SPOROČILO KOMISIJE SVETU

Smernice za fiskalno politiko za leto 2023

1.Uvod

Napad Rusije na Ukrajino je ogrozil evropsko in svetovno varnost in stabilnost. Zadnji dogodki so prelomni za Evropo, saj v temeljih postavljajo pod vprašaj naš red miru. EU je politično in gospodarsko solidarna z Ukrajino. V odgovor na neizzvane in neupravičene vojaške akcije Rusije je odobrila sveženj obsežnih in ciljno usmerjenih sankcij, ki bodo imele kar največji učinek na rusko gospodarstvo in politično elito. Hkrati se EU sooča z nekaterimi neposrednimi izzivi, zlasti v zvezi s pritokom beguncev, varnostjo in morebitnimi protiukrepi Rusije. Ta kriza bi lahko negativno vplivala na rast, tudi zaradi posledic za finančne trge, nadaljnjih pritiskov na cene energije, vztrajnih ozkih grl v dobavni verigi in vpliva na zaupanje.

Izjemna negotovost in tveganja zahtevajo tesno usklajevanje ekonomskih in fiskalnih politik za izhod iz krize zaradi COVID-19. Drzen in usklajen odziv fiskalne politike na pandemijo, podpora brez primere iz novih instrumentov EU in spodbujevalna denarna politika so pomagali gospodarstvu EU prebroditi krizo in podpirajo okrevanje. V tretjem četrtletju leta 2021 se je BDP EU vrnil na raven pred krizo; glede na zimsko napoved Komisije 2022 naj bi proizvodnja do konca leta 2022 presegla ravni pred pandemijo v vseh državah članicah. V prihodnje bi bilo treba fiskalno politiko še naprej tesno usklajevati, da se zagotovi vzdržnost javnih financ, ter skupaj s širšimi ekonomskimi politikami prispevati k ohranjanju okrevanja in preusmeritvi evropskega gospodarstva na pot močnejše in trajnostne rasti, ne glede na poslabšanje svetovnega okolja.

Fiskalne politike morajo biti pripravljene na hiter odziv na spreminjajoče se razmere. Politično okolje se spreminja. Začasni izredni ukrepi, povezani s pandemijo, bodo večinoma postopoma odpravljeni leta 2022, kar je v skladu s pričakovano normalizacijo razmer na področju javnega zdravja.() Inflacijski obeti v bližnji prihodnosti kažejo na postopno normalizacijo denarne politike. Vendar se pričakuje, da bo napad na Ukrajino negativno vplival na obete, ki so postali bolj negotovi, tveganja pa so pretežno negativna. Uporaba tako imenovane „splošne odstopne klavzule“ Pakta za stabilnost in rast() se bo v letu 2022 nadaljevala. To bo fiskalni politiki omogočilo prilagajanje spreminjajočim se razmeram, da se lahko odzove na neposredne izzive, ki jih prinaša ta kriza. Na podlagi zimske napovedi Komisije 2022 se pričakuje, da bo splošna odstopna klavzula deaktivirana z letom 2023.() To bo zaradi velike negotovosti ponovno ocenjeno na podlagi pomladanske napovedi Komisije 2022. Nazadnje, oktobra 2021 se je prav tako ponovno začela razprava o okviru ekonomskega upravljanja, da bi pravočasno do leta 2023 dosegli široko soglasje o nadaljnjih korakih.()

To sporočilo državam članicam zagotavlja smernice za izvajanje in usklajevanje fiskalne politike, odvisno od gibanja gospodarskih obetov. V smernicah se upoštevajo pozitivne izkušnje s podobnimi smernicami iz marca 2021, ki so prispevale k stalni razpravi v Svetu, Euroskupini ter z drugimi deležniki iz EU in mednarodnimi deležniki o ustreznem odzivu fiskalne politike in njeni prilagoditvi. Načela odražajo zimsko napoved Komisije 2022 in bi morala usmerjati prihodnje programe za stabilnost in konvergenčne programe držav članic. Smernice bodo po potrebi prilagojene gospodarskim gibanjem, najpozneje pa v pomladanskem svežnju Komisije v okviru evropskega semestra konec maja 2022.

Preostanek sporočila je sestavljen iz štirih oddelkov. V oddelku 2 so opisani gospodarski obeti za leti 2022 in 2023. V oddelku 3 je določenih pet načel, poleg tega na podlagi zimske napovedi Komisije 2022 navaja posledice za priporočila glede javnih financ, ki se bodo predlagala državam članicam maja 2022 za njihove proračunske načrte za leto 2023. V oddelku 4 je povzet potek pregleda ekonomskega upravljanja. V oddelku 5 so začrtani prihodnji koraki.

2.Gospodarske razmere in obeti

Gospodarstvo EU je vstopilo v tretje leto pandemije COVID-19 in ponovno doseglo raven proizvodnje pred pandemijo. Gospodarstvo EU je v letu 2021 močno okrevalo, brezposelnost je padla na rekordno nizko raven, vendar pa se je rast proti koncu leta upočasnila. Pojav različice omikron je privedel do ponovne uvedbe omejitev gibanja, ponovnega pritiska na sisteme zdravstvenega varstva ter pomanjkanja delovne sile zaradi bolezni, karantene in dolžnosti oskrbe. Dolgotrajne motnje v oskrbi so skupaj z močnim povpraševanjem povzročile zvišanje cen primarnih surovin in energije. Ta neugodna gibanja so negativno vplivala na zagon rasti v EU, saj se je realna rast BDP v zadnjem četrtletju leta 2021 upočasnila.

Glede na zimsko napoved Komisije 2022 naj bi se močna gospodarska rast evropskega gospodarstva nadaljevala, čeprav bo v letih 2022 in 2023 šibkejša. Po nestabilnem obdobju naj bi se gospodarska rast v drugem četrtletju 2022 ponovno okrepila in v obdobju, ki ga zajema napoved, ostala močna. Temelji, ki so podlaga za rast, so še naprej močni. Izboljševanje trga dela, visoki prihranki gospodinjstev, še vedno ugodni pogoji financiranja ter uporaba sredstev iz mehanizma za okrevanje in odpornost naj bi ohranjali dolgotrajno in močno obdobje rasti. Glede na zimsko napoved naj bi po pričakovanjih realna rast BDP v EU v letu 2022 dosegla 4,0 %, kar je 1,3 odstotne točke manj kot leta 2021, vendar še vedno precej nad dolgoročnim povprečjem. V skladu z zimsko napovedjo() naj bi se „vračanje v normalnost“ nadaljevalo v letu 2023, ko naj bi se rast ustalila na zmernih 2,8 %.

V zimski napovedi se ni upošteval napad na Ukrajino in posledične geopolitične napetosti. To negativno vpliva na obete za rast in dodatno poslabšuje tveganja. Inflacija se lahko na primer izkaže za višjo od pričakovane zaradi stroškovnih pritiskov, ki izhajajo iz ozkih grl na strani dobave. Višje cene energije, ki se s proizvajalcev v večji meri prenašajo na maloprodajne cene, lahko negativno vplivajo na skupno povpraševanje. Ozka grla v svetovni oskrbi se bodo verjetno nadaljevala tudi v letu 2022. Poleg tega bi lahko zaradi sekundarnih učinkov morebitnih pritiskov večje produktivnosti na plače, ki so nad pričakovanji, inflacija ostala visoka v daljšem obdobju. Po drugi strani pa bi lahko naložbe, ki jih spodbujajo mehanizem za okrevanje in odpornost ter skladi večletnega finančnega okvira, vključno s skladi kohezijske politike EU, ustvarile močnejšo spodbudo za gospodarsko aktivnost.

3.Glavna načela in posledice za fiskalne smernice

V tem oddelku so določena ključna načela, na podlagi katerih bo Komisija ocenila programe za stabilnost in konvergenčne programe držav članic. Posledice za priporočila glede javnih financ, ki bodo državam članicam predlagana maja 2022 za njihove proračunske načrte za leto 2023, temeljijo na zimski napovedi. Komisija bo pozorno spremljala razmere in po potrebi prilagodila svoje smernice za politiko.

Priporočila glede javnih financ za leto 2023 bodo oblikovana kvalitativno s kvantitativno podlago. Glede na specifične gospodarske razmere ter posledične težave pri ocenjevanju proizvodnih vrzeli in strukturnih saldov bo Komisija spomladi, tako kot lani, predlagala smernice za fiskalno politiko za posamezne države, ki bodo temeljile na pristopu, uporabljenem za priporočilo glede javnih financ za leto 2022, na omejevanju rasti tekočih odhodkov ter upoštevanju kakovosti in sestave javnih financ. To bo podlaga za to, da bo Komisija spremljala fiskalne rezultate glede na priporočila. Proračuni držav članic euroobmočja za leto 2023 bodo ocenjeni jeseni v mnenjih Komisije o osnutkih proračunskih načrtov.

Načelo 1: Zagotoviti je treba usklajevanje politik in dosledno kombinacijo politik

Usklajevanje fiskalne politike ostaja ključnega pomena. Usklajen fiskalni odziv držav članic na resen upad gospodarske aktivnosti zaradi COVID-19, h kateremu je pripomogla uporaba splošne odstopne klavzule in so ga spremljali ukrepi na ravni EU, je bil zelo uspešen pri blaženju njegovega gospodarskega učinka. Nadaljnje tesno usklajevanje fiskalnih politik je potrebno, da se zagotovi nemoten prehod na pot nove in trajnostne rasti ter vzdržnost javnih financ.

Ustrezna fiskalna naravnanost v euroobmočju bi morala temeljiti na ustreznem ravnovesju med vidiki vzdržnosti in stabilizacije. Bistveno je, da se takšno povezovanje doseže na ravni države ter ob upoštevanju razsežnosti euroobmočja/EU. Čeprav ima gospodarstvo še vedno trdne temelje in prejema podporo sredstev EU, in sicer iz mehanizma za okrevanje in odpornost, bo postopno odpravljanje ukrepov, sprejetih za podporo gospodarstvu med pandemijo, pomenilo konec pomembnega zagonskega vetra v letu 2023 na splošno. Pri časovnem načrtovanju in hitrosti normalizacije fiskalne politike bi bilo treba upoštevati tudi medsebojne vplive s politikami monetarnega in finančnega sektorja ter fiskalno spodbudo iz mehanizma za okrevanje in odpornost().

Na podlagi zimske napovedi Komisija meni, da se prehod s spodbujevalne skupne fiskalne naravnanosti v obdobju 2020–2022 na splošno nevtralno skupno fiskalno naravnanost v letu 2023 zdi ustrezen, hkrati pa se je pripravljena odzvati na spreminjajoče se gospodarske razmere.