SL    SL SL 
 
SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 17.3.2009 
SEC(2009) 301 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
 
o predlogu dolgoro čnega načrta za severni stalež osli ča in ribištvo, ki izkoriš ča ta stalež 
 
 
COM(2009) 122 final 
SEC(2009) 300 
 
SL 2   SL DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
 
o predlogu dolgoro čnega načrta za severni stalež osli ča in ribištvo, ki izkoriš ča ta stalež 
Ocena učinka zadeva osnutek predloga ure dbe, ki bi nadomestila sedanji na črt za obnovitev 
ter določila dolgoro čne cilje za upravljanje in met ode za izvajanje ribolova osli ča iz severnega 
staleža. 
Področje uporabe predloga zajema severni stalež osli ča, ki se ve činoma nahaja v morju 
zahodno in južno od Irske, v zahodnem Rokavskem ka nalu in v zalivu Biscay, ter ribištvo, ki 
izkorišča ta stalež. 
Leta 2004 je na črt za obnovitev severnega staleža osli ča (Uredba ES št. 811/2004) nasledil 
prejšnji na črt za izredne razmere (Uredba ES št. 1162/2001, Uredba ES št. 2602/2001 in 
Uredba ES št. 494/2002). Na črt za obnovitev si je prizadeval  za doseganje drstitvene biomase 
staleža 140 000 ton (previdnostna raven biomase B pa) z omejevanjem deleža osli ča, ki se 
odvzame iz staleža z ribolovom (smrtnost za radi ribolova, F), na 0,25 ter z najve č 15-odstotno 
spremembo celotnega dovoljenega ulova med zaporednima letoma. Cilj na črta za obnovitev je 
bil povečati stalež osli ča, ki mu grozi iz črpanje, na najmanjšo varno raven, kot to dolo ča 
previdnostni pristop. 
V skladu z veljavno uredbo je treba na črt za obnovitev nadomestiti z na črtom za upravljanje, 
ko se bo dve leti zapored dosegla ciljna ve likost staleža. ICES mora po dogovoru s STECF 
svetovati, kdaj se dosežejo cilji, dolo čeni v načrtu za obnovitev. 
Nedavne znanstvene ocene ICES in  STECF kažejo, da je bil cilj na črta za obnovitev že 
dosežen. Na črt za obnovitev je treb a zato nadomestiti z na črtom za upravljanje, da se 
zagotovita visoka raven dovolje nega biološkega izkoriš čanja in trajnostno izkoriš čanje 
staleža. 
To poročilo ocenjuje možnosti, ki jih ima Skupnost na voljo za zagotovitev u činkovitega 
upravljanja severnega staleža osli ča. Analizira naslednje možnosti:  
Možnost 1: brez spremembe politike  
Pri tem je bila preu čena možnost ohranitve upravljanja na podlagi smrtnosti zaradi ribolova, 
kot je dolo čeno v obstoje čem načrtu za obnovitev. Ta možnost pom eni nadaljevanje ribolova 
na previdnostni ravni smrtnosti zaradi ribolova (F pa) 0,25. 
Ta možnost je bila ocenjena kot možnost z negativnim vplivom na severni stalež osli ča, ker 
ohranja ribolov na previsoki ra vni glede na stalež ter ima vi soke stopnje zavržkov, zlasti 
mladih osli čev. Prav tako pomeni opustitev odgovornosti,  ki jih skupna ribiška politika dolo ča 
Evropski uniji za omejevanje ribolova na trajnost ne ravni, da se staleži obnovijo in vzdržujejo 
na ravneh, ki omogo čajo največjo dovoljeno raven biološkega izkoriš čanja, od česar bi imela 
korist tako ribištvo kot industrija.  
Možnost 2: na črt za upravljanje  
Ta možnost temelji na pristopu, ki je osnovan na najve čji dovoljeni ravni biološkega 
izkoriščanja. Dolo ča postopne prilagoditve smrtnosti za radi ribolova, da se dovoli obnova 
staleža na najve čjo dovoljeno raven biološkega izkoriš čanja. Preizkušenih je bilo ve č 
nadomestnih scenarijev na črta. 
 
SL 3   SL Ta možnost je bila ocenjena kot možnos t z majhnimi negativnimi gospodarskimi in 
družbenimi vplivi na ladjevje, ki lovi severni stalež osli ča, v kratkoro čnem obdobju, v 
dolgoročnem obdobju pa bi ta možnost sektorju prinesla  koristi. Prav tako je bilo ocenjeno, da 
bi ta možnost pokazala mo čno zavezanost EU k zagotavljanju tr ajnostnih ribolovnih virov. 
Vendar bi pri tej možnosti trajalo predolgo, da bi  se zmogljivost ladjevja ustrezno prilagodila 
ter izboljšala njegova gospodarska u činkovitost.  
Možnost 3: razgradnja ladjevja  
Ta možnost prav tako temelji na pristopu najve čje dovoljene ravni biološkega izkoriš čanja, 
vendar bi se priporo čene stopnje smrtnosti zaradi ribolova dosegle v krajšem času. Možnost 
vključuje zmanjšanje smrtnosti zaradi ribolova in odpravo  presežnih zmogljivosti ladjevja s 
prostovoljno razgradnjo ladij.  
Ta možnost je bila ocenjena kot možnost, ki  kaže zavezanost EU k dos eganju ravnovesja med 
ribolovom in reproduktivno zmogljivostjo staleža. Možnost bi prav tako zagotovila potrebno 
kratkoročno znižanje smrtnosti osli ča zaradi ribolova ter bi hkrati omogo čila razvoj manjšega, 
vendar učinkovitejšega in donosnejšega ribiškega sektor ja. Zaradi tega je sistem prilagojen 
tako, da blaži gospodarski vpliv, ki ga lahko ob čuti ribiški sektor med za četno fazo prehoda, 
ter zagotovi trajnostne ribolovne vire. 
Sklep 
Sklep poro čila je, da je treba izbrati možnost 3. Pr ilagoditev smrtnosti zaradi ribolova na 
največje dovoljene ravni biološkega izkoriš čanja s prostovoljno ra zgradnjo ladjevja v 
kratkoročnem obdobju, ki ji sledi enakomeren ribol ov, bi najuspešneje odpravila težavo, s 
katero se sre čujejo ribiči pri ribolovu osli ča iz severnega staleža.  
V preteklosti se je Komisija osredoto čala na zagotavljanje post opnih prilagoditev smrtnosti 
zaradi ribolova z dolgoro čnimi načrti za upravljanje, da bi se izognila družbenim nemirom. 
Ob upoštevanju sedanjega stanja, ko so stroški poslovanja panoge mo čno narasli, zaradi česar 
se je pove čal pritisk za prilagoditev zmogljivosti la djevja, zainteresirane strani zahtevajo 
priložnosti za pospešeno prilagaj anje ladjevja EU. Razgradnja ladj evja je zato možnost, ki jo 
podpirajo GD MARE in zainteresir ane strani, s katerimi so me d pripravo te politike potekala 
številna posvetovanja.