23.

poudarja, da mora biti izboljšanje selektivnosti še naprej prednostna naloga, a da je za izvajanje obveznosti iztovarjanja potreben medsektorski pristop z jasnimi ukrepi za spodbujanje dobre prakse za ublažitev; priporoča naslednje spremljevalne ukrepe in orodja za upravljanje: (a) nadaljnjo uporabo in optimizacijo orodij, ki temeljijo na kvotah, v skladu z načeli SRP in pod pogojem, da so vzpostavljeni učinkoviti nadzorni ukrepi, kot so: — razdelitev kvot v skladu s pričakovano sestavo ulova; — prilagoditve z zamenjavami kvot z drugimi državami članicami in sosednjimi tretjimi državami, s katerimi EU deli staleže, izvedene na prožen in učinkovit način, da se prepreči premajhna izkoriščenost kvot, na primer s prehodom na trajne in ne le letne obnovljive mehanizme po določitvi celotnih dovoljenih ulovov in kvot, v skladu z najboljšim razpoložljivim znanstvenim mnenjem; — dodelitev ocenjenega deleža kvot za zavržke za ribiče, zlasti tiste, ki delujejo v manjšem obsegu in ki se odločijo za bolj selektivno orodje; (b) podpira izvedljivost pristopa pomorskega prostorskega načrtovanja in upravljanja na podlagi območja, da bi se izognili zavržkom z usmerjanjem ribičev na območja, kjer je manj verjetno, da so prisotne podmerne ribe, pri čemer je treba zagotoviti, da takšni ukrepi ne bodo povzročili obsežne neuporabe drugih vrst komercialne velikosti; (c) zagotovitev večje prožnosti, da se ribičem omogoči iskanje rešitev z izbiro orodja, skupaj z večjo odgovornostjo v zvezi z dokumentiranjem ulova (popolno dokumentiranje ulova); (d) zagotovitev prožnih mehanizmov za odobritev novih vrst selektivnega orodja in s tem spodbujanje deležnikov, da se prijavljajo na razpise za pilotne projekte in te projekte izvajajo; (e) zagotovitev izključnega dostopa do ribolovnih mest ali v določenih obdobjih, s čimer se spodbuja selektivnost; (f) sprejetje strategije za čim boljšo uporabo neželenega ulova za druge namene kot za prehrano ljudi, brez ustvarjanja povpraševanja po podmernem ulovu in pod pogojem, da je to ekonomsko in operativno izvedljivo za ribiče; (g) oblikovanje zemljevida zavržkov za popis neželenega ulova v različnih ribištvih in območjih, da bi bolje razvili regionalne načrte za prilov, ki bodo vključevali države članice in ribiški sektor ter bi jih podpiral Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo; (h) uporaba in razvoj prostovoljnih in s spodbudami povezanih orodij umetne inteligence, da bi se povečala selektivnost in nadzor ter izboljšalo prepoznavanje vrst, v sodelovanju z ribiškim sektorjem in organi držav članic; (i) postopna uvedba zahteve po skladnosti z enako politiko zavržkov za uvoz ribiških proizvodov iz tretjih držav, da bi odpravili primerjalno prikrajšanost in nepošteno konkurenco za evropsko floto ter hkrati dosegli boljšo zaščito svetovnih ribolovnih virov; (j) podaljšanje obveznosti Komisije, da vsako leto poroča o stanju skupne ribiške politike in izvajanju obveznosti iztovarjanja ter zagotavlja več informacij o njenem izvajanju, vključno s socialno-ekonomskim vplivom in, med drugim, porabo goriva, prostorom za skladiščenje, učinki na varnost in delovne pogoje na krovu ribiških plovil, zmanjšanjem zavržkov in neželenega ulova ter izboljšanjem stanja staležev;