RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA  
z dne 17. aprila 2013  
o posebnih poro čilih Ra čunskega sodiš ča v okviru razrešnice za Komisijo za leto 2011  
EVROPSKI PARLAMENT,  
— ob upoštevanju splošnega prora čuna Evropske unije za prora čunsko leto 2011 (  1 ), 
— ob upoštevanju konsolidiranega zaklju čnega ra čuna Evropske unije za prora čunsko leto 2011 
(COM(2012) 436 – C7-0224/2012) (  2 ), 
— ob upoštevanju letnega poro čila Ra čunskega sodiš ča o izvrševanju prora čuna za prora čunsko leto 2011 
z odgovori institucij (  3 ) in posebnih poro čil Ra čunskega sodiš ča, 
— ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (  4 ) ra čunovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi 
povezanih transakcij, ki jo je za prora čunsko leto 2011 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju 
Evropske unije pripravilo Ra čunsko sodiš če, 
— ob upoštevanju svojega sklepa z dne 17. aprila 2013 o razrešnici glede izvrševanja splošnega prora čuna 
Evropske unije za prora čunsko leto 2011, oddelek III – Komisija (  5 ), in svoje resolucije z ugotovitvami, 
ki je sestavni del sklepa,  
— ob upoštevanju posebnih poro čil Ra čunskega sodiš ča, pripravljenih v skladu z drugim pododstavkom 
člena 287(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,  
— ob upoštevanju priporo čila Sveta z dne 12. februarja 2013 o podelitvi razrešnice Komisiji glede izvrše ­
vanja splošnega prora čuna Evropske unije za prora čunsko leto 2011 (05752/2013 – C7-0038/2013),  
— ob upoštevanju členov 317, 318 in 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije in člena 106a Pogodbe 
Euratom,  
— ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finan čni uredbi, ki se 
uporablja za splošni prora čun Evropskih skupnosti (  6 ), zlasti členov 55, 145, 146 in 147 Uredbe,  
— ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 
2012 o finan čnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni prora čun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, 
Euratom) št. 1605/2002 (  7 ), zlasti členov 62, 164, 165 in 166 Uredbe,  
— ob upoštevanju člena 76 in Priloge VI Poslovnika,  
— ob upoštevanju poro čila Odbora za prora čunski nadzor (A7-0096/2013),  
A. ker Komisija v skladu s členom 17(1) Pogodbe o Evropski uniji izvršuje prora čun in upravlja programe, 
v skladu s členom 317 Pogodbe o delovanju Evropske unije pa to po čne v sodelovanju z državami 
članicami na lastno odgovornost, pri čemer upošteva na čelo dobrega finan čnega poslovodenja,  
B. ker posebna poro čila Ra čunskega sodiš ča vsebujejo podatke, ki se nanašajo na vprašanja izvrševanja 
sredstev, zato so Parlamentu v pomo č pri opravljanju njegovih nalog organa za razrešnico,SL L 308/68 Uradni list Evropske unije 16.11.2013  
( 1 ) UL L 68, 15.3.2011.  
( 2 ) UL C 348, 14.11.2012, str. 1.  
( 3 ) UL C 344, 12.11.2012, str. 1.  
( 4 ) UL C 348, 14.11.2012, str. 130.  
( 5 ) Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0122 (Glej stran 25 tega Uradnega lista).  
( 6 ) UL L 248, 16.9.2002, str. 1.  
( 7 ) UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
C. ker so ugotovitve iz posebnih poro čil Ra čunskega sodiš ča sestavni del navedenega sklepa Parlamenta z 
dne 17. aprila 2013 o razrešnici glede izvrševanja splošnega prora čuna Evropske unije za prora čunsko 
leto 2011, oddelek III – Komisija,  
Del I Posebno poro čilo Ra čunskega sodiš ča št. 12/2011 z naslovom „Ali so ukrepi EU prispe ­
vali k prilagoditvi zmogljivosti ribolovnih flot razpoložljivim ribolovnim možnostim?“  
1. pozdravlja poro čilo Ra čunskega sodiš ča in je seznanjen z njegovo neusmiljeno oceno ukrepov, ki so 
jih sprejele Komisija in države članice;  
2. poudarja, da naj bi skupna ribiška politika spodbujala trajnostni ribolov, kar pomeni dolgoro čno 
preživetje ribiškega sektorja ter ravnovesje med ribolovnimi viri in ribolovno floto, da se prepre či 
pretirano izkoriš čanje ribjih staležev;  
3. ugotavlja, da je bilo zmanjšanje presežne ribolovne zmogljivosti sicer ponavljajo ča se tema pri prejš ­
njih reformah skupne ribiške politike in je bilo obravnavano v posebnih poro čilih Ra čunskega sodiš ča 
št. 3/1993 in 7/2007, a so bili doslej sprejeti dragi ukrepi za zmanjšanje presežne ribolovne zmoglji ­
vosti s prilagajanjem ribolovne flote ribolovnim virom neuspešni;  
4. priznava, da se trend ulova rib v Uniji od leta 1995 zmanjšuje in da je po mnenju Komisije iz zelene 
knjige o reformi skupne ribiške politike z dne 22. aprila 2009 (COM(2009) 163) ta upad v veliki meri 
posledica prelova in je del za čaranega kroga med presežno ribolovno zmogljivostjo in nizko gospo ­
darsko uspešnostjo ribolovnih flot;  
5. je zaskrbljen, saj se je ulov rib od zadnje reforme skupne ribiške politike leta 2002 zmanjšal za 
1 000 000 ton, število zaposlitev v ribiškem sektorju pa s 421 000 na 351 000;  
6. ugotavlja, da čeprav uradna opredelitev presežne zmogljivosti ne obstaja, zmanjševanje ulova in 
izgubljena delovna mesta, ki jih je povzro čilo čezmerno izkoriš čanje staležev, dokazujejo dejansko 
presežno zmogljivost; zato poziva Komisijo, naj opredeli „presežne ribolovne zmogljivosti“ in preu či 
pomembnejše in strožje ukrepe, da bi omogo čila dejavnosti za doseganje ravnotežja med ribolovnimi 
zmogljivostmi in ribolovnimi možnostmi;  
7. meni, da mora Komisija nujno pripraviti poro čilo s podatki, ki se nanašajo na presežek zmogljivosti v 
Uniji, razvrš čenimi po ribolovu in državah;  
8. poleg tega je zaskrbljen, ker so postale zgornje meje za zmogljivost flote kot ukrep za omejitev 
velikosti ribolovne flote nepomembne, saj je dejanska velikost flot precej pod to zgornjo mejo in 
bi lahko bila celo 200 000 ton težja, pa bi bila še zmeraj v skladu s predpisi; poudarja, da se je hkrati 
zaradi tehnološkega napredka ribolovna zmogljivost flot v zadnjem desetletju v povpre čju pove čevala 
za 3 % na leto;  
9. ugotavlja, da skupna ribiška politika zmogljivost plovil meri z vidika mo či (v kilovatih) in velikosti 
(bruto tonaža) in da te merske enote ne upoštevajo tehnološkega napredka na podro čju na činov 
ribolova, to pa otežuje dolo čitev ustreznih ciljev za zmanjševanje; ugotavlja, da želi Komisija te 
stati čne parametre ohraniti do konca leta 2015;  
10. poziva Komisijo, naj uveljavi obveznost držav članic glede pravilnega posodabljanja registrov flote in 
uvede obveznost poro čanja o prizadevanjih za dosego ravnotežja med ribolovnimi zmogljivostmi in 
ribolovnimi možnostmi;  
11. ugotavlja, da novi predlog Komisije za skupno ribiško politiko, kar zadeva zmanjšanje ribolovne 
zmogljivosti, temelji na novem, tržnem pristopu (sheme za dodeljevanje prenosljivih ribolovnih 
pravic), saj je Komisija ugotovila, da imajo te sheme pozitivno vlogo pri zmanjševanju presežne 
ribolovne zmogljivosti;SL 16.11.2013 Uradni list Evropske unije L 308/69
12. je zaskrbljen zaradi pomanjkljivosti pri pravilih za obravnavanje ribolovnih pravic, kadar so ribiška 
plovila dana v razrez z javno pomo čjo, pa tudi zato, ker niso bila opredeljena jasna in u činkovita 
merila za izbor plovil; meni, da so bili programi razreza deloma slabo izvedeni, na primer ko se je 
denar davkopla čevalcev porabil za razrez že nedejavnih plovil ali celo neposredno uporabil za gradnjo 
novih plovil; vendar ugotavlja, da so v nekaterih državah članicah programi razreza dosegli svoj 
namen; zato poudarja, da so pri njihovem izvajanju potrebni strogi zaš čitni ukrepi, da se zmanjšajo 
presežne ribolovne zmogljivosti in da bi prepre čili zlorabe;  
13. obžaluje, da bi lahko naložbe v ribiška plovila, ki jih financira Evropski sklad za ribištvo (ESR), 
pove čale dejanske ribolovne zmožnosti posameznih plovil; meni, da pojasnilo, ki ga je po posebnem 
poro čilu Ra čunskega sodiš ča o ribolovni zmogljivosti plovil, v katerem je to pozvalo nacionalne 
organe, naj pred odlo čitvijo o financiranju naložb v plovila izvedejo strožje preglede, pripravila 
Komisija in poslala državam članicam, ni zadostno;  
14. ugotavlja, da to čka 36 posebnega poro čila št. 12/2011 sicer navaja, da je do konca leta 2010 
izvrševanje Evropskega sklada za ribištvo v smislu odhodkov, ki jih potrdijo države članice, znašalo 
645 milijonov EUR ali 15 % zneska, ki je na voljo za obdobje od 2007 do 2013, da je bila ve čina tega 
zneska prijavljena v letu 2010 in da Komisija do 31. decembra 2010 še vedno ni izpla čala 292 mi ­
lijonov EUR, ker je Svet prepozno potrdil Uredbo Sveta (ES) št. 1198/2006 z dne 27. julija 2006 o 
Evropskem skladu za ribištvo (  1 ) in ker je bilo vzpostavljanje sistemov za upravljanje in nadzor v 
državah članicah zelo kompleksno; ugotavlja, da bodo potrjena vmesna pla čila, ki so jih do konca 
decembra 2011 poslale države članice, znašala 28 % (1 188 milijonov EUR) celotnih sredstev za 
Evropski sklad za ribištvo, in pozdravlja dejstvo, da se hitrost črpanja ESR trenutno pove čuje; 
15. priporo ča, naj države članice:  
— svoje ribiške flote prilagodijo obstoje čim ribolovnim možnostim,  
— poskrbijo, da bodo izbirna merila v programih za umik ribiških plovil iz obratovanja zasnovana 
tako, da pozitivno u činkujejo na trajnost ciljnih ribjih staležev in da se prepre či zagotavljanje javne 
pomo či za umik neaktivnih ribiških plovil iz obratovanja;  
16. poziva Komisijo, naj dolo či u činkovite zgornje meje za zmogljivost ribolovne flote;  
17. meni, da potrebujemo reformo skupne ribiške politike z regionalizacijo za izvajanje in upravljanje 
njenih programov in ukrepov;  
18. se strinja s priporo čili Ra čunskega sodiš ča, da je treba:  
— pripraviti ukrepe za uspešno zmanjšanje presežne zmogljivosti ribolovne flote ter za boljše dolo ­ 
čanje in merjenje ribolovne zmogljivosti in presežne ribolovne zmogljivosti, hkrati pa ne pozabiti 
na to, da je treba ohraniti preostala delovna mesta v ribiškem sektorju,  
— ponovno preu čiti program pomo či za posodobitev plovil in pojasniti vlogo shem za prenos 
ribolovnih pravic,  
— dolo čiti jasna izbirna merila za programe za umik ribiških plovil iz obratovanja,  
— v državah članicah pravo časno izvrševati Evropski sklad za ribištvo, javno financirane naložbe v 
plovila pa ne smejo pove čati ribolovne zmožnosti,  
— pravilno posodabljati register flote, poro čila držav članic pa morajo vsebovati zahtevane in 
primerne informacije;  
19. poleg tega ugotavlja, da je kritika Ra čunskega sodiš ča pokazala, da se skupna sredstva Evropskega 
sklada za ribištvo in skupne ribiške politike trenutno uporabljajo neu činkovito, zato pozdravlja 
dejstvo, da bo celotna shema v bližnji prihodnosti pregledana; poudarja, kako pomembno se je pri 
prestrukturiranju te sheme v okviru ribiške politike osredoto čiti na podro čja, ki jih je najbolje obrav ­
navati na ravni Unije, na primer okoljske vidike, ne pa na razli čne vrste neu činkovitih programov 
pomo či;SL L 308/70 Uradni list Evropske unije 16.11.2013  
( 1 ) UL L 223, 15.8.2006, str. 1.
Del II Posebno poro čilo Ra čunskega sodiš ča št. 13/2011 z naslovom „Ali se s kontrolo carin ­
skega postopka 42 prepre čujejo in ugotovijo utaje DDV?“  
20. pozdravlja posebno poro čilo Ra čunskega sodiš ča št. 13/2011;  
21. opozarja, da ustrezno pobiranje davka na dodano vrednost (DDV) neposredno vpliva tako na gospo ­
darstva držav članic kot na prora čun Unije, saj dav čne goljufije, zlasti v zvezi z DDV, vodijo k 
precejšnjim izgubam za prora čun Unije in gospodarstva držav članic, s tem pa poglabljajo dolžniško 
krizo; poudarja, da naj bi bila po ocenah vrednost goljufij v zvezi z DDV približno 1 400 milijonov 
EUR letno;  
22. meni, da bi bilo treba zlasti v sedanjih gospodarskih razmerah poudarek nameniti u činkovitejšim in 
pravi čnejšim sistemom pobiranja prihodkov; poudarja, da bi moralo biti izboljšanje teh sistemov 
glavna prednostna naloga Unije in vseh držav članic, zlasti tistih, ki se soo čajo z najve čjimi gospodar ­
skimi težavami;  
23. opominja, da je po študiji, ki je bila izvedena v imenu Komisije, povpre čni primanjkljaj DDV v Uniji 
ocenjen na 12 %; posebej opozarja na dejstvo, da je ta primanjkljaj v Gr čiji in Italiji, državah članicah, 
ki se soo čata z najhujšo dolžniško krizo, dosegel skrb zbujajo čo raven 30 % oziroma 22 %;  
24. poudarja, da je poleg izogibanja pla čilu davka in izgub zaradi pla čilne nesposobnosti primanjkljaj DDV 
mogo če pripisati goljufijam, nejasnim pravilom, neskladnim kontrolnim sistemom ter neizvajanju ali 
delnemu izvajanju zakonodaje Unije v državah članicah in da se izgube DDV v milijardah EUR v 
ve čini kompenzirajo z var čevalnimi ukrepi, ki prizadenejo vse državljane Unije, krijejo pa jih tisti 
državljani, katerih dohodek je dobro dokumentiran in sledljiv;  
25. je globoko zaskrbljen zaradi ugotovitev Ra čunskega sodiš ča, zlasti zaradi ugotovitve, da je v letu 2009 
že samo uporaba carinskega postopka 42 (  1 ) prispevala k ekstrapoliranim izgubam v višini približno 
2 200 milijonov EUR v sedmih državah članicah, ki jih je to sodiš če revidiralo, kar je 29 % DDV, ki bi 
se teoreti čno odmeril na dav čno osnovo vsega uvoza, ki je bil leta 2009 opravljen po carinskem 
postopku 42 v teh državah;  
26. z zaskrbljenostjo ugotavlja, da po navedbah Ra čunskega sodiš ča ureditveni okvir Unije ne zagotavlja, 
da bi carinski organi držav članic dobro upravljali te oprostitve pla čila DDV, prav tako pa ne zagotav ­
lja, da bi bile informacije o teh transakcijah vedno na voljo dav čnim organom v ciljnih državah 
članicah, zaradi česar lahko organizirani kriminal in posamezni goljufi zlorabljajo sistem in tako 
gospodarske subjekte, ki delujejo v dobri veri, postavljajo v precej slabši konkuren čni položaj;  
27. opozarja na ugotovitev Ra čunskega sodiš ča, da carinski organi v revidiranih državah članicah ne 
zagotavljajo veljavnosti in popolnosti podatkov ter izpolnitve drugih pogojev za oprostitev;  
28. je zaskrbljen, ker je Ra čunsko sodiš če odkrilo hude pomanjkljivosti pri nadzoru poenostavljenih 
carinskih postopkov, ki predstavljajo 70 % vseh carinskih postopkov, zlasti revizije slabe kakovosti 
ali s pomanjkljivo dokumentacijo ter neuporabne metode za samodejno obdelavo podatkov za izva ­
janje pregledov med poenostavljenimi postopki; poudarja, da so te pomanjkljivosti povzro čile izgube 
za prora čun Unije in da ima pravilno delovanje carine neposreden vpliv na izra čun DDV; obžaluje 
dejstvo, da Komisija v zadnjih desetih letih ni sprejela ustreznih popravnih ukrepov, ampak se je 
skrivala za pravili, ki so se na papirju zdela dokaj primerna;  
29. z obžalovanjem ugotavlja, da je model pobiranja DDV od uvedbe ostal nespremenjen; meni, da je 
model zastarel, saj je medtem prišlo do mnogih sprememb tehnološkega in gospodarskega okolja;  
30. poziva Komisijo in države članice, naj spremljajo obstoje če in nove trende pri goljufijah in se u čin ­
kovito odzivajo nanje, ter želi, da Komisija do septembra 2013 Odbor za prora čunski nadzor obvesti 
o tem, kateri za časni in stalni ukrepi so bili sprejeti na podlagi carinskega postopka 42, ne samo naSL 16.11.2013 Uradni list Evropske unije L 308/71  
( 1 ) Postopek, ki ga uvozniki uporabljajo za pridobitev oprostitve pla čila DDV, kadar bo uvoženo blago prepeljano v 
drugo državo članico, in po katerem se DDV pla ča v namembni državi članici.
ravni Unije, ampak tudi na državni ravni, ter kako so vplivali na število goljufij; je seznanjen z zeleno 
knjigo Komisije z naslovom „Prihodnost DDV – za enostavnejši, zanesljivejši in u činkovitejši sistem 
DDV“ (COM(2010) 695) ter poziva k oblikovanju konkretnih predlogov za reformo DDV;  
31. poziva Komisijo, naj od držav članic zahteva, da poenostavijo svojo zakonodajo o DDV, uvedejo 
standardizirani obrazec, s katerim dav čne organe obvestijo o izvajanju DDV, in vzpostavijo enotno in 
ustrezno upravljanje primerov, ki jih carinski organi v državah članicah oprostijo pla čila DDV, ter 
poskrbijo za ve čjo razpoložljivost prevodov teh zakonodajnih besedil, vsaj v angleš čino, francoš čino in 
nemš čino; 
32. obžaluje preložitev za četka veljave moderniziranega carinskega zakonika, kot je predviden v predlogu 
Komisije za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o carinskem zakoniku Unije (COM(2012) 64), ter 
meni, da je predlagani novi datum, 31. december 2020, nesprejemljiv; spominja, da Uredba (ES) št. 
450/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o carinskem zakoniku Skupnosti 
(modernizirani carinski zakonik) (  1 ) predvideva, da bo ta zakonik za čel veljati najpozneje 24. junija 
2013, in poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo potrebne ukrepe za pospešitev procesa 
priprave;  
33. toplo priporo ča državam članicam, naj sodelujejo na delovnem podro čju 3 Eurofisca o goljufivih 
transakcijah z uporabo carinskega postopka 4200;  
34. odobrava predlog Komisije za Direktivo Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES o skupnem 
sistemu davka na dodano vrednost glede dav čne utaje, povezane z uvozom in drugimi čezmejnimi 
transakcijami (COM(2008) 805), ki naj bi uvedel skupno odgovornost gospodarskih subjektov pri 
transakcijah znotraj Unije, po kateri bi bili uvozniki solidarno odgovorni v primerih, kadar je zaradi 
napa čnega, prepoznega ali nepopolnega poro čanja o transakciji dav čnemu organu prišlo do izgub 
DDV in denarnih kazni;  
35. poudarja, kako pomembno je tesnejše in hitrejše sodelovanje med državami članicami, boljše sprem ­
ljanje izmenjave informacij ter neposrednejši stiki med lokalnimi dav čnimi in carinskimi uradi, tudi 
prek spletnega sistema za izmenjavo informacij o DDV, da bi državam članicam omogo čili u činkovito 
medsebojno pomo č; 
36. priporo ča državam članicam, naj carinskim organom nemudoma omogo čijo spletni dostop do iden ­
tifikacijskih številk za DDV iz sistema izmenjave podatkov s podro čja DDV (VIES), da bodo lahko 
izpolnjevali obveznost preverjanja številk za DDV, zbranih na carinskih deklaracijah; zahteva, naj 
Komisija pristojnim odborom Parlamenta in Ra čunskemu sodiš ču mese čno poro ča o novostih na 
podro čju prepre čevanja goljufij v skladu s postopkom iz člena 42 v vseh državah članicah;  
37. poziva Komisijo, naj oblikuje sistem, ki bo združeval pomo č na carinskem podro čju in pri upravnem 
sodelovanju v zvezi z DDV, kar bo zagotovilo u činkovit pretok informacij, pristojni organi z enega 
podro čja pa bodo redno obveš čeni o dogajanju na drugih podro čjih; meni, da bi na ta na čin sode ­
lovanje med pristojnimi organi in obra čunavanje DDV v namembni državi članici postalo u činkovi ­
tejše in hitrejše;  
38. poudarja vlogo e-uprave pri pove čanju preglednosti in prepre čevanju goljufij in korupcije ter s tem 
zaš čite javnih sredstev; poudarja, da Unija zaostaja za svojimi industrijskimi partnerji, med drugim 
zaradi slabe medopravilnosti sistemov (  2 ); poudarja, da mora Unija okrepiti prizadevanja za uvedbo 
nove generacije e-uprave;  
39. poudarja, da dokumentirane elektronske, negotovinske transakcije otežujejo udeležbo v sivi ekonomiji 
in da o čitno obstaja mo čna korelacija med deležem elektronskih pla čil v državi in njeno sivo ekono ­
mijo (  3 ); spodbuja države članice, naj znižajo pragove za obvezna negotovinska pla čila;SL L 308/72 Uradni list Evropske unije 16.11.2013  
( 1 ) UL L 145, 4.6.2008, str. 1.  
( 2 ) Sporo čilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z 
dne 19. maja 2010: Evropska digitalna agenda (COM(2010) 245).  
( 3 ) The Shadow Economy in Europe, 2010: Using Electronic Payment Systems to Combat the Shadow Economy (Siva 
ekonomija v Evropi, 2010: boj proti sivi ekonomiji z uporabo elektronskih pla čilnih sistemov)/Friedrich Schneider, 
A.T. Kearney, 2010.
40. se strinja s priporo čili Ra čunskega sodiš ča, zlasti s:  
— priporo čilom o spremembi izvedbenih dolo čb carinskega zakonika, s čimer bi uvedli obvezno 
posredovanje ustreznih identifikacijskih številk za DDV,  
— priporo čilom o spremembi direktive o DDV, s čimer bi postali uvozniki solidarno odgovorni za 
izgube DDV,  
— priporo čilom Komisiji o zagotovitvi smernic državam članicam za pomo č in upravno sodelovanje,  
— priporo čilom o zagotovitvi samodejnega preverjanja identifikacijskih številk za DDV in zagotovitvi 
oblikovanja profila tveganja EU po carinskem postopku 42,  
— priporo čilom o spremembi direktive o DDV, s čimer bi omogo čili uskladitev carinskih in dav čnih 
podatkov,  
— priporo čilom o zagotovitvi izmenjave informacij, potrebnih za pravilno obra čunavanje DDV,  
— priporo čilom o vzpostavitvi neposredne samodejne izmenjave podatkov o transakcijah v okviru 
carinskega postopka 42, pri katerih se pogosto pojavi tveganje,  
— poziva Komisijo, naj vsakih šest mesecev poro ča o tem, kako in kdaj bo za čela izvajati ta 
priporo čila; 
Del III Posebno poro čilo Ra čunskega sodiš ča št. 14/2011 z naslovom „Ali je pomo č EU 
izboljšala zmogljivosti Hrvaške za upravljanje financiranja po pristopu?“  
41. pozdravlja posebno poro čilo Ra čunskega sodiš ča št. 14/2011 in se strinja z ugotovitvami v njem, 
predvsem s tem, da „predpristopna pomo č EU Hrvaški na splošno pomembno prispeva k napredku 
Hrvaške pri krepitvi njenih administrativnih zmogljivosti za upravljanje pove čanega financiranja EU po 
pristopu“; pozdravlja precejšnjo in pozitivno vlogo predpristopne pomo či pri pripravah hrvaških 
oblasti na upravljanje kohezijskih politik in politik za podeželje v obdobju po pristopu;  
42. obžaluje, da poro čilo Ra čunskega sodiš ča ne vsebuje zadostnih informacij o stopnjah napak in goljufij 
ter o nadaljnjih ukrepih, po potrebi tudi sodnih, pa tudi ne o oceni uspešnosti;  
43. poudarja pa, da Ra čunsko sodiš če ugotavlja, da „je bila pomo č do zdaj le delno uspešna pri doseganju 
svojih ciljev in da je treba na številnih klju čnih podro čjih pred pristopom in po njem podpirati 
nadaljnji napredek pri krepitvi zmogljivosti“; je seznanjen z ugotovitvijo Ra čunskega sodiš ča, da 
„Komisija na ve čini podro čij predpristopne pomo či še ni ocenila, da so zmogljivosti Hrvaške zadostne 
za odobritev izvajanja pomo či brez predhodnih pregledov Komisije“, in da „kljub nedavno doseže ­
nemu napredku obstaja velika potreba po okrepitvi pomo či hrvaškim organom pri zmogljivostih na 
podro čjih javnih naro čil in boja proti korupciji“;  
44. je zaradi nekaterih primerov nepripravljenosti upravnih organov in institucij ter nepripravljenosti na 
prehod od pristopnega financiranja k financiranju iz strukturnih skladov v državah, ki so se Unije 
pridružile že prej, zaskrbljen, ali se bo mogo če v primeru Hrvaške podobnim tveganjem izogniti;  
45. je zaskrbljen, da bo poleg precejšnje osredoto čenosti Ra čunskega sodiš ča na usklajevanje zakonodaje 
potrebno nenehno spremljanje, pa tudi uvedba ukrepov za obravnavo:  
— nezadostne stopnje črpanja v številnih najnovejših programih,  
— zagotovitve ustreznih zmogljivosti za zunanjo revizijo in notranje kontrole,SL 16.11.2013 Uradni list Evropske unije L 308/73
— ustaljenosti postopkov v programih financiranja,  
— vprašanj preglednosti ter potrebe po ozaveš čanju interesnih skupin in širše javnosti,  
— vprašanj u činkovitosti, uspešnosti in gospodarnosti pri uporabi sredstev prek ocenjevanja uspeš ­
nosti;  
46. podpira priporo čila Ra čunskega sodiš ča in izrecno poziva Komisijo in hrvaške oblasti, naj tesno 
sodelujejo, da bi z izvajanjem na črtov za usposabljanje na delovnem mestu in zunaj njega pove čale 
osredoto čenost na krepitev zmogljivosti v zvezi z javnimi naro čili, naj storijo ve č za izpolnjevanje 
potreb po krepitvi zmogljivosti na regionalni in lokalni ravni, naj dodatno razvijejo ocenjevanje 
uspešnosti projektov ter oblikujejo portfelj zrelih projektov, da bo mogo če v celoti črpati razpoložljivo 
pove čano popristopno financiranje, naj uvedejo ukrepe na podro čju programov za razvoj podeželja ter 
naj okrepijo protikorupcijske ukrepe;  
47. se strinja s priporo čilom Ra čunskega sodiš ča Komisiji, da mora, kadar je to mogo če, upoštevati 
izkušnje, ki jih je pridobila s predpristopno pomo čjo Hrvaški, pri predpristopni pomo či drugim 
državam;  
48. pozdravlja oceno, ki jo je v poro čilu o spremljanju priprav Hrvaške na pristop z dne 24. aprila 2012 
podala Komisija, namre č da „priprave Hrvaške za članstvo v EU na splošno potekajo po na črtih. 
Hrvaška je dosegla precejšnjo raven usklajenosti s pravnim redom EU. Od poro čila o napredku leta 
2011 in zadnje posodobitve preglednic o spremljanju iz jeseni leta 2011 je bil dosežen nadaljnji 
napredek. Kljub temu je Komisija opredelila nekaj podro čij, ki zahtevajo nadaljnja prizadevanja“ (  1 ); 
49. ugotavlja, da je treba obravnavati še vrsto nerešenih vprašanj v ve č poglavjih pravnega reda; posebno 
pozornost je treba nameniti predvsem uskladitvi sekundarne zakonodaje o javnih naro čilih, zlasti na 
podro čju obrambe, in ustreznemu izvajanju pravkar sprejete zakonodaje, zlasti na lokalni ravni, med 
drugim zaradi upravljanja strukturnih skladov v prihodnje;  
50. ugotavlja tudi, da si je treba še naprej prizadevati za to, da bi na podro čju finan čnega nadzora 
izboljšali celotno delovanje javnega notranjega finan čnega nadzora in zunanjih revizij na centralni 
in lokalni ravni, da bi na podro čju finan čnih in prora čunskih dolo čb po potrebi še naprej krepili 
zmogljivost za u činkovito usklajevanje celotnega sistema lastnih sredstev po pristopu in da bi pospešili 
posodabljanje strategije carinskih pregledov, pri tem pa se bolj osredoto čali na naknadne preglede;  
51. poudarja, da je treba na nekaterih podro čjih vložiti ve č truda, predvsem na podro čju kmetijstva in 
razvoja podeželja, kjer se je treba posvetiti nadaljnji uskladitvi zakonodaje in krepitvi upravnih 
zmogljivosti pri neposrednih pla čilih in razvoju podeželja;  
52. izraža zaskrbljenost zaradi nizke stopnje črpanja sredstev v programih Sapard in IPARD, saj so bili 
nekateri sektorji pri izvajanju ukrepa 1 (naložbe v kmetijska gospodarstva) še posebej slabo zastopani, 
zlasti sektorji mleka, rastlinjakov ter sadja in zelenjave; meni, da to kaže na resne slabosti pri 
zmogljivosti in pripravljenosti teh sektorjev za črpanje sredstev Unije v prihodnje;  
53. je seznanjen z zamudami pri izvrševanju predpristopne pomo či; pozdravlja napredek, dosežen pri 
reševanju tega vprašanja, in poziva Komisijo in hrvaške oblasti, naj si še naprej prizadevajo za 
pospešitev izvrševanja pomo či, zlasti s krepitvijo zmogljivosti; poudarja, da bi bilo treba v okviru 
predpristopne pomo či okrepiti zmogljivosti osrednjih institucij, pa tudi regionalnih in lokalnih struk ­
tur; je zaskrbljen, da bi utegnila premajhna pozornost, ki jo slednjim namenja Hrvaška, privesti do 
tega, da ne bodo imele ustreznih upravnih zmogljivosti in izkušenj za izvrševanje pomo či Unije;SL L 308/74 Uradni list Evropske unije 16.11.2013  
( 1 ) Sporo čilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 24. aprila 2012: Poro čilo o spremljanju priprav Hrvaške 
na pristop, str. 12.
54. znova opozarja, da je namen predpristopne pomo či med drugim pove čati sposobnost držav kandidatk 
za črpanje finan čnih sredstev Unije v prihodnosti na u činkovit in pregleden na čin; zato pozdravlja 
nove pristope Komisije pri na črtovanju predpristopne pomo či Hrvaški, na primer povezovanje konkre ­
tnih projektov za krepitev zmogljivosti s pristopnimi pogajanji, kar bo omogo čilo izvajanje ve čletnih 
operativnih programov;  
55. poziva Komisijo, naj pove ča možnosti za institucionalno u čenje in krepitev zmogljivosti v državah 
kandidatkah in morebitnih kandidatkah, zlasti z nadaljnjim usklajevanjem postopkov za predpristopno 
pomo č s tistimi v sklopu strukturnih skladov, Evropskega socialnega sklada in Evropskega kmetijskega 
sklada za razvoj podeželja;  
56. ugotavlja tudi, da so na podro čju regionalne politike in usklajevanja strukturnih instrumentov 
potrebna trajna prizadevanja, osredoto čena na u činkovito izvajanje na črtov za pove čanje upravne 
zmogljivosti pri izvajanju kohezijske politike v prihodnje ter za razvoj sistema zrelih projektov;  
57. poziva hrvaške oblasti, naj sprejmejo ukrepe za rešitev omenjenih težav, Komisijo pa poziva, naj 
poro ča o napredku Hrvaške pri obravnavi teh in drugih nerešenih vprašanj;  
58. izraža priznanje Hrvaški za napredek, ki ga je dosegla pri krepitvi institucionalnih in upravnih 
zmogljivosti ter utrditvi upravljanja predpristopne pomo či; 
59. pozdravlja ustanovitev hrvaškega ministrstva za regionalni razvoj in sklade EU decembra 2011 in 
dejstvo, da je bil minister za regionalni razvoj in sklade EU imenovan tudi za namestnika predsednika 
vlade, kar izkazuje zavezanost nove vlade vprašanjem regionalnega razvoja in uporabi skladov Unije;  
60. ugotavlja, da si je Hrvaška zelo prizadevala za vzpostavitev dobrega sistema za finan čno poslovodenje 
in nadzor, kar bi moralo pripeljati do pri čakovane opustitve predhodnega nadzora v drugi polovici 
leta 2012; kljub temu poudarja, da je potrebno nadaljnje in nezmanjšano ukrepanje, saj Komisija na 
ve čini podro čij Hrvaški še ni dovolila izvrševanja predpristopne pomo či brez predhodnega preverjanja;  
61. pozdravlja dejstvo, da je januarja 2012 za čel veljati novi zakon o javnih naro čilih, ki zagotavlja ve čjo 
preglednost, leta 2011 pa se je uresni čil projekt Twinning Light instrumenta za predpristopno pomo č 
2008 z imenom „krepitev zmogljivosti za odpravo nepravilnosti pri postopkih javnih naro čil“, ki je 
med drugim zajemal prizadevanja za ozaveš čanje;  
62. poziva Komisijo in hrvaške oblasti, naj dajo prednost vzpostavitvi trdnih zmogljivosti za javna 
naro čila; v zvezi s tem poudarja, da ima boj proti korupciji osrednjo vlogo v celotnem pristopnem 
procesu in da bo nadaljnje črpanje pomo či Unije moteno, če preventivni protikorupcijski ukrepi ne 
bodo sprejeti;  
Del IV Posebno poro čilo Ra čunskega sodiš ča št. 16/2011 z naslovom „Finan čna pomo č EU za 
razgradnjo jedrskih elektrarn v Bolgariji, Litvi in na Slovaškem: dosežki in prihodnji 
izzivi“  
63. ugotavlja, da bo razgradnja v prihodnjih letih vse pomembnejše vprašanje, saj bo treba tretjino od 133 
jedrskih reaktorjev, ki obratujejo v 14 državah članicah, ustaviti do leta 2025 (  1 ); 
64. poziva Odbor za prora čun in Odbor za industrijo, raziskave in energetiko, naj v pogajanjih o novem 
ve čletnem finan čnem okviru upoštevata ugotovitve Odbora za prora čunski nadzor (2014–2020);SL 16.11.2013 Uradni list Evropske unije L 308/75  
( 1 ) Glej Sporo čilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 12. decembra 2007: Drugo poro čilo o uporabi 
finan čnih sredstev, namenjenih razgradnji jedrskih objektov, izrabljenega goriva in radioaktivnih odpadkov 
(COM(2007) 794, str. 10).
Ugotovitve Ra čunskega sodiš ča 
65. meni, da je mogo če ugotovitve Ra čunskega sodiš ča strniti, kot sledi:  
„(a) Zaradi relativno ohlapnega politi čnega okvira se programi ne morejo opreti na celovito oceno 
potreb, dolo čitev prednosti ter zastavljanje posebnih ciljev in rezultatov, ki jih je treba dose či. 
Odgovornosti, zlasti kar zadeva spremljanje in dosego ciljev programa kot celote, so razpršene. 
Nadzor Komisije se osredoto ča na izvrševanje prora čuna in izvajanje projektov.  
(b) Celovita ocena napredka procesov razgradnje in blaženja posledic ne obstaja. Pri bistvenih infra ­
strukturnih projektih so bile opažene zamude in prekora čitve stroškov.  
(c) Čeprav so bili reaktorji med letoma 2002 in 2009 ustavljeni, v programih še niso bile sprožene 
potrebne organizacijske spremembe, ki bi upravljavcem omogo čile, da bi postali uspešne orga ­
nizacije za razgradnjo.  
(d) Finan čni viri, ki so trenutno na voljo (vklju čno s prispevkom EU do leta 2013 v višini 2,85 
milijarde EUR), ne bodo zadoš čali in primanjkljaj sredstev je precejšen (približno 2,5 milijarde 
EUR). (  1 )“; 
66. ugotavlja tudi, da shema financiranja, ki jo je predložila Komisija, ni bila iz črpno predhodno ocenjena;  
Sklepi Parlamenta  
67. se zaveda, da so bile razmere, ki jih Ra čunsko sodiš če omenja v poro čilu, takšne do konca leta 2010 
in da je Komisija zatem sprejela številne pobude;  
68. je seznanjen s tem, da je splošni cilj Unije na jedrskem podro čju čim bolj pove čati jedrsko varnost;  
69. je seznanjen z mnenjem Komisije, da je vzpostavila postopkovni okvir, ki dolo ča posebne cilje, 
opredeljuje vloge in odgovornosti ter postavlja jasne zahteve za poro čanje in nadzor (  2 ); 
70. je seznanjen z odgovorom Komisije, v katerem je pojasnila, da je bila ocena potreb del ocene u činka 
(SEC(2011) 1387), opravljene v letu 2011; ugotavlja, da je ocena u činka obsegala doseženi napredek, 
preostale izzive in pregled stanja financiranja;  
71. opozarja, da pristopni pogodbi z Bolgarijo in Slovaško dolo čata omejitve za zagotavljanje finan čne 
pomo či Unije do leta 2009 oziroma 2006;  
72. pozdravlja predlog uredbe Sveta o podpori Unije za programe pomo či pri razgradnji jedrskih elektrarn 
v Bolgariji, Litvi in na Slovaškem (COM(2011) 783), ki je nastal na osnovi obsežnih posvetov z 
interesnimi skupinami, udeleženimi državami članicami – Bolgarijo, Litvo in Slovaško – ter skupinami 
strokovnjakov za razgradnjo; pozdravlja dejstvo, da so bile pri tem upoštevane tudi ugotovitve iz 
resolucije Parlamenta z dne 5. aprila 2011 (  3 ) ter sklepi in priporo čila iz revizije uspešnosti razgradnje, 
ki jo je Ra čunsko sodiš če opravilo leta 2011;  
73. ugotavlja, da so strokovnjaki pozvali k sprejetju zanesljivega in celovitega podrobnega na črta 
razgradnje kot podlage za izvajanje nadaljnje podpore Unije, vklju čno s popolno oceno stroškov 
do zaklju čka razgradnje; meni, da bi bilo treba jasno navesti nacionalno sofinanciranje ter na čin, 
kako ga dolgoro čno zagotoviti;SL L 308/76 Uradni list Evropske unije 16.11.2013  
( 1 ) Posebno poro čilo št. 16/2011, to čka 7.  
( 2 ) Sporo čilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 13. julija 2011 o uporabi finan čnih sredstev v letih od 
2004 do 2009, dodeljenih Litvi, Slovaški in Bolgariji za pomo č pri razgradnji pred časno zaustavljenih jedrskih 
elektrarn v skladu z akti o pristopu (COM(2011) 432).  
( 3 ) Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. aprila 2011 o u činkovitosti in uspešnosti financiranja EU na podro čju 
razgradnje jedrskih elektrarn v novih državah članicah (UL C 296 E, 2.10.2012, str. 19).
74. z zadovoljstvom ugotavlja, da so interesne skupine izrecno podprle glavne mejnike, ki jih je Komisija 
opredelila v omenjeni oceni u činka (  1 ), pa tudi osredoto čenje podpore Unije za dosego konkretnih 
mejnikov z najve čjo dodano vrednostjo Unije; ugotavlja, da bi bilo treba postopke za skladnost in 
pozorno spremljanje stroškov upoštevati že od za četka;  
75. ponavlja in poudarja vzajemne zaveze, ki so jih sprejele Unija ter Bolgarija, Slovaška in Litva glede 
razgradnje štirih enot jedrske elektrarne Kozloduj, enote 1 in 2 jedrske elektrarne Bohunice V1 ter 
enote 1 in 2 jedrske elektrarne Ignalina;  
76. obžaluje, da je v primeru jedrske elektrarne Ignalina zaradi tehni čnih in trgovinskih sporov prišlo do 
hude zamude pri izjemno pomembnih projektih, kot sta B1 in B234, to pa je povzro čilo obsežno 
gospodarsko škodo in prekinilo proces razgradnje;  
77. meni, da je na črt s tehni čnimi rešitvami, o katerem so se julija 2012 dogovorili v jedrski elektrarni 
Ignalina in NUKEM/GNS, pomemben korak naprej v prizadevanjih za premik z mrtve to čke v zvezi z 
za časnim skladiš čem izrabljenega goriva B1;  
78. obžaluje dejstvo, da podrobno poro čilo o napredku pri izvajanju na črta, ki bi moralo biti posredovano 
5. oktobra 2012, ni bilo pripravljeno v roku;  
79. pozdravlja napredek, dosežen pri nekaterih vprašanjih iz na črta, na primer pri potrjevanju posod ter 
izboljševalnih ukrepih v zvezi z žerjavi;  
80. vseeno ostaja zaskrbljen, saj se stranema še ni uspelo dogovoriti o nerešenih vprašanjih, kot je težava 
glede blažilnikov oziroma ravnanje v primeru uhajanja ali poškodovanega goriva, to pa ovira hiter 
za četek izvajanja zgoraj navedenega na črta; 
81. poziva sodelujo či strani, naj se hitro in pravo časno sporazumeta o vseh še nerešenih vprašanjih;  
82. podpira ugotovitve misije za ugotavljanje dejstev od 10. do 12. julija 2012, ki jo je v Litvo napotil 
Odbor za prora čunski nadzor, in v zvezi s tem meni, da bi bilo treba za časno ustaviti finan čno pomo č 
Unije, dokler se ne doseže dogovor o projektih B1 in B234;  
83. podpira predlog Komisije o tem, da se jedrski elektrarni Ignalina v obdobju 2014–2017 nameni 
dodatnih 230 milijonov EUR; znova poudarja, da sme biti denar dodeljen samo v primeru, da 
bodo izpolnjeni vnaprejšnji pogoji iz omenjenega predloga uredbe Sveta; meni, da se mora po tem 
datumu finan čna pomo č Unije kon čati; 
84. vztraja, da je treba dejavnosti razgradnje na črtovati na varen in u činkovit na čin, ki bo omogo čil hitro 
izdajo dovoljenja za razgradnjo, v skladu z urniki v na črtih razgradnje;  
85. poziva Komisijo, naj Parlamentu posreduje oceno finan čnih potreb za nepreklicno in popolno 
razgradnjo treh jedrskih elektrarn;  
86. opozarja, da lahko dovoljenje za razgradnjo izdajo le nacionalni upravni organi za jedrsko varnost, in 
sicer pravnim osebam ob doslednem spoštovanju ustrezne nacionalne zakonodaje;SL 16.11.2013 Uradni list Evropske unije L 308/77  
( 1 ) SEC(2011) 1387, str. 34, glej prilogo 1.
87. poziva litovsko vlado, naj imenuje neodvisno ekipo za vodenje projektov B1 in B234; ugotavlja, da bi 
bilo treba vzpostaviti tudi neodvisno vodenje projektov, ki jih izvajajo v jedrski elektrarni Ignalina, kot 
je predlagal litovski državni revizijski organ;  
88. zahteva, da se postavi jasen in brezpogojen rok za pridobitev dovoljenja za razgradnjo, če to še ni bilo 
storjeno;  
89. z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je prišlo do zamud pri gradnji in dokon čanju za časnih objektov za 
hrambo rabljenega goriva, saj jedrskih gorivnih palic ne bo mogo če odstraniti, če ti objekti ne bodo na 
voljo; ugotavlja, da mora biti, ko gre za jedrsko elektrarno Ignalina, prednostna naloga odstranitev in 
varna za časna hramba jedrskih gorivnih palic iz enote 2;  
90. zahteva, da se o sporih glede tolma čenja pogodb in dodeljevanja del ter nenehnih tehni čnih in 
trgovinskih nesporazumih med jedrsko elektrarno Ignalina in glavnim izvajalcem obeh projektov 
odlo ča v arbitražnem postopku; meni, da je treba dodatno finan čno pomo č Unije odložiti, dokler 
spor ne bo rešen; poziva Komisijo, naj vsako leto pripravi poro čilo o trenutnem stanju in ga posreduje 
Parlamentu;  
91. je globoko zaskrbljen zaradi ocene Ra čunskega sodiš ča, da za dokon čanje projektov razgradnje 
primanjkuje še 2 500 milijonov EUR; meni, da gre za precejšen primanjkljaj;  
92. poziva Komisijo, naj sodeluje z vladami Bolgarije, Litve in Slovaške ter zagotovi zadostna finan čna 
sredstva do leta 2017 oziroma 2020, da bi v čim ve čji meri uresni čili cilj razgradnje jedrskih elektrarn; 
prav tako poziva Komisijo, naj dolo či ambiciozne cilje in spremlja napredek pri njihovem uresni čeva ­
nju; meni, da je treba v primeru neizpolnitve teh ciljev sprejeti sankcije; v zvezi s tem zahteva, da se 
Parlamentu vsako leto poro ča o napredku;  
93. ugotavlja, da že vse od za četka razgradnje jedrskih elektrarn v Litvi, na Slovaškem in v Bolgariji 
odgovornosti in dolžnosti držav, ki sodelujejo pri procesu razgradnje, niso bile jasno opredeljene; 
ugotavlja tudi, da je bilo breme, ki izhaja iz odgovornosti celotnega procesa razgradnje, za države 
članice, ki zapirajo svoje jedrske elektrarne, nesorazmerno;  
94. pozdravlja dejstvo, da omenjeni predlog uredbe Sveta (COM(2011) 783) ne dolo ča zgolj splošnih 
ciljev, ampak tudi specifi čne, merljive, dosegljive, zadevne in časovno dolo čene cilje za te tri države 
članice; ugotavlja, da bodo nadaljnji cilji in kazalniki uspešnosti dolo čeni na ravni projekta, v izved ­
benih ukrepih in v letnih delovnih programih;  
95. meni, da bi moral biti v predlogu uredbe Sveta pravna podlaga za dodeljevanje dodatnih sredstev za 
program Ignalina protokol št. 4 k aktu o pristopu, in ne člen 203 Pogodbe o ustanovitvi Evropske 
skupnosti za atomsko energijo;  
96. pozdravlja dejstvo, da naj bi Komisija najpozneje do konca leta 2015 pripravila poro čilo o vredno ­
tenju v zvezi z doseganjem ciljev vseh ukrepov na ravni rezultatov in u činkov, u činkovitostjo porabe 
sredstev in njeno evropsko dodano vrednostjo, na podlagi tega poro čila pa sprejela odlo čitev glede 
spremembe ali odprave ukrepov; poziva Komisijo, naj mu posreduje izvod ocenjevalnega poro čila; 
97. poziva Evropsko banko za obnovo in razvoj (EBRD), naj Parlamentu posreduje svoja poro čila o 
izvajanju projektov v Bolgariji, Litvi in na Slovaškem;  
98. poziva Komisijo in Svet, naj ocenita dodano vrednost sodelovanja z EBRD in sposobnost te banke, da 
deluje kot upraviteljica sredstev, glede na to, da Unija zagotavlja 96 % financiranja;SL L 308/78 Uradni list Evropske unije 16.11.2013
99. poziva Komisijo, naj pripravi poro čilo o procesu razgradnje v teh treh državah; poziva jo tudi, naj 
pripravi poro čilo o razgradnji jedrske elektrarne v Greifswaldu, da bi dolo čili najboljše tehni čne in 
organizacijske prakse ter s tem referen čno osnovo za prihodnje projekte razgradnje;  
Del V Posebno poro čilo Ra čunskega sodiš ča št. 1/2012 z naslovom „Uspešnost razvojne 
pomo či Evropske unije za zanesljivo preskrbo s hrano v podsaharski Afriki“  
100. pozdravlja poro čilo Ra čunskega sodiš ča in splošno ugotovitev v njem, da je razvojna pomo č Unije za 
zanesljivo preskrbo s hrano v podsaharski Afriki ve činoma uspešna in da pomembno prispeva k 
zanesljivi preskrbi s hrano v tistih partnerskih državah, ki še nimajo trajnostnega in trdnega kmetij ­
skega sektorja; kljub temu ugotavlja, da so po trditvah Ra čunskega sodiš ča na številnih podro čjih 
mogo če še precejšnje izboljšave;  
101. z zadovoljstvom se seznanja z ugotovitvijo Ra čunskega sodiš ča, da v državah, kjer je zanesljiva 
preskrba s hrano del strategije sodelovanja v okviru Evropskega razvojnega sklada (ERS), razvojna 
pomo č Unije v veliki meri ustreza potrebam in prednostnim nalogam v podsaharski Afriki in da jo je 
Komisija osredoto čila na države z najvišjim številom nedohranjenih prebivalcev;  
102. se strinja z Ra čunskim sodiš čem, da se je treba pri razvojni pomo či Unije bolj osredoto čiti na zane ­
sljivo preskrbo s hrano;  
103. obžaluje, da so bili v desetem ERS zanesljiva preskrba s hrano, kmetijstvo in razvoj podeželja kot 
osrednji sektorji izbrani za manj partnerskih držav kot v devetem ERS in da je ve č držav, ki se soo čajo 
z nezanesljivo preskrbo s hrano, prejelo le malo razvojne pomo či Unije ali pa je sploh ni prejelo; se 
strinja z Ra čunskim sodiš čem, da se to ne sklada s kriti čnim stanjem pri doseganju prvega razvojnega 
cilja tiso čletja (odprava skrajne revš čine in lakote) in s prednostno obravnavo, ki naj bi jo bil ERS 
namenil zanesljivi preskrbi s hrano; poziva Komisijo in države članice, naj temu podro čju pri pripravi 
strateških dokumentov ERS za države namenijo ve č pozornosti in naj v ta namen predvidijo ve č 
finan čnih sredstev;  
104. podpira priporo čilo Ra čunskega sodiš ča za strukturirano oceno stanja preskrbe s hrano v posameznih 
državah ter za sistemati čen premislek o morebitnem obsegu ustrezne podpore Unije, ki jo nudi 
Evropska služba za zunanje delovanje, in o na črtovanju razvojne pomo či Unije, ki ga izvaja Komisija; 
poziva generalni direktorat Komisije za razvoj in sodelovanje – EuropeAid, naj zagotovi, da bodo 
vklju čeni podatki in analize podro čnih uradov generalnega direktorata za humanitarno pomo č in 
civilno zaš čito ter podatki iz drugih virov, in pomaga pri vzpostavitvi u činkovitih sistemov za zgodnje 
opozarjanje na težave pri preskrbi s hrano; poleg tega poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, 
naj pomaga zagotoviti, da bodo vzpostavljene ustrezne vladne strukture za uporabo teh sistemov na 
trajnosten na čin ter da se bodo izvajale strategije za prepre čevanje, ki krepijo odpornost najranljivejših;  
105. ugotavlja, da so se cene hrane po prehranski krizi leta 2008, ki je mo čno prizadela številne države 
podsaharske Afrike, postopoma znova povzpele na podobno raven ter da se bodo cenovna nestano ­
vitnost in špekulacije najverjetneje nadaljevale; poziva Komisijo, naj oblikuje strategije za odzivanje na 
razli čne okoliš čine in predstavi potrebne predloge; poziva Komisijo, naj upošteva tudi dejstvo, da je 
postopno naraš čanje cen hrane del izrazitega, dolgoro čnega trenda, ne pa kratkoro čnega skoka, zaradi 
česar je potrebna dolgoro čna celostna strategija, neposredno povezana s širšimi razvojnimi cilji; poziva 
k vklju čitvi novega instrumenta za hrano ali primerljivega mehanizma, ki bo Uniji omogo čil hitro 
odzivanje na nove prehranske krize z uporabo podobnih sredstev, v ve čletni finan čni okvir 
2014–2020, ob upoštevanju, da so nove prehranske krize nepredvidljive, nestanovitnost cen hrane 
pa je ve čja; meni, da finan čne špekulacije prispevajo k nestanovitnosti cen hrane, zato bi bilo treba 
proti njim u činkovito ukrepati, tudi s predpisi in nadzorom nad trgi izvedenih finan čnih instrumentov;  
106. obžaluje dejstvo, da je kljub veliki gospodarski rasti četrtina prebivalstva v podsaharski Afriki še vedno 
nedohranjena; poudarja, da ima ta regija tehnologijo, znanje in naravne vire, da razmere spremeni; 
poudarja, da so mir, demokracija in politi čna stabilnost nepogrešljivi, saj bo dostop do zemlje in trgov, 
premoženjskih pravic in izobraževanja omogo čil ve čji vpliv in odgovornost vlad in javnih organov;SL 16.11.2013 Uradni list Evropske unije L 308/79
107. je seznanjen s pomanjkljivostmi, na katere je Ra čunsko sodiš če opozorilo v zvezi z usklajevanjem 
porabe virov, dodeljenih v okviru ERS in prora čunske vrstice za zanesljivo preskrbo s hrano za 
obdobje 1996–2006; poziva Komisijo, naj uskladi cilje obeh instrumentov in tako zagotovi, da se 
bosta dopolnjevala in da se bodo sredstva zanju uporabljala čim bolj u činkovito;  
108. meni, da bi morala Komisija zlasti pri izvajanju razvojne politike Unije sistemati čno upoštevati 
razmere v zvezi z zanesljivo preskrbo s hrano in kroni čne težave s tem vprašanjem;  
109. poudarja, da je pomembno tesneje povezati nujno pomo č, sanacijo in razvoj, da bi zagotovili u čin ­
kovito pomo č; znova poudarja, da je treba ustrezen delež uradne razvojne pomo či Unije nameniti 
kmetijskemu sektorju; obžaluje, da se je obseg razvojne pomo či za kmetijstvo od 80. let prejšnjega 
stoletja korenito zmanjšal, in poziva Komisijo, naj da kmetijstvu pri tem prednost, vklju čno s pomo čjo 
kmetom pri dostopu na trge; poudarja, da je razvojna pomo č del širšega konteksta, v katerem so 
trgovina, nakazila izseljencev in drugi viri prihodkov ve čine držav v razvoju dandanes pomembnejši 
kot celotna uradna razvojna pomo č, in da skupna kmetijska politika ovira prosto in pravi čno trgovino 
s trgi v vzponu;  
110. poudarja, da je treba preu čiti celotno živilsko verigo, od kmetij do potrošnikov, da se pove ča odpor ­
nost kmetijskega sektorja; meni, da so potrebne dolgoro čne politi čne zaveze vlad v podsaharski Afriki, 
da bo mogo če zmanjšati ranljivost kmetijskega sektorja; poudarja, da so lahko za časne subvencije v 
obliki semen, ki so odporna na izredne vremenske razmere, pomembno varovalo za majhne kmetije 
in družine, ki bi bile sicer hudo ogrožene; poudarja pomen zgodnjega opozarjanja in preventive v 
zvezi s sanitarnimi storitvami, semenom in krmo za živali; obžaluje, da sta nasilje in pomanjkanje 
varnosti oviri za zanesljivo preskrbo s hrano v prihodnosti;  
111. poudarja, da se je treba znova osredoto čiti na širšo prehransko politiko, ne samo na pomo č v hrani, 
na sodelovanje med donatorji ter donatorji in prejemniki ob tesnejšem lokalnem partnerstvu na 
evropski in svetovni ravni, pa tudi na osrednjo vlogo partnerskih držav pri izpolnjevanju osnovnih 
pogojev za znaten napredek na tem podro čju, kot so notranji mir in naložbe v podeželsko infra ­
strukturo; poudarja še, da so za dolgoro čni družbeni in gospodarski razvoj poleg pomo či potrebni 
trajnostni viri dohodka; meni, da so prosti in pravi čni trgovinski odnosi med Evropo in državami v 
razvoju v skladu z na čeli Svetovne trgovinske organizacije klju čnega pomena za zanesljivejšo preskrbo 
s hrano in pospeševanje človekovega razvoja v podsaharski Afriki;  
112. se strinja z Ra čunskim sodiš čem, da bi bilo daljše obdobje izvajanja instrumenta za hrano (2008 do 
2010) glede na njegove cilje in obstoje čo vrzel v financiranju med koncem njegovega programskega 
obdobja in naslednjega programskega obdobja ERS (od leta 2014) ustreznejše; poudarja, da je zaradi 
nadaljnje nestanovitnosti in višine cen živil treba zagotavljati nepretrgano pomo č; poudarja, da je treba 
v tesnem sodelovanju s svetovnim programom za hrano, Organizacijo Združenih narodov za 
prehrano in kmetijstvo ter Mednarodnim skladom za razvoj kmetijstva iskati dopolnjevanje in sinergije 
med programi Unije za zanesljivo preskrbo s hrano ter programi naštetih in drugih mednarodnih 
donatorjev;  
113. je globoko zaskrbljen zaradi ugotovitev Ra čunskega sodiš ča, da je bila zdrava prehrana zanemarjena, 
saj ima nedohranjenost zelo hude posledice, zlasti med nose čnostjo ali v prvih dveh letih življenja, ko 
lahko povzro či nepopravljivo škodo; poudarja, da nedohranjenost ovira človekov razvoj, povzro ča 
nepopravljivo škodo posameznikom ter ustvarja velike ekonomske in socialne izgube za države; 
pozdravlja odlo čenost Komisije, izraženo v sporo čilu o okviru politike EU za pomo č državam v 
razvoju pri reševanju vprašanja zanesljive preskrbe s hrano (COM(2010) 127), namre č da bo vprašanje 
prehrane vklju čila v programe Unije; znova jo poziva, naj sestavi posebno sporo čilo o tej razsežnostiSL L 308/80 Uradni list Evropske unije 16.11.2013
ter v svojo razvojno politiko vklju či trezne in ve čsektorske prehranske strategije; poudarja, da je 
pove čanje vpliva žensk eden odlo čilnih in stroškovno naju činkovitejših ukrepov, pa tudi daljnosežen 
na čin, s katerim bodo lahko gospodinjstva dala prednost zdravstvenemu varstvu in prehrani otrok;  
114. je seznanjen z ugotovitvijo Ra čunskega sodiš ča, da so bili ukrepi Unije v splošnem dobro zastavljeni in 
da so dosegli ve čino nameravanih rezultatov, vendar obžaluje, da je kakovost ciljev nihala in jih je bilo 
težko meriti, ker ni bilo kazalnikov uspešnosti, pri polovici revidiranih ukrepov pa je bila vprašljiva 
tudi trajnostnost rezultatov; poziva Komisijo, naj opredeli bolj realisti čne in merljive cilje za ukrepe in 
izboljša njihovo opredelitev v programih podpore iz splošnega prora čuna, pri čemer je treba posebno 
pozornost posvetiti ukrepom za spodbujanje podjetništva med vse številnejšim mladim prebivalstvom 
in ukrepom proti diskriminaciji žensk v kmetijskem sektorju;  
115. je prepri čan, da je treba pove čati prehransko vrednost razvojne pomo či za zanesljivo preskrbo s 
hrano, in poziva, naj Komisija do spomladi 2013 pripravi pisno poro čilo o napredku na tem 
podro čju; 
116. ugotavlja, da je skupni u činek ukrepov Unije za zanesljivo preskrbo s hrano odvisen tudi od politik 
Unije za kmetijstvo, ribištvo, energetiko in trgovino; poudarja, da je treba v skladu s členom 208 
Pogodbe o delovanju Evropske unije zagotoviti skladnost politik za razvoj in da morajo te politike 
vsebovati in spoštovati na čelo neškodovanja;  
117. se strinja z Ra čunskim sodiš čem, da bi si morala Komisija prizadevati za boljšo podporo finan čni 
vzdržnosti programov za kmetijstvo in socialne transferje;  
Del VI Posebno poro čilo Ra čunskega sodiš ča št. 2/2012 z naslovom „Finan čni instrumenti za 
mala in srednja podjetja, ki jih sofinancira Evropski sklad za regionalni razvoj“  
118. pozdravlja posebno poro čilo Ra čunskega sodiš ča št. 2/2012, ki obravnava zlasti ukrepe finan čnega 
inženirstva, ki jih je Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) sofinanciral v programskih obdobjih 
2000–2006 in 2007–2013; je seznanjen, da posebno poro čilo št. 2/2012 vsebuje podatke o u čin ­
kovitosti in uspešnosti ukrepov finan čnega inženirstva, ki jih je sofinanciral ESRR, temelji pa na 
revizijskem vzorcu projektov v Združenem kraljestvu, Nem čiji, na Slovaškem, Madžarskem in Portu ­
galskem;  
119. meni, da bi bilo tako revizijsko poro čilo zelo koristno tudi po koncu zakonodajnega obdobja 
2007–2013, saj bi omogo čilo nadaljnje ugotovitve o uspešnosti finan čnih instrumentov za mala in 
srednja podjetja, ki jih sofinancira ESRR; meni tudi, da bo priprava takega poro čila ob koncu trenut ­
nega zakonodajnega obdobja omogo čila, da se napake ne bodo ponavljale, hkrati pa pove čala u čin ­
kovitost in uspešnost prihodnjih ukrepov finan čnega inženirstva, ki jih sofinancira ESRR;  
120. poudarja, da so mala in srednja podjetja hrbtenica gospodarstva Unije, saj ustvarjajo nova delovna 
mesta ter prinašajo inovacije in blaginjo; hkrati pa ugotavlja, da lahko ta podjetja prizadenejo vrzeli v 
financiranju, če ne morejo pridobiti vrste in zneska finan čnih sredstev, ki jih potrebujejo v nekem 
trenutku;SL 16.11.2013 Uradni list Evropske unije L 308/81
121. priznava, da so bila v času javnofinan čne stiske in zmanjšane posojilne zmogljivosti zasebnega sektorja 
mala in srednja podjetja, zlasti mikropodjetja, najbolj prizadeta, zato bi jim morali nameniti ve č 
podpore Unije, da bodo lahko še naprej ustvarjala delovna mesta, inovacije in rast; ugotavlja, da je 
treba posebno pozornost nameniti malim in srednjim podjetjem, ki prispevajo k trajnostnemu razvoju 
na lokalni ravni, in da je kohezijska politika kot glavni naložbeni instrument za konvergenco in 
trajnostni razvoj celotne Unije eden od dveh osrednjih virov podpore za mala in srednja podjetja v 
Uniji; zato poudarja, da bi bilo treba v prihodnje pove čati uporabo finan čnih instrumentov v kohe ­
zijski politiki v povezavi z malimi in srednjimi podjetji, saj se s tem lahko zagotovi obnavljanje 
sredstev, spodbuja javno-zasebna partnerstva in dosega multiplikacijski u činek s prora čunom Unije;  
122. opozarja, da Unija podjetništvo podpira prek svoje podjetniške in kohezijske politike, pri tem pa v 
glavnem uporablja nepovratna sredstva, vse bolj pa tudi finan čne instrumente v okviru ESRR; je 
seznanjen s tem, da so finan čni instrumenti vra čljivi in obnovljivi, zato jih lahko mala in srednja 
podjetja izkoristijo vedno znova;  
123. priznava, da dostop do programov financiranja zahteva dejavno udeležbo finan čnih posrednikov, ki 
javna sredstva spremenijo v finan čne instrumente za mala in srednja podjetja; ugotavlja, da se lahko 
dodatna sredstva, ki jih zagotavlja zasebni sektor, dodajo javnim finan čnim sredstvom, s čimer se 
pove ča skupni razpoložljivi znesek za naložbe v mala in srednja podjetja; ugotavlja, da se takšno 
ukrepanje obi čajno opredeljuje kot finan čni vzvod ali multiplikacijski u činek;  
124. poudarja, da je premalo dostopno financiranje vodilo k padcu števila novoustanovljenih podjetij, kar 
pomeni, da imajo finan čni instrumenti, ki jih sofinancira ESRR, vse ve čjo vlogo pri spodbujanju 
podjetništva;  
125. opozarja, da se je Ra čunsko sodiš če v svoji reviziji osredoto čilo na ukrepe finan čnega inženirstva, ki 
jih je ESRR sofinanciral v programskih obdobjih 2000–2006 in 2007–2013, in da revizijske ugoto ­
vitve temeljijo na neposrednem pregledu vzorca projektov in na preverjanju sistemov za upravljanje in 
spremljanje ter informacijskih sistemov, ki so jih vzpostavile Komisija in države članice;  
126. je seznanjen, da se je Ra čunsko sodiš če v reviziji osredoto čilo na tri glavne vrste finan čnih instru ­
mentov: lastniške, posojilne in garancijske; ugotavlja, da so vsi ti instrumenti upravi čeni do sofinan ­
ciranja iz ESRR, vendar morajo biti skladni s predpisi Unije in nacionalnimi pravili o upravi čenosti; 
opozarja, da je bil glavni cilj revizije oceniti, ali so bila sredstva ESRR za ukrepe finan čnega inženirstva 
porabljena u činkovito in uspešno;  
127. pozdravlja ugotovitve in priporo čila Ra čunskega sodiš ča glede ocene vrzeli v financiranju; ugotavlja, da 
je v zakonodajnem predlogu (  1 ) za naslednje programsko obdobje tako vrednotenje obvezno v obliki 
predhodne ocene; poziva Komisijo, naj v zadevno uredbo kot del temeljnega akta vnese ustrezne 
zahteve glede vloge in uporabe predhodnega vrednotenja, vklju čno s koli činskimi merili; meni, da bi 
bilo treba v zakonodajnem predlogu za naslednje programsko obdobje obravnavati tudi vprašanje 
dolo čb o obnovljivih virih financiranja;  
128. ugotavlja, da uredbe o strukturnih skladih omogo čajo prednostno obravnavo zasebnega sektorja v 
primerjavi z javnim; poziva Komisijo, naj poiš če ustrezno pojasnilo za ta privilegirani položaj, saj bi 
takšna obravnava lahko negativno vplivala na zmožnost ponovne pridobitve presežnih sredstev in 
možnost njihove dodelitve drugim malim in srednjim podjetjem;SL L 308/82 Uradni list Evropske unije 16.11.2013  
( 1 ) Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih skupnih dolo čbah o Evropskem skladu za regionalni 
razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in 
Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, ki jih zajema splošni strateški okvir, o splošnih dolo čbah o Evropskem 
skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 
1083/2006 (COM(2011) 615/2).
129. je zaskrbljen, ker je Ra čunsko sodiš če ugotovilo, da so u činkovitost in uspešnost ukrepov ovirale 
naslednje bistvene pomanjkljivosti:  
— ocene vrzeli v financiranju za mala in srednja podjetja, če so že bile na voljo, so vsebovale bistvene 
pomanjkljivosti, prav tako pa niso bile sistemati čno objavljene,  
— uredbe o strukturnih skladih, ki so bile prvotno zasnovane za nepovratna sredstva, vsebujejo 
bistvene pomanjkljivosti, saj ne obravnavajo specifi čnih zna čilnosti finan čnih instrumentov,  
— preden so finan čna sredstva dosegla mala in srednja podjetja, je prihajalo do velikih zamud, 
sposobnost ESRR za pridobivanje zasebnih vlagateljev pa je bila v primerjavi z drugimi programi 
EU za mala in srednja podjetja slaba;  
130. opozarja, da je tudi Odbor Evropskega parlamenta za regionalni razvoj v mnenju o inovativnih 
finan čnih instrumentih v povezavi z ve čletnim finan čnim okvirom (  1 ) pozval k takojšnji zagotovitvi 
jasnosti, preprostosti in preglednosti pravnega okvira finan čnih instrumentov ter enotni pravni refe ­
renci za opredelitve finan čnih instrumentov;  
131. z zaskrbljenostjo ugotavlja, da so bili prejšnja letna poro čila o izvrševanju, odbori za spremljanje in 
kazalniki operativnih programov ocenjeni kot neustrezni ali neprilagojeni finan čnim instrumentom; 
pozdravlja razvoj, ki je bil dosežen pri spremljanju sklada Jeremie in poro čanju o njem;  
132. obžaluje, da Ra čunsko sodiš če na ravni holdinških skladov ni naletelo na ob čuten vzvod iz zasebnega 
sektorja ne v programskem obdobju 2000–2006 ne v programskem obdobju 2007–2013; je prese ­
ne čen, ker v sporazumih o financiranju med organi za upravljanje in finan čnimi posredniki obi čajno 
ni izrecnih zahtev glede finan čnega vzvoda, izjema so le nekateri lastniški skladi, ki so imeli obve ­
zujo če zahteve glede finan čnega vzvoda za zasebne sovlagatelje;  
133. podpira poziv Ra čunskega sodiš ča k jasnejši opredelitvi koncepta vzvoda v finan čnih instrumentih; 
kljub temu poudarja, da je glede na pritiske za doseganje ve čjega u činka vzvoda treba spomniti, da so 
finan čni instrumenti v kohezijski politiki v splošnem projekti financiranja v manj razvitih regijah in 
regijah z gospodarskimi težavami, njihov namen pa je izboljšati razmere, nastale zaradi nedelovanja 
trga in neoptimalnih naložb, zato niso usmerjeni samo v kratkoro čno dobi čkonosnost, ampak tudi v 
velike socialno-ekonomske koristi zlasti na regionalni in lokalni ravni; poudarja, da sta upravljanje na 
ve č ravneh in deljeno upravljanje pri oblikovanju in izvajanju programov temeljni na čeli kohezijske 
politike, ki regionalnim in nacionalnim organom omogo čata sodelovanje pri na črtovanju in izvajanju 
programov; zato poudarja, da je treba v zakonodajnem okviru ohraniti dolo čeno raven prožnosti, tudi 
pri opredelitvah in zahtevah glede u činka vzvoda;  
134. se zaveda potenciala inovativnih instrumentov finan čnega inženirstva za pove čanje kapitala in naložb, 
v nasprotju z nepovratnimi sredstvi, ki pri upravi čencih vedno veljajo za izjemno okorna in birokrat ­
ska; poudarja, da bi ti instrumenti lahko imeli pomembno vlogo pri uresni čevanju ciljev strategije 
Evropa 2020, saj bi pritegnili finan čna sredstva drugih vlagateljev na podro čjih, ki so v velikem 
interesu Unije;  
135. ugotavlja še, da je pri lastniških in posojilnih instrumentih Ra čunsko sodiš če ugotovilo, da doseženi 
finan čni vzvod ni bil pomemben in da je bil nižji od primerjalnih referen čnih meril; z zadovoljstvom 
ugotavlja, da je bil pri garancijskih instrumentih finan čni vzvod nasprotno zelo visok;  
136. zahteva, da Komisija v zvezi z ugotovitvami Ra čunskega sodiš ča ukrepa brez odlašanja; pripisuje 
poseben pomen temu, da je treba v prihodnje pove čati sposobnost ESRR za pridobivanje sredstev 
zasebnih vlagateljev do te mere, da bi zasebna sredstva ustrezala javnim prispevkom;SL 16.11.2013 Uradni list Evropske unije L 308/83  
( 1 ) Mnenje, priloženo poro čilu A7-0270/2012.
137. je zaskrbljen zaradi vsesplošnih zamud, do katerih prihaja v državah članicah, kadar mala in srednja 
podjetja iš čejo možnosti financiranja; zahteva, da Komisija in upravljavski organi pri omogo čanju 
dostopa malih in srednjih podjetij do financiranja poskusijo odpraviti zamude iz administrativnih, 
pravnih, organizacijskih ali strateških razlogov; obžaluje, da z vidika upravljavskih organov to pomeni, 
da postane privla čnejša alternativa, torej nepovratna sredstva za mala in srednja podjetja;  
138. poziva Komisijo, naj čim prej predstavi celovit predlog s pojasnitvijo težav, ki so posledica razli čnih 
opredelitev malih in srednjih podjetij v Uniji glede na razli čne namene in cilje, pa tudi z možnimi 
rešitvam za ta položaj;  
139. obžaluje, da podatki o stroških upravljanja, ki so jih nosila mala in srednja podjetja, v nekaterih 
primerih niso bili na voljo ali niso bili zanesljivi; poziva pristojne organe, naj izboljšajo sedanje stanje 
in v prihodnje zagotovijo vse ustrezne informacije; priznava, da je treba razlikovati med stroški 
instrumentov finan čnega inženirstva (stroški upravljanja holdinškega sklada Jeremie in stroški uprav ­
ljanja finan čnih posrednikov) ter stroški malih in srednjih podjetij;  
140. obžaluje dejstvo, da so v nekaterih primerih finan čni posredniki, ki so jih imenovali ustrezni organi za 
upravljanje, posameznim malim in srednjim podjetjem zara čunali stroške refinanciranja in obravnave; 
poudarja, da bi morali biti ti stroški vklju čeni v redne izdatke za poslovanje finan čnih posrednikov;  
141. poudarja, da je pomembno poenostaviti upravne postopke za dostop do financiranja in zmanjšati 
zahteve za sofinanciranje;  
142. je zaskrbljen, ker smernice Komisije ne dolo čajo pogojev, ki bi zagotovili, da bi se malim in srednjim 
podjetjem zara čunalo samo stroške, ki temeljijo na dejanskem tveganju finan čnih posrednikov ali 
storitvi, ki so jo opravili;  
143. priporo ča, da bi bilo treba zaradi zapletenosti finan čnih instrumentov, deljenega upravljanja ter pravil 
o državni pomo či in strukturnih skladih izboljšati sisteme sporo čanja in spremljanja med Komisijo, 
upravljavskimi organi in upravi čenci (finan čni posredniki), glede na nove dolo čbe ureditvenega okvira 
2007–2013 pa zagotoviti boljše smernice in svetovanje;  
144. podpira priporo čilo Ra čunskega sodiš ča, da bi Komisija morala zagotoviti zanesljiv in tehni čno 
stabilen sistem spremljanja in ocenjevanja, specifi čen za finan čne instrumente; poleg tega Komisijo 
poziva, naj upošteva priporo čilo Ra čunskega sodiš ča in se z državami članicami dogovori o manjšem 
številu merljivih, pomembnih, specifi čnih in enotnih kazalnikov rezultatov za finan čne instrumente, 
kar bi okrepilo proces spremljanja in revizije;  
145. je seznanjen, da so finan čni instrumenti zaradi ozemeljske razdrobljenosti in nezadostne kriti čne mase 
manj privla čni, kar ima za posledico dolo čene finan čne pogoje in v časih sorazmerno visoke stroške 
upravljanja; ugotavlja, da sta omenjeni zna čilnosti ESRR v razli čnih programskih obdobjih ovirali 
dobro finan čno upravljanje finan čnih instrumentov;  
146. obžaluje, da med postopkom dodeljevanja sredstev operativnega programa javni organi, ki obi čajno 
niso seznanjeni s financiranjem malih in srednjih podjetij, dodeljujejo javne prispevke v sklade tako, da 
njihov obseg pogosto ne doseže kriti čne mase; vztraja, da so bili vzrok za takšno stanje razli čni 
tematski operativni programi z ve č ekonomskimi, okoljskimi, socialnimi in ozemeljskimi cilji;SL L 308/84 Uradni list Evropske unije 16.11.2013
147. meni, da bi morali upravljavski organi zagotoviti, da bodo njihovi predlogi za ukrepe finan čnega 
inženirstva ustrezno utemeljeni s kakovostno oceno vrzeli v financiranju za mala in srednja podjetja, 
ki bo temeljila na standardizirani in dogovorjeni metodologiji; podpira zamisel, da bi morala Komisija 
pred potrditvijo operativnih programov, vklju čno z ukrepi finan čnega inženirstva, preveriti njihovo 
skladnost z oceno vrzeli v financiranju za mala in srednja podjetja ter zagotoviti kakovost te ocene;  
148. je zaskrbljen zaradi pomanjkanja podatkov o dostopu malih in srednjih podjetij do virov financiranja 
v državah članicah; podpira priporo čilo Ra čunskega sodiš ča, da bi bilo treba za optimizacijo obsega 
financiranja za mala in srednja podjetja čim bolj pove čati ozaveš čenost interesnih skupin o posebnih 
potrebah malih in srednjih podjetij po financiranju;  
149. meni, da bi moral multiplikacijski u činek ponazarjati, v kolikšni meri so za četni finan čni prispevki 
Unije in držav članic spodbudili zasebno financiranje; meni, da bi bilo treba na sofinanciranje finan ­ 
čnih instrumentov s strani držav članic, skupaj s prispevkom Unije, gledati kot na del javnih sredstev;  
150. meni, da zadeve, ki naj bi bile zajete v delegiranih aktih, namenjenih pokrivanju nebistvenih elementov 
zakonodaje Unije, v resnici ne bi smele obravnavati bistvenih elementov prihodnje kohezijske 
sheme (  1 ); 
151. toplo priporo ča, da bi morala Svet in Komisija pri pripravi predlogov uredb o strukturnih skladih 
zagotoviti ustreznejši regulativni okvir, da bi prepre čila neugodne posledice pomanjkljivosti regulativ ­
nega okvira strukturnih skladov, geografskih omejitev in u činkov razpršenosti za na črtovanje in 
izvajanje ukrepov finan čnega inženirstva; poziva, naj se pri oblikovanju predlogov za uredbo o 
strukturnih skladih upoštevajo izkušnje iz sedanjega programskega obdobja; zlasti meni, da bi morali 
biti predlogi usmerjeni v uspešno izvajanje in rezultate, in ne le v skladnost s predpisi;  
152. podpira zamisel, da bi morala Komisija zagotoviti zanesljiv in tehni čno stabilen sistem spremljanja in 
ocenjevanja, ki bi bil specifi čen za finan čne instrumente, vklju čno s tem, da bi bilo treba v postopkih 
spremljanja, poro čanja in revidiranja, ki jih izvaja Komisija, finan čne instrumente lo čevati od čistih 
nepovratnih sredstev, znesek sredstev, dejansko izpla čan malim in srednjim podjetjem, pa bi moral biti 
pregleden; spodbuja Komisijo in države članice, naj se dogovorijo zlasti o nekaterih merljivih, 
pomembnih, specifi čnih in enotnih kazalnikih rezultatov za finan čne instrumente;  
153. se strinja, da bi morala Komisija razmisliti o tem, da bi državam članicam standardne, hitro dostopne 
strukture in instrumente finan čnega inženirstva za mala in srednja podjetja (npr. donacije z licen ­ 
čninami, namenski naložbeni nosilci) zagotavljala samo, če bi to pospešilo izvajanje in če bi se 
zmanjšali stroški upravljanja, pri čemer pa ta pogoj ne bi smel bistveno vplivati na možnost malih 
in srednjih podjetij, da te programe financiranja izkoristijo; poudarja, da bi moralo finan čno inženir ­
stvo ostati prožno, da se bo lahko prilagajalo regionalnim razlikam in spremembam na trgu;  
154. ugotavlja, da bi si morale države članice ob podpori Komisije prizadevati za vklju čitev finan čnih 
instrumentov za mala in srednja podjetja, sofinanciranih iz ESRR, v enoten operativni program za 
posamezno državo članico ali v enotno prednostno os v nacionalnem operativnem programu posa ­
meznih držav članic, da bi s tem racionalizirali proces na črtovanja in odstranili enega od ugotovljenih 
klju čnih dejavnikov za zamude;  
155. meni, da bi morala Komisija pripraviti predlog skupne definicije multiplikacijskega u činka, standardnih 
pojmov ponovne uporabe finan čnih sredstev v uredbah o strukturnih skladih glede na vrsto holdin ­ 
škega sklada ali sklada, pa tudi zahtevati pogodbeno obvezujo če najnižje stopnje finan čnega vzvoda,SL 16.11.2013 Uradni list Evropske unije L 308/85  
( 1 ) Na primer sprejetje skupnega strateškega okvira; sprejetje podrobnih pravil za finan čne instrumente; obveznosti držav 
članic glede postopkov za sporo čanje nepravilnosti in povra čilo neupravi čeno izpla čanih zneskov; pogoji nacionalnih 
revizij; akreditacijska merila za organe upravljanja in organe za potrjevanje.
minimalna obdobja obnavljanja in podatke za izra čun kazalnikov finan čnega vzvoda; meni, da bi bilo 
treba pojem dodane vrednosti razumeti kot smotrn sestavni del izra čuna stopnje finan čnega vzvoda, 
če naj se izpolnijo zastavljeni cilji politik in upoštevajo tržni pogoji; zato meni, da bi bilo v pravni 
okvir za obdobje 2014–2020 priporo čljivo uvesti pojem evropske dodane vrednosti;  
156. poziva Svet in Komisijo, naj preu čita alternativne na čine za nadaljevanje podpore malim in srednjim 
podjetjem prek instrumentov finan čnega inženirstva, če bi bilo ugotovljeno, da okvir kohezijske 
politike ni ustrezen; ugotavlja, da bi morali takšne instrumente podpreti programi, ki jih centralizirano 
upravlja Komisija, namenski naložbeni nosilci v sodelovanju s Komisijo in državami članicami ali pa 
neposredno države članice;  
157. spominja, da je Odbor za regionalni razvoj v omenjenem mnenju o inovativnih finan čnih instru ­
mentih v povezavi z ve čletnim finan čnim okvirom pozdravil razširitev uporabe finan čnih instru ­
mentov v okviru kohezijske politike v naslednjem programskem obdobju na vse tematske cilje in 
vse sklade skupnega strateškega okvira;  
Del VII Posebno poro čilo Ra čunskega sodiš ča št. 3/2012 z naslovom „Strukturni skladi: Ali je 
Komisija uspešno obravnavala pomanjkljivosti, ugotovljene v upravljavskih in 
kontrolnih sistemih držav članic?“  
158. pozdravlja posebno poro čilo Ra čunskega sodiš ča št. 3/2012; odobrava vsa priporo čila Ra čunskega 
sodiš ča in poziva Komisijo, naj jih za čne čim prej u činkovito izvajati;  
159. je zadovoljen, da je Komisija sistemati čno za čela izvajati popravne ukrepe in da so bili zahtevani 
ukrepi v 90 % primerov ustrezen odgovor na pomanjkljivosti (to čka 27);  
160. ugotavlja, da približno 75 % zahtevkom, ki temeljijo na letnih poro čilih iz člena 13 Uredbe Komisije 
(ES) št. 438/2001 (  1 ), niso sledili finan čni popravki; zato poziva Komisijo, naj posreduje informacije o 
razlogih, zakaj teh finan čnih popravkov ni bilo;  
161. je zaskrbljen zaradi razli čnih zahtev Komisije v programskem obdobju 2000–2006 glede izvajanja 
pregledov na prvi stopnji, saj bi zaradi tega lahko nepravilni stroški ostali neodkriti; poziva Komisijo, 
naj do zahtev za preglede na prvi stopnji pristopi usklajeno in poda informacije za programska 
obdobja po 2000–2006; ugotavlja, da pravna podlaga za obdobje 2007–2013 zahteva, da uprav ­
ljavski organi z upravnega vidika preverijo vse vloge upravi čencev za povra čilo stroškov skladno s 
členom 13(2) Uredbe Komisije (ES) št. 1828/2006 (  2 ); 
162. poziva Komisijo, naj državam članicam posreduje še podrobnejše kontrolne sezname in priro čnike za 
najboljšo prakso (s posebnim poudarkom na pravilih upravi čenosti), ki jih morajo upoštevati, ter 
poostri nadzor nad tem;SL L 308/86 Uradni list Evropske unije 16.11.2013  
( 1 ) Uredba Komisije (ES) št. 438/2001 z dne 2. marca 2001 o dolo čitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) 
št. 1260/1999 glede sistemov upravljanja in nadzora pomo či, dodeljene v okviru Strukturnih skladov (UL L 63, 
3.3.2001, str. 21).  
( 2 ) Uredba Komisije (ES) št. 1828/2006 z dne 8. decembra 2006 o pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 
o splošnih dolo čbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu ter 
Uredbe (ES) št. 1080/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za regionalni razvoj (UL L 371, 
27.12.2006, str. 1).
163. meni, da so pregledi na prvi stopnji bistvenega pomena za zagotavljanje zanesljivih stopenj napak že v 
za četku izvajanja; zato je prepri čan, da bi morala upravljavski organ imenovati Komisija oziroma bi 
mu morala pomagati in ga nadzirati pri izvajanju omenjenih pregledov;  
164. vendar pa ga skrbijo zlasti naslednje ugotovitve:  
— popravni ukrepi so v povpre čju trajali 30 mesecev (to čka 32), zamude pa so ve činoma nastale 
zaradi držav članic, čeprav je bila Komisija delno odgovorna za 39 % primerov, v celoti odgovorna 
pa za 5 % primerov (to čka 35),  
— Komisija je zanesljivo zagotovilo, da so bili finan čni popravki natan čni, pridobila le v 67 % 
primerov (to čka 55),  
— Komisija je le v 28 % primerov dobila zanesljivo zagotovilo, da so se upravljavski in kontrolni 
sistemi držav članic po izvedenih popravnih ukrepih izboljšali (to čka 64), kar pomeni, da bodo v 
procesu zaklju čevanja potrebna precejšnja prizadevanja;  
165. je poleg tega zaskrbljen zaradi ugotovitve Ra čunskega sodiš ča, da je Komisija pri naknadnih revizijah, 
katerih namen je preveriti zanesljivost izjav držav članic, v 78 % primerov zahtevala dodatne popravne 
ukrepe držav članic (to čka 45); zato ga skrbi, da se je Komisija v časih zanašala na morebiti nezane ­
sljive podatke, saj ni dovolj natan čno preverila informacij, ki so jih posredovale države članice (na 
primer to čka 57, okvir 9 in 12), in da ni ustrezno preu čila zanesljivosti podatkov; poudarja, da 
Komisija zaradi premajhne zanesljivosti izjav držav članic potrebuje dodatna sredstva za revizijo; 
poleg tega potrjuje, da je treba ustrezno uravnotežiti stroškovno u činkovitost teh naknadnih revizij 
(to čka 46);  
166. meni, da bi s pove čanjem vloge Komisije pri vnaprejšnjem namesto pri naknadnem preverjanju dosegli 
precej ve čjo u činkovitost;  
167. opozarja Komisijo, da se je v letnem poro čilu Ra čunskega sodiš ča za leto 2010 za podro čje kohezijske 
politike stopnja napak pove čala, kar pomeni, da se je pozitivni trend iz prejšnjih let obrnil, v nasprotju 
z zahtevo Parlamenta za čim hitrejše zmanjšanje stopnje napak, ki jo je izrazil v postopku razrešnice 
za leto 2008 (  1 ); 
168. ponovno poudarja, da je izvajanje nadzorne vloge Komisije pomembno za prevzemanje kon čne 
odgovornosti za izvrševanje prora čuna, vklju čno s podro čji deljenega upravljanja; spominja na akcijski 
na črt za okrepitev nadzorne vloge Komisije pri deljenem upravljanju strukturnih ukrepov (COM(2008) 
97) in na izboljšave pravnega okvira za programsko obdobje 2007–2013, da bi se zmanjšala stopnja 
napak pri strukturnih ukrepih in tako zaš čitil prora čun Unije; vendar ugotavlja, da je akcijski na črt za 
leto 2008 za čel veljati šele ob koncu programskega obdobja 2000–2006 in se je lahko uporabil samo 
za njegov zaklju ček; zato poziva Komisijo, naj v programskem obdobju 2007–2013 in po njem v 
celoti uveljavi ukrepe iz akcijskega na črta; v zvezi s tem od Komisije pri čakuje, da bo stopnja napak – 
zlasti pri programih, kjer naj bi bila po pri čakovanjih najvišja – ob čutno in stalno upadala; predlaga, 
naj Ra čunsko sodiš če redno ocenjuje tehni čno in eti čno kakovost nacionalnih revizijskih organov, 
zlasti pa njihovo neodvisnost, ter o svojih ugotovitvah poro ča Parlamentu in Svetu;  
169. poudarja, da je hitrost v postopku kontrole bistvenega pomena, da se zagotovi zaš čito finan čnih 
interesov davkopla čevalcev Unije; poziva Komisijo, naj pri upravljanju teh skladov v prihodnje pred ­
nost nameni čimprejšnjemu nadzoru, ocenam in nadaljnjim ukrepom;SL 16.11.2013 Uradni list Evropske unije L 308/87  
( 1 ) Glej odstavek 4 resolucije Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2010 s pripombami, ki so sestavni del sklepov o 
razrešnici glede izvajanja splošnega prora čuna Evropske unije za prora čunsko leto 2008, oddelek III – Komisija in 
izvajalske agencije (UL L 252, 25.9.2010, str. 39).
170. meni, da je izboljševanje nadzorne vloge Komisije stalno potekajo č proces; v povezavi s tem opozarja 
na ugotovitev Ra čunskega sodiš ča, da čeprav so bili upravljavski in kontrolni sistemi v dolo čenem 
obdobju u činkoviti, to ne pomeni nujno, da bodo u činkoviti tudi v prihodnje, saj se sistemi, usluž ­
benci in enote, ki skrbijo za upravljanje strukturnih ukrepov, lahko spremenijo; poziva Komisijo, naj v 
celoti sprejme priporo čila Ra čunskega sodiš ča; meni, da bo treba akcijski na črt nadgraditi, če se 
pri čakovanja glede izboljšanja finan čnega poslovodenja Komisije ne bodo izpolnila;  
171. poziva Komisijo, naj zagotovi, da države članice z zamenjavami subjektov, sistemov in zaposlenih, 
odgovornih za nadzor nad strukturnimi skladi, ki ga je Komisija že potrdila kot u činkovitega, ne bodo 
škodovale nemotenemu izvajanju programov;  
172. z zadovoljstvom ugotavlja, da je Komisija po sprejetju akcijskega na črta leta 2008 izvedla številne 
preventivne ukrepe, med drugim finan čne popravke; zato jo poziva, naj predloži podatke o tem, kako 
so ti popravki vplivali na splošno stopnjo napake v programskem obdobju 2000–2006;  
173. ponovno opozarja na zamisel o enotni reviziji, ki jo je Ra čunsko sodiš če podalo v svojem mnenju št. 
2/2004; meni, da bi morali v uspešnem in u činkovitem sistemu notranjega nadzora skupna na čela in 
standardi tvoriti temelje za upravljanje na vseh ravneh (  1 ); 
174. je prepri čan, da bi si morala Komisija še naprej prizadevati za uresni čitev na čela enotne revizije, 
poudarja, da je bistvenega pomena zagotoviti kakovost dela revizijskih organov zdaj in v prihodnje 
ter poskrbeti, da bodo delovali neodvisno, v ta namen pa je treba oblikovati jasne in pregledne skupne 
revizijske standarde; ugotavlja, da bi lahko pod pogojem, da revizijski organi zagotovijo zanesljive 
rezultate, ustrezno zaš čitili prora čun Unije kljub visokim stopnjam napak, saj bi lahko Komisija za 
odpravo teh stopenj napak uporabila finan čne popravke; vendar ponovno opozarja, da bi morali v 
tem primeru davkopla čevalci v državah članicah pla čati dvakrat, zato je prepre čevanje napak vedno 
učinkovitejše od poznejšega popravljanja, tako za Komisijo kot za udeležene države članice; v zvezi s 
tem izrecno opozarja na alineo 2 priporo čila 1 Ra čunskega sodiš ča in poziva Komisijo, naj to 
priporo čilo izvede;  
175. poziva Komisijo, naj ustrezno zaklju či programsko obdobje 2000–2006 in pri tem upošteva 
pripombe Ra čunskega sodiš ča ter Parlamentu poro ča o tem, kako bo zagotovila zakonitost in pravil ­
nost postopka;  
176. poleg tega Komisijo poziva, naj upošteva spoznanja iz poro čila Ra čunskega sodiš ča in spremlja 
izvajanje strukturnih ukrepov v obdobju 2007–2013 ter med razpravami o prihodnosti strukturnih 
ukrepov za obdobje 2014–2020 ne pozabi na pripombe Ra čunskega sodiš ča; 
177. je trdno prepri čan, da bi morala Komisija tesneje sodelovati pri nadzoru strukturnih skladov z 
nadaljnjo pomo čjo in spremljanjem upravljanja v državah članicah, pa tudi pri nadzoru organov za 
potrjevanje in organov, ki zaklju čujejo pomo č, v vseh fazah izvajanja in preverjanja, da bodo postopki 
učinkovitejši, krajši in cenejši;  
Del VIII Posebno poro čilo Ra čunskega sodiš ča št. 4/2012 z naslovom „Uporaba Strukturnega 
sklada in Kohezijskega sklada za sofinanciranje prometne infrastrukture v morskih 
pristaniš čih: uspešna naložba?“  
Uvod  
178. pozdravlja poro čilo Ra čunskega sodiš ča in ugotavlja, da sta bila uspešnost in stroškovna u činkovitost 
Komisije in držav članic pri uporabi sredstev za sofinancirane projekte morskih pristaniš č negativno 
ocenjena;SL L 308/88 Uradni list Evropske unije 16.11.2013  
( 1 ) Glej odstavek 61 resolucije Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2011 s pripombami, ki so sestavni del sklepov o 
razrešnici glede izvajanja splošnega prora čuna Evropske unije za prora čunsko leto 2009, oddelek III – Komisija in 
izvajalske agencije (UL L 250, 27.9.2011, str. 33).
179. pozdravlja dejstvo, da je Komisija sprejela ve čino priporo čil Ra čunskega sodiš ča; 
180. meni, da lahko ve čina ukrepov, ki jih je Komisija sprejela za prepre čitev prihodnjih tovrstnih pomanj ­
kljivosti, ugotovljenih v poro čilu, prispeva k uspešnejši in stroškovno u činkovitejši porabi;  
181. vendar meni, da mora Komisija sprejeti dodatne ukrepe;  
Ugotovitve  
182. je zaskrbljen, ker:  
— štirje od 27 pregledanih projektov do dneva, ko je bilo poro čilo zaklju čeno, niso bili kon čani, dva 
izmed njih pa nista bila kon čana še niti januarja 2012,  
— so bili upravni postopki za izdajo gradbenih dovoljenj pogosto dolgi in težavni, v nekaterih 
primerih pa so povzro čili zamude in dodatne stroške,  
— cilji dveh projektov niso bili skladni niti s prometno politiko niti z opisom iz operativnega 
programa, v okviru katerega so bili financirani;  
183. ugotavlja, da:  
— do dneva, ko je bilo poro čilo zaklju čeno, štirje projekti niso bili v uporabi, kljub temu da so bili 
kon čani, vendar se zdaj uporabljajo,  
— nobena regija nima dolgoro čnega na črta za razvoj pristaniš č; vendar pa takšni na črti niso bili 
pogoj za financiranje;  
184. se strinja s Komisijo, da se rezultati in vpliv naložb v prometno infrastrukturo ne pokažejo vedno 
takoj po zaklju čku gradbenih del, saj je za njihovo opredmetenje potreben čas; 
185. sklepa, da:  
— Komisija ne prejema dovolj informacij o napredku projektov, saj razpoložljive informacije niso 
privedle do ukrepov, s katerimi bi odpravili pomanjkljivosti projektov,  
— pisne smernice in seminarji za usposabljanje, ki jih je zagotovila Komisija, sami po sebi niso 
zadostovali za primerno ozaveš čanje o na čelih dobrega finan čnega poslovodenja,  
— so pravne dolo čbe, ki opredeljujejo vlogo Komisije kot svetovalca v nadzornih odborih, morda 
preve č omejevalne, njena „druga orodja“, ki naj bi zagotavljala u činkovito porabo, pa so morda 
neu činkovita, saj je Ra čunsko sodiš če ugotovilo, da ni č ne kaže, da bi Komisija veliko posredovala 
pri odborih z namenom zagotavljanja u činkovite porabe ali dolo čitve kazalnikov rezultatov in 
vpliva,  
— marin, ki zagotavljajo dostop zgolj majhnemu delu prebivalstva, ni mogo če upoštevati pri izbolj ­ 
šanju dostopnosti otokov, zato njihova gradnja ni skladna s prometno politiko, razen v primerih, 
ko se majhna plovila pogosto uporabljajo kot sredstvo rednega prevoza med otoki in bi gradnja 
marine celotnemu prebivalstvu zagotovila boljšo povezanost,SL 16.11.2013 Uradni list Evropske unije L 308/89
— suhi doki za posebne konstrukcije niso skladni s cilji smernic TEN-T, čeprav jih je mogo če 
uporabiti za vzdrževanje, saj ne izpolnjujejo nobene od „specifikacij za projekte skupnega interesa, 
ki se nanašajo na omrežje morskih pristaniš č“, ki so opredeljene v razdelku 5(2)(III) priloge II 
Odlo čbe št. 1692/96/ES Evropskega parlamenta in Sveta (  1 ), kot je bila spremenjena z Odlo čbo št. 
1346/2001/ES Evropskega parlamenta in Sveta (  2 ); 
Priporo čila Ra čunskega sodiš ča 
186. se strinja s priporo čili Ra čunskega sodiš ča, da bi morala Komisija:  
— storiti vse, da bi obstoj celovite dolgoro čne strategije za razvoj pristaniš č postal pogoj za dodelitev 
pomo či iz naslova kohezijske politike za infrastrukturo pristaniš č, 
— izvajati obiske na kraju samem, da bi preverila u činkovitost med gradnjo,  
— izvajati naknadne preglede uporabe in uspešnosti sofinancirane infrastrukture na podlagi tveganja,  
— okrepiti postopek ocenjevanja ve čjih projektov in projektov s podporo Kohezijskega sklada, da bi 
izboljšala odkrivanje resnih pomanjkljivosti in sprejemanje primernih ukrepov za njihovo odpravo,  
— storiti vse za uvedbo na čela, po katerem bi bilo financiranje Unije pogojeno z rezultati,  
— spodbujati upravljavske organe, naj uporabljajo rezultate in kazalnike vpliva;  
187. z naklonjenostjo ugotavlja, da je Komisija:  
— predlagala predhodno pogojenost, da bi zagotovila dolgoro čno strateško na črtovanje pred odlo ­ 
čitvami o financiranju za okvir kohezijske politike za obdobje 2014–2020,  
— uvedla obiske na kraju samem in organizirala tehni čne sestanke z ustreznimi organi,  
— za čela izvajati revizije ob zaklju čevanju za projekte, sofinancirane iz ESRR in Kohezijskega sklada 
med programskim obdobjem 2000–2006 ter izbrane na osnovi tveganja,  
— okrepila postopek odlo čanja v obdobju 2007–2012, tako da je uvedla standardizacijo postopka 
odlo čanja za ve čje projekte, standardizirane obrazce za vloge in obvezno posvetovanje z ustrez ­
nimi oddelki Komisije ter da je ustanovila pobudo JASPERS (skupna pomo č pri podpori projektov 
v evropskih regijah), ki naj bi državam članicam omogo čila pripravo boljših vlog,  
— izdelala okvir za revizijo u činkovitosti, ki naj bi postal osnova za prvi niz ciljnih revizij, ki se bodo 
izvajale od leta 2012, in v svojem predlogu za kohezijsko politiko za obdobje 2014–2020 pozvala 
k oblikovanju okvira uspešnosti, ki bi predvideval pravico Komisije do odložitve pla čil v primerih, 
ko so pomanjkljivosti pri doseganju opredeljenih mejnikov ali ciljev znatne;  
Nadaljnja priporo čila 
188. poziva Komisijo, naj:  
— v celoti podpre priporo čila Ra čunskega sodiš ča v zvezi z uporabo kazalnikov rezultatov in vpliva 
ne samo na ravni prednostnih nalog, ampak tudi na ravni projektov, in sicer s podro čjem uporabe, 
ki ustreza morebitnemu vplivu posameznega projekta,SL L 308/90 Uradni list Evropske unije 16.11.2013  
( 1 ) UL L 228, 9.9.1996, str. 1.  
( 2 ) UL L 185, 6.7.2001, str. 1.
— poskrbi, da se bo ocena rezultatov in vpliva naložbe v prometno infrastrukturo izvedla po 
zaklju čku gradbenih del, in sicer takrat, ko naj bi se rezultati in vpliv pokazali,  
— izvede analizo primerjave povpre čnega časa, potrebnega za zaklju ček del, in kakovosti upravnih 
postopkov med državami članicami za primerljive sofinancirane projekte, da bi lahko priporo čila 
izvajanje najboljše prakse,  
— upošteva, da pomanjkljivosti pri doseganju opredeljenih mejnikov ne izhajajo vedno iz nepravil ­
nega upravljanja, in iz svojega predloga okvira uspešnosti izklju či zavrnitev izpla čila sredstev v 
primerih, ko ni bilo mogo če prepre čiti in/ali vnaprej predvideti, da naložbe ne bodo zagotovile 
želenih rezultatov,  
— pove ča koli čino razpoložljivih informacij o napredku projektov in zahteva odpravo ugotovljenih 
pomanjkljivosti kot pogoj za nadaljnje financiranje, saj je pomanjkanje informacij o izvajanju 
projektov nedopustno,  
— izvede analize u činkovitosti seminarjev usposabljanja in pisnih smernic, namenjenih ozaveš čanju o 
na čelih dobrega finan čnega poslovodenja,  
— predlaga spremembe pravnih dolo čb, da bi dopuš čale u činkovitejšo vlogo svetovalca v nadzornih 
odborih, in izvede analizo za preu čitev u činkovitosti omenjenih „drugih orodij“, namenjenih vplivu 
na u činkovito porabo;  
Del IX Posebno poro čilo Ra čunskega sodiš ča št. 5/2012 z naslovom „Skupni informacijski 
sistem RELEX (CRIS)“  
189. pozdravlja posebno poro čilo Ra čunskega sodiš ča št. 5/2012, saj je za Parlament kot organ za nadzor 
in podelitev razrešnice vir podatkov o izvrševanju prora čuna;  
190. je zadovoljen s splošnim stališ čem Ra čunskega sodiš ča, „da CRIS v glavnem uspešno zadovoljuje 
informacijske potrebe Komisije na podro čju zunanjih ukrepov“ (to čka 75); je kljub temu zaskrbljen 
zaradi nekaterih hudih pomanjkljivosti, ki jih navaja poro čilo; 
191. poziva Komisijo, naj opredeli vlogo in cilje sistema CRIS, saj kljub številnim spremembam njegove 
vsebine niso bili posodobljeni od leta 2002, ko je sistem za čel delovati;  
192. se strinja z vsemi priporo čili Ra čunskega sodiš ča; poziva Komisijo, naj jih čim prej upošteva, da bo 
odpravila slabosti, ki obstajajo že dlje časa; 
193. poudarja, da bi bilo treba pri spremembah sistema CRIS in njegove vloge upoštevati nove izzive 
zunanje politike EU, ki jih uvaja Pogodba o delovanju Evropske unije, saj bo to prispevalo k ve čji 
kakovosti in skladnosti podatkov;  
194. poudarja, da je treba funkcije poro čanja v sistemu CRIS prilagoditi pristojnostim Parlamenta na 
podro čju zunanje politike in prora čunskega nadzora;SL 16.11.2013 Uradni list Evropske unije L 308/91
195. kot bistveno ocenjuje priporo čilo št. 1, da je treba natan čno dolo čiti vlogo sistema CRIS kot infor ­
macijskega sistema, zlasti v povezavi s sistemom ra čunovodstva na podlagi poslovnih dogodkov 
(ABAC), ki ga ima Komisija;  
196. meni, da je prizadevanje za neokrnjenost podatkov, ki se prenašajo med sistemoma CRIS in ABAC, 
nujno potrebno, da bo mogo če o dejavnostih Unije v tujini poro čati na skladen, pregleden, sproten in 
zanesljiv na čin; poudarja, da je treba prepre čiti podvajanje funkcij ABAC v sistemu CRIS;  
197. je zaskrbljen zaradi naslednjih ugotovitev Ra čunskega sodiš ča o uspešnosti in u činkovitosti sistema 
CRIS:  
— vloga sistema CRIS v povezavi s sistemom ABAC ni bila ustrezno opredeljena, kar je povzro čilo 
podvajanje nalog (to čki 34 in 35) in postavilo pod vprašaj dodano vrednost sistema CRIS pri 
vnašanju finan čnih transakcij nasploh (to čka 35),  
— podatki v sistemu CRIS so lahko nezanesljivi (to čke 39 do 41, 49 do 52 in 54 do 56) in v časih 
zahtevajo dodatne ro čne popravke (odgovor Komisije na to čko 52) zaradi pomanjkljivosti pri 
šifriranju podatkov (to čke 38 do 41) oziroma manjkajo čih ali neveljavnih podatkovnih zapisov 
(to čke 49 do 51 in 54 do 55),  
— prihajalo je do ob čutnih zamud pri vnosu podatkov (faktur in revizijskih poro čil) v sistem CRIS 
(to čka 57),  
— neprijaznost do uporabnika ostaja najve čja pomanjkljivost sistema CRIS (to čka 43 in slika 3);  
198. je zaskrbljen, da utegnejo biti podatki, posredovani Parlamentu kot organu za podelitev razrešnice, 
zaradi omenjenih slabosti nezanesljivi (npr. odhodki, raz členjeni po državah, kot je zapisano v to čki 
39); je seznanjen z dosedanjimi prizadevanji Komisije (zlasti njenimi odgovori na to čke 35, 52 in 54); 
jo kljub vsemu poziva, naj te pomanjkljivosti čim prej odpravi, da bo zagotovila dobro finan čno 
poslovodenje sistema CRIS; meni, da je treba posebno pozornost nameniti prepre čevanju podvajanja 
nalog, saj je neu činkovito in lahko povzro či vnos napa čnih podatkov;  
199. meni še, da bi bilo treba delovanje sistema CRIS posodobiti, da bo lahko ponujal združene podatke o 
državah upravi čenkah, politi čnih podro čjih in finan čnih instrumentih, saj je zdaj to težko ali celo 
povsem nemogo če; poudarja, da je treba izboljšati u činkovitost in uspešnost sistema za operaterje z 
racionalizacijo in konsolidacijo kodiranja podatkov;  
200. je seznanjen z razlago Ra čunskega sodiš ča, da analiza stroškov za sistem CRIS ni bila izvedena, saj je 
bil cilj revizije preu čiti zmožnost sistema CRIS za zagotavljanje potrebnih informacij Komisiji, ne pa 
njegovih upravnih odhodkov; vseeno obžaluje, da so podatki o stroškovni u činkovitosti sistema CRIS 
pomanjkljivi;  
201. obžaluje, da že v za četku ni bila opredeljena nedvoumna dolgoro čna strategija s cilji in delovanjem 
sistema CRIS, zaradi česar so se naloge množile brez jasne vizije;  
202. poudarja, da sistem CRIS potrebuje standardni mehanizem, ki bo dopuš čal razli čne ravni zaupnosti 
podatkov in razli čne ravni pravic za dostop uporabnikov; je prepri čan, da je treba ta mehanizem 
uvesti, da se zagotovi ustrezna zaupnost in neokrnjenost podatkov;SL L 308/92 Uradni list Evropske unije 16.11.2013
203. je zaskrbljen zaradi nezadostne varnosti sistema; prav tako ugotavlja, da so naloge na varnostnem 
podro čju še vedno neustrezno opredeljene in nejasne, zaradi česar je resno ogrožena varnost poda ­
tkov; poudarja, da morajo biti podatki v celoti skladni z merili Odbora za razvojno pomo č; 
204. opominja Komisijo, da je treba spoštovati pravila glede varstva podatkov; graja dejstvo, da obvestila 
uradniku za varstvo podatkov niso izrecno zajemala življenjepisov, pripetih zapisom v sistemu CRIS 
(to čka 74);  
205. poziva Komisijo, naj brez odlašanja odpravi vse pomanjkljivosti in upošteva priporo čila Ra čunskega 
sodiš ča in Parlamenta.  
Del X Posebno poro čilo Ra čunskega sodiš ča št. 6/2012 z naslovom „Pomo č Evropske unije 
turški skupnosti na Cipru“  
206. opozarja, da je revizija obravnavala skupno vprašanje o tem, ali Komisija u činkovito upravlja instru ­
ment za finan čno podporo turški skupnosti na Cipru;  
207. poziva Odbor za prora čun in Odbor za prora čunski nadzor, naj upoštevata ugotovitve iz te resolucije, 
ko se bosta pogajala o novem ve čletnem finan čnem okviru (2014–2020), in sicer brez poseganja v 
kon čni rezultat teh pogajanj, kar bo omogo čilo uresni čitev priporo čila Ra čunskega sodiš ča glede 
boljšega na črtovanja, izvajanja in trajnosti v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 389/2006 (  1 ) na na čin, 
ki ne bo zajemal zunanjega ozemlja;  
208. se strinja z ugotovitvami iz posebnega poro čila Ra čunskega sodiš ča, „da je program že dosegel nekaj 
pozitivnih rezultatov, vendar pa je njihova trajnost pogosto vprašljiva, zlasti zaradi negotovosti glede 
prihodnjega financiranja EU“, in da je Komisija „zmogla pripraviti program, ki obravnava in ustrezno 
prednostno dolo ča vse sektorje, navedene v ciljih uredbe“, in „prav tako kljub precejšnjim omejitvam 
našla na čin za hitro ustanovitev urada za upravljanje programa na severnem delu Cipra ter uporabo v 
veliki meri primernih metod izvajanja in ukrepov za ublažitev tveganja. Glavne slabosti v upravljanju 
programa so izhajale iz tega, da lokalni podporni urad ni deloval po bolj dekoncentriranih postopkih, 
tako kot delujejo delegacije Unije, in iz tega, da so bile pogodbe uslužbencev o zaposlitvi prekratke, da 
bi lahko financirane projekte upravljali od za četka do konca. Poleg tega spremljanje v okviru skupnega 
upravljanja z ZN ni bilo zadostno“;  
209. ugotavlja, da je program koristil številnim upravi čencem v turški skupnosti na Cipru; obžaluje pa, da je 
zaradi omejitev, ki jih je postavila turška vojska, propadla gradnja obrata za razsoljevanje morske vode, 
najve čji projekt programa, vreden 27,5 milijona EUR, meni, da je to precejšen korak nazaj za program;  
210. poudarja, da je izjemno pomembno še naprej zagotavljati pomo č turški skupnosti na Cipru v skladu z 
dolo čbami Uredbe (ES) št. 389/2006, kot je v odgovoru na posebno poro čilo Ra čunskega sodiš ča 
zapisala Komisija; poudarja, kako pomembno je približati turško skupnost na Cipru Uniji, da se olajša 
proces ponovne združitve; meni, da je treba v prihodnje pove čati sredstva, namenjena (i) spodbujanju 
družbenega in gospodarskega razvoja, (ii) razvoju in prestrukturiranju infrastrukture, (iii) spravi, 
krepitvi zaupanja in podpori civilni družbi, (iv) približevanju turške skupnosti na Cipru Uniji, (v) 
pripravi pravnih besedil, usklajenih s pravnim redom Unije, (vi) pripravam na izvajanje pravnega 
reda Unije ter spodbujanju gospodarskega povezovanja, ki je prednostna naloga, prav tako pa je 
treba okrepiti s tem povezane programe obeh skupnosti;  
211. poudarja predvsem izjemno pomembno vlogo projektov obeh skupnosti, kot je odbor za pogrešane 
osebe, ki preiskuje usodo pogrešanih oseb in prispeva k spravi obeh skupnosti; poudarja, da je treba 
zagotoviti potrebna sredstva za delovanje odbora za pogrešane osebe, in v zvezi s tem pozivaSL 16.11.2013 Uradni list Evropske unije L 308/93  
( 1 ) Uredba Sveta (ES) št. 389/2006 z dne 27. februarja 2006 o oblikovanju instrumenta finan čne podpore za spodbujanje 
gospodarskega razvoja turške skupnosti na Cipru in o spremembah Uredbe Sveta (ES) št. 2667/2000 o Evropski 
agenciji za obnovo (UL L 65, 7.3.2006, str. 5).
Komisijo, naj v podporo temu odboru od turških vojaških sil zahteva, da omogo čijo dostop do 
vojaških obmo čij; poudarja, da je treba financirati infrastrukturne projekte obeh skupnosti in u činko ­
viteje sodelovati z agencijami in programi Združenih narodov;  
212. poudarja tudi, kako pomembno je še naprej podpirati delo tehni čnega odbora za kulturno dediš čino, 
da bi zagotovili obnovo in ohranitev zgodovinskih in verskih središ č, ki so izjemno pomemben del 
kulturne dediš čine Cipra in nelo čljivo povezana s svetovno kulturno dediš čino kot celoto;  
213. ugotavlja, da je v splošnem trajnost projektov pogosto vprašljiva zaradi omejenih upravnih zmoglji ­
vosti, zamud pri sprejemanju zadevnih besedil in negotovosti glede prihodnjega financiranja s strani 
upravi čencev;  
214. meni, da je prav tako koristno opozoriti, da v času revizije še zmeraj ni bilo jasno, ali bo imela Unija 
tudi v prihodnje na voljo izdaten znesek za financiranje programa pomo či; ugotavlja, da je zaradi te 
negotovosti upravljanje programa težje, prav tako pa negativno vpliva na njegovo uspešnost in 
trajnost;  
215. je seznanjen s priporo čili Ra čunskega sodiš ča, ki obravnavajo razli čne scenarije glede razvoja 
dogodkov v procesu ponovne združitve in glede ravni pomo či Unije v prihodnje;  
216. se strinja s Komisijo, da bi morala podpora turški skupnosti na Cipru še naprej temeljiti na Uredbi (ES) 
št. 389/2006, dokler ne bo najdena rešitev ciprskega vprašanja;  
217. z zadovoljstvom ugotavlja, da intervencije odražajo cilje programa, kljub temu da je treba zajeti širok 
razpon sektorjev, da je bila Uredba (ES) št. 389/2006 sprejeta z zamudo in da ni bilo ve čletnega 
pristopa;  
218. kljub temu zaskrbljeno ugotavlja, da se Komisija spoprijema s precejšnjimi omejitvami pri vzpostav ­
ljanju in izvajanju programa, da u činkovitost lokalne pisarne za podporo Komisiji spodkopava ve č 
dejavnikov, da postopki izvajanja programa niso vselej u činkoviti in da trajnost projektov ostaja pod 
vprašajem, čeprav so bili doseženi rezultati;  
219. potrjuje razmere, opisane v posebnem poro čilu Ra čunskega sodiš ča; ugotavlja, da je Komisija sprejela 
vrsto pobud in da je po reviziji dodatno pove čala u činkovitost;  
220. prav tako pozdravlja uspešen zaklju ček operacij v skupnem upravljanju z razvojnim programom 
Združenih narodov (UNDP);  
221. obžaluje, da je propadel projekt gradnje obrata za razsoljevanje morske vode, kar je bil velik korak 
nazaj; opozarja, da to ni bil zgolj glavni projekt v vodnem sektorju, ampak tudi najve čji projekt 
(približno 10 % vsega financiranja po sklenjenih pogodbah), ki se financira v okviru tega instrumenta, 
in da je bil njegov namen dnevno zagotoviti 23 000 m  3 čiste pitne vode, kar bi pokrilo potrebe 
približno 100 000 prebivalcev; opozarja, da postaja oskrba z vodo na otoku vse bolj pere če vprašanje, 
saj se je povpre čna letna koli čina padavin v zadnjih 30 letih zmanjšala za 40 %: je globoko zaskrbljen, 
ker je bil projekt preklican zaradi omejitev, ki jih je grškemu pogodbeniku s Cipra postavila turška 
vojska, ko so bile marca 2010 te omejitve umaknjene, pa pogodbenik ni želel nadaljevati, pri čemer se 
je skliceval na neugodne pogoje in trdil, da niso bila obravnavana resna okoljska vprašanja; poziva 
Komisijo, naj preu či možnost oživitve projekta;  
222. kljub temu vztraja pri tem, da so bili s preklicem gradnje obrata za razsoljevanje morske vode 
zaš čiteni finan čni interesi Komisije; ugotavlja, da izpla čil po pogodbi o gradnji ni bilo;SL L 308/94 Uradni list Evropske unije 16.11.2013
223. mo čno obžaluje, da so zamude vplivale na ve čino dejavnosti v zvezi z lokalno in mestno infra ­
strukturo, čeprav je do njih v glavnem prihajalo zaradi politi čnih težav in preverjanja lastništva 
zemljiš č, na kar pa Komisija in UNDP pove čini nimata vpliva;  
224. se strinja z ugotovitvami Ra čunskega sodiš ča, da je program že dosegel nekaj pozitivnih rezultatov in 
pomagal številnim upravi čencem iz turške skupnosti na Cipru, vklju čno s kmeti, študenti in tistimi, ki 
uporabljajo nove prehode; ugotavlja, da je trajnost pogosto pod vprašajem, zlasti glede na negotovost 
financiranja Unije v prihodnosti;  
225. pozdravlja ugotovitve Ra čunskega sodiš ča, da je Komisiji kljub težavnim politi čnim razmeram in 
natrpanemu urniku uspelo vzpostaviti program v skladu s cilji Uredbe (ES) št. 389/2006, hitro 
ustanoviti urad za upravljanje programa in uvesti primerne mehanizme za izvajanje;  
226. poudarja prehoden in izjemen zna čaj pomo či Unije turški skupnosti na Cipru v pri čakovanju ponovne 
združitve Cipra; ugotavlja, da tudi Komisija meni, da bi se morala pomo č turški skupnosti na Cipru še 
naprej izvajati po Uredbi (ES) št. 389/2006, dokler ne bo dosežena celovita rešitev ciprskega vprašanja;  
227. je seznanjen z ugotovitvami in priporo čili iz posebnega poro čila št. 6/2012; priporo ča Komisiji, naj 
upošteva izkušnje, pridobljene pri izvajanju programa, in po potrebi predlaga ukrepe, s katerimi bi ga 
dodatno izboljšala, o njih pa ustrezno obvesti Parlament; predlaga, da se pri finan čni pomo či Unije za 
gospodarski razvoj turške skupnosti na Cipru pri prihodnjih odlo čitvah o financiranju v skladu z 
veljavnim pravnim okvirom in s cilji Uredbe (ES) št. 389/2006 poleg novih projektov upošteva tudi 
to, da je treba zagotoviti trajnost potekajo čih projektov;  
228. meni, da bi morala Unija s pomo čjo še naprej podpirati proces ponovne združitve Cipra; v zvezi s tem 
priporo ča Komisiji, naj si še naprej prizadeva uresni čiti pet ciljev iz Uredbe (ES) št. 389/2006, torej 
podpre ukrepe za obe skupnosti, projekte za krepitev zaupanja, dejavnosti v zvezi s pogrešanimi 
osebami, civilno družbo (vklju čno z armensko in maronitsko manjšino), ohranjanje in obnavljanje 
zgodovinskih krajev, varstvo okolja, pa tudi gospodarski in socialni razvoj ter izvajanje pravnega reda 
Unije;  
229. poziva Komisijo, naj v čim ve čji meri razširja informacije o ponudbah za spravo in programih za 
krepitev civilne družbe; poudarja, da je treba zlasti podpirati programe za socialno-ekonomsko vklju ­ 
čevanje in krepitev vloge žensk v turški skupnosti na Cipru;  
Del XI Posebno poro čilo Ra čunskega sodiš ča št. 7/2012 z naslovom „Reforma skupne orga ­
nizacije trga z vinom: dosedanji napredek“  
230. pozdravlja posebno poro čilo Ra čunskega sodiš ča št. 7/2012 z naslovom „Reforma skupne organizacije 
trga z vinom: dosedanji napredek“, ki se osredoto ča na napredek, dosežen pri reformi skupne orga ­
nizacije trga z vinom, ki jo je Svet za čel izvajati leta 2008; priznava, da je bil glavni cilj revizije oceniti 
doslej doseženi napredek pri enem od glavnih ciljev reforme, namre č izboljšanju ravnovesja med 
ponudbo in povpraševanjem:  
231. spominja, da je bil cilj reforme skupne organizacije trga z vinom izboljšati ravnovesje med ponudbo in 
povpraševanjem in da so glavni finan čni instrumenti te reforme vklju čevali za časno shemo za kr čenjeSL 16.11.2013 Uradni list Evropske unije L 308/95
nasadov in vzpostavitev nacionalnih podpornih programov, pri čemer je lahko vsaka država članica 
izbrala ukrepe (med 11 razpoložljivimi), ki so najbolje prilagojeni danim razmeram;  
232. poudarja, da se je revizija osredoto čala na dva ukrepa na najve čjih podro čjih porabe: „izkr čitev“ ter 
„prestrukturiranje in preusmeritev“, pri čemer je bilo v triletnem obdobju uporabe od leta 2008–2009 
do 2010–2011 za ukrepe izkr čitve na voljo 1 074 milijonov EUR, ukrepom prestrukturiranja in 
preusmeritve pa je bilo v desetletnem obdobju od 2001–2010 namenjenih 4 200 milijonov EUR;  
233. je seznanjen s tem, da je Unija najve čja pridelovalka vina na svetu, saj ima 3,5 milijona hektarjev 
vinogradov; opominja, da je Unija v vinskem letu 2007/2008 pridelala približno 160 milijonov 
hektolitrov vina, kar je približno 60 % svetovne pridelave; ugotavlja tudi, da se je nad pridelovalci 
izvajal pritisk za zmanjševanje cen vina, k temu pa gre prišteti še dejstvo, da se je v dvajsetletnem 
obdobju do leta 2009 poraba vina v Uniji zmanjševala;  
234. ugotavlja, da je bil po navedbah v posebnem poro čilu št. 7/2012 u činek izkr čitve, čeprav je povpra ­ 
ševanje po tem ukrepu preseglo 350 000 ha, omejen na dolo čen cilj 175 000 ha in da je bilo na 
koncu z evropsko pomo čjo izkr čenih samo 160 550 ha; ugotavlja tudi, da je po oceni Ra čunskega 
sodiš ča izkr čitveni program obseg vinogradniških površin na koncu zmanjšal za približno 5 %, kar 
pomeni približno 10,2 milijona hl vina ali 6 % uporabne pridelave vina; kljub temu poudarja, da je 
celotni obseg izkr čenih površin v Uniji od za četka reforme do danes precej ve čji, približno 300 000 
hektarjev, in da za približno 140 000 hektarjev pomo č ni bila zagotovljena; tega podatka v posebnem 
poro čilu št. 7/2012 ni;  
235. ugotavlja, da bi bil lahko program za izkr čitev po mnenju Ra čunskega sodiš ča u činkovitejši in cenejši, 
saj so bile stopnje pomo či v prvem in drugem letu čezmerno pove čane, povpraševanje po ukrepu pa 
je preseglo cilje, tudi ko so se stopnje v tretjem in zadnjem letu izvajanja programa zmanjšale na 
prvotno raven;  
236. je seznanjen z mnenjem Ra čunskega sodiš ča, da niso bili izkr čeni samo manj konkuren čni ali manj 
donosni vinogradi in da se je iz programa financirala izkr čitev nekaterih vinogradov, ki so bili že 
prestrukturirani in so bili na čeloma konkuren čni; obžaluje, da so takšni primeri v nasprotju s politi ­ 
čnimi cilji reforme;  
237. ugotavlja, da posebno poro čilo št. 7/2012 poudarja, da do pri čakovanega padca pridelave ni prišlo 
med drugim zaradi tega, ker nekateri instrumenti v okviru skupne ureditve trgov, kot sta zelena 
trgatev in promocija, niso bili uporabljeni v zadostni meri in ker je Svet zavrnil predlog Komisije o 
prepovedi bogatitve s saharozo;  
238. ugotavlja tudi, da so v skladu s posebnim poro čilom št. 7/2012 ukrepi prestrukturiranja prispevali k 
izboljšanju konkuren čnosti sektorja, a so v nekaterih državah članicah povzro čili tudi pove čanje 
pridelka in izni čili prizadevanja za zmanjšanje ponudbe na trgu;  
239. je seznanjen z ugotovitvijo Ra čunskega sodiš ča, da Komisija ni pripravila natan čne ocene morebitnega 
vpliva liberalizacije pravic do posaditve, ki naj bi se zgodila najpozneje leta 2018, in meni, da je ta 
ocena potrebna za napoved ravnovesja med ponudbo in povpraševanjem v vinarskem sektorju;  
240. je seznanjen s pomisleki Ra čunskega sodiš ča glede dejstva, da je Unija financirala ukrep izkr čitve, da bi 
zmanjšala presežek vina, ukrepi prestrukturiranja in preusmeritve pa so v nekaterih primerih povzro ­ 
čili ve čji vinogradniški donos; vendar meni, da bi pove čanje donosa lahko izboljšalo konkuren čnost 
vin, a odlo čno poziva Komisijo, naj v prihodnosti zagotovi, da bo na voljo ustrezna strategija, ki bo 
prepre čila neravnovesja;SL L 308/96 Uradni list Evropske unije 16.11.2013
241. se v celoti strinja s tem, da bi se bilo treba izogniti izkr čitvi nekaterih posodobljenih vinogradov, in 
sicer s pojasnitvijo veljavnih dolo čb, da bi prepre čili možnost razli čnih razlag, in z vzpostavitvijo 
dodatnih meril za upravi čenost, povezanih z vinogradom, ne pa samo z vinogradnikom;  
242. meni, da bi morala Komisija pregledati ukrepe prestrukturiranja ter pove čati njihovo u činkovitost, da 
bi pove čala konkuren čnost sektorja, in ohraniti tiste, ki so bili uspešni v prejšnjem programu; pri ča­
kuje, da bo Komisija zagotovila, da bodo nacionalni programi držav članic skladni s cilji reforme in z 
ukrepi za prestrukturiranje in preusmeritev, zlasti glede sheme enotnega pla čila; poleg tega poziva 
Komisijo, naj izboljša sedanje dolo čbe, da bi kmetom omogo čila, da se bolje prilagodijo tržnim 
signalom in bolje uskladijo ponudbo s proizvodi, po katerih je povpraševanje;  
243. poziva Komisijo, naj spodbuja ukrepe za zaš čito najboljših tradicij proizvodnje vina v Uniji, od katerih 
so v veliki meri odvisni socialna in ekonomska kohezija ter zaš čita okolja in krajin številnih podežel ­
skih obmo čij, kjer se uporabljajo;  
244. meni, da bi morala Komisija na podlagi statisti čne analize pripraviti in redno posodabljati oceno 
ravnovesja med ponudbo in povpraševanjem v vinarskem sektorju, pri tem pa upoštevati pozitivne 
učinke ukrepov za prestrukturiranje in preusmeritev na obseg proizvodnje; meni, da bi morala na 
podlagi te ocene opredeliti ciljno obmo čje za ukrepe izkr čitve in v prihodnje pretehtati, ali bi bilo 
treba izboljšati preostale ukrepe za obravnavo morebitnega neravnovesja;  
245. vztraja pri tem, da je treba v skladu s priporo čili Ra čunskega sodiš ča opraviti poglobljeno študijo z 
oceno u činka liberalizacije pravic do posaditve; poziva Komisijo, naj oceni morebitne posledice 
odprave tega režima, da bi bilo mogo če sprejeti najustreznejše odlo čitve, s katerimi bi zagotovili 
uravnoteženost trga z vinom; je seznanjen z mnenjem ve čine držav članic, ki nasprotujejo odlo čitvi 
o odpravi tega sistema, in z dejstvom, da je Evropski parlament v svoji resoluciji z dne 23. junija 2011 
z naslovom „Skupna kmetijska politika proti letu 2020: odziv na prihodnje izzive, povezane s hrano, 
naravnimi viri in ozemljem“ izrazil podobno mnenje (  1 ); 
246. poudarja, da se je povpraševanje po vinu v Uniji zadnja desetletja sicer zmanjševalo, a se je izvoz v 
države ne članice v zadnjih letih, ki niso zajeta v posebnem poro čilu št. 7/2012, ob čutno izboljšal; 
verjame, da bi z izvajanjem ukrepov za promocijo izvoza kakovostnih vin pripomogli k zmanjšanju 
presežne pridelave;  
247. poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe, ki bodo zagotavljali, da bodo države članice, ki za izra čun pla čil 
uporabljajo pavšalne zneske na hektar, vzpostavile ustrezne nadzorne mehanizme za pla čilne agencije 
in tako zagotovile, da kmetje ne bodo prejemali previsokih nadomestil, in standardizirale oceno 
stroškov, da bi čim bolj zmanjšale razlike pri ocenjenih stroških za primerljive ukrepe;  
248. poziva Komisijo, naj sprejme potrebne ukrepe, da bo zagotovila primerljivost in sprejemljivo raven 
standardizacije za ukrepe, ki temeljijo na členu 103q Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 
22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih dolo čbah za nekatere 
kmetijske proizvode (uredba o enotni SUT) (  2 ); 
249. meni, da bi poleg izvoza kakovostnih vin v države ne članice ve čja podpora uživanju evropskih vin v 
Uniji prav tako pomagala zmanjšati presežno pridelavo;SL 16.11.2013 Uradni list Evropske unije L 308/97  
( 1 ) UL C 390 E, 18.12.2012, str. 49.  
( 2 ) UL L 299, 16.11.2007, str. 1.
250. poziva Komisijo, naj prenovi politiko promocije v vinarskem sektorju in izboljša njegovo konkuren ­ 
čnost na notranjem trgu, vklju čno z informacijskimi akcijami za odrasle o odgovornem uživanju tega 
proizvoda ter o njegovih kvalitativnih in posebnih zna čilnostih s poudarkom na kulturnih koreninah 
evropskih vin; Komisijo še poziva, naj preu či evropsko strategijo za pove čanje izvoza v države 
ne članice;  
Del XII Posebno poro čilo Ra čunskega sodiš ča št. 9/2012 z naslovom „Revizija nadzornega 
sistema za pridelavo, predelavo, distribucijo in uvoz ekoloških proizvodov“  
251. pozdravlja posebno poro čilo Ra čunskega sodiš ča št. 9/2012 in se strinja z njegovimi ugotovitvami; 
vendar obžaluje, da je revizija potekala samo v šestih državah, čeprav je šlo za države, ki jih je to 
najbolj zadevalo;  
252. podpira priporo čila Ra čunskega sodiš ča, zlasti glede sledljivosti ekoloških proizvodov in čezmejne 
trgovine z njimi;  
253. ugotavlja, da poraba ekološke hrane predstavlja manj kot 2 % celotnega trga s hrano, čeprav se bo ta 
delež verjetno pove čal; 
254. poudarja, da pomen ekološke proizvodnje presega zdravo prehrano; ekološko kmetovanje je inova ­
tiven in na znanju temelje č pristop do kmetijske pridelave, pri kateri se viri uporabljajo u činkovito in 
ki je lahko motor za razvoj podeželja in tamkajšnje zaposlovanje; vse ve čja uporaba biotehnologije in 
ekološke pridelave bi lahko zagotovila evropsko dodano vrednost kmetijstvu, s čimer bi se lahko 
okrepila vloga Evrope v svetovni konkurenci; ugotavlja, da ekološko kmetovanje poleg tega prispeva k 
dolgoro čni okoljski, gospodarski in socialni trajnosti, kot so blažitev podnebnih sprememb in prila ­
gajanje nanje, upo časnitev zmanjševanja biotske raznovrstnosti in izboljšanje standardov za dobro 
po čutje živali;  
255. opominja, da je Parlament vedno podpiral ekološko kmetovanje in ga bo podpiral tudi v prihodnje ter 
je dejavno sodeloval pri oblikovanju zakonodaje o pridelavi ekološke hrane in pravilih za njeno 
ozna čevanje;  
256. meni, da bi bilo treba v naslednjem ve čletnem finan čnem okviru posvetiti ve č pozornosti proizvodnji 
ekoloških izdelkov in ji nameniti ve č podpore;  
257. je zaskrbljen, ker je veliko ekoloških proizvodov dražjih od neekoloških; zaradi tega si potrošniki, ki se 
ozirajo na cene, in osebe z nižjimi prihodki ne morejo privoš čiti bolj zdravih izdelkov ali pa si jih 
lahko privoš čijo manj;  
258. priznava, da u činkovit sistem nadzora nad ekološko proizvodnjo postavlja številne ovire za izvajalce 
(vklju čno s proizvajalci, uvozniki in predelovalci), a hkrati potrjuje kakovost, saj izvajalcem daje 
verodostojnost, potrošniku pa omogo ča zaupanje v izdelke, ki so ozna čeni kot ekološki;  
259. opozarja na rast trga ekološko pridelane hrane z ekološkimi proizvodi, pridelanimi v EU, in uvoženimi 
proizvodi, kar bi lahko povzro čilo možnost nepoštene trgovinske prakse, in poudarja, da so zato 
potrebni strožji nadzorni sistemi na ravni Unije in držav članic; poudarja, da mora nadzor zajam čiti, 
da so izdelki, ozna čeni kot ekološki, dejansko ekološki;SL L 308/98 Uradni list Evropske unije 16.11.2013
260. opozarja, da je Komisija pristojna za spremljanje nadzornih sistemov, in jo poziva, naj skupaj z 
državami članicami, ki so v veliki meri odgovorne za upravljanje nadzornega sistema, oceni glavne 
ugotovitve Ra čunskega sodiš ča; 
261. poudarja, da je treba zagotoviti zadostna jamstva, da sistem deluje u činkovito in prepre čuje spodko ­
pavanje zaupanja potrošnikov;  
262. zato poziva Komisijo, naj poda pobude in regulativne predloge za zagotovitev, da se do konca leta 
2013 popravijo vse slabosti, omenjene v posebnem poro čilu št. 9/2012;  
263. pozdravlja dejstvo, da bo Komisija pregledala nadzorno zakonodajo in da Evropsko združenje za 
akreditacijo pripravlja smernice za akreditacijo, s čimer bosta dragoceno prispevala k izboljšanju 
prihodnjega izvajanja;  
264. poudarja, da so enaki pogoji pri uporabi postopkov za odobritev in spremljanje nadzornih organov 
bistvenega pomena; ugotavlja, da napake vodijo k razlikam pri nadzoru nad ozna čevanjem ekoloških 
izdelkov, s čimer se pove ča možnost goljufij ali kupovanja ekološke oznake, kar negativno vpliva na 
zaupanje potrošnikov v ekološko oznako;  
265. je presene čen in zaskrbljen zaradi ugotovitev Ra čunskega sodiš ča, da pristojni organi držav članic 
nimajo oziroma nimajo zadostno dokumentiranih postopkov na podro čju akreditacije in spremljanja 
nadzornih organov, da bi zagotovili spoštovanje predpisanih zahtev; zahteva, da se nacionalne parla ­
mente, ki so pristojni za nadzorovanje vlad držav članic, obvesti o tej ugotovitvi;  
266. poudarja, da je neodvisnost nadzornih organov, med drugim javnih organov, bistvena za ohranitev 
ugleda ekološke oznake;  
267. pozdravlja izboljšave ra čunalniških sistemov, ki so že na voljo, in meni, da so bistvene za u činkovit 
nadzor v prihodnosti;  
268. poudarja odgovornost držav članic na tem in na drugih podro čjih ter meni, da so redne seje stalnega 
odbora za ekološko kmetovanje zelo pomembne v smislu izmenjav najboljše prakse in informacij med 
državami članicami, Komisijo in uslužbenci iz držav ne članic, ki sodelujejo v nadzornih sistemih; 
vendar je seznanjen z opombo Ra čunskega sodiš ča (to čka 75), da mora to telo izboljšati svojo 
sposobnost izmenjave informacij o delovanju režima uvoznih dovoljenj;  
269. poudarja pomen izmenjave informacij v državah članicah, med njimi in Komisijo; zato poziva Komi ­
sijo, naj uvede primerne ukrepe, da bo tok informacij ustrezen, zanesljiv in pravo časen; zlasti jo 
poziva, naj sprejme ustrezne ukrepe za pospešitev in ve čjo zanesljivost komunikacije v zvezi z 
vprašanji ekološkega certificiranja, kot so tista, ki se sporo čajo prek informacijskega sistema za 
ekološko kmetijstvo;  
270. zahteva, da države članice pred časno prenehajo izdajati uvozna dovoljenja, ki jih prehodno omogo ča 
Uredba Sveta (EGS) št. 2083/92 (  1 ), saj bo ta ureditev, ki je bila ve čkrat podaljšana, opuš čena v skladuSL 16.11.2013 Uradni list Evropske unije L 308/99  
( 1 ) Uredba Sveta (EGS) št. 2083/92 z dne 14. julija 1992 o spremembi Uredbe (EGS) št. 2092/91 o ekološki pridelavi 
kmetijskih proizvodov in o ozna čevanju tovrstno pridelanih kmetijskih proizvodov in živil (UL L 208, 24.7.1992, 
str. 15).
s trenutno veljavno Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 1267/2011 (  1 ) z dne 6. decembra 2011, ki 
predvideva, da države članice po 1. juliju 2014 ne bodo smele ve č izdajati tovrstnih dovoljenj;  
271. je seznanjen z opombo v letnem poro čilu o dejavnostih za leto 2011 generalnega direktorata Komisije 
za kmetijstvo in razvoj podeželja, da so bili ekološki izdelki napa čno omenjeni kot morebitni vir 
okužbe izbruha bakterije E. coli, kar je zbudilo dvome glede nadzora nad ekološkim kmetovanjem, ter 
da je bilo leto zaznamovano z obširnim poro čanjem v medijih o pomanjkljivostih spremljanja in 
nadzora v ekološkem sektorju (  2 ), predvsem zaradi ugotovljene goljufije na koncu leta s ponarejenimi 
podatki in izdelki, ki so bili napa čno ozna čeni kot ekološki;  
272. je seznanjen s pridržkom v letnem poro čilu o dejavnostih za leto 2011 v zvezi z morebitnim 
tveganjem ugleda za nadzorni sistem ekološke pridelave, če se ta ne izvaja pravilno v vsej Uniji in 
na njenih zunanjih mejah;  
273. pri čakuje nadaljnje spremljanje Ra čunskega sodiš ča čez tri leta, da bi dobili pregled nad sprejetimi 
popravnimi ukrepi in njihovimi rezultati;  
Del XIII Posebno poro čilo Ra čunskega sodiš ča št. 12/2012 z naslovom „Ali sta Komisija in 
Eurostat izboljšala proces priprave zanesljive in verodostojne evropske statistike?“  
274. poudarja, da:  
(a) evropski statisti čni sistem temelji na partnerstvu med statisti čnim organom Unije (Eurostat) ter 
nacionalnimi statisti čnimi inštituti, ki na nacionalni ravni usklajujejo vse dejavnosti za razvoj, 
pripravo in razširjanje evropskih statisti čnih podatkov in lahko iz prora čuna Unije prejmejo 
donacije brez predhodnih razpisov za zbiranje ponudb;  
(b) Odbor za evropski statisti čni sistem strokovno usmerja evropski statisti čni sistem;  
275. ugotavlja, da:  
(a) je bil skupni cilj revizije oceniti, ali sta Komisija in Eurostat izboljšala proces priprave zanesljivih in 
verodostojnih evropskih statisti čnih podatkov;  
(b) je Ra čunsko sodiš če zato obravnavalo dve vprašanji: izvajanje kodeksa ravnanja evropske statistike 
in upravljanje ve čletnega evropskega statisti čnega programa s strani Eurostata;  
(c) je revizija zajemala tudi prispevek Evropskega svetovalnega organa za upravljanje statisti čnih 
podatkov (ESGAB) in Evropskega svetovalnega odbora za statistiko;  
276. se v širšem pomenu strinja s tremi osrednjimi priporo čili Ra čunskega sodiš ča; 
(a) ker imajo statisti čni organi Unije in držav članic skupno odgovornost za ohranjanje zaupanja v 
evropski demokrati čni proces, bi morali okrepiti sistem evropske statistike, tako da bi zagotovili 
strokovno neodvisnost, zadostna sredstva in u činkovit nadzor s sankcijami ter izboljšali ukrepe za 
primere, kadar se ne upoštevajo standardi kakovosti;  
(b) da bi se za čel kodeks ravnanja evropske statistike izvajati v celoti, bi morala Komisija storiti 
naslednje:  
— predlagati spremembe regulativnega okvira za pripravo evropskih statisti čnih podatkov, ki bi 
zagotovile dobro osnovo za preglede in uveljavljanje, v ustreznih primerih pa tudi preverjanje 
in inšpekcijske preglede, ter zajele institucionalno okolje priprave podatkov, statisti čne procese 
in statisti čne rezultate na ravni Unije in nacionalni ravni,SL L 308/100 Uradni list Evropske unije 16.11.2013  
( 1 ) Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1267/2011 z dne 6. decembra 2011 o spremembi Uredbe (ES) št. 1235/2008 o 
dolo čitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 v zvezi z ureditvami za uvoz ekoloških 
proizvodov iz tretjih držav (UL L 324, 7.12.2011, str. 9).  
( 2 ) Glej letno poro čilo o dejavnostih za leto 2011 GD Komisije za kmetijstvo in razvoj podeželja, str. 25.
— sprejeti potrebne ukrepe, da bi zagotovila pravno gotovost, s katero bi se zavezali k spošto ­
vanju kodeksa ravnanja evropske statistike,  
— oblikovati nadzorno funkcijo za nadzor nad pregledi, preverjanjem in inšpekcijskimi pregledi, 
na primer z razširitvijo sedanjih pooblastil Evropskega svetovalnega organa za upravljanje 
statisti čnih podatkov,  
— pove čati strokovno neodvisnost glavnega statistika Evropske unije,  
— uskladiti svoj interni sklep o vlogi Eurostata z zahtevami kodeksa ravnanja evropske statistike, 
Eurostatu omogo čiti uporabo protokola o nepristranskem dostopu do podatkov brez omejitev 
(in postopoma odpraviti mehanizem prenesenih operativnih sredstev za pripravo statisti čnih 
podatkov, zaradi katerega je Eurostat deloma finan čno odvisen od drugih služb Komisije),  
— vzpostaviti nov krog medsebojnih strokovnih pregledov, ki ga želi Komisija izpeljati leta 2013, 
pri čemer bi ti pregledi preverjali skladnost z vsemi na čeli kodeksa ravnanja evropske statistike 
ter vklju čevali obsežno zunanjo komponento, ki bi omogo čala neodvisen pregled in dala 
primerljive rezultate,  
— razmisliti o uvedbi cikli čnih medsebojnih strokovnih pregledov za najpomembnejša statisti čna 
podro čja, ki bi zajeli celotno verigo priprave statisti čnih podatkov, vklju čno z organi, ki 
posredujejo upravne podatke;  
(c) Eurostat bi moral v celoti izkoristiti možnosti, ki jih ponuja naslednji evropski statisti čni program 
za obdobje 2013–2017, ter zlasti:  
— v letnih statisti čnih programih opredeliti natan čne cilje in mejnike ter poskrbeti za njihovo 
ustrezno spremljanje,  
— razmisliti o pregledu programa med njegovim izvajanjem, če bi se to izkazalo za potrebno, in 
njegovi uskladitvi z ve čletnim finan čnim okvirom,  
— sistemati čno pregledati statisti čne prednostne naloge, pri tem pa upoštevati ustreznost stati ­
sti čnih rezultatov ter stroške in breme za evropski statisti čni sistem, njegove člane in anketi ­
rance, prav tako pa bi moral pri opredeljevanju novih prednostnih nalog spodbujati inovacije s 
podro čja statistike,  
— z ve č in primernejšimi informacijami o prora čunskih in finan čnih posledicah odlo čitev v zvezi 
s statisti čnimi programi ter o izvajanju statisti čnih programov izboljšati svojo podporo delo ­
vanju Evropskega svetovalnega odbora za statistiko,  
— poenostaviti in izboljšati u činkovitost finan čnega poslovodenja donacij z uporabo standardnih 
stroškov na enoto za zaposlene in pavšalnih zneskov za podatke, pridobljene z anketami,  
— preu čiti možnost sistema za upravljanje donacij, ki bi temeljil na uspešnosti ter se zanašal na 
dogovorjene kazalnike in cilje,  
— pove čati konkurenco v postopkih oddaje javnih naro čil, zlasti s pripisovanjem ve čje pomemb ­
nosti cenovnemu merilu v postopkih za izbiro najugodnejše ponudbe in z izogibanjem najnižji 
sprejemljivi vrednosti, ki slabi cenovno konkurenco;  
277. pozdravlja v splošnem konstruktivne odgovore Komisije in zlasti ugotavlja, da se Komisija strinja z 
Ra čunskim sodiš čem glede tega, da imajo Evropska unija, države članice in njihovi statisti čni organi 
skupno odgovornost za ohranjanje zaupanja v evropski demokrati čni proces;  
278. poudarja, da je Komisija v skladu z zahtevami Ra čunskega sodiš ča: 
(a) podala predlog uredbe o spremembi uredbe (ES) št. 223/2009 (COM(2012) 167);SL 16.11.2013 Uradni list Evropske unije L 308/101
(b) 17. septembra 2012 sprejela nov interni sklep o Eurostatu in  
(c) septembra 2011 odobrila revizijo kodeksa ravnanja evropske statistike;  
279. poudarja, da je treba uveljavljati usklajevalno vlogo nacionalnih statisti čnih inštitutov in Eurostata pri 
pripravi evropske statistike ter jo po potrebi podpreti z nadaljnjimi zakonodajnimi spremembami; 
zahteva, da se Evropski svetovalni organ za upravljanje statisti čnih podatkov preoblikuje v neodvisen 
nadzorni organ, ki bi mu bilo treba zaupati nadzor nad pregledi, preverjanjem in inšpekcijskimi 
pregledi v okviru evropskega statisti čnega sistema; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj pripravi predlog 
uredbe, ki naj bi zamenjala trenutno veljavni Sklep št. 235/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z 
dne 11. marca 2008 o ustanovitvi Evropskega svetovalnega organa za upravljanje statisti čnih poda ­
tkov (  1 ); 
280. poudarja, da mora biti evropski statisti čni sistem tudi sam gonilo sistemskih izboljšav, da bi njegovo 
strukturo in sredstva prilagodili novim izzivom; ugotavlja, da je treba spri čo čedalje ve čjega povpra ­ 
ševanja po statisti čnih podatkih zaradi zmanjševanja sredstev izvesti sistemsko spremembo na čina 
priprave teh podatkov in dodatno izboljšati u činkovitost; poudarja, da ni mogo če ve č odlašati z 
uresni čevanjem vizije za naslednje desetletje in z njo povezane strategije o skupnem evropskem 
statisti čnem sistemu;  
281. poudarja, da je treba dodatno okrepiti upravljanje evropskega statisti čnega sistema, in opominja, da je 
treba hitro kon čati revizijo njegove upravljavske strukture, ki poteka, da bi posodobili kanale za 
sprejemanje odlo čitev in pristojnosti v postopku komitologije prenesli na Odbor za evropski statisti čni 
sistem; poziva Komisijo, naj pojasni, kakšen je položaj Evropskega svetovalnega organa za upravljanje 
statisti čnih podatkov v upravljavski strukturi evropskega statisti čnega sistema;  
282. pozdravlja zavezanost Komisije polnemu izvajanju kodeksa ravnanja evropske statistike; kljub temu 
ugotavlja, da je ta kodeks še zmeraj izziv za evropski statisti čni sistem kot celoto ter da je treba 
Eurostatu in nacionalnim statisti čnim inštitutom zagotoviti podporo pri prizadevanjih za njegovo 
popolno izvajanje;  
283. obžaluje, da je bilo od 677 izboljševalnih ukrepov, opredeljenih za evropski statisti čni sistem med 
zunanjimi medsebojnimi pregledi v letih 2006–2008, do leta 2012 dokon čanih le 71 %; ugotavlja, da 
so nekateri preostali izboljševalni ukrepi že zastareli in da se njihovo izvajanje ne premakne z mrtve 
to čke; zato pozdravlja na črte za nov krog medsebojnih pregledov, ki se bo za čel leta 2013 in bo 
zajemal tudi objavo celotnega seznama preostalih ukrepov ter časovni na črt za za četek njihovega 
izvajanja; poudarja, kako pomembno je v novi krog medsebojnih pregledov vklju čiti zunanje procese 
preverjanja;  
284. pozdravlja dejstvo, da se Komisija na čeloma strinja s priporo čili o medsebojnih pregledih, uvedbi 
natan čnih ciljev in mejnikov v letne statisti čne programe, ponovni opredelitvi prednostnih nalog in 
reviziji programa za obdobje 2013–2017, spodbujanju inovacij, tesnejšem sodelovanju Evropskega 
svetovalnega odbora za statistiko ter poenostavitvi in izboljšanju u činkovitosti pri finan čnem poslo ­
vodenju na podro čju donacij; ugotavlja, da se Komisija tudi strinja, da bi bilo treba prepre čiti oslabitev 
cenovne konkurence, ko gre za postopke javnih naro čil, in na podlagi obstoje če mejne vrednosti in 
razmerja izbrati gospodarsko najustreznejšega ponudnika; prav tako pa je zadovoljen, da dolo čbe iz 
predloga uredbe o spremembi Uredbe (ES) št. 223/2009, kakor ga je podala Komisija, vklju čujejo 
uporabo pavšalnih zneskov in dogovor o uporabi standardnih stroškov na enoto;  
285. ugotavlja, da ena od dolo čb iz predloga Komisije za uredbo, ki spreminja Uredbo (ES) št. 223/2009, 
sicer krepi na čelo neodvisnosti glavnega statistika Evropske unije, v nasprotju s priporo čili Ra čunskega 
sodiš ča pa ne predvideva enakih mehanizmov za njegovo imenovanje; poudarja, da mora spremenjenaSL L 308/102 Uradni list Evropske unije 16.11.2013  
( 1 ) UL L 73, 15.3.2008, str. 17.
uredba opredeliti vlogo Evropskega svetovalnega organa za upravljanje statisti čnih podatkov pri 
izbirnem postopku glavnega statistika, ki ga uporablja Komisija, in da je treba z odprtimi nate čaji 
in nespremenljivimi pogoji v skladu s kodeksom ravnanja evropske statistike zagotoviti jasne in javno 
dostopne predpise za imenovanje in odpustitev glavnega statistika;  
286. je seznanjen s stališ čem Komisije o postopni opustitvi mehanizma prenesenih sredstev za pripravo 
statisti čnih podatkov;  
287. naro či svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Sodiš ču Evropske unije in 
Ra čunskemu sodiš ču ter poskrbi za objavo v  Uradnem listu Evropske unije  (serija L).SL 16.11.2013 Uradni list Evropske unije L 308/103