ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Glavni proizvodi in storitve, zagotovljeni v letu 2007

Viri, ki so bili Akademiji na voljo v letu 2007

Pristojnosti Akademije, kot so opredeljene v Sklepu Sveta 2005/681/PNZ

Približevanje zakonodaje Pogodba o Evropski uniji, zlasti člena 30(1) in 34(2) Pogodbe.

Cilji Namen Akademije je pomagati pri usposabljanju visokih policijskih uradnikov v državah članicah z optimizacijo sodelovanja med različnimi sestavnimi deli Akademije. Akademija podpira in razvija evropski pristop h glavnim problemom, s katerimi se srečujejo države članice v boju proti kriminalu, pri njegovem preprečevanju in vzdrževanju javnega reda in miru ter javne varnosti, zlasti v zvezi s čezmejnimi razsežnostmi teh problemov.

Naloge — Izboljšanje poznavanja nacionalnih policijskih sistemov in struktur drugih držav članic ter čezmejnega policijskega sodelovanja znotraj Evropske unije. — Izboljšanje poznavanja mednarodnih instrumentov in instrumentov Unije, zlasti na naslednjih področjih. (a) institucije Evropske unije, njihovo delovanje in vloga, pa tudi mehanizmi odločanja in pravni instrumenti Evropske unije, zlasti kar zadeva njihov vpliv na sodelovanje pri kazenskem pregonu; (b) Europolovi cilji, sestava in delovanje, pa tudi možnosti za kar najtesnejše sodelovanje med Europolom in ustreznimi organi kazenskega pregona v državah članicah v boju proti organiziranemu kriminalu; (c) Eurojustovi cilji, sestava in delovanje; — Zagotavljanje ustreznega usposabljanja v zvezi s spoštovanjem demokratičnih zaščitnih ukrepov, zlasti pravic do obrambe.

1. Upravni svet Sestava: Po ena delegacija iz vsake države članice. Vsaka delegacija ima en glas. Predstavniki Komisije in generalnega sekretariata Sveta Evropske unije ter Europola so povabljeni, da se udeležijo sestankov kot opazovalci brez glasovalne pravice. 2. Direktor Vodi Akademijo, imenuje in razreši ga upravni svet. 3. Zunanja revizija Evropsko računsko sodišče. 4. Notranja revizija Službe Komisije za notranjo revizijo. 5. Organ za razrešnico Parlament na priporočilo Sveta.

Končni proračun 7,4 milijona EUR (5,0) (100 % subvencija Skupnosti) Število zaposlenih 31. decembra 2007: Število delovnih mest v kadrovskem načrtu: 22,5 (22,5) Zasedena delovna mesta: 12 (7) Druga delovna mesta: (pogodbeni uslužbenci, dodeljeni nacionalni strokovnjaki itd.: 9 (8) Skupno število zaposlenih: 21 (15)
Proizvodi in storitve, zagotovljeni v letu 2007

Viri, ki so bili Agenciji na voljo v letu 2007

Pristojnosti Agencije, kot so opredeljene v Uredbi Sveta (ES) št. 768/2005

Člen 37 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti. Člen 28 Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike od držav članic zahteva, da zagotovijo učinkovit nadzor, inšpekcijske preglede in skladnost s pravili skupne ribiške politike ter da v ta namen sodelujejo med seboj in s tretjimi državami. Uredba Sveta (ES) št. 768/2005 o ustanovitvi Agencije Skupnosti za nadzor ribištva in o spremembi Uredbe (EGS) št. 2847/93 o oblikovanju nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike.

Cilji Z Uredbo je ustanovljena Agencija Skupnosti za nadzor ribištva, katere namen je organizirati operativno usklajevanje nadzornih in inšpekcijskih dejavnosti držav članic na področju ribištva ter jim pomagati pri medsebojnem sodelovanju v skladu s pravili skupne ribiške politike, da se zagotovi njena učinkovita in enotna uporaba.

Namen in naloge Namen (i) usklajevati nadzorne in inšpekcijske obveznosti Skupnosti; (ii) usklajevati uporabo nacionalnih sredstev nadzora in inšpekcijskih pregledov, ki jih združijo zadevne države članice; (iii) pomagati državam članicam pri posredovanju podatkov o ribiških dejavnostih in nadzornih in inšpekcijskih dejavnostih; (iv) pomagati državam članicam pri uresničevanju nalog in obveznosti po predpisih skupne ribiške politike; (v) pomagati državam članicam in Komisiji pri usklajevanju izvajanja skupne ribiške politike po vsej Skupnosti; (vi) prispevati k dejavnostim držav članic in Komisiji na področju raziskav in razvoja nadzornih in inšpekcijskih metod; (vii) prispevati k usklajevanju usposabljanja inšpektorjev in izmenjavi izkušenj med državami članicami; (viii) usklajevati dejavnosti za boj proti nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu v skladu s predpisi Skupnosti.

1. Upravni odbor V njem so po en predstavnik iz vsake države članice in šest predstavnikov Komisije. 2. Izvršni direktor Imenuje ga upravni odbor s seznama z vsaj dvema kandidatoma, ki ga predlaga Komisija. 3. Zunanja revizija Evropsko računsko sodišče. 4. Organ za razrešnico Parlament na priporočilo Sveta.

Končni proračun: 5 milijonov EUR Na voljo Agenciji, ko je postala finančno neodvisna: 2,2 milijona EUR Kadrovski načrt v letu 2007: 38 uslužbencev Skupno število zaposlenih dne 31. decembra 2007: 17 začasnih uslužbencev (zaposlovanje je bilo upočasnjeno zaradi pričakovane preselitve v Vigo na začetku leta 2008) Druga delovna mesta: 8 pogodbenih uslužbencev
Socialne določbe Skupnost in države članice si (…) prizadevajo za naslednje cilje (…) izboljšanje življenjskih razmer in delovnih pogojev, tako da se ob ohranjanju izboljšav omogoči njihova uskladitev (…). Z namenom doseči cilje iz člena 136 Skupnost podpira in dopolnjuje dejavnosti držav članic na naslednjih področjih: (a) izboljšanje zlasti delovnega okolja za varovanje zdravja in varnosti delavcev; (b) delovni pogoji; (…) (Odlomki iz členov 136 in 137 Pogodbe)

Cilji Cilj Agencije je organom Skupnosti, državam članicam in tistim, ki jih to področje zadeva, zagotoviti uporabne tehnične, znanstvene in ekonomske informacije s področja varnosti in zdravja pri delu, da se izboljša delovno okolje, v zvezi z varovanjem zdravja in varnosti delavcev, kot je predvideno v Pogodbi, nadaljnjih strategijah Skupnosti in akcijskih programih o zdravju in varnosti na delovnem mestu.

Naloge — Zbiranje, analiziranje in razširjanje informacij o prednostnih nalogah držav članic in Skupnosti ter o raziskavah. — Spodbujanje sodelovanja in izmenjave informacij, vključno z informacijami o programih usposabljanja. — Organom Skupnosti in državam članicam zagotavljati informacije, ki jih potrebujejo za oblikovanje in izvajanje politik, zlasti v zvezi z vplivom na mala in srednje velika podjetja. — Zagotavljanje informacij o preventivnih dejavnostih. — Sodelovanje pri pripravi prihodnjih akcijskih programov Skupnosti. — Vzpostavitev mreže, ki vključuje nacionalne kontaktne točke in tematske centre.

1 – Upravni odbor Sestava — Po en predstavnik vlade iz vsake države članice. — Po en predstavnik organizacije delodajalcev iz vsake države članice. — Po en predstavnik organizacije delojemalcev iz vsake države članice. — Trije predstavniki Komisije. Naloga Upravni odbor sprejme delovni program Agencije, proračun in splošno letno poročilo. 2 - Direktor Imenuje ga upravni odbor na predlog Komisije. 3 – Odbori Glede delovnega programa je obvezno posvetovanje s Komisijo in Svetovalnim odborom za varnost in zdravje pri delu. 4 – Zunanja revizija Evropsko računsko sodišče. 5 – Organ za razrešnico Parlament na priporočilo Sveta.

Končni proračun — 13,7 milijona EUR (10,7 milijona EUR) Od tega: — subvencija Skupnosti, GD za zaposlovanje: 96 % (98 %) — subvencija Skupnosti, GD za širitev: 3 % (0 %) Število zaposlenih 31. decembra: 40 (38) delovnih mest v kadrovskem načrtu, od tega zasedenih: 32 (29) +20 (22) drugih delovnih mest (pomožni uslužbenci, dodeljeni nacionalni strokovnjaki, lokalni uslužbenci, uslužbenci, zaposleni preko zaposlitvenih agencij) Skupno število zaposlenih: 52 (51), ki opravljajo: operativne naloge: 35 (34) upravne naloge: 9 (9) razne naloge: 8 (8)
5.

Celovitost kadrovske politike ECB na izbranih področjih je bila primerjana z drugimi mednarodnimi organizacijami in sicer z Evropsko investicijsko banko (EIB), Evropsko banko za obnovo in razvoj (EBOR) in institucijami EU. Sodišče je poleg tega preučilo tudi upravljavske informacije, ki so na voljo osrednjim službam ECB za spremljanje izvajanja kadrovske politike. Sodišče je nato izbralo vzorec poslovnih področij (4) in pregledalo, kako se je na izbranih področjih izvajala kadrovska politika.
„Skupnost in države članice si ob upoštevanju temeljnih socialnih pravic, (…) prizadevajo za naslednje cilje (…) izboljšanje življenjskih razmer in delovnih pogojev, (…) Skupnost podpira in dopolnjuje dejavnosti držav članic na naslednjih področjih (…) (b) delovni pogoji; (c) socialna varnost in socialna zaščita delavcev; (d) varstvo delavcev v primeru prenehanja pogodbe o zaposlitvi; (e) obveščanje delavcev in posvetovanje z njimi; (f) zastopanje in kolektivna obramba interesov delavcev in delodajalcev, vključno s soodločanjem; (g) pogoji za zaposlitev državljanov tretjih držav; (h) vključevanje oseb, ki so izključene iz trga dela; (i) enakost moških in žensk (…)“ (Člena 136 in 137 Pogodbe)

Cilji Cilj Fundacije je prispevati k vzpostavljanju boljših življenjskih in delovnih pogojev v Evropski uniji s povečevanjem in širjenjem znanja na tem področju. Fundacija se mora posebej posvetiti naslednjim področjem: — posameznik pri delu, — organizacija dela in zlasti zasnove delovnih mest, — težave, značilne za nekatere kategorije delavcev, — dolgoročne možnosti izboljšave okolja, — razporeditev človeških dejavnosti v prostoru in času.

Naloge — Spodbujanje izmenjave informacij in izkušenj na teh področjih, — omogočanje povezave med univerzami, študijskimi in raziskovalnimi inštituti, gospodarskimi in socialnimi upravami in organizacijami, — izvajanje študij ali sklepanje študijskih pogodb ter zagotavljanje pomoči pri vzorčnih projektih, — čim tesnejše sodelovanje z obstoječimi specializiranimi inštituti.

1. Upravni odbor — iz vsake države članice: en predstavnik vlade, en predstavnik združenj delodajalcev in en predstavnik delojemalcev, — 3 predstavniki Komisije. 2. Direktor. Imenuje ga Komisija s seznama kandidatov, ki ga predloži Upravni odbor, skrbi za izvajanje sklepov Upravnega odbora in vodi Fundacijo. 3. Odbor strokovnjakov sestavlja 15 članov, ki jih imenuje Svet na predlog Komisije, njegova naloga pa je dajanje mnenja zlasti v zvezi z delovnim programom. 4. Zunanja revizija: Evropsko računsko sodišče. 5. Razrešnico da Parlament na predlog Sveta.

Končni proračun: 18,1 milijona EUR (16,8 milijona EUR) od tega subvencija Skupnosti: 99,6 % (98,3 %) Število zaposlenih 31. decembra 2004: 91 (88) delovnih mest, določenih v kadrovskem načrtu Število zasedenih delovnih mest: 74 (76) Drugi uslužbenci: dodeljeni nacionalni izvedenci in uslužbenci, zaposleni preko agencij: 16 (16) Skupno število uslužbencev: 90 (92) Operativne naloge: 53 (60) Upravne: 32 (28) Razne: 5 (4)
Agencija upravlja glavne programe pomoči v Srbiji in Črni gori (Republika Srbija, Kosovo in Republika Črna gora) ter v Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji (FYROM). Upravičenci so lahko države, organi, ki jih upravljajo ZN, zvezni, regionalni in lokalni organi, javni in poljavni organi, obe veji industrije, organizacije za podporo poslovanju, zadruge, vzajemne družbe, dobrodelne organizacije, fundacije in nevladne organizacije.

Skupnost v okviru svojih pristojnosti izvaja ukrepe, ki se nanašajo na gospodarsko, finančno in tehnično sodelovanje s tretjimi državami. Takšni ukrepi dopolnjujejo ukrepe, ki jih izvajajo države članice in so skladni z razvojno politiko Skupnosti.
1.

Evropski center za spremljanje rasizma in ksenofobije (v nadaljnjem besedilu „Center“) je bil ustanovljen z Uredbo Sveta (ES) št. 1035/97 z dne 2. junija 1997 (1). Glavne naloge Centra so zagotoviti Uniji in državam članicam zanesljive informacije o rasizmu, ksenofobiji in antisemitizmu v Uniji ter sodelovanje s Svetom Evrope na teh področjih. Tabela 1 temelji na podatkih, ki jih je posredoval Center, v njej pa so na kratko povzete njegove pristojnosti in dejavnosti.
7.

Sodišče opaža, da se opredelitev iz člena 2 predloga sklicuje izključno na prihodke in odhodke, zajete, pridobljene ali dolgovane v okviru proračuna Unije ali proračunov institucij, organov, uradov in agencij, ustanovljenih na podlagi Pogodb, ali proračunov, ki jih te institucije, organi, uradi in agencije upravljajo in spremljajo. Vendar pojem „proračun“ ni ustrezen niti v primeru Evropske centralne banke, Evropske investicijske banke in Evropskega investicijskega sklada niti v primeru Evropske banke za obnovo in razvoj ter evropskega mehanizma za stabilnost. Njihovo poslovanje je v očitnem finančnem interesu Evropske unije, vendar se večinoma financirajo z lastnim kapitalom ali s prihodki od svojih dejavnosti, kot sta na primer dajanje in najemanje posojil. Opredelitev bi bilo zato treba razjasniti, tako da bo odražala dejstvo, da se finančni interesi Unije nanašajo na vsa sredstva in obveznosti, ki jih upravljajo Unija in njene institucije ali pa se upravljajo v njihovem imenu, ter na vse njene finančne operacije, vključno z najemanjem in dajanjem posojil.
2.

Za obdobje 2007–2013 se uporablja Medinstitucionalni sporazum med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (3). Sodišče opozarja na dejstvo, da nima priložnosti za podajo pripomb o vprašanjih, povezanih s proračunsko disciplino in dobrim finančnim poslovodenjem, če se ta urejajo z medinstitucionalnimi sporazumi namesto z uredbami Sveta.
10.

V več primerih je treba pojasniti besedilo sprememb: — Dodatno besedilo v členu 7(1) daje vtis, da morajo odredbodajalci namesto uradnega menjalnega tečaja uporabljati menjalni tečaj, naveden v pogodbah ali sporazumih o donacijah, medtem ko odstavek 3, točka 2.1 obrazložitvenega memoranduma pojasnjuje, da se tečaj iz pogodb uporablja samo za preračune, ki jih izvajajo pogodbeniki in upravičenci. — Člen 21(2) se spremeni, da se izpolni zahteva Finančne uredbe po vmesnih in/ali naknadnih ocenjevanjih programov in dejavnosti, ki vključujejo večjo porabo, vendar ni opredeljeno, kako naj se uporablja izraz „večjo“. Poleg tega besedilo pomeni tveganje, da v ocenjevanje ne bodo vključene politike z velikim pomenom in učinkom, toda z majhno porabo (npr. konkurenca, enotni trg). — Drugi stavek člena 66(2) pomeni, da skrbnik računa izločenih sredstev odobri odhodke, medtem ko dejansko le začasno potrjuje in izvršuje plačila. — Člena 130 in 164(1)b v določenih okoliščinah omogočata, da so dokazila omejena na tisto, kar je „nujno potrebno“, ne da bi opredelila ta izraz. Poleg tega se v nobenem primeru ne bi smelo zahtevati več od nujno potrebnega. — Spremembe členov 86(1) in 106(5) so za Sodišče sprejemljive, vendar niso usklajene z izraženim ciljem Komisije, da se „v primeru ovir, ki izhajajo iz nacionalne zakonodaje v tretjih državah“, odreče obrestim.
(4)

COSAC poziva k pravočasni in ustrezni odobritvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027, pri čemer opozarja, da pozno sprejetje pomeni zamude pri izvajanju strateških ciljev Evropske unije. Za spopadanje s ključnimi izzivi politike, kot so podnebne spremembe in migracije, je potrebno skupno in usklajeno ukrepanje, saj tega posamezne države članice niso zmožne same. COSAC poudarja, da je treba na zasedanju Evropskega sveta decembra 2019 doseči bistven napredek.
5.8

Z izpostavitvijo pomena območja Bližnjega vzhoda in severne Afrike in ob upoštevanju, da je migracija svetoven in kompleksen pojav, COSAC poziva k celostnemu pristopu EU k izkoreninjenju varnostnih izzivov v tej regiji, kot so revščina, neenakost, etnični in drugi konflikti, tuji vdori in posegi v notranje zadeve, terorizem, zatiranje, nepismenost, brezposelnost mladih in radikalizacija, s krepitvijo skladnosti skupne zunanje, varnostne, razvojne in migracijske politike. COSAC poziva EU, njene države članice in mednarodno skupnost, naj prispevajo k miru ter ekonomskemu, socialnemu in demokratičnemu razvoju v državah izvora in zagotovijo takojšnjo humanitarno pomoč, podporo in zaščito za ljudi v teh državah in jim z naložbami in strukturnimi reformami dolgoročno pomaga.
D.

ker člen 26 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah navaja, da „Unija priznava in spoštuje pravico invalidov do ukrepov za zagotavljanje njihove samostojnosti, socialne in poklicne vključenosti ter sodelovanja v življenju skupnosti“;
5.

poziva ustrezne vlade, naj zagotovijo, da bodo volitve, predvsem prihajajoče parlamentarne in predsedniške volitve v vzhodnoevropskih partnerskih državah, poštene, pregledne in popolnoma v skladu z mednarodnimi standardi za demokratične volitve in s priporočili Beneške komisije Sveta Evrope in OVSE/ODIHR; poudarja, da je treba za vse tekmece zagotoviti pošten volilni proces pred volitvami, vključno s poštenim dostopom do medijev; zahteva kritičen pregled in ustrezne spremembe nacionalnih volilnih okvirov in zakonov, kjer je to potrebno; v zvezi s tem pozdravlja nedavne spremembe volilnega zakonika Armenije; meni, da imajo mednarodni opazovalci volitev pomembno vlogo pri krepitvi javnega zaupanja v vseh volilnih procesih, in poziva mednarodno skupnost, naj zagotovi mednarodno opazovanje prihajajočih volitev v vzhodnoevropskih partnerskih državah in objektivno oceni celotni volilni proces, pri čemer naj ocene temeljijo na enakih standardih in se enako objavijo za vse vzhodnoevropske partnerske države;
1.

poziva Komisijo in Svet, naj: — spodbujata raziskave in inovacije na področju preprečevanja ter zgodnjega odkrivanja in zdravljenja epilepsije; — prednostno obravnavata epilepsijo kot hudo bolezen, ki v Evropi pomeni veliko breme; — sprožita pobude, s katerimi bi spodbudila države članice, da zagotovijo epileptikom enako kakovost življenja, vključno z izobrazbo, zaposlovanjem, prevozom in javnim zdravstvenim varstvom, na primer s pospeševanjem izmenjave najboljših praks; — spodbujata, da se vse pomembnejše evropske in nacionalne politike presodijo z vidika vplivov na zdravje;
(-1)

Izboljšani okvir gospodarskega upravljanja bi moral temeljiti na več medsebojno povezanih politikah za trajnostno rast in delovna mesta, ki morajo biti skladne, zlasti na strategiji Unije za rast in delovna mesta, s posebnim poudarkom na razvoju in krepitvi notranjega trga, spodbujanju mednarodnih trgovinskih povezav in konkurenčnosti, učinkovitem okviru za preprečevanje in popravljanje čezmernega proračunskega primanjkljaja (Paktu za stabilnost in rast), trdnem okviru za preprečevanje in odpravljanje makroekonomskih neravnovesij, minimalnih zahtevah za nacionalne proračunske okvire, okrepljeni ureditvi finančnih trgov in nadzoru nad njimi.
2.

poziva Evropsko komisijo, naj pripravi ambiciozno zastavljeno strategijo EU glede brezdomstva in podpre države članice pri oblikovanju učinkovitih nacionalnih strategij v skladu s smernicami skupnega poročila o socialni zaščiti in socialni vključenosti, sprejetega marca 2010, in kot del strategije EU 2020;
1.3

Konferenca COSAC zagovarja idejo o sklicu konference predstavnikov vlad držav članic v drugi polovici leta z jasnim mandatom in časovnim načrtom, da bi našli rešitev, ki bi, verjetno v drugačni obliki, strogo upoštevala vsebino in cilje Pogodbe o ustavi za Evropo. Ta rešitev mora upoštevati skrbi, izražene v nekaterih državah članicah, in nanje odgovoriti ter izboljšati demokratičnost, preglednost in učinkovitost odločanja in varstva pravic državljanov. Nadalje mora reševati izzive, povezane s podnebnimi spremembami in energetsko varnostjo. Konferenca COSAC pričakuje, da bodo nacionalni parlamenti in Evropski parlament pri tem polno sodelovali in da bodo njihova mnenja ustrezno upoštevana. Konferenca COSAC vztraja, da mora vsak institucionalni dogovor upoštevati pomembno vlogo, ki jo imajo nacionalni parlamenti v evropskem povezovanju in v procesu oblikovanja evropske politike. Njihova prihodnja vloga mora biti po moči vsaj enaka tisti, ki je bila predvidena v ustavni pogodbi. Treba je ohraniti Protokol o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji in Protokol o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, ki sta priložena ustavni pogodbi, in ju bolje in učinkoviteje izvajati, ohraniti pa je treba tudi novi sistem, po katerem Komisija posreduje vse predloge neposredno nacionalnim parlamentom in jih pozove, da ukrepajo in tako izboljšajo proces oblikovanja politike, ter pisno odgovori na njihove odzive.
B.

ker so na delegirano uredbo vplivala pogajanja o Direktivi (EU) 2021/338 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2021 o spremembi Direktive 2014/65/EU glede zahtev po informacijah, upravljanja produktov in omejitev pozicij ter direktiv 2013/36/EU in (EU) 2019/878 glede njune uporabe v zvezi z investicijskimi podjetji, za podporo okrevanju po pandemiji COVID-19 (3), ki je bila objavljena 26. februarja 2021 in je revidirala pooblastilo EBA, da bi zagotovili, da naložbenim podjetjem, za katera se trenutno uporablja direktiva o kapitalskih zahtevah in ki bodo spadala pod Direktivo (EU) 2019/2034 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. novembra 2019 o bonitetnem nadzoru investicijskih podjetij ter o spremembi direktiv 2002/87/ES, 2009/65/ES, 2011/61/EU, 2013/36/EU, 2014/59/EU in 2014/65/EU (4) z dne 26. junija 2021, ne bo treba izpolnjevati zahtev delegirane uredbe, ker bo za ta naložbena podjetja sprejeta ločena delegirana uredba okviru direktive o investicijskih podjetjih; ker naj bi se obdobje pregleda delegirane uredbe končalo 25. junija 2021;
—

ob upoštevanju člena 48(2) Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (EU) št. 1095/2010 z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES (1),
E.

ker je Upravni odbor za mednarodne računovodske standarde določil 1. junij 2020 kot začetek uporabe sprememb MSRP 16, s tem da se dovoli uporaba tudi pred tem datumom; ker bi morale določbe uredbe o spremembi veljati retroaktivno, da bi zagotovili pravno varnost za zadevne izdajatelje in skladnost z drugimi računovodskimi standardi, kot so opredeljeni v Uredbi Komisije (ES) št. 1126/2008 z dne 3. novembra 2008 o sprejetju nekaterih mednarodnih računovodskih standardov v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (3); ker je bil med posvetovanji Evropske svetovalne skupine za računovodsko poročanje in služb Komisije izpostavljeno močno zanimanje za zgodnjo uporabo polletnih računovodskih izkazov za obdobje, ki se je končalo 30. junija 2020;
—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1), zlasti členov 53(b), 53(h) ter 227(5),
8.

odloči, da so polnopravni člani stalnih medparlamentarnih delegacij upravičeni do udeležbe na medparlamentarnih srečanjih zunaj krajev dela Parlamenta. Če polnopravni član ne more potovati, ga lahko zamenja eden od stalnih namestnikov ali, če nadomestnega člana ni na voljo, član medparlamentarne skupščine, ki pokriva to delegacijo, imenuje pa ga politična skupina polnopravnega člana. Če ni na voljo člana medparlamentarne skupščine, ki pokriva to delegacijo, bi lahko bili do udeležbe upravičeni člani Odbora za zunanje zadeve, Odbora za razvoj in Odbora za mednarodno trgovino;
E.

ker se je izkazalo, da je bil parlamentarni pomočnik poslanke Dominique Bilde od 1. oktobra 2014 do 31. julija 2015 eden od pomočnikov, ki niso opravljali skoraj nobenih nalog parlamentarnega pomočnika; ker je bil v kadrovskem načrtu stranke Front National, ki je bil objavljen februarja 2015, naziv delovnega mesta parlamentarnega pomočnika Dominique Bilde „nacionalni uradnik za načrtovanje“ in je delal v oddelku za spremljanje politike in načrtovanje pod nadzorstvom drugega poslanca Evropskega parlamenta; ker sta njegovi pogodbi parlamentarnega pomočnika sledili dve pogodbi v povezavi z dejavnostmi stranke Front National za obdobje od avgusta 2015 do 31. decembra 2016; ker je v obdobju, na katero se nanaša njegova pogodba parlamentarnega pomočnika, opravljal tudi te naloge: generalni sekretar Collectif Marianne, generalni sekretar Collectif Mer et Francophonie in kandidat na departmajskih volitvah marca 2015 v departmaju Doubs;