[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 16.11.2006

COM(2006) 687 konč.

2006/0229 (COD)

Predlog

ODLOČBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o statističnem programu Skupnosti 2008–2012

(predložila Komisija)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. OZADJE PREDLOGA

Razlogi za predlog in njegovi cilji

Zanesljive statistične informacije o gospodarskih, socialnih in okoljskih razmerah v EU in njihova razčlenitev na nacionalni in regionalni ravni so prvi pogoj za proces evropskega povezovanja. Institucijam, državam članicam, podjetjem in državljanom EU zagotavlja potrebna dejstva za ocenjevanje nujnosti pobud evropskih politik in njihovega napredka. Skladne in primerljive statistike so prav tako nepogrešljive v smislu, kako javnost pojmuje Evropo, glede sodelovanja državljanov v razpravah in demokratičnem procesu o prihodnosti Evrope ter glede sodelovanja gospodarskih subjektov na enotnem trgu.

V skladu s tem je namen predloga oblikovati celoviti strateški program za uradno statistiko Skupnosti. Obsegati mora proizvodnjo in zagotavljanje izdelkov in storitev uporabnikom, izboljšanje kakovosti statistike in nadaljnji razvoj evropskega statističnega sistema (ESS – partnerstvo, v katerem so Eurostat, nacionalni statistični organi in ostali nacionalni organi, ki so v vsaki državi članici odgovorni za proizvodnjo in širjenje statistike).

Splošno ozadje

Člen 3(1) Uredbe Sveta 322/97 zahteva sprejetje statističnega programa Skupnosti (SPS), v katerem so opredeljene usmeritve, glavna področja in cilji ukrepov, predvidenih za obdobje, ki ni daljše od petih let in vzpostavlja okvir za proizvodnjo vseh statistik Skupnosti. SPS se izvaja s pomočjo letnih programov dela, ki zagotavljajo podrobnejše delovne cilje za vsako leto, ter posebne zakonodaje za glavne ukrepe. Po izteku programskega obdobja se za SPS izvedeta vmesno poročilo o napredku in formalno vrednotenje.

Obstoječe določbe na področju, na katerega se nanaša predlog

Trenutno veljavni SPS, ki je bil sprejet z Odločbo št. 2367/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta, zajema obdobje od 2003 do 2007 in je šesti tovrstni program.

Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije

Glavni namen Statistik Skupnosti je nenehno krepiti razvoj, spremljanje in vrednotenje politik Skupnosti z zanesljivimi, objektivnimi, primerljivimi in usklajenimi dejanskimi podatki. Na nekaterih področjih se statistične informacije uporabljajo tudi neposredno za upravljanje ključnih politik s strani institucij Skupnosti. Priloga 2 predloga pojasnjuje, kako uradne statistike Skupnosti podpirajo različne politike, razčlenjene po naslovih Pogodbe.

Čeprav se uradne statistike uporabljajo za podporo skoraj vseh politik Skupnosti, pa program usmerjajo naslednje splošne prednostne naloge politik:

- blaginja, konkurenčnost in rast,

- solidarnost, ekonomska in socialna kohezija ter trajnostni razvoj,

- varnost in

- nadaljnja širitev Evropske unije.

2. POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN ANALIZA UčINKOV IN POSLEDIC

Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi

Posvetovalne metode, glavni ciljni sektorji in splošni profil anketirancev

Države članice, članice Efte in države kandidatke so bile neposredno vključene v pripravo predloga. Posvetovanje je zajelo nacionalne statistične organe, katerih vodje so člani ali opazovalci Odbora za statistični program (OSP), ustanovljenega s Sklepom Sveta 89/382/EGS. Poleg tega se je o različnih delih programa podrobneje razpravljalo v okviru tehničnih delovnih skupin ESS, ki obsega tudi institucionalne uporabnike in mednarodne organizacije, ki so vključeni v širše mednarodno sodelovanje na področju statistike.

Evropski svetovalni odbor za statistične informacije na gospodarskem in socialnem področju (CEIES), ustanovljen s Sklepom Sveta 91/116/EGS [spremenjenim s Sklepom Sveta 97/255/ES), je preložil svoje mnenje o osnutku programa.

Odbor za monetarno, finančno in plačilnobilančno statistiko (CMFB), ustanovljen s Sklepom Sveta 91/115/EGS (spremenjenim s Sklepom Sveta 96/174/ES), je prav tako predložil mnenje o osnutku programa.

Povzetek odgovorov in na kakšen način so bili upoštevani

Po posvetovanje z nacionalnimi statističnimi organi je bilo prejetih veliko konstruktivnih povratnih informacij. Glavna opažanja, ki so jih poslale države članice, so bila: razmerje med SPS in ostalimi deli osnovnega pravnega okvira za statistike Skupnosti ter Evropskim statističnim kodeksom ravnanja; postopek določanja prednostnih nalog statističnih ukrepov in potreb; obremenitev poročanja podjetij; prožnost ESS in njegova sposobnost, da se zadovoljijo potrebe uporabnikov in zaščiti zaupnost statističnih podatkov. Na podlagi teh povratnih informacij so bila državam članicam pojasnjena številna vprašanja, pravna besedila in Priloga 1 predloga pa so bila deležna mnogih izboljšav. Kljub temu nekaterih predlogov držav članic ni bilo mogoče sprejeti v celoti, zlasti kar zadeva določanje prednostnih nalog. Nadalje, povratne informacije so se nanašale na številne usmeritve in cilje v zvezi z različnimi naslovi Pogodbe, s čimer so bila zagotovljena številna pojasnila in izboljšave v Prilogi 2 predloga.

CEIES je v svojem mnenju sicer pozdravil predlog, vendar je tudi menil, da so še možnosti za izboljšanje, zlasti kar zadeva skladnost in doslednost ESS, usmerjenost k širšim skupinam uporabnikov, zagotavljanje metapodatkov, razčlenitev statistike po spolu ter primernost sedanjega seznama strukturnih kazalnikov, ki se uporabljajo za merjenje napredka glede na lizbonske cilje. Prav tako je CEIES izrazil zadržke glede razlikovanja statističnih potreb za posamezne velike in male države članice. Na podlagi teh povratnih informacij je prišlo do določenega izboljšanja predloga na primer v zvezi z razčlenitvijo socialne statistike po spolu ter oblikovanjem in izvajanjem shranjevanja metapodatkov.

CMFB je pozdravil predlog in menil, da je dobro strukturiran in uravnotežen. CMFB je na splošno podprl glavne prednostne naloge in cilje, opredeljene v programu, zlasti kar zadeva statistiko za ekonomsko in monetarno politiko, če ne preprečijo razvoja, ki je bil na tem področju predviden že leta 2007. CMFB se strinja s poudarkom na statističnem upravljanju in določanju prednostnih nalog in na ta način odobrava stališče Sveta ECOFIN glede potrebe po zagotavljanju ustreznih praks, sredstev in zmogljivosti za pripravo visokokakovostnih statistik na evropski in nacionalni ravni. V zvezi z instrumenti je CMFB pozdravil cilje glede izboljšanja sposobnosti odzivanja na potrebe uporabnikov, večje skladnosti statistik in statističnih sistemov ter potrebe po izboljšanju izmenjave zaupnih podatkov med statističnimi organi.

Zbiranje in uporaba izvedenskih mnenj

Zunanje izvedensko mnenje ni bilo potrebno.

Analiza učinkov in posledic

Glede na zahteve iz člena 3(1) Uredbe 322/97 ni vprašanje, ali je treba zakonodajo sprejeti ali ne. Bistveno je, kako se lahko na najbolj koristen način za Unijo izpolnijo zahteve iz Uredbe 322/97.

Ocenjevanje „učinka statistike“ je zapleteno tako s konceptualnega kot praktičnega vidika. Prvič, učinek statistike je predvsem posredne narave. Izhaja iz sprejetih odločitev in ukrepov – na različnih ravneh, v celoti ali delno, ter zaradi političnih in finančnih razlogov – na podlagi statističnih informacij in kadar te odločitve in ukrepi posredno odražajo razpoložljivost in kakovost statističnih informacij. Pogosto ne bi bilo podrobno ocenjevanje teh učinkov niti praktično izvedljivo niti finančno ustrezno. Zato je težko govoriti o socialnih, gospodarskih in okoljskih vplivih na statistične informacije. Pomen statistike je bolj v njeni sposobnosti za ocenjevanje drugih politik.

Drugič, SPS je okvir, ki določa smer za prihodnji razvoj in splošne cilje, ki so pozneje podrobneje opredeljeni v letnih programih in posebni zakonodaji. Zato v tem trenutku ni mogoče narediti natančne analize učinkov in posledic, bo pa opravljena v okviru priprav posameznih predlogov.

Kljub temu je jasno, da obstaja nekaj neposrednih učinkov danega pristopa za SPS, ki se jih da oceniti na splošno in primerjati z dvema možnostima – „omejeno“ ter „celovito“. Ti učinki se nanašajo na:

A. Sposobnost ESS za zagotovitev dovolj kakovostne statistike (tj. ustrezne, točne, pravočasne in natančne, dostopne in jasne, primerljive, skladne) za učinkovito podporo politikam Skupnosti.

B. Stroške, ki jih imajo države članice, odgovorne za izvajanje statističnih ukrepov.

C. Obremenitev podjetij in gospodinjstev pri odgovorjanju na raziskave.

Glede A: omejen pristop bi omogočil stalno zagotavljanje obstoječih statistik, vendar pa verjetno ne bi povečal sposobnosti za hitrejši odziv na nove potrebe uporabnikov. Prav tako verjetno ne bi znatno izboljšal pravočasnosti evropskih zbirnih podatkov, ker bi še vedno temeljili na tradicionalnih instrumentih in postopkih ESS, kjer je zbiranje statistik Skupnosti vedno odvisno od razpoložljivosti vseh nacionalnih zbirnih podatkov.

V nasprotju s tem bo celovit pristop, kjer SPS na eni strani določi smer za razvoj niza instrumentov za ESS, kot so na primer evropsko vzorčenje, razširjena uporaba priložnostnih modulov, razlikovanje zahtev, razširjena uporaba administrativnih statističnih virov podatkov, na drugi strani pa opredeli načela za pregled prednostnih nalog in zmanjšanje potreb, ki niso več stroškovno učinkovite, povečal sposobnost ESS, da hkrati izpolni nove potrebe v zvezi s politikami Skupnosti ter obstoječe osnovne potrebe.

Glede B: ob ohranjanju enakega položaja bi omejen pristop verjetno pomenil, da bi se stroški za države članice postopno povečali, ker bi morali tradicionalni instrumenti zadostiti novim (dodatnim) potrebam, ali da bi bilo treba nekatere statistične potrebe pokriti z viri zunaj uradnega statističnega sistema. To pa bi škodilo ustreznosti, skladnosti in nadzoru statističnega sistema kot celote.

V nasprotju s tem bo celovit pristop, kadar SPS obsega skupne politike in cilje za take instrumente, povečal sposobnost ESS, da se odzove na potrebe uporabnikov na stroškovno učinkovitejši način in tako državam članicam omogočil, da zagotovijo boljše ravnotežje med zahtevami in sredstvi.

Glede C: omejen pristop bi verjetno pomenil znatno tveganje za postopno povečanje obremenitve poročanja. To bi se zgodilo v razmerah, kjer niso bili uvedeni prožnejši instrumenti za izravnavo obremenitve, kar izhaja iz novih potreb v zvezi s politikami. V nasprotju s tem bo celovit pristop ESS omogočil, da se učinkovito sooči z obremenitvijo poročanja in hkrati ohrani visoko raven ustreznosti.

Zato je bil za SPS izbran celovit pristop.

3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA

Povzetek predlaganega ukrepa

Predlog uvaja statistični program Skupnosti za obdobje od 2008 do 2012. Program določa usmeritve, glavna področja in cilje predvidenih ukrepov ter zagotavlja povzetek statističnih potreb in zahtev, obravnavanih z vidika potreb politik Evropske unije.

Pravna podlaga

Program temelji na členu 285 Pogodbe.

Načelo subsidiarnosti

Ker države članice ne morejo v zadostni meri doseči ciljev predlaganega ukrepa, in sicer statističnega programa Skupnosti 2008–2012, ter jih je zato mogoče bolje doseči na ravni Skupnosti na podlagi pravnega akta Skupnosti in ker lahko samo Komisija usklajuje potrebno skladnost statističnih informacij na ravni Skupnosti na vseh statističnih področjih, ki so zajeta v tem aktu, medtem ko lahko samo zbiranje podatkov izvajajo države članice, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, kakor je določeno v členu 5 Pogodbe.

Načelo sorazmernosti

Predlog je v skladu z načelom sorazmernosti zaradi naslednjega(-ih) razloga-(ov).

Predlog določa cilje za petletno obdobje. Ti cilji so predmet podrobnejše opredelitve in načrtovanja v letnih statističnih programih dela Komisije, ki se pripravljajo v tesnem sodelovanju z državami članicami ob upoštevanju mnenja Odbora za statistični program. Poleg tega bo za statistične potrebe veljala posebna zakonodaja, ki se pripravi ob zgodnji in neposredni vključitvi držav članic.

Kakor je navedeno v členu 4(2) predloga, priprava letnih statističnih programov dela Komisije upošteva stroškovno učinkovitost za proizvodnjo statističnih podatkov in zagotavlja tekoči pregled prednostnih nalog z namenom najboljše porabe sredstev držav članic in Komisije ter čim manjše obremenitve poročanja. Poleg tega predlog opredeli poseben cilj za izvajanje metod ter postopkov za oceno stroškov – na podlagi enakih načel in metodologije kot pri drugih podobnih shemah, kot sta model neto stroškov EU in model standardnih stroškov – in koristi pri pregledih obstoječih statističnih potreb ter pri oceni potreb novega uporabnika in posebnega cilja za spremljanje obremenitve poročanja podjetij ter načinov za zmanjšanje te obremenitve.

Izbira instrumentov

Predlagani instrumenti: drugo.

Druga sredstva ne bi bila primerna zaradi naslednjega(-ih) razloga(-ov).

Glede na cilj in vsebino predloga je odločba najprimernejši instrument.

4. PRORAČUNSKE POSLEDICE

Operativne potrebe sredstev Eurostata za izvajanje programa so trenutno ocenjene na skupaj 274,2 milijona EUR v programskem obdobju. Ta znesek predstavlja proračunska sredstva, ki jih Eurostat potrebuje za začetek vseh dejavnosti iz programa, razen:

- odhodkov za plače in upravo,

- operativnih sredstev za druge proračunske vrstice s področja statistike, ki se lahko dodatno odprejo za pokrivanje novih ureditvenih potreb v obdobju 2008–2012 (ukrepi tipa Edicom),

- operativnih sredstev, ki jih v okviru svojih proračunskih vrstic namenjajo drugi generalni direktorati,

- sredstev na nacionalni in regionalni ravni.

Da bi spoštoval vse prednostne naloge programa, bo Eurostat prerazporedil lastne operativne in človeške vire. V pričakovanju razvoja statističnega dela – in kljub namenu prerazporeditve virov na podlagi pregleda prednostnih nalog – je treba predvideti, da načrtovana sredstva ne bodo dovolj za izpolnitev vseh potreb. V takšnih okoliščinah bo vsaka potreba po spremembi dela, predvidenega v tem programu, navedena v letnih programih dela glede na:

- sredstva, ki jih proračunska organa dodelita Komisiji, in

- razpoložljiva sredstva po vsem ESS za izvajanje dela.

5. DODATNE INFORMACIJE

Klavzula o ponovnem pregledu/reviziji/časovni omejitvi veljavnosti

Predlog vsebuje klavzulo o ponovnem pregledu.

Predlog vsebuje klavzulo o časovni omejitvi veljavnosti.

Evropski gospodarski prostor

Predlagani akt zadeva EGP in ga je zato treba razširiti na Evropski gospodarski prostor.

2006/0229 (COD)

Predlog

ODLOČBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o statističnem programu Skupnosti 2008–2012

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 285 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[1],

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[2],

ob upoštevanju mnenja Odbora regij[3],

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe[4],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) V skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 322/97 z dne 17. februarja 1997 o statistiki Skupnosti[5] je treba uvesti večletni statistični program Skupnosti.

(2) V skladu z Uredbo (ES) št. 322/97 mora imeti Skupnost pri oblikovanju, uporabljanju, spremljanju in ocenjevanju svojih politik pravočasen dostop do statističnih informacij, ki so primerljive med državami članicami, posodobljene, zanesljive, primerne in čim bolj učinkovito pripravljene.

(3) Za zagotovitev skladnosti in primerljivosti statističnih informacij v Skupnosti je treba sprejeti petletni statistični program Skupnosti, v katerem so opredeljene usmeritve, glavna področja in cilji ukrepov, predvidenih v zvezi s temi prednostnimi nalogami.

(4) Zaradi posebne metode priprave statistik Skupnosti je znotraj razvijajočega se statističnega sistema Skupnosti še zlasti potrebno tesno sodelovanje v okviru Odbora za statistični program, ustanovljenega s Sklepom Sveta 89/382/EGS, Euratom[6], v zvezi s prilagoditvijo sistema, pri čemer je pomembno zlasti uvajanje pravnih instrumentov, nujnih za vzpostavitev navedenih statistik Skupnosti. Upoštevati je treba obremenitev anketirancev, ki so lahko podjetja, centralne ali lokalne upravne enote, gospodinjstva ali posamezniki.

(5) Proizvodnja statistik Skupnosti v pravnem okviru petletnega programa poteka s tesnim in usklajenim sodelovanjem med Eurostatom in nacionalnimi organi. Eurostat mora zato poskrbeti za različne oblike usklajevanja med nacionalnimi organi v omrežju, ki predstavlja evropski statistični sistem (ESS), in tako zagotoviti pravočasno zagotavljanje statističnih podatkov v podporo politikam Evropske unije.

(6) Pri proizvodnji in razširjanju statistik Skupnosti v okviru te odločbe morajo nacionalni statistični organi in statistični organi Skupnosti spoštovati načela Evropskega statističnega kodeksa ravnanja, priloženem k Priporočilu Komisije o neodvisnosti, celovitosti in odgovornosti statističnih organov držav članic in Skupnosti[7].

(7) Pri pripravi letnih statističnih programov dela Komisije je treba upoštevati potrebo po stalnem preverjanju prednostnih nalog statističnih dejavnosti, vključno s poeonostavitvijo postopkov in zmanjšanjem manj pomembnih potreb, z namenom najboljše porabe razpoložljivih sredstev.

(8) Ker države članice ne morejo v zadostni meri doseči ciljev te odločbe, in sicer statističnega programa Skupnosti 2008–2012, ter jih je zato mogoče bolje doseči na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, kakor je določeno v členu 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti, kakor je določeno v navedenem členu, ta odločba ne posega dlje, kakor je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

(9) Ta odločba vzpostavlja finančni okvir za celotno trajanje programa, ki bo glavna referenčna točka proračunskega organa v smislu točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju[8].

(10) Smernice za vzpostavitev tega programa so bile predložene v skladu s členom 3(1) Uredbe (ES) št. 322/97 Odboru za statistični program, Evropskemu svetovalnemu odboru za statistične informacije na gospodarskem in socialnem področju, ustanovljenem s Sklepom Sveta 91/116/EGS[9], in Odboru za monetarno, plačilno-bilančno in finančno statistiko, ustanovljenem s Sklepom Sveta 91/115/EGS[10] –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Vzpostavitev statističnega programa

Vzpostavi se statistični program Skupnosti za obdobje od 2008 do 2012 (v nadaljnjem besedilu „program“). Program je naveden v prilogah I in II.

Priloga I opredeljuje usmeritve, glavna področja in cilje ukrepov, predvidenih v navedenem obdobju. Priloga II opredeljuje povzetek statističnih potreb, obravnavanih z vidika potreb politik Evropske unije.

Člen 2

Prednostne naloge politik

1. Ob upoštevanju razpoložljivih virov nacionalnih organov in Komisije program usmerjajo naslednje splošne prednostne naloge politik:

- blaginja, konkurenčnost in rast,

- solidarnost, ekonomska in socialna kohezija ter trajnostni razvoj,

- varnost in

- nadaljnja širitev Evropske unije.

2. Vse prednostne naloge in splošni cilji programa bodo določene v okviru podrobnega letnega načrtovanja v skladu z Uredbo (ES) št. 322/97.

Člen 3

Vodenje statistik

1. Program se izvaja v skladu z načeli Evropskega statističnega kodeksa ravnanja z namenom proizvodnje ter razširjanja kakovostnih in usklajenih statistik Skupnosti in zagotavljanja ustreznega delovanja evropskega statističnega sistema kot celote. Nacionalni organi in statistični organ Skupnosti:

1. vzpostavijo institucionalni in organizacijski okvir, ki pospešuje učinkovitost ter verodostojnost nacionalnih statističnih organov in statističnih organov Skupnosti za proizvodnjo in razširjanje uradnih statistik;

2. spoštujejo evropske standarde, smernice in dobre prakse v postopkih, ki jih uporabljajo nacionalni statistični organi in statistični organi Skupnosti z namenom urejanja, zbiranja, obdelave in širjenja uradnih statistik ter prizadevanja za dobro upravljanje in učinkovitost, da se okrepi verodostojnost teh statistik;

3. zagotovijo, da so statistike Skupnosti skladne z evropskimi standardi kakovosti in da so namenjene potrebam institucionalnih uporabnikov Evropske unije, vlad, raziskovalnih institucij, organizacij civilne družbe, podjetij in splošne javnosti.

Člen 4

Določanje prednostnih nalog, učinkovitost in prožnost

1. Program zagotavlja stalno statistično podporo za odločitve in ocene tekočih politik Skupnosti ter statistično podporo za zadovoljevanje dodatnih potreb, ki izhajajo iz novih pobud politike Skupnosti.

2. Komisija pri pripravi letnih statističnih programov dela upošteva stroškovno učinkovitost statistik in zagotavlja stalno preverjanje prednostnih nalog statističnih dejavnosti z namenom čim boljše izrabe razpoložljivih virov držav članic in Komisije ter čim manjše obremenitve anketirancev.

3. Program zagotavlja razvoj instrumentov za povečanje prožnosti evropskega statističnega sistema in izboljšanje njegove sposobnosti, da se pravočasno odzove na spreminjajoče se potrebe uporabnikov.

Člen 5

Financiranje

1. Finančni okvir za izvajanje tega programa v obdobju od 2008 do 2012 znaša 274 200 000 EUR.

2. Letna sredstva odobri proračunski organ v mejah finančnega okvira.

Člen 6

Poročila

1. Komisija v tretjem letu izvajanja tega programa pripravi vmesno poročilo o napredku in ga predstavi Odboru za statistični program.

2. Ob koncu obdobja, ki ga zajema program, Komisija po posvetovanju z Odborom za statistični program pripravi ustrezno poročilo o oceni izvajanja programa. Navedeno poročilo mora biti pripravljeno do konca leta 2013 ter ga nato predložiti Evropskemu parlamentu in Svetu.

3. Poročanje o rezultatih ponovne določitve prednostnih nalog se vključi v vmesno poročilo o napredku in končno poročilo o oceni.

Člen 7

Začetek veljavnosti

Ta odločba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

Člen 8

Naslovniki

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, […]

Za Evropski parlament Za Svet

Predsednik Predsednik

[…] […]

PRILOGA I PETLETNI STATISTIČNI PROGRAM: MEDSEKTORSKA VPRAŠANJA

Ta priloga zadeva strateško pomembne medsektorske vidike za srednjeročni in dolgoročni razvoj statistike Skupnosti. V njej je najprej opisano, kako sama politika statistike prispeva k evropskemu povezovanju, nato so opisane celotne značilnosti evropskega statističnega sistema in sodelovanje z uporabniki in proizvajalci , na koncu pa glavni instrumenti , ki jih uporabljajo organi Skupnosti v sodelovanju z nacionalnimi organi. V Prilogi so za vsak vidik povzeti glavni cilji in pobude, ki jih je treba sprejeti v tem petletnem obdobju.

1. VLOGA STATISTIKE V EVROPSKI INTEGRACIJI

Zanesljive statistične informacije o gospodarskih, socialnih in okoljskih razmerah v EU in njihova razčlenitev na nacionalni in regionalni ravni so prvi pogoj za proces evropskega povezovanja. Institucijam, državam članicam in državljanom EU zagotavlja potrebna dejstva za ocenjevanje nujnosti pobud evropskih politik in njihovega napredka. Skladne in primerljive statistike so prav tako nepogrešljive v smislu, kako javnost pojmuje Evropo, glede sodelovanja državljanov v razpravah in demokratičnem procesu o prihodnosti Evrope ter glede sodelovanja gospodarskih subjektov na enotnem trgu.

Širitev in krepitev povezovanja Unije se odražata v samem ESS (evropskem statističnem sistemu). Strategije in ukrepi ESS vključujejo nenehno usklajevanje konceptov, opredelitev in metod ter po potrebi povezovanje produkcijskih procesov in izvajanje skupnih interoperabilnih sistemov. Kljub temu mora ESS še bolj razviti svoje strukture, strategije in ukrepe, da bo sistem ohranjal in izboljševal potrebno kakovost in učinkovitost za zadovoljevanje potreb uporabnikov. Med drugim lahko raziskovanje v uradni statistiki prispeva k nadaljnjemu razvoju infrastrukture, učinkovitosti in kakovosti statistik Skupnosti.

Cilji v programskem obdobju: Še naprej usklajevati, razvijati in izvajati „skupni statistični jezik“ konceptov, klasifikacij in metodologij. Med najbolj pomembne ukrepe na tem področju sodi revizija Evropskega sistema računov in izvajanje klasifikacije gospodarskih dejavnosti NACE rev. 2. Oblikovati evropski statistični register transnacionalnih skupin podjetij in ga vključiti v postopke proizvodnje statistik. Še naprej razvijati in izvajati standarde in skupna orodja za učinkovito in varno izmenjavo statističnih podatkov in metapodatkov v ESS v sodelovanju z drugimi ustreznimi službami ES, evropskim sistemom centralnih bank in mednarodnimi organizacijami. Ti standardi bodo uvedeni na vseh ustreznih področjih. Oblikovati in uvesti shranjevanje metapodatkov, ki bodo na voljo uporabnikom in proizvajalcem, s čimer se povežejo podatki in metapodatki za celoten cikel postopka proizvodnje podatkov. Spodbujati večjo uporabo interneta, ne samo za razširjanje podatkov do končnih uporabnikov, ampak tudi za ostale dele v okviru postopka proizvodnje statističnih podatkov. Še naprej razvijati in izvajati politike in orodja za usklajeno zaupno upravljanje v ESS. Oblikovati in uvesti usklajene načine za optimalni dostop pooblaščenih raziskovalcev do anonimnih mikropodatkov. Nevarnost razkritja podatkov se bo ustrezno ocenila in razvita bodo tehnična sredstva za lažji dostop in izmenjavo statističnih podatkov. Razviti načine za izmenjavo orodij v ESS. V ta namen spodbujati uporabo programske opreme tipa „odprta koda“ (Open Source Software – OSS). Vzpostaviti način za učinkovitejšo operativno uporabo rezultatov raziskovanja uradnih statistik. |

- 2. ODNOSI Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI

2.1. Evropski statistični sistem

Dolžnost Eurostata je zagotovljati proizvodnjo statistike Skupnosti za namene politik EU. Učinkovita proizvodnja statistike Skupnosti, ki je zajeta v tem programu, v okviru katerega so nacionalni organi držav članic odgovorni za proizvodnjo usklajenih nacionalnih statistik, Eurostat pa za statistiko Skupnosti na podlagi podatkov, ki jo v glavnem zagotovijo nacionalni statistični organi, zahteva tesno in usklajeno sodelovanje. To sodelovanje poteka v okviru evropskega statističnega sistema.

Evropski statistični sistem (ESS) je partnerstvo, v katerega so vključeni Eurostat, nacionalni statistični uradi in ostali nacionalni statistični organi, ki so v vsaki državi članici odgovorni za proizvodnjo in širjenje evropske statistike v skladu z načeli Evropskega statističnega kodeksa ravnanja. Eurostat bo zagotovil potrebno upravljanje in usklajevanje te strukture, da poskrbi za pravočasno zagotavljanje statistike v podporo potrebam politik Evropske unije.

Izmenjava izkušenj, najboljša praksa, znanje in glavne metodološke tehnike med člani ESS tudi predstavljajo bistveni element za nemoteno delovanje sistema. To se spodbuja z razvojem evropskega statističnega programa usposabljanja.

Cilji v programskem obdobju: Komisija in države članice bodo sprejele ustrezne pobude za uskladitev z Evropskim statističnim kodeksom ravnanja. Vzpostavljeni bodo postopki in strukture za nadzor in svetovanje glede usklajenosti s Kodeksom ravnanja v Eurostatu in nacionalnih statističnih organih. Svetovalni organ na visoki ravni dopolni strukture upravljanja. Uvesti postopek ocenjevanja kakovosti evropskih uradnih statistik. Cilj evropskega statističnega programa usposabljanja je izboljšati splošno kakovost evropskih statistik z izboljšanjem usposobljenosti statistikov, spodbujanjem njihove neodvisnosti, pospeševanjem teoretičnega in praktičnega usposabljanja ter izmenjavo najboljših praks in izkušenj. |

- 2.2. Sodelovanje z uporabniki

Treba je zagotoviti tesen in stalen dialog z uporabniki statistik Skupnosti glede njihovih potreb, dejanske rabe in prednostnih nalog. Trenutno sodelovanje z uporabniki je koristno in med drugim vključuje dejavnosti Evropskega svetovalnega odbora za statistične informacije na gospodarskem in socialnem področju (CEIES), sodelovanje z evropskimi gospodarskimi združenji in formalne pogovore statističnega programa dela s službami Komisije. Ker se število uporabnikov statistik Skupnosti zvišuje in ker potrebe uporabnikov postajajo vse bolj raznolike, bo Eurostat še naprej krepil dialog med evropskim statističnim sistemom in njegovimi uporabniki.

Cilji v programskem obdobju: Zmanjšati razkorak med uporabniki in proizvajalci z izboljšanjem komunikacije med različnimi skupinami in omrežji uporabnikov. Uvesti pro-aktivno poizvedovanje glede potreb uporabnikov. S tem bo evropskemu statističnemu sistemu omogočen učinkovitejši odziv na nove potrebe. Okrepiti vlogo CEIES. To bo statistikam Skupnosti omogočilo, da postanejo bolj uporabniško usmerjene. |

- 2.3. Tehnično sodelovanje z državami, ki niso članice EU

Sodelovanje EU s sosednjimi državami in ostalimi regijami in državami po vsem svetu zahteva zanesljive statistike glede gospodarskih in socialnih razmer v navedenih državah. Za vzpostavitev statističnih zmogljivosti navedenih držav in zagotovitev statistik, ki so potrebne za upravljanje politik EU, poteka celovito tehnično sodelovanje. To še zlasti velja za države kandidatke za članstvo v EU. Sodelovanje vključuje izvedenska mnenja mnogih partnerjev v evropskem statističnem sistemu.

Cilj v programskem obdobju: Pripraviti in izvesti regionalne razvojne programe in zagotoviti tesno povezavo med statističnimi ukrepi in širšimi cilji programov EU. |

- 2.4. Sodelovanje z mednarodnimi organizacijami

Statistični podatki ne smejo biti primerljivi samo med državami članicami EU, ampak tudi na širši mednarodni ravni in številna področja evropskega statističnega sistema (ESS) temeljijo na mednarodno dogovorjeni metodologiji. V mnogih primerih je ESS glavni pobudnik in razvija standarde, ki so naprednejši od svetovnih. V takšnih primerih je bistveno, da svetovne metodologije upoštevajo evropski razvoj. Mednarodno sodelovanje vključuje tudi skupno upravljanje glavnih projektov ter usklajevanje programov dela in dejavnosti zbiranja podatkov, da se prepreči podvajanje dela.

Izkušnje so pokazale, da je usklajeno skupno stališče pomembno pri prednostnih nalogah, ki vplivajo na program, razvoj in usklajenost mednarodnih statističnih sistemov. V ta namen so se pred mednarodnimi srečanji na visoki ravni začele intenzivne priprave in usklajevanje stališč EU.

Cilji v programskem obdobju: Zagotoviti, da EU dosledno sodeluje in po potrebi usklajuje svoja stališča v najpomembnejših statističnih forumih in zadevah, ki so prednostnega značaja za politike EU. Spodbujati mednarodno sodelovanje in usklajevanje programov dela, da se prepreči podvajanje dela ter izboljša primerljivost mednarodnih statistik. |

- 3. INSTRUMENTI

3.1. Boljša pravna ureditev

Člen 3(2) Uredbe 322/97 določa tri vrste „posameznih statističnih ukrepov“, ki se lahko uporabljajo za izvajanje statističnega programa Skupnosti: prvič, zakonodaja, sprejeta v postopku soodločanja, ki lahko izvedbena pooblastila prenese na Komisijo; drugič, ukrepi, ki jih v izredno omejenih okoliščinah sprejme Komisija: ukrep ne sme trajati več kot eno leto, podatki, ki jih je treba zbrati, morajo že biti na voljo ali dostopni odgovornim nacionalnim organom in Komisija mora nositi vse dodatne stroške, ki nastanejo na nacionalni ravni kot posledica ukrepa; tretjič, dogovori med Eurostatom in organi držav članic.

Uvajanje zakonodaje v skladu z določbami Pogodbe se mora prednostno obravnavati v večini primerov, kjer je potrebno zbiranje statističnih podatkov. To bo temeljilo na realistični zakonodajni politiki v skladu s politiko Komisije za preprostejšo in bolje usmerjeno zakonodajo. Nove zakonodajne pobude bodo skrbno pripravljene z zainteresiranimi stranmi in morajo obravnavati potrebe uporabnikov, ne smejo prekomerno obremeniti anketirancev, ustrezno upoštevati prednostne naloge in možnosti za zagotavljanje.

Cilji v programskem obdobju: Na nekaterih dovolj zrelih področjih za redno proizvodnjo statistike Skupnosti sprejeti ukrepe, da se dogovori nadomestijo z zakonodajo Skupnosti. Na nekaterih statističnih področjih z zapleteno zakonodajo Skupnosti sprejeti pobude za prenovo in poenostavitev zakonodaje. Na tistih statističnih področjih, kjer zakonodaja Skupnosti ne upošteva dovolj učinkovito potreb uporabnikov, prednostnih nalog ter socialno-ekonomskega in tehnološkega okvira, sprejeti pobude za razveljavitev in spremembo zakonodaje. |

- 3.2. Spremljanje skladnosti

Kakovost statistike Skupnosti – poleg znanstvenih zahtev – vključuje temeljno zahtevo po skladnosti z načeli Pogodbe in sekundarno zakonodajo. Zato je prednostna naloga skrbno in sistematično spremljati uporabo zakonodaje. Temu bodo sledili globalna in usklajena strategija, oblikovana na načelih realistične zakonodajne politike, obveznost, da države članice sistematično uporabljajo zakonodajo na področju statistike ter usklajeno in sistematično spremljanje skladnosti. Tesni stiki s pristojnimi nacionalnimi organi v vseh fazah so del procesa skladnosti.

Cilj v programskem obdobju: Zagotavljati sistematično spremljanje skladnosti z zakonodajo Skupnosti. |

- 3.3. Okrepljena sposobnost odzivanja na potrebe uporabnikov

Da bi izboljšali statistične storitve za uporabnike in povečali učinkovitost evropskega statističnega sistema kot celote, se je treba bolj osredotočiti na osnovne potrebe evropskih politik. Podlaga za to bo pristop „First for Europe“, pragmatična strategija za spodbujanje zbiranja evropskih zbirnih podatkov, ki so še posebej pomembni za politike Skupnosti. Prav tako je treba okrepiti prožnost evropskega statističnega sistema in izboljšati njegovo sposobnost, da se hitro odzove na spreminjajoče se potrebe uporabnikov.

Cilji v programskem obdobju: Izboljšati skladnost v okviru statističnih sistemov. To bo izboljšalo sposobnost glede odziva na potrebe uporabnikov s kombinacijo različnih statističnih virov. V posebnih primerih razširiti uporabo priložnostnih modulov v raziskavah Skupnosti. To bo povečalo dovzetnost za nove potrebe. V širšem obsegu uporabljati razlikovanje v zahtevah glede na vlogo držav v zvezi z evropskimi zbirnimi podatki. To bo nekaterim nacionalnim organom znatno zmanjšalo stroške in obremenitev anketirancev. Prav tako bo izboljšalo pravočasnost evropskih zbirnih podatkov. V posameznih primerih se lahko uporabijo evropski vzorci z namenom zagotavljanja kakovostnih podatkov na evropski agregatni ravni. To bo izboljšalo skladnost in primerljivost ter povzročilo racionalizacijo postopkov proizvodnje. |

- 3.4. Finančna podpora ukrepom, ki prispevajo k ciljem Skupnosti

Da bi pravočasno izpolnila potrebe uporabnikov, lahko Komisija podpre razvoj statistik in vzpostavitev zmogljivosti v evropskem statističnem sistemu z oddajo javnih naročil storitev ali sklepanjem sporazumov o dodelitvi sredstev.

Cilj v programskem obdobju: Javna naročila storitev in sporazumi o dodelitvi sredstev se dodelijo z namenom zagotavljanja optimalnega razvoja statistik in vzpostavitve zmogljivosti v evropskem statističnem sistemu s čim boljšo izrabo razpoložljivih virov. |

- 3.5. Uporaba izvedenskih mnenj partnerjev za potrebe Skupnosti

Za doseganje ciljev evropskega statističnega sistema in zagotavljanje potrebnih izboljšav programov, postopkov in izdelkov za izpolnitev vedno večjih potreb uporabnikov niso potrebna samo zadostna sredstva, ampak tudi kreativnost in usposobljenost celotnega ESS. Zato se uvedejo novi načini za oblikovanje praktične organizacije nekaterih dejavnosti – s čim boljšo izrabo izvedenskih mnenj in razpoložljivih virov, kadar so na voljo –, da se izkoristi sinergija in izboljša splošna učinkovitost.

Cilj v programskem obdobju: Oblikovati skupne strukture, orodja in postopki, ki vključujejo nacionalne organe in ustrezne službe ES in omogočajo specializacijo nekaterih držav članic za posamezne statistične dejavnosti v korist evropskega statističnega sistema kot celote. |

- 3.6. Razširjanje

Cilji in orodja za razširjanje bodo v programskem obdobju deležni velikih sprememb, ki ne bodo samo znatno spremenile same narave funkcije razširjanja, ampak bodo vplivale tudi na druge faze postopkov proizvodnje statistik.

Hiter razvoj zmogljivosti in dostopnosti interneta bo v prihodnosti glavno orodje za razširjanje statističnih podatkov. Znatno bo povečal potencialni krog uporabnikov in tako ustvaril nove priložnosti za razširjanje. Poleg tega bo omogočil pospešeno sodelovanje med Eurostatom in nacionalnimi statističnimi uradi. Vendar bo internet ustvaril tudi pomembne nove izzive za uporabnikom prijazno predstavitev podatkov, ki uporabnikom pomaga pri iskanju, prikazu in razumevanju statistike. Obstoječe razširjanje publikacij v papirni obliki in nespletnih elektronskih medijev bo treba razviti kot dodatna orodja za razširjanje. Ustrezne strukture za podporo uporabnikom in komuniciranje s skupinami uporabnikov so pomembni elementi učinkovitega razširjanja.

Cilji v programskem obdobju: Spletna stran Eurostata se bo razvijala v smislu vsebine, preprostosti uporabe in funkcionalnosti in bo ustrezala najboljši praksi. Izboljšalo se bo sodelovanje z drugimi platformami evropskega statističnega sistema in drugimi službami ES za razširjanje z namenom spodbujanja uporabe spletnih strani in izboljšanja vrednosti statističnih informacij za uporabnike. |

- 3.7. Uravnoteženost stroškov in koristi

ESS mora budno paziti na ravnovesje med potrebami po podatkih za namene politik Skupnosti in viri, ki so na ravni EU, držav in regij potrebni za zagotovitev teh podatkov. Pri izpolnjevanju potreb po statističnih informacijah glede političnih odločitev EU je zlasti pomembno zagotoviti ustrezna sredstva na nacionalni ravni. Vendar je prav tako pomembno ohraniti zadostno prožnost in nacionalnim organom omogočiti, da pri izpolnjevanju potreb Skupnosti po statističnih informacijah ravnajo stroškovno kar najbolj učinkovito.

Določanje prednostnih nalog bo temeljilo na treh vodilnih načelih na visoki ravni:

- oceni potreb uporabnikov, vključno z ustreznostjo za oblikovanje politik na ravni Skupnosti;

- ocenah stroškov za anketirance, države članice in Komisijo;

- oceni posebnih statističnih vprašanj, pomembnih za stroškovno učinkovitost posameznih statistik, vključno z ravnotežjem med različnimi sestavinami kakovosti statistike, kot sta na primer „točnost“ in „pravočasnost“, ter možnostjo glede prožnejših obveznosti poročanja z osredotočanjem na osnovne evropske potrebe.

Za čim večje izboljšanje celotne stroškovne učinkovitosti in nadaljnje določanje uravnoteženih prednostnih nalog v okviru letnih statističnih programov dela se bodo ta načela uporabljala transparentno v skladu s praktičnimi smernicami, ki jih mora razvijati in vzdrževati Eurostat v sodelovanju z nacionalnimi statističnimi organi.

Cilji v programskem obdobju: Uvesti metode za poglobljene preglede obstoječih področij statistike Skupnosti in oceno novih ali znantno spremenjenih zahtev uporabnikov. To bo pomembno za nenehno izboljševanje statistike Skupnosti z opredeljevanjem zahtev, ki se lahko ublažijo ali prekinejo, ter za uvedbo spremenjenih ali novih statističnih pobud. Na statističnih področjih z visoko obremenitvijo poročanja podjetij uvesti ukrepe za njeno spremljanje, proučiti pa je treba tudi možnosti za čim večjo razbremenitev. Povečana uporaba administrativnih podatkov za statistične namene bo pomemben instrument za to. Določiti cilje za razbremenitev na področjih z najvišjo obremenitvijo poročanja podjetij. |

- PRILOGA II PETLETNI STATISTIČNI PROGRAM: CILJI IN UKREPI

Ta priloga podaja povzetek statističnih potreb in zahtev, obravnavanih z vidika potreb politik Evropske unije. V prvem oddelku o medoddelčnih statističnih dejavnosti v podporo splošnim prednostnim nalogam politik so te zahteve razvrščene po naslovih Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti. To lahko povzroči ponavljanja, ker se nekatere statistične dejavnosti pojavljajo v več kot enem naslovu. Za vsako posamezno politiko ta priloga določa pravni okvir, trenutno stanje in glavne pobude, ki jih bo treba sprejeti v tem petletnem obdobju.

Z državami članicami je treba vsako leto razpravljati o prednostnih nalogah, ki jih določi Komisija, z namenom oblikovanja predlogov za poenostavitev statističnih zahtev, ki jih je treba vključiti v postopek sprejemanja novih zakonskih podlag in izvajanje ukrepov. Z državami članicami potekajo redne razprave o najboljših praksah pri zbiranju podatkov in izmenjava takih praks med državami članicami za spodbujanje poenostavitve in posodobitve metod zbiranja podatkov, kar bi razbremenilo anketirance.

MEDSEKTORSKE STATISTIčNE DEJAVNOSTI V PODPORO SPLOšNIM PREDNOSTNIM NALOGAM POLITIK SKUPNOSTI

Strukturni kazalniki in kazalniki trajnostnega razvoja

Pravni okvir

Strukturni kazalniki, ki izhajajo iz lizbonske strategije, ki jo je marca 2000 sprejel Evropski svet, so predvsem osredotočeni na gospodarsko rast in zaposlovanje, kot je bilo leta 2005 določeno v integriranih smernicah za rast in delovna mesta (člen 99 Pogodbe ES). Kazalniki trajnostnega razvoja so s strategijo trajnostnega razvoja, ki jo je junija 2006 sprejel Evropski svet, dobili nov pomen.

Trenutno stanje

Za spremljanje izvajanja in vpliva lizbonske strategije in strategije trajnostnega razvoja, ki sta medsektorske narave, so potrebni statistični podatki in kazalniki. Nenehno se uvajajo izboljšave za prilagajanje niza kazalnikov dejanskim potrebam in izboljšanje kakovosti zagotavljanja informacij splošni javnosti.

Nekatera področja, kot so varnost hrane in kakovost, kemikalije in pesticidi, zdravje in okolje, družbena odgovornost podjetij, biotska raznovrstnost, naravni viri, promet, morski ekosistemi, odgovorno vodenje in finančne storitve, še niso ustrezno zajeta v kazalnikih.

Glavne pobude 2008–2012

- Prilagoditi strukturne kazalnike in kazalnike trajnostnega razvoja novim potrebam uporabnika in posameznim nacionalnim programom.

- V sodelovanju z drugimi službami Komisije in Evropsko agencijo za okolje razviti nove kazalnike trajnostnega razvoja za boljši odziv na obstoječe in prihajajoče potrebe, zlasti na področjih, kot so varnost hrane in kakovost, kemikalije in pesticidi, zdravje in okolje, družbena odgovornost podjetij, biotska raznovrstnost, naravni viri, promet, morski ekosistemi, raba zemljišč in odgovorno vodenje. Regionalna razčlenitev se bo še naprej ustrezno razvijala.

- Izboljšati kakovost obstoječih kazalnikov in dopolniti informacije o kakovosti objavljenih kazalnikov.

- Okrepiti obveščanje o strukturnih kazalnikih in kazalnikih trajnostnega razvoja v skladu s pomembnostjo osnovnih strategij.

Širitev

Pravni okvir

Za pristopna pogajanja mora imeti Komisija na voljo popolno zbirko zanesljivih statistik, ki so metodološko primerljive s statistikami držav Evropske unije. Statistična pomoč novim državam članicam, državam kandidatkam in predkandidatkam je urejena s trdnim pravnim okvirom, ki vključuje Akt o pristopu ter Uredbo Sveta (ES) št. 1085/2006 z dne 17. julija 2006 o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA).

Trenutno stanje

Pri izpolnjevanju ciljev na področju statistične pomoči so pred Unijo trije nekoliko različni izzivi:

- vključiti morebitne nove članice v vse mehanizme Skupnosti, vključno na primer s proračuni lastnih sredstev in strukturnimi skladi ter vsemi drugimi zadevami in programi,

- pred pristopom ustrezno pripraviti kandidatke z udeležbo v pogajalskem postopku in spremljanjem njihovih obveznosti med pogajanji do njihovega pristopa,

- še naprej pripravljati ostale kandidatke in jim pomagati pri doseganju popolne skladnosti z obstoječo zakonodajo Skupnosti.

To pomeni velike zahteve pri proizvodnji statistike držav kandidatk. Osnovne ekonomske statistike so neizogibne, vključno z razporeditvijo ustvarjenega bruto domačega proizvoda, prebivalstva, zaposlenosti itd. po sektorjih in regijah. Druge ključne statistike so tiste, ki merijo uresničevanje enotnega trga, kot so blagovna menjava, trgovina s storitvami in svoboda ustanavljanja, plačilna bilanca, pretok kapitala, mobilnost oseb, industrijska proizvodnja in struktura industrije itd. Poleg tega obstajajo potrebe po statistikah, ki zadevajo pomembna področja pristopnih pogajanj in podpirajo primarne politike EU, kot so kmetijstvo, promet, regije in okolje.

Glavne pobude 2008–2012

- Konsolidirati zbiranje primerljivih podatkov za ključne politike z namenom pogajanj in notranjih potreb Komisije.

- Nadaljevati pomoč novim državam članicam, državam kandidatkam in predkandidatkam, za prilagoditev njihovih statističnih sistemov in izpolnjevanje zahtev Skupnosti.

NASLOV I PROSTI PRETOK BLAGA

Pravni okvir

Določbe Pogodbe: člen 133 (skupna trgovinska politika). Pravni akti, ki obravnavajo ustrezna statistična področja: Uredba (ES) št. 638/2004 Evropskega parlamenta in Sveta o statističnih podatkih Skupnosti v zvezi z blagovno menjavo med državami članicami in o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 3330/91; Uredba (ES) št. 184/2005 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti glede plačilne bilance, mednarodne trgovine s storitvami in neposrednih tujih naložb.

Trenutno stanje

Glavni dosežki v preteklem programskem obdobju so bili prilagoditev zakonodaje o trgovinski statistiki, zlasti v povezavi z uredbo Intrastat, izvajanje sistema poročanja Intrastat v novih državah članicah in zmanjšanje postavk v okviru kombinirane nomenklature. Ti dosežki so namenjeni boljšemu izpolnjevanju potreb uporabnikov statističnih podatkov na ravni Skupnosti in držav članic, kar omogoča ustrezno razlago makroekonomskega razvoja in oceno konkurenčnosti EU in držav članic. Hkrati pa sta se zbiranje in obdelava statističnih podatkov optimizirala, kar je posledično zmanjšalo administrativno obremenitev posredovalcev statističnih informacij. Ti rezultati so v veliki meri v skladu s cilji lizbonske agende.

Cilj v obdobju 2008–2012 bo nadaljevati prizadevanja za poenostavitev, harmonizacijo različnih vrst statistike glede mednarodnega pretoka blaga in plačilnobilančne statistike, hkrati pa proučiti možnosti za povezavo statističnih trgovinskih podatkov in nomenklatur z drugimi vrstami statistik, zlasti statistiko podjetij ali nomenklaturo industrijske dejavnosti. Rezultat tega bo nadaljnji korak v smeri bolj preprostega, transparentnega in celovitega okvira za zbiranje in uporabo trgovinske statistike, kar bo še bolj razbremenilo podjetja glede zagotavljanja odgovorov in na ta način spodbudilo konkurenčni položaj evropskega gospodarstva. Hkrati mora medsebojno povezovanje različnih vrst statistik omogočiti uporabo novih načinov za analiziranje gospodarskega in strukturnega razvoja ter trajnostne rabe virov v EU.

Glavne pobude 2008–2012

- Komisija bo predlagala sistem z enotnim potekom za Intrastat z začetkom veljavnosti leta 2010.

- Razvita bodo orodja in metode z namenom boljšega povezovanja različnih vrst statističnih informacij, ki se zahtevajo od podjetij.

- Izboljšati skladnost statistike blagovne menjave in plačilnobilančne statistike z usklajevanjem teh dveh statistik glede blaga.

NASLOV II KMETIJSTVO

Pravni okvir

Kmetijska statistika odraža visoko stopnjo vključevanja kmetijstva v EU, pomembnost skupne kmetijske politike (SKP) v proračunu EU in bistveno vlogo kmetijske statistike v postopkih odločanja SKP.

Trenutno stanje

Tradicionalna kmetijska statistika bo še naprej ostala ključna za SKP (upravljanje trga) in jo bo treba konsolidirati in racionalizirati. Po drugi strani pa bodo nova politična vprašanja (razvoj podeželja, usklajenost z okoljskimi zahtevami in vplivi na okolje, varnost hrane) zahtevala strukturno statistiko, ki bi bila lahko manj pogosta, vendar bo morala zadostiti podrobnim in včasih posebnim geografskim razčlenitvam, kot so na primer prostorski podatki o zemlji, vodah in biotski raznovrstnosti. V tem smislu bo popis na področju kmetijstva leta 2010 zelo dragocen vir.

Eden od glavnih predlogov iz akcijskega načrta Evropske komisije o ekološkem kmetijstvu se osredotoča na razvoj trga ekološke hrane s pomočjo informacij. V ta namen bo načrtovano zbiranje statističnih podatkov o proizvodnji in trženju ekoloških izdelkov. Pravno strukturo sistema EU za kmetijsko statistiko je treba v prihodnje poenostaviti in izvajati v EU ter državah kandidatkah.

Posebna pozornost bo namenjena razvoju posebnih kazalnikov za okoljsko in trajnostno upravljanje gozdov in lesne industrije. Akcijski načrt EU za gozdove bo po začetni fazi, načrtovani za 2006/2007, treba spremljati.

Program statistike ribištva bo obsegal stalno izvajanje obstoječe zakonodaje, vključno s statistiko ribogojstva, razvojem socialno-ekonomskih kazalnikov ter kazalnikov trajnostnega razvoja in uvedbo bilanc zalog za ribiške proizvode. Eurostat bo sledil razvoju v predlagani pomorski politiki in temu ustrezno prilagajal svoj program dela.

Glavne pobude 2008–2012

- Načeloma izvesti popis na področju kmetijstva leta 2010 (rezultati bodo na voljo najpozneje leta 2011) v skladu s pravnimi akti in opraviti raziskavo desetletnega obdobja o vinogradih. Leta 2008 dati na voljo rezultate raziskave o strukturi kmetij iz leta 2007 (tako kot rezultate raziskave o sadnem drevju iz leta 2007).

- V skladu s pravnimi akti izvesti raziskave o metodah kmetijske proizvodnje, rabi zemljišč, rabi vložkov in ekološkem kmetijstvu.

- Trenutne raziskave o pridelkih in živinoreji izvajati v skladu s spremenjenimi pravnimi akti. Namen predlaganih pravnih aktov je združitev in poenostavitev obstoječe zakonodaje.

- Odvisno od sklepnih ugotovitev trenutne študije izvedljivosti bo morda treba zbrati dohodke sektorja kmetijskih gospodinjstev.

- Še naprej razvijati in dajati na voljo kazalnike o razvoju podeželja in kmetijsko-okoljske kazalnike.

- Posebno pozornost nameniti razvoju učinkovitejšega sistema za zbiranje in potrjevanje veljavnosti kmetijske statistike.

- Treba bo zbrati in pripraviti nove statistične informacije za pomoč pri predlagani pomorski politiki, ki jo trenutno pripravlja Komisija.

NASLOV III PROSTI PRETOK OSEB, STORITEV IN KAPITALA[11]

Pravni okvir

Prosti pretok kapitala in storitev je bistven za notranji trg EU. Je del tako imenovanih „temeljnih svoboščin“, ki so osrednjega pomena za enotni trg. V okviru svoje pristojnosti pri spremljanju ustrezne in pravočasne uporabe določb Pogodbe, ki urejajo prosti pretok kapitala in storitev, Komisija zahteva zanesljive in primerljive statistične informacije.

Ustrezne določbe Pogodbe, ki urejajo prost pretok kapitala, so vključene v členih 56 do 60 Pogodbe ES. Prosto zagotavljanje čezmejnih storitev je določeno v členu 49 navedene Pogodbe. Pravni akti, ki obravnavajo ustrezna statistična področja so: Uredba (ES) št. 184/2005 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti glede plačilne bilance, mednarodne trgovine s storitvami in neposrednih tujih naložb; Odločba Evropskega parlamenta in Sveta št. 1608/2003/ES o pripravi in razvoju statistike Skupnosti o znanosti in tehnologiji; predlog Komisije za Uredbo Evropskega Parlamenta in Sveta o statističnih podatkih Skupnosti o strukturi in dejavnostih tujih podružnic (COM(2005) 88 konč.).

Trenutno stanje

Zaradi vedno večjega pomena prostega pretoka storitev in kapitala prihaja do povečanega povpraševanja po visokokakovostni statistiki. Ob ohranjanju nizke stopnje obremenitve anketirancev sta pravočasna objava ustreznih podatkov in prilagajanje sistema spreminjajočim se potrebam oblikovalcev politik resnični izziv.

Od leta 2006 bo izvajanje Uredbe o plačilni bilanci dvignila kakovost podatkov o trgovini s storitvami in neposrednih naložbah. Poleg tega bo statistika o tujih podružnicah omogočila merjenje globalizacije proizvodnih sistemov. Statistika bo še naprej zajemala trgovino zunaj in znotraj EU in tako zadovoljila potrebe enotnega trga.

Z naraščujočim pomenom transnacionalnih podjetij bodo potrebne nove oblike zbiranja podatkov. Nova uredba o poslovnih registrih vključuje pošiljanje posameznih podatkov o transnacionalnih skupinah podjetij Eurostatu in povratnih usklajenih informacij državam članicam za register Skupnosti transnacionalnih skupin podjetij (evroskupin), ki se bo v celoti začel izvajati od leta 2008.

Redna proizvodnja visokokakovostne statistike poštnih storitev je bistvena za evropske oblikovalce politik, nacionalne regulatorje in izvajalce pošnih storitev, da bi pripomogli k razvoju poštnega sektorja v smeri odprtega trga poštnih storitev. Da bi zagotovili visoko kakovost podatkov, bodo pogoji za zbiranje podatkov temeljili na oceni pilotnega zbiranja iz leta 2006.

Internacionalizacija raziskovanja in razvoja ter s tem povezanih človeških virov je bistvena za uspešnost evropskega gospodarstva. Zato je pomembno, da se podatki za R&R zbirajo v okviru plačilne bilance, FATS in ukrepov za transnacionalna podjetja.

Glavne pobude 2008–2012

- Na vseh zadevnih področjih se bo uporabila klasifikacija gospodarskih dejavnosti NACE Rev. 2 s podrobnejšo razčlenitvijo storitev.

- Zagotoviti izvajanje in posodobitev ključne zakonodaje (plačilna bilanca, mednarodna trgovina s storitvami, neposredne tuje naložbe in tuje podružnice.

- Zagotoviti izboljšanje merjenja internacionalizacije raziskovanja in razvoja.

- Delo v zvezi s statistiko dovoljenj za prebivanje – vključno za državljane EU in tretjih držav – se bo nadaljevalo, dokler bodo politike Skupnosti potrebovale tovrstne podatke.

NASLOV IV VIZUMI, AZIL, PRISELJEVANJE IN DRUGE POLITIKE, POVEZANE S PROSTIM PRETOKOM OSEB[12]

Pravni okvir

Razvila se bo statistika o migraciji in azilu ter kriminalu in kazenskem pravosodju , ki bo izpolnjevala potrebe po statistikah za podporo akcijskemu načrtu Komisije v okviru izvajanja Haaškega programa na področju svobode, varnosti in pravic. Ta akcijski načrt vključuje predloge za upravljanje migracijskih tokov, socialno in ekonomsko vključevanje migrantov, mejni nadzor, azil in krepitev varnosti s skupnimi ukrepi proti kriminalu, zlasti organiziranemu. Pri izvajanju teh ukrepov bo potrebno znatno povečanje razpoložljivosti in kakovosti statistike. To še zlasti velja za izvajanje štirih novih skladov, predlaganih v okvirnem programu „Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov za obdobje 2007–2013“[13]. Ta razvoj dogodkov se bo začel pred letom 2008, vendar se bo nadaljeval v celotnem času poteka tega statističnega programa in tudi po njem.

Trenutno stanje

Statistika Skupnosti o migraciji in azilu se trenutno spopada z resnimi težavami v zvezi z nerazpoložljivostjo podatkov in nezadostno uskladitvijo. Ukrepi za odpravo teh pomanjkljivosti potekajo in se bodo nadaljevali skozi celotno programsko obdobje. Podlaga za izboljšave bo izvajanje nove zakonodaje o statistiki Skupnosti o migraciji in azilu v prvih letih tega programa. Statistika o kriminaliteti bo oblikovana v skladu z akcijskim načrtom EU 2006–2010 o razvoju usklajenega in celovitega okvira za merjenje kriminalitete in kazenskega pravosodja. Proučeni bosta izvedljivost in smotrnost pri uvedbi pravne podlage za statistiko na tem področju.

Ob priznavanju velikih razlik v nacionalnih upravnih in statističnih sistemih za migracijo in azil ter kriminaliteto in pravosodje se bodo ukrepi za izboljšanje primerljivosti statistik namesto na uvedbo skupnih virov podatkov in postopkov osredotočili na uskladitev statističnih rezultatov. Kljub temu bo morda v nekaterih primerih (na primer za statistiko o organiziranem kriminalu) potrebno razviti nove vire podatkov.

Glavne pobude 2008–2012

- Dokončati izvajanje zakonodaje za statistiko Skupnosti o migraciji in azilu. S tem bo zagotovljen okvir za tekoče ukrepe za izboljšanje razpoložljivosti, primerljivosti, pravočasnosti in političnega pomena te statistike.

- Razviti statistiko, ki zagotavlja socialno-ekonomske informacije o migrantski populaciji, vključno z uporabo priložnostnih modulov pri raziskavah o delovni sili in zbiranjem informacij o migrantih, kot del programa Skupnosti popisa prebivalstva 2011.

- Razviti Statistiko Skupnosti o kriminaliteti (vključno z organiziranim kriminalom), viktrimizaciji in kazenskem pravosodju ter izboljšati primerljivost teh podatkov z vzpostavitvijo in morebitnim izvajanjem skupnega modula EU o viktimizaciji.

NASLOV V PROMET

Pravni okvir

Prometna politika EU se je v zadnjih 15 letih hitro razvijala. Njeni cilji so bili opredeljeni v belih knjigah o prometu iz let 1992 in 2001 ter Sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu iz junija 2006 z naslovom „Naj Evropa ostane v gibanju – trajnostna mobilnost za našo celino. Vmesni pregled Bele knjige Evropske komisije o prometu iz leta 2001“ (COM(2006) 314 konč.). Prizadeva si za optimizacijo prometnih sistemov, ki omogočajo učinkovito, konkurenčno, varno in okolju prijazno izvajanje posameznih načinov prevoza in njihovo kombiniranje v intermodalnih prometnih verigah. Potreben je čistejši in učinkovitejši promet za odpravo negativnih stranskih učinkov povečane mobilnosti. Prometna politika Unije je v središču strategije Evropske unije za trajnostni razvoj in lizbonske agende za rast in delovna mesta.

Trenutno stanje

Prometna statistika Skupnosti si prizadeva za celovit informacijski sistem o prometu, vključno s podatki o tokovih potnikov in blaga, prometu, infrastrukturi, opremljenosti, načinih prevoza, opremi, osebni mobilnosti, varnosti, porabi energije in vplivih na okolje, prevoznih stroških, naložbah v infrastrukturo, prevoznikih, strukturnih kazalnikih ter kazalnikih trajnostnega razvoja.

Zajetje statistike o tokovih potnikov in blaga ter prometu je dobro za vse načine prevoza, razen za cestni prevoz potnikov in nemotorizirane načine. Poleg tega je prometna statistika za vse načine prevoza trenutno brez nekaterih pomembnih podatkov, ki so potrebni pri spremljanju prometnih zastojev, plinskih emisij in drugih negativnih okoljskih vplivov . Statistika tovornega prometa je še vedno osredotočena na posamezne vrste prevoza in ne zagotavlja dovolj informacij o intermodalnih prometnih verigah.

Trenutno se informacijski sistem o prometu sooča s pomanjkanjem podatkov o naložbah in stroških v prometni infrastrukturi ter večji prostorski razčlenitvi podatkov o prometnih omrežjih in tokovih v povezavi med geografsko zastopanostjo prometnega omrežja in zbranimi podatki o omrežju, ki so potrebni za podporo naložbam v evropsko prometno infrastrukturo in regionalne politike Skupnosti.

Glavne pobude 2008–2012

- Konsolidirati in dopolniti zakonsko podlago, ki obsega prometno statistiko Skupnosti po vseh načinih prevoza. Še naprej nadaljevati z delom glede oblikovanja kazalnikov v zvezi z razčlenitvijo po panogah pri potniškem in tovornem prometu. Poseben poudarek bo namenjen cestnemu prevozu potnikov.

- Spodbujati zbiranje dodatnih statistik o intermodalnih prevoznih verigah, mestnem prometu ter oblikovanje kazalnikov, potrebnih za nadzor vključevanja okoljskih in varnostnih vprašanj v prometne politike. Spremeniti zbiranje podatkov o izdatkih glede naložb v infrastrukturo in njihovih stroških. Upoštevala se bo tudi potreba po kazalnikih o logistični učinkovitosti. Poseben poudarek bo namenjen zbiranju podatkov o prometu, ki bodo izraženi v kilometrih na vozilo.

NASLOV VI SKUPNA PRAVILA O KONKURENCI, OBDAVčEVANJU IN PRIBLIžEVANJU ZAKONODAJE

Neposreden statističen program ni potreben . Statistične informacije za ta naslov se po potrebi izpeljejo iz podatkov in kazalnikov, zbranih za druge naslove v programu.

NASLOV VII EKONOMSKA IN MONETARNA POLITIKA

Pravni okvir

Določbe Pogodbe: Členi 99 (uskladitev in nadzor ekonomskih politik); 104 (spremljanje proračunskega razvoja); 105 (monetarna politika in stabilnost cen); člen 133 (skupna trgovinska politika); 269 (lastna sredstva). Glavni predpisi: Uredba Sveta 2223/96 o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov (ESA95); Uredba Sveta 1287/2003 o uskladitvi bruto nacionalnega dohodka po tržnih cenah (uredba BND); Sklep Sveta 2000/597/ES o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti; Uredba Sveta 3605/93 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti; Uredba Sveta 2494/95 o harmoniziranih indeksih cen življenjskih potrebščin; Uredba Sveta 1165/98 o kratkoročnih statističnih kazalnikih; Uredba 184/2005 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti glede plačilne bilance, mednarodne trgovine s storitvami in neposrednih tujih naložb; Kadrovski predpisi EU.

Trenutno stanje

Nadzor in usklajevanje makroekonomske politike v Evropski uniji, vodenje monetarne politike znotraj ekonomske in monetarne unije ter strukturne politike Skupnosti potrebujejo dobro statistično podporo. Poleg tega je zagotavljanje statistike za administrativne namene EU zelo pomembno.

Eurostat in države članice morajo zagotoviti uspešno izvajanje programa o prenosu podatkov revidiranega evropskega sistema računov . Ti podatki so ključni za analize poslovnega cikla in strukturne analize. S pomočjo projekta Euklems bodo prizadevanja usmerjena v izboljšanje merjenja produktivnosti.

Zagotavljanje statistike za administrativne namene EU ostaja zelo pomembno. To vključuje zagotavljanje podatkov o BND in davku na dodano vrednost za izračune lastnih sredstev, makroekonomskih podatkov v podporo strukturnim politikam (zlasti paritete kupne moči) ter podatkov o osebnih prejemkih in pokojninah uradnikov EU .

S spremljanjem usklajenosti in primerljivosti podatkov, ki se uporabljajo za proračunski in davčni nadzor, bodo nosilcem odločanja zagotovljeni visokokakovostni in primerljivi statistični instrumenti, kar bo pomagalo pri dobrem ocenjevanju razmer v vsaki državi članici.

V zadnjih letih se je razvoj harmoniziranih indeksih cen življenjskih potrebščin (HICP) upočasnil in treba si je bolj odločno prizadevati za izboljšanje kakovosti HICP (zlasti glede stanovanj, v katerih živijo lastniki, kakovostnih prilagoditev in vzorčenja).

Stalno je treba izboljševati pravočasnost, obseg in razširjanje glavnih evropskih ekonomskih kazalnikov (PEEI). Kar zadeva kratkoročne statistične kazalnike (STS) je treba izboljšati obseg storitev, zlasti cen storitev, dolžino časovnih vrst in pravočasnost podatkov.

Kar zadeva plačilnobilančno statistiko , glavni izzivi vključujejo zagotavljanje ustreznih vložkov v nacionalne račune in kakovosti virov podatkov v državah članicah ob dvigu pragov bančnega poročanja.

Glavne pobude 2008–2012

- Aktivno sodelovati pri reviziji mednarodnih standardov za nacionalne račune (SNA93) in plačilnobilančno statistiko (BPM5).

- Revizija Evropskega sistema računov ((ESA95).

- Izvajanje klasifikacije gospodarskih dejavnosti NACE Rev. 2 v nacionalnih računih, plačilnobilančni statistiki in kratkoročnih statističnih kazalnikov; izvajanje druge ključne zakonodaje.

- Vzpostaviti evropski sistem za statistiko življenjskih potrebščin, ki je usmerjen na poenostavitev HICP in konsolidacijo pravnega okvira HICP, ter zagotoviti verodostojnost HICP s pomočjo učinkovitejše komunikacijske politike in strategije skladnosti.

NASLOV VIII ZAPOSLOVANJE

Pravni okvir

Statistika dela EU bo potekala v okviru prenovljene lizbonske strategije, ki se zdaj osredotoča na rast in delovna mesta v Evropi, ciljev in meril uspešnosti, določenih v okviru evropske strategije zaposlovanja, ter ekonomske in monetarne unije, ki potrebuje obsežen sistem medletne statistike, da se predstavi razvoj trga dela v euroobmočju in Evropski uniji.

Trenutno stanje

Trden pravni okvir ureja statistiko dela, s čimer se zagotovi reden prenos podatkov za oceno zaposlenosti, nezaposlenosti, prejemkov in stroškov dela. Kljub temu bo treba za nove politike zakonodajo na področju statistike razširiti na druga področja, kot so (i) statistika o prostih delovnih mestih za oceno povpraševanja na trgu dela in dopolnitev statistike o zaposlenosti in nezaposlenosti, (ii) položaj migrantov na trgu dela za spodbujanje vključevanja te populacije in (iii) prehod iz šole na delovno mesto za podporo ustreznih politik, s čimer se zagotovi nemoteno vključevanje mladih na trg dela. Druga področja, kot so kakovost pri delu in zaposlovanju v smislu starajoče se delovne sile, sposobnost prilagajanja delavcev in podjetij ter potrebe trga dela informacijske družbe bodo svojo pozornost še naprej usmerjala v razvoj statistike.

Zaradi izboljšanja raziskave delovne sile Skupnosti (LFS) v zadnjih letih so ta raziskava in letni moduli postali glavni vir za pripravo primerljivih podatkov na trgu dela. Raziskava delovne sile Skupnosti temelji na gospodinjstvih, katerih rezultate je treba dopolniti s podatki podjetij, kot so strukturne in kratkoročne statistike o prejemkih in stroških dela. Kljub temu je treba statistiko trga delovne sile še izboljšati, zlasti z boljšo skladnostjo podatkov o zaposlenosti iz nacionalnih računov ter drugih raziskav na poslovnem področju in področju kmetijstva ter uvedbo sheme evropskega vzorčenja in hitrih ocen, da se izboljša pravočasnost razširjanja kazalnikov. Prav tako si je treba prizadevati, da se podrobno analizirajo obstoječi viri podatkov, zagotovijo prožnejši postopki za posredovanje individualnih anonimnih podatkov znanstveni skupnosti in da se leta 2011 uvede revidirana klasifikacija poklicev (ISCO), ki mora bolje odražati strukturo delovnih mest in omogočiti boljšo mednarodno primerjavo.

Glavne pobude 2008–2012

- Opredeliti in izvesti priložnostni modul raziskave delovne sile Skupnosti 2008 o položaju migrantov na trgu dela in njihovih potomcev, priložnostni modul raziskave delovne sile Skupnosti o prehodu iz šole na delovno mesto 2009 in program priložnostnih modulov raziskav delovne sile Skupnosti 2010–2012.

- Razširiti strukturne raziskave, ki zajemajo prejemke in stroške dela, na celotno gospodarstvo in izvesti raziskave o stroških dela 2008 in raziskave o strukturi prejemkov 2010.

- V kratkoročno statistiko trga delovne sile uvesti sheme evropskega vzorčenja s širšo uporabo obstoječih podatkov, s čimer se omogoči pravočasna priprava mesečnih in četrtletnih agregatov zaposlenosti in nezaposlenosti za euroobmočje.

- Statistika dela bo omogočila spremljanje potreb po delovnih mestih in kvalifikacijskih potreb informacijske družbe.

- Dosledno izvajati Uredbo Sveta o statistiki prostih delovnih mest.

NASLOV IX SKUPNA TRGOVINSKA POLITIKA

Pravni okvir

Po členu 133 Pogodbe je Komisija odgovorna za vodenje pogajanj o trgovinskih sporazumih, vključno s trgovinskimi sporazumi o storitvah, s tretjimi državami. Pravni akti, ki obravnavajo ustrezna statistična področja so: Uredba Sveta 1172/95 o statističnih podatkih v zvezi z blagovno menjavo Skupnosti in njenih držav članic z državami nečlanicami; Uredba 184/2005 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti glede plačilne bilance, mednarodne trgovine s storitvami in neposrednih tujih naložb; predlog Komisije za uredbo Evropskega Parlamenta in Sveta o statističnih podatkih Skupnosti o strukturi in dejavnostih tujih podružnic (COM(2005) 88 konč.).

Trenutno stanje

S pojavom novih konkurentov in partnerjev na področju trgovine (na primer Kitajska, Indija, Brazilija in Latinska Amerika) in tudi zaradi strukturnih sprememb na področju trgovine z blagom in storitvami se potrebe po podatkih povečujejo . Poleg tega ostajajo visokokakovostno zbiranje, analiza in usklajevanje podatkov iz držav kadidatk in glavnih držav partneric EU prednostna naloga.

Hkrati se bo prizadevalo za ohranitev standardov kakovosti v zvezi s čezmejno trgovino s storitvami, neposrednimi tujimi naložbami in trgovino tujih podružnic . Zato bo zelo pomembno izvajanje Uredbe o plačilnobilančni statistiki in sprejetje Uredbe o tujih podružnicah (FATS).

Glavne pobude 2008–2012

- Uveljaviti novo zakonodajo Extrastat, pri čemer je glavni cilj zagotoviti ustrezne dodatne carinske informacije in dopolnilne statistične podatke z uporabo registrov gospodarskih subjektov.

- Zagotoviti izvajanje in posodobitev ključne zakonodaje (plačilna bilanca, mednarodna trgovina s storitvami, neposredne tuje naložbe in tuje podružnice;

- Pri sestavljanju plačilnobilančne statistike EU uveljaviti nove mednarodne metodološke standarde MDS.

- V EU uveljaviti določbe Priročnika za statistiko mednarodne trgovine s storitvami in njegove revidirane različice.

NASLOV X CARINSKO SODELOVANJE

Neposreden statistični program ni potreben. Statistične informacije za ta naslov se po potrebi izpeljejo iz podatkov in kazalnikov, zbranih za druge naslove v programu.

NASLOV XI SOCIALNA POLITIKA, IZOBRAžEVANJE, POKLICNO USPOSABLJANJE IN MLADINA

Pravni okvir

Statistika na tem področju bo oblikovana z uporabo odprte metode koordinacije (OMC), in sicer na področju socialne izključenosti, pokojnin in dolgotrajne nege; strategija trajnostnega razvoja; členov 143 (poročilo o socialnih razmerah) in 13 (prepoved diskriminacije) Pogodbe ES; strategija zdravja in varstva pri delu; Resolucija Sveta iz leta 2003 o spodbujanju zaposlovanja in socialnega vključevanja invalidov in Sporočilo Komisije o enakih možnostih za invalide. V strategiji izobraževanja za trajnostni razvoj Ekonomske komisije OZN za Evropo so prav tako navedene zahteve za razvoj podatkov.

Trenutno stanje

Sistem statistike o življenjskih pogojih in socialni zaščiti temelji na dveh glavnih stebrih: ESSPROS (statistika o socialni zaščiti) in EU-SILC (statistika o dohodkih in življenjskih razmerah). Ta dva stebra podpirata kazalnike iz Laekna in pokojninske kazalnike odprte metode koordinacije. Napredek je treba doseči še pri oblikovanju kazalnikov o regionalni revščini in revščini otrok.

Podatki o vseživljenjskem učenju obsegajo informacije o formalnem in neformalnem izobraževanju v okviru sistemov izobraževanja in usposabljanja ali neodvisnega učenja. Na podlagi že oblikovane statistike o izobraževanju so bili zbrani novi podatki o poklicnem usposabljanju v podjetjih (ki merijo predanost in prispevek podjetij k poklicnemu usposabljanju zaposlenih) ali o izobraževanju odraslih. Podatki o mladini so na voljo iz obstoječih raziskav, ki bodo v celoti izkoriščene, preden se v obstoječe raziskave vključi dimenzija mladih.

Na področju zdravja in varstva pri delu se bo zbiranje in analiziranje podatkov osredotočilo na vzroke, okoliščine in stroške nesreč pri delu, poklicne bolezni in zdravstvene težave, povezane z delom, ter na dejavnike, ki lahko negativno vplivajo na zdravje delavcev. Oblikovalo in izvajalo se bo redno zbiranje statistik, zlasti usklajenih modulov raziskav o invalidnosti . Statistike bodo dodatno izboljšane za podporo nacionalnim strategijam za razvoj visoko kakovostnega, dostopnega in trajnostnega zdravstvenega varstva ter dolgotrajne nege .

Začela so se pripravljalna dela za razvoj skupne metodologije za statistiko o obsegu in vplivu diskriminacije .

Glavni cilj demografske statistike bo zagotoviti izčrpen sklop podatkov in analiz, ki so potrebni za oceno posledic demografskih sprememb v Evropi. To se bo doseglo z izboljšanjem metodologije in vsebine zbiranja demografskih podatkov, uveljavitvijo zakonodaje za izvedbo popisov prebivalstva in stanovanj leta 2011 ter redno proizvodnjo dolgoročnih demografskih napovedi.

Glavne pobude 2008–2012

- Oblikovati omejeni sklop osrednjih spremenljivk in vzpostaviti nov instrument evropskega sistema socialnih statističnih modulov raziskav ((E4SM).

- Konsolidirati projekt EU-SILC, uvesti vzdolžno razširjanje in uveljaviti koncept bruto dohodka.

- Oblikovati kazalnike o regionalni (z uporabo metode preprostega ocenjevanja) revščini in revščini otrok.

- Sprejeti izvedbene uredbe o ESSPROS za izboljšanje zajetja, primerljivosti in pravočasnosti podatkov.

- Izboljšati obstoječi okvir statistike vseživljenjskega učenja z vidika kakovosti (vključno z zajetjem, pravočasnostjo, primerljivostjo in ustreznostjo) in učinkovitosti, vključno z zapolnitvijo podatkovnih vrzeli (na primer o učinkovitosti naložb, mobilnosti, kakovosti učiteljev in vodij, kakovosti izobraževanja, poklicnem izobraževanju in usposabljanju, socialnem poreklu terciarnih študentov) in dostopom do informacij na ravni izobraževalnih ustanov.

- Statistiko o mladini je treba oblikovati postopno z uporabo obstoječih virov in, po potrebi, z boljšim vključevanjem v obstoječe raziskave.

- Vse zbrane podatke s socialnega področja o posameznikih na ravni EU je treba razčleniti po spolu ter določiti osnovni sklop kazalnikov enakosti med moškimi in ženskami.

- Oblikovala in izvajala se bo skupna metodologija za izboljšanje obstoječih statističnih podatkov o obsegu in vplivu diskriminacije.

NASLOV XII KULTURA

V tej fazi je proizvodnja statistike na področju kulture omejena. Zato ni nobenega usklajenega in celovitega okvira ter ločene zakonodaje o statistiki na področju kulture.

Če se pojavijo nove potrebe politike, bi bilo treba statistiko na področju kulture konsolidirati ter izvajati redno in trajnostno proizvodnjo podatkov (na podlagi različnih virov podatkov). Poleg tega je potrebno celovito metodološko delo za, na primer, boljše merjenje socialnega vpliva kulture in vloge sektorja kulture v gospodarstvu, ki temelji na znanju.

NASLOV XIII JAVNO ZDRAVJE

Pravni okvir

Direktiva Sveta 89/391 o uvajanju ukrepov za spodbujanje izboljšav varnosti in zdravja delavcev pri delu; Sklep 1786/2002 Evropskega parlamenta in Sveta o sprejetju programa ukrepov Skupnosti na področju javnega zdravja (2003–2008); Predlog Komisije za Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti na področju javnega zdravja ter zdravja in varstva pri delu.

Trenutno stanje

Zdravstveni informacijski sistem, ki je bil vzpostavljen v okviru predhodnih statističnih programov Skupnosti na področju javnega zdravja, se bo še naprej razvijal z ukrepi o „seznanjenosti in informiranosti na področju zdravja“ v okviru programa ukrepov Skupnosti na področju javnega zdravja 2007–2013. Eurostat bo v tesnem sodelovanju z državami članicami in državami EGP/EFTA in v okviru evropskega statističnega sistema (ESS) še naprej razvijal statistično prvino tega sistema, zlasti na področju kazalnikov zdravja Evropske skupnosti (ECHI).

Statistični podatki o javnem zdravju so potrebni tudi za kazalnike trajnostnega razvoja, strukturne kazalnike, okvirne kazalnike invalidnosti in kazalnike, oblikovane v okviru odprte metode koordinacije v podporo nacionalnim strategijam za razvoj visoko kvalitetnega, dostopnega in trajnostnega zdravstvenega varstva in dolgotrajne nege.

Ob upoštevanju dejavnosti v okviru programa javnega zdravja Skupnosti in v sodelovanju z ustreznimi agencijami EU in mednarodnimi organizacijami, ki so pristojne na področju statistike javnega zdravja (WHO, OECD in UNECE), je poudarek na nadaljnjem razvoju in izvajanju metodologije, zlasti na področjih zdravstvenega stanja (vključno z obolevnostjo in invalidnostjo), dejavnikov zdravja (kot so življenjski slog in okoljski dejavniki), zdravstvenega varstva (vključno z zdravstvenimi odhodki) in vzrokih smrti.

Glavne pobude 2008–2012

- Po potrebi bodo sprejete uredbe Komisije za izvajanje Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti na področju javnega zdravja ter zdravja in varstva pri delu.

- Okrepiti infrastrukturo za osnovni sistem statistike na področju javnega zdravja, tako da se posebna pozornost nameni proučitvi, konsolidaciji in izvedbi ustreznih metodologij, kot sta evropska zdravstvena raziskava (European Health Interview Survey – EHIS) in sistem zdravstvenih računov (System of Health Accounts – SHA).

- Izboljšati razpoložljivost, primerljivost, pravočasnost in politični pomen statistike na področju javnega zdravja – vključno s statistiko o invalidnosti in zdravstvenem varstvu –, tako da se posebna pozornost nameni dodatnemu metodološkemu razvoju in ob upoštevanju različnih razmer v vsaki državi.

NASLOV XIV VARSTVO POTROšNIKOV

Pravni okvir

Potrošniška politika je v zadnjih letih dobila večji pomen (člen 153 Pogodbe). Delo Eurostata bo temeljilo na strategiji na področju zdravja in varstva potrošnikov in predlogu odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa Skupnosti na področju zdravja in varstva potrošnikov 2007–2013, ki ga je Komisija sprejela aprila 2005.

Širše področje „varstva potrošnikov“ je razdeljeno na dva glavna dela: „potrošniške zadeve“ in „varnost hrane“.

Trenutno stanje

Kar zadeva vprašanja glede potrošnikov , Eurostat letno izdaja pregledno publikacijo „Potrošniki v Evropi – dejstva in številke“, ustanovil pa je tudi medresorsko projektno skupino o podrobni statistiki maloprodajnih cen.

Varnost hrane je pomembna tema v okviru politike varstva potrošnikov in Evropska unija je razvila širok spekter zakonodajnih in drugih ukrepov, katerih namen je zagotavljati učinkovite sisteme nadzora nad celotno verigo, vključno z zakonskimi standardi za okolje in dobro počutje živali.

Namen prizadevanj Eurostata na področju statistike o varnosti hrane je zagotavljati metodološko svetovanje in statistične podatke ne samo oblikovalcem politik, ampak tudi zasebnim zainteresiranim stranem in javnosti na splošno.

Glavne pobude 2008–2012 (potrošniške zadeve)

- Razviti „trdo“ uradno statistiko (na primer maloprodajne cene, čezmejna potrošnja gospodinjstev, poslovanje med podjetji in potrošniki itd.) in metodološko pomoč za mehko statistiko, ki jo pripravijo drugi javni ali zasebni organi.

- Pripraviti akcijski načrt ob upoštevanju sklepov medresorske projektne skupine o podrobni statistiki maloprodajnih cen.

- Izdelati podrobno študijo o možnem modulu glede vprašanj v zvezi z varstvom potrošnikov, ki ga je treba vključiti v novi instrument (E4SM), ki ga trenutno razvija Eurostat.

Glavne pobude 2008–2012 (varnost hrane)

- Nadaljevati razvoj ustrezne statistike za spremljanje varnosti hrane.

- Izboljšati razpoložljivost in kakovost statistike o označenih izdelkih (ekološki izdelki, izdelki, proizvedeni iz gensko spremenjenih organizmov itd).

NASLOV XV VSEEVROPSKA OMREžJA

Neposreden statistični program ni potreben . Statistične informacije za ta naslov se po potrebi izpeljejo iz podatkov in kazalnikov, zbranih za druge naslove v programu.

NASLOV XVI INDUSTRIJA

Statistika podjetij

Pravni okvir

Statistika evropskih podjetij mora podpirati analize konkurenčnosti, produktivnosti in rasti ter zagotavljati ključne informacije za spremljanje napredka pri doseganju prenovljenih lizbonskih ciljev.

Uredba Sveta (ES) št. 58/97 o strukturni statistiki podjetij (s spremembami); Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 48/2004 o pripravi letne statistike Skupnosti o jeklarski industriji za referenčna leta 2003-2009; Uredba Sveta (EGS) št. 3924/91 o uvedbi analize industrijske proizvodnje na ravni Skupnosti. Predlog Komisije za Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) o poslovnih registrih. Predlog Komisije za Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) o strukturi in dejavnostih tujih podružnic (FATS). Uredba Komisije 1450/2004 o pripravi in razvoju statistike Skupnosti o inovacijah.

Trenutno stanje

Strukturna statistika podjetij se uporablja za podrobno analizo evropskega poslovnega sektorja. Glavne težave uporabnikov so nezadostna pravočasnost podatkov ter počasna prilagoditev novim in nastajajočim potrebam politik, na primer nezadostne informacije o storitvenem sektorju, podjetništvu, globalizaciji in prehodu k trajnostnim proizvodnim vzorcem. Za posamezne proizvodne sektorje je statistika proizvodnje bistveno dopolnilo za razumevanje učinkovitosti sektorja.

Statistika Skupnosti o inovacijah je glavno orodje za merjenje inovacij v Evropi. Ta statistika se pripravlja vsaki dve leti od leta 2004. Zagotovljen je vedno večji dostop do mikropodatkov statistike Skupnosti o inovacijah.

Statistika o tujih podružnicah (FATS) se razvija in nova uredba bo ponudila osnovni sklop spremenljivk za merjenje globalizacije. Evropski register transnacionalnih podjetij ( EuroGroups ), kot ga uvaja nova uredba o poslovnem registru, je v poskusni fazi.

Glavne pobude 2008–2012

- Zagotoviti popolno izvajanje ključne zakonodaje (prenova uredbe o strukturni statistiki podjetij, uredbe FATS in registra EuroGroups). Izvesti poskusne študije, načrtovane v zakonodaji, in jih v celoti ovrednotiti.

- V zvezi s statistiko Skupnosti o inovacijah je za raziskavo o inovacijah Skupnosti za leto 2008 načrtovana popolna izvedba Priročnika iz Osla 2005. Raziskava o inovacijah Skupnosti za leto 2010 in nadaljnje tovrstne raziskave bodo ravno tako prispevale k nadaljnjemu izboljšanju kakovosti podatkov in dostopa do njih.

- Razviti nove statistike, da se poglobi razumevanje globalizacije gospodarstva.

- Težave uporabnikov glede pravočasnosti in počasne odzivnosti na nove potrebe reševati s preskušanjem novih in prožnih načinov zbiranja podatkov, s priložnostnimi raziskavami in evropskimi vzorčnimi pristopi.

- Razviti načine za uvedbo evropskih agregatov na najpodrobnejši ravni dejavnosti in pri tem zaščititi pravice podjetij do zaupnosti njihovih podatkov.

- Spremenjena klasifikacija gospodarskih dejavnosti (NACE Rev.2) se bo izvajala v vseh statistikah podjetij od referenčnega leta 2008.

- Razviti bodo načini za zmanjšanje obremenitve podjetij, npr. večja uporaba administrativnih podatkov, metod za majhne ciljne raziskave, javno dostopnih podatkov o podjetjih in tehnologije XBRL.

Statistika o informacijski družbi

Pravni okvir

Uporaba informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) je ena glavnih gonilnih sil na poti k vključujoči družbi, boljšim delovnim mestom in večji konkurenčnosti evropskih podjetij. Statistika Eurostata o informacijski družbi je ključnega pomena za evropske oblikovalce politik, da ocenijo strukturne spremembe na poti k na znanju temelječem gospodarstvu in prispevajo k spremljanju napredka k prenovljenim lizbonskim ciljem.

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 808/2004 o statističnih podatkih Skupnosti v zvezi z informacijsko družbo.

Trenutno stanje

Eurostat je več let sodeloval pri primerjalni analizi informacijske družbe z zagotavljanjem kazalnikov uporabe IKT v podjetjih in s strani gospodinjstev/posameznikov. Ta dejavnost se bo nadaljevala in izboljševala za prilagoditev potrebam politik, kot je pobuda i2010, ki temelji na prenovljeni lizbonski strategiji in drugih pobudah politik. Zaradi tega se lahko pokaže potreba po razširitvi sedanje zakonske podlage prek njenega trenutnega okvira.

Da bi presegli vidike pripravljenosti in uporabe, bo zbiranje podatkov o naložbah v IKT in vplivu IKT na rezultate in ravnanje podjetij ter družbo dopolnilo trenutne raziskave Skupnosti. Potrebe po prilagoditvi zakonske podlage za statistiko o informacijski družbi z namenom zagotovitve sklopa podatkov o sektorjih IKT in elektronski komunikaciji, ki bo celovit, pravočasen in skladen z nacionalnimi računi, bodo ovrednotene, sledilo pa jim bo ukrepanje.

Glavne pobude 2008–2012

- Kazalnike o informacijski družbi, vključno s kazalniki o sektorju IKT in njegovi konkurenčnosti, stalno prilagajati spreminjajočim se potrebam politik ob upoštevanju širšega mednarodnega sodelovanja pri merjenju IKT.

- Razviti statistiko o naložbah v IKT in uvajanju IKT, da se bolje doseže cilj merjenja trajnostnega razvoja in vpliva informacijske družbe.

Statistika na področju turizma

Pravni okvir

Turizem je pomembna gospodarska dejavnost v Evropski uniji, ki ima velike možnosti za večje zaposlovanje in gospodarsko rast ter razvoj in socialno-ekonomsko vključevanje tudi na podeželju, perifernih in manj razvitih območjih.

Direktiva Sveta 95/57/ES o zbiranju statističnih podatkov na področju turizma.

Trenutno stanje

Trenutno se zbira statistika o povpraševanju po turistični nastanitvi in njeni ponudbi ter o gospodarskih vidikih v zvezi s turističnim vedenjem. Vendar se glavne težave pojavljajo pri doseganju večje stopnje primerljivosti obstoječih statistik in vzpostavljanju usklajenih turističnih računov, ki so del širše problematike trajnostnega turizma, za katerega bo treba določiti in izmeriti ustrezne kazalnike. Glede na neposredni učinek dogodkov na turizem, kot so teroristični napadi ali vpliv širjenja nalezljivih bolezni, bo glavna skrb izboljšanje pravočasnosti podatkov.

Glavne pobude 2008–2012

- Posodobiti trenutni sklop statistike na področju turizma in njegovo pravno podlago.

- Izvajati usklajene turistične račune, razviti in meriti kazalnike za trajnostni turizem.

Statistika o energetiki

Pravni okvir

Zanesljiva in okolju prijazna oskrba z dostopnimi energetskimi proizvodi je bistvo energetske politike EU. Sistem statistike o energetiki je bil razvit kot odziv na potrebe te politike.

Sistem statistike o energetiki v veliki meri temelji na dogovoru. Obstajajo nekatere pravne obveznosti, ki zajemajo posebne vidike sistema in presegajo okvir Direktive 90/377/EGS z dne 29. junija 1990 o cenah plina in električne energije, ki se zaračunavajo industrijskim končnim uporabnikom.

Trenutno stanje

V zadnjih nekaj letih so naftni trgi postali nestanovitni in nepredvidljivi, cene pa so dosegle visoke ravni. Energetska odvisnost EU se stalno povečuje; povpraševanje po energiji raste in poraja dvome o zmožnosti zmanjševanja emisij toplogrednih plinov, medtem ko se trgi elektrike/plina EU še niso razvili v pravi enotni konkurenčni trg. Znotraj tega političnega okolja se je Komisija – kot odziv na povabilo predsednikov držav in vlad leta 2005 – odzvala s številnimi predlogi (zelena knjiga: Evropska strategija za trajnostno, konkurenčno in varno energijo), kot so ustanovitev evropskega observatorija oskrbe z energijo za spremljanje vzorcev povpraševanja in ponudbe energetskih trgov EU, nova direktiva Skupnosti o ogrevanju in hlajenju, ciljno spremljanje/opredelitev ciljev za obnovljive vire energije po letu 2010 (vključno z elektriko in tekočimi biogorivi) ter spremljanje napredka pri učinkovitosti končne uporabe.

Glavne pobude 2008–2012

- Uredba o statistiki energetike, ki bo zajemala trenutne zahteve in s tem izboljšala kakovost.

- Pravna obveznost za zbiranje statistike o cenah elektrike in plina, ki jih plačujejo gospodinjstva.

- Metodologija/pristop, ki bo omogočal(-a) razkritje podatkov o dejanski izvorni (namembni) državi uvoznici (izvoznici) plina.

- Izboljšanje metodologije/nomenklature za zbiranje statistike o tekočih biogorivih.

- Opredelitev kazalnikov/zbiranje podatkov za ocenjevanje energetske učinkovitosti, kot predvideva Direktiva 2006/32/ES.

- Razširitev, če bo potrebna, kazalnikov konkurence za ocenjevanje učinkovitosti konkurence in povezovanja trgov plina/elektrike.

NASLOV XVII EKONOMSKA IN SOCIALNA KOHEZIJA

Pravni okvir

Uredba (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o oblikovanju skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (NUTS); Predlog Komisije za Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi infrastrukture za prostorske informacije v Skupnosti (INSPIRE).

Trenutno stanje

Regionalni statistični podatki se zbirajo za približno dvanajst obsežnih statističnih področij, od katerih so nekatera zajeta s pravnim aktom, druga pa ureja dogovor. Običajno se podatki redno pošiljajo Eurostatu. Podatki o urbanih okoljih za revizijo programa Urban se od leta 2003 zbirajo vsaka tri leta.

Geografske informacije se zbirajo in hranijo v podatkovni bazi GISCO, ki jo uporabljajo Eurostat in vsi generalni direktorati Komisije. Pomanjkanje standardov in usklajenega okvira za zbiranje informacij zahteva znatna sredstva za ustrezno vzdrževanje in posodabljanje. Po drugi strani pa vedno večje zavedanje možnosti kombiniranja geografskih informacij s statističnimi in tematskimi povečuje zahteve po kartiranju, analizah in aplikacijah.

Glavne pobude 2008–2012

Delo, ki ga bo treba opraviti v okviru statističnega programa 2008–2012, bodo določale usmeritve nove regionalne politike Skupnosti znotraj novega programskega obdobja za strukturne sklade. Konsolidacija obstoječih podatkov se bo nadaljevala, zlasti na področjih revizije programa Urban, prometa, okolja ter raziskav in razvoja. Izvajanje zakonodajnega okvira za podatke o regionalnem prebivalstvu in predvidena revizija Uredbe ESA 95, ki vključuje podatke o regionalnih računih, bo zelo pomembna za delo strukturnih kazalnikov. Metodološka skladnost regionalnih statistik bo izboljšana z vključitvijo natančnejše metodologije v ustrezni zakonodajni okvir po njegovi spremembi, uporaba kakovostnih standardov, ki se že uporabljajo za podatke o regionalnih računih, pa bo razširjena na druge regionalne statistike, da se zagotovita primerljivost in pravočasnost.

Razpoložljivost geografskih informacij in dostopnost do njih po vsej EU bosta korenito spremenjeni z izvedbo direktive o infrastrukturi za prostorske informacije v Evropi (INSPIRE), katere namen je razviti infrastrukturo evropskih prostorskih podatkov za podporo okoljskim in drugim politikam. To pa bo v precejšnji meri vplivalo na organizacijo in uporabo teh informacij s strani služb Komisije. V tem programskem obdobju bosta morala oddelek GI in Eurostat ne samo prispevati k razvoju tehnične izvedbe in zagotavljati organizacijsko infrastrukturo (vključno z ustanovitvijo in vodenjem odbora INSPIRE), ampak zagotavljati tudi podporo za izvajanje INSPIRE po vsej EU. Spodbujanje tehnik o prostorski analizi, ki povezuje statistične in geografske podatke, se bo za uporabnike Komisije nadaljevalo; boljša razpoložljivost prostorskih podatkov po vzpostavitvi infrastrukture bo bistveno izboljšala možnosti za opredelitev natančnih kazalnikov.

NASLOV XVIII RAZISKAVE IN TEHNOLOšKI RAZVOJ

Pravni okvir

Statistika o znanosti, tehnologiji in inovacijah: Odločba Evropskega parlamenta in Sveta št. 1608/2003 o pripravi in razvoju statistike Skupnosti o znanosti in tehnologiji; Uredba Komisije (ES) št. 753/2004 o izvajanju Odločbe št. 1608/2003/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede statistike o znanosti in tehnologiji; Uredba Komisije 1450/2004 o statistiki Skupnosti o inovacijah. Statistične raziskave, metodologija in nomenklature: Sklep Evropskega parlamenta in Sveta o 7. okvirnem programu [COM(2005) 119-1 in COM/2006/364/konč., Skupno stališče Sveta]. Upravljanje z mikropodatki in njihova zaupnost: Uredba Komisije (ES) št. 1104/2006 o spremembi Uredbe (ES) št. 831/2002 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 322/97 o statističnih podatkih Skupnosti glede dostopa do zaupnih podatkov v znanstvene namene.

Trenutno stanje

Statistika o znanosti, tehnologiji in inovacijah: Politike EU o znanosti, tehnologiji in inovacijah so eden od stebrov lizbonske strategije, kot je bilo poudarjeno v sklepih Evropskega sveta v Barceloni in vmesnem pregledu leta 2005. Proizvodnja in razširjanje statistike o R&R, človeških virih v znanosti in tehnologiji, patentih in visokotehnoloških industrijah ter na znanju temelječih storitvah sta v zadnjih letih znatno napredovali. Ta proizvodnja temelji na lastnih zbirkah podatkov, na uporabi upravnih virov ter drugih uradnih in neuradnih virov podatkov. Pravni okvir je bil vzpostavljen.

Statistične raziskave, metodologija in nomenklature : Zaradi sprememb delovnega okolja, zlasti zaradi širitve, globalizacije in tehnologije IT, pa tudi zaradi stroškov zbiranja statistike, je treba izboljšati vse komponente kakovosti podatkov (ref. Uredba št. 322/97) in se odzvati na nove zahteve oblikovalcev politik EU in drugih ter prilagoditi statistike spremembi družbe.

Upravljanje z mikropodatki in njihova zaupnost : Raziskovalci odločno zahtevajo enostaven dostop do mikropodatkov, da lahko pravočasno in natančno izvedejo analize, ki zagotavljajo trdno podporo politikam; po drugi strani je zagotavljanje skladnosti z ustrezno zakonodajo o zaupnosti zelo težavno. Najti je treba nove zanesljive rešitve. Poleg tega so mikropodatki vir statističnih informacij, ki trenutno še niso dovolj izčrpani.

Glavne pobude 2008–2012

Statistika o znanosti, tehnologiji in inovacijah : V prihodnjih letih bo delo na področju statistike o znanosti, tehnologiji in inovacijah osredotočeno na doseganje boljše kakovosti podatkov, izboljšanje statističnih metod, nomenklatur, konceptov in opredelitev (npr. za boljše merjenje tokov znanja, uporabo mednarodno usklajenega vira neobdelanih podatkov Patstat), odpiranje dodatnim virom podatkov in popolnemu izvajanju statistike o razvoju poklicne poti oseb z doktoratom, posodabljanje obstoječe zakonodaje o različnih zajetih statističnih področjih in zagotavljanje boljšega vložka za nacionalne račune.

Statistične raziskave, metodologija in nomenklature: V 7. okvirnem programu bodo prednostno obravnavani izboljšanje tematskih področij, pa tudi raziskave za izboljšanje kakovosti podatkov z inovativnimi metodologijami, ki vključujejo modeliranje, ocenjevanje in imputacijo. Funkcionalna raziskovalna skupnost na področju uradne statistike bo ponovno aktivirana s spodbujanjem omrežnega delovanja. Razširjanje in uporaba rezultatov raziskav na področju uradne statistike v 6. in 7. okvirnem programu ter uporaba rezultatov na operativni ravni se bosta spodbujala in poenostavila. Več je treba narediti tudi pri izboljšanju uporabljenih nomenklatur (npr. evropske raziskave skupin podjetij, ki se ukvarjajo z raziskavami in razvojem) ter pri uporabi in širitvi evropske infrastrukture registrov skupin podjetij.

Upravljanje z mikropodatki in njihova zaupnost : Spodbujala se bosta integriran pristop k razvoju evropskih infrastruktur za lažji dostop raziskovalcev do anonimnih podatkov v okviru obstoječe zakonodaje in za opredelitev, proizvodnjo in zbiranje primarnih podatkov ter metodologija za ta pristop.

NASLOV XIX OKOLJE

Pravni okvir

Statistiko EU o okolju narekujejo zahteve po visokokakovostni, celoviti, zanesljivi in ustrezni statistiki, računih in kazalnikih za nadaljnji razvoj, izvajanje in spremljanje okoljske politike Skupnosti, zlasti šestega okoljskega akcijskega programa in njegovih „tematskih strategij“, okoljskih ciljev trajnostne strategije razvoja EU in lizbonske strategije ter procesa Cardiff o vključevanju okoljskih vprašanj v vsa področja politike. Trenutno je pravno urejeno samo zbiranje statistike o odpadkih[14] in okoljskih izdatkih[15].

Trenutno stanje

Trenutno upravljajo z okoljskimi podatki Evropska agencija za okolje (EEA), Skupno raziskovalno središče (JRC), Generalni direktorat za okolje (GD ENV) in Eurostat. Med člani te „skupine štirih“ (Go4)[16] je bil dosežen dogovor o tehnični ureditvi glede razdelitve pristojnosti in dela, ki je privedel do vzpostavitve okoljskih podatkovnih centrov. Zagotovljena bo večja interoperabilnost infrastrukture IT štirih partnerjev Go4. Tesno partnerstvo z mednarodnimi organizacijami (ZN, OECD) na področju metod (npr. priročniki) in zbiranja podatkov (skupni vprašalnik Eurostata/OECD) dopolnjuje okvir okoljske statistike in računov.

Izpolnjevanje podatkovnih zahtev „tematskih strategij“, npr. glede „preprečevanja in recikliranja odpadkov“, „trajnostne rabe naravnih virov“ in „trajnostne rabe pesticidov“, je glavna prednostna naloga; proizvodnja osnovne statistike okolja ter zagotavljanje statistike o vodi, zraku, biotski raznovrstnosti, zemlji, gozdovih in uporabi zemljišč, se izvaja tudi v okviru drugih okoljskih podatkovnih centrov.

Boljša analiza in količinsko ovrednotenje povezave med gospodarskimi in okoljskimi stebri trajnostne strategije razvoja zahtevata nadaljnji razvoj okoljsko-gospodarskih računov. Nekatera podpodročja okoljskih informacij kažejo velike vrzeli in niso vedno posodobljena. Delež okoljske statistike in računov, ki so zakonsko urejeni na ravni EU, je nizek: treba je razmisliti o pravnih podlagah za druga ključna področja.

Glavne pobude 2008–2012

Za izboljšanje sinergij, načrtovanja in izvajanja okoljske statistike se bo delo v obdobju 2008–2012 usklajevalo prek „sestankov direktorjev o okoljski statistiki in računih“ (DIMESA), ki zajema obe omrežji, tj. Go4 in države članice.

- Podatkovni centri za odpadke, naravne vire in izdelke ter (načrtovane) uredbe o statistiki podatkov in pesticidov bodo zagotavljali visokokakovostne podatke in tako izpolnili podatkovne zahteve tematskih strategij.

- Obstoječi okoljski kazalniki bodo racionalizirani, razviti bodo novi kazalniki in zagotovljena bo tehnična podpora pri izračunu kazalnikov na ravni EU in pri pregledu obveznosti do poročanja za bolj osredotočeno in stroškovno učinkovito zbiranje okoljskih podatkov.

- Metodološki razvoj in raziskave okoljsko-gospodarskih računov se bodo še naprej spodbujali in izvajali se bodo glavni moduli okoljskih računov.

- Metode ocenjevanja in kratkoročnega napovedovanja za izpolnitev podatkovnih vrzeli ter izboljšanje pravočasnosti statistike okolja in računov bodo še izboljšane.

- Po potrebi bodo razvite pravne podlage za ključna področja zbiranja okoljskih podatkov, ki trenutno niso zajeta s pravnimi akti.

NASLOV XX RAZVOJNO SODELOVANJE

Pravni okvir

Člen 180 Pogodbe.

Dobra statistika je bistvena za oceno uspeha razvojne politike. Države v razvoju jo potrebujejo za oblikovanje politike na podlagi dejstev. Poleg tega je statistika primer dobrega upravljanja pri utrjevanju demokracije, pravne države in spoštovanja človekovih pravic ter lahko pomaga spodbujati dobro upravljanje in preglednost, če so izpolnjeni ustrezni kakovostni standardi proizvodnje statistike in če sta zagotovljena dostopnost in razširjanje uradne statistike.

Trenutno stanje

V državah v razvoju je treba še veliko storiti za izboljšanje statističnih zmogljivosti . Splošni cilj je podpora politikam zunanjih odnosov EU z zagotavljanjem ustrezne in osredotočene statistične tehnične pomoči za krepitev statističnih zmogljivosti v državah, ki prejemajo pomoč EU. Ta podpora mora biti trajna. V tem pogledu si je treba prizadevati, da statistika postane sestavni del nacionalnih in regionalnih razvojnih načrtov.

Najpomembnejši element v razvojni politiki EU je močna in izrecna osredotočenost na zmanjšanje revščine , zlasti v državah AKP in Afriki. Zato se sodelovanje na statističnem področju vedno bolj osredotoča na krepitev merjenja in spremljanja revščine, s posebnim poudarkom na kazalnikih razvojnih ciljev novega tisočletja.

Tehnično svetovanje in podpora sta zagotovljena pri merjenju učinka razvojnih programov EU in v zvezi s statistiko regionalnih razvojnih programov EU na splošno.

Poudarek programa je še naprej na regionalnem povezovanju , kar odseva povečano prizadevanje samih držav, da okrepijo svoje regionalne strukture. Pomoč je namenjena večstranskemu nadzoru, izboljšanju nacionalnih računov, statistiki cen, kmetijski statistiki, statistiki naravnih virov in pritiskov na okolje, zunanji trgovini, poslovni statistiki in statističnemu usposabljanju.

Evropski statistični sistem si še naprej in še močneje prizadeva za boljšo usklajenost v skupnosti donatorjev (tj. dvostranskih in večstranskih donatorjev). Eurostat in države članice zato zlasti v okviru OECD/DAC, Združenih narodov in Svetovne banke podpirajo ocenjevanje vpliva razvojnega sodelovanja na uresničitev razvojnih ciljev novega tisočletja. Kot takšno ima aktivno vlogo pri pobudi PARIS 21. Tehnično sodelovanje zlasti poudarja pomen uporabnika in vrednost večletnega programskega oblikovanja.

Glavne pobude 2008–2012

- Okrepiti pomen statistike v nacionalnih in regionalnih razvojnih načrtih.

- Po potrebi zagotoviti tehnično svetovanje in znanstveno podporo za vodenje statističnih razvojnih programov, zlasti na regionalni ravni. Podpirati projekte, ki vplivajo na statistiko, in usklajevati statistiko v državah, ki prejemajo pomoč EU, ter prispevati k oceni statističnih prednostnih nalog pri načrtovanju in programskem oblikovanju statističnega sodelovanja na ravni EU.

- Poseben poudarek nameniti merjenju in spremljanju revščine, napredka socialne kohezije, okoljske trajnosti in kazalnikov razvojnih ciljev novega tisočletja.

NASLOV XXI GOSPODARSKO, FINANčNO IN TEHNIčNO SODELOVANJE S TRETJIMI DRžAVAMI

Pravni okvir

Uredba Sveta 96/1279 o zagotavljanju pomoči gospodarskim reformam in obnovi v novih neodvisnih državah in Mongoliji; Sporočilo (COM/2004/795/konč.) Komisije Svetu o predlogih Komisije za akcijske načrte v okviru evropske sosedske politike (ESP).

Trenutno stanje

Namen statističnega sodelovanja z drža