Posebno poročilo Mehanizem Unije  
na področju civilne zaščite: 
usklajevanje odzivanja  
na nesreče izven EU  
je bilo v glavnem uspešno SL 2016  št. 33
EVROPSKO  
RAČUNSKO
SODIŠČE

EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČE  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
Vprašanja:  eca.europa.eu/sl/Pages/ContactForm.aspx
Spletišče:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditors
Veliko dodatnih informacij o Evropski uniji je na voljo na internetu (http://europa.eu).
Luxembourg: Urad za publikacije Evropske unije, 2016
Print ISBN 978-92-872-6643-9 ISSN 1831-094X doi:10.2865/31632 QJ-AB-16-034-SL-C
PDF ISBN 978-92-872-6618-7 ISSN 1977-5784 doi:10.2865/863962 QJ-AB-16-034-SL-N
EPUB ISBN 978-92-872-6611-8 ISSN 1977-5784 doi:10.2865/804695 QJ-AB-16-034-SL-E
© Evropska unija, 2016
Reprodukcija je dovoljena z navedbo vira.
Dovoljenje za uporabo ali reprodukcijo slik 1 in 2 je treba pridobiti neposredno od imetnika avtorskih pravic.
Mehanizem Unije  
na področju civilne zaščite: 
usklajevanje odzivanja  
na nesreče izven EU  
je bilo v glavnem uspešno
(v skladu z drugim pododstavkom člena 287(4) PDEU )Posebno poročiloSL 2016  št. 33
02
 Revizijska ekipa
Posebna poročila Evropskega računskega sodišča predstavljajo rezultate njegovih revizij smotrnosti poslovanja in 
skladnosti za posamezna proračunska področja ali upravljavske teme. Računsko sodišče izbira in načrtuje revizijske 
naloge tako, da je njihov učinek kar največji, in pri tem upošteva tveganje za smotrnost ali skladnost, višino ustreznih 
prihodkov ali porabe, prihodnji razvoj ter politični in javni interes.
To revizijo smotrnosti je opravil senat III, ki ga vodi član Evropskega računskega sodišča Karel Pinxten in ki je specia-  
liziran za porabo na področjih zunanjih ukrepov, varnosti in pravice. Revizijo je vodil član Evropskega računskega 
sodišča Hans Gustaf Wessberg, pri njej pa so sodelovali vodja kabineta Peter Eklund, ataše v kabinetu Emmanuel-  
Douglas Hellinakis, vodilna upravna uslužbenka Sabine Hiernaux-Fritsch, vodja naloge Michiel Sweerts in revizorji 
Mirko Iaconisi, Kristina Maksinen in Dirk Neumeister.
Od leve proti desni : M. Iaconisi, D. Neumeister, E.-D. Hellinakis, H. G. Wessberg, K. Maksinen,  
M. Sweerts, P . Eklund.

03
 Kazalo
Odstavek
 Kratice in okrajšave
I–VII  Povzetek
1–11 Uvod
1–2 Ozadje
3–4  Pravni okvir
5–9 Mehanizem Unije na področju civilne zaščite
10 –11  Financiranje mehanizma Unije na področju civilne zaščite
12–16 Obseg revizije in revizijski pristop
17–71 Opažanja
17– 48  Komisija je uporabljala vzpostavljene strukture usklajevanja, vendar bi nekatera orodja lahko 
bolje izkoristila
17–19  Komisija je mehanizem za odzivanje na izredne razmere aktivirala pravočasno, vendar bi lahko pridobila 
dodaten čas za mobilizacijo virov z boljšo uporabo faze vnaprejšnjega opozorila
20–27  Ekipe EU za civilno zaščito so omogočale lažje usklajevanje na terenu, vendar sta postopek njihovega 
izbora in poročanje s terena imela pomanjkljivosti
28–33  Čeprav je bila uporabnost prostovoljnega nabora v času kriz, ki jih je preučilo Sodišče, omejena, je imela 
Komisija dejavno vlogo pri njegovi razširitvi
34–37  Ekipe EU za civilno zaščito so bile deležne znatne podpore delegacij EU
38–40  Komisija je uporabljala obstoječe terenske mreže GD ECHO, vendar bi bilo na področju civilne zaščite 
mogoče najti večje sinergije
41–46  Komisija je spoštovala vodilno vlogo ZN OCHA in je vzpostavila prožne strukture usklajevanja v skladu 
s splošno zasnovo ZN
47–48  Komisija je izvedla ukrepe za zagotovitev nemotenega prehoda v fazo okrevanja
04 Kazalo 
49–69  Komisija je vzpostavila okvir za zbiranje, razširjanje in izmenjavo informacij, vendar še obstajajo 
možnosti za izboljšanja poročanja
49–54  Komunikacijska platforma Komisije CECIS je uporabna za deljenje informacij, vendar so za povečanje 
njenega vpliva potrebne nadaljnje izboljšave
55–57  Informacijski izdelki in zemljevidi so se obsežno delili in kaže, da so bili koristni
58–60  Komisija je organizirala srečanja vključujoče narave, katerih namen je bil spodbujati izmenjavo informacij 
z organi EU in skladnost pri zagotavljanju pomoči
61–66  Delovna skupina za ebolo je delovala kot forum za izmenjavo informacij ter tako odzivu na nesrečo 
prinesla dodano vrednost, vendar bi jo bilo treba vzpostaviti prej
67–69  Komisija v celoti ne izkorišča informacij, ki so ji na voljo, da bi poročala o svoji splošni uspešnosti in splošni 
uspešnosti mehanizma Unije na področju civilne zaščite
70–74 Zaključki in priporočila
 Priloga  I – Aktivacija mehanizma Unije na področju civilne zaščite pri nesrečah zunaj Unije
 Priloga  II –  Mehanizem Unije na področju civilne zaščite – odnosi med akterji odnosi med 
akterji na dan 31. avgusta 2016
 Priloga  III – Pregled treh nesreč, ki jih je preučilo Sodišče
 Priloga  IV – Napotitev epidemiologov EU v Gvinejo
 Priloga  V – Časovni potek dogodkov pri izbruhu ebole v obdobju 2014–2015
 Odgovori Komisije
05
 Kratice in okrajšave
BiH : Bosna in Hercegovina
CECIS : skupni komunikacijski in informacijski sistem za primer nesreč
ECDC : Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni
ERCC : Center za usklajevanje nujnega odziva
ESZD : Evropska služba za zunanje delovanje
EUCP : (ekipa za) usklajevanje in ocenjevanje na področju civilne zaščite EU
EUD : delegacija Evropske unije
EUFOR : sile pod vodstvom Evropske unije
FPI: Služba za instrumente zunanje politike
GD DEVCO : Generalni direktorat za razvoj in sodelovanje
GD NEAR : Generalni direktor za sosedstvo in širitvena pogajanja
GD ECHO : Generalni direktorat za evropsko civilno zaščito in evropske operacije humanitarne pomoči
GD SANTE : Generalni direktorat za zdravje in varnost hrane
GOARN : Globalna mreža za opozarjanje in odzivanje ob izbruhih
HSC : Odbor za zdravstveno varnost
MSF : Zdravniki brez meja
OCHA : Urad ZN za usklajevanje humanitarnih aktivnosti
OSOCC : center za usklajevanje operacij na kraju nesreče
SZO : Svetovna zdravstvena organizacija
UCPM : mehanizem Unije na področju civilne zaščite
UNDAC : sistem ZN za oceno nesreč in koordinacijo
WFP : Svetovni program za hrano
06
 Povzetek
I
Nesreče se lahko zgodijo kjer koli in kadar koli. Nesreče, bodisi naravne bodisi tiste, ki jih povzroči človek, lahko zelo 
vplivajo na ljudi, okolje in ekonomijo. Ko se nesreča pripeti, mora biti odziv nanjo hiter. Dobro obvladovanje nesreč 
rešuje življenja, uspešno usklajevanje med različnimi posredovalci pa je ključno za uspešne priprave in odziv na 
nesreče.
II
Mehanizem Unije na področju civilne zaščite (UCPM) je bil ustanovljen za spodbujanje hitrega in uspešnega ope -
rativnega usklajevanja med nacionalnimi službami civilne zaščite in ima dva poglavitna cilja: krepitev sodelovanja 
med Unijo in državami, ki sodelujejo v mehanizmu UCPM (države članice in šest držav zunaj EU), in omogočanje 
lažjega usklajevanja na področju civilne zaščite, da se izboljša uspešnost sistemov za preprečevanje nesreč ter pri-  
pravljenost in odzivanje nanje.
III
Mehanizem upravlja Evropska komisija. Sodišče je preučilo, ali je Komisija z mehanizmom UCPM uspešno omogo -
čala lažje usklajevanje odzivov na nesreče zunaj Unije. To je preverilo tako, da je pregledalo aktivacije mehanizma 
UCPM v odziv na tri nedavne mednarodne nesreče: poplave v Bosni in Hercegovini (2014), izbruh ebole v Zahodni 
Afriki (2014–2015) in potres v Nepalu (2015).
IV
Ugotavljamo, da je bila Komisija pri omogočanju lažjega usklajevanja odzivov na nesreče zunaj Unije od začetka 
leta 2014 na splošno uspešna.
V
Pri vsaki od treh nesreč, ki smo jih preučili, je bil mehanizem UCPM aktiviran pravočasno, ekipe EU za civilno zaščito 
(ekipe EUCP) pa so spodbujale usklajevanje na terenu med ekipami sodelujočih držav. Komisija olajševanje uskla -
jevanja podpira z obsežnim razširjanjem informacijskih izdelkov. Usklajevanje med oddelki Komisije ter z drugimi 
organi EU in organi izven EU je bilo vključujoče. Komisija je tudi upoštevala splošno vodilno vlogo Združenih naro -
dov in izvedla ukrepe za zagotovitev nemotenega prehoda v fazo okrevanja.
07 Povzetek 
VI
Ne da bi to vplivalo na splošni zaključek Sodišča, pa smo odkrili več področij, na katerih so potrebna nadaljnja 
izboljšanja: morebitni prihranki časa v zgodnjih fazah odzivanja na nesreče, CECIS ( komunikacijska in informacijska 
platforma Komisije), usklajevanje na terenu in sinergije, finančne in upravne ureditve Komisije in ECDC za obsežne 
napotitve epidemiologov prek mehanizma UPCM ter poročanje o uspešnosti UPCM.
VII
Sodišče zato Komisiji priporoča, naj:
(a) opredeli načine, kako prihraniti dodaten čas v fazi vnaprejšnjega opozorila ter med izborom in napotitvijo ekip 
EUCP;
(b) razvije funkcije sistema CECIS za boljši pregled nad zaprošeno in zagotovljeno pomočjo, da se omogoči boljše 
nadaljnje spremljanje prednostnih nalog in izboljša prijaznost do uporabnika;
(c) okrepi usklajevanje na terenu z izboljšanjem poročanja ekip EUCP , izkoriščanjem prisotnosti strokovnjakov te -
renske mreže ECHO ter večjim vključevanjem delegacij EU;
(d) skupaj z ECDC oceni morebitne spremembe, ki bi bile potrebne, da se okrepijo ureditve za napotitev strokovnja -
kov ECDC v kraje zunaj Unije v okviru mehanizma Unije na področju civilne zaščite;
(e) izboljša poročanje z avtomatizacijo priprave statističnih podatkov in kazalnikov ter tako okrepi odgovornost.
08
 Uvod
Ozadje
01 
Nesreče se lahko zgodijo kjer koli in kadar koli. Nesreče, bodisi naravne bodisi tis -
te, ki jih povzroči človek, lahko zelo vplivajo na ljudi, okolje in ekonomijo. Po eni 
od ocen se je med letoma 1994 in 2013 po svetu zgodilo 6 873 naravnih nesreč, 
ki so terjale 1,35 milijona življenj – ali povprečno 68 000 življenj letno.1 Po oceni 
ZN naj bi ekonomska izguba zaradi nesreč v obdobju od leta 2005 do leta 2015 
znašala 1,3 bilijona USD.2
02 
Ko se zgodi nesreča, morajo posamezniki, skupnosti, države in mednarodne 
organizacije ter donatorji zelo hitro ukrepati. Dobro obvladovanje nesreč3 rešuje 
življenja, uspešno usklajevanje med različnimi posredovalci pa je bistveno za 
uspešno pripravo in odziv na krize in nesreče.
Pravni okvir
03 
Pristojnosti EU na področju civilne zaščite so določene v členu 196 Pogodbe 
o delovanju Evropske unije, ki določa, da mora Unija spodbujati hitro in uspeš -
no operativno sodelovanje v Uniji med nacionalnimi službami civilne zaščite ter 
usklajenost mednarodnega delovanja na področju civilne zaščite.
04 
Mehanizem Unije na področju civilne zaščite (UCPM) je bil vzpostavljen leta 2001. 
Sedanji pravni okvir je bil določen s Sklepom št. 1313/2013, ki se uporablja od 
1. januarja 2014 (v nadaljevanju: Sklep).4 Mehanizem ima dva glavna cilja: krepitev 
sodelovanja med Unijo in državami, ki sodelujejo v mehanizmu UCPM,5 in omo -
gočanje lažjega usklajevanja na področju civilne zaščite, da se izboljša uspešnost 
sistemov za preprečevanje naravnih nesreč ali nesreč, ki jih povzroči človek, ter 
pripravljenost in odzivanje nanje.1 Centre for Research on the 
Epidemiology of Disasters, 
„The Human Cost of Natural 
Disasters 2015: A global 
perspective”, 2015 ( Človeški 
davek naravnih nesreč 2015: 
globalni vidik ).
2 Ocena Sendajskega okvira  
za zmanjšanje tveganja nesreč 
za obdobje 2015–2030.
3 Mednarodna federacija 
Rdečega križa in Rdečega 
polmeseca ga opredeljuje kot 
organizacijo in upravljanje 
virov in odgovornosti za 
obravnavanje vseh 
humanitarnih vidikov in 
vidikov civilne zaščite ob 
izrednih dogodkih, zlasti 
odpornost (blažitev, 
preprečevanje in 
pripravljenost), odziv (pomoč 
in zgodnje okrevanje) in 
okrevanje (sanacija in obnova), 
da se zmanjša vpliv nesreč.
4 Sklep št. 1313/2013/EU 
Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 17. decembra 2013 
o mehanizmu Unije na 
področju civilne zaščite 
(UL L 347, 20.12.2013, str. 924).
5 Vse države članice EU ter 
Norveška, Islandija, Črna gora, 
Srbija, Nekdanja 
jugoslovanska republika 
Makedonija in Turčija. Komisija 
jih imenuje sodelujoče države, 
izraz pa se uporablja tudi 
v nadaljevanju tega poročila.
09 Uvod 
Mehanizem Unije na področju civilne zaščite
05 
Mehanizem Unije na področju civilne zaščite je v pristojnosti Generalnega direk -
torata Evropske komisije za humanitarno pomoč in civilno zaščito (GD ECHO). 
V njegovem osredju je Center za usklajevanje nujnega odziva (ERCC). Center je 
operativen v vsakem trenutku in ima krizni sobo, ki deluje 24 ur na dan in 7 dni na 
teden. Ključne operativne naloge Centra za usklajevanje nujnega odziva so: delo -
vati kot platforma Komisije in EU za spremljanje in usklajevanje ob krizah, delo -
vati kot komunikacijsko središče med sodelujočimi državami, prizadeto državo in 
napotenimi terenskimi strokovnjaki, pripravljati in razširjati informacijske izdelke 
ter omogočati lažje usklajevanje med operacijami civilne zaščite in humanitarne 
pomoči. Te funkcije podpira spletna aplikacija za opozarjanje in obveščanje, ime -
novana CECIS (Skupni komunikacijski in informacijski sistem za nujne primere)6.6 Odgovornost Komisije za 
upravljanje sistema CECIS je 
določena v členu 8 Sklepa.
7 V oceni učinka, ki je priložena 
zakonodajnemu predlogu 
sklepa o ustanovitvi 
mehanizma Unije na področju 
civilne zaščite (Delovni 
dokument služb Komisije – 
Ocena učinka – Pregled 
regulativnega okvira na 
področju civilne zaščite iz 
leta 2011 – spremni dokument 
k sklepu Evropskega 
parlamenta in Sveta 
o mehanizmu Unije na 
področju civilne zaščite in 
vzpostavitvi finančnega 
instrumenta za civilno zaščito 
za obdobje 2014–2020, 
SEC(2011) 1632 final, 
20.12.2011), so bile ugotovljene 
številne pomanjkljivosti 
v zmogljivosti EU za odzivanje 
na nesreče, ki naj bi se 
odpravile z novo zakonodajo. Center za usklajevanje nujnega odzivaFotografija 1
© EU/ECHO/Ezequiel Scagnetti, 2015.
06 
Center ERCC dopolnjujejo evropske zmogljivosti za nujni odziv: prostovoljni 
nabor virov za odzivanje na nesreče, ki jih predhodno odredijo sodelujoče države 
in so v stanju pripravljenosti ter se uporabijo le na poziv Komisije. Prostovoljni 
nabor je ena od mnogih novosti, ki so bile uvedene z novim sklepom, da bi se 
odpravile slabosti prejšnjega mehanizma.7 Z naborom naj bi se dosegli zlasti 
naslednja cilja: prehod z reaktivnega, ad hoc  usklajevanja na vnaprej načrtovan, 
pripravljen in predvidljiv sistem ter opredelitev in zapolnitev kritičnih vrzeli 
v zmogljivosti odzivanja na nesreče na stroškovno učinkovit način. Prostovoljni 
nabor je opisan v  okviru  1.

10 Uvod Okvir 1Opis prostovoljnega nabora
Evropske zmogljivosti za nujni odziv (ali prostovoljni nabor) združuje vrsto ekip za nudenje pomoči, strokov -
njake in opremo iz številnih držav EU. Ta sredstva so v pripravljenosti in so, takoj ko je to potrebno, na razpola -
go za misije EU na področju civilne zaščite po vsem svetu.
Od njegove vzpostavitve oktobra 2014 je svoje vire ali zmogljivosti za odziv v nabor prispevalo deset držav 
članic. Registriranih je bilo 35 enot za odziv (tj. modulov), kar zajema, na primer, ekipe za iskanje in reševanje 
v mestih, vire, specializirane za medicinske evakuacije po zraku, opremo za čiščenje vode, visokozmogljive 
črpalke in ekipe za gašenje gozdnih požarov. Registracija nadaljnjih virov držav članic je v teku.
Države, ki sodelujejo v naboru, lahko pridobijo finančno podporo EU za izboljšanje ponujenih nacionalnih 
sredstev za odzivanje, plačilo stroškov certificiranja in usposabljanja, in kritje stroškov, povezanih s prevozom 
ekip in sredstev na prizadeta območja (do 85 %).
Razvoj prostovoljnega nabora 
(samo registrirani moduli – stanje na dan 20. junija 2016)
število registriranih modulovModuli v postopku 
registracije
Velikost prostovoljnega 
nabora Moduli, ki so bili 
registrirani in dodani v nabor 40
35
30
25
20
15
10
5
035 3432
2927
43
2014 X–XII 2015 I–III 2015 IV–VI 2015 VII–IX 2015 X–XII 2016 I–III 2016 IV–VI
Vir: Evropska komisija, analiza Sodišča.
11 Uvod 
07 
Mehanizem UPCM se lahko aktivira na podlagi prošnje za pomoč prizadete 
države ali ZN8. Aktivira se lahko tudi na zahtevo države članice EU za podporo pri 
zagotavljanju konzularne pomoči državljanom EU, ki so bili prizadeti v nesrečah 
zunaj Unije.
08 
Dejavnosti preprečevanja nesreč ter pripravljenosti in odzivanja nanje so name -
njene obravnavanju (morebitnih) nesreč v EU, mehanizem pa se lahko aktivira 
tudi kot odziv na nesreče zunaj Unije. Pravzaprav se je od 224 prošenj za pomoč 
v obdobju 2002–2015 63 % nanašalo na nesreče zunaj EU, kakor je prikazano na 
sliki 1 . Delovanje mehanizma UPCM je prikazano v  Prilogi I .8 Organizacije ZN in nekatere 
druge izbrane mednarodne 
organizacije – Mednarodna 
organizacija za migracije 
(IOM), Mednarodna federacija 
rdečega križa in rdečega 
polmeseca (IFRC) in 
Organizacija za prepoved 
kemičnega orožja (OPCW) – 
lahko od leta 2014 prav tako 
zaprosijo za pomoč.Slika 1Prošnje za pomoč prek mehanizma UCPM (v EU in zunaj nje)
Vir: Evropska komisija.30
25
20
15
10
5
012 13
1213
1417 18
1689
6
42
748
411 10
41086
1537Izven EU
V EU
2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015
09 
Sodelujoče države članice ohranijo primarno odgovornost za civilno zaščito in 
določitev ravni pomoči za posamezen odziv na nesrečo ter tega, koliko te pomo -
či bo zagotovljene prek mehanizma Unije na področju civilne zaščite. Komisija 
nima pristojnosti vodenja ekip, modulov ali drugih sredstev sodelujočih držav, ki 
se prispevajo prostovoljno, in nadzora nad njimi. Vloga EU je zagotavljati pod -
poro sodelujočim državam pri krepitvi preprečevanja nesreč ter pripravljenosti 
in odziva nanje z olajševanjem sodelovanja in usklajevanja. Za pregled razmerij 
v mehanizmu UCPM glej Prilogo II .
12 Uvod 
Financiranje mehanizma Unije na področju civilne 
zaščite
10 
Letna proračunska sredstva UCPM za obdobje 2014–2016 so prikazana na sliki 2 . 
Okoli 50 milijonov EUR letno se nameni za delovanje mehanizma, od česar je 
približno tretjina namenjena posredovanju v izrednih razmerah v tretjih državah. 
To vključuje sofinanciranje EU za operacije prevoza modulov v prizadete države. 
Stroške delovanja ekip in sredstev civilne zaščite nosijo sodelujoče države.
11 
Komisija bo vmesno oceno izvajanja Sklepa izvedla v letu 2017. Slika 2Izvrševanje proračuna UCPM v obdobju 2014–2016
v milijonih EUR
Preprečevanje nesreč in 
pripravljenost v UnijiPreprečevanje nesreč in 
pripravljenost v tretjih državahPosredovanje v izrednih 
razmerah v UnijiPosredovanje v izrednih 
razmerah v tretjih državah60
50
40
30
20
10
011,414,912,01
2014 2015 2016
1 2016: načrtovana proračunska sredstva.
Vir: Evropska komisija, analiza Sodišča.
13
 Obseg revizije  
in revizijski pristop
12 
Sodišče je z revizijo želelo oceniti, ali je Komisija od vzpostavitve mehanizma 
Unije na področju civilne zaščite leta 2014 uspešna pri olajševanju usklajevanja 
odzivov na nesreče zunaj Unije. To je zajemalo zlasti olajševanje usklajevanja s so -
delujočimi državami, drugimi institucijami in agencijami EU, ZN, prizadeto državo 
ter drugimi ustreznimi akterji. Pregledali smo, kako je to usklajevanje potekalo 
znotraj obstoječih struktur in postopkov, ter preučili zbiranje, razširjanje in izme -
njavo informacij z vsemi omenjenimi deležniki.
13 
Revizijska merila so bila določena na podlagi določb iz Sklepa (glej odstavek 4). 
Obseg revizije ni zajemal dejavnosti preprečevanja in pripravljenosti, uspešnosti 
samih ukrepov ali zasnove mehanizma.
14 
Za podrobno preučitev so bile izbrane tri mednarodne nesreče, pri katerih je bil 
aktiviran mehanizem Unije na področju civilne zaščite.9 Sodišče jih je izbralo na 
podlagi več meril, vključno z vrsto in obsegom nesreče, vlogo mehanizma UCPM, 
obsegom odziva EU in geografsko razsežnostjo. Nesreče, ki smo jih obravnavali, 
so bile: poplave v Bosni in Hercegovini (maj 2014), izbruh ebole v zahodni Afriki 
(marec 2014–januar 2016) in potres v Nepalu (25. april 2015). Za podroben pre -
gled preučenih nesreč glej Prilogo III .
15 
Revizijsko delo je potekalo med decembrom 2015 in majem 2016. Sestali smo 
se s predstavniki Evropske komisije10, Evropske službe za zunanje delovanje 
(ESZD) – vključno z delegacijo EU (EUD) pri ZN v Ženevi – in Evropskega centra 
za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC). Poleg tega smo se srečali tudi 
s predstavniki Urada ZN za usklajevanje humanitarnih dejavnosti (OCHA), Sve -
tovne zdravstvene organizacije (WHO), Svetovnega programa za hrano (WFP) in 
Zdravnikov brez meja (Médecins Sans Frontières). Obisk na terenu smo opravili 
v Bosni in Hercegovini (BiH), kjer smo se sestali z delegacijo EU/predstavniki 
urada posebnega predstavnika EU, silami pod vodstvom Evropske unije (EUFOR), 
predstavniki Programa ZN za razvoj, predstavniki organov na državni ravni, ravni 
entitet, kantonov in občin, ki so sodelovali pri odzivu na poplave, ter predstavniki 
Rdečega križa BiH.9 V obdobju 2014–2015 je bilo 
25 prošenj za pomoč zunaj 
Unije. Izbrane tri nesreče  
so bile med tistimi 
z najobširnejšim odzivom, ki 
zahteva veliko usklajevanja.
10 Predstavniki so bili iz GD za 
humanitarno pomoč in civilno 
zaščito (ECHO), GD za zdravje 
in varnost hrane (SANTE), GD 
za mednarodno sodelovanje 
in razvoj (DEVCO) in GD za 
sosedstvo in širitvena 
pogajanja (NEAR).
14 Obseg revizije in revizijski pristop  
16 
Naše delo je temeljilo predvsem na pregledu dokumentov, ki sta jih zagotovila 
Evropska komisija in Evropska služba za zunanje delovanje. Revizorji so imeli 
dostop do sistema CECIS. Mnenja uporabnikov o mehanizmu in odzivih na ome -
njene tri krize smo zbrali z vprašalnikom, ki je bil poslan 11 sodelujočim državam. 
Odgovore smo prejeli od vseh. Oktobra 2015 smo se udeležili tudi konference 
Evropske komisije v Luxembourgu o izkušnjah, pridobljenih ob izbruhu ebole, 
februarja 2016 pa informativnega sestanka o pripravah medicinskih evakuacij 
(medevac) luksemburške zračne reševalne službe.
15
 Opažanja
Komisija je uporabljala vzpostavljene strukture 
usklajevanja, vendar bi nekatera orodja lahko  
bolje izkoristila
Komisija je mehanizem za odzivanje na izredne razmere 
aktivirala pravočasno, vendar bi lahko pridobila dodaten čas 
za mobilizacijo virov z boljšo uporabo faze vnaprejšnjega 
opozorila
17 
Ko Komisija prejme prošnjo za pomoč, mora o tem obvestiti sodelujoče države, 
takoj ko je to mogoče.11 Pri vseh treh nesrečah je Komisija prošnjo objavila pra -
vočasno, s čimer je izpolnila svojo obveznost, da nemudoma obvesti sodelujoče 
države.
18 
Uradni začetek usklajenega odziva EU na nesreče se začne z aktivacijo mehaniz -
ma ob prejemu prošnje za pomoč. Vendar lahko obstajajo znaki, da nesreča grozi, 
preden se predloži taka prošnja. Komisija lahko, vendar ni dolžna, pred aktivacijo 
mehanizma v sistemu CECIS vklopi opozorilo o izrednih razmerah v tako ime -
novanem „načinu vnaprejšnjega opozorila”. To sodelujočim državam članicam 
omogoči, da mobilizirajo svoje vire pred morebitno aktivacijo mehanizma. Način 
vnaprejšnjega opozorila je bil uporabljen pri vseh treh nesrečah. Pri poplavah 
v Bosni in Hercegovini (ki lahko štejejo za nesrečo s počasnim začetkom) je bila 
razsežnost nevarnosti jasna že, ko je bilo razglašeno stanje naravne nesreče na 
lokalni ravni. Vendar pa naj bi bil način vnaprejšnjega opozorila vključen en dan 
pozneje, samo štiri ure pred uradno aktivacijo mehanizma. S hitrejšo vključitvijo 
načina vnaprejšnjega opozorila bi lahko pridobili nekaj časa za mobilizacijo virov.
19 
Komisija ni vodila nobene pisne evidence o neformalnih stikih s sodelujočimi 
državami, ki imajo tesne vezi s prizadetimi državami in jih dobro poznajo. Takšna 
evidenca bi omogočila nadaljnje spremljanje preteklih aktivacij mehanizma, kar 
bi pripomoglo k pripravi sistematičnega pristopa, prihranilo dragocen čas v fazi 
aktivacije ter zagotovilo dobro pokritost sodelujočih držav, ki lahko pomagajo 
prizadeti državi.11 Člen 16(3)(a)(i) Sklepa.
16 Opažanja 
Ekipe EU za civilno zaščito so omogočale lažje usklajevanje 
na terenu, vendar sta postopek njihovega izbora in 
poročanje s terena imela pomanjkljivosti
20 
Kadar je po tem, ko država prosilka sprejme ponudbo pomoči sodelujočih držav, 
potrebno usklajevanje na terenu na ravni EU, mora Komisija oblikovati ekipo EU 
za usklajevanje in ocenjevanje na področju civilne zaščite (ekipa EUCP) za ta -
kojšnjo napotitev v prizadeto državo.12 Cilj te ekipe je usklajevanje dela različnih 
ekip in modulov sodelujočih držav na terenu13, tehnično svetovanje in olajševanje 
usklajevanja s prizadeto državo. Kot je prikazano v  Prilogi I , ekipe izbere Komisija 
po prejemu imenovanj strokovnjakov, ki jih pošljejo sodelujoče države članice, 
vsako ekipo pa spremlja uradnik za zvezo, ki ga napoti Komisija.
21 
Napotitev ekip EUCP pri nesrečah zunaj Unije ni odvisna od odobritve države 
prosilke/prizadete države. Centru za usklajevanje nujnega odziva zato ni prepo -
vedano, da pošlje sodelujočim državam zahtevek za imenovanja takoj po prejetju 
prošnje za pomoč. V primerih Nepala ter Bosne in Hercegovine so obstajali znaki, 
da sta nesreči hudi in da bo posledično najverjetneje potrebno usklajevanje na 
ravni EU. Kljub temu je pri teh nesrečah znašal čas, ki je pretekel od prejema urad-  
ne prošnje za pomoč do zahtevka za imenovanja v sistemu CECIS za prvo ekipo, 
21,4 ure za Bosno in Hercegovino in 22,8 ure za Nepal, kot je prikazano na sliki 3  
in sliki 4 .Slika 3Časovni potek izbora strokovnjakov ekipe EUCP – Bosna in Hercegovina
Vir: Evropsko računsko sodišče.12 Člen 16(3)(a)(ii) sklepa.
13 COM(2010) 600 final z dne 
26. oktobra 2010: Za 
učinkovitejše evropsko 
odzivanje na nesreče: vloga 
civilne zaščite in humanitarne 
pomoči. Module lahko 
sestavljajo bodisi sredstva  
ali človeški viri na področju 
civilne zaščite ali kombinacija 
obojih.
Rok za 
oddajo 
ponudbZahtevek
za
strokovnjakeProšnja
za
pomoč100 80 60 40 20 0Skupaj od prošnje za pomoč do imenovanja ekipe EUCP:
 1 dan in 19 ur.
Poplave Vnaprejšnje
opozoriloSprejem
pomočiure52,6 4,1 21,4 15,9 6,4
17 Opažanja Slika 4Časovni potek izbora strokovnjakov ekipe EUCP – Nepal
Vir: Evropsko računsko sodišče.Rok za 
oddajo 
ponudbProšnja 
za 
pomočZahtevek
za
strokovnjake70 60 50 40 30 20 10 0
Potres Vnaprejšnje
opozoriloSprejem
pomočiureSkupaj od prošnje za pomoč do imenovanja ekipe EUCP: 2 dneva in 2 uri.
8,4 4,8 22,8 21,8 5,0
22 
Zahtevki za imenovanje strokovnjakov se pošiljajo prek sistema CECIS z rokom, ki 
se določi za vsak primer posebej. Roki so bili različni: v primeru Bosne in Hercego -
vine je bil rok določen na 15,9 ure (nesreča s počasnim začetkom) po predložitvi 
zahtevka za imenovanje, v primeru Nepala pa na 21,8 ure (nesreča z nenadnim za -
četkom). Revizorji v zvezi s tem niso našli nobenih dokazov o internih standardih.
23 
Po preteku roka za imenovanja je izbor strokovnjakov in osebja ekipe zahteval 
dodatnih 5–6 ur. Zakonodaja določa visoka merila za izbor strokovnjakov, vendar 
je Sodišče ugotovilo, da za določitev tega, katera področja naj pokrivajo strokov -
njaki in koliko strokovnjakov je potrebnih za vsako področje, ni bil uporabljen 
vnaprej določen pristop. Poleg tega Sodišče ni našlo dokazov o vnaprej določe -
nih merilih za izbiro strokovnjakov za posamezna področja v obliki kontrolnih se -
znamov, ki bi se uporabljali med postopkom izbora. Pomanjkanje jasnih meril za 
izbor je bilo poudarjeno tudi v vrednotenju, izvedenem decembra 2014,14 v kateri 
je bila priporočena uporaba strokovnih profilov za izbor ekipe EUCP .
24 
Vnaprej določena, standardna sestava ekipe glede na vrsto nesreče in regijo bi 
lahko Komisiji prihranila dragocen čas, preden pošlje začetni zahtevek za imeno -
vanje. Jasen kontrolni seznam bi lahko pospešil postopek izbora med imenova -
nimi kandidati, ki sledi predložitvi zahtevka, tudi v obdobjih nizke zmogljivosti 
v Centru za usklajevanje nujnega odziva (npr. v nočnih izmenah in ob koncih 
tedna). Takšen postopek bi lahko zajemal tudi uporabo ožjih seznamov možnih 
članov ekipe, ki bi se pripravili pred končnim rokom za predložitev imenovanj.14 ICF International,  Ex-post 
evaluation of Civil Protection 
Financial Instrument and 
Community Civil Protection 
Mechanism (recast) 2007–2013  
(Naknadno vrednotenje 
finančnega instrumenta za 
civilno zaščito in mehanizma 
Skupnosti na področju civilne 
zaščite (prenovitev) (2007–
2013)), končno poročilo z dne 
16. decembra 2014.
18 Opažanja 
25 
Uspešnost posameznih strokovnjakov se ne ocenjuje. Ocenjevanje strokovnjakov, 
ki jih imenujejo sodelujoče države, je lahko občutljivo vprašanje, vendar bi struk -
turiran pristop k ocenjevanju in dokumentiranju njihove uspešnosti lahko pri-  
hranil čas med postopkom izbora. Primer takšnega postopka je mogoče najti pri 
misijah za opazovanje volitev (EOM), ki jih financira EU15 in pri katerih se vzajemna 
ocenjevanja izvajajo rutinsko za vsakega opazovalca, ki ga pošlje država članica, 
da se vodi evidenca o njegovi poklicni uspešnosti in obnašanju med vsako misijo 
EU za opazovanje volitev zaradi dodatnega olajševanja in izboljšanja postopka 
izbire, ki ga vodijo države članice in Evropska komisija16.
26 
Komisija bi morala podpirati skupno ocenjevanje potreb s prisotnostjo stro -
kovnjakov EUCP in/ali glede na potrebe svetovati v zvezi s potrebno pomočjo.17 
Če potrebe izrazi prosilec za pomoč (prizadeta država ali telesa ZN), Center za 
usklajevanje nujnega odziva zagotovi, da so o njih prek sistema CECIS obveščene 
vse sodelujoče države. Obstajajo jasni dokazi, da so člani ekip EUCP sodelovali 
pri raznih ocenjevanjih na terenu. Kadar so člani ekip EUCP vključeni v skupine 
za oceno nesreč in koordinacijo (UNDAC) Urada ZN za usklajevanje humanitar -
nih dejavnosti (OCHA), kot so bili v primeru Nepala, se skupne ocene običajno 
pripravijo v okviru ZN. Nenadejana posledica tega vključevanja pa je, da je tako 
omejena možnost za ugotovitev, koliko k tem ocenam prispeva samo EU (glej tudi 
odstavke 41 do 45).15 Evropski instrument za 
demokracijo in človekove 
pravice (EIDHR).
16 Guidelines for EU Election 
Observer Evaluation ( Smernice 
za ocenjevanje opazovalcev EU 
pri volitvah ) (Služba za 
instrumente zunanje  
politike 4), str. 1, prvi odstavek.
17 Člen 16(3)(a)(ii) in (v) ter 
člen 16(3)(b).
Obisk strokovnjakov EU v Katmanduju in v bolnišnici 
po potresuFotografija 2
© EU/ECHO/Pierre Prakash, 2015.

19 Opažanja 
27 
Tudi kadar usklajevanje EU ni bilo povsem vključeno v usklajevanje ZN, kot 
v primeru Bosne in Hercegovine, smo našli le malo dokazov o vzročni zvezi 
med ocenami potreb, ki so jih člani ekipe EUCP izvedli na terenu in specifičnimi 
seznami potreb, ki so bili posredovani sodelujočim državam. Kakovost poročanja 
je med ekipami EUCP nihala, vendar je bilo poročanje po navadi osredotočeno na 
deljenje informacij ter načrtovane in izvedene dejavnosti. Dnevna poročila niso 
vsebovala posebnih rubrik za identifikacijo potreb in konkretne nadaljnje ukrepe 
v zvezi z njimi.
Čeprav je bila uporabnost prostovoljnega nabora v času kriz, 
ki jih je preučilo Sodišče, omejena, je imela Komisija dejavno 
vlogo pri njegovi razširitvi
Prostovoljni nabor je bil v času kriz, ki jih je preučilo Sodišče,  
le omejeno uporaben
28 
Odgovornost Komisije do sodelujočih držav je, da izda pravočasna priporočila, 
pripravljena glede na potrebe na terenu, in jih pozove, naj napotijo specifične 
vire.18 Če želi Komisija izdati relevantna priporočila o napotitvi, mora poznati vire, 
ki so na voljo za takojšnjo napotitev.
29 
V času nesreč, ki jih je preučilo Sodišče, je bilo v prostovoljnem naboru registrira -
nih le malo sredstev. Zato Komisija na splošno ni mogla izdati priporočil o na -
potitvi ali pozvati sodelujočih držav, naj napotijo zmogljivosti iz prostovoljnega 
nabora.
30 
Oktobra 2015, tj. eno leto po vzpostavitvi prostovoljnega nabora, je bila v njem še 
vedno registrirana le peščica modulov. Po mnenju sodelujočih držav, ki so odgo -
vorile na vprašalnik, je glavni razlog za počasen napredek nabora veliko upravno 
breme v zvezi z registracijo in certifikacijo enot/modulov za odziv, ki lahko v ne -
katerih primerih pomeni dodatne upravne ureditve na nacionalni ravni.18 Člen 16(3) Sklepa.
20 Opažanja 
Komisija je imela aktivno vlogo pri širitvi zmogljivosti 
prostovoljnega nabora
31 
Potrebo po službi za medicinsko evakuacijo zdravstvenega osebja in humani -
tarnih delavcev na terenu je poudarilo več akterjev med dogodki, povezanimi 
z izbruhom ebole. V pravnem okviru19 je določena le splošna storitev za medi -
cinsko evakuacijo žrtev nesreč po zraku20, ne predvideva pa posebej prilagojene 
storitve za evakuacijo (morebiti) okuženega medicinskega osebja in humanitar -
nih delavcev. Komisija je kljub temu prevzela dejavno vlogo in se je zavzemala 
za prožen pristop in dodatne zmogljivosti, ki bi se vključile v prostovoljni nabor. 
Čeprav je bila SZO edini subjekt, ki je lahko zahteval medicinske evakuacije (me -
devac), je Center za usklajevanje nujnega odziva igral pomembno vlogo, saj je 
deloval kot posrednik, odgovarjal na morebitna vprašanja deležnikov v različnih 
fazah procesa medicinskih evakuacij (SZO, sodelujoče države, agencije ZN, NVO 
itd.) in skrbel za napotitve letal iz prostovoljnega nabora. Usklajevanje in sodelo -
vanje, potrebna za razvoj teh zmogljivosti, sta podrobneje opisana v odstavku 66.
32 
Kot neposreden odziv na pomanjkanje zdravstvenega osebja med izbruhom ebo -
le je Komisija vzpostavila zdravstvene sile EU, ki so nov element v prostovoljnem 
naboru, namenjen mobilizaciji strokovnjakov s področja medicine in javnega 
zdravja ter skupin za dejavnosti pripravljenosti ali odzivanja v EU ali zunaj nje.21
33 
Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC) je pomembno 
prispeval k odzivu EU na izbruh ebole s svojimi hitrimi ocenami tveganja in 
usklajevanjem napotitve epidemioloških strokovnjakov ECDC in držav članic 
v prizadeto regijo (čeprav so te potekale večinoma po obdobju, ko je bilo prime -
rov največ, kot je prikazano v  Prilogi IV ). Centru ECDC njegova ustanovitvena 
uredba22 ne preprečuje, da bi napotil epidemiologe v države zunaj EU. Obstoječe 
finančne in upravne ureditve v okviru ECDC ter med Komisijo in ECDC pa niso 
najbolj primerne za obsežne napotitve zunaj EU, zlasti prek mehanizma Unije na 
področju civilne zaščite. ECDC nima dovolj osnovnega osebja in postopkov, da bi 
lahko podprl trajne napotitve. Ker je njegov mandat osredotočen predvsem na 
nevarnosti, ki bi lahko prizadele EU, za podporo takih dejavnosti zunaj Unije nima 
namenskih proračunskih sredstev. Ker EU ni imela namenskega mehanizma za 
napotitev epidemiologov, so bili strokovnjaki napoteni v okviru svetovne mreže 
za opozarjanje in odzivanje na izbruhe, ki deluje pri SZO. V okviru mandata teh 
napotitev pa so veljale omejitve razkrivanja informacij, zato strokovnjaki niso 
mogli poročati neposredno ECDC in Komisiji.19 Izvedbeni sklep Komisije 
2014/762/EU z dne 
16. oktobra 2014 o določitvi 
pravil za izvajanje Sklepa 
št. 1313/2013/EU Evropskega 
parlamenta in Sveta 
o mehanizmu Unije na 
področju civilne zaščite ter 
razveljavitvi odločb Komisije 
2004/277/ES, Euratom  
in 2007/606/ES, Euratom 
(UL L 320, 6.11.2014, str. 1).
20 Točka 10 Priloge II 
k izvedbenemu sklepu.
21 Ta element je začel delovati 
v začetku leta 2016, maja 2016 
pa je bila mobilizirana skupina, 
ki je vključevala epidemiologe 
Evropskega centra  
za preprečevanje in 
obvladovanje bolezni in je bila 
namenjena odzivu na izbruh 
rumene mrzlice v Afriki.
22 Uredba (ES) št. 851/2004 
Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 21. aprila 2004 
o ustanovitvi Evropskega 
centra za preprečevanje in 
obvladovanje bolezni 
(UL L 142, 30.4.2004, str. 1).
21 Opažanja 
Ekipe EU za civilno zaščito so bile deležne znatne podpore 
delegacij EU
34 
Delegacija EU v prizadeti državi je obvezana, da zagotovi logistično podporo 
ekipam EUCP , ki se morajo tudi same povezati z delegacijo.23 V vseh krizah, ki jih 
je preučilo Sodišče, so delegacije EU – kolikor so dopuščale njihove zmogljivo -
sti – zagotavljale znatno podporo, kar zadeva logistiko, informiranje o varnostnih 
zadevah, olajševanje srečanj z lokalnimi organi, svetovanje in tolmačenje z lokal -
nim osebjem.24
35 
Revizorji so odkrili dokaze o uspešnem sodelovanju med strokovnjaki ekipe EUCP 
in delegacijami EU. Ekipe EUCP so redno delile informacije z delegacijami, prosto -
re delegacij so uporabljale kot bazo za svoje operacije, kjer so organizirale redne 
usklajevalne sestanke.
36 
V Bosni in Hercegovini so nacionalni organi za podporo pri prvem odzivu zapro-  
sili misijo skupne varnostne in obrambne politike EUFOR Althea. Komisija je od 
samega začetka vključevala sile EUFOR v usklajevalne sestanke v organizaciji 
centra ERCC ter jim tako omogočila, da zagotovijo informacije o ukrepih, ki so jih 
izvedle. Lažje usklajevanje na terenu med ekipo EUCP in silami EUFOR sta omogo -
čala predvsem delegacija EU/urad posebnega predstavnika EU, ki sta usklajevala 
tudi dejavnosti različnih akterjev EU in misij držav članic. Tako je EUFOR ekipi 
EUCP zagotovil neposredno pomoč tako, da ji je dal na razpolago helikopter, ki je 
bil nato uporabljen za izvedbo ocene stanja iz zraka in obisk na terenu.
37 
Raven ozaveščenosti o tem, katere zmogljivosti lahko ponudi mehanizem UCPM 
ali kako lahko prizadete države zaprosijo pomoč v njegovem okviru, se je pri de -
legacijah EU v prizadetih državah razlikovala. V delegacijah EU ni namenskih kon -
taktnih točk za civilno zaščito. Medtem ko je delegacija EU v Bosni in Hercegovini 
imela pretekle izkušnje z aktivacijo mehanizma, pa so delegacije EU v državah, ki 
jih je prizadel izbruh ebole, ob začetku krize slabo poznale možnosti, ki jih ponuja 
mehanizem Unije na področju civilne zaščite, čeprav jim je GD ECHO v letu 2012 
poslal obvestilo v zvezi s tem.25 Na sestanku Odbora za zdravstveno varnost av -
gusta 2014 je GD ECHO obvestil države članice, da je na lastno pobudo vzpostavil 
stik s prizadetimi državami, vendar Sodišče ni moglo pridobiti neposrednih do -
kazov o morebitnih proaktivnih ukrepih Komisije, bodisi neposrednih bodisi prek 
Evropske službe za zunanje delovanje, s katerimi bi spodbujala prizadete države, 
da zaprosijo za aktivacijo mehanizma.23 Člen 16(5) Sklepa.
24 V Nepalu je vodja delegacije 
EU opozorila na nezadostno 
raven pripravljenosti same 
delegacije za primer 
najslabšega možnega 
scenarija dva meseca pred 
potresom. Čeprav je bil obseg 
nesreče znaten, ta ni bila tako 
resna, kot je bilo predvideno 
v najslabšem možnem 
scenariju, zato je delegacija 
zmogla zagotoviti potrebno 
podporo ekipi EUCP .
25 Komisija je vodjem delegacij 
EU leta 2012 in konec leta 2014 
poslala obvestila, v katerih  
je pojasnila delovanje 
mehanizma Unije na področju 
civilne zaščite in to, kako lahko 
prizadete države zaprosijo za 
pomoč.
22 Opažanja 
26 Člen 16(11) Sklepa.
27 Člen 16(2) Sklepa. Obveznost 
glede vključenosti 
usklajevanja se nanaša zgolj 
na urad ZN OCHA in ne na 
druge organizacije ZN.
28 Osnutek smernic za 
sodelovanje na terenu med 
ekipami EUCP in ekipami 
UNDAC: Odbor za civilno 
zaščito, izmenjava informacij 
o tekočih dejavnostih, 
21.-22. oktobra 2009.Komisija je uporabljala obstoječe terenske mreže GD ECHO, 
vendar bi bilo na področju civilne zaščite mogoče najti večje 
sinergije
38 
Po aktivaciji mehanizma mora Komisija poiskati sinergije med mehanizmom 
UPCM in drugimi instrumenti EU, predvsem humanitarno pomočjo EU.26 Izvedbe -
na pravila Sklepa Komisije sinergij izrecno ne obravnavajo, Komisija pa ni opre -
delila praktičnih ukrepov za njihovo uresničitev. Pri analizi zadevnih treh nesreč 
je Sodišče ugotovilo, da so obstajala prizadevanja za uskladitev in povezavo 
z drugimi instrumenti, zlasti s humanitarno in razvojno pomočjo, čeprav so se ta 
v glavnem izvajala po potrebi.
39 
V vseh treh preučenih primerih so bili hkrati kot ekipe in moduli EUCP na teren 
napoteni strokovnjaki terenske mreže GD ECHO, ki so zagotavljali informacije 
centru ERCC in se udeleževali usklajevalnih sestankov. Tako je Komisija pri svojem 
splošnem odzivu dobro izkoristila obstoječo mrežo.
40 
Kljub temu pa morebitne sinergije med področjema civilne zaščite in humani -
tarne pomoči niso bile v celoti izkoriščene. Osebje terenske mreže GD ECHO so 
strokovnjaki na področja sistema ZN za humanitarno pomoč, vendar običajno 
niso usposobljeni na področju civilne zaščite. V svojem poročilu o pridobljenih 
izkušnjah v Nepalu je Komisija navedla, da bi civilna zaščita za ocenjevanje lahko 
večkrat in hitreje uporabila mrežo partnerjev s področja humanitarne pomoči.
Komisija je spoštovala vodilno vlogo ZN OCHA in je 
vzpostavila prožne strukture usklajevanja v skladu s splošno 
zasnovo ZN
41 
V skladu s pravnim okvirom morajo biti dejavnosti Komisije v zvezi z usklajeva -
njem popolnoma vključene v splošna prizadevanja za usklajevanje, za katera 
skrbi Urad ZN za usklajevanje humanitarnih aktivnosti (OCHA), pri tem pa mora 
Komisija spoštovati njegovo vodilno vlogo.27 Čeprav ni dodatno opredeljeno, kaj 
pomeni popolna vključenost, pa so v osnutku operativnih smernic za sodelova -
nje na terenu med ekipami EUCP in UNDAC navedena tri področja, na katerih je 
popolna vključenost možna in zaželena: ocenjevanja, usklajevanje in upravljanje 
informacij.28
23 Opažanja 
42 
V praksi je stopnja vključenosti v sistem ZN zelo širok pojem. Možne so skupne 
ocenjevalne misije EU/UNDAC, ekipe EUCP , vključene v center UNDAC za usklaje -
vanje operacij na kraju nesreče (OSOCC), vzporedne ekipe EU in UNDAC, včasih 
pa ekipe UNDAC sploh ne obstajajo – univerzalnega pristopa ni. Kako dobro 
bodo ekipe EUCP vključene v splošno strukturo za usklajevanje je odvisno od 
vsakokratnih okoliščin: večji kot je prispevek EU k reševalni akciji, večja je potreba 
po močni vlogi EU pri usklajevanju.
43 
To je razvidno iz zelo različnih struktur za usklajevanje z ZN, ki so bile vzpostav -
ljene v primerih treh preučenih nesreč. V Bosni in Hercegovini sta se – zaradi 
odsotnosti ekipe UNDAC – lokalni koordinator ZN in vodja delegacije EU/posebni 
predstavnik EU neuradno dogovorila, da odgovornost za usklajevanje prihajajoče 
pomoči na področju civilne zaščite dodelita ekipi EUCP . Obenem je EU spoštovala 
vodilno vlogo ZN pri usklajevanju humanitarne pomoči na podlagi sistema uskla -
jevanja po sklopih29, ki ga je vzpostavil Program ZN za razvoj v Bosni in Hercego -
vini. V Nepalu so bile ekipe EUCP vključene v strukturo ZN OSOCC in sistem uskla -
jevanja po sklopih. Med izbruhom ebole so bili strokovnjaki EU napoteni v ekipe 
UNDAC kot pridruženi člani. Čeprav so se opisani primeri razlikovali, je Sodišče 
ugotovilo, da je Komisija v vseh treh primerih spoštovala vodilno vlogo ZN.
44 
Zaradi vključenosti strokovnjakov EUCP v strukturo ZN OSOCC v Nepalu je imelo 
Sodišče težave jasno in ločeno opredeliti prispevek EU k splošnim prizadevanjem 
za usklajevanje in njegovo dodano vrednost. Čeprav so poročila o dejavnostih 
ekipe EUCP poudarjala redne stike z moduli, napotenimi v okviru UPCM, in zago -
tavljala neposredne informacije za center ERCC in sodelujoče države, je usklajeva -
nje modulov večinoma potekalo v okviru sistema ZN (npr. dodelitev območij za 
operacije ali konkretnih nalog).
45 
Uradniki za zvezo in strokovnjaki EUCP iz regionalnih mehanizmov, kot je meha -
nizem UPCM, so lahko napoteni v centre ZN OSOCC, vendar njihovo vključevanje 
ni dovolj, da bi regionalne organizacije lahko olajševale operativno usklajevanje 
za svoje člane.30 Zato so ZN leta 2016 Komisiji zaupali nalogo natančnejše opre -
delitve specifičnih vlog regionalnih mehanizmov za usklajevanje pri operacijah 
OSOCC. To naj bi izboljšalo operativno usklajevanje med njihovimi lastnimi člani 
in omogočalo bolj usklajeno analizo položaja in ocene potreb.3129 Sklopi so skupine 
humanitarnih organizacij, tako 
v okviru ZN kot zunaj ZN, iz 
vsakega od glavnih sektorjev 
humanitarne pomoči, npr. 
vodni viri, zdravje. Oblikujejo 
se, kadar v nekem sektorju 
obstaja jasna humanitarna 
potreba, kadar v sektorju 
delujejo številni akterji in 
kadar nacionalni organi 
potrebujejo pomoč pri 
usklajevanju.
30 GD ECHO, 2016, A new role for 
regional coordination 
mechanisms in the framework 
of the OSOCC  (Nova vlogo 
regionalnih mehanizmov za 
usklajevanje v okviru OSOCC), 
dokument za razpravo na 
srečanju Humanitarian 
Networks and Partnership 
Week , Ženeva, 2.–5. februarja.
31 Prav tam.
24 Opažanja 
46 
Sodelovanje večinoma temelji na visoki stopnji zaupanja, zato osebni odnosi igra -
jo pomembno vlogo. Komisija pa priznava, da je treba formalizirati njene odnose 
z ZN OCHA in drugimi agencijami ZN, da bi se okrepili sodelovanje in usklajevanje 
pri pripravljenosti na nesreče in odzivanju nanje. Od leta 2015 je sklenila formalna 
sporazuma o sodelovanju z ZN OCHA in Svetovnim programom za hrano, spora-  
zumi s SZO in Mednarodno organizacijo za migracije pa so v načrtu.
Komisija je izvedla ukrepe za zagotovitev nemotenega 
prehoda v fazo okrevanja
47 
Proti koncu nesreče, v zaključni fazi odziva civilne zaščite, je dolžnost Komisije, 
da omogoči nemoten primopredaja med vsemi zadevnimi akterji.32 Zato so bili 
pri vseh treh nesrečah organizirani sestanki za primopredajo, katerih cilj je bil 
zagotoviti nemoten prehod v fazo humanitarne pomoči/nadaljnjih naložb (glej 
okvir 2 ).
48 
Pri vseh treh nesrečah so ZN, Mednarodna banka za obnovo in razvoj ter Evrop -
ska komisija skupaj opravile ocene potreb po nesreči. Po poplavah v Bosni in 
Hercegovini je ERCC dejavno sodeloval pri izboru strokovnjakov za oceno potreb 
pri okrevanju in opravil s tem povezane pripravljalne misije. GD ECHO je prav tako 
tesno sodeloval z GD NEAR pri pripravah na mednarodno konferenco donatorjev 
za državo, ki je potekala julija 2014.32 Člen 16(3)(e) Sklepa.Okvir 2Usklajevanje prehoda v fazo okrevanja v Bosni in Hercegovini
Avstrijski modul za prečiščevanje vode v kantonu Posavina v Bosni in Hercegovini lahko služi kot primer 
temeljito izvedene primopredaje. Ko je bila pomoč v fazi postopnega zaključevanja, je ekipa EUCP sodelovala 
z lokalno delovno skupino, – v kateri so bili predstavniki lokalnih upravnih organov, podjetij za vodno oskrbo, 
mednarodnih ekip in več nevladnih organizacij –, da bi se dogovorili o strategiji oskrbe s pitno vodo, dokler 
ne bi bilo preizkušenih in po potrebi očiščenih dovolj vodnjakov. Zato je morala avstrijska ekipa ostati še dva 
meseca. Ker so bile njene zmogljivosti velike, so se druge ekipe lahko postopoma umaknile, zagotovila pa je 
tudi, da je bila delovna skupina v stiku s predstavniki nacionalnega sklopa WASH33, ki ga je vodil UNICEF.
33 Voda, komunala in higiena.
25 Opažanja 
34 Evropski informacijski sistem 
za odzivanje na izredne 
razmere in nesreče. EDRIS je 
spletni informacijski sistem, ki 
se uporablja za opredelitev 
prispevkov EU za humanitarno 
pomoč, in ni del mehanizma 
Unije na področju civilne 
zaščite.Komisija je vzpostavila okvir za zbiranje, razširjanje  
in izmenjavo informacij, vendar še obstajajo možnosti 
za izboljšanja poročanja
Komunikacijska platforma Komisije CECIS je uporabna  
za deljenje informacij, vendar so za povečanje njenega  
vpliva potrebne nadaljnje izboljšave
49 
Deljenje informacij je v središču mehanizma UCPM in je bistvena za uspešno 
usklajevanje. Olajšuje jo ključno komunikacijsko orodje ERCC, CECIS. To je osred-  
nja platforma za objavo najnovejših informacij o nesrečah, ko te potekajo, razde -
ljevanje informacijskih izdelkov ter omogočanje pregleda zahtevane, ponujene, 
sprejete ali zavrnjene pomoči.
50 
Pregled pomoči je ključna funkcija sistema CECIS pri odzivanju na nesreče. Sode -
lujoče države so posebej poudarile, da je zelo koristna. Vendar pa je Sodišče ugo -
tovilo, da obstajajo možnosti, da se izboljša način, kako so pregledi predstavljeni, 
ter učinkovitost pri njihovi pripravi. Na primer: čeprav aplikacija ponuja povzetek 
prošenj in ponudb za pomoč, ne prikazuje skupnega seznama sprejetih ponudb 
in še neizpolnjenih potreb za posamezno prošnjo, prav tako pa ne pokaže statusa 
prošnje. Prošnje, ki so že bile izpolnjene, se lahko ločijo od tistih, ki še vedno 
čakajo na ponudbe, vendar se ti podatki lahko prikličejo samo ročno. Če je število 
prošenj za pomoč veliko, se to izkaže za težavno. Zaradi takšnih omejitev je 
branje povzetka zapleteno, ERCC pa sodelujočim državam težje zagotovi osrednji 
pregled v realnem času. Sodelujoče države so potrdile, da je to pomembna 
omejitev.
51 
Vodenje evidence vseh stvarnih in finančnih prispevkov v večplastni krizi (na pri -
mer v primeru izbruha ebole), ko se pomoč civilne zaščite in humanitarna pomoč 
pogosto prekrivata, je prav tako izziv. Komisija je izpostavila nekatere slabosti 
informacijskega sistema EDRIS34 in v svojem poročilu o izkušnjah, pridobljenih 
med krizo zaradi izbruha ebole, predstavila takojšnje ukrepe, ki so bili sprejeti za 
njihovo blaženje. Komisija je aprila 2016 omogočila povezavo v realnem času med 
sistemom EDRIS in CECIS, da bi zagotovila konsolidiran pregled pomoči s po-  
dročja civilne zaščite in humanitarne pomoči. Ta funkcija v času revizije ni bila na 
voljo, zato Sodišče ni moglo oceniti njene uporabnosti.
26 Opažanja 
52 
To, da ni mobilnega dostopa do sistema CECIS predstavlja veliko omejitev za na -
potene ekipe EUCP na terenu. Poenostavljen, bralni dostop do povzetka prošenj 
in ponudb pomoči (glej odstavek 50) bi omogočil popoln pregled nad sprejetimi 
in čakajočimi ponudbami pomoči EU, kar bi ekipam omogočilo še lažje usklajeva -
nje na terenu.
53 
Sporočila, ki si jih izmenjajo ERCC in sodelujoče države – teh je lahko več sto na 
nesrečo –, je v registru CECIS mogoče filtrirati le s težavo. Naša analiza registra 
je pokazala, da ni nobenega razlikovanja med operativnimi sporočili in uprav -
no komunikacijo35, to pa lahko ovira hitro nadaljnje ukrepanje pri pomembnih 
operativnih zadevah. Notranja revizija sistema CECIS, ki jo je leta 2012 opravila 
Komisija, je pokazala, da se sistem za filtriranje premalo uporablja in da ga zlasti 
premalo uporabljajo sodelujoče države. Priporočena je bila izvedba kampanje 
za ozaveščanje, usmerjena v dežurne uradnike centra ERCC in sodelujoče države. 
Kljub temu, da se taka kampanja izvaja, ostaja stanje večinoma nespremenjeno.
54 
Trenutni postopek za vložitev prošenj za pomoč pri prevozu zahteva veliko ročnih 
operacij, zato je zamuden, tako za ERCC kot za sodelujoče države. To je nepo -
trebno upravno breme, zlasti ob začetkih kriz. Koristne informacije o pošiljkah 
pomoči (čas odhoda, čas prihoda itd.) ostajajo v papirni obliki, namesto da bi se 
evidentirale v zbirko podatkov sistema CECIS, zato jih sistem ne more uporabiti 
pri pripravi poročil in pregleda prevozov.
Informacijski izdelki in zemljevidi so se obsežno delili  
in kaže, da so bili koristni
55 
Komisija mora ocene in analize deliti z vsemi ustreznimi partnerji.36 Pri vseh treh 
nesrečah, ki jih je preučilo Sodišče, je odkrilo zadostne dokaze, da je Komisija 
ocene in analize delila s sodelujočimi državami, tako da je v sistemu CECIS redno 
objavljala sporočila v zvezi s civilno zaščito, poročila o stanju in zadnje krizne 
novice.35 Npr. hkrati obstaja več vrst 
komunikacije: pomembna 
operativna sporočila (kot so 
prošnje za pomoč ali ustrezne 
logistične podrobnosti), 
upravna komunikacija (kot so 
prošnje za sofinanciranje 
prevoza ali nepovratna 
sredstva), poročila in zapisniki 
sestankov.
36 Člen 16(3)(a)(iii) Sklepa.
27 Opažanja 
56 
Storitev Komisije za ravnanje v izrednih razmerah v okviru programa Coperni -
cus, ki zagotavlja geoprostorske informacije, pridobljene s satelitskim daljinskim 
zaznavanjem, je bila aktivirana ob vseh treh nesrečah. Pripravo zemljevidov je 
usklajevala služba ZN za kartiranje UNOSAT37, revizorji pa niso našli nobenega do -
kaza, da so se prizadevanja podvajala. Zemljevidi, pripravljeni v okviru programa 
Copernicus, so bili na voljo na javno dostopnem spletišču programa Copernicus.38
57 
Čeprav je bilo za vsako nesrečo, ki jo je preučilo Sodišče, pripravljenih veliko 
zemljevidov, je odkrivanje dokumentiranih dokazov o njihovi pomembnosti med 
odzivom samo po sebi težavno. Kljub temu so revizorji odkrili primer, ko je ze -
mljevid, pripravljen v okviru programa Copernicus, neposredno prispeval k pro -
cesu odločanja med poplavami v Bosni in Hercegovini (glej okvir 3 ).
Komisija je organizirala srečanja vključujoče narave, katerih 
namen je bil spodbujati izmenjavo informacij z organi EU  
in skladnost pri zagotavljanju pomoči
58 
Komisija mora svoje ocene in analize deliti ne le s svojimi partnerji na področju ci -
vilne zaščite, temveč tudi z Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD), s čimer 
zagotovi skladnost operacij civilne zaščite in splošnih odnosov Unije s prizadeto 
državo.39 Komisija lahko izvede tudi vse druge dodatne podporne in dopolnilne 
dejavnosti za zagotovitev skladnosti pri zagotavljanju pomoči.40 Pri vseh treh 
preučenih primerih kriz je GD ECHO organiziral medresorske usklajevalne sestan -
ke vseh zadevnih generalnih direktoratov in agencij EU ter službe ESZD41, pri tem 
pa je kot osrednjo platformo za sklicevanje sestankov uporabljal ERCC. Sodišče 
je pridobilo dokaze, ki kažejo na to, da so bila ta srečanja vključujoče narave in 
usmerjena v zmanjševanje tveganja za prekrivanje/podvajanje pri odzivu EU.37 Sodišče ima dokaze o dialogu 
med UNOSAT in ERCC, ki imata 
dostop do orodij drug 
drugega.
38 http://emergency.copernicus.
eu/mapping/ .
39 Člen 16(3)(a)(iii) in 16(4) Sklepa.
40 Člen 16(8) Sklepa.
41 BiH: GD NEAR in EUFOR; Ebola: 
GD DEVCO, FPI, SANTE, MOVE, 
RTD, ECDC, Eurocontrol; Nepal: 
GD DEVCO in FPI.Okvir 3Zemljevid, pripravljen v okviru programa Copernicus, je prispeval k boljšemu 
odločanju v Bosni in Hercegovini
Maja 2014 je občino Odžak, mesto v kantonu Posavina na severu Bosne in Hercegovine, hudo prizadelo po-  
plavljanje reke Save. 26. maja 2014 je bila danska ekipa, ki je bila nastanjena v mestu Modriča, pripravljena na 
črpanje vode v posebej poplavljenem delu Odžaka. Pozneje, ko je bila s pomočjo lokalnih inženirjev in danskih 
tehničnih strokovnjakov ponovno vzpostavljena lokalna črpalna postaja, sta danska in nemška ekipa skupaj 
ocenili področje z uporabo zemljevidov, pripravljenih s storitvijo EU za kartiranje, Copernicus. Zemljevidi so 
bili uporabljeni za določitev globine blata in stanja tal pod njim. Ugotovljeno je bilo, da je varno, če enostavno 
kopljejo globlje in pustijo, da se voda vpije v tla, tako da jim ni bilo treba izbrati bolj zamudne možnosti črpa -
nja. Kopanje je pomenilo tudi, da transport vode po črpanju ni bil potreben. Brez takega zemljevida ekipa ne 
bi mogla pravilno oceniti stanja in najverjetneje ne bi tvegala s kopanjem namesto črpanja.
28 Opažanja 
42 Leta 2013 je skupna 
raziskovalna misija ECHO-
ESZD v Nepalu priporočila 
skupni načrt pripravljenosti EU 
za okrepitev usklajevanja 
o konzularnih zadevah (to 
priporočilo pa je bilo še enkrat 
izraženo pri misiji za nadaljnje 
spremljanje leta 2014). Takšna 
proaktivna, specifična naloga 
je sicer primer dobre prakse, 
vendar načrt pripravljenosti ni 
bil nikoli pripravljen.59 
Komisija je vključevala Evropsko službo za zunanje delovanje (sedež in delegacije 
EU) že od samega začetka kriz, ki jih je analiziralo Sodišče, tako da je služba sode -
lovala na usklajevalnih sestankih in pri redni izmenjavi informacij. Dejansko je bil 
ERCC v stiku z ESZD še pred vsakokratno uradno aktivacijo UCPM. Države članice 
pri nobeni od preučenih nesreč niso zahtevale aktivacije mehanizma, da bi dobile 
podporo civilne zaščite za konzularno pomoč. Vendar je v primeru Nepala ESZD 
aktivirala konzularno spletno orodje (CoOL), da bi delila informacije z državami 
članicami in centrom ERCC; GD ECHO je ESZD v glavnem zagotavljal informacije 
o poletih, ki so temeljile na pregledih, ki jih je imel v sistemu CECIS.42
60 
Usklajevanje in sodelovanje med oddelki Komisije je na splošno dobro delovalo. 
GD DEVCO je dokazal fleksibilnost, ko je med izbruhom ebole GD ECHO zagotovil 
zgodnjo dodatno humanitarno pomoč s prerazporeditvijo sredstev iz rezerve 
B Evropskega razvojnega sklada, ter s hitro napotitvijo svojih mobilnih laborato -
rijev KBRJ. Poleg tega je GD ECHO tesno sodeloval z GD DEVCO pri usklajevanju 
priprav na konferenco na visoki ravni, ki je potekala marca 2015 med izbruhom 
ebole.
Delovna skupina za ebolo je delovala kot forum za izmenjavo 
informacij ter tako odzivu na nesrečo prinesla dodano 
vrednost, vendar bi jo bilo treba vzpostaviti prej
61 
Izbruh ebole v Zahodni Afriki je bil z vidika mehanizma Unije na področju civilne 
zaščite netipična nesreča. Komisija in agencije EU so se hitro odzvale na prvotna 
poročila o izbruhu: ECDC je svojo prvo hitro oceno tveganja v zvezi z izbruhom 
razposlal marca 2014; evropski mobilni laboratorij je bil napoten v regijo aprila; 
o izbruhu je med aprilom in avgustom 2014 večkrat razpravljal Odbor za zdrav-  
stveno varnost; financiranje za nekatere ključne partnerje GD ECHO pa je bilo 
hitro zagotovljeno. Kljub temu ni bilo strateškega pristopa k prvotnemu odzivu, 
prav tako pa ni bilo odločeno, kdo bo zadolžen za vodenje. Ko se je kriza zaostrila 
in je SZO 8. avgusta 2014 razglasila izredne razmere mednarodnih razsežnosti 
na področju javnega zdravja, so bili organizirani usklajevalni sestanki, vendar 
pogosto niso bili usmerjeni v rezultate in niso dali jasnih predlogov za ukrepanje 
in nadaljnje spremljanje.
29 Opažanja 
62 
Projektna skupina za ebolo je bila ustanovljena oktobra, približno šest tednov po 
tem, ko je Evropski svet na srečanju 30. avgusta 2014 pozval k večjemu usklajeva -
nju in sprejetju celovitega okvira EU za odzivanje na to krizo. Ta je bil pripravljen 
tekom meseca septembra, v tednih, ki so sledili, pa je bil še večkrat spremenjen. 
Vse to se je zgodilo več mesecev po prvotnem izbruhu bolezni. Konec oktobra je 
Evropski svet evropskega komisarja za humanitarno pomoč in krizno upravljanje 
imenoval za koordinatorja EU v zvezi z ebolo, ki naj bi zagotavljal usklajevanje na 
politični ravni.
63 
Koordinator je igral pomembno vlogo pri ozaveščanju držav članic o ključnih 
ukrepih in podpori, ki je bila potrebna za boljše odzivanje (npr. z organizacijo 
skupnega obiska v Zahodni Afriki oktobra 2014, srečanj na visoki ravni in dona -
torske konference, ki je potekala marca 2015 v Bruslju). Kot je prikazano v  Pri-
logi  V, se je vse to – čeprav je bilo potrebno – zgodilo šele po tem, ko je število 
primerov že doseglo vrhunec.
64 
Ustanovitev projektne skupine za ebolo pod okriljem ERCC so kot pomemben 
korak pri krepitvi usklajevanja in pripravi odzivanja EU pozdravili vsi deležniki. 
Njen mandat je bil operativne narave in je zajemal zagotavljanje dopolnjevanja 
in ugotavljanje sinergij. Pristop projektne skupine je bil vključujoče narave: poleg 
drugih služb Komisije so se njenih sestankov udeleževali tudi ESZD, agencije EU, 
sekretariat Sveta in države članice (vključno z nekaterimi nacionalnimi koordi -
natorji za ebolo) ter predstavniki SZO, OCHA, Svetovnega programa za hrano, 
UNICEFA, IHP43 in več nevladnih organizacij, ki so se prve odzvale na nesrečo. Šte -
vilni deležniki so bili mnenja, da so posodobitve informacij o razmerah v realnem 
času, ki jih posredujejo delegacije EU in predstavniki terenske mreže GD ECHO še 
posebej koristne. Sodišče je ugotovilo, da je projektna skupina za ebolo služila 
predvsem kot platforma za izmenjavo informacij za spodbujanje usklajevanja in 
ne kot organ za odločanje.
65 
Kljub nekaterim slabostim pri upravljanju informacij (preveliko število informacij, 
distribucijski seznami niso bili vedno ažurni) je projektna skupina za ebolo prispe -
vala k zagotavljanju večje usklajenosti in doslednejšega odzivanja na nesrečo. To 
ponazarjajo trije primeri.
(a) Pri razpravah v projektni skupini se je izkazalo, da se za konec oktobra 2014 
organizirata dve ločeni terenski misiji ESZD in Komisije (GD ECHO, DEVCO, 
SANCO in FPI). S pripravo skupnega poročila o misiji se je zmanjšalo tveganje 
prekrivanja in podvajanja.43 Mednarodno humanitarno 
partnerstvo (IHP) je mreža 
sedmih evropskih agencij za 
obvladovanje izrednih razmer. 
Države članice IHP so tudi 
sodelujoče države mehanizma 
UCPM, vendar so projektni 
skupini kljub temu predstavile 
svoje dejavnosti v okviru 
članstva v IHP.
30 Opažanja 
(b) GD SANTE je lahko posredoval informacije, izmenjane v okviru delovne sku -
pine, Odboru za zdravstveno varnost ter prispeval k načrtovanju in pripravi 
delavnice v skupni organizaciji GD SANTE in GD ECHO (na primer o vprašanjih 
varnosti in nadzora ter evropskih zdravstvenih silah).
(c) Osebje ECDC in epidemiologi programa podiplomskih štipendij ECDC so bili 
napoteni v okviru svetovne mreže za opozarjanje in odzivanje na izbruhe, ki 
deluje pri SZO (GOARN), da bi delovali kot podpora pri lokalnih epidemiolo -
ških preiskavah, tudi pri odkrivanju primerov in sledenju stikom. Sodelovanje 
med epidemiologi in SZO naj bi na splošno potekalo dobro, vendar je ECDC 
poročal projektni skupini, da so imeli napoteni strokovnjaki velike logistične 
težave. GD ECHO je zato pripravil misijo, ki naj bi našla načine za izboljšanje 
podpore ekipam.
66 
Med izbruhom ebole je to, da ni bilo nobenega zagotovila za medicinsko evaku -
acijo (morebiti) okuženih mednarodnih zdravstvenih in humanitarnih delavcev, 
nekatere posameznike odvrnilo od tega, da bi sprejeli napotitev v regijo. Sodelo -
vanje v okviru projektne skupine za ebolo in zunaj nje med GD ECHO, GD SANTE 
in SZO, katerega namen je bil vzpostaviti sistem EU za medicinsko evakuacijo, je 
primer uspešnega usklajevanja, čeprav je vzpostavitev sistema glede na nujnost 
in bistvenost te potrebe trajala dolgo (glej okvir 4 ).Okvir 4Vzpostavitev sistema EU za medicinske evakuacije (medevac) je bila zapletena  
in dolgotrajna operacija
Nujno potrebo po medicinski evakuaciji humanitarnih in zdravstvenih delavcev so avgusta oz. septembra 2014 
izrazili organizacija Zdravniki brez meja in Združeni narodi.44 GD ECHO je tesno sodeloval z GD SANCO in SZO 
pri pripravi standardnih operativnih postopkov za sistem EU za medicinsko evakuacijo, ki jih je 14. oktobra 
odobril Odbor za zdravstveno varnost. Hkrati je Komisija iskala prevozna sredstva (letala) v civilnem/komer-  
cialnem45 in vojaškem letalstvu46. Ker Komisija ni mogla prepričati sodelujočih držav, naj za namene medicin -
ske evakuacije dajo na voljo civilna sredstva, je GD ECHO 5. septembra 2014 uradno zaprosil ESZD, naj aktivira 
svojo celico EU za načrtovanje premikov (EUMPC), da bi našla rešitev z uporabo vojaških sredstev. Kljub tesne -
mu sodelovanju med GD ECHO in EUMPC je bila pripravljenost držav članic, da dajo na voljo vojaška sredstva, 
zelo majhna. Pomanjkanje predhodnih izkušenj na tem področju, to, da ni bilo vnaprej pripravljenih tehničnih 
rešitev, in čas, potreben za prilagoditev sredstev in njihovo registracijo, so bili znatne nadaljnje ovire za pravo -
časno izvedbo projekta. Nazadnje je bil sistem EU za zdravstveno evakuacijo vzpostavljen, ko je Luksemburg 
v prostovoljni nabor namenil dve letali, na voljo pa je od februarja 2015.
44 Organizacija Zdravniki brez meja je nujnost potrebe po medicinskih evakuacijah izrecno izrazila 11. avgusta 2014; urad ZN OCHA pa je poslal 
zahtevek za vzpostavitev zmogljivosti za medicinsko evakuacijo ERCC in organizaciji NATO 1. septembra 2014.
45 Države članice so bile sicer sposobne opravljati medicinske evakuacije na dvostranski ravni, Komisija pa je imela pripravljene možnosti 
komercialnih poletov, vendar to ni bilo ocenjeno kot zadostno.
46 Ta možnost se lahko aktivira na podlagi uradnega zahtevka GD ECHO, kadar s civilnimi sredstvi ni mogoče zadovoljiti potreb v neki krizni situaciji 
(načeloma morajo biti vojaške rešitve vedno zadnja možnost).
31 Opažanja 
Komisija v celoti ne izkorišča informacij, ki so ji na voljo, da 
bi poročala o svoji splošni uspešnosti in splošni uspešnosti 
mehanizma Unije na področju civilne zaščite
67 
Komisija je v letnih načrtih upravljanja in poročilih o dejavnostih GD ECHO 
opredelila en kazalnik, ki se nanaša na fazo odzivanja na nesreče47, natančneje 
na pravočasnost odziva. Vendar kazalnik zajema elemente, na katere Komisija ne 
more vplivati48. Zaradi tega je težko odgovorna za svojo uspešnost.
68 
Glavno komunikacijsko orodje mehanizma UCPM, CECIS, podatkov o uspešnosti 
ne zajema avtomatizirano in strukturirano, zato mora iskanje podatkov o uspeš -
nosti potekati ročno, kar je zamudna naloga. Ker je nabor podatkov, ki ga lahko 
sistem samodejno uporabi, omejen, CECIS ne more pripraviti podrobnih poro -
čil ali upravljavskih informacij o operativni učinkovitosti različnih korakov pri 
odzivanju v izrednih razmerah – ne glede na to, ali so ti koraki pod neposrednim 
vplivom Komisije ali ne. Več sodelujočih držav je dejalo, da si želijo, da bi sistem 
CECIS pripravljal več zbirnih informacij o uspešnosti.
69 
Ker ni kvantitativnih statističnih podatkov o učinkovitosti, na primer v zvezi s pra -
vočasnostjo ali odprtimi prošnjami, ki čakajo na ponudbe, Komisija in sodelujoče 
države nimajo bistvenih informacij za merjenje uspešnosti in dodane vrednosti 
mehanizma UCPM, kar bi lahko okrepilo njegovo trajno sprejetost med deležniki.47 Kazalnik rezultatov 1: 
povprečna hitrost intervencij 
v okviru mehanizma Unije na 
področju civilne zaščite (od 
sprejetja ponudbe do 
napotitve).
48 Na primer, sredstva, ki jih dajo 
na voljo sodelujoče države, ali 
imenovanje strokovnjakov iz 
sodelujočih držav.
32
 Zaključki in priporočila
70 
Sodišče je prišlo do zaključka, da je bila Komisija pri omogočanju lažjega uskla -
jevanja odzivov na nesreče zunaj Unije od začetka leta 2014 na splošno uspešna. 
Našo splošno oceno so potrdile vse sodelujoče države, ki so odgovorile na naš 
vprašalnik. Izrazile so zadovoljstvo z vlogo, ki jo je imela Komisija pri olajševanju 
usklajevanja.
71 
Pri vsaki od treh nesreč, ki smo jih preučili, je bil mehanizem Unije na področju 
civilne zaščite (UCPM) sprožen pravočasno (glej odstavke 17 do 19), ekipe EU za 
civilno zaščito (ekipe EUCP) pa so olajševale usklajevanje na terenu z ekipami 
sodelujočih držav (glej odstavka 26 in 27). Komisija olajševanje usklajevanja pod -
pira z obsežnim razširjanjem informacijskih izdelkov, ki so šteli za koristne (glej 
odstavke 55 do 57).
72 
Pristop Komisije k usklajevanju med lastnimi službami ter z drugimi organi EU in 
organi izven EU je bil vključujoč (glej odstavke 34 do 37; in odstavke 58  
do 66). Čeprav je bila stopnja vključenosti usklajevalnih dejavnosti EU v sistem ZN 
pri posameznih nesrečah različna, je Sodišče prišlo do zaključka, da je Komisija 
spoštovala splošno vodilno vlogo ZN (glej odstavke 41 do 46). Usklajevalna vloga 
Komisije je potekala do končne faze odziva, Komisija pa je izvajala tudi ukrepe za 
zagotovitev nemotenega prehoda v fazo okrevanja (glej odstavka 47 in 48).
73 
Pomembna novost zakonodaje, s katero je bil vzpostavljen mehanizem Unije na 
področju civilne zaščite, je bila vzpostavitev evropskih zmogljivosti za nujni odziv 
( ali prostovoljni nabor), ki združuje predhodno odrejena sredstva za odzivanje 
na nesreče. Razvoj prostovoljnega nabora je bil počasen, saj Komisija pri svojem 
odzivanju na nesreče, ki jih je preučilo Sodišče, ni mogla priporočiti napotitve 
specifičnih sredstev. Kljub temu je imela Komisija pomembno vlogo pri poveča -
nju nabora, kadar je bilo to potrebno (glej odstavke 28 do 32).
33 Zaključki in priporočila 
74 
Ne glede na naš splošni zaključek smo odkrili več področij, na katerih so še po-  
trebne izboljšave. Komisija bi lahko prihranila čas v fazi vnaprejšnjega opozorila 
ter med izborom in napotitvijo ekip EUCP (glej odstavke 20 do 25); Več funkcij 
v sistemu CECIS, komunikacijski in informacijski platformi Komisije, bi se lahko 
nadalje izboljšalo (glej odstavke 49 do 54). Mogoče bi bilo dodatno izboljšati 
usklajevanje na terenu in poiskati več sinergij med operacijami civilne zaščite 
in humanitarne pomoči (glej odstavke 38 do 40). Obstoječe finančne in uprav -
ne ureditve Komisije in ECDC niso bile najbolj primerne za obsežne napotitve 
epidemiologov prek mehanizma UCPM med krizo zaradi ebole (glej odstavek 33). 
Komisija bi lahko izboljšala tudi poročanje o uspešnosti mehanizma UCPM (glej 
odstavke 67 do 69). Sodišče za obravnavo teh zadev izreka pet priporočil.
Priporočilo 1 – Prihranek časa v ključnih začetnih fazah 
odziva
Komisija naj:
(a) pri nesrečah s počasnim začetkom bolj zgodaj uporabi fazo vnaprejšnjega 
opozorila v sistemu CECIS – takoj ko se pokažejo prvi znaki negativnega 
vpliva in/ali pojavijo potrebe – ter tako omogoči sodelujočim državam, da 
mobilizirajo sredstva pred aktivacijo mehanizma UPCM;
(b) po prejetju prošenj za pomoč takoj razpošlje zahteve za imenovanje strokov -
njakov, kadar se lahko razumno pričakuje obsežen odziv sodelujočih držav na 
veliko nesrečo;
(c) opredeli načine, kako pospešiti izbor in napotitev ekip EUCP , ter pozove sode -
lujoče države, da skupaj s Komisijo pripravijo ocene uspešnosti strokovnjakov, 
ki bodo temeljile na medsebojnem pregledu, ter sestanke ekipe in sedeža 
Komisije za obravnavo povratnih informacij po opravljenih misijah;
(d) pripravi register, kjer bodo vpisani vsi stiki s sodelujočimi državami, ki imajo 
tesne vezi s prizadeto državo in zato lahko ponudijo pomoč.
Ciljni rok za uresničitev: do konca prve polovice leta 2017.
34 Zaključki in priporočila 
Priporočilo 2 – Izboljšanje funkcij sistema CECIS
Za boljši pregled nad zaprošeno in zagotovljeno pomočjo, ki bi omogočil boljše 
nadaljnje spremljanje prednostnih nalog in zagotovil večjo prijaznost do uporab -
nika, naj Komisija preoblikuje več ključnih funkcij sistema CECIS, med drugim naj:
(a) avtomatizira analizo vrzeli med vloženimi in izpolnjenimi prošnjami za pomoč 
in uvede možnost razvrščanja;
(b) ekipam EUCP na terenu zagotovi poenostavljeno različico povzetka prošenj 
in ponudb za pomoč v realnem času;
(c) avtomatizira potek postopka pri prošnjah za podporo pri prevozu, da bi 
omogočila hitrejši proces od začetka do konca, pripravo statistike in preglede 
v realnem času;
(d) izvede nadaljnje ukrepe za uspešno filtriranje operativnih in upravnih sporo -
čil ter opredeli ukrepe za spodbujanje uporabe te funkcije.
Ciljni rok za uresničitev:
Dogovor o zahtevah in akcijski načrt z deležniki: do konca prve polovice 
leta 2017.
Javno naročilo, izvajanje in testiranje: konec leta 2018.
Priporočilo 3 – Krepitev usklajevanja in možnih sinergij  
na terenu
Komisija naj:
(a) okrepi poročanje ekip EUCP s terena tako, da zahteva jasnejši opis opravljene 
ocene potreb in konkretno nadaljnje spremljanje ugotovljenih potreb;
(b) opredeli, kako bi lahko bolje izkoristili terensko mrežo GD ECHO, da bi z njo 
na splošno podpirali delo ekip EUCP , specifično pa ocenjevanje položaja in 
potreb;
(c) opredeli več možnosti za boljše medsebojno poznavanje med akterji na po -
dročju zagotavljanja civilne zaščite in humanitarne pomoči, vključno s tistimi 
iz sistema ZN za usklajevanje po sklopih;
(d) določi kontaktne točke za civilno zaščito v nacionalnih in regionalnih ura -
dih terenske mreže GD ECHO; prav tako naj – v sodelovanju z ESZD – določi 
kontaktne točke za civilno zaščito med osebjem delegacij EU v ogroženih 
državah. Za te kontaktne točke bi bilo treba zagotoviti redno usposabljanje 
o novostih v mehanizmu EUCP in pri postopkih za njegovo aktivacijo.
Ciljni rok za uresničitev: do konca leta 2017.
35 Zaključki in priporočila 
Priporočilo 4 – Preučitev možnih sprememb ureditev  
za napotitev epidemiologov
Za primer, če bi se Evropska unija v prihodnosti pri odzivanju na obsežne izredne 
razmere z zdravstvenimi posledicami zunaj Unije odločila za napotitev epide -
miologov prek mehanizma UCPM – in ob upoštevanju vodilne vloge Svetovne 
zdravstvene organizacije na tem področju –, naj Komisija in ECDC skupaj preučita 
možnosti za spremembe obstoječih upravnih in finančnih ureditev, s katerimi bi 
se olajšala hitra in fleksibilna napotitev.
Ciljni rok za uresničitev: do začetka leta 2018.
Priporočilo 5 – Krepitev odgovornosti z boljšim poročanjem
Da bi sebi in sodelujočim državam zagotovila informacije, s katerimi bi bilo 
mogoče dodatno izboljšati uspešnost, dodano vrednost in sprejetje mehanizma 
UCPM, naj Komisija:
(a) določi sklop ključnih kazalnikov uspešnosti v zvezi s tistimi deli odzivanja na 
nesreče, nad katerimi ima vpliv in za katere je odgovorna;
(b) razvije avtomatično pripravo statistike in poročil na podlagi podatkov iz 
sistema CECIS, da bo lahko primerjala odzive v različnih primerih aktivacije 
mehanizma in opredelila področja v mehanizmu, ki jih je treba izboljšati.
Ciljni rok za uresničitev:
Opredelitev ključnih kazalnikov uspešnosti: do konca prve polovice leta 2017.
Priprava statistike in poročil: konec leta 2018 (glej priporočilo 2).
To posebno poročilo je sprejel senat III, ki ga vodi Karel PINXTEN, član  
Evropskega računskega sodišča, v Luxembourgu na zasedanju 8. novembra 2016.
 Za Evropsko računsko sodišče
 Klaus-Heiner LEHNE
 Predsednik

36
 Priloge
Aktivacija mehanizma Unije na področju civilne zaščite pri nesrečah zunaj UnijePriloga  I
Activation of the Union Civil Protection Mechanism for disasters outside the Union
Prošnja za pomočPrimeri aktivacije mehanizma
Prevoz
Prostovoljni naborStrokovnjaki s področja civilne
zaščite
Ekipa EUCPSredstva/moduli StrokovnjakiERCC aktivira mehanizem UCPMZunaj EU
V EUSpremljanjeVnaprejšnje opozoriloProšnje za pomoč
229113
3734 %
66 %
CV
Vsi primeri aktivacije Geografska porazdelitev
Sodelujoče države
v sistemu CECIS predlagajo 
svoje strokovnjake.
Strokovnjaki lahko tvorijo ekipo 
EUCP ali so del ekipe UNDAC.ERCC izbere strokovnjake, 
ki jih predlagajo
sodelujoče države.V sistemu CECIS se objavi 
poziv za strokovnjake
s področja civilne zaščite. 
Moduli in ekipe se napotijo 
v prizadeto državo.Za sprejete ponudbe/ekipe se 
lahko organizira prevoz.Vložnik prošnje ponudbo
sprejme ali zavrne.Prošnja za 
pomoč
Podrobne potrebe se
objavijo v sistemu CECIS in 
čakajo na ponudbe. Sodelujoče države
v sistemu CECIS
ponudijo module in 
sredstva.Zgodi se nesreča!
Ekipe lahko sestavljajo uradnik za zvezo ERCC 
in več strokovnjakov s področja civilne zaščite iz sodelujočih držav. Med možne naloge ekipe EUCP spadajo:– usklajevanje modulov EU na terenu,– ocena potreb,– logistična podpora.Strokovnjake s področja civilne zaščite predlagajo sodelujoče države. Izbere, obvešča in napoti pa jih ERCC. Strokovnjaki lahko tvorijo ekipo EUCP ali pa so vključeni v ekipe UNDAC kot pridruženi člani.
Sodelujoče države lahko v prostovoljni nabor 
odredijo module 
za obdobje dveh let in izkoristijo:
– soﬁnanciranje stroškov prilagoditve,– ﬁnanciranje stroškov certiﬁkacije,– višjo stopnjo soﬁnanciranja prevoza (85 %).Mehanizem UCPM omogoča naslednje rešitve:– soﬁnanciranje stroškov prevoza  (po stopnji 55 %),– združevanje prevoznih sredstev,– storitev posrednika EU za prevoz.Od leta 2002 je bil mehanizem na področju civilne zaščite  229* krat aktiviran v načinu „prošnja za pomoč”, predvsem v primeru nesreč zunaj EU.  [*podatki iz novembra 2015]
Prošnjo za pomoč lahko pošlje:
– prizadeta država članica,
–  mednarodne organizacije (ZN, OPCW, IFRC, IOM).Prošnja za pomoč običajno zajema začetni seznam potreb.
Vir: Evropsko računsko sodišče.
37 Priloge 
Mehanizem Unije na področju civilne zaščite – odnosi med akterji odnosi med akterji 
na dan 31. avgusta 2016Priloga  II
UCPM – Relationships among the actors
GD HOME
[…]
[…]OXFAM
MSF
International 
Medical CorpsIFRC
IOM
Mednarodna
banka za
obnovo in razvojMednarodne organizacijeSodelujoče države
Delegacije EU
GD/uni00A0SANTEOCHA*Organizacije ZN
GD/uni00A0ECHO
Ponudijo module in strokovnjake.Prizadeta država
JRCGD MOVE
Krizna soba
EUM PCGD DEVCOERCC
ESZD
* prvi igralec sekretariata ZN
** Mednarodna organizacija za migracije je 16. septembra 2016 postala povezana organizacija ZNWFPSZO
Izmenjava
Informacij.Napotijo sprejete 
ponudbe.
– Vloži prošnjo za  module in 
strokovnjake.
– Pozove k napotitvi modulov.– Vloži prošnjo za pomoč.– Sprejeme/zavrne ponudbe.
Pripravijo poročilain zemljevide.
Humanitarni partnerji
(nevladne organizacije/ organizacije 
civilne družbe)Podpira operacije GD ECHO.– Vloži prošnjo za pomoč.– Vloži prošnjo za
strokovnjakeza ekipo UNDAC.
– Usklajevanje.
– Medsebojno 
opozarjanje.
– Izmenjava poročil.Usklajuje
prihod pomoči EU.
IzmenjavaInformacij.
– Usklajevanje z ukrepi humanitarne pomoči.– Izmenjava informacij.IzmenjavaInformacij. Sinergije
z drugimi
Instrumenti.Zagotavljajo speciﬁčno 
znanje.
Evropska komisija
Vir: Evropsko računsko sodišče.
38 Priloge Priloga  IIIPregled treh nesreč, ki jih je preučilo Sodišče
Ebola v Zahodni Afriki Potres v Nepalu Poplave v Bosni in Hercegovini
Vrsta krize Epidemija Potres Poplave/zemeljski plazovi
Začetek Marca 2014 25. aprila 2015 13.–15. maja 2014
Trajanje podpore  
na kraju samem22 mesecev ~ 3 tedne ~ 2,5 tedna
Prizadeta populacija> 28 000 primerov okužbe
> 11 200 smrtnih primerov800 000 prizadetih, 8 700 smrtnih 
primerov
2 200 ranjenih3 000 000 prizadetih
76 smrtnih primerov
Učinek krizeUničujoče posledice za varnost, zdravje 
in gospodarstvo celotne regije.Uničenih je bilo več vasi
> 510 000 uničenih hiš
> 286 767 poškodovanih hišVeč sto tisoč ljudi je izgubilo svoje 
vire preživljanja, poškodovana je bila 
ključna infrastruktura
Vložnik zahtevka  
za aktivacijo  
mehanizma EUCPSvetovna zdravstvena organizacija 
(SZO) prek ZN OCHANepalske oblastiMinistrstvo za varnost Bosne in 
Hercegovine
Datum sprožitve 
mehanizma EUCP14. avgusta 2014 26. aprila 2015 17. maja 2014
Sodelujoče države 
mehanizma UCPM, 
udeležene pri odzivu14 17 19
Vloga ZNOdziv je vodila SZO ob podpori UNME -
ER, EU, ZDA, VB, FR
Prisotna je bila ekipa UNDAC. Prisotna je bila ekipa UNDAC in 
aktiviran sistem ZN za usklajevanje po 
sklopih.Ekipa UNDAC ni bila prisotna, sistem 
za usklajevanje po sklopih uradno ni 
bil aktiviran, čeprav so bile uspešno 
vzpostavljene podobne strukture.
Glavni  
mednarodni akterjiSZO, UNMEER, projektna skupina EU 
za ebolo (glavnina: GD ECHO, DEVCO, 
SANCO, MOVE, ECDC, ESZD), ZDA, VB, FR, 
Zdravniki brez meja, druge nevladne 
organizacije in dvostranski donatorjiZdruženi narodi (OCHA, UNDAC, UNICEF, 
Svetovni program za hrano), Relief 
International, dvostranski donatorji, 
nevladne organizacijeZN, Mednarodna banka za obnovo in 
razvoj, dvostranski donatorji, Rdeči 
križ, EUFOR, nevladne organizacije
Napotena ekipa EUCP4 strokovnjaki ekipe EUCP (kot člani 
ekipe UNDAC)
1 regionalni logistični koordinator GD 
ECHO3 uradniki za zvezo ERCC
10 strokovnjakov ekipe EUCP2 uradnika za zvezo ERCC
10 strokovnjakov ekipe EUCP
1 tehnični asistent GD ECHO
Pomoč, ponujena prek 
mehanizma EUCP •Pomoč v obliki hrane, kompleti za 
medicinsko pomoč itd.
 •Odeje in klor
 •Mobilni laboratoriji, centri za 
zdravljenje
 •Rešilci in poljske bolnišnice
 •Logistična podpora, zračni tran -
sport, ladje mornarice
 •Medicinska evakuacija •Ekipe za iskanje in reševanje, bazni 
tabori
 •Moduli za čiščenje vode
 •Medicinske ekipe
 •Šotori, odeje, spalne vreče, 
zavetišča •Vodne črpalke
 •Enote za čiščenje vode
 •Vreče s peskom
 •Pomoč v obliki hrane
 •Helikopterji, reševalni čolni
 •Šotori,·odeje, grelniki, brisače
39 Priloge Priloga  IVNapotitev epidemiologov EU v Gvinejo
Viri: SZO, ECDC, Evropsko računsko sodišče.02468101214161820
0501001502002503002014–T1 12014–T1 22014–T1 32014–T1 42014–T1 52014–T1 62014–T1 72014–T1 82014–T1 92014–T2 02014–T2 12014–T2 22014–T2 32014–T2 42014–T2 52014–T2 62014–T2 72014–T2 82014–T2 92014–T3 02014–T3 12014–T3 22014–T3 32014–T3 42014–T3 52014–T3 62014–T3 72014–T3 82014–T3 92014–T4 02014–T4 12014–T4 22014–T4 32014–T4 42014–T4 52014–T4 62014–T4 72014–T4 82014–T4 92014–T5 22015–T0 22015–T0 32015–T0 42015–T0 52015–T0 82015–T0 92015–T1 02015–T1 12015–T1 32015–T1 42015–T1 52015–T1 62015–T1 72015–T1 82015–T1 92015–T2 02015–T2 12015–T2 22015–T2 32015–T2 42015–T2 52015–T2 62015–T2 72015–T2 82015–T2 92015–T3 02015–T3 12015–T3 22015–T3 32015–T3 42015–T3 62015–T3 82015–T4 02015–T4 12015–T4 22015–T5 22015–T5 3povprečno število epidemiologov na terenu
potrjeni primeri ebole (vir: SZO)
koledarski tedenGvineja – število primerov ebole v primerjavi s številom epidemiologov na terenu
primeri ebole epidemiologi na terenu
40 Priloge Priloga  VČasovni potek dogodkov pri izbruhu ebole v obdobju 2014–2015
05001 0001 5002 000T11T12T13T14T15T16T17T18T19T20T21T22T23T24T25T26T27T28T29T30T31T32T33T34T35T36T37T38T39T40T41T42T43T44T45T46T47T48T49T50T51T52T01T02T03T04T05T06T07T08T09T10T11T12T13T14T15T16T17T18T19T20T21T22T23T24T25T26T27T28T29T30T31T32T33T34T35T36T37T38T39Luksemburška letala za medicinsko evakuacijo so operativna.
Prva medicinska evakuacija s sredstvi iz prostovoljnega nabora.
Imenovanje nove Evropske komisije.
Imenovanje koordinatorja EU za ebolo.
Skupni obisk Komisarjev v prizadetih državah.
OCHA zaprosi EUCP za zdravstvene ekipe in medicinsko evakuacijo.
ECDC napoti prvega epidemiološkega strokovnjaka
(preko GOARN).
Aktivacija mehanizma UCPM.
Druga misija plovila Karel Doorman.
Prva medicinska evakuacija s Phoenixom.
Luksemburg začne prilagoditev dveh letal za medicinsko evakuacijo EU.Prvo osebje ECDC je napoteno.
Prva misija plovila Karel Doorman.
2014 2015
Potrjeni primeri ebole na teden
Drseče povprečje treh obdobij (potrjeni primeri ebole na teden)
Mednarodni dogodek
Odziv EUOrganizacija Zdravniki brez meja razglasi,
da izbruh ebole ni več pod nadzorom.
Prvo usklajevalno 
srečanje v zvezi z ebolo pod vodstvom GD ECHO. Napotitev prvega mobilnega laboratorija EU (EMLab).Laboratorij BE napoten iz prostovoljnega nabora.
SZO razglasi epidemijo za izredne razmere
mednarodnih razsežnosti na področju javnega zdravja.Vzpostavitev ekipe UNMEER.Ustanovitev projektne skupine za ebolo.
Odobritev standardnih operativnih postopkov za medicinsko evakuacijo EU.
Podpis memoranduma o soglasju z ZDA za Phoenix.
Viri: SZO, Evropska komisija, Evropsko računsko sodišče.
41 Odgovori Komisije
Povzetek
VI
Komisija se strinja s konstruktivnim pristopom Računskega sodišča, ki predlaga možnosti za izboljšanje. To poročilo 
vsebuje pragmatična priporočila, ki bodo, ko se bodo izvajala, prispevala k temu, da bo mehanizem Unije na po-  
dročju civilne zaščite (v nadaljnjem besedilu: mehanizem UCMP) povečal zmogljivost sodelujočih držav, in izboljšala 
zagotavljanje reševanja in pomoči ljudem v stiski.
VII
Komisija sprejema vsa priporočila.
Uvod
Okvir 1 – Opis prostovoljnega nabora
Od 1. oktobra 2016 je šestnajst držav članic registriralo (oziroma registracija zanje še poteka) skupaj 78 virov za odziv 
v prostovoljni nabor.
Vire ali zmogljivosti so prispevale Belgija, Češka republika, Francija, Finska, Danska, Nemčija, Grčija, Italija, Luksem -
burg, Nizozemska, Poljska, Romunija, Slovaška, Slovenija, Španija in Švedska. Zmogljivosti iz prostovoljnega nabora 
so bile do zdaj napotene v osmih primerih, vključno z odzivi na izbruh ebole, izbruh rumene mrzlice leta 2016, 
gozdne požare znotraj držav članic EU, popotresni Ekvador leta 2016 in Haiti po orkanu Matthew iz leta 2016.
Te operacije so zajemale opremo za čiščenje vode, letala za gašenje gozdnih požarov, javnozdravstvene in mobilne 
laboratorije ter ekipe za tehnično pomoč in podporo. Te operacije dokazujejo dodano vrednost nabora ter kažejo na 
to, da se bodo sredstva iz nabora uporabljala vedno pogosteje.
Opažanja
18
Komisija je leta 2016 začela uporabljati način vnaprejšnjega opozorila, vsakič kadar se takšni znaki zaznajo ali pred -
vidijo, pri čemer zlasti ocenjuje sprožitev predopozorilnega signala, kadar se v sistemu GDACS pojavi rdeči signal 
(in ki potrjuje tudi potencialne humanitarne posledice). Način vnaprejšnjega opozorila je bil do zdaj uporabljen več 
kot dvanajstkrat. Na primer za potres v Ekvadorju (aprila 2016, nenadna naravna nesreča) je bil predopozorilni signal 
sprožen skoraj dve uri pred prošnjo ZN za strokovno mnenje in 16 ur pred prošnjo prizadete države. Podobno je bil 
med orkanom Matthew na Haitiju (oktober 2016, postopna naravna nesreča) predopozorilni signal sprožen 1,5 dni 
pred prošnjo prizadete države.
21
Ta pristop se je uporabil pri potresu v Ekvadorju (april 2016), ko so bile sodelujoče države obveščene o napotitvi ekip 
EUCP dve uri preden so ekipe za iskanje in reševanje ponudile pomoč in je bila njihova pomoč sprejeta.
Odgovori Komisije 42
Skupni odgovor na odstavka 23 in 24
Odbor za civilno zaščito je ustanovil posebno skupino za politiko usposabljanja, da se posvetuje o profilih strokov -
njakov ekip EUCP in njihovih funkcijah znotraj ekip. Vendar se je odbor strinjal, da bo Komisija v prvi polovici leta 
2017 namesto registracij posameznih strokovnjakov predložila drug predlog glede morebitne registracije kategorij 
strokovnjakov v prostovoljni nabor.
25
V novem ciklu usposabljanja, ki se je začel maja 2016, je Komisija v programih usposabljanja začela izvajati načelo, 
v skladu s katerim kandidate za ekipe EUCP ocenijo izvajalci usposabljanja, na koncu usposabljanja pa prejmejo 
povratne informacije. Poleg tega lahko nacionalni koordinator za usposabljanje zaprosi za ocenjevalne obrazce za 
posameznega strokovnjaka z istim državljanstvom.
29
Ker so se vnaprej načrtovana sredstva leta 2016 znatno povečala, je pričakovati, da se bo v prihodnosti znatno pove -
čala uporaba prostovoljnega nabora. Vendar obstajajo tudi nesorazmerja, zato bo Komisija v prihodnjih mesecih 
sprejela sporočilo o zmogljivostih v prostovoljnem naboru.
38
Komisija je na podlagi nedavnih izkušenj, pridobljenih od Centra za usklajevanje nujnega odziva, podprla postopno 
stopnjevanje tesne koordinacije in sodelovanja med EUCP in instrumenti humanitarne pomoči. Akterji Komisije, 
vključeni tako v civilno zaščito kot v humanitarno pomoč, vključno s tistimi na terenu, so na regionalnih seminarjih 
in seminarjih na sedežu med drugim razpravljali o različnih formalnih mehanizmih.
40
Izboljšano sodelovanje in koordinacija med terensko mrežo ekip EUCP in terensko mrežo za humanitarno pomoč 
sta omogočila, da je bila na primer med nedavno aktivacijo mehanizma UCPM med orkanom Matthew na Haitiju 
(oktober 2016) večina potreb opredeljena prek Komisijine lastne mreže za humanitarno pomoč. Vendar se Komisija 
strinja, da mora obveščanje kolegov v terenskih uradih ECHO in delegacijah EU postati bolj sistematično.
50
Ker je Komisija že navedla, da bi morala biti sposobnost opravljanja funkcije „pregleda pomoči“ preoblikovana v tes -
nem sodelovanju uporabnikov, se je odbor za civilno zaščito na 12. sestanku junija 2016 odločil, da bo sklical sejo 
usmerjevalne skupine za CECIS, da se obravnavajo in uredijo tovrstne prošnje.
51
Povezava v realnem času med sistemom EDRIS in CECIS je zdaj uvedena v sistemu CECIS. Vsa dejanja za civilno zaš -
čito in humanitarno pomoč, ki se sprejmejo v kriznem času in imajo skupni imenovalec, je zdaj mogoče prikazati na 
enem ekranu. Ta sposobnost opravljanja funkcije sistema EDRIS je bila izdana še leta 2016.
Odgovori Komisije 43
52
Čeprav je varnost sistema CECIS za sodelujoče države resnično in trajno zaskrbljujoča, je bilo v osnutku delovnega 
programa za civilno zaščito za leto 2017 navedeno, da se bo raziskala možnost za razvoj vmesniških spletnih storitev 
ali spletne strani, da bi se informacije iz sistema CECIS izvozile v druga informacijska orodja Centra za usklajevanje 
nujnega odziva.
53
Ker je Komisija že navedla, da bi moral biti register CECIS preoblikovan v tesnem sodelovanju uporabnikov, se je 
odbor za civilno zaščito na 12. sestanku junija 2016 odločil, da bo sklical sejo usmerjevalne skupine za CECIS, da se 
obravnavajo in uredijo tovrstne prošnje.
54
Osnutek delovnega programa za civilno zaščito za leto 2017 predvideva, da se v sistemu CECIS aktivira hitrejši 
postopek za prevoz in zmanjša upravni potek dela pri prošnjah za podporo.
66
Za vzpostavitev funkcionalnega in varnega evakuacijskega postopka je bilo potrebnega veliko prizadevanja, pri 
čemer so bile zdravstvene in logistične potrebe pacienta povezane z varnostjo zrakoplova in pilotov ter sprejemno 
zmogljivostjo zdravstvenega subjekta.
Skupni odgovor na odstavke 67–69
Komisija priznava ugotovitve in bo v celoti uporabila priporočila za obravnavo te težave, poleg že načrtovanega 
razvoja v naslednjih letih za izboljšanje uporabnosti in učinkovitosti sistema CECIS.
Zaključki in priporočila
73
Registracija sredstev v prostovoljni nabor se je znatno povečala v drugi polovici leta 2016. Od 1. oktobra 2016 je bilo 
registriranih (oziroma zanje registracija še poteka) 78 virov.
74
Komisija se strinja s konstruktivnim pristopom Računskega sodišča, ki je predlagalo možnosti za izboljšanje. To 
poročilo vsebuje pragmatična priporočila, ki bodo, ko se bodo izvajala, prispevala k temu, da bo mehanizem UCMP 
povečal zmogljivost sodelujočih držav, in izboljšala zagotavljanje reševanja in pomoči ljudem v stiski. Poleg tega bo 
Komisija izkoristila inovacije v zakonodaji in vzpostavila mehanizem UCPM za povečanje uporabe virov, kadar bo to 
potrebno.
Priporočilo 1
Komisija sprejema to priporočilo .
Odgovori Komisije 44
Priporočilo 2
Komisija sprejema to priporočilo. Za prihodnja leta se načrtuje znaten razvoj za izboljšanje uporabe sistema CECIS 
na različnih področjih. Te točke bo obravnavala usmerjevalna skupina / skupina uporabnikov in določila svoje pred -
nostne naloge.
Priporočilo 3
Komisija sprejema to priporočilo .
Priporočilo 4
Komisija sprejema to priporočilo .
Priporočilo 5
Komisija sprejema to priporočilo .
KAKO DO PUBLIKACIJ EVROPSKE UNIJE
Brezplačne publikacije:
  en izvod:  
na spletni strani EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  več kot en izvod ter plakati in zemljevidi:  
pri predstavništvih Evropske unije (http://ec.europa.eu/represent_sl.htm), 
pri delegacijah v državah, ki niso članice EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sl.htm),  
pri službi Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sl.htm) ali  
s klicem na telefonsko številko 00 800 6 7 8 9 10 11 (brezplačna številka za celotno EU) (*).
(*)  Informacije so brezplačne, kakor tudi večina klicev (nekateri operaterji, telefonske govorilnice ali hoteli lahko klic zaračunajo).
Publikacije, ki so naprodaj:
 na spletni strani EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Dogodek Datum
Sprejetje revizijskega memoranduma / začetek revizije 24.11.2015
Osnutek poročila uradno poslan Komisiji (ali drugemu revidirancu) 28.9 .2016
Sprejetje končnega poročila po razčiščevalnem postopku 8.11.2016
Prejeti uradni odgovori Komisije (ali drugega revidiranca) v vseh jezikih 7.12. 2016
Nesreče se lahko zgodijo kjer koli in kadar koli. Ko se 
nesreča pripeti – bodisi naravna bodisi taka, ki jo povzroči 
človek –, mora biti odziv nanjo hiter. Dobro obvladovanje 
nesreč rešuje življenja, uspešno usklajevanje med 
različnimi posredovalci pa je ključno za uspešen odziv. 
Mehanizem Unije na področju civilne zaščite (UCPM)  
je bil ustanovljen za spodbujanje hitrega in uspešnega 
operativnega usklajevanja med nacionalnimi službami 
civilne zaščite, pri katerem ima Komisija pomembno vlogo 
olajševanja usklajevanja. Sodišče je preučilo, ali je Komisija 
z mehanizmom UCPM uspešno olajševala usklajevanje 
med tremi nedavnimi mednarodnimi nesrečami: 
poplavami v Bosni in Hercegovini (2014), izbruhom ebole 
v Zahodni Afriki (2014–2015) in potresom v Nepalu (2015). 
Prišlo je do zaključka, da je bila Komisija v svoji 
usklajevalni vlogi od začetka leta 2014 na splošno uspešna. 
Navedlo je več priporočil za dodatno izboljšanje delovanja 
mehanizma UCPM med odzivi.
EVROPSKO  
RAČUNSKO
SODIŠČE