EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 12.3.2020 COM(2020) 97 final POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU O ZUNANJIH UKREPIH EIB S PRORAČUNSKIM JAMSTVOM EU V LETU 2018



1.UVOD Mandat Evropske investicijske banke (EIB) za zunanja posojila (v nadaljnjem besedilu: zunanji mandat EIB) je pomembno orodje, s katerim Evropska unija podpira naložbe v partnerske države. Temelji na jamstvu iz proračunskih sredstev EU, ki ga Evropska komisija zagotovi EIB, da ta lahko poveča posojila zunaj EU v podporo politikam EU. Jamstvo EU pokriva določene primere, ko posojilojemalci ne vrnejo posojila, ki ga dolgujejo EIB. Jamstvo EU tako krepi sposobnost EIB za prevzemanje naložbenega tveganja. Pravna podlaga za zunanji mandat EIB je Sklep št. 466/2014/EU (v nadaljnjem besedilu: sklep o zunanjem mandatu EIB), ki je bil nazadnje spremenjen leta 2018 . Če EIB unovči jamstvo EU, se plačila zagotovijo iz Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe . Zunanji mandat EIB podpira dejavnosti EIB v predpristopnih državah, vzhodnem in južnem sosedstvu, Aziji, Latinski Ameriki in Južni Afriki, pri čemer je do financiranja trenutno upravičenih skupno 64 držav. V sedanjem obdobju zunanjega mandata EIB (2014–2020) so iz proračuna EU za operacije financiranja EIB zagotovljena jamstva v višini do 32,3 milijarde EUR z obveznostjo kritja prvih 65 % morebitnih izgub v portfelju z zagotovljenim jamstvom. Sklep o zunanjem mandatu EIB določa zgornje meje jamstev za različne geografske regije in podregije. Komisija je nedavno objavila celovito oceno izvajanja mandata EIB za zunanja posojila v obdobju od sredine leta 2014 do konca leta 2018. To letno poročilo vsebuje osnovni pregled dejavnosti EIB v okviru jamstva EU v letu 2018 . Vključuje tudi povzetek financiranja, ki ga je EIB izvedla brez jamstva EU (tj. na „lastno odgovornost“), da bi se zagotovila celovitejša slika dejavnosti EIB v regijah, ki jih zajema zunanji mandat EIB . 2.NAJPOMEMBNEJŠI REZULTATI EIB je leta 2018 podpisala pogodbe o financiranju v višini 5,8 milijarde EUR v regijah, ki jih zajema mandat EIB za zunanja posojila. Od tega skupnega zneska je več kot 4,46 milijarde EUR financiranja EIB kritega z jamstvom EU (tj. spada v okvir zunanjega mandata EIB), vključuje pa skoraj 50 posojilnih pogodb. Preostalo financiranje se izvaja z instrumenti financiranja EIB na lastno odgovornost. V primerjavi z letom 2017, ko je vrednost pogodb o financiranju, podpisanih v okviru zunanjega mandata EIB, znašala samo 3,2 milijarde EUR, je obseg financiranja v letu 2018 znatno večji. Nasprotno se je obseg financiranja EIB na lastno odgovornost v državah zunanjega mandata EIB zmanjšal z 2,3 milijarde EUR leta 2017 na 1,4 milijarde EUR leta 2018. Diagram 1 prikazuje razvoj posojil v okviru zunanjega mandata EIB in instrumentov financiranja na lastno odgovornost med letoma 2016 in 2018 (zneski podpisanega financiranja in neto zneski, ki so bili preklicani). V tem obdobju je bilo povprečno 64 % financiranja EIB v teh regijah kritega z jamstvom EU.

Diagram 1: Letni razvoj obsega posojil EIB v regijah zunanjega mandata EIB V skladu s sklepom o zunanjem mandatu EIB se narava jamstva EU razlikuje glede na zadevno operacijo financiranja EIB: ·za operacije financiranja, ki vključujejo partnerje iz javnega sektorja (običajno za razvoj infrastrukture), za posojila EIB bankam ali družbam z državnim poroštvom in za operacije financiranja v okviru zasebnega mandata pobude EIB za odpornost, ki je bila oblikovana po vmesnem pregledu zunanjega mandata EIB leta 2018, se zagotovi celovito jamstvo, ki zajema operativna in politična tveganja . S celovitim jamstvom EU se je krilo 4,2 milijarde EUR ali skoraj 95 % operacij financiranja, ki je bilo leta 2018 podpisanih v okviru zunanjega mandata EIB; ·za druge operacije financiranja zasebnega sektorja se zagotovi jamstvo pri političnem tveganju z bolj omejenim kritjem. Z njim se je leta 2018 krilo financiranje v obsegu 242 milijonov EUR. Skupna stopnja izplačil v okviru zunanjega mandata EIB za obdobje 2014–2020 je ob koncu leta 2018 dosegla 33 % neto podpisanih operacij financiranja (5,8 milijarde EUR), kar pomeni, da se je zvišala z 18 % leta 2016 in 25 % leta 2017. Zlasti pri infrastrukturnih projektih se financiranje EIB izplačuje postopno in v obdobju več let. 3.FINANCIRANJE 3.1.PREGLED NOVEGA FINANCIRANJA EIB PO CILJIH Vsako financiranje v okviru zunanjega mandata EIB prispeva k enemu od dveh „vertikalnih“ ciljev, tj. (a) razvoju lokalnega zasebnega sektorja ali (b) razvoju socialne in gospodarske infrastrukture. Isto financiranje lahko (deloma ali v celoti) prispeva tudi k „horizontalnim“ ciljem glede podnebnih ukrepov, regionalnega povezovanja in dolgoročne ekonomske odpornosti. Skupni znesek naložb EIB, podpisanih leta 2018 v okviru zunanjega mandata EIB, je znašal 4,46 milijarde EUR. Dve tretjini tega zneska (3 milijarde EUR) bosta namenjeni razvoju socialne in gospodarske infrastrukture. S preostalo tretjino pa se bo podprl razvoj lokalnega zasebnega sektorja, zlasti z izboljšanjem dostopa do financiranja za MSP.

Od tega skupnega zneska operacij financiranja, podpisanih leta 2018 v okviru zunanjega mandata EIB, bo 35 % namenjenih cilju glede podnebnih ukrepov, s 17 % se bo podprlo regionalno povezovanje, z 19 % pa se bo prispevalo k cilju glede dolgoročne ekonomske odpornosti (glej diagram 2). Diagram 2: Prispevek k ciljem zunanjega mandata EIB (v milijardah EUR) Opomba: Posamezen projekt lahko prispeva k več kot enemu cilju zunanjega mandata EIB. Cilji glede podnebnih ukrepov, regionalnega povezovanja in dolgoročne ekonomske odpornosti so medsektorski (horizontalni) cilji, ki se nanašajo na vse projekte in se zato med seboj prekrivajo. Seštevek zneskov financiranja za razvoj lokalnega zasebnega sektorja ter za gospodarsko in socialno infrastrukturo predstavlja skupni znesek operacij financiranja, podpisanih v danem letu. Razvoj lokalnega zasebnega sektorja, zlasti podpora za MSP EIB je leta 2018 podpisala operacije financiranja za podporo razvoju lokalnega zasebnega sektorja v višini 1,72 milijarde EUR, od tega 1,46 milijarde EUR v okviru zunanjega mandata EIB. Velika večina tega financiranja je bila zagotovljena v obliki kreditnih linij za lokalne finančne posrednike (predvsem banke) za nadaljnje posojanje MSP in podjetjem s srednje veliko tržno kapitalizacijo. Štiri od teh kreditnih linij so bile namenjene manjšim bankam v Armeniji, Libanonu, Črni gori in Južni Afriki. EIB je podpisala tudi novo kreditno linijo na lastno odgovornost za mikrofinanciranje v Jordaniji. Poleg tega je EIB v okviru instrumentov financiranja na lastno odgovornost vložila sredstva v sklade zasebnega kapitala, zlasti v sklad za zeleno rast (Green for Growth Fund, GGF) v južnem Sredozemlju in sklad za ekološka podjetja (EcoEnterprises) v Latinski Ameriki. Nazadnje je zagotovila tudi posojilo za razvoj treh industrijskih con v Libanonu in več posojil ukrajinski družbi, ki se ukvarja s kmetijsko dejavnostjo in proizvodnjo električne energije iz biomase. Razvoj socialne in gospodarske infrastrukture Obseg financiranja, ki ga je EIB podpisala leta 2018 ter je prispevalo k razvoju socialne in gospodarske infrastrukture v regijah zunanjega mandata EIB, je znašal 4,12 milijarde EUR, od katerih so bile skoraj 3 milijarde EUR krite z jamstvom EU. Glavni zadevni sektorji so bili energija, promet in voda/kanalizacija.

Nove naložbe v infrastrukturo v okviru zunanjega mandata EIB vključujejo nadgradnjo infrastrukture za prenos električne energije v Ukrajini, predor pod Bosporjem, cestni koridor v Bosni in Hercegovini, posodobitev železniškega voznega parka v Bangladešu ter prenovo omrežja podzemne železnice v Buenos Airesu in čistilne naprave za odpadne vode v Egiptu. EIB je leta 2018 podpisala tudi financiranje v okviru instrumentov financiranja na lastno odgovornost, na primer za razvoj sončne energije v Mehiki, mestni prevoz v Bangaloreju in Bogoti ter infrastrukturo za vodo in odpadno vodo v Panami in Uzbekistanu. Blaženje podnebnih sprememb in prilagajanje nanje Posojila v regijah zunanjega mandata EIB, podpisana leta 2018, v vrednosti 2,5 milijarde EUR, od katerih je skoraj 1,6 milijarde EUR kritih z jamstvom EU, bodo podprla blaženje podnebnih sprememb in prilagajanje nanje. Ob koncu leta 2018 je skupni delež financiranja za podnebne ukrepe v sedanjem obdobju zunanjega mandata EIB predstavljal več kot 35 % neto podpisanega financiranja, kar presega cilj 25 %, določen v sklepu o zunanjem mandatu EIB. K cilju glede podnebnih ukrepov bodo največ prispevale naložbe v promet z manjšimi emisijami ogljika in energijo iz obnovljivih virov. Prilagajanje podnebnim spremembam v regijah zunanjega mandata EIB še vedno predstavlja manj kot 10 % financiranja EIB, povezanega s podnebjem. Regionalno povezovanje EIB je leta 2018 podpisala 12 novih projektov, ki prispevajo k medsektorskemu cilju regionalnega povezovanja. Največji med njimi je čezanatolski plinovod. Drugo financiranje, ki sodi v to kategorijo, bo namenjeno prometnim povezavam (npr. železnica Niš–Dimitrovgrad v Srbiji) ali posodobitvam sistemov za kontrolo zračnega prometa v Srbiji in na Kosovu. Pobuda EIB za odpornost EIB je svojo pobudo za odpornost začela leta 2016, da bi prispevala k odzivu Evrope na migracijske in begunske izzive. V okviru vmesnega pregleda zunanjega mandata EIB, ki je bil končan leta 2018, se je v sklep o zunanjem mandatu EIB vključil dodaten cilj dolgoročne ekonomske odpornosti. Poleg tega je bilo 1,4 milijarde EUR namenjenih za naložbe v javnem sektorju, ki prispevajo k cilju odpornosti, in vzpostavljen je bil poseben „zasebni mandat pobude EIB za odpornost“ v vrednosti 2,3 milijarde EUR, da bi se v zasebnem sektorju zagotovile naložbe v podporo dolgoročni ekonomski odpornosti. Zasebni mandat pobude EIB za odpornost je poseben, ker EIB zagotavlja kritje s celovitim jamstvom in ji s tem omogoča, da izvaja financiranje z večjim tveganjem. EIB je do konca leta 2018 odobrila financiranje v višini 4,1 milijarde EUR, ki naj bi bilo namenjeno odzivu na ta novi cilj zunanjega mandata EIB. Več kot polovica financiranja so kreditne linije (večinoma za posojila MSP), približno 12 % je naložb v vodo ali kanalizacijo, približno 11 % pa je naložb v promet.

3.2.PREGLED FINANCIRANJA EIB PO REGIJAH IN SEKTORJIH Preglednica 1 vsebuje pregled obsega financiranja EIB leta 2018 v regijah, ki jih zajema zunanji mandat EIB, vključno s financiranjem, ki je krito z jamstvom EU ali z instrumenti financiranja na lastno odgovornost. Preglednica 1: Financiranje EIB, podpisano leta 2018 v regijah zunanjega mandata EIB (brez preklicev) Regija (v milijonih EUR) Financiranje z jamstvom EU Instrumenti financiranja EIB na lastno odgovornost ali sredstva tretjih oseb Skupaj Celovito jamstvo Jamstvo pri političnem tveganju Zunanji mandat EIB skupaj Predpristopne države 1 182 60 1 242 230 1 472 Sredozemlje 1 944 20 1 964 60 2 024 Vzhodno sosedstvo, Rusija 470 162 632 – 632 Azija 205 – 205 600 805 Srednja Azija – – – 200 200 Latinska Amerika 347 – 347 292 639 Južna Afrika 70 – 70 – 70 Skupaj 4 218 242 4 460 1 382 5 842 EIB je leta 2018 v regijah, ki jih zajema zunanji mandat EIB, podpisala posojila v višini 5,8 milijarde EUR, pri čemer je skupni znesek financiranja zunaj EU znašal 7,7 milijarde EUR (vključno s posojili za afriške, karibske in pacifiške države, čezmorske države in ozemlja ter države Efte). V predpristopnih državah in regijah sosedstva (v južnem in vzhodnem sosedstvu) so bila podpisana financiranja v vrednosti približno 4,1 milijarde EUR. V Aziji, Srednji Aziji, Latinski Ameriki in Južni Afriki je bila podpisana operacija financiranja v vrednosti 1,7 milijarde EUR. V primerjavi z letom 2017 se je skupni obseg financiranja EIB v regijah zunanjega mandata EIB leta 2018 nekoliko povečal, predvsem zaradi povečanja dejavnosti na Zahodnem Balkanu. Preglednica 2: Neto podpisane operacije financiranja na leto in skupne neto podpisane operacije financiranja v primerjavi z zgornjimi mejami jamstva za zunanji mandat EIB za obdobje 2014–2020 (Sklep št. 466/2014/EU, kakor je bil spremenjen s Sklepom (EU) 2018/412) Regija/leto (v milijonih EUR) 2014 (2. pol.) 2015 2016 2017 2018 Skupaj 2014 (2. pol.)–2018 Zgornja meja jamstva Stopnja izkoriščenosti Predpristopne države 200 906 582 170 1 242 3 100 7 635 41 % Sredozemlje 379 726 1 299 1 168 1 789* 5 973 11 170 53 % Zasebni mandat pobude EIB za odpornost** 612 325 937 2 300 41 % Vzhodno sosedstvo, Rusija 975 1 401 1 493 657 632 5 158 6 650 78 % Azija 45 433 45 118 205 846 1 165 73 % Srednja Azija 70 70 20 22 182 224 81 % Latinska Amerika 219 468 319 371 347 1 725 2 694 64 % Južna Afrika 150 50 70 270 462 58 % Skupaj 1 888 4 154 3 758 3 168 4 610* 17 578 32 300 54 % * Vključno z dvema operacijama financiranja v južnem sosedstvu v obsegu 150 milijonov EUR, ki sta bili leta 2018 preneseni iz prejšnjih mandatov v zunanji mandat EIB za obdobje 2014–2020. ** Zasebni mandat pobude EIB za odpornost zajema Zahodni Balkan in sredozemsko regijo.

Skupne podpisane operacije financiranja v okviru zunanjega mandata EIB za obdobje 2014–2018 (brez preklicev) so ob koncu leta 2018 znašale približno 17,6 milijarde EUR. Skupna stopnja izkoriščenosti zunanjega mandata EIB v smislu neto podpisanih operacij financiranja je znašala 54 % skupne zgornje meje jamstva. Najnižja stopnja izkoriščenosti jamstva EU je bila ugotovljena v predpristopnih državah. To je mogoče pojasniti predvsem z zmanjšanjem obsega financiranja EIB v Turčiji zaradi političnega in gospodarskega dogajanja po letu 2016. Najvišja stopnja izkoriščenosti, vsaj v smislu podpisanih operacij financiranja, je zabeležena v Srednji Aziji in vzhodnem sosedstvu. EIB je v okviru zasebnega mandata pobude EIB za odpornost, ki je bil vzpostavljen s Sklepom (EU) 2018/412 o spremembi, do konca leta 2018 uporabila že 41 % tega mandata. Kar zadeva porazdelitev financiranja v okviru zunanjega mandata EIB po sektorjih leta 2018, so najvišje mesto znova zasedle kreditne linije za lokalne banke, ki delujejo kot posredniki pri financiranju za razvoj zasebnega sektorja (33 %). Večina financiranja v okviru zunanjega mandata EIB pa obsega naložbe v infrastrukturo, predvsem v sektorjih prometa, energije in vode/kanalizacije.



Preglednica 3: Porazdelitev financiranja EIB, ki je bilo leta 2018 podpisano v regijah zunanjega mandata EIB in je krito z jamstvom EU, po sektorjih Sektor/regija (v milijonih EUR) Predpristopne države Sredozemlje (južno sosedstvo) Vzhodno sosedstvo in Rusija Azija* Latinska Amerika Južna Afrika Skupaj Delež skupnega zneska Kreditne linije 260 970 155 – – 70 1 455 33 % Promet 746 40 132 130 102 – 1 150 26 % Energija 236 387 167 – 46 – 836 19 % Voda, kanalizacija – 438 84 75 139 – 736 17 % Industrija – 56 – – – 56 1 % Razvoj mest – 77 – – 24 – 101 2 % Kombinirana infrastruktura – 52 – – – – 52 1 % Kmetijstvo, ribištvo, gozdarstvo – – 38 – – – 38 1 % Trdni odpadki – – – – 36 – 36 1 % Skupaj 1 242 1 964 632 205 347 70 4 460 100 % * Azija ne vključuje podregije Srednje Azija, s katero v okviru zunanjega mandata EIB leta 2018 ni bila podpisana nobena operacija financiranja. 3.3.PREDVIDENI REZULTATI FINANCIRANJA EIB Glede na to, da je večina financiranja EIB v okviru zunanjega mandata EIB namenjena financiranju naložb v infrastrukturo, za katere je značilno, da trajajo več let, so podatki o dejanskih rezultatih in učinkih, ki se dosežejo s podporo proračunskega jamstva EU, običajno na voljo s precejšnjim časovnim zamikom. EIB ocenjuje pričakovani učinek svojega financiranja z okvirom za merjenje rezultatov, ki ga je začela izvajati leta 2012. V fazi ocenjevanja se opredelijo kazalniki rezultatov z izhodiščnimi vrednostmi in cilji, ki zajemajo pričakovane gospodarske, socialne in okoljske rezultate financiranja. Rezultati na podlagi teh meril uspešnosti se spremljajo ves čas trajanja projekta, o njih pa se poroča ob dveh pomembnih mejnikih: v primeru neposrednega financiranja ob zaključku projekta in tri leta po zaključku projekta („po zaključku“), v primeru skladov zasebnega kapitala ob koncu investicijskega obdobja in ob koncu trajanja skladov ter v primeru posrednega posojanja ob koncu obdobja dodelitve.

EIB na podlagi okvira za merjenje rezultatov oceni projekte glede na tri stebre: I.v okviru prvega stebra se ocenita pričakovani prispevek k prednostnim nalogam EU in partnerskih držav ter upravičenost glede na cilje mandata EIB. To pripomore k razumevanju logike ukrepanja EIB, pri čemer se upoštevajo pričakovani učinki projekta; II.v okviru drugega stebra se ocenita kakovost in zanesljivost financiranja na podlagi pričakovanih izložkov, izidov in rezultatov; III.v okviru tretjega stebra se oceni finančni in nefinančni prispevek EIB k projektu (dodana vrednost), ki presega prispevek drugih možnosti na trgu. To pomaga oceniti logiko ukrepanja na ravni prispevka EIB k projektu. V tem oddelku so navedene ocene EIB na podlagi okvira za merjenje rezultatov, in sicer za 62 projektov, za katere je bila leta 2018 podpisana prva pogodba o financiranju v okviru zunanjega mandata EIB in instrumentov financiranja EIB na lastno odgovornost. Skupni znesek financiranja, ki ga je EIB odobrila za te projekte, znaša 7,2 milijarde EUR. EIB je leta 2018 v okviru prvega stebra prispevek 59 od 62 novih projektov ocenila najmanj z „znaten“, kar pomeni, da se projekti štejejo za skladne s cilji zunanjega mandata EIB in veliko prispevajo bodisi k nacionalnim razvojnim ciljem bodisi k razvojnim ciljem EU, hkrati pa zmerno prispevajo k drugim ciljem. EIB je prispevek 39 projektov ocenila z „velik“ zaradi velikega prispevka k prednostnim nalogam EU in nacionalnim razvojnim ciljem. Ocena v okviru drugega stebra temelji predvsem na zanesljivosti projekta ter finančni in ekonomski vzdržnosti. EIB je v okviru drugega stebra pet novih projektov, podpisanih leta 2018, ocenila z „odlično“, 46 projektov pa z „dobro“, pri čemer je bila povprečna interna stopnja donosnosti za infrastrukturne projekte 10- do 15-odstotna. 11 projektov je ocenila s „sprejemljivo“, pogosto zaradi okolij z velikim tveganjem ali pomanjkljivosti pri nosilcih projektov. Diagram 3: Ocene EIB za nove operacije financiranja v regijah zunanjega mandata EIB, podpisane leta 2018, po stebrih na podlagi okvira za merjenje rezultatov V okviru tretjega stebra je EIB ocenila svoj pričakovani finančni in nefinančni prispevek za 58 projektov z „velik“ ali „znaten“, predvsem glede na zagotovljeno zapadlost financiranja, ki presega ponudbo na lokalnih trgih.

Ko se okvir EIB za merjenje rezultatov izpopolnjuje, so sčasoma na voljo tudi podatki o rezultatih, ki so bili dejansko doseženi z nekaterimi operacijami financiranja, v zvezi s katerimi je bilo s tem okvirom, ko se je leta 2012 začel uporabljati, določeno, kaj se pričakuje. Za leto 2018 je EIB poročala o dejanskih rezultatih za devet kreditnih linij – šest v Turčiji in po eno v Gruziji, Libanonu in Ukrajini. V okviru teh kreditnih linij so partnerske banke na podlagi skupno 5 740 posojil zagotovile 1,52 milijarde EUR, pri čemer so bila 5 504 posojila namenjena MSP, 232 pa jih je bilo namenjenih podjetjem s srednjo veliko tržno kapitalizacijo. Ta posojila so prispevala k ohranitvi 235 000 delovnih mest pri končnih upravičencih, približno 40 % teh podjetij pa so bila podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo. Povprečna zapadlost posojil, zagotovljenih končnim upravičencem (glede na velikost posojila), je bila 4,4 leta. Povprečna upravičena družba je imela 41 zaposlenih. 3.4UNOVČITVE JAMSTVA EU EIB je tudi leta 2018 zahtevala nove unovčitve jamstva EU zaradi zapadlih zneskov, povezanih s sirskimi državnimi posojili. V obdobju od leta 2012 do leta 2018 je EIB unovčila za skupaj 421,2 milijona EUR jamstva, od tega za 55,6 milijona EUR leta 2018, znesek preostale glavnice, za katero bi se lahko unovčilo jamstvo, pa je ob koncu leta 2018 znašal 211,5 milijona EUR . Prizadevanja za izterjavo zapadlih zneskov doslej niso bila uspešna. EIB je ukrepala na ustreznih sodiščih, da bi ohranila terjatve EU v zvezi z zneski, ki jih dolguje Sirija. 4.SODELOVANJE EIB Z DRUGIMI PARTNERJI 4.1SODELOVANJE S KOMISIJO EIB in Komisija glede zadev, povezanih z zunanjim mandatom EIB, sodelujeta v okviru širšega partnerstva med njima, med drugim na podlagi Evropskega sklada za strateške naložbe (znotraj EU), mehanizmov mešanega financiranja EU, ki podpirajo dejavnosti razvojnih finančnih institucij zunaj EU, in Evropskega sklada za trajnostni razvoj (EFSD). EIB je še naprej črpala sredstva iz mehanizmov mešanega financiranja EU, tj. financiranja pod ugodnimi pogoji iz proračunskih sredstev EU, s čimer je podprla pripravo in/ali izvajanje projektov, ki jih je financirala EIB. Leta 2018 se je odobrilo 24 pogodb za nepovratna sredstva, v celoti ali delno financiranih iz proračuna EU, ki so skupaj znašala 193 milijonov EUR in ki jih je EIB zagotovila v regijah zunanjega mandata. Od tega je bilo 43 milijonov EUR dodeljenih za tehnično pomoč, 105 milijonov EUR za nepovratna sredstva za naložbe, 40 milijonov EUR za tvegani kapital in 5 milijonov EUR za subvencije obrestne mere. EIB je tudi eden od izvajalskih partnerjev za novo jamstvo EU, ki se zagotavlja v okviru sklada EFSD. Toda zunanji mandat EIB in EFSD sta usmerjena v precej različne vrste produktov, posojilojemalcev in območij. Na primer, EFSD ne pokriva Zahodnega Balkana, zunanji mandat EIB pa ne pokriva večjih delov Afrike. Poleg tega se postopek odločanja o jamstvih EU, zagotovljenih v okviru EFSD, razlikuje od vnaprejšnjega sedemletnega jamstva, ki se EIB zagotavlja za njen zunanji mandat. Komisija je junija 2018 predlagala, da se prenovi zagotavljanje proračunskih jamstev EU za naložbe zunaj EU v okviru instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje (NDICI) po letu 2020 . Pristop, predlagan za obdobje po letu 2020, temelji na pojmu „odprte strukture“, v skladu s katerim bi EIB ostala pomemben partner za financiranje naložb, ki podpirajo trajnostni razvoj zunaj EU, do jamstev EU pa bi bilo upravičenih tudi več drugih finančnih institucij. V instrumentu NDICI je predvideno močnejše usmerjanje politike s strani EU in tesnejše sodelovanje s finančnimi institucijami, ki delujejo kot izvajalski partnerji. Ko sta Evropski parlament in Svet začela proučevati predlog o instrumentu NDICI, sta Komisija in EIB izvedli nadaljnje tehnične razprave, na podlagi katerih so bile opredeljene možnosti za oblikovanje jamstev za obdobje po letu 2020, ki bi jih EU lahko zagotovila EIB.

4.2. SODELOVANJE Z EVROPSKIM VARUHOM ČLOVEKOVIH PRAVIC Memorandum o soglasju, ki sta ga leta 2008 podpisala EIB in evropski varuh človekovih pravic, je podlaga za dve fazi pritožbenega mehanizma EIB. Pritožbe se najprej obravnavajo v okviru notranjega pritožbenega mehanizma EIB, šele potem jih lahko prouči varuh človekovih pravic. EIB je novembra 2018 posodobila svojo politiko glede pritožbenega mehanizma . Leta 2018 varuh človekovih pravic ni priglasil ali zaključil nobene pritožbe zoper dejavnosti EIB v regijah zunanjega mandata EIB. Kar zadeva notranjo fazo pritožbenega mehanizma EIB, se je število novih pritožb v zvezi s projekti, ki so bile evidentirane v regijah zunanjega mandata EIB, povečalo s 14 leta 2017 na 19 leta 2018. Med temi je bilo 12 pritožb povezanih z okoljskimi in socialnimi vprašanji, pet z javnimi naročili, ki so jih izvedli nosilci projektov, in dve z javnimi naročili EIB (storitve svetovanja). Leta 2018 je bilo v okviru notranjega pritožbenega mehanizma EIB zaključenih 17 zadev v regijah zunanjega mandata EIB: štiri v Bosni in Hercegovini, ena v Egiptu, štiri v Gruziji, ena v Jordaniji, ena v Maroku in šest v Srbiji. Izidi pritožb, ki so bile obravnavane v okviru notranjega pritožbenega mehanizma EIB, so bili različni: „neutemeljene pritožbe“ (11), sporazumne rešitve“ (1), „utemeljene pritožbe“ (2) in „priporočene izboljšave“ (3). 4.3. SODELOVANJE Z MEDNARODNIMI FINANČNIMI INSTITUCIJAMI Sodelovanje EIB z drugimi mednarodnimi finančnimi institucijami in razvojnimi finančnimi institucijami iz držav članic EU vključuje vse od dialoga o institucionalnih zadevah in tematskih vprašanjih do sofinanciranja dejavnosti in deljenja relevantnega strokovnega dela. Leta 2018 sta EIB in Evropska banka za obnovo in razvoj (EBRD) skupaj sofinancirali 13 projektov zunaj EU, kar je največ na letni ravni doslej. Sedem projektov je EIB sofinancirala s skupino AFD (Francija) in dva s skupino KfW (Nemčija). Poleg tega je z Mednarodno banko za obnovo in razvoj (IBRD), ki je del Skupine Svetovne banke, sofinancirala šest projektov, vključno s čezanatolskim plinovodom in projektom za trajnostni promet v Bogoti. Slednjega in tri druge projekte je sofinancirala tudi Medameriška razvojna banka. Leta 2018 je EIB izvedla tudi pomembno skupno naložbo z Japonsko agencijo za mednarodno sodelovanje v okviru financiranja tranše B za predor pod Bosporjem v Turčiji. EIB ter skupini AFD in KfW tesno sodelujejo tudi v okviru pobude za vzajemno zaupanje. S to pobudo, ki se je začela izvajati leta 2013, se racionalizira in lajša zagotavljanje podpore s sofinanciranjem za upravičence, in sicer z opiranjem na enega od treh partnerjev, ki prevzame vlogo glavnega ponudnika financiranja za nekatere naloge v zvezi s projektom, na primer skrbni pregled projekta ali nadzor javnih naročil. Organi upravljanja in odločanja v partnerskih državah pobude za vzajemno zaupanje so se seznanili z dokumenti, ki so jih pripravile druge institucije, in jih upoštevajo pri svojih odločitvah. Na splošno je bilo ob koncu leta 2018 s skupino AFD in/ali skupino KfW sofinanciranih 37 projektov v regijah zunanjega mandata EIB, za katere je EIB podpisala pogodbe v okviru svojega sedanjega zunanjega mandata (od sredine leta 2014), od tega jih je bilo deset vključenih v pobudo vzajemnega zaupanja. Diagram 4: Sofinanciranje mednarodnih finančnih institucij in razvojnih finančnih institucij pri projektih EIB, podpisanih leta 2018