Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Socialni dialog v okviru zelenega prehoda

(raziskovalno mnenje na zaprosilo češkega predsedstva)

(2022/C 486/14)

Poročevalka: Lucie STUDNIČNÁ

Zaprosilo češko predsedstvo Sveta, 26. 1. 2022 Pravna podlaga člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Pristojnost strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje Datum sprejetja na seji strokovne skupine 5. 9. 2022 Datum sprejetja na plenarnem zasedanju 21. 9. 2022 Plenarno zasedanje št. 572 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 162/1/7

1. Sklepi in priporočila

1.1 Reševanje podnebne krize je postalo glavna prednostna naloga politike. Čas je za korenito prenovo gospodarskega modela, ki se je uveljavil po industrijski revoluciji. Za njegovo izredno obsežno preobrazbo v digitalizirano, podnebno nevtralno krožno gospodarstvo so potrebna znatna prizadevanja za prilagoditev. Ruska agresija na Ukrajino je le še povečala nujnost tega prehoda ter povzročila zelo velike stroške in breme za družbo.

1.2 Socialni dialog kot sestavni del evropskega socialnega modela in vir evropske konkurenčnosti mora biti pomemben na vseh ravneh – evropski, nacionalni in regionalni ter na ravni sektorjev in delovnih mest. Države članice bi morale priznavati vrednost socialnega dialoga ter dejstvo, da prinaša dodano vrednost in je pomemben del postopka odločanja. EESO poudarja, da ga je treba okrepiti in aktivno spodbujati. To tudi pomeni, da morajo imeti socialni partnerji ustrezne kompetence in dostop do strokovne podpore.

1.3 V celotnem okviru politike za podnebne ukrepe sta zato potrebna močna vključenost sindikatov in združenj delodajalcev s trdnim socialnim dialogom in upoštevanje potreb civilne družbe. Države članice se morajo bolj potruditi, da bi vključile delavce in pridobile njihovo podporo na poti do bolj trajnostne družbe. To ne velja le za države članice, ampak tudi za institucije EU.

1.4 Sindikati imajo ključno vlogo pri pripravljanju in zastopanju delavcev v procesu socialno-ekološke preobrazbe, zato je potreben aktiven in skladen socialni dialog, da bodo pri podnebnih ukrepih upoštevane potrebe delavcev, da bo prehod pravičen in da resnično nihče ne bo prezrt.

1.5 Socialni dialog morata spremljati stalen in trden civilni dialog, zlasti z organizirano civilno družbo, ter sodelovanje z deležniki. Za pravičen prehod na gospodarstvo z neto ničelnimi emisijami je treba ustvariti pravičnejše družbe, izkoreniniti revščino in odpravljati težave pri prilagajanju, ki so pri zelenem prehodu neizogibne. Organizacije civilne družbe zastopajo milijone ljudi v ranljivem položaju in ljudi, ki so sistematično izključeni, zato imajo pomemben glas in jih je treba vključiti v odločitve v zvezi s prehodom. Tesno sodelovanje z Odborom regij na tem področju bi dodalo regionalno razsežnost.

1.6 Izredno pomembno je, da se prednostno obravnavata socialna pravičnost in izvajanje evropskega stebra socialnih pravic. Poleg tega mora EU tudi spodbujati in aktivno podpirati kolektivna pogajanja, da bi delavci lahko oblikovali trajnostno delovno okolje ter zelena, konkurenčna in dostojna delovna mesta. EU tako postaja ne le pravičnejša in enakopravnejša, temveč tudi konkurenčnejša in odpornejša.

1.7 Ključno je, da se pri vseh delovnih mestih, ki se odpirajo s prehodom, spoštuje Deklaracija MOD o temeljnih načelih in pravicah pri delu, vključno s pravico do dostojne zaposlitve ter pravico do združevanja in kolektivnega pogajanja ter prepoveduje diskriminacijo, prisilno delo in delo otrok ter nasilje in nadlegovanje na delovnem mestu.

1.8 EESO predlaga, naj se socialni dialog na ravni držav članic sistematično evidentira, ter poudarja, da so potrebne nadaljnje primerjalne študije za preučitev njegove vloge v nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih, npr. nacionalnih načrtih za okrevanje in odpornost.

1.9 V okviru splošnih prizadevanj za okrepitev socialne razsežnosti evropskega zelenega dogovora je treba strukture socialnega dialoga aktivno podpirati in utrditi s spodbudami in financiranjem, in sicer s posebnim poudarkom na državah članicah in sektorjih, v katerih so te institucije šibke.

1.10 „Pripravljeni na 55“: uresničevanje podnebnega cilja EU za leto 2030 na poti do podnebne nevtralnosti ( 1 ). EESO v skladu z nezavezujočim priporočilom Sveta o zagotavljanju pravičnega prehoda na podnebno nevtralnost poudarja, da bi bilo treba za države članice pripraviti smernice za obravnavo socialnih in zaposlitvenih učinkov prehoda. Treba je razmisliti o predlogih, kakršen je predlog o spodbujanju držav članic, naj vzpostavijo komisije za pravični prehod, ki ga je EESO podal v mnenju

1.11 EESO poudarja, da sta v postopku prestrukturiranja pomembna pravočasno obveščanje in posvetovanje. V skladu z direktivo o posvetovanju z delavci in njihovi udeležbi je treba na vseh ravneh uprave EU ter nacionalne in lokalne uprave okrepiti pravice delavcev glede obveščenosti, posvetovanja in udeležbe ( 2 ) . Odločitve se ne bi smele sprejemati brez posvetovanja, vnaprejšnje informiranje pa bi moralo postati obvezno.

2. Splošne ugotovitve

Ozadje

2.1 Češko predsedstvo EU je za to raziskovalno mnenje zaprosilo v okviru ocene socialne razsežnosti evropskega zelenega dogovora, zlasti vloge socialnega dialoga.

2.2 Reševanje podnebne krize je postalo glavna prednostna naloga politike. Čas je za korenito spremembo celotnega sistema proizvodnje in potrošnje. Koristi te preobrazbe v digitalizirano, podnebno nevtralno krožno gospodarstvo so sicer nesporne, a so povezane z znatnimi prizadevanji za prilagoditev ter zelo velikimi stroški za družbo.

2.3 Postopek korenitega prestrukturiranja, ki ga morajo v nekaj desetletjih izvesti naša gospodarstva, da bi dosegla neto ničelne emisije, je postopek na podlagi politike, ki bo različno vplival na ljudi z različnimi socialno-ekonomskimi lastnostmi, pa tudi na podjetja, zlasti mala in srednja. Oblikovalci politik imajo za to znatno odgovornost.

2.4 Zaradi podnebnih sprememb brez dvoma nastajajo nove neenakosti. Če se bodo ukrepi za prilagajanje podnebnim spremembam in njihovo blaženje uporabljali brez politik pravičnega prehoda, to lahko povzroči delitev na zmagovalce in poražence. Ob upoštevanju tega dejstva je napoved evropskega zelenega dogovora leta 2019 vključevala zavezo, da nihče ne bo prezrt.

2.5 Sedanji prehod sta dodatno otežila izredna dogodka, in sicer kriza zaradi COVID-19 in temeljita sprememba geopolitičnega položaja Evrope zaradi ruskega napada na Ukrajino. Zaradi obeh so se kratkoročno povečala bremena za družbo, obenem pa bosta morda prispevala tudi k hitrejši preobrazbi.

Socialni dialog

2.6 V zadnjih nekaj desetletjih so se zaradi velikih sprememb proizvodnih sredstev pogosto pojavile težave pri prilagajanju ali prehodu, zlasti tam, kjer so te spremembe prinesle manj varna in nizko plačana delovna mesta, zaradi česar številni ljudje, kot so ženske in pripadniki ranljivih skupnosti, nimajo dostopa do dostojnega dela. Zato je treba obravnavati vrsto problemov, povezanih s prehodom, ter vprašanja kot so delo prek pogodb, prekarne oblike dela, privatizacija in prestrukturiranje, da bi ustvarili pravično gospodarstvo brez revščine. Ta problematika je obravnavana tudi v priporočilu Sveta o zagotavljanju pravičnega prehoda na podnebno nevtralnost, ki ga je 16. junija 2022 sprejel Svet za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov.

2.7 Spodbujanje socialnega dialoga je določeno v Pogodbi o delovanju EU. V pobudi za nov začetek za socialni dialog iz leta 2016 je bila priznana njegova pomembnost za okrevanje in konkurenčnost, EESO je v več mnenjih ( 3 ) in resoluciji ( 4 ) nedavno poudaril, da je socialni dialog pomemben za preobrazbe, povezane s tem.

2.8 Socialni dialog tudi dokazano pozitivno prispeva k uspešnemu prestrukturiranju, saj so podjetja z dobro delujočim socialnim dialogom uspešnejša, konkurenčnejša in odpornejša ter izplačujejo višje plače.

2.9 EESO poudarja, da ima socialni dialog na evropski, nacionalni in regionalni ravni ter na ravni sektorjev in delovnih mest ključne, a različne funkcije pri upravljanju in omogočanju zelene preobrazbe, strukture in institucije na teh ravneh pa imajo zelo različne prednosti.

2.10 Socialni dialog morata spremljati stalen in trden civilni dialog, zlasti z organizirano civilno družbo, ter sodelovanje z deležniki. Za pravičen prehod na gospodarstvo z neto ničelnimi emisijami je treba ustvariti pravičnejše družbe, izkoreniniti revščino in odpravljati težave pri prilagajanju, ki so pri zelenem prehodu neizogibne. Organizacije civilne družbe zastopajo milijone ljudi v ranljivem položaju in ljudi, ki so sistematično izključeni, zato imajo pomemben glas in jih je treba vključiti v odločitve v zvezi s prehodom. Tesno sodelovanje z Odborom regij na tem področju bi dodalo regionalno razsežnost.

2.11 Institucije in akterji socialnega dialoga imajo v državah članicah različne zmogljivosti in vpliv, delno zaradi raznolikih socialnih modelov in modelov odnosov med delodajalci in delojemalci v državah članicah, v nekaterih primerih pa so k njihovi oslabitvi aktivno prispevali politike decentralizacije in priporočila po finančni krizi in krizi euroobmočja. EESO poudarja, da je dobro delujoč socialni dialog pomemben element evropskega socialnega tržnega gospodarstva, ter pozdravlja, da je Evropska komisija to nedavno priznala v priporočilih Svetu.

2.12 V okviru splošnih prizadevanj za okrepitev socialne razsežnosti evropskega zelenega dogovora je treba strukture socialnega dialoga aktivno podpirati in okrepiti, zlasti v državah članicah in sektorjih, v katerih so te institucije šibke.

Pravični prehod

2.13 Pravični prehod pomeni, da bi bilo treba obravnavo zaposlitvenih in distribucijskih učinkov prehoda na gospodarstvo z neto ničelnimi emisijami šteti za sestavni del okvira podnebne politike (npr. svežnja „Pripravljeni na 55“), ne le za dopolnilni popravni ukrep. Ta vprašanja vključujejo številne razsežnosti, kot so distribucijski učinki politik za razogljičenje, izgubljanje delovnih mest in prehodi med zaposlitvami, varstvo osnovnih socialnih pravic ter vključenost državljanov in organizirane civilne družbe v odločanje.

2.14 Sklad za pravični prehod in predlagani Socialni sklad za podnebje v okviru svežnja „Pripravljeni na 55“ sta dva od glavnih ukrepov, ki jih je EU doslej napovedala za blaženje posledic prehoda za najbolj prizadete regije, ranljive posameznike in podjetja. EESO pozdravlja, da je Komisija predlagala tudi priporočilo Sveta o zagotavljanju pravičnega prehoda na podnebno nevtralnost, ki državam članicam daje smernice za obravnavo socialnih in zaposlitvenih učinkov prehoda.

2.15 Lakmusov papir za ugotavljanje, ali je prehod resnično pravičen, bodo učinkovitost reševanja problemov podjetij, zaposlenih in državljanov pri prilagajanju, pri čemer je treba na primer spodbujati prestrukturiranje poslovnih dejavnosti, izpopolnjevanje in preusposabljanje zaposlenih ter preprečevanje energetske revščine in revščine na področju mobilnosti, da se zagotovi, da nihče ne bo zapostavljen; pokazatelj pravičnosti prehoda pa bo še posebej, v kakšni meri bodo posamezniki, katerih delovna mesta bodo izginila, se poslabšala ali bodo drugače ogrožena, prejeli podporo, zagotovitev za koristno, izpolnjujočo in varno prihodnost s kakovostno zaposlitvijo ter pomoč pri osebnem razvoju, da bodo lahko prevzeli to vlogo.

2.16 Razsežnosti tega izziva ne gre podcenjevati. Razviti bo treba dobro premišljene, povezane srednje- in dolgoročne gospodarske in socialne cilje, da se zagotovi produktivnost in vključenost ob ustreznem upoštevanju posebnosti posameznih držav članic ter vključevanju socialnih partnerjev na nacionalni, regionalni in lokalni ravni na vseh stopnjah oblikovanja politik, med drugim prek socialnega dialoga in kolektivnih pogajanj, kjer je to ustrezno. ki vključujejo namerno, zavestno preusmeritev sredstev na nacionalni in centralni ravni k prizadetim območjem in regijam. Poleg spodbujanja novih naložb z nepovratnimi sredstvi, posojili in strokovnim znanjem ter pomoči pri delovanju mikro, malih in srednjih podjetij, je zagonskim podjetjem mogoče pomagati s kapitalsko udeležbo, lahko pa bi se ustanavljala tudi nova javna podjetja. Poleg uporabe javnih sredstev bo treba optimizirati prožnost pravil o državni pomoči in jih v nekaterih primerih celo začasno ukiniti.

2.17 Bistveno je, da je to obsežno prestrukturiranje, ki vključuje preobrazbo več deset milijonov delovnih mest v Evropi, uravnoteženo, vodeno ter usmerjeno v prihodnost, za kar je ključen dobro delujoč socialni dialog. Sklad za pravični prehod, namenjen podpiranju delavcev pri prehodu na nova delovna mesta, bi bilo treba z ukrepi za posamezne sektorje razširiti z vidika tako virov kot področja uporabe.

2.18 Vse tri razsežnosti trajnostnega razvoja – gospodarska, socialna in okoljska – so med sabo močno povezane in jih je treba obravnavati s celovitim in skladnim okvirom politike. Smernice Mednarodne organizacije dela za pravičen prehod iz leta 2015 vsebujejo nabor praktičnih orodij, ki jih lahko vlade in socialni partnerji uporabijo pri upravljanju procesa preobrazbe.

2.19 V teh smernicah MOD iz leta 2015 je navedeno, da je bistveno trdno družbeno soglasje o cilju in poteh do trajnostnosti. Socialni dialog mora biti sestavni del institucionalnega okvira za oblikovanje in izvajanje politik na vseh ravneh. Potrebna so ustrezna, informirana in neprekinjena posvetovanja z vsemi deležniki.

Socialni dialog v okviru zelenega prehoda

2.20 Socialni dialog ne sme postati zgolj formalnost, temveč mora biti pomemben na vseh ravneh – evropski, nacionalni in regionalni ter na ravni sektorjev in delovnih mest. To tudi pomeni, da morajo imeti socialni partnerji ustrezne kompetence in dostop do strokovne podpore.

2.21 EESO se zaveda, da so institucije socialnega dialoga v EU zaradi različnih modelov in tradicij nacionalnih in industrijskih odnosov v državah članicah zelo različne.

2.22 EESO predlaga, naj se delovanje socialnega dialoga na ravni držav članic sistematično evidentira in spremlja ( 5 ) , ter poudarja, da so potrebne nadaljnje primerjalne študije za preučitev njegove vloge v nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih, npr. nacionalnih načrtih za okrevanje in odpornost.

2.23 Socialnega sklada za podnebje EESO meni, da so obstoječe pobude za obravnavo socialnih izzivov zelene preobrazbe še vedno razdrobljene. Mehanizem za pravični prehod je omejen in namenjen majhnemu delu postopka prehoda. Predlagani Socialni sklad za podnebje bo imel omejeno področje uporabe in namen ter bo predvsem uravnovešal regresivne distribucijske učinke drugega sistema za trgovanje z emisijami (glej zlasti mnenje EESO o vzpostavitvi ( 6 ) ). EESO sicer pozdravlja priporočilo Sveta o zagotavljanju pravičnega prehoda na podnebno nevtralnost, a tudi opozarja, da to nezavezujoče priporočilo ne predvideva celovite platforme za politiko, ki jo EU potrebuje za obravnavo učinkov prehoda na prizadete delavce, regije in ranljive posameznike.

2.24 EESO poudarja, da EU potrebuje močan okvir za zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev za obvladovanje prehoda. Takšen močan okvir EU za pravični prehod bi moral med drugim obravnavati predvidevanje in upravljanje sprememb v zeleni preobrazbi prek pomembnega sodelovanja delavcev in podjetij ter vključevanja državljanov.

2.25 EESO poudarja, da sta pri prestrukturiranju pomembna pravočasno obveščanje in posvetovanje. Odločitve se ne bi smele sprejemati brez posvetovanja, vnaprejšnje obveščanje pa bi moralo postati obvezno.

2.26 EESO poziva, naj se spodbujata socialni dialog in sodelovanje deležnikov na vseh ravneh ter naj bodo nova zelena delovna mesta dobra ter v skladu z agendo MOD za dostojno delo in evropskim stebrom socialnih pravic. V skladu z duhom priporočila Sveta o zagotavljanju pravičnega prehoda na podnebno nevtralnost in upoštevajoč mnenje EESO o Socialnem skladu za podnebje bi moral ustrezen socialni sklad za podnebje obravnavati širši razpon distribucijskih učinkov podnebnih politik s ciljno usmerjenimi ukrepi za preprečevanje energetske in prometne revščine, s katerimi bi podpiral in omogočal cenovno dosegljivost in dostopnost nizkoogljičnih tehnologij za gospodinjstva z nižjimi prihodki.

3. Posebne ugotovitve

3.1 EESO meni, da je bistveno priznati, da se podnebne, okoljske in socialne politike medsebojno dopolnjujejo. Socialna razsežnost bi morala biti sestavni del celovitega okvira podnebne politike od zasnove do izvajanja, kar vključuje celotni evropski zeleni dogovor in vse konkretne politike izvajanja iz svežnja „Pripravljeni na 55“.

3.2 EESO tudi priznava, da bo imel ta postopek prestrukturiranja obsežne posledice za delovna mesta, odnose med delodajalci in delojemalci ter porazdelitev dohodka. Na družbo in gospodarstvo bo vplival na vseh ravneh, od nadnacionalne ravni do ravni delovnih mest, socialni dialog pa bi moral imeti ključno vlogo pri njegovem upravljanju, usmerjenem v prihodnost.

3.3 EESO pozdravlja trdni in ambiciozni okvir podnebne politike, ki ga je Evropska komisija vzpostavila z evropskim zelenim dogovorom in ga podprla z ustreznimi zakonodajnimi ukrepi, vendar tudi poudarja, da je kljub pozitivnim izjavam njegova socialna razsežnost še vedno premalo razvita.

3.4 Socialna razsežnost evropskega zelenega dogovora ostaja predvsem v rokah držav članic EU in nacionalnih socialnih partnerjev, saj ti najlažje razumejo razmere ter predlagajo ukrepe na lokalni, regionalni in nacionalni ravni. Vendar imajo socialni in z zaposlitvijo povezani izzivi zelenega prehoda številne razsežnosti, kot so izgubljanje delovnih mest in prehodi med zaposlitvami, preusposabljanje in izpopolnjevanje delavcev ter distribucijski učinki politik za razogljičenje, pa tudi varstvo socialnih pravic in državljanska udeležba. Zato sta potrebna usklajeno delovanje in ukrepanje na ravni EU, ki bosta pospremila in podprla nacionalno pobudo. Če socialne neenakosti ne bodo pravilno obravnavane na ustrezni ravni, se bodo z ukrepi za blaženje podnebnih sprememb verjetno še povečale in poslabšale.

Uresničevanje pravičnega prehoda – zahteve glede upravljanja/regulativne zahteve za okrepitev socialnega dialoga

3.5 Bistveni elementi načrta za pravični prehod so prehodi trga dela, socialni načrti ter poti do trajnostnih in dostojnih novih delovnih mest z dolgoročno zavezanostjo regionalnemu razvoju in razvoju skupnosti.

3.6 Spodbujati bi bilo treba vzpostavljanje programov usposabljanja, ki bodo prilagojeni potrebam posameznikov in trga dela, izvajali pa jih bodo namenski centri za prehod med zaposlitvami. Za to sta potrebna angažiranje in proaktiven socialni dialog na ravni skupnosti in regionalni ravni v sodelovanju z vsemi deležniki. Sindikati in delodajalci bi morali skupaj podpirati programe za poklicni prehod.

3.7 V nasprotju z daljnosežnim in usklajenim sklopom okoljskih ukrepov trdega prava so socialni elementi svežnja „Pripravljeni na 55“ razdrobljeni, predlagano priporočilo Sveta pa ni pravno zavezujoče.

3.8 Te elemente je treba okrepiti, socialni dialog pa bi moral postati obvezen del ključnih nacionalnih politik, oblikovanih za doseganje ciljev podnebne politike do leta 2050, vključno z nacionalnimi energetskimi in podnebnimi načrti, nacionalnimi načrti za okrevanje in odpornost ter načrti za pravični prehod.

3.9 Za doseganje rezultatov socialnega dialoga sta pomembna medsebojno zaupanje in skupna želja po rezultatih, ki vsem vpletenim stranem prinašajo dodano vrednost.

3.10 V nekaterih državah članicah EU je tovrstni socialni dialog že vzpostavljen, v drugih pa ne. V tistih, ki ga nimajo, bi ga bilo treba aktivno spodbujati, npr. z obvezno pravočasno izmenjavo nekaterih informacij ter ponujanjem socialnega dialoga kot sredstva za reševanje različnih upravnih in delovnopravnih vprašanj, lažji dostop do financiranja, lažje odločanje glede načrtovanja, pridobivanje gradbenih dovoljenj itd. Take ugodnosti bi morale biti povezane z obveznim doseganjem rezultatov, da se preprečijo zlorabe.

3.11 EESO se zaveda, da bo v nekaterih državah članicah za to potrebna sprememba kulture, kar bo morda trajalo nekaj časa, vendar je prepričan, da bosta vloženi čas in trud bogato poplačana.

3.12 Socialna razsežnost evropskega zelenega dogovora mora biti povezana z evropskim stebrom socialnih pravic in upoštevana v postopku evropskega semestra.

3.13 Komisija je februarja 2021 objavila poročilo ( 7 ) o krepitvi socialnega dialoga, katerega ugotovitve so bile vključene v akcijski načrt za izvajanje evropskega stebra socialnih pravic, ki je bil objavljen marca 2021. V akcijskem načrtu se je zavezala, da bo leta 2022 predstavila pobudo za podpiranje socialnega dialoga na ravni EU in na nacionalni ravni. EESO je prepričan, da bo Komisija s temi priporočili močno prispevala k doseganju tega cilja.

V Bruslju, 21. septembra 2022 Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Christa SCHWENG

(1) UL C 275, 18.7.2022, str. 101.

(2) UL L 80, 23.3.2002, str. 29.

(3) Mnenje EESO: Industrijski prehod na zeleno in digitalno evropsko gospodarstvo: regulativne zahteve ter vloga socialnih partnerjev in civilne družbe (UL C 56, 16.2.2021, str. 10); mnenje EESO: Ne zelenemu dogovoru brez socialnega dogovora (UL C 341, 24.8.2021, str. 23); mnenje EESO: Socialni dialog kot pomemben steber ekonomske vzdržnosti in odpornosti gospodarstev ob upoštevanju vpliva živahne javne razprave v državah članicah (UL C 10, 11.1.2021, str. 14).

(4) Resolucija o predlogih EESO za obnovo in okrevanje po krizi zaradi COVID-19: „EU mora temeljiti na načelu, da jo je treba obravnavati kot skupnost s skupno usodo“, pripravljena na podlagi dela pododbora za okrevanje in obnovo po COVID-19 (UL C 311, 18.9.2020, str. 1).

(5) Resolucija EESO (UL C 155, 30.4.2021, str. 1), in mnenje EESO (UL C 220, 9.6.2021, str. 38).

(6) UL C 152, 6.4.2022, str. 158.

(7) Report on strengthening EU social dialogue (Poročilo o krepitvi socialnega dialoga EU), avtorica: Andrea Nahles.