OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Konvencija UN/ECE o varstvu in uporabi čezmejnih vodotokov in mednarodnih jezer določa pravni okvir za sodelovanje na področju skupnih vodnih virov v regiji UN/ECE z integriranim upravljanjem vodnih virov. Njen namen je vzpostaviti okvir za dvostransko ali večstransko sodelovanje za preprečevanje in nadzor onesnaževanja čezmejnih vodotokov ter zagotoviti racionalno rabo vode v državah članicah Ekonomske komisije OZN za Evropo (UN/ECE).

Konvencija je bila v imenu Evropske skupnosti podpisana v Helsinkih 18. marca 1992, odobrena pa je bila odobrena s Sklepom Sveta 95/308/ES z dne 24. julija 1995.

Na sestanku pogodbenic Konvencije o varstvu in uporabi čezmejnih vodotokov in mednarodnih jezer leta 2003 so pogodbenice Konvencije izrazile željo, da se državam izven regije UN/ECE omogoči, da postanejo pogodbenice Konvencije, saj bi tako spodbudili čezmejno sodelovanje na ravni povodij po vsem svetu. Prvi korak k temu pristopu je bil narejen že z odprtjem številnih okoljskih konvencij UN/ECE državam izven regije UN/ECE. To so bile med drugim Konvencija o dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah in Konvencija o presoji čezmejnih vplivov na okolje ter Protokol o civilni obveznosti in kompenzaciji za škodo zaradi čezmejnih učinkov industrijskih nesreč na čezmejne vode.

Na sestanku pogodbenic leta 2003 je bila sprejeta sprememba, ki dopušča kateri koli državi, ki je članica Združenih narodov, da pristopi h Konvenciji, če se njen pristop odobri na sestanku pogodbenic. Evropska skupnost in njene države članice so se kot pogodbenice Konvencije udeležile sestanka ter izrazile podporo sprejetju te spremembe. Sprememba bo začela veljati, ko jo sprejmejo vse države in organizacije, ki so bile pogodbenice Konvencije na dan 28. novembra 2003.

Ko sprememba začne veljati, bo Konvencija imela poseben pomen za države, ki mejijo na regijo UN/ECE, kot so Afganistan, Kitajska, Islamska republika Iran in nekatere države osrednje Azije. Nekatere od teh držav so izrazile zanimanje za pristop h Konvenciji. Njihovo sodelovanje pri Konvenciji bo koristno pri spodbujanju sodelovanja na področju upravljanja čezmejnih vodnih virov, zlasti v luči naraščajočega pritiska zaradi podnebnih sprememb, širjenja puščav ter pomena dostopa do vode za stabilnost in varnost.

Po sprejetju spremembe leta 2003 jo je velika večina pogodbenic Konvencije že uradno sprejela. EU je ena izmed maloštevilnih pogodbenic Konvencije, ki spremembe še niso sprejele.

Glede na zgoraj navedeno je primerno, da Evropska unija zdaj sprejme spremembo, da se Konvencija odpre na svetovni ravni in da se omogoči pristop držav, ki niso članice UN/ECE in si želijo pristopiti h Konvenciji.

2013/0127 (NLE)

Predlog

SKLEP SVETA

o sprejetju spremembe 25. in 26. člena Konvencije o varstvu in uporabi čezmejnih vodotokov in mednarodnih jezer

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 192(1) v povezavi s členom 218(6)(a) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta[1],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Unija je pogodbenica Konvencije o varstvu in uporabi čezmejnih vodotokov in mednarodnih jezer po njeni odobritvi leta 1995[2].

(2) Glavni namen Konvencije je vzpostaviti okvir dvostranskega ali večstranskega sodelovanja za preprečevanje in nadzor onesnaževanja čezmejnih vodotokov ter zagotoviti razumno uporabo vodnih virov v državah članicah Ekonomske komisije OZN za Evropo.

(3) Na sestanku pogodbenic Konvencije o varstvu in uporabi čezmejnih vodotokov in mednarodnih jezer leta 2003 so pogodbenice Konvencije izrazile željo, da se državam izven regije UN/ECE omogoči, da postanejo pogodbenice Konvencije, saj bi tako spodbudili čezmejno sodelovanje na ravni povodij po vsem svetu.

(4) Drugi okoljski konvenciji UN/ECE (tj. Konvencija o dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah in Konvencija o presoji čezmejnih vplivov na okolje) sta odprti za države, ki se nahajajo izven regije UN/ECE.

(5) Evropska skupnost se je udeležila sestanka pogodbenic leta 2003, kjer je bila sprejeta sprememba, ki dopušča kateri koli državi, ki je članica Združenih narodov, da pristopi h Konvenciji, če se njen pristop odobri na sestanku pogodbenic.

(6) Sprememba bo začela veljati, ko jo sprejmejo vse države in organizacije, ki so se udeležile Konvencije dne 28. novembra 2003.

(7) Spremembo bi bilo treba odobriti v imenu Evropske unije –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sprememba 25. in 26. člena (v nadaljnjem besedilu: sprememba) Konvencije o varstvu in uporabi čezmejnih vodotokov in mednarodnih jezer o odprtju pristopa h Konvenciji za vse države članice Združenih narodov, ki je bila sprejeta na tretjem sestanku pogodbenic, se sprejme v imenu Unije.

Besedilo spremembe je priloženo temu sklepu.

Člen 2

Predsednik Sveta določi osebo, ki je pooblaščena, da v imenu Evropske unije deponira listino o sprejetju spremembe iz 4. odstavka 21. člena Konvencije in s tem izrazi soglasje Evropske unije, da jo ta sprememba zavezuje.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

PRILOGA

SPREMEMBA KONVENCIJE O VODAH

(a) V 25. členu Konvencije se za 2. odstavkom vstavi nov odstavek, ki se glasi:

„3. Katera koli država, ki ni navedena v 2. odstavku in je članica Združenih narodov, lahko pristopi h Konvenciji, če se njen pristop odobri na sestanku pogodbenic. Taka država v svoji listini o pristopu izjavi, da je bil njen pristop h Konvenciji odobren na sestanku pogodbenic, in navede datum, kdaj je odobritev prejela. Dokler ta odstavek ne začne veljati v vseh državah in organizacijah, ki so bile pogodbenice Konvencije na dan 28. novembra 2003, se vloge za pristop držav članic Združenih narodov na sestankih pogodbenic ne obravnavajo.“

odstavki, ki sledijo, pa se ustrezno preštevilčijo;

(b) v 26. členu se v 3. odstavku za besedami „omenjeno v 23. členu“ vstavijo besede „ali v 3. odstavku 25. člena“.

[1] UL C , , str. .

[2] UL L 186, 5.8.95, str. 42–43.