SL 
 
 
MNENJE EVROPSKE CENTRALNE BANKE 
z dne 27. julija 2009  
o javnosti premoženja funkcionarjev  
(CON/2009/64) 
 
Uvod in pravna podlaga  
Evropska centralna banka (ECB) je dne 1. ju lija 2009 prejela zahtevo predsednika slovenskega 
parlamenta za mnenje o predlogu zakona o javnosti pr emoženja funkcionarjev (v nadaljevanju: predlog 
zakona). 
Pristojnost ECB, da poda mnenje, izhaja iz člena 105(4) Pogodbe o ustanov itvi Evropske skupnosti in iz 
tretje alinee člena 2(1) Odlo čbe Sveta 98/415/ES z dne 29. junija  1998 o posvetovanju nacionalnih 
organov z Evropsko centralno banko gl ede osnutkov pravnih predpisov1, saj se predlog zakona nanaša na 
Banko Slovenije. V skladu s prvim stavkom člena 17.5 Poslovnika Evropske ce ntralne banke je to mnenje 
sprejel Svet ECB.  
 
1.  Namen predloga zakona 
1.1 Predlog zakona spada v normativni okvir za prepre čevanje korupcije v Sloveniji in ureja dolžnost 
funkcionarjev, da prijavijo podatke o svojem pr emoženjskem stanju, in javnost teh podatkov. 
1.2 Namen predloga zakona, kot je naveden v obrazložitvenem memorandumu, je zagotavljanje 
transparentnosti delovanja javnih funkciona rjev in preventivno delovanje na podro čju koruptivnih 
dejanj.  
 2. Splošne pripombe 2.1 ECB pozdravlja to posvetovanje slovenskega parlamenta. Ker pojem »funkcionarji«, ki je 
opredeljen v 2. členu predloga zakona, izrecno vklju čuje guvernerja Banke Slovenije in druge 
funkcionarje v Banki Slovenije, je treba pred log zakona oceniti z vidika združljivosti z na čelom 
osebne neodvisnosti guvernerja in drugih članov Sveta Banke Slovenije.  
2.2 ECB je pred tem že presojala podoben predlog zakona v svojem mnenju CON/2008/43
2. 
 
                                                 
1  UL L 189, 3.7.1998, str. 42.  
2  Vsa mnenja ECB so dostopna na spletn i strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu. 
2 3. Prijava premoženjskega stanja  
3.1 V skladu s predlogom zakona morajo vsi funkcionarji, vklju čno s predsednikom republike, 
predsednikom vlade, poslanci, ministri in sodniki, slovenskemu ra čunskemu sodiš ču periodi čno 
sporočati podatke o svojem premoženjskem stanju (npr. o dohodkih, nepremi čninah, vrednostnih 
papirjih, denarnih sredstvih)3. Poleg tega morajo obrazložiti kakršno koli pove čanje premoženja, ki 
presega seštevek njihovih neto izpla čanih plač v času od zadnje prijave4. Ti podatki bodo objavljeni 
na spletni strani ra čunskega sodiš ča ne glede na omejitve zaradi varovanja osebnih podatkov in 
davčnih tajnosti5.  
3.2 Če funkcionar ne sporo či podatkov o svojem premoženjskem stanju in dohodkih, je ra čunsko 
sodišče pristojno, da ga kaznuje z globo po 13. členu predloga zakona in po 8. členu predloga 
zakona odlo či, da se mu pla ča mesečno postopno znižuje za eno desetino, vendar najve č to višine 
minimalne pla če, dokler ne sporo či zahtevanih podatkov. Takšno odlo čbo računskega sodiš ča mora 
izvesti delodajalec zadevnega  funkcionarja. Poleg globe  iz prvega odstavka 13. člena predloga 
zakona se v skladu s četrtim odstavkom 13. člena predloga zakona funkcionarju izre če tudi globa v 
višini vrednosti neprijavljenega  premoženja oziroma vrednosti pr emoženja, glede katerega ni 
pojasnjen izvor.  
3.3 Po razumevanju ECB se bo možnost znižanja pla če članov Sveta Banke Slovenije uporabljala kot 
splošna sankcija po slovenskem pravnem sistemu, enakovredna globi, in ne bo posegala v pravno 
razmerje med centralno banko in njenimi neodvi snimi funkcionarji, pristojnimi za odlo čanje. 
Sankcija znižanja pla če pod to predpostavko ne bi ogrozila osebne neodvisnosti funkcionarjev v 
Banki Slovenije, dolo čene v členu 108 Pogodbe in členu 7 Statuta Evropskega sistema centralnih 
bank in Evropske centralne banke (v nadaljevanju: Statut ESCB), čeprav je vezana na pla čo 
guvernerja in članov Sveta Banke Slovenije, pod pogojem, da je naslednje razumevanje pravilno. 
Za sankcijo znižanja pla če se razume, da se uporablja za to, da se podatki, ki jih je zahtevalo 
računsko sodiš če, čimprej sporo čijo, velja pa za vse funkcionarje v Sloveniji, vklju čno s 
predsednikom republike, predsednikom vlade in pos lanci v slovenskem parlamentu. Poleg tega bo 
sankcijo naložilo ra čunsko sodiš če, ki je neodvisen organ, pogoji za odlo čitev o znižanju pla če 
(tj. razlogi, znesek in trajanje) in pravno sredstvo zoper odlo čbo pa so jasno dolo čeni v predlogu 
zakona. V skladu z drugim odstavkom 6. člena predloga zakona mora ra čunsko sodiš če o 
ugotovitvah glede neupravi čenega pove čanja premoženja obvestiti orga n, ki je pristojen za 
izvolitev ali imenovanje funkcionarja. S tem v zvezi ECB opozarja, da se razrešitev guvernerjev 
centralnih bank in drugih članov organov odlo čanja v centralnih bankah, ki sodelujejo pri izvajanju 
nalog v zvezi z ESCB, ureja v skladu z dolo čbami člena 14.2 Statuta ESCB. Na podlagi zgoraj 
navedenih predpostavk in razumevanja ECB meni, da dolo čbe predloga zakona o prijavi 
premoženjskega stanja in s tem povezanih  sankcijah ne bi bile nezdružljive z na čelom osebne 
neodvisnosti. 
                                                 
3  Glej 4. člen predloga zakona. 
4  Glej 6. člen predloga zakona. 
5  Glej 7. člen predloga zakona. 
3  
To mnenje bo objavljeno na spletni strani ECB.   V Frankfurtu na Majni, 27. julija 2009 
 
[podpis] 
 
Podpredsednik ECB 
Lucas D. PAPADEMOS