Cilj stebra je pravičnost v vsakdanjem življenju vseh državljank in državljanov, ne glede na to, ali se učijo, so zaposleni, iščejo zaposlitev ali so upokojeni, ne glede na to, ali živijo v mestu ali na podeželju, ter ne glede na njihov spol, raso, narodnost, versko ali drugo prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost. Cilji 20 načel stebra, ki so jih vse institucije EU razglasile leta 2017, so izboljšanje enakih možnosti in delovnih mest za vse, pošteni delovni pogoji ter socialna zaščita in vključenost. Njihovo izvajanje potrjuje zavezo, dano na najvišji ravni, da ne glede na spremembe ljudje ostajajo v središču in da nihče ne bo zapostavljen.

Vsi Evropejci in Evropejke bi morali imeti enake možnosti za uspeh – treba je ohraniti, prilagoditi in izboljšati, kar so zgradili naši starši in stari starši. Danes je v Evropi zaposlenih 241 milijonov ljudi, kar je največ do zdaj. Vendar je ta številka le ena plat zgodbe. Dejstvo je, da so še vedno prisotne neenakosti in te pozitivne spremembe ne koristijo vsem. Preveč ljudi se še vedno težko preživlja ali se sooča z ovirami zaradi neenakosti. Številni otroci in mladi, prepogosto iz socialno-ekonomsko prikrajšanih okolij, nimajo dostopa do kakovostnega izobraževanja ali zdravstvenega varstva. Še vedno je tudi veliko starejših, ki nimajo dostopa do storitev oskrbe. Neenakost zavira rast in ogroža socialno kohezijo. Zdaj moramo ukrepati, da dosežemo medgeneracijsko pravičnost in poskrbimo, da bodo vsi naši otroci in vnuki deležni pravične, zelene in uspešne prihodnosti.

Danes in v prihodnje morajo biti v središču digitalnega gospodarstva ljudje. Samo na področju umetne inteligence in robotike naj bi bilo v naslednjih petih letih ustvarjenih 60 milijonov novih delovnih mest po vsem svetu, številna druga pa se bodo spremenila ali celo izginila. Nove tehnologije bodo ustvarile nove zaposlitvene možnosti in omogočile prožnejšo ureditev dela, vendar moramo zagotoviti, da bodo nova delovna mesta tudi kakovostna, ljudje pa opremljeni s pravimi znanji in spretnostmi zanje. Digitalno gospodarstvo ne more temeljiti na pravnih in socialnih pravilih dvajsetega stoletja; čas je za prilagoditev in zagotovitev socialne zaščite v novem svetu dela ter prilagoditev davčnih pravil, da bo vsak prispeval pravičen delež.

Življenjski standard v Evropi je med najvišjimi, delovni pogoji so med najboljšimi, socialna zaščita pa je med najučinkovitejšimi na svetu. Biti Evropejec ali Evropejka danes pomeni imeti možnosti za uspeh in pravico do dostojnega življenja. Socialna pravičnost je temelj evropskega socialnega tržnega gospodarstva in v središču naše Unije. Izhaja iz prepričanja, da sta socialna pravičnost in blaginja osnovi za oblikovanje odporne družbe z najvišjimi standardi dobrobiti na svetu, kar se med drugim odraža v prizadevanjih Evrope, da bi v celoti izpolnjevala cilje Združenih narodov za trajnostni razvoj. Evropa je danes edinstven kraj, v katerem so blaginja, pravičnost in trajnostna prihodnost enakovredni cilji.

Opolnomočenje ljudi s kakovostnim izobraževanjem, usposabljanjem, znanjem in spretnostmi

Znanja in spretnosti so ključnega pomena za prihodnost. Zaradi vse pogostejšega menjavanja zaposlitve in prožnih delovnih vzorcev se je treba za uspešno delovanje ves čas učiti in izpopolnjevati. Znanja in spretnosti ljudem omogočajo, da izkoriščajo prednosti hitro spreminjajočega se delovnega okolja. Polovica trenutno aktivne delovne sile bo morala v naslednjih petih letih posodobiti svoja znanja in spretnosti. Kljub temu danes preveč mladih nima osnovnih in digitalnih znanj in spretnosti, prav tako pa jih ima premalo možnost, da bi nadoknadili zaostanek po zaključku šolanja. Samo eden od desetih odraslih se mesečno udeleži kakršnega koli usposabljanja, milijon prostih delovnih mest za strokovnjake za IKT pa zavira naložbe v digitalno preobrazbo. Več kot 50 % podjetij, ki so v letu 2018 zaposlila ali skušala zaposliti strokovnjake za IKT, je poročalo o težavah pri zapolnjevanju prostih delovnih mest.

Izobraževanje in usposabljanje sta ključna za razvoj znanj in spretnosti. Države članice morajo prilagoditi nacionalne sisteme izobraževanja in usposabljanja po vsej Evropi, da bosta že od mladih let zagotovljena vključujoče in visokokakovostno izobraževanje in usposabljanje, pa tudi podpirati ljudi pri prevzemanju odgovornosti za stalni razvoj skozi celotno poklicno pot. Potrebna so nadaljnja prizadevanja v zvezi z vrednotenjem znanj, spretnosti in kompetenc, pridobljenih zunaj formalnih sistemov izobraževanja in usposabljanja. Znanja, spretnosti in izkušnje, pridobljeni na delovnem mestu, s prostovoljstvom ali v katerem koli drugem neformalnem okviru, so lahko, če se priznajo in cenijo, zelo koristni pri iskanju nove zaposlitve.

Da bi ugotovile, katera znanja in spretnosti potrebujemo, morajo nacionalne in regionalne vlade sodelovati s tistimi, ki to najbolje vedo: delodajalci, delavci, učitelji in vodji usposabljanja. Na nestanovitnem in spreminjajočem se trgu dela je ključno, da imajo vsi ljudje širok nabor ključnih kompetenc in s tem trdne temelje za razvoj zmožnosti prilagajanja. Poleg tega so lahko dobra partnerstva med iskalci novih talentov in tistimi, ki te talente izobražujejo in usposabljajo, v kombinaciji s sodobnimi tehnikami napovedovanja in spremljanjem diplomantov temelj za oblikovanje smernic glede tega, česa se je treba učiti in kako. To je zlasti potrebno v regijah, ki se soočajo z upadanjem prebivalstva in v katerih delodajalci ne morejo več najti kvalificiranih delavcev. Prav tako je nujno za mala in srednja podjetja (MSP), ki so nepogrešljiva za naše gospodarstvo. Četrtina evropskih MSP namreč poroča o velikih težavah pri iskanju izkušenega osebja in vodstvenih delavcev. Poleg tega je bolj na splošno to neizogibno povsod, kjer bodo zaradi digitalnega in zelenega prehoda potrebna nova znanja in spretnosti. Poklicno izobraževanje in usposabljanje ter vajeništvo lahko spodbudijo zaposljivost tako mladih kot odraslih, obenem pa zadovoljijo spreminjajoče se potrebe podjetij. Stroški takšnih naložb v izpopolnjevanje in prekvalifikacijo bi se morali deliti med javnim sektorjem, delodajalci in zadevnimi posamezniki. Komisija bo znanja, spretnosti, zaposljivost in človeški kapital postavila v središče svojih prizadevanj in v prvem četrtletju leta 2020 posodobila program znanj in spretnosti za Evropo, vključno s predlogom za priporočilo o evropskem poklicnem izobraževanju in usposabljanju. Proučujejo se tudi inovativne rešitve, s katerimi bi ljudje lahko sami nadzorovali svoje učenje in poklicno pot, na primer individualni učni račun za delovno sposobne osebe.

Kakovostno izobraževanje in usposabljanje ustvarjata enake možnosti in lahko prekineta krog neuspešnosti. Evropski izobraževalni prostor, ki bo vzpostavljen do leta 2025, bo učečim olajšal čezmejno gibanje v Evropi ter izboljšal dostop do kakovostnega in vključujočega izobraževanja in usposabljanja. V tretjem četrtletju leta 2020 bo Komisija nadalje razvila cilje evropskega izobraževalnega prostora ter vzpostavila nov okvir za sodelovanje z državami članicami na področju izobraževanja in usposabljanja s še večjim poudarkom na zagotavljanju, da mladi zaključijo vsaj srednješolsko izobraževanje in imajo zadovoljivo raven osnovnih znanj in spretnosti. Erasmus+ bo z močno okrepljenim proračunom za obdobje 2021–2027 še naprej podpiral in krepil izobraževanje, usposabljanje, mlade in šport v Evropi. V prihodnosti naj bi ta program postal lažje dostopen za mlade z manj priložnostmi ter tako bolj vključujoč. Z razširjeno uporabo med učitelji, vodji usposabljanja in akademiki se bo povečala njegova zmožnost zbliževanja sistemov in s tem izkoriščanja prednosti izmenjave dobrih praks. Program za digitalno Evropo bo podpiral razvoj naprednih digitalnih znanj in spretnosti, da se omogoči uporaba teh tehnologij v celotnem gospodarstvu in izboljšajo digitalne zmogljivosti ponudnikov izobraževanja. V podporo ukrepom držav članic bo Komisija v drugem četrtletju leta 2020 tudi posodobila akcijski načrt za digitalno izobraževanje, da se okrepijo digitalna znanja in spretnosti tako mladih kot odraslih ter zagotovi, da so vse izobraževalne organizacije pripravljene na digitalno dobo.

Mladi bodo sooblikovali Evropo prihodnosti in si zaslužijo svetlo prihodnost. Starši si seveda želijo, da bi imeli njihovi otroci dobro zaposlitev in poklicne možnosti. Vendar preveč mladih pogosto najde le slabo plačane, začasne in nestandardne zaposlitve, ki jim ne omogočajo, da bi razvili svoje talente in načrtovali svojo prihodnost. Pri mladih invalidih, mladih z migrantskim ozadjem in mladih starših je tveganje, da bi zaostali, še večje. Komisija bo okrepila prizadevanja v boju proti brezposelnosti mladih in v drugem četrtletju leta 2020 predstavila predloge za okrepitev jamstva za mlade, ki že zdaj vsako leto pomaga 3,5 milijona mladim, da se udeležijo usposabljanja ali izobraževanja ali zaposlijo. Novo jamstvo za mlade se bo približalo mladim ter jih podprlo pri razvoju znanj in spretnosti ter pridobivanju delovnih izkušenj, zlasti takšnih, ki so pomembne za zeleni in digitalni prehod.

Podpiranje poklicne mobilnosti in gospodarske preobrazbe

Vsi v Evropi, tako mlajši kot starejši, bi morali imeti dostop do pravočasne in prilagojene podpore, vključno z usposabljanjem, da se izboljšajo njihove možnosti za kakovostno zaposlitev ali ustanovitev podjetja. Skoraj vsak odrasel vsaj enkrat v življenju išče zaposlitev. Nekateri jo najdejo takoj po zaključku šolanja ter zahvaljujoč trdni mreži in dokazanim izkušnjam brez težav prehajajo iz ene zaposlitve v drugo. Drugim je precej težje. Lahko jim primanjkuje informacij o zaposlitvenih možnostih, ne najdejo delovnega mesta, ki bi ustrezalo njihovim znanjem, spretnostim in izkušnjam, ali pa so v težkem osebnem ali družinskem položaju. Javne in zasebne službe za zaposlovanje bi morale poleg brezposelnih vse bolj podpirati tudi ljudi, ki jim grozi izguba zaposlitve zaradi zastarelih znanj in spretnosti.

Naložbeni načrt za trajnostno Evropo, tj. naložbeni načrt v okviru evropskega zelenega dogovora, ki je bil predstavljen danes, bo prispeval k financiranju prehoda, ki čaka Evropo. Prehod na bolj zeleno gospodarstvo bo verjetno na nekatere regije in sektorje vplival bolj kot na druge. Načrt zajema mehanizem za pravičen prehod, vključno z namenskim skladom za pravičen prehod, ki bo podpiral regije, na katere naj bi prehod najbolj vplival, ter tako pomagal zagotoviti, da nihče ne bo zapostavljen. Načrt dokazuje, da je EU zavezana skrbi za okoljsko in socialno trajnostnost. Naložbe bodo prispevale k razvoju novih gospodarskih dejavnosti, ustvarjanju novih delovnih mest, zmanjšanju našega ogljičnega odtisa, zagotavljanju cenovno dostopne energije ter spodbujanju pridobivanja novih znanj in spretnosti. Poleg tega bo sklad za modernizacijo omogočil pravičen prehod v regijah, odvisnih od ogljika, tako da bo podprl prerazporeditev, prekvalifikacijo in izpopolnjevanje delavcev ter izobraževanje, iskanje zaposlitve in zagonska podjetja. Kot izraz solidarnosti s presežnimi delavci in samozaposlenimi pa se jim lahko zagotovi tudi podpora iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji.

Ustvarjanje več delovnih mest

Evropsko gospodarstvo zdaj že sedmo leto zapored raste. Pričakuje se, da se bo gospodarstvo v letih 2020 in 2021 še naprej krepilo, čeprav so se obeti za rast poslabšali. Trgi dela ostajajo močni in brezposelnost se še naprej zmanjšuje, čeprav počasneje.

Evropa mora graditi na tej trdni osnovi in zagotoviti, da bo njeno socialno tržno gospodarstvo v prihodnjih letih še naprej ustvarjalo nova in boljša delovna mesta za vse. V središču te preobrazbe bo industrijska strategija s trdnimi temelji v enotnem trgu, predstavljena v prvem četrtletju leta 2020, ki bo našim podjetjem omogočala inovacije in razvoj novih tehnologij ter hkrati spodbujala krožnost in ustvarjanje novih trgov. Obravnava socialnih vidikov in vidikov zaposlovanja je sestavni del strategije, ki bo vsem državljankam, državljanom, podjetjem, regijam in mestom omogočil izkoriščanje prednosti industrijske preobrazbe. Komisija bo v prvem četrtletju leta 2020 predlagala tudi posebno strategijo za mala in srednja podjetja (MSP). Ta so prispevala k oblikovanju 85 % novih delovnih mest, ustvarjenih v zadnjih petih letih. Spodbujanje inovacij, zagotavljanje financiranja in zmanjšanje birokracije za MSP so bistvenega pomena za ustvarjanje delovnih mest v Evropi.

Evropski sklad za regionalni razvoj, Evropski socialni sklad plus in Kohezijski sklad bodo imeli še naprej ključno vlogo pri podpiranju socialne in teritorialne kohezije v naših državah članicah, regijah in na podeželju ter pri prilagajanju digitalni in zeleni preobrazbi našega sveta. V predlogu Komisije za naslednji večletni finančni okvir so določena skupna sredstva za kohezijsko politiko za obdobje 2021–2027 v višini 373 milijard EUR v tekočih cenah. K teritorialni koheziji bosta prispevala tudi Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja ter Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo. Predlog Komisije poleg tega poziva k programu InvestEU, ki naj bi mobiliziral 650 milijard EUR naložb, od tega 50 milijard EUR projektov socialne infrastrukture in socialnih naložb v izobraževanje, znanje in spretnosti, socialno podjetništvo ter mikrofinanciranje. InvestEU bo uvedel modele partnerstva ter nove poslovne in finančne modele za boljše socialne rezultate, da se izkoristi potencial kapitala vlagateljev in človekoljubnega kapitala.

Pri ustvarjanju več delovnih mest ne gre zgolj za rast. To še toliko bolj velja za socialno gospodarstvo, ki izpolnjuje socialne potrebe. V Evropi je v socialnem gospodarstvu zaposlenih okoli 13,6 milijona ljudi. Socialna podjetja in organizacije lahko spodbujajo sodelovanje, pobude in rezultate na lokalni ravni, obenem pa vse ljudi približajo trgu dela. Socialno gospodarstvo nudi inovativne rešitve na področju izobraževanja, zdravstvenega varstva, energijskega prehoda, stanovanj in zagotavljanja socialnih storitev. Lahko ima tudi vodilno vlogo pri sklepanju zelenih dogovorov na lokalni ravni, tako da ustvarja lokalna zavezništva, ki povezujejo državljane in državljanke ter podjetja v podnebnem prehodu. Komisija bo leta 2021 začela izvajati akcijski načrt za socialno gospodarstvo, s katerim namerava okrepiti socialne naložbe in socialne inovacije ter spodbuditi potencial socialnih podjetij za ustvarjanje delovnih mest, tudi za tiste, ki so najbolj oddaljeni od trga dela. Socialno odgovorno javno naročanje lahko tudi zagotovi, da se obstoječa sredstva porabijo na način, ki podpira vključevanje, na primer tako, da se poskrbi za zaposlitvene možnosti za invalide ali osebe s tveganjem revščine.

Spodbujanje enakosti

Moč in enotnost naše Unije temeljita na njeni raznolikosti – raznolikosti ljudi, kultur in tradicij. Vendar bo Evropa lahko napredovala le, če bo uporabila vsa svoja sredstva, talente in potencial. To pomeni, da moramo ustvariti pravičnejšo družbo, v kateri imajo vsi ljudje z enakimi cilji enake možnosti, da jih dosežejo. Čeprav so v naši Uniji nekatere najbolj enakopravne družbe na svetu, nas še vedno čaka veliko dela. Evropa mora okrepiti zavezanost vključevanju in enakosti v vseh pomenih besede, ne glede na spol, raso, narodnost, versko ali drugo prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost. Enakost je visoko na politični agendi trenutne Komisije, kar dokazujeta oblikovanje novega posebnega resorja za enakost in ustanovitev namenske projektne skupine.

Posebno pozornost je treba nameniti položaju žensk. Nizke stopnje zaposlenosti so slabe za gospodarstvo, pa tudi za ženske same. Ženske imajo kljub višjim stopnjam izobrazbe krajšo in bolj razdrobljeno poklicno pot kot moški, pogosto zaradi odgovornosti kot oskrbovalke. Na poklicni poti napredujejo počasneje, poleg tega pa imajo nižje dohodke in pokojnine, čeprav živijo dlje. V nekaterih sektorjih so ženske premalo zastopane. To velja za digitalni sektor, kjer ženske ne predstavljajo niti petine strokovnjakov za IKT. Ženske po upokojitvi v povprečju prejemajo le dve tretjini pokojnine moških, kar pomeni, da je razlika med spoloma pri pokojninah še večja kot pri plačah. Boj proti stereotipom v delovnem okolju je ključen pri zagotavljanju, da bodo imele ženske možnost napredovanja na poklicni poti in prejemale pošteno plačilo. Izboljšane storitve otroškega varstva in dolgotrajne oskrbe so del rešitve, s katero bi zagotovili enakomernejšo porazdelitev odgovornosti oskrbe med ženskami in moškimi. Komisija bo v prvem četrtletju leta 2020 predlagala novo evropsko strategijo za enakost spolov, namenjeno nadaljnjemu odpravljanju razlik v plačah med spoloma, med drugim z zavezujočimi ukrepi za preglednost plač, nadaljnjemu odpravljanju razlik v pokojninah med spoloma, spodbujanju dostopa žensk do trga dela ter povečanju števila žensk na vodilnih položajih v podjetjih in organizacijah.

Gospodarstvo za ljudi je gospodarstvo, prijazno invalidkam in invalidom. Evropski akt o dostopnosti bo omogočil razvoj dostopnih izdelkov in storitev. Tehnologija ter prilagojeno delo in delovna mesta lahko odprejo možnosti za invalide, pa tudi osebe in podjetja, ki skrbijo za njihove potrebe. Vendar se invalidi še vedno soočajo s težavami pri dostopu do izobraževanja in usposabljanja, zaposlitve, sistemov socialne zaščite in zdravstvenega varstva. Pogosto jim je tudi oteženo dejavno sodelovanje v političnem ali kulturnem življenju v njihovih skupnostih. Komisija se bo še naprej zavzemala za izvajanje Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov. Poleg tega bo leta 2021 predstavila okrepljeno strategijo o invalidnosti, ki bo temeljila na rezultatih tekoče ocene evropske strategije o invalidnosti za obdobje 2010–2020.