SL    SL SL 
SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 3.12.2008 
SEC(2008) 2948 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
Spremni dokument k 
 
ODLOČBI EVROPSKEGA PARLAMENTA IN  SVETA O UDELEŽBI SKUPNOSTI 
PRI EVROPSKEM METROLOŠKEM RAZISKOVALNEM PROGRAMU EMRP, KI 
GA JE SPREJELO VE Č DRŽAV ČLANIC. 
  
POVZETEK OCENE U ČINKA  
 
{COM(2008) 814 kon č.} 
{SEC(2008) 2949} 
SL 2   SL POVZETEK 
Uvod in postopkovna vprašanja 
Najstarejše primere, ki kažejo  pomembnost kakovosti merjenja pr i izgradnji družbe, najdemo že 3000 
let pr. n. št. „ Kubit “ je bila prva znana dolžinska mera, uporab ljali pa so jo pri gradnji piramid. Kubit 
je bila mera, ki je pomeni la dolžino faraonove podlakti pl us širino njegove dlani. V času kralja Keopsa 
so veliko piramido pri Gizi zgradili po tem sistem u, poenotenost dolžinske mere pa so dosegli 
z relativno natan čnostjo 0,05 % na razdalji 230 metrov. Te melje sodobnega evr opskega meroslovja 
najdemo v francoski revoluciji, saj je obstajala politi čna volja za uskladitev enot po vsej Franciji in za 
to, da so merske enote na voljo „ za vse ljudi za vse ve čne čase“.  
V današnjem globalnem gospodarstvu meroslovje izjemno veliko prispeva k tehnološkemu in 
gospodarskemu razvoju mnogih naro dov po svetu. Metrološke raziskave so potrebne za reševanje 
družbenih problemov, primeri pa zadevajo podro čja, kot so satelitska navig acija, zdravstvena oskrba, 
industrija polprevodnikov in podnebne spremembe.  Evropska unija se je v 90-ih letih soo čila z 
„boleznijo norih krav“ ali krizo BSE. Vsi se spom injamo nujne potrebe po metrološkem raziskovanju 
in novih referen čnih materialih za podporo ureditvi in  z namenom ponovne vzpostavitve zaupanja 
potrošnikov za rešitev evropskega trga z gove dino. Metrološke raziskave, ki so klju čna podporna 
dejavnost za ureditev in standardizacijo, so zato v veliko gospodarstvih že dolgo pomembna 
nacionalna prednostna naloga. Vendar pa, če se ozremo na francosko revol ucijo, evropske države že 
od tedaj nacionalne dejavnosti metrološke ga raziskovanja izvajajo popolnoma lo čeno. Še danes se 
države članice EU niso zmožne zbrati in sa me ustvariti enoten, sodoben in resni čno integriran evropski 
metrološki raziskovalni program (EMRP).  
Komisija že veliko let koristi razli čne določbe Pogodbe, da bi spodbudila boljše usklajevanje in 
sodelovanje med nacionalnimi razis kovalnimi programi. Leta 2000 je Evr opski svet v Lizboni sklenil, 
da je treba raziskovalne dejavnosti na nacionalni ravni in ravni Unije  bolje povezati in uskladiti, tako 
da bodo kar najbolj u činkovite in inovativne. Leta 2006 je Evropski parlament poudaril pomembnost 
boljšega usklajevanja nacionalnih in evropski h raziskovalnih programov. V posebnem programu 
„Sodelovanje“  v 7OP je bila napovedana pobuda v skladu s členom 169 za izvajanje skupnega 
evropskega metrološkega razi skovalnega programa prek obstoje čih mrež nacionalnih meroslovnih 
laboratorijev.  
Poleg dobro dokumentirane podpore Evropskega parlam enta in Sveta za takšno pobudo je obširno 
posvetovanje z zainteresiranimi stranmi potrdilo potrebo po ukrepu Skupnosti v predvideni smeri 
integracije in posodobitve evropskega  metrološkega sistema. Zadevne službe Komisije, ki na svojih 
področjih za pripravo sodobne ureditve/zakonodaje (npr . SANCO, ENV, ENTR) uporabljajo rezultate 
metroloških raziskav, so na sestankih razli čnih služb prav tako potrdile uporabnost integriranega 
programa, ki bi v veliki meri vklju čeval obstoje če nacionalne raziskovalne programe.  
Opredelitev problema 
Meroslovje je skrito o čem javnosti, vendar pa je zelo pomem bno za pospeševanje sodobne trgovine in 
komunikacij. Dostop do trgov lahko ovirajo neskladni  standardi ali pomanjkanje enotnih in natan čnih 
mer za težo in dolžino. Za metrološke raziskave je zna čilno, da so namenjene v javno dobro, so pa tudi 
glavna podporna dejavnost za vladno ureditev in standardizacijo. Vse velike svetovne gospodarske sile 
so priznale, da so tehnološke raziskave in raz voj v meroslovju bistvenega pomena za dolgotrajno 
gospodarsko rast naprednih držav. V lu či tega se Evropa soo ča s tako imenovano evropsko 
meroslovno dilemo: „evropska meroslovna dilema“ je trajna  uskladitev prizadevanj metroloških 
raziskav z družbenimi potrebami, kar pomeni uskl aditev dveh zahtevnejših, kompleksnejših podro čij, ki 
sta zato bolj usmerjeni na vire, medtem ko se obstoje če „tradicionalne“ zahteve še naprej izpolnjujejo 
brez novih ali dodatkih virov. Hkrati se pove čujejo globalne potrebe po natan čnem in hitrem merjenju 
v tradicionalnih industrijah; nove, nastajajo če tehnologije še dodatno pritiskajo na merilni sistem in 
zahtevajo „popolnoma nove vrste me rjenja“; na veliko družbenih podro čjih, kot so zdravstvena 
oskrba, varstvo okolja, varnost živil ali prom et, pa se spoznanje o pomembnos ti standardov in meritev 
SL 3   SL hitro krepi in se nanaša neposredno na zakonodajo, toda ra zpoložljivi evropski viri se ne izboljšujejo 
niti se jih ne uporablja optimalno.  
Evropska metrološka raziskovalna skupnost je sp ecializirana skupnost, ki nima veliko skupnega 
z raziskovalnimi organizacijami ali akademskim svetom. Je mo čno razdrobljena in sestavljena iz nekaj 
centrov globalne odli čnosti, ki bi imeli koristi od ši rše konkurence na mednarodni ravni. O čitno je, da 
prihaja do podvajanja raziskav: na primer v tako imenovanih „Izjavah o zmogljivosti za umerjanje in 
meritve“ (CMC), kjer imajo „štiri velike“ evrops ke države, ki izvajajo metrološke R&R (Nem čija, 
Združeno kraljestvo, Francija in Italija), 4050 CMC v primerjavi s 2250 CMC v celotnih ZDA. Manjše 
države članice imajo izjemno znanstveno znanje z razli čnih metroloških podro čij (npr. 
nanotehnologije), a ne morejo zgraditi lastni h zmogljivosti za metrološke raziskave zaradi 
pomanjkanja kriti čne mase in velikih zagonskih stroškov. T udi na nacionalni ravni je bil prepoznan 
izpad sistema, evropeizacija in posodobitev programir anja pa lahko stanje spremenita in rešita klju čni 
problem :  
Evropski metrološki raziskovalni sistem, ki  ga podpira posamezna nacionalna logika posredovanja 
v zvezi z raziskovalnimi programi, mora premagati „meroslovno dilemo “.Evropski potencial na 
področju metrološkega raziskovanja ni izkoriš čen v celoti, tako da bi bilo mogo če zagotoviti optimalne 
odgovore na družbene izzive. Manjka skupni ukrep držav članic in Skupnosti, ki bi zagotovil sodobno 
in v izzive usmerjeno razi skovalno prizadevanje na podro čju meroslovja. Nov pristop mora izboljšati 
razpoložljive vire in je lahko uspešen le, če v celoti upošteva obstoje če nacionalne sisteme, jih vklju či 
v resnično evropski program, kar bi moralo voditi do dejanskih velikih sprememb in posodobitve za 
obstoječe nacionalne sisteme.  
Pravica Skupnosti, da deluje na tem podro čju, je zagotovljena v ve č členih Pogodbe, ki dolo čajo 
usklajevanje in sodelovanje na podro čju raziskav med državami članicami in Skupnostjo. Člen 165 
določa: „Skupnost in države članice usklajujejo svoje raziskovaln e in tehnološkorazvojne dejavnosti, 
da bi zagotovile skladnost med naciona lnimi politikami in politiko Skupnosti“. Člen 169 javno poziva 
Skupnost, da uredi udeležbo v raziskovalnih in razvojnih programih, ki jih izvaja ve č držav članic. 
Ukrep Skupnosti se zdi zelo upravi čen, saj države članice same verjetno ne bodo uspele obravnavati 
teh problemov. Drugi č, utemeljitev za ukrep EU izvira del no iz nadnacionalne narave nekaterih 
glavnih izzivov (na primer zdravstvena oskrba, varst vo okolja ali varnost živil), kjer morajo države 
članice delovati skupaj, da bi ustrezno reševale probleme na nadnacionalni ravni.  
Cilji  
Splošni cilji politike  pri pobudi so okrepitev zmožnosti EU, da do seže cilje politik na visoki ravni in 
se odzove na glavne izzive, s katerimi se bo soo čila v prihodnjih letih: 
• prispevati k doseganju ciljev pr enovljene lizbonske strategije;  
• zlasti večja in boljša vlaganja v znanje za rast in delovna mesta; 
• prispevati k uresni čitvi Evropskega raziskovalnega prostora (ERA);  
• pomagati Evropi pri u činkovitejšem odzivu na klju čne družbene izzive, kot so varstvo okolja, 
zdravstvena oskrba, varnost živil ali javna varnost.  
Da bi prispevali k doseganju teh splošn ih ciljev politike, bo treba izboljšati u činkovitost in uspešnost 
javnih metroloških raziskav. Posebni cilji  so: 
• strukturiranje evropskega raziskovalnega pros tora in delna integracija nacionalnih javnih 
metroloških raziskovalnih programov; 
• izboljšanje u činkovitosti razdrobljenega pristopa Ev rope do javnih metroloških raziskav; 
• izboljšanje u činka teh programov; 
• odstranitev ovir med nacionalnimi me trološkimi raziskovalnimi programi. 
Da bi spodbudili navedene izboljšave glede u činka in učinkovitosti, so operativni cilji  naslednji:  
• usklajevanje in integracija čezmejnih javnih raziskovalnih programov; 
• obravnava velikih izzivov (npr. podnebne spremembe) in podro čij z nujnimi metrološkimi 
potrebami (npr. nove in nastajajo če metrološke tehnologije na podro čju nanotehnike, 
biotehnologije in zdravstvene oskrbe);  
SL 4   SL • omogočiti nekaterim „novim“ državam članicam ali državam kandidatkam, da zgradijo 
zmogljivosti za metrološke raziskave; 
• odpreti dostop do edinstvenih raziskovalnih infrastruktur in naprav;  
• izboljšati splošno sodelovanje med nacionalnimi metrološkimi raziskovalnimi programi in zadevno 
znanstveno skupnostjo na evropski ravni; 
• posodobitev na črtovanja programov nacionalnih in evrops kih raziskovalnih prednostnih nalog; 
• pospeševati mobilnost „mladih“ raziskovalcev iz  nacionalnih metroloških inštitutov (NMI) in 
določenih inštitutov (DI); 
• Evropa mora biti enotna, če želi pove čati svoj vpliv na globalni ravni; 
• metrološke raziskave morajo postati po dporna dejavnost za vladno ureditev; 
• podpora industriji in gospodarski rasti s pomo čjo predkonkuren čnih javnih metroloških raziskav. 
Predstavitev možnosti za uresni čevanje politike 
Možnosti za ukrep Skupnosti vodijo logika in inte rvencijski mehanizmi Sedmega okvirnega programa. 
Poleg možnosti brez ukrepa se te možnosti tore j nanašajo na neposredne ali posredne ukrepe 
Skupnosti (financiranje raziskovanja) po 7OP, ki bi bile enake obstoje či nacionalni logiki 
posredovanja v zvezi z raziskovalnimi programi v razli čnih državah članicah.  
Te možnosti so ozna čene, kot sledi, in sicer na podlagi njihovih glavnih zna čilnosti. 
(1) Možnost 1: „Brez nadaljnjih ukrepov Skupnosti “; status quo, brez nadaljnjih ukrepov 
glede EMRP – lahko pripelje do medvladnega pristopa.  
(2) Možnost 2: „Posredna aktivnost Skupnosti od spodaj navzgor – bl ažje usklajevanje“; v okviru 
programov in tem 7OP (Sodelovanje – program i zmogljivosti). Cilj bi bil uporaba sheme 
ERA-NET in/ali sheme ERA-NET Plus, toda obr avnava posameznih vprašanj po temah, v OP 
pa po delih programa (možnost „poslovanje brez sprememb“).  
(3) Možnost 3: „Posredna aktivnost Skupnosti od zgoraj navzdol“ – ponovna vklju čitev 
meroslovne teme v OP – v del 7OP ali priprava 8OP in ponovna vklju čitev programa 
Skupnosti o meroslovju.  
(4) Možnost 4: „ Člen 169 – integracija programov s pomo čjo posredne aktivnosti Skupnosti“; 
ukrep Skupnosti za doseganje integracije programov držav članic s pomo čjo člena 169, kot je 
navedeno v posebnem progr amu „Sodelovanje“ v 7OP.  
(5) Možnost 5: JRC – neposredna aktivnost; enoten evropski metrološki raziskovalni program, ki 
se izvaja prek JRC z namenom izpolnjevanja  meroslovnih potreb na evropski ravni.  
Razlika med temi petimi možnostmi je v na činu ureditve intervencije Skupnosti – kot posredna ali kot 
neposredna aktivnost. V naslednjih pododdelk ih so podrobno pojasnjene glavne zna čilnosti vsake 
možnosti:  
Analiza in primerjava možnosti   
Če se izbere možnost 1 , stanje, ki ga poznamo danes, morda ne bo ostalo enako, in sicer zaradi 
odsotnosti politi čne in/ali finan čne intervencije Skupnosti (E RA-NET ali druga orodja za 
usklajevanje). Zelo verjetno se bo stanje poslabšalo, saj je mogo če predvideti, da bodo države članice 
manj vlagale na podro čje metroloških raziskav, saj se zdi, da to ni evropsko prednostno podro čje. 
Status quo in lo čevanje med programi držav članic bosta ostala; verjetnost povezovanja med 
raziskovalnimi skupinami iz držav novink ter izkušenimi in raziskovalnim i ekipami na visoki ravni iz 
naprednejših držav bo majhna. Možnost 2  bi nadaljevala pot, ki sta jo ubrala ERA-NET v 6OP in 
ERA-NET Plus na za četku 7OP. Podro čja politike EU in raziskovalna podro čja (npr. energija, okolje) 
je mogoče enostavno neposredno vklju čiti v usklajevanje s programi držav članic , klju čni pa bodo 
dobro zasnovani mehanizmi vzajemnega delovanja z razli čnimi shemami ERA-NET, usmerjenimi 
v meroslovje. Ne bo prišlo do skladnega skupnega dolgoro čnega programskega pristopa kot v primeru 
pravega evropskega raziskovalnega programa. Možnost 3  ne potrebuje ve čje institucionalne ureditve. 
Ustvarila bi namenski raziskovalni program za me roslovje, kjer se za financiranje po pravilih OP 
lahko potegujejo metrološka skupnost in celotna znanst vena skupnost ter industr ija na splošno. Nudi 
priložnost za osredoto čenje zlasti na nove tehnološke izzive na novih podro čjih, s čimer prispeva 
k posodobitvi sektorja. Ta na čin je podoben možnosti 2. Ne bo vplival na obstoje če nacionalne 
SL 5   SL metrološke raziskovalne sisteme in integracijo med nacionalnimi programi in infrastrukturami. 
Možnost 4  ustvarja okolje za skupne raziskovalne programe EU in držav članic, s čimer se ustvarja 
skladna in dolgoro čna raziskovalna agenda s kriti čno maso. Aktivno sodelovanje Evropske komisije 
lahko zaš čiti poudarek na mobilnosti in  odprtosti ter osredoto čanje na nova podro čja. Združevanje 
sredstev EU in nacionalnih sredstev ustvarja kriti čno maso, ki lahko pospeši strukturne spremembe 
v nacionalnih metroloških raziskovalnih sistemih. Pov ezave z industrijo niso pogoste na ravni EU in v 
večji meri ostajajo na nacionalni ravni. Ta možnost bo zahtevala velike institucionalne spremembe, ki 
bodo verjetno zahtevale svoj čas in zapletle pogajanja z državami članicami glede izvajanja. Možnost 
5 pomeni, da bo metrološko raziskovanje potekalo lo čeno od držav članic, njihovih raziskovalnih 
programov in povezane infrastrukture, zaradi česar bo vpliv na preoblikovanje nacionalnih 
metroloških raziskovalnih sistemov majhen, potrebe držav članic pa ne bodo upoštevane. Dodatna 
ozka grla so zahteve JRC za kadrova nje in pomanjkanje konkurence na podro čju meroslovja, ki že po 
naravi za iskanje najzanesljivejših rešitev potrebuje konkuren čna raziskovalna podro čja.  
Spričo te splošne primerjave vseh petih možnosti smo mnenja, da možnosti 1 in 5 nista dobri 
alternativi za obravnavo zgoraj na vedenega problema, zato je bila  nadaljnja podrobnejša razprava 
omejena na neposredno primerjavo pr eostalih možnosti 2, 3 in 4. V zvezi z operativnimi cilji je 
opisana vrsta u činkov. Naslednja preglednica povzema izvedeno analizo in prikazuje primerjavo treh 
izvedljivih možnosti glede na u činek na cilje ukrepa Skupnosti v metrološkem raziskovanju.  
Preglednica: pregled potencialnih u činkov treh možnosti  
Učinek na:  Možnost 2: 
blažja 
uskladitev  Možnost 3: 
OP Možnost 4: 
člen 169  
Učinkovitost usklajevanja, integracija NMI in 
nacionalnih programov  Srednji   Zelo 
majhen  Zelo velik  
Uspešnost usklajevanja, integracija NMI in nacionalnih programov 
 Srednji  Majhen  Velik  
Veliki izzivi  Srednji  Velik  Velik  
Nove države članice: gradnja zmogljivosti  Majhen/srednji Majhen  Srednji/velik  
Odprti dostop do infrastrukture  Majhen/srednji Majhen  Srednji/velik  
Vzajemno delovanje z znanstveno skupnostjo  Majhen/srednji Zelo velik  Srednji/velik  
Posodobitev metrološkega sistema  Srednji  Majhen  Velik  
Mobilnost in razvoj človeških virov  Majhen  Zelo 
majhen  Srednji  
Globalno sodelovanje in položaj Evrope  Majhen/srednji Majhen  Velik  
Podpora predpisom EU  Majhen  Majhen  Velik  
Rast: storitev za industrijo  Majhen  Majhen  Srednji  
Rast: podpora novih panogam  Srednji  Velik  Velik  
Ta primerjava je pokazala, da so u činki člena 169 na cilje v zvezi z metrološkim ukrepom najve čji.  
SL 6   SL Prišli smo do splošnega zaklju čka, da je prišel čas za pobudo v zvezi s členom 169 v meroslovju. 
Pobuda je pomembna za napred ek in posodobitev evropske ga metrološkega raziskovalnega 
sistema in kot podpora za tiste industrije in znanstvena podro čja, ki potrebujejo vedno boljše 
meroslovne dejavnosti.  
Tukaj so povzete najpomembnejše ugotovitve postopka ocene u činka. „Metrološka dilema“ je 
realnost. Primeri so potrdili, da so potrebe po metrološkem raziskovanju in zagotavljanju storitev 
vedno ve čje. Meroslovje je neposredno povezano z r eševanjem problema in cilji politike v Evropi. 
Bolj kot Evropa opredeljuje velike izzive, ve č politik je usmerjenih v te izzive in Evropa je tudi vedno 
bolj referenca za krizno upravljanje, ki vklju čuje natan čno merjenje in preskušanje. Člen 169 bi 
uporabil dodatna sredstva, tako na evropski kot tu di na nacionalni ravni. Prispevek Skupnosti bi 
zagotovil, da bi delovni program novega EMRP v zvezi s členom 169 resni čno odseval evropski 
interes, brez omejevanja nacionalnih dejavnos ti in s povezovanjem teh na evropsko razsežnost 
programa. Izmed vseh primerjanih možnosti bi člen 169 najbolj prispeval k posodobitvi nacionalnih 
struktur. Cilji ustrezajo evropskemu kontekstu in  prispevajo neposredno k lizbonskemu procesu. Če bo 
metrološko raziskovanje izvedeno pravilno, se lah ko znajde v ospredju ustvarjanja evropskega 
raziskovalnega prostora na podlagi skupnih pobud držav članic in Komisije.  
Spremljanje in vrednotenje 
Poleg spremljanja in vrednotenja se opravi tudi letno poro čanje, ki ga izvede posebna izvedbena 
struktura (DIS), s pomo čjo kazalcev vklju čevanja, ki se evidentirajo, in kvalitativnih kazalnikov 
napredka na podlagi pri čakovanih ukrepov znotraj programa EMRP. DIS bo zaprošena, da na podlagi 
poziva predloži informacije, potrebne za kazalnike in za samoocenjevanje, z za četkom s podatki za 
leto pred za četkom EMRP. Strokovna skupina, odgovorna  za vmesno in naknadno oceno, bo 
zaprošena, naj oceni napredek razli čnih ukrepov na črtovanega programa ter na j oceno pripravi na 
podlagi 13 dobro opredeljenih kazalnikov. Strokovna skupina bo  nadalje ocenila u činek EMRP na 
integracijo nacionalnih metroloških programov, pr estrukturiranje metroloških mrež in programov ter 
učinek na evropski raziskovalni prostor na splošno.