Sporočilo Komisije o evropski državljanski pobudi „End the Cage Age“

(2021/C 274/01)

1. UVOD: DRŽAVLJANSKA POBUDA

Z evropsko državljansko pobudo v skladu s členom 11(4) Pogodbe o Evropski uniji lahko najmanj milijon državljanov iz večjega števila držav članic EU od Evropske komisije zahteva, da v okviru svojih pristojnosti predloži ustrezen predlog v zadevah, za katere državljani menijo, da je za izvajanje Pogodb treba sprejeti pravni akt Unije. Podrobna pravila o evropskih državljanskih pobudah so določena v Uredbi (EU) 2019/788 (1) (uredba o evropski državljanski pobudi).

„End the Cage Age“ (Končajmo dobo kletk) je šesta evropska državljanska pobuda, ki je dosegla številčne pragove (2). Komisijo poziva, naj v zvezi z ravnanjem z rejnimi živalmi ukrepa takole:

„Več sto milijonov rejnih živali v EU večino življenja preživi zaprtih v kletkah, kar jim povzroča veliko trpljenje. Evropsko komisijo pozivamo, naj odpravi to nehumano ravnanje z rejnimi živalmi.

Zaradi reje v kletki vsako leto trpi ogromno število rejnih živali. Kletke so okrutne in nepotrebne, saj je mogoče uspešno uporabljati sisteme reje brez kletk za večjo dobrobit živali.

Komisijo zato pozivamo, naj predlaga zakonodajo, ki bo prepovedala

— kletke za kokoši nesnice, kunce, mlade kokoši, plemenske brojlerje, plemenske kokoši, prepelice, race in gosi,

— prasitvene bokse za svinje,

— bokse za svinje, kjer še niso prepovedani,

— individualne bokse za teleta, kjer še niso prepovedani.“ (3)

Organizatorji so cilje pobude podrobno pojasnili 30. oktobra 2020 na srečanju s Komisijo in 15. aprila 2021 na javni predstavitvi, ki jo je organiziral Evropski parlament. Evropski parlament je 10. junija 2021 na plenarnem zasedanju razpravljal o tej državljanski pobudi in sprejel resolucijo (4), v kateri je predstavljeno stališče Parlamenta.

V tem sporočilu so v skladu s členom 15(2) uredbe o evropski državljanski pobudi predstavljeni pravna in politična ocena pobude s strani Komisije, ukrepi, ki jih namerava izvesti, razlogi za to ter predvideni časovni razpored.

2. OZADJE

Ta državljanska pobuda izraža zahtevo po prehodu k bolj etičnim in trajnostnim sistemom kmetovanja, ki jih je treba med drugim doseči na podlagi nove zakonodaje o dobrobiti živali. Odziv na to zahtevo je pomembna prednostna naloga Komisije, kakor je pojasnila v evropskem zelenem dogovoru (5) in strategiji „od vil do vilic“ (6). V pobudi je navedeno, da je v EU v kletkah trenutno zaprtih 300 milijonov živali.

V Pogodbi o delovanju Evropske unije so živali opredeljene kot čuteča bitja. EU je kot velika uvoznica hrane moralno odgovorna za zagotavljanje, da pogoji za živali na kmetijah izražajo njena načela tudi glede hrane, ki jo uvaža.

Odprava kletk se je začela pred 22 leti, ko je začela veljati zakonodaja za rejo kokoši nesnic. Z znanstveno analizo so bile koristi tega pristopa podprte za druge vrste, kot so teleta in prašiči, za katere so bile delne prepovedi uvedene leta 1997 oziroma leta 2001.

2.1. Obstoječi pravni okvir za dobrobit živali na kmetijah

Zakonodaja EU o dobrobiti živali se je od sprejetja prve zakonodaje EU o dobrobiti živali na kmetijah leta 1974 razvijala in razširila. Sedanji pravni okvir za vzrejo rejnih živali sestavlja splošna direktiva (7) o zaščiti rejnih živali. Določa splošna načela, državam članicam pa omogoča sprejetje strožjih določb, če so združljive s pravili EU. Štiri sektorske direktive, namenjene dopolnitvi splošne direktive, urejajo dobrobit kokoši nesnic, brojlerjev, telet in prašičev.

Splošna direktiva določa, da se svobodno gibanje živali ne sme omejevati na način, pri katerem bi se povzročili nepotrebno trpljenje ali poškodbe živali. Poleg tega zahteva, da če je žival stalno ali redno privezana ali zaprta, ji je treba dati dovolj prostora v skladu z njenimi fiziološkimi in etološkimi potrebami. Reja živali v kletkah je torej dovoljena, vendar zanjo veljajo določeni pogoji.

Sektorske direktive določajo nekatera pravila o nastanitvi:

— v zvezi s kokošmi nesnicami je bila z zakonodajo o gojenju kokoši nesnic, sprejeto leta 1999, prepovedana uporaba neizpopolnjenega sistema („baterijske“) reje v EU, s skupnim dvostopenjskim prehodnim obdobjem 12 let: od leta 2003 so morale kletke, prvič dane v uporabo, izpolnjevati zahteve izpopolnjene baterijske reje, od leta 2012 pa je prepoved neizpopolnjenega sistema baterijske reje začela veljati za vse kmetije v EU. Danes se lahko kokoši nesnice redijo v „obogatenih“ kletkah, ki jim omogočajo na primer čepenje in brskanje (8);

— od leta 2013 se morajo samice prašičev (svinje) v obdobju od štirih tednov po parjenju (pripustitvi merjasca ali osemenitvi) do enega tedna pred predvideno prasitvijo rediti v skupinah. V preostalem času (tj. od enega tedna pred predvideno prasitvijo do štirih tednov po parjenju) je v skladu z veljavno zakonodajo EU velik delež mladic in svinj v EU običajno nastanjen v „prasitvenih boksih“ in „boksih za svinje“ (9) ter

— od leta 2007 teleta, starejša od osem tednov, ne smejo biti nastanjena v individualnem boksu. Vendar pa je do navedene starosti dovoljena individualna nastanitev telet, za katero veljajo pogoji veljavne zakonodaje EU (10).

Za druge živali iz evropske državljanske pobude ni zakonodaje EU o dobrobiti živali.

Zahteva po odpravi kletk je v skladu s sedanjim razvojem, saj več držav članic že izvaja popolno ali delno prepoved kletk:

Kletke za izpopolnjeno baterijsko rejo kokoši nesnic:

— prepovedane so v Avstriji in Luksemburgu;

— v Franciji so prepovedane za nove ali obnovljene kmetije;

— v Nemčiji bodo prepovedane od leta 2025, na Češkem od leta 2027, v Valoniji (Belgija) od leta 2028 in na Slovaškem od leta 2030.

Boksi za svinje in prasitveni boksi:

— prepovedani so na Švedskem;

— prasitveni boksi bodo v Nemčiji do leta 2036 dovoljeni za največ pet dni prasitvenega obdobja;

— prepoved boksev za svinje bo v Nemčiji uvedena do leta 2029;

— boksi za svinje bodo na Danskem od odstavitve v celoti prepovedani od leta 2035;

— boksi za svinje bodo prepovedani štiri dni po osemenitvi na Nizozemskem in deset dni po osemenitvi v Avstriji.

Kletke za kunce:

— prepovedane so za kunce za prirejo mesa v Avstriji, Nemčiji in na Nizozemskem;

— v Flandriji (Belgija) so od leta 2016 prepovedane za neizpopolnjeno rejo kuncev za prirejo mesa, do leta 2025 pa bodo prepovedane kletke za izpopolnjeno rejo kuncev za prirejo mesa in plemenskih kunčjih samic;

— posebne zahteve za kunce veljajo v Nemčiji, na Nizozemskem in Švedskem, npr. nastanitev najmanj v paru (kunci za pitanje), ustrezen material za glodanje, dostop do vlaknin, dostop do ploščadi.

2.2. Sedanji okvir politike EU

Komisija je 11. decembra 2019 sprejela sporočilo z naslovom Evropski zeleni dogovor (11), celovito strategijo za preoblikovanje EU v sodobno, z viri gospodarno in konkurenčno gospodarstvo, ki izpolnjuje vse razsežnosti trajnostnosti, vključno z dobrobitjo živali.

Komisija je 20. maja 2020 (kot del zelenega dogovora) sprejela strategijo „od vil do vilic“ (12), ki določa načrt za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem. Komisija si s strategijo ne prizadeva zagotoviti le varne, hranljive in kakovostne hrane, temveč tudi, da ta postane svetovni standard za trajnostnost. Dobrobit živali ima na agendi za trajnostnost pomembno vlogo, strategija pa vključuje zavezo Komisije k predložitvi zakonodajnih predlogov za revizijo zakonodaje EU o dobrobiti živali do leta 2023 po izvedbi ocenjevanja (preverjanje primernosti) obstoječe zakonodaje in ocene učinka. Cilj je izboljšati dobrobit živali, razširiti področje uporabe zakonodaje, jo uskladiti z najnovejšimi znanstvenimi dokazi in poenostaviti njeno izvrševanje.

Komisija je v strategiji tudi napovedala, da bo:

— proučila možnosti za označevanje ravni dobrobiti živali, da bi se dodana vrednost, ki jo proizvodi pridobijo z praksami, ki zagotavljajo dobrobit živali, bolje izkoristila in prenašala znotraj prehranske verige, in

— predlagala okvir za trajnostno označevanje živil.

Strategija „od vil do vilic“ priznava vlogo skupne kmetijske politike (SKP) pri podpori prehoda na trajnostne prehranske sisteme. V okviru zakonodajnega postopka, ki poteka v zvezi s SKP, je od leta 2023 predviden nov sistem, na podlagi katerega bodo države članice lahko uporabljale „ekosheme“ (13) za podporo prehoda na večjo dobrobit živali (14). Ekosheme bodo kmetom zagotavljale podporo v obliki plačil za upravljavske obveznosti za nadomestilo dodatnih stroškov ali izpada dohodka kmetov, povezanega z nadgrajenimi standardi, ki presegajo obvezne zahteve. Ekosheme se v celoti financirajo iz proračuna EU.

V okviru Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) bodo za podporo dobrobiti živali po letu 2022 še naprej na voljo enake možnosti, kot so bile na voljo v okviru SKP od leta 2014 do leta 2022. Za projekte, ki se financirajo iz EKSRP (v nadaljnjem besedilu: intervencije), se zahteva sofinanciranje držav članic. Podpora EKSRP je na voljo v obliki plačil za upravljavske obveznosti, s katerimi se nadomestijo dodatni stroški ali izpad dohodka kmetov, povezan z nadgrajenimi standardi, ki presegajo obvezne zahteve, in naložbe v več živalim prijaznejših prostorov. Obseg, v katerem se podpora EKSRP in podpora ekoshem dodelita za dobrobit živali, je odvisen od potreb in prednostne razvrstitve držav članic.

Nadaljnje možnosti intervencij v okviru EKSRP in ekoshem vključujejo podporo za:

— usposabljanje in svetovanje;

— prehod na metode ekološkega kmetovanja in njihovo ohranjanje;

— sheme kakovosti ter

— inovacije in sodelovanje med subjekti v prehranski verigi v okviru evropskega partnerstva za inovacije na področju kmetijske produktivnosti in trajnosti (EIP-AGRI) (15).

Predvideva se, da bo dobrobit živali eden od posebnih ciljev SKP za obdobje 2023–2027 (16). Vsaka država članica bo svoj položaj ocenila na podlagi analize SWOT (prednosti, slabosti, priložnosti in nevarnosti) in svojih konkretnih potreb, zlasti glede izboljšanja dobrobiti živali in zmanjšanja uporabe antimikrobikov. Na tej osnovi bo vsaka država članica oblikovala intervencije, ki jih je treba vključiti v nacionalne strateške načrte SKP (ki bodo veljali od začetka leta 2023, potem ko jih bo odobrila Komisija), v katerih bo določena tudi strategija za kombiniranje različnih orodij SKP. Za merjenje in spremljaje napredka, doseženega pri izvajanju načrtov, se bodo uporabljali posebni kazalniki.

Skladnost z obveznimi obstoječimi pravnimi zahtevami glede dobrobiti živali (17) bo še naprej eden od pogojev, da bodo kmetje prejeli polno neposredno podporo SKP in nekatera (letna) plačila v okviru EKSRP, vključno s plačili za dobrobit živali.

Komisija je decembra 2020 sprejela priporočila glede nacionalnih strateških načrtov SKP. Ta priporočila, posebej naslovljena na vsako državo članico, vključujejo številne ukrepe za izboljšanje dobrobiti rejnih živali (18).

Komisija je za pomoč državam članicam pri oblikovanju ukrepov v skladu s priporočili nedavno začela izvajati študijo o ukrepih in instrumentih SKP, ki spodbujajo dobrobit živali in zmanjšanje uporabe antimikrobikov (19). Študija naj bi bila končana oktobra 2021.

2.3. Znanstveni okvir in tekoči projekti

Izboljšana dobrobit živali ni le etično vprašanje, temveč izboljšuje zdravje živali in zmanjšuje potrebo po zdravilih ter tako upočasnjuje morebiten začetek delovanja mikroorganizmov, odpornih proti antimikrobikom, in izboljšuje kakovost hrane. Poleg tega na primer zmanjševanje stresa pri kokoših nesnicah zmanjšuje prisotnost salmonele v jatah. Blaginja ljudi in dobrobit živali sta tesno povezana.

V zadnjih 20 letih je Evropska agencija za varnost hrane (EFSA), glavni znanstveni svetovalec Komisije na tem področju, sprejela mnenja, ki (med drugim) obravnavajo dobrobit kokoši nesnic in prašičev. Agencija EFSA trenutno razvija nadaljnje znanstveno ocenjevanje kletk za vrste in kategorije živali, zajete v državljanski pobudi. Na voljo bodo leta 2022 in 2023. Za nedavno mnenje agencije EFSA se lahko šteje, da odraža sedanje stanje znanja o kuncih (20).

Nedavno objavljene znanstvene študije potrjujejo obstoj alternativnih visoko zmogljivih sistemov reje brez kletk. Poleg tega nedavna študija, izvedena za Odbor za peticije Evropskega parlamenta (PETI) (21), vsebuje ugotovitev, da so sistemi za rejo kokoši nesnic brez kletk v ekonomskem, okoljskem in socialnem smislu podobni sistemom izpopolnjene baterijske reje. Druga študija (22) vsebuje pregled znanstvenih raziskav o reji kokoš nesnic, svinj, kuncev, rac, gosi, telet in prepelic v kletkah. Opisuje učinke reje v zaprtih kletkah in nastanitve v alternativnih sistemih reje na dobrobit živali. V drugih poročilih so opisani izzivi, povezani z okoljem in dobrobitjo živali, priložnosti in morebitne posledice nadaljnjih izboljšav dobrobiti živali ter prenehanja uporabe kletk v prireji rejnih živali v EU (23).

Pri različnih tekočih projektih raziskav in inovacij, ki jih financira tudi EU, se proučuje dobrobit živali, zlasti sonaravno (24) in ekološko kmetovanje, precizno kmetovanje (25) in prakse, ki zagotavljajo večjo dobrobit živali, pri intenzivnem kmetovanju. Čeprav se pri nobenem projektu do danes odprava kletk ni posebej proučevala, pa se pri nekaterih projektih CORE (26) Organic Cofund (27), ki se financirajo v okviru programa Obzorje 2020, proučuje reja, ki omogoča živalim, da zadostijo svojim naravnim potrebam, in rešuje podobna vprašanja, in sicer:

— POWER, pri katerem se ugotavlja kombinirano izboljšanje nastanitve in ravnanja s prašiči, vključno z učinki ureditve prasitvenih boksov, genetike svinj in strategij za obvladovanje umrljivosti novorojenih pujskov in zdravja pujskov pred odstavitvijo in po njej, ter

— GroupHouseNet (28), tj. ukrep COST, ki je namenjen zagotavljanju inovacij na področju vzreje prašičev in perutnine ter ravnanja z njimi v živinoreji EU, ki jih ta potrebuje za uspešen prehod na sisteme nastanitve v večjih skupinah, brez potrebe po bolečem krajšanju repov in obrezovanju kljunov.

Obzorje Evropa, novi okvirni program EU za raziskave in inovacije, bo zagotovil nadaljnjo podporo za obdobje 2021–2027, zlasti na področju ukrepanja v „kmetijstvu, gozdarstvu in na podeželskih območjih“ (29).

2.4. Družbeno in gospodarsko ozadje

Čedalje več potrošnikov zahteva metode reje, ki zagotavljajo večjo dobrobit živali, in informacije, ki jim bodo pomagale prepoznati proizvode, proizvedene v pogojih, ki zagotavljajo dobrobit živali (30).

Rejne živali se v zaprtih kletkah redijo iz različnih, predvsem ekonomskih razlogov. Taki sistemi (zlasti v enotah intenzivne proizvodnje) so ekonomsko učinkoviti in zagotavljajo bolj praktične delovne pogoje. Do določene mere so zaprti prostori morda celo potrebni zaradi biološke zaščite, da bi se preprečile nekatere bolezni živali.

Za prenehanje uporabe kletk bo treba spremeniti rejo in izvesti pogosto drage naložbe. Od kmetovalcev se lahko zahteva, da prilagodijo prostore kmetijskega gospodarstva, kupijo novo opremo ter prilagodijo proizvodne in živinorejske prakse. Hkrati prehod na sisteme kmetovanja z višjimi standardi za dobrobit živali pogosto izboljšuje ugled kmetov v družbi in poveča zaupanje v njihovo delo (31). Visoki standardi EU za dobrobit živali prav tako prispevajo k ugledu kmetijskih proizvodov EU in deloma pojasnijo visoko povpraševanje po njih, kar kmetom zagotavlja boljši dohodek. Spremembe sedanjih sistemov reje bi pomagale ohranjati tudi vire, od katerih so odvisni prehranski sistemi, s čimer bi se zmanjšala izguba biotske raznovrstnosti.

2.5. Tekoče pobude in ukrepi, pomembni v okviru državljanske pobude

Kakor je bilo napovedano v skladu s strategijo „od vil do vilic“, Komisija zaradi revizije zakonodaje o dobrobiti živali, tudi Direktive 98/58/ES o zaščiti rejnih živali (32), že sprejema ali pa je že sprejela naslednje ukrepe:

— junija 2020 je pooblastila agencijo EFSA, da zagotovi posodobljena znanstvena mnenja o prednostih in pomanjkljivostih različnih proizvodnih sistemov ter kako bi se lahko izboljšali za vrste, trenutno zajete v sektorski zakonodaji o dobrobiti živali, tj. kokoši nesnice (pooblastilo vključuje tudi mlade in plemenske kokoši), piščance, ki se gojijo za proizvodnjo mesa (vključno s plemenskimi brojlerji), teleta in prašiče. Junija 2021 je zahtevala nadaljnja mnenja o vidikih dobrobiti prepelic, rac in gosi, rejenih v kletkah in zunaj kletk (33). Agencija EFSA naj bi ta mnenja podala v letih 2022 in 2023;

— Komisija je 7. aprila 2021 objavila rezultate ocene strategije EU za dobrobit živali 2012–2015 (34);

— Trenutno izvaja oceno (preverjanje primernosti) pravnega reda EU na področju dobrobiti živali (35), s katero poskuša opredeliti: — morebitne pomanjkljivosti v zasnovi, na področju uporabe in pri izvajanju obstoječih pravil; — možnosti za poenostavitev in zmanjšanje regulativnih stroškov in bremen ter — morebitne vrzeli in področja za izboljšave.

Pričakuje, da bo preverjanje primernosti končala do leta 2022;

— proučuje možnosti za uvedbo oznake o dobrobiti živali na ravni EU za izboljšanje prenosa vrednosti v prehranski verigi. V ta namen je ustanovila namensko podskupino platforme EU za dobrobit živali in začela izvajati študijo o označevanju ravni dobrobiti živali (36);

Poleg tega so v okviru državljanske pobude pomembni naslednji tekoči in načrtovani ukrepi:

— študije za zbiranje podatkov o okoljskih in socialno-ekonomskih posledicah odprave kletk ter za ustvarjanje jasnejše slike o sedanjih razmerah v EU (37);

— trenutno je v pripravi kodeks ravnanja za odgovorne poslovne in trženjske prakse. Cilj je spodbuditi akterje vzdolž prehranske verige k sprejetju trajnostnih zavez, ki zajemajo tudi dobrobit živali; te zaveze bi lahko vključevale prehod na sisteme reje brez kletk;

— Komisija bo pred koncem leta 2023 pripravila zakonodajni predlog za okvir za trajnostni prehranski sistem. Dobrobit živali bo vključena v razprave o opredelitvi trajnostnosti prehranskega sistema in meril za ocenjevanje trajnostnosti živil in dejavnosti;

— Komisija bo do leta 2024 predlagala okvir za trajnostno označevanje živil, ki naj bi zajemal prehranske, podnebne, okoljske in socialne vidike živilskih proizvodov, vključno z dobrobitjo živali;

— čeprav številni dvostranski trgovinski sporazumi z državami zunaj EU že vsebujejo določbe o sodelovanju na področju dobrobiti živali, pa bo EU predlagala vključitev poglavja o sistemih trajnostne proizvodnje hrane v tekoča pogajanja o sporazumih o prosti trgovini s partnerskimi državami in v prihodnje trgovinske sporazume. To zajema tudi sodelovanje na področju dobrobiti živali; in

— EU standarde o dobrobiti živali spodbuja tudi s prispevanjem k razvoju, sprejetju in izvajanju mednarodnih standardov dobrobiti živali Svetovne organizacije za zdravje živali (OIE) (38) in s sodelovanjem z Organizacijo Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO).

3. OCENA PREDLOGOV V POBUDI

3.1. Odziv na pobudo: ukrepi

Državljanska pobuda Komisijo poziva, naj predlaga zakonodajo, ki bo prepovedala:

— kletke za kokoši nesnice, kunce, mlade kokoši, plemenske brojlerje, plemenske kokoši, prepelice, race in gosi;

— prasitvene bokse za svinje;

— bokse za svinje, kjer še niso prepovedani, in

— individualne bokse za teleta, kjer še niso prepovedani.

Komisija namerava v odziv na pobudo in zahtevo po prehodu na bolj etične in trajnostne sisteme reje predlagati postopno odpravo in končno prepoved uporabe takih sistemov reje v kletkah za vse te vrste in kategorije, pod pogoji (vključno s trajanjem prehodnega obdobja), ki jih je treba določiti na podlagi mnenj agencije EFSA in ocene učinka. To bo kot eden ključnih ciljev vključeno v revizijo zakonodaje o dobrobiti živali, v zvezi s katero se je Komisija zavezala, da jo bo predlagala do zadnjega četrtletja leta 2023.

Komisija bo v okviru postopka revizije proučila naslednje vidike:

A. živali, ki so trenutno zajete v zakonodaji o dobrobiti posameznih vrst živali

Obstoječa zakonodaja o dobrobiti posameznih vrsti živali za kokoši nesnice, svinje in teleta bo pregledana v okviru strategije „od vil do vilic“ s predlogom Komisije, ki mora biti predstavljen do zadnjega četrtletja leta 2023. Ta zakonodaja trenutno določa prepoved določenih vrst kletk, vendar ne vseh.

B. živali, ki trenutno niso zajete v zakonodaji o dobrobiti posameznih vrst živali

Za številne vrste/kategorije, zajete v evropski državljanski pobudi (kunci, mlade kokoši, plemenske brojlerji, plemenske kokoši, prepelice, race in gosi), trenutno ni posebne zakonodaje EU o dobrobiti živali.

Komisija je v odziv na pobudo junija 2020 in junija 2021 agencijo EFSA pooblastila, da v letu 2022 in v začetku leta 2023 dopolni obstoječe znanstvene dokaze o učinkih sistemov reje v kletkah na dobrobit kokoši nesnic, prašičev, telet, mladih kokoši, plemenskih brojlerjev, plemenskih kokoši, prepelic, rac in gosi, da bi se zakonodaja uvedla do zadnjega četrtletja leta 2023.

Pogoji za prepoved sistemov reje v kletkah bodo določeni na podlagi ocene učinka in bodo upoštevali:

— koristi dobrobiti živali;

— socialne in ekonomske potrebe kmetijskega sektorja v EU, tudi malih kmetij;

— razsežnost mednarodne trgovine;; ter

— okoljske vidike.

3.2. Odziv na pobudo: predvideni časovni razpored

Odziv Komisije na pobudo v skladu s poglavjem 3.1 bo kot eden ključnih ciljev vključen v revizijo zakonodaje o dobrobiti živali, v zvezi s katero se je zavezala, da jo bo predlagala do zadnjega četrtletja leta 2023.

Komisija bo za razvoj tega zakonodajnega predloga pripravila oceno učinka, kot je opisano zgoraj. Na tej oceni bo temeljilo tudi odločanje, med drugim o spremljevalnih ukrepih. Vključevala bo javno posvetovanje, ki bo izvedeno do začetka leta 2022. Ocena učinka bo predvidoma končana do konca leta 2022.

Čeprav državljanska pobuda ne vključuje posebne zahteve glede časovne razporeditve, pa so organizatorji na srečanju s Komisijo in na predstavitvi v Evropskem parlamentu izrazili svojo ambicijo, da začne prepoved kletk veljati leta 2027.

Datum začetka veljavnosti prepovedi in s tem trajanje obdobja postopne odprave se bosta upoštevala v okviru ocene učinka za zakonodajni predlog. Natančneje, v njej bo ocenjena izvedljivost prizadevanj za uveljavitev predlagane zakonodaje od leta 2027, ob upoštevanju potrebe po finančni in tudi drugačni podpori kmetom v tem prehodu.

3.3. Prehodni in spremljevalni ukrepi v EU

Čeprav sama pobuda ne vključuje zahtev po prehodnih in spremljevalnih ukrepih, pa so organizatorji na srečanju s Komisijo in prestavitvi Evropskega parlamenta navedli, da bi bili taki ukrepi potrebni za lažji prehod na rejo brez kletk.

Komisija meni, da je treba za uravnotežen prehod na sisteme reje brez kletk ustrezno upoštevati zadevna družbena vprašanja, ekonomske učinke na različne udeležene strani in okoljske vidike. Organizirati in podpirati ga je treba tako, da lahko kmetje zahtevo družbe za izboljšanje dobrobiti živali izkoristijo kot priložnost za neposredno prispevanje k boljšemu zdravju in dobrobiti živali, kakovosti hrane in okoljskim ciljem, ne da bi seveda ogrozili preživetje svojih kmetij. Celotna prehranska veriga, zlasti živilskopredelovalna industrija in maloprodajni sektor, bosta imela pomembno vlogo.

Komisija bo zato vzporedno z zakonodajo, ki jo bo predlagala, še naprej razvijala podporne ukrepe, kot so najboljše prakse, smernice, priporočila in študije za spodbujanje reje brez kletk in prehoda nanjo. Pri pripravi odprave kletk bo spodbujala obveščanje in informacije o ukrepih. Namen je spodbuditi kmete, da začnejo proces prehoda.

— EU bo s SKP zagotovila finančno podporo kmetom za prehod na sisteme reje brez kletk s sredstvi, ki so na voljo v okviru politike razvoja podeželja in novih ekoshem (če države članice te možnosti izkoriščajo). Komisija države članice spodbuja k uporabi ekoshem (po sprejetju zakonodaje o vzpostavitvi nove SKP) in k predstavitvi njihovih intervencijskih strategij v nacionalnih strateških načrtih, da bi podprle odpravo kletk. To bi lahko pomenilo tudi prehod na inovativne rešitve in ekstenzivne sisteme proizvodnje.

Komisija bo pri ocenjevanju nacionalnih strateških načrtov držav članic posebno pozornost namenila finančni podpori, ki jo nameravajo države članice dodeliti izboljšanju dobrobiti živali. Nazadnje, Komisija države članice spodbuja, naj povečajo intenzivnost pomoči (39) iz podpore EKSRP za sisteme reje brez kletk v primerjavi z naložbami v nastanitev z manjšim poudarkom na dobrobiti živali.

Komisija bo v svoje letne delovne programe za promocijsko politiko za kmetijske proizvode (40) vključila tudi namenski proračun za ozaveščanje o trajnostnosti v kmetijstvu, vključno s posebnostmi za dobrobit živali, kot so sistemi reje brez kletk.

Drugi podporni ukrepi bodo dopolnjevali financiranje SKP:

— v skladu s sprejetim akcijskim načrtom za ekološko kmetovanje, ki je namenjen zagotavljanju, da se bo do leta 2030 25 % zemljišč v EU uporabljalo za ekološko pridelavo, se bodo kmetom zagotovile priložnosti za neposreden prehod s sistemov reje v kletkah na ekološko rejo. V ekološki pridelavi uporaba kletk ni dovoljena (41);

— Komisija bo z informacijskimi kampanjami in usposabljanjem prek služb držav članic za kmetijsko svetovanje podpirala kmete in druge akterje pri prehodu na sisteme reje brez kletk (42);

— Komisija bo tesno sodelovala z živilskopredelovalno industrijo in trgovci na drobno, da bi jih spodbudila k razvoju trga za proizvode, proizvedene brez kletk, po ugodnih cenah na pragu kmetije;

— Komisija po v skladu s strategijo „od vil do vilic“ proučila možnosti označevanja ravni dobrobiti živali za izboljšanje prenosa vrednosti znotraj prehranske verige. Zahteva za obveščanje potrošnikov o tem, ali proizvodi izvirajo iz živali, zaprtih v kletkah, ali iz sistemov reje brez kletk, bi lahko spodbudila kmete k zgodnejšemu prehodu na sisteme reje brez kletk, potrošnike pa k bolj ozaveščeni izbiri. Podobno bo Komisija v okviru revizije zakonodaje (kakor je napovedala v strategiji „od vil do vilic“) proučila možno razširitev področja uporabe trženjskih standardov za kmetijske proizvode;

— Glede na vlogo, ki jo lahko javno naročanje igra pri preoblikovanju modela EU proizvodnje in potrošnje hrane s spodbujanjem nabave bolj trajnostne hrane, se je Komisija v strategiji „od vil do vilic“ zavezala, da bo določila najboljši način za določanje minimalnih obveznih meril za trajnostno javno naročanje hrane. V tem okviru bo raziskala načine, kako bi lahko podprla prehod na sisteme reje brez kletk. Nekateri vidiki dobrobiti živali so že obravnavani v sedanjih merilih za zelena javna naročila (43);

— Po potrebi bo program Obzorje Evropa pomagal zagotoviti dodatne znanstvene dokaze za nosilce odločanja in akterje. Natančneje, v delovnem programu za obdobje 2023–2024 bo predlagana vzpostavitev evropskega partnerstva za zdravje in dobrobit živali.

Nadaljnje ukrepanje bo vključevalo ukrepe za zagotavljanje boljšega in strožjega izvajanja obstoječe zakonodaje, npr. z usposabljanjem inšpektorjev (prek programa Komisije z naslovom „Boljše usposabljanje za varnejšo hrano“ (BTSF) (44) in s podporo referenčnim središčem EU za dobrobit živali) ter z revizijami sistemov dobrobiti živali, ki jih izvaja Komisija, in ukrepanjem nacionalnih uprav na podlagi njenih revizij.

Poleg tega lahko države članice v prehod na rejo brez kletk usmerijo svoje nacionalne ukrepe državne pomoči (45). Pravila za državno pomoč v kmetijskem sektorju jim omogočajo, da kmetom do začetka veljavnosti standardov EU odobrijo finančno pomoč. V primeru novo uvedenih standardov EU lahko kmetje začasno prejemajo pomoč za povezane naložbe.

3.4. Trgovinski vidiki

Komisija skuša po vsem svetu spodbuditi uporabo trajnostnih standardov, vključno s standardi o dobrobiti živali, ter skladnost politike glede domačih in uvoženih proizvodov. V oceni učinka bo preučila različne možnosti, kako uresničiti ta cilj v zvezi z živalmi in proizvodi živalskega izvora iz tretjih držav.

Komisija v svoji reviziji trgovinske politike (46) poudarja, da mora biti uvoz skladen z ustrezno zakonodajo EU in standardi, in da je v nekaterih okoliščinah, določenih v pravilih Svetovne trgovinske organizacije (STO), primerno, da EU zahteva, da so uvoženi proizvodi skladni z nekaterimi zahtevami proizvodnje. Legitimnost uporabe zahtev glede proizvodnje za uvoz temelji na potrebi po varstvu okolja in odzivu na etične pomisleke. V primeru tega pristopa je treba v celoti spoštovati pravila STO. Tudi v okviru dvostranskih trgovinskih sporazumov je mogoče uvesti zahteve o dobrobiti živali za uvožene proizvode.

V skladu z obstoječo zakonodajo EU veljajo posebne zahteve za dobrobit živali za uvoz le nekaterih živalskih vrst in proizvodov. Ker ni zadostnega zagotovila, da so tržni standardi za jajca države izvoznice enaki standardom EU, morajo imeti embalaže uvoženih jajc oznako, da način reje „ni po standardih ES“ (47). Zdravstveno spričevalo, ki spremlja uvoženo meso, mora dokazovati, da so zahteve države izvoznice glede zakola najmanj enake tistim, ki so določene v zakonodaji EU o dobrobiti živali, npr. v zvezi s postopki omamljanja (48).

Komisija je dejavna pri spodbujanju standardov dobrobiti živali EU z dvostranskim sodelovanjem in sodelovanjem z mednarodnimi organizacijami, kot sta OIE in FAO, da bi po vsem svetu izboljšala pogoje za živali na kmetijah. Pri tem je dosegla nekaj uspehov, vendar pa so ti omejeni in močno odvisni od interesa trgovinskih partnerjev za zvišanje svojih standardov. Komisija namerava ohranjati in okrepiti svoja prizadevanja na mednarodni ravni.

Ker je EU velika uvoznica hrane, bo Komisija to vprašanje proučila v oceni učinka za revizijo zakonodaje o dobrobiti živali, tako da bo raziskala naslednje možnosti, ki se med seboj ne izključujejo, in njihove morebitne kombinacije (glej spodaj). Vsi prihodnji ukrepi, ki jih bo EU sprejela, bodo morali biti skladni s pravili STO.

Možnosti 1 Okrepljeno sodelovanje s trgovinskimi partnerji

Komisija bo okrepila posebne „poti znanja“ za razširjanje posodobljenih znanstvenih informacij o alternativah za sisteme reje v kletkah. Prizadevala si bo okrepiti sodelovanje s trgovinskimi partnerji, zlasti s tistimi, s katerimi ima EU sklenjen sporazum o prosti trgovini in s katerimi potekajo ali se načrtujejo trgovinska pogajanja. To bo skladno z duhom „zelenih zavezništev/partnerstev“, navedenih v strategiji „od vil do vilic“, in bi moralo spodbuditi uporabo standardov EU za dobrobit živali po vsem svetu. Dvostransko sodelovanje bo potekalo skupaj s podobnimi pristopi z mednarodnimi organizacijami in regionalnimi organi.

Možnosti 2 Uvedba nekaterih pravil EU za uvoz

Komisija bo ocenila možnosti za preoblikovanje pravil EU za kletke v posebne zahteve, ki se bodo po ustreznem prehodnem obdobju uporabljale za uvoz, vendar bo zagotovila obravnavanje pomislekov državljanov. Med prehodnim obdobjem bi EU lahko partnerskih državam, iz katerih uvaža zadevne živali/proizvode, zagotovila podporo ali spodbude, na primer s:

— tehnično pomočjo in možnostmi sodelovanja, ki se zagotavljajo v skladu z obstoječimi in prihodnjimi trgovinskimi sporazumi, ter

— sosedskimi in predpristopnimi programi za nadgraditev sistemov reje tako, da izpolnjujejo zahteve EU in podpirajo prehod na sisteme reje brez kletk.

Vzporedno bi potekala usposabljanje za inšpektorje iz držav zunaj EU (prek programa „Boljše usposabljanje za varnejšo hrano“) in organizacija dejavnosti ozaveščanja.

Možnosti 3 Sistem označevanja ravni dobrobiti živali, ki se uporablja tudi za uvoz

Komisija bo ocenila izvedljivost uvedbe zahtev za označevanje, s katerim bi potrošnike EU obvestila o tem, ali so proizvodi, pridobljeni iz živali, rejenih v kletkah. Take zahteve bi se uporabljale za vse proizvode, dane na trg EU, vključno z uvozom, in bi bile popolnoma skladne s mednarodnimi obveznostmi EU.

Pri možnostih 2 in 3 bi lahko države pristopnice predloge projektov vključile v razdelke za kmetijstvo in dobrobit živali, vključno s projekti za postopno odpravo kletk, npr. z uporabo instrumenta za predpristopno pomoč (IPA) (49); Instrument za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje (NDICI) – „Globalna Evropa“ (50) je finančni instrument, ki je na voljo drugim državam zunaj EU, vključno s tistimi, ki mejijo na EU.

4. SKLEP IN OBETI

V zvezi z evropsko državljansko pobudo „End the Cage Age“ Komisija ugotavlja:

Pobuda „End the Cage Age“ izraža z znanstvenimi dokazi podprta družbena vprašanja o potrebi po prepovedi kletk za nekatere vrste rejnih živali. Pobuda je usklajena z ugotovitvami Komisije za ukrepanje na tem področju. Komisija bo cilje pobude vključila v izvajanje evropskega zelenega dogovora in strategije „od vil do vilic“.

Natančneje, Komisija namerava kot del načrtovane revizije zakonodaje EU o dobrobiti živali do konca leta 2023 predložiti zakonodajni predlog za postopno odpravo in končno prepoved uporabe kletk za vse vrste in kategorije živali iz pobude (kokoši nesnice, svinje, teleta, kunce, mlade kokoši, plemenske brojlerje, plemenske kokoši, prepelice, race in gosi), pod pogoji (vključno s trajanjem prehodnega obdobja), ki morajo biti določeni na podlagi mnenj agencije EFSA, rezultatov ocene učinka ter javnega posvetovanja.

Komisija bo v ta namen upoštevala razpoložljiva znanstvena dognanja, oceno socialnih, ekonomskih in okoljskih učinkov, spreminjajoče se potrebe in povpraševanje potrošnikov. Ti elementi se bodo upoštevali pri opredelitvi trajanja razumnega prehodnega obdobja ter spremljevalnih in podpornih ukrepov za olajšanje prehoda. Komisija bo zlasti ocenila izvedljivost prizadevanj, da bi zakonodaja začela veljati leta 2027.

Ker je EU velika uvoznica živil, nosi družbeno odgovornost tudi za proizvode, ki jih uvaža. EU bo zato ohranjala in okrepila svoja dvostranska in večstranska prizadevanja za zvišanje ravni dobrobiti živali v tretjih državah. Komisija bo v oceni učinka v skladu s pravili STO upoštevala možnosti za obravnavanje tega vprašanja, kot je uvedba pravil ali standardov za uvožene proizvode, ki so enaki pravilom in standardom EU, in/ali zahteve za označevanje. S tem se bodo upoštevale zahteve državljanov EU in potreba po usklajeni rešitvi na ravni EU za zaščito enotnega trga.

Komisija bo sprejela in izvajala posebne podporne ukrepe na ključnih povezanih področjih politike, kot so SKP, trgovina ter raziskave in inovacije, da bi olajšala trajnosten in ekonomsko uspešen prehod.

(1) Uredba (EU) 2019/788 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o evropski državljanski pobudi (UL L 130, 17.5.2019, str. 55).

(2) Priloga vsebuje nadaljnje postopkovne podrobnosti glede pobude, vključno z zahtevanimi pragovi, in število izjav o podpori.

(3) https://europa.eu/citizens-initiative/initiatives/details/2018/000004_sl

(4) https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/B-9-2021-0296_SL.html

(5) https://ec.europa.eu/info/publications/communication-european-green-deal_sl

(6) https://ec.europa.eu/food/horizontal-topics/farm-fork-strategy_sl

(7) Direktiva Sveta 98/58/ES z dne 20. julija 1998 o zaščiti rejnih živali (UL L 221, 8.8.1998, str. 23).

(8) Direktiva Sveta 1999/74/ES z dne 19. julija 1999 o minimalnih standardih za zaščito kokoši nesnic (UL L 203, 3.8.1999, str. 53).

(9) Direktiva Sveta 2008/120/ES z dne 18. decembra 2008 o določitvi minimalnih pogojev za zaščito prašičev (UL L 47, 18.2.2009, str. 5).

(10) Direktiva Sveta 2008/119/ES z dne 18. decembra 2008 o določitvi minimalnih pogojev za zaščito telet (UL L 10, 15.1.2009, str. 7).

(11) https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/european-green-deal_sl

(12) https://ec.europa.eu/food/horizontal-topics/farm-fork-strategy_sl

(13) Ekosheme so plačilne sheme na področju kmetijstva, namenjene varstvu okolja in podnebja ter dobrobiti živali: https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Glossary:Eco-schemes

(14) Seznam morebitnih kmetijskih praks, ki bi lahko bile podprte z ekoshemami, je na voljo na spletišču: https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/food-farming-fisheries/key_policies/documents/factsheet-agri-practices-under-ecoscheme_en.pdf

(15) https://ec.europa.eu/eip/agriculture/en/about

(16) Zakonodajni postopek v zvezi z reformo SKP še vedno poteka. Opis glavnih elementov v zvezi z dobrobitjo je zato odvisen od končnega dogovora sozakonodajalcev.

(17) T. i. navzkrižna skladnost v okviru SKP od leta 2003. To se ne preverja dosledno pred plačilom, temveč so naknadna navzkrižna preverjanja skladnosti na kraju samem obvezna za najmanj en odstotek upravičencev. To je učinkovito orodje za ozaveščanje upravičencev o zahtevah za dobrobit živali: https://ec.europa.eu/info/food-farming-fisheries/key-policies/common-agricultural-policy/income-support/cross-compliance_en

(18) Priporočila so prilagojena posameznim državam članicam in naslovljena nanje. Namenjena so zagotavljanju pomoči vsaki državi članici pri oblikovanju njenega nacionalnega strateškega načrta SKP, tako da opredeljujejo ključna področja, na katera naj bi se država članica osredotočila: https://ec.europa.eu/info/food-farming-fisheries/key-policies/common-agricultural-policy/cap-strategic-plans_en#cap-strategic-plans-recommendations

(19) Evaluation study of the CAP measures and instruments promoting animal welfare and reduction of antimicrobials use (Ocenjevalna študija v zvezi z ukrepi in instrumenti SKP, ki spodbujajo dobrobit živali in zmanjšanje uporabe antimikrobikov) (AGRI-2020-0319; mora biti končana oktobra 2021).

(20) Svet agencije EFSA za zdravje in zaščito živali (AHAW), Health and welfare of rabbits farmed in different production systems (Zdravje in dobrobit kuncev, ki se redijo v različnih proizvodnih sistemih), znanstveno mnenje (EFSA-Q-2019-00593); sprejeto 21. novembra 2019: https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5944

(21) End the cage age: looking for alternatives — overview of alternatives to cage housing and the impact on animal welfare and other aspects of sustainability (Pobuda „End the Cage Age“: iskanje alternativnih rešitev – pregled alternativnih rešitev za nastanitev v kletkah in učinek na dobrobit živali in druge vidike trajnosti) (30. november 2020): https://www.europarl.europa.eu/thinktank/en/document.html?reference=IPOL_STU%282020 %29658539 https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2020/658539/IPOL_STU(2020)658539_EN.pdf

(22) Compassion in World Farming (21. februar 2021), Scientific briefing on caged farming – overview of scientific research on caged farming of laying hens, sows, rabbits, ducks, geese, calves and quail (Pregled znanstvenih raziskav o reji kokoši nesnic, svinj, kuncev, rac, gosi, telet in prepelic v kletkah): https://www.ciwf.eu/media/7444223/ciwf-february-2021-scientific-briefing-on-caged-farming.pdf

(23) npr. Assessment of environmental and socio-economic impacts of increased animal welfare standards — transitioning towards cage-free farming in the EU (Ocena okoljskih in socialno-ekonomskih učinkov višjih standardov za dobrobit živali – prehod na rejo brez kletk v EU), politično poročilo: https://ieep.eu/publications/assessment-of-environmental-and-socio-economic-impacts-of-increased-animal-welfare-standards; Evropski ekonomsko-socialni odbor, Poklic kmeta in izziv glede donosnosti, mnenje (sprejeto 18. julija 2019).

(24) Če se nanaša na živali, „sonaravno“ kmetovanje zajema „ekstenzivno“ kmetovanje, dostop do zunanjih površin, vzrejo lokalnih pasem itd., s čimer se lahko izboljša dobrobit in zmanjša uporaba antibiotikov.

(25) Če se nanaša na živali, pomeni „precizno“ kmetovanje vsako tehnologijo, ki omogoča nadzor nad živino, npr. namestitev kamere v hlev lahko pomaga pri zgodnjem odkrivanju morebitne težave.

(26) Mreža evropskih ministrstev in raziskovalnih svetov za financiranje raziskav na področju ekoloških prehranskih sistemov in sistemov ekološkega kmetovanja, financiranih leta 2004.

(27) https://projects.au.dk/coreorganiccofund/core-organic-cofund-projects/

(28) https://www.grouphousenet.eu/about-2

(29) https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/funding/funding-opportunities/funding-programmes-and-open-calls/horizon-europe/cluster-6-food-bioeconomy-natural-resources-agriculture-and-environment_sl

(30) Attitudes of Europeans towards animal welfare (Odnos Evropejcev do dobrobiti živali), posebna raziskava Eurobarometer 442 (marec 2016): file:///C:/Users/sandekn/AppData/Local/Packages/Microsoft.MicrosoftEdge_8wekyb3d8bbwe/TempState/Downloads/ebs_442_en%20(1).pdf

(31) https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2096

(32) Direktiva Sveta 98/58/ES z dne 20. julija 1998 o zaščiti rejnih živali (UL L 221, 8.8.1998, str. 23).

(33) https://www.efsa.europa.eu/en/topics/topic/animal-welfare

(34) https://ec.europa.eu/food/animals/animal-welfare/evaluations-and-strategy/evaluation-eu-strategy-animal-welfare_sl

(35) Preverjanje primernosti bo zajemalo Direktivo 98/58/ES, Direktivo 1999/74/ES, Uredbo (ES) št. 1/2005, Direktivo 2007/43/ES, Direktivo 2008/119/ES, Direktivo 2008/120/ES in Uredbo (ES) št. 1099/2009, pa tudi ustrezna izvedbena pravila.

(36) Rezultati te študije bodo predvidoma na voljo konec leta 2021.

(37) npr. Pilot project hens (Pilotni projekt o kokoših) (SANTE-2020-G5 051) o kokoših nesnicah ter mladih in plemenskih kokoših (mora biti končan leta 2022): Evaluation study of the CAP measures and instruments promoting animal welfare and reduction of antimicrobials use (Ocenjevalna študija v zvezi z ukrepi in instrumenti SKP, ki spodbujajo dobrobit živali in zmanjšanje uporabe antimikrobikov) (AGRI-2020-0319; mora biti končana oktobra 2021).

(38) Kodeks za zdravje kopenskih živali, oddelek 7: https://www.oie.int/en/standard-setting/terrestrial-code/access-online/ Kodeks za zdravje vodnih živali, oddelek 7 https://www.oie.int/en/standard-setting/aquatic-code/access-online/

(39) „Intenzivnost pomoči“ se nanaša na delež javne podpore (podpore EU ali nacionalne podpore) v celotni naložbi. Povečanje intenzivnosti podpore zmanjša delež, ki ga mora plačati kmet.

(40) V skladu z Uredbo (EU) št. 1144/2014 promocijska politika vključuje možnosti sofinanciranja, ki ga izvajajo EU ali medpanožna združenja za promocijske dejavnosti.

(41) https://ec.europa.eu/info/food-farming-fisheries/farming/organic-farming/organic-action-plan_sl

(42) https://ec.europa.eu/info/food-farming-fisheries/key-policies/common-agricultural-policy/income-support/cross-compliance/fas_sl

(43) https://ec.europa.eu/jrc/en/publication/eu-gpp-criteria-food-procurement-catering-services-and-vending-machines

(44) https://ec.europa.eu/food/horizontal-topics/better-training-safer-food-btsf_sl

(45) O državni pomoči odločajo države članice in jo tudi v celoti financirajo: https://ec.europa.eu/competition/sectors/agriculture/overview_en.html

(46) Pregled trgovinske politike — odprta, trajnostna in odločna trgovinska politika, Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij (sprejeto 18. februarja 2021): https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2021/february/tradoc_159438.pdf

(47) Člen 30 Uredbe Komisije (ES) št. 589/2008 z dne 23. junija 2008 o podrobnih pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 glede tržnih standardov za jajca (UL L 163, 24.6.2008, str. 6).

(48) Člen 12 Uredbe Sveta (ES) št. 1099/2009 z dne 24. septembra 2009 o zaščiti živali pri usmrtitvi (UL L 303, 18.11.2009, str. 1).

(49) Pregled — Instrument za predpristopno pomoč

(50) factsheet-mff-multiannual-financial-framework-v09_en.pdf