OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Skupno podjetje za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase (v nadaljnjem besedilu: Skupno podjetje BBI), je organ, pooblaščen za izvajanje javno-zasebnega partnerstva, katerega člani so Unija, ki jo zastopa Komisija, na eni strani in konzorcij industrijskih panog, ki temeljijo na rabi biomase (v nadaljnjem besedilu: konzorcij BIC), na drugi strani. Skupno podjetje BBI je bilo ustanovljeno z Uredbo Sveta (EU) št. 560/2014 (v nadaljnjem besedilu: Uredba Sveta) za izvajanje skupne tehnološke pobude za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase (v nadaljnjem besedilu: pobuda za Skupno podjetje BBI), do 31. decembra 2024. Statut Skupnega podjetja BBI je priložen Uredbi Sveta (EU) št. 560/2014 (v nadaljnjem besedilu: Statut).

V skladu s členom 3 Uredbe Sveta naj bi prispevek Unije k upravnim stroškom in stroškom poslovanja Skupnega podjetja BBI znašal do 975 milijonov EUR. Ta prispevek bi se razdelil na naslednji način:

– največ 29,25 milijona EUR finančnih prispevkov za upravne stroške Skupnega podjetja BBI in

– vsaj 945,75 milijona EUR finančnih prispevkov za stroške poslovanja Skupnega podjetja BBI4 (v nadaljnjem besedilu: prispevek EU).

V skladu s členom 4 Uredbe Sveta naj bi prispevek konzorcija BIC ali njegovih sestavnih subjektov k upravnim stroškom in stroškom poslovanja pobude za Skupno podjetje BBI znašal vsaj 2 730 milijonov EUR. Ta prispevek bi se razdelil na naslednji način:

– največ 29,25 milijona EUR finančnih prispevkov za upravne stroške Skupnega podjetja BBI;

– vsaj 182,5 milijona EUR finančnih prispevkov za stroške poslovanja Skupnega podjetja BBI;

– nedoločen znesek, ki ga sestavljajo stvarni prispevki pri izvajanju posrednih ukrepov (imenovani tudi stvarni prispevki k stroškom poslovanja, v nadaljnjem besedilu: prispevki IKOP), in

– vsaj 1 755 milijonov EUR, ki jih sestavljajo stvarni prispevki pri izvajanju dodatnih dejavnosti (v nadaljnjem besedilu: prispevki IKAA).

Ta predlog spremembe se nanaša na pravne posebnosti finančnega prispevka iz člena 12(3)(b) in člena 12(4) Statuta, priloženega Uredbi Sveta (EU) št. 560/2014.

Konzorcij BIC bi moral v skladu s členom 12(3)(b) in členom 12(4) Statuta plačati finančni prispevek k stroškom poslovanja v višini vsaj 182,5 milijona EUR do 31. decembra 2024. Poleg tega iz člena 12(3)(b) v povezavi s členom 12(5) Statuta izhaja, da bi bilo treba ta finančni prispevek konzorcija BIC vključiti v proračun Skupnega podjetja BBI (na ravni programa). V skladu s členom 12(5) Statuta so finančni prispevki članov k stroškom poslovanja dejansko sredstva Skupnega podjetja BBI, ki jih je treba vključiti v njegov proračun. Prav tako se v skladu s členom 12(3)(b) Statuta del stroškov poslovanja za Skupno podjetje BBI krije s finančnim prispevkom drugih članov razen Unije. Ta določba se ne nanaša na sestavne subjekte drugih članov razen Unije, ki sodelujejo pri izvajanju posrednih ukrepov, financiranih s strani Skupnega podjetja BBI, in ki bi lahko finančne prispevke zagotovili neposredno za take posredne ukrepe (na ravni projekta).

V pododdelku 3.2.5 Ocene finančnih posledic zakonodajnega predloga, ki je priložena predlogu Uredbe Sveta o Skupnem podjetju BBI z dne 10. julija 2013, je navedeno pričakovanje zakonodajalca, da bo 17,5 milijona EUR finančnih prispevkov panoge k stroškom poslovanja letno vključenih v proračun Skupnega podjetja BBI.

Konzorcij BIC je priznal, da mora do 31. decembra 2024 plačati finančni prispevek v višini vsaj 182,5 milijona EUR, vendar je imel težave pri načinih plačila. Za številne člane konzorcija BIC plačilo finančnega prispevka na ravni programa ni poslovno donosno, saj v zameno ne ponuja nobene zagotovljene koristi (npr. rezultatov projektov in povezanih pravic intelektualne lastnine) in bi lahko koristilo konkurentom, sodelujočim pri projektih, ki jih financira Skupno podjetje BBI. Zato je konzorcij BIC predlagal alternativni način za plačilo finančnega prispevka, in sicer da lahko njegovi člani finančni prispevek plačajo neposredno na ravni projektov. Ta način plačila bi spodbudil finančno udeležbo članov konzorcija BIC, saj bi lahko imeli dostop do rezultatov projektov, ki so na voljo samo udeležencem projekta.

Evropska komisija je ocenila predlog konzorcija BIC, pri čemer je preverila, ali (in v kakšnem obsegu) domnevne težave konzorcija BIC pri izpolnjevanju njegove obveznosti finančnega prispevanja k Skupnemu podjetju BBI vplivajo na interes Unije. Evropska komisija bi lahko najprej zgolj zavrnila trditve konzorcija BIC in to upravičila s tem, da Komisija ni pristojna za delovanje v interesu zasebnega člana skupnega podjetja, da je skladnost z obstoječim pravnim okvirom obvezna in da bi se ob neskladnosti uporabile sankcije iz Uredbe Sveta. Vendar bi to imelo negativen učinek na cilj Skupnega podjetja BBI, in sicer izvajanje dejavnosti v sodelovanju z zainteresiranimi stranmi vzdolž celotnih vrednostnih verig na področju biomase, vključno z MSP, raziskovalnimi in tehnološkimi središči ter univerzami. Zato so službe Komisije, ki so se odločile za dejaven pristop, opravile temeljito oceno tega vprašanja in opredelile, kakšno bi lahko bilo najboljše razpoložljivo nadaljnje ukrepanje. To je vključevalo analizo morebitnih zakonodajnih in nezakonodajnih ukrepov, ki je pripeljala do ugotovitve, da je potrebna formalna sprememba pravnega okvira.

Da ta sprememba ne bi vplivala na prvotne cilje Uredbe Sveta, so službe Evropske komisije opredelile cilje, na katerih temelji obveznost glede plačila finančnega prispevka: (1) zagotoviti plačilo najmanjšega zasebnega finančnega prispevka k stroškom poslovanja pobude za Skupno podjetje BBI z zavezo, ki jo sprejme zasebni član tega skupnega podjetja; (2) zagotoviti najmanjši učinek vzvoda prispevkov Unije; in, kar je zelo pomembno, (3) podpreti zagon sektorja biogospodarstva z zagotavljanjem sredstev za raziskovalne in inovacijske ukrepe na tem področju. V zvezi s prvim ciljem so se k finančni udeležbi zavezali predvsem člani konzorcija BIC iz sektorja gozdarstva, ki zaradi svojega poslovnega modela ne morejo zagotoviti prispevkov IKOP in so lahko v Skupnem podjetju BBI udeleženi zgolj finančno. V zvezi s tretjim ciljem je bilo 150 milijonov EUR (od 182,5 milijona EUR pričakovanega finančnega prispevka konzorcija BIC) namenjenih za naložbe v raziskovalne in inovacijske ukrepe (pri katerih so glavni upravičenci akademski krogi in MSP).

Službe Evropske komisije so ob upoštevanju namena, ki ga ima obveznost glede plačila finančnega prispevka, poskušale določiti možne načine za plačilo tega finančnega prispevka. V zvezi s tem se je za konstruktivno izkazala primerjalna analiza Uredbe Sveta in pravnih okvirov za druga skupna podjetja. Finančni prispevek drugih članov razen Unije je bil opredeljen samo v uredbi o ustanovitvi Skupnega podjetja za pobudo za inovativna zdravila 2 (v nadaljevanju: Skupno podjetje IMI2). V nasprotju z uredbo o Skupnem podjetju BBI uredba o Skupnem podjetju IMI2 ne vključuje obveznosti finančnega prispevanja. Gre samo za možnost članov razen Unije. Ta finančni prispevek k Skupnemu podjetju IMI2 se lahko plača na ravni programa in projekta. Poleg tega je treba omeniti, da sredstva na ravni programa IMI2 v praksi zagotavljajo skladi in dobrodelne organizacije, ki po svoji naravi delujejo kot javni financerji (na primer Bill & Melinda Gates Foundation, Welcome Trust), medtem ko sestavni in pridruženi subjekti zveze EFPIA (ki v Skupnem podjetju IMI2 ustrezajo članom konzorcija BIC) finančne prispevke plačujejo na ravni projekta. Zato so ugotovitve te primerjalne analize naslednje: (1) obveznost glede plačila finančnega prispevka izključno na ravni programa velja samo za Skupno podjetje BBI; (2) sedanji model Skupnega podjetja BBI je primeren za okrepitev sodelovanja s skladi in dobrodelnimi organizacijami; ter, najpomembneje, (3) okvir Skupnega podjetja BBI bi bilo treba prilagoditi, saj naj bi sodelovalo tudi z gospodarskimi družbami.