SL Uradni list Evropske unije CE 172/26

SKUPNO STALIŠČE (ES) št. 24/2005,

ki ga je sprejel Svet dne 18. aprila 2005

z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2005/.../ES z dne … o minimalnih zdravstvenih in varnostnih zahtevah v zvezi z izpostavljenostjo delavcev tveganjem, ki nastanejo zaradi fizikalnih dejavnikov (optičnih sevanj) (devetnajsta posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS)

(2005/C 172 E/02)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 137(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije (1), predloženega po posvetovanju s Svetovalnim odborom za varnost in zdravje pri delu,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (3),

ob upoštevanju naslednjega:

(1) V skladu s Pogodbo lahko Svet z direktivami sprejme minimalne zahteve za spodbujanje izboljšav, zlasti delovnega okolja, ki zagotovijo višjo raven varovanja zdravja in varnosti delavcev. Take direktive ne smejo nalagati upravnih, finančnih in zakonskih omejitev, ki bi ovirale ustanavljanje ter razvoj malih in srednje velikih podjetij.

(2) Sporočilo Komisije o programu ukrepanja v zvezi z izvajanjem Listine Skupnosti o temeljnih socialnih pravicah delavcev predvideva uvedbo minimalnih zahtev za varnost in zdravje v zvezi z izpostavljenostjo delavcev tveganjem, ki jih povzročajo fizikalni dejavniki. Septembra 1990 je Evropski parlament sprejel resolucijo o tem programu ukrepanja (4) in pozval zlasti Komisijo, naj pripravi posebno direktivo o tveganjih, ki jih povzročajo hrup in vibracije ter vsi drugi fizikalni dejavniki na delovnem mestu.

(3) Kot prvi korak sta Evropski parlament in Svet sprejela Direktivo 2002/44/ES z dne 25. junija 2002 o minimalnih zdravstvenih in varnostnih zahtevah glede izpostavljenosti delavcev tveganjem, ki nastanejo zaradi fizikalnih dejavnikov (vibracij) (šestnajsta posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) (5). Nato sta Evropski parlament in Svet 6. februarja 2003 sprejela Direktivo 2003/10/ES o minimalnih zdravstvenih in varnostnih zahtevah v zvezi z izpostavljenostjo delavcev tveganjem, ki nastanejo zaradi fizikalnih dejavnikov (hrup) (sedemnajsta posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) (6). Potem sta 29. aprila 2004 Evropski parlament in Svet sprejela Direktivo 2004/40/ES o minimalnih zdravstvenih in varnostnih zahtevah v zvezi z izpostavljenostjo delavcev tveganjem, ki nastajajo zaradi fizikalnih dejavnikov (elektromagnetnih sevanj) (osemnajsta posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) (7).

(4) Sedaj se ocenjuje, da je treba uvesti ukrepe za varovanje delavcev pred tveganji povezanimi z optičnimi sevanji, zaradi njihovih vplivov na zdravje in varnost delavcev, zlasti zaradi njihove škodljivosti za oči in kožo. Ti ukrepi so namenjeni zagotavljanju zdravja in varnosti vsakega posameznega delavca in hkrati ustvarjanju minimalne podlage varovanja za vse delavce Skupnosti, da bi se izognili možnim izkrivljanjem konkurence.

(5) Ta direktiva določa minimalne zahteve in tako omogoča državam članicam, da obdržijo ali sprejmejo strožje določbe za varstvo delavcev, predvsem nižje mejne vrednosti izpostavljenosti. Izvajanje te direktive ne sme opravičevati nikakršnega poslabšanja razmer, ki že prevladujejo v posamezni državi članici.

(6) Sistem varovanja pred nevarnostmi optičnih sevanj se mora omejiti na splošno opredelitev ciljev, ki jih je treba doseči, načel, ki jih je treba upoštevati, in osnovnih vrednosti, ki jih je treba uporabljati, s čimer se državam članicam omogoči, da minimalne zahteve uporabljajo na enakovreden način.

(7) Raven izpostavljenosti optičnim sevanjem se lahko učinkoviteje zniža z vključitvijo preventivnih ukrepov v načrtovanje delovnih postaj ter z izbiro delovne opreme, postopkov in metod, z namenom prednostno zmanjšati tveganja pri viru. Določbe v zvezi z delovno opremo in metodami tako prispevajo k varovanju zadevnih delavcev. V skladu s splošnimi načeli preprečevanja iz člena 6(2) Direktive Sveta 89/391/EGS z dne 12. junija 1989 o uvajanju ukrepov za spodbujanje izboljšav varnosti in zdravja delavcev pri delu (8) imajo kolektivni varnostni ukrepi prednost pred ukrepi za zaščito posameznika.

(8) Delodajalci morajo v skladu s tehničnim napredkom in znanstvenimi dognanji v zvezi s tveganji, ki se nanašajo na izpostavljenost optičnim sevanjem, izvesti prilagoditve za izboljšanje varnosti in varovanja zdravja delavcev.

(9) Ker je ta direktiva posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS, se navedena direktiva uporablja za izpostavljenost delavcev optičnim sevanjem in ne vpliva na strožje in/ali posebne določbe, ki jih vsebuje ta direktiva.

(10) Ta direktiva predstavlja praktičen korak k oblikovanju socialne razsežnosti notranjega trga.

(11) Izboljšavo načel pravne ureditve in zagotovitev višje ravni varstva je mogoče spodbuditi z dopolnilnim pristopom, tj. nadzorom, ki bo zagotovil, da bodo izdelki proizvajalcev virov optičnega sevanja in z njimi povezana oprema ustrezali usklajenim standardom za zdravstveno varstvo in varnost uporabnikov v zvezi s tveganji, ki so del teh izdelkov; zatorej ni potrebno, da bi delodajalci ponavljali s strani proizvajalca že izvedene meritve ali izračune za določitev skladnosti z osnovnimi varnostnimi zahtevami za to opremo, določenimi v veljavnih direktivah Skupnosti.

(12) Ukrepi, potrebni za izvajanje te direktive, se morajo sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (9).

(13) Spoštovanje mejnih vrednosti izpostavljenosti mora zagotoviti visoko raven varovanja glede vplivov na zdravje, ki so lahko posledica izpostavljenosti optičnim sevanjem. Vendar pa glede na to, da uporaba mejnih vrednosti izpostavljenosti in tehničnega nadzora ni ustrezna v primeru izpostavljenosti naravnim virom optičnega sevanja, so pri oceni in zmanjševanju tveganja zaradi izpostavljenosti soncu bistveni preventivni ukrepi, vključno z informiranjem in usposabljanjem delavcev.

(14) V skladu z odstavkom 34 Medinstitucionalnega sporazuma o boljšem pripravljanju zakonodaje (10) se države članice spodbuja, da za svoje potrebe in v interesu Skupnosti izdelajo in objavijo lastne tabele, ki naj, kolikor nazorno je to mogoče, prikažejo korelacijo med to direktivo in ukrepi za prenos v nacionalno pravo —

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

ODDELEK I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Cilj in področje uporabe

1. Ta direktiva, ki je devetnajsta posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS, določa minimalne zahteve za varovanje delavcev pred tveganji za njihovo zdravje in varnost, ki izhajajo ali bi lahko izhajala iz izpostavljenosti optičnim sevanjem med njihovim delom.

2. Ta direktiva se nanaša na tveganje za zdravje in varnost delavcev zaradi škodljivih vplivov na oči in kožo, ki so posledica izpostavljenosti optičnim sevanjem.

3. Direktiva 89/391/EGS se v celoti uporablja za celotno področje iz odstavka 1 ne glede na strožje in/ali bolj specifične določbe iz te direktive.

Člen 2

Opredelitve pojmov

Za namene te direktive se uporabljajo naslednje opredelitve:

(a) optično sevanje: vsako elektromagnetno sevanje z valovnimi dolžinami med 100 nm in 1 mm. Spekter optičnega sevanja je razdeljen na ultravijolično, vidno in infrardeče sevanje: (i) ultravijolično sevanje: optično sevanje z valovnimi dolžinami med 100 nm in 400 nm. Ultravijolično območje se deli na UVA (315–400 nm), UVB (280–315 nm) in UVC (100–280 nm); (ii) vidno sevanje: optično sevanje z valovnimi dolžinami med 380 nm in 780 nm; (iii) infrardeče sevanje: optično sevanje z valovnimi dolžinami med 780 nm in 1 mm. Infrardeče območje se deli na IRA (780–1 400 nm), IRB (1 400–3 000 nm) in IRC (3 000 nm–1 mm);

(b) laser (ojačevanje svetlobe s stimuliranim sevanjem): vsako sredstvo, ki lahko proizvaja ali ojači elektromagnetno sevanje v območju valovnih dolžin optičnega sevanja, predvsem s postopkom nadzorovanega stimuliranega sevanja;

(c) lasersko sevanje: optično sevanje laserja;

(d) nekoherentno sevanje: vsako optično sevanje, ki ni lasersko;

(e) mejne vrednosti izpostavljenosti: mejne vrednosti izpostavljenosti optičnim sevanjem temeljijo neposredno na ugotovljenih vplivih sevanj na zdravje in bioloških presojah. Upoštevanje teh mejnih vrednosti bo zagotovilo, da bodo delavci, izpostavljeni umetnim virom optičnih sevanj, zavarovani pred vsemi znanimi škodljivimi vplivi za zdravje;

(f) obsevanost, iradianca (E) ali gostota pretoka moči: sevajoči tokovni vpad, ki vpada na enoto površine, izražen v vatih na kvadratni meter (W m-2);

(g) izpostavljenost sevanju (H): časovni integral obsevanosti, izražen v džulih na kvadratni meter (J m-2);

(h) energijska sevnost, radianca (L): sevalni tok ali izstopna moč na prostorski kot na enoto površine, izražen v vatih na kvadratni meter na steradian (W m-2 sr-1);

(i) raven: součinkovanje obsevanosti, izpostavljenosti sevanju in energijski sevnosti, ki jim je delavec izpostavljen.

Člen 3

Mejne vrednosti izpostavljenosti

1. Mejne vrednosti izpostavljenosti za nekoherentno sevanje, ki ga ne oddajajo naravni viri optičnih sevanj, so navedene v Prilogi I.

2. Mejne vrednosti izpostavljenosti za laserska sevanja so navedene v Prilogi II.

ODDELEK II

OBVEZNOSTI DELODAJALCEV

Člen 4

Ugotavljanje izpostavljenosti in ocena tveganj

1. V primeru delavcev, ki so izpostavljeni umetnim virom optičnih sevanj, delodajalec pri izpolnjevanju obveznosti iz členov 6(3) in 9(1) Direktive 89/391/EGS oceni in po potrebi izmeri in/ali izračuna ravni optičnih sevanj, ki so jim bili delavci izpostavljeni, tako da se lahko določijo in izvedejo potrebni ukrepi za omejitev izpostavljenosti na sprejemljive vrednosti. Uporabljena metodologija, ocenjevanja, meritve in/ali izračuni morajo biti v skladu s standardi Mednarodne elektrotehniške komisije (IEC) za lasersko sevanje, za nekoherentna sevanja pa v skladu s priporočili Mednarodne komisije za osvetlitev (CIE) in Evropskega odbora za standardizacijo (CEN). V primerih izpostavljenosti, ki jih ne obravnavajo ti standardi in priporočila, in dokler ne bodo dostopni ustrezni EU standardi in priporočila, morajo biti ocena, meritev in/ali izračuni izvedeni na osnovi dostopnih nacionalnih ali mednarodnih znanstveno utemeljenih smernic. V obeh primerih izpostavljenosti se lahko pri oceni upoštevajo podatki, ki jih je zagotovil proizvajalec opreme, če so ti zajeti v ustreznih direktivah Skupnosti.

2. V primeru delavcev, ki so izpostavljeni naravnim virom optičnih sevanj, delodajalec pri izpolnjevanju obveznosti iz členov 6(3) in 9(1) Direktive 89/391/EGS oceni tveganja za zdravje in varnost, tako da se lahko določijo in izvedejo ukrepi za zmanjšanje teh tveganj.

3. Oceno, meritev in/ali izračune iz odstavka 1 ter oceno iz odstavka 2 načrtujejo in v primernih presledkih izvajajo pristojne službe ali osebe, ob upoštevanju določb členov 7 in 11 Direktive 89/391/EGS o potrebnih pristojnih službah ali osebah ter o posvetovanju z delavci in njihovem sodelovanju. Podatki, pridobljeni z ocenami, skupaj s podatki na podlagi meritev in/ali izračunov ravni izpostavljenosti iz odstavka 1, se shranijo v ustrezni obliki tako, da je omogočen vpogled vanje v kasnejši fazi.

4. Na podlagi člena 6(3) Direktive 89/391/EGS mora biti delodajalec pri oceni tveganja pozoren zlasti na naslednje:

(a) raven, razpon valovnih dolžin in trajanje izpostavljenosti umetnim virom optičnih sevanj;

(b) izpostavljenost naravnim virom optičnih sevanj;

(c) mejne vrednosti izpostavljenosti iz člena 3 te direktive;

(d) kakršne koli vplive na zdravje in varnost delavcev iz posebej ogroženih skupin delavcev;

(e) kakršne koli možne vplive na zdravje in varnost delavcev, ki so posledica medsebojnega vpliva optičnih sevanj in na svetlobo občutljivih kemičnih snovi na delovnem mestu;

(f) vse posredne vplive, kot so začasna oslepitev, eksplozija ali ogenj;

(g) obstoj nadomestne opreme, načrtovane za zmanjšanje ravni izpostavljenosti optičnim sevanjem;

(h) ustrezne informacije, pridobljene z zdravstvenim nadzorom, vključno, kolikor je mogoče, z objavljenimi informacijami;

(i) izpostavljenost mnogovrstnim virom optičnih sevanj;

(j) opredelitev, ki se uporablja za laser v skladu z ustreznimi standardi IEC, in vsako podobno opredelitev v zvezi s katerimi koli umetnimi viri, ki bi lahko povzročili podobno poškodbo kot laser razreda 3B ali 4;

(k) podatke o virih optičnih sevanj in z njimi povezano delovno opremo, ki jih zagotovijo proizvajalci delovne opreme v skladu z ustreznimi direktivami Skupnosti.

5. Delodajalec mora imeti oceno tveganja v skladu s členom 9(1)(a) Direktive 89/391/EGS in opredeliti, katere ukrepe je treba sprejeti v skladu s členoma 5 in 6 te direktive. Ocena tveganja se zapiše na ustreznem mediju v skladu z nacionalno zakonodajo in prakso; lahko vključuje tudi utemeljitev delodajalca v primeru, če nadaljnje ocenjevanje tveganja zaradi narave in obsega nevarnosti v zvezi z optičnimi sevanji ni potrebno. Ocena tveganja se redno posodablja, zlasti če so nastale znatne spremembe, zaradi katerih bi lahko zastarela, ali kadar rezultati zdravstvenega nadzora pokažejo, da je to potrebno.

Člen 5

Določbe za preprečevanje ali zmanjšanje tveganja

1. Ob upoštevanju tehničnega napredka in razpoložljivih ukrepov za nadzor tveganja pri viru se tveganja zaradi izpostavljenosti optičnemu sevanju odpravijo ali zmanjšajo na minimum.

Zmanjšanje tveganj zaradi izpostavljenosti optičnim sevanjem temelji na splošnih načelih preventive iz Direktive 89/391/EGS.

2. Kadar ocena tveganja, izvedena v skladu s členom 4(1), za delavce, izpostavljene umetnim virom optičnih sevanj, pokaže, da bi bile mejne vrednosti izpostavljenosti lahko presežene, delodajalec izdela akcijski načrt in ga izvaja, vključno s tehničnimi in/ali organizacijskimi ukrepi, ki morajo upoštevati zlasti:

(a) druge delovne metode, ki zmanjšujejo tveganje zaradi optičnih sevanj;

(b) izbor opreme, ki oddaja manj optičnih sevanj, ob upoštevanju dela, ki ga je potrebno opraviti;

(c) tehnične ukrepe za zmanjšanje emisije optičnih sevanj, vključno z uporabo, kadar je to potrebno, koordinacije oz. sinhronizacije procesov, zaščite in podobnih mehanizmov za varovanje zdravja;

(d) ustrezne programe vzdrževanja delovne opreme, delovnih mest in sistemov delovnih postaj;

(e) načrtovanje in razmestitev delovnih mest in delovnih postaj;

(f) omejitve trajanja in raven izpostavljenosti;

(g) dostopnost ustrezne osebne varovalne opreme;

(h) navodila proizvajalca opreme, če je to določeno v ustrezni direktivi Skupnosti.

3. Kadar ocena tveganja, izvedena v skladu s členom 4(2), pokaže, da obstaja tveganje za delavce, izpostavljene naravnim virom optičnih sevanj, delodajalec izdela akcijski načrt in ga izvaja, vključno s tehničnimi in/ali organizacijskimi ukrepi, da zmanjša tveganje za varnost ali zdravje na minimum.

4. Na podlagi ocene tveganja, izvedene na podlagi člena 4, se delovna mesta, kjer bi bili delavci lahko izpostavljeni ravnem optičnih sevanj iz umetnih virov, ki presegajo mejne vrednosti izpostavljenosti, označijo v skladu z Direktivo Sveta 92/58/EGS z dne 24. junija 1992 o minimalnih zahtevah za zagotavljanje varnostnih in/ali zdravstvenih znakov pri delu (deveta posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) (11). Ugotovijo se zadevna območja in dostop do njih se omeji tam, kjer je to tehnično izvedljivo in kjer obstaja tveganje, da bi bile mejne vrednosti izpostavljenosti lahko presežene.

5. Če so kljub ukrepom, ki jih sprejme delodajalec, da bi se ravnal po tej direktivi v zvezi z umetnimi viri optičnih sevanj, mejne vrednosti izpostavljenosti presežene, delodajalec takoj sprejme ukrepe za zmanjšanje izpostavljenosti pod mejne vrednosti. Ugotovi razloge, zakaj so bile mejne vrednosti presežene, ter ustrezno prilagodi varovalne in preventivne ukrepe, da prepreči ponovno prekoračitev. Izpostavljenost delavcev v nobenem primeru ne sme presegati mejnih vrednosti.

6. V skladu s členom 15 Direktive 89/391/EGS delodajalec prilagodi ukrepe iz tega člena zahtevam delavcev iz posebej ogroženih skupin delavcev.

Člen 6

Obveščanje in usposabljanje delavcev

Brez poseganja v člena 10 in 12 Direktive 89/391/EGS delodajalec zagotovi, da so delavci, ki so pri delu izpostavljeni tveganjem zaradi optičnih sevanj, in/ali njihovi predstavniki informirani in usposobljeni v zvezi z rezultati ocene tveganja iz člena 4 te direktive, zlasti glede:

(a) sprejetih ukrepov za izvajanje te direktive;

(b) mejnih vrednosti izpostavljenosti in z njimi povezanih morebitnih tveganj;

(c) rezultatov ocene, meritev in/ali izračunov ravni izpostavljenosti optičnim sevanjem, izvedenih v skladu s členom 4 te direktive, skupaj z obrazložitvijo njihovega pomena in morebitnih tveganj;

(d) odkrivanja škodljivih vplivov izpostavljenosti na zdravje in njihovega poročanja;

(e) okoliščin, v katerih so delavci upravičeni do zdravstvenega nadzora;

(f) varnih delovnih postopkov, ki izpostavljenost optičnim sevanjem omejijo na najnižjo možno raven;

(g) pravilne uporabe ustrezne osebne zaščitne opreme.

Člen 7

Posvetovanje in sodelovanje delavcev

Posvetovanje in sodelovanje delavcev in/ali njihovih predstavnikov glede zadev, ki jih zajema ta direktiva, poteka v skladu s členom 11 Direktive 89/391/EGS.

ODDELEK III

DRUGE DOLOČBE

Člen 8

Zdravstveni nadzor

1. Brez poseganja v člen 14 Direktive 89/391/EGS sprejmejo države članice predpise za zagotavljanje ustreznega zdravstvenega nadzora delavcev, kadar rezultat ocene tveganja iz člena 4 te direktive pokaže, da je njihovo zdravje ogroženo. Te določbe, vključno z zahtevami glede zdravstvene dokumentacije in njene dostopnosti, se uvedejo v skladu z nacionalno zakonodajo in/ali prakso.

2. Države članice sprejmejo ukrepe, da zagotovijo izdelavo in sprotno dopolnjevanje dokumentacije za vsakega delavca, ki je pod zdravstvenim nadzorom v skladu z odstavkom 1. Zdravstvena dokumentacija vsebuje povzetek rezultatov opravljenega zdravstvenega nadzora. Hrani se v primerni obliki, ki omogoča ob upoštevanju zaupnosti kasnejše konzultacije. Kopije ustrezne dokumentacije je treba ob upoštevanju zaupnosti predložiti pristojnim organom, če to zahtevajo. Posamezni delavec ima na lastno zahtevo pravico do dostopa do svojih osebnih zdravstvenih evidenc.

3. Če so na podlagi zdravstvenega nadzora pri delavcu ugotovljeni znaki določljive bolezni ali škodljiv vpliv na zdravje, za katerega zdravnik ali strokovnjak za varovanje zdravja pri delu meni, da je posledica izpostavljenosti optičnim sevanjem pri delu:

(a) zdravnik ali druga ustrezno usposobljena oseba obvesti delavca o izvidu, ki se nanaša nanj osebno. Delavec prejme predvsem informacije in nasvete v zvezi z morebitnim zdravstvenim nadzorom, ki bi se mu moral podvreči po koncu izpostavljenosti;

(b) je delodajalec obveščen o kakršnih koli bistvenih ugotovitvah zdravstvene nadzorne službe, ob upoštevanju zaupnosti zdravstvenih podatkov;

(c) mora delodajalec: — preveriti oceno tveganja, opravljeno v skladu s členom 4, — preveriti ukrepe, predvidene za odpravljanje ali zmanjševanje tveganj v skladu s členom 5, — upoštevati nasvet strokovnjaka za varovanje zdravja pri delu ali druge ustrezno usposobljene osebe ali pristojnega organa pri izvajanju kakršnega koli ukrepa, potrebnega za odpravljanje ali zmanjševanje tveganja v skladu s členom 5, vključno z možnostjo premestitve delavca na drugo delovno mesto, kjer ni tveganja za nadaljnjo izpostavljenost, ki presega značilno mejno vrednost izpostavljenosti, in — poskrbeti za stalni zdravstveni nadzor ter zagotoviti preverjanje zdravstvenega stanja vseh drugih delavcev, ki so bili enako izpostavljeni; v takih primerih sme pristojni zdravnik ali strokovnjak za varovanje zdravja pri delu ali pristojni organ predlagati, da izpostavljene osebe opravijo zdravstveni pregled.

Člen 9

Kazni

Države članice predvidijo primerne kazni v primeru kršitve nacionalne zakonodaje, sprejete na podlagi te direktive. Te kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

Člen 10

Tehnične spremembe

1. Vse spremembe mejnih vrednosti izpostavljenosti, navedene v prilogah, sprejmeta Svet in Evropski parlament v skladu s postopkom iz člena 137(2) Pogodbe.

2. Spremembe prilog, ki so strogo tehnične narave in ki so usklajene s:

(a) sprejetjem direktiv na področju tehničnega usklajevanja in standardizacije v zvezi z načrtovanjem, gradnjo, proizvodnjo ali izdelavo delovne opreme in/ali delovnih mest;

(b) tehničnim napredkom, spremembami najprimernejših usklajenih evropskih standardov ali mednarodnih specifikacij in novimi znanstvenimi dognanji v zvezi s poklicno izpostavljenostjo optičnim sevanjem,

se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 11(2).

Člen 11

Odbor

1. Komisiji pomaga Odbor iz člena 17 Direktive 89/391/EGS.

2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Obdobje iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES znaša tri mesece.

3. Odbor sprejme svoj poslovnik.

ODDELEK IV

KONČNE DOLOČBE

Člen 12

Poročila

Države članice vsakih pet let predložijo Komisiji poročilo o praktičnem izvajanju te direktive in navedejo stališča socialnih partnerjev.

Komisija vsakih pet let obvesti Evropski parlament, Svet, Evropski ekonomsko-socialni odbor in Svetovalni odbor za varnost in zdravje pri delu o vsebini teh poročil, oceni razvoja na zadevnem področju in o vseh dejavnostih, ki bi lahko bile upravičene v luči novih znanstvenih dognanj.

Člen 13

Prenos

1. Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do ... (12). Komisiji nemudoma posredujejo besedila teh določb.

Ko države članice sprejmejo navedene ukrepe, se sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Načine sklicevanja določijo države članice.

2. Države članice sporočijo Komisiji besedila določb nacionalnega prava, ki jih bodo ali so jih že sprejele na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 14

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 15

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V … Za Evropski parlament Predsednik … Za Svet Predsednik …

(1) UL C 77, 18.3.1993, str. 12, in UL C 230, 19.8.1994, str. 3.

(2) UL C 249, 13.9.1993, str. 28.

(3) Mnenje Evropskega parlamenta z dne 20. aprila 1994 (UL C 128, 9.5.1994, str. 146), potrjeno dne 16. septembra 1999 (UL C 54, 25.2.2000, str. 75), Skupno stališče Sveta z dne 18. aprila 2005 in Stališče Evropskega parlamenta z dne … (še ni objavljeno v Uradnem listu).

(4) UL C 260, 15.10.1990, str. 167.

(5) UL L 177, 6.7.2002, str. 13.

(6) UL L 42, 15.2.2003, str. 38.

(7) UL L 159, 30.4.2004, str. 1, kakor je bila popravljena v UL L 184, 24.5.2004, str. 1.

(8) UL L 183, 29.6.1989, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št.1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

(9) UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

(10) UL C 321, 31.12.2003, str. 1.

(11) UL L 245, 26.8.1992, str. 23.

(12) Štiri leta po začetku veljavnosti te direktive.

PRILOGA I NEKOHERENTNA OPTIČNA SEVANJA Vrednosti izpostavljenosti optičnim sevanjem, ki so ustrezne s stališča biofizike, se lahko določijo na podlagi v nadaljevanju navedenih formul. Uporaba formule je odvisna od razpona sevanj, ki jih oddaja vir; rezultate je treba primerjati z ustreznimi mejnimi vrednostmi izpostavljenosti, navedenimi v tabeli 1.1. Pri podanem viru optičnih sevanj lahko nastopata več kot ena vrednost izpostavljenosti in njej relevantna mejna vrednost. Številčenje (a) do (o) se nanaša na ustrezne vrste v tabeli 1.1. (a) (Heff se uporablja samo v razponu od 180 do 400 nm) (b) (HUVA se uporablja samo v razponu od 315 do 400 nm) (c), (d) (LB se uporablja samo v razponu od 300 do 700 nm) (e), (f) (EB se uporablja samo v razponu od 300 do 700 nm) (g) do (l) (Za ustrezne vrednosti λ1 in λ2 glej tabelo 1.1) (m), (n) (EIR se uporablja samo v razponu od 780 do 3 000 nm) (o) (Hkoža se uporablja samo v razponu od 380 do 3 000 nm) Za namene te direktive se lahko prej navedene formule nadomestijo s formulami, navedenimi v nadaljevanju, in uporabijo diskretne vrednosti iz naslednjih tabel: (a) in Heff = Eeff · Δt (b) in HUVA = EUVA · Δt (c), (d) (e), (f) (g) do (l) (Za ustrezne vrednosti λ1 in λ2 glej tabelo 1.1) (m), (n) (o) in Hskin = Eskin· Δt Opombe: Eλ (λ,t), Eλ spektralna obsevanost ali spektralna gostota pretoka moči: sevajoči tokovni vpad na enoto površine, izražena v vatih na kvadratni meter na nanometer [W m-2 nm-1]; vrednosti Eλ (λ,t) in Eλ sta pridobljeni z meritvami ali ju zagotovi proizvajalec opreme; Eeff efektivna — obsevanost (UV razpon): izračunana obsevanost v razponu valovnih dolžin od 180 do 400 nm, spektralno vrednotena s S (λ), izražena v vatih na kvadratni meter [W m-2]; H izpostavljenost sevanju, časovni integral obsevanosti, izražen v džulih na kvadratni meter [J m-2]; Heff efektivna izpostavljenost sevanju: izpostavljenost sevanju, spektralno vrednotena s S (λ), izražena v džulih na kvadratni meter [J m-2]; EUVA celotna obsevanost (UVA): izračunana obsevanost na območju UVA valovnih dolžin v razponu od 315 do 400 nm, izražena v vatih na kvadratni meter [W m-2]; HUVA izpostavljenost sevanju, integral časa in valovne dolžine ali seštevek obsevanosti na območju UVA valovnih dolžin v razponu od 315 do 400 nm, izražena v džulih na kvadratni meter [J m-2]; S (λ) spektralno ponderiranje, ki upošteva zdravstvene vplive UV sevanja na oči in kožo v odvisnosti od valovne dolžine (tabela 1.2) [brezrazsežno]; t, Δt čas, trajanje izpostavljenosti, izraženo v sekundah [s]; λ valovna dolžina, izražena v nanometrih [nm]; Δ λ pasovna širina intervalov, dobljenih s pomočjo izračunov ali meritev, izražena v nanometrih [nm]; Lλ (λ), Lλ spektralna sevnost vira, izražena v vatih na kvadratni meter na steradian na nanometer [W m- 2 sr -1 nm-1]; R (λ) spektralno ponderiranje, ki upošteva odvisnost poškodb oči zaradi termičnih vplivov, ki so posledica vidnih in IRA sevanj, od valovne dolžine (tabela 1.3) [brezrazsežno]; LR efektivna sevnost (toplotne poškodbe): izračunana sevnost, spektralno ponderirana z R (λ), izražena v vatih na kvadratni meter na steradian [W m- 2 sr -1]; B (λ) spektralno ponderiranje, ki upošteva odvisnost fotokemičnih poškodb oči, ki so posledica sevanja modre svetlobe, od valovne dolžine (tabela 1.3) [brezrazsežno]; LB efektivna sevnost (modra svetloba): izračunana sevnost, spektralno ponderirana z B (λ), izražena v vatih na kvadratni meter na steradian [W m- 2 sr -1]; EB efektivna obsevanost (modra svetloba): izračunana obsevanost, spektralno vrednotena z B (λ), izražena v vatih na kvadratni meter [W m-2]; EIR celotna obsevanost (toplotne poškodbe): izračunana obsevanost na območju infrardečih valovnih dolžin v razponu od 780 do 3 000 nm, izražena v vatih na kvadratni meter [W m-2]; Ekoža celotna obsevanost (vidno sevanje, IRA in IRB): izračunana obsevanost na območju vidnih in infrardečih valovnih dolžin v razponu od 380 do 3 000 nm, izražena v vatih na kvadratni meter [W m-2]; Hkoža izpostavljenost sevanju, integral časa in valovne dolžine ali vsota obsevanosti na območju vidnih in infrardečih valovnih dolžin v razponu od 380 do 3 000 nm, izražena v džulih na kvadratni meter [J m-2]; α zorni kot: kot, pod katerim je viden navidezni izvor iz določene točke v prostoru, izražen v miliradianih (mrad). Navidezni izvor je realni ali virtualni objekt, ki ustvari najmanjšo možno sliko na očesni mrežnici. Tabela 1.1: Mejne vrednosti izpostavljenosti nekoherentnim optičnim sevanjem Indeks Valovna dolžina nm Mejna vrednost izpostavljenosti Enote Pripomba Del telesa Nevarnost a. 180–400 (UVA, UVB in UVC) Heff = 30 dnevna vrednost 8 ur [J m-2] oči roženica veznica lečakoža vnetje roženice vnetje očesne veznice nastanek sive mrene eritemi elastoza kožni rak b. 315–400 (UVA) HUVA = 104 dnevna vrednost 8 ur [J m-2] oči leče nastanek sive mrene c. 300–700 (modra svetloba) glej opombo I LB: [W m-2 sr-1] t: [sekunde] za α ≥ 11 mrad oči mrežnica vnetje očesne mrežnice za t ≤ 10 000 s d. 300–700 (modra svetloba) glej opombo 1 LB = 100 za t > 10 000 s [W m-2 sr-1] e. 300–700 (modra svetloba) glej opombo 1 EB: [W m-2] t: [sekunde] za α ≥ 11 mrad glej opombo 2 za t ≤ 10 000 s f. 300–700 (modra svetloba) glej opombo 1 EB = 0,01 t > 10 000 s [W m-2] g. 380–1 400 (vidno in IRA sevanje) [W m-2 sr-1] Cα = 1,7 za α ≤ 1,7 mrad Cα = α za 1,7 ≤ α ≤ 100 mrad Cα = 100 za α > 100 mrad λ1 = 380; λ2 = 1 400 oči mrežnica opeklina mrežnice za t > 10 s h. 380–1 400 (vidno in IRA sevanje) LR: [W m-2 sr-1] t: [sekunde] za 10 μs ≤ t ≤ 10 s i. 380–1 400 (vidno in IRA sevanje) [W m-2 sr-1] za t <10 μs j. 780–1 400 (IRA) [W m-2 sr-1] Cα = 11 za α ≤ 11 mrad Cα = α za 11 ≤ α ≤ 100 mrad Cα = 100 za α > 100 mrad (meritve vidnega polja: 11 mrad) λ1 = 780; λ2 = 1 400 oči mrežnica opeklina mrežnice za t > 10 s k. 780–1 400 (IRA) LR: [W m-2 sr-1] t: [sekunde] za 10 μs ≤ t ≤ 10 s l. 780–1 400 (IRA) [W m-2 sr-1] za t < 10 μs m. 780–3 000 (IRA in IRB) EIR = 18 000 t-0,75 za t ≤ 1 000 s E: [W m-2] t: [sekunde] oči roženica leče opeklina roženice nastanek sive mrene n. 780–3 000 (IRA in IRB) EIR = 100 za t > 1 000 s [W m-2] o. 380–3 000 (vidno, IRA in IRB sevanje) Hkoža = 20 000 t0,25 za t < 10 s H: [J m-2] t: [sekunde] koža opeklina Opomba 1: Razpon od 300 do 700 nm pokriva del UVB, celotno UVA in večino vidnega sevanja; vendar pa se z njim povezana nevarnost ponavadi imenuje nevarnost „modre svetlobe“. Natančno rečeno pa modra svetloba pokriva razpon približno od 400 do 490 nm. Opomba 2: Če se pogled upira v zelo male vire z zornim kotom < 11mrad, se lahko LB pretvori v EB. To se ponavadi nanaša na oftalmološke instrumente ali na stabilizirano oko med anestezijo. Najdaljše trajanje „stremenja“ se določi z naslednjo formulo: tmax = 100/EB z EB, izraženo v W m-2. Zaradi premikanja oči pri normalnem gledanju ta čas ne presega 100 s.

Tabela 1.2 S (λ) [brezrazsežno], od 180 nm do 400 nm λ v nm S (λ) 180 0,0120 181 0,0126 182 0,0132 183 0,0138 184 0,0144 185 0,0151 186 0,0158 187 0,0166 188 0,0173 189 0,0181 190 0,0190 191 0,0199 192 0,0208 193 0,0218 194 0,0228 195 0,0239 196 0,0250 197 0,0262 198 0,0274 199 0,0287 200 0,0300 201 0,0334 202 0,0371 203 0,0412 204 0,0459 205 0,0510 206 0,0551 207 0,0595 208 0,0643 209 0,0694 210 0,0750 211 0,0786 212 0,0824 213 0,0864 214 0,0906 215 0,0950 216 0,0995 217 0,1043 218 0,1093 219 0,1145 220 0,1200 221 0,1257 222 0,1316 223 0,1378 224 0,1444 225 0,1500 226 0,1583 227 0,1658 228 0,1737 229 0,1819 230 0,1900 231 0,1995 232 0,2089 233 0,2188 234 0,2292 235 0,2400 236 0,2510 237 0,2624 238 0,2744 239 0,2869 240 0,3000 241 0,3111 242 0,3227 243 0,3347 244 0,3471 245 0,3600 246 0,3730 247 0,3865 248 0,4005 249 0,4150 250 0,4300 251 0,4465 252 0,4637 253 0,4815 254 0,5000 255 0,5200 256 0,5437 257 0,5685 258 0,5945 259 0,6216 260 0,6500 261 0,6792 262 0,7098 263 0,7417 264 0,7751 265 0,8100 266 0,8449 267 0,8812 268 0,9192 269 0,9587 270 1,0000 271 0,9919 272 0,9838 273 0,9758 274 0,9679 275 0,9600 276 0,9434 277 0,9272 278 0,9112 279 0,8954 280 0,8800 281 0,8568 282 0,8342 283 0,8122 284 0,7908 285 0,7700 286 0,7420 287 0,7151 288 0,6891 289 0,6641 290 0,6400 291 0,6186 292 0,5980 293 0,5780 294 0,5587 295 0,5400 296 0,4984 297 0,4600 298 0,3989 299 0,3459 300 0,3000 301 0,2210 302 0,1629 303 0,1200 304 0,0849 305 0,0600 306 0,0454 307 0,0344 308 0,0260 309 0,0197 310 0,0150 311 0,0111 312 0,0081 313 0,0060 314 0,0042 315 0,0030 316 0,0024 317 0,0020 318 0,0016 319 0,0012 320 0,0010 321 0,000819 322 0,000670 323 0,000540 324 0,000520 325 0,000500 326 0,000479 327 0,000459 328 0,000440 329 0,000425 330 0,000410 331 0,000396 332 0,000383 333 0,000370 334 0,000355 335 0,000340 336 0,000327 337 0,000315 338 0,000303 339 0,000291 340 0,000280 341 0,000271 342 0,000263 343 0,000255 344 0,000248 345 0,000240 346 0,000231 347 0,000223 348 0,000215 349 0,000207 350 0,000200 351 0,000191 352 0,000183 353 0,000175 354 0,000167 355 0,000160 356 0,000153 357 0,000147 358 0,000141 359 0,000136 360 0,000130 361 0,000126 362 0,000122 363 0,000118 364 0,000114 365 0,000110 366 0,000106 367 0,000103 368 0,000099 369 0,000096 370 0,000093 371 0,000090 372 0,000086 373 0,000083 374 0,000080 375 0,000077 376 0,000074 377 0,000072 378 0,000069 379 0,000066 380 0,000064 381 0,000062 382 0,000059 383 0,000057 384 0,000055 385 0,000053 386 0,000051 387 0,000049 388 0,000047 389 0,000046 390 0,000044 391 0,000042 392 0,000041 393 0,000039 394 0,000037 395 0,000036 396 0,000035 397 0,000033 398 0,000032 399 0,000031 400 0,000030

Tabela 1.3: B (λ), R (λ) [brezrazsežno], od 380 nm do 1 400 nm λ v nm B (λ) R (λ) 300 ≤ λ < 380 0,01 — 380 0,01 0,1 385 0,013 0,13 390 0,025 0,25 395 0,05 0,5 400 0,1 1 405 0,2 2 410 0,4 4 415 0,8 8 420 0,9 9 425 0,95 9,5 430 0,98 9,8 435 1 10 440 1 10 445 0,97 9,7 450 0,94 9,4 455 0,9 9 460 0,8 8 465 0,7 7 470 0,62 6,2 475 0,55 5,5 480 0,45 4,5 485 0,32 3,2 490 0,22 2,2 495 0,16 1,6 500 0,1 1 500 < λ ≤ 600 100,02·(450 - λ) 1 600 < λ ≤ 700 0,001 1 700 < λ ≤ 1 050 — 100,002·(700 - λ) 1 050 < λ ≤ 1 150 — 0,2 1 150 < λ ≤ 1 200 — 0,2 · 100,02·(1 150 - λ) 1 200 < λ ≤ 1 400 — 0,02

PRILOGA II LASERSKA OPTIČNA SEVANJA Vrednosti izpostavljenosti optičnim sevanjem, ki so ustrezne s stališča biofizike, se lahko določijo na podlagi v nadaljevanju navedenih formul. Uporaba formul je odvisna od valovne dolžine in trajanja sevanja, ki ga oddaja vir; rezultate je treba primerjati z ustreznimi mejnimi vrednostmi izpostavljenosti, navedenimi v tabelah 2.2–2.4. Pri podanem viru laserskih optičnih sevanj lahko nastopata več kot ena vrednost izpostavljenosti in njej relevantna mejna vrednost. Koeficienti, uporabljeni za izračun v tabelah 2.2–2.4, so navedeni v tabeli 2.5, korekcije za ponavljajočo se izpostavljenost pa v tabeli 2.6. Opombe: dP moč, izražena v vatih [W]; dA površina, izražena v kvadratnih metrih [m-2]; E (t), E obsevanost, iradianca ali gostota pretoka moči: sevajoči tokovni vpad, ki vpada na enoto površine, v splošnem izražen v vatih na kvadratni meter [W m-2]; vrednosti E(t), E sta pridobljeni z meritvami ali ju zagotovi proizvajalec opreme; H izpostavljenost sevanju, časovni integral obsevanosti, izražen v džulih na kvadratni meter [J m-2]; t čas, trajanje izpostavljenosti, izraženo v sekundah [s]; λ valovna dolžina, izražena v nanometrih [nm]; γ mejni kot stožca pri meritvah vidnega polja, izražen v miliradianih [mrad]; γm meritve vidnega polja, izražene v miliradianih [mrad]; α zorni kot vira, izražen v miliradianih [mrad]; mejna odprtina: krožno območje, uporabljeno za izračun povprečne obsevanosti in izpostavljenosti sevanju; G integrirana sevnost (radianca): integral sevnosti v določenem času izpostavljenosti, izražen kot sevalna energija na enoto sevajoče površine na enoto prostorskega kota emisije, v džulih na kvadratni meter na steradian [J m-2 sr-1]. Tabela 2.1: Nevarnosti sevanja Valovna dolžina [nm] λ Vrsta sevanja Prizadeti organ Nevarnost Tabela mejnih vrednosti izpostavljenosti 180 do 400 UV oči fotokemične poškodbe in toplotne poškodbe 2.2, 2.3 180 do 400 UV koža eritemi 2.4 400 do 700 vidno sevanje oči poškodbe mrežnice 2.2 400 do 600 vidno sevanje oči fotokemične poškodbe 2.3 400 do 700 vidno sevanje koža toplotne poškodbe 2.4 700 do 1 400 IRA oči toplotne poškodbe 2.2, 2.3 700 do 1 400 IRA koža toplotne poškodbe 2.4 1 400 do 2 600 IRB oči toplotne poškodbe 2.2 2 600 do 106 IRC oči toplotne poškodbe 2.2 1 400 do 106 IRB, IRC oči toplotne poškodbe 2.3 1 400 do 106 IRB, IRC koža toplotne poškodbe 2.4

Tabela 2.2: Mejne vrednosti za izpostavljenost oči laserskemu sevanju — Kratka izpostavljenost v trajanju < 10 s Valovna dolžina (1) [nm] Odprtina Trajanje [s] 10-13 — 10-11 10-11 — 10-9 10-9 — 10-7 10-7 — 1,8 · 10-5 1,8 10-5 — 5 · 10-5 5 · 10-5 — 10-3 10-3 — 101 UVC 180-280 1 mm za t < 0,3 s; 1,5 t0,375 za 0,3 < t < 10 s E = 3 1010 [W m-2] (2) H = 30 [J m-2] UVB 280-302 303 H = 40 [J m-2] če je t < 2,6 · 10-9, potem je H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2] (3) 304 H = 60 [J m-2] če je t < 1,3 · 10-8, potem je H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2] (4) 305 H = 100 [J m-2] če je t < 1,0 · 10-7, potem je H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2] (4) 306 H = 160 [J m-2] če je t < 6,7 · 10-7, potem je H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2] (4) 307 H = 250 [J m-2] če je t < 4,0 · 10-6, potem je H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2] (4) 308 H = 400 [J m-2] če je t < 2,6 · 10-5, potem je H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2] (4) 309 H = 630 [J m-2] če je t < 1,6 · 10-4, potem je H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2] (4) 310 H = 103 [J m-2] če je t < 1,0 · 10-3, potem je H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2] (4) 311 H = 1,6·103 [J m-2] če je t < 6,7 · 10-3, potem je H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2] (4) 312 H = 2,5·103 [J m-2] če je t < 4,0 · 10-2, potem je H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2] (4) 313 H = 4,0·103 [J m-2] če je t < 2,6 · 10-1, potem je H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2] (4) 314 H = 6,3·103 [J m-2] če je t < 1,6 · 100, potem je H = 5,6 · 103 t 0,25 [J m-2] (4) UVA 315-400 H = 5,6 ·103 t0,25 [J m-2] Vidna sevanja & IRA 400-700 7 mm H = 1,5·10-4CE [Jm-2] H = 2,7·104 t0,75 CE [Jm-2] H = 5·10-3 CE [Jm-2] H = 18 · t0,75 CE [Jm-2] 700-1 050 H = 1,5·10-4 CA CE [Jm-2] H=2,7·104 t0,75 CA CE [Jm-2] H = 5·10-3 CA CE [Jm-2] H = 18 · t0,75 CA CE [Jm-2] 1 050-1 400 H = 1,5·10-3 CC CE [Jm-2] H =2,7·105 t0,75 CC CE [Jm-2] H = 5·10-2 CC CE [Jm-2] H = 90 · t0,75 CC CE [Jm-2] IRB & IRC 1 400-1 500 (2) E = 1012 [W m-2] (3) H = 103 [Jm-2] H=5,6·103 · t0,25 [Jm-2] 1 500-1 800 E = 1013 [W m-2] (3) H = 104 [Jm-2] 1 800-2 600 E = 1012 [W m-2] (3) H = 103 [Jm-2] H=5,6·103 · t0,25 [Jm-2] 2 600-106 E = 1011 [W m-2 ] (3) H=100 [Jm-2] H = 5,6·103 · t0,25 [Jm-2]

Tabela 2.3 Mejne vrednosti za izpostavljenost oči laserskemu sevanju - Daljša izpostavljenost v trajanju ≥ 10 s Valovna dolžina (5) [nm] Odprtina Trajanje [s] 101 — 102 102 — 104 104 — 3 · 104 UVC 180-280 3,5 mm H = 30 [J m-2] UVB 280-302 303 H = 40 [J m-2] 304 H = 60 [J m-2] 305 H = 100 [J m-2] 306 H = 160 [J m-2] 307 H = 250 [J m-2] 308 H = 400 [J m-2] 309 H = 630 [J m-2] 310 H = 1,0 103 [J m-2] 311 H = 1,6 103 [J m-2] 312 H = 2,5 103 [J m-2] 313 H = 4,0 103 [J m-2] 314 H = 6,3 103 [J m-2] UVA 315-400 H = 104 [J m-2] Vidno sevanje 400–700 400–600 Fotokemične (6) poškodbe mrežnice 7 mm H = 100 CB [Jm-2] (γ = 11 mrad) (8) E = 1CB [Wm-2]; (γ = 1,1 t0,5 mrad) (8) E = 1CB [Wm-2] (γ = 110 mrad) (8) 400–700 Toplotne (6) poškodbe mrežnice če je α < 1,5 mrad, potem je E = 10 [W m-2] če je α > 1,5 mrad in t ≤ T2, potem je H = 18 CE t0,75 [J m-2] če je α > 1,5 mrad in t > T2, potem je E = 18 CE T2 -0,25 [W m-2] IRA 700-1 400 7 mm če je α < 1,5 mrad, potem je E = 10 CA CC [W m-2] če je α > 1,5 mrad in t ≤ T2, potem je H = 18 CA CC CE t0,75 [J m-2] če je α > 1,5 mrad in t > T2, potem je E = 18 CA CC CE T2 -0,25 [W m-2] (ne sme presegati 1 000 W m-2) IRB & IRC 1 400-106 Glej (7) E = 1 000 [Wm-2]

Tabela 2.4: Mejne vrednosti za izpostavljenost kože laserskemu sevanju Valovna dolžina (9) [nm] Odprtina Trajanje [s] < 10-9 10-9 — 10-7 10-7 — 10-3 10-3 — 101 101 — 103 103 — 3 · 104 UV (A, B, C) 180-400 3,5 mm E = 3 · 1010 [W m-2] Iste mejne vrednosti izpostavljenosti kot za oči Vidno sevanje & IRA 400-700 3,5 mm E = 2 · 1011 [W m-2] H = 200 CA [J m-2] H = 1,1 · 104 CA t 0,25 [J m-2] E = 2 · 103 CA [W m-2] 700-1 400 E = 2 · 1011 CA [W m-2] IRB & IRC 1 400-1 500 E = 1012 [W m-2] Iste mejne vrednosti izpostavljenosti kot za oči 1 500-1 800 E = 1013 [W m-2] 1 800-2 600 E = 1012 [W m-2] 2 600-106 E = 1011 [W m-2]

Tabela 2.5: Uporabljeni korekcijski faktorji in drugi parametri izračuna Parameter, naveden v ICNIRP Veljavni spektralni obseg (nm) Vrednost CA λ < 700 CA = 1,0 700-1 050 CA = 100,002(λ — 700) 1 050-1 400 CA = 5,0 CB 400-450 CB = 1,0 450-700 CB = 100,02(λ — 450) CC 700-1 150 CC = 1.0 1 150-1 200 CC = 100,018(λ — 1150) 1 200-1 400 CC = 8,0 T1 λ < 450 T1 = 10 s 450-500 T1 = 10 · [100,02 ( λ — 450)] s λ > 500 T1 = 100 s Parameter, naveden v ICNIRP Veljavnost za biološke vplive Vrednost αmin Vsi toplotni vplivi αmin = 1,5 mrad Parameter, naveden v ICNIRP Veljavni kotni obseg (mrd) Vrednost CE α < αmin CE = 1,0 αmin < α < 100 CE = α/αmin α > 100 C E = α 2 /(α min · α max ) mrad z α max = 100 mrad T2 α < 1,5 T2 = 10 s 1,5 < α < 100 T2 = 10 · [10(α — 1,5)/98,5] s α > 100 T2 = 100 s Parameter, naveden v ICNIRP Veljavni časovni obseg izpostavljenosti (s) Vrednost γ t ≤ 100 γ = 11 [mrad] 100 < t < 104 γ = 1,1 t 0, 5 [mrad] t > 104 γ = 110 [mrad] Tabela 2.6: Korekcije za ponavljajočo se izpostavljenost Vsa tri v nadaljevanju navedena splošna pravila se uporabljajo za vse ponavljajoče se izpostavljenosti, ki izhajajo iz ponavljajočih se pulznih ali skenirnih laserskih sistemov: 1. Izpostavljenost posameznemu impulzu v vrsti impulzov ne sme presegati mejne vrednosti izpostavljenosti trajanja posameznega impulza. 2. Izpostavljenost posamezni skupini impulzov (ali podskupini impulzov v vrsti) v določenem času t ne sme presegati mejne vrednosti izpostavljenosti za čas t. 3. Izpostavljenost posameznemu impulzu v vrsti impulzov ne sme presegati mejne vrednosti izpostavljenosti za posamezen impulz, pomnožene s kumulativno-toplotnim korekcijskim faktorjem Cp = N-0,25, pri čemer je N število impulzov. To pravilo se nanaša samo na mejne vrednosti izpostavljenosti za varovanje pred toplotnimi poškodbami, kjer so vsi impulzi, oddani v času, krajšem od Tmin, obravnavani kot en sam impulz. Parameter Veljavni spektralni obseg (nm) Vrednost Tmin 315 < λ ≤ 400 Tmin = 10-9 s (= 1 ns) 400 < λ ≤ 1 050 Tmin = 18 · 10-6 s (= 18 μs) 1 050 < λ ≤ 1 400 Tmin = 50 · 10-6 s (= 50 μs) 1 400 < λ ≤ 1 500 Tmin = 10-3 s (= 1 ms) 1 500 < λ ≤ 1 800 Tmin = 10 s 1 800 < λ ≤ 2 600 Tmin = 10-3 s (= 1 ms) 2 600 < λ ≤ 106 Tmin = 10-7 s (= 100 ns) (1) Če se na valovno dolžino laserja nanašata dve mejni vrednosti, potem se uporablja restriktivnejša. (2) Če je 1 400 ≤ λ < 105 nm: premer odprtine = 1 mm za t ≤ 0,3 s in 1,5 t0,375 mm za 0,3 s < t < 10 s; če je 105 ≤ λ < 106 nm: premer odprtine = 11 mm. (3) Zaradi pomanjkljivih podatkov na teh impulznih dolžinah ICNIRP priporoča uporabo meje obsevanosti 1ns. (4) Tabela daje vrednosti za enojne laserske impulze. V primeru večkratnih laserskih impulzov je treba sešteti trajanja laserskih impulzov znotraj intervala Tmin (navedeno v tabeli 2.6) ter vpisati dobljeno časovno vrednost, in sicer kot t v formuli: 5,6 · 103 t0,25. (5) Če se na valovno dolžino ali druge pogoje laserja nanašata dve mejni vrednosti, potem se uporablja restriktivnejša. (6) Pri malih virih pod kotom, enakim ali manjšim od 1,5 mrad, se vidni mejni vrednosti E od 400 nm do 600 nm zmanjšata na toplotne mejne vrednosti za 10 s ≤ t < T1 in na fotokemične mejne vrednosti za daljše trajanje. Za T1 in T2 glej tabelo 2.5. Mejna vrednost za mrežnico nevarnih fotokemičnih dejavnikov je prav tako lahko izražena kot časovno integrirana sevnost G = 106 CB [J m-2 sr-1] za t > 10 s do t = 10 000 s in L = 100 CB [W m-2 sr-1] za t > 10 000 s. Pri meritvah G in L se uporablja γm kot povprečno vidno polje. Uradna meja med vidnim in infrardečim sevanjem, kot jo je določila CIE, je 780 nm. Stolpec z imeni posameznih območij valovnih dolžin služi samo temu, da uporabniku zagotovi boljšo preglednost. (Oznako G uporablja CEN; oznako Lt uporablja CIE; oznako LP uporabljata IEC in CENELEC.) (7) Za valovne dolžine 1 400–105 nm: premer odprtine = 3,5 mm; za valovne dolžine 105–106 nm: premer odprtine = 11 mm. (8) Pri merjenju vrednosti izpostavljenosti se γ upošteva na naslednji način: če je α (zorni kot vira) > γ (mejni kot stožca, naveden v oklepajih v ustreznem stolpcu), potem mora biti velikost vidnega polja γm dana vrednost γ. (Če bi bila uporabljena večja velikost vidnega polja, bi bila nevarnost precenjena). Če je α < γ, potem mora biti velikost vidnega polja γm dovolj velika, da popolnoma zajame vire, sicer pa ni omejena in je lahko večja kot γ. (9) a Če se na valovno dolžino ali druge pogoje laserja nanašata dve mejni vrednosti, potem se uporablja restriktivnejša.