SL    SL  
 EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 7.6.2011 
SEC(2011) 811 kon č. 
  
Priporočilo 
PRIPORO ČILO SVETA 
v zvezi z nacionalnim reformnim programom Luksemburga za leto 2011 
  
ter mnenje Sveta 
 
o dopolnitvi programa stab ilnosti Luksemburga, 2011-2014 
{SEC(2011) 724 kon č.} 
 
 
SL 2   SL Priporočilo 
PRIPORO ČILO SVETA 
v zvezi z nacionalnim reformnim programom Luksemburga za leto 2011 
  
ter mnenje Sveta 
 
o dopolnitvi programa st abilnosti Luksemburga, 2011-2014 
SVET EVROPSKE UNIJE – 
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 121(2) in člena 148(4) 
Pogodbe, 
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad 
proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
1, zlasti člena 5(3) 
Uredbe, 
ob upoštevanju priporo čila Evropske komisije2, 
ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta, ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje, 
po posvetovanju z Ekonomsko-finan čnim odborom, 
ob upoštevanju naslednjega: (1) Evropski svet je 26. marca 2010 potrd il predlog Evropske komisije za za četek 
izvajanja nove strategije za delovna mesta in rast, imenova ne Evropa 2020, ki temelji 
na okrepljenem usklajevanju ekonom skih politik ter se bo osredoto čala na klju čna 
področja, na katerih je potrebno ukrepanje za spodbuditev potenciala Evrope za 
trajnostno rast in konkuren čnost. 
(2) Svet je 13. julija 2010 sprejel priporo čilo o širših smernicah ekonomskih politik držav 
članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike 
zaposlovanja držav članic
3, ki skupaj sestavljajo „integrirane smernice“. Države 
članice so bile pozvane, naj upoštevajo in tegrirane smernice v svojih nacionalnih 
ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja. 
                                                 
1 UL L 209, 2.8.1997, str. 1. 
2 UL C …, str. … 
3 Velja tudi za leto 2011 v skladu s Sklepom Sveta 2011/308/EU z dne 19. maja 2011. 
 
SL 3   SL (3) Komisija je 12. januarja 2011 sprejela prvi  letni pregled ras ti, ki zaznamuje za četek 
novega cikla ekonomskega upravljanja v EU ter prvega evropskega semestra predhodnega in integriranega usklajevanja pol itik, ki temelji na strategiji Evropa 2020.  
(4) Evropski svet je 25. marca 2011 potrdil prednos tne naloge za fiskalno konsolidacijo in 
strukturne reforme (v skladu s sklepi Sveta z dne 15. februarja in 7. marca 2011 ter na podlagi letnega pregleda rasti, ki ga je pr ipravila Komisija). Poudaril je potrebo po 
prednostni obravnavi ponovne vzpostavitve trdni h javnih financ in fiskalne vzdržnosti, 
zmanjšanju brezposelnosti z reformami na trgu dela ter po novih prizadevanjih za 
povečanje rasti. Od držav članic je zahteval, da te pr ednostne naloge pretvorijo v 
konkretne ukrepe ter jih vklju čijo v svoje programe stabilnosti ali konvergen čne 
programe in nacionalne reformne programe. 
(5) Poleg tega je Evropski svet 25. marca 2011 tudi pozval države članice, ki sodelujejo v 
paktu „euro plus“, naj pravo časno predložijo svoje zaveze, da bodo lahko vklju čene v 
njihove programe stabilnosti ali konvergen čne programe in nacionalne reformne 
programe. 
(6) Luksemburg je 29. aprila 2011 predložil le tošnjo dopolnitev progr ama stabilnosti za 
obdobje 2011–2014 in nacionalni reformni program za leto 2011. Programa sta bila 
ocenjena isto časno, da bi se upoštevale medsebojne povezave.  
(7) Luksemburg se je ob upoštevanju izjemnega pomena finan čnega sektorja v 
gospodarstvu finan čni in gospodarski krizi zopersta vil sorazmerno dobro. Potem ko je 
leta 2009 BDP padel za 3,6 %, je gospodarst vo leta 2010 hitro okrevalo. BDP je zrasel 
za približno 3,5 % zaradi ve čje javne porabe, za katero se  je v skladu z evropskim 
načrtom za oživitev gospodarstva odlo čila vlada, in zaradi velikega pove čanja neto 
izvoza. Zaposlovanje je os talo prožno, delno zaradi širše uvedbe skrajšanega 
delovnika, ki so jo spodbujali drža vni organi. Brezposelnost je za čela naraš čati v 
začetku leta 2008 in se je na sp lošno stabilizirala na približno  6-odstotni, ravni, ki je za 
Luksemburg najvišja doslej. Kljub recesiji pa  je stanje javnih financ Luksemburga 
sorazmerno trdno (primanjkljaj v višini 1,7 % in bruto javni do lg v višini 18,4 % 
leta 2010), kar je posle dica zelo ugodnega izhodiš čnega položaja. 
(8)
 Na podlagi ocene dopolnitve programa stabilnosti v skladu z Uredbo Sveta (ES) 
št. 1466/97 Svet meni, da je makroekono mski scenarij, na katerem temeljijo 
proračunske projekcije v programu, nekoliko pr eviden v primerjavi s napovedjo služb 
Komisije iz pomladi 2011. V skladu s pr ogramom je cilj leta 2011 javnofinan čni 
primanjkljaj v višini 1,0 %, kar je usklaj eno s pomladansko napovedjo služb Komisije. 
Program ob predpostavki nespremenjenih po litik leta 2012 pre dvideva zvišanje 
nominalnega primanjkljaja na 1,5 % BDP, preden naj bi se do leta 2014 postopno znižal na raven 0,8 % BDP. Ocena služ b Komisije kaže nekoliko bolj optimisti čno 
sliko, saj ocenjuje primanjkljaj na 1,1 % BDP leta 2012, ki temelji na bolj ugodnem 
makroekonomskem scenariju in po časnejši rasti odhodkov. V pr ogramu ni predvideno 
doseganje srednjero čnega cilja, ki je dolo čen kot strukturni pr esežek v višini 0,5 % 
BDP, v programskem obdobju 2011–2014. Prav nasprotno, pri čakuje se, da se bo 
strukturni saldo (ki so ga  službe Komisije prera čunale na podlagi informacij v 
programu v skladu s skupno dogovorjeno metodol ogijo) postopno slabšal, in sicer od 
presežka v višini 0,3 % leta 2011 do priman jkljaja v višini 0,8 % leta 2014.  
 
SL 4   SL (9) Ker naj bi bila predvidena rast BD P še naprej stabilna, bi bilo mogo če v okviru javnih 
financ Luksemburga izkoristiti nadaljnje iz boljšanje strukturnega  salda za doseganje 
srednjeročnega cilja že leta 2012. To bi drža vi zagotovilo varnostno rezervo ob 
morebitnem prihodnjem gospodarskem upa du in pomagalo izboljšati dolgoro čno 
vzdržnost javnih financ. Poleg tega bi lahko državi glede na ocenjeni vpliv posrednih 
obveznosti v zvezi s staranjem prebivalstva koristil bolj ambiciozen srednjero čni cilj.  
(10) Povečanje s staranjem prebivalstva povezane javne porabe v Luksemburgu v 
prihodnjih desetletjih naj bi bilo najve čje v EU. Kratkoro čno financiranje 
pokojninskega sistema trenutno podpira nizek ko eficient starostne odvisnosti, delno pa 
je odvisno tudi od prispevkov, ki jih pla čuje sorazmerno ml ada populacija čezmejnih 
delavcev. V prihodnosti bo položaj pr i obeh dejavnikih obrnjen in pri čakuje se, da se 
bodo stroški pokojnin bistveno zvišali. Čeprav je vlada nakopi čila precejšnja sredstva 
in pokojninske rezerve še ve dno rastejo, pa to ne bo zados tovalo za zagotavljanje 
vzdržnosti sistema. Poleg tega  je stopnja zaposlenosti starej ših delavcev (v starosti od 
55 do 64 let) pri 38,2 % (podatek za  leto 2009) med najnižjimi v EU-27 
(povprečje EU: 46 %). Čeprav je predpisana upokojitvena starost na čeloma 65 let, pa 
luksemburški pokojninski sistem pogosto omogo ča zgodnejše upokoj evanje skoraj 
brez znižanja ravni pokojnine, ki je poleg  tega tudi sorazmerno visoka. Posledi čno je 
povprečna starost pri odhodu s trga  dela 59,4 leta, kar zvišuje stroške pokojninskega 
sistema. V vladnih na črtih za reformo pokojninskega sistema je predviden nov model, 
katerega namen je, da zaposleni  ostanejo delovno aktivni dalj časa, in sicer 
prostovoljno. To bi izboljšalo koeficient starostne odvisnosti pokojninskega sistema. 
Vendar pa bi ta mehanizem zadeval le nove upokojence in bi se uporabljal le za del 
delovne dobe po za četku veljavnosti reforme, tako da bi v celoti u činkoval šele čez 
40 let. 
(11) Cenovna in stroškovna konkuren čnost Luksemburga se je od za četka prejšnjega 
desetletja bistveno poslabšala . To je posledica rasti pla č in produktivnosti. V 
Luksemburgu so se stroški dela na e noto v obdobju 2000–2010 viša li 1,5-krat hitreje 
kot povpre čno v EU-15 in ve č kot petkrat hitreje kot v Nem čiji. Na podlagi sporazuma 
med vlado in sindikati o prel ožitvi uporabe samodejne pla čne indeksacije (od pomladi 
do oktobra 2011) se bo rast realnih pla č leta 2011 precej umirila. Odlo čitev v zvezi z 
naslednjim pragom je še treba sprejeti. Gl ede na trenutne obete za inflacijo bi lahko do 
naslednje samodejne indeksacije prišlo že spomladi 2012, kar bi izni čilo predhodno 
izboljšanje stroškovne konkuren čnosti. 
(12) Kljub zgodovinsko visoki rasti zaposlovanja je st opnja zaposlenosti populacije 
rezidentov nižja od povpre čja EU, zlasti na obeh koncih  starostnega spektra. Od 
ustvarjanja delovnih mest v zadnj ih nekaj letih so imeli najve č koristi nerezidenti. 
Čeprav je rast brezposelnosti od leta 2008 naprej povezana z r ecesijo, pa je njen zna čaj 
vedno bolj strukturen, kar potrjuj e dejstvo, da je bila v le tih rasti pred krizo potrebna 
rast zaposlenosti v višini približno 4 % let no za minimalno zmanjšanje brezposelnosti. 
Brezposelnost mladih je sorazmerno vis oka pri 16,1 % leta 2010 v primerjavi s 6 % 
vsega delovno aktivnega prebivalstva. Stopnj a brezposelnosti je v veliki meri odvisna 
od stopnje izobrazbe. Mladi rezidenti se v zvezi s prostimi delovnimi mesti soo čajo z 
ostro konkurenco nerezidentov, ki imajo pogosto prav toliko ali celo ve č znanja in 
veščin.  
 
SL 5   SL (13) Vlada Luksemburga je v okviru pakta „euro plus“4 začrtala vrsto zavez v zvezi s 
štirimi podro čji pakta. Vlada je na fiskalnem podro čju potrdila elemente pokojninske 
reforme in se zavezuje, da bo reformo dokon čala do konca leta 2011. Ukrepi za 
okrepitev finan čne stabilnosti se osredoto čajo na pove čevanje odpornosti finan čnega 
sektorja s pravnim urejanjem in nadzorom  na evropski in mednarodni ravni ter s 
prizadevanji za diverzifikacijo struktur e luksemburškega gospodarstva. Ukrepi 
zaposlovanja se osredoto čajo na pove čevanje u činkovitosti politik aktivnega 
zaposlovanja (reforma zavoda za zaposlovanj e „Administration de l'Emploi“) in 
spodbujanje vseživljenjskega u čenja v zasebnem sektorju z višjo stopnjo 
sofinanciranja iz javnih  sredstev. Ukrepi za pove čanje konkuren čnosti vklju čujejo 
preložitev indeksacije pla č s pomladi 2011 (kot predvideva sistem samodejne 
indeksacije) na oktober 2011 in zavezo o pogajanju s socialnimi partnerji o podobni 
preložitvi leta 2012. Poleg tega se je vlad a zavezala za izboljšanje poslovnega okolja z 
upravno poenostavitvijo in boljšo infrastrukturo. Ukre pi so usklajeni s širšim 
programom reform, dolo čenim v programu stabilnosti in nacionalnem reformnem 
programu, ter obravnavajo izzive na podro čjih pokojnin, konkuren čnosti, zaposlovanja 
(zlasti mladih in starejših delavcev) in v finan čnem sektorju. Vendar pa nekatere od 
predlaganih reform niso dovolj podrobno opredeljene. Zaveze v okviru pakta „euro 
plus“ so bile ocenjene in upoštevane v priporo čilih. 
(14) Komisija je ocenila program stabilnosti in nacionalni reformni program, vklju čno z 
zavezami pakta „euro plus“, ki jih je predlo žil Luksemburg. Pri tem ni upoštevala le 
njihovega pomena za vzdržno fiskal no in socialno-ekonomsko politiko v 
Luksemburgu, ampak tudi njihovo usklajenos t s pravili in smernicami EU, in sicer 
glede na potrebo po okrepitvi splošnega gospoda rskega upravljanja Evropske unije z 
zagotavljanjem prispevka na ravni EU v prihodnjih nacionalnih odlo čitvah. Komisija 
ob upoštevanju navedenega meni, da bi moralo biti leta 2011 možno bolj ambiciozno zmanjševanje primanjkljaja glede na ugodne makroekonomske obete in da bi ve čja 
fiskalna konsolidacija omogo čila doseganje srednjero čnega cilja leta 2012. Sprejeti je 
treba tudi dodatne ukrepe za reformo pokojnins kega sistema in spodbujanje aktivnega 
staranja, krepitev konkuren čnosti ter pomo
č mladim pri zaposlovanju.  
(15) Svet je glede na to oceno prou čil dopolnitev programa stabilnosti Luksemburga za leto 
2011, njegovo mnenje5 pa je zlasti odraženo v njegovih priporo čilih v točkah (1) in (2) 
v nadaljevanju. Ob upoštevanju sklepov Ev ropskega sveta z dne 25. marca 2011 je 
Svet prou čil nacionalni reformni program Luksemburga – 
PRIPORO ČA, naj Luksemburg v obdobju 2011–2011 ukrepa tako: 
(1) Izkoristi naj izboljšanje cikli čnih pogojev za okrepitev fi skalne konsolidacije zaradi 
nadaljnjega zmanjšanja nominalnega primanjkljaja in doseganja srednjero čnega cilja 
leta 2012. 
(2) Predlaga in izvede naj splošno po kojninsko reformo za zagotavljanje dolgoro čne 
vzdržnosti pokojninskega sistema, v okviru  katere naj najprej sprejme ukrepe za 
povečanje stopnje aktivnosti starej ših delavcev, zlasti z odvra čanjem od zgodnjega 
                                                 
4 Ve č podrobnosti o zavezah na podlagi pakta „euro plus“ je na voljo v SEC(2011) 724. 
5 Predvideno v členu 5(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97. 
 
SL 6   SL upokojevanja in vklju čno z ukrepi, ki vežejo predpisano upokojitveno starost na 
pričakovano življenjsko dobo. 
(3) Ob posvetovanju s socialnimi partnerji in v skladu z nacionalnimi praksami naj 
prenovi sistem dolo čanja plač za zagotovitev, da bo rast pla č bolje odražala gibanja 
na področju produktivnosti dela in konkuren čnosti.  
(4) Sprejme naj ukrepe za zmanjševanje brezposelnosti mladih s krepitvijo ukrepov 
usposabljanja in izobraževanja, ki so na menjeni boljšemu prilagajanju znanja in 
veščin mladih potrebam trga dela. 
V Bruslju, 
 Za Svet 
 Predsednik