(5)Splošna odstopna klavzula se uporablja od marca 2020. Komisija je v svojem sporočilu z dne 3. marca 2021 navedla svoje mnenje, da bi morala biti odločitev o deaktivaciji ali nadaljnji uporabi splošne odstopne klavzule sprejeta na podlagi celovite ocene stanja gospodarstva, pri čemer bi bila raven gospodarske aktivnosti v EU ali euroobmočju v primerjavi z ravnmi pred krizo (konec leta 2019) ključno kvantitativno merilo. Večja negotovost in znatna negativna tveganja za gospodarske obete zaradi vojne v Evropi, rekordnih povišanj cen energije in nenehnih motenj v dobavni verigi upravičujejo podaljšanje splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast do leta 2023.

(4)Ob upoštevanju hitro spreminjajočih se gospodarskih in geopolitičnih razmer evropski semester v letu 2022 nadaljuje usklajevanje širših smernic ekonomskih politik in politik zaposlovanja, hkrati pa se razvija v skladu z zahtevami glede izvajanja mehanizma za okrevanje in odpornost, kot je opisano v letnem pregledu trajnostne rasti 2022. Izvajanje sprejetih načrtov za okrevanje in odpornost je bistveno za doseganje prednostnih nalog politik v okviru evropskega semestra, saj načrti obravnavajo vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v ciklih semestra leta 2019 in 2020, ali pomemben del njih. Specifična priporočila za države iz let 2019 in 2020 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241, poleg morebitnih specifičnih priporočil za države, izdanih do datuma predložitve spremenjenega načrta.

(3)Ruska invazija na Ukrajino, ki je sledila globalni pandemiji, je bistveno spremenila geopolitične in gospodarske razmere. Vpliv invazije na gospodarstva držav članic je na primer opazen v višjih cenah energentov in hrane ter slabših obetih za rast. Višje cene energije bremenijo zlasti najranljivejša gospodinjstva, ki se soočajo z energetsko revščino ali jim ta grozi. EU je tudi priča doslej največjemu pritoku ljudi, ki bežijo iz Ukrajine. V zvezi s tem je bila 4. marca 2022 prvič uporabljena direktiva o začasni zaščiti, s katero sta bila razseljenim osebam iz Ukrajine dodeljena pravica do zakonitega prebivanja v EU ter dostop do izobraževanja in usposabljanja, trga dela, zdravstvenega varstva, stanovanj in socialnega varstva.

(2)Komisija je 24. novembra 2021 sprejela letni pregled trajnostne rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2022. Ustrezno je upoštevala ponovno potrjeno skupno zavezo, sprejeto na socialnem vrhu v Portu maja 2021, da se nadalje izvaja evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Evropski svet je 25. marca 2022 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2022. Komisija je 24. novembra 2021 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem Luksemburga ni opredelila kot eno od držav članic, za katere bo potreben poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja, ki ga je Svet sprejel 5. aprila 2022, ter predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2022, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic ter ki ga je Svet sprejel 14. marca 2022.

(1)Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta, s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost, je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem za okrevanje in odpornost zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. Prispeva h gospodarskemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda, hkrati pa krepi odpornost in potencialno rast gospodarstev držav članic. Poleg tega pomaga krepiti vzdržne javne finance ter srednje- in dolgoročno prispeva k spodbujanju rasti in ustvarjanju delovnih mest. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 [je bil] najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost [XX] junija 2022 posodobljen.

(6)V skladu s pristopom iz mnenja Sveta z dne 18. junija 2021 o programu stabilnosti za leto 2021 se fiskalna naravnanost trenutno najbolje meri kot sprememba primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov), razen začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19, vendar vključno z odhodki, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratna sredstva) iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugih skladov EU, glede na srednjeročno potencialno rast. Poleg upoštevanja splošne fiskalne naravnanosti se za oceno, ali je nacionalna fiskalna politika preudarna ter ali njena struktura podpira trajnostno okrevanje v skladu z zelenim in digitalnim prehodom, pozornost namenja tudi razvoju nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19) in naložb.

(7)Komisija je 2. marca 2022 sprejela sporočilo, ki zagotavlja širše smernice za fiskalno politiko v letu 2023, da bi podprla pripravo programov stabilnosti in konvergenčnih programov držav članic ter s tem okrepila usklajevanje politik. Navedla je, da se na podlagi makroekonomskih obetov iz zimske napovedi iz leta 2022 prehod s spodbujevalne skupne fiskalne naravnanosti v obdobju 2020–2022 na splošno nevtralno skupno fiskalno naravnanost v letu 2023 zdi ustrezen, hkrati pa se je pripravljena odzvati na spreminjajoče se gospodarske razmere. Komisija je napovedala, da bi morala fiskalna priporočila za leto 2023 še naprej razlikovati med državami članicami in upoštevati morebitne čezmejne učinke prelivanja. Komisija je države članice pozvala, naj smernice upoštevajo v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih. Komisija se je zavezala, da bo pozorno spremljala gospodarska gibanja in po potrebi prilagodila svoje smernice za politiko, najpozneje v pomladanskem svežnju v okviru semestra konec maja 2022.

(8)Kar zadeva fiskalne smernice, zagotovljene 2. marca 2022, priporočila glede javnih financ za leto 2023 upoštevajo slabše gospodarske obete, večjo negotovost, nadaljnja negativna tveganja in višjo inflacijo v primerjavi z zimsko napovedjo. Glede na navedeno je treba s fiskalnim odzivom povečati javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost in ohraniti kupno moč najranljivejših gospodinjstev, da bi ublažili vpliv dviga cen energije in pomagali omejiti inflacijske pritiske zaradi sekundarnih učinkov s ciljno usmerjenimi in začasnimi ukrepi; fiskalna politika mora ostati prožna, da se prilagodi hitro spreminjajočim se okoliščinam, in se med državami razlikovati glede na njihov fiskalni in gospodarski položaj, tudi glede izpostavljenosti krizi in dotoku razseljenih oseb iz Ukrajine.

(9)Luksemburg je 30. aprila 2021 Komisiji predložil nacionalni načrt za okrevanje in odpornost v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241. Komisija je v skladu s členom 19 Uredbe (EU) 2021/241 in na podlagi smernic za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost. Svet je 13. julija 2021 sprejel sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Luksemburg. Izplačilo obrokov je pogojeno s sklepom Komisije, sprejetim v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, da Luksemburg zadovoljivo izpolnjuje ustrezne mejnike in cilje, določene v izvedbenem sklepu Sveta. Predpogoj za zadovoljivo izpolnjevanje je, da pri doseganju predhodnih mejnikov in ciljev ni prišlo do nazadovanja.

(10)Luksemburg je 29. aprila 2022 predložil nacionalni reformni program za leto 2022 in program stabilnosti za leto 2022 v skladu z rokom iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1466/97. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2022 odraža tudi polletno poročanje Luksemburga o napredku pri uresničevanju načrta za okrevanje in odpornost.

(11)Komisija je 23. maja 2022 objavila poročilo o državi za Luksemburg za leto 2022. V njem je ocenila napredek Luksemburga pri obravnavanju zadevnih specifičnih priporočil, ki jih je Svet sprejel v letih 2019, 2020 in 2021, ter izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v Luksemburgu glede na preglednico kazalnikov okrevanja in odpornosti. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi s tistimi izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, ter novimi in nastajajočimi izzivi, vključno s tistimi, ki izhajajo iz ruske invazije na Ukrajino. V njem je bil ocenjen tudi napredek Luksemburga pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic, doseganju krovnih ciljev EU glede zaposlovanja, znanj in spretnosti ter zmanjševanja revščine ter napredek pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja ZN.

(12)Svet je 20. julija 2020 Luksemburgu priporočil, naj v letih 2020 in 2021 v skladu s splošno odstopno klavzulo sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Prav tako je Luksemburgu priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob krepitvi naložb. Na podlagi podatkov, ki jih je potrdil Eurostat, se je saldo sektorja država Luksemburga izboljšal s primanjkljaja v višini 3,4 % BDP v letu 2020 na presežek v višini 0,9 % BDP v letu 2021. Odziv fiskalne politike v Luksemburgu je podprl okrevanje gospodarstva v letu 2021, začasni nujni podporni ukrepi pa so se zmanjšali z 2,4 % BDP v letu 2020 na 0,7 % BDP v letu 2021. Ukrepi, ki jih je Luksemburg sprejel v letu 2021, so v skladu s priporočilom Sveta z dne 20. julija 2020. Diskrecijski proračunski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, so bili začasni ali so jih spremljali izravnalni ukrepi. Na podlagi podatkov, ki jih je potrdil Eurostat, je dolg sektorja država v letu 2021 znašal 24,4 % BDP.

(13)Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije, je za leto 2022 previden, zatem pa realističen. V programu stabilnosti za leto 2022 je napovedano, da se bo realni BDP v letu 2022 povečal za 1,4 %, v letu 2023 pa za 2,9 %. Za primerjavo se v pomladanski napovedi Komisije 2022 pričakuje realna rast BDP v višini 2,2 % leta 2022 in 2,7 % leta 2023. Razlika v višini 0,8 odstotne točke v letu 2022 je predvsem posledica višjih pričakovanj glede naložb in pozitivnega prispevka neto izvoza k realni rasti BDP v napovedi Komisije. Vlada v programu stabilnosti za leto 2022 pričakuje, da se bo nominalni saldo v letu 2022 zmanjšal na primanjkljaj v višini 0,7 % BDP, v letu 2023 pa na 0,4 %. Zmanjšanje v letu 2022 je predvsem posledica višjih odhodkov za sredstva za zaposlene, naložbe in socialne prejemke in nadomestila, na strani prihodkov pa naj bi se sedanji davki na dohodek in premoženje znižali. V skladu s programom naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP v letu 2022 povečal na 25,4 %, v letu 2023 pa na 25,8 %. Na podlagi ukrepov politike, znanih na presečni datum napovedi, pomladanska napoved Komisije 2022 za leto 2022 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 0,1 % BDP in za leto 2023 presežek v višini 0,1 %. Pomladanska napoved Komisije 2022 predvideva nižji dolg sektorja država kot odstotek BDP, in sicer v višini 24,7 % BDP v letu 2022 in 25,1 % BDP v letu 2023.

Glede na pomladansko napoved Komisije 2022 je srednjeročna (10-letna povprečna) potencialna rast BDP ocenjena na 2,6 %. Vendar ta ocena ne upošteva učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki lahko povečajo potencialno rast Luksemburga.

(14)Vlada je v letu 2022 postopno odpravila večino ukrepov, sprejetih v odziv na krizo zaradi COVID-19, tako da naj bi se začasni nujni podporni ukrepi zmanjšali z 0,7 % BDP v letu 2021 na 0,1 % BDP v letu 2022. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo ukrepi, sprejeti za ublažitev gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije, ki so v pomladanski napovedi Komisije iz leta 2022 ocenjeni na 0,8 % BDP v letu 2022 in 0,2 % v letu 2023. Ti ukrepi vključujejo predvsem zmanjšanje obračunanega davka na energijo, socialne transferje gospodinjstvom z nizkimi dohodki, znižanje posrednih davkov na porabo energije in subvencije na proizvodnjo. Ti ukrepi so bili napovedani kot večinoma začasni. Če pa bi cene energije ostale visoke tudi v letu 2023, bi se lahko nekateri od teh ukrepov nadaljevali. Nekateri od teh ukrepov niso ciljno usmerjeni, zlasti splošno znižanje trošarin za gorivo v letu 2022. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo tudi stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki naj bi po pomladanski napovedi Komisije 2022 znašali 0,1 % BDP v letu 2022 in 0,2 % v letu 2023.

(15)Svet je 18. junija 2021 Luksemburgu priporočil, naj v letu 2022 ohrani spodbujevalno fiskalno naravnanost, vključno s spodbudo, ki jo zagotavlja mehanizem za okrevanje in odpornost, in ohrani nacionalno financirane naložbe. Prav tako mu je priporočil, naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju srednjeročne vzdržnosti javnih financ, hkrati pa okrepi naložbe za povečanje potenciala rasti.

(16)V letu 2022 naj bi bila glede na pomladansko napoved Komisije 2022 in vključno z informacijami iz programa stabilnosti Luksemburga za leto 2022 fiskalna naravnanost spodbujevalna v višini –1,3 % BDP, kot je priporočil Svet. Luksemburg namerava zagotoviti nadaljnjo podporo okrevanju z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb, kot je priporočil Svet. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi EU, h gospodarski aktivnosti naj bi v primerjavi z letom 2021 ostal stabilen. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2022 imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,1 odstotne točke. Zato namerava Luksemburg ohraniti nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2022 ekspanziven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 1,2 odstotne točke. Ta znaten ekspanziven učinek vključuje dodaten učinek ukrepov za obravnavanje gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energije (0,5 % BDP) ter stroškov zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,1 % BDP), medtem ko naj bi k rasti neto tekočih odhodkov prispevali tudi višja sredstva za zaposlene in socialni transferji (0,3 % BDP).

(17)V letu 2023 naj bi fiskalna naravnanost glede na pomladansko napoved Komisije 2022 ob predpostavki nespremenjene politike znašala +0,5 % BDP. Luksemburg naj bi v letu 2023 še naprej uporabljal nepovratna sredstva iz mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb v podporo okrevanju. Nacionalno financirane naložbe naj bi v letu 2023 imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,1 BDP. Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) v letu 2023 restriktiven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 0,5 odstotne točke. To vključuje učinek postopne odprave ukrepov za obravnavanje višjih cen energije (0,3 % BDP).

(18)V skladu s programom stabilnosti za leto 2022 naj bi se primanjkljaj sektorja država postopno zmanjšal na 0,3 % BDP v letu 2024 in na 0,2 % do leta 2025. Saldo sektorja država naj bi tako v programskem obdobju ostal pod 3 % BDP. Te projekcije predvidevajo nekoliko višje prihodke in stabilne odhodke kot odstotek BDP. V skladu s programom naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP do leta 2025 povečal, in sicer naj bi se v letu 2024 povečal na 26,2 % in naj bi se na tej višini stabiliziral v letu 2025. Na podlagi analize Komisije se zdi, da so tveganja za vzdržnost dolga v srednjeročnem obdobju nizka.

(19)Kriza zaradi COVID-19 je imela manjši učinek na javne finance kot v drugih državah članicah, zadevni kazalniki pa naj bi se v letu 2022 izboljšali. Vendar se bo v naslednjih desetletjih povečal vpliv demografskih gibanj na javno porabo. Razlog za to je zlasti dejstvo, da naj bi se število upokojencev na delavca stalno povečevalo zaradi staranja prebivalstva in upočasnitve neto migracijskih tokov. Po scenariju nespremenjene politike se bo Luksemburg do leta 2070 soočil z enim od največjih povečanj odhodkov za pokojnine kot deležem BDP v EU. To bi privedlo do odhodkov za pokojnine v višini približno 18 % BDP (v primerjavi z 9 % leta 2019), ki so med najvišjimi v EU. Povzročilo bo znatno povečanje javnega dolga, kar bo ogrozilo vzdržnost javnih financ. Povišanje dejanske upokojitvene starosti bi imelo najugodnejši makroekonomski učinek, saj lahko ta dejavnik najbolj zmanjša odhodke za pokojnine. Po drugi strani pa bi gospodarsko rast podpirala tudi višja stopnja delovne aktivnosti starejših delavcev. Načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava dolgoročne vzdržnosti pokojninskega sistema niti negativnih učinkov shem predčasnega upokojevanja in finančnih spodbud za zgodnji izstop s trga dela, kar pojasnjuje nizko stopnjo delovne aktivnosti starejših delavcev. Zgodnji začetek reform, katerih cilj je omejiti sheme predčasnega upokojevanja in prepričati starejše delavce, da ostanejo dlje delovno aktivni, bi omogočil njihovo postopno izvajanje, s čimer bi se povečala medgeneracijska pravičnost.

(20)Boj proti agresivnemu davčnemu načrtovanju v EU je bistvenega pomena za: (i) preprečevanje izkrivljanja konkurence med podjetji; (ii) zagotavljanje pravične obravnave davkoplačevalcev; in (iii) zaščito javnih financ. Luksemburg je majhno, odprto gospodarstvo z velikim integriranim finančnim sektorjem, kar v veliki meri pojasnjuje velike finančne tokove. Vendar ti veliki finančni tokovi odražajo tudi, da je v državi prisotnih veliko podjetij pod tujim nadzorom, ki se ukvarjajo s financiranjem znotraj skupine in z zakladniškimi dejavnostmi. Posebno skrb vzbuja odsotnost pri viru odtegnjenega davka ali enakovrednih ukrepov za plačila obresti in licenčnin v jurisdikcije z nizko ali ničelno davčno stopnjo, ki niso vključene na seznam EU z jurisdikcijami, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene. Za plačila obresti in licenčnin podjetij s sedežem v Luksemburgu v jurisdikcije zunaj EU bi lahko veljala nizka obdavčitev ali neobdavčitev, če ta plačila niso obdavčena ali so obdavčena po nizki stopnji v jurisdikciji prejemnici. Luksemburg je sprejel nekaj ukrepov za boj proti agresivnemu davčnemu načrtovanju. Vendar so bili ukrepi doslej omejeni in nezadostni za reševanje vprašanja v zvezi s plačili v tujino v davčnem sistemu, ki bi ga multinacionalne družbe lahko uporabile za agresivno davčno načrtovanje.

(21)V skladu s členom 19(3), točka (b), in merilom 2.2 iz Priloge V k Uredbi (EU) 2021/241 načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se medsebojno krepijo in ki jih je treba izvesti do leta 2026. Te prispevajo k reševanju vseh ali pomembnega dela gospodarskih in socialnih izzivov, opredeljenih v specifičnih priporočilih, ki jih je Svet v okviru evropskega semestra v letih 2019 in 2020 naslovil na Luksemburg, poleg morebitnih specifičnih priporočil za državo, izdanih do datuma sprejetja načrta. Ti izzivi se nanašajo zlasti na odpornost zdravstvenega sistema, vključevanje na trg dela in naložbe v zeleni in digitalni prehod, pomanjkanje cenovno dostopnih stanovanj in institucionalno odpornost okvira za preprečevanje pranja denarja. Načrt vključuje ukrepe za povečanje javne ponudbe cenovno dostopnih stanovanj. Vključuje tudi naložbe v proizvodnjo energije iz obnovljivih virov in trajnostni promet, kar prispeva k postopnemu razogljičenju gospodarstva. Digitalne javne storitve ter obsežen javni raziskovalni in inovacijski projekt na področju kvantnih komunikacijskih tehnologij bi spodbudili naložbe podjetij in srednjeročno povečali rast produktivnosti. Kar zadeva preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma, načrt vključuje kombinacijo ukrepov za izboljšanje preglednosti in okrepitev okvira za nadzor nad ponudniki finančnih storitev. Strategija za znanja in spretnosti ter programi usposabljanja, določeni v načrtu, vključno s posebnim ciljem za starejše delavce, bi morali prispevati k izboljšanju vključevanja na trg dela.

(22)Izvajanje načrta za okrevanje in odpornost Luksemburga naj bi prispevalo k doseganju nadaljnjega napredka pri zelenem in digitalnem prehodu. Ukrepi, ki podpirajo podnebne cilje v Luksemburgu, predstavljajo 61 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta, ukrepi, ki podpirajo digitalne cilje, pa 32 % skupnih dodeljenih sredstev iz načrta. Celovito izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v skladu z zadevnimi mejniki in cilji bo Luksemburgu pomagalo hitro okrevati po posledicah krize zaradi COVID-19, hkrati pa bo okrepilo njegovo odpornost. Sistematično vključevanje socialnih partnerjev in drugih ustreznih deležnikov ostaja pomembno za uspešno izvajanje načrta za okrevanje in odpornost ter drugih ekonomskih politik in politik zaposlovanja, ki presegajo načrt, da se zagotovi široko prevzemanje odgovornosti za celoten program politik.

(23)Luksemburg še ni predložil partnerskega sporazuma in drugih programskih dokumentov kohezijske politike. V skladu z Uredbo (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 bo Luksemburg pri načrtovanju programov skladov kohezijske politike za obdobje 2021–2027 upošteval zadevna specifična priporočila. To je predpogoj za izboljšanje učinkovitosti in povečanje dodane vrednosti finančne podpore, prejete iz skladov kohezijske politike, ob hkratnem spodbujanju usklajevanja, dopolnjevanja in skladnosti med temi skladi ter drugimi instrumenti in skladi Unije. Uspešno izvajanje mehanizma za okrevanje in odpornost ter programov kohezijske politike je odvisno tudi od odprave ozkih grl za naložbe v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu ter uravnoteženemu teritorialnemu razvoju.

(24)Poleg gospodarskih in socialnih izzivov, ki jih obravnava načrt za okrevanje in odpornost, se Luksemburg sooča s številnimi dodatnimi izzivi, zlasti v zvezi z vse večjo neenakostjo v izobraževalnem sistemu. Značilnost luksemburškega izobraževalnega sistema je, da se uporabljajo trije jeziki (luksemburščina, nemščina in francoščina) ter da prihaja veliko učencev iz različnih socialno-ekonomskih in jezikovnih okolij. Rezultati mednarodnih testov kažejo, da so osnovna znanja učencev slabša od povprečja EU ter da so tesno povezana s socialno-ekonomskim in jezikovnim okoljem učencev. V raziskavi programa za mednarodno ocenjevanje učencev, ki jo je leta 2018 izvedla Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj, je Luksemburg zabeležil eno največjih vrzeli v dosežkih pri branju med učenci iz priviligiranih in prikrajšanih okolij v EU. Neenakosti so še večje zaradi večjezičnega šolanja in načina, kako so učenci že v zgodnji fazi usmerjeni na različne poklicne poti. Izobraževalni sistem vsem učencem ne zagotavlja dovolj večjezičnih in osnovnih znanj in spretnosti, da bi zadostili potrebam trga dela v državi. Individualizirana podpora za učence bi pomagala doseči polni razvojni potencial in splošno vključevanje vseh učencev. V skladu s sklepi nacionalnega observatorija za kakovost šol iz leta 2020 je mogoče izboljšati upravljanje izobraževalnega sistema ter nadalje razviti orodja za ocenjevanje in merljive cilje, ki spodbujajo kakovost in enake možnosti formalnega in neformalnega izobraževalnega sistema.