SL    SL SL 
SL    SL  EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 9.9.2010 
SEC(2010) 1009 kon č. 
ODGOVORI KOMISIJE NA POGLAVJE 5 LETNEGA PORO ČILA ZA LETO 2009   
„RAZISKAVE, ENERGETIKA IN PROMET“ 
SL 2   SL ODGOVORI KOMISIJE NA PO GLAVJE 5 LETNEGA PORO ČILA ZA LETO 2009  
„RAZISKAVE, ENERGETIKA IN PROMET“   
UVOD 
5.7. Raziskovalni okvirni programi vklju čujejo tehni čno in finan čno zapletene projekte. Za 
njihovo kontrolno okolje je zna čilno veliko število upravi čencev, od katerih ima vsak 
vzpostavljen svoj kontrolni sistem. 
Ker je zaradi sedanjega zakonodajnega in  pogodbenega okolja upravljanje projektov 
zapleteno tako za upravi čence kot tudi za Komisijo, je Komisija sprejela ukrepe za 
poenostavitev izvajanja sedmega okvirnega programa.  
5.10. Večino odhodkov upravlja neposredno Komisija, vendar pa sedmi okvirni program 
omogoča tudi izvrševanje prora čuna s posrednim centraliziranim upravljanjem, kar pomeni, 
da Komisija prenese naloge iz vrševanja na izvajalske agen cije, skupna podjetja, ki jih 
ustanovi EU, in „pobude na podlagi člena 185“, tj. strukture, vzpostavljene za izvajanje 
raziskovalnih programov, ki  jih skupaj izvaja ve č držav članic. 
5.16. Komisija se strinja s Sodiš čem. Zapletena pravila so de jansko eden od glavnih vzrokov 
za napake in neupravi čene zahtevke za povra čilo stroškov. V sporo čilu Komisije o 
poenostavitvi izvaja nja raziskovalnih okvirnih programov1 so predlagani ukrepi za zmanjšanje 
tega tveganja. Ti predlogi bodo iz vedeni šele v okviru  naslednjega okvirnega programa. Da bi 
rešila težave, ki jih povzro čajo zapleteni pogoji za upravi čenost do donacij, je Komisija 
26. maja 2010 sprejela sporo čilo2 drugim institucijam, v katerem je predlagala, da bi za to 
področje veljala raven dopustnega tv eganja napake med 2 % in 5 %. Predlagana raven 
dopustnega tveganja napake se dolo či ob upoštevanju stroškovne u činkovitosti kontrol in 
sprejemljive stopnje preostalih napak, ki je upravi čena zaradi teh stroškov. 
PRAVILNOST TRANSAKCIJ 
5.19 Primer 1 
Komisija se strinja z ugotovitvami Sodiš ča; postopek izterjave je v teku. 
5.20. Na tej stopnji programskega cikla te r glede na majhno št evilo vmesnih pla čil za sedmi 
okvirni program, vklju čenih v vzorec Sodiš ča, je še prezgodaj za oceno pogostosti in 
vrednosti napak v sedmem okvirnem programu v primerjavi s šestim okvirnim programom. 
USPEŠNOST SISTEMOV 
5.31. Komisija se strinja s pomisleki Sodiš ča glede pravilnosti revizijskih potrdil za šesti 
okvirni program, ki niso v celoti dali dodatnega zagotovila, kot je bilo sprva pri čakovano. 
Vendar Komisija meni, da je ta instrument pomembno prispeval k prepre čevanju napak in so 
se zaradi njega stopnje napak v revizijah šestega okvirnega pr ograma v primerjavi s petim 
okvirnim programom ob čutno znižale. 
Komisija je ustrezno ukrepala, da bi v sedmem okvirnem programu izboljšala kakovost 
revizijskih potrdil. Revizijsko potrjevanj e v sedmem okvirnem programu temelji na 
„dogovorjenih postopkih“, v skladu s kateri mi mora revizor izvesti vnaprej dolo čene postopke 
in na podlagi tega poro čati o dejanskih ugotovitvah. S tem pristopom naj bi se zmanjšale 
                                                 
1 COM(2010) 187 z dne 29. aprila 2010. 
2 COM(2010) 261 z dne 26. maja 2010. 
SL 3   SL napake v razlagah pravil za upravi čenost s strani revizorjev, do ka terih je prihajalo v šestem 
okvirnem programu.  
Komisija bo v okviru svojih finan čnih revizij še naprej ocenje vala zanesljivost revizijskih 
potrdil. 
Glej tudi odgovor na odstavek 5.49. 5.32–5.33. Predhodno potrjevanje metodologij upravi čencev za obra čunavanje stroškov je 
obvezno le za tiste upravi čence, ki želijo v svojih zahtevkih za povra čilo stroškov uporabiti 
obračunavanje povpre čnih stroškov za osebje. Za druge upravi čence je to neobvezno. 
Poleg tega morajo upravi čenci še vedno predložiti potrdilo za kon čno plačilo, ki zajema vsa 
obdobja, če skupni zahtevani prispevek pres ega 375 000 EUR. V praksi predhodno 
potrjevanje dejansko zman jša upravno breme za upravi čence in prispeva k znatnim 
prihrankom stroškov za revizijske storitve.  
Glej tudi odgovor na odstavek 5.36. 5.34–5.35. V svojem sporo čilu o poenostavitvi Komisija pred laga, da bi se upoštevale vse 
metodologije povpre čnih stroškov za osebje, ki se uporabljajo kot obi čajne računovodske 
prakse upravi čencev, vklju čno s pristopom na podlagi „stroškovnih mest“, če temeljijo na 
dejanskih stroških za osebje, zabeleženih v kontih, in je izklju čeno vsakršno dvojno 
financiranje stroškov iz dr ugih stroškovnih kategorij. 
Pravila za sodelovanje v sedmem okvirnem programu dovoljujejo povpre čne stroške za osebje 
kot izjemo od splošnega pravila, ki temelji na dejanskih stroških, pod pogojem, da je to običajna računovodska praksa upravi čenca in da povpre čni stroški ne odstopajo bistveno  od 
dejanskih stroškov. Merila, ki jih je dolo čila Komisija, naj bi dala razumno zagotovilo, da 
uporaba metodologije upravi čenca ne bo povzro čila bistvenega odstopanja povpre čnih 
sporočenih stroškov v primerjavi z dejanskimi stroški. Komisija meni, da ta merila 
predstavljajo najboljše možno ravnotežje med poenostavitvijo in pomisleki glede 
odgovornosti znotraj veljavnega  regulativnega okvira.  
5.36. V okviru sedmega okvirnega programa se za hteva manj revizijs kih potrdil, da bi 
zmanjšali upravno breme za udeležence. Vendar pa se za upravi čence, katerih metodologije 
za obračunavanje stroškov so bile potrjene , še vedno zahteva potrdilo o finan čnih izkazih, saj 
se z navedeno potrditvijo metodol ogij odpravi le obveznost upravi čenca za predložitev 
vmesnega potrdila o finan čnih izkazih. Potrdilo o finan čnih izkazih je treba predložiti za 
zadnje obdobje poro čanja, če skupni zahtevani prispeve k presega 375 000 EUR. Po 
intenzivnih revizijskih kampanjah v okviru  šestega okvirnega programa so številni 
upravičenci pridobili izkušnje, zato Komisija pri čakuje, da bodo uporabili izboljšane prakse 
za obračunavanje projektnih stroškov.  
Trenutno ni mogo če zaključiti, da se bo skupna stopnja napak pove čala, saj opredeljena 
tveganja lahko ublažijo drugi ukrepi. 
5.40. Komisija je zadovoljna s pozitivno oce no doseženega napredka. Zaveda se, kakšna 
raven koordinacije se pri čakuje, in izvaja ustrezne ukrepe. 
5.41. Uvedena bodo dodana prizadev anja za izboljšanje pravo časnega izvajanja revizijskih 
rezultatov. 
SL 4   SL Poleg tega se tudi za postopek izterjave v okviru izvajanja revizijske strategije izvajajo ukrepi 
za poenostavitev3, da bi zmanjšali breme za Komisijo in upravi čence. 
Uspešnost postopka izterjave se je  v letu 2009 precej izboljšala.  
Večina finančnih popravkov se izvaja tako, da se dol govani znesek odšteje od naslednjega 
plačila, kar je stroškovno naju činkovitejši na čin izterjave. Ker se pla čila običajno izvršujejo 
enkrat letno, to povzro ča časovni zamik v postopku izterjave.  
Zaradi ve čjega števila revizij se je pove čalo tudi število projekt ov, pri katerih so potrebni 
popravki in prilagoditve. 
5.42. GD MOVE in GD ENER od svoje ustanovi tve sredi februarj a 2010 uporabljata 
pogodbeno dogovorjene odškodnine na enak na čin kot drugi GD, pris tojni za raziskave. 
ZANESLJIVOST POSLOVODSKIH PREDSTAVITEV KOMISIJE 
5.44. Komisija je zadovoljna s pozitivno oceno Sodiš ča glede vseh letnih poro čil o 
dejavnostih, zajetih v tem poglavju. 
ZAKLJU ČKI IN PRIPORO ČILA 
5.45. Komisija poudarja, da je ugotovitev Sodiš ča glede stopnje napak v skladu s preteklim 
letom ter da je najverjetnejša stopnja napak za podro čja, zajeta v tem poglavju, med 2 % in 
5 %. 
Ta rezultat se ujema tudi z ugotovitvami Komisije. Komisija  je 26. maja sprejela sporo čilo4, v 
katerem predlaga raven dopustnega tveganja  napake v tem razponu (2 %–5 %). Stopnja 
napake DAS okrog sredine tega razpona bi bila po mnenju Komisije sprejemljiva in 
upravičena. Nad to stopnjo pa bi se sprejeli do datni ukrepi za zmanjšanje stopnje napak z 
okrepljenim nadzorom, namenjenim odpravi glavnih vzrokov za napake ob upoštevanju večletne narave odhodkov. Ta stopnja naj bi se  uporabljala za vse raziskovalne okvirne 
programe. 
Mogoče bi jo bilo revidirati v skladu z ve čjimi spremembami kontrolnega okolja, ki bi 
vplivale na stopnjo napake DAS, zlasti  z ukrepi za poenostavitev, ki bodo za čeli učinkovati z 
naslednjim okvirnim programom. 
5.48. Komisija je zadovoljna, da je Sodiš če ugotovilo pozitiven trend na tem podro čju. 
Poudarja, da so bile sprememb e zahtev za revizijsko potrjevanje  uvedene zaradi poenostavitve 
in lažjega sodelovanja upravi čencev. 
Komisija se zaveda, da je metodologija za pred hodno potrjevanje le delno uspešna, vendar pa 
bo celoten sklop vzpostavljenih notranjih kontrol, vklju čno z revizijsko strategijo za sedmi 
okvirni program, zagotovil prave pogoje za dobro finan čno poslovodenje.  
5.49. Glavni cilj Komisije je u činkovito dose či cilj raziskovalne politik e, hkrati pa zagotoviti 
dober nadzor izvrševanja prora čuna na tem podro čju. 
(a) Komisija vodi politiko aktivnega sporo čanja ugotovitev naknadnih revizij upravi čencem, 
da bi, kadar je potrebno, zagotovila izboljšave pr i delu revizorjev, ki izdajajo revizijska 
potrdila. V ta namen mora vsak upravi čenec med revizijskim postopkom obvestiti revizorja o 
pomembnih ugotovitvah revizije. Vendar Komi sija opaža, da glavni vzrok za ugotovitve 
Sodišča ni toliko zasnova ali koncept revizijskega  potrdila, ampak prej razmeroma zapletena 
pravila, na katera se Sodiš če ustrezno sklicuje v odstavku 5.16. Ta notranja zapletenost vpliva 
                                                
 
3 SEC(2009) 1720 z dne 15. decembra 2009. 
4 COM(2010) 261 z dne 26. maja 2010.  
SL 5   SL na delo, ki ga opravljajo zunanj i revizorji, pri katerih upravi čenci naročijo revizijska potrdila. 
Za sedmi okvirni program se pri čakuje, da se bo z uporab o dogovorjenih postopkov stopnja 
napak, ki izvira iz takih napa čnih razlag, ob čutno zmanjšala. 
(b) Potrjevanje metodologije je predvideno le za upravi čence do ve čkratnih donacij. Merila za 
upravičenost za potrjevanje metodologije so bila pregledana novembra 2008 in objavljena v 
navodilih za finan čna vprašanja za sedmi okvirni program.  
Komisija je nedavno za čela izvajati ukrepe, da bi pove čala privla čnost predhodnega 
potrjevanja metodologij, ki jih upravi čenci uporabljajo za obra čunavanje stroškov. Komisija 
je svoja stališ ča o tem pojasnila v sporo čilu o poenostavitvi z dne 24. aprila 2010 ter v svojem 
predlogu za triletno revizijo finan čne uredbe in njenih izvedbenih pravil, sprejetem 
28. maja 2010. Resni čno poenostavitev bi lahko dosegli tako, da bi dovolili uporabo 
metodologij, ki so obi čajna računovodska praksa, če temeljijo na dejanskih stroških za osebje, 
zabeleženih v kontih. 
(c) Komisija si bo še naprej prizadevala izboljšati pravo časno izvajanje rezultatov revizij ter 
bo še naprej uporabljala svoje smernice o pogodbeno dogovorjenih odškodninah. Poleg tega 
sporočilo o poenostavitvi postopka izterjave, sp rejeto 15. decembra 2009, predvideva ukrepe 
za izboljšanje uspešnosti postopka izterjave. 
5.50. Komisija se popolnoma strinja in se sklic uje na usmeritve, predstavljene v njenih 
nedavnih sporo čilih z naslovoma „ O poenostavitvi izvajanja raziskovalnih okvirnih 
programov “ in „ Več ali manj kontrol? Vzpostavitev pravega ravnovesja med upravnimi 
stroški kontrole in tveganjem napake “. 
5.51. Celoten u činek teh ukrepov za poenostavitev se  bo pokazal predvsem v naslednjem 
okvirnem programu. Do uvedbe teh predlogov se mora Komisija posvetiti težavam, ki jih 
povzročajo zapletena pravila o upravi čenosti do donacij. Komisija je 26. maja 2010 sprejela 
sporočilo drugim institucijam, v katerem je predlagala, da bi za to podro čje veljala raven 
dopustnega tveganja napake med 2 % in 5 %5. Raven dopustnega tveganja se ugotovi ob 
upoštevanju stroškovne u činkovitosti kontrol in sprejemljive stopnje preostalih napak, ki je 
upravičena zaradi teh stroškov. 
SKUPNA PODJETJA EU 
5.56. Komisija spremlja izvajanje akcijskih na črtov, ki so jih pripravila skupna podjetja z 
namenom, da bi v polni meri izkoristila svoje notranje kontrolne sisteme. 
5.57. Komisija se strinja z mnenjem Sodiš ča, da bi morala imeti Komisijina služba za notranjo 
revizijo enaka pooblastila, kot ji h ima za službe Komisije, tudi za organe, ki jih ustanovi EU 
ter ki so pravne osebe in prejemajo prispevke iz prora čuna na podlagi člena 185(3) splošne 
finančne uredbe.  
PRILOGA 5.4. – 2. POZNA PLA ČILA KOMISIJE  
Komisija je zadovoljna, da je Sodiš če opazilo doslej doseženi napredek.  Še naprej je odlo čena 
nadaljevati prizadevanja za nadaljnje  izboljšanje izvajanja na tem podro čju.  
 
                                                 
5 COM(2010) 261.