ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Sporazum o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Federativno republiko Brazilijo (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je začel veljati 7. avgusta 2007. Člen XII(2) Sporazuma določa: „Sporazum na začetku velja za dobo pet let, veljavnost pa se lahko sporazumno podaljša po vrednotenju v predzadnjem letu vsakega sledečega podaljšanega obdobja“. Sporazum je bil nazadnje podaljšan leta 2012 in velja do 7. avgusta 2017, če pogodbenici njegove veljavnosti ne podaljšata za nadaljnje petletno obdobje.

Brazilija je od zadnjega podaljšanja Sporazuma (Sklep 2012/646/EU) močno napredovala v politiki znanosti, tehnologije in inovacij (v nadaljnjem besedilu: ZTI), kar je prispevalo k institucionalni krepitvi sistema ZTI. Ta napredek je prinesel tudi izboljšanje na področju števila in kvalifikacij človeških virov ter infrastrukure za raziskave in inovacije. Brazilija ima še vedno vodilno vlogo v raziskavah na področju kmetijstva ter tropskih in nalezljivih bolezni. Je tudi velesila na področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij, nanotehnologije in energije, v njej so nekatere vrhunske univerze Latinske Amerike. Ta področja raziskav so v interesu Evropske unije. Povezave med Brazilijo in EU v znanosti, tehnologiji in inovacijah se krepijo z intenzivnim sodelovanjem na ravni EU in držav članic.

Ocena, ki jo je opravila Komisija, je jasno pokazala, da Sporazum zagotavlja pomemben okvir za lažje sodelovanje med EU in Brazilijo na skupnih prednostnih področjih znanosti in tehnologije, ki koristi obema stranema. Potencial Brazilije na področju znanosti in inovacij še narašča, zato je treba Brazilijo šteti za strateškega partnerja EU v Latinski Ameriki. Glavni instrumenti za sodelovanje so okvirni programi EU za raziskave in inovacije. Brazilija je bila med nepridruženimi tretjimi državami doslej šesta najdejavnejša država v okvirnem programu 7 (2007–2013) in peta v programu Obzorje 2020. Rezultat sodelovanja med skupnostjo raziskovalcev v EU in Braziliji je med drugim razvoj novega zdravila za Chagasovo bolezen (ki je pri Upravi za hrano in zdravila že registrirano za začetek kliničnega testiranja) in razvoj novega postopka za predobdelavo biomase za napredni bioetanol (ki je omogočil nastanek prvega komercialnega obrata za proizvodnjo naprednega bioetanola v Evropi).

Zato je v interesu EU podaljšati veljavnost Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Federativno republiko Brazilijo za nadaljnje petletno obdobje.

Pogodbenici sta željo po podaljšanju veljavnosti Sporazuma potrdili z izmenjavo pisem z dne 14. novembra 2016 in 5. januarja 2017.

Podaljšani Sporazum bo vsebinsko enak sedanjemu, kot je po razpravi soglašala brazilska stran.
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Cilj Konvencije o varstvu selitvenih vrst prostoživečih živali (znana tudi kot Konvencija CMS ali Bonska konvencija) je varovati kopenske, morske in ptičje selitvene vrste po njihovem celotnem območju razširjenosti. Konvencija je medvladna pogodba, sklenjena pod pokroviteljstvom Programa Združenih narodov za okolje, ki je namenjen varstvu prostoživečih živali in habitatov na globalni ravni. Evropska unija je pogodbenica Konvencije CMS od 1. novembra 1983.

Selitvene vrste, ki jih je treba ohraniti, so navedene v dodatkih I (prizadete vrste) in II (vrste, ki jih bodo obravnavali sporazumi) h Konvenciji.

Konferenca pogodbenic je organ odločanja Konvencije, ki je pristojen za oceno ohranitvenega stanja selitvenih vrst in s tem za spremembo dodatkov I in II h Konvenciji.

V skladu s členom 11 Konvencije lahko vsaka pogodbenica predloži predloge za spremembo. Sprememba dodatkov začne veljati za vse pogodbenice devetdeset dni po sprejetju na zasedanju Konference pogodbenic, razen za tiste pogodbenice, ki izrazijo pridržke.

Dvanajsto zasedanje Konference pogodbenic Konvencije bo potekalo v Manili (Filipini) od 22. do 28. oktobra 2017. Predlaga se, da na tem zasedanju Unija da predlog za spremembo Dodatka II h Konvenciji za izboljšanje varstva dveh vrst ptic, in sicer vrste Lanius excubitor excubitor ter Lanius minor po njunem celotnem območju razširjenosti, vključno s tistim izven Unije, iz naslednjih razlogov: (1) vključitev teh vrst je znanstveno utemeljena; (2) taka vključitev je skladna z zakonodajo EU; in (3) Unija je zavezana k mednarodnemu sodelovanju za zaščito biotske raznovrstnosti. Zato je potrebno, da Svet sprejme sklep o določitvi stališča, ki bo v imenu Unije zastopano na dvanajstem zasedanju Konference pogodbenic glede predlogov za spremembe.

V skladu s členom XI (3) je sekretariat Konvencije rok za predložitev predlogov za spremembe določil na 25. maj 2017.

Pred dvanajstim zasedanjem Konference pogodbenic lahko sekretariat Konvencije sporoči predloge drugih pogodbenic za spremembe dodatkov I in II h Konvenciji, zaradi katerih bo morda prav tako treba sprejeti sklep o določitvi stališča, ki bo sprejeto v imenu Unije glede teh predlogov.

•Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

Ta predlog ne bi zahteval nikakršnih sprememb v pravu Unije, saj zadeva dve vrsti, ki že uživata prednosti ustrezne zaščite v okviru prava Unije, zlasti z direktivo o pticah.

•Skladnost z drugimi politikami Unije

Predlog je v skladu s sedmim okoljskim akcijskim programom in strategijo EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020 ter zlasti s ciljem 6: prispevek k zaustavitvi svetovne izgube biotske raznovrstnosti.

2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

•Pravna podlaga

Predlog je oblikovan na podlagi člena 192(1) v povezavi s členom 218(9) PDEU.

3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA

•Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj
o stališču, ki se v imenu Evropske unije zavzame v Skupnem odboru EGP glede spremembe Protokola 31 k Sporazumu EGP o sodelovanju na posebnih področjih, za katera ne veljajo štiri temeljne svobode (proračunska vrstica 12 02 01 Izvajanje in razvoj enotnega trga za finančne storitve)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Da se zagotovi potrebna pravna varnost in homogenost notranjega trga, mora Skupni odbor EGP vso ustrezno zakonodajo EU čim prej po njenem sprejetju vključiti v Sporazum EGP ter zagotoviti sodelovanje držav Efte, ki so del EGP, pri ustreznih ukrepih ali programih EU.

Namen osnutka sklepa Skupnega odbora EGP (priloženega predlogu sklepa Sveta) je spremeniti Protokol 31 k Sporazumu EGP o sodelovanju na posebnih področjih, za katera ne veljajo štiri temeljne svobode, da se državam Efte, ki so del EGP (Norveška, Islandija in Lihtenštajn) omogoči sodelovanje pri ukrepih Unije v zvezi s proračunsko vrstico 12 02 01: „Izvajanje in razvoj enotnega trga za finančne storitve“, vključeno v splošnem proračunu Evropske unije za proračunsko leto 2017.

•Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

Priloženi osnutek sklepa Skupnega odbora je v celoti skladen s ciljem Sporazuma EGP, ki je spodbujati stalno in uravnoteženo krepitev trgovinskih in ekonomskih odnosov med pogodbenicami, z enakimi pogoji konkurence in spoštovanjem istih pravil, da bi ustvarili homogen Evropski gospodarski prostor.

•Skladnost z drugimi politikami Unije

Sklep Skupnega odbora je skladen tudi z drugimi politikami Unije, zlasti prek cilja varovanja homogenosti notranjega trga EU.

2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

•Pravna podlaga

V členu 1(3) Uredbe Sveta (ES) št. 2894/94 o pravilih za izvajanje Sporazuma EGP je določeno, da Svet na predlog Komisije določi stališče Unije glede takih sklepov.

Komisija v sodelovanju z Evropsko službo za zunanje delovanje predloži osnutek sklepa Skupnega odbora EGP kot stališče Unije Svetu v sprejetje. Komisija upa, da bo lahko v najkrajšem možnem času osnutek predstavila v Skupnem odboru EGP.

•Subsidiarnost (za neizključno pristojnost)

Predlog je v skladu z načelom subsidiarnosti iz naslednjega razloga.

Cilja tega predloga, tj. zagotoviti homogenost notranjega trga, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, zato se zaradi učinkov lažje doseže na ravni Unije.

•Sorazmernost
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Sporazum o gospodarskem partnerstvu, političnem usklajevanju in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Združenimi mehiškimi državami na drugi je bil podpisan v Bruslju 8. decembra 1997. Določbe v zvezi z liberalizacijo trgovine so bile določene v Sklepu št. 2/2000 Skupnega sveta ES-Mehika, ustanovljenega s Sporazumom (v nadaljnjem besedilu: Sklep št. 2/2000).

Priloga III k Sklepu št. 2/2000 Skupnega sveta ES-Mehika o opredelitvi koncepta „izdelki s poreklom“ in metodah upravnega sodelovanja določa pravila o poreklu za izdelke s poreklom z ozemlja pogodbenic Sporazuma. Seznam obdelav ali predelav, ki jih je treba opraviti na materialih brez porekla, da proizvedeni izdelek lahko dobi status blaga s poreklom („pravila za določene izdelke“), je naveden v Dodatku II k Prilogi III k Sklepu št. 2/2000.

Odstopanje od pravil za določene izdelke je bilo določeno v opombah 2 in 3 Dodatka II(a) k Prilogi III k Sklepu št. 2/2000 za nekatere kemijske proizvode, ki se uvrščajo pod tarifni številki harmoniziranega sistema (HS) 2914 in 2915. To odstopanje se je sprva uporabljalo do 30. junija 2003, nato pa se je trikrat podaljšalo: do 30. junija 2006 s Sklepom št. 1/2004 Skupnega odbora EU-Mehika, do 30. junija 2009 s Sklepom št. 1/2007 Skupnega odbora EU-Mehika in do 30. junija 2014 s Sklepom št. 1/2010 Skupnega odbora EU-Mehika. Odstopanje je potem prenehalo.

Mehika in Evropska unija sta se dogovorili, da bosta ponovno uvedli pravila za določene izdelke v skladu z odstopanjem iz opomb 2 in 3 Dodatka II(a) k Prilogi III k Sklepu št. 2/2000, in sicer retroaktivno od 1. julija 2014 in za omejeno obdobje do 31. decembra 2019. Poleg tega sta se Mehika in Evropska unija dogovorili o nekaterih posodobljenih alternativnih pravilih za določene izdelke.

Spremembe pravil za določene izdelke se bodo uporabile retrospektivno, in sicer od 1. julija 2014, ko je prenehal veljati predhodni sklep Skupnega odbora EU-Mehika. Da se omogoči navedena retroaktivna uporaba, se je rok za predložitev dokazila o poreklu, tj. potrdila o gibanju blaga EUR.1 ali izjave na računu, podaljšal z dveh na tri leta za zadevne kemijske proizvode, ki so vstopili v Evropsko unijo med 1. julijem 2014 in 30. junijem 2015.

•Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

Spremembe pravil za določene izdelke, in sicer za kemijske proizvode, ki se uvrščajo pod tarifni številki HS 2914 in 2915, so v skladu s posodobitvijo sporazuma med Evropsko unijo in Mehiko, katerega cilj je pojasniti in poenostaviti pravila o poreklu.

•Skladnost z drugimi politikami Unije

Ni relevantno.

2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

•Pravna podlaga
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Uradni list Evropske unije v skladu z Uredbo (EU) št. 216/2013 izhaja v elektronski obliki. Za zagotavljanje verodostojnosti, celovitosti in nespremenljivosti elektronske izdaje člen 2(1) navedene uredbe določa, da je „[e]lektronska izdaja (...) opremljena z naprednim elektronskim podpisom, ki v skladu z Direktivo 1999/93/ES temelji na kvalificiranem potrdilu in je oblikovan z napravo za varno tvorjenje podpisa“.

Direktiva 1999/93/ES z dne 13. decembra 1999 o okviru Skupnosti za elektronski podpis je bila razveljavljena z Uredbo (EU) št. 910/2014 z dne 23. julija 2014 o elektronski identifikaciji in storitvah zaupanja za elektronske transakcije na notranjem trgu z učinkom od 1. julija 2016. Poleg elektronskega podpisa in naprednega elektronskega podpisa, ki ju določa že Direktiva 1999/93, Uredba (EU) št. 910/2014 uvaja možnost avtentikacije dokumenta z elektronskim žigom ali naprednim elektronskim žigom, ki temelji na potrdilu za elektronski žig. Glavna razlika med (naprednim) elektronskim podpisom in (naprednim) elektronskim žigom je, da je v prvem primeru podpisnik fizična oseba (točki 9 in 14 člena 3 Uredbe št. 910/2014), v drugem primeru pa gre za pravno osebo (točki 24 in 29 člena 3 Uredbe št. 910/2014).

Z uporabo naprednega elektronskega žiga bi se omogočila avtomatizacija elektronskega podpisa in pospešil postopek izdaje na spletišču EUR-Lex.

Pri avtentikaciji z elektronskim žigom v primerjavi z avtentikacijo z elektronskim podpisom ne gre samo za drugačen elektronski sistem, pač pa pomeni dejansko razliko s pravnega vidika (pri podpisu je za avtentikacijo odgovorna določena fizična oseba, žig pa ustvari pravna oseba, pri čemer ni navedeno, kdo znotraj te pravne osebe je bil odgovoren za avtentikacijo dokumenta), zato bi bilo treba spremeniti Uredbo (EU) št. 216/2013, da bo mogoča avtentikacija Uradnega lista Evropske unije z naprednim elektronskim žigom.
o sklenitvi, v imenu Evropske unije in njenih držav članic, Protokola k Stabilizacijsko-pridružitvenemu sporazumu med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Bosno in Hercegovino na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Priloženi predlog je pravni instrument za sklenitev Protokola k Stabilizacijsko-pridružitvenemu sporazumu med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Bosno in Hercegovino na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu: Protokol).

V skladu z Aktom o pristopu Hrvaška pristopi k mednarodnim sporazumom, ki so jih podpisale ali sklenile Evropska unija in njene države članice, in sicer na podlagi protokola k navedenim sporazumom.

Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Bosno in Hercegovino na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je bil podpisan v Luxembourgu 16. junija 2008 in je začel veljati 1. junija 2015.

Svet je 24. septembra 2012 pooblastil Komisijo, da v imenu Evropske unije in njenih držav članic ter Republike Hrvaške začne pogajanja z Bosno in Hercegovino z namenom sklenitve Protokola k Stabilizacijsko-pridružitvenemu sporazumu med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Bosno in Hercegovino na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji.

Med 13. decembrom 2012 in 28. aprilom 2016 je bilo opravljenih več krogov pogajanj. Po nadaljnjem tehničnem posvetovanju in korespondenci sta Komisija ter Bosna in Hercegovina Protokol parafirali 18. julija 2016.

Komisija predlaga, da Svet v imenu Evropske unije in njenih držav članic sprejme sklep o sklenitvi Protokola. Za podpis in začasno uporabo Protokola je potreben ločen predlog sklepa Sveta. Za sklenitev Protokola v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo se uporablja ločen postopek, po katerem Komisija predlaga, da Svet odobri sklenitev v skladu z drugim odstavkom člena 101 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo.

Priložen je predlog sklepa Sveta o sklenitvi Protokola. Komisija predlaga, da Svet:

–v imenu Evropske unije in njenih držav članic sklene Protokol.

2016/0311 (NLE)

Predlog

SKLEP SVETA

o sklenitvi, v imenu Evropske unije in njenih držav članic,

Protokola k Stabilizacijsko-pridružitvenemu sporazumu med

Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter

Bosno in Hercegovino na drugi strani zaradi upoštevanja

pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji



SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 217 v povezavi s točko (a)(i) drugega pododstavka člena 218(6) in drugim pododstavkom člena 218(8) Pogodbe,

ob upoštevanju Akta o pristopu Republike Hrvaške in zlasti drugega pododstavka člena 6(2) Akta,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju naslednjega:
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

Cilj predloga

Bolj konkurenčna industrija EU na področju varnosti bo lahko ponudila tehnološke rešitve, ki bodo aktivno povečale varnost evropskih državljanov in prispevale k zmogljivosti evropske družbe, da prepreči in se odzove na varnostne grožnje.

•Splošno ozadje

Oprema za varnostno pregledovanje v letalstvu se nanaša na varnostno opremo, ki se uporablja za varnostne preglede oseb, ročne prtljage, oddane prtljage, blaga, zračnega tovora in zračne pošte. Oprema za varnostno pregledovanje v sektorju varnosti letalstva predstavlja znaten trg, katerega letni svetovni promet znaša 14 milijard EUR, od tega 4,2 milijarde EUR samo v EU. Letališča in vozlišča zračnega prometa spadajo tudi v sektorje z največjim potencialom za rast na svetovni ravni z močnim poudarkom na azijskih trgih.

Uredba (ES) št. 300/2008 določa tehnične specifikacije in zahteve glede učinkovitosti opreme, ki se uporablja za varnostno pregledovanje v okviru letalstva na letališčih EU. Ta zakonodaja temelji na standardih, ki jih je razvila Komisija ter ki se nenehno prilagajajo spreminjajočim se scenarijem groženj in ocenam tveganj. Ob upoštevanju posledic za nacionalno varnost držav članic EU, do katerih bi lahko prišlo, če bi ti standardi postali splošno znani, so ti standardi zaupne narave in so na voljo le tistim (osebam, podjetjem, organizacijam itd.), ki so ustrezno varnostno preverjeni in imajo tehtno utemeljitev („na podlagi potrebe po seznanitvi s podatki“).

Vendar zgoraj navedene zakonodaje ne spremlja pravno zavezujoč vseevropski sistem ugotavljanja skladnosti za zagotovitev, da so zahtevani standardi izpolnjeni na vseh letališčih EU. Zato se lahko da oprema, ki je bila certificirana v eni državi članici EU, na trg samo v navedeni državi članici. Vsaka druga država članica EU lahko sama odloči, ali bo to certificiranje priznala ali pa bo zahtevala, da se oprema ponovno preizkusi, da se preveri, ali izpolnjuje zahteve, predpisane z zakonodajo EU, lahko pa tudi prepreči njeno uporabo na svojem ozemlju. V vsakem primeru pa ne obstaja postopek samodejnega priznavanja certificiranja, ki ga je izdala prva država članica.

Države članice so v sodelovanju s Komisijo delno obravnavale to razdrobljenost z razvojem skupnih metodologij preskušanja za različne kategorije opreme za varnostno pregledovanje v letalstvu, ki se uporablja v okviru Evropske konference civilnega letalstva (ECAC). Evropska konferenca civilnega letalstva je leta 2008 vzpostavila skupni postopek ocenjevanja za preizkušanje opreme za varnostno pregledovanje, ki se uporablja v letalskem sektorju. Skupni postopek ocenjevanja je bil od takrat pregledan in izboljšan v smislu učinkovitosti, vendar še vedno nima pravno zavezujočega značaja, s čimer bi bil njegov potencial v celoti izkoriščen.
1.4.Cilji

1.4.1.Večletni strateški cilji Komisije, ki naj bi bili doseženi s predlogom/pobudo

1.4.2.Specifični cilji in zadevne dejavnosti v strukturi ABM/ABB

1.4.3.Pričakovani rezultati in posledice

Navedite, kakšne posledice naj bi imel(-a) predlog/pobuda za upravičence/ciljne skupine.

1.4.4.Kazalniki rezultatov in posledic

Navedite, s katerimi kazalniki se bo spremljalo izvajanje predloga/pobude.

Predlagani sklep bo Agenciji omogočil opravljanje nalog v Republiki Albaniji v okviru, določenem v členih 4 in 5 Uredbe Sveta (ES) št. 168/2007 (v nadaljnjem besedilu: Uredba).

Kazalniki uspešnosti so osrednjega pomena za dejavnosti načrtovanja, spremljanja, ocenjevanja in poročanja Agencije. Kazalniki, določeni v okviru za merjenje uspešnosti, se uporabljajo za merjenje splošne uspešnosti Agencije. Okvir za merjenje uspešnosti vsebuje kazalnike na projektni ravni, ki opisujejo načrtovani rezultat vsake intervencije, ter kazalnike za kratkoročne, dolgoročne in zaželene učinke, ki se večinoma merijo po zaključku intervencij in konkretne načrtovane pobude. Pomembno je, da je okvir za merjenje uspešnosti povezan tako s strateškim načrtom kot tudi z letnimi delovnimi programi. Okvir za merjenje uspešnosti Agencije vključuje intervencijsko logiko in seznam kazalnikov uspešnosti skupaj z ustreznim ciljem, merili za presojo, ukrepi, viri in orodji. Okvir za merjenje uspešnosti logično združuje vse informacije in podatke v zvezi z uspešnostjo. Strukturiran je tako, da analizo uspešnosti (tj. dejavnosti spremljanja, ocenjevanja in poročanja) podpira na različnih ravneh Agencije (projektna raven, dejavnosti, tematska področja in strateška raven), ter se bo uporabljal za spremljanje izvajanja pobude. Kazalniki so zlasti diferencirani glede na raven dosežkov (tj. glede na rezultat ter kratkoročne, dolgoročne in zaželene učinke) in glede na ravni dejavnosti, ki so predstavljene v logičnem modelu. Določijo se vsako leto (tudi za zadevne dejavnosti v strukturi ABM/ABB, na katere se nanaša pobuda) v operativnih delovnih programih Agencije (programski dokument), spremljanje in ocena uspešnosti pa sta vključena v zadevni dokument za poročanje (konsolidirano letno poročilo o dejavnostih).
o določitvi stališča, ki se zavzame v imenu Evropske unije v okviru Skupnega odbora, ustanovljenega v skladu s Sporazumom med Evropsko unijo in Republiko Zelenortski otoki o poenostavitvi izdajanja vizumov za kratkoročno bivanje državljanom Republike Zelenortski otoki in Evropske unije, glede sprejetja poslovnika Skupnega odbora za upravljanje Sporazuma

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

Sporazum med Evropsko unijo in Republiko Zelenortski otoki o poenostavitvi izdajanja vizumov za kratkoročno bivanje državljanom Republike Zelenortski otoki in Evropske unije je začel veljati 1. decembra 2014. Sporazum je na podlagi vzajemnosti določil pravno zavezujoče pravice in obveznosti, da se poenostavijo postopki izdajanja vizumov državljanom Republike Zelenortski otoki in EU. V skladu s členom 10 tega sporazuma je bil ustanovljen Skupni odbor za spremljanje izvajanja Sporazuma. V skladu s členom 10(4) Sporazuma mora Skupni odbor pripraviti svoj poslovnik.

Poslovnik, ki ga je treba sprejeti, ne bo del Sporazuma.

2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

•Pravna podlaga

Delo Skupnega odbora in pomoč pri pripravi in vodenju njegovih sestankov sta organizirana s poslovnikom, ki bo na podlagi pooblastila predstavniku Komisije v Skupnem odboru sprejet v skladu s tem predlogom.

3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA

Poslovnik, kot je priložen v Prilogi k temu predlogu sklepa Sveta, je rezultat posvetovanj z odgovornimi organi Zelenortskih otokov v juniju 2015. Z državami članicami je bilo opravljeno posvetovanje v okviru pisnega postopka, ki se je zaključil 23. 10. 2015.

4.PRORAČUNSKE POSLEDICE

Ta predlog ne vpliva na proračun EU.

2016/0081 (NLE)

Predlog

SKLEP SVETA

o določitvi stališča, ki se zavzame v imenu Evropske unije

v okviru Skupnega odbora, ustanovljenega v skladu s Sporazumom

med Evropsko unijo in Republiko Zelenortski otoki

o poenostavitvi izdajanja vizumov za kratkoročno bivanje

državljanom Republike Zelenortski otoki in Evropske unije,

glede

sprejetja poslovnika Skupnega odbora za upravljanje Sporazuma

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 218(9) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega: