KAZALO

1. UVOD 3

2. IZVAJANJE PROGRAMA 3

2.1. Pregled programa Daphne 3

2.2. Izvajanje programa Daphne 5

3. GLAVNE UGOTOVITVE VMESNE OCENE 5

3.1. Ustreznost 5

3.2. Uspešnost 7

3.3. Učinkovitost 8

3.4. Trajnost 9

4. PRIPOROČILA IN SKLEPI 10

4.1. Boljša osredotočenost na prednostne naloge politike EU 10

4.2. Boljše razširjanje in trajnost rezultatov projektov 11

4.3. Uravnoteženo sodelovanje v programu Daphne 11

4.4. Učinkovitejše upravljanje programa Daphne 11

4.5. Sklepi 12

1. UVOD

Cilj te vmesne ocene programa Daphne III je zagotoviti vpogled v dosedanje rezultate ter kakovostne in količinske vidike izvajanja tega programa. Obveznost predložitve te ocene Evropskemu parlamentu in Svetu je določena v členu 15 pravne podlage programa Daphne III[1].

Oceno programa je opravila Komisija s pomočjo neodvisnega zunanjega ocenjevalca[2]. Osredotočila se je na dosedanje rezultate ter kakovostne in količinske vidike izvajanja programa Daphne III[3].

Komisija je opravila poglobljeno analizo prednosti in pomanjkljivosti programa Daphne III glede vprašanja,

(1) kako izboljšati izvajanje v preostalem obdobju sedanjega programa; in

(2) kako izboljšati zasnovo programa, ki bo nasledil sedanjega.

Ocena programa je bila posvečena predvsem:

(1) ustreznosti v smislu programskih ciljev in pristopa, vključno z vprašanji, ali cilji ustrezajo potrebam in težavam ciljnih skupin, ali se prednostne naloge prilagajajo razvoju politik ter ali program zagotavlja dodano vrednost EU in sinergijo z drugimi programi;

(2) uspešnosti programa v smislu obsega, v katerem se dosegajo zastavljeni cilji in ustvarjajo nadnacionalna partnerstva, ter kateri dejavniki vplivajo na napredovanje;

(3) učinkovitosti programa, povezani z vprašanjem, v kolikšni meri so Komisija in financirane organizacije kar najbolje izkoristile vire – finančne, človeške in tehnične – pri izvajanju programa in dejavnosti ter doseganju rezultatov.

Poročilo vsebuje glavne ugotovitve ocene, sklepe in priporočila za preostalo obdobje izvajanja programa Daphne III.

2. IZVAJANJE PROGRAMA

2.1. Pregled programa Daphne

Program Daphne III 2007–2013 „za preprečevanje nasilja nad otroki, mladimi in ženskami in boj proti njemu ter za zaščito žrtev in ogroženih skupin“ sta vzpostavila Evropski parlament in Svet leta 2007 kot nadaljevanje pobude Daphne ter programov Daphne I in Daphne II, ki sta to pobudo nasledila.

Prva pobuda Daphne je bila uvedena že leta 1997 kot eden od sestavnih delov širokega odziva EU na primere trgovine z otroki in spolnega izkoriščanja otrok, ki so pretresli Evropo ter razvneli javno in politično mnenje.

Ob ugotavljanju povezav med nasiljem nad ženskami ter nasiljem nad otroki in mladimi je bil cilj pobude Daphne spodbuditi ukrepe ne le za boj proti nasilju nad otroki, temveč tudi proti nasilju nad mladimi in ženskami. Ta pristop se je nadgrajeval v naslednjih programih Daphne.

Splošni cilj programa Daphne III je prispevati k zaščiti otrok, mladih in žensk pred vsemi oblikami nasilja ter doseči visoko raven varovanja zdravja, dobrega počutja in socialne kohezije.

Ti splošni cilji prispevajo k razvoju politik EU, predvsem politik, povezanih z javnim zdravjem, človekovimi pravicami in enakostjo spolov, pa tudi ukrepov, usmerjenih v varstvo pravic otrok ter boj proti trgovini z ljudmi in proti spolnemu izkoriščanju.

Poseben cilj programa Daphne III je prispevati k preprečevanju vseh oblik nasilja nad otroki, mladimi in ženskami v javnem ali zasebnem okolju, vključno s spolnim izkoriščanjem in trgovino z ljudmi, ter k boju proti tem oblikam nasilja s preprečevalnimi ukrepi ter zagotavljanjem podpore in varstva za žrtve in ogrožene skupine.

Z zagotavljanjem potrebnega financiranja se v programu Daphne III podpirajo naslednji ukrepi:

(1) posebni nadnacionalni projekti v interesu EU, ki vključujejo vsaj dve državi članici (subvencije za ukrepe);

(2) dejavnosti NVO ali drugih organizacij, ki delujejo v splošnem evropskem interesu (subvencije za poslovanje);

(3) posebni ukrepi Komisije, na primer študije in raziskave, raziskave javnega mnenja, seminarji, konference in strokovna srečanja (pobude Komisije).

Dejavnosti, ki se financirajo iz programa Daphne III, vključujejo podpiranje in spodbujanje NVO, ki delujejo na tem področju, razvijanje in izvajanje ukrepov ozaveščanja, namenjenih posebnim skupinam, razširjanje rezultatov iz programov Daphne I in II ter pripravljanje in izboljševanje ukrepov, ki prispevajo k pozitivnemu obravnavanju oseb, ogroženih zaradi nasilja.

Program prispeva tudi k vzpostavljanju in podpiranju multidisciplinarnih mrež, razširjanju z dokazi podprtih informacij in temeljnega znanja, pripravi izobraževalnega gradiva ter proučevanju z nasiljem povezanih pojavov in njihovih posledic.

V programu Daphne III lahko sodelujejo organizacije in institucije iz držav članic EU in držav Efte, ki so pogodbenice Sporazuma o evropskem gospodarskem prostoru (Islandija, Lihtenštajn in Norveška); za centralno upravljanje tega programa je zadolžena Evropska komisija, ki je pristojna za določanje letnih prednostnih nalog, upravljanje proračuna, ocenjevanje predlogov in dodeljevanje subvencij.

2.2. Izvajanje programa Daphne

Predvideni skupni finančni okvir programa Daphne III za obdobje 2007–2013 znaša 116,85 milijona EUR z letnimi proračuni 14,2 milijona EUR za leto 2007, 14,7 milijona EUR za leto 2008, 17,8 milijona EUR za leto 2009 in 18,45 milijona EUR za leto 2010.

Proračun je razporejen tako, da se povprečno 80 % sredstev vsako leto nameni subvencijam za ukrepe, 14 % subvencijam za poslovanje, 5 % pa pobudam Komisije.

Komisija je od leta 2007 objavila tri pozive za zbiranje predlogov za subvencije za ukrepe in štiri pozive za zbiranje predlogov za subvencije za poslovanje ter sklenila pogodbe za 14 pobud Komisije s postopki javnega naročanja.

Na pozive, ki jih je objavila Komisija, je prispelo veliko predlogov. Za subvencije za ukrepe je Komisija do zdaj prejela 697 predlogov, ki so jih predložile partnerske organizacije iz vsaj dveh držav članic. Po oceni formalnih meril in vsebine predlogov je Komisija financirala 165 mednacionalnih projektov.

Komisija je skupno prejela 112 predlogov za subvencije za poslovanje (vključno s tekočim izborom) in po oceni kakovosti financirala 29 od teh predlogov.

Komisija financira največ 80 % skupnih stroškov in določi zgornje meje zneska subvencije. Najnižji znesek subvencije za ukrepe je 75 000 EUR, najvišji pa 600 000 EUR; pri subvencijah za poslovanje je določena samo zgornja meja 300 000 EUR.

Proračun programa Daphne III tako v povprečju omogoča financiranje 41 subvencij za ukrepe in 10 subvencij za poslovanje na leto, pri čemer subvencija EU povprečno znaša 362 000 EUR oziroma 175 000 EUR (zneski v letu 2009).

Od 194 do zdaj financiranih projektov (subvencije za ukrepe in subvencije za poslovanje) je 55 projektov posvečenih boju proti nasilju nad ženskami, 57 boju proti nasilju nad otroki, 27 boju proti nasilju nad mladimi, 55 pa reševanju več kot ene oblike nasilja. V okviru financiranih projektov se izvajajo najrazličnejše dejavnosti, ki so ponavadi posvečene več kot enemu posebnemu cilju ali prednostni nalogi programa. Najpogostejše dejavnosti so priprava gradiv, na primer letakov, knjižic, priročnikov in spletnih strani, razširjanje dobrih praks, usposabljanje ter konference ali seminarji. Druge dejavnosti vključujejo akademske publikacije, druge raziskovalne dosežke in organizacijo javnih razprav.

3. GLAVNE UGOTOVITVE VMESNE OCENE

3.1. Ustreznost

Pri oceni je bilo ugotovljeno, da program Daphne III na splošno ustreza problematiki, reševanju katere je namenjen. Nasilje je še vedno razširjeno in povpraševanje po programu je veliko. Poleg tega cilji programa – preprečevanje vseh oblik nasilja nad ženskami, otroki in mladimi ter boj proti njim in razvoj usklajenega ukrepanja EU – še vedno ustrezajo trenutnim potrebam ciljnih skupin.

Ukrepi, izvedeni v okviru programa Daphne III, ustrezajo ciljem programa. Iz primerjave projektov in ciljev programa je razvidna jasna povezava med dejavnostmi, ki so se izvajale ali se še izvajajo v okviru projektov, in cilji, določenimi v pravni podlagi programa. Poleg tega se rezultati projektov pogosto uporabijo pri oblikovanju politike ali vplivajo nanjo (na nacionalni ravni in ravni EU). Vendar pa bi se v okviru programa Daphne III lahko izboljšalo zagotavljanje, da se rezultati dejavnosti, financiranih iz tega programa, uporabijo za ta namen.

Kar zadeva dodano vrednost EU, nadnacionalna narava programa pomeni, da različne organizacije iz držav članic sodelujejo pri zmanjševanju nasilja ter izkoriščajo izmenjavo znanja in najboljših praks. Poleg tega program organizacijam iz različnih držav članic omogoča, da sodelujejo pri preprečevanju oblik nasilja, za katere je značilna nadnacionalnost.

Na strateški ravni je potreba po boju proti nasilju nad ženskami, otroki in mladimi še vedno zelo velika, saj težave z nasiljem še niso odpravljene in so ta vprašanja še vedno tako pomembna kot leta 1997, ko je bila sprejeta pobuda Daphne. Da so cilji še vedno ustrezni, dodatno potrjuje veliko povpraševanje po financiranju iz programa Daphne. V povprečju je vsako leto mogoče financirati samo 17,5 % predlogov za subvencije za ukrepe in 36 % predlogov za subvencije za poslovanje.

Področje, ki ga pokriva program Daphne III, se je od začetka programa Daphne razširilo, tako da vključuje nasilje nad širšo ciljno skupino in več oblik nasilja. To je posledica tega, da se je iz programa financiralo več projektov, ki so razkrili različne oblike nasilja. Med posebnimi oblikami nasilja, ki se obravnavajo v tekočih in nedavno končanih projektih, so nasilje v vrtcih, „nasilje na zmenkih“, zloraba starejših oseb in nasilje v najstniških intimnih zvezah.

Nasilje kot tako ni opredeljeno v pravni podlagi programa Daphne – pravzaprav je določeno, da program Daphne III vključuje „vse oblike nasilja“[4]. Zaradi tega in ob upoštevanju vedno širših ciljnih skupin in obravnavanih vprašanj je bilo izraženih nekaj kritik, da naj bi bili cilji programa preširoki in bi bilo bolje pripraviti ožji program. Poleg tega obstaja tveganje, da bo vključenih manj projektov, posvečenih nadnacionalnemu nasilju.

Komisija s sprejemanjem letnih tematskih prednostnih nalog zagotavlja, da program ustreza prvotnim ciljem ter hkrati omogoča inovacije in prožnost. Tematske prednostne naloge delujejo kot posebni cilji za vsak letni proračun programa, predlogi pa se izberejo na podlagi ujemanja s prednostnimi nalogami.

Na primer v letu 2008 so prednostne naloge poleg širših področij nasilja v družini in nasilja nad ranljivimi skupinami pokrivale tudi obseg, v katerem se v nacionalni zakonodaji upošteva Konvencija o otrokovih pravicah, ter škodljive tradicionalne prakse. Tako je lahko program ciljno usmerjen na nekaj vprašanj, hkrati pa ostane prožen in odprt za inovativnost. Vendar pa sorazmerno večje število financiranih dejavnosti spada pod širše cilje. V zvezi s tem bi bilo mogoče še zožiti ali natančneje usmeriti cilje, na katere so osredotočeni financirani projekti.

Povezava s politiko v okviru programa Daphne III je močna na ravni programa in tudi na osnovni ravni projektov. Vplivati na politiko je jasen cilj na obeh ravneh. Ker pa je cilj programa usmerjati politiko (in biti hkrati njen odsev), je iz ugotovitev razvidno, da bi Komisija lahko bolje uporabila rezultate izvedenih ukrepov pri podpiranju razvoja politike. Tudi veliko posameznih projektov, izvedenih v okviru programa Daphne III, ima cilj vplivati na nacionalne ali evropske politike. To je razvidno iz anketiranja vodij projektov, od katerih jih je velika večina navedla, da bodo poskušali ali so že poskušali vplivati na politiko. Na primer ena od organizacij, ki se financirajo iz programa Daphne, zagovarja vseevropsko uvedbo enotne telefonske številke za prijavo pogrešanih otrok.

Ker je program Daphne III namenjen vprašanjem, povezanim z enakostjo spolov, človekovimi pravicami, zaščito otrok ter zdravjem in dobrim počutjem žensk, otrok in mladih, se njegovo področje dopolnjuje in hkrati prekriva z drugimi programi na ravni EU in nacionalni ravni.

Čeprav se s temi programi nekoliko prekriva, kar zadeva ciljne skupine in tudi vsebino, je program Daphne edini, ki je posebej posvečen nasilju nad ženskami, otroki in mladimi.

To je bilo potrjeno v posvetovanjih z zainteresiranimi stranmi. Velika večina prejemnikov subvencij je navedla, da finančnih sredstev za to vrsto dejavnosti ni mogoče pridobiti pri drugih programih EU ali nacionalnih ali mednarodnih institucijah. Strinjali so se tudi, da brez financiranja iz programa Daphne ne bi mogli izvesti načrtovanih dejavnosti.

Kar zadeva dodano vrednost EU, je bil program oblikovan za odziv na dve posebni vrsti nasilja – pedofilijo, organizirano v mrežah, in trgovino z ljudmi, ki sta nadnacionalni. Ti dve vrsti nasilja sta še vedno v središču projektov, ki so se do zdaj financirali iz programa Daphne. Za boj proti tem oblikam nasilja je zlasti pomembno sodelovanje med različnimi državami.

Potrebna sta tudi izmenjava najboljših praks in raziskovanje pojava nasilja na vseevropski ravni. Zlasti s partnerstvi med različnimi državami članicami se lahko izboljšajo temeljna znanja sodelujočih organizacij in okrepi razširjanje rezultatov projektov.

3.2. Uspešnost

Uspešnost programa Daphne se nanaša na obseg, v katerem program dosega svoje cilje. Mogoče je zatrditi, da ima program Daphne precejšen učinek in napreduje pri doseganju ciljev.

Ukrepi, ki se financirajo v okviru programa Daphne III, prispevajo k preprečevanju nasilja nad ciljnimi skupinami, k izmenjavi najboljših praks med državami članicami ter k razvoju politik na ravni EU in nacionalni ravni. Vendar pa je bilo ugotovljenih več postopkovnih in vsebinskih izzivov, ki ovirajo napredovanje.

Od začetka pobude Daphne se je zmogljivost programa povečala. Proračun programa Daphne I je bil 20 milijonov EUR za triletno obdobje financiranja; program Daphne II je imel proračun v višini 50 milijonov EUR za štiri leta programa; program Daphne III ima proračun več kot 116 milijonov EUR. To se kaže v povečanju števila financiranih projektov v zadnjih letih.

Financiranje iz programa Daphne se posameznim organizacijam pogosto zagotovi več kot enkrat, kar jim omogoča, da napredujejo in razvijajo projekte. Ukrepi, financirani iz programa Daphne, prispevajo k politiki in so dali prepričljive rezultate. Vendar pa bi bilo mogoče storiti več z boljšim razširjanjem rezultatov programa Daphne na širšo javnost.

Poleg tega je učinek nekaterih projektov še vedno vprašljiv, ker se zdi, da njihov pristop in predlagani ukrepi niso dovolj inovativni ter se preveč ponavljajo. Številni prosilci se ponavadi preveč osredotočijo na predstavitev projekta namesto na vprašanje, ali bi ukrep lahko spremenil problematiko nasilja. Ta pristop spodbuja tudi dejstvo, da Komisija nima zanesljivih kazalnikov za merjenje učinka projektov.

Kar zadeva vsebinske izzive, se je vpletenost lokalnih in nacionalnih organov v nekaterih primerih izkazala za težavno. Na primer za razvoj nekaterih dejavnosti pri projektih je bilo potrebno sodelovanje lokalnih ali nacionalnih organov. Če je bila raven sodelovanja ali podpore teh organov majhna, je to neposredno vplivalo na napredovanje projektov.

Dobro pa je, da sta vzpostavljanje in ohranjanje nadnacionalnih partnerstev ključni dosežek programa Daphne in tisti sestavni del programa, ki je bil najuspešnejši pri zagotavljanju dodane vrednosti EU. Podatki kažejo, da pri vsakem projektu sodeluje povprečno od 4 do 5 partnerjev. Večje število partnerjev pri projektih je redko, saj je mnogočlanska partnerstva težko upravljati, finančna sredstva pa se preveč razpršijo.

Vendar je iz dokazov razvidno, da bi bilo mogoče storiti več v zvezi s spodbujanjem novih partnerstev in zagotavljanjem boljše geografske razporeditve vodilnih organizacij, saj je sodelovanje organizacij iz nekaterih držav še vedno omejeno. To velja zlasti za države, ki so postale članice leta 2004 in 2007, saj organizacije civilne družbe še vedno nimajo ustreznih struktur in znanja, da bi se potegovale za sredstva iz programa Daphne. Organizacije iz Italije, Združenega kraljestva, Belgije in Nemčije so najpogostejši vodje projektov, medtem ko je najmanj projektov iz Romunije, Češke republike, Poljske in baltskih držav.

3.3. Učinkovitost

Učinkovitost se nanaša na to, kako dobro so Komisija in financirane organizacije izkoristile vire pri izvajanju programa in dejavnosti ter doseganju rezultatov.

Finančni viri, ki se trenutno zagotavljajo iz programa za izvajanje ukrepov, so ustrezni, saj zagotavljajo financiranje visokokakovostnih projektov, hkrati pa stopnja uspešnosti pri izbiri projektov zagotavlja precejšnjo konkurenčnost med projekti.

Večina prejemnikov subvencij je v anketi in pogovorih potrdila, da so jim finančni viri, ki so jih imeli na voljo za izbrane projekte, omogočili doseganje načrtovanih rezultatov. Hkrati so predlagali, da bi bilo mogoče treba razmisliti o spremembi glede velikosti projektov. Natančneje, financiranje manjšega števila večjih projektov bi lahko bilo učinkovitejše ter bi zagotovilo boljšo stroškovno učinkovitost in rezultate z večjim učinkom.

Komisija omogoča financiranje v obliki subvencij za ukrepe (za financiranje posebnih nadnacionalnih projektov) in subvencij za poslovanje (za podpiranje tekočih stroškov organizacij, dejavnih na tem področju). Delež proračuna, ki je na voljo za subvencije za poslovanje, in število organizacij, ki bi lahko bile upravičene do te vrste financiranja (ki delujejo na evropski ravni), pa sta precej majhna. Zaradi tega je bilo navedeno, da bi bilo mogoče treba vse financiranje osredotočiti samo na subvencije za ukrepe, s čimer bi se zmanjšalo administrativno breme, povezano z ločenim izbirnim postopkom. Lahko bi se izboljšalo tudi izkoriščanje pobud Komisije za podpiranje upravljanja programa in razširjanje rezultatov.

Prijavni postopek programa Daphne se je precej spremenil in poenostavil. Komisija je najprej uvedla elektronski sistem predložitve projektov s spletnim orodjem PRIAMOS. Nato je omogočila „spletni klepet“, da ji prosilci lahko pošiljajo vprašanja na odprtem forumu, ki ga lahko spremljajo vsi prosilci. Spremenili so se tudi prijavni obrazci, da bi se postopek ocenjevanja osredotočil na končne rezultate in dosežke projektov. Iz odziva prejemnikov subvencij je na splošno razvidno, da je prijavni postopek ustrezen, čeprav bi si bilo treba še prizadevati za zmanjšanje administrativnega bremena.

Vendar pa zbrani dokazi kažejo, da je obdobje med predložitvijo projektov in sklenitvijo pogodb predolgo, kar ima negativen učinek. To velja zlasti za subvencije za poslovanje, pri katerih so bila finančna sredstva izplačana šele nekaj mesecev po začetku finančnega leta, za katero so bila dodeljena, kar je otežilo izvajanje.

3.4. Trajnost

Trajnost se nanaša na to, v kolikšnem obsegu se bodo partnerstva, ukrepi in njihovi rezultati nadaljevali po koncu financiranja EU ter imeli trajen učinek na ciljne skupine.

Postalo je jasno, da so številni projekti zelo odvisni od financiranja EU pri izvajanju dejavnosti in doseganju učinkov na terenu. Precej prejemnikov subvencije iz programa Daphne III je že prej prejelo finančna sredstva EU in veliko jih je v okviru programa Daphne izvajalo dejavnosti, ki so bile nadaljevanje dejavnosti, izvedenih v okviru predhodnega financiranja. Čeprav je to mogoče razumeti kot slabost tega programa, je treba poudariti, da program pogosto velja za „edinstvenega“ na svojem področju, in čeprav so lahko na voljo drugi viri, mogoče niso tako ustrezni kot program Daphne.

Pomemben sestavni del programa Daphne III je tudi sklepanje trdnih partnerstev. Kot pri drugih programih EU se subvencije za ukrepe dodeljujejo organizacijam, ki so sklenile mednacionalna partnerstva posebej za izvajanje predlaganih ukrepov. V okviru programa Daphne III se dejansko pogosto sklenejo uspešna partnerstva. Glede na odziv prejemnikov subvencij se bo pri večini partnerstev verjetno nadaljevalo organizirano sodelovanje.

Program Daphne III organizacijam tako omogoča vzpostavljanje prihodnjih stikov in mrež, kar je poudarjeno kot ena od koristi povezovanja s partnerji iz drugih držav. Vrste dejavnosti, ki se financirajo iz programa Daphne – na primer izmenjava najboljših praks, podpiranje mrež za zaščito žensk in otrok, telefonske linije za pomoč na evropski ravni in primerjalne evropske raziskave, – bolje potekajo v okviru nadnacionalnih partnerstev. Treba je poudariti, da je ustvarjanje trdnih in trajnih partnerstev ključni dosežek projektov v okviru programa Daphne III.

V kolikšnem obsegu bodo rezultati projektov trajni in potrebe ciljnih skupin še naprej izpolnjene, je precej odvisno od dejavnosti, izvedenih v okviru projektov, ter vrste rezultatov in učinkov teh dejavnosti.

Iz analize izvedenih dejavnosti je razvidno, da projekti, financirani iz programa Daphne III, uporabljajo nekatere strukture, ki bodo dolgoročno podpirale ciljne skupine. Po drugi strani bodo dejavnosti, ki zadovoljujejo kratkoročne in neposredne potrebe ciljnih skupin, mogoče odvisne od nadaljnjega financiranja. Vendar pa študije primerov, opravljene v zvezi z izbranimi projekti, kažejo, da imajo nekateri izvedeni ukrepi že prepričljive rezultate, ki bodo najverjetneje dolgoročni.

4. PRIPOROČILA IN SKLEPI

Da bi se Komisija odzvala na izzive in vprašanja, ugotovljene med oceno programa, načrtuje naslednje ukrepe za okrepitev učinka in boljše izvajanje programa.

4.1. Boljša osredotočenost na prednostne naloge politike EU

Čeprav so splošne in posebne prednostne naloge programa še vedno ustrezne in se program zelo odziva na razvoj dogodkov s sprejemanjem letnih prednostnih nalog, je iz ocene razvidno tveganje, da se program Daphne III odmika od svoje glavne ciljne usmeritve in ciljnih skupin, zaradi česar bi lahko prišlo do prekrivanja z drugimi programi EU. Lahko bi bilo tudi storjenega več za okrepitev povezav med programom in najnovejšim razvojem politik.

Komisija bo še naprej usmerjala program Daphne III s sprejemanjem letnih prednostnih nalog, vendar se bo osredotočila na krajši seznam prednostnih nalog, ki so še zlasti pomembne. V zvezi s tem bodo letne prednostne naloge omogočile, da bo program prožen ter se bo odzival na razvijajoče se težave in potrebe. Tako bo program Daphne III ostal pomembno orodje politike, ki omogoča razvoj novih zamisli in najboljših praks ter vpliva na oblikovanje politik po Evropi.

Za doseganje večjega učinka bo Komisija razmislila o prilagoditvi meril za financiranje projektov, da bi se financirali projekti, ki imajo pomembno dodano vrednost EU in zelo razširjene rezultate.

Bolj osredotočene letne prednostne naloge bodo omogočile tudi preprečevanje morebitnega prekrivanja z drugimi viri financiranja iz drugih programov EU, na primer programov PROGRESS, Temeljne pravice in državljanstvo ter Preprečevanje kriminala in boj proti njemu. Čeprav je trenutno med programom Daphne in drugimi programi EU nekaj podobnosti glede vsebine in dejavnosti, je treba opozoriti, da gre na splošno bolj za sinergijo kot prekrivanje.

Komisija bo hkrati ohranila možnost financiranja novih in inovativnih projektov zunaj okvira letnih prednostnih nalog. Program mora ostati odprt za nove zamisli o preprečevanju vseh oblik nasilja nad ženskami, otroki in mladimi ter boju proti njim, organizacije, ki zaprosijo za financiranje, pa morajo imeti priložnost, da razvijejo in predstavijo inovativne projekte. Število projektov, ki se financirajo zunaj okvira prednostnih nalog, bo ostalo omejeno, da se zagotovi osredotočenost na letne prednostne naloge.

4.2. Boljše razširjanje in trajnost rezultatov projektov

Pri oceni programa Daphne III je bilo ugotovljeno, da bi bilo mogoče izboljšati razširjanje rezultatov financiranih projektov. Komisija bo z ukrepi okrepila učinek in trajnost projektov. Najprej se bo pri ocenjevanju projektov in oblikovanju pozivov še bolj osredotočila na rezultate in dosežke financiranih ukrepov. S tem ciljno usmerjenim pristopom bo zagotovila, da se bodo razpoložljiva sredstva porabila samo za projekte, ki resnično prispevajo k ciljem programa Daphne in imajo pomembno dodano vrednost.

Tudi financiranje manjšega števila večjih projektov bi lahko bila rešitev za izboljšanje trajnosti, saj imajo večji ukrepi na splošno boljše možnosti za ustrezno razširjanje. Komisija bo poleg tega še izboljšala prepoznavnost „blagovne znamke Daphne“, ki po navedbah številnih prejemnikov subvencij projektom omogoča pomembno verodostojnost, ki prispeva k boljšemu učinku in trajnosti.

Komisija bo nazadnje uporabila tudi druga orodja, s katerimi bo izboljšala razpoložljivost informacij o projektih, ki se financirajo iz programa Daphne, na primer izboljšanje in posodobitev spletne strani „Daphne toolkit“ ter financiranje posebnih projektov, posvečenih samo razširjanju do zdaj doseženih rezultatov v zaporednih programih Daphne.

4.3. Uravnoteženo sodelovanje v programu Daphne

Države članice v programu Daphne ne sodelujejo v enakem obsegu. Predvsem je zelo malo prosilcev iz srednjeevropskih in vzhodnoevropskih držav.

Komisija bo okrepila prizadevanja za večjo prepoznavnost programa Daphne v državah, v katerih sodeluje manj organizacij od povprečja. Ta prizadevanja lahko vključujejo ciljno usmerjene kampanje obveščanja, sestavljene iz informativnih sestankov in razdeljevanja knjižic o programu Daphne.

Proučena bo tudi možnost sodelovanja z nacionalnimi in regionalnimi organi za razširjanje informacij o programu. To je zlasti pomembno, saj zaradi omejene velikosti programa Komisija ne more vedno neposredno doseči morebitnih upravičencev in mora zato uporabiti druge ukrepe za navezovanje stikov z organizacijami, ki jih zanima program Daphne.

Za ta namen bi Komisija lahko vključila več držav članic v odbor za program Daphne, da bi razširjale pomembne informacije organizacijam civilne družbe v državah članicah.

4.4. Učinkovitejše upravljanje programa Daphne

Po informacijah, ki so jih zagotovili prejemniki subvencij, je potrebno učinkovitejše upravljanje programa v zvezi s časovnim okvirom in podporo, ki jo Komisija zagotavlja prosilcem in prejemnikom subvencij. Nekaj ukrepov za izboljšanje prijavnega postopka je že bilo sprejetih. Ti ukrepi so uvedba elektronskega sistema prijavljanja (PRIAMOS), novi prijavni obrazci, ki so osredotočeni na rezultate projektov, in spletni klepet za zagotavljanje pomoči pri prijavljanju.

Komisija bo sprejela dodatne ukrepe, s katerimi bo skrajšala čas med objavo pozivov in sklenitvijo pogodb, zlasti za subvencije za poslovanje, ki se dodelijo samo za posamezno proračunsko leto.

Treba je tudi opozoriti, da se zaradi velikega števila dodeljenih subvencij in posledično velikega števila končnih ocen ter obsega podpore, ki jo zahtevajo prejemniki subvencij, delovna obremenitev nenehno povečuje. Da bi Komisija izboljšala učinkovitost upravljanja programa Daphne, bi lahko poiskala rešitve za doseganje ekonomije obsega, s čimer bi se hkrati izboljšal učinek projektov, ki se financirajo iz programa Daphne III.

4.5. Sklepi

Pri oceni je bilo potrjeno, da je program Daphne na splošno uspešen pri doseganju svojih ciljev. Od leta 2007 se je iz programa Daphne III financiralo skoraj 200 projektov, ki so prispevali k preprečevanju vseh oblik nasilja nad otroki, mladimi in ženskami v javnem ali zasebnem okolju, vključno s spolnim izkoriščanjem in trgovino z ljudmi, ter k boju proti tem oblikam nasilja s preprečevalnimi ukrepi ter zagotavljanjem podpore in varstva za žrtve in ogrožene skupine.

Iz tega programa so se financirali uspešni projekti, ki so omogočili vzpostavitev evropskih mrež, izmenjavo najboljših praks, objavo različnih publikacij in proučevanje pojava nasilja.

Problematika nasilja je še vedno razširjena in potreba po evropskem odzivu je še vedno tako pomembna kot leta 1997, ko je bila uvedena prva pobuda Daphne. Povpraševanje po financiranju je še vedno zelo veliko, iz česar je razvidno, kako pomembne so potrebe žrtev nasilja – žensk, otrok in mladih.

Da bi Komisija izboljšala doseg in učinek programa, bo okrepila povezave programa z razvojem politik, zagotovila uravnoteženo sodelovanje ter izboljšala razširjanje rezultatov projektov in vodenje izbirnega postopka. Izkušnje, pridobljene pri tej oceni, bodo vključene v razmislek in priprave za naslednji večletni finančni okvir.

[1] Sklep št. 779/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2007; UL L 173/19, 3.7.2007.

[2] Študijo je pripravil Evropski konzorcij za ocenjevanje politik (European Policy Evaluation Consortium).

[3] Študija, ki jo je opravil neodvisni ocenjevalec, je bila sestavljena iz teoretične raziskave, pogovorov z uradniki Komisije, pristojnimi za program Daphne in druge povezane programe, spletnega anketiranja prejemnikov subvencij in študij primerov izbranih projektov.

[4] Člena 2 in 3 Sklepa št. 779/2007/ES o uvedbi programa Daphne.