Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 glede uvedbe funkcije nadzornika za procesna jamstva /* COM/2014/0340 final - 2014/0173 (COD) */





OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1. OZADJE PREDLOGA Razlogi in cilji Predlog ima dva cilja: dodatno okrepiti veljavna procesna jamstva za vse osebe, ki so predmet preiskave Evropskega urada za boj proti goljufijam (v uredbi so poimenovane kot „preiskovanci“), ter upoštevati poseben način, na katerega so bili člani institucij EU izvoljeni ali imenovani, in njihove posebne odgovornosti, ki lahko upravičujejo sprejetje posebnih določb za zagotovitev pravilnega delovanja institucij, ki jim pripadajo. Zato je treba spremeniti Uredbo št. 883/2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF). Ti cilji bodo doseženi z uvedbo nadzornika za procesna jamstva, ki bo imel dve nalogi: · obravnavanje pritožb oseb, ki so predmet preiskave, glede kršitev njihovih procesnih jamstev, · izdajanje dovoljenj uradu OLAF za izvajanje določenih preiskovalnih ukrepov v zvezi s člani institucij EU. Splošno ozadje Leta 2013 so se institucije po dolgih letih intenzivnih pogajanj dogovorile o novem pravnem okviru za preiskave urada OLAF. Rezultat tega je bila Uredba št. 883/2013 o preiskavah, ki jih izvaja urad OLAF; veljati je začela 1. oktobra 2013. Uredba je precej spremenila organizacijo in preiskovalne postopke urada OLAF, zlasti kar zadeva okrepitev upravljanja urada OLAF in krepitev procesnih jamstev oseb, ki so predmet preiskave urada OLAF. Te spremembe se trenutno uveljavljajo. Komisija je julija 2013 sprejela predlog o ustanovitvi Evropskega javnega tožilstva (EPPO), ki vsebuje sklop procesnih jamstev na ravni Unije. Komisija je skupaj s tem predlogom sprejela sporočilo o izboljšanju upravljanja urada OLAF in krepitvi procesnih jamstev v preiskavah (COM(2013) 533 final). Sporočilo je pozvalo k postopnemu pristopu, ki naj bi spremljal ustanovitev Evropskega javnega tožilstva, ter nadaljnjim ukrepom za okrepitev upravljanja urada OLAF in krepitev procesnih jamstev v njegovih preiskavah, in sicer tudi že pred ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva. Veljavne določbe na področju, na katero se nanaša predlog Cilj predloga je spremeniti Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o preiskavah, ki jih izvaja urad OLAF. Drugi pravni akti, ki urejajo zaščito finančnih interesov EU, so: – Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi, – Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti ter – Medinstitucionalni sporazum z dne 25. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Komisijo Evropskih skupnosti o notranjih preiskavah Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) 2. REZULTATI ANALIZE UČINKOV Analiza učinkov Predlogu je priložen delovni dokument služb Komisije (analiza učinkov), v katerem je preučenih več možnih scenarijev za doseganje ciljev politike v zvezi s to pobudo. S temi cilji politike naj bi dosegli najvišjo možno raven varstva temeljnih pravic državljanov EU, hkrati pa ohranili najvišjo možno raven zaščite finančnih interesov EU in zaščitili ugled institucij EU. Analiza obravnava učinek vsake od teh možnosti v smislu učinkovitosti pri doseganju ciljev politike, stroškov financiranja, vpliva na institucionalni okvir in sprejemljivosti za zainteresirane strani. Iz te analize učinkov izhaja, da bi lahko cilje politike najučinkoviteje dosegli z imenovanjem zunanjega nadzornika za procesna jamstva, ki bi obravnaval pritožbe in izdajal dovoljenja za izvedbo določenih preiskovalnih ukrepov v zvezi s člani institucij. To bi (ob sprejemljivih proračunskih stroških) omogočilo, da bi se okrepila procesna jamstva, obenem pa spoštovala tudi potreba po učinkoviti zaščiti finančnih interesov EU. 3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA Povzetek predlaganih ukrepov V predlogu je predvidena uvedba funkcije nadzornika za procesna jamstva, katerega naloga bi bila obravnavanje pritožb oseb, ki so predmet preiskav urada OLAF, glede morebitnega nespoštovanja njihovih procesnih jamstev. Nadzornik bi bil odgovoren tudi za izdajanje dovoljenj za določene preiskovalne ukrepe v zvezi s člani institucij EU. Pri obravnavanju pritožbe bi nadzornik preveril, ali so bila spoštovana procesna jamstva iz člena 9 Uredbe št. 883/2013. Tako bi, na primer, preučil, ali je bil upoštevan rok za pošiljanje vabila na zaslišanje osebam, ki so predmet preiskave, ne bi pa zavzel stališča o tem, ali naj se to zaslišanje opravi in kako naj poteka. Prisluhnil bi obema strankama v postopku, preden bi izdal nezavezujoče priporočilo generalnemu direktorju urada OLAF. Če bi se generalni direktor odločil, da ne bo upošteval priporočila nadzornika, bi moral navesti razloge za to v uradnem zaznamku, priloženem končnemu poročilu o preiskavi, ki se pošlje zadevnim nacionalnim organom, ali, če je to primerno, zadevnim institucijam, organom, uradom ali agencijam Evropske unije. Glede na naravo nalog, ki bodo zaupane nadzorniku, bi morala biti na ta položaj imenovana oseba, ki je velik pravni strokovnjak na področju temeljnih pravic in kazenskega prava ter izpolnjuje pogoje za imenovanje na sodniški položaj v vsaj eni državi članici ali na Sodišču EU. Ta oseba bi morala biti zmožna opravljati svoje naloge popolnoma neodvisno in v rokih, določenih v tej uredbi. Ta novi pritožbeni postopek ne vpliva na druge obstoječe pritožbene postopke, kot so postopki v Kadrovskih predpisih EU, pri Evropskem varuhu človekovih pravic ali pri Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov. Za nadzornika bodo veljale tudi zahteve iz Uredbe št. 45/2001 o varstvu podatkov, zlasti iz členov 2, 4, 25 in 26. Kar zadeva uporabo določenih preiskovalnih ukrepov v zvezi s člani institucij EU, je predlagan nov ukrep, v skladu s katerim mora generalni direktor urada OLAF nadzornika prositi za dovoljenje, če namerava urad OLAF opraviti inšpekcijo službenih pisarn teh članov. To vključuje pridobivanje kopij dokumentov ali kakršnih koli drugih oblik nosilcev podatkov, ki se nahajajo v njihovih službenih pisarnah. Ta zahteva črpa iz predloga o ustanovitvi Evropskega javnega tožilstva, saj bo prihodnje Evropsko javno tožilstvo potrebovalo podobno dovoljenje od pristojnih pravosodnih organov držav članic. S tem naj bi se upoštevali posebni način, na katerega so bili člani institucij EU imenovani ali izvoljeni, ter njihove posebne odgovornosti in položaj, ki lahko upravičujejo sprejetje posebnih določb, s katerimi se zagotovi pravilno delovanje institucij, ki jim člani pripadajo. Pravna podlaga Predlog temelji na členu 325 PDEU o boju proti goljufijam. Načeli subsidiarnosti in sorazmernosti Ta predlog ne vpliva na pristojnosti in odgovornosti držav članic na področju boja proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom EU. Zadeva samo preiskave urada OLAF, ki so trenutno določene v uredbi EU. Poleg tega so navedeni ukrepi omejeni na to, kar je potrebno za dosego predlaganih ciljev, to pa je v skladu z načelom sorazmernosti. 4. PRORAČUNSKE POSLEDICE Proračunske posledice tega predloga so povezane zlasti s človeškimi viri. Predlog določa uvedbo funkcije nadzornika za procesna jamstva in mest za člane njegovega sekretariata. Predvideno je, da bi imel nadzornik položaj posebnega svetovalca iz kariernega razreda AD 15, kar se zdi najprimernejši položaj zanj glede na predvidene naloge. Mandat naj bi bil pet let, zato bi se z njim povezane pogodbe v tem primeru pripravile iz upravnih razlogov v skladu s členom 123(1) Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev EU. Štelo bi se, da so obveznosti iz člena 123(2) Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev EU z izvedbo postopka imenovanja izpolnjene. Nadzornik bi opravljal delo s krajšim delovnim časom (v prvem letu 25 %, nato pa 50 % delovnega časa). Pomagal bi mu sekretariat, v katerem bi bili prvotno dve osebi v funkcionalni skupini AD in en pomočnik tajnik v funkcionalni skupini AST. Število osebja sekretariata bi bilo mogoče povečati ali zmanjšati glede na delovno obremenitev. Nadzornik bi imel tudi namestnika, ki bi imel enak položaj in bi bil v istem kariernem razredu kot nadzornik, k ukrepanju pa bi bil pozvan le, če nadzornik ne bi bil dosegljiv. Za upravne namene bi nadzornik, njegov namestnik in sekretariat delovali v okviru Komisije, pri tem pa bi bili upravičeni do posebnih jamstev, ki bi zagotavljala njihovo popolno neodvisnost pri opravljanju njihovih nalog. 2014/0173 (COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 glede uvedbe funkcije nadzornika za procesna jamstva EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 325 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča,[1] v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1) Institucije Unije in države članice pripisujejo velik pomen zaščiti finančnih interesov Evropske unije in varstvu temeljnih pravic državljanov. Okrepiti bi bilo treba procesna jamstva oseb, ki so predmet upravnih preiskav Urada, in sicer tako, da ne da bi ovirala Urada pri izvajanju njegovih pristojnosti in odgovornosti. (2) Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta je precej spremenila izvajanje preiskovalnih dejavnosti Urada, saj je zlasti podrobneje opredelila njegove preiskovalne postopke, okrepila procesna jamstva oseb, ki so predmet preiskav Urada, in pojasnila splošno vlogo nadzornega odbora na področju spremljanja dejavnosti Urada. (3) Komisija je v svojem sporočilu COM(2013) 533 z dne 17. julija 2013 o izboljšanju upravljanja urada OLAF in krepitvi procesnih jamstev v preiskavah predlagala zamisli za nadaljnjo krepitev procesnih jamstev oseb, ki so predmet upravnih preiskav Urada, in sicer že pred ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva, v zvezi s katerim je Komisija predlagala uredbo[2]. (4) Nadzorni odbor Urada je v svojem mnenju št. 2/2013 iz decembra 2013 navedel, da bi bilo treba okrepiti pravno varstvo oseb, ki so predmet preiskav Urada, pred možnimi kršitvami njihovih pravic in procesnih jamstev, ter da bi bilo treba v okviru Urada vzpostaviti pregleden in učinkovit pritožbeni postopek. (5) Da se zagotovi stalna visoka stopnja varstva procesnih jamstev, bi bilo treba vsem osebam, ki so predmet preiskav Urada, omogočiti okrepljeno pravno varstvo pred možnimi kršitvami njihovih pravic. Zato bi bilo treba uvesti funkcijo nadzornika za procesna jamstva, ki bi bil ločen in neodvisen od Urada, njegova naloga pa bi bila presoja, ali Urad spoštuje procesna jamstva oseb, ki so predmet njegovih preiskav, tj. procesna jamstva iz člena 9 Uredbe št. 883/2013. (6) Da bi lahko nadzornik pritožbe obravnaval pravočasno in zagotovil učinkovito varstvo pravic obrambe, bi bilo treba pritožbe v zvezi z roki, ki jih določa Uredba (kot je rok za pošiljanje vabila na zaslišanje), vložiti pred iztekom splošnega roka, določenega v Uredbi. (7) Nadzornika bi bilo treba izbrati med kandidati zunaj institucij EU. Za upravne namene pa bi moral kljub temu delovati v okviru Komisije, obenem pa uživati zadostna jamstva, ki bi zagotavljala njegovo popolno neodvisnost. Komisija bi morala v dogovoru z nadzornikom zagotoviti njegovo podporno osebje. Razpis za oddajo prijave za mesto nadzornika bi moral določiti zahteve glede upravičenosti in merila za izbor kandidatov, ki so primerni za ta položaj. Delovne naloge na takšnem položaju so običajno zaupane osebam, imenovanim na sodniški položaj, zato morajo biti kandidati osebe, ki so zmožne opravljati naloge popolnoma neodvisno in v rokih, določenih v tej uredbi. (8) Funkcijo nadzornika bi bilo treba uvesti brez poseganja v že obstoječe pritožbene mehanizme. Vendar pa generalni direktor Urada zaradi racionalizacije postopkov počaka na priporočilo nadzornika, preden sprejme odločitev v skladu s členom 90a, če uradnik ali drug uslužbenec EU vloži pritožbo pri nadzorniku in se v zvezi z isto zadevo že obravnava pritožba v skladu s členom 90a Kadrovskih predpisov. Veljati bi morali roki iz člena 90a. (9) Da bi se izognili nepotrebnim pritožbenim postopkom, bi moral nadzornik takoj po vložitvi pritožbe o tem obvestiti Urad, ta pa bi moral dobiti priložnost, da pritožbo pritožnika bodisi upošteva bodisi pojasni, zakaj je ne more upoštevati. (10) Nadzornik bi moral pritožbo obravnavati hitro in v kontradiktornem postopku, ki načeloma ne bi smel trajati dlje od petnajstih delovnih dni, v katerih bi moral preveriti zakonitost zadevnega preiskovalnega ukrepa. Vendar pa bi moral nadzornik spoštovati diskrecijsko pravico Urada, da izvede tekočo preiskavo, saj bi lahko sicer ogrozil neodvisnost Urada. Da bi lahko svojo funkcijo ustrezno opravil, bi moral Urad nadzorniku sporočiti vse informacije, relevantne za pritožbo. Nadzornik bi moral pritožniku in Uradu omogočiti, da predložita pripombe v zvezi z zadevo, ki mu je bila predložena. Uradu v skladu z njegovo dolžnostjo, da vodi preiskave neprekinjeno, ne bi smelo biti preprečeno nadaljevanje preiskave v času, ko se obravnava pritožba. Obravnavanje pritožbe ne bi smelo po nepotrebnem podaljšati trajanja preiskave in drugih postopkov Urada. (11) Postopke, ki urejajo izvajanje preiskav Urada, bi bilo treba dopolniti s posebnimi določbami o upoštevanju posebnosti položaja članov institucij EU, opredeljenega v Pogodbi o Evropski uniji, da se zagotovi pravilno delovanje institucij, ki jim takšni člani pripadajo. Dejansko se člani institucij EU zaradi svojega političnega mandata, neodvisnosti položaja, posebnih odgovornosti in/ali posebnih postopkov izvolitve ali imenovanja razlikujejo od drugih oseb, ki so predmet preiskav Urada (ne razlikujejo se kot posamezniki, ampak zaradi svoje funkcije). Osebje Urada bi torej inšpekcijo službene pisarne članov institucij EU z namenom pridobivanja kopij dokumentov ali kakršnih koli drugih nosilcev podatkov lahko opravilo le na podlagi predhodnega dovoljenja nadzornika. Nadzornik bi moral objektivno oceniti zakonitost preiskovalnega ukrepa, ki ga namerava izvesti Urad, in možnost, da se ta cilj doseže z manj invazivnimi sredstvi. (12) Za obdelavo osebnih podatkov za namene te uredbe se uporablja Uredba (ES) št. 45/2001 z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov. (13) S to uredbo se nikakor ne zmanjšujejo pristojnosti in odgovornosti držav članic za sprejemanje ukrepov za boj proti goljufijam, korupciji ali vsem drugim nezakonitim dejavnostim, ki škodijo finančnim interesom Unije. Zato je povsem skladno z načelom subsidiarnosti (kot je določeno v členu 5 Pogodbe o Evropski uniji), če se neodvisnemu nadzorniku poveri naloga obravnavanja pritožb in izdajanja predhodnih dovoljenj. V skladu z načelom sorazmernosti (kot je določeno v navedenem členu) ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za okrepitev boja proti goljufijam, korupciji in vsem drugim nezakonitim dejavnostim, ki škodijo finančnim interesom Unije – SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: Člen 1 Sprememba Uredbe št. 883/2013 Uredba št. 883/2013 se spremeni: 1) v členu 2 se za odstavkom 7 doda odstavek 8: „(8) „član institucije EU“ pomeni poslanca Evropskega parlamenta, člana Evropskega sveta, predstavnika države članice na ministrski ravni v Svetu, člana Evropske komisije, člana Sodišča Evropske unije, člana Sveta Evropske centralne banke in člana Računskega sodišča.“; 2) v členu 9(2) se v četrtem pododstavku doda drugi stavek: „Vendar se preiskovanec o pravicah, ki jih ima, zlasti o pravici do pomoči osebe po njegovi lastni izbiri, obvesti na začetku pridobivanja izjav.“; 3) za členom 9 se vstavijo členi 9a, 9b in 9c: „Člen 9 a Nadzornik za procesna jamstva 1. Vsakdo, ki je predmet preiskave Urada, ima pravico vložiti pritožbo pri nadzorniku za procesna jamstva (v nadaljnjem besedilu: nadzornik) v zvezi s tem, kako Urad spoštuje procesna jamstva iz člena 9. 2. Pritožba se lahko vloži najpozneje en mesec po tem, ko se je pritožnik seznanil z relevantnimi dejstvi, ki pomenijo domnevno kršitev njegovih procesnih jamstev. Pritožbe ni mogoče vložiti pozneje kot en mesec po zaključku preiskave. Pritožbe v zvezi z rokom za pošiljanje vabila iz člena 9(2) in (4) se vložijo pred iztekom roka iz teh določb. 3. Ko nadzornik prejme pritožbo, o tem nemudoma obvesti generalnega direktorja Urada in da Uradu možnost, da v 15 delovnih dneh odpravi kršitev, na katero je opozoril pritožnik. 4. Brez poseganja v člen 10 te uredbe Urad nadzorniku pošlje vse relevantne informacije, ki so potrebne za izdajo priporočila. 5. Nadzornik izda priporočilo glede pritožbe v enem mesecu, odkar mu Urad sporoči, da je sprejel ustrezne ukrepe za odpravo kršitve, ali od izteka roka iz člena 9a(3). Priporočilo se predloži Uradu in pošlje pritožniku. V izjemnih primerih lahko nadzornik odloči, da podaljša rok za izdajo priporočila za nadaljnjih 15 dni, in o tem v ustrezno obrazloženem dopisu obvesti generalnega direktorja Urada. Če nadzornik ne izda priporočila v roku, določenem v tem odstavku, se šteje, da je pritožbeni postopek končal brez priporočila. 6. Nadzornik obravnava pritožbo v kontradiktornem postopku, in sicer brez poseganja v izvajanje tekoče preiskave. Če priče s tem soglašajo, jih lahko nadzornik pozove, naj podajo pisna ali ustna pojasnila, ki so po njegovem mnenju relevantna pri ugotavljanju dejstev. 7. Generalni direktor ni dolžan upoštevati priporočila nadzornika glede pritožbe. Brez poseganja v člen 7(5) pa, če se odloči, da ne bo upošteval priporočila, pritožnika in nadzornika obvesti o bistvenih razlogih za takšno odločitev, če to ne vpliva na tekočo preiskavo. V uradnem zaznamku, ki se priloži končnemu poročilu o preiskavi, navede razloge, zakaj ni upošteval priporočila nadzornika. 8. Generalni direktor lahko zaprosi, da nadzornik v roku, ki mu ga določi, izda mnenje o vsaki zadevi v zvezi s spoštovanjem procesnih jamstev, ki je v njegovi pristojnosti, tudi o odločitvi, da se odloži posredovanje informacij preiskovancu iz člena 9(3). 9. (Brez poseganja v roke iz člena 90a Kadrovskih predpisov generalni direktor počaka na priporočilo nadzornika, preden odgovori pritožniku, če je uradnik ali drug uslužbenec EU vložil pritožbo v zvezi z istim vprašanjem tako pri generalnem direktorju v skladu s členom 90a Kadrovskih predpisov, kot pri nadzorniku.) Člen 9b Predhodno dovoljenje za določene preiskovalne ukrepe 1. Brez poseganja v neodvisnost Urada v zvezi z diskrecijsko pravico do izvajanja tekoče preiskave, generalni direktor najprej pridobi dovoljenje nadzornika, kadar namerava Urad med notranjo preiskavo v skladu s svojimi pooblastili opraviti inšpekcijo službene pisarne člana institucije EU v prostorih institucije EU oziroma pridobiti kopije dokumentov ali kakršnih koli nosilcev podatkov, ki se nahajajo v njegovi pisarni, in sicer ne glede na vrsto nosilca, na katerem se hranijo podatki. V ta namen mu Urad pošlje vse relevantne informacije, ki so potrebne za obravnavo zaprosila za dovoljenje. Ta postopek je treba šteti za zaupen in nadzornik ne razkrije nobenih informacij v zvezi z njim. 2. Nadzornik pri sprejemanju odločitve o tem, ali bo zadevne preiskovalne ukrepe dovolil ali ne, objektivno oceni njihovo zakonitost in preveri, ali je isti cilj mogoče doseči z manj invazivnimi preiskovalnimi ukrepi. Nadzornik odgovori na zaprosilo za dovoljenje nemudoma, najpozneje pa 48 ur po prejemu zaprosila. Če nadzornik v tem roku ne odgovori, se šteje, da je dovoljenje izdal. 3. V upravičenih nujnih primerih lahko Urad nadzornika zaprosi za soglasje, da se rok iz odstavka 2 skrajša na 24 ur. Rok se lahko na ustrezno utemeljeno zaprosilo nadzornika tudi podaljša, in sicer na največ 72 ur. Člen 9c Imenovanje in pravni položaj nadzornika 1. Nadzornika in njegovega namestnika soglasno imenujejo Evropski parlament, Svet in Komisija za mandat petih let, ki ni obnovljiv. Po izteku mandata še naprej opravljata svojo funkcijo, dokler nista imenovana novi nadzornik in njegov namestnik. Komisija po objavi razpisa za zbiranje prijav v Uradnem listu Evropske unije pripravi seznam primerno usposobljenih kandidatov za mesti nadzornika in njegovega namestnika, potem ko je prejela pozitivno mnenje nadzornega odbora o postopku izbora. Sklepu o imenovanju nadzornika in njegovega namestnika je priložen tudi rezervni seznam možnih kandidatov za nadomestitev nadzornika za preostanek mandata v primeru njegovega odstopa, smrti, trajne nezmožnosti za delo ali razrešitve. Nadzornik in njegov namestnik sta upravno povezana s Komisijo. Njun sekretariat zagotavlja Komisija v tesnem sodelovanju z nadzornikom. 2. Nadzornik in njegov namestnik izvajata svoje naloge popolnoma neodvisno ter pri opravljanju svojih dolžnosti od nikogar ne smeta ne zahtevati ne sprejemati navodil. Znotraj Urada ne opravljata nobenih nalog. Pri izvajanju svojih nalog upoštevata potrebo po učinkovitem izvajanju pravil o zaščiti finančnih interesov Evropske unije in boju proti goljufijam, ki so določena v zakonodaji Unije. 3. Če nadzornik ali njegov namestnik ne izpolnjuje več pogojev za opravljanje svojih nalog ali če je bil spoznan za krivega resne kršitve, ga lahko Evropski parlament, Svet in Komisija soglasno razrešijo s položaja. 4. Nadzornik za procesna jamstva o svojih dejavnostih letno poroča Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji, nadzornemu odboru in Uradu. V svojih poročilih se ne sklicuje na posamezne primere, v katerih je tekla preiskava, in zagotovi zaupnost preiskav tudi po njihovem zaključku.“ Člen 2 Ta uredba začne veljati [eno leto po objavi v Uradnem listu Evropske unije]. Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, Za Evropski parlament Za Svet Predsednik Predsednik OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA 1. OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1. Naslov predloga/pobude Uredba Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 glede uvedbe funkcije nadzornika za procesna jamstva. 1.2. Zadevna področja v strukturi ABM/ABB[3] Področje politike: še ni določeno. 1.3. Vrsta predloga/pobude ¨ Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep. ¨ Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep na podlagi pilotnega projekta / pripravljalnega ukrepa.[4] ý Predlog/pobuda se nanaša na podaljšanje obstoječega ukrepa. ¨ Predlog/pobuda se nanaša na obstoječ ukrep, preusmerjen v nov ukrep. 1.4. Cilji 1.4.1. Večletni strateški cilji Komisije, ki naj bi bili doseženi s predlogom/pobudo Boj proti goljufijam – člen 325 PDEU 1.4.2. Posamezni cilji in zadevne dejavnosti v strukturi ABM/ABB Posamezni cilj št. 7.1.a Zadevne dejavnosti v strukturi ABM/ABB 24.01. Upravni odhodki na področju „Boj proti goljufijam“ 1.4.3. Pričakovani rezultati in posledice Navedite, kakšne posledice naj bi imel(-a) predlog/pobuda za upravičence / ciljne skupine. Uvedba funkcije nadzornika za procesna jamstva naj bi omogočila: – večjo zaščito procesnih pravic oseb, ki so predmet preiskave urada OLAF, – boljše spremljanje spoštovanja procesnih jamstev v preiskavah, – naknadni nadzor spoštovanja procesnih jamstev vseh oseb, ki so predmet preiskave urada OLAF, tj. nadzor, ki ga na podlagi pritožbe opravi nadzornik za procesna jamstva, – da nadzornik vnaprej dovoli določene preiskovalne ukrepe v zvezi s člani institucij EU (oceni, ali so ukrepi zakoniti in ali je iste cilje mogoče doseči z manj invazivnimi sredstvi). 1.4.4. Kazalniki rezultatov in posledic Navedite, s katerimi kazalniki se bo spremljalo izvajanje predloga/pobude. – hitra obravnava pritožb, – hitra izdaja dovoljenja Uradu, za katerega ta zaprosi, da bi opravil inšpekcijo pisarn in/ali pridobil kopije dokumentov članov institucij EU. 1.5. Utemeljitev predloga/pobude 1.5.1. Potrebe, ki jih je treba zadovoljiti kratkoročno ali dolgoročno Z uvedbo funkcije nadzornika za procesna jamstva naj bi osebe, ki so predmet notranjih in zunanjih preiskav Urada, dobile na voljo še en pritožbeni postopek, v katerem se lahko pritožijo zoper morebitno kršitev svojih procesnih pravic. S tem bi odgovornost Urada postala očitnejša. Nadzornik bo Uradu tudi dovoljeval izvajanje inšpekcij pisarn in pridobivanje kopij dokumentov ter tako upošteval poseben način, na katerega so bili člani institucij izvoljeni ali imenovani. 1.5.2. Dodana vrednost ukrepanja EU (zahteve, ki jih je treba izpolniti kratkoročno ali dolgoročno) Urad je organ EU, zato bi bilo treba vsak dodatni mehanizem nadzora umestiti na isto raven. Nadzornik za procesna jamstva naj bi zagotovil najvišjo raven varstva procesnih pravic z najmanjšim možnim vplivom na čas trajanja in učinkovitost preiskav Urada. Prav tako bi presojal, ali so določeni preiskovalni ukrepi v zvezi s člani institucij EU zakoniti in ali bi bilo isti rezultat mogoče doseči z manj invazivnimi sredstvi. Ta pristop je upravičen zaradi posebnega statusa članov institucij EU, načina njihove izvolitve ali imenovanja, kot tudi njihove predpisane neodvisnosti. 1.5.3. Spoznanja iz podobnih izkušenj v preteklosti Pooblaščenec za zaslišanje v postopkih o konkurenci podjetjem, ki se preiskujejo, omogoča učinkovit način pritožbe, če Komisija ne bi spoštovala določenih procesnih pravic. Nadzornik za procesna jamstva naj bi osebam, ki so predmet preiskav Urada, zagotavljal mehanizem pregleda, ki se zgleduje po mehanizmu na področju konkurence in je prilagojen pravnemu okviru preiskav na področju boja proti goljufijam. Predlogi za vzpostavitev takega pritožbenega postopka, ki bi potekal izven Urada, so že bili obravnavani v preteklosti. Komisija je v prejšnjem predlogu za spremembo Uredbe (ES) št. 1073/1999 o preiskavah, ki jih izvaja OLAF (COM(2006) 244 final), uvedla koncept funkcije „revizijskega svetovalca“, v spremenjenem predlogu iz leta 2011 (COM(2011) 135) pa koncept „revizijskega postopka“. Predlagani funkciji sta bili namenjeni zagotovitvi hitrega nadzora nad spoštovanjem procesnih pravic oseb, ki so predmet preiskav Urada. Vendar pa zakonodajalec ni sprejel nobenega od teh predlogov zaradi težav pri usklajevanju potrebe po visoki stopnji neodvisnosti take funkcije v razmerju do Urada ter potrebe po stroškovni učinkovitosti in stroškovni nevtralnosti. Komisija zdaj predlaga uvedbo funkcije „nadzornika za procesna jamstva“, ki bi bil neodvisen, upravno pa bi spadal pod Komisijo. Uradu nadzornika bi se izrecno podelila jamstva o popolni neodvisnosti v razmerju do Urada, Komisije in drugih institucij EU. Spremenjena uredba o Uradu, ki je začela veljati oktobra 2013, določa tako procesne pravice oseb, ki so predmet notranjih ali zunanjih preiskav Urada, kot tudi procesne pravice prič. 1.5.4. Skladnost in možnosti sinergij z drugimi ustreznimi instrumenti (zahteve, ki jih je treba izpolniti kratkoročno ali dolgoročno) Uredba o Uradu št. 883/2013 je namenjena izboljšanju upravljanja Urada, krepitvi procesnih pravic oseb v notranjih in zunanjih preiskavah, ki jih izvaja Urad, ter boljši izmenjavi informacij med Uradom in institucijami EU oziroma organi držav članic. Uredba št. 883/2013 bo dopolnjena z določbami o uradu nadzornika, ki naj bi neodvisno obravnaval pritožbe v zvezi s procesnimi pravicami, določenimi s to uredbo. Pobuda je združljiva in usklajena tudi z Uredbo o ustanovitvi Evropskega javnega tožilstva (COM(2013) 534 final). Z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva se bodo korenito spremenili postopki izvajanja preiskav v zvezi z goljufijami in drugimi nezakonitimi dejavnostmi v EU, ki škodijo finančnim interesom Evropske unije. V prihodnje bo preiskave kaznivih ravnanj, katerih pregon spada v pristojnost Evropskega javnega tožilstva, izvajalo slednje kot tožilski organ, in ne več (kot zdaj) Urad, ki izvaja upravne preiskave. Ta sprememba bi pomenila, da se za osebe, ki jih preiskuje Evropsko javno tožilstvo, uporabljajo procesna jamstva, ki so tipična v preiskavah, ki jih opravljajo pravosodni organi. Okrepitev procesnih jamstev za osebe, ki so predmet preiskav Urada, z uvedbo funkcije nadzornika za procesna jamstva je v določeni meri pripravljalni ukrep v okviru ustanovitve Evropskega javnega tožilstva. 1.6. Trajanje ukrepa in finančnih posledic ¨ Časovno omejen(-a) predlog/pobuda: – ¨ trajanje predloga/pobude od [DD/MM]LLLL do [DD/MM]LLLL – ¨ finančne posledice med letoma LLLL in LLLL. ý Časovno neomejen(-a) predlog/pobuda: – izvajanje z obdobjem uvajanja med letoma LLLL in LLLL, – ki mu sledi izvajanje predloga/pobude v celoti. 1.7. Načrtovani načini upravljanja[5] Od proračuna za leto 2014 naprej ý Neposredno upravljanje – Komisija – ý z lastnimi službami, vključno z zaposlenimi v delegacijah Unije, – ¨ prek izvajalskih agencij. ¨ Deljeno upravljanje z državami članicami. ¨ Posredno upravljanje s poverjanjem nalog izvrševanja proračuna: – ¨ tretjim državam ali organom, ki jih te imenujejo, – ¨ mednarodnim organizacijam in njihovim agencijam (navedite), – ¨EIB in Evropskemu investicijskemu skladu, – ¨ organom iz členov 208 in 209 finančne uredbe, – ¨ subjektom javnega prava, – ¨ subjektom zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve, kolikor ti subjekti zagotavljajo ustrezna finančna jamstva, – ¨ subjektom zasebnega prava države članice, ki so pooblaščeni za izvajanje javno-zasebnih partnerstev in ki zagotavljajo ustrezna finančna jamstva, – ¨ osebam, pooblaščenim za izvajanje določenih ukrepov SZVP v skladu z naslovom V PEU in opredeljenim v zadevnem temeljnem aktu. – Pri navedbi več kot enega načina upravljanja je treba to natančneje obrazložiti v oddelku „opombe“. Opombe 2. UKREPI UPRAVLJANJA 2.1. Pravila o spremljanju in poročanju 2.1.1. Navedite pogostost in pogoje (zahteve, ki jih je treba izpolniti kratkoročno ali dolgoročno) Nadzornik za procesna jamstva bi moral o svojih dejavnostih letno poročati Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji, nadzornemu odboru in Uradu. 2.2. Upravljavski in kontrolni sistem 2.2.1. Ugotovljena tveganja (zahteve, ki jih je treba izpolniti kratkoročno ali dolgoročno) – možnost nezadostne neodvisnosti nadzornika. – možnost premajhnega števila osebja njegovega sekretariata. 2.2.2. Podatki o vzpostavljenem sistemu notranje kontrole (zahteve, ki jih je treba izpolniti kratkoročno ali dolgoročno) Zaradi zahteve po neodvisnosti bi moralo za nadzornika veljati 16 standardov interne kontrole Komisije s posebnim poudarkom na varstvu podatkov. Tako bi lahko njegovo delo preverjala in ocenjevala služba Komisije za notranjo revizijo. Poleg tega bi lahko Evropsko računsko sodišče pri njem izvajalo naknadni nadzor. 2.2.3. Ocena stroškov in koristi kontrol ter ocena pričakovane stopnje tveganja napak (zahteve, ki jih je treba izpolniti kratkoročno ali dolgoročno) Določijo se po sklenitvi dogovora o kontrolnem sistemu (MRS). 2.3. Ukrepi za preprečevanje goljufij in nepravilnosti Navedite obstoječe ali načrtovane preprečevalne in zaščitne ukrepe. Obstaja jasna ločitev med dejavnostmi nadzornika za procesna jamstva in nadzornega odbora ter med sekretariatoma obeh struktur. 3. OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE 3.1. Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske vrstice · Obstoječe proračunske vrstice Po vrstnem redu razdelkov večletnega finančnega okvira in proračunskih vrstic. Razdelek večletnega finančnega okvira || Proračunska vrstica || Vrsta odhodkov || Prispevek Številka […][poimenovanje………………………………………...……….] – Izpolni se po soglasju z GD, v okviru katerega bo deloval nadzornik. || dif./nedif. ([6]) || držav Efte[7] || držav kandidatk[8] || tretjih držav || po členu 21(2)(b) finančne uredbe || […][XX YY YY YY] || dif./nedif. || NE || NE || NE || NE · Zahtevane nove proračunske vrstice Po vrstnem redu razdelkov večletnega finančnega okvira in proračunskih vrstic. Razdelek večletnega finančnega okvira || Proračunska vrstica || Vrsta odhodkov || Prispevek Številka […][poimenovanje………………………………………...……….] || dif./nedif. || držav Efte || držav kandidatk || tretjih držav || po členu 21(2)(b) finančne uredbe || […][XX YY YY YY] || || DA/NE || DA/NE || DA/NE || DA/NE 3.2. Ocenjene posledice za odhodke [Ta oddelek bi bilo treba dopolniti s preglednico o proračunskih podatkih upravne narave (druga dokumentacija v prilogi k tej oceni finančnih posledic) in prenesti na CISNET za namene posvetovanj med službami.] 3.2.1. Povzetek ocenjenih posledic za odhodke v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Razdelek večletnega finančnega okvira || Številka || […][poimenovanje……………...……………………………………………………………….] GD: <…….> || || || Leto N[9] || Leto N + 1 || Leto N + 2 || Leto N + 3 || Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (gl. točko 1.6). || SKUPAJ  Odobritve za poslovanje || || || || || || || || Številka proračunske vrstice || obveznosti || (1) || || || || || || || || plačila || (2) || || || || || || || || Številka proračunske vrstice || obveznosti || (1a) || || || || || || || || plačila || (2a) || || || || || || || || Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev določenih programov[10] || || || || || || || || Številka proračunske vrstice || || (3) || || || || || || || || Odobritve za GD <….> SKUPAJ || obveznosti || =1+1a +3 || || || || || || || || plačila || =2+2a +3 || || || || || || || ||  Odobritve za poslovanje SKUPAJ || obveznosti || (4) || || || || || || || || plačila || (5) || || || || || || || ||  Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev določenih programov, SKUPAJ || (6) || || || || || || || || Odobritve iz RAZDELKA <….> večletnega finančnega okvira SKUPAJ || obveznosti || = 4 + 6 || || || || || || || || plačila || = 5 + 6 || || || || || || || || Če ima predlog/pobuda posledice za več razdelkov:  Odobritve za poslovanje SKUPAJ || obveznosti || (4) || || || || || || || || plačila || (5) || || || || || || || ||  Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev določenih programov, SKUPAJ || (6) || || || || || || || || Odobritve iz RAZDELKOV od 1 do 4 večletnega finančnega okvira SKUPAJ (referenčni znesek) || obveznosti || = 4 + 6 || || || || || || || || plačila || = 5 + 6 || || || || || || || || Razdelek večletnega finančnega okvira || 5 || „Upravni odhodki“ v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) || || || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || SKUPAJ GD: <…> – še ni določen ||  Človeški viri || 0,198 || 0,396 || 0,396 || 0,396 || 0,396 || 0,396 || 2,178 § Drugi operativni stroški (posebni svetovalec in namestnik) || 0,045 || 0,090 || 0,090 || 0,090 || 0,090 || 0,090 || 0,495  Drugi upravni odhodki || 0,01 || 0,01 || 0,01 || 0,01 || 0,01 || 0,01 || 0,06 GD <….> SKUPAJ || odobritve || 0,253 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 2,733 Odobritve iz RAZDELKA 5 večletnega finančnega okvira SKUPAJ || (obveznosti skupaj = plačila skupaj) || 0,253 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 2,733 v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) || || || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || SKUPAJ Odobritve iz RAZDELKOV od 1 do 5 večletnega finančnega okvira SKUPAJ || obveznosti || 0,253 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 2,733 plačila || 0,253 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 2,733 3.2.2. Ocenjene posledice za odobritve za poslovanje – ¨ Za predlog/pobudo niso potrebne odobritve za poslovanje. – ¨ Za predlog/pobudo so potrebne odobritve za poslovanje, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: odobritve za prevzem obveznosti v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Cilji in realizacije ò || || || Leto N || Leto N + 1 || Leto N + 2 || Leto N + 3 || Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (gl. točko 1.6). || SKUPAJ REALIZACIJE vrsta[11] || povprečni stroški || število || stroški || število || stroški || število || stroški || število || stroški || število || stroški || število || stroški || število || stroški || število realizacij skupaj || stroški realizacij skupaj POSAMEZNI CILJ št. 1[12] ... || || || || || || || || || || || || || || || || – realizacija || || || || || || || || || || || || || || || || || || – realizacija || || || || || || || || || || || || || || || || || || – realizacija || || || || || || || || || || || || || || || || || || Seštevek za posamezni cilj št. 1 || || || || || || || || || || || || || || || || POSAMEZNI CILJ št. 2 ... || || || || || || || || || || || || || || || || – realizacija || || || || || || || || || || || || || || || || || || Seštevek za posamezni cilj št. 2 || || || || || || || || || || || || || || || || STROŠKI SKUPAJ || || || || || || || || || || || || || || || || 3.2.3. Ocenjene posledice za odobritve za upravne zadeve 3.2.3.1. Povzetek – ¨ Za predlog/pobudo niso potrebne odobritve za upravne zadeve – ý Za predlog/pobudo so potrebne odobritve za upravne zadeve, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || SKUPAJ RAZDELEK 5 večletnega finančnega okvira || || || || || || || Človeški viri || 0,198 || 0,396 || 0,396 || 0,396 || 0,396 || 0,396 || 2,178 Drugi operativni stroški (posebni svetovalec in namestnik) || 0,045 || 0,090 || 0,090 || 0,090 || 0,090 || 0,090 || 0,495 Drugi upravni odhodki || 0,01 || 0,01 || 0,01 || 0,01 || 0,01 || 0,01 || 0,06 Seštevek za RAZDELEK 5 večletnega finančnega okvira || 0,253 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 2,733 SKUPAJ || 0,253 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 0,496 || 2,733 Potrebe po odobritvah za človeške vire se krijejo z odobritvami GD, ki so že dodeljene za upravljanje ukrepa in/ali so bile prerazporejene znotraj GD, po potrebi skupaj z dodatnimi viri, ki se lahko pristojnemu GD dodelijo v okviru postopka letne dodelitve virov glede na proračunske omejitve. Številke v vrstici „Človeški viri“ odražajo stroške, povezane z zaposlitvijo 2 oseb iz funkcionalne skupine AD in 1 osebe iz funkcionalne skupine AST/SC. Znesek za prvo leto je zmanjšan na polovico zaradi manjše delovne obremenitve, ki se pričakuje v prvem letu obstoja nadzornika. Številke v vrstici „Drugi operativni stroški“ odražajo stroške nadzornika, ki bo zaposlen v kariernem razredu AD 15 (posebni svetovalec) in plačan glede na število dni dejanskega dela. Vrstica vključuje tudi stroške namestnika, ki pa jih ni treba navesti ločeno, saj ne pomenijo dodatnih stroškov, ker bi namestnik samo nadomeščal nadzornika, ki za zadevno obdobje ne bi bil plačan. Glede na pričakovano delovno obremenitev je za nadzornika (in njegovega namestnika) predvideno delo s krajšim delovnim časom, ki se v prvem letu delovanja ocenjuje na 25 % običajnega mesečnega dela s polnim delovnim časom (5,5 dni na mesec), v naslednjih letih pa na 50 % (11 dni na mesec). Predvidena sta tudi dva dni na mesec za službena potovanja. 3.2.3.2. Ocenjene potrebe po človeških virih – ¨ Za predlog/pobudo niso potrebni človeški viri. – ý Za predlog/pobudo so potrebni človeški viri, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: ocena, izražena v ekvivalentu polnega delovnega časa || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 XX 01 01 01 (sedež in predstavništva Komisije) || 1,5 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 XX 01 01 02 (delegacije) || || || || || || XX 01 05 01 (posredne raziskave) || || || || || || 10 01 05 01 (neposredne raziskave) || || || || || ||  Zunanji sodelavci (v ekvivalentu polnega delovnega časa: EPDČ)[13] || XX 01 02 01 (PU, NNS, ZU iz splošnih sredstev) || || || || || || XX 01 02 02 (PU, LU, MSD, ZU in NNS na delegacijah) || || || || || || XX 01 04 yy[14] || – na sedežu || || || || || || – na delegacijah || || || || || || XX 01 05 02 (PU, ZU, NNS za posredne raziskave) || || || || || || 10 01 05 02 (PU, ZU, NNS za neposredne raziskave) || || || || || || Druge proračunske vrstice (25 01 02 03) || 0,25 || 0,5 || 0,5 || 0,5 || 0,5 || 0,5 SKUPAJ || 1,75 || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5 XX je zadevno področje ali naslov. Potrebe po človeških virih se krijejo z osebjem GD, ki je že dodeljeno za upravljanje ukrepa in/ali je bilo prerazporejeno znotraj GD, po potrebi skupaj z dodatnimi viri, ki se lahko pristojnemu GD dodelijo v okviru postopka letne dodelitve virov glede na proračunske omejitve. Opis nalog: Uradniki in začasni uslužbenci || Sprejem in obravnavanje pritožb oseb, ki so predmet preiskave Urada, glede kršitev njihovih procesnih pravic. Zunanji sodelavci || 3.2.4. Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom – ý Predlog/pobuda je v skladu z veljavnim večletnim finančnim okvirom. – ¨ Za predlog/pobudo je potrebna sprememba zadevnega razdelka večletnega finančnega okvira. Pojasnite zahtevano spremembo ter navedite zadevne proračunske vrstice in ustrezne zneske. – ¨ Za predlog/pobudo je potrebna uporaba instrumenta prilagodljivosti ali sprememba večletnega finančnega okvira[15]. Pojasnite te zahteve ter navedite zadevne razdelke in proračunske vrstice ter ustrezne zneske. 3.2.5. Udeležba tretjih oseb pri financiranju – ý V predlogu/pobudi ni načrtovano sofinanciranje tretjih oseb. – V predlogu/pobudi je načrtovano sofinanciranje, kot je ocenjeno v nadaljevanju: odobritve v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) || Leto N || Leto N + 1 || Leto N + 2 || Leto N + 3 || Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (gl. točko 1.6). || Skupaj Navedite organ, ki bo sofinanciral predlog/pobudo || || || || || || || || Sofinancirane odobritve SKUPAJ || || || || || || || || 3.3. Ocenjene posledice za prihodke – ý Predlog/pobuda nima finančnih posledic za prihodke. – ¨ Predlog/pobuda ima finančne posledice, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: – ¨ za lastna sredstva, – ¨ za razne prihodke. v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Proračunska vrstica prihodkov || Odobritve na voljo za tekoče proračunsko leto || Posledice predloga/pobude[16] Leto N || Leto N + 1 || Leto N + 2 || Leto N + 3 || Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (glej točko 1.6). Člen …………. || || || || || || || || Za razne namenske prejemke navedite zadevne proračunske vrstice odhodkov. Navedite metodo za izračun posledic za prihodke. [1] UL C, str. [2] COM(2013) 534 final z dne 17. julija 2013. [3] ABM: upravljanje po dejavnostih, ABB: oblikovanje proračuna po dejavnostih. [4] Po členu 54(2)(a) ali (b) finančne uredbe. [5] Pojasnila o načinih upravljanja in sklici na finančno uredbo so na voljo na spletišču BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [6] Dif. = diferencirana sredstva / nedif. = nediferencirana sredstva. [7] Efta: Evropsko združenje za prosto trgovino. [8] Države kandidatke in po potrebi potencialne države kandidatke z Zahodnega Balkana. [9] Leto N je leto začetka izvajanja predloga/pobude. [10] Tehnična in/ali upravna pomoč ter odhodki za podporo izvajanja programov in/ali ukrepov EU (prej vrstice BA), posredne raziskave, neposredne raziskave. [11] Realizacije so dobavljeni proizvodi in opravljene storitve (npr. število financiranih izmenjav študentov, število kilometrov novozgrajenih cest,...). [12] Kakor je opisan v točki 1.4.2. „Posamezni cilji…“. [13] PU = pogodbeni uslužbenec; LU = lokalni uslužbenec; NNS = napoteni nacionalni strokovnjak; ZU = začasni uslužbenec; MSD = mladi strokovnjak na delegaciji. [14] Dodatna zgornja meja za zunanje sodelavce v okviru odobritev za poslovanje (prej vrstice BA). [15] Glej točki 19 in 24 Medinstitucionalnega sporazuma (za obdobje 2007–2013). [16] Pri tradicionalnih lastnih sredstvih (carine, prelevmani na sladkor) se navedejo neto zneski, tj. bruto zneski po odbitku 25 % stroškov pobiranja.