EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 28.11.2022 COM(2022) 666 final 2022/0391(COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 6/2002 o modelih Skupnosti in razveljavitvi Uredbe Komisije (ES) št. 2246/2002 (Besedilo velja za EGP) {SEC(2022) 422 final} - {SWD(2022) 367 final} - {SWD(2022) 368 final} - {SWD(2022) 369 final}



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1.OZADJE PREDLOGA •Razlogi za predlog in njegovi cilji Pravice do industrijskih modelov varujejo videz izdelka. Industrijski model je tisto, kar naredi izdelek privlačen. Privlačen videz je eden od ključnih dejavnikov, ki vplivajo na odločitev potrošnikov, da dajo prednost enemu izdelku pred drugim. Dobro zasnovani izdelki ustvarjajo pomembno konkurenčno prednost za proizvajalce. Da bi v digitalni dobi spodbudili inovacije in ustvarjanje novih modelov izdelkov, je potreba po dostopnem, za prihodnost primernem, učinkovitem in doslednem pravnem varstvu pravic do modela vse večja. Sistem varstva industrijskih modelov v Evropi je star več kot dvajset let. Zakoni držav članic v zvezi z industrijskimi modeli so bili delno usklajeni z Direktivo 98/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 1998 (v nadaljnjem besedilu: Direktiva). Poleg nacionalnih sistemov varstva modelov je Uredba Sveta (ES) št. 6/2002 z dne 12. decembra 2001 (v nadaljnjem besedilu tudi: Uredba) vzpostavila samostojen sistem varstva enotnih pravic, ki imajo enak učinek po vsej EU, v obliki registriranega modela Skupnosti in neregistriranega modela Skupnosti. Uredba je bila spremenjena šele leta 2006, da je omogočila pridružitev EU haaškemu sistemu za mednarodno registracijo. Poleg tega še vedno obstaja prehodna pravna ureditev v zvezi z varstvom modelov za nadomestne dele za popravila. Ker o tej točki ni bilo mogoče doseči dogovora, Direktiva vključuje „klavzulo o zamrznitvi in nadgradnji“, v skladu s katero lahko države članice ohranijo svoje obstoječe zakone o tem, ali naj nadomestni deli uživajo varstvo, dokler se na predlog Komisije ne sprejmejo spremembe Direktive. Zato so z Uredbo (ES) št. 6/2002 nadomestni deli za popravila izvzeti iz varstva modelov Skupnosti, dokler Svet na podlagi predloga Komisije ne odloči o svoji politiki glede tega vprašanja. Predlog, ki ga je Komisija predstavila leta 2004, za uskladitev varstva modelov za vidne nadomestne dele z vključitvijo „klavzule o popravilih“ v Direktivo (kot jo že vsebuje Uredba), kljub veliki podpori Evropskega parlamenta v Svetu ni dobil zadostne podpore in je bil leta 2014 umaknjen. V skladu z agendo Komisije za boljše pravno urejanje, ki predvideva redno pregledovanje politik EU, je Komisija leta 2014 začela ocenjevanje delovanja sistemov varstva modelov v EU, ki vključuje celovito ekonomsko in pravno oceno, podprto z vrsto študij. Svet Evropske unije je 11. novembra 2020 sprejel sklepe o politiki intelektualne lastnine in reviziji sistema industrijskih modelov v EU. Svet je Komisijo pozval, naj predstavi predloge za revizijo zakonodaje EU o modelih za posodobitev sistemov varstva modelov ter povečanje privlačnosti varstva modelov za posamezne oblikovalce in podjetja, zlasti mala in srednja podjetja (MSP). Komisija je na podlagi končnih rezultatov ocene v sporočilu z dne 25. novembra 2020 z naslovom „Čim boljše izkoriščanje inovacijskega potenciala EU – akcijski načrt za pravice intelektualne lastnine v podporo okrevanju in odpornosti EU“ napovedala, da bo po uspešni reformi zakonodaje EU o blagovnih znamkah pregledala zakonodajo EU o varstvu modelov. Svet je 25. junija 2021 sprejel nadaljnje sklepe o politiki intelektualne lastnine, v katerih je Komisijo pozval, naj da prednost pravočasni in čimprejšnji predstavitvi predloga o reviziji in posodobitvi zakonodaje o industrijskih modelih. Poleg tega je Evropski parlament v svojem podpornem mnenju o akcijskem načrtu za intelektualno lastnino poudaril potrebo po reviziji sistema varstva modelov, saj je bil ta vzpostavljen pred 20 leti. Glavni skupni cilj te pobude in vzporednega predloga prenovitve Direktive, ki se obravnavata skupaj kot sveženj v okviru programa ustreznosti in uspešnosti predpisov, je spodbujanje odličnosti modelov, inovativnosti in konkurenčnosti v EU. To naj bi dosegli z zagotavljanjem, da bo celoten sistem varstva modelov ustrezal svojemu namenu v digitalni dobi ter postal bistveno dostopnejši in učinkovitejši za posamezne oblikovalce, MSP in panoge, ki so močno odvisne od modelov, v smislu nižjih stroškov in manjše zapletenosti, večje hitrosti, večje predvidljivosti in pravne varnosti. Ta pobuda za spremembo Uredbe temelji na naslednjih ciljih: –posodobitev in izboljšanje obstoječih določb s spremembo zastarelih določb, povečanjem pravne varnosti ter pojasnitvijo pravic v smislu področja uporabe in omejitev; –izboljšanje dostopnosti, učinkovitosti in cenovne ugodnosti varstva registriranega modela Skupnosti s poenostavitvijo in racionalizacijo postopkov ter prilagoditvijo in optimizacijo višine in strukture plačljivih pristojbin. •Skladnost z obstoječimi zakonodajnimi določbami na tem področju Ta predlog spreminja Uredbo Sveta (ES) št. 6/2002. Skupaj z vzporednim predlogom za prenovitev Direktive 98/71/ES tvori skladen sveženj za izvajanje akcijskega načrta za pravice intelektualne lastnine ter za posodobitev in nadaljnjo uskladitev veljavne zakonodaje EU o varstvu modelov. Ta predlog je skladen tudi z Uredbo (EU) 2017/1001 Evropskega parlamenta in Sveta o blagovni znamki Evropske unije. To na primer velja za področje uporabe pravic do modela, ki je tako kot področje uporabe blagovnih znamk EU razširjeno na ponarejeno blago v tranzitu in druge carinske postopke. To velja tudi za nekatere določbe o postopkih, ki so trenutno le del sistema blagovnih znamk EU in za katere se predlaga, da se vključijo v revizijo Uredbe (ES) št. 6/2002, kot so določbe o nadaljevanju postopkov ali preklicu odločb (glej tudi odstavek o uskladitvi s postopki, povezanimi z blagovnimi znamkami EU, v nadaljevanju). Poleg tega se zaradi doslednosti predlaga, naj se na Komisijo prenesejo enaka delegirana in izvedbena pooblastila kot z Uredbo (EU) 2017/1001. •Skladnost z drugimi politikami EU Ker je v tem predlogu načrtovana pretvorba prehodne klavzule o popravilih, ki je trenutno navedena v členu 110 Uredbe (ES) št. 6/2002, v trajno določbo, ki bo vključena v predlagani novi člen 20a navedene uredbe, v skladu z vključitvijo klavzule o popravilih v Direktivo, je predlog skladen z Uredbo (EU) št. 461/2010 (uredba o skupinski izjemi za motorna vozila) na področju protimonopolne politike in jo dopolnjuje.

Predlog, da se v Uredbi (ES) št. 6/2002 ohrani klavzula o popravilih, je skladen tudi s prizadevanji v okviru pobude za trajnostne izdelke, katere cilj je spodbujati popravila in krožno gospodarstvo, ter jih dopolnjuje. 2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST •Pravna podlaga Predlog temelji na členu 118(1) PDEU, ki na Evropski parlament in Svet prenaša pooblastila za določitev ukrepov za uvedbo evropskih pravic intelektualne lastnine po vsej EU, vključno z vzpostavitvijo centralizirane ureditve na ravni EU na področju potrjevanja, usklajevanja in nadzorovanja. To je sprememba pravne podlage, ki je veljala za Uredbo (ES) št. 6/2002, ki je tako kot prva uredba o znamki Skupnosti (Uredba št. 40/94 o znamki Skupnosti) temeljila na členu 308 Pogodbe ES. Člen 118 je bil uveden s Pogodbo o delovanju Evropske unije (PDEU) in zdaj zagotavlja izrecno pravno podlago za pravice intelektualne lastnine na ravni EU. Zdaj je tudi pravna podlaga za Uredbo (EU) 2017/1001 Evropskega parlamenta in Sveta o blagovni znamki Evropske unije. •Subsidiarnost (za neizključno pristojnost) Člen 118(1) PDEU se lahko uporablja le za uvedbo evropskih pravic intelektualne lastnine. Sistem modelov Unije je avtonomna ureditev, vzpostavljena z uredbo EU, in se uporablja neodvisno od katerega koli nacionalnega sistema. Urad EUIPO (prej UUNT) je regulativna agencija s pravno, upravno in finančno avtonomijo, ki jo je ustanovil Svet za upravljanje sistema registracije za registrirani model Skupnosti in blagovno znamko Skupnosti (zdaj blagovna znamka EU). Tako kot v primeru sprememb, uvedenih v sistemu blagovnih znamk na podlagi Uredbe (EU) 2017/1001, je analiza, izvedena v oceni učinka te pobude, pokazala, da je treba spremeniti nekatere določbe Uredbe (ES) št. 6/2002, zlasti za izboljšanje in racionalizacijo sistema registracije za registrirani model Skupnosti. •Sorazmernost Namen predloga je zmanjšati upravno breme in znižati stroške usklajevanja za podjetja in posamezne oblikovalce, ki uporabljajo sistem modelov Skupnosti, ter za urad EUIPO. Predlog vključuje ciljno usmerjene spremembe samostojne Uredbe (ES) št. 6/2002 in ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje opredeljenih ciljev. •Izbira instrumenta Cilje tega predloga je mogoče doseči le z zakonodajnim aktom, ki bo spremenil obstoječe vsebinske in postopkovne določbe, ki urejajo model Skupnosti, in sicer v obliki uredbe. Zato je potrebna uredba o spremembi Uredbe (ES) št. 6/2002. 3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z DELEŽNIKI IN OCEN UČINKA •Naknadne ocene/preverjanja ustreznosti obstoječe zakonodaje Komisija je izvedla splošno oceno veljavne direktive in uredbe, ki je bila objavljena novembra 2020. Ugotovila je, da je zakonodaja EU o varstvu modelov dosegla cilje in da še vedno v veliki meri ustreza svojemu namenu. Vendar so bile v zvezi z Uredbo (ES) št. 6/2002 v oceni ugotovljene nekatere pomanjkljivosti. Zlasti postopki za registracijo registriranih modelov Skupnosti so delno zastareli ali vključujejo nepotrebno upravno breme, raven in struktura plačljivih pristojbin pa nista optimalni. Na podlagi ugotovitev ocene je Evropska komisija izvedla oceno učinka in se nato odločila za revizijo zakonodaje. Različne faze pri oceni učinka, od opredelitve težav in njihovih vzrokov do opredelitve ciljev in možnosti politike, so temeljile na ugotovitvah poročila o oceni. •Posvetovanja z deležniki Med 18. decembrom 2018 in 30. aprilom 2019 je bilo izvedeno prvo obsežno javno posvetovanje, katerega namen je bil (i) zbrati zadostne dokaze in mnenja deležnikov v podporo oceni zakonodaje o modelih EU ter (ii) ugotoviti, v kolikšni meri ta zakonodaja deluje, kot je bilo načrtovano, in ali se lahko zanjo še vedno šteje, da ustreza svojemu namenu.

Skoraj dve tretjini anketirancev sta menili, da sistem varstva industrijskih modelov v EU (nacionalni sistem modelov v skladu z Direktivo in sistem modelov Skupnosti skupaj) deluje dobro. Hkrati je skoraj polovica anketirancev opozorila na nenamerne posledice ali pomanjkljivosti Uredbe in/ali Direktive. Komisija je kot dopolnitev obsežnega posvetovanja za oceno med 29. aprilom in 22. julijem 2021 izvedla drugo javno posvetovanje, da bi pridobila dodatne dokaze in mnenja deležnikov o izbranih vprašanjih ter morebitnih možnostih in njihovih učinkih, da bi se podprla revizija zakonodaje o modelih. •Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj Ocena učinka revizije Uredbe (ES) št. 6/2002 in Direktive 98/71/ES je temeljila zlasti na dveh zunanjih študijah, ki sta obravnavali ekonomske in pravne vidike delovanja sistemov varstva modelov v EU. Poleg tega je bila, kar zadeva vprašanje varstva nadomestnih delov, ocena učinka podprta z dvema dodatnima študijama o učinku varstva na cene in razpršitev cen ter tržno strukturo nadomestnih delov za motorna vozila v EU. Dodatne informacije v podporo oceni učinka so bile pridobljene v tesnem sodelovanju z uradom EUIPO ter iz več drugih študij in poročil, ki jih je ta pripravil, ter drugih razpoložljivih študij in zbirk podatkov, ki so jih pripravili nacionalni in mednarodni javni organi, vključno z nacionalnimi uradi za intelektualno lastnino, akademiki in drugimi deležniki. • Ocena učinka Ker je ta predlog predstavljen v svežnju skupaj s predlogom revizije Direktive 98/71/ES, je Komisija izvedla skupno oceno učinka za ta predlog in za vzporedni predlog prenovitve Direktive 98/71/ES. Ta ocena učinka je bila 27. oktobra predložena odboru za regulativni nadzor, ki je 26. novembra 2021 izdal pozitivno mnenje. V končni oceni učinka so upoštevane pripombe iz navedenega mnenja. V oceni učinka je Komisija obravnavala dve glavni težavi: 1. motnje v trgovini znotraj EU in ovire za konkurenco v nekaterih državah članicah v zvezi z nadomestnimi deli za popravila; 2. odvračanje podjetij, zlasti MSP, in posameznih oblikovalcev od tega, da bi na ravni EU ali nacionalni ravni zaprosili za varstvo registriranih modelov – zaradi visokih stroškov, bremen in zamud pri pridobivanju varstva ter omejene predvidljivosti v zvezi z njim. Medtem ko je treba vprašanje nadomestnih delov (prvi problem) in vprašanje različnih (postopkovnih) določb kot del druge težave obravnavati v vzporedni reviziji Direktive, je treba delno zastarele postopke za registracijo modelov Skupnosti in neoptimalne pristojbine za registrirane modele Skupnosti obravnavati pri reviziji Uredbe (ES) št. 6/2002. Za rešitev težave zapletenih postopkov za registracijo registriranih modelov Skupnosti in uresničitev cilja večje dostopnosti in učinkovitosti varstva je bila upoštevana naslednja edina (enostavna) možnost: možnost 2: poenostavitev in racionalizacija postopkov v zvezi z registriranimi modeli Skupnosti (tudi z uskladitvijo z reformo blagovnih znamk EU). Ta možnost vključuje zlasti posodobitev zahtev za predstavitev modelov, črtanje zahteve po „enotnosti razreda“ za združene prijave modelov in uskladitev postopkov v zvezi z registriranimi modeli Skupnosti s postopki, povezanimi z blagovnimi znamkami EU. Naslednja možnost s podmožnostma je bila obravnavana za rešitev težave neoptimalnih pristojbin za registrirane modele Skupnosti in uresničitev cilja zagotovitve cenovno ugodnejšega varstva registriranih modelov Skupnosti: možnost 3: nižja pristojbina za registracijo registriranega modela Skupnosti in enostavnejše združene prijave. Ta možnost zahteva odpravo zahteve po „enotnosti razreda“ za združene prijave in prilagoditev zneskov plačljivih pristojbin. Za zagotovitev enake obravnave prijaviteljev z manjšim in večjim številom prijav vključuje prilagoditev zneskov plačljivih pristojbin tudi uvedbo pavšalne pristojbine za dodatni model in s tem odpravo skupinskih popustov, ki se dodeljujejo na različnih ravneh in so odvisni od števila modelov v združeni prijavi. Za izravnavo teh ugodnosti v fazi prijave je zgornji ukrep povezan z zvišanjem pristojbin za poznejše podaljšanje. Ta model omogoča lažji dostop do varstva registriranih modelov Skupnosti, zlasti za MSP (cenejša pridobitev pravice in prvo podaljšanje), hkrati pa zagotavlja, da v registru ostanejo samo tisti registrirani modeli Skupnosti, ki se uporabljajo na trgu, pri čemer se pristojbine za drugo, tretje in četrto podaljšanje postopoma zvišujejo. Pri obeh podmožnostih 3.1 in 3.2 bi se osnovna pristojbina za pridobitev enega registriranega modela Skupnosti znižala s 350 EUR na 250 EUR. Za vsak dodatni model, ki je del združene prijave, bi pristojbina znašala 125 EUR pri podmožnosti 3.1 in 100 EUR pri podmožnosti 3.2. Pristojbine za podaljšanje v skladu s podmožnostjo 3.1 so naslednje: – prvo podaljšanje – 70 EUR; – drugo podaljšanje – 140 EUR;

– tretje podaljšanje – 280 EUR; – četrto podaljšanje – 560 EUR. Pri tej podmožnosti je vsota pristojbin za prvi dve podaljšanji enaka vsoti po sedanji stopnji pristojbin, tj. skupaj 210 EUR. Nasprotno pa bi bile pri podmožnosti 3.2 vse pristojbine za podaljšanje višje kot po sedanjem sistemu. Prilagoditev pristojbin bi bila v vsakem primeru povezana s poenostavitvijo strukture pristojbin z ukinitvijo pristojbine za objavo in prištetjem te pristojbine pristojbini za registracijo. Zaradi uskladitve pravil za registrirane modele Skupnosti s pravili za blagovno znamko EU bi bila ukinjena pristojbina za prenos registriranega modela Skupnosti. Od znižanja pristojbine bi imeli koristi predvsem uporabniki sistema registriranih modelov Skupnosti. Podjetja bi dobila več za svoj denar in za storitve urada EUIPO ne bi plačevala več, kot je nujno potrebno. To bi MSP in zlasti posameznim oblikovalcem omogočilo, da omejijo svoje stroške in konkurirajo večjim podjetjem pod ugodnejšimi pogoji. To bi koristilo potrošnikom in navsezadnje celotni družbi. Da bi varstvo registriranih modelov Skupnosti postalo dostopnejše in cenovno ugodnejše za podjetja ter sledilo tehnološkemu napredku, možnost 2 o poenostavitvi in racionalizaciji postopkov skupaj s podmožnostjo 3.1 o pristojbinah (ki v primerjavi s podmožnostjo 3.2 ne pomeni pretiranega in nesorazmernega zvišanja pristojbin za podaljšanje) obeta pozitivne učinke in jasne koristi za podjetja, zlasti za MSP, in posamezne oblikovalce. •Ustreznost in poenostavitev ureditve Ta predlog in vzporedni predlog prenovitve Direktive 98/71/ES sta bila vključena v Prilogo II k delovnemu programu Komisije za leto 2022 – zato sta del programa ustreznosti in uspešnosti predpisov (REFIT). Cilj tega predloga je prilagoditi sistem varstva registriranih modelov Skupnosti v EU digitalni dobi ter ga narediti dostopnejšega in učinkovitejšega za prijavitelje. Kar zadeva digitalizacijo, bi predlagana posodobitev zahtev za predstavitev modelov prijaviteljem omogočila, da svoje modele reproducirajo jasno in natančno z uporabo splošno dostopne tehnologije. To bi zlasti olajšalo prijavo novih digitalnih vrst modelov. Podroben pregled zahtev za predstavitev (ki bo sledil v okviru zahtevane nove sekundarne zakonodaje, ki jo je treba sprejeti) bi bil zelo koristen tako za podjetja, ki vlagajo prijave, kot tudi za urad EUIPO, saj bi znatno zmanjšal možnost pomanjkljivosti in povečal pravno varnost. Kar zadeva poenostavitev, bi predlagana odprava zahteve po „enotnosti razreda“ podjetjem omogočila, da vložijo (več) združenih prijav modelov z združitvijo več modelov v eni prijavi, ne da bi bili omejeni na izdelke iste vrste. Poleg tega bi se s predlagano prilagoditvijo in poenostavitvijo sheme pristojbin za registrirane modele Skupnosti zmanjšala upravna bremena (zlasti z odpravo pristojbine za objavo in uvedbo pavšalne pristojbine za vsak dodatni model, za registracijo katerega je prijava vložena v okviru združene prijave) ter olajšala registracija za prijavitelje registriranih modelov Skupnosti in povečala njena preglednost. Ustrezni prihranki stroškov so določeni in povzeti v preglednici 8.1 ocene učinka. • Temeljne pravice Pobuda bi izboljšala možnosti oblikovalcev za varstvo njihovih pravic, kar bi pozitivno vplivalo na temeljne pravice, kot sta lastninska pravica in pravica do učinkovitega pravnega sredstva. Da bi bil sistem varstva modelov v EU bolj uravnotežen, naj bi zagotovila tudi obsežnejši seznam omejitev pravic do modelov, pri čemer bi se upoštevali vidiki pravičnosti in konkurence. 4. PRORAČUNSKE POSLEDICE Ta predlog ne bi vplival na proračun Evropske unije, zato mu ni priložena ocena finančnih posledic, predvidena v členu 35 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije in razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. 5.DRUGI ELEMENTI •Načrti za izvedbo ter ureditev spremljanja, ocenjevanja in poročanja Komisija bo uporabila letna poročila in statistične podatke urada EUIPO za spremljanje zlasti razvoja prijav modelov na uradu EUIPO, uporabe varstva modelov s strani MSP (na podlagi prihodnjega statističnega razčlenjevanja) ter sprememb (i) števila združenih prijav, (ii) števila modelov s podaljšanim varstvom in (iii) števila podaljšanj.

Pri dejavnostih spremljanja bi se upoštevala potrebno obdobje izvajanja (vključno s sprejetjem potrebne nove sekundarne zakonodaje na podlagi delegiranih in izvedbenih pooblastil, ki bodo podeljena Komisiji) in zadosten čas, da se udeleženci na trgu prilagodijo novim razmeram. Za ocenjevanje sprememb bi se upošteval sklop ustreznih kazalnikov iz oddelka 9 ocene učinka. Takšna ocena bi se izvedla pet let po popolni uvedbi vseh zahtevanih sprememb, vključno s sekundarno zakonodajo za dopolnitev in izvajanje določb Uredbe (ES) št. 6/2002. •Natančnejša pojasnitev posameznih določb predloga — Posodobitev terminologije in določb o upravljanju urada EUIPO Zaradi doslednosti in po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe je uporaba izraza „Skupnost“ zastarela. Zato je terminologija, uporabljena v Uredbi (ES) št. 6/2002, usklajena z Lizbonsko pogodbo in Uredbo (EU) 2017/1001 o blagovni znamki EU. Odslej se bo za registrirane modele Skupnosti uporabljal izraz registrirani modeli EU. — Določbe o upravljanju urada EUIPO (naslov XI) Ker so bile glavne določbe o upravljanju urada EUIPO spremenjene z Uredbo (EU) 2017/1001, so ustrezno prilagojene tudi dopolnilne določbe iz Uredbe (ES) št. 6/2002. — Opredelitev modela in izdelka (člen 3) Opredelitve pojmov so posodobljene, pojasnjene in razširjene, da (i) bi bil predlog uredbe glede na tehnološki napredek primeren za prihodnost ter (ii) bi se zagotovili večja pravna varnost in preglednost glede predmeta, upravičenega do varstva modelov. Zlasti v odziv na pojav novih tehnoloških modelov, ki niso vključeni v fizičnih izdelkih, se predlaga posodobitev in razširitev pojma izdelek, da bi bolje zajeli in razlikovali grafično prikazane izdelke, izdelke v fizični obliki ali izdelke, razvidne iz prostorske razporeditve predmetov za oblikovanje notranjega okolja. — Predmet varstva (člen 18a) Za večjo pravno varnost v zvezi z „zahtevo po vidnosti“ se predlaga, da se doda posebna določba, po kateri se varstvo modelov podeli le tistim značilnostim videza, ki so vidno prikazane v prijavi registracije. — Obseg podeljenih pravic, ki izhajajo iz registriranega modela (člen 19) Da bi se imetnikom pravic do modela omogočilo učinkovitejše spoprijemanje z izzivi, ki jih prinaša večja uporaba tehnologij 3D tiskanja, se predlaga ustrezna prilagoditev obsega pravic do modela. Poleg tega se po reformi blagovne znamke EU zdi pomembno, da se za učinkovit boj proti vse pogostejšim ponarejevalskim dejavnostim pravnemu okviru za registrirane modele Skupnosti doda ustrezna določba, ki imetnikom pravic omogoča, da preprečijo tranzit ponarejenih izdelkov čez ozemlje EU ali izvajanje kakršnih koli carinskih postopkov brez sprostitve v prosti promet na njihovem ozemlju. — Omejitev podeljenih pravic (člen 20) Za zagotovitev boljšega ravnovesja pravnih interesov in ob upoštevanju sodne prakse Sodišča Evropske unije se predlaga dopolnitev seznama dovoljenih uporab z „referenčno uporabo“ ter „kritiko in parodijo“. — Klavzula o popravilih (člen 20a) V skladu z vključitvijo klavzule o popravilih v Direktivo se predlaga, da se prehodna klavzula o popravilih, ki jo trenutno vsebuje člen 110 Uredbe (ES) št. 6/2002, spremeni v stalno določbo. Zaradi skladnosti s klavzulo o popravilih, vključeno v Direktivo, in ob upoštevanju sodne prakse Sodišča Evropske unije se predlaga, da se področje uporabe klavzule o popravilih izrecno omeji na sestavne dele, katerih videz je odvisen od videza zadevnega kompleksnega izdelka.

Poleg tega bi bilo treba izrecno navesti, da se klavzula o popravilih lahko uporabi kot obramba pred zahtevki za ugotavljanje kršitev le, če so potrošniki ustrezno obveščeni o poreklu izdelka, ki se bo uporabil za popravilo kompleksnega izdelka. — Obvestilo o modelu (člen 26a) Imetnikom registriranih modelov EU je na voljo obvestilo o modelu, ki jim omogoča, da javnost obvestijo, da je bil model registriran. — Načelo kumulacije (člen 96(2)) Načelo kumulacije varstva modelov in avtorskih pravic se ohrani, pri čemer se upošteva dejstvo, da je od sprejetja prvotne zakonodaje prišlo do napredka na področju harmonizacije avtorskih pravic. — Zahteve za predstavitev modela (člena 36 in 36a) Namen predlagane spremembe člena 36(1)(c) Uredbe (ES) št. 6/2002 je zagotoviti, da predstavitev modela omogoča jasno razlikovanje in objavo vseh podrobnosti predmeta, za katerega se zahteva varstvo, ne glede na uporabljeno sredstvo predstavitve. Zaradi zanemarljivega števila predloženih primerkov se nadalje predlaga, da se odpravi možnost predložitve primerka namesto predstavitve modela. Cilj predlaganega novega člena 36a je pooblastiti Komisijo, da določi podrobnosti, ki jih mora vsebovati prijava za registrirani model EU, vključno s posodobitvijo standardov za predstavitev modela, da bodo primerni za digitalno dobo (glej tudi zgoraj pod podnaslovom Ustreznost in poenostavitev ureditve). — Združene prijave (člen 37) Predlaga se odprava tako imenovane zahteve po „enotnosti razreda“, tako da lahko prijavitelji v eni združeni prijavi združijo več modelov, ne da bi bili pri tem omejeni na izdelke iz istega razreda po locarnski klasifikaciji, in imajo možnost uveljavljanja skupinskega popusta. — Uskladitev s postopki, povezanimi z blagovnimi znamkami EU Predlaganih je več sprememb za učinkovitejše postopke, povezane z registriranimi modeli Skupnosti, ob zagotavljanju skladnosti s sistemom blagovnih znamk EU. Takšne spremembe vključujejo (i) odpravo možnosti vložitve prijave registriranega modela Skupnosti prek enega od osrednjih uradov za industrijsko lastnino držav članic ali Urada Beneluksa za intelektualno lastnino, (ii) uvedbo možnosti vložitve zahteve za nadaljevanje postopka ali preklic odločbe urada EUIPO in (iii) razširitev pravil o poklicnem zastopanju na celoten Evropski gospodarski prostor. — Plačljive pristojbine (Priloga I) Zaradi bistvenega pomena zneskov pristojbin za registrirane modele Skupnosti za splošno delovanje sistema varstva modelov v EU in dopolnjevanje nacionalnih sistemov varstva modelov ter zaradi skladnosti z Uredbo (EU) 2017/1001 o blagovni znamki EU se predlaga, da se zneski pristojbin za registrirane modele Skupnosti in pravila o plačilu, ki so trenutno določena v Uredbi Komisije (ES) št. 2246/2002 (uredba o pristojbinah), vključijo v Uredbo (ES) št. 6/2002. Uredba o pristojbinah bo zato zastarala in predlaga se njena razveljavitev. V primerjavi z višino pristojbin za registrirane modele Skupnosti, ki so trenutno določene v uredbi o pristojbinah, se nadalje predlaga znižanje višine pristojbine za prijavo, kar bo skupaj z odpravo zahteve po „enotnosti razreda“ za združene prijave omogočilo cenovno ugodnejši dostop do varstva registriranega modela EU, zlasti za MSP in posamezne oblikovalce, ki običajno vložijo manj prijav modelov kot večja podjetja. Poleg tega se predlaga poenostavitev seznama pristojbin za registrirane modele Skupnosti (na primer z združitvijo pristojbine za registracijo in pristojbine za objavo v enotno pristojbino za prijavo), da bi dodatno povečali dostopnost, preglednost in prijaznost sistema do uporabnika za podjetja in oblikovalce, ki vlagajo prijave za varstvo registriranih modelov EU. — Uskladitev s členoma 290 in 291 PDEU Uredba Komisiji podeljuje pooblastila za sprejetje nekaterih pravil. Ta pravila so trenutno določena v (i) Uredbi Komisije (ES) št. 2245/2002 z dne 21. oktobra 2002 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 6/2002 o modelih Skupnosti in (ii) Uredbi Komisije (ES) št. 2246/2002 z dne 16. decembra 2002 o pristojbinah, ki jih je treba plačati Uradu za usklajevanje na notranjem trgu. Ker pooblastila, ki so bila Komisiji podeljena na podlagi Uredbe, še niso bila usklajena s členoma 290 in 291 PDEU, je to treba storiti. Zato je namen predloga vključiti več novih posebnih pooblastil za Komisijo za sprejemanje delegiranih in izvedbenih aktov. 2022/0391 (COD)

Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 6/2002 o modelih Skupnosti in razveljavitvi Uredbe Komisije (ES) št. 2246/2002 (Besedilo velja za EGP) EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega odstavka člena 118 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, ob upoštevanju mnenja Odbora regij, v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1)Z Uredbo Sveta (ES) št. 6/2002 je bil vzpostavljen sistem varstva modelov, specifičen za Evropsko unijo, ki je zagotavljal varstvo modelov na ravni Unije vzporedno z varstvom modelov, ki je na voljo na nacionalni ravni v državah članicah v skladu z ustreznimi nacionalnimi zakoni o varstvu modelov, usklajenimi z Direktivo 98/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta. (2)Komisija je v skladu s svojo agendo za boljše pravno urejanje in svojo zavezanostjo rednemu pregledovanju politik Unije izvedla obsežno ocenjevanje sistemov varstva modelov v Uniji, ki je vključevalo celovito ekonomsko in pravno oceno, podprto z vrsto študij. (3)Svet je v svojih sklepih z dne 11. novembra 2020 o politiki intelektualne lastnine in reviziji sistema industrijskih modelov v Uniji pozval Komisijo, naj predloži predloge za revizijo Uredbe (ES) št. 6/2002 in Direktive 98/71/ES. Ta revizija bi morala biti namenjena posodobitvi sistemov varstva industrijskih modelov v Uniji in povečanju privlačnosti varstva modelov za posamezne oblikovalce in podjetja, zlasti mala in srednja (MSP). (4)Od vzpostavitve sistema modelov Skupnosti so izkušnje pokazale, da so posamezni oblikovalci in podjetja iz Unije in tretjih držav sprejeli sistem, ki je postal uspešno in učinkovito dopolnilo ali alternativa varstvu modelov na nacionalni ravni držav članic. (5)Vendar so nacionalni sistemi varstva modelov še naprej potrebni za tiste posamezne oblikovalce in podjetja, ki za svoje modele ne želijo varstva na ravni Unije ali ne morejo pridobiti varstva, ki bi veljalo za vso Unijo, na ravni nacionalnega varstva pa se ne srečujejo z nobenimi ovirami. Vsaki osebi, ki želi varstvo modela, bi morala biti prepuščena odločitev, ali želi varstvo modela samo na nacionalni ravni v eni ali več državah članicah ali samo varstvo modela EU ali oboje. (6)Čeprav je Komisija v oceni zakonodaje Unije o varstvu modelov potrdila, da še vedno večinoma ustreza namenu, je v svojem sporočilu z naslovom „Čim boljše izkoriščanje inovacijskega potenciala EU – akcijski načrt za pravice intelektualne lastnine v podporo okrevanju in odpornosti EU“ z dne 25. novembra 2020 napovedala, da bo po uspešni reformi zakonodaje EU o blagovnih znamkah med drugim revidirala zakonodajo Unije o varstvu modelov, da bi izboljšala dostopnost in cenovno ugodnost varstva modelov v Uniji. (7)Skupaj z izboljšavami in spremembami sistema modelov EU bi bilo treba dodatno uskladiti tudi nacionalne zakone in prakse na področju modelov ter jih ustrezno prilagoditi sistemu modelov EU, da bi ustvarili čim bolj enake pogoje za registracijo in varstvo modelov po vsej Uniji. To bi bilo treba dopolniti z nadaljnjimi prizadevanji Urada Evropske unije za intelektualno lastnino (EUIPO, v nadaljnjem besedilu: Urad), osrednjih uradov za industrijsko lastnino držav članic in Urada Beneluksa za intelektualno lastnino za spodbujanje zbliževanja praks in orodij na področju modelov v okviru sodelovanja iz člena 152 Uredbe (EU) 2017/1001 Evropskega parlamenta in Sveta. (8)Zaradi uskladitve z Lizbonsko pogodbo je treba posodobiti terminologijo iz Uredbe (ES) št. 6/2002. To pomeni, da je treba izraz „model Skupnosti“ nadomestiti z izrazom „model Evropske unije“ (oziroma „model EU“). Poleg tega je treba terminologijo uskladiti s terminologijo iz Uredbe (EU) 2017/1001. To vključuje zlasti zamenjavo imena „Urad za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli)“ z imenom „Urad Evropske unije za intelektualno lastnino“.

(9)Od vzpostavitve sistema modelov Skupnosti je razvoj informacijske tehnologije povzročil pojav novih modelov, ki niso vključeni v fizične izdelke. To zahteva razširitev opredelitve izdelkov, ki so upravičeni do varstva modelov, da bodo jasno zajeti tisti, ki so grafično prikazani, so v fizični obliki ali razvidni iz prostorske razporeditve predmetov, namenjenih zlasti oblikovanju notranjega okolja. V tem okviru bi bilo treba tudi priznati, da lahko premik, prehod ali animacija značilnosti prispeva k videzu modelov, zlasti modelov, ki niso uporabljeni v izdelkih v fizični obliki. (10)Za zagotovitev pravne varnosti je primerno pojasniti, da se imetniku pravic, v celoti ali deloma, zagotavlja varstvo tistih modelskih značilnosti izdelka, ki so v prijavi registracije modela EU vidno prikazane in dostopne javnosti z objavo ali vpogledom v ustrezen spis. Medtem ko sicer ni potrebno, da so modelske značilnosti določenega izdelka vidne v katerem koli določenem trenutku ali v katerem koli določenem primeru uporabe, da bi se zanje uporabilo varstvo modela, bi morala za varstvo modelov sestavnih delov kompleksnega izdelka, ki morajo ostati vidni med običajno uporabo zadevnega izdelka, veljati izjema. (11)Uporaba tehnologij 3D tiskanja na različnih področjih industrije narašča, kar imetnikom pravic do modelov prinaša izzive pri učinkovitem preprečevanju nezakonitega kopiranja njihovih zaščitenih modelov. Zato je primerno določiti, da ustvarjanje, prenašanje, kopiranje in dajanje na voljo katerega koli medija ali programske opreme, s katerim se posname model za namen reprodukcije izdelka, ki krši model, pomeni uporabo modela, za katerega je potrebno dovoljenje imetnika pravice. (12)Za zagotovitev varstva modela in učinkovitejši boj proti ponarejanju ter v skladu z mednarodnimi obveznostmi Unije v okviru Svetovne trgovinske organizacije (STO), zlasti s členom V Splošnega sporazuma o carinah in trgovini, ki zagotavlja prosti tranzit, v zvezi z generičnimi zdravili pa z Deklaracijo o sporazumu TRIPS in javnem zdravju, bi moral imetnik registriranega modela EU imeti pravico, da tretjim osebam prepreči, da bi pri trgovanju v Unijo vnesle izdelke, ne da bi bili ti izdelki tam sproščeni v prosti promet, če taki izdelki prihajajo iz tretjih držav in brez dovoljenja vključujejo model, ki je enak ali v bistvenem enak registriranemu modelu EU, ali če se pri takih izdelkih uporablja model, ki je enak ali v bistvenem enak registriranemu modelu EU. (13)Zato bi moralo biti imetnikom registriranih modelov EU dovoljeno, da preprečijo vnos izdelkov, ki so predmet kršitve, in izvajanje kakršnih koli carinskih postopkov zanje, tudi kadar takšni izdelki niso namenjeni dajanju na trg Unije. Carinski organi bi morali pri izvajanju carinskega nadzora uporabljati pooblastila in postopke iz Uredbe (EU) št. 608/2013 Evropskega parlamenta in Sveta, tudi na zahtevo imetnikov pravic. Carinski organi bi morali zlasti izvajati ustrezen nadzor na podlagi meril analize tveganja. (14)Potrebo po zagotavljanju učinkovitega uveljavljanja pravic do modela je treba uskladiti s potrebo po odpravi ovir za prosto trgovino z zakonitimi izdelki. Zato bi moral imetnik registriranega modela EU zadevno pravico izgubiti, kadar deklarant ali imetnik izdelkov v postopku pred sodiščem za modele Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: sodišče za modele EU), pristojnim za sprejetje meritorne odločitve o morebitni kršitvi modela EU, lahko dokaže, da imetnik registriranega modela EU nima pravice prepovedati dajanja izdelkov na trg v končni namembni državi. (15)Za izključne pravice, podeljene z registriranim modelom EU, bi morale veljati ustrezne omejitve. Poleg zasebne in nekomercialne uporabe ter dejanj, ki se izvajajo v poskusne namene, bi morala dovoljena uporaba vključevati reproduciranje za namene citiranja ali poučevanja, referenčno uporabo v okviru primerjalnega oglaševanja ter uporabo za namene komentarja, kritike ali parodije, če so ta dejanja v skladu s poštenimi trgovinskimi praksami in neupravičeno ne posegajo v običajno uporabo modela. Uporaba registriranega modela EU s strani tretjih oseb za namene umetniškega izražanja bi se morala šteti za pravično, če je v skladu z dobrimi poslovnimi običaji v industrijskih ali trgovinskih zadevah. Poleg tega bi se morala pravila o modelu EU uporabljati tako, da bi se zagotovilo dosledno spoštovanje temeljnih pravic in svoboščin, zlasti svobode izražanja. (16)Direktiva (EU) [xxx] usklajuje zakone držav članic v zvezi z uporabo zaščitenih modelov z namenom omogočanja popravila kompleksnega izdelka, tako da se mu povrne prvotni videz, kadar se model uporablja v izdelku, ki je sestavni del kompleksnega izdelka, od katerega videza je odvisen zaščiteni model, ali je vanj vključen. V skladu s tem bi bilo treba sedanjo prehodno klavzulo o popravilih iz Uredbe (ES) št. 6/2002 spremeniti v stalno določbo. Ker je predvideni učinek zadevne določbe, da pravice do registriranih in neregistriranih modelov Skupnosti postanejo neizvršljive, kadar se model sestavnega dela kompleksnega izdelka uporabi za popravilo kompleksnega izdelka, da se mu povrne prvotni videz, bi bilo treba klavzulo o popravilih uvrstiti med razpoložljive možnosti obrambe pred kršitvijo pravic iz modela EU v skladu z Uredbo (ES) št. 6/2002. Poleg tega je treba zaradi skladnosti s klavzulo o popravilih, vključeno v Direktivo (EU) [XXX], in zaradi zagotovitve, da je obseg varstva modelov omejen samo zato, da se imetnikom pravic do modelov prepreči, da bi dejansko dobili monopole nad izdelki, izrecno omejiti uporabo klavzule o popravilih iz Uredbe (ES) št. 6/2002 na sestavne dele kompleksnega izdelka, od katerega videza je odvisen zaščiteni model. Poleg tega bi moralo biti za zagotovitev, da potrošniki niso zavedeni, temveč se lahko informirano odločajo med konkurenčnimi izdelki, ki se lahko uporabijo za popravilo, v zakonu izrecno določeno, da se na klavzulo o popravilih ne more sklicevati proizvajalec ali prodajalec sestavnega dela, ki potrošnikov ni ustrezno obvestil o poreklu izdelka, ki se bo uporabil za popravilo kompleksnega izdelka. (17)Da bi zlasti MSP in posamezni oblikovalci laže tržili izdelke, zaščitene z modeli, ter da bi se povečala ozaveščenost o sistemih registracije modelov, ki obstajajo na ravni Unije in na nacionalni ravni, bi moralo biti imetnikom pravic do modelov in drugim z njihovim soglasjem na voljo splošno sprejeto obvestilo, sestavljeno iz simbola (D), ki bi ga lahko uporabljali. (18)Zaradi neznatnega števila prijav modelov EU, vloženih pri osrednjih uradih za industrijsko lastnino držav članic in Uradu Beneluksa za intelektualno lastnino, ter zaradi uskladitve sistema za prijave modelov EU s sistemom iz Uredbe (EU) 2017/1001 bi moralo biti odslej mogoče vložiti prijavo modela EU samo pri Uradu. (19)Tehnološki napredek in izkušnje, pridobljene pri uporabi sedanjega sistema registracije modelov EU, kažejo, da je treba izboljšati nekatere vidike postopka. Zato bi bilo treba sprejeti nekatere ukrepe za posodobitev, poenostavitev in pospešitev postopkov, kjer je to ustrezno, ter za izboljšanje pravne varnosti in predvidljivosti, kjer je to potrebno. (20)V ta namen je ključnega pomena zagotoviti ustrezna sredstva, ki bodo omogočala jasno in natančno predstavitev vseh modelov, ki jo bo mogoče prilagajati tehničnemu napredku pri vizualizaciji modelov in potrebam industrije Unije. Za zagotovitev, da se za prijave modelov v eni ali več državah članicah in za prijave za registrirane modele EU lahko uporablja enaka grafična predstavitev, bi bilo treba od Urada, osrednjih uradov za industrijsko lastnino držav članic in Urada Beneluksa za intelektualno lastnino zahtevati, naj medsebojno sodelujejo pri oblikovanju skupnih standardov za formalne zahteve, ki jih mora izpolnjevati predstavitev. (21)Za večjo učinkovitost je primerno tudi olajšati vložitev združenih prijav za registrirane modele EU, tako da se prijaviteljem omogoči združitev modelov v eni prijavi, ne da bi za to veljal pogoj, da vsi izdelki, v katere naj bi bili modeli vključeni ali v katerih naj bi se uporabljali, spadajo v isti razred po locarnski klasifikaciji. Vendar bi bilo treba določiti najvišjo mejo, da bi se preprečile morebitne zlorabe združenih prijav. (22)Zaradi učinkovitosti in racionalizacije postopkov bi morala biti sredstva obveščanja in sporočanja samo elektronska. (23)Da bi bil dostop do varstva registriranih modelov EU cenovno ugodnejši in preglednejši, zlasti za mala in srednja podjetja ter posamezne oblikovalce, ki v primerjavi z večjimi podjetji običajno prijavijo manj modelov, je primerno prilagoditi strukturo in znesek pristojbin za prijavo registriranih modelov EU. (24)Zaradi bistvenega pomena zneskov pristojbin, ki se plačujejo Uradu za delovanje sistema varstva modelov EU in njegovo dopolnjevanje z nacionalnimi sistemi varstva ter za uskladitev zakonodajnega pristopa z Uredbo (EU) 2017/1001 je primerno določiti takšne zneske pristojbin neposredno v Uredbi (ES) št. 6/2002 v obliki priloge. Zneski pristojbin bi morali biti določeni na ravni, ki zagotavlja, da prihodek, ki ga prinašajo, načeloma zadošča za uravnotežen proračun Urada, in da sistem modelov EU in nacionalni sistemi modelov soobstajajo in se dopolnjujejo ob upoštevanju velikosti trga, ki ga pokriva model EU, in potreb MSP. (25)Uredba (ES) št. 6/2002 Komisiji podeljuje pooblastila za sprejetje pravil o izvajanju navedene uredbe. Zaradi začetka veljavnosti Pogodbe je treba pooblastila, ki so bila Komisiji podeljena na podlagi Uredbe (ES) št. 6/2002, uskladiti s členoma 290 in 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU). (26)Da bi lahko Urad na podlagi preglednih, temeljitih, poštenih in pravičnih postopkov učinkovito, uspešno in hitro preizkusil ter registriral prijave modelov EU, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 290 PDEU v zvezi z določitvijo podrobnosti o postopku za spremembo prijave. (27)Da bi se model EU na podlagi preglednih, temeljitih, poštenih in pravičnih postopkov lahko uspešno in učinkovito razglasil za ničnega, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 290 PDEU v zvezi z določitvijo postopka za razglasitev ničnosti registriranega modela EU. (28)Da bi lahko odbori za pritožbe na podlagi preglednega, temeljitega, poštenega in pravičnega postopka uspešno, učinkovito in celovito pregledali odločbe Urada, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme delegirane akte v zvezi z določitvijo podrobnosti pritožbenih postopkov, kadar postopki v zvezi z modeli EU zahtevajo odstopanja od določb delegiranih aktov, sprejetih v skladu s členom 73 Uredbe (EU) 2017/1001.

(29)Za zagotovitev nemotenega, uspešnega in učinkovitega delovanja sistema modelov EU bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 290 PDEU v zvezi z določitvijo zahtev glede podrobnosti o ustnem postopku ter podrobne ureditve za pridobivanje dokazov, podrobne ureditve za uradno obveščanje, komunikacijskih sredstev in obrazcev, ki jih uporabljajo stranke v postopku, pravil, ki urejajo izračun in trajanje rokov, postopkov za preklic odločbe ali izbris vpisa v registru modelov EU, podrobne ureditve za nadaljevanje postopka ter podrobnosti o zastopanju pred Uradom. (30)Za zagotovitev učinkovite in uspešne organizacije odborov za pritožbe bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 290 PDEU v zvezi z določitvijo podrobnosti o organizaciji odborov za pritožbe, kadar postopki v zvezi z modeli EU zahtevajo odstopanje od delegiranih aktov, sprejetih v skladu s členom 168 Uredbe (EU) 2017/1001. (31)Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se lahko sistematično udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. (32)Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja Uredbe (ES) št. 6/2002 bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila, v zvezi z določitvijo podrobnosti o prijavah, zahtevah, potrdilih, zahtevkih, pravilnikih, uradnih obvestilih in drugih dokumentih, povezanih z ustreznimi postopkovnimi zahtevami, določenimi z Uredbo (ES) št. 6/2002, ter kar zadeva najvišje stopnje stroškov, ki so potrebni za postopek in so dejansko nastali, podrobnosti o objavah v Biltenu modelov Evropske unije in Uradnem listu Urada, podrobne ureditve za izmenjavo informacij med Uradom in nacionalnimi organi, podrobne ureditve glede prevodov dokaznih listin v pisnem postopku ter natančnih vrst odločb, ki jih sprejme en sam član oddelkov za ničnost. Takšna pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta. (33)Zaradi napredne uskladitve avtorskega prava v Uniji je primerno prilagoditi načelo kumulacije varstva v skladu z Uredbo (ES) št. 6/2002 in avtorskim pravom tako, da se dovoli, da so modeli, zaščiteni s pravicami do modelov EU, zaščiteni kot avtorska dela, če so izpolnjene zahteve avtorskega prava Unije. (34)Uredbo (ES) št. 6/2002 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti, Uredbo (ES) št. 2246/2002 pa bi bilo treba razveljaviti. (35)Ker ciljev te uredbe države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi avtonomnosti sistema modelov EU, ki je neodvisen od nacionalnih sistemov, lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. (36)V skladu s členom 42(1) Uredbe (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta je bilo opravljeno posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, ki je mnenje podal ... – SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: Člen 1 Uredba (ES) št. 6/2002 se spremeni: (1)naslov se nadomesti z naslednjim: „Uredba Sveta (ES) št. 6/2002 z dne 12. decembra 2001 o modelih Evropske unije“; (2)v členu 1 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim: „1. Model, ki izpolnjuje pogoje iz te uredbe, je v nadaljnjem besedilu ,model Evropske unije‘ (v nadaljnjem besedilu: model EU).“; (3)v vseh členih se besedilo „model Skupnosti“ nadomesti z besedilom „model EU“, pri čemer se izvedejo vse potrebne slovnične spremembe; (4)v celotni Uredbi se izrazi „sodišče za modele Skupnosti“, „sodišče za model Skupnosti“ in „sodišče Skupnosti za modele“ nadomestijo z izrazom „sodišče za modele EU“, pri čemer se izvedejo vse potrebne slovnične spremembe; (5)v členu 1(3), členu 7(1), členu 11(1), členu 22(1), členu 27(1), členu 96(1), členu 98(1), členu 98(5), členu 106a(1), členu 106a(2), členu 106d(1), členu 106d(2) in členu 110a(1) se izraz „Skupnost“ nadomesti z izrazom „Unija“, pri čemer se izvedejo vse potrebne slovnične spremembe; (6)člen 2 se nadomesti z naslednjim: „Člen 2

Urad Evropske unije za intelektualno lastnino Urad Evropske unije za intelektualno lastnino (v nadaljnjem besedilu: Urad), ustanovljen z Uredbo (EU) 2017/1001 Evropskega parlamenta in Sveta*, izvaja naloge, ki so mu zaupane s to uredbo. * Uredba (EU) 2017/1001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2017 o blagovni znamki Evropske unije (UL L 154, 16.6.2017, str. 1).“; (7)vstavi se naslednji člen: „Člen 2a Poslovna in procesna sposobnost Za namene izvajanja te uredbe se gospodarske družbe ali podjetja in drugi pravni subjekti štejejo kot pravne osebe, če so po zakonu, ki ureja njihovo delovanje, sposobni v lastnem imenu imeti pravice in obveznosti vseh vrst, sklepati pogodbe ali izvajati druga pravna dejanja ter sposobni biti stranka v postopku.“; (8)člen 3 se nadomesti z naslednjim: „Člen 3 Opredelitev pojmov V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: (1),model‘ pomeni videz celotnega izdelka ali njegovega dela, ki izhaja iz značilnosti zlasti linij, obrisov, barv, oblike, teksture, materialov samega izdelka in/ali njegove dekoracije, vključno s premikom, prehodom ali katero koli drugo vrsto animacije teh značilnosti; (2),izdelek‘ pomeni vsak industrijski ali obrtni predmet razen računalniških programov, ne glede na to, ali gre za izdelek v fizični ali digitalni obliki, ki zajema: (a)embalažo, komplete artiklov, opremo, prostorsko razporeditev predmetov, namenjenih zlasti oblikovanju notranjega okolja, in dele, namenjene sestavljanju v kompleksen izdelek; (b)grafična dela ali simbole, logotipe, reliefne vzorce, tipografske znake in grafične uporabniške vmesnike; (3),kompleksni izdelek‘ pomeni izdelek, sestavljen iz več sestavnih delov, ki jih je mogoče zamenjati, tako da se izdelek lahko razstavi in ponovno sestavi.“; (9)v členu 4 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim: „1. Model je zaščiten z modelom EU, če je nov in ima individualno naravo.“; (10)v členu 7(2) se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim:

„2. Razkritje se ne upošteva za namen uporabe členov 5 in 6, če je razkriti model, ki je enak modelu, za katerega se zahteva varstvo po registriranem modelu EU, ali ki se po celotnem vtisu ne razlikuje od njega, dostopen javnosti:“; (11)člen 12 se nadomesti z naslednjim: „Člen 12 Začetek in trajanje varstva registriranega modela EU 1. Varstvo modela, ki izpolnjuje zahteve iz oddelka 1, z registriranim modelom EU začne veljati z registracijo pri Uradu. 2. Registrirani model EU se registrira za obdobje petih let, izračunano od datuma vložitve prijave registracije. Imetnik pravice lahko trajanje varstva podaljša za eno ali več petletnih obdobij do največ 25 let od datuma vložitve prijave registracije.“; (12)člen 13 se črta; (13)člena 15 in 16 se nadomestita z naslednjim: „Člen 15 Zahtevki v zvezi z upravičenostjo do modela EU 1. Če neregistrirani model EU razkrije ali zahteva oseba, ki po členu 14 do tega ni upravičena, ali če je taka oseba za ta model vložila prijavo ali je bil registriran v njenem imenu, lahko oseba, ki je do tega upravičena v skladu z zadevno določbo, pri pristojnem sodišču ali organu zadevne države članice brez poseganja v katero koli drugo pravno sredstvo, ki ji je na voljo, zahteva, naj se jo prizna kot zakonitega imetnika modela EU. 2. Če je oseba skupno upravičena do modela EU, lahko ta oseba v skladu z odstavkom 1 zahteva, naj se jo prizna kot skupnega imetnika. 3. Sodni postopki iz odstavkov 1 in 2 zastarajo tri leta po datumu objave registriranega modela EU oziroma datumu razkritja neregistriranega modela EU. Ta določba se ne uporablja, če oseba, ki ni upravičena do modela EU, ni ravnala v dobri veri v času, ko je vložila prijavo za tak model, ga razkrila ali pridobila. 4. Oseba, ki je upravičena do modela EU po členu 14, lahko v skladu z odstavkom 1 tega člena pri Uradu vloži zahtevo za spremembo lastništva skupaj s končno odločbo pristojnega sodišča ali organa zadevne države članice. 5. V primeru registriranega modela EU se v register modelov EU iz člena 72 (v nadaljnjem besedilu: register) vpiše naslednje: (a)navedba, da je bil pri pristojnem sodišču ali organu zadevne države članice začet postopek iz odstavka 1; (b)datum in podrobnosti pravnomočne odločbe pristojnega sodišča ali organa zadevne države članice ali kakršnega koli drugega zaključka postopka; (c)vsaka sprememba lastništva registriranega modela EU, ki izhaja iz končne odločbe pristojnega sodišča ali organa zadevne države članice. Člen 16 Učinki sodbe o upravičenosti do registriranega modela EU

1. Če pride do popolne spremembe lastništva registriranega modela EU kot posledice sodnega postopka po členu 15(1), licence in druge pravice prenehajo ob vpisu novega imetnika registriranega modela EU v register. 2. Če je pred začetkom sodnega postopka po členu 15(1) imetnik registriranega modela EU ali pridobitelj licence za registrirani model EU uporabljal model znotraj Unije oziroma se je na to resno in dejansko pripravljal, lahko nadaljuje s takšno uporabo pod pogojem, da v treh mesecih od datuma vpisa novega imetnika v register zahteva neizključno licenco od novega imetnika, čigar ime je vpisano v register. Licenca se podeljuje za razumno obdobje in pod razumnimi pogoji. 3. Odstavek 2 se ne uporablja, če imetnik registriranega modela EU ali pridobitelj licence ni ravnal v dobri veri v času, ko je začel uporabljati model ali se je na to pripravljal.“; (14)v členu 18 se doda naslednji stavek: „Ta pravica vključuje pravico do vpisa spremembe imena oblikovalca ali skupine v register.“; (15)za naslovom oddelka 4 se vstavi naslednji člen 18a: „Člen 18a Predmet varstva Varstvo se dodeli za tiste značilnosti videza registriranega modela EU, ki so vidno prikazane v prijavi registracije.“; (16)členi 19 do 21 se nadomestijo z naslednjim: „Člen 19 Pravice iz modela EU 1. Registrirani model EU imetniku podeljuje izključno pravico do njegove uporabe in do tega, da prepreči njegovo uporabo vsaki tretji osebi, ki nima njegovega soglasja. 2. Na podlagi odstavka 1 je lahko prepovedano zlasti naslednje: (a)izdelava, ponujanje, dajanje na trg ali uporaba izdelka, v katerega je model vključen ali v katerem se uporablja; (b)uvoz ali izvoz izdelka iz točke (a); (c)skladiščenje izdelka iz točke (a) za namene iz točk (a) in (b); (d)ustvarjanje, prenašanje, kopiranje in souporaba ali distribuiranje drugim katerega koli medija ali programske opreme, s katerim se posname model, da se omogoči izdelava izdelka iz točke (a). 3. Z odstopanjem od člena 10(1) ima imetnik registriranega modela EU pravico, da vsem tretjim osebam prepreči, da bi pri trgovanju iz tretjih držav v Unijo vnesle izdelke, ki niso sproščeni v prosti promet v Uniji, če je model enako vključen v te izdelke ali se v njih uporablja ali če modela v bistvenih vidikih ni mogoče razlikovati od takih izdelkov in za to ni bilo izdano dovoljenje. Pravica iz prvega pododstavka preneha, če deklarant ali imetnik izdelkov med postopkom ugotavljanja morebitne kršitve modela EU, začetem v skladu z Uredbo (EU) št. 608/2013 Evropskega parlamenta in Sveta*, predloži dokaze, da imetnik registriranega modela EU nima pravice prepovedati dajanja izdelkov na trg v končni namembni državi.

4. Imetnik neregistriranega modela EU ima pravico preprečiti dejanja iz odstavkov 1 in 2 le, če je sporna uporaba posledica kopiranja zadevnega modela. Za zgoraj navedeno sporno uporabo se ne šteje, da je posledica kopiranja neregistriranega modela EU, če je rezultat neodvisnega ustvarjanja oblikovalca, za katerega se lahko upravičeno domneva, da ne pozna modela, ki ga je javnosti dal na voljo imetnik. 5. Odstavek 4 se uporablja tudi za registrirani model EU, za katerega je objava odložena, dokler ustrezni vpisi v register in spis niso dostopni javnosti v skladu s členom 50(4). Člen 20 Omejitev pravic iz modela EU 1. Pravice iz modela EU se ne izvršujejo glede: (a)dejanj, ki se izvedejo zasebno in v nekomercialne namene; (b)dejanj, ki se izvedejo v poskusne namene; (c)dejanj reproduciranja za namen citiranja ali poučevanja; (d)dejanj, ki se izvedejo z namenom identifikacije izdelka ali sklicevanja na izdelek, kot so dejanja imetnika pravic do modela; (e)dejanj, ki se izvedejo z namenom komentarja, kritike ali parodije; (f)opreme ladij in zrakoplovov registriranih v tretji državi, ki začasno vstopijo na ozemlje Unije; (g)uvoza nadomestnih delov in pripomočkov z namenom popravila ladij in zrakoplovov iz točke (f) v Unijo; (h)izvajanja popravil ladji ali zrakoplovov iz točke (f). 2. Odstavek 1, točke (c), (d) in (e), se uporablja le, če so dejanja združljiva s poštenimi trgovinskimi praksami in ne posegajo neupravičeno v normalno uporabo modela, v primeru iz točke (c) pa, če je navedeno poreklo izdelka, v katerega je model vključen ali v katerem se uporablja. Člen 20a Klavzula o popravilih 1. Varstvo se ne podeli za model EU, ki je sestavni del kompleksnega izdelka, od katerega videza je odvisen model sestavnega dela in ki se uporablja v smislu člena 19(1) izključno za popravilo zadevnega kompleksnega izdelka, da se mu povrne prvotni videz. 2. Proizvajalec ali prodajalec sestavnega dela kompleksnega izdelka se ne more sklicevati na odstavek 1, če ni z jasno in vidno navedbo na izdelku ali v drugi ustrezni obliki ustrezno obvestil potrošnikov o poreklu izdelka, ki se bo uporabil za popravilo kompleksnega izdelka, da bi se ti lahko informirano odločali med konkurenčnimi izdelki, ki se lahko uporabijo za popravilo. Člen 21

Izčrpanje pravic Pravice iz modela EU se ne razširijo na dejanja v zvezi z izdelkom, v katerega je vključen ali v katerem se uporablja model, ki spada v obseg varstva modela EU, če je izdelek na trg v Evropskem gospodarskem prostoru (EGP) dal imetnik modela EU ali druga oseba z njegovim soglasjem.“; * Uredba (EU) št. 608/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. junija 2013 o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine s strani carinskih organov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1383/2003 (UL L 181, 29.6.2013, str. 15); (17)v členu 24 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim: „2. Model EU se lahko razglasi za ničnega tudi po njegovem poteku ali odpovedi, če prijavitelj izkaže pravni interes za pridobitev odločitve o vsebini.“; (18)člen 25 se nadomesti z naslednjim: „Člen 25 Razlogi za ničnost 1. Model EU se lahko razglasi za ničnega le v naslednjih primerih: (a)če model ne ustreza opredelitvi iz člena 3, točka (1); (b)če ne izpolnjuje zahtev členov 4 do 9; (c)če imetnik pravice na podlagi odločbe pristojnega sodišča ali organa ni upravičen do modela EU po členu 14; (d)če je model Skupnosti v koliziji s predhodnim modelom, ki je dostopen javnosti in je od datuma, ki je pred datumom vložitve prijave oziroma datumom prednostne pravice do modela EU, če se zahteva prednostna pravica, zaščiten: (i) z registriranim modelom EU ali prijavo takega modela, pod pogojem, da bo ta registriran; (ii) z registrirano pravico do modela države članice ali prijavo take pravice, pod pogojem, da bo ta registrirana, ali (iii) s pravico do modela, registrirano v skladu z Ženevskim aktom Haaškega sporazuma o mednarodni registraciji modelov iz leta 1999 (v nadaljnjem besedilu: Ženevski akt), ki velja v Uniji, ali s prijavo take pravice, pod pogojem, da bo ta registrirana; (e)če se v poznejšem modelu uporabi razlikovalni znak, pravo Unije ali pravo države članice, ki ureja ta znak, pa daje imetniku pravice do znaka pravico, da prepove tako uporabo; (f)če model predstavlja nedovoljeno uporabo dela, zaščitenega z avtorskim pravom države članice; (g)če model pomeni nepravilno uporabo kateregakoli predmeta, navedenega v členu 6ter Pariške konvencije za varstvo industrijske lastnine (v nadaljnjem besedilu: Pariška konvencija), oziroma znamenj, emblemov in grbov, ki se razlikujejo od tistih iz navedenega člena in za katere obstaja poseben javni interes v državi članici.

2. Razloge za ničnost iz odstavka 1, točki (a) in (b), lahko uveljavljajo naslednji subjekti: (a)katera koli fizična ali pravna oseba; (b)katera koli skupina ali organ, ustanovljen z namenom zastopanja interesov proizvajalcev, izdelovalcev, ponudnikov storitev, trgovcev ali potrošnikov, če ima ta skupina ali organ pravno sposobnost biti stranka v postopku v skladu z zanj veljavnim pravom. 3. Razlog za ničnost iz odstavka 1, točka (c), lahko uveljavlja le oseba, upravičena do modela EU po členu 14. 4. Razloge za ničnost iz odstavka 1, točke (d), (e) in (f), lahko uveljavljajo le naslednji subjekti: (a)prijavitelj ali imetnik prejšnje pravice; (b)osebe, ki so po zakonodaji Unije ali pravu zadevne države članice upravičene uveljavljati zadevne pravice; (c)pridobitelj licence, ki ga je pooblastil imetnik blagovne znamke ali imetnik pravice do modela. 5. Razlog za ničnost iz odstavka (1), točka (g), lahko uveljavlja le oseba ali subjekt, ki ga nepravilna uporaba zadeva. 6. Države članice lahko z odstopanjem od odstavkov 4 in 5 določijo, da lahko razloge iz odstavka 1, točki (d) in (g), uveljavlja tudi ustrezen organ zadevne države članice na lastno pobudo. 7. Modela EU se ne sme razglasiti za ničnega, če je prijavitelj ali imetnik ene od pravic iz odstavka 1, točke (d) do (g), izrecno privolil v registracijo modela EU pred vložitvijo zahteve za razglasitev ničnosti ali nasprotne tožbe. 8. Če je prijavitelj ali imetnik ene od pravic iz odstavka 1, točke (d) do (g), vložil zahtevo za razglasitev ničnosti modela EU ali vložil nasprotno tožbo v postopku za ugotavljanje kršitev, ne more vložiti nove zahteve za razglasitev ničnosti ali vložiti nove nasprotne tožbe na podlagi katere druge od teh pravic iz navedenih točk, ki bi jo lahko uveljavljal v podporo svoji prvi zahtevi ali nasprotni tožbi.“; (19)v členu 26 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim: „1. Šteje se, da model EU, ki je razglašen za ničnega, od začetka ni imel učinkov, opredeljenih v tej uredbi.“; (20)za členom 26 se vstavi naslednji naslov: „Oddelek 6 Obvestilo o registraciji“ (21)za naslovom oddelka 6 se vstavi naslednji člen 26a: „Člen 26a Znak za registrirani model

Imetnik registriranega modela EU lahko obvesti javnost, da je model registriran, tako da na izdelku, v katerega je model vključen ali v katerem se uporablja, prikaže črko D v krogu. Takemu obvestilu o modelu je lahko priložena registracijska številka modela ali hiperpovezava na vpis modela v register.“; (22)člen 28 se nadomesti z naslednjim: „Člen 28 Prenos registriranega modela EU 1. Prenos registriranega modela EU se opravi v pisni obliki, podpišejo pa ga pogodbene stranke, razen če je posledica sodbe. Prenos registriranega modela EU, ki ne izpolnjuje zahtev iz prvega pododstavka, je neveljaven. 2. Na zahtevo ene od strank se prenos registriranega modela EU vpiše v register in objavi. 3. Zahteva za registracijo prenosa v registru vsebuje informacije, ki opredeljujejo registrirani model EU, novega imetnika in po potrebi zastopnika novega imetnika. Vsebuje tudi dokumente, ki ustrezno dokazujejo prenos v skladu z odstavkom 1. 4. Če pogoji za registracijo prenosa, kot so določeni v odstavku 1 ali v izvedbenih aktih iz člena 28a, niso izpolnjeni, Urad prijavitelja uradno obvesti o pomanjkljivostih. Če pomanjkljivosti niso odpravljene v roku, ki ga določi Urad, ta zavrne zahtevo za registracijo prenosa. 5. Za dva ali več registriranih modelov EU se lahko predloži ena sama zahteva za registracijo prenosa, če sta za vse te registrirane modele EU registrirani imetnik in pravni naslednik ista. 6. Dokler se prenos ne vpiše v register, se pravni naslednik ne sme sklicevati na pravice, ki izhajajo iz registracije registriranega modela EU. 7. Če je treba upoštevati časovne roke Urada, lahko pravni naslednik poda ustrezne izjave Uradu, potem ko Urad prejme zahtevo za registracijo prenosa. 8. Vsi dokumenti, ki zahtevajo obvestilo imetnika registriranega modela EU v skladu s členom 66, se naslovijo na osebo, ki je v registru registrirana kot imetnik.“; (23)vstavi se naslednji člen 28a: „Člen 28a Podelitev izvedbenih pooblastil v zvezi s prenosom Komisija sprejme izvedbene akte, ki določajo: (a)podrobnosti, ki jih mora vsebovati zahteva za registracijo prenosa iz člena 28(3); (b)vrsto dokumentov, potrebnih za prenos iz člena 28(3), ob upoštevanju dogovorov, ki sta jih sprejela registrirani imetnik in pravni naslednik. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 109(2).“;

(24)členi 31 do 34 se nadomestijo z naslednjim: „Člen 31 Postopek v primeru insolventnosti 1. Model EU je lahko vključen le v postopek v primeru insolventnosti, ki se začne v državi članici, na ozemlju katere je središče dolžnikovih glavnih interesov. 2. Za zavarovalnice, kot so opredeljene v členu 13, točka (1), Direktive 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta*, in kreditne institucije, kot so opredeljene v členu 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta**, je središče glavnih interesov iz odstavka 1 država članica, v kateri je zavarovalnica ali institucija pridobila dovoljenje. 3. V primeru skupnega lastništva modela EU se odstavek 1 uporablja za delež skupnega imetnika. 4. Če je model EU vključen v postopek v primeru insolventnosti, se na zahtevo pristojnega nacionalnega organa to vpiše v register in objavi. Člen 32 Podelitev licence 1. Model EU se lahko licencira za celotno Unijo ali njen del. Licenca je lahko izključna ali neizključna. 2. Imetnik lahko uveljavlja pravice iz modela EU proti pridobitelju licence, ki ravna v nasprotju s katero koli določbo v licenčni pogodbi v zvezi s: (a)trajanjem licence; (b)obliko, v kateri se lahko uporablja model; (c)obsegom izdelkov, za katere je podeljena licenca; (d)kakovostjo izdelkov, ki jih je pridobitelj licence proizvedel na podlagi licence. 3. Če v licenčni pogodbi ni navedeno drugače, lahko pridobitelj licence začne postopek za ugotavljanje kršitev modela EU le, če se njegov imetnik s tem strinja. Vendar pa lahko imetnik izključne licence začne tak postopek, če imetnik modela EU po formalnem obvestilu sam ne začne postopka za ugotavljanje kršitev v ustreznem obdobju. 4. Pridobitelj licence ima zaradi pridobitve nadomestila za škodo, ki jo je utrpel, pravico poseči v postopek za ugotavljanje kršitev, ki ga sproži imetnik modela EU. Člen 32a Postopek vpisa licenc in drugih pravic v register 1. Člen 28(2) in (3), pravila, sprejeta na podlagi člena 28a, ter člen 28(6) se smiselno uporabljajo za registracijo stvarne pravice ali prenosa stvarne pravice iz člena 29, izvršbo iz člena 30, udeležbo v postopku v primeru insolventnosti iz člena 31 ter za registracijo licence ali prenosa licence iz člena 32. Vendar se zahteva v zvezi z dokaznimi listinami iz člena 28(3) ne uporablja, kadar zahtevo vloži imetnik modela EU.

2. Prijava registracije pravic iz odstavka 1 se, kadar je to ustrezno, ne šteje za vloženo, dokler ni plačana zahtevana pristojbina. 3. Prijava registracije licence lahko vsebuje zahtevo za vpis licence v register v eni ali več naslednjih kategorijah: (a)izključna licenca; (b)podlicenca, če licenco podeli pridobitelj licence, katerega licenca je vpisana v register; (c)licenca, omejena na določen obseg izdelkov; (d)licenca, omejena na del Unije; (e)začasna licenca. V primeru zahteve za vpis licence kot licence iz prvega pododstavka, točka (c), (d) ali (e), se v prijavi registracije navede določen obseg izdelkov, del Unije ali obdobje, za katere se podeli licenca. 4. Če pogoji za registracijo licenc in drugih pravic iz te uredbe niso izpolnjeni, Urad obvesti prijavitelja o tej pomanjkljivosti. Če ta pomanjkljivost ni odpravljena v roku, ki ga določi Urad, ta prijavo registracije zavrne. Člen 33 Učinki za tretje osebe 1. Pravna dejanja iz členov 28, 29 in 32 v zvezi z modelom EU imajo učinke za tretje osebe v vseh državah članicah šele po vpisu v register. Kljub vsemu pa ima tako dejanje pred vpisom učinek za tretje osebe, ki so pridobile pravice na registriranem modelu EU po dnevu takega dejanja, so pa za dejanje vedele na dan pridobitve pravic. 2. Odstavek 1 se ne uporablja za osebo, ki pridobi registrirani model EU ali pravico, ki zadeva registriran model EU, s prenosom celotnega podjetja ali s katerim koli drugim univerzalnim nasledstvom. 3. Učinki pravnih dejanj iz člena 30 za tretje osebe ureja pravo države članice, določene v skladu s členom 27. 4. Učinki stečaja za tretje osebe ali podobnega postopka ureja pravo države članice, v kateri je tak postopek prvič začet v smislu nacionalnega prava ali konvencij, ki se uporabljajo na tem področju. Člen 33a Postopek za izbris ali spremembo registracij licenc in drugih pravic 1. Registracija, izvedena po členu 32a(1), se izbriše ali spremeni na zahtevo ene od zadevnih strank. 2. V zahtevi se navedejo registracijska številka registriranega modela EU ali, v primeru združene registracije, številke posameznih modelov in podrobnosti o pravici, za katero se zahteva izbris ali sprememba registracije. 3. Zahtevi se priložijo dokazila o tem, da registrirana pravica ne obstaja več ali da imetnik licence ali druge pravice soglaša z izbrisom ali spremembo registracije.

4. Če zahteve za izbris ali spremembo registracije niso izpolnjene, Urad o pomanjkljivostih obvesti vložnika zahteve. Če pomanjkljivosti niso odpravljene v roku, ki ga določi Urad, ta zavrne zahtevo za izbris ali spremembo registracije. Člen 34 Prijava za registrirani model EU kot predmet premoženja Členi 27 do 33a se uporabljajo za prijave za registrirane modele EU. Če je za učinkovanje enega od navedenih določb potreben vpis v register, se ta formalnost izvede ob vpisu registriranega modela EU v register.“; * Direktiva 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) (UL L 335, 17.12.2009, str. 1). ** Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1). (25)člen 35 se nadomesti z naslednjim: „Člen 35 Vložitev prijave 1. Prijava za registrirani model EU se vloži na Uradu. 2. Urad prijavitelju nemudoma izda potrdilo o prejemu, ki vsebuje vsaj številko spisa, predstavitev, opis ali drugačno identifikacijo modela, naravo in številko dokumentov ter datum njihovega prejema. V primeru združene prijave sta v potrdilu o prejemu, ki ga izda Urad, navedena prvi model in število modelov, za katere je bila vložena prijava.“; (26)člen 36 se spremeni: (a)odstavki 1 do 4 se nadomestijo z naslednjim: „1. Prijava za registrirani model EU vsebuje: (a)zahtevo za registracijo; (b)podatke o identiteti prijavitelja; (c)predstavitev modela, primerna za reprodukcijo, ki omogoča jasno razlikovanje vseh podrobnosti predmeta, za katerega se zahteva varstvo, in objavo. 2. V prijavi se poleg tega navedejo tudi izdelki, v katere naj bi bil model vključen ali v katerih naj bi se uporabljal. 3. Poleg tega lahko prijava vsebuje:

(a)opis z razlago predstavitve; (b)zahtevo za odlog objave registracije v skladu s členom 50; (c)podatke o identiteti zastopnika, če ga je prijavitelj imenoval; (d)klasifikacijo izdelkov, v katere naj bi bil model vključen ali v katerih naj bi se uporabljal, glede na razred in podrazred Locarnskega aranžmaja o ustanovitvi mednarodne klasifikacije za industrijske vzorce in modele (v nadaljnjem besedilu: locarnska klasifikacija), kakor je bil spremenjen in velja na datum vložitve prijave modela; (e)navedbo oblikovalca ali skupine oblikovalcev ali izjavo v odgovornosti prijavitelja, da se je oblikovalec ali skupina oblikovalcev odpovedala pravici do navedbe. 4. Prijava je pogojena s plačilom pristojbine za prijavo. Če je vložena zahteva za odlog iz odstavka 3, točka (b), se plača dodatna pristojbina za odlog objave.“; (b)odstavek 5 se nadomesti z naslednjim: „5. Poleg zahtev iz odstavkov 1 do 4 mora prijava za registrirani model EU izpolnjevati tudi formalne zahteve iz te uredbe in izvedbenih aktov, sprejetih v skladu z njo. Če se navedene zahteve nanašajo na predstavitev modela in način predstavitve iz odstavka 1, točka (c), izvršni direktor določi način številčenja različnih pogledov v primeru predstavitve s statičnimi pogledi, formate in velikost elektronske datoteke ter vse druge ustrezne tehnične specifikacije. Če navedene zahteve določajo identifikacijo predmeta, za katerega se ne zahteva varstvo, z določenimi vrstami vizualnih omejitev obsega ali vložitev določenih posebnih vrst pogledov, lahko izvršni direktor določi dodatne vrste vizualnih omejitev obsega in posebne vrste pogledov.“; (27)vstavi se naslednji člen 36a: „Člen 36a Podelitev izvedbenih pooblastil v zvezi s prijavo Komisija sprejme izvedbene akte, ki določajo podrobnosti, ki jih mora vsebovati prijava za registrirani model EU. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 109(2).“; (28)člen 37 se spremeni: (a)odstavka 1 in 2 se nadomestita z naslednjim: „1. V eni združeni prijavi za registrirane modele EU je lahko združenih največ 50 modelov. Urad oštevilči vsak model iz združene prijave v skladu s sistemom, ki ga določi izvršni direktor. 2. Poleg pristojbin iz člena 36(4) se za združeno prijavo plača pristojbina za prijavo za vsak dodatni model, vključen v združeno prijavo, in če prijava vsebuje zahtevo za odlog objave, pristojbino za odlog objave za vsak model, vključen v združeno prijavo, za katerega se zahteva odlog.“; (b)odstavek 3 se nadomesti z naslednjim: „3. Združena prijava izpolnjuje pogoje predstavitve, navedene v izvedbenih aktih, sprejetih v skladu s členom 37a.“; (c) odstavek 4 se nadomesti z naslednjim: „4. Vsak od modelov iz združene prijave ali registracija na podlagi take prijave se lahko obravnava ločeno od drugih. Tak model se lahko ločeno od drugih uveljavlja, licencira, je predmet stvarne pravice, izvršbe ali postopka v primeru insolventnosti, se odpove, podaljša ali prenese, je predmet odloga objave ali se razglasi za ničnega.“;

(29)vstavi se naslednji člen 37a: „Člen 37a Podelitev izvedbenih pooblastil v zvezi z združenimi prijavami Komisija sprejme izvedbene akte, ki določajo podrobnosti, ki jih mora vsebovati združena prijava. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 109(2).“; (30)člena 38 in 39 se nadomestita z naslednjim: „Člen 38 Datum vložitve Datum vložitve prijave za registrirani model EU je datum, na katerega je prijavitelj na Uradu predložil dokumente, ki vsebujejo informacije iz člena 36(1), pod pogojem, da se v enem mesecu po predložitvi navedenih dokumentov plačajo pristojbine za prijavo iz členov 36(4) in 37(2). Člen 39 Enakovrednost prijave modela Unije in nacionalne prijave Prijava za registrirani model EU, za katero je bil določen datum vložitve, je v vseh državah članicah enakovredna redni nacionalni vložitvi in tudi, če je primerno, prednostni pravici, ki se zahteva za prijavo modela EU.“; (31)členi 40, 41 in 42 se nadomestijo z naslednjim: „Člen 40 Klasifikacija in navedbe izdelkov 1. Izdelki, v katere naj bi bil model EU vključen ali v katerih naj bi se uporabljal, so razvrščeni v skladu z locarnsko klasifikacijo, kot je bila spremenjena in velja na datum vložitve prijave modela. 2. Navedba izdelka jasno in natančno opredeljuje naravo izdelkov in omogoča uvrstitev vsakega izdelka v samo en razred in podrazred locarnske klasifikacije, po možnosti z uporabo usklajene podatkovne zbirke navedb izdelkov, ki jo je dal na voljo Urad. Navedba izdelka je skladna s predstavitvijo modela. 3. Izdelki se razdelijo na skupine glede na razrede locarnske klasifikacije, pri čemer je pred vsako skupino navedena številka razreda, v katerega sodi zadevna skupina izdelkov, in pri čemer so skupine prikazane po vrstnem redu razredov in podrazredov iz klasifikacije. 4. Če prijavitelj uporablja navedbe izdelkov, ki jih ni v podatkovni zbirki iz odstavka 2 ali ki niso v skladu s predstavitvijo modela, lahko Urad predlaga navedbe izdelkov iz zadevne podatkovne zbirke. Urad lahko nadaljuje s preverjanjem na podlagi predlaganih navedb izdelkov, če prijavitelj ne odgovori v roku, ki ga določi Urad. Člen 41 Prednostna pravica

1. Oseba, ki je pravilno vložila prijavo pravice do modela ali uporabnega modela v kateri koli državi podpisnici ali za katero koli državo podpisnico Pariške konvencije ali Sporazuma o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije, ali njeni pravni nasledniki za namen vložitve prijave za registrirani model EU za isti model ali uporabni model uživa prednostno pravico šest mesecev od datuma vložitve prve prijave. 2. Vsaka vložitev, ki po nacionalnem pravu države, v kateri je bila opravljena, ali po dvostranskih ali večstranskih sporazumih zadostuje za določitev datuma vložitve prijave, ne glede na izid prijave, se prizna kot prijava, ki zagotavlja prednostno pravico. 3. Poznejša prijava modela, ki je bil predmet predhodne prve prijave, ki se vloži v isti državi ali v zvezi z isto državo, se šteje kot prva prijava za določanje prednostne pravice, pod pogojem, da se na dan vložitve poznejše prijave predhodna prijava umakne, opusti ali zavrne, ne da bi postala dostopna javnosti in ne da bi na njeni podlagi nastale kakršne koli pravice, in da ni bila podlaga za zahtevo po priznanju prednostne pravice. Predhodna prijava po tem ne sme biti več podlaga za zahtevo po priznanju prednostne pravice. 4. Če je bila prijava prvič vložena v državi, ki ni podpisnica Pariške konvencije ali Sporazuma o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije, se odstavki 1 do 3 uporabljajo le, če ta država v skladu z objavljenimi ugotovitvami na podlagi prve vložitve na Uradu in v skladu s pogoji, enakimi kot v tej uredbi, priznava prednostno pravico z enakovrednim učinkom. Izvršni direktor po potrebi od Komisije zahteva, naj preuči, ali je treba preveriti, ali država iz prvega stavka priznava takšno vzajemnost pri obravnavi. Če Komisija ugotovi, da se vzajemnost pri obravnavi priznava, o tem objavi sporočilo v Uradnem listu Evropske unije. 5. Prednostna pravica iz odstavka 4 se uporablja od datuma objave sporočila o priznavanju vzajemnosti pri obravnavi v Uradnem listu Evropske unije, razen če ni v sporočilu naveden zgodnejši datum začetka uporabe. Veljati preneha z datumom objave sporočila Komisije, da vzajemnost ni več priznana, v Uradnem listu Evropske unije, razen, če ni v sporočilu naveden zgodnejši datum, od katerega se uporablja. 6. Sporočili iz odstavkov 4 in 5 se objavita tudi v Uradnem listu Urada. Člen 42 Zahteva za priznanje prednostne pravice 1. Prijavitelj registriranega modela EU, ki želi uveljaviti prednostno pravico na podlagi predhodne prijave, vloži izjavo o prednostni pravici bodisi skupaj s prijavo ali v dveh mesecih od datuma vložitve. Takšna izjava o prednostni pravici vključuje datum in državo predhodne prijave. Številka spisa predhodne prijave in dokumentacija v podporo zahtevi za priznanje prednostne pravice se vložita v treh mesecih od datuma vložitve izjave o prednostni pravici. 2. Izvršni direktor lahko določi, da sme prijavitelj med dokumentacijo v podporo zahtevi za priznanje prednostne pravice predložiti manj dokazil kot v dokumentaciji, ki se zahteva v skladu z izvedbenimi akti, sprejetimi v skladu s členom 42a, če lahko Urad te informacije pridobi iz drugih virov.“; (32)vstavi se naslednji člen 42a: „Člen 42a Podelitev izvedbenih pooblastil v zvezi z zahtevo za priznanje prednostne pravice Komisija sprejme izvedbene akte, ki določajo dokumentacijo, ki jo je treba predložiti ob zahtevi za priznanje prednostne pravice na podlagi predhodne prijave v skladu s členom 42(1). Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 109(2).“; (33)člen 43 se nadomesti z naslednjim: „Člen 43 Učinek prednostne pravice Učinek prednostne pravice je, da se za datum prednostne pravice šteje datum vložitve prijave za registrirani model EU za namen členov 5, 6, 7 in 22, člena 25(1), točke (d), (e) in (f), ter člena 50(1).“; (34)člen 44 se nadomesti z naslednjim: „Člen 44

Razstavna prednostna pravica 1. Če je prijavitelj registriranega modela EU razkril izdelke, v katere je model vključen ali v katerih se uporablja, na uradni ali uradno priznani mednarodni razstavi po Konvenciji o mednarodnih razstavah iz leta 1928, ki je bila nazadnje revidirana 30. novembra 1972, lahko, če vloži prijavo v šestih mesecih od datuma prvega razkritja takih izdelkov, zahteva prednostno pravico od tega datuma. 2. Prijavitelj, ki želi zahtevati prednostno pravico v skladu z odstavkom 1, vloži izjavo o prednostni pravici bodisi skupaj s prijavo ali v dveh mesecih od datuma vložitve. Prijavitelj v treh mesecih od vložitve izjave o prednostni pravici predloži dokazila, da so bili izdelki, v katere je model vključen ali v katerih se uporablja, razkriti v smislu odstavka 1. 3. Razstavna prednostna pravica, priznana v državi članici ali tretji državi, ne podaljša trajanja prednostne pravice, določenega v členu 41.“; (35)vstavi se naslednji člen 44a: „Člen 44a Podelitev izvedbenih pooblastil Komisija sprejme izvedbene akte, ki določajo vrsto in podrobnosti v zvezi z dokazili, ki jih je treba predložiti ob zahtevi za priznanje razstavne prednostne pravice v skladu s členom 44(2). Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 109(2).“; (36)naslov naslova V se nadomesti z naslednjim: „NASLOV V POSTOPEK REGISTRACIJE TER PODALJŠANJE IN SPREMEMBA REGISTRACIJE“ (37)člen 45 se spremeni: (a)odstavek 1 se nadomesti z naslednjim: „1. Urad preveri, ali prijava za registrirani model EU izpolnjuje zahteve za določitev datuma vložitve prijave, določene v členu 38.“; (b)odstavka 2 in 3 se nadomestita z naslednjim: „2. Urad preveri: (a)ali prijava za registrirani model EU izpolnjuje pogoje in zahteve iz člena 36(5) in, v primeru združene prijave, člena 37(3); (b)kadar je to ustrezno, ali je bila dodatna pristojbina za odlog objave v skladu s členom 36(4) plačana v predpisanem roku; (c)kadar je to ustrezno, ali so bile dodatne pristojbine za združeno prijavo v skladu s členom 37(2) plačane v predpisanem roku. 3. Če prijava za registrirani model EU ne izpolnjuje zahtev iz odstavka 1, Urad prijavitelja pozove, naj v dveh mesecih od obvestila o tej zahtevi odpravi pomanjkljivosti ali plača pristojbine.

4. Če se prijavitelj ne odzove na poziv glede izpolnitve zahtev iz odstavka 1, se prijava ne obravnava kot prijava za registrirani model EU. Če se prijavitelj odzove na poziv glede izpolnitve navedenih zahtev, Urad kot datum vložitve prijave šteje datum, ko so odpravljene pomanjkljivosti ali je plačana pristojbina. 5. Če se prijavitelj ne odzove na poziv glede izpolnitve zahtev iz odstavka 2, točki (a) in (b), Urad prijavo zavrne. 6. Če se prijavitelj ne odzove na poziv glede izpolnitve zahtev iz odstavka 2, točka (c), se prijava ne obravnava kot prijava za registrirani model EU za dodatne modele, razen če je jasno, katere modele naj bi plačani znesek kril. Če ni drugih meril za ugotavljanje, kateri modeli naj bi bili kriti, Urad obravnava modele po zaporedju, v katerem so predstavljeni, v skladu s pravili, sprejetimi v skladu s členom 37a. Prijava se ne obravnava kot prijava za registrirani model EU za modele, za katere dodatne pristojbine za prijavo niso bile plačane ali niso bile plačane v celoti. 7. Če niso izpolnjene zahteve v zvezi z zahtevo po priznanju prednostne pravice, ima to za posledico izgubo prednostne pravice za prijavo.“; (38)člen 46 se črta; (39)člen 47 se nadomesti z naslednjim: „Člen 47 Razlogi za neregistracijo 1. Če Urad pri preverjanju v skladu s členom 45 opazi, da model, za katerega se zahteva varstvo, ne ustreza opredelitvi iz člena 3, točka (1), ali da je model v nasprotju z javnim redom ali sprejetimi moralnimi načeli, obvesti prijavitelja, da modela ni mogoče registrirati, pri čemer navede razlog za neregistracijo. 2. Urad v obvestilu iz odstavka 1 določi rok, v katerem lahko prijavitelj predloži pripombe, umakne prijavo ali nasprotna stališča ali predloži spremenjeno predstavitev modela, ki se od prvotno predložene predstavitve razlikuje le v nepomembnih podrobnostih. 3. Če prijavitelj ne odpravi razlogov za neregistracijo, Urad zavrne prijavo. Če se ti razlogi nanašajo samo na nekatere od modelov iz združene prijave, Urad zavrne prijavo samo v delu, ki se nanaša na zadevne modele.“; (40)vstavi se naslednji člen 47a: „Člen 47a Umik in sprememba 1. Prijavitelj lahko kadar koli umakne prijavo modela EU ali, v primeru združene prijave, umakne nekatere od modelov iz prijave. 2. Prijavitelj lahko kadar koli spremeni nepomembne podrobnosti predstavitve modela EU, za katerega je vložena prijava.“; (41)vstavi se naslednji člen 47b: „Člen 47b Prenos pooblastila v zvezi s spremembo prijave Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 109(2) za dopolnitev te uredbe z določitvijo podrobnosti postopka za spremembo prijave iz člena 47a(2).“;

(42)člen 48 se nadomesti z naslednjim: „Člen 48 Registracija 1. Če so izpolnjene zahteve za prijavo za registrirani model EU in če prijava ni bila zavrnjena v skladu s členom 47, Urad vpiše model iz prijave in podatke iz člena 72(2) v register. 2. Če prijava vsebuje zahtevo za odlog objave v skladu s členom 50, se v register vpišeta tudi ta zahteva in datum izteka obdobja odloga. 3. Registracija ima datum vložitve prijave iz člena 38. 4. Pristojbine, ki se plačajo v skladu s členoma 36(4) in 37(2), se ne povrnejo niti če se prijavljeni model ne registrira.“; (43)člen 49 se nadomesti z naslednjim: „Člen 49 Objava Ob registraciji Urad objavi registrirani model EU v Biltenu modelov EU iz člena 73(1), točka (a).“; (44)vstavi se naslednji člen 49a: „Člen 49a Podelitev izvedbenih pooblastil v zvezi z objavo Komisija sprejme izvedbene akte, ki določajo podrobnosti, ki jih mora vsebovati objava iz člena 49. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 109(2).“; (45)člen 50 se nadomesti z naslednjim: „Člen 50 Odlog objave 1. Prijavitelj registriranega modela EU lahko ob vložitvi prijave zahteva, da se objava registriranega modela EU odloži za obdobje 30 mesecev od datuma vložitve prijave, ali v primeru, da se zahteva prednostna pravica, od datuma prednostne pravice. 2. Če so izpolnjeni pogoji iz člena 48, se na zahtevo iz odstavka 1 registrirani model EU registrira, vendar nista niti predstavitev modela niti kateri koli spis v zvezi s prijavo po členu 74(2) dostopna javnosti.

3. Urad v Biltenu modelov EU objavi navedbo zahteve iz odstavka 1. Navedbo spremljajo podatki o imetniku pravice do registriranega modela, ime zastopnika, če obstaja, datum vložitve in registracije ter številka spisa prijave. Ne objavijo se niti predstavitev modela niti podatki o njegovem videzu. 4. Ob izteku obdobja odloga oziroma na zahtevo imetnika pravic že pred tem Urad omogoči dostop javnosti do vseh vpisov v register in spis v zvezi s prijavo ter objavi registrirani model EU v Biltenu modelov EU. 5. Imetnik pravice lahko prepreči objavo registriranega modela EU iz odstavka 4 tako, da v skladu s členom 51 najpozneje tri mesece pred iztekom obdobja odloga vloži zahtevo za odpoved modelu EU. Vse zahteve za vpis odpovedi v register, ki ne izpolnjujejo zahtev iz člena 51 in izvedbenih aktov, sprejetih v skladu s členom 51a, ali so predložene po roku iz prvega stavka, se zavrnejo. 6. V primeru registracije na podlagi združene prijave imetnik skupaj z zahtevo za zgodnejšo objavo iz odstavka 4 ali zahtevo za odpoved iz odstavka 5 jasno navede, kateri modeli iz prijave naj se objavijo prej ali odpovejo in za katere modele naj se nadaljuje odlog objave. 7. Če imetnik ne izpolni zahteve iz odstavka 6, Urad od njega zahteva, naj odpravi pomanjkljivost v določenem roku, ki se ne sme v nobenem primeru izteči po 30-mesečnem obdobju odloga. 8. Če pomanjkljivost iz odstavka 7 ni odpravljena v določenem roku, se šteje, da zahteva za predčasno objavo ni bila vložena, ali pa se zahteva za odpoved zavrne. 9. Začetek sodnega postopka na podlagi registriranega modela EU v obdobju odloga objave je pogojen s tem, da so bile informacije, ki jih vsebujeta register in spis v zvezi s prijavo, posredovane osebi, proti kateri je začet sodni postopek.“; (46)vstavi se naslednji člen 50a: „Člen 50a Objava po obdobju odloga Urad ob izteku obdobja odloga iz člena 50 oziroma v primeru zahteve za zgodnejšo objavo takoj, ko je to tehnično mogoče: (a)objavi registrirani model EU v Biltenu modelov EU z navedbami iz pravil, sprejetih v skladu s členom 49a, skupaj z navedbo, da je prijava vsebovala zahtevo za odlog objave v skladu s členom 50; (b)da na vpogled javnosti vse spise v zvezi z modelom; (c)da na vpogled javnosti vse vpise v register, vključno z morebitnimi vpisi, ki v skladu s členom 74(5) niso na vpogled.“; (47)vstavi se naslednji člen 50b: „Člen 50b Potrdila o registraciji Po objavi registriranega modela EU Urad izda potrdilo o registraciji. Proti plačilu pristojbine Urad zagotovi overjene ali neoverjene kopije potrdila, če se te kopije izdajo drugače kot v elektronski obliki.“; (48)vstavita se naslednja člena 50c in 50d: „Člen 50c

Podelitev izvedbenih pooblastil Komisija sprejme izvedbene akte, ki določajo podrobnosti, ki jih mora vsebovati potrdilo o registraciji iz člena 50b, in obliko takega potrdila. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 109(2). Člen 50d Podaljšanje 1. Registracija modela EU se podaljša na zahtevo imetnika pravice ali katere koli osebe, ki jo imetnik pravice izrecno pooblasti, pod pogojem, da so plačane pristojbine za podaljšanje. 2. Urad obvesti imetnika registriranega modela EU in vse osebe z registrirano pravico do modela EU o poteku registracije najmanj šest mesecev pred datumom takšnega poteka. Če se ti podatki ne zagotovijo, Urad ni odgovoren, hkrati pa to ne vpliva na potek registracije. 3. Zahteva za podaljšanje se predloži v šestih mesecih pred potekom registracije. Pristojbina za podaljšanje se plača v tem obdobju. Če se to ne zgodi, se zahteva lahko vloži in pristojbina plača v nadaljnjih šestih mesecih po izteku registracije, vendar je treba v tem podaljšanem roku plačati dodatno pristojbino za pozno plačilo pristojbine za podaljšanje ali pozno predložitev zahteve za podaljšanje. 4. Zahteva za podaljšanje iz odstavka 1 vključuje: (a)ime osebe, ki zahteva podaljšanje; (b)registracijsko številko modela EU, za katero se zahteva podaljšanje; (c)v primeru registracije na podlagi združene prijave, navedbo modelov, za katere se zahteva podaljšanje. Če so pristojbine za podaljšanje plačane, se za plačilo šteje, da pomeni zahtevo za podaljšanje, če so pri tem navedene vse potrebne informacije, na podlagi katerih je mogoče ugotoviti namen plačila. 5. Če so v primeru registracije na podlagi združene prijave plačane pristojbine nezadostne za kritje vseh modelov, za katere se zahteva podaljšanje, se registracija podaljša, če je jasno, katere modele naj bi plačani znesek kril. Če ni drugih meril za ugotavljanje, kateri modeli naj bi bili kriti, Urad obravnava modele po zaporedju, v katerem so predstavljeni v skladu s pravili, sprejetimi v skladu s členom 37a. 6. Podaljšanje začne veljati od dne, ki sledi datumu, na katerega se izteče obstoječa registracija. Podaljšanje se vpiše v register. 7. Če je zahteva za podaljšanje vložena v rokih iz odstavka 3, drugi pogoji za podaljšanje iz tega člena pa niso izpolnjeni, Urad obvesti prijavitelja o ugotovljenih pomanjkljivostih. 8. Če zahteva za podaljšanje ni vložena ali je vložena po izteku roka iz odstavka 3 ali če pristojbine niso plačane ali so plačane šele po izteku zadevnega roka ali če v tem roku niso odpravljene pomanjkljivosti iz odstavka 7, Urad odloči, da je registracija potekla in o tem ustrezno obvesti imetnika modela EU. Ko odločitev postane dokončna, Urad model izbriše iz registra. Izbris začne učinkovati dan po izteku obstoječe registracije. Če so pristojbine za podaljšanje plačane, registracija pa se ne podaljša, se te pristojbine povrnejo. 9. Za dva ali več modelov se lahko vloži ena sama zahteva za podaljšanje, če je imetnik ali zastopnik za vse modele, zajete v zahtevi, isti. Zahtevana pristojbina za podaljšanje se plača za vsak model, katerega registracija naj se podaljša.“; (49)vstavi se naslednji člen 50e: „Člen 50e Sprememba

1. Predstavitev registriranega modela EU se v registru v obdobju registracije ali njenega podaljšanja ne spreminja razen v nepomembnih podrobnostih. 2. Zahteva imetnika za spremembo vključuje predstavitev registriranega modela EU v spremenjeni različici. 3. Dokler se ne plača zahtevana pristojbina, se zahteva za spremembo ne šteje za vloženo. Če pristojbina ni plačana ali ni plačana v celoti, Urad o tem ustrezno obvesti imetnika. Za spremembo istega elementa pri dveh ali več registracijah se lahko vloži samo ena zahteva, če je imetnik isti za vse modele. Zahtevana pristojbina za spremembo se plača za vsako registracijo, ki naj se spremeni. Če zahteve za spremembo registracije, določene v tem členu in izvedbenih aktih, sprejetih v skladu s členom 50f, niso izpolnjene, Urad o tej pomanjkljivosti obvesti imetnika. Če pomanjkljivost ni odpravljena v roku, ki ga določi Urad, Urad zavrne zahtevo za spremembo. 4. Objava registracije spremembe vsebuje predstavitev spremenjenega modela EU.“; (50)vstavi se naslednji člen 50f: „Člen 50f Podelitev izvedbenih pooblastil v zvezi s spremembo Komisija sprejme izvedbene akte, ki določajo podrobnosti, ki jih mora vsebovati zahteva za spremembo iz člena 50e(2). Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 109(2).“; (51)vstavi se naslednji člen 50g: „Člen 50 g Sprememba imena ali naslova 1. Imetnik modela EU obvesti Urad o spremembi svojega imena ali naslova, ki ni posledica prenosa ali spremembe lastništva registriranega modela EU. 2. Za spremembo imena ali naslova v dveh ali več registracijah istega imetnika se lahko vloži ena sama zahteva. 3. Če pogoji za spremembo imena ali naslova, določeni v tem členu in izvedbenih aktih, sprejetih v skladu s členom 50h, niso izpolnjeni, Urad o tej pomanjkljivosti obvesti imetnika modela EU. Če pomanjkljivost ni odpravljena v roku, ki ga določi Urad, Urad zavrne zahtevo. 4. Odstavki 1, 2 in 3 se uporabljajo tudi za spremembo imena ali naslova registriranega zastopnika. 5. Urad podrobnosti iz člena 72(3), točki (a) in (b), zabeleži v registru. 6. Odstavki 1 do 4 se uporabljajo za prijave modelov EU. Spremembe se vnesejo v spise, ki jih hrani Urad v zvezi s prijavo modelov EU.“; (52)vstavi se naslednji člen 50h: „Člen 50h Podelitev izvedbenih pooblastil v zvezi s spremembo imena ali naslova

Komisija sprejme izvedbene akte, ki določajo podrobnosti, ki jih mora vsebovati zahteva za spremembo imena ali naslova v skladu s členom 50g(1). Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 109(2).“; (53)člen 51 se nadomesti z naslednjim: „Člen 51 Odpoved 1. Imetnik pravice pisno prijavi Uradu odpoved registriranemu modelu EU. Učinkovati začne, ko se vpiše v register. 2. Če pride do odpovedi modelu EU, ki je predmet odloga objave, se šteje, kot da od začetka ni imel učinkov, opredeljenih v tej uredbi. 3. Odpoved se registrira le s privoljenjem imetnika pravice, ki je vpisan v register. Če je registrirana licenca, se odpoved vpiše v register le, če imetnik registriranega modela EU dokaže, da je pridobitelja licence obvestil o svoji nameri o odpovedi. Vpis odpovedi se opravi tri mesece po datumu, na katerega imetnik Uradu dokaže, da je bil pridobitelj licence obveščen o nameri o odpovedi, ali pred iztekom tega roka, če imetnik dokaže, da pridobitelj licence soglaša z odpovedjo. 4. Če je bil v skladu s členom 15 v zvezi z upravičenostjo do registriranega modela EU začet postopek pred pristojnim sodiščem ali organom, Urad ne vpiše odpovedi v register brez privoljenja tožnika. 5. Če zahteve glede odpovedi, določene v tem členu in izvedbenih aktih, sprejetih v skladu s členom 51a, niso izpolnjene, Urad vložnika izjave obvesti o pomanjkljivostih. Če pomanjkljivosti niso odpravljene v roku, ki ga določi Urad, Urad ne vpiše odpovedi v register.“; (54)vstavi se naslednji člen 51a: „Člen 51a Podelitev izvedbenih pooblastil v zvezi z odpovedjo Komisija sprejme izvedbene akte, ki določajo: (a)podrobnosti, ki jih mora vsebovati izjava o odpovedi v skladu s členom 51(1); (b)vrsto dokumentacije, potrebne za pridobitev soglasja tretje osebe v skladu s členom 51(3) in tožnika v skladu s členom 51(4). Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 109(2).“; (55)člen 52 se spremeni: (a)odstavek 1 se nadomesti z naslednjim: „1. V skladu s členom 25(2) do (5) lahko vsaka fizična ali pravna oseba, pa tudi javni organ, ki je za to pooblaščen, pri Uradu vloži zahtevo za razglasitev ničnosti registriranega modela EU.“; (b)odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3. Zahteva za razglasitev ničnosti ni dopustna, če je Urad ali sodišče za modele EU iz člena 80 že vsebinsko odločilo o zahtevi, ki se nanaša na isti predmet in pravno podlago ter vključuje iste stranke, odločba Urada ali sodišča za modele EU o tej zahtevi pa je postala pravnomočna.“; (56)člen 53 se nadomesti z naslednjim: „Člen 53 Preučitev zahteve 1. Če Urad ugotovi, da je zahteva za razglasitev ničnosti dopustna, preuči, ali razlogi za ničnost iz člena 25 vplivajo na ohranjanje registriranega modela EU. 2. Med preučevanjem zahteve za razglasitev ničnosti Urad povabi stranke tolikokrat, kot je potrebno, da podajo svoje pripombe v roku, ki ga določi Urad, o navedbah drugih strank ali Urada. 3. Če imetnik registriranega modela EU tako zahteva, vlagatelj zahteve za razglasitev ničnosti, ki se sklicuje na prejšnjo blagovno znamko EU ali nacionalno blagovno znamko kot razlikovalni znak v smislu člena 25(1), točka (e), predloži dokazilo o resnični uporabi take znamke v skladu s členom 64(2) in (3) Uredbe (EU) 2017/1001 ter pravili, sprejetimi na podlagi člena 53a te uredbe. 4. Odločitev Urada o zahtevi za razglasitev ničnosti se vpiše v register, ko postane pravnomočna. 5. Urad lahko stranke pozove, naj sklenejo poravnavo.“; (57)vstavi se naslednji člen 53a: „Člen 53a Prenos pooblastil v zvezi z razglasitvijo ničnosti Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 109a za dopolnitev te uredbe z določitvijo podrobnosti postopka za razglasitev ničnosti modela EU iz členov 52 in 53, vključno z možnostjo prednostnega obravnavanja zahteve za razglasitev ničnosti, kadar imetnik registriranega modela EU ne izpodbija razlogov za ničnost ali zahtevanega ukrepa.“; (58)člen 55 se nadomesti z naslednjim: „Člen 55 Odločbe, zoper katere se lahko vloži pritožba 1. Zoper odločbe Urada iz člena 102, točke (a), (b), (c) in (e), se lahko vloži pritožba. 2. Členi 66 do 72 Uredbe (EU) 2017/1001 se uporabljajo za pritožbe, ki jih odbori za pritožbe obravnavajo na podlagi te uredbe, razen če ni v tej uredbi določeno drugače.“; (59)vstavi se naslednji člen 55a: „Člen 55a

Prenos pooblastil v zvezi s pritožbenim postopkom Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 109a za dopolnitev te uredbe, ki določajo podrobnosti pritožbenega postopka na podlagi te uredbe.“; (60)člena 56 in 61 se črtata; (61)člen 62 se nadomesti z naslednjim: „Člen 62 Odločbe in sporočila Urada 1. V odločbah Urada se navedejo razlogi, na katerih temeljijo. Temeljijo le na razlogih ali dokazih, na katere so imele zadevne stranke priložnost podati pripombe. Če ustni postopek poteka pred Uradom, se odločba lahko izreče ustno. Strankam se nato vročijo odločbe v pisni obliki. 2. V vseh odločbah, sporočilih ali obvestilih Urada se navedejo oddelek ali enota Urada ter ime ali imena odgovornega uradnika ali uradnikov. Na njih je podpis odgovornega uradnika ali uradnikov ali pa je namesto podpisa natisnjen ali odtisnjen žig Urada. Izvršni direktor lahko odredi uporabo drugačnega načina identifikacije oddelkov ali enot Urada in imen odgovornega uradnika ali uradnikov ali drugačne oblike identifikacije od žigov, če so odločbe, sporočila ali obvestila Urada posredovani s katerim koli drugim tehničnim komunikacijskim sredstvom. 3. Odločbam Urada, zoper katere je možna pritožba, se priloži pisno sporočilo, v katerem je navedeno, da se pritožba vloži pisno pri Uradu v dveh mesecih od datuma obvestila o zadevni odločbi. V sporočilu se navede tudi opozorilo strankam na določbe iz členov 66, 67, 68, 71 in 72 Uredbe (EU) 2017/1001, ki se v skladu s členom 55(2) te uredbe uporabljajo tudi za pritožbe na podlagi te uredbe. Stranke se ne morejo sklicevati na to, da jim Urad ni sporočil možnosti vložitve pritožbe.“; (62)v členu 63 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim: „1. V postopku Urad preveri dejstva po uradni dolžnosti. Vendar pa je Urad v postopku v zvezi z razglasitvijo ničnosti pri tem preverjanju omejen na dejstva, dokaze in argumente, ki so jih podale stranka, in zahtevani ukrep.“; (63)člen 64 se nadomesti z naslednjim: „Člen 64 Ustni postopek 1. Če Urad presodi, da bi bil primeren ustni postopek, se ta odvija bodisi na pobudo Urada bodisi na zahtevo katere koli stranke v postopku. 2. Ustni postopek pred preizkuševalci in oddelkom za vodenje registra ni javen. 3. Ustni postopek, vključno z razglasitvijo odločbe, pred oddelki za ničnost in odbori za pritožbe je javen, razen če se oddelek, pred katerim se postopek odvija, ne odloči drugače v primerih, ko bi prisotnost javnosti lahko povzročila resno in neupravičeno škodo, zlasti stranki v postopku.“; (6