Posodobljena analiza vplivov letalstva na podnebje, ki niso povezani s CO2, in morebitni ukrepi politike v skladu s členom 30(4) direktive EU o trgovanju z emisijami toplogrednih plinov

1. Uvod

Sozakonodajalca sta leta 2017 v okviru revizije sistema EU za trgovanje z emisijami (ETS) v zvezi z letalstvom Evropski komisiji naročila, naj predloži „posodobljeno analizo učinkov letalstva, ki niso povezani s CO2, in ji po potrebi priloži zakonodajne predloge o tem, kako te učinke najbolje obravnavati“, kot je določeno v členu 30(4) Direktive 2003/87/ES.

Med prejšnjimi analizami sta ocena vpliva za vključitev letalstva v sistem EU za trgovanje z emisijami iz leta 2006, ki je preučila možnosti za ureditev emisij dušikovih oksidov (NOx), in študija Lower NOx at Higher Altitudes: Policies to Reduce the Climate Impact of Aviation NOx Emission iz leta 2008. Znanstveno razumevanje v času analiz še ni bilo dovolj zrelo, da bi bilo mogoče predlagati politike za zmanjšanje teh vplivov. Sistem EU za trgovanje z emisijami kot temelj podnebne politike EU zato od leta 2012 ureja le emisije ogljikovega dioksida (CO2) iz zajetih letov, ki so za razliko od vplivov, ki niso povezani s CO2, neposredno povezane s količino porabljenega goriva.

Evropska komisija je za izpolnitev zahteve iz člena 30(4) direktive EU o trgovanju z emisijami toplogrednih plinov Agenciji Evropske unije za varnost v letalstvu (EASA) naložila pripravo poročila. Poročilo je bilo pripravljeno na podlagi znatno izboljšanega znanstvenega razumevanja in predstavlja posodobljeno analizo glavnih vplivov na podnebje, povezanih z zračnim prometom, ki niso vplivi zaradi emisij CO2. EASA je delo zaupala projektni skupini priznanih strokovnjakov iz EU, Norveške in Združenega kraljestva, ki pokrivajo celoten razpon pristopov na področju znanosti o podnebju. Tako je omogočila odprto razpravo in upoštevanje različnih mnenj pri analizi vseh opredeljenih vprašanj. Znanstvena natančnost predloženih analiz je bila zagotovljena tudi s pozitivno oceno opravljenega dela, podano v dveh medsebojnih strokovnih pregledih.

Strokovnjake so pri njihovem delu vodila naslednja raziskovalna vprašanja:

·Kaj so najnovejša dognanja o učinkih letalske dejavnosti na podnebne spremembe zaradi emisij, ki niso emisije CO2?

·S katerimi dejavniki/spremenljivkami (npr. tehnologija/konstrukcija, dejavnosti, gorivo, tržni ukrepi) je mogoče vplivati na te učinke? Kakšna je raven teh vplivov? Ali so ti dejavniki/spremenljivke povezani s kompromisi ali soodvisnostmi med različnimi vplivi?

·Katere raziskave so bile opravljene v zvezi z možnimi ukrepi politike za zmanjšanje tistih vplivov na podnebje, ki niso povezani s CO2? Kakšne so prednosti in pomanjkljivosti glede izvedljivosti možnosti politike? Katere vrzeli v znanju še obstajajo?

Strokovnjaki so ocenili vplive, ki niso povezani s CO2 in nastajajo zaradi emisij dušikovih oksidov (NOx), sajastih delcev, žveplovih oksidov in vodne pare iz letal. Ti vplivi v seštevku povzročajo segrevanje podnebja, vendar različne emisije iz letal, ki niso emisije CO2, povzročajo različne učinke segrevanja in ohlajevanja, za katere so značilni medsebojno delovanje in različne stopnje negotovosti.

Avtorji navajajo, da je znanstveno razumevanje podnebnih učinkov emisij iz letalske dejavnosti, ki niso emisije CO2, v zadnjih desetih letih napredovalo. S temi vplivi in možnostmi za njihovo ocenjevanje z metrikami na podlagi emisij ekvivalenta CO2 je povezanih več starih in novih negotovosti. Poročilo opredeli in ovrednoti različne možnosti politike in raziskovalna področja za odpravo teh negotovosti.