SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

Za bolj trajnostni ribolov v EU: trenutno stanje in usmeritve za leto 2021



1.Uvod

To sporočilo vsebuje pregled napredka, ki je bil dosežen na področju trajnostnega ribolova flot EU, ter pregled socialno-ekonomske uspešnosti flot EU, ravnovesja med ribolovno zmogljivostjo in ribolovnimi možnostmi ter izvajanja obveznosti iztovarjanja. Brati bi ga bilo treba v povezavi z informacijami v priloženem delovnem dokumentu služb Komisije.

To sporočilo vključuje tudi glavne usmeritve, ki bodo podlaga za predloge Komisije o ribolovnih možnostih za leto 2021. Države članice, svetovalni sveti, deležniki in javnost so vabljeni k razmisleku o usmeritvah politik, predstavljenih v tem sporočilu, in k posredovanju povratnih informacij Komisiji do 31. avgusta 2020.

2.Napredek pri doseganju Fmsy

V severovzhodnem Atlantiku se je ribolovni pritisk na ribje staleže med letoma 2003 in 2018 postopoma zmanjševal. Medtem ko je bila na začetku 21. stoletja mediana ribolovne umrljivosti več kot 1,5-krat večja od ribolovne umrljivosti na ravni največjega trajnostnega donosa, se je zdaj ustalila na približno 1,0. To pomeni, da je ribolov postopoma postal bolj trajnosten. Pomeni tudi, da je bil cilj največjega trajnostnega donosa (v nadaljnjem besedilu: MSY) na splošno dosežen, čeprav za nekatere izzive rešitev še ni.

Celotni dovoljeni ulovi (v nadaljnjem besedilu: TAC) so eno od glavnih orodij za upravljanje skupne ribiške politike. V severovzhodnem Atlantiku in sosednjih območjih je Komisija za leto 2020 predlagala TAC v skladu s trajnostno ravnjo ali pod njo (v smislu ribolovne umrljivosti – Fmsy) za vseh 78 TAC, pri katerih so bila na voljo mnenja glede Fmsy, razen v šestih primerih, ko je Mednarodni svet za raziskovanje morja (ICES) poročal o ničelnem ulovu. V teh primerih je bilo odločeno, da se določijo nizki TAC le za prilov, tako da bi se izčrpani staleži lahko obnovili, ne da bi se pri tem predčasno ustavil pomemben gospodarski ribolov ali znanstvenikom preprečilo zbiranje znanstvenih podatkov.

Poleg tega so se regionalni večletni načrti za Baltsko morje, Severno morje in zahodne vode izkazali za koristne, saj nudijo potrebno prilagodljivost pri določanju ribolovnih možnosti ter hkrati omogočajo določitev ravni ribolova znotraj razpona MSY. V nekaterih strogo omejenih primerih so omogočili določitev TAC v zgornjem razponu MSY in tako ublažili zmanjšanje števila zdravih staležev. Takšna primera sta južni in severni oslič. Hkrati so bili večletni načrti ključnega pomena pri določanju TAC v spodnjem razponu MSY za številne staleže, ki niso bili v dobrem stanju.

Svet je določil 62 od 78 TAC v skladu s Fmsy. Zato se pričakuje, da bo leta 2020 več kot 99 % iztovarjanj v Baltskem in Severnem morju ter Atlantiku, ki jih upravlja izključno EU, izhajalo iz trajnostno upravljanega ribolova.

Kar zadeva 11 staležev v severovzhodnem Atlantiku, ki se upravljajo skupaj z državami nečlanicami EU, je bil potrjen pozitivni splošni trend v vodah EU do leta 2014, pri čemer vrednost mediane kazalnika F/Fmsy tesno sledi kazalniku F/Fmsy za vode EU. Po letu 2014 pa kazalnik kaže vedno večje število staležev, ki se izkoriščajo nad Fmsy.

Svet je poleg določitve TAC leta 2019 v okviru večletnih načrtov sprejel popravne ukrepe, da bi si nekateri staleži rib lahko opomogli, in sicer trska in mol v Keltskem morju ter trska v vzhodnem Baltskem morju. EU in Norveška sta se med posvetovanji dogovorili tudi o popravnih ukrepih za trsko v Severnem morju ter trsko v Skagerraku in Kattegatu. Zdaj je v središču upravljanja teh staležev, ki so v posebno težkem stanju, obnova biomase. Da bi se čim bolj zmanjšal njihov ulov pri glavnem gospodarskem ribolovu (z uporabo selektivnejšega orodja) in zagotovilo, da so bili pri popolnoma dokumentiranem ribolovu ribolovni vzorci pravilno razumljeni, so bili sprejeti izredni varstveni ukrepi.

Čeprav bodo ti popravni ukrepi prispevali k hitrejši obnovi staleža trske v Keltskem morju v skladu s cilji večletnega načrta za zahodne vode, bi Komisija želela, da se raven TAC za trsko v Keltskem morju za leto 2020 določi previdneje.

Kazalnik ribolovne umrljivosti (F/Fmsy) za Sredozemsko in Črno morje je ostal na zelo visoki ravni v celotnem obdobju 2003–2017. Od leta 2011, ko je F/Fmsy dosegel svojo najvišjo raven, je njegova vrednost ostala približno 2,4. To pomeni, da se staleži v povprečju izkoriščajo na ravneh, ki so precej nad trajnostnim ciljem skupne ribiške politike.

2.1.Trendi na področju biomase

V severovzhodnem Atlantiku se je biomasa od leta 2007 še naprej povečevala in je bila leta 2018 za 48 % višja kot leta 2003 za v celoti ocenjene staleže.

V Sredozemskem in Črnem morju se stanje od začetka serij podatkov leta 2003 ni bistveno spremenilo, čeprav se je biomasa od leta 2012 morda nekoliko povečala. Vendar Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF) ugotavlja, da je za ta kazalnik značilna velika negotovost.