EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 5.8.2022 COM(2022) 385 final POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU o izvajanju evropskega energetskega programa za oživitev in Evropskega sklada za energijsko učinkovitost {SWD(2022) 204 final}



POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU o izvajanju evropskega energetskega programa za oživitev in Evropskega sklada za energijsko učinkovitost Odporna infrastruktura je hrbtenica energetske unije. Lani, leta 2021, je bilo znatno okrepljeno regionalno sodelovanje. Evropski energetski program za oživitev (EEPO) je imel v tej zvezi ključno vlogo pri finančni podpori večje infrastrukture skupnega interesa za povezovanje trgov električne energije in plina ter za krepitev zanesljivosti oskrbe. I. NAPREDEK PRI IZVAJANJU PROGRAMA Energetska infrastruktura in inovacije, ki so gonilna sila evropskega energetskega programa za oživitev (EEPO), so danes še vedno enako pomembne, kot so bile leta 2009, ko je bil program EEPO vzpostavljen. V tem poročilu je za vsak del programa EEPO naveden dosežen napredek pri izvajanju projektov in Evropskega sklada za energijsko učinkovitost (EEEF). To poročilo je pripravljeno na podlagi poročila, ki je bilo sprejeto leta 2021 . Zajema izvajanje projektov med 1. januarjem 2021 in 31. decembrom 2021 ter izplačila, izvršena v tem obdobju. II. SPLOŠNO IZVAJANJE PROJEKTA (EEPO) Do konca decembra 2021 je bilo končanih (zaključenih ali ustavljenih) 57 od 59 projektov, upravičencem pa je bil izplačan znesek v višini 2 615 657 214 EUR (po odštetju nalogov za izterjavo v višini 203 322 313 EUR) (glej Prilogo). Stanje na področju plinske in elektroenergetske infrastrukture je naslednje: večina projektov je zaključenih, dva projekta pa se še izvajata. Nosilci projektov so dosegli precejšen napredek pri vključevanju električne energije iz vetrnih elektrarn na morju v omrežje, medtem ko so se nosilci zadnjega preostalega projekta zajemanja in shranjevanja CO2 odločili, da bodo prekinili finančno pomoč projektu. Komisija se je odločila, da bo še naprej zagotavljala finančno pomoč vlagateljem, pri katerih je jasno, da je mogoče sprejeti končno naložbeno odločitev in da ima projekt še naprej pomembno vrednost za družbo. 1. Plinska in elektroenergetska infrastruktura Z infrastrukturnim podprogramom EEPO je bilo podprtih 44 projektov s treh glavnih področij dejavnosti (povezovalni plinovodi, povratni tok plina in električna energija). Skupaj je bilo namenjenih 2 267 574 462 EUR, od katerih je bilo upravičencem do 31. decembra 2021 izplačanih 1 692 273 968 EUR. Plačila so odvisna od trdne zaveze upravičencev, da projekt izvedejo s sprejetjem končne naložbene odločitve.

1.1 Doseženi rezultati Doslej je bilo zaključenih 42 od 44 infrastrukturnih projektov, štirje so bili ustavljeni, dva pa še potekata. V sektorju električne energije je bilo zaključenih vseh 12 projektov. Na področju povezovalnih plinovodov je bilo zaključenih 13 od 18 projektov; dva napredujeta po spremenjenem načrtu, trije pa so bili ustavljeni. Na področju povratnega toka in povezovalnih projektov v srednji in vzhodni Evropi je bilo 13 projektov zaključenih, en projekt v Romuniji pa je Komisija ustavila septembra 2014. Od zadnjega poročila o izvajanju EEPO je mogoče izpostaviti zlasti naslednji napredek: -povezovalni plinovod med Grčijo in Bolgarijo (IGB) je ključna pot za prenos plina iz čezjadranskega plinovoda (TAP) in grškega UZP na sever ter je pomemben projekt za diverzifikacijo oskrbe s plinom v jugovzhodni Evropi. Gre za projekt skupnega interesa (projekt skupnega interesa 6.8.1) ter prednostni projekt pobude Povezanost Srednje in Jugovzhodne Evrope s plinovodi (pobuda CESEC). Komisija projektu že od začetka zagotavlja politično in finančno podporo. Projekt je prejel 45 milijonov EUR iz evropskega energetskega programa za oživitev in 39 milijonov EUR iz Evropskega sklada za regionalni razvoj. Gradnja projekta je bila zaključena julija 2022, plinovod pa naj bi začel delovati oktobra 2022. -Ministrstvo za energijo, trgovino in industrijo na Cipru pripravlja vzpostavitev sprejemnega terminala za zemeljski plin, ki bo prispeval k diverzifikaciji ciprske mešanice energijskih virov in odpravi energetske osamitve otoka, poleg tega pa bo spodbudil konkurenco na področju proizvodnje električne energije iz plina, ki jo izvajajo neodvisni proizvajalci. Glede na informacije nosilca projekta naj bi obrat za UZP začel obratovati naslednje leto. Kar zadeva plinovode na Cipru, bo glede na povzetek tehničnega izvajanja iz leta 2021, ki ga je predložil nosilec projekta, projekt zaključen do leta 2026. V zvezi s plinovodi, ki so potrebni za dovajanje plina iz terminalov za UZP do njihovega namembnega kraja, so organi ponovno razmislili o svojih stališčih glede lokacij, kjer bodo zgrajeni obrati za proizvodnjo zemeljskega plina; posledično sta se spremenila tako pot plinovodov kot časovni razpored. 2. Projekti pridobivanja energije iz vetrnih elektrarn na morju 2.1 Doseženi rezultati Podprogram pridobivanja energije iz vetrnih elektrarn na morju je sestavljalo devet projektov, pri čemer je bila podpora v višini 565 milijonov EUR razdeljena med dve glavni vrsti dejavnosti, in sicer za: — obsežne preskuse, proizvodnjo ter uporabo inovativnih turbin in konstrukcij za temelje na morju (šest projektov) ter — razvoj modularnih rešitev za vključitev prenosa velikih količin električne energije iz vetrnih elektrarn v omrežje (trije projekti). Zaključenih je bilo sedem od devetih projektov, dva pa sta bila predčasno ustavljena. Za projekte je bilo izplačanih 427 190 976 EUR (po odštetju nalogov za izterjavo). 2.2 Doseženi rezultati po sektorjih 2.2.1 Napredek na področju inovativnih turbin in konstrukcij na morju

Kar zadeva vetrno elektrarno na morju pri Aberdeenu, je na polju vetrnic „Aberdeenski zaliv“, ki ga upravlja družba Vattenfall, 1. julija 2018 začelo obratovati enajst vetrnih turbin z največjo zmogljivostjo na svetu (takrat 8,8 MW na turbino, danes obstajajo turbine z zmogljivostjo 12 MW). Septembra 2018 je bil uradno odprt evropski center za izkoriščanje vetrne energije na morju (polje vetrnic na morju pri Aberdeenu). Zadnje poročanje za projekt je bilo predloženo in odobreno julija 2020. 2.2.2 Napredek pri vključitvi vetrnih elektrarn v omrežje Uresničevanje preostalih dveh projektov, Kriegers Flak in COBRAcable, je napredovalo po pričakovanjih. Septembra 2019 je začel delovati povezovalni vod COBRAcable med Dansko in Nizozemsko. Projekt COBRAcable se je končal decembra 2019. Končno poročilo, predloženo marca 2020, je bilo potrjeno in projekt zaključen. Kriegers Flak – Combined Grid Solution je začel delovati decembra 2020, kar je tudi končni datum projekta. Končno poročilo, predloženo marca 2021, je bilo potrjeno in zadnje poročanje o projektu zaključeno. 3. Zajemanje in shranjevanje ogljikovega dioksida Ta podprogram EEPO je sestavljalo šest projektov, pri čemer je bila podpora v višini 1 milijarde EUR namenjena projektom, katerih cilj je bil zaobseči celoten postopek zajemanja, prevoza in shranjevanja CO2. Končan je bil en projekt (Compostilla v Španiji), ki je zagotovil delujoče pilotne obrate za zajemanje, prevoz in shranjevanje. Štirje projekti so bili predčasno ustavljeni zaradi odločitve nosilcev, da ne bodo vlagali, en projekt pa je bil zaključen, ne da bi bil dokončan. Za te projekte je bilo izplačanih 387 099 179 EUR (po odštetju nalogov za izterjavo v skupnem znesku 145 294 400 EUR). III. EVROPSKI SKLAD ZA ENERGIJSKO UČINKOVITOST (EEEF) Decembra 2010 je bilo iz evropskega energetskega programa za oživitev (EEPO) 146,3 milijona EUR dodeljenega finančnemu instrumentu za projekte trajnostne energije. 125 milijonov EUR je bilo dodeljenih kot prispevek EU za Evropski sklad za energijsko učinkovitost (EEEF). EEEF je bil ustanovljen julija 2011 in je doslej dosegel skupno vrednost 265 milijonov EUR ; podprt je z instrumentom tehnične pomoči s proračunom 20 milijonov EUR in z dejavnostmi za ozaveščanje v višini 1,3 milijona EUR. Instrument tehnične pomoči je omogočil podporo za naložbe, ki prispevajo k doseganju ambicioznih podnebnih ciljev EU v več državah članicah, vključno s Španijo, Portugalsko, Francijo, Dansko, Združenim kraljestvom, Irsko, Nizozemsko in Belgijo. Komisija je leta 2020 po preteku roka za dodelitev instrumenta tehnične pomoči v proračun EU vrnila 4 498 415 EUR prvotno dodeljenega zneska (glej Prilogo). Evropski sklad za energijsko učinkovitost zagotavlja prilagojeno financiranje (z dolžniškimi in lastniškimi instrumenti) za projekte na področju energijske učinkovitosti, obnovljivih virov energije in čistega mestnega prometa. Upravičenci so lokalni ali regionalni javni organi ali zasebni subjekti, ki delujejo v njihovem imenu. 1.Doseženi rezultati Leta 2021 je bila v portfelj sklada dodana nova transakcija: — EEEF je v sodelovanju z VIPA, litovsko razvojno agencijo za javne naložbe, vzpostavil platformo za razvoj trajnostnih virov, katere cilj je financirati naložbe, ki prispevajo k blažitvi podnebnih sprememb. Za vzpostavitev platforme sta EEEF in VIPA zagotovila 12 milijonov EUR. Pričakuje se, da bo to financiranje ustvarilo posojila za energijsko učinkovitost in obnovljive vire energije za več kot 37 milijonov EUR, ki bodo usmerjena v naložbe v javnem in zasebnem sektorju.