SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 21.12.2005 
COM(2005) 667 kon čno 
2005/0281 (COD)   
Predlog 
DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
o odpadkih 
(predložila Komisija) 
  
{SEC(2005) 1681} 
 
SL 2   SL OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM  
1) OZADJE PREDLOGA  
• Razlogi in cilji predloga  
Skupni cilj tega predloga za spremembe je prilagoditi dolo čbe Direktive Sveta 75/442/EGS 
ob ohranitvi njene temeljne zgradbe in glavnih dolo čb. Predlaga se izboljšanje direktive, ne 
natančna obnova. 
Tematska strategija za prepre čevanje in recikliranje od padkov je ugotovila tri glavne 
razloge za izvajanje spremembe Direktive 75/442/EGS, Okvirne direktive o odpadkih. 
Prvič – pokazalo se je, da nekatere oprede litve v Direktivi 75/442/EGS niso dovolj 
razumljive, kar povzro ča odstopanja in nejasnosti ob razlagi teh glavnih dolo čb v 
posameznih državah članicah in v nekaterih primerih v posameznih regijah. Deloma je tudi 
zaradi tega veliko primerov zahtevalo razlago Evropskega sodiš ča. To je povzro čilo 
precejšnje težave gospodarskim subjek tom in pristojnim organom.  
Vprašanja, pri katerih je pravna varnost nezadostna, se nanašajo zlasti na opredelitev 
odpadkov in razlikovanje med predelavo in odst ranjevanjem. Ta predlog za spremembo 
Okvirne direktive o odpadkih vsebuje jasnejše opredelitve in/ali mehanizme za razjasnitev 
vprašanj na ravni EU, kakor je primerno. 
Drugič – Tematska strategija za prepre čevanje in recikliranje  odpadkov uvaja nov pristop k 
politiki ravnanja z odpadki, ki  je bolje prilagojen okoliš činam, katerih ve čina pomembnih 
postopkov ravnanj z odpadki je zdaj zajet a v okoljski zakonodaji Po membno je, da se 
Okvirna direktiva o odpadkih prilagodi temu pristopu.  
Za to so potrebne številne spremembe. Najpom embnejša je uvedba okoljskega cilja. Takšen 
cilj, ki pomaga usmerjati celotno dire ktivo k navedenemu cilju, ima zdaj ve čina okoljskih 
direktiv. V tem predlogu okoljski  cilj usmerja direktivo k zman jšanju vplivov na okolje pri 
nastajanju odpadkov in ravnanju z njimi ob upoštevanju  celotnega življenjskega kroga. To 
osredotočenje se prevzema od strategije virov.  
Drug pomemben del te strateške spremembe je premik k pristopu, ki bo temeljil na 
standardih. Predlog z minimalnimi standardi, jasnimi opredelitvami predelave in uporabo 
meril za okolje brez odpadkov utrjuj e standarde na številnih podro čjih. 
Navsezadnje ta predlog s kuša poenostaviti obstoje či pravni okvir. Razve ljavil bi Direktivo 
75/439/EGS o odstranjevanju odpadnih olj in vklju čil Direktivo 91/689/EGS o nevarnih 
odpadkih v Okvirno direktivo o odpadkih. Direktiva o odpadnih oljih je dolo čila prednost za 
regeneracijo odpadnih olj pred drugimi možnostmi predelave, ki ni ve č upravičena. Dolo čbe 
Direktive o nevarnih odpadkih so tesno pov ezane z Okvirno direktivo o odpadkih in njuna 
integracija utrjuje ter poenosta vlja zakonodajo. Poleg tega je treba nekatere zastarele in 
nejasne dolo čbe v vseh treh direktivah spremeniti ali črtati.  
• Splošno ozadje  
Odpadki spremljajo človeško družbo od njenih za četkov. Odpadki so v središ ču pozornosti 
razvoja okoljske politike Evropske unije, pri tem pa je bila Okvirna direktiva o odpadkih 
 
SL 3   SL eden prvih pravnih ukrepov za zaš čito okolja na ravni EU.  
Od l. 1975 se je zakonodaja o odpadkih ob čutno razvila. V prvem va lu je bil vzpostavljen 
splošni okvir in odpravljeni so bili številni pos ebni problemi (odpadna olja, titanov dioksid). 
V drugem valu so bili pripra vljeni standardi za odlagališ ča in sežigalnice. Nazadnje, v 
tretjem valu, so direktive o reci kliranju vzpostavile potrebno organizacijo in financiranje za 
pospešitev recikliranja štev ilnih posebnih tokov odpadkov (pak iranje, izrabljena motorna 
vozila, odpadna elektri čna in elektronska oprema). 
Nadaljnji ve čji zakonodajni ukrepi niso potrebni. Ve ndar je treba sprejeti ukrepe za 
povečanje učinkovitosti sedanjega okvira in zapolnite v preostalih lukenj. Ta predlog za 
spremembo bo vzpostavil številne potrebne uk repe; ostale bo treba obravnavati dolgoro čno. 
Če sprememba okvirne direktive o odpadkih ne bi bila opravlje na, bi gospodarski subjekti 
in pristojni organi še naprej  imeli težave, nastale zaradi nezadostne pravne varnosti, 
odsotnost standardov na nekaterih podro čjih pa bi oslabila raven varstva okolja in zdravja 
ljudi kot tudi notranji trg re cikliranih proizvodov. Neprilag oditev zakonskega okvira in še 
zlasti direktiv o odpadnih oljih in nevarnih odpa dkih sedanjemu znanju in ciljem bi omajala 
verodostojnost politik e EU na tem podro čju.  
• Obstoječe določbe na podro čju, na katerega se nanaša predlog  
Ta predlog spreminja Direktivo 75/442/EGS (O kvirno direktivo o odpadkih) in razveljavlja 
obe direktivi 91/689/EGS o nevarnih odpadkih (D irektivo o nevarnih odpadkih) s strnitvijo 
določb v Okvirni direktivi o odpadkih in Direktive 75/439/EGS (Direktiva o odpadnih oljih) 
z vključitvijo obveznosti o posebnem zbiranju. El ementi teh dveh direktiv, ki ostajajo 
pomembni in upravi čeni, so vklju čeni v predlog za revidira no Okvirno direktivo o 
odpadkih. Okvirna direktiva o odpadkih dolo ča opredelitve in temeljne predpise za vse 
druge dele zakonodaje EU, povezane z odpadki – torej ima nanje posreden in neposreden 
vpliv. 
Poleg tega Okvirna direktiva o odpadki h glede dovolitve komunalnih odpadkov deluje 
skupaj z Direktivo Sveta 96/61/ES, ki se nanaša na celostni nadzor nad prepre čevanjem 
onesnaževanja (Direktiva IPPC). V preteklosti st a se ti dve direktivi prekrivali, kar je 
povzročalo dvojno dovoljevanje in nepotrebno pove čanje regulativnih in upravnih 
obremenitev. Čeprav so direktive nastale ve činoma z izvajanjem direktiv držav članic, ta 
direktiva v eksplicitnem besedilu pojasnjuje,  da takšno dvojno dovoljevanje z zakonom EU 
ni zahtevano. 
Številni elementi, ki v tem predlogu niso bili prevzeti iz Direktive o nevarnih odpadkih, so 
zadostno zajeti v drugih predpi sih Skupnosti, kot je Direktiva Sveta 2000/76/ES o sežiganju 
odpadkov in Direktiva 96/59/ES o odstranjevanju polikloriranih bifenilov in polikloriranih 
terfenilov (PCB/PCT). 
• Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije  
Se ne uporablja. 
  
 
SL 4   SL 2) POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANKAMI IN PRESOJA VPLIVA  
• Posvetovanje z zainteresiranimi strankami  
Metode posvetovanja, glavni ciljni sektorji in splošen profil udeležencev  
Na podlagi kon čnega Sporo čila „K tematski strategiji za prepre čevanje nastajanja in 
recikliranje odpadkov, COM 2003 301“ je bilo organizirano internetno posvetovanje z 
interesnimi skupinami. 
Komisija je organizirala  tudi pet strokovnih sre čanj z namenom, da bi se temeljito 
pogovorili o zadevah, posebno pomembnih za strategijo (glej spodaj). Ob tem so bila izpeljana tri neuradna sre čanja z državami članicami in tri sre čanja z interesnimi skupinami, 
med katerimi je bilo eno omejeno na rave n organizacij EU, da bi olajšali razpravo.  
Poleg tega je potekalo dodatno posvetovanje z interesnimi skupinami o presoji vpliva, na 
katerem so interesne skupine prosili, naj posredujejo podatke o možnih vplivih vrste opredeljenih usmeritvenih možnosti. Na to posvetovanje smo prejeli devetdeset odgovorov. 
Potekala so tudi dodatna posebna posvet ovanja obeh interesnih skupin in držav članic o 
Direktivi o nevarnih odpadkih in Direktivi o odpadnih oljih. 
Povzetek odzivov in njihovo upoštevanje  
Vseh pripomb, prejetih med navedenim obširnim posvetovanjem, ni bilo mogo če zajeti. 
Povzetek pripomb, prejetih v odziv na pr vo internetno posvetovanje, je podan v Sporo čilu 
tematske strategije, in vsi odgovori na odprto posvetovanje skupaj z re zultati strokovnih in 
osredotočenih interesnih skupin so objavl jeni na naši spletni strani: 
http://europa.eu.int/comm/e nvironment/waste/strategy.htm 
Odprto posvetovanje je potekalo preko in terneta od 10. 5. 2003 do 10. 11. 2003. Komisija je 
prejela 220 odzivov. Rezu ltati so na voljo na  spletnem naslovu: 
http://forum.europa.eu. int/Public/irc/env/waste_strat/libra ry?l=/test&vm=detailed&sb=Title.
• Zbiranje in uporaba strokovnega znanja in izkušenj  
Zadevna znanstvena/strokovna podro čja 
Osrednja podro čja, ki so zahtevala strokovno znanje  in izkušnje, so bila analiza 
življenjskega kroga, prepre čevanje nastajanja odpadkov in re cikliranje, sta ndardi pospešitve 
predelave, opredelitve odpadkov, pr edelave in odstranjevanja.  
Uporabljena metodologija  
Glavne uporabljene metodologi je so bile strokovna sre čanja in izdelava ustreznih študij. 
Naročena je bila kriti čna presoja obstoje čih študij in analize življenjskega kroga 
regeneracije in sežiganja odpadnih olj (glej: http://europa.eu.int/comm/envir onment/waste/studies/oil/waste_oil.htm). 
 
 
SL 5   SL Glavne organizacije in strokovnjaki, vklju čeni v posvetovanja  
Opravljena so bila posvetovanja s števil nimi strokovnjaki raziskovalnih inštitutov, 
svetovalci ter industrijo. Njihova mnenja so bila upoštevana.  
Povzetek prejetih in uporabljenih nasvetov  
Možnost resnih tveganj s trajnimi posledicami ni bila omenjena.  
Prejeti in uporabljeni nasveti so preve č obsežni in raznoliki, da bi jih povzemali tukaj. 
Rezultate strokovnih sre čanj, študij in posvetovanj interesnih skupin je mogo če najti na 
spletnih straneh: 
 http://europa.eu.int/comm/e nvironment/waste/strategy.htm, 
http://europa.eu.int/comm/envi ronment/waste/o il_index.htm in 
http://europa.eu.int/comm/enviro nment/waste/hazar dous_index.htm. 
 Večina ugotovitev je obravnavana v Presoji vpliva, priloženi Tematski strategiji za 
preprečevanje in recikliranje odpadkov. 
Glede Direktive o odpadnih oljih so se prispevki interesnih skupin o zaželenosti po 
razveljavitvi prednosti rege neracije in vplivu le-te mo čno razlikovali. Med interesnimi 
skupinami o tem vprašanju ni bilo mogo če doseči soglasja.  
Sredstva, uporabljena za omogo čenje javnega dostopa do strokovnih nasvetov  
Povzetek izida strokovnih sre čanj je bil objavljen na ustr ezni internetni strani.  
• Presoja vpliva  
Sprememba Direktive Sveta 75/442/ EGS je eden od elementov, vklju čenih v paket 
Tematske strategije za prepre čevanje in recikliranje odpadkov. Presoja vplivov je bila 
opravljena v celotnem paketu.  
Poročilo presoje vplivov vsebuje pr esojo petih skupin možnosti, vs aka izmed njih se nanaša 
na posebne okoljske probleme in predlaga naslednjo kombinacijo možnosti:  
• Pristop k virom se uporabi za odpadke v sk ladu z upoštevanjem življenjskega kroga, 
ki vključuje izboljšanje informacijske baze in pojasnitev okoljskega cilja politike 
ravnanja z odpadki.  
• Prehod k evropski reciklažni družbi z razvojem skupnih okoljskih zahtev za 
recikliranje odpadkov. 
• Posodobitev zakonodajnega okvira s spreme mbo okvirne zakonodaje o odpadkih in 
sprejem smernic za vprašanja, ki jih je treba obra vnavati posamezno. 
Presoja vplivov priporo ča tudi, da je treba prednosti Dire ktive 75/439/EGS pri regeneraciji 
odpadnih olj razveljaviti in prizadevan ja usmeriti v zbiranje odpadnih olj. 
Številne možnosti so bile pretvor jene v predloge za zakonske dolo čbe okvirnega zna čaja. 
Presoja vpliva kaže, da bi morale izboljšati ekološko u činkovitost politike ravnanja z 
odpadki v EU in da bodo posebni vplivi takš nih okvirnih pristopov odvisni od izvedbenih 
ukrepov, sprejetih na ravni EU  ali na nacionalnih ravneh. 
Ta direktiva vsebuje dolo čbe, ki izvajajo elemente vsak e od primernih možnosti presoje 
 
SL 6   SL vplivov vklju čno z: 
• Uvedbo okoljskega cilja v Okvirni direktivi o odpadkih. S tem se vklju či 
upoštevanje življenjskega kroga v po litiko ravnanja z odpadki in pove ča njihova 
stroškovna u činkovitost. 
• Določitev meril za okolje brez  odpadkov. S tem se omogo či določitev meril za 
posebne tokove odpadkov, kar zagotavlja, da  reciklirane sur ovine ne škodujejo 
okolju in povzro či zmanjšanje upravnih obremenitev za gospodarske subjekte, ki 
proizvajajo recikliran e surovine, ustrezajo če tem merilom. 
• Obvezna priprava programov za prepre čevanje nastajanja odpadkov v državah 
članicah. Od te dolo čbe se ne pri čakuje večjih neposrednih vplivov na okolje, 
gospodarstvo ali družbo, čeprav se bo stopnja vplivov razl ikovala glede na sprejete 
ukrepe. Zaradi dolo čbe se bodo oblikovalci politike na ravni EU ter na nacionalnih 
in subnacionalnih ravneh bolj osredoto čili na prepre čevanje nastajanja odpadkov, 
zaradi česar se bo pove čal obseg politik za prepre čevanja nastajanja odpadkov. Pri 
iskanju nacionalnih in lokalnih re šitev za zajetje koristi ob prepre čevanju nastajanja 
odpadkov omogo ča potrebno fleksibilnost. 
• Poenostavitev zakonodaje o odpadkih in zlasti pojasnilo opredelitev. To bo 
pozitivno vplivalo na okolje in gospodarstvo in bo združeno z razlagalnimi 
smernicami za obravnavo vprašanj, ki jih je ob preve č togi zakonodaji treba 
obravnavati posamezno. 
• Razveljavitev prednosti, uveljavljenih za regeneracijo odpadnih olj, bo zmanjšala 
stroške ravnanja s tem toko m odpadkov, pri tem pa bo v središ ču pozornosti glavno 
okoljsko vprašanje, to je zbiranje odpadnih olj. To bo pove čalo ekološko 
učinkovitost pri ravnanju z odpadnimi olji. 
Komisija je izvedla oceno vpliv a, ki je zajeta v delovnem na črtu. Poročilo je dostopno na 
spletnem naslovu: http://europa.eu.int/c omm/environment/waste/strategy.htm. 
3) PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA  
• Povzetek predlaganih ukrepov  
Okvirna direktiva o odpadkih je bila prvi č sprejeta leta 1975 in  nato spremenjena z 
Direktivo Sveta 91/156/EGS z dne 18. marca 1991 . Določba spreminja Okvirno direktivo o 
odpadkih in razveljavlja obe Direk tivi 91/689/EGS z združevanjem dolo čb v Okvirni 
direktivi o odpadkih in Di rektivi 75/439/EGS, pri čemer vklju čuje posebne obveznosti 
zbiranja.  
Glavne spremembe Okvirne direktive o odpadkih so:  Uvedba okoljskega cilja Pojasnitev pojmov predelava in odstranjevanje Pojasnitev pogojev za mešanje nevarnih odpadkov  Uvedba postopka za pojasnitev, kdaj odpadki  prenehajo biti odpadki za izbrane tokove 
odpadkov 
Uvedba minimalnih standardov ali postopka za dolo čitev minimalnih standardov za številne 
postopke ravnanja z odpadki 
 
SL 7   SL Uvedba zahteve za pripravo nacionalnih programov za prepre čevanje nastajanja odpadkov. 
• Pravna podlaga  
Primarni cilj direktive je varovanj e okolja. Zato ta predlog temelji na členu 175 ES, kot tudi 
prejšnja sprememba Okvi rne direktive o odpadkih. 
• Načelo subsidiarnosti  
Načelo subsidiarnosti se uporabi, v kolikor predlog ne sodi pod izklju čno pristojnost 
Skupnosti.  
Ciljev predloga države članice ne morejo zadovoljivo dose či zaradi naslednjih razlogov: 
Okvirna direktiva o odpadkih postavlja temelje za evropsko s odelovanje na podro čju 
odpadkov. Dolo ča minimalne standarde za  notranji trg z odpadki za recikliranje in je 
bistvena za uporabo vseh ostali h direktiv in uredb na podro čju odpadkov. To je okvirna 
direktiva in dovoljuje podrobno izvajanje na ravni držav članic.  
Na drugi strani pa ukinitev zahteve za dodelitev prednosti obdelavi odpadnih olj z 
regeneracijo državi članici prepuš ča določitev prednosti za posebne, okolju prijazne 
tehnologije. 
Pri drugih vprašanjih o odpadkih bi ukrepi, ki ji h sprejemajo države članice same, 
povzročili nedelovanje notranjega trga z odpadki za recikliranje in škodovali sodelovanju 
pri drugih oblikah ravnanja z odpadki. To bi povzro čilo znatne gospodarske in okoljske 
stroške. 
Ukrepi Skupnosti bodo bolje dosegali cilje pr edloga zaradi nasl ednjih razlogov:  
Samo ukrepi na ravni EU lahko zagotovijo zaš čito zdravja okolja in ljudi pred možnimi 
škodljivimi u činki pri nastajanju odpadkov in ravnanju z njimi. 
Odpadki se prevažajo po vsej  Evropi, vsekakor tudi medna rodno. Vpliv na okolje (zrak, 
zemlja, onesnaževanje voda) ob nastajanju odpadkov in ravnanju z njimi je neomejen. Poleg tega lahko notranji trg z odpadki za recikliran je obstaja le, kadar EU opredeli skupne 
ključne pojme, kot so „odpadki“, „predelava“ in „odstranjevanje“,  in kadar so dolo čeni jasni 
minimalni standardi, ki se nanašajo na ravnanje z odpadki. 
Sprememba Okvirne direktive o odpadkih ohran ja okvirno naravo direktive. Predlog ureja 
vidike, kot so opredelitve in minimalni standardi, pri čemer dovoljuje državam članicam 
izvajanje podrobnosti pri njihovi h pristopih k ravnanju z odpadki  na nacionaln i, regionalni 
in lokalni ravni.  
Predlog je torej v skladu z na čelom subsidiarnosti. 
• Načelo sorazmernosti  
Predlog je v skladu z na čelom sorazmernosti zaradi naslednjih razlogov: 
Predlog za spremembo Okvirne direktiv e o odpadkih znatno poenostavlja obstoje čo 
 
SL 8   SL direktivo. Razveljavlja tudi drugi dve direktivi in vklju čuje primerne vidike direktiv v 
spremenjeno Okvirno direktivo o odpadkih. Ko t okvirna direktiva ureja samo dele, pri 
katerih je usklajen pristop bistven, kar dopuš ča sprejemanje nacionalnih odlo čitev na drugih 
področjih. 
Predlog uvaja številne novosti, zaradi  katerih se bodo zmanjšale finan čne in upravne 
obremenitve upravljanja odpadkov, pri čemer bo ohranjena visoka raven zaš čite zdravja 
okolja in ljudi.  
• Izbira instrumentov  
Predlagani instrumenti: okvirna direktiva. 
Druga sredstva ne ustrezajo zaradi naslednjih razlogov: 
Slabše prilagodljiv pravni ukrep bi bil nesorazmeren glede na potrebo po omogo čanju 
nacionalnih razlik pri ravnanju z odpadki kot  tudi kulturnih in geografskih razlik. 
Prostovoljen ali bolj prilagodljiv ukrep ne bi  zagotavljal pravne va rnosti, potrebne za 
delovanje notranjega trga, in ne bi zagotav ljal državljanom, da nastajanje odpadkov in 
ravnanje z njimi ne škodujeta zdravju in okolju v celotni EU. 
4) PRORAČUNSKE POSLEDICE  
Predlog ne vpliva na prora čun Skupnosti. Ukrepi iz predloga  ostajajo v okviru sedanjega 
finančnega okvira in predlagane  zakonodaje za obdobje 2007–2013. 
5) DODATNI PODATKI  
• Poenostavitev  
Ta predlog predvideva poenostavitev za konodaje, poenostavitev upravnih postopkov za 
javne organe (EU ali nacionalne) in poenos tavitev upravnih postopkov za zasebne stranke.  
Predlog za spremembe Okvirne direktive o odpadkih poenostavlja, posod ablja in pojasnjuje 
Okvirno direktivo o odpadkih na ve č načinov. Poleg tega razveljavlja dve obstoje či 
direktivi, odpravlja odve čne določbe in vklju čuje preostale dolo čbe v revidirani predlog. S 
tem se poenostavi struktura zakonodaje o odpadkih v EU. 
Obveznost na črtovanja ravnanja z odpadki je b ila pojasnjena in poenostavljena. 
Določijo se postopki za omogo čanje merila „brez odpadkov“, uvede se pojasnilo, kdaj 
odpadki prenehajo biti odpadki, s tem pa se uvede regu lacijski relief za re ciklirane surovine 
ali proizvode, ki za okolje pr edstavljajo majhno tveganje. 
Možnost prekrivanj med Okvirno direktivo o odpa dkih in Direktivo IPPC je bila pojasnjena, 
da bi se s tem zmanjšali možnosti dvoj nih dovoljenj, zahtevanih na ravni držav članic.  
Predlog je vklju čen v teko či program Komisije za posodobitev in poenostavitev pravnega 
reda Evropskih skupnosti in njegov ega delovnega in  zakonodajnega na črta pod razpoznavno 
oznako WP 05 2004/ENV/001. 
 
SL 9   SL • Razveljavitev obstoje če zakonodaje  
Sprejetje predloga bo vodilo v razveljavitev obstoje če zakonodaje. 
• Primerjalna tabela  
Države članice morajo Komisiji predlo žiti besedilo nacionalnih dolo čb, ki prenaša 
direktivo, in korelacijsko tabelo med temi dolo čbami in to direktivo.  
• Evropski gospodarski prostor  
Predlagani akt se nanaša na zadeve EGP in ga je treba zato razširiti v evropski gospodarski 
prostor. 
• Podrobna razlaga predloga  
Člen 1 dolo ča cilj predlagane Direktive. 
Novi cilj preusmerja Okvirno direktivo o odpadkih na vplive na okolje zaradi nastajanja 
odpadkov in ravnanja z njimi, pri čemer upošteva življenjsk i krog virov. „Hierarhijo 
ravnanja z odpadki“, prej v členu 3 Direktive 75/442/EGS, povezuje s tem ciljem, ne da bi 
se pri tem spremenila ureditev ali narava hi erarhije. Besedilo hier arhije je posodobljeno 
zaradi upoštevanja razvoja nara ve uporabljenih pogojev.  
Člen 2 dolo ča področje uporabe predlagane direktive. 
Člen 2, drugi odstavek, je spremenjen z namenom omejitve pojmov, „zajetih v drugi 
zakonodaji“ na zgolj zakonodajo Skupnosti. Na men je izboljšati pravno varnost in 
zagotoviti minimalno kritje na ravni Skupnosti. Prav tako vklju čuje nove izklju čitve o 
kontaminirani neizkopani zemlji, živalskih stra nskih proizvodih in kmetijskih stranskih 
proizvodih. 
Člen 3 vsebuje opredelitve za namene te direkt ive in direktiv, ki se nanjo sklicujejo.  
Opredelitev odpadkov je nespremenjena, venda r je Poglavju III dodan mehanizem zaradi 
možnosti pojasnitve, kdaj dolo čeni odpadki prenehajo biti odpadki, z dolo čitvijo meril s 
postopkom komitologije za tiste tokove  odpadkov, ki ustrezajo preskusom, dolo čenim s 
členom 11.  
Ponovna uporaba je opredeljena na enak na čin kot v Direktivi o embalaži in odpadni 
embalaži. 
Doda se opredelitev o recikliranju, da se razjasni obseg uporabe tega pojma. 
Opredelitev zbiranja je spremenjena zaradi pojasnitve, da ta postopek zajema dejanja 
zbiranja in pobiranja odpadkov zat o, da bi bili takšni odpadk i lahko prepeljani na ustrezno 
območje za ravnanje z odpadki, pri tem pa niso zajeti postopki ravnanja z odpadki, povezani 
z mešanjem in sortiranjem odpadkov.  
Opredelitve „povzro čitelj“, „imetnik“ in „ravnanje“ niso bistveno spremenjene.  
 
SL 10   SL Člen 4 ohranja pravno podlago za sezn am odpadkov, ki ga vzpostavlja Odlo čba Komisije. 
Člena 5 in 6 vsebujeta spremenjeno opredelite v predelave, ki potr juje, da je za to 
opredelitev klju čna nadomestitev virov. V kombinaciji z opredelitvijo odstranjevanja 
omogoča ureditev zapletenih razlikovanj z dolo čitvijo meril u činkovitosti, kadar je to 
potrebno. Vsebuje tudi postopke, ki omogo čajo pojasnitev klasifikac ije nekaterih postopkov 
ravnanja z odpadki, kot sta predelava in ods tranjevanje, kadar je potrebno, s postopkom 
komitologije.  
Člena 7 in 8 zdaj dolo čata oboje, splošne obveznosti za zagotovitev ravnanja z odpadki na 
način, ki ne ogroža okolja ali človeškega zdravja, in da je  ravnanje z odpadki v skladu z 
direktivo. Besedilo teh obveznosti je ne spremenjeno iz Direktive Sveta 91/156/EGS. 
Člen 9 o stroških ravnanja z odpadki je r azširjen na postopek predelovanja kot tudi 
odstranjevanja. Spremenjen je zaradi pojasnitv e, da morajo stroški ravnanja z odpadki, ki jih 
morajo kriti imetniki ali pr oizvajalci odpadkov, odražati vso stvarnost odstranjevanja in 
predelave teh odpadkov. Z drugimi besedami, moral bi odražati de janske stroške pri 
predelavi teh odpadkov in ravnanju z njimi za okolje.  
Člen 10 o omrežju obratov za odstranje vanje ni bistveno spremenjen. 
Poglavje III vsebuje mehanizem zaradi mo žnosti pojasnitve, kdaj nekateri odpadki 
prenehajo biti odpadki, z dolo čitvijo meril s postopkom ko mitologije za tiste tokove 
odpadkov, ki ustrezajo preskusom, dolo čenim s členom 11.  
Členi od 12 do 15 o nevarnih odpadkih so iz Direktive o nevarnih odpadkih vklju čeni v 
spremenjeno Okvirno direktivo o odpadkih. Op redelitev nevarnih odpa dkov je spremenjena 
zaradi pojasnitve pojma odpadki iz gospodinjstev in njegove izklju čitve iz opredelitve.  
Člen 16 o lo čevanju nevarnih odpadkov je iz Direktive o nevarnih odpadkih vklju čen v 
spremenjeno Okvirno direktivo o odpadkih. Odst opanja od prepovedi mešanja so ohranjena, 
vendar postanejo predmet ustreza nja najboljšim razpoložljiv im tehnologijam. Sklicevanje 
na „varnost“ je odstranjeno, ker zdaj ni izraz, ki se uporab lja v zakonodaji o odpadkih in ni 
združljiv z osredoto čenjem na vplive na okolje.  
Člen 17 o ozna čevanju nevarnih odpadkov je iz Di rektive o nevarnih odpadkih vklju čen v 
spremenjeno Okvirno direktivo o odpadkih. 
Člen 18 o mineralnih odpadnih oljih prenaša obveznost lo čenega zbiranja takšnih olj iz 
Direktive o odpadnih oljih. 
Člen 19 združuje dva prejšnja člena o dovoljenjih za predelavo in odstranjevanje, vendar je 
sicer nespremenjen. 
Člen 20 dolo ča, da vzpostavitev ali izvajanje, za katera velja celovito okoljsko dovoljenje, 
ne zahteva dodatnega dovoljenja Okvirne direktive o odpadkih. 
Člen 21 dovoljuje Komisiji dolo čitev minimalnih standardov za dovoljenja ob uporabi 
postopka komitologije, kada r bi bilo to potrebno.  
Členi 22 do 24 opredeljujejo okoliš čine, v katerih se lahko odobr ijo izjeme pri dovoljenjih 
 
SL 11   SL za odpadke in nevarne odpadke.  
Člen 25 potrjuje zahteve, ki veljajo za zbiral ce, prevoznike, trgovce in posrednike. Uvaja 
postopek, ki se lahko uporabi za spreje tje minimalnih standardov na tem podro čju.  
Člen 26 o na črtih za ravnanje z odpadki je bil preob likovan zaradi pojasnitve o tem, kaj 
mora načrt za ravnanje z odpadki vsebovati. Dolo ča tudi, da je treba pri pripravi teh na črtov 
sprejeti pristop življenjskega kroga.  
Členi 29 do 31 vzpostavljajo poseben člen za prepre čevanje nastajanja odpadkov, ki od 
držav članic zahteva pripravo programov za prepre čevanje nastajanja odpadkov in dolo ča 
pogoje za pripravo teh programov. 
Člen 32 o nadzoru je okrepljen s posebno zahte vo, ki pokriva poreklo in namembni kraj 
zbranih in prepeljanih odpadkov. 
Člen 34 zdaj vsebuje klavzulo o preg ledu ter tudi predhodne ukrepe poro čanja. 
Preostali členi niso bistveno spremenjeni. 
 
 
SL 12   SL  
2005/0281 (COD) 
Predlog  
DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
o odpadkih 
(Besedilo velja za EGP) 
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – 
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitv i Evropske skupnosti in zlasti člena 175(1) Pogodbe, 
ob upoštevanju predloga Komisije1,  
ob upoštevanju mnenja Evropskega socialno-ekonomskega odbora2, 
ob upoštevanju mnenja Odbora regij3, 
v skladu s postopkom, dolo čenim s členom 251 Pogodbe4, 
ob upoštevanju naslednjega: (1) Direktiva Sveta 75/442/EGS  z dne 15. julija 1975 o odpadkih
5 določa zakonodajni 
okvir za ravnanje z odpadki v Skupnosti. Opredeljuje klju čne pojme, kot so odpadki, 
predelava in odstranjevanje in vzpostavlja bistvene zah teve za ravnanje z odpadki, 
zlasti obveznost dovoljenja oziroma registra cije za postopke ravnanja z odpadki in 
gospodarske subjekte, obveznost za države članice, da vzpostavijo na črte za ravnanje z 
odpadki in glavna na čela, kot je obveznost ravnanja z odpadki na na čin, ki na okolje 
ne vpliva negativno, in na čelo, da morajo proizvajalci odpadkov pla čati stroške 
ravnanja z odpadki.  
(2) Sklep št. 1600/2002/ES Evropskega parl amenta in Sveta z dne 22. julija 2002  o šestem 
okoljskem akcijskem programu Skupnosti6 zahteva razvoj ali spremembo zakonodaje 
o odpadkih med drugim vklju čno s pojasnitvijo razlikovanja med odpadki in ne-
odpadki in razvoj ustreznih meril za nadalj njo pripravo Prilog IIA  in IIB Direktive 
75/442/EGS. 
                                                 
1 UL C......  
2 UL C...... 
3 UL C......  
4 Mnenje Evropskega parlamenta z dne.. .. ... (UL C .......), skupno stališ če Sveta z dne .. . .  
(UL C .....) in Sklep Evropskega parlamenta z dne .. .. .... (UL C ......). .....  
5 UL L 194, 25.7.1975, str. 39. Direktiva, kako r je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) 
št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 284, 31.10.2003, str. 1). 
6 UL L 242, 10.9.2002, str. 1. 
 
SL 13   SL (3) Sporo čilo Komisije z dne 27. maja 2003 k Tematski strategiji za prepre čevanje 
nastajanja in recikliran je odpadkov je upoštevalo potrebo po presoji obstoje čih 
opredelitev predelave in odstranjevanja,  potrebo po splošno uporabni opredelitvi 
recikliranja in razpra vi o opredelitvi odpadkov. 
(4) Evropski parlament je v svoji resoluci ji z dne 20. aprila 2004 pozval Komisijo, naj 
upošteva razširitev Direktive Sveta 96/61/ ES z dne 24. septembra 1996 o celovitem 
preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja7 za celoten sektor odpadkov. Prav tako 
je Komisijo zaprosil, naj jasno razlikuje med predelavo in odstranjevanjem ter pojasni razliko med odpadki in ne-odpadki.  
(5) Svet je v svojih sklepih z dne 1. julija 2004 Komisijo pozval, naj predloži predlog za 
spremembo nekaterih vidikov Di rektive 75/442/EGS, da bi se pojasnilo razlikovanje 
med odpadki in ne-odpadki te r razlikovanje med predel avo in odstranjevanjem. 
(6) Sprememba Direktive 75/442/EGS je  torej nujna zarad i pojasnitve klju čnih konceptov, 
kot so opredelitve odpadkov, predelave in ods tranjevanja, okrepitv e ukrepov, ki jih je 
treba izpeljati za prepre čevanje nastajanja odpadkov, uvedbe pristopa, ki bo upošteval 
celoten življenjski krog proizvodov in  surovin in ne samo fazo odpadkov, in 
osredotočenja na zmanjšanje vplivov na okolje zaradi nastajanja odpadkov in ravnanja 
z njimi in na ta na čin krepitve gospodarske vre dnosti odpadkov. Zaradi jasnosti in 
razumljivosti je treba Direktivo 75/442/EGS zamenjati. 
(7) Ve čina najpomembnejših postopkov ravnanja z odpadki je zdaj zajeta v okoljski 
zakonodaji Skupnosti, zato je pomembno, da se ta direktiva prila godi temu pristopu. 
Poudarek na okoljskih ciljih, dolo čenih s členom 174 Pogodbe, bi bolj jasno osvetlil 
vplive na okolje, nastale pri predelavi odpadkov in ravnanju z njimi v celotnem 
življenjskem krogu virov. Posledi čno bi pravna podlaga za to direktivo moral biti 
člen 175. 
(8) Ekonomski instrumenti, kadar so stroškovno u činkoviti, so se izkazali kot u činkoviti 
in morajo biti u činkoviti pri dosegi ciljev, povezanih s prepre čevanjem nastajanja 
odpadkov in ravnanjem z njimi. Odpadek im a vrednost kot vir in nadaljnja uporaba 
gospodarskih instrumentov bo pove čala koristi za okolje. Njihova uporaba na ustrezni 
ravni mora biti zato spodbujena s to direktivo. 
(9) Uredba (ES) št. 1774/2002 Evropskega parlamenta in Sveta dolo ča zdravstvene 
predpise v zvezi z živalskimi  stranskimi proizvodi, ki niso namenjeni za prehrano 
ljudi
8. Med drugim dolo ča proporcionalni nadzor gl ede predelave, uporabe in 
odstranjevanja vseh odpadkov živalskega porekla, ter prepre čuje, da bi odpadki 
povzročali nevarnost za zdravje živali in lju di. Zato je treba pojasniti povezavo z 
navedeno uredbo, se izogniti podvajanju predpisov z izklju čitvijo živalskih stranskih 
proizvodov, kadar so namenjeni uporabi, ki  ne šteje za dejavnosti glede odpadkov. 
(10) Z vidika izkušenj, pridobljenih pri u porabi Uredbe (ES) št . 1774/2002 je ustrezno, da 
se pojasni obseg uporabe zakonodaje glede odpadkov in njenih dolo čb o nevarnih 
odpadkih v zvezi z živalskimi stranskimi pr oizvodi, kot jih ureja Uredba (ES) št. 
                                                 
7 UL L 257, 10.10.1996, str. 26. Direktiva, kako r je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) 
št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 284, 31.10.2003, str. 1). 
8 UL L 273, 10.10.2002, str.1. 
 
SL 14   SL 1774/2002. Kadar živalski stranski proizv odi predstavljajo možno zdravstveno 
tveganje, je ustrezen pravni instrument, ki  obravnava ta tveganja, Uredba (ES) št. 
1774/2002, ter se je treba izogniti pr ekrivanju z zakonodajo o odpadkih. 
(11) Zaradi pojasnitve podro čja tega postopka pri splošnem ravnanju z odpadki in vloge 
ponovne uporabe surovin ali proizvodov, ki sodijo v podro čje opredelitve odpadkov, 
bi bilo treba dodati opre delitev ponovne uporabe. Opre delitev ponovne  uporabe ne 
sme zajemati ponovne uporabe proizvodov, ki že na za četku ne postanejo odpadki, in 
se mora zato nanašati samo na dejav nosti, ki vodijo v ponovno uporabo proizvodov ali 
njihovih sestavnih delov, ki so postali odpadki. 
(12) V Okvirno direktivo o odpa dkih je treba dodati opredelitev recikliranja, da se pojasni 
obseg uporabe tega pojma. 
(13) Opredelitvi predelave in odstranjevanja je treba spremeniti, da se zagotovi jasno 
razlikovanje med dvema konceptoma, ki teme lji na pravem razlikovanju ob vplivu na 
okolje, in zlasti na tem, ali postopek vodi v zamenjavo naravnih virov v gospodarstvu ali ne. Poleg tega je treba za  pojasnitev primerov, pri kate rih je to razlikovanje težko 
uporabiti v praksi ali pri katerih klasifik acija dejavnosti kot predelava ne ustreza 
dejanskim vplivom na okolje ali pos topku, dodati korektivni mehanizem.  
(14) Za pojasnitev nekaterih vidi kov opredelitve odpadkov je treba dolo čiti, kdaj dolo čeni 
odpadki prenehajo biti opredeljeni kot odpadki  in postanejo sekundarne surovine ali 
snovi na podlagi posameznih kategorij. Dolo čitev mehanizma, pri čemer veljajo za 
ponovno razvrstitev merila za zagotavljanje  visoke ravni varstva okolja, mora 
zagotoviti okoljske in gospodarske koristi.  
(15) Smiselno je stroške ra zporediti tako, da odražajo de janske stroške za okolje pri 
predelavi odpadkov in ravnanju z njimi.  
(16) Treba je pripraviti dolo čbo za zagotovitev samostoj nosti celotne Skupnosti pri 
odstranjevanju odpadkov in držav članic pri individualni dosegi tega cilja, pripraviti 
določbo za omrežno sodelovanje pri obratih za odstranjevanj e, pri tem pa upoštevati 
geografske okoliš čine in potrebo po specializiranih obratih za nekatere vrste 
odpadkov. 
(17) Dolo čiti je treba tudi podro čje in vsebino obveznosti na črta za ravnanje z odpadki, 
zlasti na ravni zajetja onesnaženja zgodovinskih podro čij in uporabe ekonomskih 
instrumentov, in v postopek razvoja ali spreminjanja takih na črtov vklju čiti potrebo po 
upoštevanju vplivov na okolje čez ves življenjski krog proi zvodov in surovin. Kjer je 
primerno, bi bilo treba upoštevati tudi zahteve po na črtovanem ravnanju z odpadki, 
določene v členu 14 Direktive 94/62/ES
9 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. 
decembra 1994 o embalaži in odpadni embala ži, in strategijo za zmanjšanje koli čine 
biološko razgradljivih  odpadkov na odlagališ čih, navedeno v členu 5 Direktive Sveta 
1999/31/ES z dne 26. aprila 1999 o odlaganju odpadkov na odlagališ čih10. 
(18) Za izboljšanje na čina, na katerega se izvaja prepre čevanje nastajanja odpadkov v 
državah članicah, in za olajšanje uvajanja  najboljše prakse na tem obmo čju je treba 
                                                 
9 UL L 365, 31.12.1994, str.10. 
10 UL L 182, 16.7.1999, str.1. 
 
SL 15   SL okrepiti dolo čbe, ki se nanašajo na prepre čevanje nastajanja odpadkov in uvesti 
zahtevo za države članice po razvoju programov za prepre čevanje nastajanja 
odpadkov, osredoto čenih na klju čne vplive na okolje, ter upo števati celoten življenjski 
krog. Takšni cilji in merila morajo biti usmerjeni v prekinitev povezave med 
gospodarsko rastjo in vplivi na okolje, povezanimi z nastajanjem odpadkov. Interesne skupine, kot tudi širša javnost, morajo v skladu z Direktivo 2003/35/ES Evropskega 
parlamenta in Sveta dobiti priložnost sodelovanja pri pripravi programov in morajo imeti dostop do njih po pripravi
11. 
(19) Nekatere dolo čbe o ravnanju z odpadki, dolo čene v Direktivi Sveta 91/689/EGS z dne 
12. decembra 1991 o nevarnih odpadkih12, se morajo spremeniti, da bi tako odstranili 
zastarelo gradivo in izboljš ali jasnost besedila. Zaradi poenostavitve zakonodaje 
Skupnosti se morajo vklju čiti v sedanjo direktivo. Za radi pojasnitve dejavnosti 
prepovedi mešanja in za zaš čito okolja in zdravja ljudi  morajo biti odstopanja od 
prepovedi mešanja, dolo čena z Direktivo 91/689/EGS, omejena na razmere, v katerih 
takšno mešanje predstavlja najboljše razpol ožljive tehnike, kot so opredeljene v 
Direktivi 96/61/ES. Direktivo 91/689 /EGS je zato treba razveljaviti. 
(20) Ker prednost, dana regeneraciji v Dire ktivi Sveta 75/439/EGS z dne 16. junija 1975 o 
odstranjevanju odpadnih olj13, nič več ne odraža jasnih koristi  za okolje, se mora ta 
direktiva razveljaviti. Vendar pa je lo čeno zbiranje odpadnih olj še naprej bistveno za 
ustrezno ravnanje z njimi in prepre čevanje škode v okolju, nast ale zaradi neustreznega 
odstranjevanja olj, zato je treba obveznost zbiranja odpadnih olj vklju čiti v sedanjo 
direktivo. Direktivo 75/439/EGS je zato treba razveljaviti. 
(21) Merila, potrebna za izvaja nje te direktive, je treba sp rejeti v skladu s Sklepom Sveta 
1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o dolo čitvi postopkov za uresni čevanje Komisiji 
podeljenih izvedbenih pooblastil14. 
(22) Ker države članice ciljev te direktive o zaš čiti okolja in zagotovitvi pravilnega 
delovanja notranjega trga ne morejo zadovoljivo dose či, in se zato ti cilji zaradi obsega 
ali učinkov ukrepov laže dosežej o na ravni Skupnosti, la hko Skupnost sprejme ukrepe 
v skladu z na čelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z na čelom 
sorazmernosti iz tega člena ta direktiva ne presega okvi ra, ki je potreben za dosego teh 
ciljev – 
                                                 
11 UL L 156, 25.6.2003, str. 17. 
12 UL L 377, 31.12.1991, str. 20. Direktiva, kot je  bila spremenjena z Direktivo 94/31/ES (UL L 168, 
2.7.1994, str. 28). 
13 UL L 194, 25.7.1975, str. 23. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2000/76/ES 
Evropskega Parlamenta in Sveta (UL L 332, 28.12.2000, str. 91). 
14 UL L 184, 17.7.1999, str. 23. 
 
SL 16   SL SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO: 
Poglavje I 
Vsebina, podro čje in opredelitve 
Člen 1 
Vsebina 
Ta direktiva dolo ča merila za zmanjšanje celotnega vpliva na okolje, povezanega z uporabo 
virov, nastajanjem odpadkov in ravnanjem z njimi. 
Za iste namene tudi dolo ča, pri čemer države članice prednostno sprejmejo ukrepe, 
preprečevanje nastajanja ali zmanjševanje koli čine odpadkov in njihove škodljivosti in tudi 
predelavo odpadkov s ponovno uporabo, recikliran jem in drugimi postopki predelave. 
Člen 2 
Področje uporabe 
Ta direktiva ne zajema plinastih izpustov v ozra čje. 
1. Ne zajema naslednjih kategorij odpadkov v zvezi z nekaterimi posebnimi vidiki teh 
kategorij, ki so že zajete v drugi zakonodaji Skupnosti: 
(a) radioaktivne odpadke; (b) odpadke, ki nastajajo pri iskanju,  pridobivanju, predelavi in skladiš čenju 
mineralnih surovin in obratovanju kamnolomov;  
(c) fekalne in druge naravne, nenevarne s novi, ki se uporabljajo pri kmetovanju;  
(d) odpadne vode, razen odpadkov v teko čem stanju; 
(e) razgrajena razstreliva; (f) neizkopana kontaminirana zemlja. 
2. Ne zajema živalskih trupel ali živals kih stranskih proizvodov, namenjenih za 
uporabo v skladu z Uredbo (ES) št. 1774/2002 brez vpliva na uporabo sedanje direktive glede obdelave bio-odpadkov, ki vs ebujejo živalske stranske proizvode. 
3. Ne zajema fekalnih snovi, slame in drugih naravnih nenevarnih snovi iz kmetijske 
proizvodnje, ki se uporabljajo pri kmetovanj u ali za proizvodnjo energije iz biomase 
z uporabo procesov ali metod, ki ne škoduj ejo okolju ali ogro žajo zdravja ljudi. 
4. „Živalska trupla“ iz odstavka 2 so živali, ki poginejo druga če kot z zakolom, 
vključno z živalmi, ki se pokon čajo zaradi izkoreninjenja kužnih živalskih bolezni v 
okviru kmetijske prakse ali na činov kmetovanja. 
 
SL 17   SL Člen 3 
Opredelitve 
Za namene te direktive se uporab ljajo spodaj navedene opredelitve: 
(a) „odpadek“ pomeni vsako snov ali predmet,  ki ga imetnik zavrže ali namerava ali 
mora zavre či; 
(b) „povzro čitelj“ pomeni vsakogar, ka terega dejavnosti povzro čajo nastajanje odpadkov 
ali vsakogar, ki izvaja pr edobdelavo, mešanje ali druge postopke, katerih posledica je 
sprememba narave ali sestave odpadkov; 
(c) „imetnik“ pomeni povzro čitelja odpadkov ali fizi čno ali pravno osebo, ki ima 
odpadke; 
(d) „ravnanje“ pomeni zbiranje, prevoz, predelavo in odstran jevanje odpadkov, vklju čno 
z nadzorovanjem teh postopkov ter dejavnos tmi po zaprtju mesta odstranjevanja; 
(e) „zbiranje“ pomeni pobiranje, razvrš čanje in/ali mešanje odpadkov za prevoz do 
naprave za obdelavo odpadkov; 
(f) „ponovna uporaba“ pomeni ka teri koli postopek predelave,  pri katerem so proizvodi 
ali sestavni deli, ki so postali odpadk i, ponovno uporabljeni za namene, za katere so 
bili prvotno izdelani; 
(g) „recikliranje“ pomeni predelavo odpadkov v proizvode, surovine ali snovi za izvorni 
namen ali druge namene. Ne vklju čuje predelave energije; 
(h) „mineralna odpadna olja“ pomeni katera  koli maziva na podlagi mineralov ali 
industrijska olja, ki so postala neprimerna za uporabo, za katero so bili prvotno namenjena, in zlasti uporablje na motorna olja in olja za menjalnik, mineralna olja za 
mazanje, olja za turbine in hidravli čna olja;  
(i) „ravnanje“ pomeni pred elavo ali odstranjevanje. 
Člen 4 
Seznam odpadkov 
Seznam odpadkov vzpostavi Komisija v skladu s postopkom iz člena 36(2). 
Vključuje odpadke, ki se št ejejo za nevarne po členih 12 do 15, ob upoštevanju izvora in 
sestave odpadkov in po potrebi me jne vrednosti koncentracije. 
 
SL 18   SL Poglavje II 
Predelava in odstranjevanje 
ODDELEK 1 
SPLOŠNO  
Člen 5 
Predelava 
1. Države članice sprejmejo potrebne ukrep e za zagotovitev, da bodo odpadki 
izpostavljeni postopkom, ki izhajajo iz njihove uporabe za uporabne namene 
nadomeščanja drugih virov, bodisi v obratih bodi si v širšem gospodarstvu, ki bi se 
sicer uporabili za izpolnitev  te funkcije ali iz  priprave teh za takšno uporabo, v 
nadaljevanju „postopki predelave“. Kot postopki predelave štejejo vsaj postopki, 
navedeni v seznamu Priloge II. 
2. Komisija lahko v skladu s postopkom, navedenim v členu 36(2), sprejme izvedbene 
ukrepe za dolo čitev meril u činkovitosti, na podlagi kateri h se postopki, navedeni v 
seznamu Priloge II, lahko obravnavajo kot posledica uporabnega namena, kot je 
navedeno v odstavku 1. 
Člen 6 
Odstranjevanje 
1. Države članice zagotovijo, da bodo v primeru, če predelava v skladu s členom 5(1) ni 
mogoča, vsi odpadki dani v postopke odstranjevanja. 
Države članice prepovejo puš čanje, odmetavanje ali ne nadzorovano odstranjevanje 
odpadkov. 
2. Države članice štejejo za postopke odstranje vanja vsaj postopke, navedene v 
seznamu Priloge I, tudi če je sekundarna posledica postopka pridobivanje snovi ali 
energije. 
3. Če kljub nadomestitvi virov rezultati postopka za namene člena 1 nakazujejo, da ima 
ta slabe možnosti, lahko Komisija  v skladu s postopkom, navedenim v členu 36(2), 
sprejme izvedbene ukrepe za dodajanje tega posebnega postopka v seznam iz 
Priloge I. 
Člen 7 
Pogoji 
Države članice zagotovijo, da se pr edelava ali odstranjevanj e odpadkov izvajata takole: 
(a) brez ogrožanja zdravja ljudi; (b) brez uporabe postopkov ali met od, ki bi lahko škodovale okolju; 
 
SL 19   SL (c) brez tveganja za vodo, zrak, zem ljo in rastline ter živali; 
(d) brez obremenjevanja okolja s hrupom ali vonjem; (e) brez škodljivih posledic za podeže lje ali posebno zanimiva mesta. 
Člen 8 
Odgovornost 
Države članice zagotovijo, da vsak imetnik odpadkov te  predeluje ali odstr anjuje sam oziroma 
da predelavo ali odstranjevanje izvaja zavod ali podjetje, ki izva ja postopke ravnanja z 
odpadki, oziroma predelavo in odstranjevanje ureja zasebni ali ja vni zbiralec odpadkov . 
ODDELEK 2 
STROŠKI IN OMREŽJA  
Člen 9 
Stroški 
Države članice zagotovijo, da se stroški predel ave ali odstranjeva nja odpadkov dodelijo, 
kakor je primerno, imetniku, pr ejšnjim imetnikom in povzro čitelju . 
Člen 10 
Omrežje obratov za odstranjevanje 
Vsaka država članica v sodelovanju z drugimi državami članicami ustrezno ukrepa, kadar je 
to potrebno ali priporo čljivo za ustanovitev integriranega in ustreznega omrežja obratov za 
odstranjevanje, pri čemer upošteva najboljše razpol ožljive tehnologije v smislu člena 2(11) 
Direktive 96/61/ES, v nadaljevanju „n ajboljše razpoložl jive tehnologije“. 
Omrežje se zastavi tako, da zagotovi samost ojnost celotne Skupnosti pri odstranjevanju 
odpadkov in individualno dosego tega cilja za države članice, pri čemer se upoštevajo 
geografske okoliš čine in potreba po specializiranih obratih za nekatere vrste odpadkov. 
Omrežje omogo ča odstranjevanje odpadkov v enem od najbližjih primernih obratov s 
pomočjo najustreznejših metod in tehnologij z namenom zagotovitve visoke ravni zaš čite 
okolja in javnega zdravja.  
Poglavje III 
Brez odpadkov 
Člen 11 
Surovine za sekundarne proizvode in snovi 
1. Za namene dolo čitve, ali je primerno soditi o neka terih odpadkih, da so prenehali biti 
odpadki po kon čanih postopkih ponovne uporabe, reci kliranja in predelave, in za 
 
SL 20   SL ponovno razvrstitev teh odpadkov kot surovi n za sekundarne proizvode ali snovi, 
Komisija oceni, ali so izpolnjeni naslednji pogoji: 
(a) ponovna razvrstitev ne bi privedla do celotnih negativnih vplivov na okolje; 
(b) obstaja trg s takšnimi surovina mi za sekundarne proizvode in snovi. 
2. Komisija na podlagi presoje v skla du z odstavkom 1 v skladu s postopkom, 
navedenim v členu 36(2), sprejme izvedbene  ukrepe glede na specifi čne kategorije 
odpadnih surovin za proizvode ali snovi, pri tem pa dolo či merila za okolje in 
kakovost, ki jih je treba izpolniti, da  odpadki lahko štejejo kot surovine za 
sekundarne proizvode ali snovi.  
3. Merila, dolo čena z odstavkom 2, morajo zagotoviti, da nastale sekundarne produktne 
surovine ali snovi ustrezaj o pogojem, potrebnim za trženje. 
Merila upoštevajo vsako tveganje pri uporabi, škodljivi za okolje, ali odpremi 
sekundarnih surovin ali snovi in se dolo čijo tako, da zagotavljajo visoko raven 
zaščite človeškega zdravja in okolja. 
Poglavje IV 
Nevarni odpadki 
ODDELEK 1 
RAZVRSTITEV IN PRIPRAVA SEZNAMA  
Člen 12 
Razvrstitev 
Odpadki veljajo za nevarne, če izkazujejo eno ali ve č lastnosti, navedeni h v Prilogi III. 
Nevarni odpadki, proizvedeni v gospodinjstvih, se ne opredelijo kot nevarni odpadki, dokler 
niso zbrani v podjetju, kjer izvajajo postopke ravnanja z odpa dki, ali dokler jih ne pobere 
zasebni oziroma javni zbiralec odpadkov. 
Živalski stranski proizvodi in pr oizvodi, ki izvirajo iz njih, za jeti v Uredbi (E S) št. 1774/2002 
niso predmet dolo čb te direktive, ki se nana ša na nevarne odpadke, razen če so bili pomešani 
med nevarne odpadke. 
Člen 13 
Seznam 
Komisija v skladu s postopkom iz člena 36(2) dolo či seznam nevarnih odpadkov, v 
nadaljevanju „seznam“. 
Seznam upošteva izvor in sestavo odpadkov te r po potrebi omeji vrednosti koncentracij. 
 
SL 21   SL Člen 14 
Nevarni odpadki zunaj seznama 
1. Država članica lahko obravnava odpadke kot nevarne, čeprav ti niso uvrš čeni kot taki 
v seznam odpadkov iz člena 4 (v nadaljevanju „seznam“), če izkazujejo eno ali ve č 
lastnosti, navedenih v Prilogi III. 
Država članica o vseh takšnih primer ih obvesti Komisijo v poro čilu, predvidenem v 
členu 34(1), in predloži Komisiji vse potrebne podatke. 
2. Komisija glede na prejeta obvesti la pregleda seznam, da se odlo či o njegovi 
prilagoditvi v skladu s postopkom, navedenim v členu 36(2).  
Člen 15 
Nenevarni odpadki iz seznama 
1. Kadar lahko država članica dokaže, da posebni odpa dki iz seznama nevarnih 
odpadkov ne izkazujejo lastnosti, navedeni h v Prilogi III, lahko takšne odpadke 
obravnava kot nenevarne odpadke. 
Država članica o vseh takšnih primer ih obvesti Komisijo v poro čilu, predvidenem v 
členu 34(1), in predloži Komisiji vse potrebne dokaze.  
2. Komisija glede na prejeta obvesti la pregleda seznam, da se odlo či o njegovi 
prilagoditvi v skladu s postopkom, navedenim v členu 36(2).  
ODDELEK 2 
POSEBNE ZAHTEVE  
Člen 16 
Ločevanje 
1. Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za za gotovitev izpolnjevanja naslednjih 
pogojev pri mešanju nevarnih odpadkov, bodisi z drugimi nevarnimi odpadki z 
drugačnimi lastnostmi bodisi z drugimi odpadki, snovmi ali surovinami: 
(a) postopek mešanja izvaja zavod ali podjet je, ki je pridobilo dovoljenje v skladu 
s členom 19; 
(b) pogoji, dolo čeni s členom 7, se upoštevajo; 
(c) zaradi ravnanja z odpadki se nega tivni vpliv na okolje ne pove ča; 
(d) takšen postopek je skladen z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami. 
2. V skladu z merili tehni čne in gospodarske izvedljivosti, ki jih dolo čijo države 
članice, v katerih je prišlo do mešanja ne varnih odpadkov v nasprotju z odstavkom 1, 
in sicer z drugimi nevarnimi odpadki z druga čnimi lastnostmi ali z drugimi odpadki, 
snovmi ali surovinami, se lo čevanje izvede po potrebi za uskladitev s členom 7. 
 
SL 22   SL Člen 17 
Označevanje 
1. Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zag otovitev, da se nevarni odpadki med 
zbiranjem, prevažanjem in za časnim shranjevanjem pakirajo in ozna čujejo v skladu z 
veljavnimi mednarodnimi standardi in standardi Skupnosti.  
2. Nevarne odpadke ob prevažanju spremlja identifikacijski obrazec, kot je navedeno v 
Uredbi Sveta (ES) št. 259/93. 
Člen 18 
Mineralna odpadna olja 
Brez poseganja v obveznosti pr i ravnanju z odpadki, dolo čene s členi 16 in 17, države članice 
sprejmejo ustrezne ukrepe za zagot ovitev zbiranja odpadni h olj in ravnanja z njimi v skladu s 
členom 7. 
Poglavje V 
Dovoljenja ali registracija 
ODDELEK 1 
DOVOLJENJA  
PODODDELEK 1 
SPLOŠNO  
Člen 19 
Izdaja 
1. Države članice od vsakega zavoda ali podjetja, ki  izvaja postopke odstranjevanja ali 
predelave, zahtevajo, da pridobi dovolje nje od pristojnih nacionalnih organov.  
Takšna dovoljenja dolo čajo naslednje: 
(a) vrste in koli čine odpadkov, namenjene za pred elavo ali odstranjevanje; 
(b) tehni čne zahteve za vsak dovoljeni postopek, potrebne za zadevno podro čje; 
(c) sprejem varnostnih ukrepov; (d) metodo, uporabljeno za vsak postopek. Dovoljenja lahko dolo čijo dodatne pogoje in obveznosti. 
2. Dovoljenja se lahko odobrijo za dolo čeno časovno obdobje in se lahko podaljšajo. 
3. Kadar pristojni nacionalni organ meni, da  predvidena metoda ravnanja z odpadki ni 
sprejemljiva z vidika zaš čite okolja, zavrne izdajo dovoljenja. 
 
SL 23   SL 4. Pogoj katerega koli dovoljenja za energe tsko predelavo je, da mora energetska 
predelava potekati ob vis oki stopnji energetske u činkovitosti. 
Člen 20 
Dovoljenja na podlagi Direktive 96/61/ES 
Člen 19(1) te Direktive ne velja, če je zavod ali pod jetje pridobilo do voljenje, skladno z 
Direktivo 96/61/ES. 
Člen 21 
Izvedbeni ukrepi 
Komisija lahko v skladu s postopkom, navedenim v členu 36(2), sprejme minimalne 
standarde za dovoljenja, katerih namen je zagot oviti, da se z odpadki ravna na okolju varen 
način.  
PODODDELEK 2 
OPROSTITVE  
Člen 22 
Upravičenost 
Države članice lahko oprostijo izpolnjevanja zahtev, dolo čenih s členom 19(1), naslednje:  
(a) zavode ali podjetja, ki iz vajajo svoje lastno ravnanje z odpadki na mestu proizvodnje; 
(b) zavode ali podjetja, ki izvajajo predelavo odpadkov. 
Kadar zavod ali podjetje izvajata oboje, ods tranjevanje in predelavo, sta lahko oproš čena 
izpolnjevanja zahtev samo glede na svoje postopke predelave. 
Člen 23 
Splošna pravila 
1. Kadar država članica želi dovoliti oprostitv e, kakor je predvideno v členu 22, 
zagotovi, da pristojni organi dolo čijo, glede na posamezne vr ste dejavnosti, splošna 
pravila za dolo čitev vrste in koli čine odpadkov, ki jih lahko opr ostitev ureja, in na čin 
ravnanja, ki se uporabi. 
Ta pravila so zasnovana na na jboljših razpoložl jivih tehnologijah in so skladna s 
členom 7. 
2. Države članice obvestijo Komisijo o splošnih pravilih, dolo čenih z odstavkom 1. 
 
SL 24   SL Člen 24 
Nevarni odpadki 
Pri nevarnih odpadkih države članice lahko dovolijo  oprostitev iz člena 22 samo za zavode in 
podjetja, ki izvajajo postopke predelave. 
Poleg splošnih pravil, predvidenih v členu 23(1), države članice dolo čijo posebne okoliš čine 
za oprostitve, povezane z nevarnimi odpadki, vklju čno z mejnimi vrednostmi vsebnosti 
nevarnih snovi v odpadkih, mejnimi vrednostmi emisij, vrstami dejavnosti kot tudi katere koli druge potrebne zahteve za izvajanje razli čnih oblik predelave. 
ODDELEK 2 
REGISTRACIJA  
Člen 25 
Registracija 
1. Države članice zagotovijo, da pristojni naciona lni organ vodi register zavodov ali 
podjetij, ki poklicno zbirajo ali prevažajo  odpadke ali ki kot  trgovci oziroma 
posredniki uredijo ravnanje z odpadki v imenu drugih in za katere ne velja zahteva 
po dovoljenju iz člena 19(1). 
Ti zavodi in podjet ja upoštevajo dolo čene minimalne standarde. 
2. Vsi zavodi in podjetja, oproš čeni v skladu s Pododdelkom 2 Oddelka 1, se vnesejo v 
register, predviden v odstavku 1. 
3. Komisija v skladu s postopkom, navedenim v členu 36(2), sprejme minimalne 
standarde, navedene v drugem pododstavku odstavka 1. 
4. Države članice zagotovijo, da sistem zbiranja  in prevažanja odpadkov na njihovem 
ozemlju zagotavlja, da se zbrani in pr epeljani odpadki dostavijo do primernega 
obrata za ravnanje z odpadki, pri čemer se upoštevajo obveznosti iz člena 7. 
Poglavje VI 
Ravnanje z odpadki 
ODDELEK 1 
NAČRTI 
Člen 26 
Načrti za ravnanje z odpadki 
1. Vsaka država članica zagotovi, da njeni pr istojni organi v skladu s členom 1 uvedejo 
enega ali ve č načrtov za ravnanje z odpadki, ki se re vidirajo vsaj vsakih pet let. 
 
SL 25   SL Ti načrti, posami čno ali v kombinaciji, zajamejo cel otno geografsko ozemlje zadevne 
države članice. 
2. Na črti za ravnanje z odpadki  iz odstavka 1 dolo čajo analizo trenutnega stanja pri 
ravnanju z odpadki v zadevni geografski  entiteti kot tudi merila za prepre čevanje, 
ponovno uporabo, recikliranje, predelavo in varno odstranjevanje odpadkov. 
3. Na črti za ravnanje z odpadki za jemajo vsaj naslednje:  
(a) vrsto, koli čino in poreklo ustvarjenih odpadkov kot tudi odpadke, ki bodo 
verjetno prišli iz drugih držav; 
(b) splošne tehni čne zahteve, vklju čno s projekti zbiranja in metodami obdelave; 
(c) vse posebne dogovore za tokove odpadkov, ki povzro čajo specifi čne tehnične 
težave, težave v politiki ali pri ravnanju z odpadki; 
(d) identifikacijo in presojo obstoje čih obratov za odstranjevanje in ve čjih obratov 
za predelavo odpadkov kot tudi pretekla podro čja, onesnažena z odstranjenimi 
odpadki, in merila za njihovo sanacijo; 
(e) dovolj podatkov obliki me ril identifikacije podro čja za lažjo odlo čitev 
pristojnih organov o tem, ali naj v prihodnje odobrijo  pooblastila za obrate za 
odstranjevanje odpadkov in ve čje obrate za predelavo ali ne; 
(f) fizične ali pravne osebe, pooblaš čene za ravnanje z odpadki; 
(g) finan čne ali organizacijske vidike , povezane z ravnanjem z odpadki; 
(h) presojo uporabnosti in primernosti posebnih ekonomskih instrumentov za 
odpravljanje razli čnih problemov z odpadki, pri čemer se upošteva potreba po 
ohranjanju teko čega delovanja notranjega trga. 
4. Na črti za ravnanje z odpadki ustrezajo zahtevam o na črtovanju ravnanja z odpadki, 
določenim v členu 14 Direktive 94/62/ES, in strategije za zmanjšanje koli čine 
biološko razgradljivih  odpadkov na odlagališ čih, navedene v členu 5 Direktive 
1999/31/ES, vklju čno s pomembnimi pohodi za ozaveš čanje in uporabo ekonomskih 
instrumentov. 
5. Države članice obvestijo komisijo o vseh sprejetih na črtih za ravnanje z odpadki ali o 
katerih koli spremembah njihovih na črtov za ravnanje z odpadki. 
Hkrati Komisiji predložijo splo šno presojo o tem, kako bodo na črti prispevali k 
doseganju ciljev te direktive. Ta presoja vklju čuje strateško okoljsko presojo na črtov 
za ravnanje z odpadki iz Direktive 2001/42/ES. 
Člen 27 
Sodelovanje med državami članicami 
Države članice sodelujejo, kako r je primerno, z drugimi zadevnimi državami članicami pri 
pripravi na črtov za ravnanje z odpadki v skladu s členom 26. 
 
SL 26   SL V skladu z Direktivo 2003/35/ES in zlasti s predstavitvijo na črtov na javno dostopnih spletnih 
straneh države članice zagotovijo sodelovanje javnosti. 
Člen 28 
Izvedbeni ukrepi 
Komisija v skladu s postopkom, navedenim v členu 36(2), sprejme obliko uradnega obvestila 
iz člena 25(5). 
ODDELEK 2 
PROGRAMI ZA PREPRE ČEVANJE NASTAJANJA ODPADKOV  
Člen 29 
Vzpostavitev 
1. Države članice v skladu s členom 1 vzpostavijo programe za prepre čevanje 
nastajanja odpadkov najpozneje do [ treh let po za četku veljavnosti te direktive ]. 
Takšni programi se bodisi vklju čijo v načrte za ravnanje z odpadki iz člena 26 ali pa 
delujejo kot lo čeni programi. Pripravijo se na geogr afski ravni, za katero velja, da je 
najprimernejša za njihovo u činkovito uporabo.  
2. V skladu z Direktivo 2003/35/ES države članice za interesne s kupine in širšo javnost 
zagotovijo možnost sodelovanja pri prip ravi programov in dostopa do njih po 
pripravi  
Člen 30 
Vsebina 
1. Države članice v svojih programih dolo čijo cilje za prepre čevanje nastajanja 
odpadkov in ocenijo priložnosti za sprejemanje ukrepov iz Priloge IV. 
Takšni cilji in merila so oblikovani ta ko, da se povezava med gospodarsko rastjo in 
vplivi na okolje, povezanimi z nastajanjem odpadkov, prekine. 
2. Države članice dolo čijo posebne kvalitativne in kvantit ativne cilje ter kazalce za vse 
sprejete ukrepe ali kombinacijo ukrepov za nadzor in presojo napredka posameznih 
meril. 
Člen 31 
Presoja 
Države članice redno ocenjujejo programe za prepre čevanje nastajanja odpadkov kot 
minimum pred predložitvijo svojih poro čil v skladu s členom 34(1). 
 
SL 27   SL Poglavje VII 
Nadzor in evidence 
Člen 32 
Nadzor 
1. Zavodi in podjetja, ki izvajajo postopke ravnanja z odpadki, zavodi in podjetja, ki 
poklicno zbirajo ali prevažajo odpadke ali ki urejajo ravnanje z odpadki v imenu drugih, ter povzro čitelji nevarnih odpadkov so predmet ustreznih rednih nadzorov 
pristojnih organov. 
2. Nadzori, ki se nanašajo na  zbiranje in prevažanje, vklju čujejo izvor in namembni kraj 
zbranih in prepeljanih odpadkov. 
Člen 33 
Vodenje evidenc 
1. Zavodi in podjetja, navedeni v členu 19(1), povzro čitelji nevarn ih odpadkov ter 
zavodi in podjetja, ki zb irajo ali prevažajo nevarn e odpadke, vodijo evidenco o 
količini, naravi, izvoru in, kadar je to  ustrezno, namembnem kraju, pogostosti 
zbiranja, na činu prevažanj in metodi ravnanja z odpadki, predvidenimi glede na vrsto 
odpadkov, in na zahtevo pris tojnih orga nov tem omogo čijo razpolaganje s temi 
podatki. 
2. Evidenca o nevarnih odpadkih se hrani na jmanj tri leta, razen v primerih zavodov in 
podjetij za prevoz nevarnih odpadkov, ki mora jo takšne evidence hraniti najmanj 12 
mesecev. 
Dokumentacijo o izvajanju postopkov ravna nj z odpadki je treba predložiti na 
zahtevo pristojnih organov ali prejšnjega imetnika. 
Poglavje VIII 
Končne določbe 
Člen 34 
Poročanje in pregled 
1. V presledkih treh let države članice obvestijo Komisijo o izvajanju te Direktive v 
obliki sektorskega poro čila15. 
Poročilo se pripravi na podlagi vprašalnika ali predloge, ki  jo pripravi Komisija, v 
skladu s postopkom, navedenim v členu 6 Direktive 91/692/EGS16. Poročilo se 
                                                 
15 Poro čanje o kvantitativnih informacijah o nastajanju odpadkov in ravnanju z njimi se vnese v Uredbo 
(ES) št. 2150/2002. Pogostost in roki poro čanj se predpišejo v prilogah te uredbe. 
16 UL L 377, 31.12.1991, str. 48. 
 
SL 28   SL predloži Komisiji v devetih mesecih pred iztekom triletnega obdobja, ki ga poro čilo 
zajema. 
Države članice v ta poro čila vključijo podatke o njihovem napredku pri izvajanju 
programov za prepre čevanje odpadkov. 
V okviru obveznosti poro čanja se zberejo podatki o odpadkih iz gostinstva, kar 
omogoča vzpostavitev pravil za njihovo varno uporabo, predelavo, recikliranje in 
odstranjevanje. 
2. Komisija pošlje vprašalnik ali predlogo državam članicam šest mesecev pred 
začetkom obdobja, ki ga zajema poro čilo. 
3. Komisija objavi poro čilo Skupnosti o izvajanju te di rektive v devetih mesecih po 
prejemu poro čil držav članic v skladu z odstavkom 1. 
4. V prvem poro čilu, ki sledi po petih letih za četka veljavnosti te direktive, Komisija 
pregleda izvajanje direktive in po po trebi predstavi predlog za spremembo. 
Člen 35 
Prilagoditev tehni čnemu napredku 
Komisija v skladu s postopki iz člena 36(2) sprejme sprememb e, potrebne za prilagoditev 
prilog znanstvenemu in tehni čnemu napredku . 
Člen 36 
Odbor  
1. Komisiji pomaga odbor, v nadaljevanju „odbor“. 
2. Pri sklicevanju na ta odstavek veljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob 
upoštevanju dolo čb člena 8 tega sklepa. 
Obdobje iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES znaša tri mesece. 
3. Odbor sprejme svoj poslovnik. 
Člen 37 
Prenos 
1. Države članice sprejmejo zakone, predpi se in administrativne dolo čbe, potrebne za 
uskladitev s to direktivo, najpozneje [ vstaviti datum 2 leti po za četku veljavnosti te 
direktive. ] Države članice nemudoma sporo čijo Komisiji besedila teh dolo čb in 
primerjalno tabelo med temi dolo čbami in direktivo. 
Ko države članice sprejmejo te predpise, se morajo  sklicevati na to direktivo ali pa se 
nanjo sklicujejo ob uradni objavi. Na čin sklicevanja dolo čijo države članice. 
2. Države članice predložijo Komisiji besedila temeljnih predpisov nacionalne 
zakonodaje, sprejetih na podro čju, ki ga ureja ta direktiva. 
 
SL 29   SL Člen 38 
Razveljavitev  
Direktive 75/439/EGS, 75/442/EGS in 91/689/EGS se razveljavijo. 
Sklicevanje na razveljavljene direktive se razlaga kot sklicevanje na to di rektivo in naj se bere 
skladno s korelacijsko tabelo v Prilogi  V. 
Člen 39 
Začetek veljavnosti 
Ta direktiva bo za čela veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske Unije . 
Člen 40 
Naslovniki 
Direktiva je naslovlje na na vse države članice. 
V Bruslju, 
Za Evropski parlament Za Svet 
Predsednik Predsednik   
 
SL 30   SL PRILOGA I  
POSTOPKI ODSTRANJEVANJA 
D 1 Odlaganje odpadkov v zemljo ali na njo (npr. odlagališ če itd.); 
D 2 obdelava v zemlji (npr. biorazgradnja teko čin ali ostanki goš če v zemlji itd.);  
D 3 globinsko injiciranje (npr. injiciranje odpadkov s črpalkami v vrtine, solne jaške ali 
naravno dana odlagališ ča itd.);  
D 4 površinska zajezitev (npr. vlivanje teko čih odpadkov ali goš če v jame, ribnike ali lagune 
itd.);  
D 5 posebej prirejeno odlagališ če (npr. odlaganje v posamez ne obložene celice s pokrovom, 
ločene med seboj in od okolja, ipd.); 
D 6 izpuš čanje trdih odpadkov v vode, razen v morja/oceane; 
D 7 izpuš čanje v morja/oceane, vklju čno z odlaganjem na morsko dno; 
D 8 biološka obdelava, ki ni dolo čena drugje v tej prilogi, pri kateri nastanejo kon čne spojine 
ali mešanice, ki se odstranjujejo z enim od pos topkov iz te priloge, naštetih pod D1 do D12;  
D 9 fizikalno-kemi čna obdelava, ki ni dolo čena drugje v tej prilogi , pri kateri nastanejo 
končne spojine ali mešanice, ki se odstranjujej o z enim od postopkov iz te priloge, naštetih 
pod D1 do D12 (npr. izparevanje, sušenje, kalcinacija itd.); 
D 10 sežiganje na kopnem; D 11 sežiganje na morju; D 12 trajno skladiš čenje (npr. nameš čanje posod v rudnike itd.); 
D 13 spajanje ali mešanje pred izvajanjem en ega od postopkov iz te priloge, naštetih pod D 1 
do D 12; 
D 14 ponovno pakiranje pred izvajanjem enega od postopkov iz te priloge  naštetih pod D 1 do 
D 13;  
D 15 skladiš čenje do za četka enega od postopkov iz te pr iloge, naštetih pod D 1 do D 14 
(razen začasnega skladiš čenja pred zbiranjem, na kraju nastanka odpadkov).  
 
SL 31   SL PRILOGA II  
POSTOPKI PREDELAVE 
R1 Uporaba predvsem kot gorivo ali druga  sredstva za pridobivanje energije. 
To vključuje sežigalne naprave za pr edelavo trdnih komunalnih odpadkov samo kadar je 
njihova energetska u činkovitost enaka ali ve čja od: 
– 0,60 za obrate, ki delujejo in imajo dovol jenje v skladu z veljavno zakonodajo Skupnosti 
pred 1. januarjem 2009, 
– 0,65 za obrate z dovoljenjem po 31. decembru 2008, ki se dolo či z uporabo naslednje ena čbe
17: 
Energetska u činkovitost = (Ep -( Ef + Ei)) / (0.97 x (Ew + Ef)) 
v kateri: Ep pomeni letno proizvodnjo toplotne ali elektri čne energije. Izra čuna se z elektri čno 
energijo, pomnoženo z 2,6, in toplotno energijo, proizvede no za komercialno uporabo, 
pomnoženo z 1,1 (GJ/leto) 
Ef pomeni energijo, dovedeno v sistem letno, iz goriv, ki prispevajo  k proizvodnji pare 
(GJ/leto) 
Ew pomeni letno energijo  iz obdelave odpadkov, izra čunano z uporabo nižje neto kalori čne 
vrednosti odpadkov (GJ/leto). 
Ei pomeni letni uvoz energije, razen Ew in Ef (GJ/leto) 
0,97 je faktor, ki predstavlja energetske iz gube zaradi usedlin iz pepela in sevanja. 
R 2 ponovna uporaba odpadnih topil/regeneracija;  
R 3 recikliranje/ponovna uporaba odpadnih organskih snovi, ki se ne uporabljajo kot topila 
(vključno s kompostiranjem in drugimi post opki biološkega preoblikovanja); 
R 4 recikliranje/ponovna uporaba odpa dnih kovin in njihovih spojin;  
R 5 recikliranje/ponovna uporaba drugih  odpadnih anorganskih materialov; 
R 6 regeneracija kislin ali baz; 
R 7 predelava sestavin, ki se uporab ljajo za zmanjšanje onesnaževanja; 
R 8 predelava sestavin iz katalizatorjev;  
                                                
 
17 Ta formula temelji na podatku iz referen čnega dokumenta o najboljših razpoložljivih tehnologijah za 
sežig odpadkov. 
 
SL 32   SL R 9 ponovno rafiniranje olja ali druge ponovne uporabe olja; 
R 10 obdelava v zemlji za dosego kmetijskih in ekoloških izboljšav; R 11 uporaba odpadkov, pridobljenih s katerim ko li postopkom, naštetim pod R1 do R10;  
R 12 izmenjava odpadkov za predelavo s kate rim koli postopkom, naštetim pod R1–R11;  
R 13 skladiš čenje odpadkov za predelavo po enem od postopkov iz te priloge, naštetih pod 
R 1 do R 12 (razen za časnega skladiš čenja pred zbiranjem, na kraju nastanka odpadkov). 
 
SL 33   SL PRILOGA III  
LASTNOSTI NEVARNIH ODPADKOV 
H1 „Eksplozivne snovi“: snovi in pr ipravki, ki lahko eksplodirajo ob u činku ognja ali so bolj 
občutljivi na udarce ali tr enje kot dinitrobenzen. 
H2 „Oksidativne snovi“: snovi in pripravki, ki kažejo mo čne eksotermi čne reakcije v stiku s 
drugimi snovmi, zlasti vnetljivimi. 
H3-A „Lahko vnetljive snovi“: – tekoče snovi in pripravki, ki imajo plameniš če pod 21° C (vklju čno z zelo lahko 
vnetljivimi teko činami), ali 
– snovi in pripravki, ki se lahko mo čno segrejejo in se kon čno vnamejo v stiku z 
zrakom pri sobni temperaturi brez uporabe energije ali 
– trdne snovi in pripravki, ki se ob stiku z virom vžiga hitro vnamejo in po odstranitvi 
tega vira še naprej gor ijo ali se porabljajo ali 
– plinaste snovi in pripravki, ki so vnetljivi na zraku pri normalnem tlaku ali 
– snovi in pripravki, ki v stiku z vodo ali vlažnim zrakom razvijejo lahko vnetljive 
pline v nevarnih koli činah. 
H3-B „Vnetljive snovi“: teko če snovi in pripravki, ki imajo plameniš če pri temperaturi 21° C 
ali več in pri temperaturi, ki je nižja ali enaka 55° C. 
H4 „Draže če snovi“: nekorozivne snovi in pripra vki, ki ob takojšnjem, podaljšanem ali 
ponavljajo čem stiku s kožo ali sluznico lahko povzro čijo vnetja. 
H5 „Škodljive snovi“: snovi in pripravki, ki pri vdihavanju ali zaužitju ali prod iranju skozi 
kožo lahko povzro čijo omejeno tveganje za zdravje. 
H6 „Strupene snovi“: snovi in pripravki (vklju čno z zelo strupenimi snovmi in pripravki), ki 
pri vdihavanju, zaužitju ali prod iranju skozi kožo lahko povzro čijo resno, akutno ali kroni čno 
tveganje za zdravje in celo smrt. 
H7 „Rakotvorne snovi“: snovi in pripravki, ki pri vdihavanju ali zaužitj u ali prodiranju skozi 
kožo lahko povzro čijo raka ali pove čajo pogostost njegovega nastanka. 
H8 „Jedke snovi“: snovi in pripravki, ki ob stiku lahko uni čijo živo tkivo. 
H9 „Infektivne snovi“: snovi, ki vsebujejo za življenje spos obne mikroorganizme ali njihove 
toksine, za katere je znano ali zanesljivo, da pri človeku ali drugih živih organizmih 
povzročajo bolezen. 
H10 „Teratogene snovi“: snovi in pripravki, ki pri vdihavanju ali zaužit ju ali prodiranju skozi 
kožo lahko povzro čijo nededne prirojene okvare ali pove čajo pogostost njihovega nastanka. 
 
SL 34   SL H11 „Mutagene snovi“: snovi in pripravki, ki lahko pri vdihavanj u ali zaužitju ali prodiranju 
skozi kožo lahko povzro čijo dedne genske okvare ali pove čajo pogostost njihovega nastanka. 
H12 Snovi in pripravki, ki v s tiku z vodo, zrakom ali kislino sproš čajo strupene ali zelo 
strupene pline. 
H13 Snovi in pripravki, sposobne, da s kakršn imi koli sredstvi po odstranitvi tvorijo drugo 
snov, npr. lug, ki ima katero koli lastnost, navedeno zgoraj. 
H14 „Ekotoksi čne snovi“: snovi in pripravk i, ki predstavljajo ali la hko predstavlj ajo takojšnje 
ali kasnejše tveganje za enega ali ve č sektorjev okolja. 
Opombe 
1. Pripis nevarnih lastnosti „strupeno“ (in „zelo strupeno“), „škodljivo“, „jedko“ in 
„dražeče“ temelji na merilih, dolo čenih v delu IA in IIB Priloge VI k Direktivi Sveta 
67/548/EGS18, kakor je bila spremenjena. 
2. Glede na pripis lastnosti „rakotvorno“ , „teratogeno“ in „mutageno“ ter zaradi 
nedavnih ugotovitev, dodatna merila vsebuje Vodi č za razvrš čanje in ozna čevanje 
nevarnih snovi in pripravkov, dolo čen v delu II D Priloge VI k Direktivi 
67/548/EGS, kakor je bila spremenjena. 
Preskusne metode 
Metode, ki jih je treba uporabljati, so met ode, opisane v Prilogi V k Direktivi 67/548/EGS, 
kakor je bila spremenjena. 
                                                 
18 UL 196, 16.8.1967, str. 1. 
 
SL 35   SL PRILOGA IV  
UKREPI ZA PREPRE ČEVANJE NASTAJANJA ODPADKOV 
Ukrepi, ki lahko vplivajo na okvirne pogoje, povezane z nastajanjem odpadkov 
1. Uporaba ukrepov na črtovanja ali drugih ekonomskih instrumentov, ki vplivajo na 
razpoložljivost in ceno primarnih virov. 
2. Pospeševanje raziskav in razvoja za dosego manjše koli čine odpadnih proizvodov in 
čistejših tehnologij ter razšir janje in uporabo rezultatov takš nih raziskav in razvoja. 
3. Priprava u činkovitih in jasnih kazalcev pritiskov na okolje, povezanih z nastajanjem 
odpadkov na vseh ravneh, od primerjave pr oizvodov preko ukrepov lokalnih organov 
do nacionalnih ukrepov. 
Ukrepi, ki lahko vplivajo na fa zi oblikovanja in proizvodnje 
4. Pospeševanje ekološkega oblikovanja (sistemati čna vključitev okoljskih vidikov v 
proizvod, oblikovan z namenom, da  se pospeši okoljevarstvena u činkovitost 
proizvoda v njegovem celot nem življenjskem krogu). 
5. Zbiranje informacij o tehnikah prepre čevanja nastajanja odpadkov z namenom 
pospešitve izvajanja najboljših r azpoložljivih tehnologij po dejavnostih. 
6. Organizacija usposabljanja pris tojnih organov v povezavi z vklju čitvijo zahtev za 
preprečevanje nastajanja odpadkov v dovoljenj a po tej direktivi in Direktivi 
96/61/ES. 
7. Vklju čitev ukrepov za prepre čevanje nastajanja odpadkov v obratih ne spada pod 
Direktivo 96/61/ES. Kadar je pr imerno, lahko takšni ukrepi vklju čujejo ocene ali 
načrte prepre čevanja nastajanja odpadkov. 
8. Uporaba kampanj za spodbujanje osveš čanja ali zagotavljanje finan čnih postopkov, 
postopkov odlo čanja ali drugih pomo či za poslovanje. Takšni  ukrepi bodo verjetno 
posebno u činkoviti, če so usmerjeni v majhna in sr ednje velika podjetja in so jim 
prilagojeni ter delujejo preko vzpostavljenih poslovnih omrežij. 
9. Uporaba prostovoljnih dogovorov, svetov potro šnikov/proizvajalcev ali sektorskih 
pogajanj zato, da ustrezne dejavnos ti ali industrijski sektorji dolo čijo svoje lastne 
načrte za prepre čevanje nastajanja odpadkov ali ci lje oziroma da popravijo odpadne 
proizvode ali na čin embaliranja. 
10. Pospeševanje neopore čnih sistemov za okoljsko upravljanje, vklju čno z ISO 14001. 
Ukrepi, ki lahko vplivajo  na fazo porabe in uporabe 
11. Ekonomski instrumenti, kakršni so pobude za čiste nakupe ali ustanove, v katerih 
morajo porabniki obvezno pla čati za dani izdelek ali embalažo, ki bi bila sicer 
zagotovljena zastonj. 
 
SL 36   SL 12. Uporaba kampanj za osveš čanje in zagotavljanje posredovanja podatkov splošni 
javnosti ali posebni vrsti potrošnikov. 
13. Pospeševanje neopore čnih ekoloških oznak. 
14. Dogovori z industrijo, npr. uporaba svetov proizv ajalcev, kot so tisti, ki se izvajajo v 
okviru integriranih politik proizvajanja, al i s prodajalci na drobno o razpoložljivosti 
podatkov o prepre čevanju nastajanja odpadkov in pr oizvodov, ki na okolje vplivajo 
manj škodljivo. 
15. V okviru javnih in centraliziranih naro čil, vključitve okoljskih meril in meril za 
preprečevanje nastajanja odpadkov v ja vne razpise in pogodbe, v skladu s 
Priročnikom o ekoloških javnih naro čilih, ki ga je dne 29. oktobra 2004 objavila 
Komisija. 
16. Pospeševanje ponovne uporabe in/ali popra vila ustreznih odvrženih proizvodov, 
zlasti ob ustanovitvi in podpori om režij za popravilo/ponovno uporabo. 
 
SL 37   SL PRILOGA V  
PRIMERJALNA TABELA 
Direktiva 75/442/EGS  Ta direktiva  
Člen 1(a) Člen 3(1)(a) 
Člen 1(a)(2) Člen 4 
Člen 1(b) Člen 3(1)(b) 
Člen 1 (c) Člen 3(1) (c) 
Člen 1 (d) Člen 3(1) (d) 
Člen 1 (e) Člen 5 
Člen 1 (f) Člen 6 
Člen 1 (g) Člen 3(1) (e) 
Člen 2 (1) Člen 2 
Člen 2 (2) - 
Člen 3 (1) Člen 1 
Člen 3 (2) - 
Člen 4 Člen 7 
Člen 5 Člen 10 
Člen 6 - 
Člen 7(1),(2) Člen 26 
Člen 7 (3) - 
Člen 8 Člen 8 
Člen 9 Člen 19 
Člen 10 Člen 19 
Člen 11 Členi 22 - 24 
Člen 12 Člen 25 
Člen 13 Člen 32 
 
SL 38   SL Člen 14 Člen 33 
Člen 15 Člen 9 
Člen 16 Člen 34 
Člen 17 Člen 35 
Člen 18 Člen 36 
Člen 19 Člen 37 
Člen 20 Člen 38 
Člen 21 Člen 39 
Priloga I - 
Priloga IIA Priloga I 
Priloga IIB Priloga II 
  
Direktiva 75/439/EGS   
Člen 1 (1) Člen 3(1)(g) 
Člen 2 Člena 18 in 7 
Člen 3(1),(2) - 
Člen 3 (3) Člen 7 
Člen 4 Člen 7 
Člen 5 (1) - 
Člen 5 (2) - 
Člen 5 (3) - 
Člen 5 (4) Člena 19, 25 
Člen 6 Člen 19 
Člen 7(a) Člen 7 
Člen 7(b) - 
Člen 8 (1) - 
 
SL 39   SL Člen 8(2)(a) - 
Člen 8(2)(b) - 
Člen 8 (3) -  
Člen 9 - 
Člen 10 (1) Člen 16 
Člen 10 (2) Člen 7 
Člen 10(3),(4) - 
Člen 10 (5) Členi 12 do 15 
Člen 11 Člen 25 
Člen 12 Člen 25 
Člen 13 (1) Člen 32 
Člen 13 (2) -  
Člen 14 - 
Člen 15 - 
Člen 16 - 
Člen 17 - 
Člen 18 Člen 34 
Člen 19 - 
Člen 20 - 
Člen 21 - 
Člen 22 - 
Priloga I - 
  
Direktiva 91/689/EGS   
Člen 1 (1) - 
Člen 1 (2) - 
 
SL 40   SL Člen 1 (3) Člen 3 
Člen 1 (4) Členi 3 in 12 do 15 
Člen 2 (1) Člen 34 
Člen 2(2)-(4)  Člen 16 
Člen 3 členi 19 do 24 
Člen 4 (1) Člen 32 
Člen 4(2)(3) Člen 33 
Člen 5 (1) Člen 17 
Člen 5 (2) Člen 32 
Člen 5 (3) Člen 33 
Člen 6 Člen 26 
Člen 7 - 
Člen 8 - 
Člen 9 - 
Člen 10 - 
Člen 11 - 
Člen 12 - 
Priloga I, II - 
Priloga III Priloga III