SL Uradni list Evropske unije C 180/22

Objava vloge v skladu s členom 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

2012/C 180/12

V skladu s členom 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo. Izjave o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih od dneva te objave.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„FIN GRAS“/„FIN GRAS DU MÉZENC“

ES št.: FR-PDO-0005-0545-30.03.2006

ZGO ( ) ZOP ( X )

1. Ime:

„Fin gras“/„Fin gras du Mézenc“

2. Država članica ali tretja država:

Francija

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila:

3.1 Vrsta proizvoda:

Skupina: 1.1 – Sveže meso (in drobovina).

3.2 Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz 1. točke:

Označbo porekla „Fin gras“ ali „Fin gras du Mézenc“ lahko dobi le goveje meso telic, starih najmanj 24 mesecev, ali kastriranih samcev, starih najmanj 30 mesecev.

Gre za sezonski proizvod. Zakol živali poteka od 1. februarja do vključno 31. maja po počasnem zimskem pitanju v hlevu, ki temelji pretežno na senu.

Med živimi živalmi se izvaja strog izbor v različnih fazah njihove vzreje, zlasti pred fazo pitanja in na koncu pitanja, po merilih, povezanih z razvojem kosti in mišic, stopnjo izpitanosti, ugotovljeno s pritiskom, funkcionalnimi zmožnostmi in njihovim splošnim videzom.

Značilnosti trupov in mesa so povezane z dolgim in postopnim pitanjem s senom s planote Mézenc in s strogim izborom živih živali v različnih fazah njihove vzreje.

Trupi morajo imeti naslednje značilnosti:

— v skladu z lestvico Skupnosti za razvrščanje trupov odraslega goveda EUROP morajo biti razvrščeni v razred mesnatosti E, U, R, njihova stopnja izpitanosti pa mora biti 2, 3, 4,

— hladna teža (ali teža ohlajenega trupa) je najmanj 280 kg pri telicah in najmanj 320 kg pri volih,

— zamaščenost do rahla prekritost z maščobo brez mastnih grudic,

— zunanja bela do smetanasto bela maščoba.

Meso je živo rdeče do škrlatno rdeče barve. Je marmorirano (to pomeni prepredeno z mišično maščobo). Meso se pakira ohlajeno, razen ohlajenega odmrznjenega mesa.

Meso je glede na to, ali se ponudi surovo, kot enolončnica ali pečeno na žaru, mehko do zelo mehko, mastno, zelo sočno, arome v ustih pa so močne in obstojne.

Meso se reže na posamezne kose ob prodaji končnemu potrošniku.

3.3 Surovine (samo za predelane proizvode):

Ni relevantno.

3.4 Krma (samo za proizvode živalskega izvora):

Sistem govedoreje je pretežno pašni, kar pomeni, da je skupna gostota živali na kmetijskem gospodarstvu omejena, najmanjša površina senožeti in pašnikov na žival pa je 70 arov.

Pri sistemu govedoreje se upošteva letno izmenjavanje med pašnikom in hlevom, mogoče pa je tudi izkoriščanje možnosti naravnega okolja, za katero so značilne dolge in ostre zime. Živali se pasejo najmanj od 21. junija do 21. septembra. Uporabljajo naravne pašnike in strniščne posevke na senožetih. V hlevu so najmanj od 30. novembra do 30. marca. V tem času imajo na voljo seno.

Osnovni obrok živali sestavljata izključno popasena trava ali seno.

Senožeti in pašniki, ki se uporabljajo za krmo živali, so na geografskem območju, sestavlja pa jih izključno naravna flora, značilna za planoto Mézenc. Travniki se redno vzdržujejo, gnojenje pa je prilagojeno tako, da se ohranja cvetna raznolikost. Seno, ki izvira izključno iz prve košnje, se suši na travniku in shranjuje ločeno od drugega morebitnega sena na kmetijskem gospodarstvu.

Žival med končnim pitanjem dobiva krmo, ki temelji zlasti na senu, ki ga na podlagi njegove kakovosti izbere rejec. Krmi jih posamično v koritu. Seno, ki se uporablja v tej fazi pitanja, je treba razdeliti najmanj štirikrat na dan in pri tem odstraniti ostanke. Za uravnoteženje obroka je dovoljeno prehransko dopolnilo, ki je sestavljeno iz štirih surovin, med katerimi sta vsaj dve vrsti žitaric, ima nespremenljivo hranilno vrednost in se razdeljuje v omejenih količinah. Količina dopolnila ne sme presegati 700 g dopolnilne krme na 100 kg žive teže krav.

3.5 Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju:

Kotenje, vzreja, pitanje in zakol.

3.6 Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.:

Ni relevantno.

3.7 Posebna pravila za označevanje:

Trup in njegovi odrezki imajo vse do končnega distributerja oznako, na kateri so navedeni vsaj:

— ime označbe,

— logotip Evropske unije za označbe ZGO,

— nacionalna identifikacijska številka živali ali številka klavnice,

— številka kmetijskega gospodarstva rejca,

— naziv in naslov klavnice ter njena številka odobritve,

— datum zakola,

— za meso za peko na žaru, ražnju ali v pečici, razen potrebušnine, mišičnega dela trebušne prepone in fileja, navedba „čas zorenja na kosti med datumom zakola živali in datumom prodaje na drobno končnemu potrošniku je najmanj deset polnih dni“.

4. Kratka opredelitev geografskega območja:

Geografsko območje obsega te kantone in občine:

departma Ardèche:

kanton Antraigues-sur-Volane: celoten,

kanton Aubenas: občini Aubenas in Mercuer,

kanton Burzet: občine Burzet, Péreyres, Sagnes-et-Goudoulet in Sainte-Eulalie,

kanton Le Cheylard: občini Le Chambon in Saint-Andéol-de-Fourchades,

kanton Coucouron: občine Issanlas, Issarlès, Le Lac-d'Issarlès, Lanarce, Lavillatte in Lespéron,

kanton Montpezat-sous-Bauzon: celoten,

kanton Privas: občine Ajoux, Gourdon, Pourchères, Privas, Saint-Priest in Veyras,

kanton Saint-Agrève: občina Mars,

kanton Saint-Etienne-de-Lugdarès: občini Le Plagnal in Saint-Alban-en-Montagne,

kanton Saint-Martin-de-Valamas: občine Borée, La Rochette, Saint-Clément in Saint-Martial,

kanton Saint-Pierreville: občine Issamoulenc, Marcols-les-Eaux in Saint-Julien-du-Gua,

kanton Thueyts: občina Astet,

kanton Vals-les-Bains: občine Labégude, Saint-Julien-du-Serre, Ucel in Vals-les-Bains,

departma Haute-Loire:

kanton Fay-sur-Lignon: celoten,

kanton Le Monastier-sur-Gazeille: občine Freycenet-la-Cuche, Freycenet-la-Tour, Laussonne, Le Monastier-sur-Gazeille in Moudeyres, Présailles,

kanton Le Puy-en-Velay: občini Le Puy-en-Velay in Vals-près-le-Puy,

kanton Le Puy-en-Velay Nord: občine Aiguilhe, Chadrac, Le Monteil in Polignac,

kanton Le Puy-en-Velay Est: občini Brives-Charensac in Saint-Germain-Laprade,

kanton Le Puy-en-Velay Ouest: občina Espaly-Saint-Marcel,

kanton Le Puy-en-Velay Sud-Est: občini Arsac-en-Velay in Coubon,

kanton Saint-Julien-Chapteuil: občine Lantriac, Montusclat, Queyrières, Saint-Julien-Chapteuil in Saint-Pierre-Eynac,

kanton Tence: občina Mazet-Saint-Voy,

kanton Yssingeaux: občini Araules in Yssingeaux,

departma Lozère:

kanton Langogne: občina Langogne.

5. Povezanost z geografskim območjem:

5.1 Posebnosti geografskega območja:

Geografsko območje je na vzhodnem obrobju Centralnega masiva, blizu Puy en Velayja, njegovo središče pa je planota Mézenc.

Za geografsko območje sta značilna območje vpliva planote Mézenc na govedorejo ter razvoj posebnih običajev vzreje in pitanja, ki temeljita na pašnikih in senu na območjih med 1 100 in 1 500 m nadmorske višine. Temu se pridružujejo še običaji potrošnje mesa „Fin gras“ in prodaje v tradicionalni mesnici ter običaji zakola za meso „Fin gras“ in prevoza živali do klavnic v spremstvu rejcev.

Višja območja so valovita, pri čemer je morfološko in geološko enoto zaznamoval nekdanji vulkanizem, prst pa je globoka in rahlo kisla.

Podnebje je celinsko s sredozemskimi vplivi. Za konec junija in julij je značilno pomanjkanje vode in visoke temperature, kar je ugoden čas za košnjo na travnikih planote Mézenc. Naravne razmere prispevajo k razvoju raznolike in posebne flore na navedenem masivu in košnji na neobičajni višini.

Travniki s planote Mézenc od 18. stoletja slovijo po kakovosti. Iz florističnega popisa senožeti in pašnikov s planote Mézenc iz leta 1995 je razvidna zelo raznolika flora, značilna za sveže gorsko podnebje (vijolica, kačja dresen, planinski štrbec in širokolistna latovka). Z analizo sena s planote Mézenc je bilo mogoče jasno potrditi njegovo hranilno moč, ki je na podlagi ugotovitev inštituta INRA (Nacionalni inštitut za kmetijske raziskave) veliko večja od povprečnih vrst gorskega sena. Planinski štrbec (Meum athamanticum jacq.), lokalno imenovan „cistre“, je simbol senožeti na planoti Mézenc. Posebna lega planote Mézenc, na kateri se kosi do nadmorske višine 1 500 m, omogoča, da živali navedeno rastlino, ki senu daje poseben okus, uživajo kot seno (v svežem stanju jo namreč zavračajo). Ta rastlina v drugih masivih raste na planinskih pašnikih za poletno pašo in se torej ne uživa.

Na navedenem območju se je razvil izvirni sistem kmetijske proizvodnje, pri katerem se za govedorejo na visokih območjih (z več kot 1 100 m nadmorske višine) – ki se drugod izvaja na planinskih pašnikih za poletno pašo – uporabljajo senožeti.

Namen vzreje živali ni doseči čim večjo rast, temveč kar najbolj povečati donosnost virov krme, ki jih ima na voljo. Rast živali je neprekinjena, saj poleti na pašnikih skoraj nikoli ni pomanjkanja trave, ki ga povzročajo daljša suha obdobja. Shranjevanje trave je redno, s tem da se na koncu povečuje.

Rejci z območja so razvili posebne prakse košnje sena s sušenjem na travniku, za obdobje pitanja pa izbirajo najboljše seno. Živali, izbrane za tovrstno hranjenje, morajo biti po telesni zgradbi primerne za počasno zimsko pitanje s senom. Rejci zato živali izbirajo ves čas njihove vzreje po merilih, kot so mišični razvoj, razvoj kosti, funkcionalne zmožnosti, zmožnosti za pitanje in videz. Ob prihodu v hlev mora biti njihova stopnja izpitanosti dovolj nizka, da bi bilo mogoče končno počasno zimsko pitanje s senom.

Za proizvodnjo mesa „Fin gras“ ali „Fin gras du Mézenc“ se vsako leto iz vsakega vzrejališča izbere le nekaj živali. Živali v fazi počasnega zimskega pitanja s senom, ki traja najmanj 110 dni od prihoda živali v hlev in se začne najpozneje na začetku novembra, vzrejajo posamično in ne skupinsko, pri čemer se izbrano seno razdeljuje v obliki obrokov, da bi se povečalo njegovo použitje. Vsako žival v hlevu krmijo v skladu s stopnjo izpitanosti in predvidenim datumom prodaje. Tradicionalno pitanje za meso „Fin gras“ omogoča razvoj podkožne maščobe, ki med zorenjem ščiti trup pred oksidacijo. To omogoča dolgo (do 20- ali 30-dnevno) zorenje trupov brez oksidacije.

Pri zakolu za meso „Fin gras“ se uporabljajo tradicionalne prakse, ki omogočajo, da meso ohrani zmožnost dolgega zorenja. Prepovedano je zlasti tuširanje trupa, razen pri nepredvideni umazaniji in odstranjevanju podkožne maščobe. Pri odstranjevanju odvečne vode iz trupov se je treba izogibati prekomernemu hlajenju.

Pri označevanju tega posebnega govejega mesa se uporabljata tradicionalni imeni „Fin gras“ in „Fin gras“ skupaj z geografskim imenom „Mézenc“.

5.2 Posebnosti proizvoda:

Meso izvira iz živali, ki so vzrejene s travo in senom visokih območij, ki sta drugod omejena na planinske pašnike za poletno pašo.

Trupi so zamaščeni do rahlo prekriti z maščobo brez mastnih grudic. Zunanja maščoba je bela do smetanasto bela. Meso je živo rdeče do škrlatno rdeče barve. Je marmorirano (to pomeni prepredeno z mišično maščobo).

Meso z označbo „Fin gras“ ali „Fin gras du Mézenc“ ima posebne značilnosti, povezane z rastlinami, použitimi na planotah, in sistemom vzreje. To je bilo mogoče potrditi s pokušnjami surovega in kuhanega mesa ter laboratorijskimi analizami.

5.3 Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma z določeno kakovostjo, slovesom ali značilnostjo proizvoda (pri ZGO):

Nadmorska višina ter geološke in podnebne razmere na planoti Mézenc omogočajo rast raznolike flore, ki je še posebno primerna za pridobivanje izjemno kakovostnega sena, sušenega na travniku. Študije so pokazale tesno povezanost terpenskih lastnosti sena, ki se pridobiva na planoti Mézenc (pri čemer je planinski štrbec simbolična rastlina), in terpenskih lastnosti maščobe v mesu.

Posebnost navedene proizvodnje temelji na počasnem zimskem pitanju, s poudarkom na izjemno kakovostnem senu in okusnosti, ki omogoča optimalno izpitanost živali po 110 dneh bivanja v hlevu. Uporabljene prakse krmljenja omogočajo, da živali použijejo velike količine sena.

Posamična vzreja živali in strog izbor njihovih značilnosti, ki traja ves čas njihove vzreje, da bi se ohranile le tiste, ki lahko počasno pitanje s senom najbolje izkoristijo, omogočata vzrejo izjemnih živali in pridobivanje zelo okusnega mesa.

Značilnosti proizvoda so povezane z okoljskimi razmerami in naravno floro, ki je njihova posledica, pa tudi z razmerami vzreje, ki so se razvile v navedenem okolju (pridobivanje zelo kakovostnega mesa, izbor živali, dolgo zimsko pitanje s senom itd.). Dolgo pitanje starejših živali s senom namreč omogoča razvoj bele maščobe in trupov, ki so dobro zamaščeni oziroma prekriti z maščobo (brez mastnih grudic), kar je tesno povezano z doseganjem marmoriranosti mesa in njegovega izrazitega okusa.

Omejen čas prevoza do klavnic in proizvodu prijazne prakse v celotni klavni liniji omogočajo, da trupi ohranijo svoje posebnosti in zmožnosti zorenja.

Rejci, klavnice in mesarji so neločljivi členi v sektorju proizvodnje mesa „Fin gras du Mézenc“. Navedeni proizvod se namreč trži po tradicionalnih prodajnih poteh, pri katerih krajevni mesarji za zakol živali, ki so jih lahko izbrali na vzrejališču, poiščejo klavnice, ki so najbliže njihovim prodajnim mestom. Še danes se na veliko noč pred mesnicami prirejajo predstavitve okrašenih živali. Na sejmih, ki so se ohranili vse do danes, se v povezavi s to sezonsko proizvodnjo zbirajo različni rejci z uveljavljenim slovesom.

Sklic na objavo specifikacije:

(člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006)

http://agriculture.gouv.fr/IMG/pdf/CDC_Fin_gras_du_Mezenc.pdf

(1) UL L 93, 31.3.2006, str. 12.