[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 19.11.2010

COM(2010) 595 konč.

POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU

Sistem Evropskih šol v letu 2009

POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU

Sistem Evropskih šol v letu 2009

UVOD

Leto 2009 je bilo na nekaterih področjih sistema Evropskih šol zaznamovano z napredkom, potrjeno pa je bilo tudi, da so nekatera strukturna vprašanja še vedno nerešena.

Uradna odločitev v zvezi z reformnim procesom, sprejeta spomladi 2009, je pomenila velik dosežek in njegove sadove bomo pobirali tudi v prihodnjih letih. Ker imajo lokalne šole zdaj možnost, da zaprosijo za akreditacijo, in ker lahko akreditirane šole za učence, ki so otroci uslužbencev institucij EU, od Evropske unije prejmejo finančni prispevek, postaja evropski učni program bolj dostopen širši javnosti.

Prizadevanja za učinkovitejši sistem z vidika upravljanja so prispevala k reformam na centralni in lokalni ravni, ki so ob upoštevanju okvira obstoječih pravil in finančnih predpisov lokalnim šolam omogočile večjo avtonomijo.

Za dosego napredka na področju delitve stroškov glede napotitve učiteljev je bilo potrebno vložiti veliko truda. Nedvomno pa bodo na tem področju poleg znižanja stroškov potrebna še velika prizadevanja.

Splošne gospodarske razmere so nedvomno vplivale na finančno stanje šol. Znižali so se prihodki iz pogodb, sklenjenih z zunanjimi organizacijami, in prihodki iz šolnin. Povpraševanje po finančnem prispevku EU je bilo precejšnje. Z razmislekom o načinu izboljšanja gospodarske učinkovitosti sistema se bodo nadaljevala prizadevanja za posodobitev in prilagoditev pravil. Komisija bo to vprašanje še naprej dejavno obravnavala, ob tem pa upoštevala gospodarske razmere v letu 2010. Nepravilnosti odhodkov, ki so bile ugotovljene v okviru proračuna za leto 2008, se bodo nadalje proučevale, da se zagotovita pravilna razlaga in izvajanje pravil.

Nekatere sistemske težave so se nadaljevale in se v letu 2009 celo poslabšale. Nerešena težava stalnega pomanjkanja napotenih učiteljev še naprej bremeni finančni prispevek Evropske unije k sistemu. Zamude ali neizpolnitev obveznosti držav članic na področju zagotovitve zadostne infrastrukture v prenatrpanih šolah še naprej vplivajo na kakovost življenja učencev in staršev. To je imelo velik vpliv tudi na politike vpisa.

Na podlagi načrtovanja za prihodnja leta, ki bodo v primeru Bruslja in Luxembourga še posebej težavna, sta se obe državi gostiteljici trdno zavezali, da bosta zagotovili začasne prostore, dokler ne bodo na voljo trajne rešitve (predvidene za začetek šolskega leta 2012).

Začetek šolskega leta 2009 je bil zaznamovan z visoko stopnjo pripravljenosti na virus H1N1. Generalni sekretar, Komisija in šole so pripravili strategije ukrepanja in obveščanja, ki so se izkazale za koristne, tudi če je bil vpliv epidemije manjši od predvidenega. Sistem je pokazal, da se lahko ustrezno odzove na tovrstne izzive na področju zdravja in obveščanja.

RAZMERE V šOLAH

Alicante

Število vpisanih v šoli v Alicanteju, ki šteje nekaj več kot 1 000 učencev, se ni bistveno spremenilo. Med letom so bile znotraj in zunaj šole izvedene nekatere infrastrukturne izboljšave.

Bergen

Kljub postopni ukinitvi italijanskega in nemškega oddelka se je število učencev v letu 2009 povečalo za skoraj 4 %. Delež učencev, ki so otroci uslužbencev, zaposlenih v institucijah, pa predstavlja le skromnih 17 %. Šola načrtuje pomembna dela na področju obnove in vzdrževanja.

Bruselj

Zaradi prevelikega števila učencev na lokacijah Bruselj I, II in III so bile te šole v letu 2009 pod velikim pritiskom. Kljub temu je bilo s politiko vpisa za šolsko leto 2009/2010 mogoče doseči visoko stopnjo zadovoljstva, saj se je 90 % učencev lahko vpisalo v šolo prve izbire.

Prenatrpanost bruseljskih šol pa postaja zelo problematična in po ocenah števila bodočih učencev bodo prihodnja šolska leta kritična, saj bodo septembra 2011 nujno potrebni dodatni prostori. Z belgijskimi organi potekajo pogajanja za dodatne prostore, ker je bilo odprtje četrte stalne šole v Laeknu preloženo (zdaj predvideno za leto 2012). Poleg tega je bila v imenu Sveta guvernerjev belgijskim organom uradno predložena zahteva za peto šolo v Bruslju[1].

Na dopis podpredsednika Komisije Kallasa takratnemu ministrskemu predsedniku Van Rompuyu novembra 2009 je novo imenovani ministrski predsednik Leterme odgovoril, da bo Régie des Bâtiments[2] dala na voljo dodatno začasno infrastrukturo septembra 2011, če bo potrebno pa že septembra 2010.

Skupina za spremljanje, ki jo sestavljajo predstavniki belgijskih organov, Komisije, lokalnega odbora osebja Komisije, staršev in šol, se redno sestaja in razpravlja o podrobnostih v zvezi s konkretnimi možnostmi, ki so jih belgijski organi predlagali glede dodatne infrastrukture. Na srečanjih naj bi prav tako preverili, ali dela na področju obnove za šolo Bruselj IV potekajo pravočasno in v skladu s časovnim načrtom.

Šola Bruselj I je bila v ospredju reformnega procesa in je kot pilotna šola dejavno sodelovala pri pripravi novega standardnega šolskega načrta, pa tudi pri pripravi načrtov za ustanovitev svetovalnega odbora šole, ki naj bi v okviru šole med drugim predstavljal forum za notranje posvetovanje (glej poglavje 3.1. spodaj). Poleg tega je bila šola predmet revizije, ki jo je opravil notranji revizor na podlagi delovnega programa[3] v skladu z odločitvijo Sveta guvernerjev (glej poglavje 3.2 spodaj).

Lokalni organi so za šolo Bruselj II odobrili gradbeno dovoljenje za parkirišče za avtobuse, kar je bilo po večletnih administrativnih zamudah z zadovoljstvom sprejeto. Trenutno več kot 50 šolskih avtobusov dvakrat na dan parkira na igrišču šole. Šola bo s preselitvijo parkirišča zunaj igrišča za otroke uvedla veliko izboljšavo. Ker se je upravni postopek zdaj zaključil, bi se morala nemudoma začeti gradnja, ki bi morala potekati po tesnem časovnem razporedu, ki ga je treba pripraviti skupaj z belgijskimi organi.

V šoli Bruselj III so med letom potekala vzdrževalna dela. Med prenatrpanimi bruseljskimi šolami se je v tej šoli v začetku šolskega leta septembra 2009 število vpisanih učencev največ povečalo (6,1 %).

Šola Bruselj IV (Berkendael) ostaja šola z največ neizkoriščenimi zmogljivostmi. Na primarno stopnjo je sprejela 594 učencev, kar pomeni 36-odstotno povečanje. Šola se v letu 2010 pripravlja na odprtje prvega leta sekundarne stopnje.

Culham

Postopno zaprtje šole v Culhamu do leta 2017 kot Evropske šole tipa I se je nadaljevalo, in sicer na podlagi odločitve, ki jo je Svet guvernerjev sprejel leta 2007 zaradi prihodnje selitve Skupnega evropskega Torusa (TES) leta 2016 v Francijo. Komisija se je zavezala, da bo podprla željo Britancev, ki je tudi želja staršev, da se šola v okviru nacionalnega izobraževalnega sistema preoblikuje v „akademijo“, s posebnim poudarkom na evropskem učnem programu. Šola v Culhamu se ob tesnem sodelovanju s sistemom Evropskih šol pripravlja na nadaljnje dejavnosti kot akreditirana šola, glej poglavje 3.3.

Frankfurt

Šola v Frankfurtu je prenatrpana in razmere so se leta 2009 poslabšale, ker je število učencev še naprej raslo. Nemški organi še niso objavili odobritve predlaganega prestrukturiranja šole.

Karlsruhe

Število učencev se bistveno ni spremenilo, delež učencev, ki so otroci uslužbencev, zaposlenih v institucijah, pa je še vedno precej pod 20 %. Nadaljujejo se dela na področju obnove. Nova menza je svoja vrata odprla z začetkom šolskega leta.

Luxembourg

Lokacijo šole Luxembourg I, ki trenutno gosti tudi začasne prostore šole Luxembourg II, še vedno pestijo problemi glede prenatrpanosti. Komisija je z zadovoljstvom sprejela dejstvo, da so luksemburški organi na srečanju novembra 2009 potrdili, da bo dodatna prehodna infrastruktura na voljo septembra 2010, vendar obžaluje, da bo zaradi tega lokacija Luxembourg I (Kirschberg) dodatno prenatrpana, dokler se ne bo odprla stalna lokacija šole Luxembourg II leta 2012 (Bertrange/ Mamer).

Med letom so se nadaljevale razprave glede praktičnih vidikov izvedbe odločitve luksemburških organov za vzpostavitev in upravljanje posebnega šolskega javnega prevoza za učence, ki bodo obiskovali šolo Luxembourg II (Bertrange/Mamer). Komisija meni, da je šolski prevoz ključno vprašanje za celotno šolsko skupnost in pozdravlja ta prizadevanja luksemburških organov.

Mol

Šola v Molu se je še naprej širila, vendar je kazala težnjo po upadu deleža otrok uslužbencev, zaposlenih v evropskih institucijah. Število učencev, vpisanih v novi angleški oddelek, se je povečalo, medtem ko je bilo zanimanje za nemški oddelek skromno. Svet guvernerjev je ob odprtju angleškega oddelka[4] sklenil spremljati razvoj jezikovnih oddelkov.

München

Med letom so se začela izvajati obsežna gradbena dela in zagotovljena je bila dodatna začasna infrastruktura (11 učilnic). Infrastrukturne izboljšave bodo v prihodnjih letih bistvenega pomena, zlasti ob upoštevanju stalne rasti števila učencev.

Varese

Število učencev se bistveno ne spreminja in Evropska šola v Vareseju ima še vedno težave zaradi pomanjkanja ustrezne infrastrukture. Podpredsednik Kallas je maja 2009 ministrskemu predsedniku Berlusconiju poslal dopis na to problematiko, na žalost pa nanj ni prejel odgovora. Komisija bo italijanske organe še naprej pozivala k ukrepanju.

POLITIčNE SPREMEMBE IN IZZIVI

Reforma

Reformni proces, h kateremu sta pozivali resoluciji Evropskega parlamenta leta 2002 in leta 2005, se je zaključil aprila 2009 na srečanju Sveta guvernerjev v Stockholmu[5].

Med glavnimi dosežki je odprtje sistema Evropskih šol z možnostjo akreditacije nacionalnih šol, da se slednjim omogoči evropski učni program in po možnosti tudi evropska matura. Evropski učni program izvajajo šole v Parmi, Dunshauglinu, Heraklionu, Helsinkih, Strasbourgu in Manosqueju[6]. Šola v Bad Vilbelu je trenutno v postopku akreditacije. Tudi Evropska šola v Culhamu se pripravlja na prehod, da bi lahko zaprosila za akreditacijo, kar bo pomenilo dragoceno izkušnjo za sistem Evropskih šol. Nizozemski organi so prav tako napovedali, da nameravajo pripraviti vlogo za akreditacijo šole v Haagu.

Reforma vključuje možnost, da akreditirane šole podpišejo sporazum za prejem finančnega prispevka iz proračuna EU, sorazmernega s številom otrok uslužbencev EU, ki obiskujejo zadevno šolo[7].

Težava zaradi nezadostnega števila napotenih učiteljev iz držav članic je bila obravnavana v delu reforme o delitvi stroškov. Dogovorjeno je bilo, da se državam v nekaterih omejenih primerih omogoči napotitev učiteljev, ki niso materni govorci, da se zmanjša njihovo breme na področju napotitve učiteljev za tri delovne jezike. Učinkov možnosti, da se v nekaterih primerih napotijo učitelji, ki niso materni govorci, v letu 2009 še ni bilo mogoče v celoti zaznati. Plačilo za zaposlitev lokalnih učiteljev za zadostitev pomanjkanju napotenih učiteljev je za Komisijo velik strošek. Leta 2009 je ta strošek znašal 2,1 milijona EUR.

Temelj reforme je tudi upravljanje na centralni in lokalni ravni. Na lokalni ravni so bila pregledana notranja pravila upravnih odborov Evropskih šol. Avtonomija šol na lokalni ravni je bila povečana ob upoštevanju splošnega okvira predpisov in odločitev Sveta guvernerjev, vključno s finančno uredbo, ki določa omejitve in obveznosti. Z novim okvirom je treba za vsako šolo uporabljati orodja, kot so časovni načrt, ki določa cilje (letni šolski načrt) in sredstva (predlog proračuna), pa tudi mehanizmi nadzora in obveznosti poročanja. Uporabljal se bo kot podlaga za notranjo in zunanjo oceno šol. Časovni načrt se predloži Svetu guvernerjev in v njem se zagotovijo vse potrebne informacije za odobritev proračuna. Šolsko leto 2009/2010 je bilo prehodno leto za izvedbo teh vidikov reforme.

Poleg tega je v šolah ustanovljen svetovalni odbor šole, ki deluje kot forum za notranje posvetovanje. Odbor bodo sestavljali partnerji in zainteresirane strani v šolski skupnosti, predsedoval pa mu bo direktor.

Na centralni ravni so bili v okviru reforme podrobno opredeljeni postopki za sprejemanje ustreznih odločitev. Odločitve v zvezi z organizacijskimi vprašanji so začele veljati 1. septembra 2009, določeno pa je bilo tudi prehodno obdobje, da se omogoči pregled nekaterih obstoječih pravil, ki naj bi se zaključil najpozneje 1. septembra 2010.

Notranje revizije

Svet guvernerjev je že leta 2007 sklenil ustanoviti funkcijo notranjega nadzora. Istega leta pozneje je bil s službo Evropske komisije za notranjo revizijo sklenjen sporazum o ravni storitve. Svet guvernerjev je v začetku leta 2008 odobril strateški načrt, ki naj bi se izvedel v obdobju 2008–2010[8]. Prva revizija, ki je potekala v skladu z delovnim programom, je obravnavala upravljanje človeških virov. Revizija je potekala v uradu generalnega sekretarja Evropskih šol in treh šolah, Luxembourg I, Bruselj I in Varese. Revizija na kraju samem je potekala konec leta 2008. Razprave o naknadnih osnutkih poročil in odgovorih so se odvijale med letom 2009.

Ta revizija se je zaključila s predložitvijo šestih ločenih poročil. Prvo poročilo o presečnih vprašanjih na področju upravljanja človeških virov je bilo Svetu guvernerjev predloženo decembra 2009[9]. Navedeno poročilo vsebuje ugotovitve, ki veljajo za vse Evropske šole, in predloge za skupen pristop k izvajanju ustreznih priporočil. Naslednji korak je priprava akcijskega načrta. Poročilo, ki obravnava skupne odgovornosti urada generalnega sekretarja za upravljanje človeških virov v Evropskih šolah, in štiri poročila, ki posebej opisujejo upravljanje človeških virov v uradu generalnega sekretarja ter šolah Luxembourg I, Bruselj I in Varese, so bila Svetu guvernerjev predstavljena leta 2010.

Nadaljnje ukrepanje na podlagi teh poročil je izjemnega pomena za izboljšanje delovanja sistema Evropskih šol. V priporočilih so izpostavljene resne problematike, pa tudi manjše pomanjkljivosti, kot je pomanjkanje formalnejših postopkov. Na podlagi priporočil so bili oblikovani akcijski načrti, ki jih je odobrila služba za notranjo revizijo in jih morajo zadevne strani resno upoštevati. V nekaterih primerih mora urad generalnega sekretarja prevzeti pobudo za izdajo priporočil in smernic za šole. Komisija bo to vprašanje skrbno spremljala.

Culham

V letu 2009 so organi Združenega kraljestva pospešili postopek za preoblikovanje Evropske šole v Culhamu v „akademijo“, vključeno v njihov nacionalni šolski sistem in za katero nameravajo zaprositi za akreditacijo, da bi v Culhamu omogočili nadaljnje poučevanje po evropskem učnem programu z možnostjo opravljanja evropske mature.

Organi Združenega kraljestva so aprila 2009 podpisali izjavo o nameri, ki je prvi korak v smeri ustanovitve „akademije“. Drugi korak je bilo naročilo za izvedbo študije izvedljivosti, ki naj bi jo svetovalec zaključil pred poletjem 2010.

Vzporedno je Svet guvernerjev Evropskih šol decembra 2009 odobril dokumentacijo o splošnem zanimanju za akreditacijo. Za predstavitev dokumentacije o izpolnjevanju pogojev leta 2010, ki je prihodnji korak postopka akreditacije prihodnje šole „tipa II“, je treba pojasniti nekaj odprtih vprašanj v zvezi z vpisom otrok uslužbencev, zaposlenih pri institucijah, in pogoji za učitelje.

Prenatrpanost/infrastruktura

Na več lokacijah je bilo več let povpraševanje po mestih večje od razpoložljive ponudbe. Najvidnejša primera sta lokaciji Bruselj in Luxembourg, pa tudi Frankfurt in Varese. Razmere so zaskrbljujoče in Komisija izvaja stalni politični pritisk na nacionalne organe, da bi zagotovila, da države gostiteljice izpolnijo obveznosti, ki jih imajo do institucij in, kar je zelo pomembno, zagotovijo ustrezne prostore za Evropske šole. Prenatrpanost šol na veliko škodo staršev in učencev narekuje zelo strogo politiko omejevanja vpisa in v večini primerov ne dovoljuje sprejema lokalnih učencev, katerih starši niso uslužbenci institucij EU.

Ustanovitev velike šole je gotovo draga investicija. Za projekt prenove četrte šole v Laeknu (Belgija) bo treba iz belgijskega državnega proračuna zagotoviti približno 60 milijonov EUR. Podobno vključuje projekt za drugo Evropsko šolo v Luxembourgu ogromna gradbena dela, ki znašajo več kot 230 milijonov EUR. Vendar je to finančno obveznost seveda treba obravnavati v povezavi z gospodarskimi koristmi, ki jih države imajo zaradi prisotnosti evropskih institucij na njihovem ozemlju. V sporazumih s posamezno državo gostiteljico so opredeljene tudi obveznosti in Komisija mora še naprej izvajati pritisk na najvišjih ravneh, da bi pridobila ustrezno infrastrukturo za šole, katerih glavni namen je zagotavljati izobraževanje otrok uslužbencev v njihovem maternem jeziku.

Pravni postopki

Trenutno potekajo trije pravni postopki, v katerih je Komisija neposredno vključena: dva se nanašata na Združeno kraljestvo, eden pa na Belgijo.

Prvi zadeva nacionalne pogoje zaposlovanja za napotene učitelje, kar vpliva na prispevek EU k proračunu Evropskih šol.

Druga zadeva se nanaša na napotene učitelje iz Združenega kraljestva (ki ne spada v euroobmočje), katerih plače so kombinacija nacionalnega prihodka (preračunanega v eure) in evropskega prispevka. Julija 2008 so bili njihovi kadrovski predpisi prilagojeni zaradi upoštevanja primerov močne depreciacije valute v primerjavi z eurom. Pravna zadeva se nanaša na možno retroaktivnost te odločitve in ugotavlja, ali kadrovski predpisi za napotene učitelje na splošno kršijo Lizbonsko pogodbo z vidika enake obravnave in prostega pretoka delavcev pod enakimi pogoji.

Tretji primer se nanaša dolgoletno nestrinjanje glede financiranja opreme s strani države članice, če zagotovi infrastrukturo za novo šolo.

Tekoči postopki se predvidoma ne bodo zaključili leta 2010.

Poleg tega je lokalno zaposleni učitelj v Belgiji pred nacionalnim sodiščem sprožil spor glede izplačila regresa za letni dopust pred letom 2004. Leta 2010 naj bi bila izdana sodba glede obsega retroaktivnosti tega plačila pred letom 2004. Samo plačilo je bilo že priznano za zakonito. Izid odločitve o obsegu retroaktivnega učinka bo vplival na proračun, zlasti ker je dodatnih 26 lokalno zaposlenih učiteljev uveljavljalo iste zahtevke.

PRORAčUNSKE SPREMEMBE IN IZZIVI

Podatki o izvrševanju proračuna za leto 2009

- Skupno število učencev se je povečalo za 3,15 %, in sicer je z 21 649 leta 2008 naraslo na 22 331 leta 2009. Podatki o izvrševanju proračuna kažejo, da se je znižal delež, ki ga nosijo države članice, delež prihodkov iz pogodb z zasebnimi subjekti (tako imenovani učenci kategorije II) in prihodkov iz šolnin (učenci kategorije III), pa tudi delež drugih virov (zlasti bančne obresti). Zato se je delež, plačan iz prispevka EU, povečal:

Prispevki iz proračuna (izvlečki iz dokumenta št. 2009-D-62-fr-1 in dokumenta št. 2010-D-62-fr-1) |

2009 | 2008 |

Komisija | 150,5 | 4,3 | 154,8 | 151,9 | 144,1 | 138,9 |

Evropski patentni urad | 17,7 | 0,0 | 17,7 | 17,4 | 16,0 | 15,4 |

Šolnine za učence kategorije II | 15,8 | –0,2 | 15,5 | 14,3 | 15,7 | 14,7 |

Šolnine za učence kategorije III | 19,7 | –1,0 | 18,7 | 18,7 | 19,6 | 21,0 |

Drugo | 2,3 | 0,0 | 2,3 | 2,3 | 2,1 | 2,0 |

Presežek + rezerva | 0,0 | 2,7 | 2,7 | 2,9 | 5,9 | 7,7 |

SKUPAJ | 263,6 | 3,6 | 267,2 | 261,3 | 258,0 | 254,0 |

Glavne težave

Svet guvernerjev je za to leto odobril dve spremembi proračuna, zlasti zaradi znižanja prihodkov, pa tudi zaradi povečanja odhodkov. V primerjavi z začetnim proračunom za leto 2009 se je prispevek EU povečal s 150,5 milijona EUR na 154,8 milijona EUR.

Presežek iz leta 2008 je bil prenesen v proračun za leto 2009 (2,9 milijona EUR) in se je v spremembah proračuna, ki ju je odobril Svet guvernerjev, uporabil za kritje dela dodatnih potreb po sredstvih.

Prilagoditev plač za učitelje in napoteno osebje je povezana s povečanjem plač uslužbencev institucij in zato nanjo neposredno vpliva odločitev, ki jo je Svet ministrov sprejel decembra 2009. Svet guvernerjev je zato sprožil svoj lastni postopek (na podlagi 1,85-odstotne prilagoditve), ki se je zaključil januarja 2010. Obveznost v višini 3,1 milijona EUR je bila prenesena in plačila so bila izvršena leta 2010.

Pomanjkanje napotenega osebja je tako proračunski kot pedagoški problem. Podatki za leto 2009 kažejo, da so stroški zaradi osebja, ki ni bilo napoteno, znašali 2,1 milijona EUR. Ustrezna delovna mesta je treba zapolniti z zaposlenimi na lokalni ravni, katerih plače krijejo posamezni proračuni šol, in tako v veliki meri proračun EU. Neizpolnjevanje obveznosti s strani držav članic je problematično in je vzrok za vse večje strukturne težave.

Na srečanju Sveta guvernerjev aprila 2010 Komisija ni mogla podeliti razrešnice za izvrševanje proračuna za leto 2008, ker je ugotovila, da pet šol ni spoštovalo pravil v zvezi s poukom maternega jezika za učence brez lastnega jezikovnega oddelka. To nespoštovanje pravil se zdaj proučuje in Komisija utemeljeno sumi, da enako velja za proračunsko leto 2009. Če je to res, bodo morale zadevne šole sprejeti korektivne ukrepe.

PEDAGOšKE SPREMEMBE IN IZZIVI

Reforma evropske mature

V okviru odprtja sistema Evropskih šol akreditiranim šolam je delovna skupina za evropsko maturo predložila nekaj predlogov za poenostavitev organizacije mature, znižanje njenih stroškov in pregled vsebine izpita, ne da bi s tem vplivali na njegovo kakovost ter ob upoštevanju trenutnih zahtev univerz in drugih visokošolskih ustanov. Decembra 2009 je Svet guvernerjev odobril nekaj predlogov, ki se bodo uporabili že za maturo leta 2010: ukinitev predstavitve tem izpita, odgovornost vsake šole kot izpitnega centra, posebne ureditve za kandidate s posebnimi potrebami. Delovna skupina nadaljuje svoje delo, zlasti na področju sistema ocenjevanja (notranji/zunanji, vrsta ocen, število pisnih/ustnih preizkusov, sposobnosti, ki se ocenjujejo, itd.), da bi se lahko reforma mature v celoti izvedla v letu 2013.

Dejavnosti za učence s posebnimi potrebami (SEN)

Evropske šole so si še naprej prizadevale, da bi vključile otroke s posebnimi potrebami, po potrebi s prilagojenim učnim programom in ustreznimi človeškimi viri.

Poročilo o oceni politike in prakse glede učencev s posebnimi potrebami v Evropskih šolah je nastalo na podlagi študije, ki jo je financiral Evropski parlament, in je bilo aprila 2009 predstavljeno Svetu guvernerjev. Slednji je skupino za politiko na področju učencev s posebnimi potrebami zaprosil, da izvede analizo o načinu izvedbe predlaganih izboljšav. Postopki za učence s posebnimi potrebami na sekundarni stopnji in ureditev za dijake s posebnimi potrebami v 6. in 7. letniku v okviru izpitov evropske mature so bili zato prilagojeni.

V šolskem letu 2008/2009 je bilo vpisanih 457 učencev s posebnimi potrebami, kar pomeni, da se je število v primerjavi s prejšnjim letom povečalo za 10,1 %. Komisija je še naprej zagotavljala potrebna finančna sredstva z odobritvijo prerazporeditve sredstev, kar omogoča prilagoditev sredstev realnim letnim stroškom. Izvršeni proračun na področju učencev s posebnimi potrebami se je s 3 426 685 EUR leta 2008 povečal na 4 441 142 EUR leta 2009. To stalno povečevanje pa je predmet zaskrbljenosti. Za optimalno dodeljevanje sredstev je zato treba merila za učence s posebnimi potrebami skrbno proučiti.

PRIHODNJI IZZIVI

Zaradi ugotovljenih sprememb proračunskih zahtev za Evropske šole, pa tudi zaradi trenutnih gospodarskih razmer je Komisija predložila zahtevo po pregledu nekaterih odhodkov v sistemu Evropskih šol. Potrebna sta stroškovno učinkovitejši pristop in pravičnejša

porazdelitev finančnih bremen. Nadzorovati je treba prihodnje proračunsko načrtovanje. Komisija je odobritev proračuna za leto 2011 pogojila s pregledom nekaterih odhodkov.

Infrastrukturne razmere se bodo v prihodnjih letih na več lokacijah zelo poslabšale. Šole v Bruslju in Luxembourgu obiskuje več kot 60 % skupnega števila učencev v okviru sistema in obe lokaciji bosta v prihodnjih letih imeli težave, dokler ne bosta pristojni državi gostiteljici leta 2012 zagotovili trajne rešitve. Za obe lokaciji so bile med tem kot začasne rešitve predlagane montažne zgradbe. Čeprav bodo te zgradbe zagotovile rešitev problema pomanjkanja učilnic, bodo povzročile druge težave zaradi stalne rasti števila učencev v obstoječih šolah, zaradi česar bodo razmere na igriščih, v menzah, telovadnicah, na področju šolskega avtobusnega prevoza in drugod zelo pereče. Več šol mora že zdaj zaradi zagotovitve obveznega pouka po učnem programu najeti zunanje prostore.

[1] Evropska komisija se je strinjala pod pogojem predložitve podatkov, predvidenih s postopkom proračunskega organa, kot je določeno v točki 47 Medinstitucionalnega sporazuma o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (UL C 139, 14.6.2006, str. 1).

[2] Régie de Bâtiments je belgijska agencija, pristojna za zvezne zgradbe in njihovo vzdrževanje.

[3] Dokument: 2511-D-2007-fr-2 odločitev Sveta guvernerjev z dne 22. in 23. januarja 2008.

[4] Referenčna številka: 2007-D-129-fr-4. Odločitev z dne 23. in 24. januarja 2008.

[5] Referenčna številka: 2009-D-353-en-4.

[6] Septembra 2009 je bil na mednarodni šoli v Manosqueju odprt evropski oddelek za študente na sekundarni stopnji, vpisane od prvega do četrtega letnika. Inšpektorji Evropskih šol so februarja 2010 opravili revizijo šole, ki bo decembra 2010 predstavljena Svetu guvernerjev. V primeru pozitivnega izida se sporazum o akreditaciji lahko uradno podpiše.

[7] Izračun prispevka za primarno stopnjo in prispevka za sekundarno stopnjo bo temeljil na uravnoteženem razmerju med povprečnimi stroški na učenca v sistemu Evropskih šol na eni strani ter povprečnimi stroški na učenca v nacionalnem sistemu na drugi strani, kot je opisano v dokumentu št. 2009-D-681-en-1, ki je bil Svetu guvernerjev predstavljen januarja 2009.

[8] Dokument št. 2511-D-2007-en-2.

[9] Dokument št. 2009-D-2110-en-2.