Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 122/06)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Degirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Stredoslovenská/Stredoslovenský/Stredoslovenské“

PDO-SK-A1355-AM01

Datum obvestila: 29. november 2019

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Vložnik in zakoniti interes

Zväz vinohradníkov a vinárov Slovenska (Zveza vinogradnikov in pridelovalcev vina Slovaške)

Vlogo za spremembo je predložila ista interesna skupina kot vlogo za registracijo ZOP „Stredoslovenská/Stredoslovenský/Stredoslovenské“, vendar z drugim imenom.

2. Dodatek vinorodne občine Devičie

Vinorodna občina Devičie je bila dodana na seznam vinorodnih občin, ker se v njej podeljujejo pravice do zasaditve in zasajajo vinogradi. Vinogradi so se v občini Devičie zasadili v obdobju 1980–2000. Vendar niso bili registrirani, zato občina ni bila vključena v register vinorodnih občin. Ne glede na to so bili vinogradi leta 2018 obnovljeni, predvidene pa so tudi dodatne zasaditve na tem območju. Pridelek iz navedene zasaditve izpolnjuje pogoje za vključitev v ZOP „Stredoslovenská“ (srednjeslovaški).

Izvirno besedilo v oddelku „Razmejeno območje“:

Srednjeslovaško vinorodno območje (Stredoslovenská vinohradnícka oblasť) je vinorodno območje, razmejeno z mejami katastrskih območij naslednjih občin: Abovce, Balog nad Ipľom, Bátka, Bátorová, Belín, Bielovce, Blhovce, Bulhary, Bušince, Buzitka, Čamovce, Čebovce, Čeláre, Dolinka, Dolná Strehová, Dolné Plachtince, Dolné Semerovce, Dolné Zahorany, Drienovo, Dudince, Dulovo, Ďurkovce, Fiľakovo, Fiľakovské Kováče, Gemer, Gemerské Dechtáre, Gemerský Jablonec, Glabušovce, Hajnáčka, Hodejov, Hokovce, Holiša, Hontianske Moravce, Hontianske Nemce, Hontianske Tesáre, Horná Strehová, Horné Semerovce, Horné Turovce, Hrkovce, Hrnčiarske, Hubovo, Chrámec, Chrťany, Ipeľské Predmostie, Ipeľské Úľany, Ipeľský Sokolec, Jesenské, Jestice, Kalinovo, Kaloša, Kamenné Kosihy, Kiarov, Kleňany, Koláre, Kosihovce, Kosihy nad Ipľom, Kováčovce, Kráľ, Krupina, Kubáňovo, Ladzany, Lontov, Malá Čalomija, Malé Zlievce, Malý Krtíš, Medovarce, Modrý Kameň, Nenince, Nová Bašta, Nová Ves, Obeckov, Olováry, Opatovská Nová Ves, Ožďany, Panické Dravce, Pavlovce, Petrovce, Pinciná, Plášťovce, Pôtor, Príbelce, Prša, Radzovce, Ratka, Rimavská Sobota, Rimavské Janovce, Rykynčice, Sazdice, Sebechleby, Sečianky, Seľany, Sklabiná, Slatina, Slovenské Ďarmoty, Stredné Plachtince, Sudince, Súdovce, Sútor, Šahy, Šávoľ, Šimonovce, Širákov, Širkovce, Štrkovec, Šurice, Tachty, Terany, Tomášovce, Tornaľa, Trebušovce, Tupá, Valice, Včelince, Večelkov, Veľká Čalomija, Veľká nad Ipľom, Veľká Ves, Veľká Ves nad Ipľom, Veľké Dravce, Veľké Turovce, Veľké Zlievce, Veľký Blh, Veľký Krtíš, Vinica, Vrbovka, Vyškovce nad Ipľom, Vyšné Valice, Záhorce, Zalužany, Závada, Zombor, Želovce, Žíp.

Novo besedilo v oddelku „Razmejeno območje“:

Srednjeslovaško vinorodno območje (Stredoslovenská vinohradnícka oblasť) je vinorodno območje, razmejeno z mejami katastrskih območij naslednjih občin: Abovce, Balog nad Ipľom, Bátka, Bátorová, Belín, Bielovce, Blhovce, Bulhary, Bušince, Buzitka, Čamovce, Čebovce, Čeláre, Devičie, Dolinka, Dolná Strehová, Dolné Plachtince, Dolné Semerovce, Dolné Zahorany, Drienovo, Dudince, Dulovo, Ďurkovce, Fiľakovo, Fiľakovské Kováče, Gemer, Gemerské Dechtáre, Gemerský Jablonec, Glabušovce, Hajnáčka, Hodejov, Hokovce, Holiša, Hontianske Moravce, Hontianske Nemce, Hontianske Tesáre, Horná Strehová, Horné Semerovce, Horné Turovce, Hrkovce, Hrnčiarske, Hubovo, Chrámec, Chrťany, Ipeľské Predmostie, Ipeľské Úľany, Ipeľský Sokolec, Jesenské, Jestice, Kalinovo, Kaloša, Kamenné Kosihy, Kiarov, Kleňany, Koláre, Kosihovce, Kosihy nad Ipľom, Kováčovce, Kráľ, Krupina, Kubáňovo, Ladzany, Lontov, Malá Čalomija, Malé Zlievce, Malý Krtíš, Medovarce, Modrý Kameň, Nenince, Nová Bašta, Nová Ves, Obeckov, Olováry, Opatovská Nová Ves, Ožďany, Panické Dravce, Pavlovce, Petrovce, Pinciná, Plášťovce, Pôtor, Príbelce, Prša, Radzovce, Ratka, Rimavská Sobota, Rimavské Janovce, Rykynčice, Sazdice, Sebechleby, Sečianky, Seľany, Sklabiná, Slatina, Slovenské Ďarmoty, Stredné Plachtince, Sudince, Súdovce, Sútor, Šahy, Šávoľ, Šimonovce, Širákov, Širkovce, Štrkovec, Šurice, Tachty, Terany, Tomášovce, Tornaľa, Trebušovce, Tupá, Valice, Včelince, Večelkov, Veľká Čalomija, Veľká nad Ipľom, Veľká Ves, Veľká Ves nad Ipľom, Veľké Dravce, Veľké Turovce, Veľké Zlievce, Veľký Blh, Veľký Krtíš, Vinica, Vrbovka, Vyškovce nad Ipľom, Vyšné Valice, Záhorce, Zalužany, Závada, Zombor, Želovce, Žíp.

V skladu s členom 14(1) Delegirane uredbe (EU) 2019/33 se sprememba šteje za standardno spremembo, saj ne vključuje spremembe imena ZOP ali kategorij na podlagi ZOP, razveljavitve geografskega območja ali omejitev glede dajanja proizvoda na trg.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime proizvoda

Stredoslovenská

Stredoslovenský

Stredoslovenské

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

3. Likersko vino

4. Peneče vino

5. Kakovostno peneče vino

6. Kakovostno aromatično peneče vino

8. Biser vino

15. Vino iz sušenega grozdja

16. Vino iz prezrelega grozdja

4. Opis vina

Vino z zaščiteno označbo porekla (vino z ZOP)

Vino s srednjeslovaškega vinorodnega območja je proizvod, pridelan izključno s popolnim ali delnim alkoholnim vrenjem svežega grozdja ali grozdnega mošta, ki izvira s tega območja. Vino s tega območja ima izrazitejšo aromo, je ekstraktno in ima višjo vsebnost kislin, vendar ostaja harmonično.

Analitske lastnosti

delež dejanskega alkohola najmanj 9,5-odstotni volumenski delež skupna vsebnost kislin najmanj 3,5 g/l vsebnost skupnega žveplovega dioksida največ 150 mg/l za rdeča vina in 200 mg/l za bela vina in vina rosé če je vsebnost ostanka sladkorja največ 200 mg/l za rdeča vina in višja kot 5 g/l 250 mg/l za bela vina in vina rosé skupna vsebnost hlapnih kislin največ 1,1 g/l za bela vina in 1,2 g/l za rdeča vina

Organoleptične lastnosti

Bistrost: iskrivo bistro; lahko vključuje posamezna vlakna iz filtra, posamezne delce plute, drobne kristale vinskega kamna, rdeča vina pa tudi rahlo usedlino barvnih snovi.

Barva: bela, rosé ali rdeča v skladu z označbo in letnikom; bela vina lahko imajo rahlo rjavkasto rumen ali rožnat odtenek, rdeča vina pa lahko imajo rjavkast odtenek.

Vonj: značilen in izrazit, v skladu s sorto ali znamko, vendar je lahko manj izrazit.

Okus: čist, značilen za sorto, krepak, harmoničen in izrazit, vendar je lahko manj harmoničen.

Čeprav nekatere lastnosti niso navedene v preglednici, specifikacija proizvoda izpolnjuje vse pogoje iz zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 9,5 Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

„Akostné víno“ (kakovostno vino)

Analitske lastnosti

delež dejanskega alkohola najmanj 10,0 % ekstrakt brez sladkorja najmanj 16 g/l skupna vsebnost kislin najmanj 3,5 g/l skupna vsebnost žveplovega dioksida; največ 150 mg/l za rdeča vina in 200 mg/l za bela vina in vina rosé če vsebnost ostanka sladkorja presega največ 200 mg/l za rdeča vina in 5 g/l 250 mg/l za bela vina in vina rosé skupna vsebnost hlapnih kislin največ 1,1 g/l za bela vina in 1,2 g/l za rdeča vina

Organoleptične lastnosti

Bistrost: iskrivo bistro; lahko vključuje posamezna vlakna iz filtrirnega materiala, posamezne delce plute, drobne kristale vinskega kamna, rdeča vina pa tudi rahlo usedlino barvnih snovi.

Barva: bela, rosé ali rdeča v skladu z označbo in letnikom; bela vina lahko imajo rahlo rjavkasto rumen ali rožnat odtenek, rdeča vina pa lahko imajo rjavkast odtenek.

Vonj: čist, značilen in izrazit, v skladu s sorto ali znamko, vendar je lahko manj izrazit.

Okus: čist, značilen, krepak, harmoničen, svež, vendar se lahko pojavijo manjša odstopanja glede polnosti in posebnega značaja.

Čeprav nekatere lastnosti niso navedene v preglednici, specifikacija proizvoda izpolnjuje vse pogoje iz zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 10,0 Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Likersko vino

Likersko vino je proizvod, pridelan iz delno prevretega grozdnega mošta ali vina, ki mu je dodan nevtralni alkohol ali destilat vinskega izvora.

Analitske lastnosti

delež dejanskega alkohola najmanj 15-odstotni in največ 22-odstotni volumenski delež delež skupnega alkohola najmanj 17,5-odstotni volumenski delež skupna vsebnost kislin najmanj 3,5 g/l skupna vsebnost žveplovega dioksida največ 150 mg/l za vina, katerih ostanek sladkorja ne znaša več kot 5 g/l, največ 200 mg/l za vina, katerih ostanek sladkorja znaša več kot 5 g/l skupna vsebnost hlapnih kislin največ 1,1 g/l za bela vina in 1,2 g/l za rdeča vina

Organoleptične lastnosti

Barva: bela, rosé ali rdeča v skladu z označbo in letnikom.

Vonj: čist, značilen in izrazit, v skladu s sorto ali znamko, vendar je lahko manj izrazit.

Okus: čist, značilen, krepak, harmoničen, izrazit, vendar se lahko pojavijo manjša odstopanja glede polnosti in posebnega značaja.

Čeprav nekatere lastnosti niso navedene v preglednici, specifikacija proizvoda izpolnjuje vse pogoje iz zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 15,0 Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

„Sekt V.O.“ in „pestovateľský sekt“

„Sekt V.O.“ in „pestovateľský sekt“ sta proizvoda, pridobljena s primarnim ali sekundarnim vrenjem svežega grozdja, grozdnega mošta ali vina, pri katerih se po odprtju steklenice ali posode sprosti ogljikov dioksid, ki nastane izključno zaradi vrenja.

Analitske lastnosti

delež dejanskega alkohola najmanj 10-odstotni volumenski delež delež skupnega alkohola najmanj 10,0-odstotni volumenski delež skupna vsebnost kislin najmanj 3,5 g/l ekstrakt brez sladkorja najmanj 16,0 g/l skupna vsebnost žveplovega dioksida največ 185 mg/l skupna vsebnost hlapnih kislin največ 1,1 g/l za bela vina in 1,2 g/l za rdeča vina

Organoleptične lastnosti

Barva: bela, rosé ali rdeča v skladu z označbo in letnikom.

Vonj: čist, značilen, izrazit in svež, v skladu s sorto ali znamko. Mehurčki: nežni in obstojni.

Okus: izrazit, svež, harmoničen, čist in krepak.

Čeprav nekatere lastnosti niso navedene v preglednici, specifikacija proizvoda izpolnjuje vse pogoje iz zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 10,0 Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 185

„Akostné víno s prívlastkom kabinetné“ (kakovostno vino z izrazom „kabinetno“)

Analitske lastnosti

delež dejanskega alkohola najmanj 9,5-odstotni volumenski delež ekstrakt brez sladkorja najmanj 16 g/l skupna vsebnost kislin najmanj 3,5 g/l skupna vsebnost žveplovega dioksida največ 150 mg/l za rdeča vina in 200 mg/l za bela vina in vina rosé

če vsebnost ostanka sladkorja presega 5 g/l, se vrednost poveča za 50 mg/l

skupna vsebnost hlapnih kislin največ 1,1 g/l za bela vina in vina rosé ter 1,2 g/l za rdeča vina

Organoleptične lastnosti

Bistrost: iskrivo bistro; lahko vključuje drobne kristale vinskega kamna, rdeča vina pa tudi rahlo usedlino barvnih snovi.

Barva: bela, rosé ali rdeča, v skladu s sorto, letnikom in izrazom.

Vonj: čist, značilen in izrazit, v skladu s sorto ali znamko.

Okus: čist, značilen, krepak, harmoničen in svež.

Čeprav nekatere lastnosti niso navedene v preglednici, specifikacija proizvoda izpolnjuje vse pogoje iz zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 9,5 Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

„Akostné víno s prívlastkom neskorý zber“ (kakovostno vino z izrazom „pozna trgatev“)

Analitske lastnosti

delež dejanskega alkohola najmanj 9,5-odstotni volumenski delež ekstrakt brez sladkorja najmanj 16 g/l skupna vsebnost kislin najmanj 3,5 g/l skupna vsebnost žveplovega dioksida; največ 300 mg/l skupna vsebnost hlapnih kislin največ 1,1 g/l za bela vina in vina rosé ter 1,2 g/l za rdeča vina

Organoleptične lastnosti

Bistrost: iskrivo bistro; lahko vključuje drobne kristale vinskega kamna, rdeča vina pa tudi rahlo usedlino barvnih snovi.

Barva: bela, rosé ali rdeča, v skladu s sorto, letnikom in izrazom.

Vonj: čist, značilen in izrazit, v skladu s sorto ali znamko.

Okus: čist, značilen, krepak, harmoničen in svež.

Čeprav nekatere lastnosti niso navedene v preglednici, specifikacija proizvoda izpolnjuje vse pogoje iz zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 9,5 Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 300

„Akostné víno s prívlastkom výber z hrozna“ (kakovostno vino z izrazom „grozdni izbor“)

Analitske lastnosti

delež dejanskega alkohola najmanj 9,5-odstotni volumenski delež ekstrakt brez sladkorja najmanj 16 g/l skupna vsebnost kislin najmanj 3,5 g/l skupna vsebnost žveplovega dioksida največ 350 mg/l skupna vsebnost hlapnih kislin največ 1,8 g/l;

Organoleptične lastnosti

Bistrost: iskrivo bistro; lahko vključuje drobne kristale vinskega kamna, rdeča vina pa tudi rahlo usedlino barvnih snovi.

Barva: bela, rosé ali rdeča, v skladu s sorto, letnikom in izrazom.

Vonj: čist, značilen in izrazit, v skladu s sorto ali znamko.

Okus: čist, značilen, krepak, harmoničen in svež.

Čeprav nekatere lastnosti niso navedene v preglednici, specifikacija proizvoda izpolnjuje vse pogoje iz zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 9,5 Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 1,8 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 350

„Akostné víno s prívlastkom bobuľový výber“ (kakovostno vino z izrazom „jagodni izbor“)

Analitske lastnosti

delež dejanskega alkohola najmanj 8,0-odstotni volumenski delež ekstrakt brez sladkorja najmanj 16 g/l skupna vsebnost kislin najmanj 3,5 g/l skupna vsebnost žveplovega dioksida največ 400 mg/l skupna vsebnost hlapnih kislin največ 1,8 g/l;

Organoleptične lastnosti

Bistrost: iskrivo bistro; lahko vključuje drobne kristale vinskega kamna, rdeča vina pa tudi rahlo usedlino barvnih snovi.

Barva: bela, rosé ali rdeča, v skladu s sorto, letnikom in izrazom.

Vonj: čist, značilen in izrazit, v skladu s sorto ali znamko.

Okus: čist, značilen, krepak, harmoničen in svež.

Čeprav nekatere lastnosti niso navedene v preglednici, specifikacija proizvoda izpolnjuje vse pogoje iz zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 8,0 Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 1,8 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 400

„Akostné víno s prívlastkom hrozienkový výber“ (kakovostno vino z izrazom „suhi jagodni izbor“)

Analitske lastnosti

delež dejanskega alkohola najmanj 8,0-odstotni volumenski delež ekstrakt brez sladkorja najmanj 16 g/l skupna vsebnost kislin najmanj 3,5 g/l skupna vsebnost žveplovega dioksida največ 400 mg/l skupna vsebnost hlapnih kislin največ 2,1 g/l;

Organoleptične lastnosti

Bistrost: iskrivo bistro; lahko vključuje drobne kristale vinskega kamna, rdeča vina pa tudi rahlo usedlino barvnih snovi.

Barva: bela, rosé ali rdeča, v skladu s sorto, letnikom in izrazom.

Vonj: čist, značilen in izrazit, v skladu s sorto ali znamko.

Okus: čist, značilen, krepak, harmoničen in svež.

Čeprav nekatere lastnosti niso navedene v preglednici, specifikacija proizvoda izpolnjuje vse pogoje iz zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 8,0 Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 2,1 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 400

„Akostné víno s prívlastkom cibébový/botrytický výber“ (kakovostno vino z izrazom „plemeniti jagodni izbor“)

Analitske lastnosti

delež dejanskega alkohola najmanj 8,0-odstotni volumenski delež ekstrakt brez sladkorja najmanj 16 g/l skupna vsebnost kislin najmanj 3,5 g/l skupna vsebnost žveplovega dioksida največ 400 mg/l skupna vsebnost hlapnih kislin največ 2,1 g/l;

Organoleptične lastnosti

Bistrost: iskrivo bistro; lahko vključuje drobne kristale vinskega kamna, rdeča vina pa tudi rahlo usedlino barvnih snovi.

Barva: bela, rosé ali rdeča, v skladu s sorto, letnikom in izrazom.

Vonj: čist, značilen in izrazit, v skladu s sorto ali znamko.

Okus: čist, značilen, krepak, harmoničen in svež.

Čeprav nekatere lastnosti niso navedene v preglednici, specifikacija proizvoda izpolnjuje vse pogoje iz zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 8,0 Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 2,1 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 400

„Akostné víno s prívlastkom ľadové víno“ (kakovostno vino z izrazom „ledeno víno“)

Analitske lastnosti

delež dejanskega alkohola najmanj 6,0-odstotni volumenski delež ekstrakt brez sladkorja najmanj 16 g/l skupna vsebnost kislin najmanj 3,5 g/l skupna vsebnost žveplovega dioksida največ 400 mg/l skupna vsebnost hlapnih kislin največ 1,8 g/l;

Organoleptične lastnosti

Bistrost: iskrivo bistro; lahko vključuje drobne kristale vinskega kamna, rdeča vina pa tudi rahlo usedlino barvnih snovi.

Barva: bela, rosé ali rdeča, v skladu s sorto, letnikom in izrazom.

Vonj: čist, značilen in izrazit, v skladu s sorto ali znamko.

Okus: čist, značilen, krepak, harmoničen in svež.

Čeprav nekatere lastnosti niso navedene v preglednici, specifikacija proizvoda izpolnjuje vse pogoje iz zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 6,0 Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 1,8 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 400

„Akostné víno s prívlastkom slamové víno“ (kakovostno vino z izrazom „slamno víno“)

Analitske lastnosti

delež dejanskega alkohola najmanj 6,0-odstotni volumenski delež ekstrakt brez sladkorja najmanj 16 g/l skupna vsebnost kislin najmanj 3,5 g/l skupna vsebnost žveplovega dioksida največ 400 mg/l skupna vsebnost hlapnih kislin največ 2,1 g/l;

Organoleptične lastnosti

Bistrost: iskrivo bistro; lahko vključuje drobne kristale vinskega kamna, rdeča vina pa tudi rahlo usedlino barvnih snovi.

Barva: bela, rosé ali rdeča, v skladu s sorto, letnikom in izrazom.

Vonj: čist, značilen in izrazit, v skladu s sorto ali znamko.

Okus: čist, značilen, krepak, harmoničen in svež.

Čeprav nekatere lastnosti niso navedene v preglednici, specifikacija proizvoda izpolnjuje vse pogoje iz zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 6,0 Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 2,1 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 400

5. Enološki postopki

(a) Osnovni enološki postopki

Posebni enološki postopki

„Stredoslovenská, Stredoslovenský, Stredoslovenské“

Ustrezna omejitev pri pridelavi vin

Skupne določbe

Vse grozdje, uporabljeno pri pridelavi vina, mora izvirati iz srednjeslovaškega vinorodnega območja, opredeljenega v točki (d). Geografska enota, določena za predelavo grozdja in polnjenje vina, je območje Slovaške, zasajeno z vinsko trto, tj. slovaško vinorodno območje (Slovenský vinohradnícky región). Vino s srednjeslovaškega vinorodnega območja se ne sme pridelovati ali polniti zunaj slovaškega vinorodnega območja.

Vino z ZOP

Posebni enološki postopki

Za pridelavo vino z ZOP mora vsebnost sladkorja v grozdju ob trgatvi znašati najmanj 16 °NM. Grozdje ali grozdni mošt pa se lahko obogati na največ 22 °NM za belo vino in na največ 24 °NM za rdeče vino.

„Akostné víno“ (kakovostno vino)

Posebni enološki postopki

Za pridelavo „akostné víno“ z ZOP mora vsebnost sladkorja v grozdju ob trgatvi znašati najmanj 16 °NM. Grozdje ali grozdni mošt pa se lahko obogati na največ 22 °NM za belo vino in na največ 24 °NM za rdeče vino.

„Akostné víno s prívlastkom“ (kakovostno vino z izrazom)

Posebni enološki postopki

Za pridelavo „akostné víno s prívlastkom“ mora biti grozdje potrgano, ko je popolnoma zrelo, in certificirano pri trgatvi. Vino se lahko obogati ali kemično shranjuje samo z uporabo žveplovega dioksida.

„Akostné víno s prívlastkom kabinetné“ (kakovostno vino z izrazom kabinetno) mora biti pridelano iz popolnoma zrelega grozdja, katerega vsebnost sladkorja ob trgatvi znaša najmanj 19 °NM.

„Akostné víno s prívlastkom neskorý zber“ (kakovostno vino z izrazom pozna trgatev) mora biti pridelano iz popolnoma zrelega grozdja, katerega vsebnost sladkorja ob trgatvi znaša najmanj 21 °NM.

„Akostné víno s prívlastkom výber z hrozna“ (kakovostno vino z izrazom grozdni izbor) mora biti pridelano iz popolnoma zrelega grozdja, katerega vsebnost sladkorja ob trgatvi znaša najmanj 23 °NM in je pridobljeno iz skrbno izbranih grozdov.

„Akostné víno s prívlastkom bobuľový výber“ (kakovostno vino z izrazom jagodni izbor) mora biti pridelano iz izbranih prezrelih grozdov, od katerih so bile odstranjene nezrele in poškodovane jagode, pri čemer vsebnost sladkorja ob trgatvi znaša najmanj 26 °NM

„Akostné víno s prívlastkom“ (kakovostno vino z izrazom)

Posebni enološki postopki

„Akostné víno s prívlastkom hrozienkový výber“ (kakovostno vino suhim jagodnim izborom) mora biti pridelano iz ročno izbranega prezrelega grozdja, katerega vsebnost sladkorja ob trgatvi znaša najmanj 28 °NM.

„Akostné víno s prívlastkom cibébový“ ali „Akostné víno s prívlastkom botrytický výber“ (kakovostno vino z izrazom plemeniti jagodni izbor) mora biti pridelano samo iz ročno izbranega prezrelega grozdja, ki se oplemeniti s plesnijo Botrytis cinerea Persoon in katerega vsebnost sladkorja ob trgatvi znaša najmanj 28 °NM.

„Akostné víno s prívlastkom ľadové víno“ (kakovostno vino z izrazom ledena trgatev) mora biti pridelano iz grozdja, potrganega pri temperaturi –7 °C ali manj. Grozdje mora ostati zamrznjeno med trgatvijo in predelavo, pridobljeni mošt pa mora imeti vsebnost sladkorja, ki znaša najmanj 27 °NM.

„Akostné víno s prívlastkom slamové víno“ (kakovostno vino z izrazom slamno vino) mora biti pridelano iz dobro zrelega grozdja, ki je bilo pred predelavo skladiščeno na podlagi iz slame ali trsja, lahko tudi obešeno na vrvi, pridobljeni mošt pa mora imeti vsebnost sladkorja, ki znaša najmanj 27 °NM.

„Sekt V.O.“

Posebni enološki postopki

Za pridelavo „Sekt V.O.“ morajo grozdje, mošt, vino in vsi elementi, uporabljeni pri pridelavi, izvirati iz srednjeslovaškega vinorodnega območja.

„Pestovateľský sekt“

Posebni enološki postopki

Za pridelavo „pestovateľský sekt“ morajo grozdje, mošt ali vino in vsi elementi, uporabljeni pri pridelavi, izvirati iz vinograda pridelovalca s srednjeslovaškega vinorodnega območja.

„Odrodové víno“ (sortno vino)

Posebni enološki postopki

Sortno vino je pridelano samo iz ene sorte; doda se lahko največ 15-odstotni masni delež druge sorte.

„Značkové víno“ (znamkovno vino)

Znamkovno vino vključuje posebni enološki postopek in je pridelano v skladu z receptom pridelovalca, ki ga je pridelovalec tudi potrdil. To dejstvo je vselej treba navesti v dokumentaciji o seriji.

(b) Največji donosi

Vino z ZOP

18 000 kg grozdja na hektar

„Akostné víno“ (kakovostno vino)

17 500 kg grozdja na hektar

„Akostné víno s prívlastkom“ (kakovostno vino z izrazom)

12 000 kilogramov grozdja na hektar

Likersko vino

18 000 kg grozdja na hektar

„Sekt V.O.“

18 000 kg grozdja na hektar

„Pestovateľský sekt“

16 000 kg grozdja na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Srednjeslovaško vinorodno območje je vinorodno območje, razmejeno z mejami katastrskih območij naslednjih občin: Abovce, Balog nad Ipľom, Bátka, Bátorová, Belín, Bielovce, Blhovce, Bulhary, Bušince, Buzitka, Čamovce, Čebovce, Čeláre, Devičie, Dolinka, Dolná Strehová, Dolné Plachtince, Dolné Semerovce, Dolné Zahorany, Drienovo, Dudince, Dulovo, Ďurkovce, Fiľakovo, Fiľakovské Kováče, Gemer, Gemerské Dechtáre, 19 Gemerský Jablonec, Glabušovce, Hajnáčka, Hodejov, Hokovce, Holiša, Hontianske Moravce, Hontianske Nemce, Hontianske Tesáre, Horná Strehová, Horné Semerovce, Horné Turovce, Hrkovce, Hrnčiarske, Hubovo, Chrámec, Chrťany, Ipeľské Predmostie, Ipeľské Úľany, Ipeľský Sokolec, Jesenské, Jestice, Kalinovo, Kaloša, Kamenné Kosihy, Kiarov, Kleňany, Koláre, Kosihovce, Kosihy nad Ipľom, Kováčovce, Kráľ, Krupina, Kubáňovo, Ladzany, Lontov, Malá Čalomija, Malé Zlievce, Malý Krtíš, Medovarce, Modrý Kameň, Nenince, Nová Bašta, Nová Ves, Obeckov, Olováry, Opatovská Nová Ves, Ožďany, Panické Dravce, Pavlovce, Petrovce, Pinciná, Plášťovce, Pôtor, Príbelce, Prša, Radzovce, Ratka, Rimavská Sobota, Rimavské Janovce, Rykynčice, Sazdice, Sebechleby, Sečianky, Seľany, Sklabiná, Slatina, Slovenské Ďarmoty, Stredné Plachtince, Sudince, Súdovce, Sútor, Šahy, Šávoľ, Šimonovce, Širákov, Širkovce, Štrkovec, Šurice, Tachty, Terany, Tomášovce, Tornaľa, Trebušovce, Tupá, Valice, Včelince, Večelkov, Veľká Čalomija, Veľká nad Ipľom, Veľká Ves, Veľká Ves nad Ipľom, Veľké Dravce, Veľké Turovce, Veľké Zlievce, Veľký Blh, Veľký Krtíš, Vinica, Vrbovka, Vyškovce nad Ipľom, Vyšné Valice, Záhorce, Zalužany, Závada, Zombor, Želovce, Žíp.

7. Glavne sorte vinske trte

Furmint

8. Opis povezave

„Stredoslovenská, Stredoslovenský, Stredoslovenské“

Podatki o geografskem območju

Srednjeslovaško vinorodno območje leži vzdolž južne meje Slovaške z Madžarsko, v okolici mest Veľký Krtíš, Lučenec in Rimavská Sobota. Strnjeno je v južnoslovaški kotlini; na severu meji na Krupinsko planino in Slovaško rudogorje, na vzhodu na Slovaški kras, na jugu pa na Madžarsko. Južnoslovaška kotlina je ozko, podolgovato območje ob reki Ipeľ, ki poteka od vzhoda proti zahodu. Vključuje povodja Ipeľ, Lučenec in Rimava ter leži ob južnem vznožju Revúcke planote, ki je del Slovaškega rudogorja. Površje je razgibano; ob reki Ipeľ je nižavje, nad katerim so rečne terase, za njimi pa gričevje. Najvišji vrhovi so Bukovina (525 m), Bučina (409 m) in Kamenná Hora (359 m).

Za relief so značilne vodoravne, mizaste tvorbe, na posameznih krajih pa je opazen andezit, ki razbija enoličnost pokrajine. Južnoslovaška kotlina je tektonskega izvora. Nastala je zaradi mogočnega odmika Zemljine skorje v neogenu, pri čemer so se med vulkanskim delovanjem v sosednjih vulkanskih gorovjih pojavljali diferencialni premiki. Med poznim pliocenom in pleistocenom so zaradi procesov erozije, denudacije in akumulacije nastali temelji morfologije dna kotline. Precejšnji del kotline tvorijo sistemi rečnih teras in široki pasovi poplavnih ravnic rek. Relief kotline so oblikovale predvsem reke: večino kotline zavzemajo obsežne rečne terase in aluvialne ravnice rek Ipeľ, Blh, Rimava in Slaná. Reke so zarezale v prvotni podlago, zaradi česar so nastali hribi z ravnimi vrhovi, ki jih ločujejo široke rečne doline. Zato je kotlina polna rečnih naplavin (tvorbe proda Poltár z usedlinami gline), aluvialnih stožcev potokov in rek ter puhlice in puhlične gline.

Kar zadeva podnebje, je za srednjeslovaško vinorodno območje značilno toplo vreme. V zimskih mesecih se temperature gibljejo med –1 in –3 °C, v poletnih mesecih pa med 18 in 20 °C. Število dni v letu s snežno odejo je manj kot 50; temperatura presega 25 °C od 60 do 70 dni na leto. Podnebje je blago in suho, v povprečju pa pade 450 mm dežja. Povprečna temperatura zraka v obdobju od maja do septembra je med 13 in 20 °C. Med rastno dobo povprečna temperatura znaša 15 °C; povprečno število sončnih ur na leto je 2 100; vsota aktivnih temperatur med rastno dobo pa je najmanj 3 100 °C.

Temelj vinogradništva na tem območju so andezitova podlaga in glinasta ali ilovnato-glinasta tla. Vinogradi so na južnih, jugovzhodnih in jugozahodnih bregovih in ravnicah. Najboljše območje za vinogradništvo je na južnih bregovih Krupinske planine in v povodju reke Ipeľ.

Vinske trte rastejo predvsem na srednjih ali visokih sistemih vodil.

Podatki o proizvodu

Blago podnebje in sestava tal južnoslovaške kotline ustvarjata idealne razmere za pridelavo bogatih kakovostnih vin s sortnimi značilnostmi in izrazitejšo cvetico, zlasti pri sortah tramín červený, rulandské biele, rizling rýnsky, frankovka, cabernet sauvignon in svätovavrinecké.

Predelava sort belega mošta je hitra in gospodarna; med predelavo je za bela vina značilna višja vsebnost kislin, kar daje optimalno razmerje med sladkorji in kislinami. Bela vina so sveža in primerna za dolgotrajno hranjenje v kleti in staranje.

Črne sorte se predelajo z vrenjem z jagodnimi kožicami in nadzorovano razgradnjo jabolčne kisline v mlečno kislino z uporabo bakterij Oenococcus oeni. Zanje je značilna večja ekstrakcija, vina pa so po dveh letih staranja žametna in krepka.

V izjemno toplih letih, ko vsota temperatur presega 3 100 °C, se lahko ta tla uporabijo za pridelavo kakovostnih vin in kakovostnih vin z izrazom, za katere so značilne izjemna ekstrakcija, polnost, zrelost in cvetica.

Peneča vina („sekt“) s tega območja imajo mladosten temperament, sadno svežino in harmonično cvetico. Zanje sta značilna močno, dinamično penjenje ter zelena do zlatorumena barva.

Vzročna povezava

Vinogradništvo na tem območju je bilo prvič omenjeno v zapisih leta 1135, ko je kralj Belo II podaril dva vinograda benediktinskemu samostanu v Bzovíku. Od takrat je vinogradništvo na tem območju doživelo razcvet, zlasti s sortami tramín červený, rizling rýnsky, rulandské biele, frankovka, cabernet sauvignon in svätovavrinecké.

Srednjeslovaško vinorodno območje zdaj sestavlja 2 328 ha vinogradov v sedmih vinorodnih okrajih in 107 vinorodnih občinah.

Pridelava vina z različnimi lastnostmi in različnih kategorij temelji na prepletu tal, podnebnih razmer, sort, ki se gojijo, tehnik predelave in posebnih postopkov staranja.

Za zorenje grozdja na tem območju je pomemben zlasti večji pretok toplote, ki izhaja iz žil lignita. Zaradi tega grozdje z zorenjem doseže optimalno povprečno vsebnost sladkorja, ki znaša 19 °NM, medtem ko vsebnost kislin grozdja ostane pri 6 g/l, zaradi česar je mogoče pridelovati tudi visokokakovostna vina z izrazom. Za vina s tega območja je značilna višja in dolgotrajnejša aromatična kakovost, zato se navadno uporabljajo pri pridelavi bolj aromatičnih vin.

Vino z zaščiteno označbo porekla in „akostné víno“ (kakovostno vino)

Vino z zaščiteno označbo porekla in kakovostno vino se pridelujeta iz grozdja z vsebnostjo sladkorja, ki znaša najmanj 16 °NM. Gostota zasaditve vinske trte je na ravni, na kateri je mogoče doseči donos približno 12–18 t/ha, in to za bele in rdeče sorte. Večina kakovostnih vin – do 70 % pridelave – je suhih, pri čemer ostanek sladkorja pri belih vinih znaša približno 3,5 g/l, pri rdečih vinih pa 2,0 g/l. Zaradi možnosti obogatitve sladkorja volumenski delež alkohola belih vin znaša 11,5–12,0 %, rdečih vin pa 0,5 % več.

Zaradi podlage iz andezita in ilovnato-glinastih tal imajo vina s srednjeslovaškega vinorodnega območja večjo mineralnost; povprečne vrednosti za ekstrakt brez sladkorja tako dosežejo 19,0 g/l pri belih in rdečih vinih. Kakovostna vina so srednje krepka. Potencial za staranje pri belih in rdečih vinih je dve leti. Posebna značilnost vin s tega območja je njihova izrazitejša vsebnost kislin, ki se giblje med 6,3 g/l za bela vina in 5,8 g/l za rdeča vina.

Za kakovostna vina z izrazom „kabinetné“ (kabinetno) ali „neskorý zber“ (pozna trgatev) se grozdje goji na vinskih trtah z 10–12 očesi brez znatnega zmanjšanja donosa med rastno dobo. Zato povprečni donos znaša približno 7 t/ha, vendar je močno odvisen od starosti nasada, kraja in razmika med trsi. Pri starejših nasadih z 2 000 trsi na hektar donos znaša približno 4–5 t/ha, pri novih z razmikom 2,2 × 1 m in najmanj 4 000 trsi na hektar pa že 10–12 t/ha.

„Kabinetné víno“ in „neskorý zber“ se pridelujeta kot suho vino s približno 4 g/l ostanka sladkorja. Ta vina so zelo sveža, sadna in ostra. Vsebnost skupnih kislin belih vin znaša 6,0 g/l, rdečih vin pa 5,0 g/l.

Ekstrakt brez sladkorja v povprečju znaša 19,5 g/l pri belih vinih in do 20–22 g/l pri rdečih vinih. To kaže na sestavo tal in metodo gojenja vinskih trt, pa tudi na način, kako se grozdje predeluje v vino. Tako bela kot tudi rdeča vina se predelujejo reduktivno, tj. ob odsotnosti kisika. Tako se pri belih vinih pridobi približno 12,5–13,0-odstotni povprečni volumenski delež alkohola. Potencial za staranje pri teh vinih je dve do tri leta.

„Akostné víno s prívlastkom“ (kakovostno vino z izrazom) „výber z hrozna“ (grozdni izbor), „bobuľový výber“ (jagodni izbor) in „hrozienkový výber“ (suhi jagodni izbor)

Znanja in spretnosti vinogradnikov in pridelovalcev vina ter tradicija uporabe posebne metode gojenja vinske trte ter predelave in pridelave vin se najočitneje kažejo v vinih z višjimi izrazi, kot so „výber z hrozna“, „bobuľový výber“ in „hrozienkový výber“. Za pridelavo takih vin se donos grozdja namenoma zmanjša na 4–5 t/ha.

Vinogradniki dosežejo manjši donos z natančnejšo rezjo (pri čemer pustijo 6–8 očes na šparon) in zlasti z omejitvijo donosa med zeleno rezjo. Izvaja se „zelena trgatev“ z odstranjevanjem dela nezrelih grozdičev. Tako se poskrbi za manjši donos in večjo vsebnost sladkorja v grozdju, ki mora za „výber z hrozna“ znašati najmanj 23 °NM. Za višja izraza, kot sta „bobuľový výber“ in „hrozienkový výber“, mora v moštu znašati najmanj 26 °NM oziroma 28 °NM. Če vsebnost sladkorja v grozdju znaša 28 °NM, bo 100 l mošta vsebovalo 28 kg fermentiranih sladkorjev.

Predelava takega mošta ni preprosta. Izvajajo ga pravi vinogradniški mojstri z izjemnim občutkom za delo in strokovnim znanjem. To temelji na izkušnjah, ki se prenašajo z ene generacijo vinogradnikov na naslednjo. Za vrenje mošta se uporabijo posebne kvasovke, vrenje pa poteka v kleteh pri nadzorovani temperaturi 12 °C; sekundarno vrenje poteka pri še nižji temperaturi, in sicer 4–5 °C. Zelo pomembno je, da se ohrani biološka stabilnost vin. Pridelujejo se brez dodatka konzervansov, razen žveplovega dioksida.

Zaradi podnebja srednjeslovaškega vinorodnega območja in reduktivne tehnike pridelave vina je tudi pri vinih z višjim izrazom mogoče ohraniti vsebnost skupnih kislin pri 5,0–6,0 g/l. S tem se pridelajo harmonična vina, ki so primerna za staranje. Njihov potencial za staranje je pet do šest let za bela vina in šest do sedem let za rdeča vina. Povprečni volumenski delež alkohola belih in rdečih vin znaša 13–14 %.

Vina z izrazom „výber z hrozna“ se pridelujejo predvsem kot suha rdeča vina ali srednje suha bela vina, katerih povprečni ostanek sladkorja znaša približno 8–14 g/l. Vina z izrazoma „bobuľový výber“ in „hrozienkový výber“ se pridelujejo predvsem kot srednje sladka in sladka vina, katerih povprečni ostanek sladkorja znaša približno 35–70 g/l.

Zaradi tal srednjeslovaškega vinorodnega območja imajo vina večjo mineralnost. Zaradi navedenega ter metode gojenja grozdja in predelovalne tehnologije so izjemno polna in intenzivna v vonju in okusu. Na tem območju lahko vina z višjim izrazom ohranijo svoj izraziti sadni okusa ter omenjeno polnost in intenzivnost, da dosežejo največje možne senzorične vrednosti.

Vzajemno delovanje tal in tehnologije gojenja grozdja se kaže v večji ekstrakciji v vinih s tega območja. V zadnjih petih letih so povprečne vrednosti za bela vina znašale 20,0 g/l za „výber z hrozna“ in več kot 26,6 g/l za „bobuľový výber“, „cibébový výber“ in „hrozienkový výber“. Povprečne vrednosti za rdeča vina v zadnjih petih letih so presegale 26,0 g/l za vsa vina „výber“.

„Akostné víno s prívlastkom“ (kakovostno vino z izrazom) „cibébový výber“ (plemeniti jagodni izbor), „ľadové víno“ (ledeno vino) in „slamové víno“ (slamno vino)

Kakovostno vino z izrazom „cibébový výber“ je mogoče pridelati samo v podnebno izjemno ugodnih letih na posameznih krajih, ugodnih za razvoj plemenite plesni Botrytis cinerea. Zaradi nje se zniža vsebnost vode v grozdih, zaradi česar se vsebnost sladkorja močno zviša. Na srednjeslovaškem vinorodnem območju se take razmere pojavijo približno enkrat na štiri leta. Vsebnost sladkorja v grozdju ob trgatvi mora znašati najmanj 28 °NM.

Vinogradniki si prizadevajo to doseči z dobro načrtovano rezjo in zeleno rezjo med letom, vendar šele jesensko vreme pozno septembra določa, ali bo leto ugodno za razvoj plemenite plesni.

Za „cibébový výber“ donos znaša približno 4 t/ha. Vina, pridelana iz zadevnega grozdja, so srednje sladka do sladka z ostankom sladkorja, ki znaša 20–70 g/l. Volumenski delež alkohola belih in rdečih vin znaša približno 13,0 %. Zaradi podnebja in metode reduktivne predelave povprečna vsebnost kislin znaša 6,1 g/l, kar skupaj z deležem alkohola in ostankom sladkorja pomeni, da ima vino dolg rok trajanja. Njegov potencial za staranje je pet do šest let. Vina so krepka in zelo intenzivna, vsebnost ekstrakta brez sladkorja pa znaša 26,00 g/l. Tem parametrom botrujejo skeletna tla vinogradov, izbranih za to kategorijo vina.

Zaradi tehnike predelave in učinka plemenite plesni ta vina nimajo izrazitega sortnega značaja ali sadnega okusa. Prevladujoče značilnosti so note medu zaradi osončenosti med izjemnimi jesenmi, krepka zrelost in krušni okus, ki sta posledici plemenite plesni in izjemno strokovne predelave vina.

Zaradi hladnega podnebja se na srednjeslovaškem vinorodnem območju prideluje tudi zelo redko in izjemno kakovostno vino z izrazom „ľadové víno“ (ledeno vino). Na tem območju lahko zima nastopi že novembra. Grozdje za „ľadové víno“ se trga decembra, ko so temperature več dni nižje od –7 °C. Grozdje se posebej obdela in zaščiti z mrežami pred škorci, osami in živalmi, ki jih privabljajo sladki grozdi.

Grozdje, ki se uporablja za pridelavo „ľadové víno“, mora biti zamrznjeno med trgatvijo in predelavo. Vsebnost sladkorja pridobljenega mošta mora biti najmanj 27 °NM. Na vinskih trtah, na katerih raste grozdje za „ľadové víno“, se med rastno dobo opravijo rez in agrotehnični postopki, da se na tem območju doseže povprečni donos 3,5 t/ha. Zaradi visoke vsebnosti sladkorja ob trgatvi se mošt ne prevre v celoti, saj je to stresno in zelo osmotsko okolje celo za kvasovke za vrenje v globokih posodah.

Vsak pridelovalec uporablja svoje posebne kvasovke za ta vina. Nadzorovano vrenje poteka pri temperaturi približno 12 °C, sekundarno vrenje pa celo pri nižjih temperaturah, tj. 5–6 °C. Volumenski delež alkohola je vsaj 9,5 %, vendar je mogoče z vrenjem s kvasovkami na tem območju doseči tudi do 13-odstotni volumenski delež alkohola. Višja vsebnost kislin, značilna za to območje, se ohrani pri 5,0 g/l, zaradi česar je mogoče pridelati harmonična vina s potencialom za staranje, daljšim od šest let. S polnostjo in intenzivnostjo se dosežejo največje možne senzorične vrednosti, povprečna vsebnost ekstrakta brez sladkorja pa znaša 26 g/l. Ostanek sladkorja navadno znaša približno 60 g/l, „ľadové víno“ pa je mogoče pridelati samo kot sladko vino.

Zaradi tal in predvsem zaradi prizadevanj vinogradnikov je mogoče na srednjeslovaškem vinorodnem območju pridelati tudi redko „slamové víno“ (slamno vino). Zaradi razlike med dnevnimi in nočnimi temperaturami, ki znaša največ deset stopinj, je mogoče pridelati odlično grozdje. Za „slamové víno“ so potrebna primerna tla in vremenske razmere, zlasti pa veliko znanja vinogradnika, saj je postopek predelave grozdja tehnološko intenziven in vključuje veliko tveganje. Najnižja vsebnost sladkorja ob trgatvi znaša najmanj 21–22 °NM in se dodatno zviša, ko se grozdje tri mesece suši na podlagi iz slame ali trsja. Vsebnost sladkorja mošta znaša najmanj 28 °NM. Povprečna vsebnost kislin končnega vina znaša približno 5,0 g/l, volumenski delež alkohola znaša 7–9,5 %, ostanek sladkorja pa približno 110 g/l. Njegova polnost in ekstrakcija, ki znaša 28,00 g/l, temeljita na intenzivnosti z največjo možno senzorično vrednostjo.

Likerno vino, „Sekt V.O.“ in „pestovateľský sekt“

Izjemno naravo srednjeslovaškega vinorodnega območja dokazujejo likerska vina s tega območja, čeprav se jih proizvaja le nekaj. Njihov povprečni delež alkohola je točno ob spodnji meji (17,8–18,5 vol. %), vsebnost ekstrakta brez sladkorja pa znaša 17,5–18,5 g/l. Narava vin je izraz tal, na katerih so vinogradi, iz katerih vino izvira, in metode reduktivne predelave, ki se uporablja. Ta vina imajo dolg potencial za staranje, in sicer do deset let, zato so primerna za staranje.

Pridelava „sekt V.O.“ in „pestovateľský sekt“ se je na tem območju začela šele pred kratkim, čeprav višja vsebnost kislin v vinih zaradi lokalnih podnebnih razmer daje tudi primerne surovine za peneča vina. „Sekt“ se prideluje po tradicionalni metodi. Njegov povprečni volumenski delež alkohola znaša 11,17 %, višja vsebnost kislin, značilna za to območje, pa se ohranja pri 6,45 g/l. Vinorodni prostor je izražen z višjo vsebnostjo ekstrakta, ki znaša 19,00–21,45 g/l. Vina so lažja, srednje sadna in peneča ter imajo višjo vsebnost kislin.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, preostale zahteve)

„Stredoslovenská, Stredoslovenský, Stredoslovenské“

Pravni okvir:

v nacionalni zakonodaji

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

V skladu z zakonom št. 313/2009 o vinogradništvu in pridelavi vina, kakor je bil spremenjen

odlok št. 350/2009 ministrstva Slovaške republike za kmetijstvo o izvajanju nekaterih določb zakona št. 313/2009 o vinogradništvu in pridelavi vina.

Zahteve za označevanje

Zaščitena označba porekla, določena v tej specifikaciji proizvoda, se lahko uporablja v naslednjih različicah:

Različica 1: „Stredoslovenská vinohradnícka oblasť“ skupaj z enim od pojmov iz točke 4.

Različica 2: „Stredosloven/-ská, –ské, -ský“ skupaj z enim od pojmov iz točke 4.

Izraz „odrodové víno“ (sortno vino) ali „značkové víno“ (znamkovno vino) se lahko uporablja samo z enim od imen vrst vin pod točko 4.

Kadar se za kakovostno vino uporablja izraz „neskorý zber“, se lahko namesto celotnega izraza „akostné víno s prívlastkom neskorý zber“ uporabi skrajšani izraz „neskorý zber“. Ta oblika označevanja se lahko uporabi za katero koli izraz iz točke 4.

Pri označevanju vina z zaščiteno označbo porekla v skladu s to specifikacijo proizvoda se lahko ime manjše geografske enote, tj. ime vinorodnega okraja, občine ali vinograda, uporabi skupaj s pojmom „víno“ ali „vinohradnícky región“, če je grozdje izključno iz navedenega okraja, občine ali vinograda, pri čemer je zadevni okraj, občina ali vinograd na srednjeslovaškem vinorodnem območju. Ime okraja, občine ali vinograda se ne sme uporabiti, če je navedeno ime zaščitena označba porekla vina.

Za zaščiteno označbo porekla v skladu s to specifikacijo proizvoda mora biti pridelovalec vina naveden na etiketi. Če sta polnilec in pridelovalec isti subjekt, je dovolj, da se navede ime polnilca v skladu z zakonom št. 313/2009.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://www.indprop.gov.sk/?zmena-specifikacie-vyrobku-stredosloven-ska-ske-sky

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.