Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2021/C 325/06)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek v treh mesecih od datuma te objave.

ENOTNI DOKUMENT

„Lički škripavac“

EU št.: PGI-HR-02600 – 18. marec 2020

ZOP ( ) ZGO (X)

1. Ime

„Lički škripavac“

2. Država članica ali tretja država

Hrvaška

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1. Vrsta proizvoda

Skupina 1.3 Siri

3.2. Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

„Lički škripavac“ je masten mehki sir, ki se pridobiva s koagulacijo surovega ali pasteriziranega polnomastnega kravjega mleka z uporabo sirila in starterske kulture ter odvajanjem sirotke. Sir ne zori, zato nima skorje.

„Lički škripavac“ ima mehko gumijasto konsistenco ter je valjaste ali pravokotne oblike. Tehta najmanj 240 g, njegova površina pa je mlečno bele barve brez skorje. Notranjost je gladka, brez luknjic ali z malo luknjicami, ki nastanejo zaradi zadrževanja sirotke med oblikovanjem sira. Njegov okus je mlečno-sladkast in zmerno slan. Sir ima značilno gumijasto konsistenco in v ustih „škripa“, od koder izhaja tudi ime „Lički škripavac“.

Vsebuje najmanj 50 % suhe snovi in najmanj 45 % maščobe v suhi snovi.

Sir ohranja lastnost „škripanja“ prvih pet do sedem dni, odvisno od kakovosti mleka, vendar se lahko ta lastnost povrne tako, da se sir v originalni vakuumski embalaži potopi v toplo vodo (40–50 °C, do dve minuti).

3.3. Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

–

3.4. Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Vse faze proizvodnje sira „Lički škripavac“, tj. od proizvodnje in usirjanja mleka do soljenja, oblikovanja in stiskanja sira, morajo potekati na geografskem območju iz točke 4.

3.5. Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

–

3.6. Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Na končnem proizvodu mora biti naveden datum pakiranja skupaj z naslednjo opombo za potrošnika: „Če je od datuma pakiranja minilo sedem ali več dni, pakirani sir za dve minuti potopite v toplo vodo (40–50 °C), preden ga vzamete iz embalaže, da bi mu tako povrnili lastnost ‚škripanja‘.“

Končni proizvod mora biti ob dajanju na trg opremljen s skupnim znakom „Lički škripavac“. Znak je okrogle oblike, njegovo ozadje je svetlo modre barve na vrhu, modre na sredini in zelene na dnu. Beseda „LIČKI“ je zapisana z belo barvo na svetlo modrem ozadju, beseda „ŠKRIPAVAC“ pa prav tako z belo barvo na zelenem ozadju. Na sredini kroga je stilizirano liško pokrivalo. Vsi uporabniki zaščitene geografske označbe „Lički škripavac“, ki proizvajajo proizvod v skladu s specifikacijo proizvoda, imajo pravico do uporabe skupnega znaka pod enakimi pogoji.

4. Jedrnata opredelitev geografskega območja

Geografsko območje, na katerem se proizvaja „Lički škripavac“, zajema tri upravne regije: večji del Liško-senjske županije ter manjša dela Zadrske županije in Karlovške županije. Območje proizvodnje sira „Lički škripavac“ zajema mesta Gospić, Otočac in Senj ter občine Donji Lapac, Karlobag, Lovinac, Perušić, Plitvička jezera, Udbina, Vrhovine in Brinje v Liško-senjski županiji, občino Gračac v Zadrski županiji ter mesto Ogulin in občine Rakovica, Josipdol, Saborsko in Plaški v Karlovški županiji.

5. Povezava z geografskim območjem

Zaščita imena „Lički škripavac“ temelji na ugledu, ki ga je proizvod pridobil z dolgoletno tradicionalno proizvodnjo na opredeljenem geografskem območju iz točke 4.

Sirarsko znanje in spretnosti so se razvijali skozi stoletja s ciljem izboljšanja kakovosti prehrane ljudi, pa tudi čim daljšega konzerviranja in shranjevanja mleka. Skozi zgodovino je bila večina sirov izdelana na način, da bi lahko vzdržali dolge poti od vasi do mest, medtem ko je „Lički škripavac“ nastal prav zato, ker zaradi dolgih zim in cest, ki so bile zaradi snega in snežnih zametov neprevozne, sira ni bilo mogoče prevažati iz oddaljenih in zaradi snega odrezanih vasi v bližnja mesta. Nosilci tradicije izdelave sira „Lički škripavac“ so namreč prebivalci krajev, ki so del gorskih verig Velika Kapela in Velebit na obalni strani, ter Like. To je poseben regionalni proizvod prebivalstva, ki se je ukvarjalo z živinorejo in je sir proizvajalo izključno za lastne potrebe.

Kar zadeva zgodovino in tradicijo mehkega sira „Lički škripavac“, je ta nastal predvsem zaradi potreb po prehrani lokalnih prebivalcev, zlasti med dolgimi, zasneženimi zimskimi meseci, značilnimi za geografsko območje iz točke 4, ko zaradi slabega vremena pogosto niso mogli zapustiti svojih domov.

Še ena povezava z opredeljenim geografskim območjem je njegova lastnost „škripanja“, ki se pojavi zaradi velikega deleža mlečne maščobe in mlečnih beljakovin v mleku, ki pa je posledica posebne prehrane krav na tem območju.

Proizvodnja sira „Lički škripavac“ je poleg uporabne vrednosti sira v vsakodnevnem življenju prebivalcev goratega dela Primorja in Like prepoznaven simbol regionalne identitete proizvajalcev.

O ugledu proizvoda pričajo različni tradicionalni gospodarski in kulturno-umetniški dogodki, ki prikazujejo tradicije, običaje in kulturno dediščino liške regije. Ti dogodki vključujejo letno razstavo tradicionalnih proizvodov „Jesen u Lici“ (Jesen v Liki), ki od leta 1998 vsak prvi vikend v oktobru poteka v Gospiću ter s katero se spodbuja razvoj lokalne proizvodnje na hrvaškem podeželju in turizma na splošno. Proizvajalci na tem dogodku predstavijo svoje lokalne proizvode, med katerimi je sir „Lički škripavac“, ter prikažejo tradicionalno metodo izdelave takih proizvodov. Dogodek poteka na glavnem mestnem trgu, na njem pa se zbere več kot 300 razstavljavcev s Hrvaške in iz sosednjih držav. V treh dneh ga obišče povprečno 30 000 obiskovalcev. V okviru dogodka tradicionalno poteka tudi ocenjevanje sirov, na katerem ima „Lički škripavac“ zelo pomembno vlogo in redno osvaja nagrade za svojo izvrstnost.

Proizvajalci sira „Lički škripavac“ sodelujejo tudi na drugih domačih in tujih sejmih, na katerih promovirajo ugled sira „Lički škripavac“, kot sta na primer Mediteranski Sajam zdrave prehrane, ljekovitog bilja i zelenog poduzetništva (sredozemski sejem zdrave prehrane, zdravilnih rastlin in zelenega podjetništva) v Dubrovniku in Sajam sira (sejem sira) v Grubišnem Polju, na katerem se razstavljajo vrhunski siri.

O kakovosti in ugledu sira „Lički škripavac“ pričajo številne nagrade in zlate medalje, ki so jih osvojili proizvajalci tega sira. Proizvajalci iz Liško-senjske županije so leta 2019 sodelovali na mednarodnem kmetijskem sejmu v Novem Sadu, ki je največji kmetijski dogodek v jugovzhodni Evropi in na katerem se predstavijo najpomembnejši proizvajalci iz tega sektorja gospodarstva. Na ocenjevanju kakovosti mlečnih proizvodov, sirov in sladoleda so prejeli veliko zlato medaljo, pri čemer si je nagrado prislužil tudi „Lički škripavac“. Na sejmu CROAGRO v Zagrebu leta 2019 se je predstavilo približno 460 razstavljavcev iz 28 držav. V okviru dogodka je potekalo nacionalno ocenjevanje sirov, ki je sledilo šestim ocenjevanjem na regionalni ravni, zlato medaljo pa je prejel „Lički škripavac“.

Poleg tega je turistični urad Liško-senjske županije za izboljšanje prepoznavnosti in spodbujanje proizvodnje tradicionalnih sirov, med katerimi ima pomembno mesto „Lički škripavac“, začel in izvedel projekt Cesta sirov Liško-senjske županije.

Poleg ugleda, ki ga „Lički škripavac“ izkazuje na dogodkih, na katerih se promovirajo njegovo ime in kakovost ter prepoznavnost regije, iz katere izvira, je njegova prepoznavnost poudarjena tudi v različnih znanstvenih delih, kot je delo avtorjev Martine Marić, Mladenke Šarolić, Mirka Smoljića, Maje Macure in Marija Ćaćića (2010), „Hrvatski i uvozni sirevi na domaćem tržištu“ (Hrvaški in uvoženi siri na domačem trgu), v katerem navajajo, da „območje Like slovi po proizvodnji sira ‚Lički škripavac‘“. To delo je bilo objavljeno v 2ND INTERNATIONAL CONFERENCE „Vallis AUREA“ 2010, str. 779–783.

V novejši študiji iz leta 2020 z naslovom „Povezanost sira škripavca s područjem njegove proizvodnje“ (Povezanost sira škripavca z njegovim območjem proizvodnje) avtorice Roberte Lovrinov, študentke Agronomske fakultete Univerze v Zagrebu, je bilo ugotovljeno, da kar 76 % anketirancev „škripavi“ sir povezuje z Liko kot območjem porekla.

„Lički škripavac“ je bil leta 2008 vključen na seznam zaščitenih kulturnih dobrin hrvaškega ministrstva za kulturo (sklep ministrstva za kulturo za določitev lastnosti nematerialnih kulturnih dobrin, Zagreb, 2008).

Pomen sira „Lički škripavac“ kot proizvoda, ki opredeljuje Liko, dokazuje tudi dejstvo, da je bil ta sir vključen v knjigo iz leta 2007 z naslovom „Vodič kroz hrvatske gastro ikone“ (Vodnik po hrvaških gastronomskih ikonah), kjer je predstavljen kot posebni proizvod Like. Kot del lokalne gastronomije Like je bil vključen tudi v brošuro „Hrvatska eno-gastronomija“ (Hrvaška enogastronomija), ki jo je leta 2008 objavila hrvaška turistična organizacija.

Sklic na objavo specifikacije

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

https://poljoprivreda.gov.hr/UserDocsImages/dokumenti/hrana/zoi-zozp-zts/dokumenti-zoi-zozp-zts/Izmijenjena_Specifikacija_Licki_skripavac.pdf

(1) UL L 343, 14.12.2012, str. 1.