam Sodiš ča za uslužbence Evropske unije 
Sprememba, ki jo zahteva Sodiš če prve stopnje1, je namenjena natan čnejši opredelitvi 
ureditve vprašanja jezikov, ki se uporablja za pritožbe Sodiš ča proti odlo čbam Sodiš ča za 
uslužbence Evropske unije. 
Ta sprememba dejansko predvi deva, da bo jezik pos topka postal jezik, v katerem je odlo čba 
Sodišča za uslužbence, proti kateri  je bila vložena pritožba.  Sprememba je povsem tehni čnega 
značaja in ne zahteva pripomb Komisije. 
Zato se Komisija strinja z besedilom, ki ga predlaga Sodiš če prve stopnje. 
V Bruslju,  
 Za Komisijo 
  
                                                 
1 Glej dopis Sveta EU z dne 7.10.2008, ref. št . SGS8/12681, kateremu je  priložena zahteva Sodiš ča prve 
stopnje, dok. št. 13301/08.
[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 7.2.2008

SEC(2008) 137 konč.

Osnutek

SKLEP SKUPNEGA ODBORA EGP

o spremembi Protokola 31 k Sporazumu EGP o sodelovanju na posebnih področjih, za katera ne veljajo štiri temeljne svobode

- Osnutek skupnega stališča Skupnosti - (predložen s strani Komisije)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. Protokol 31 k Sporazumu EGP vsebuje posebne določbe o sodelovanju med Skupnostjo in državami EGP-Efta na področjih, za katera ne veljajo štiri temeljne svobode.

2. Namen priloženega osnutka Sklepa Skupnega odbora EGP je spremeniti Protokol 31, da se razširi sodelovanje na področju javnega zdravja. Sklep določa okvir za sodelovanje in podrobnosti za polno udeležbo držav EGP-Efta v programih in dejavnostih Skupnosti na tem področju z učinkom od 1. januarja 2008 ter zadeva:

32007 D 1350 : Sklep št. 1350/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o uvedbi drugega programa ukrepov Skupnosti na področju zdravja (2008–2013) (UL L 301, 20.11.2007, str. 3).

3. Člen 1(3) Uredbe Sveta (ES) št. 2894/94 o pravilih za izvajanje Sporazuma EGP predvideva, da Svet na predlog Komisije oblikuje stališče Skupnosti do takih sklepov.

4. Osnutek Sklepa Skupnega odbora EGP se predloži v odobritev Svetu. Komisija upa, da bo lahko v najkrajšem možnem času predstavila stališče Skupnosti v Skupnem odboru EGP.

Osnutek

SKLEP SKUPNEGA ODBORA EGP št. (...(

z dne (...(

o spremembi Protokola 31 k Sporazumu EGP o sodelovanju na posebnih področjih, za katera ne veljajo štiri temeljne svobode

SKUPNI ODBOR EGP JE –

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, kakor je bil spremenjen s Protokolom o prilagoditvi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, v nadaljnjem besedilu „Sporazum“, in zlasti členov 86 in 98 Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Protokol 31 k Sporazumu je bil spremenjen s Sklepom Skupnega odbora EGP št. … z dne …[1].

(2) Primerno je razširiti sodelovanje pogodbenic Sporazuma z vključitvijo Sklepa št. 1350/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o uvedbi drugega programa ukrepov Skupnosti na področju zdravja (2008–2013)[2].

(3) Protokol 31 k Sporazumu bi bilo zato treba spremeniti tako, da se omogoči začetek tega razširjenega sodelovanja od 1. januarja 2008 –

SKLENIL:

Člen 1

V členu 16(1) Protokola 31 k Sporazumu se doda naslednja alinea:

„– 32007 D 1350 : Sklep št. 1350/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o uvedbi drugega programa ukrepov Skupnosti na področju zdravja (2008–2013) (UL L 301, 20.11.2007, str. 3).“

Člen 2

Ta sklep začne veljati dan po zadnjem uradnem obvestilu Skupnemu odboru EGP v skladu s členom 103(1) Sporazuma*.

Uporablja se od 1. januarja 2008.

Člen 3

Ta sklep se objavi v sklopu EGP Uradnega lista Evropske unije in Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije .

V Bruslju, […]

Za Skupni odbor EGP

Predsednik

Sekretarja Skupnega odbora EGP

[1] UL L …

[2] UL L 301, 20.11.2007, str. 3.

* [Navedene so ustavne zahteve.][Navedena ni nobena ustavna zahteva.]
[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 11.9.2007

SEC(2007) 1139

DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE

Priloga k

SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

o dialogu med javnim in zasebnim sektorjem na področju varnostnih raziskav in inovacij

POVZETEK PRESOJE VPLIVA

{COM(2007) 511 konč.}{SEC(2007) 1138}

POVZETEK

V tem sporočilu je med drugim navedena vzpostavitev platforme za razvoj dialoga med javnim in zasebnim sektorjem na področju varnostnih raziskav EU, tj. Evropskega foruma za varnostne raziskave in inovacije (ESRIF), ki naj bi bil kmalu ustanovljen.

V tem odboru bi prostovoljno sodelovali povpraševalci po tehnologijah in rešitvah ter ponudniki le-teh, institucije EU in države članice, da se pripravi Skupen program za raziskave na področju varnosti, ki bi moral tako postati referenčni dokument za načrtovanje varnostnih raziskav na evropski, nacionalni in regionalni ravni.

Obravnavale so se različne možnosti za politične ukrepe: (1) brez sprememb politike; (2) forum za dialog med javnim in zasebnim sektorjem, kot je to v prvotnem sporočilu v okviru zakonodajnega in delovnega programa Komisije leta 2006 predvidela enota JLS in (3) vzpostavitev foruma za dialog med javnim in zasebnim sektorjem na področju varnostnih raziskav in inovacij: Podmožnost 3b (vzpostavitev foruma ESRIF brez sklepa Komisije) se zdi primernejša od podmožnosti 3a (vzpostavitev s sklepom Komisije). Prevladuje mnenje, da se foruma ESRIF ne sme ustanoviti s sklepom Komisije, da se tako ohrani njegova neodvisna svetovalna narava nasproti Komisiji.

Neodvisen forum ESRIF bo povečal solastništvo Skupnega programa za raziskave na področju varnosti. Prav tako lahko enaka obravnava mnenj različnih zainteresiranih strani (regionalnih, nacionalnih, evropskih in industrijskih) zagotovi dodano vrednost. Uspešen izid se bo med drugim izmeril na podlagi tega, do kakšne mere so zainteresirane strani sprejele Skupen program za raziskave na področju varnosti kot podlago za svoje odločitve o financiranju. Pri odločitvi o forumu ESRIF, ki ni ustanovljen s sklepom Komisije, gre zato zlasti za vprašanje sorazmernosti in subsidiarnosti

Če bo forum ESRIF ustanovljen, naj bi bilo po načrtih v drugi polovici leta 2008 predloženo drugo sporočilo, ki bi ga spremljala obsežna ocena učinka in s čimer bi se odzvali na dosežene rezultate foruma.
PRILOGA

EVROPSKI SVET JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 22(1) Pogodbe,

ob upoštevanju priporočila Sveta,

ob upoštevanju naslednjega:

(1)Unijo bi morala pri njenem delovanju na mednarodni ravni voditi načela, ki so bila podlaga njenega nastanka, razvoja in širitve ter ki jih želi s svojim delovanjem tudi spodbujati v svetu, in sicer demokracija, pravna država, univerzalnost in nedeljivost človekovih pravic in temeljnih svoboščin, spoštovanje človekovega dostojanstva, enakost in solidarnost ter spoštovanje načel Ustanovne listine Združenih narodov in mednarodnega prava.

(2)Sklepi Evropskega sveta o strateških interesih in ciljih Unije bi se morali nanašati na skupno zunanjo in varnostno politiko Unije ter na druga področja njenega zunanjega delovanja. Zadevajo lahko odnose Unije s posamezno državo ali regijo, lahko pa so tudi tematski.

(3)Cilji akcijskega načrta za človekove pravice in demokracijo, ki sta ga predlagala Komisija in visoki predstavnik, so okrepiti vodilno vlogo Unije pri spodbujanju in varovanju človekovih pravic in demokracije po vsem svetu, določiti ambicije, opredeliti prednostne naloge za ukrepanje in izvajanje, čim bolj povečati vlogo Unije na svetovni ravni z razširitvijo zbirke orodij za človekove pravice ter spodbujati združeno in enotno EU z zavzemanjem za učinkovitejše in doslednejše ukrepanje.

(4)Navedeni cilji se bodo uresničevali s petimi povezanimi ukrepi, ki se vzajemno krepijo, in sicer z varstvom in krepitvijo vloge posameznikov, oblikovanjem odpornih, vključujočih in demokratičnih družb, spodbujanjem globalnega sistema za človekove pravice in demokracijo, novimi tehnologijami (izkoriščanjem priložnosti in reševanjem izzivov) ter doseganjem ciljev s sodelovanjem.

(5)Akcijski načrt je primerno odobriti s sklepom Evropskega sveta, da se omogočijo posebni izvedbeni ukrepi Unije in držav članic –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.Unija pri zunanjem delovanju na področju človekovih pravic in demokracije uresničuje naslednje strateške cilje:

·okrepiti vodilno vlogo EU pri spodbujanju in varovanju človekovih pravic in demokracije po vsem svetu,

·določiti ambicije EU, opredeliti prednostne naloge za ukrepanje in se osredotočati na izvajanje,

·čim bolj okrepiti vlogo EU na svetovni ravni z razširitvijo zbirke orodij za človekove pravice ter njenih ključnih instrumentov in politik ter

·spodbujati združeno in enotno EU z zavzemanjem za učinkovitejše in doslednejše ukrepanje.

2. Cilji iz odstavka 1 se uresničujejo z dajanjem prednosti varstvu in krepitvi vloge posameznikov, oblikovanjem odpornih, vključujočih in demokratičnih družb, spodbujanjem globalnega sistema za človekove pravice in demokracijo, novimi tehnologijami (izkoriščanjem priložnosti in reševanjem izzivov) ter doseganjem ciljev s sodelovanjem. Podrobni ukrepi v zvezi s tem so določeni v akcijskem načrtu za človekove pravice in demokracijo, ki je priložen temu sklepu.
Kazalo

1.Uvod

2.Direktiva

3.Nacionalni ukrepi za prenos, ki so jih priglasile države članice, in predhodne ugotovitve njihove ocene

4.Povzetek – sklepne ugotovitve

1.Uvod

1.1.Ozadje

Tehnični pregledi vozil so bistvenega pomena za varnost v cestnem prometu. Pravila EU o določitvi minimalnih standardov za preverjanje vozil so bila iz leta 1977 in so bila le nekoliko posodobljena. Vendar so se vozila, vedenje voznikov in tehnologija od takrat močno spremenili. Prva bistvena sprememba okvira za tehnične preglede je bila uvedena leta 2014 s sprejetjem svežnja o tehničnih pregledih. Ta je bil razdeljen na tri dele, in sicer na redne tehnične preglede, cestne preglede tehnične brezhibnosti gospodarskih vozil in dokumente o registraciji vozil.

Iztočnica za predlog svežnja o tehničnih pregledih iz leta 2012 so bile usmeritve politike na področju varnosti na področju varnosti v cestnem prometu, ki jih je Komisija sprejela leta 2010. Komisija je v okviru „cilja št. 4: varnejša vozila“ usmeritev politike opredelila ukrep, da bo „predlagala, kako postopno uskladiti in okrepiti tehnične preglede in cestne preglede tehnične brezhibnosti“.

Direktiva 2014/47/EU o cestnem pregledu tehnične brezhibnosti gospodarskih vozil (v nadaljnjem besedilu: Direktiva) se je začela uporabljati 20. maja 2018, z njo pa so bile uvedene pomembne novosti v primerjavi z Direktivo 2000/30/ES.

Med temi novostmi so:

·izboljšanje kakovosti pregledov vozil z določitvijo skupnih minimalnih standardov za opremo, usposabljanje inšpektorjev, ki izvajajo podrobnejše preglede, ter oceno in nadaljnje spremljanje pomanjkljivosti;

·razširitev sistema ocenjevanja tveganja cestnih prevoznikov, uvedenega z Direktivo 2006/22/ES, z informacijami, ki temeljijo na cestnem pregledu tehnične brezhibnosti;

·uporaba dvostopenjskega pristopa za cestne preglede z uvedbo začetnih in podrobnejših pregledov;
o uporabi Direktive 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) v zvezi z nadzorom skupin in upravljanjem kapitala v skupini zavarovalnic ali pozavarovalnic

I.Uvod

Direktiva Solventnost II od 1. januarja 2016, ko se je začela uporabljati, zagotavlja zanesljiv in trden nadzorni okvir za zavarovalnice in pozavarovalnice v EU. Na podlagi profila tveganj posameznih podjetij spodbuja primerljivost, preglednost in konkurenčnost.

Naslov III direktive Solventnost II se nanaša na nadzor zavarovalnic in pozavarovalnic v skupini (v nadaljnjem besedilu: nadzor skupin). V Direktivi se uporablja inovativen nadzorni model, pri katerem je osrednja vloga dodeljena nadzorniku skupine, hkrati pa je priznana in ohranjena pomembna vloga nadzornikov posameznih zavarovalnic.

V tem poročilu se ocenjuje korist izboljšanega nadzora skupin in upravljanja kapitala v skupini zavarovalnic ali pozavarovalnic, kot se zahteva v skladu s členom 242(2) direktive Solventnost II.

Komisija je 7. junija 2018 Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA) zaprosila za prispevek k poročilu. Prispevek EIOPA, predložen 19. decembra 2018, je bil vključen v to poročilo.

Poročilo je razdeljeno na štiri dele. Poglavje II vsebuje analizo nadzornih praks in izzivov, povezanih z določanjem področja uporabe in izvajanjem pooblastil za nadzor nad skupinami. Poglavji III in IV vsebujeta oceno izzivov in pravnih negotovosti v zvezi z izračunom solventnosti skupine, upravljanjem skupine in poročanjem skupine. Nazadnje, poglavje V vsebuje kratek pregled razvoja dogodkov na področju posredovanja v nadzornih sporih in sistemov jamstev za zavarovanja, ki niso neposredno povezani z nadzorom skupin.

Nekatere teme v tem poročilu niso obravnavane. Točki (g) in (i) člena 242(2) direktive Solventnost II se nanašata na okvira za reševanje. Čeprav Komisija spremlja mednarodni razvoj dogodkov v zvezi z reševanjem in sistemskim tveganjem, obsežne pobude za vso EU na tem področju od začetka uporabe direktive Solventnost II ni bilo. Podobno se tudi točka (f) člena 242(2) nanaša na usklajen okvir za prenosljivost sredstev, insolventnost in postopke likvidacije. Razvoja politike na tem področju zdaj ni niti na ravni EU niti na mednarodni ravni.

Če ni navedeno drugače, se v poročilu uporabljajo podatki iz obdobja do konca leta 2017, pri čemer je zajetih 28 držav članic Evropske unije.





II.Obseg nadzora skupin in pooblastil za nadzor nad zavarovalniškimi in pozavarovalniškimi skupinami