SL ECB-PUBLIC  
 
 
MNENJE EVROPSKE CENTRALNE BANKE 
z dne 26. novembra 2012 
o davku na finan čne storitve in davku na bilan čno vsoto bank 
(CON/2012/93) 
 
Uvod in pravna podlaga 
Evropska centralna banka (ECB) je dne 8. novembra  2012 prejela zahtevo slovenskega Ministrstva za 
finance za mnenje o predlogu zakona o davku na finan čne storitve in predlogu zakona o spremembi in 
dopolnitvah Zakona o davku na bilan čno vsoto bank (v nadaljevanju skupaj poimenovana: predloga 
zakonov). 
Pristojnost ECB, da poda mnenje, izhaja iz členov 127(4) in 282(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije 
ter za predlog zakona o davku na finan čne storitve iz tretje in šeste alinee ter za predlog zakona o 
spremembi in dopolnitvah Zakona o davku na bilan čno vsoto bank iz šeste alinee člena 2(1) Odlo čbe 
Sveta 98/415/ES z dne 29. junija 1998 o posvetova nju nacionalnih organov z Evropsko centralno banko 
glede osnutkov pravnih predpisov1, saj oba predloga zakonov vsebujeta pravila, ki se nanašajo na 
finančne institucije, kolikor pomembno vplivajo na stabilnost finan čnih institucij in trgov, drugi pa se 
nanaša tudi na Banko Slovenije. V skladu s prvim stavkom člena 17.5 Poslovnika Evropske centralne 
banke je to mnenje sprejel Svet ECB. 
 
1.  Namen predlogov zakonov 
Predloga zakonov sta del zakonodajnega svežnja o prora čunu za leto 2013. 
1.1 Predlog zakona o davku na finan čne storitve 
Predlog zakona uvaja obveznost pla čevanja davka na dolo čene finan čne storitve. Davek morajo 
plačati vsi subjekti, ki izvajajo zadevne finan čne storitve na obmo čju Slovenije. Dav čna osnova je 
provizija, ki jo v zvezi z opravljenimi finan čnimi storitvami prejmejo subjekti, ki so zavezanci za 
davek. Dav čna stopnja je 6,5 % dav čne osnove. Dav čno obdobje je en koledarski mesec. Dolo čene 
storitve bodo oproš čene obdav čitve, na primer storitve, od katerih se pla čuje DDV ali davek od 
prometa zavarovalnih poslov, storitve, ki jih opravijo dolo čeni subjekti, vklju čno z Banko 
Slovenije, ECB, evropskim instrumentom za finan čno stabilnost, organi Evropske unije, in storitve 
v zvezi s finan čno pomočjo. Za nadzor nad skladnostjo s pred logom zakona bo pristojen slovenski 
davčni organ. Prihodki od davka bodo šli v prora čun. 
                                                 
1  UL L 189, 3.7.1998, str. 42. 
ECB-PUBLIC  
2 1.2 Predlog zakona o spremembi in dopolnitvah Zakona o davku na bilan čno vsoto bank  
Zakon, ki se spreminja, je uvedel davek, ki ga morajo letno pla čevati banke z dovoljenjem za 
opravljanje ban čnih storitev v Sloveniji. Dav čna osnova je bilan čna vsota zadevne banke, dav čna 
stopnja pa je 0,1 %. Davek se lahko zmanjša za 0,167  % stanja kreditov, ki jih je banka dala 
nefinančnim institucijam in samostojnim podjetnikom . Prihodki od davka bodo šli v prora čun. ECB 
je bila zaprošena, da svetuje o zakonu, ki se zd aj spreminja, in je o njem sprejela mnenje2. 
Predlog zakona uvaja naslednje spremembe: (a ) omejuje obdobje uporabe zakona, ki se spreminja 
tako, da se bo davek obra čunaval in pla čeval za obra čunska obdobja do vklju čno 31. decembra 
2014; (b) znesek, za katerega se  davek lahko zmanjša, se znižuje na 0,1 %; in (c) namesto 
plačevanja davka letno za nazaj uvaja obveznost pla čevanja davka vnaprej na podlagi obra čuna 
davka za preteklo dav čno obdobje.  
 
2. Komentarji k predlogu zakona o davku na finan čne storitve 
2.1 Opredelitev finan čnih storitev, ki so predmet obdav čitve 
Člen 3 predloga zakona vsebuje iz črpen seznam finan čnih storitev, v zvezi s katerimi se mora po 
predlogu zakona o davku na finan čne storitve pla čevati davek. Za dolo čene kategorije finan čnih 
storitev bi bilo koristno, da se nadalje pojasnijo, tako da je podro čje uporabe predloga zakona jasno 
opredeljeno. Zlasti bi bilo tako pojasnilo upor abno v zvezi s transa kcijami, zajetimi s to čko (d), ki 
se nanaša na »transakcije, vklju čno s posredovanjem, v zvezi z valu to, bankovci in kovanci, ki so 
zakonito pla čilno sredstvo«.  
2.2 Oprostitev obdav čitve po predlogu zakona za storitve, ki jih opravi Banka Slovenije 
Skladno s členom 8 predloga zakona so finan čne storitve, ki jih opravi Banka Slovenije, oproš čene 
obdavčitve, kadar Banka Slovenije de luje v okviru svojih izklju čnih pristojnosti v skladu z 
Zakonom o Banki Slovenije ali drugimi zakoni in predpisi Unije, ki dolo čajo izklju čne pristojnosti 
centralnih bank ali pristojnosti Banke  Slovenije kot sestavnega dela Evropskega sistema centralnih 
bank.  
ECB razume, da ta dolo čba zajema transakcije Banke Sloveni je v okviru operacij upravljanja z 
njenimi lastnimi sredstvi. 
ECB ugotavlja, da je lahko davek na finan čne storitve podoben davku na finan čne transakcije, če je 
obdavčljiva provizija sorazmerna z osnovno transakc ijo. V tej zvezi ECB svetuje slovenskim 
organom, naj zagotovijo, da ta davek ne bo znatno posegal v delovanje transmisijskega mehanizma 
denarne politike prek sekunda rnega trgovanja s centralnoban čnimi instrumenti.  
2.3 Posledice predloga zakona za finan čno stabilnost  
ECB je upoštevala namen slovens ke vlade, da gospodarstvu v času finan čne krize zagotovi 
zadostna sredstva. Vendar je gled e na to, da bo davek na finan čne storitve pove čal davčno 
obremenitev bank in da lahko dvigne cene finan čnih storitev, po mnenju ECB priporo čljivo, da se v 
                                                 
2  Mnenje CON/2011/31. Vsa mnenja ECB so dostopna na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu. 
ECB-PUBLIC  
3 izogib nenameravanim vplivom na finan čno stabilnost opravi celovita presoja u činka predlaganega 
ukrepa. 
 
3. Komentarji k predlogu zakona o spremembi in dopolnitvah Zakona o davku na bilan čno 
vsoto bank 
ECB ugotavlja, da predlog zakona vsebuje dolo čbo, ki omejuje čas, za katerega se pla čuje davek, na 
davčna obdobja, ki se kon čajo do vklju čno 31. decembra 2014. Pomisleki, izraženi v Mnenju ECB 
CON/2011/31, veljajo tudi za predlog zakona.  
 
To mnenje bo objavljeno na spletni strani ECB.   V Frankfurtu na Majni, 26. novembra 2012 
 
[podpis] 
 
Predsednik ECB 
Mario DRAGHI