[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 20.4.2005

KOM(2005) 151 končno

2005/0058 (CNS)

Predlog

DIREKTIVA SVETA

o obvladovanju krompirjevih ogorčic

(predložena s strani Komisije)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. OKVIR PREDLOGA

( Podlaga za predlog in njegovi cilji

Revizija in posodobitev Direktive Sveta 69/465/EGS z dne 8. decembra 1969 o obvladovanju rumene krompirjeve ogorčice.

( Splošni okvir

Splošni ukrepi, ki jih je treba sprejeti v državah članicah proti krompirjevim ogorčicam, da se določi njihova razširjenost, prepreči njihovo širjenje in da se obvladujejo.

( Obstoječe določbe na področju predloga

Revizija veljavnih pravnih aktov EU, za katere je bilo ugotovljeno, da so nezadostni in zastareli.

( Usklajenost z drugimi politikami

Usklajen z drugimi veljavnimi direktivami o obvladovanju škodljivih organizmov krompirja.

2. POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANKAMI IN PRESOJA VPLIVOV

( Posvetovanje z zainteresiranimi strankami

Posvetovalne metode, glavni ciljni sektorji in splošen profil udeležencev.

Štiri srečanja neuradnih posvetovanj z nacionalnimi strokovnjaki zadevnih držav članic.

Izmenjava informacij in pripomb prek e-pošte med Evropsko komisijo in nacionalnimi strokovnjaki držav članic.

Srečanje s predstavniki Evropskega združenja za seme (European Seed Association – ESA).

Srečanje s predstavniki odbora Združenja kmetijskih proizvajalcev Evropske unije (COPA) in Združenja kmetijskih zadrug Evropske unije (COGECA).

Glavne zgoraj navedene organizacije (ESA/COPA/COGECA) niso sprožile nobenega bistvenega vprašanja v zvezi s predlaganim besedilom. Spraševale so se o verjetnih stroških ukrepov za proizvajalce, Komisija pa je pojasnila, da se ne bodo bistveno razlikovali od stroškov že veljavnih ukrepov.

Povzetek odzivov in kako so bili upoštevani.

Opravljena so bila posvetovanja z nacionalnimi strokovnjaki v zvezi s celotnim besedilom osnutka in zlasti z usklajenimi postopki vzorčenja in testiranja. Njihovi odzivi so se upoštevali, kadar je bilo primerno.

( Zbiranje in uporaba strokovnega znanja

Zadevna znanstvena/strokovna področja.

Nematologi in strokovnjaki za zdravstveno varstvo rastlin.

Uporabljena metodologija.

Pisna in ustna posvetovanja.

Glavne organizacije/strokovnjaki, s katerimi so potekala posvetovanja.

Nacionalni strokovnjaki pristojnih organov zadevnih držav članic. Znanstveni odbor za zdravstveno varstvo rastlin Evropske agencije za varno hrano ni bil naprošen za neodvisno znanstveno svetovanje, ker Agencija trenutno ne more odgovarjati na zadeve s področja zdravstvenega varstva rastlin.

Stopnja znanstvene zanesljivosti: visoka.

Prejeti in uporabljeni nasveti.

Strokovnjaki so svetovali o posodobljenih in usklajenih postopkih vzorčenja in testiranja.

Načini za javno dostopnost strokovnih nasvetov.

Javno dostopni bodo samo pravni akti, ki odražajo strokovne nasvete in znanje.

( Presoja vplivov

Na splošno je vpliv relativno nevtralen, ker predlagana direktiva nadomešča obstoječe pravne akte o obvladovanju krompirjevih ogorčic. Po eni strani ni več obveznosti, da se izkoreninijo krompirjeve ogorčice, ampak da se določi njihova razširjenost in prepreči njihovo širjenje ter da se ogorčice obvladujejo.

Po drugi strani pa se na novo uvaja testiranje na navzočnost krompirjevih ogorčic pred saditvijo nekaterih rastlin za proizvodnjo rastlin za razsaditev. To je potrebno zaradi velike nevarnosti širjenja krompirjevih ogorčic z okuženimi rastlinami za razsaditev z zemljo, v kateri rastejo. Zato bodo za nekatere rastline, gojene s kolobarjenjem s krompirjem, veljali kontrolni ukrepi.

3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA

( Povzetek predlaganega ukrepanja

Splošni ukrepi, ki jih sprejmejo države članice proti krompirjevim ogorčicam, kot so:

- uradne preiskave, s katerimi se zagotovi, da ni krompirjevih ogorčic na poljih, na katerih se shranjuje ali sadi semenski krompir za proizvodnjo semenskega krompirja in nekatere rastline za proizvodnjo rastlin za razsaditev;

- uradne raziskave, ki se izvajajo vsako leto na poljih za proizvodnjo krompirja, razen na tistih, namenjenih proizvodnji semenskega krompirja;

- kontrolni ukrepi, če se odkrijejo krompirjeve ogorčice;

- ukrepi za dekontaminacijo;

- uradna obvestila držav članic Evropski komisiji.

( Pravna podlaga

Člen 37 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti.

( Načelo subsidiarnosti

Načelo subsidiarnosti velja, kolikor predlog ne sodi pod izključno pristojnost Skupnosti.

Države članice ne morejo zadostno doseči ciljev predloga zaradi naslednjega.

Če se krompirjeve ogorčice ne bi obvladovale sočasno in načrtno na območju celotne Skupnosti, bi bil učinek varstvenih ukrepov za preprečevanje vnosa takšnih škodljivih organizmov na ozemlje države članice le omejen.

Cilji predloga se bolje dosežejo z ukrepanjem Skupnosti zaradi naslednjega.

Proizvodnja krompirja ima pomembno vlogo v kmetijstvu in pridelek krompirja nenehno ogrožajo škodljivi organizmi. Če teh organizmov ne bi obvladovali hkrati in metodično povsod v Skupnosti, bi bil učinek varstvenih ukrepov za preprečevanje vnosa teh škodljivih organizmov na ozemlje države članice le omejen. Za zagotovitev tega so potrebni splošni ukrepi, ki jih sprejmejo države članice proti krompirjevim ogorčicam. Države članice lahko sprejmejo dodatne ali strožje ukrepe, kadar je to potrebno, pod pogojem, da s tem ni oviran pretok krompirja v Skupnosti.

Zato je predlog v skladu z načelom subsidiarnosti.

( Načelo sorazmernosti

Predlog je v skladu z načelom sorazmernosti zaradi naslednjega.

Predlagana direktiva vsebuje splošne ukrepe, ki jih morajo izvajati države članice.

Vendar predlagana direktiva omogoča nacionalne odločitve znotraj danega okvira pri opredelitvi „polja“, „območja proizvodnje“, „verjetnosti navzočnosti krompirjevih ogorčic“, vsebine uradnega programa obvladovanja.

Ne uporablja se; revizija veljavnih pravnih aktov EU.

( Izbira instrumentov

Predlagani instrumenti: direktiva.

Drugi načini ne bi bili primerni zaradi naslednjega.

Predlagano besedilo vsebuje splošne ukrepe za zagotavljanje nadzora in preprečevanje širjenja krompirjevih ogorčic v Skupnosti, ki zahtevajo, da nacionalne organizacije za zaščito rastlin vzpostavijo nacionalne postopke za izvajanje besedila, zato se uporablja direktiva.

V tem primeru ne bi bili primerni drugi načini razen direktive.

4. VPLIVI NA PRORAčUN

Ni vpliva na proračun.

5. DODATNE INFORMACIJE

( Razveljavitev obstoječih pravnih aktov

Zaradi sprejema predloga se razveljavijo obstoječi pravni akti.

( Korelacijska tabela

Države članice morajo predložiti Komisiji besedilo nacionalnih predpisov, s katerimi se prenese ta direktiva, in korelacijsko tabelo med omenjenimi predpisi in to direktivo.

2005/0058 (CNS)

Predlog

DIREKTIVA SVETA

o obvladovanju krompirjevih ogorčic

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 37 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[1],

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta[2],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Po sprejetju Direktive Sveta 69/465/EGS z dne 8. decembra 1969 o obvladovanju rumene krompirjeve ogorčice[3] je bil dosežen znaten napredek na področju nomenklature, biologije ter epidemiologije vrst in populacij krompirjeve ogorčice ter vzorca razširjenosti.

(2) Krompirjevi ogorčici ( Globodera pallida (Stone) Behrens (evropske populacije) in Globodera rostochiensis (Wollenweber) Behrens (evropske populacije)) sta priznani kot škodljivi organizmi krompirja.

(3) Določbe Direktive 69/465/EGS so bile ponovno pregledane in na podlagi tega ponovnega pregleda je bilo ugotovljeno, da so nezadostne. Zato je treba sprejeti celovitejše predpise.

(4) Določbe morajo upoštevati, da so uradne preiskave potrebne za zagotovitev, da ni krompirjevih ogorčic na poljih, na katerih se shranjuje ali sadi semenski krompir za proizvodnjo semenskega krompirja in nekatere rastline za proizvodnjo rastlin za razsaditev.

(5) Vsako leto je treba izvajati uradne raziskave na poljih za proizvodnjo krompirja, razen na tistih, namenjenih proizvodnji semenskega krompirja.

(6) Določiti je treba postopke vzorčenja in testiranja za izvajanje uradnih preiskav in raziskav.

(7) Upoštevati je treba načine širjenja patogena.

(8) Določbe morajo upoštevati, da se krompirjeve ogorčice tradicionalno obvladujejo s kolobarjenjem, ker je priznano, da se po nekaj letni prekinitvi gojenja krompirja znatno zmanjša populacija ogorčic. V zadnjem času je kolobarjenje nadomestila uporaba odpornih sort krompirja.

(9) Poleg tega je treba državam članicam omogočiti, da sprejmejo dodatne ali strožje ukrepe, kadar je to potrebno, pod pogojem da s tem ni oviran pretok krompirja v Skupnosti, razen v obsegu, kot je določen v Direktivi Sveta 2000/29/ES z dne 8. maja 2000 o varstvenih ukrepih proti vnosu organizmov, škodljivih za rastline in rastlinske proizvode, v Skupnost in proti njihovemu širjenju v Skupnosti[4]. O takšnih ukrepih je treba uradno obvestiti Komisijo in druge države članice.

(10) Zato je treba Direktivo 69/465/EGS razveljaviti.

(11) Ker države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev ukrepov, ki jih je treba sprejeti, namreč določitev razširjenosti krompirjevih ogorčic, preprečevanje njihovega širjenja in njihovo obvladovanje, in ker je te zaradi obsega in učinkov ukrepov lažje doseči na ravni Skupnosti, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz tega člena ta direktiva ne presega okvira, ki je potreben za dosego teh ciljev.

(12) Ukrepe, ki so potrebni za izvajanje te direktive, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil[5] –

SPREJEL NASLEDNJO DIREKTIVO:

Poglavje I

Vsebina in opredelitve pojmov

Člen 1

Ta direktiva določa ukrepe, ki jih morajo sprejeti države članice proti vrstama Globodera pallida (Stone) Behrens (evropske populacije) in Globodera rostochiensis (Wollenweber) Behrens (evropske populacije), v nadaljnjem besedilu „krompirjeve ogorčice“, da se določi njuna razširjenost, prepreči njuno širjenje in da se obvladujejo.

Člen 2

Za potrebe te direktive se uporabljajo naslednje opredelitve:

a) uraden ali uradno pomeni vzpostavljen, odobren ali izveden s strani pristojnih uradnih organov v državi članici, kot so določeni v členu 2(1)(g) Direktive 2000/29/ES;

b) odporna sorta krompirja pomeni sorto, ki pri gojenju znatno zavira razvoj določene populacije krompirjevih ogorčic;

c) preiskava pomeni metodičen postopek za določanje navzočnosti krompirjevih ogorčic na polju;

d) raziskava pomeni metodičen postopek, ki se izvaja v določenem obdobju za določanje navzočnosti krompirjevih ogorčic na ozemlju države članice.

Člen 3

1. Pristojni uradni organi v državi članici določijo, kaj pomeni polje za namene te direktive, da zagotovijo, da so fitosanitarni pogoji na polju homogeni glede nevarnosti krompirjeve ogorčice. Pri tem upoštevajo zanesljiva znanstvena in statistična načela, biologijo krompirjeve ogorčice in posebne sisteme proizvodnje rastlin gostiteljic krompirjevih ogorčic v zadevni državi članici. O natančnih merilih za opredelitev polja se uradno obvestijo Komisija in druge države članice.

2. Nadaljnje določbe v zvezi z merili za opredelitev polja se lahko sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 17(2).

Poglavje II

Odkrivanje

Člen 4

1. Države članice predpišejo, da se uradna preiskava za navzočnost krompirjevih ogorčic opravi na polju, na katerem se bodo shranjevale ali gojile rastline iz Priloge I za proizvodnjo rastlin za razsaditev ali semenski krompir za proizvodnjo semenskega krompirja.

2. Uradna preiskava iz odstavka 1 se opravi neposredno pred saditvijo ali prej, v tem primeru mora biti na voljo dokumentacija o rezultatih preiskave, ki potrjuje, da krompir in druge rastline gostiteljice, navedene v točki 1 Priloge I, niso bili prisotni v času preiskave in se niso gojili po preiskavi.

3. Rezultati uradne preiskave, razen preiskav, ki so navedene v odstavku 1 in so bile opravljene pred 1. januarjem 2007, se lahko štejejo kot dokumentacija iz odstavka 2.

4. Če pristojni uradni organi države članice ugotovijo, da ni nevarnosti za širjenje krompirjevih ogorčic, uradna preiskava iz odstavka 1 ni potrebna za:

a) saditev rastlin iz Priloge I za proizvodnjo rastlin za razsaditev za nekomercialno uporabo na enem mestu proizvodnje na uradno določenem območju,

b) saditev semenskega krompirja za proizvodnjo semena na lastnih kmetijah na enem mestu proizvodnje na uradno določenem območju.

5. Države članice zagotovijo, da so rezultati preiskav iz odstavkov 1 in 3 shranjeni v uradnem registru in dostopni Komisiji.

Člen 5

1. V primeru semenskega krompirja za proizvodnjo semenskega krompirja in rastlin iz točke 1 Priloge I za proizvodnjo rastlin za razsaditev vključuje uradna preiskava iz člena 4(1) vzorčenje in testiranje za ugotavljanje navzočnosti krompirjevih ogorčic v skladu s Prilogo II.

2. V primeru rastlin iz točke 2 Priloge I za proizvodnjo rastlin za razsaditev vključuje uradna preiskava iz člena 4(1) vzorčenje in testiranje za ugotavljanje navzočnosti krompirjevih ogorčic v skladu s Prilogo II ali preverjanje, kot je določeno v oddelku I Priloge III.

Člen 6

1. Države članice zagotovijo, da se uradne raziskave za ugotavljanje navzočnosti krompirjevih ogorčic izvajajo vsako leto na poljih za proizvodnjo krompirja, razen na tistih, namenjenih proizvodnji semenskega krompirja.

2. Uradne raziskave vključujejo vzorčenje in testiranje za ugotavljanje navzočnosti krompirjevih ogorčic v skladu s točko 2 Priloge II in se izvajajo v skladu z oddelkom II Priloge III.

3. O rezultatih uradnih raziskav se vsako leto v pisni obliki uradno obvesti Komisija najpozneje do 31. decembra.

Člen 7

Če se pri uradni preiskavi iz člena 4(1) in drugih uradnih preiskavah iz člena 4(3) ne odkrijejo krompirjeve ogorčice, pristojni uradni organi v državi članici zagotovijo, da se izda dokument, v katerem je navedeno, da je bila na polju opravljena preiskava in da niso bile odkrite krompirjeve ogorčice.

Člen 8

1. Če se pri uradni preiskavi iz člena 4(1) odkrijejo krompirjeve ogorčice, pristojni uradni organi v državi članici zagotovijo, da se izda dokument, v katerem je navedeno, da je bila na polju opravljena preiskava in so bile odkrite krompirjeve ogorčice. Podrobnosti o poljih, za katera je bilo med uradno preiskavo ugotovljeno, da so jih napadle krompirjeve ogorčice, se vpišejo v uradni register iz člena 4(5).

2. Če se med uradno letno raziskavo iz člena 6(1) na polju odkrije krompirjeve ogorčice, pristojni uradni organi v državi članici zagotovijo, da se izda dokument, v katerem je navedeno, da je bila na polju opravljena raziskava in so bile odkrite krompirjeve ogorčice. Podrobnosti o poljih, za katera je bilo med letno raziskavo ugotovljeno, da so jih napadle krompirjeve ogorčice, se vpišejo v uradni register iz člena 4(5).

3. Krompir ali rastline iz Priloge I, ki prihajajo s polja, za katerega je bil izdan dokument iz odstavka 1 ali odstavka 2, ali so bili v stiku z zemljo, v kateri so bile odkrite krompirjeve ogorčice, se določijo za okužene.

Poglavje III

Kontrolni ukrepi

Člen 9

1. Države članice predpišejo, da se na polju, za katerega je bil izdan dokument iz člena 8(1) ali 8(2),:

a) ne sadi krompir za proizvodnjo semenskega krompirja, vključno s semenom na lastnih kmetijah, in

b) ne sadijo ali shranjujejo rastline iz Priloge I za presajanje. Vendar se na tem polju lahko sadijo rastline iz točke 2 Priloge I, če za te rastline veljajo uradno odobreni ukrepi iz oddelka III(A) Priloge III, tako da ni nobene prepoznavne nevarnosti za širjenje krompirjevih ogorčic.

2. V primeru polj za sajenje krompirja, razen polj za proizvodnjo semenskega krompirja, za katere je bil izdan dokument iz člena 8(1) ali 8(2), pristojni uradni organ v državi članici predpiše, da za ta polja velja program uradnega nadzora, namenjen odpravi krompirjevih ogorčic.

Ob upoštevanju posebnega sistema proizvodnje in trženja za rastline gostiteljice krompirjevih ogorčic v zadevni državi članici ter značilnosti prisotne populacije krompirjevih ogorčic vključuje ta program uporabo odpornih sort krompirja z najvišjimi stopnjami odpornosti, kot so navedene v oddelku I Priloge IV. O tem programu se v pisni obliki uradno obvestijo Komisija in druge države članice, da se zagotovijo primerljive stopnje zanesljivosti med državami članicami.

Stopnja odpornosti sort krompirja se določi v skladu s tabelo standardnih vrednosti iz oddelka I Priloge IV. Testiranje odpornosti se opravi v skladu s postopkom iz oddelka II Priloge IV.

Člen 10

1. Države članice predpišejo, da za krompir ali rastline iz Priloge I, ki so določene za okužene po členu 8(3), velja naslednje:

a) v primeru semenskega krompirja, vključno s krompirjem za seme na lastnih kmetijah, se ta ne sadi, razen če je bil pod nadzorom pristojnih uradnih organov v državi članici razkužen z uporabo ustrezne metode, sprejete v skladu z odstavkom 2, na podlagi znanstvenih dokazov, da ni nevarnosti širjenja krompirjevih ogorčic,

b) v primeru krompirja za industrijsko predelavo ali sortiranje se uporabljajo uradno odobreni ukrepi v skladu z oddelkom III(B) Priloge III,

c) v primeru rastlin iz Priloge I se te ne sadijo, razen če so bili uporabljeni uradno odobreni ukrepi iz oddelka III(A) Priloge III, tako da niso več okužene.

2. Specifikacije metod iz odstavka 1(a) se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 17(2).

Člen 11

1. Brez poseganja v člen 16(1) Direktive 2000/29/ES države članice zagotovijo, da se o domnevnem pojavu ali potrjeni navzočnosti krompirjevih ogorčic na njihovem ozemlju zaradi odpovedi ali spremembe učinkovitosti odporne sorte krompirja, ki je povezana z izjemno spremembo sestave vrst ogorčic, patotipa ali skupine virulence, poroča njihovim pristojnim uradnim organom.

2. V vseh primerih, o katerih se poroča v skladu z odstavkom 1, države članice zagotovijo, da se preišče zadevna vrsta krompirjeve ogorčice in po potrebi patotipa ali skupine virulence in se potrdi z ustreznimi metodami.

3. Podrobnosti potrditve iz odstavka 2 se vsako leto najpozneje do 31. decembra pisno pošljejo Komisiji in drugim državam članicam.

4. Ustrezne metode iz odstavka 2 se lahko sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 17(2).

Člen 12

Države članice v pisni obliki uradno obvestijo Komisijo in druge države članice vsako leto najpozneje do 31. decembra o seznamu vseh sort krompirja, ki so jih sprejele za trženje v naslednjem letu in za katere je bilo z uradno preiskavo ugotovljeno, da so odporne proti krompirjevim ogorčicam. Pri tem navedejo patotipe ali skupine virulence, proti katerim so sorte odporne, ter stopnjo in leto določitve odpornosti proti patotipu ali skupini virulence.

Člen 13

Če se po sprejemu uradno odobrenih ukrepov iz oddelka III(C) Priloge III ne potrdi navzočnost krompirjevih ogorčic, pristojni uradni organi v državi članici zagotovijo, da se posodobi uradni register iz člena 4(5) in se prekličejo omejitve, ki so bile določene za polje.

Člen 14

Brez poseganja v člena 3 in 5 Direktive 2000/29/ES države članice lahko dovolijo odstopanja od ukrepov iz členov 9 in 10 te direktive v skladu z določbami iz Direktive Komisije 95/44/ES[6] za preskusne ali znanstvene namene in za delo pri žlahtnjenju.

Poglavje IV

Splošne in končne določbe

Člen 15

Države članice lahko v zvezi s svojo proizvodnjo sprejmejo dodatne ali strožje ukrepe, ki so lahko potrebni za obvladovanje krompirjevih ogorčic ali za preprečevanje njihovega širjenja, če so v skladu z Direktivo 2000/29/ES.

O teh ukrepih se v pisni obliki uradno obvestijo Komisija in druge države članice.

Člen 16

Spremembe prilog, ki so potrebne zaradi razvoja znanstvenega in tehničnega znanja, se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 17(2).

Člen 17

1. Komisiji pomaga Stalni odbor za zdravstveno varstvo rastlin, v nadaljevanju „Odbor“.

2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES.

Obdobje iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES se določi na tri mesece.

3. Odbor sprejme svoj poslovnik.

Člen 18

1. Države članice sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 31. decembra 2006. Vsebino besedila teh predpisov in korelacijsko tabelo med omenjenimi predpisi in to direktivo nemudoma sporočijo Komisiji.

Države članice uporabljajo te predpise od 1. januarja 2007.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2. Države članice Komisiji sporočijo besedilo glavnih predpisov nacionalne zakonodaje, ki jih sprejmejo na področju, urejenem s to direktivo.

Člen 19

Direktiva 69/465/EGS se razveljavi s 1. januarjem 2007.

Člen 20

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

PRILOGA I

Seznam rastlin iz členov 4(1), 4(2), 4(4), 5(1), 5(2), 8(3), 9(1)(b) in 10(1)

1. Rastline gostiteljice s koreninami:

Capsicum spp.,

Lycopersicon lycopersicum (L.) Karsten ex Farw.,

Solanum melongena L .

2. a) Druge rastline s koreninami:

Allium porrum L.,

Beta vulgaris L.,

Brassica spp.,

Fragaria L..

2. b) Čebulice, gojene v zemlji in namenjene saditvi, razen tistih, za katere mora embalaža ali drugo kazati, da so namenjene prodaji končnim porabnikom, ki se ne ukvarjajo poklicno s proizvodnjo rastlin ali proizvodnjo rezanega cvetja, rastlin:

Allium ascalonicum L.,

Allium cepa L.,

Dahlia spp.,

Gladiolus Tourn. Ex L.,

Hyacinthus spp.,

Iris spp.,

Lilium spp.,

Narcissus L.,

Tulipa L..

PRILOGA II

1. Glede vzorčenja in testiranja za uradno preiskavo iz člena 5(1) in 5(2):

a) vzorčenje vključuje vzorec tal v standardni velikosti vsaj 1 500 ml zemlje/ha, zbran iz vsaj 100 jeder/ha, po možnosti v pravokotni mreži s širino najmanj 5 metrov in dolžino največ 20 metrov med točkami odvzema vzorcev, ki zajema celotno polje. Celoten vzorec se uporabi za nadaljnji pregled, tj. izločitev ogorčic, identifikacijo vrste, in če je primerno, določitev patotipa/skupine virulence;

b) testiranje vključuje metode za izločitev krompirjevih ogorčic, navedene v Dodatku 1 k „Fitosanitarnim postopkom za Globodera pallida in Globodera rostochiensis : metode vzorčenja tal“ (PM 3/30 (1), standardi EPPO), ali metodo biološkega testa.

2. Glede vzorčenja in testiranja za uradno raziskavo iz člena 6(2):

a) vzorčenje pomeni:

- vzorčenje iz točke 1 z najmanjšo velikostjo vzorca tal najmanj 400 ml/ha;

ali

- ciljno vzorčenje najmanj 400 ml zemlje po vizualnem pregledu korenin, kadar so simptomi vidni;

ali

- vzorčenje najmanj 400 ml zemlje v zvezi s krompirji, odvzete po njihovem pobiranju, če je polje, kjer je bil gojen krompir, sledljivo;

b) testiranje pomeni testiranje iz točke 1.

3. Izjemoma se lahko velikost vzorca iz točke 1 zmanjša na najmanj 400 ml zemlje/ha, če:

a) obstaja dokumentacija, da na polju šest let pred uradno preiskavo ni bil gojen in prisoten krompir ali druge rastline gostiteljice iz točke 1 Priloge I;

ali

b) niso bile odkrite krompirjeve ogorčice med zadnjima dvema zaporednima uradnima preiskavama v vzorcih velikosti 1500 ml zemlje/ha in po prvi od teh dveh uradnih preiskav ni bil gojen in prisoten krompir ali druge rastline gostiteljice iz točke 1 Priloge I;

ali

c) niso bile odkrite ciste krompirjevih ogorčic (z živimi organizmi ali brez njih) pri zadnji uradni preiskavi na vzorcu velikosti najmanj 1500 ml zemlje/ha in na polju od zadnje uradne preiskave ni bil gojen in prisoten krompir ali druge rastline gostiteljice iz točke 1 Priloge I.

Rezultati drugih uradnih preiskav, opravljenih pred začetkom veljavnosti te direktive, se lahko štejejo za uradne preiskave iz pododstavkov b in c.

Vzorec manjše velikost se lahko uporablja v naslednjih uradnih preiskavah iz člena 4(1), dokler se na zadevnem polju ne odkrijejo krompirjeve ogorčice.

PRILOGA III

Oddelek I

Preverjanje

Glede člena 5(2) se z uradno preiskavo iz člena 4(1) ugotovi, da je bilo v času preverjanja izpolnjeno eno od naslednjih meril:

- na polju niso bile prisotne krompirjeve ogorčice v zadnjih 12 letih, ugotovljeno na podlagi rezultatov ustreznega uradno potrjenega testiranja,

ali

- po znanem gojenju v zadnjih 12 letih na polju ni bil gojen krompir ali druge rastline gostiteljice iz točke 1 Priloge I.

Oddelek II

Raziskave

Uradne raziskave iz člena 6(1) se izvajajo na najmanj 0,5 % območja proizvodnje krompirja, razen območja, ki je namenjeno za proizvodnjo semenskega krompirja.

Oddelek III

Uradni ukrepi

A) Uradno odobreni ukrepi iz člena 9(1)(b) in 10(1)(c) so:

1. dezinfestacija s primernimi metodami, da ni nobene prepoznavne nevarnosti za širjenje krompirjevih ogorčic,

2. odstranitev zemlje z izpiranjem ali ščetkanjem, dokler ni zemlja praktično odstranjena, tako da ni nobene prepoznavne nevarnosti za širjenje krompirjevih ogorčic.

B) Uradno odobreni ukrepi iz člena 10(1)(b) so neposredna in takojšnja dostava v obrat za predelavo ali sortiranje z ustrezno in uradno odobreno opremo za odstranjevanje odpadkov, pri kateri je ugotovljeno, da ni nevarnosti za širjenje krompirjevih ogorčic.

C) Uradno odobreni ukrepi iz člena 13 so uradno ponovno vzorčenje polja, za katero je bil izdan dokument iz člena 8(1) ali 8(2), in testiranje z eno od metod, določenih v Prilogi II, po najmanj 6 letih od pozitivne potrditve krompirjevih ogorčic ali od gojenja zadnjega pridelka krompirja. To obdobje se lahko skrajša na najmanj 3 leta, če so se izvajali ustrezni uradno odobreni ukrepi.

PRILOGA IV

ODDELEK I

STOPNJA ODPORNOSTI

Stopnja dovzetnosti krompirja na krompirjeve ogorčice se določi v skladu z naslednjim zapisom standardnih vrednosti, kot je navedeno v točki (b) člena 2.

Vrednost 9 pomeni najvišjo stopnjo odpornosti.

Relativna dovzetnost (%) | Vrednost |

< 1 | 9 |

1,1 – 3 | 8 |

3,1 – 5 | 7 |

5,1 – 10 | 6 |

10,1 – 15 | 5 |

15,1 – 25 | 4 |

25,1 – 50 | 3 |

50,1 – 100 | 2 |

> 100 | 1 |

ODDELEK II

POSTOPEK ZA TESTIRANJE ODPORNOSTI

1. Test se opravi v karantenskem obratu ali zunaj, v rastlinjakih ali klimatskih komorah.

2. Test se opravi v lončkih, ki vsebujejo najmanj en liter zemlje (ali ustrezne podlage).

3. Temperatura zemlje med testom ne presega 25 °C in zagotovljena je ustrezna oskrba z vodo.

4. Pri saditvi testne ali kontrolne sorte se uporabi eno krompirjevo oko vsake testne ali kontrolne sorte. Priporočeno je, da se odstranijo vsa stebla razen enega.

5. Sorta krompirja „Desirée“ se uporabi kot standardna dovzetna kontrolna sorta pri vseh testih. Dodatne polno dovzetne kontrolne sorte lokalnega pomena se lahko dodajo za notranje preverjanje. Standardna dovzetna kontrolna sorta se lahko spremeni, če raziskave pokažejo, da so druge sorte primernejše ali dostopnejše.

6. Naslednje standardne populacije krompirjevih ogorčic se uporabljajo proti patotipom Ro1, Ro5, Pa1 in Pa3:

Ro1: populacija Ecosse

Ro5: populacija Harmerz

Pa1: populacija Scottish

Pa3: populacija Chavornay

Dodajo se lahko druge populacije krompirjevih ogorčic lokalnega pomena.

7. Identiteta uporabljene standardne populacije se preveri z ustreznimi metodami. Priporočeno je, da se pri preskusih v okviru testiranja uporabita vsaj dve odporni sorti ali dva diferencirana standardna klona znane odpornosti.

8. Inokulum krompirjeve ogorčice (Pi) vsebuje skupno 5 infektivnih jajčec in nedoraslih tvorb na ml zemlje. Priporočeno je, da se število krompirjevih ogorčic, ki se nacepi na ml zemlje, določi pri preskusih izleganja. Krompirjeve ogorčice se lahko nacepijo kot ciste ali kot kombinacija jajčec in nedoraslih tvorb v suspenziji.

9. Sposobnost za življenje cist krompirjeve ogorčice, ki se uporabljajo kot vir za inokulum, je najmanj 70 %. Priporočeno je, da so ciste stare 6–24 mesecev in da se najmanj 4 mesece pred uporabo shranijo na temperaturi 4 °C.

10. Na kombinacijo populacije krompirjevih ogorčic in testrirane sorte krompirja se pripravijo najmanj 4 paralelke (lončki). Priporočeno je, da se uporabi najmanj 10 paralelk za standardno dovzetno kontrolno sorto.

11. Test traja najmanj 3 mesece in zrelost samic, ki se razvijajo, se preveri pred koncem preskusa.

12. Ciste krompirjevih ogorčic se izloči iz 4 paralelk in se ločeno preštejejo za vsak lonček.

13. Končna populacija (Pf) za standardno dovzetno kontrolno sorto se na koncu testa odpornosti določi tako, da se preštejejo vse ciste v vseh paralelkah ter jajčeca in nedorasle tvorbe v najmanj 4 paralelkah.

14. Doseči je treba stopnjo razmnoževanja najmanj 20x (Pf/Pi) za standardno dovzetno kontrolno sorto.

15. Koeficient variacije (CV) za standardno dovzetno kontrolno sorto ne sme presegati 35 %.

16. Relativna dovzetnost testirane sorte krompirja za standardno občutljivo kontrolno sorto se določi in izrazi v odstotkih po naslednji formuli:

Pf testirana sorta/Pf standardna dovzetna kontrolna sorta x 100 %.

17. Če relativna dovzetnost testirane sorte krompirja presega 3 %, zadošča štetje cist. V primerih, ko je relativna dovzetnost manjša od 3 %, se poleg cist preštejejo tudi jajčeca in nedorasla tvorbe.

18. Če rezultati testov v prvem letu kažejo, da je sorta povsem dovzetna za patotip, teh testov ni treba ponoviti drugo leto.

19. Rezultati se potrdijo z vsaj še enim preskusom v kakem drugem letu. Aritmetična srednja vrednost relativne dovzetnosti v 2 letih se uporabi za izpeljavo vrednosti po zapisu standardnih vrednosti.

[1] UL C , , str. .

[2] UL C , , str. .

[3] UL L 323, 24.12.1969, str. 3.

[4] UL L 169, 10.7.2000, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2005/16/ES (UL L 57, 3.3.2005, str. 19).

[5] UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

[6] UL L 184, 3.8.1995, str. 34.