(2)Poročilo o državi za Švedsko za leto 2020 je bilo objavljeno 26. februarja 2020. V njem so bili ocenjeni napredek Švedske pri izvajanju priporočil za posamezno državo, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019, nadaljnje ukrepanje glede priporočil, sprejetih v prejšnjih letih, in napredek pri doseganju njenih nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020. Poročilo o državi vsebuje tudi rezultate poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011, ki so bili prav tako objavljeni 26. februarja 2020. Na podlagi opravljene analize Komisija ugotavlja, da na Švedskem obstajajo makroekonomska neravnotežja. Zlasti precenjenost stanovanjskih nepremičnin in hkrati nadaljnje povečanje zadolženosti gospodinjstev predstavljata tveganja neurejene odprave neravnotežij. To bi lahko negativno vplivalo na gospodarstvo in morda tudi na bančni sektor. Kakršni koli negativni učinki na bančni sektor bi lahko zaradi sistemske finančne povezanosti povzročili tudi negativne učinke prelivanja na sosednje države. V zadnjih letih so bili za odpravljanje teh neravnovesij sprejeti nekateri ukrepi. Vendar so imeli ti ukrepi doslej omejen učinek. Še vedno obstajajo ključne vrzeli v politikah, zlasti v zvezi z davčnimi spodbudami za lastništvo stanovanj, ki se financira z dolgom, ter delovanjem ponudbe stanovanj in najemniškega trga.

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij in zlasti člena 6(1) Uredbe,

(3)Svetovna zdravstvena organizacija je 11. marca 2020 uradno razglasila izbruh COVID-19 za svetovno pandemijo. Gre za hude izredne razmere v javnem zdravju za državljane, družbe in gospodarstva. Nacionalni zdravstveni sistemi so zaradi pandemije pod hudim pritiskom, prihaja pa tudi do motenj v svetovnih dobavnih verigah, volatilnosti na finančnih trgih, šokov v povpraševanju potrošnikov ter negativnih učinkov v različnih sektorjih. Pandemija ogroža delovna mesta in dohodke ljudi ter poslovanje podjetij. Povzročila je velik gospodarski šok, ki že ima resne posledice v Evropski uniji. Komisija je 13. marca 2020 sprejela sporočilo, v katerem je pozvala k usklajenemu gospodarskemu odzivu na krizo, ki vključuje vse akterje na nacionalni ravni in na ravni Unije.

(4)Več držav članic je razglasilo izredne razmere ali uvedlo izredne ukrepe. Vsi izredni ukrepi bi morali biti strogo sorazmerni, potrebni, časovno omejeni ter skladni z evropskimi in mednarodnimi standardi. Zanje bi morala veljati demokratični nadzor in neodvisni sodni nadzor.

(5)Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast. Klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe (ES) št. 1467/97, olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija se je v svojem sporočilu strinjala s Svetom, da glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi izbruha COVID-19 sedanje razmere dovoljujejo uporabo klavzule. Ministri za finance držav članic so se 23. marca 2020 strinjali z oceno Komisije. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta.

(6)Potrebno je nadaljnje ukrepanje za omejitev širjenja in nadziranje pandemije, okrepitev odpornosti nacionalnih zdravstvenih sistemov, ublažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije s podpornimi ukrepi za podjetja in gospodinjstva ter zagotovitev ustreznih zdravstvenih in varnostnih pogojev na delovnem mestu, da bi se ponovno vzpostavila gospodarska aktivnost. Unija bi morala v celoti izkoristiti različna orodja, ki so ji na voljo za podporo prizadevanjem držav članic na teh področjih. Hkrati bi morale države članice in Unija sodelovati pri pripravi ukrepov, potrebnih za vrnitev v normalno delovanje naših družb in gospodarstev ter trajnostne rasti, med drugim vključno z zelenim in digitalnim prehodom ter ob upoštevanju vseh spoznanj, pridobljenih med krizo.

(7)Kriza zaradi COVID-19 je razkrila prožnost, ki jo enotni trg omogoča za prilagajanje na izredne okoliščine. Da pa bi se zagotovil hiter in neoviran prehod v fazo okrevanja ter prosti pretok blaga, storitev in delavcev, je treba izredne ukrepe, ki ovirajo normalno delovanje enotnega trga, odpraviti takoj, ko ne bodo več nujno potrebni. Trenutna kriza je pokazala na potrebo po načrtih za pripravljenost na krize v zdravstvenem sektorju, ki vključujejo zlasti boljše nabavne strategije, diverzificirane dobavne verige in strateške zaloge osnovne opreme.

To so ključni elementi za razvoj širših načrtov za pripravljenost na krize.

(8)Zakonodajalec Unije je že spremenil ustrezna zakonodajna okvira, da bi lahko države članice za ublažitev izrednih učinkov pandemije COVID-19 uporabile vsa neporabljena sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Te spremembe bodo zagotovile dodatno prožnost ter poenostavljene in racionalizirane postopke. Za zmanjšanje pritiskov na denarni tok lahko države članice v obračunskem letu 2020–2021 uporabijo tudi 100-odstotno stopnjo sofinanciranja iz proračuna Unije. Švedska je pozvana, da v celoti izkoristi navedene možnosti za pomoč posameznikom in sektorjem, ki so jih opisani izzivi najbolj prizadeli.

(9)Socialno-ekonomske posledice pandemije bodo zaradi različne specializacije po vsej verjetnosti neenakomerno porazdeljene po regijah, zlasti v regijah, ki se izrazito opirajo na turizem, bolj splošno pa bodo posebej vidne pri osebnem poslovanju s potrošniki. To pomeni znatno tveganje za poglobitev regionalnih in teritorialnih razlik znotraj Švedske, zaradi česar bo že opaženi trend počasnega poglabljanja razlik med glavnimi mesti in preostalimi deli države ter med mestnimi in podeželskimi območji postal še bolj izrazit. V povezavi s tveganjem začasne prekinitve procesa konvergence med državami članicami sedanje razmere zahtevajo ciljno usmerjene odzive politike.

(10)Švedska je 27. aprila 2020 predložila nacionalni reformni program za leto 2020 in 28. aprila 2020 konvergenčni program za leto 2020. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

(11)Za Švedsko trenutno velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast.

(12)V konvergenčnem programu za leto 2020 vlada načrtuje, da se bo nominalni saldo poslabšal s presežka v višini 0,4 % BDP v letu 2019 na primanjkljaj v višini 3,8 % BDP v letu 2020.

Primanjkljaj naj bi se v letu 2021 zmanjšal na 1,4 % BDP in do leta 2023 dosegel presežek v višini 1,5 % BDP. Glede na konvergenčni program za leto 2020 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP po zmanjšanju na 35 % BDP v letu 2019 povečal na 40 % BDP v letu 2020. Na makroekonomske in fiskalne obete vpliva velika negotovost zaradi pandemije COVID-19.

(13)Švedska je v odziv na pandemijo COVID-19 in v okviru usklajenega pristopa Unije sprejela proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti svojega zdravstvenega sistema, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči državljanom in sektorjem, ki so bili še posebej prizadeti. Glede na konvergenčni program za leto 2020 so navedeni proračunski ukrepi znašali 2,4 % BDP. Ti ukrepi vključujejo: krepitev storitev zdravstvenega varstva (0,1 % BDP), nujno pomoč za sektorje v težavah (1,6 % BDP) ter ukrepe trga dela in socialne politike (0,2 % BDP). Poleg tega je Švedska napovedala ukrepe, ki ne bodo imeli neposrednega proračunskega učinka, vendar bodo prispevali k podpiranju likvidnosti podjetij.

Glede na konvergenčni program ti ukrepi vključujejo zlasti odloge plačila davkov, ki znašajo do 6,9 % BDP, ter različne vrste jamstev za posojila in razširjene programe kreditiranja, ki znašajo približno 4,7 % BDP. Ukrepi, ki jih je sprejela Švedska, so na splošno v skladu s smernicami iz sporočila Komisije o usklajenem gospodarskem odzivu na izbruh COVID-19. Polno izvajanje navedenih ukrepov in nato preusmeritev fiskalnih politik v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, če gospodarske razmere to dopuščajo, bosta srednjeročno prispevala k ohranitvi vzdržnosti javnih financ.

(14)Glede na pomladansko napoved Komisije 2020 in ob predpostavki nespremenjenih politik naj bi saldo sektorja država Švedske v letu 2020 znašal –5,6 % BDP, v letu 2021 pa –2,2 % BDP. Delež dolga sektorja država naj bi v letih 2020 in 2021 ostal pod 60 % BDP.

(15)Komisija je 20. maja 2020 izdala poročilo, pripravljeno v skladu s členom 126(3) Pogodbe, ker naj bi Švedska v letu 2020 presegla prag primanjkljaja v višini 3 % BDP. V celoti gledano analiza kaže, da merilo glede primanjkljaja, kakor je opredeljeno v Pogodbi in Uredbi (ES) št. 1467/1997, ni izpolnjeno.

(16)Švedsko gospodarstvo se je po izbruhu pandemije COVID-19 upočasnilo na način, kot še nikoli doslej. Glede na napoved Komisije naj bi se brezposelnost v letu 2020 povišala na 9,7 %, leta 2021 pa znižala na 9,3 %. Zasebna potrošnja naj bi se močno zmanjšala, zlasti v najbolj izpostavljenih kategorijah potrošnje, kot so prevoz, restavracije in nastanitev. Za bruto investicije v osnovna sredstva se predvideva, da bodo upadle še bolj od porabe, kar je v veliki meri posledica negotovosti glede hitrosti okrevanja. Švedski organi so že zgodaj začeli sprejemati ukrepe in so, ko se je pandemija širila, ukrepe politike vedno bolj krepili. Ukrepi so zajemali zdravstvo in obravnavali gospodarsko škodo. Ukrepi v zvezi z zdravstvenim varstvom vključujejo gospodarsko podporo centralne vlade za vse dodatne stroške, ki jih povzroča izbruh COVID-19, namenjeno regijam in lokalnim organom, ki so odgovorni za zdravstveni sistem. Na gospodarskem področju je vlada sprejela široko vrsto ukrepov za zmanjšanje stroškov podjetniškega sektorja (kratkoročna dajanja na čakanje, stroški za odsotnost zaradi bolezni, oprostitev socialnih prispevkov delodajalca, kreditna jamstva in znižanja najemnin) ter za zagotavljanje likvidnosti podjetij (odlog plačila davkov, vključno s plačili DDV). Poleg tega se je švedska centralna banka Riksbank odločila, da podaljša posojila podjetjem prek bank, da odkupi državne in občinske obveznice, krite hipotekarne obveznice ter obveznice in komercialne zapise, ki so jih izdale švedske nefinančne družbe. Pri oblikovanju in izvajanju teh ukrepov je treba upoštevati odpornost bančnega sektorja. Riksbank je sklenila tudi pogodbe o valutnih zamenjavah z drugimi centralnimi bankami, da bi zagotovila razpoložljivost pomembnih valut za finančni sektor. Socialna politika in politika trga dela se je razširila s povečanjem denarnih nadomestil za brezposelnost in za čas bolezni, znižanjem zahtev za dostop do sheme za brezposelnost ter z aktivnimi politikami trga dela in izobraževanja (zelena delovna mesta, podaljšana nova začetna delovna mesta, poletni tečaji, več študentov v visokošolskem izobraževanju).

(17)Kratkoročni odziv politike Švedske na izbruh COVID-19 je odvisen od zagotovitve ustreznih sredstev in rezerv zmogljivosti ter prilagajanja vlog in odgovornosti zdravstvenih delavcev. Srednjeročno bi to moralo privesti tudi do pravočasnega in geografsko uravnoteženega zdravstvenega varstva, ustrezne razporeditve zdravstvenih delavcev po različnih vrstah oskrbe (na primer ambulantno in bolnišnično zdravljenje) in bi moralo pomagati pri preprečevanju strukturnega pomanjkanja zdravstvenega osebja. Uporaba močnega švedskega sektorja za raziskave in razvoj pri sprejemanju znanstveno podprtih ukrepov lahko prispeva k napredku na področju razvoja cepiv, zdravljenja in diagnostike ter prenosa rezultatov raziskav v politiko javnega zdravja.

(18)Podpiranje razpoložljivosti znanj in spretnosti ter zlasti digitalnih znanj in spretnosti lahko prek raziskav in inovacij v visokotehnoloških sektorjih privede do večje rasti produktivnosti ter prispeva k doseganju ambicioznih podnebnih in energetskih ciljev Švedske iz njenega nacionalnega energetskega in podnebnega načrta. Potrebne so tudi naložbe za zmanjšanje razlik v rezultatih izobraževanja med učenci z migrantskim ozadjem in tistimi, ki so rojeni na Švedskem. Visoka kakovost delovne sile je pomembno prispevala k rasti produktivnosti dela, vendar je prenehala prispevati pred krizo COVID-19. Na trg dela bo treba vključiti tudi skupine, katerih potencial pred krizo ni bil v celoti izkoriščen, kot so migranti iz držav, ki niso članice EU, in invalidi. Strokovno usposobljene delovne sile zlasti primanjkuje v izobraževanju, zdravstvenem varstvu, socialnem delu, informacijski in komunikacijski tehnologiji, industriji in gradbeništvu.

(19)Za pospešitev gospodarskega okrevanja bo pomembno dati prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbujati zasebne naložbe, med drugim z ustreznimi reformami. V digitalnem sektorju in sektorju mikroelektronike več kot 50 % delodajalcev poroča o pomanjkanju strokovnega znanja in spretnosti, ki vpliva na rast. Ohranjanje visokega deleža javne porabe za raziskave je nujen pogoj za izboljšanje produktivnosti. Da bi produktivnost dela spet rasla, so potrebni tudi povečanje kapitala v visokotehnoloških in inovativnih sektorjih ter večje naložbe v te sektorje. Širjenje novih digitalnih tehnologij med malimi in srednjimi podjetji bo pomagalo povečati produktivnost. Kriza je pokazala, kako pomembna je digitalna infrastruktura ter da mora biti hitra in stabilna povezljivost na voljo v vseh krajih, kjer ljudje živijo ali delajo. Širitev mobilnih širokopasovnih povezav v pasu 700 MHz bo imela pomembno vlogo, prav tako pa tudi možnost finančne podpore za razvoj fiksnih širokopasovnih povezav. Bližajoča se dražba 5G bo zagotovila dodatno spodbudo za digitalizacijo švedskega gospodarstva. Da bi do leta 2045 družba postala podnebno nevtralna, bodo potrebni tudi naložbe v raziskave in inovacije, ki bodo omogočile razvoj in izvajanje novih, konkurenčnih rešitev za razogljičenje, ter usklajeni socialni ukrepi in ukrepi politike. Za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov na Švedskem se je treba osredotočiti predvsem na promet. Celovita in razmeroma hitra preobrazba voznega parka v vozila z nizkimi emisijami je na političnem dnevnem redu. Načrtovane naložbe v železniško infrastrukturo so pomembne za lažjo določitev strukture načina prevoza in izpolnitev ambicioznega podnebnega cilja Švedske. Za elektrifikacijo prometa in industrije bodo potrebne znatne naložbe v proizvodnjo in distribucijo električne energije. Načrtovanje programov Sklada za pravični prehod za obdobje 2021–2027 bi Švedski lahko pomagalo obravnavati nekatere izzive, ki jih prinaša prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo, zlasti na območjih iz Priloge D k poročilu o državi. To bi Švedski omogočilo, da navedeni sklad čim bolje izkoristi.

(20)Neprestane obtožbe glede suma pranja denarja so vplivale na ugled švedskih bank, preprečevanje pranja denarja pa ostaja prednostna naloga Švedske. Za učinkovit nadzor so potrebna večja sredstva in ustrezni postopki za uporabo pristopa, ki temelji na tveganju. Švedska je priznala, da je potrebnih več sredstev za izvajanje ustreznega nadzora in preiskav, ter je okrepila zmogljivosti svojega organa za finančni nadzor. Vendar je zmogljivost organa še vedno majhna v primerjavi z velikostjo švedskega finančnega sektorja. Izzivi ostajajo in pristop, ki temelji na tveganju, je treba še naprej v celoti izvajati.

(21)Medtem ko se letošnja priporočila za posamezne države osredotočajo na blažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije in spodbujanje gospodarskega okrevanja, so priporočila iz leta 2019, ki jih je Svet sprejel 9. julija 2019, zajemala tudi reforme, ki so bistvene za reševanje srednje- do dolgoročnih strukturnih izzivov. Lanska priporočila še vedno veljajo in se bodo še naprej spremljala skozi celoten cikel evropskega semestra v prihodnjem letu. To velja tudi za priporočila glede gospodarskih politik v zvezi z naložbami. Ta bi bilo treba upoštevati pri strateškem načrtovanju programov kohezijske politike po letu 2020, vključno z ukrepi za ublažitev posledic krize in izhodnimi strategijami v zvezi z njo.

(22)Evropski semester določa okvir za nadaljnje usklajevanje ekonomskih politik in politike zaposlovanja v Uniji, ki lahko prispeva k trajnostnemu gospodarstvu. Države članice so v svojih nacionalnih reformnih programih za leto 2020 ocenile napredek pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja OZN. Z zagotavljanjem polnega izvajanja spodaj navedenih priporočil bo Švedska prispevala k napredku pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja in k skupnim prizadevanjem za zagotovitev konkurenčne trajnostnosti v Uniji.