[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 7.4.2011

COM(2011) 182 konč.

2011/0072 (NLE)

Predlog

SKLEP SVETA

o zagotovitvi preventivne srednjeročne finančne pomoči EU Romuniji

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Uvod

Romunski organi so 6. marca 2009 zaprosili EU za srednjeročno finančno pomoč ter Mednarodni denarni sklad (v nadaljnjem besedilu: MDS) in Svetovno banko za dodatno dopolnilno pomoč zaradi znatno povečanega strahu pred tveganjem med svetovno gospodarsko krizo, katerega posledice so manjši prilivi kapitala, pritiski na devizni tečaj in vedno bolj omejen dostop do trga obveznic za zadolževanje javnega sektorja. Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je skupaj s predsedstvom Sveta 9. marca 2009 razglasila, da je EU pripravljena sodelovati z MDS pri usklajenem finančnem svežnju, s katerim bi se podprla vzdržnost plačilne bilance v Romuniji. Vendar je bilo poudarjeno, da bo finančna pomoč pogojena z izvajanjem podpornega programa politike. Ta program, ki je bil Komisiji in MDS poslan 28. aprila 2009 v obliki pisma o nameri, je bil osredotočen na ublažitev učinkov izrazitega zmanjšanja prilivov zasebnega kapitala in hkrati na izvajanje političnih ukrepov za obvladovanje zunanjih in fiskalnih neravnovesij ter krepitev finančnega sektorja. Na podlagi usklajenega finančnega svežnja, podprtega s tem programom, so se matične institucije devetih največjih bank v tuji lasti, ki so bile ustanovljene v Romuniji, v okviru pobude za usklajevanje evropskih bank zavezale k ohranjanju svoje skupne izpostavljenosti do Romunije na visoki ravni. Svet Evropske unije je 6. maja 2009 v povezavi z aranžmajem MDS „stand-by“ v višini 11,4 milijarde SDR, ki je bil odobren 4. maja 2009, ter dodatno pomočjo Svetovne banke, EIB in EBOR v višini do 2 milijard EUR Romuniji odobril vzajemno pomoč in zagotovil srednjeročno finančno pomoč EU v višini do 5 milijard EUR.[1] Evropska unija in Romunija sta 23. junija 2009 sklenili memorandum o soglasju, v katerem so bili natančno določeni konkretni politični ukrepi, ki naj bi se izvajali v programskem obdobju in pred izplačilom vsakega od petih obrokov posojila EU.

Službe Komisije so med oktobrom 2009 in februarjem 2011 izvajale misije pregledov za oceno napredka v zvezi s pogoji, na katere je vezana srednjeročna finančna pomoč EU. Na podlagi ugotovitev teh misij je Komisija sklenila, da so bili pogoji za izplačilo petih obrokov posojila EU na splošno izpolnjeni. Med prvim in petim obrokom so bili memorandumu o soglasju priloženi skupno štirje dodatki, ki so odražali učinek sprememb v gospodarskem okolju in dodatnih ukrepov strukturne reforme.

Po obsežnih razpravah s službami Komisije in osebjem MDS med misijo, ki je potekala od 25. januarja do 8. februarja 2011 v Bukarešti, so romunski organi 17. februarja 2011 zaprosili za preventivno srednjeročno finančno pomoč EU v višini do 1,4 milijarde EUR, s katero bi se lahko še naprej izvajal vladni program gospodarskih reform. Nova pomoč bi se tako kot prejšnja zagotovila v povezavi z aranžmajem MDS „stand-by“ v višini 3,09 milijarde SDR, ki bi ga Romunija prav tako obravnavala kot preventivnega, in posojili Svetovne banke. Zato bi se s skupaj zagotovljeno preventivno pomočjo lahko ustrezno obravnavali preostale resne grožnje plačilni bilanci Romunije ter s tem povezana tveganja v zvezi z gospodarsko in finančno stabilnostjo za Romunijo in njene glavne trgovinske partnerje v EU.

Makroekonomski razvoj in obeti

Po 7,1-odstotnem padcu BDP v letu 2009 in dodatnem 1,3-odstotnem padcu v letu 2010 je vedno več pozitivnih znakov, ki kažejo na povečevanje zaupanja in izboljševanje dejavnosti. Podatki iz zadnje raziskave potrjujejo trend povečevanja gospodarskega zaupanja. Industrijska proizvodnja se je v letu 2010 povečala za 5,5 %. Podobno se je število novih industrijskih naročil v drugi polovici leta 2010 v povprečju povečalo za 25 % v primerjavi s predhodnim letom. Obseg izvoza se še naprej vztrajno povečuje (za 27,3 % v letu 2010 v vrednosti RON). Medtem ko se je obseg gradbene dejavnosti v decembru 2010 močno povečal, na trgovino na drobno še vedno vplivata povišanje DDV in znižanje plač v javnem sektorju. Zmerna rast plač (povprečna neto mesečna plača se je v decembru povišala za 1,3 % v primerjavi s predhodnim letom) izraža izboljšave na trgu dela in bo spodbudila potrošnjo. Čeprav se je število registriranih brezposelnih v januarju 2011 še naprej zmanjševalo, se bo stopnja brezposelnosti v prvi polovici leta verjetno povečala zaradi učinka novih obveznosti v zvezi z registracijo za brezposelne osebe.

Pričakuje se, da se bo trend v gospodarstvu leta 2011 spremenil, pri čemer se napoveduje, da se bo realni BDP povečal za 1,5 %. Po velikem zmanjšanju naložb podjetij v letih 2009 in 2010 bi se te morale povečati, saj se povečuje zunanje povpraševanje, stopnje izkoriščenosti zmogljivosti v proizvodnem sektorju pa so skoraj dosegle ravni iz leta 2008, ki so bile najvišje v zgodovini. Pričakuje se, da bosta velik izvoz in povečanje števila industrijskih naročil podjetja spodbudila k naložbam, tudi če je tveganje še vedno precej visoko. Gradnja stanovanjskih objektov bo verjetno še naprej omejena, ker kreditna dejavnost ostaja nizka, pri čemer se pričakuje, da se bodo cene nepremičnin še dodatno stabilizirale. Pričakuje se, da se bo potrošnja gospodinjstev po znatnem znižanju v letih 2009 in 2010 to leto počasi povečala, spodbudila pa jo bo prilagoditev plač navzgor v javnem sektorju (za 15 % po 25-odstotnem znižanju julija 2010) in industriji, kjer se je dejavnost znatno povečala. Močnejše zvišanje preprečujejo stalno fiskalno omejevanje, visoko razmerje odplačevanja dolga in prihodka ter omejeno povečanje posojil gospodinjstev zaradi visoke stopnje slabih posojil v majhnih bančnih poslih. Za leto 2012 je napovedana 4-odstotna realna gospodarska rast. Pričakuje se, da se bo rast postopoma širila, pri čemer bo imelo domače povpraševanje odločilno vlogo pri oživitvi gospodarstva. Izdatki za zasebno potrošnjo se bodo verjetno povečali hitreje zaradi izboljšanja bilanc stanja gospodinjstev na podlagi dodatnih zvišanj plač in dodatnega povečanja stopenj zaposlenosti.

Inflacija je najvišjo vrednost dosegla decembra 2010, in sicer 8,0 % (medletna ocena), zaradi znatnih povišanj na področju posrednega obdavčenja. To je precej nad ciljno stopnjo inflacije, in sicer 3,5 % ± 1 odstotna točka, ki jo je za konec leta 2010 določila Narodna banka Romunije (v nadaljnjem besedilu: NBR). V prvi polovici leta 2010 je bila inflacija visoka zaradi višjih trošarin za tobačne izdelke in višjih cen goriva, pri čemer je povprečna letna inflacija znašala 4,5 %, inflacija harmoniziranega indeksa cen življenjskih potrebščin pri nespremenjenih davkih pa je znašala približno 2 %. V tretjem četrtletju se je inflacija povečala na 7,5 % zaradi povišanja DDV in cen živil. Pričakuje se, da se bo v drugi polovici leta 2011 inflacija postopoma vrnila v okvir ciljne vrednosti, ki jo je določila NBR (3,0 % ± 1 odstotna točka), ker učinki cen, povezani z zvišanji posrednih davkov, počasi izginjajo.

NBR od maja 2010 ohranja ključno obrestno mero stabilno. Kljub temu so bile v zadnjih mesecih kratkoročne obrestne mere zaradi izjemne likvidnosti na medbančnem trgu veliko nižje kot ključna obrestna mera NBR. Kljub upadanju obrestnih mer na denarnih trgih rast posojil zasebnemu sektorju še vedno ostaja nizka zaradi neugodnih cikličnih pogojev in strožjih standardov bančnih posojil. Monetarna politika se še naprej sooča z zahtevnimi izzivi, zlasti ponavljajočimi se prekoračitvami ciljnih vrednosti inflacije. Previden pristop NBR k sproščanju monetarne politike v drugi polovici leta 2010 je bil utemeljen zaradi možnih sekundarnih učinkov visoke inflacije, povezane z DDV. Za realnejša pričakovanja glede inflacije bo NBR nadaljevala z aktivno komunikacijsko politiko.

Javne finance

Proračunski primanjkljaj je v letu 2010 znašal 6,5 % BDP v denarni vrednosti, kar je nad ciljnim primanjkljajem, in sicer 6,8 % BDP. Prihodki so se v letu 2010 povečali za 7,2 % ter izražajo dodaten prihodek zaradi povišanja stopnje DDV na 24 % in iz trošarin ter nedavčnih prihodkov, ki so se povečali za 28,2 %. V nasprotju s tem so se prihodki od davka od dobička v letu 2010 znižali za 17,4 % zaradi zapoznelega učinka krize. Poleg tega so se tudi prispevki za socialno varnost in davek na prihodek zmanjšali za 4,5 % in 3,2 %. Nominalni izdatki so se leta 2010 povečali za 4,2 % zaradi povišanj v drugih transferjih, socialnem varstvu ter na področju blaga in storitev. Zadnje se lahko delno pojasni z odplačevanjem zaostankov v plačilih v zdravstvenem sektorju v vrednosti 2 milijard RON v septembru. Znižanja izdatkov so bila največja na področju kapitalske porabe, kjer so se v letu 2010 zmanjšali za 11,7 %, sledili so odhodki za zaposlene, ki so se zmanjšali za 8,6 %, in subvencije, ki so bile nižje za 6,7 %.

Službe Komisije predvidevajo, da je Romunija dosegla tudi ciljni primanjkljaj na podlagi ESR za leto 2010, vendar je treba to v naslednjih mesecih še potrditi. Kljub temu je treba opozoriti, da se bo zaradi prerazvrstitve več podjetij v državni lasti v sektor države septembra 2010 in aprila 2011 s strani Eurostata primanjkljaj povečal za vsaj 0,5 % BDP, dokler ne bo primanjkljaj zadevnih podjetij v državni lasti odpravljen. Odvisno od javnofinančnega stanja v letu 2011 bo zaradi tega morda potrebna prilagoditev ciljnega primanjkljaja za leto 2011, pri kateri se bodo te razmere upoštevale. Tako bodo v zvezi s tem morda potrebna dodatna prizadevanja, da bo leta 2012 v skladu z veljavnimi priporočili Sveta v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem dosežen primanjkljaj, ki bo nižji od 3 % BDP na podlagi ESR.

Zaostanki v domačih plačilih so bili do konca leta 2010 zmanjšani, organi pa so se zavezali, da jih bodo ohranjali na nizki ravni celo leto 2011. Zaostanki v domačih plačilih (starejši od 90 dni) so konec leta 2010 skupaj znašali 1, 1 milijarde RON (0,2 % BDP), kar je manj kot konec leta 2009, ko so znašali 1,6 milijarde RON (0,3 % BDP). Do zaostankov v plačilih prihaja zlasti na lokalni ravni države (približno 84 % vseh zaostankov v plačilih konec leta 2010) in v manjšem obsegu v zdravstvenem sektorju, vključno z bolnišnicami. Čeprav je zaostanke v plačilih na lokalni ravni države težje nadzorovati, bi se moralo stanje z novim zakonom o financah na lokalni ravni države, ki je začel veljati 1. januarja 2011, izboljšati. Po odplačilu zaostankov v plačilih v zdravstvenem sektorju v višini 2 milijard RON (0,4 % BDP) septembra 2010 je njihova raven nizka, razen v bolnišnicah.

Dodatna reforma zdravstvenega sektorja bo ključna za dolgoročno preprečevanje ponovnih zaostankov v plačilih na tem področju. Cilj je zagotoviti učinkovit zdravstveni sistem, ki deluje v okviru dodeljenih proračunskih sredstev. Ukrepi, ki se izvajajo in ki se bodo izvajali, vključujejo uvedbo sistema doplačevanja na podlagi ugotovljenega premoženjskega stanja, odpravo obveznega sklepanja pogodb z vsemi bolnišnicami, ki velja za zdravstveni sklad, in reformo paketa javno zagotovljenih storitev, da se izključi kritje nenujnih zdravstvenih storitev. Svetovna banka zagotavlja tehnično pomoč v zvezi s temi zadevami in jo bo zagotavljala tudi v prihodnosti. Poleg tega bo ministrstvo za finance spremljalo agregatne podatke za proračune bolnišnic, da bodo skladni z načrtovanimi javnofinančnimi izdatki. Če ne bodo skladni, bo skupaj za ministrstvom za zdravje sprejelo ukrepe, da se prepreči kopičenje zaostankov v plačilih na ravni bolnišnic.

Organi si še naprej prizadevajo, da bi leta 2011 proračunski primanjkljaj znašal 4,4 % BDP v denarni vrednosti (kar je manj kot 5 % BDP na podlagi ESR). Sprejeli in uzakonili so proračun za leto 2011 ter srednjeročno proračunsko strategijo za obdobje 2011–2013. Kar zadeva prihodke, bodo vsi glavni davki ostali nespremenjeni, da se zagotovi predvidljivost. Kar zadeva izdatke, so sredstva za plače v proračunu omejena na 39 milijard RON, kar ne vključuje prispevkov za socialno varnost za vojaško dejavnost (1,6 milijarde RON), ki jih bo država zaradi novega zakona o pokojninah plačevala od tega leta. Po začasnem nujnem 25-odstotnem znižanju plač v javnem sektorju sredi leta 2010, ki je bilo potrebno za ustrezno zmanjšanje proračunskega primanjkljaja, so se plače v javnem sektorju povišale za 15 % v primerjavi z njihovo ravnjo iz decembra 2010. Vendar je bilo to povišanje izravnano z ukinitvijo 13. plače in regresa za letni dopust. Poleg tega se je število zaposlenih v javnem sektorju zmanjšalo za 20 000 več, kot bi bilo potrebno glede na skupna sredstva za plače. Drugi ukrepi, vključeni v proračun za leto 2011, zajemajo ohranitev zamrznitve pokojnin, nadaljnje zmanjševanje števila zaposlenih v javnem sektorju s politiko nadomestitve le enega od sedmih odhajajočih zaposlenih in ukinitev subvencij za gretje. Poleg tega bi moral biti z reformo pokojninskega sistema skupaj z zakonom o poenotenih plačah in preoblikovanju zdravstvenega sektorja ustvarjen velik prihranek.

Organi si bodo tudi za leto 2012 prizadevali, da bi bil njihov primanjkljaj nižji od 3 % BDP na podlagi ESR, vendar bodo potrebni dodatni ukrepi. Gospodarske napovedi Komisije iz jeseni 2010, ki temeljijo na predpostavki o nespremenjeni politiki, so že pokazale potrebo po dodatnem prizadevanju v višini 0,5 % BDP. Vendar bodo morda potrebni tudi pomembnejši ukrepi zaradi prerazvrstitve podjetij v državni lasti, ki so ustvarjala izgubo, v sektor države, zaradi česar bo verjetno potrebno skupno dodatno prizadevanje za prilagoditev v višini 1 % BDP. Prav tako bo treba preučiti nadaljnje omejevanje izdatkov, vključno s plačami in bonusi.

Cilj predlaganega preventivnega programa bo tudi dodatna okrepitev sistema za upravljanje proračuna. Izvajanje zakona o fiskalni odgovornosti in sprejetje srednjeročne fiskalne strategije bi morala prispevati k izboljšanju postopka priprave proračuna. Poleg tega je treba izboljšati načrtovanje investicijskih izdatkov na centralni ravni države. Čeprav so javna proračunska sredstva za kapitalsko porabo precejšnja (za leto 2011 je namenjenega 7,2 % BDP), so rezultati bolj slabi, kar kaže, da so bile te naložbe precej neučinkovite. Poleg tega se je v prejšnjih letih začelo zelo veliko število investicijskih projektov brez zagotovitve potrebnih sredstev za njihovo dokončanje. Zato so sredstva, ki so trenutno na voljo za kapitalsko porabo, slabo razporejena na (pre)veliko število nedokončanih projektov. Delovna skupina pod vodstvom predsednika vlade bo pripravila seznam prednostnih investicijskih projektov, za katera bo v naslednjih 3–5 letih na voljo financiranje v višini, ki bo določena v posodobljeni fiskalni strategiji za obdobje 2011–2014. Poleg tega se bosta izboljšala spremljanje in ocenjevanje investicijskih projektov na centralni ravni države z okrepitvijo enote za spremljanje javnih naložb pri ministrstvu za javne finance in izboljšanjem zbirke podatkov o kapitalskih naložbah, ki jo upravlja ministrstvo. Morda bo potrebna tudi tehnična pomoč držav članic EU. Ministrstvo za javne finance bo pripravljalo četrtletna poročila vladi o stanju tekočih in načrtovanih investicijskih projektov, pri čemer bo vlada ta poročila obravnavala in sprejela ukrepe za odpravo morebitnih fiskalnih odstopanj ali drugih težav v zvezi z izvrševanjem proračuna. Poleg tega se bo na področju kapitalske porabe postopoma prešlo z naložb, ki se v celoti financirajo z domačimi sredstvi, na naložbe, ki se sofinancirajo s sredstvi EU, kar bi prav tako moralo prispevati k boljšemu črpanju sredstev EU.

Finančni trgi

Romunski finančni trgi so od sredine leta 2010 dobro delovali, čeprav so razmere še vedno negotove. Zdi se, da so imeli stalni pretresi na obrobju euroobmočja majhen neposreden vpliv na romunske trge. Finančne težave so bile ublažene z izboljšanjem pričakovanj na svetovnem trgu in v določenem obsegu s pričakovanjem nadaljevalnega programa EU/MDS za Romunijo. V zadnjih mesecih je bil menjalni tečaj stabilen in je znašal približno 4,20–4,30 RON/EUR. Potem ko so do sredine leta 2010 razmiki kreditnih zamenjav za državne dolžniške instrumente dosegli vrhunec z malo nad 400 bazičnimi točkami, je njihova vrednost od oktobra 2010 približno 300 bazičnih točk (nižja kot v Grčiji, na Irskem, Portugalskem in Madžarskem). Borzni indeks BET je bil v četrtem četrtletju leta 2010 bolj ali manj nespremenjen, v januarju pa je ponovno zrasel. Donosnost na dražbah domačih enoletnih zakladnih menic je v januarju in februarju 2011 padla precej pod 7 % na leto, kar kaže na nižje stroške refinanciranja za proračun kot v večini leta 2010. Dobičkonosnost bančnega sektorja je bila manjša zaradi poslabšanja kakovosti sredstev. Delež slabih posojil se je do konca leta 2010 povečal na 11,9 % v primerjavi s 7,9 % konec leta 2009. Zaradi trendov pri oslabljenih sredstvih je dobičkonosnost bančnega sektorja manjša, do konca leta pa je sektor ustvaril neto izgubo (donosnost kapitala je bila negativna, in sicer –1 %). Kljub temu so banke ohranile zadostne kapitalske rezerve, pri čemer je bil količnik kapitalske ustreznosti za sistem nad 14 %. Kljub temu da je bila od oktobra 2010 zaveza o izpostavljenosti zmanjšana na 95 % ravni iz marca 2009, so matične banke, vključene v pobudo za usklajevanje evropskih bank („dunajska pobuda“), svojo izpostavljenost ohranile na ravni, podobni ravni iz marca 2009 (98 % od konca januarja 2011).

Plačilna bilanca in zunanje finančne zahteve

V sedanjem stanju sredstev na računu je vknjižen primanjkljaj v višini 4,2 % BDP v letu 2010. Prilivi zasebnega kapitala se postopoma povečujejo. To je omogočilo, da so se devizne rezerve kopičile hitreje, kot se je pričakovalo, in so zdaj na zadovoljivih ravneh (približno 130 % kratkoročnega dolga). Po sedanjih napovedih v okviru makroekonomskega osnovnega scenarija naj vzdržnost zunanjega dolga v programskem obdobju ne bi bila ogrožena.

V primeru negativnih pretresov bi lahko Romunija potrebovala dodatno financiranje v višini do 5 milijard EUR. V primeru takšnega alternativnega negativnega scenarija Romunija z razpoložljivimi finančnimi sredstvi ne bo mogla v celoti pokriti svojih potreb po zunanjem financiranju, predvsem zaradi manjših prilivov neposrednih tujih naložb in nižjih stopenj refinanciranja dolga, zlasti s strani bank. V takšnih alternativnih okoliščinah bi bilo treba preostale finančne potrebe kriti s sprostitvijo preventivne finančne pomoči EU (skupaj s pomočjo MDS). Ta alternativni scenarij je bil oblikovan v tesnem sodelovanju z osebjem MDS in potrjuje dodatne finančne potrebe v višini približno 5 milijard EUR, ki bi jih bilo treba kriti iz mednarodne finančne pomoči.

Čeprav se je zaradi gospodarske krize spremenil trend kopičenja neravnovesij v gospodarstvu, ta še vedno obstajajo. Tekoči račun se je zmanjšal z 11,4 % BDP v letu 2008 na približno 4,2% v letu 2010. Rast posojil se je upočasnila, gradbena dejavnost pa se je v zadnjih dveh letih zmanjšala za dvomestno stopnjo. Inflacija ostaja visoka. Kljub temu se je cenovna konkurenčnost Romunije zaradi znatnega znižanja plač, zlasti v javnem sektorju, in dodatnega zmanjšanja vrednosti valute v letu 2010 povečala. Z ukrepi, ki so jih sprejeli organi, se je fiskalni primanjkljaj zmanjšal pod dogovorjeno raven za leto 2010. Kljub temu sta primanjkljaj tekočega računa in javnofinančni primanjkljaj (dvojni primanjkljaj) še vedno sorazmerno visoka. Poleg tega bi lahko stalno povečevanje zunanjega zadolževanja predstavljalo tveganje. To pomeni, da škodljiva makroneravnovesja še vedno obstajajo, kar resno ogroža vzdržnost plačilne bilance Romunije.

Podpora EU v okviru aranžmaja za plačilne bilance kot del mednarodnih prizadevanj

Glede na še vedno visoko tveganje za težave s plačilno bilanco in pod pogojem, da si bodo romunski organi odločno prizadevali za izvajanje obsežnega programa fiskalnega, finančnega in strukturnega prilagajanja, Komisija po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom z dne 3. marca 2011 priporoča, da Svet sprejme sklep o nadaljnji odobritvi vzajemne pomoči iz člena 143 Pogodbe (PDEU). Romunska vlada izvaja svoj gospodarski program, da bi se odpravile preostale resne grožnje vzdržnosti njene plačilne bilance.

Poleg tega Komisija po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom predlaga, da Svet sprejme sklep o zagotovitvi preventivne srednjeročne finančne pomoči EU v višini do 1,4 milijarde EUR, da lahko Romunija podpre vzdržnost svoje plačilne bilance.[2] Predlagana preventivna pomoč bi bila na voljo do 31. marca 2013.

Preventivna srednjeročna finančna pomoč za Romunijo v okviru aranžmaja za plačilne bilance držav članic se zdi ustrezna glede na sedanje razmere, v katerih so prilivi kapitala še vedno majhni, fiskalno in zunanje neravnovesje pa je še vedno veliko. Čeprav Romunija pod trenutnimi tržnimi pogoji ne namerava zaprositi za izplačilo nobenih sredstev MDS ali EU, se bo s preventivno pomočjo olajšalo stalno nadzorovano prilagajanje fiskalnega in zunanjega primanjkljaja.

S pomočjo se bo povečala verodostojnost vladnega gospodarskega programa, vključno s stalnim fiskalnim prilagajanjem, okrepitvijo reforme finančnega trga, večjo osredotočenostjo na reforme proizvodnega trga in trga dela ter večjim črpanjem sredstev iz strukturnih skladov EU. Z izvajanjem tega gospodarskega programa so bo okrepil potencial rasti Romunije, kar bi moralo pozitivno vplivati na zunanjo vrednost romunske valute RON in tako zmanjšati možnost negativnih vplivov na bilance stanja v podjetjih in gospodinjstvih. Okrevanje gospodarstva bi tako moralo biti bolj trajnostno, kakovost sredstev v bančnem sektorju pa bi se morala izboljšati, kar bi sprostilo sredstva za nove naložbe.

Čeprav preventivna pomoč odraža dejstvo, da lahko Romunija pod normalnimi tržnimi pogoji krije svoje potrebe po financiranju brez dodatne uradne pomoči, se šteje, da so negativna tveganja do prvega četrtletja leta 2013, ki resno ogrožajo vzdržnost plačilne bilance Romunije, ustrezno obravnavana s predvidenimi preventivnimi posojili v skupnem znesku do 5 milijard EUR, saj bi se predlagana preventivna pomoč EU za Romunijo v višini do 1,4 milijarde EUR zagotovila v povezavi s pomočjo MDS prek preventivnega aranžmaja „stand-by“ v višini 3,09 milijarde SDR (300 % romunske kvote pri MDS; približno 3,6 milijarde EUR). Svetovna banka bo še naprej zagotavljala podporo v višini 400 milijonov EUR, ki je bila predhodno odobrena v okviru njenega programa posojil za razvoj (DPL3), in 750 milijonov EUR v okviru financiranja reforme za socialno varnost in zdravstvene reforme na podlagi rezultatov.

Preventivna finančna pomoč EU se zagotavlja za izpolnjevanje odločne zaveze romunskih organov, da bodo izvedli celovit gospodarski program. Program se bo v celoti upošteval v posodobljenem konvergenčnem programu Romunije in v romunskem nacionalnem programu reform. Posebni pogoji glede gospodarske politike, povezani z izplačilom obrokov posojila EU, bodo določeni v memorandumu o soglasju, ki ga bodo sklenili Komisija in romunski organi, pri čemer so glavni elementi teh pogojev naslednji:

A: Fiskalna konsolidacija

Fiskalna konsolidacija ostaja bistveni element programa reform, ki predvideva zmanjšanje fiskalnega primanjkljaja na 4,4 % BDP za leto 2011 na podlagi denarnega toka (pod 5 % BDP na podlagi ESR) ter na manj kot 3 % BDP za leto 2012 na podlagi ESR, s čimer bi se čezmerni primanjkljaj odpravil. Poleg tega se bodo s programom okrepila prizadevanja za zmanjšanje zaostankov v plačilih na centralni in lokalni ravni države. Izboljšati je treba sistem finančnega poročanja tistih podjetij v državni lasti, ki so ali bi lahko bila uvrščena v sektor države, da se omogoči mesečno spremljanje njihovega finančnega položaja, vključno z zaostanki v plačilih, da bi se ti postopno zmanjšali. Sredstva za plače v javnem sektorju bodo za leto 2011 še naprej omejena na 39 milijard RON (kar izključuje 1 574 milijonov RON v prispevkih za socialno varnost za vojaško dejavnost zaradi uporabe novega zakona o pokojninah) in bodo morala upoštevati ustrezne omejitve, ki so določene v srednjeročni fiskalni strategiji za obdobje 2012–2014.

B: Fiskalno upravljanje in fiskalna strukturna reforma

Stalna tehnična pomoč, ki jo zagotavljata MDS in Svetovna banka na področju upravljanja in nadzora javnih financ, bo zagotovila velike ugodnosti fiskalnemu upravljanju. To vključuje tudi usposabljanje osebja in obnovo celotne infrastrukture informacijske tehnologije na področju upravljanja proračuna in izdatkov v sektorju države. Gospodarski program temelji na dejstvu, da je treba določiti prednostne javne naložbe, načrtovanje, spremljanje in ocenjevanje projektov javnih naložb pa izboljšati. Zato gospodarski program vključuje več ukrepov, vključno z oblikovanjem projektne zbirke podatkov, izboljšanjem načrtovanja kapitalskih naložb in zmogljivosti spremljanja v uradu predsednika vlade oziroma na ministrstvu za finance. Da se prepreči ponovno kopičenje zaostankov v plačilih, bo proračune bolnišnic, ki jih ureja ministrstvo za zdravstvo, pozorno spremljalo ministrstvo za finance. Romunski organi bodo na letni ravni še naprej pregledovali in posodabljali strategijo upravljanja dolgov, tj. v okviru tega programa do konca decembra 2011 in konca decembra 2012.

C: Ureditev in nadzor finančnega sektorja

V finančnem sektorju bodo organi zagotovili, da zaradi preudarne obravnave zamenjav terjatev v lastniške deleže finančni položaji kreditnih institucij ne bodo slabši. Organi bodo za pripravo uvedbe MSRP od leta 2012 oblikovali predloge za bonitetne filtre, katerih cilj je ohranitev preudarnega pristopa k zagotavljanju sredstev za izgube pri posojilih, solventnosti in rezervam. H krepitvi finančne stabilnosti bistveno prispevata ohranjanje plačilne discipline pri kreditih in preprečevanje moralnega tveganja med dolžniki. Zato se bo vlada še naprej vzdržala sprejemanja zakonodajnih pobud (kot je zakonodaja o nesolventnosti fizičnih oseb) in spodbujanja določb na področju zakonodaje o izterjavi dolga, ki bi ovirala plačilno disciplino pri kreditih. Poleg tega bodo organi sprejeli potrebne spremembe za korelacijo med določbami zakona o stečaju zavarovalnic ter splošnim zakonom o nesolventnosti in zakonom o zavarovalništvu in zavarovalnem nadzoru.

D: Monetarna politika

Monetarna politika bo še naprej usmerjena k stabilnosti cen in doseganju inflacijskih ciljev Narodne banke Romunije (3,0 % ± 1 odstotna točka konec leta 2011 in konec leta 2012).

E: Strukturne reforme

Gospodarski program romunske vlade namenja velik poudarek reformi proizvodnega trga in trga dela z namenom izboljšanja njunega delovanja, da bo romunsko gospodarstvo odpornejše na zunanje pretrese, njegov dolgoročni potencial rasti pa večji. Razpored strukturnih reform iz tega programa bo vključen v prihodnji romunski nacionalni program reform in bo prispeval k doseganju nacionalnih ciljev Romunije, določenih v okviru strategije za rast Evropa 2020.

Program v energetskem sektorju predvideva deregulacijo določanja cen ter trgovanja z električno energijo in plinom, pri čemer je cilj večja dostopnost do trga in večja prevozna zmogljivost ter prispevanje k vzpostavitvi v celoti delujočega, integriranega in medsebojno povezanega notranjega trga z električno energijo in plinom, kot je na to opozoril Evropski svet 4. februarja 2011. Program predvideva oblikovanje vplivnega in neodvisnega energetskega regulatorja, ki bo zmožen izpolnjevati svoje naloge in dolžnosti, kot so določene v tretjem energetskem paketu. Načrt prestrukturiranja za sektor premogovništva bo priglašen Komisiji. Program vsebuje celovito reformo železniškega sektorja, katere cilj je povečati učinkovitost pri zagotavljanju storitev potniškega prometa in načrtovanju železniške infrastrukture in hkrati ustvariti privlačnejši sektor za nepotniški promet (tovor). Reformo bo podprl vpliven in neodvisen regulativni organ za železniški sektor.

Romunski pravni okvir za javno-zasebna partnerstva je treba spremeniti, da bo popolnoma skladen z direktivami EU o javnih naročilih. Poleg tega je treba končati pregled okolja javnih naročil. Program predvideva ustanovitev operativne enotne kontaktne točke, kot določa direktiva o storitvah, da se podjetjem pomaga pri vseh upravnih postopkih, ki so vključeni v ustanavljanje v Romuniji ali čezmejno zagotavljanje storitev, ter bo odpravil omejitve za ustanovitev trgovin na drobno.

S programom se nadaljuje reforma trga dela v okviru spremenjenega delovnega zakonika, ki naj bi bil sprejet leta 2011, in racionalizacije institucij, ki določajo plače. Togost trga dela se obravnava prek širše uporabe pogodb o delu za določen čas, manjše velikodušnosti pri nadomestilih za nadure in podaljšanja poskusne dobe pri pogodbah za nedoločen čas. Romunska vlada bo z zadevnimi zainteresiranimi stranmi poskušala najti način za racionalizacijo pogajanj o plačah v zasebnem sektorju. Nazadnje, program politike vsebuje ukrepe za povečanje spodbud za ponudbo delovne sile in hkrati zmanjševanje dela na črno. Reforme so v skladu z direktivami EU in ključnimi delovnimi standardi ter upoštevajo potrebo po celostnem pristopu k prožni varnosti.

Organi bodo sprejeli ukrepe za krepitev korporativnega upravljanja podjetij v državni lasti, tudi v finančnem sektorju.

Program, kar zadeva zelo potrebno večje črpanje sredstev EU, predvideva izvajanje vladnega akcijskega načrta, ki ga trenutno končujejo romunski organi v odgovor na dopis predsednika Komisije z dne 13. decembra 2010. Program določa posebne cilje za kumulativno skupno raven potrjenih izdatkov do konca leta 2012, vključno z zagotovilom, da so v letnih proračunih zagotovljena ustrezna nacionalna sredstva za sofinanciranje, da se prepreči položaj, v katerem bi Romunija izgubila bistveni del strukturnih skladov, ki so ji na voljo za gospodarski razvoj.

2011/0072 (NLE)

Predlog

SKLEP SVETA

o zagotovitvi preventivne srednjeročne finančne pomoči EU Romuniji

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 332/2002[3] z dne 18. februarja 2002 o ustanovitvi aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic in zlasti člena 3(2) Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom podala Komisija,

ob upoštevanju naslednjega:

1. Svet je s Sklepom 2011/xxx/EU odločil, da se Romuniji še naprej dodeljuje vzajemna pomoč.

2. Preventivna srednjeročna finančna pomoč Romuniji v okviru aranžmaja za plačilne bilance držav članic se zdi ustrezna glede na sedanje razmere, v katerih so prilivi kapitala še vedno majhni, fiskalno in zunanje neravnovesje pa je še vedno veliko. Čeprav Romunija pod trenutnimi tržnimi pogoji ne namerava zaprositi za izplačilo nobenega obroka, se bo s preventivno pomočjo olajšalo stalno nadzorovano zmanjševanje fiskalnega in zunanjega primanjkljaja, tako da se bo povečala verodostojnost vladnega gospodarskega programa, vključno s stalnim fiskalnim prilagajanjem, okrepitvijo reforme finančnega trga, večjo osredotočenostjo na reforme proizvodnega trga in trga dela ter večjim črpanjem sredstev iz strukturnih skladov EU. S temi ukrepi bi se moral okrepiti potencial rasti Romunije, podpreti denarna in finančna stabilnost in zaupanje v valuto Romunije (RON) ter zmanjšati možnost negativnih vplivov na bilance stanja v podjetjih in gospodinjstvih.

3. Če se bodo negativna tveganja iz trenutnega osnovnega scenarija vladnega gospodarskega programa uresničila, Romunija z razpoložljivimi finančnimi sredstvi ne bo mogla pokriti svojih potreb po zunanjem financiranju predvsem zaradi manjših prilivov neposrednih tujih naložb in nižjih stopenj refinanciranja dolga, zlasti s strani bank. V takšnem izjemnem scenariju bi bilo treba preostale finančne potrebe kriti s sprostitvijo preventivne finančne pomoči EU. Izjemni scenarij je bil oblikovan v tesnem sodelovanju z osebjem MDS in potrjuje dodatne finančne potrebe v višini približno 5 milijard EUR, ki bi jih bilo treba kriti iz mednarodne finančne pomoči.

4. Primerno je, da EU v okviru aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči EU za plačilne bilance držav članic, ki je bil uveden z Uredbo Sveta (ES) št. 332/2002, zagotovi Romuniji preventivno podporo v višini do 1,4 milijarde EUR. To pomoč je treba zagotoviti v povezavi s finančno podporo Mednarodnega denarnega sklada v višini 3,09 milijarde SDR (približno 3,6 milijarde EUR) v okviru preventivnega aranžmaja „stand-by“, ki bo sprejet [21.] marca 2011. Svetovna banka bo še naprej zagotavljala podporo v višini 400 milijonov EUR, ki je bila predhodno odobrena v okviru njenega programa posojil za razvoj (DPL3), v okviru financiranja reforme za socialno varnost in zdravstvene reforme na podlagi rezultatov pa bo zagotovila do 750 milijonov EUR.

5. Pomoč mora upravljati Evropska komisija, ki se bo z romunskimi organi po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom dogovorila o posebnih pogojih gospodarske politike, povezanih s preventivno finančno pomočjo. Te pogoje je treba določiti v memorandumu o soglasju.

6. Ker je pomoč preventivna, Romunija ne bo zaprosila za izplačilo nobenega obroka posojila EU, razen če bo imela težave v zvezi z bilanco tekočih plačil ali pretoki kapitala. Če bo Romunija Komisijo zaprosila za finančna sredstva, se bo Komisija po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom odločila o aktivaciji programa ter znesku in časovnem okviru vsakega obroka. Podrobni finančni pogoji, povezani z morebitnimi izplačili, bodo določeni v okvirnem sporazumu o posojilih.

7. Preventivna finančna pomoč se zagotovi z namenom prispevanja k uspešnemu izvajanju vladnega programa gospodarske politike, s čimer se podpira vzdržnost plačilne bilance v Romuniji –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

8. Evropska unija da na voljo Romuniji preventivno srednjeročno finančno pomoč v višini največ 1,4 milijarde EUR. Če se aranžma aktivira in izplačila izvršijo, se ta pomoč zagotovi v obliki posojila s povprečnim rokom zapadlosti največ 7 let.

9. Preventivna finančna pomoč EU se lahko aktivira do 31. marca 2013 in do takrat se lahko tudi zaprosi za njeno izplačilo.

Člen 2

10. Komisija bo pomoč upravljala v skladu z zavezami Romunije in priporočili Sveta, zlasti v okviru izvajanja nacionalnega programa reform in letne posodobitve konvergenčnega programa Romunije.

11. Komisija se po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom z romunskimi organi dogovori o posebnih pogojih gospodarske politike, povezanih s preventivno finančno pomočjo, kot je določeno v členu 3(3). Ti pogoji se določijo v memorandumu o soglasju v skladu z zavezami in priporočili iz odstavka 1. Podrobne finančne pogoje določi Komisija v okvirnem sporazumu o posojilu.

12. Komisija v sodelovanju z Ekonomsko-finančnim odborom redno preverja, ali so izpolnjeni pogoji gospodarske politike, na katere je vezana pomoč.

Člen 3

13. Sprostitev preventivne finančne pomoči EU preuči Komisija po pisni prošnji, ki jo nanjo naslovi Romunija. Komisija po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom odloči, ali sta aktivacija programa in naknadna prošnja za izplačilo v okviru pomoči upravičeni, ter določi znesek in časovni okvir takšnih izplačil. V primeru sprostitve finančne pomoči so sredstva lahko na voljo v največ treh obrokih, znesek in časovni okvir pa se določita v dodatku k memorandumu o soglasju. Vsak obrok se lahko izplača v eni ali več tranšah.

14. Po sprostitvi te pomoči je vsako izplačilo posojila ali njegovih delov odvisno od začetka veljavnosti dodatka k memorandumu o soglasju iz odstavka 1. Komisija odloči o izplačilu posojila EU ali njegovih delov, ko pridobi mnenje Ekonomsko-finančnega odbora.

15. Vsako izplačilo se izvrši na podlagi zadovoljivega izvajanja gospodarskega programa romunske vlade, ki se vključi v konvergenčni program in nacionalni program reform, in zlasti posebnih pogojev gospodarske politike, ki so določeni v memorandumu o soglasju in vključujejo:

16. sprejetje proračuna in izvajanje politik v skladu z jasnimi fiskalnimi cilji za proračunska leta od 2011 do 2013, ki zagotavljajo stalno fiskalno konsolidacijo z namenom stabilizacije deleža javnega dolga v BDP ter odprave čezmernega primanjkljaja v skladu s priporočili Sveta v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem;

17. zahtevo glede postopne uvedbe strožjih meril za zmanjšanje zaostankov v plačilih države na centralni in lokalni ravni države;

18. uvedbo okrepljenega sistema poročanja za podjetja v državni lasti, ki so že vključena v opredelitev države na podlagi ESR, in za tista, ki jih bo Eurostat leta 2011 in 2012 verjetno prerazvrstil v sektor države, da se vladi omogoči stalno ocenjevanje verjetnega vpliva na javnofinančni primanjkljaj in razvoj zaostankov v plačilih, subvencij in transferjev ter izgub, povezanih s temi podjetji;

19. stalno spremljanje plač v javnem sektorju, tako da se upoštevajo ustrezne omejitve, določene v srednjeročni fiskalni strategiji;

20. uvedbo sistema doplačevanja za zdravstvene storitve na podlagi ugotovljenega premoženjskega stanja ter ustreznega sistema preverjanj in za preprečevanje kopičenja zaostankov v plačilih v zdravstvenem sistemu;

21. izvajanje ukrepov za boljše upravljanje proračunskih sredstev za javne naložbe v skladu s fiskalno strategijo za obdobje 2012–2014 in s poudarkom na prehodu z naložb, ki se v celoti financirajo z domačimi sredstvi, na naložbe, ki se sofinancirajo s sredstvi EU;

22. pregled, posodobitev in objavo večletne strategije upravljanja dolgov na letni ravni,

23. izvajanje političnih ukrepov, katerih cilj je racionalizacija sistema določanja plač, da se omogoči razvoj plač, ki bo bolje odražal produktivnost, in reform, s katerimi se povečuje prožnost pogodb o delu in ureditve delovnega časa, v okviru celostnega pristopa k prožni varnosti;

24. sprejetje ukrepov, katerih cilj je izboljšanje delovanja trga na področju energije in prometa v skladu z zakonodajo EU, kjer je primerno;

25. izvajanje ukrepov za spodbujanje poslovnega okolja na področju storitev v skladu z Direktivo 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu[4];

26. ukrepe za dodatno izboljšanje bonitetnega okvira za kreditne institucije in pripravo uvedbe MSRP od leta 2012;

27. zakonodajne spremembe za zagotovitev medsebojne usklajenosti zakona o prenehanju zavarovalnic, splošnega zakona o nesolventnosti ter zakona o zavarovalništvu in zavarovalnem nadzoru;

28. boljše črpanje sredstev iz strukturnih in kohezijskih skladov EU ter izpolnjevanje posebnih ciljev za kumulativno skupno raven potrjenih izdatkov v okviru teh skladov.

29. Preudarna uporaba obrestnih zamenjav z nasprotnimi strankami najvišje kreditne kvalitete je dovoljena, če je to potrebno za financiranje posojila. Komisija obvešča Ekonomsko-finančni odbor o morebitnem refinanciranju posojil ali prestrukturiranju finančnih pogojev.

Člen 4

Ta sklep je naslovljen na Romunijo.

Člen 5

Ta sklep začne veljati na dan uradnega obvestila.

Člen 6

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije .

V Bruslju, [datum].

Za Svet

Predsednik

OCENA VPLIVA NA PRORAČUN

(prim. člen 16 notranjih predpisov)

PODROČJE POLITIKE: NASLOV 01 – GOSPODARSKE IN FINANČNE ZADEVE

DEJAVNOST: FINANČNI POSLI IN INSTRUMENTI

1. NASLOV PREDLOGA, ZADEVNA PRORAČUNSKA VRSTICA IN NASLOV

Predlog sklepa Sveta o zagotovitvi preventivne srednjeročne finančne pomoči Romuniji v povezavi s priporočilom za sklep Sveta o odobritvi vzajemne pomoči Romuniji.

01 04 01 01 Jamstvo Evropske unije za posojila EU, najeta za podporo plačilni bilanci.

2. PRAVNA PODLAGA:

Člen 143 PDEU, člen 352 PDEU, Uredba Sveta (ES) št. 332/2002.

3. SKUPNI ZNESKI ZA PRORAČUNSKO LETO (V EURIH)

Ta postavka predstavlja strukturo jamstva, ki ga zagotovi Evropska unija. Komisiji bo omogočila, da odplača dolg (glavnico, obresti in druge stroške), če dolžnik (Romunija) tega ne bi zmogel.

Proračunski vpis („p.m.“), ki odraža proračunsko jamstvo, bo aktiviran le v primeru dejanskega uveljavljanja jamstva. Običajno se pričakuje, da se proračunsko jamstvo ne bo uveljavljalo.

3a – Tekoče leto

Ni relevantno.

OPO |

Začetna odobritev za proračunsko leto (proračun) |

Transferji |

Dodatna odobritev |

Skupna odobritev |

Odobritve, že namenjene za drugi delovni program |

Razpoložljiva sredstva |

Znesek za predlagani ukrep |

3b – Prenosi

Ni relevantno.

OPO |

Prenosi |

Odobritve, že namenjene za drugi delovni program |

Razpoložljiva sredstva |

Znesek za predlagani ukrep |

3c – Naslednje proračunsko leto

Ni relevantno.

OPO |

Začetna odobritev za proračunsko leto (proračun) | p.m. |

Transferji |

Dodatna odobritev |

Skupna odobritev |

Odobritve, že namenjene za drugi delovni program |

Razpoložljiva sredstva |

Znesek za predlagani ukrep | p.m. |

4. OPIS UKREPA

Predlagana preventivna srednjeročna finančna pomoč EU Romuniji v primeru sprostitve vključuje posojilo EU (financira se iz posojil, ki jih EU najame na mednarodnih kapitalskih trgih) v višini 1,4 milijarde EUR. Zagotovljena bo v okviru mednarodnega finančnega svežnja in zlasti s posojilom MDS v višini 3,09 milijarde SDR (približno 3,6 milijarde EUR), ki ga podpira aranžma „stand-by“. Svetovna banka je namenila znesek v višini 1,15 milijarde EUR, od česar se je 400 milijonov EUR že namenilo v okviru predhodnega mednarodnega finančnega svežnja. Cilj preventivne srednjeročne finančne pomoči EU Romuniji je odpraviti še vedno velika tveganja v zvezi z vzdržnostjo plačilne bilance v Romuniji, ki je resno ogrožena od leta 2009. Poleg tega se s preventivno pomočjo še naprej zagotavlja podpora gospodarskemu programu vlade, katerega cilj je med drugim utrditev ponovno pridobljenega zaupanja vlagateljev in zmanjšanje možnosti za nadaljnje pretrese na finančnih trgih. Nova preventivna pomoč naj bi prispevala k finančni stabilnosti, ki presega finančno stabilnost države upravičenke ob upoštevanju pomembnih mednarodnih povezav (vključno z medbančnimi). Vladni gospodarski sveženj, kateremu je namenjena pomoč, vključuje stalno zmanjševanje primanjkljaja v obdobju 2011–2013, kar bi zmanjšalo potrebe vlade po financiranju. Nazadnje, pomoč, ki jo upravlja Komisija v posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom, je eden od načinov za zagotovitev, da EU še naprej tesno sodeluje pri oblikovanju gospodarskih politik v Romuniji ter da so te politike skladne z zavezami Romunije v okviru EU in priporočili Sveta, zlasti glede izvajanja nacionalnega programa reform in konvergenčnega programa.

Posojila, ki jih EU najame na kapitalskih trgih ali pri finančnih institucijah za zagotovitev posojila Romuniji, če ta zanj zaprosi ter Komisija in Ekonomsko-finančni odbor takšno prošnjo odobrita, so krita z jamstvom EU. EU posojilo najame na kapitalskih trgih ali pri finančnih institucijah. Znesek glavnice posojil, ki se lahko dodeli Romuniji, znaša 1,4 milijarde EUR.

Struktura jamstva, ki ga zagotovi EU, bo Komisiji omogočila, da odplača dolg, če Romunija tega ne bi zmogla.

Komisija lahko za izpolnitev svojih obveznosti začasno odplača dolg iz svojih gotovinskih virov. V tem primeru se uporabi člen 12 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1150/2000 z dne 22. maja 2000 o izvajanju Sklepa št. 2007/436/ES, Euratom o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti (UL L 130, 31.5.2000, str. 1).

5. SPREJETA METODA IZRAČUNA

Ni relevantno.

6. RAZPORED PLAČIL (V EURIH)

Ni relevantno.

Postavka | Odobritve | Plačila |

Leto n | Leto n + 1 | Leto n + 2 | Leto n + 3 | Naslednja proračunska leta |

Leto n |

Leto n + 1 |

Leto n |

Leto n + 1 |

Skupaj |

[1] Odločba Sveta z dne 6. maja 2009 o odobritvi vzajemne pomoči Romuniji (2009/458/ES) (UL L 1150, 13.6.2009) in odločba Sveta z istega dne o zagotovitvi srednjeročne finančne pomoči EU Romuniji (2009/459/ES) (UL L 150, 13.6.2011, str. 8). Svet je 16. februarja 2010 to odločbo spremenil, da bi se obravnaval učinek recesije, ki je bila večja od pričakovane, na cilje iz programa (2010/183/EU) (UL L 83, 30.3.2010, str. 19).

[2] Predlagana pomoč bi se zagotovila v okviru aranžmaja EU za države članice, ki še niso sprejele eura, kot to ureja Uredba Sveta (ES) št. 332/2002.

[3] UL L 53, 23.2.2002, str. 1.

[4] UL L 376, 27.12.2006, str. 36.