SL    SL SL 
SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 20.5.2008 
SEC(2008) 1886 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
spremni dokument k 
 
predlogom 
 
UREDBE SVETA o skupnih pravilih za shem e neposrednih podpor v okviru skupne 
kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete 
 
UREDBE SVETA o spremembah sk upne kmetijske politike s spremembami uredb (ES) 
št. 320/2006, (ES) št. 1234/2007, (ES)  št. 3/2008 in (ES) št. /2008 
 
UREDBE SVETA o spremem bi Uredbe (ES) št. 1698/2005 o podpori za razvoj podeželja 
iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) 
 
SKLEPA SVETA o spremembi Sk lepa 2006/144/ES o strateških smernicah Skupnosti za 
razvoj podeželja (programsko obdobje 2007–2013) 
 
Povzetek ocene u činka 
 
 
{COM(2008) 306 kon č.} 
{SEC(2008) 1885} 
SL 2   SL 1. UVOD 
Cilj „pregleda zdravstvenega stanja„ SKP je o ceniti izkušnje v okviru reforme SKP iz leta 
2003 in uvesti prilagoditve za poenostavitev in ve čjo učinkovitost politike, da se lahko odzove 
na trenutne tržne priložnosti in soo či z novimi izzivi.  
Prvi rezultati ocene reforme iz leta 2003 so na  splošno pozitivni in kažejo, da temeljna 
reforma SKP za preostalo obdobje trenutnega finan čnega okvira (do leta 2013) ni niti 
potrebna niti zaželena. Vendar druge, vzpore dne spremembe trga in politike skupaj z 
dosedanjimi izkušnjami pri izvajanju reforme kažejo, da se kmetijstvo EU nahaja v hitro spreminjajo čemu okolju in da so potrebne prilagoditve SKP, ki jih v času izvajanja reforme iz 
leta 2003 ni bilo mogo če predvideti. 
Tri glavna vprašanja politike, ki jih obravnava pr egled zdravstvenega stanja, se nanašajo na tri 
osnovne uredbe SKP: 
Uredba (ES) št. 1782/2003 ureja vsa vpraš anja v zvezi s shemo enotnega pla čila, ki je temelj 
današnje podpore kmetijstvu,  
Uredba (ES) št. 1234/2007 ureja vprašanj a v zvezi z enotno skupno ureditvijo trga, 
Uredba (ES) št. 1698/2005 ureja vprašanj a v zvezi s politiko razvoja podeželja. 
Ocena učinka obravnava zgoraj navede na vprašanja in analizira u činek morebitnih sprememb 
SKP s prou čevanjem številnih obstoje čih notranjih in zunanjih študij.  
Organizirano je bilo javno posvetova nje z zainteresiranimi stranmi, vklju čno z dvema javnima 
seminarjema, enim o splošni predstavitvi pregleda zdravstvenega stanja, drugim o vprašanjih, povezanih s sektorjem mleka. Zainteresirane strani  so bile pozvane, da na podlagi vprašalnika 
sodelujejo pri pripravi pr edlogov. Tako so številne države članice in zainteresirane strani 
predložile zelo veliko prispevkov. 
2. S
HEMA ENOTNEGA PLA ČILA 
Z uvedbo sheme enotnega pla čila je nevezana podpora kmetijstvu postala osrednji element 
reforme SKP iz leta 2003. Pri izvajanju sheme enotnega pla čila so države članice lahko 
izbirale med dvema osnovnima mode loma: modelom „dosedanjih“ pla čil in regionalnim 
modelom. Trenutna zakonodaja ne vklju čuje „klavzulo o spreme mbi“, ki bi državam članicam 
omogočila, da prilagodijo svoj model sheme enotnega pla čila. 
Ker pa je v okviru potekajo če reforme SKP vedno ve č sektorjev vklju čenih v shemo enotnega 
plačila, obstaja vedno manj a priori  razlogov za izklju čitev takšne možnosti. Za oceno 
morebitnega u činka, če bi se državam članicam omogo čila usmeritev k bolj pavšalni podpori, 
so bile analizirane štiri alternativne možnosti. 
Za usmeritev k enotni pavšalni podpori za EU  na hektar bi bili potrebni temeljna reforma in 
obsežna prerazporeditev podpore med državami članicami. Preoblikovanje sheme enotnega 
plačila na površino , tj. prehodne sheme pla čila na površino v novih državah članicah, v stalno 
enotno shemo za EU bi bilo popolnoma v naspro tju z zamislijo nevezane podpore, saj ne bi 
šlo za sistem, temelje č na fiksnih pravicah do pla čila. Ugotovljeno je bilo, da bi obe možnosti 
ocene ciljne usmeritve k pavšalni podpori  z uskladitvijo pla čil na regionalni ravni, na pravico 
SL 3   SL do plačila ali na hektar, lahko rešili vprašanja pravi čnosti v zvezi z razdel itvijo podpore, ob 
kar največjem zmanjšanju u činka večjih preusmeritev podpore na vrednosti zemljiš č.  
Prav tako je bilo ugotovljeno, da je zaželena prilagoditev člena 69 zakonodaje v zvezi s 
shemo enotnega pla čila. Navedeni člen, ki je bil prvotno namenjen lažjemu prehodu k 
nevezanosti, bi lahko olajšal tudi prilagoditv e, ki so postale pot rebne zaradi sprememb, 
predlaganih v okviru pregleda zdra vstvenega stanja. Ti izzivi ve činoma vklju čujejo tveganja, 
ki bi se lahko v nekaterih regija h pojavila zaradi postopne odprave mle čnih kvot in 
nadaljnjega uvajanja nevezanosti , ter potrebo po poli tikah za obvladovanj e tveganja. S to 
revizijo bi se državam članicam lahko omogo čila uporaba dela njihove razpoložljive podpore 
v okviru sheme enotnega pla čila za posamezne sektorje in regije s posebnimi potrebami 
ekonomskega, socialnega ali okoljskega zna čaja, s tem pa bi se ublažilo negativne u činke na 
dohodek, prispevalo k vitalnosti podeželskih obmo čij in spodbudilo okolju prijazne kmetijske 
prakse. 
Da bi se izognili tveganju vrnitve od splošne usmeritve SKP k nevezani podpori, je treba za 
zadevna državna sredstva dolo čiti dve delni zgornji meji. Prva  delna zgornja meja bi bila 
namenjena preusmeritvi od nevezane podpore k višjim pavšalnim pla čilom v tistih regijah, 
kjer bi odprava mle čnih kvot in nadaljnja  nevezanost lahko povzro čili morebitna tveganja, ali 
uvedbi ukrepov za obvladovanje tveganja, ki izpoln jujejo merila „zelene škatle“ (Green Box). 
Druga delna zgornja meja bi se lahko uporabila za ciljno usmerjene ukrepe vezane pomo či ali 
druge ukrepe za obvladovanje tveganja. 
Navzkrižna skladnost ustvarja povezavo med podporo za kmetijska gospodarstva in 
upoštevanjem kmetijske zakonodaje, zato se je njeno podro čje uporabe pregledalo, da bi se 
proučilo, ali je možno bolj ciljno usmeriti pr edpisane zahteve o upravljanju ter dobre 
kmetijske in okoljske pogoje, ali bi se vprašanja podnebnih sprememb in gospodarjenja z vodo lahko bolj upoštevala ter ali bi se z navzkrižno skladnos tjo lahko ohran ile okoljske 
koristi prahe. Prou čili sta se dve možnosti. Prva možnost je opredelila tiste zahteve, katerih 
odstranitev bi zmanjšala upravno  breme, ne bi pa vplivala na trenutne zahtevne cilje 
navzkrižne skladnosti. Gre za zahteve, ki niso neposredno povezane s kmetijskimi 
dejavnostmi in kmetijskimi zemljiš či ter katerih nespoštovanje se ne more pripisati 
posameznemu kmetu in ki zadevajo odgovornost države članice in ne odgovornosti kmetov 
ter katere je v okviru navzkriž ne skladnosti težko nadzorovati. 
Pri drugem pristopu je bila obravnavana razširitev podro čja uporabe navzkrižne skladnosti z 
dodatno vklju čitvijo nekaterih pomembnih pravnih aktov v zvezi s kmetijskimi dejavnostmi, 
ki bi prispevali k obvladovanju novih izzivov in /ali ohranitvi okoljskih koristi prahe. Prou čili 
so se tudi na čini za vklju čitev gospodarjenja z vodo v podro čje uporabe navzkrižne 
skladnosti, npr. vklju čitev gospodarjenja z vodo v dobre kmetijske in okoljske pogoje. Za 
ohranitev okoljskih koristi prahe sta se za us trezna štela dodatni standard v zvezi z zaš čitnimi 
pasovi in okrepitev trenutnega st andarda v zvezi z ohranitvijo zna čilnosti podeželske krajine. 
Delno vezana podpora je na voljo za nekate re sektorje. Da bi  se zagotovila ve čja tržna 
usmerjenost in izboljšala konkuren čnost, je treba preostalo vezano podporo preoblikovati v 
popolnoma nevezano. V nekaterih primerih bi to lahko vplivalo na okoljske koristi, ki jih 
zagotavljajo trenutna or odja politike, in na vi talnost podeželskih obmo čij. V sklepu analize je 
navedeno, da bi bil najve čji učinek v tistih sektorjih in re gijah, v katerih vezane premije 
predstavljajo pomemben delež dobi čka kmetov, kot npr. v sektorjih krav dojilj in ovc. V 
sektorju žit in pri drugih sistemih  proizvodnje govejega mesa bi bil u činek manjši. 
SL 4   SL Kar zadeva omejitve pla čil, je trenutno zna čilno majhno število zelo visokih pla čil in veliko 
število zelo nizkih pla čil. Ocenilo se je uvajanje omejitev na posameznega kmeta z vidika 
potenciala v zvezi z izboljšanjem pravi čnosti razdelitve pla čil med kmete. Analiza je 
pokazala, da bi takšen ukrep vplival na ze lo majhno število kmetijskih gospodarstev v 
omejenem številu držav članic, zlasti v EU-10, in bi povzro čil zmanjšanje njihovih stopenj 
neposrednih pla čil ter tveganje delitve kmetijskega gos podarstva, da bi se izognili zgornjim 
mejam. Postopne omejitve na posameznega kmeta bi po drugi strani ohranile splošnejši zna čaj 
ukrepa v EU, vendar bi imele veliko blažji u činek na zmanjšanje neposrednih pla čil in 
dohodka na zadevnih kmetijskih gospodarstvih. 
Povišanje spodnjega praga pla čil se je ocenilo zarad i koristi, ki bi jih lahko imelo z vidika 
zmanjšanja upravnega bremena za države članice. Glede na stopnj o, na kateri je dolo čen 
navedeni prag, bi se odstotek upravi čencev, ki so izklju čeni iz neposrednih pla čil, lahko zelo 
razlikoval po državah članicah. Prepustitev odlo čitve glede izbire najmanjše površine ali 
najmanjšega zneska državam članicam bi omogo čila boljšo prilagoditev njihovim posebnim 
potrebam. 
3.  IZKORIŠ ČANJE TRŽNIH PRILOŽNOSTI  
Predlagane možnosti prilagoditve intervencije za žita in prahe so bile ocenjene z vidika 
njihove zmožnosti, da izboljšajo konkuren čnost in tržno usmerjenost sektorja, medtem ko se 
bo intervencija ohranila kot varnostna mreža v primeru motenj na trgu, da omogo čijo lažji 
odziv kmetov na razmere na trgu ter opredelijo ukrepe, na podlagi katerih bi se lahko dosegle podobne okoljske koristi kot pri prahi, če bi bila pridobitev te h koristi z odpravo prahe 
ogrožena. 
Z določitvijo koli čin za intervencijo za vsa krmna žita na ni č se bo po potrebi olajšala podpora 
za vse trge žit (ker se cene žit gibljejo vzpore dno), ne da bi se kot negativna posledica umetno 
zmanjšala konkuren čnost ječmena. Z uvedbo razpisnih postopkov bi se poenostavila in 
uskladila pravila za interv encijo žit s tistimi za osta le skupne ureditve trga. 
Odprava obveznosti prahe bi v proizvodnjo verjetno ponovno vklju čila površino, ki ustreza 
približno polovici površine z obvezno praho. Predlagano je bilo, da bi se okoljske koristi 
prahe lahko obdržale z uvedbo fiksnega odstotk a skupne površine z nekaterimi posebnimi 
značilnostmi krajine kot površine „z okoljskim nadomestilom/okoljsko prednostjo“. Vendar bi 
takšen ukrep skušal v vseh državah članicah na podoben na čin rešiti morebitni problem, ki se 
po posameznih državah pojavlja v zelo razli čnem obsegu, zato ne bi nujno nadomestil 
okoljskih izgub na mestu, na katerem so se problemi pojavili. Če bi se fiksni odstotek prahe 
za vse kmete nadomestil z novimi standardi, da bi odražali zgoraj navedene zna čilnosti 
krajine, bi razširjeni seznam dobrih kmetijs kih in okoljskih pogojev zagotovil, da bi države 
članice bolj upoštevale te zna čilnosti. Poleg tega bi okrepitev prahe v okviru drugega stebra 
omogočila ciljno usmeritev okoljskih koristi tja, kjer so najbolj potrebne, vendar bodo u činki 
odvisni od ustreznih dolo čb obstoje čih programov razvoja podeželja v razli čnih državah 
članicah. 
SL 5   SL Mlečne kvote sektorju prepre čujejo, da bi dosegel cilje refo rme SKP, saj še vedno odražajo 
skrbi izpred dveh desetletij, namesto da bi se odzvale na trenutne priložnosti. Ocenjena je bila postopna odprava mle čnih kvot in razli čne politične možnosti so bile primerjane s sedanjo 
ohranitvijo nadaljnje uporabe mle čnih kvot kot referen čnim stanjem. Pri možnosti nadaljnje 
uporabe omejena proizvodnja skupaj z naraš čajočim povpraševanjem zvišuje ceno mleka, 
vendar sta pri tem ovirani obe, tržna usmeritev in konkuren čnost proizvajalcev in 
predelovalcev. 
Nasprotno pa se pri možnosti odprave proi zvodnja po ukinitvi kvot v tržnem letu 2015/2016 
močno poveča, da zadosti povpraševanju, kar povzro či močno znižanje cen po odpravi kvot. 
Znižanje cen in prilagoditev proizvodnje sta bolj neovirana pri obeh možnostih opustitve, 
vendar se obseg prilagoditve razli kuje. Možnost nižjih letnih pove čanj kvot dopuš ča bolj 
neovirano prilagoditev cene v prehodnem obdobju, vendar se pr i obeh možnostih postopne 
odprave cena masla zniža na ra ven intervencijske cene. 
Prehod na postopno odpravo mle čnih kvot ima socialni in okoljski u činek. Neoviran prehod 
pri možnostih postopne odprave prepre čuje hitro prestrukturiranje ter omogo ča oblikovanje 
spremljevalnih ukrepov in njihovo prilagoditev morebitnim socialnim in okoljskim problemom, ki bi se lahko pojavili.  
Nazadnje, za vrsto malih shem za podpore je možnost brez sprememb stanja z vidika 
konkuren čnosti, tržne usmeritve in poenostavitve sheme podpore v nasprotju z usmeritvijo 
reforme SKP iz leta 2003. Čeprav bi imela popolna nevezanost v ve čini regij pozitiven u činek 
na dohodek kmetije zaradi ve čje učinkovitosti prenosa neposredne podpore, bi lahko 
negativno vplivala na dolo čene regije, v katerih je lokalna pr oizvodnja bistvenega pomena za 
vitalnost lokalne kmetijsko-prehranjevalne verige ali za okolje, zato je potrebna razli čna 
stopnja prehodnih ukrepov glede na posamezen sektor. 
Pri analizi se je ugotavljalo t udi, kako bi se zaradi vedno ve čjih vplivov podnebnih sprememb 
in večje stopnje tržne usmerjenosti kar najbolj upoštevala naraš čajoča potreba kmetov po 
orodjih za obvladovanje tveganja . Uvedba novega orodja za obvla dovanje tveganja bi morala 
prispevati k stabilizaciji dohodka kmetijskega prebivalstva, ne da bi povzro čila nepotrebnega 
upravnega bremena ali prevelike prora čunske stroške. 
Zdi se, da so tveganja v zvezi s cenami v zados tni meri krita z varnostno mrežo, ki jo nudi 
intervencija, in prožnostjo, ki jo omogo ča nevezanost, zato dodatna orodja za obvladovanje 
tveganja v zvezi s cenami niso potrebna. Razširitev sheme enotnega pla čila na sektorje, ki 
trenutno niso vklju čeni, bi kmetijski skupnosti lahko zagot ovila tudi pozitivni prispevek k 
ublažitvi nihanj cen. 
Ob upoštevanju morebitnih naraš čajočih potreb po zaš čiti pred tveganji, povezanimi s 
proizvodnjo, se meni, da shema na ravni EU v tej fazi ni izvedljiva. Takšna shema bi bila zelo 
draga in bi vklju čevala pove čano upravno breme za kmete in države članice. Glede na 
heterogenost tveganj in kriz, s katerimi se sre čuje EU, se zdijo heterogeni ukrepi 
najprimernejši za zagotovitev najustreznejše  rešitve, ki bi bila kmetom v pomo č pri 
obvladovanju kriznih situacij. Uskladitev shem pomo či, ki se trenutno financirajo z državnimi 
pomočmi, na ravni EU bi prispevala k ve čji preglednosti med državami članicami, hkrati pa bi 
omogočila SKP uspešneje uresni čiti cilj stabilnosti dohodka kmetijske skupnosti. 
SL 6   SL Možnost uvedbe novega orodja za obvladovanje tveganja v okviru obstoje čih instrumentov 
SKP, ki je mogo ča na podlagi revidiranega člena 69, bi bila prora čunsko nevtralna v 
primerjavi s celotnim prora čunom EU. Nacionalni prispevki bi bili odvisni od presoje države 
članice, uvedba ukrepov pa bi bila v vsakem  primeru fakultativna. Poleg tega programi 
razvoja podeželja vklju čujejo ukrepe, neposredno povezane z obvladovanjem tveganja na 
področju kmetijstva in gozdarstva, ki zagotav ljajo dodatno podporo za preventivne ukrepe na 
področjih fizičnih naložb ali usposabljanja človeškega kapitala. 
4. ODZIV NA NOVE IZZIVE  
Sporočilo o pregledu zdravstvenega stanja je opredelilo vrsto novih in že obstoje čih izzivov, s 
katerimi se sre čuje SKP (kot so podnebne spremembe, bioenergija, gospodarjenje z vodo in 
biotska raznovrstnost) ter navaja mn enje, da je razvoj podeželja klju čni instrument za 
soočenje s temi izzivi. Pri pregledu programov  razvoja podeželja je bilo ugotovljeno, da 
obstoječi ukrepi že nudijo številne rešitve za soo čenje z novimi izzivi in da so države članice 
že vključile veliko število s tem povezanih ukrepov v svoje programe razvoja podeželja za 
obdobje 2007–2013. 
Analiza u činka predlaganih možnosti za odziv na „nove izzive“ prek ukrepov za razvoj 
podeželja se je osredoto čila na učinek takšnih predlogov v smislu izboljšanja odzivnosti EU 
na nove izzive po zaslugi ve čjega poseganja držav članic po ukrepih drugega stebra. Prou čene 
so bile štiri možnosti, katerih cilj je bil, da se prek modulacije namenijo dodatna sredstva za 
obstoječe ukrepe v zvezi z „novimi izzivi“, pri čemer se predvidi obveznost poro čanja glede 
novega financiranja, in kazalniki ukrepov na podro čjih, na katerih so bili upoštevani „novi 
izzivi“. 
Vendar omejitve prora čuna za razvoj podeželja, ki izhajajo iz odlo čitve o finan čni perspektivi 
iz leta 2005, predstav ljajo oviro za uresni čitev ciljev drugega stebra v sedanjem prora čunskem 
obdobju. Okrepitev prora čunskih virov je potrebna tudi za odziv na potrebo po pove čanih 
prizadevanjih za obvladovanje novih i zzivov, ki so opredeljeni v sporo čilu o pregledu 
zdravstvenega stanja. 
Analiza alternativnih stopenj modulacije je ocenila njihov u činek na neto prora čunske prenose 
med državami članicami in višino njihovih sred stev za razvoj podeželja ter u činek na dohodek 
iz kmetijstva za zadevna kmetijska gospodarstva in sektorje. Ker na čin razdelitve sredstev, ki 
izhajajo iz modulacije, med države članice, ko bodo tudi nove države članice vklju čene v 
sistem, še ni bil dolo čen, je bil cilj opisati morebitni u činek obravnavanih možnosti. 
Analizirane so bile razli čne možnosti, ki vse izhajajo iz skupnega pove čanja modulacije, ki se 
bo doseglo postopoma z enakimi letnimi povišanji od leta 2009 dalje, vendar se pri tem 
upoštevajo razli čne ocene o prispevku novih držav članic. Izbrana možnost je ena od razli čic 
zamisli, ki jo je podprl Evrops ki parlament in ki v modulacijo  uvaja progresiven element, 
temelječ na razli čnih zgornjih mejah pla čil in na podlagi katere ga se upošteva vidik 
pravičnosti v zvezi z omejitvami na posameznega proizvajalca. 
SL 7   SL 5. SKLEPI  
Nadaljevanje sedanje SKP kaže, da trenutni politi čni okvir, kot je bil reformiran leta 2003, 
pozitivno prispeva k uresni čevanju glavnih ciljev SKP.  Analiza izpostavlja podro čja, na 
katerih bi prilagoditve trenutnih po litik vodile k boljšim rešitvam. 
V zvezi s shemo enotnega pla čila se glede na njeno izva janje in postopno razširitev 
nevezanosti na druge sektorje poj avlja potreba, da se državam članicam omogo či možnost 
prilagoditve njenih modelov sheme enotnega pla čila bolj pavšalnim pla čilom. Ta prilagoditev 
bi zagotovila rešitev družbenih proble mov neenakomerne razporeditve pla čil med kmete. 
Nadaljnja nevezanost in preusmeritev k podpori za proizvajalce v sektorjih, ki še niso 
vključeni v shemo enotnega pla čila, bi lahko znatno okrepili trž no usmeritev SKP, vendar bi v 
nekaterih sektorjih nevezanos t lahko ustvarila potrebo po prehodnih ukrepih za odziv na 
ekonomske, socialne ali okoljske probleme.  Rešitve bi se lahko našle z revizijo člena 69 in 
uvedbo prehodnih obdobij. 
Revizija podro čja uporabe navzkrižne skladnosti bi prispevala k zmanjšanju upravnega 
bremena in odzivu na nove izzive, ki leta 2003 še niso bili prisotni v tolikšni meri. Poleg tega 
bi se okoljske koristi prahe lahko ohranile prek kombiniranega u činka prilagoditev navzkrižne 
skladnosti in ukrepov za razvoj podeželja. 
Z vidika kmetijskih trgov bosta postopna odprava mle čnih kvot in odprava prahe kmetom 
omogočili boljši odziv na razmere na trgu. 
Nazadnje se je pri pregledu pokazalo, da naj bi trenutno obstoje č skupek ukrepov, ki so na 
voljo v okviru programov razvoja podeželja, zadostoval za obvladovanje novih izzivov. 
Najboljši na čin za okrepitev u činkov teh ukrepov v okviru poli tike razvoja podeželja je 
najverjetneje uvedba meha nizmov, ki bodo države članice spodbudili k ve čji uporabi 
navedenih ukrepov, in zagotovitev dodatnih finan čnih sredstev prek postopne modulacije.