Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2021/C 476/10)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„delle Venezie / Beneških okolišev“

PDO-IT-02360-AM01

Datum obvestila: 30. avgusta 2021

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Vrste proizvodov

Opis

Dodan je bil izraz „rožnat/rosé ali bakren“ za vrste vina pinot grigio „delle Venezie“ oziroma „Beneških okolišev“, biser vino pinot grigio „delle Venezie“ oziroma „Beneških okolišev“ in peneče vino pinot grigio „delle Venezie“ oziroma „Beneških okolišev“.

Razlog:

To je pojasnilo barve, ki je med drugim že vsebovana v specifikaciji proizvoda. Pinot grigio rožnate ali bakrene barve se je vedno proizvajal na območju označbe „delle Venezie“ oziroma „Beneških okolišev“, kar je povezan z značilnostmi kožice sorte vinske trte pinot grigio.

Opredelitev na etiketi rožnate, rosé ali bakrene barve omogoča promocijo različic z različnimi barvnimi odtenki, ki izhajajo iz vinogradniških in kletarskih tehnik ob stalni pozornosti na kakovost proizvoda, ki jih potrošniki prepoznajo na svetovnih trgih.

Ta sprememba vpliva na člene 1, 6 in 9 specifikacije proizvoda ter točko 4 (Opis vin), točke 1, 2 in 3 ter oddelek 8 (Opis povezave).

2. Posodobitev sklicev na veljavno nacionalno zakonodajo

Opis:

V členu 4, odstavek 6, specifikacije proizvoda:sklic „v členu 14, odstavka 10 in 11, zakonske uredbe št. 61/2010“ se nadomesti z naslednjim: „v členih 38 in 39 zakona št. 238/2016“.

Razlog:

Gre za redakcijsko spremembo trenutno veljavne nacionalne zakonodaje, tj. zakona št. 238/2016, ki je nadomestil zakonsko uredbo št. 61/2010.

Sprememba vpliva na člen 4, odstavek 6, specifikacije proizvoda. Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

3. Izraz „vigna“

Opis

Naslednji stavek je bil črtan:

„Vendar se lahko uporabi izraz ‚vigna‘, ki mu sledi ime kraja.“

Razlog

To je redakcijska sprememba, saj člen 31, odstavka 10 in 13, nacionalnega zakona št. 238 z dne 12. decembra 2016 določa podrobna pravila za uporabo in priznanje izraza „vigna“, zato ga ni treba navesti v specifikaciji proizvoda.

Sprememba vpliva na člen 7, odstavek 4, specifikacije proizvoda. Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

4. Označevanje - uporaba sopomenke rosè

Vstavljena je bila naslednja določba:

„Za vrste vina rožnate ali bakrene barve se lahko uporablja tudi izraz ‚rosé‘.“

Opis

Opredelitev sopomenke rosè na etiketi omogoča, da se bolje poudari različica rožnate ali bakrene barve vrst vina pinot grigio, biser vino pinot grigio in peneče vino pinot grigio.

Sprememba vpliva na člen 7, odstavek 6, specifikacije proizvoda in točko 9 enotnega dokumenta.

5. Označevanje - obveznost navedbe letnika pridelave

Opis

Vstavljena je bila naslednja določba:

„Pri predstavitvi in označevanju vin iz člena 1, razen neletniškega penečega vina in biser vina, je treba navesti leto pridelave grozdja.“

Razlog

Gre za redakcijsko spremembo in prilagoditev po nacionalnem zakonu št. 238 z dne 12. decembra 2016, katerega člen 31, odstavek 10, določa, da je pri vinih z označbo porekla, razen za likerska vina, neletniška peneča vina in biser vina, na etiketi treba navesti leto pridelave grozdja.

Sprememba vpliva na člen 7, odstavek 7, specifikacije proizvoda in točko 9 enotnega dokumenta.

6. Embalaža

Opis

Naslednji odstavek:

„Vina s kontrolirano označbo porekla ‚delle Venezie‘ oziroma ‚Beneških okolišev‘ se sprostijo v porabo v steklenicah do 6 litrov, zaprtih z dorobnim zamaškom in navojnim zamaškom z dolgo kapsulo. Dovoljena je tudi uporaba nesteklenih posod, ki so izdelane iz meha iz večplastnega polietilena in poliestra v škatli iz kartona ali drugega togega materiala s prostornino od 2 do 6 litrov.“;

se spremeni:

„Vina s kontrolirano označbo porekla ‚delle Venezie‘ oziroma ‚Beneških okolišev‘ se sprostijo v porabo v steklenicah do 6 litrov, zaprtih z dorobnim zamaškom in navojnim zamaškom z dolgo kapsulo. Dovoljena je tudi uporaba nesteklenih posod, ki so izdelane iz meha iz večplastnega polietilena in poliestra v škatli iz kartona ali drugega togega materiala s prostornino do 6 litrov v skladu z veljavno nacionalno in EU zakonodajo.“

Razlog

To je poenostavitev najmanjše prostornine posod razen stekla, da bi se določbe specifikacije proizvoda uskladile z zadevnimi nacionalnimi predpisi.

Sprememba vpliva na člen 8, odstavek 1, specifikacije proizvoda in točko 9 enotnega dokumenta.

7. Sklic na nadzorni organ

Opis

Naslov nadzornega organa je bil posodobljen:

TRIVENETA CERTIFICAZIONI Srl Palazzo Altan Via Antonio Altan 83/3 33078 San Vito al Tagliamento (PN)

Tel. +39 (0)49 9941068

info@triveneta.wine

Razlog

To je popravek naslova nadzornega organa. Gre zgolj za redakcijsko spremembo.

Vpliva na točko 10 specifikacije proizvoda in ne vpliva na enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime

delle Venezie

Beneških okolišev

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Peneče vino

5. Kakovostno peneče vino

8. Biser vino

4. Opis vina

Pinot grigio ali pinot grigio rosé ali bakreni pinot grigio „delle Venezie“ oziroma „Beneških okolišev“ – kategorija „vino“

KRATEK OPIS

— Barva: od slamnato rumene do zlatorumene, tudi rožnate ali bakrene

— Vonj: saden, izrazit, značilen za pinot grigio, včasih rahlo aromatičen s cvetličnimi notami

— Okus: svež in skladen; suh do polsuh.

— Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 vol. %

— Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 15,0 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne in EU zakonodaje.

SPLOŠNE ANALITSKE LASTNOSTI

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %):

—

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %):

—

Najnižja vsebnost skupnih kislin:

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter):

—

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter):

—

Biser vino pinot grigio ali biser vino rosé pinot grigio ali bakreno biser vino pinot grigio „delle Venezie“ oziroma „Beneških okolišev“

KRATEK OPIS

— Barva: od slamnato rumene do zlatorumene, tudi rožnate ali bakrene

— Pena: fina in neobstojna

— Vonj: saden, izrazit, značilen za pinot grigio, včasih rahlo aromatičen s cvetličnimi notami

— Okus: svež, z uravnoteženo vsebnostjo kislin, skladen, suh do polsuh.

— Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 vol. %

— Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 15,0 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne in EU zakonodaje.

SPLOŠNE ANALITSKE LASTNOSTI

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %):

—

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %):

—

Najnižja vsebnost skupnih kislin:

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter):

—

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter):

—

Peneče vino pinot grigio ali peneče vino rosé pinot grigio ali bakreno peneče vino pinot grigio „delle Venezie“ oziroma „Beneških okolišev“

KRATEK OPIS

— Barva: od slamnato rumene do zlatorumene, tudi bakrene ali rožnate

— Barva: od slamnato rumene do zlatorumene, tudi rožnate ali bakrene

— Pena fina in obstojna

— Vonj: saden, izrazit, značilen za pinot grigio, včasih rahlo aromatičen s cvetličnimi notami

— Okus: svež, z uravnoteženo vsebnostjo kislin, skladen, od popolnoma suh do polsuh

— Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 vol. %

— Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 14,0 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne in EU zakonodaje.

SPLOŠNE ANALITSKE LASTNOSTI

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %):

—

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %):

—

Najnižja vsebnost skupnih kislin:

5,0 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter):

—

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter):

—

Belo vino „delle Venezie“ oziroma „Beneških okolišev“ – kategorija „vino“

KRATEK OPIS

— Barva: od zelenkasto rumene do zlatorumene

— Vonj: saden, z zaznavami po belomesnatem in zrelem sadju, odvisno od sortne sestave, izrazit, včasih z rahlimi aromatičnimi notami belega cvetja

— Okus: polsuh do polsladek, skladen, strukturiran, včasih s svežimi notami, povezanimi z vsebnostjo kislin

— Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola (v vol. %): 11,00 %

— Najmanjši ekstrakt brez sladkorja (g/l): 14,0 g/l

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne in EU zakonodaje.

SPLOŠNE ANALITSKE LASTNOSTI

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %):

—

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %):

—

Najnižja vsebnost skupnih kislin:

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter):

—

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter):

—

5. Enološki postopki

5.1. Posebni enološki postopki

—

5.2. Največji donosi

Belo vino (kategorija vino); pinot grigio (kategorija vino, peneče vino, kakovostno peneče vino, biser vino)

18 000 kilogramov grozdja na hektar

Belo vino (kategorija vino); pinot grigio (kategorija vino, peneče vino, kakovostno peneče vino, biser vino)

126 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Grozdje, ki se uporablja za proizvodnjo vin z DOC „delle Venezie“ oziroma „Beneških okolišev“, se prideluje na proizvodnem območju, ki zajema avtonomno pokrajino Trento ter deželi Furlanija - Julijska krajina in Benečija.

7. Glavne sorte vinske trte

Chardonnay B.

Garganega B. – garganego

Müller thurgau B. – riesling x sylvaner

Pinot bianco B. – pinot

Pinot grigio – pinot

Pinot grigio – pinot gris

Tocai friulano B. – friulano

Tocai friulano B. – tai

Verduzzo friulano B. – verduzzo

Verduzzo trevigiano B. – verduzzo

8. Opis povezave

8.1. Označba „delle Venezie“ oziroma „Beneških okolišev“ za kategorije vino, peneče vino, kakovostno peneče vino, biser vino

Naravni dejavniki, pomembni za povezavo: območje ZOP „delle Venezie“ oziroma „Beneških okolišev“ zajema upravna ozemlja avtonomne pokrajine Trento ter dežel Furlanije - Julijske krajine in Benečije. Ozemlje zaznamuje gorska veriga na severu, ki obdaja proizvodno območje in ga varuje pred hladnimi severnimi in severovzhodnimi vetrovi. Po njem teče več velikih rek in potokov s stalnim pretokom, ob katerih je nastalo vinogradništvo. Glavne reke so: Adiža, Brenta, Piava, Tilment in Soča. Za podnebje so značilne povprečne letne temperature med 10 in 14 °C. Najhladnejša meseca sta december in januar, najtoplejša pa julij in avgust s povprečno temperaturo med 20 in 25 °C. Povprečna letna količina padavin na tem območju je 700–1 300 mm. Kljub veliki količini padavin sestava tal omogoča ustrezno odtekanje vode. Zaradi padavin in dobre razpoložljive vlage v tleh na tem območju ni težav s pomanjkanjem vode. Drugi dejavniki, ki so značilni za podnebje na ozemlju kontrolirane označbe porekla „delle Venezie“ oziroma „Beneških okolišev“, so blažilni učinki alpskega gorskega in predgorskega loka na severu ter Jadranskega morja na jugu, ki skupaj znatno vplivajo na temperaturo, saj blažijo ekstremne poletne in zimske temperature. Dodaten element je učinek premikanja zračnih gmot pod vplivom Jadranskega morja in gorskega sistema, ki uravnavata njihov pretok in s tem tudi količino padavin. Zlasti spreminjanje smeri vetra čez dan v avgustu in septembru povzroča optimalna nihanja temperature za zorenje grozdja. Trije sestavni deli območja, alpsko predgorje in pogorje, Jadransko morje in omrežje rek, ki prečkajo celotno območje od severa do juga, oblikujejo razmejeno geografsko območje v enovito celoto.

Z vidika tal so alpsko predgorje in hribi sestavljeni predvsem iz apnenčastih tvorb ali apnenčasto-dolomitnih tvorb iz mezozoika, pri čemer tekstura tal omogoča ustrezno odtekanje vode.

Za nižinska območja so značilne aluvialne naplavine materialov, ki jih prenašajo različne reke, ki prečkajo celotno območje, in tla z različno teksturo, od peščene ilovice do peščeno-meljaste ilovice, včasih z debelimi plastmi glinasto-meljastih usedlin, pri čemer je za takšna tla na splošno značilno, da omogočajo dobro odtekanje vode in so zlasti primerna za vinogradništvo.

Zgodovinski in človeški dejavniki, pomembni za povezavo: na severovzhodu Italije so se vinogradi začeli pojavljati med sedmim in petim stoletjem pr. n. št, povezovalni dejavnik v zgodovini pridelave vina „delle Venezie“ oziroma „Beneških okolišev“ pa je Beneška republika.

Beneški trgovci so od sredine 14. stoletja do približno leta 1700 nadzorovali skoraj celotni trg kakovostnega vina iz vzhodnega Sredozemlja v bogate regije severne Evrope. Benetke so takrat uredile ne le pomorske in komercialne dejavnosti, ampak tudi gozdarsko ali kmetijsko gospodarjenje. Z napredovanjem po rečnih poteh navzgor je beneško plemstvo postopoma prevzelo ozemlje in razvilo poslovno upravljanje po takratnih inovativnih vzorcih. Beneške značilnosti so bile prepoznavne v pomembnih kmečkih dvorcih, ki so še vedno značilni za območje kontrolirane označbe porekla DOC „delle Venezie“ oziroma „Beneških okolišev“.

Takrat vina niso bila določena le po barvi (bela ali rdeča), ampak tudi po imenu sorte, iz katere se bila pridelana, in krajih, iz katerih so izvirala. V pisnih virih iz tega obdobja se začneta pojavljati tudi besedi „ramato“ in „rosato“, tj. bakrene in rožnate barve.

Sodobno vinogradništvo se je razvilo po zaslugi šol S. M. v krajih Adige in Conegliano, na katerih so učili in razširjali nove vinogradniške in vinarske tehnike. K temu so bistveno prispevali vinogradniki na območju kontrolirane označbe porekla DOC, ki so uvedli inovativne postopke in metode upravljanja, ki so bili hkrati okoljsko trajnostni in ekonomsko vzdržni. Vlogo so imele tudi zadruge za izboljšanje zemljišč, ki so bile dolgo odgovorne za upravljanje pomembnih omrežij za distribucijo vode, s katerimi so premagovali obdobja izjemnega pomanjkanja padavin.

Ob koncu 19. stoletja, ko so bile uvedene sorte chardonnay in razni pinoti, je to območje postalo glavno središče gojenja in proizvodnje mirnih vin, biser vin in penečih vin v državi. Na območju označbe „delle Venezie“ oziroma „Beneških okolišev“ so idealne razmere zlasti za gojenje sorte pinot grigio, saj se kakovostne in posebne enološke lastnosti grozdja najbolje izrazijo v tem okolju. Od leta 1977 do danes so vinogradniki tržili zadevna vina predvsem z geografsko označbo „delle Venezie“ oziroma „Beneških okolišev“.

8.2. Označba „delle Venezie“ oziroma „Beneških okolišev“ za kategorije peneče vino (4), kakovostno peneče vino (5), biser vino (8)

Informacije o kakovosti/lastnostih vin, ki jih je mogoče pripisati predvsem geografskemu okolju

Barva vin pinot grigio „delle Venezie“ oziroma „Beneških okolišev“ v kategorijah penečega vina, kakovostnega penečega vina in biser vina je predvsem slamnato rumena do zlatorumena, včasih z bakrenimi do rožnatimi odsevi (v značilnem odtenku sorte). Pena pri biser vinih je drobna in neobstojna, pri penečih vinih pa drobna in obstojna, kar je odvisno tudi od različnih ravni tlaka.

Pri vrsti vina rosé/bakreno, odvisno od vrenja, barva postane izrazitejša z odtenki, ki segajo od globoke zlate do žive rožnate ali bakrene.

Vonj vina je značilen za to sorto, in sicer saden z zaznavami po belomesnatem sadju, kot so hruške in jabolka vse do tropskega sadja, izrazit, včasih z rahlimi aromatičnimi notami belega cvetja in oreškov zaradi postopka avtoklaviranja.

Po okusu so peneča in biser vina skladna, s svežimi notami in uravnoteženo vsebnostjo kislin; poleg tega so po vsebnosti sladkorja vina iz kategorij penečih vin popolnoma suha do polsuha, medtem ko so vina v kategoriji biser vina suha do polsuha.

Vzročna povezava med elementi geografskega območja ter kakovostjo in lastnostmi proizvoda, ki jih je mogoče pripisati predvsem geografskemu okolju

Navedene posebne lastnosti penečih in biser vin izhajajo iz prepleta talnih in podnebnih razmer na območju proizvodnje ter človeških dejavnikov, ki so v preteklosti in do danes skupaj vplivali na enološki potencial grozdja in tehnologije predelave.

Za geografsko okolje proizvodnega območja je zlasti značilno zmerno, sveže in vetrovno podnebje, tla, ki omogočajo dobro odtekanje vode, ter zadostna in porazdeljena oskrba z vodo, ki omogoča enakomerno zorenje grozdov. Poleg tega izrazito nihanje med dnevnimi in nočnimi temperaturami med zorenjem grozdov omogoča izoblikovanje ter ohranjanje kisle in aromatične strukture grozdja, s tem pa tudi svežine vina.

Zaradi občutljivosti sorte pinot grigio za necvetnice ter okoljske in podnebne dejavnike, kot so čezmerno visoke temperature in nihanja v oskrbi z vodo, morajo pridelovalci vložiti veliko truda, da jim uspe pridelati grozdje, ki je najprej zdravo in za katerega je nato značilno pravo ravnotežje med vsebnostjo sladkorja in aromatičnih sestavin, da je primerno za nadaljnjo predelavo v peneča in biser vina z ustrezno vsebnostjo kislin. Ključnega pomena je, kako pridelovalci upravljajo vinograd, kar med drugim zajema izbiro podlage, metodo gojenja, pletev in upravljanje vodnih virov.

Vse to je bistveno za pridelavo grozdja, primernega za zvrščanje penečih ali biser vin, da se proizvedejo vina z značilnimi organoleptičnimi lastnostmi sorte.

Peneča in biser vina „delle Venezie“ oziroma „Beneških okolišev“ so tudi sad tehnoloških inovacij v avtoklavnem postopku, s katerim je postopek predelave kvasovk učinkovitejši, in torej tudi v aromatskem profilu in prijetnosti proizvedenih vin, katerih posebne organoleptične lastnosti se lahko bolje izrazijo s poudarjanjem zlasti svežih in cvetličnih not, ki večinoma izvirajo iz grozdja in so izraz idealnega okolja za pridelavo vin pinot grigio.

Edinstvenost in drugačnost penečih vin in biser vin pinot grigio z območja s kontrolirano označbo porekla DOC torej temeljita na uravnoteženih kislinah, ki poudarijo prijetno aromo in s tem tudi splošno eleganco vin, ti pa sta končni rezultat ustreznih postopkov predelave.

8.3. Označba „delle Venezie“ oziroma „Beneških okolišev“ – kategorija „vino“

Informacije o kakovosti/lastnostih vina, ki jih je mogoče pripisati predvsem geografskemu okolju

Barva vin pinot grigio „delle Venezie“ oziroma „Beneških okolišev“ je bledo slamnato rumena do odtenkov, ki imajo zaradi vrenja včasih bakrene ali rožnate odseve (v značilnem odtenku sorte).

Pri vrsti vina rosé/bakren, odvisno od vrenja, barva postane izrazitejša z odtenki, ki segajo od globoko zlate do žive rožnate ali bakrene.

Za vonj vina so značilne sortne note, in sicer sadne, ki med drugim vzbujajo zaznave po belomesnatem sadju, kot so hruške in jabolka vse do tropskega sadja, vonj je izrazit, včasih z rahlimi aromatičnimi notami belega cvetja. Okus vina je svež in skladen, njegove različice pa so lahko suhe do polsuhe; odlikuje ga prijetna svežina, za katero je značilna kiselkasta nota sorte.

Po talnih in podnebnih razmerah na proizvodnem območju vina zaznamujejo značilne sveže note, ki so predvsem posledica znatne vsebnosti kislin in uravnoteženih aromatičnih sestavin grozdja, s tem pa tudi proizvedenega vina.

Barva belega vina „delle Venezie“ oziroma „Beneških okolišev“ je zelenkasto rumena do zlatorumena. Vino ima sadno aromo z zaznavami po belomesnatem sadju in zrelem sadju, odvisno od sortne sestave; vonj je izrazit, včasih z rahlimi aromatičnimi notami belega cvetja. Okus je skladno suh do polsuh, vino je strukturirano, včasih s svežimi notami, povezanimi z vsebnostjo kislin.

Vzročna povezava med elementi geografskega območja ter kakovostjo in lastnostmi proizvoda, ki jih je mogoče pripisati predvsem geografskemu okolju

Navedene posebne lastnosti pinot grigio in belega vina „delle Venezie“ oziroma „Beneških okolišev“ izhajajo iz prepleta talnih in podnebnih razmer na območju proizvodnje ter človeških dejavnikov, ki so tradicionalno in vse do danes vplivali na enološki potencial grozdja in tehnologije predelave.

Geografsko okolje proizvodnega območja zaznamujejo zlasti zmerno, sveže in vetrovno podnebje, tla, ki omogočajo dobro odtekanje vode, ter dobra in porazdeljena oskrba z vodo, ki omogoča enakomerno zorenje grozdov in s tem pridelavo grozdja s precejšnjo vsebnostjo kislin. Izrazito nihanje med dnevnimi in nočnimi temperaturami med zorenjem grozdov omogoča izoblikovanje ter ohranjanje kisle in aromatične strukture grozdja, s tem pa tudi svežine vin.

Ker so poleg tega sorte, ki se uporabljajo za proizvodnjo zadevnih vin, občutljive za necvetnice ter okoljske in podnebne dejavnike, je za končni rezultat ključnega pomena vloga pridelovalcev pri upravljanju vinogradov, kar med drugim zajema izbiro podlag, metodo gojenja in pletve, da pridelajo zdravo grozdje s pravim ravnotežjem med vsebnostjo sladkorja, kislin in aromatičnih sestavin.

Posebne spretnosti vinogradnikov vplivajo na to, kakšno grozdje pride v klet in kako se izvajajo postopki proizvodnje vina, ki so bistveni za ohranitev posebnih organoleptičnih lastnosti vin, kar omogoča proizvodnjo skladnih vin z značilnimi svežimi notami, ki zaznamujejo vina z območja kontrolirane označbe porekla DOC „delle Venezie“ oziroma „Beneških okolišev“.

Pinot grigio ni sorta, ki bi bila razširjena povsod. V okoljih, v katerih so obdobja visokih temperatur daljša in v rastni dobi ni dovolj vode, se značilne organoleptične lastnosti sorte namreč ne izrazijo v celoti.

Kar zadeva posebne organoleptične lastnosti grozdja, naj bo to pinot grigio ali nekatere druge sorte, iz katerih se zvršča belo vino, je namen ciklov stiskanja grozdja, temperature in trajanja vrenja pridobivanje vin z opisanimi lastnostmi.

Zlasti organoleptične lastnosti vina pinot grigio „delle Venezie“ oziroma „Beneških okolišev“, ki danes poosebljajo referenčni organoleptični slog in s tem dejavnik, zaradi katerega je ta pinot grigio edinstven in drugačen od vin pinot grigio z drugih območij, so posledica medsebojnega vplivanja teh okoljskih dejavnikov in sklopa človeških dejavnikov, ki izhajajo iz izkušenj in znanja, ki so jih s časom razvili vinogradniki.

Celo pri belem vinu „delle Venezie“ oziroma „Beneških okolišev“ so posebne kakovostne in organoleptične lastnosti ter uravnoteženi profil kislin in arom, ki poudari prijetno aromo in s tem splošno eleganco vin, sad medsebojnega vplivanja teh okoljskih dejavnikov in sklopa človeških dejavnikov.

9. Drugi poglavitni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Uporaba izraza rosé

Pravni okvir:

zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju.

Opis pogoja:

„Za vrste vina rožnate ali bakrene barve se lahko uporablja tudi izraz ‚rosé‘.“

Obveznost navedbe letnika pridelave grozdja

Pravni okvir:

zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju.

Opis pogoja:

„Pri predstavitvi in označevanju vin z ZOP ‚delle Venezie‘ oziroma ‚Beneških okolišev‘, razen neletniškega penečega vina in biser vina, je treba navesti leto pridelave grozdja.“

Posode

Pravni okvir:

zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju.

Opis pogoja:

1. „Vina z ZOP „delle Venezie“ oziroma „Beneških okolišev“ se sprostijo v porabo v steklenicah do 6 litrov, zaprtih z dorobnim zamaškom in navojnim zamaškom z dolgo kapsulo. Dovoljena je tudi uporaba nesteklenih posod, ki so izdelane iz meha iz večplastnega polietilena in poliestra v škatli iz kartona ali drugega togega materiala s prostornino do 6 litrov v skladu z veljavno nacionalno in EU zakonodajo.

2. Peneče vino pinot grigio s kontrolirano označbo porekla „delle Venezie“ oziroma „Beneških okolišev“ se lahko sprosti v porabo samo v steklenicah do 18 litrov.

Za zapiranje penečih vin se uporabljajo nacionalna in EU pravila, ki urejajo to področje, razen plastičnih zamaškov. Vendar je pri steklenicah s prostornino do 0,200 litra dovoljena tudi uporaba plastičnih navojnih pokrovčkov, tudi z nastavkom v obliki gobe, ali odtržnih pokrovčkov.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/17296

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.