EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 28.4.2021 COM(2021) 213 final POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ Evropski strukturni in investicijski skladi za obdobje 2014–2020





Zbirno poročilo za leto 2020 na podlagi letnih poročil o izvajanju programov

v letih 2014–2019 {SWD(2021) 86 final}



Evropski strukturni in investicijski skladi za obdobje 2014–2020

Zbirno poročilo za leto 2020 na podlagi letnih poročil o izvajanju programov

v letih 2014–2019 1.Uvod Evropski strukturni in investicijski skladi (v nadaljnjem besedilu: skladi ESI) so sestavljeni iz petih instrumentov, ki jih skupaj upravljajo Evropska komisija in države članice: Evropskega sklada za regionalni razvoj (v nadaljnjem besedilu: ESRR), Evropskega socialnega sklada (v nadaljnjem besedilu: ESS), Kohezijskega sklada, Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (v nadaljnjem besedilu: EKSRP) ter Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo (v nadaljnjem besedilu: ESPR). Iz skladov ESI se financirajo naložbe, ki pomembno prispevajo k strategiji Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast. Skladi ESI, ki so v obdobju 2014–2020 pomenili 44 % proračuna EU, spodbujajo skladen, uravnotežen in trajnostni razvoj Unije, prinašajo veliko evropsko dodano vrednost ter prispevajo k ekonomski, socialni in teritorialni koheziji in konvergenci, vse to pa so pomembni osnovni pogoji za dobro delovanje ekonomske in monetarne unije. Skladi ESI so pomemben vir financiranja za več glavnih ciljev Komisije Ursule von der Leyen. Podpora za nizkoogljično gospodarstvo, za okolje ter za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje pripomore k doseganju ambicioznih ciljev evropskega zelenega dogovora. Naložbe, ki podpirajo uvedbo širokopasovnih povezav ter digitalno preobrazbo gospodarstva, tehnologije, storitve, znanja in spretnosti, bodo pripomogle k doseganju cilja v zvezi z Evropo, pripravljeno na digitalno dobo. Podpora podjetjem pri prizadevanjih za večjo produktivnost in konkurenčnost, naložbe v zdravstveno in socialno varstvo, izobraževanje, znanja, spretnosti in stanovanjske objekte ter obravnavanje posebnih izzivov, s katerimi se spopadajo podeželska območja in njihovi prebivalci, pripomorejo h graditvi gospodarstva za ljudi. Skladi ESI zagotavljajo trajne izboljšave v gospodarstvu in kakovosti življenja za vse, pri čemer v prehodu v zeleno in digitalno gospodarstvo ne bo zapostavljen noben človek in nobena regija. Skladi ESI podpirajo predvsem dolgoročne naložbene strategije, uporabiti pa jih je mogoče tudi v odziv na nastajajoče potrebe. Za blažitev negativnih posledic zdravstvene in gospodarske krize, ki jo je povzročil izbruh pandemije COVID-19, so bila sredstva iz skladov ESI hitro preusmerjena za boj proti posledicam krize. Z retroaktivnostjo za izdatke, nastale od februarja 2020, so skladi ESI zagotovili bistven nujni odziv na krizo, saj so podprli nakup medicinske opreme ter zagotovili pomoč podjetjem, delavcem in ranljivim skupinam prebivalstva pri spopadanju s krizo, s čimer so dokazali svojo prožnost in zmožnost hitrega odzivanja v nepredvidljivih okoliščinah. To je privedlo do mobilizacije približno 20 milijard EUR do konca leta 2020 in njihove preusmeritve v nastajajoče nujne potrebe. V tem poročilu je povzeto izvajanje skladov ESI v obdobju 2014–2019. Podaja informacije o napredku pri finančnem izvajanju ter o tem, kaj vse je bilo s skladi doseženo do konca leta 2019 z vidika fizičnih izložkov in rezultatov. Poročilo temelji na informacijah iz spremljanja iz letnih poročil o izvajanju iz leta 2019, ki so jih države članice predložile Komisiji v zvezi s svojimi naložbenimi programi. Rok za oddajo letnih poročil o izvajanju programov je bil s 30. junija podaljšan na 30. september 2020, v skladu z naložbeno pobudo v odziv na koronavirus, ki spreminja uredbo o skupnih določbah. Skladno s tem je bila odložena tudi objava tega poročila, kar je Komisiji omogočilo, da je v njem zagotovila že nekaj informacij o finančnem izvajanju skladov ESI v letu 2020 in njihovi mobilizaciji za blažitev posledic pandemije COVID-19. To zbirno poročilo za leto 2020 povzema pospešeno finančno izvajanje, ki se je v letu 2019 ohranjalo na vseh tematskih področjih. Prikazuje, da je raven finančnega izvajanja skladna z večletno naravo politik, financiranih s skladi ESI. Do konca leta 2019 je bilo porabljenih več kot 260 milijard EUR, kar pomeni 41 % vseh dodeljenih sredstev. Napredek pri finančnem izvajanju se je med različnimi tematskimi področji razlikoval, pri čemer je bila najuspešnejša podpora konkurenčnosti MSP, prilagajanju podnebnim spremembam in preprečevanju tveganj ter prometni infrastrukturi in energetski omrežni infrastrukturi. Dosežki leta 2019 so bili v več primerih znatno boljši od skupnih dosežkov v obdobju 2014–2018, merjenih s kazalniki. Pretekle izkušnje kažejo, da dosežki sofinanciranih operacij, podprtih s skladi ESI, tesno sledijo ravni finančnega izvajanja v državah članicah. 2.Pregled izvajanja 2.1.Finančno izvajanje Za obdobje 2014–2020 je iz skladov ESI namenjenih 461 milijard EUR, a stroški upravičencev projektov so upravičeni do sofinanciranja iz skladov do konca leta 2023 (v primeru EKSRP do konca leta 2025). Skladi ESI imajo torej desetletno obdobje izvajanja; leto 2019 je bilo šesto leto. Skladi, dopolnjeni z nacionalnim sofinanciranjem, v programskem obdobju 2014–2020 spodbujajo skupne naložbe v višini 643 milijard EUR. Finančni obseg projektov, ki so jih države članice izbrale za podporo iz skladov ESI do konca leta 2019, znaša 570,6 milijarde EUR in pomeni 89 % vseh dodeljenih sredstev. To je v primerjavi s stanjem ob koncu leta 2018 precejšnje, 17-odstotno povečanje in potrjuje, da se je pospešeno izbiranje projektov, ki se je začelo leta 2016, nadaljevalo tudi leta 2019. Med skladi sicer obstajajo razlike, a splošen trend je spodbuden in kaže, da države članice dobro napredujejo pri izbiri projektov in se približujejo popolni uporabi dodeljenih sredstev, razpoložljivih v programskem obdobju 2014–2020. Za dolgoročne naložbene politike je običajno značilna zakasnitev med različnimi fazami: načrtovanje programov, izbira operacij, izvajanje in izdatki. Pretekli dokazi kažejo, da je finančno izvajanje skladov ESI v prvih letih izvajanja počasnejše, pozneje pa se znatno pospeši. Obdobje 2014–2020 ni nobena izjema. Konec leta 2016 je stopnja porabe znašala le 7 %, leta 2017 pa se je zelo povečala in konec leta 2019 dosegla 41 % (pri EKSRP celo 53 %). Po pričakovanjih se bo stopnja porabe v naslednjih letih še povečala. Najnovejši finančni podatki, ki so jih države članice sporočile za leto 2020, potrjujejo pozitivne trende v stopnji izbiranja in stopnji porabe, ki sta do konca leta 2020 dosegli 101 % oziroma 56 %. Povečanje porabe v letu 2020 za 15 odstotnih točk je večje od povečanja leta 2019. To pomeni, da se stopnja izvajanja v izjemnih okoliščinah krize zaradi pandemije COVID-19 ni zmanjšala. Kar zadeva izplačila državam članicam iz proračuna EU, je bil do konca leta 2019 izplačan skupni neto znesek v višini 182,2 milijarde EUR (39,5 %, vključno s predplačili in vmesnimi plačili prijavljenih izdatkov, od katerih so bili odšteti izterjani zneski), ki se je do konca leta 2020 povečal na 253,7 milijarde EUR (55 %). Leta 2019 je bilo razveljavljenih 130,3 milijona EUR. 2.2.Ključni dosežki skladov ESI Regulativni okvir za obdobje 2014–2020, ki ureja sklade ESI, določa sklop skupnih kazalnikov, ki Komisiji omogoča zanesljivo in skladno spremljanje uspešnosti naložbenih ukrepov in učinkov. Do konca leta 2019 je bilo za podporo iz skladov izbranih več kot 13 milijonov projektov.

Sklad Kumulativno število projektov, izbranih do konca leta 2019 Kohezijski sklad 216 088 EKSRP 1 523 204 ESPR 47 038 ESRR 3 211 554 ESS/PZM 8 801 758 Skupaj 13 015 692 Najpomembnejši podatki o uspešnosti, ki so bili v zvezi s temi projekti sporočeni do konca leta 2019, so bili: ·2,1 milijona podjetij je bilo izbranih za podporo iz skladov ESI, od katerih jih je 1,6 milijona že prejelo podporo; ·s podporo ESRR je bilo ustvarjenih 184 000 novih delovnih mest; ·36,4 milijona udeležencev je imelo korist od projektov, ki prejemajo podporo iz ESS in pobude za zaposlovanje mladih (PZM); ·doslej je podporo za pomoč kmetijskemu sektorju in podeželskim podjetjem za povečanje konkurenčnosti ter za ustvarjanje in ohranjanje delovnih mest na podeželskih območjih prejelo 1,5 milijona projektov; za podporo pri gospodarjenju z zemljišči za boljšo zaščito biotske raznovrstnosti je bilo izbranih 31 milijonov hektarjev kmetijskih zemljišč ali 18 % kmetijske površine v uporabi; ·skoraj 3 500 lokalnih akcijskih skupin za izvajanje pristopa LEADER, podprtih v okviru EKSRP, pokriva 61 % celotnega podeželskega prebivalstva (176 milijonov prebivalcev); ·konec leta 2019 je bilo v okviru ESPR podprtih 367 lokalnih akcijskih skupin za ribištvo. Od teh jih je delovalo skoraj 93 %. 2.3.Finančno reprogramiranje po pregledu uspešnosti Skladno z okrepljeno usmerjenostjo skladov ESI v uspešnost v programskem obdobju 2014–2020 je bila oblikovana rezerva za uspešnost v višini 6 % teh skladov, njena končna dodelitev pa je bila pogojena z doseganjem mejnikov uspešnosti, določenih za leto 2018 in dogovorjenih ob začetku programskega obdobja. Komisija je pregledala uspešnost programov, sofinanciranih iz skladov ESI v letu 2019. Pri pregledu so bili dosežki programov do konca leta 2018 primerjani z mejniki uspešnosti. Rezerva za uspešnost je bila nato dodeljena prednostnim nalogam, ki so dosegle mejnike uspešnosti. Na splošno je bila velika večina prednostnih nalog, ki so pomenile 84 % dodelitve rezerve za uspešnost, ocenjenih kot uspešnih. To je ustrezalo 22 milijardam EUR od skupnega zneska rezerve za uspešnost v višini 26,1 milijarde EUR. Za preostale prednostne naloge, ki mejnikov niso dosegle, so morale države članice predlagati prerazporeditev ustrezne rezerve za uspešnost (4,1 milijarde EUR) uspešnim prednostnim nalogam. Pri prednostnih nalogah, ki niso uspele doseči mejnikov, so bile razlog za neuspešnost predvsem težave in pomanjkljivosti pri izvajanju, kot so manjša potreba po financiranju od pričakovane, počasni upravni postopki, ki so povzročili zamude pri izvajanju projektov, vzpostavitev ugodnejših nacionalnih instrumentov, ki so izpodrinili sklade ESI, ter zunanji dejavniki, na katere organi, pristojni za programe, niso imeli vpliva. Pregled uspešnosti je povzročil precejšnje reprogramiranje, ki je v nekaterih primerih preseglo zgolj prerazporeditev rezerve za uspešnost in je vključevalo dodatne prerazporeditve finančnih sredstev med tematskimi področji programov. Komisija je po oceni predlogov držav članic za reprogramiranje konec leta 2019 in na začetku leta 2020 sprejela spremenjene programe. Pregled uspešnosti je na splošno prinesel optimizacijo dodelitve sredstev iz skladov tematskim področjem, ki so izkazala dobro uspešnost. Reprogramiranje zagotavlja višjo dodano vrednost ter je izboljšalo učinkovitost skladov ESI pri prispevanju k doseganju ciljev programov. 2.4.Podpora skladov ESI v boju proti krizi zaradi COVID-19 Kriza zaradi COVID-19 pomeni velik izziv za Evropsko unijo kot celoto. Nacionalne, regionalne in lokalne skupnosti so v boju proti bolezni in pri odpravljanju njenih socialno-ekonomskih posledic najbolj obremenjene. Komisija je marca in aprila 2020 predstavila dva svežnja ukrepov: naložbeno pobudo v odziv na koronavirus (CRII) in naložbeno pobudo v odziv na koronavirus plus (CRII+) za mobilizacijo kohezijske politike EU za boj proti krizi. Evropski parlament in Svet EU sta predloga hitro sprejela . Svežnja CRII sicer ne zagotavljata novih finančnih sredstev EU, zagotavljata pa likvidnost in prožnost za preusmeritev neporabljenih sredstev tja, kjer so najbolj potrebna. Nekatere razpoložljive prožnosti vključujejo: prenos nedodeljenih sredstev EU med skladi in kategorijami regij, takojšnje povečanje likvidnosti za izboljšanje denarnega toka, možnost povečanja stopnje sofinanciranja EU na 100 % za obračunsko leto 2020–2021 ter možnost uvedbe zahtevkov za povračilo za izdatke zaradi COVID-19, nastale od 1. februarja 2020. Naložbe držav članic so usmerjene v: zdravstveni sektor za zagotovitev osebne zaščitne opreme, financiranje testiranja in podporo bolnišnicam z nakupom dodatne medicinske opreme; poslovni sektor za zagotovitev obratnih sredstev MSP, pospešitev digitalizacije ter vzpostavitev ali preoblikovanje finančnih instrumentov; podporo ljudem za izvajanje shem za ohranitev delovnih mest in pomoč ranljivim skupinam. Do konca leta 2020 so bili najpomembnejši podatki o obsegu sredstev, preusmerjenih v okviru skladov kohezijske politike (ESRR, ESS in Kohezijskega sklada) naslednji: reprogramiranje: ·7 milijard EUR za zdravstvene ukrepe; ·11 milijard EUR za podporo podjetjem;

·3,1 milijarde EUR neposredne podpore za ljudi, vključno z delavci in ranljivimi skupinami; financiranje in spremenjena pravila: ·7,6 milijarde EUR takojšnjega povečanja likvidnosti; ·166 programov kohezijske politike je izbralo 100-odstotno sofinanciranje EU, s čimer je bilo prihranjenih 6,2 milijarde EUR sredstev nacionalnega sofinanciranja, ki so bila lahko uporabljena za druge nacionalne ukrepe za odzivanje na krizo; ·5,5 milijarde EUR je bilo prenesenih med skladi in med kategorijami regij. Do konca leta 2020 je bilo za boj proti krizi mobiliziranih/reprogramiranih skupno 19,7 milijarde EUR sredstev kohezijske politike. Portal o koronavirusu na odprti podatkovni platformi zagotavlja najnovejše informacije o teh podatkih. Za pomoč pri blažitvi socialno-ekonomskih posledic pandemije na kmetijstvo in podeželska območja je bil uveden nov ukrep EKSRP, ki kmetom in podeželskim podjetjem, še posebno prizadetim zaradi krize zaradi COVID-19, zagotavlja začasno likvidnostno podporo. Do konca leta 2020 je bil nov ukrep aktiviran v več kot 40 nacionalnih ali regionalnih programih razvoja podeželja v 14 državah članicah. Za ukrep je bilo dodeljenih več kot 700 milijonov EUR. Poleg tega so bile s pobudo CRII+ uvedene nove možnosti uporabe finančnih instrumentov, ki jih podpira EKSRP, za financiranje samostojnih posojil in jamstev za obratna sredstva za MSP. Do konca leta 2020 so bile pri sedmih finančnih instrumentih, ki jih podpira EKSRP, uvedene take možnosti v okviru sprememb programov razvoja podeželja, povezanih s pandemijo COVID-19. Poleg tega so bile vzpostavljene različne prožnosti za pomoč državam članicam in upravičencem pri obravnavi posledic pandemije. Na primer, postopki za spremembe regionalnih programov razvoja podeželja in pravila nadzora za te programe so bili spremenjeni, v nekaterih primerih so bila izplačila upravičencem izvedena vnaprej, roki za predložitev vlog za podporo pa podaljšani. Podobno je bila zaradi pandemije COVID-19 v okviru ESPR uvedena nujna pomoč kot nadomestilo za začasno ustavitev ribolovnih dejavnosti ter začasno ustavitev ali zmanjšanje proizvodnje in predelave. Ti ukrepi naj bi v letu 2020 po pričakovanjih še naprej ohranjali zadostne ravni izvajanja, ohranili naložbe in dejavnosti v kontekstu pandemije ter podpirali splošni trend izboljšanja, naveden v oddelku 2.1. Okvir 1: primer, kako skladi ESI prispevajo k odzivu na pandemijo COVID-19 •Za spopadanje z izzivi, povezanimi s pandemijo COVID-19, ki vplivajo na MSP v okrožju Gävleborg (Švedska), projekt „Spreminjamo se!“ tem MSP zagotavlja podporo in svetovanje, da bi postala bolj inovativna, digitalizirana, trajnostna in konkurenčna. Projekt bo prav tako vzpostavil platformo za učenje za izmenjavo izkušenj in analizo posledic krize zaradi COVID-19 v širši regiji Norra Mellansverige. Polovico stroškov projekta krije ESRR z nepovratnimi sredstvi v višini 2,7 milijona EUR. 3.Izvajanje po ključnih tematskih področjih V nadaljevanju je predstavljen pregled dosežkov skladov po glavnih področjih politike. Objava tega zbirnega poročila za leto 2020 sovpada s posodobitvijo odprte podatkovne platforme za sklade ESI, ki prikazuje finančni obseg izbranih projektov in izdatkov ter napovedi in dosežke za skupne kazalnike, kot so jih sporočili organi, pristojni za programe, za leto 2019. Platforma prikazuje najnovejše sporočene vrednosti, ki se lahko razlikujejo od podatkov, ki so bili na voljo ob dokončnem oblikovanju tega besedila. 3.1.Pametna rast: raziskave in inovacije, informacijske in komunikacijske tehnologije ter konkurenčnost malih in srednjih podjetij Skupni načrtovani znesek (EU + nacionalna sredstva, v milijardah EUR) Za pametne cilje, ki zajemajo raziskave, tehnološki razvoj in inovacije, IKT in konkurenčnost MSP, je namenjenih skupaj 189 milijard EUR, ki pomenijo 30 % vsega financiranja. Do konca leta 2019 so projekti, izbrani za te cilje, predstavljali 144 milijard EUR, tj. 88 % vseh dodeljenih sredstev (v spodnjem grafu dodeljeno projektom), 64,5 milijarde EUR, tj. 40 % dodeljenih sredstev, pa je že bilo izplačanih upravičencem projektov (porabljeno s projekti). dodeljeno projektom porabljeno s projekti raziskave in inovacije informacijske in komunikacijske tehnologije konkurenčnost MSP Finančno izvajanje (v % skupnega načrtovanega zneska)

Uporaba skladov ESI za spodbujanje raziskav in inovacij je ključna za pomoč državam članicam in regijam pri ustvarjanju pogojev, potrebnih za inovacije, raziskave in razvoj na terenu. Podpiranje inovacij s strategijami za pametno specializacijo je ključno za vrsto prednostnih nalog Komisije, zlasti za evropski zeleni dogovor, gospodarstvo za ljudi in Evropo, pripravljeno na digitalno dobo. Do konca leta 2019 so bili na področju raziskav in inovacij zabeleženi pomembni dosežki. Na primer, zaradi podpore ESRR je več kot 34 000 podjetij sodelovalo z raziskovalnimi ustanovami (53 % ciljne vrednosti) in več kot 17 000 podjetij je na trg uvedlo nove proizvode (59 % ciljne vrednosti in povišanje za 20 odstotnih točk v primerjavi z letom 2018). Skladi ESI z izboljšanjem infrastrukture IKT, opolnomočenjem ljudi, podjetij in javnih organov z novo generacijo tehnologij ter znanji in spretnosti pomembno prispevajo k digitalni preobrazbi evropskega gospodarstva. Izbiranje projektov se je leta 2019 znatno povečalo, in sicer za 3 milijarde EUR, kar pomeni 83 % vseh dodeljenih sredstev. Izplačila, ki zaostajajo za drugimi področji politike (27 % vseh dodeljenih sredstev), hitro zmanjšujejo zaostanek in so se v letu 2019 povečala za 12 odstotnih točk. Ker se za leto 2020 in pozneje pričakuje uresničitev večine naložb, bodo skladi ESI Evropi pomagali, da bo pripravljena na digitalno dobo. Zaradi projektov, ki jih podpira ESRR, ima več kot 4,5 milijona gospodinjstev že zdaj boljši dostop do širokopasovnih povezav. Pričakuje se, da bo do konca programskega obdobja take koristi imelo še skoraj 12 milijonov gospodinjstev. Na podeželju je bilo pri več kot 1 400 naložbenih operacijah porabljenih skupaj več kot 830 milijonov EUR podpore EKSRP za izboljšanje dostopnosti, uporabe in kakovosti IKT. Več kot 5 milijonov ljudi na podeželju lahko uporablja izboljšano infrastrukturo ali storitve IKT. Ker je 16 % vseh dodeljenih sredstev iz skladov ESI namenjenih MSP, so ESRR, EKSRP in ESPR največji viri financiranja EU za MSP ter prispevajo k prednostni nalogi Komisije v zvezi s spodbujanjem „gospodarstva za ljudi“. Skladi zagotavljajo podjetjem bistveno podporo za rast, večjo produktivnost in konkurenčnost ter uvedbo inovativnih rešitev. Ker je bilo 90 % načrtovanega zneska že dodeljenih projektom in skoraj 50 % že porabljenih, je bilo to področje podpore konec leta 2019 eno najuspešnejših. V istem obdobju je bilo 1,1 milijona podjetij izbranih za podporo ESRR v obliki nepovratnih sredstev, finančnih instrumentov in nefinančne podpore. Od tega jih je več kot 600 000 že izkoristilo podporo in izvedlo projekte; to pomeni veliko povečanje (za 42 odstotnih točk) v primerjavi z dosežkom konec leta 2018. Zaradi podpore ESRR je bilo v upravičenih podjetjih že ustvarjenih 184 000 delovnih mest (46 % ciljne vrednosti), v okviru že izbranih projektov pa se pričakuje dodatnih 190 000 delovnih mest. Skoraj 45 % zagotovljene podpore ESPR je bilo namenjene povečanju konkurenčnosti MSP, od katerih večina deluje v oddaljenih skupnostih. Okvir 2: primeri, kako skladi ESI prispevajo k pametni rasti •Slovenija podpira več inovativnih, raziskovalno-razvojnih projektov za pomoč podjetjem pri razvoju novih ali izboljšanih proizvodov, postopkov ali storitev z veliko dodano vrednostjo in tržnim potencialom. Eden od primerov je sistem HIQ Home, ki je sistem naprav in aplikacij za avtomatizacijo domov. Osnovni namen sistema je upravljanje naprav v stanovanju (luči, senčil, sistemov za ogrevanje in hlajenje). Lahko pa opravlja tudi zahtevnejše funkcije, na primer upravlja sistem za učinkovito rabo energije. Projekt za sistem HIQ Home koristi prispevek ESRR v višini 400 000 EUR. •V avtonomni skupnosti Valencija (Španija) je bila v okviru operacije „GVA-Salut: spodbujanje digitalnih javnih storitev v e-zdravju“ uporabnikom omogočena uporaba mobilne aplikacije za komuniciranje z izvajalci zdravstvenih storitev, upravljanje pregledov pri zdravniku in preprečevanje čakanja v vrstah. Aplikacija je spodbudila učinkovitost, razpoložljivost in kakovost zdravstvenih storitev v vsej regiji. Po izbruhu COVID-19 je bila uvedena nova funkcija za razširjanje informacij o ukrepih in priporočilih vsem uporabnikom. Do aprila 2019 je število uporabnikov preseglo 400 000, število pregledov pri zdravniku pa se je povečalo na približno 200 000. Skupna naložba za ta projekt znaša 34 milijonov EUR, prispevek ESRR pa 17 milijonov EUR. •Regadio de Precisão – natančno namakanje (Portugalska): Ustanovljena je bila operativno skupino v okviru evropskega partnerstva za inovacije na področju kmetijske produktivnosti in trajnosti (EIP-AGRI), ki jo podpira EKSRP, da bi razvila nova kmetijska orodja, ki bodo kmetom omogočila učinkovitejšo uporabo krožnega namakanja. Projekt kmetom omogoča učinkovitejše namakanje in gnojenje na podlagi informacij in prilagojenih nasvetov, v katerih so upoštevane lastnosti prsti, vodne rezerve v prsti in zadevni posevek. •Razvoj malega ribolova in podjetij za akvakulturo na območju lokalne akcijske skupine za ribištvo (FLAG) na zahodu Litve je bistven del gospodarskega razvoja regij, kot sta Klaipeda in Priekulė. Namen tega projekta, ki ga izvaja manjše lokalno podjetje, je izboljšati predelavo lokalnih ribiških proizvodov in proizvodov iz akvakulture z vrsto strateških naložb, financiranih iz ESPR. 3.2.Trajnostna rast: nizkoogljično gospodarstvo, podnebne spremembe, okolje ter prometna in energetska omrežja Skupni načrtovani znesek (EU + nacionalna sredstva, v milijardah EUR) Skladi ESI (EKSRP, ESRR in zlasti Kohezijski sklad) s podporo naložbam v podnebno nevtralno, čisto in krožno gospodarstvo ter naložbam v okolje in prilagajanje podnebnim spremembam pomembno prispevajo k ambicijam evropskega zelenega dogovora. Programi so trajnostni rasti namenili 250,6 milijarde EUR, kar predstavlja 39 % vseh dodeljenih sredstev. Do konca leta 2019 je bilo projektom dodeljenih 208,6 milijarde EUR (92 % namenjenih sredstev), porabljenih pa je bilo 101,4 milijarde EUR (45 % načrtovanega skupnega zneska). dodeljeno projektom porabljeno s projekti nizkoogljično gospodarstvo prilagajanje podnebnim spremembam in preprečevanje tveganj varstvo okolja in učinkovita raba virov omrežne infrastrukture v prometu in energetiki Finančno izvajanje (v % skupnega načrtovanega zneska) V obdobju 2014–2020 se 25 % skladov ESI porablja za projekte s cilji v zvezi s podnebnimi ukrepi. Ti zajemajo različne ukrepe na področju nizkoogljičnega gospodarstva, krožnega gospodarstva, preprečevanja tveganj, varstva okolja, okolju prijazne mobilnosti v mestih ter povezanih dejavnosti na področju raziskav in inovacij. Prispevek skladov ESI znaša od 57 % skupnih proračunskih sredstev EKSRP, dodeljenih podnebnim ciljem, do 27 % vseh dodeljenih sredstev Kohezijskega sklada, 19 % vseh dodeljenih sredstev ESPR in 17 % vseh dodeljenih sredstev ESRR. Zneski, dodeljeni projektom s cilji glede blažitve podnebnih sprememb in porabljeni z njimi, so se leta 2019 znatno povečali, saj se je izvajanje programa pospešilo, čeprav njihov delež glede na skupne zneske še naprej ostaja nižji od načrtovanega obsega za Kohezijski sklad, ESRR in ESPR. EKSRP in ESS presegata načrtovano dodelitev podnebnim ciljem. Priloga 3 vsebuje podrobnosti o dodelitvah iz skladov za podnebje in porabi. Finančni napredek se na različnih tematskih področjih pomembno razlikuje. Prilagajanje podnebnim spremembam in preprečevanje tveganj je eden od najhitreje napredujočih tematskih ciljev z vidika zneskov, ki so jih upravičenci že porabili. Po drugi strani pa naložbe v nizkoogljično gospodarstvo zaostajajo zaradi zelo počasnega začetka v prvih letih programskega obdobja, zaostanek pa kljub pospešitvi v zadnjih treh letih še ni bil nadoknaden. Razlog za to je, da je velik delež sredstev skladov ESI namenjen podpori naložbam v infrastrukturo, kot so energijska učinkovitost stavb, energija iz obnovljivih virov, pametna distribucijska elektroenergetska omrežja ali trajnostni mestni promet, kjer je cikel izvajanja projektov načeloma daljši. Do konca leta 2019 so bili zabeleženi naslednji otipljivi dosežki: · zmogljivost proizvajanja energije iz obnovljivih virov se bo povečala za 5 800 MW (81 % ciljne vrednosti), od tega je bilo 2 100 MW že vzpostavljenih, kar je skoraj dvakratnik zmogljivosti, vzpostavljene do konca leta 2018; ·energetska učinkovitost 598 000 gospodinjstev (96 % ciljne vrednosti) bo povečana; ob koncu leta 2019 je imelo boljše pogoje že 285 000 gospodinjstev, kar je 100 000 več kot konec leta 2018; ·poraba energije v javnih stavbah se bo na leto zmanjšala za 6,1 teravatne ure (92 % ciljne vrednosti), od tega je bilo letno že prihranjene 1,2 teravatne ure, kar je podvojitev dosežka v primerjavi s koncem leta 2018;

·21 milijonov ljudi bo imelo boljšo oskrbo z vodo (ciljna vrednost je že bila presežena za 80 %), od tega jo ima že 2,5 milijona ljudi (podvojitev v primerjavi z dosežkom do konca 2018); ·ukrepi za varstvo pred poplavami bodo zmanjšali ranljivost skoraj 40 milijonov ljudi (161 % ciljne vrednosti), od tega 7,5 milijona ljudi zaradi naložb, ki jih podpirajo skladi ESI, ni več izpostavljenih tveganjem poplav; ·s projekti za okolju prijazen mestni promet sta bila zgrajena 102 km novih ali izboljšanih tramvajskih prog in prog podzemne železnice (21 % ciljne vrednosti), izvajajo se projekti za dodatnih 400 km; ·EU je z boljšim upravljanjem kmetijskih in gozdnih zemljišč dosegla 99 % ciljev EKSRP za leto 2023 v zvezi s sekvestracijo in shranjevanjem ogljika ter zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov in amonijaka v kmetijstvu. ·40 % podpore ESPR, zagotovljene sektorju ribištva in akvakulture v okviru tematskega cilja „ohranjanje in varstvo okolja ter spodbujanje učinkovite rabe virov“, je bilo namenjene ohranjanju in varstvu okolja, na primer z varstvom območij Natura 2000, ter spodbujanju učinkovite rabe virov in zmanjševanja odpadkov. Okvir 3: primeri, kako skladi ESI prispevajo k trajnostni rasti • V češkem mestu Zlín je bil z nepovratnimi sredstvi ESRR v višini 3 milijone EUR financiran nakup sedmih novih trolejbusov z inovativnim vgrajenim akumulatorskim sistemom, ki v mestu vozijo po na novo podaljšani progi. Z akumulatorji lahko trolejbusi prevozijo do 12 kilometrov več od običajnih trolejbusov, zaradi česar lahko ta varen in okolju prijazen način prevoza uporablja več prebivalcev mesta. •Na Irskem most Mary Elmes omogoča zelo potreben multimodalni dostop čez reko Lee v središču mesta Cork. Most spodbuja okolju prijaznejši promet, saj dnevno do 11 000 pešcem in kolesarjem omogoča prehod med dvema pomembnima deloma mesta. Za projekt je bilo dodeljenih 1,5 milijona EUR nepovratnih sredstev ESRR. •V Varni v Bolgariji je ESPR podprl ribolovno podjetje Lavrak Ltd. pri naložbah za izboljšanje finančne vzdržnosti in okoljske trajnostnosti ribolovnih dejavnosti. To družinsko podjetje se ukvarja z ribolovom, prodajo, trženjem in komuniciranjem. S podporo ESPR se je podjetje razširilo in lažje prebrodilo pandemijo COVID-19. •S podporo EKSRP je družinska kmetija v Sloveniji naravi prijazno gojenje vinske trte še izboljšala in razvila načine predelave brez odpadkov, saj vse stranske proizvode grozdja uporabijo trajnostno in v celoti krožno. Tako pridobljene peške, olje in moka so se izkazali za zelo priljubljene pri strankah. Vinograde obdelujejo brez herbicidov in z minimalno uporabo insekticidov. Pri pridelavi vina zaradi krožnih praks in razvoja novih proizvodov ni odpadkov. 3.3.Vključujoča rast: zaposlovanje, socialno vključevanje in izobraževanje EU še naprej odločno spodbuja svojo socialno agendo, zlasti od sprejetja evropskega stebra socialnih pravic. V zvezi s tem so skladi ESI podpirali strukturne reforme, vključno s posodobitvijo javnih storitev, spodbujanjem zaposlovanje mladih, zmanjševanjem revščine in neenakosti, obravnavo vprašanja enakosti spolov ter vidiki socialne izključenosti, kot sta brezdomstvo in stanovanjska izključenost. Skupni načrtovani znesek (EU + nacionalna sredstva, v milijardah EUR) Na tem področju je načrtovanih več kot 174 milijard EUR, zlasti iz ESS. Do konca leta 2019 so projekti, izbrani za podporo, pomenili 123 milijard EUR ali 85 % vseh dodeljenih sredstev, skupna poraba pa je znašala 57,5 milijarde EUR ali 40 % skupnega načrtovanega zneska. dodeljeno projektom porabljeno s projekti trajnostno in kakovostno zaposlovanje socialno vključevanje izobraževanje in poklicno usposabljanje Finančno izvajanje (v % skupnega načrtovanega zneska) Za izboljšanje zaposlitvenih možnosti so bili izbrani projekti, vredni 49 milijard EUR, ki so vključevali 36,4 milijona udeležencev s podporo ESS in pobude za zaposlovanje mladih (PZM), vključno s skoraj 14,6 milijona brezposelnih in 13,9 milijona neaktivnih udeležencev. Do konca leta 2019 se je s podporo ESS in PZM zaposlilo 4,5 milijona ljudi. Med temi udeleženci je bilo 49 % nizko usposobljenih posameznikov, 15 % pa je bilo migrantov, oseb tujega porekla ali pripadnikov manjšin. Delež žensk in moških v dejavnostih, ki jih podpira ESS, je na ravni EU skoraj enak (52 % je žensk). Povečanje števila udeležencev ESS in PZM od konca leta 2016 jasno kaže na hitro napredovanje pri izvajanju projektov na terenu. Naložbe v zaposlovanje so uspešne. Poleg ESS se je v okviru PZM še naprej zagotavljala pomembna finančna pomoč mladim v upravičenih državah članicah. PZM izkazuje dober napredek, do konca leta 2019 je bilo 227 000 projektom dodeljenih 10,4 milijarde EUR. Prijavljeni izdatki dokazujejo dobro izvajanje na terenu; do konca leta 2019 je bilo v ukrepe, ki jih podpira PZM, vključenih približno 3 milijone mladih: ·približno 2 milijona udeležencev je zaključilo projekt PZM; ·več kot 900 000 udeležencev je prejelo ponudbo za zaposlitev, nadaljnje izobraževanje, vajeništvo ali pripravništvo ter ·približno 1,4 milijona udeležencev, ki so se izobraževali ali usposabljali, je pridobilo kvalifikacijo ali dobilo zaposlitev, vključno s samozaposlitvijo.

Na področju socialnega vključevanja, h kateremu ESS prispeva največ, so doslej izbrani projekti vredni skoraj 57 milijard EUR. Do konca leta 2019 je s podporo ESS pomoč za izboljšanje zaposlitvenih možnosti in razvoj ustreznih znanj in spretnosti za trg dela prejelo 2,5 milijona invalidnih oseb, 5,6 milijona migrantov, oseb tujega porekla ali pripadnikov manjšin in 6,5 milijona drugih prikrajšanih oseb. Za izobraževanje in usposabljanje je bilo konkretnim projektom namenjenih 41,8 milijarde EUR. Do konca leta 2019 je s podporo ESS pomoč prejelo 17,8 milijona nizko usposobljenih oseb, 5,5 milijona jih je pridobilo kvalifikacijo, 1,8 milijona pa se jih je izobraževalo in usposabljalo. S podporo ESRR je bila zmogljivost infrastrukture za otroško varstvo in izobraževanje povečana za 15 milijonov oseb (8,7 milijona več kot konec leta 2018), 39 milijonom ljudi pa so zdaj na voljo boljše zdravstvene storitve v EU (11,3 milijona več kot konec leta 2018). EKSRP je podprl več kot 63 000 operacij za izboljšanje socialnega vključevanja na podeželju. Zagotovil je tudi podporo lokalnim podeželskim skupnostim pri izvajanju lastnih strategij lokalnega razvoja. Skoraj 3 500 lokalnih akcijskih skupin zajema več kot 60 % podeželskega prebivalstva v EU ter združujejo javne in zasebne deležnike in deležnike civilne družbe na določenem območju. Okvir 4: primeri, kako skladi ESI prispevajo k vključujoči rasti •V Belgiji je center znanja za kreativne industrije Technocité blizu mesta Mons v Valoniji med pandemijo COVID-19 vzpostavil virtualni pouk, tako da so udeleženci lahko nadaljevali usposabljanja. S približno 3,3 milijona EUR iz ESS so lahko učitelji in slušatelji nadaljevali usposabljanja v centru Technocité za pridobivanje znanj in spretnosti. Usposabljanja so osredotočena na teme, kot so kibernetska varnost, umetna inteligenca, virtualna resničnost, internet stvari, oblikovanje zvoka itd. ESS podpira tudi „Stuyfplek“, mrežo za spodbujanje osebne rasti prikrajšanih oseb in invalidov, da bi lažje našli zaposlitev. Projekt, ki je prejel 377 000 EUR sredstev EU, je bil s spletnimi sejami in usposabljanjem med krizo zaradi COVID-19 hitro prilagojen iskanju novih načinov usposabljanja in interakcije. •V Španiji projekt „Empleaverde“ s proračunom 47 milijonov EUR, ki ga sofinancira ESS, ustvarja zelena delovna mesta, spodbuja podjetništvo in pomaga graditi bolj pravično, okolju prijaznejše in odpornejše gospodarstvo. Dejavnosti, ki so se nadaljevale med pandemijo COVID-19, vključujejo izboljšanje prečnih znanj in spretnosti, strategije za dejavno iskanje zaposlitve, ustvarjanje mrež in poklicnih stikov ter razvoj čustvene inteligence. Doslej je bilo s programom v sodelovanju s 500 organizacijami sofinanciranih 339 projektov. Podprtih je bilo 1,3 milijona prejemnikov in ustanovljenih 2 600 podjetij. •V Luksemburgu sta bili s podporo EKSRP ustanovljeni trgovina z živili in socialna kavarna z namenom zagotavljanja pomoči osebam z motnjami v duševnem razvoju pri vstopu na trg dela. Organiziranih je bilo približno 40 delavnic z več kot 500 udeleženci. Nekatere osebe z motnjami v duševnem razvoju so postale pomočniki učiteljev na delavnicah za mila in sveče. Za osebe s posebnimi potrebami sta bili ustvarjeni dve delovni mesti. V sodelovanju z luksemburško nevladno organizacijo Fairtrade Lëtzebuerg je bila ustvarjena blagovna znamka čaja s certifikacijskim znakom bio. Embalažo naredijo na delavnici za osebe s posebnimi potrebami. •Namen novega centra za nego ostarelih v poljskem obalnem mestu Sopot je starejšim prebivalcem regije Pomorjansko vojvodstvo zagotoviti dostop do celovitih specializiranih zdravstvenih storitev, ki prej lokalno niso bile dosegljive. Poleg bolnišnične in ambulantne obravnave v centru te storitve vključujejo štiriindvajseturno podporo pacientom, njihovim družinam in skrbnikom v obliki oskrbe na daljavo. Poleg tega je odprtje centra že ustvarilo 70 novih delovnih mest. Projekt v skupni vrednosti 6,6 milijona EUR je bil podprt s prispevkom ESRR v višini 4,6 milijona EUR. •Lokalna akcijska skupina za ribištvo (FLAG) na območju Chioggie in delte reke Pad v Italiji je uspešno prepričala srednjo šolo, da je začela izvajati program uradnega usposabljanja na področju gospodarskega ribolova in gojenja rib. S podporo ESPR je lokalna akcijska skupina za ribištvo z animacijskimi dejavnostmi, financiranimi iz ESPR, skupaj z deležniki s področja ribištva in širšo lokalno skupnostjo privabila prve skupine dijakov, ki bodo postali podjetniki prihodnosti. 3.4.Krepitev institucionalnih zmogljivosti in učinkovita javna uprava Do konca leta 2019 je bilo po ocenah projektom, ki obravnavajo institucionalno zmogljivost in reforme, dodeljenih 5,2 milijarde EUR, kar predstavlja 83 % načrtovanega zneska v višini 6,2 milijarde EUR (zlasti iz programov ESS). Poraba na terenu je znašala 1,8 milijarde EUR (30 % načrtovanega skupnega zneska). To prizadevanje je poleg podpore iz skladov ESI dopolnjevala podpora, zagotovljena s programom za podporo strukturnim reformam, zdaj preoblikovanim v Instrument za tehnično podporo. dodeljeno projektom porabljeno s projekti Skupni načrtovani znesek (EU + nacionalna sredstva, v milijardah EUR) Finančno izvajanje (v % skupnega načrtovanega zneska) učinkovita javna uprava V okviru tega cilja: ·je podporo ESS prejelo 487 782 milijonov udeležencev; ·je podporo ESS prejelo 2 331 projektov, namenjenih nacionalnim, regionalnim ali lokalnim javnim upravam ali javnim storitvam. Izvajanje projektov, namenjenih krepitvi zmogljivosti za deležnike, ki izvajajo politike na področju izobraževanja, vseživljenjskega učenja, usposabljanja in zaposlovanja ter socialnih zadev, zaostaja, stopnja izbiranja projektov pa je še vedno nižja od 40 %. Vzroki za zamudo se med državami članicami razlikujejo, med njimi pa so zakonske spremembe, ki vplivajo na izvajanje, ali težave, povezane z inovacijami in zapletenimi značilnostmi ukrepov. Okvir 5: primer, kako podpora skladov ESI krepi institucionalno zmogljivost •V Italiji je cilj projekta ESS izboljšati upravno zmogljivost manjših občin (tj. občin z do 5 000 prebivalci in občin, ki so nastale z združitvijo občin, od katerih je imela vsaka do 5 000 prebivalcev) ter spodbujati učinkovite javne storitve, dobro upravljanje in krepitev institucionalne zmogljivosti na lokalni ravni. Projekt s skupnim proračunom 42 milijonov EUR bo vplival na kakovost storitev za državljane in podjetja, izboljšal znanja in spretnosti lokalnih javnih organov pri izvajanju politik, ki jih podpirajo skladi ESI, z ustreznimi ukrepi za digitalno reorganizacijo in dostopom do podatkov, okrepil upravljanje na več ravneh in spremljal postopek preoblikovanja lokalnih organov. 3.5. Teritorialni in urbani razvoj

V obdobju 2014–2020 je bilo približno 32 milijard EUR dodeljenih integriranemu teritorialnemu razvoju in trajnostnemu urbanemu razvoju. Pri izvajanju teh strategij je v prvih letih programskega obdobja zaradi zamud pri dokončanju strategij in vzpostavitvi upravnih postopkov, ki zagotavljajo decentralizirano izvajanje, prišlo do nekaj zamud. V okviru skladov kohezijske politike je bilo do konca leta 2019 projektom dodeljenih 23 milijard EUR, kar predstavlja 73 % načrtovane dodelitve. Raven izdatkov projektov se je precej povečala in do konca leta 2019 dosegla 8,3 milijarde EUR (26 % načrtovane dodelitve). To je v primerjavi z 1,2 milijarde EUR konec leta 2017 zelo veliko povečanje. Projekti, ki so bili v okviru strategij integriranega razvoja izbrani do konca leta 2019, bodo zagotovili: 42 milijonov kvadratnih metrov obnovljenega ali na novo urejenega urbanega odprtega prostora (141 % ciljne vrednosti), ki bo na voljo javnosti; 2,6 milijona kvadratnih metrov obnovljenih ali na novo zgrajenih javnih stavb (111 % ciljne vrednosti) ter skoraj 21 000 obnovljenih stanovanjskih enot (88,1 % ciljne vrednosti). Hkrati s finančnim izvajanjem zaostaja tudi fizično izvajanje, pri katerem je bilo doseženih med 15 in 30 % ciljnih vrednosti.



Okvir 6: primer, kako skladi ESI podpirajo teritorialni in urbani razvoj •Na Poljskem so poindustrijsko območje in nekoč divje parkirišče v predmestju Krakova preuredili v zelene površine za rekreacijo in srečanja, odprte za vse prebivalce. Park Przystań Wisła je nastal s široko udeležbo javnosti, ki je projekt koncepta parka izbrala v obširnem javnem posvetovanju. Park ima kavarno, igrišče in galerijo na prostem, v kateri domačini razstavljajo svoja dela. V njem je tudi deževni vrt in javni zelenjavni vrt. Zagotovljen je dostop za invalide. Skupna naložba za ta projekt je znašala 603 462 EUR, prispevek ESRR pa je znašal 319 243 EUR. 3.6.Teritorialno sodelovanje ESRR zagotavlja podporo programom teritorialnega sodelovanja, ki vlagajo v čezmejne, transnacionalne in medregionalne projekte. Ti programi pomenijo 12,6 milijarde EUR načrtovane dodelitve, od tega je bilo do konca leta 2019 projektom že dodeljenih 11,8 milijarde EUR. Projekti so ustvarili 3,8 milijarde EUR izdatkov, kar pomeni 30 % načrtovanega zneska. Tako je bilo do konca leta 2019 finančno izvajanje programov sodelovanja počasnejše od izvajanja nacionalnih/regionalnih programov. Nekateri dosežki programov teritorialnega sodelovanja so vključeni v kazalnike, združene v okviru ključnih naložbenih tematskih področij, navedenih zgoraj, nekateri posebni kazalniki pa merijo vidik sodelovanja podprtih projektov: ·v čezmejnih, transnacionalnih ali medregionalnih raziskovalnih projektih je sodelovalo 17 500 podjetij in 3 600 raziskovalnih ustanov; ·čezmejne pobude za mobilnost so koristile 107 000 osebam; ·v skupnih lokalnih pobudah za zaposlovanje in pri skupnem usposabljanju je sodelovalo več kot 80 000 ljudi. Okvir 6: primeri, kako skladi ESI podpirajo teritorialno sodelovanje •Na čezmejnem območju med Francijo in Španijo, kjer je lahko dostopnost na goratih predelih otežena, je bila s projektom EGAL-URG vzpostavljena mobilna bolnišnica za nesreče in nujne primere, tudi za odziv na krizo zaradi COVID-19. V 20 minutah na videz običajen tovornjak postane bolnišnica z vso potrebno opremo za oskrbo 18 pacientov, ima pa tudi manjšo enoto za intenzivno nego, ki lahko sprejme osem pacientov. Za projekt je bilo dodeljenih 1,5 milijona EUR nepovratnih sredstev ESRR. •S projektom programa Interreg za alpski prostor „Pametne vasi“ oddaljene vasi v Franciji, Italiji, Nemčiji, Avstriji, Švici, Lihtenštajnu in Sloveniji postajajo pametnejše. Pristop pametne vasi za gorate predele bi lahko sprostil potencial lokalnih akterjev in njihovo regijo naredil bolj privlačno za življenje in delo. Projekt je zdaj del makroregionalne strategije (strategija EU za alpsko regijo – EUSALP) in je v celoti del strategije Komisije za pametne vasi. Za celotno naložbo, ki je znašala 2,6 milijona EUR, je bilo iz ESRR zagotovljenih 2 milijona EUR. 4.Vrednotenje, ki ga izvajajo države članice Vrednotenje, ki ga izvajajo države članice, je v zadnjem letu na področju ocenjevanja doseganja ciljev, postopkov v jedru izvajanja ter rezultatov in učinkov podprtih ukrepov precej napredovalo. To je pomembna zaveza za ustvarjanje dokazov za oblikovanje politik, ki je v skladu z večjo usmerjenostjo politike v rezultate. V primerjavi s programskim obdobjem 2007–2013 se je vrednotenje znatno izboljšalo, tudi zaradi različnih oblik podpore, ki jo zagotavlja Komisija. Večje število zaključenih vrednotenj je privedlo do dobrega poznavanja izvajanja programov in njihove učinkovitosti. Ugotovitve je sicer težko posploševati, a skladi ESI so bili učinkoviti na številnih področjih ter so zagotovili konkretno podporo različnim vrstam upravičencev v javnem in zasebnem sektorju in tudi posameznikom. Vključujoča rast je področje, kjer je dodana vrednost EU očitnejša in kjer je zgoščenih največ doslej izvedenih vrednotenj učinkov. Vrednotenja na posameznih področjih državam članicam zagotavljajo dragocene informacije za oblikovanje politik, ki vključuje pripravo programov za obdobje 2021–2027. Razpoložljive ugotovitve bodo dopolnjene z vse večjim številom vrednotenj učinkov v zadnjih letih programskega obdobja, ko se pričakuje več rezultatov. Ko bo treba ovrednotiti učinke, bo nastalo več izzivov. Komisija bo državam članicam še naprej zagotavljala podporo v okviru namenskih mrež in storitev. Delovni dokument služb Komisije, priložen temu poročilu, vsebuje več podrobnosti o ugotovitvah vrednotenj, ki so jih izvedle države članice in Komisija za programe, ki jih podpirajo skladi ESI. 5.Sklepne ugotovitve