[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 5.11.2008

COM(2008) 674 konč.

SPOROČILO KOMISIJE SVETU IN EVROPSKEMU PARLAMENTU

Strategija širitve in glavni izzivi za obdobje 2008–2009

{SEC(2008) 2692} {SEC(2008) 2693} {SEC(2008) 2694} {SEC(2008) 2695} {SEC(2008) 2696} {SEC(2008) 2697} {SEC(2008) 2698} {SEC(2008) 2699}

SPOROČILO KOMISIJESVETU IN EVROPSKEMU PARLAMENTU

Strategija širitve in glavni izzivi za obdobje 2008–2009

UVOD

Širitev je eno najmočnejših orodij politike Evropske unije. S krepitvijo stabilnosti in varnosti ter s preprečevanjem sporov uresničuje strateške interese EU. Pripomogla je k večji blaginji in možnostim za rast, izboljšanju povezav z bistvenimi prometnimi žilami in potmi oskrbe z energijo ter okrepila vlogo EU v svetu. Maja 2009 bo EU praznovala peto obletnico širitve iz leta 2004.

Sedanji širitveni načrt zajema države Zahodnega Balkana in Turčijo, ki bi lahko postale članice EU, ko izpolnijo potrebne pogoje. Evropska perspektiva je prispevala k varnosti in stabilnosti ter partnerjem omogočila soočanje z glavnimi izzivi, kot je razglasitev neodvisnosti Kosova, in ohranitev varnosti v regiji. Za Zahodni Balkan in Turčijo pomeni močno spodbudo za politične in gospodarske reforme. V strateškem interesu EU je, da se ohrani zagon tega procesa na podlagi dogovorjenih načel in pogojev. Ta interes za spodbujanje stabilnosti je vse bolj očiten ob nedavnih izzivih stabilnosti na vzhodu EU, med drugim na južnem Kavkazu.

Strateški pomen Turčije za EU se veča na ključnih področjih, kot so varnost oskrbe z energijo, preprečevanje in reševanje konfliktov ter varnost v regiji v južnem Kavkazu in Bližnjem vzhodu. Prek sodelovanja z EU v obliki pogajanj in povezanih reform, ki potekajo, Turčija postaja vse močnejši dejavnik za stabilnost v regiji, ki se sooča s številnimi izzivi. Trenutno varnostno okolje v Evropi potrebuje tudi utrditev stabilnosti in okrepitev reform na Zahodnem Balkanu.

Glede na navedeno je bolj kot kdaj koli prej pomembno dosledno izvajanje prenovljenega soglasja o širitvi, ki je bilo določeno na zasedanju Evropskega sveta decembra 2006. To soglasje temelji na načelih utrjevanja zavez, uveljavljanja pravičnih in strogih pogojev ter boljšega obveščanja javnosti, skupaj s zmogljivostjo EU za vključevanje novih članic.

EU je sprejela ukrepe za izboljšanje kakovosti širitvenega procesa ob upoštevanju zlasti izkušenj iz prejšnjih širitev. V začetni fazi je zdaj večji poudarek na pravni državi in dobremu vodenju. Hitrost približevanja države kandidatke ali potencialne kandidatke Evropski uniji odraža hitrost političnih in gospodarskih reform zadevne države, pa tudi njeno zmogljivost, da prevzame pravice in obveznosti članstva v skladu s københavnskimi merili.

Prihodnje leto bo odločilno za obravnavanje izzivov na Zahodnem Balkanu. Približevanje držav Zahodnega Balkana članstvu v EU se lahko pospeši, če te države izpolnijo potrebne pogoje. Pričakuje se, da bo Hrvaška do konca leta 2009 vstopila v zadnjo fazo pristopnih pogajanj, če bo sprejela vse potrebne pripravljalne ukrepe. Nadaljnje reforme v Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji bodo državo približale EU. Za potencialne kandidatke bi napredek lahko pomenil status kandidatke, ko bodo dokazale svojo pripravljenost.

Hitrost pristopnih pogajanj s Turčijo odraža hitrost reform ter izpolnjevanje ustreznih pogojev s strani te države. Turčija mora zdaj obnoviti prizadevanja za politične reforme.

Mednarodna finančna kriza je do zdaj imela le omejen neposreden vpliv na gospodarski in finančni sektor Zahodnega Balkana in Turčije. Vendar znatno povečanje primanjkljaja tekočega računa, s katerim se sooča večina držav, povečuje njihovo ranljivost za zunanje pretrese. Pričakuje se, da se bodo kot rezultat globalne finančne krize zmanjšali zunanja posojila in neposredne zunanje naložbe.

V zvezi z vprašanjem Cipra so voditelji grške in turške skupnosti na Cipru pod pokroviteljstvom Združenih narodov začeli obsežna pogajanja o celovitem dogovoru. Komisija podpira njihova prizadevanja in je pripravljena zagotoviti tehnično svetovanje o vprašanjih v okviru pristojnosti EU.

Evropska unija je močnejša, če jo obdajajo stabilne, uspešne in demokratične sosede. S sodelovanjem na podlagi skupnih vrednot in interesov lahko EU in njene sosede bolj učinkovito odpravljajo sedanje težave. Unija bo zato tudi okrepila svoje odnose s partnericami evropske sosedske politike na vzhodu in jugu, da bi še okrepila vzajemno varnost in uspešnost. V zvezi s tem bo Vzhodno partnerstvo, ki se pripravlja, prav tako zelo pomembno kot „Barcelonski proces: Unija za Sredozemlje“.

To sporočilo opredeljuje napredek, ki je bil dosežen, in ključne izzive, s katerimi so se soočile države, ki so vključene v proces širitve. Opisuje pristop Komisije pri vodenju in spodbujanju njihovih prizadevanj v prihodnjem letu.

URESNIčEVANJE PRENOVLJENEGA SOGLASJA O šIRITVI

Trenutno stanje doseženega napredka in prihodnji izzivi držav

Zahodni Balkan

Zahodni Balkan se je v zadnjem letu približal EU, saj je regija dosegla napredek, čeprav neenakomeren, pri reformah in izpolnjevanju opredeljenih meril in pogojev. Stabilnost v regiji se je ohranila ter po razglasitvi neodvisnosti Kosova in začetku veljavnosti ustave na Kosovu je stanje na splošno ostalo mirno. V regiji so bile stopnje rasti še naprej visoke zlasti zaradi domačih in tujih naložb, reforme so napredovale in izboljšal se je splošni življenjski standard. Svet za regionalno sodelovanje je prevzel naloge pakta stabilnosti, kar je okrepilo odgovornost držav, ki jih to neposredno zadeva, za regionalno sodelovanje v jugovzhodni Evropi.

Kljub temu se Zahodni Balkan danes sooča s številnimi preizkušnjami, ki bi lahko vplivale na varnost, stabilnost in uspešnost regije. Reforme in sprava se morajo še ukoreniniti. Izgradnja države, usklajevanje institucij in boljše vodenje države so še vedno področja, ki jim je treba v večjem delu Zahodnega Balkana nameniti največ pozornosti. V večini držav je treba še vzpostaviti strokovno, nepristransko in odgovorno državno upravo. Uresničevanje pravne države, predvsem z reformo pravosodja ter bojem proti korupciji in organiziranemu kriminalu, je še vedno glavni problem po vsej regiji. Dialog med političnimi silami in duh sklepanja kompromisa sta še vedno nezadostna, tudi kar zadeva etnična vprašanja. Nerešena vprašanja glede sosedstva še vedno obstajajo. Povprečna inflacije se je dvignila. Primanjkljaji tekočega računa so se znatno povečali. Brezposelnost v nekaterih državah ostaja zelo visoka. Treba je izvesti nadaljnje reforme politike zaposlovanja in socialne politike. Povečali so se makroekonomski izzivi zaradi manj ugodnega zunanjega okolja, zlasti zaradi mednarodne finančne krize.

Na ravni držav lahko poročamo o naslednjem razvoju dogodkov.

Pristopna pogajanja Hrvaške so vstopila v odločilno fazo, kar je za celotno regijo dokaz, da je možnost za članstvo v EU resnična v skladu z zavezami Unije, če so izpolnjeni potrebni pogoji.

V Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji je bil napredek dosežen na številnih ključnih področjih, ki so bila izpostavljena v Sporočilu Komisije iz marca 2008[1], zlasti kar zadeva reformi pravosodja in policije ter izvajanje zahtev iz stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma. Vendar so nasilni izgredi in hude nepravilnosti skazile parlamentarne volitve. Za izvedbo reform v skladu s prednostnimi nalogami partnerstva za pristop sta potrebna konstruktiven politični dialog in odločno ukrepanje.

Albanija je še napredovala v ključnih političnih reformah. Začasni sporazum z EU je začel veljati pred dvema letoma in se zdaj nemoteno izvaja v celoti. Vendar pravna država in zagotavljanje pravilnega delovanja državnih institucij ostajata glavna izziva. Potrebno je nadaljnje izboljšanje upravne in izvršilne zmogljivosti.

V Črni gori so se politične reforme nadaljevale. Izvajanje začasnega sporazuma, ki je začel veljati začetek tega leta, poteka v celoti nemoteno. Vendar je treba nadaljevati izvajanje reforme pravosodja in ukoreniniti pravno državo, ki ostajata glavna izziva. Potrebno je nadaljnje izboljšanje upravne in izvršilne zmogljivosti.

Podpis stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma (SPS) z Bosno in Hercegovino je potrdil zavezo EU za evropsko prihodnost te države. Bosna in Hercegovina je julija začela izvajati začasni sporazum. Vendar ključni politični voditelji obeh entitet oporekajo ustavnopravnim elementom, določenim z Daytonskim/Pariškim mirovnim sporazumom, in zastale so reforme, povezane z EU. Soglasje o ključnih prednostnih nalogah reform ostaja šibko.

Po predsedniških in parlamentarnih volitvah je Srbija obnovila svojo zavezo evropski prihodnosti, ki temelji na skupnih vrednotah. SPS je bil podpisan in začasni sporazum se bo začel izvajati takoj, ko se Svet prepriča, da Srbija polno sodeluje z Mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo (MKSJ). Prijetje in kazenski pregon Radovana Karadžića je bil velik korak naprej, vendar je ta proces treba še zaključiti. Srbija je pokazala, da ima upravno zmogljivost, ki ji omogoča doseči precejšen napredek v približevanju EU. Vendar so se reforme v zadnjih letih upočasnile. Reforma pravosodja in preprečevanje korupcije ostajata pomembna izziva.

Novo stanje na Kosovu[2] je vodilo do preoblikovanja mednarodne prisotnosti. To bi moralo poenostaviti namestitev misije EULEX, ki se bo zdaj začela. Stanje na Kosovu je svojevrstno in ne pomeni precedensa. Evropski svet je izrazil pripravljenost EU, da bo pomagala pri političnem in gospodarskem razvoju Kosova z jasno evropsko perspektivo, ki bo v skladu z evropsko perspektivo regije. Ustava, ki jo je sprejelo Kosovo, je v skladu z evropskimi standardi in sprejete je bilo precej ključne zakonodaje. Vendar glavni izzivi ostajajo, zlasti okrepiti institucije, ukoreniniti pravno državo ter okrepiti dialog in spravo med skupnostmi.

Turčija

Leto so zaznamovale velike politične napetosti. Generalni državni tožilec je ustavnemu sodišču priporočil, naj razpusti vladajočo stranko, ker ta deluje v nasprotju z načelom laične države. Sodišče se je odločilo, da ne bo sledilo zahtevi tožilca in je namesto tega izreklo denarno kazen. To je pomagalo preprečiti resno politično krizo in naj bi zagotovilo nove možnosti za obnovitev dialoga in duha kompromisa med političnimi strankami.

EU je resno obsodila teroristične napade PKK, ki so zahtevali številna življenja. Turške oborožene sile so izvedle več operacij proti oporiščem PKK v severnem Iraku.

Turčija je z aktivnimi diplomatskimi dejavnostmi odigrala odločilno vlogo v svoji soseščini in širše na Bližnjem vzhodu. Po krizi v Gruziji je predlagala izhodiščni načrt za stabilnost in sodelovanje na Kavkazu za spodbujanje dialoga med državami v regiji. Predsednik Gül je obiskal Yerevan, kar je prvi obisk turškega predsednika po razglasitvi neodvisnosti Armenije. Turčija je delovala kot mediator med Izraelom in Sirijo ter vodila dialog z Iranom o jedrskem vprašanju.

Geostrateški položaj Turčije ji omogoča bistveno vlogo v zvezi z varnostjo oskrbe EU z energijo, zlasti pri diverzifikaciji energetskih virov. Tesnejše sodelovanje na področju energetike med EU, Turčijo, pa tudi drugimi državami v regiji, ki so tako države izvora kot tranzita, je bistvenega pomena. Obstoječi in prihodnji projekti izgradnje cevovodov pomenijo vir za vse države, čez ozemlje katerih potekajo, zlasti pa za Turčijo. Pravočasna izgradnja južnega plinskega koridorja s hitro realizacijo načrtovanih projektov, zlasti plinovoda Nabucco, je med najpomembnejšimi prednostnimi nalogami EU v zvezi z varnostjo oskrbe z energijo.

Sedanja vlada je bila izvoljena na podlagi svobodnih in poštenih volitev julija 2007 in ima obsežen mandat za reforme. Obnovila je zaveze v zvezi s pristopnim procesom EU in povezanimi reformami ter napovedala, da bo začela izvajati dejavnosti za novo ustavo. Določen napredek je bil dosežen na področju svobode izražanja in pravic nemuslimanskih verskih skupnosti. Člen 301 kazenskega zakonika je bil spremenjen, da bi okrepili zaščitne ukrepe v zvezi s svobodo izražanja. Parlament je sprejel nov zakon o verskih skupnostih, ki obravnava številne probleme, s katerimi se soočajo nemuslimanske verske skupnosti. Poleg tega se je vlada odločila, da bo dokončala projekt jugovzhodne Anatolije (GAP), ki bo spodbudil gospodarski razvoj jugovzhodnega dela države.

Vendar je treba dati nov zagon reformi, da bo okrepila demokracijo in človekove pravice, posodobila in razvila državo ter jo približala EU. Posebno pozornost je treba nameniti pravilom glede političnih strank, ustavni reformi, svobodi izražanja in pravicam žensk.

Gospodarstvo Turčije je še vedno razmeroma uspešno in kljub počasnejši rasti BDP je ohranjena makroekonomska stabilnost. Mednarodna finančna kriza je povzročila popravek vrednosti delnic in menjalnih tečajev, vendar do zdaj ni resno vplivala na bančni sektor. Toda potrebe po znatnem zunanjem financiranju povečujejo ranljivost za zunanje pretrese. Turčija je zdaj delujoče tržno gospodarstvo v smislu københavnskih gospodarskih meril. Država bi morala v srednjeročnem obdobju zdržati pritiske konkurence in tržnih sil znotraj Unije, pod pogojem, da še naprej izvaja svoj obsežen program reform za odpravo strukturnih pomanjkljivosti. Poleg tega se je povečala gospodarska soodvisnost Turčije in EU.

Predpristopni instrumenti: obravnavanje ključnih izzivov

Komisija je v celoti uporabljala svoje predpristopne instrumente za obravnavanje ključnih izzivov izgradnje države, dobrega vodenja, pravne države in razvoja civilne družbe, ki temeljijo na strateškem dokumentu za širitev iz leta 2007. To je že prineslo pomembne rezultate.

Trajna prizadevanja so bila vložena v izboljšanje kakovosti procesa širitve, vključno z določitvijo strogih meril uspešnosti kot pogojev za odprtje in zaprtje pogajalskih poglavij ter z objavo nadaljnjih študij učinka o ključnih področjih politik.

Svet je sprejel predloge Komisije za partnerstvo za pristop in evropsko partnerstvo, ki vključujeta te ključne prednostne naloge. Komisija je okrepila politični dialog s partnerstvi kot glavnimi referenčnimi dokumenti. Napredek je bil dosežen tudi glede gospodarskega dialoga prek predpristopnega mehanizma za nadzor proračuna.

Načrtovanje in pomoč v okviru instrumenta za predpristopno pomoč (IPA) sta bila prilagojena prednostnim nalogam partnerstva, kar je vodilo do večje podpore temeljnim reformam. Pomoč IPA znaša okrog 1,4 milijarde EUR za leto 2008. Od 840 milijonov EUR, predvidenih v nacionalnih programih IPA za pomoč zaradi tranzicije in izgradnjo institucij, se 33 % zdaj porablja za okrepitev vodenja, spodbujanje upravne reforme in reforme pravosodja, okrepitev pravne države, podporo boju proti korupciji in organiziranemu kriminalu, spodbujanje človekovih pravic, zaščito manjšin in razvoj civilne družbe. Hitra pomoč uradnikov držav članic EU se zagotavlja tudi prek urada TAIEX in programa SIGMA[3]. Srednjeročna pomoč za te reforme vključuje mreže tesnega medinstitucionalnega sodelovanja med javnimi upravami in sheme nepovratnih sredstev za projekte NVO.

Komisija je dala pobudo za usklajevanje podpore IPA s podporo mednarodnih finančnih institucij in drugih donatorjev. To povečuje učinek pomoči IPA na področju gospodarskega in socialnega razvoja. Z Evropsko investicijsko banko (EIB), Evropsko banko za obnovo in razvoj (EBRD) ter Razvojno banko Sveta Evrope (CEB) je bil vzpostavljen mehanizem za infrastrukturne projekte. Pomeni pomemben korak naprej k vzpostavitvi naložbenega okvira za Zahodni Balkan do leta 2010, kot so se o njem dogovorile Komisija, EIB, ERBD in CEB ter ga je junija odobril Evropski svet. Druge pobude vključujejo mehanizem za energetsko učinkovitost ter enotni instrument za razvoj MSP: Evropski sklad za jugovzhodno Evropo. Ta bo koristil več desettisoč malim podjetjem po vsej regiji.

Prehod v izvajanju predpristopne pomoči z Evropske agencije za obnovo na delegacije in urade Komisije v Beogradu, Podgorici, Prištini in Skopju je zaključen. Agencija bo postopoma odpravljena do 31. decembra 2008. Končni cilj je, da partnerice same prevzamejo izvajanje pomoči, ko bodo dokazale pripravljenost za to nalogo.

Komisija je julija organizirala donatorsko konferenco za socialno-ekonomski razvoj Kosova, ki je prinesla obvezo v skupni višini 1,2 milijarde EUR, od tega pa bodo Evropska unija in njene države članice prispevale skoraj 800 milijonov EUR. Ta pomoč naj bi zagotovila znaten zagon za razvoj Kosova. Bistveno je, da vlada Kosova donatorsko pomoč opremi s svojimi zavezami v zvezi s fiskalno disciplino, upravljanjem javne porabe in reformo gospodarske politike.

Posebna pozornost je namenjena spodbujanju stikov med ljudmi v skladu s strateškim dokumentom za širitev iz leta 2007. Sporazuma o poenostavitvi vizumskih postopkov in o ponovnem sprejemu sta januarja 2008 začela veljati z vsemi zadevnimi državami in Komisija se z njimi zdaj pogovarja v zvezi z liberalizacijo vizumov. V tem okviru so bili določeni časovni načrti za liberalizacijo vizumov, ki so določili jasna in uresničljiva merila uspešnosti za odpravo vizumske obveznosti. Ukrepi za okrepitev stikov med ljudmi vključujejo tudi večje možnosti za mobilnost dodiplomskih in podiplomskih študentov v okviru programa Erasmus−Mundus, dodatna sredstva za izmenjave mladih ter partnerstva v okviru programa Mladi v akciji. V okviru programa Tempus se še naprej zagotavlja podpora za reformo visokega šolstva prek partnerstev z drugimi univerzami.

Po ustanovitvi energetske skupnosti so se z Zahodnim Balkanom začela pogajanja o ustanovitvi prometne skupnosti, katere cilj je podpis sporazuma v letu 2009. Napredek je bil dosežen tudi pri izvajanju skupnega evropskega zračnega prostora. Na področju okolja se razvija nov mehanizem regionalnega sodelovanja, da bi skupaj reševali okoljske probleme, povezane z obdobjem pred pristopom.

V odziv na mednarodno finančno krizo je Komisija pripravljena, da oblastem v državah širitve pomaga pri upravljanju finančnih in gospodarskih posledic krize.

Pomembna prizadevanja so se izvajala v podporo pobudam za regionalno sodelovanje v skladu z agendo iz Soluna in ukrepi, opredeljenimi v Sporočilu Komisije marca 2008. Novoustanovljeni Svet za regionalno sodelovanje (RCC) deluje. Zdaj se sooča z izzivom zagotavljanja učinkovitosti regionalnih dejavnosti in njihove nadaljnje racionalizacije. Regionalne pobude, ki jih podpira Komisija, vključujejo pomoč sekretariatu RCC, Regionalni visoki šoli za javno upravo, ki se bo ustanovila v Danilovgradu (Črna gora), pobudi za zmanjšanje tveganja nesreč, pa tudi za sanacijo kulturne dediščine in projektom za učbenike za zgodovino. Komisija podpira tudi sodelovanje na področju trgovine prek sekretariata CEFTA. Kar zadeva carino, bodo kmalu začele veljati določbe o diagonalni kumulaciji pravil porekla med EU in nekaterimi državami Zahodnega Balkana, kar bo spodbudilo regionalno povezovanje trgovine[4].

Komisija je v okviru IPA vzpostavila nov finančni mehanizem za spodbujanje razvoja civilne družbe in dialoga. Podpora mehanizma za spodbujanje razvoja civilne družbe za leto 2008 znaša okrog 30 milijonov EUR in je usmerjena v krepitev zmogljivosti na lokalni ravni. Komisija je aprila organizirala obsežno konferenco o razvoju civilne družbe v jugovzhodni Evropi. Konferenca je spodbujala povezovanje v mreže, izmenjave najboljših praks in sklepanje partnerstev. Te pobude spodbujajo spravo med narodi in napredek na poti k članstvu v EU.

Boljša komunikacija z javnostjo je ključno načelo obnovljenega soglasja o širitvi. Komisija spodbuja javno debato o širitvi EU v državah članicah in v državah širitve, izvajanje komunikacijskih dejavnosti za organizacije civilne družbe, novinarje in mladino, vključno s predvajanjem videoposnetkov, evropskim festivalom pouličnega nogometa v Foči in natečajem za mlade novinarje z naslovom „za širša obzorja“. Te pobude dopolnjujejo prizadevanja za komunikacijo, ki jih izvajajo države članice in države partnerice.

ŠIRITVENI NAčRT V OBDOBJU 2008–2009

Pospešitev približevanja Zahodnega Balkana k članstvu v EU

Evropski svet iz junija 2008 je ponovno potrdil svojo polno podporo evropski perspektivi Zahodnega Balkana. Poudaril je, da bi preostale potencialne kandidatke na Zahodnem Balkanu z doseganjem stabilnega napredka na področju gospodarskih in političnih reform ter z izpolnjevanjem potrebnih pogojev in zahtev morale pridobiti status kandidatk v skladu s svojimi zaslugami, katerih končni cilj je članstvo v EU.

Perspektiva za članstvo v EU ostaja bistvenega pomena za stabilnost, spravo in razvoj na Zahodnem Balkanu, v skladu s stabilizacijsko-pridružitvenim procesom. V interesu Evropske unije in Evrope kot celote je, da se regija kar najhitreje razvija v smislu političnih in gospodarskih reform, sprave med narodi in približevanja k EU. EU bi morala biti pripravljena pospešiti njihove predpristopne priprave, takoj ko izpolnijo potrebne pogoje, in zagotoviti, da bo regija še naprej deležna največje možne politične in gospodarske podpore v skladu s stabilizacijsko-pridružitvenim procesom. Toda nenazadnje je napredek pri približevanju k članstvu v rokah ljudi v regiji in njihovih voditeljev, saj je njegova hitrost odvisna od dosežkov vsake države pri sprejemanju potrebnih reform.

Komisija v tem sporočilu predlaga okvirni časovni načrt za zaključek tehničnih pogajanj s Hrvaško do konca leta 2009, če bodo pogoji izpolnjeni. To je pojasnjeno v oddelku 3.2.

Nadaljnji ukrepi Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije pri njenem približevanju k EU bodo mogoči, ko bodo izpolnjena københavnska politična merila in ključne prednostne naloge partnerstva za pristop. Država mora zlasti zagotoviti svobodne in poštene volitve. Dialog med glavnimi političnimi strankami in akterji se mora izboljšati, da bi se omogočilo normalno delovanje institucij in pospešila hitrost reform. Komisija bo pozorno spremljala napredek Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije. Med neizpolnjene ključne prednostne naloge partnerstva spadajo oprijemljivi rezultati na področjih izvajanja reforme pravosodja, zagotavljanja nepristranske in nepolitizirane policije, nadaljevanja nepristranskega boja proti korupciji in zagotavljanja, da zaposlovanje in napredovanje v državni upravi temeljita na strokovnih merilih.

Številne države na Zahodnem Balkanu so navedle, da razmišljajo o predložitvi vloge za članstvo v EU. Komisija opozarja, da so zadovoljivi rezultati, zlasti glede izvajanja obveznosti, ki izhajajo iz SPS, vključno z določbami, povezanimi s trgovino, bistven element približevanja k članstvu za vsako državo. Vloga za članstvo pomeni, da Komisija na zahtevo Sveta ob ustreznem trenutku poda mnenje o oceni pripravljenosti države in prouči vpliv pristopa na ključna področja politik.

Albanija mora zagotoviti, da bodo parlamentarne volitve leta 2009 ustrezno pripravljene in izvedene. Črna gora mora okrepiti reformo pravosodja. Obe državi morata dodatno izboljšati rezultate izvajanja SPS, vključno z izboljšanjem svoje upravne in izvršilne zmogljivosti ter z okrepitvijo pravne države.

Bosna in Hercegovina mora zdaj nujno doseči potrebno politično soglasje in nadaljevati reforme, zlasti za prevzem večje lastne odgovornosti za vodenje države. Za nemoteno delovanje institucij, oblikovanje bolje delujočih in učinkovitejših državnih struktur ter zagovarjanje enotnih stališč o zadevah v zvezi z EU je potrebna skupna vizija o vodenju države. Svet za uresničevanje miru bo pozneje v tem mesecu proučil pripravljenost države na zaprtje Urada visokega predstavnika. To je odvisno od napredka pri izpolnjevanju petih posebnih ciljev[5] ter od pozitivne ocene, ki jo mora Svet za uresničevanje miru podati o političnih razmerah na podlagi polnega upoštevanja Daytonskega mirovnega sporazuma. Komisija je pripravljena podpreti prizadevanja Bosne in Hercegovine za izpolnitev teh pogojev.

Evropski svet je junija izjavil, da lahko Srbija pospeši svoje približevanje k EU, kar vključuje status kandidatke, takoj ko bodo izpolnjeni potrebni pogoji. Komisija meni, da bi se lahko Srbiji status kandidatke podelil leta 2009, če bodo ti pogoji izpolnjeni in glede na mnenje Komisije. Srbija mora nadaljevati napredek ob polnem sodelovanju z MKSJ in pospešitvi načrtovanih reform, s čimer bi bil dosežen oprijemljiv napredek na prednostnih področjih, vključno z okrepitvijo pravne države ter pospešitvijo gospodarskih in proračunskih reform. Srbija ima ključno vlogo v regiji. Spodbuja se jo, da zavzame konstruktiven pristop k sodelovanju Kosova v regionalnih pobudah in mednarodnih forumih ter pri prizadevanjih EU za prispevek k miru in stabilnosti na Zahodnem Balkanu.

Socialno-ekonomski razvoj Kosova je bistvenega pomena za blaginjo njegovega prebivalstva ter za stabilnost v širši regiji. Evropski svet je junija izjavil, da ima Kosovo v skladu s preostalim delom Zahodnega Balkana jasno perspektivo za članstvo v EU. EU pričakuje, da bo Srbija konstruktivno sprejela vzpostavitev misije EULEX, in kosovske Srbe spodbuja, naj sodelujejo pri razvoju Kosova. Redni dialog med Komisijo in kosovskimi oblastmi o reformah se bo poglobil. Komisija bo proučila vse možnosti za spodbujanje vključevanja Kosova v regionalno sodelovanje in vse strani poziva k sprejetju konstruktivnega pristopa v zvezi s tem. Ocenila bo sredstva za pospešitev političnega in socialno-ekonomskega razvoja Kosova ter proučila, kako lahko Kosovo kot del regije napreduje pri vključevanju v EU v okviru stabilizacijsko-pridružitvenega procesa. Rezultati te analize bodo predstavljeni v študiji izvedljivosti jeseni leta 2009.

Dobri sosedski odnosi in regionalno sodelovanje ostajajo ključnega pomena pri približevanju k članstvu v EU in torej tvorijo osrednji del stabilizacijsko-pridružitvenega procesa. Skoraj vsi regionalni partnerji imajo nerešena dvostranska vprašanja s svojimi sosedi, vključno s spori glede meje. Komisija bo še naprej spremljala dogodke v zvezi s tem in vse partnerje poziva, naj prednostno obravnavajo dvostranska vprašanja. Potrebna so precejšnja prizadevanja za okrepitev pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, vključno s preiskavami o domačih vojnih zločinih.

Zaradi stikov med ljudmi je evropska perspektiva za državljane oprijemljiva.

Komisija bo še naprej pozorno spremljala pravilno izvajanje sporazumov o poenostavitvi vizumskih postopkov. Spremljala bo izvajanje časovnih načrtov za liberalizacijo vizumov in podpirala države pri izpolnjevanju meril uspešnosti, določenih v časovnih načrtih. Hitrost dialoga o vizumih bo odvisna od rezultatov, ki jih bo dosegla vsaka država. Če bo država izpolnila merila uspešnosti, bo Komisija lahko za vsako državo posebej predlagala odpravo vizumske obveznosti v letu 2009.

Komisija bo prav tako podvojila sredstva, namenjena za štipendije študentov z Zahodnega Balkana v okviru instrumenta za predpristopno pomoč 2009.

Sodelovanje v programih in agencijah Skupnosti je bilo koristno pri približevanju institucij in državljanov partnerskih držav k EU. Komisija bo spodbujala večje sodelovanje upravičencev iz teh držav v programih, ki so jim na voljo. Prav tako bo proučila možnosti za odprtje nadaljnjih programov za potencialne kandidatke. Kar zadeva agencije Skupnosti, bo Komisija skušala ponuditi nadaljnje možnosti sodelovanja, vključno s statusom opazovalke za vse države širitve na srečanjih upravnih odborov ali strokovnih skupin. Komisija predlaga izboljšanje možnosti in pogojev za udeležbo, ponujenih potencialnim državam kandidatkam. EU bi lahko sofinancirala do 90 % prispevka države za program ali agencijo Skupnosti v prvem letu udeležbe prek instrumenta za predpristopno pomoč. V naslednjih letih bi se ta prispevek zniževal, v odstotkih ali dejanskih zneskih. Skupna raven sofinanciranja za programe Skupnosti, razen tistih v zvezi z raziskavami in razvojem, bi načeloma ostala približno 10 % nacionalnih programov iz instrumenta za predpristopno pomoč.

Večja udeležba organizacij civilne družbe v reformah, ki so se začele v državah širitve, ima velik vpliv na določanje hitrosti in kakovosti pristopnega procesa ter na pridobitev podpore javnosti za pristop. Nadaljnja krepitev zmogljivosti in projekti povezovanja v mreže bodo financirani kot del novega mehanizma za spodbujanje razvoja civilne družbe, vključno s programom za obiskovalce „povezovanje ljudi“, ustanovitvijo uradov za tehnično podporo v vsaki državi v prvi polovici leta 2009 in podpornimi shemami za partnerstva civilne družbe na področjih, kakršna so okolje, energetska učinkovitost, zdravje in varnost pri delu ter boj proti korupciji, organiziranemu kriminalu in trgovini s prepovedanimi drogami in ljudmi. V okviru instrumenta za predpristopno pomoč 2009 bodo prednostna naloga podpornih shem za partnerstva civilne družbe sektorji, kot so kultura, manjšine in poslovna združenja.

Zagotovitev javne podpore ostaja bistven cilj širitvene politike EU. Zlasti države članice so odgovorne za spodbujanje javnega razumevanja izzivov in koristi širitve. Partnerske države morajo biti udeležene pri pojasnjevanju pogojev za približevanje k EU svojim državljanom. Komisija bo še naprej obravnavala širitev kot prednostno področje svoje komunikacijske politike ter bo izvajala dodatne ukrepe za podporo in dopolnjevanje svojih prizadevanj z zagotovitvijo dejanskih informacij in spodbujanjem razprav med ključnimi oblikovalci javnega mnenja.

Spodbujanje pristopnih pogajanj

Hrvaška

Hrvaška je v treh letih po začetku pogajanj dosegla dober splošen napredek. Odprtih je bilo 21 od 35 poglavij in štiri poglavja so bila začasno zaprta[6]. Po pospešitvi dela v preteklih mesecih je Hrvaška zdaj izpolnila merila uspešnosti za odprtje vseh poglavij razen dveh.

Na splošno je Hrvaška še naprej spoštovala splošne pogoje stabilizacijsko-pridružitvenega procesa. Zdaj večinoma izpolnjuje svoje obveznosti v skladu s stabilizacijsko-pridružitvenim sporazumom in se je s Komisijo dogovorila o rešitvi za odpravo diskriminacijskega obdavčenja cigaret. V preteklih mesecih je Hrvaška sprejela pomembne ukrepe za izboljšanje svojega upravljanja predpristopnih sredstev EU, čeprav bo še vedno morala izkazati konkretne rezultate glede izboljšanja svojega upravljanja.

Glede na dosedanji splošni napredek bi se lahko zaključna faza pristopnih pogajanj s Hrvaško začela do konca leta 2009, če bo Hrvaška izpolnjevala vse potrebne pogoje. V skladu s tem Komisija predlaga okvirni časovni načrt za zaključek tehničnih pogajanj. Ta okvirni časovni načrt bo morda treba prilagoditi glede na dosežen napredek pri izpolnjevanju pogojev. Hrvaška mora izkazati precejšnja dodatna prizadevanja za sklenitev dela v zvezi z merili uspešnosti, določenimi v pogajalskih poglavjih. Država mora nadaljevati prizadevanja za reforme, zlasti na področjih sodstva in javne uprave, boja proti korupciji in organiziranemu kriminalu, spodbujanja pravic manjšin, vključno z vračanjem beguncev, nadaljevanjem sojenj v zvezi z vojnimi zločini ter dostopom MKSJ do dokumentov. Hrvaška si mora prav tako zavzeto prizadevati za prestrukturiranje ladjedelnic. Komisija bo pozorno spremljala izpolnjevanje zavez, ki jih je prevzela Hrvaška.

Turčija

Zdaj ko je Turčija preprečila politično krizo, povezano z zadevo na ustavnem sodišču proti vladajoči stranki, mora ponovno oživiti proces politične reforme. Primer prepovedi politične stranke je pokazal, kako pomembno je spremeniti pravila, ki urejajo delovanje političnih strank, da se zagotovijo pregledni mehanizmi financiranja in se določbe v zvezi s prepovedjo političnih strank uskladijo z evropskimi standardi in najboljšimi praksami. Zakonodaja je potrebna tudi za okrepitev zaščite pravic državljanov ne glede na njihova osebna prepričanja ali politične opredelitve ter za vzpostavitev položaja varuha človekovih pravic. Treba je nadaljevati reformo pravosodja. Za oblikovanje soglasja, ki bi spodbujalo reforme, je potreben boljši dialog med različnimi političnimi silami v državi.

Potrebna so trajna prizadevanja za spodbujanje pravic žensk in enakopravnosti spolov, zagotovitev svobode izražanja in svobode veroizpovedi v praksi, preprečevanje korupcije, okrepitev kulturnih pravic za vse državljane, okrepitev civilnega nadzora nad vojsko in uskladitev zakonodaje o sindikatih s standardi Mednarodne organizacije dela in EU.

Po začetku obsežnih pogajanj med voditelji grške in turške skupnosti na Cipru o celovitem dogovoru glede vprašanja Cipra je ključnega pomena, da Turčija še naprej podpira rešitev in prizadevanja ZN.

Še vedno so ključni dobri sosedski odnosi. Od Turčije se pričakuje, da bo zagotovila polno in nediskriminatorno izvajanje Dodatnega protokola k pridružitvenemu sporazumu ter dosegla napredek pri normalizaciji dvostranskih odnosov z Republiko Ciper. EU bo v skladu s sklepi Sveta z dne 11. decembra 2006 še naprej spremljala in proučevala napredek pri vprašanjih, ki jih zajema Deklaracija z dne 21. septembra 2005.

Sprejetje nacionalnega programa za prevzem pravnega reda Skupnosti, s katerim naj bi se izpolnile prednostne naloge partnerstva za pristop, bo pomemben znak pripravljenosti Turčije, da obnovi svoja prizadevanja za reformo. Hitrost pristopnih pogajanj odraža hitrost reform ter izpolnjevanje zadevnih pogojev s strani Turčije.

***

Na javno mnenje EU o prihodnji širitvi vpliva dojemanje preteklih širitev. Bistvenega pomena je prisluhniti državljanom, se posvetiti njihovim pomislekom in zagotoviti informacije, da lahko javnost jasno vidi tako koristi kot izzive.

Leta 2009 bo preteklo pet let od vstopa novih držav članic v Unijo, hkrati pa bo potekala tudi dvajseta obletnica padca berlinskega zidu. Ob tej priložnosti bo prihodnje češko predsedstvo organiziralo velik dogodek za proslavitev obletnice širitve iz leta 2004. Komisija bo temu dogodku namenila svojo polno podporo in ob tej priložnosti predstavila študijo učinka pete širitve na gospodarstvo EU.

SKLEPNE UGOTOVITVE IN PRIPOROčILA

Glede na zgoraj navedeno analizo so sklepne ugotovitve Komisije naslednje:

1. Širitev služi strateškim interesom EU glede stabilnosti, varnosti in preprečevanja konfliktov. Pripomogla je k večji blaginji in možnostim za rast, izboljšanju povezav z bistvenimi prometnimi žilami in potmi oskrbe z energijo ter okrepila vlogo EU v svetu. Sedanji širitveni načrt zajema države Zahodnega Balkana in Turčijo, ki bi lahko postale članice EU, ko izpolnijo potrebne pogoje.

2. Dosledno izvajanje prenovljenega soglasja o širitvi, kakor ga je opredelil Evropski svet decembra 2006, postaja vedno pomembnejše zaradi nedavne ogrozitve stabilnosti na vzhodu EU, med drugim na južnem Kavkazu.

3. EU je sprejela ukrepe za izboljšanje kakovosti širitvenega procesa. Na podlagi analize iz strateškega dokumenta o širitvi iz leta 2007 se je treba na začetni stopnji bolj osredotočiti na pravno državo in dobro vodenje, vključno z bojem proti korupciji in organiziranemu kriminalu, upravno reformo in reformo pravosodja ter razvojem civilne družbe.

4. Še vedno so ključni dobri sosedski odnosi in regionalno sodelovanje. Za vse strani ostaja prednostna naloga mirno reševanje sporov.

5. Glede na dosedanji splošni napredek bi se lahko zaključna faza pristopnih pogajanj s Hrvaško začela do konca leta 2009, če bo Hrvaška izpolnjevala vse potrebne pogoje. V skladu s tem Komisija predlaga okvirni časovni načrt za zaključek tehničnih pogajanj. Ta okvirni časovni načrt bo morda treba prilagoditi glede na dosežen napredek pri izpolnjevanju pogojev. Hrvaška mora izkazati precejšnja dodatna prizadevanja za sklenitev dela v zvezi z merili uspešnosti, določenimi v pogajalskih poglavjih. Država mora nadaljevati s prizadevanji za reforme, zlasti na področjih sodstva in javne uprave, boja proti korupciji in organiziranemu kriminalu, spodbujanju pravic manjšin, vključno z vračanjem beguncev, nadaljevanjem sojenj v zvezi z vojnimi zločini ter dostopom MKSJ do dokumentov. Hrvaška si mora prav tako še naprej zavzeto prizadevati za prestrukturiranje ladjedelnic. Komisija bo pozorno spremljala izpolnjevanje zavez, ki jih je prevzela Hrvaška.

6. Turčija mora obnoviti svoja prizadevanja za politično reformo, da bi okrepila demokracijo in človekove pravice, posodobila in razvila državo ter jo približala EU. Hitrost pristopnih pogajanj odraža hitrost reform ter izpolnjevanje zadevnih pogojev s strani Turčije. Od Turčije se pričakuje, da bo zagotovila polno in nediskriminatorno izvajanje Dodatnega protokola k pridružitvenemu sporazumu ter dosegla napredek pri normalizaciji dvostranskih odnosov z Republiko Ciper.

7. V zvezi z vprašanjem Cipra so voditelji grške in turške skupnosti na Cipru pod pokroviteljstvom Združenih narodov začeli obsežna pogajanja o celovitem dogovoru. Komisija podpira njihova prizadevanja in je pripravljena zagotoviti tehnično svetovanje o vprašanjih v okviru pristojnosti EU. Oba voditelja poziva k doseganju odločilnega napredka, Turčijo pa k pomoči pri vzpostavitvi spodbudnega ozračja za tako celovit dogovor.

8. Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija mora zagotoviti izvedbo svobodnih in poštenih volitev, izboljšati dialog med velikimi političnimi strankami in akterji ter izpolniti nerešene ključne prednostne naloge partnerstva. Komisija bo še naprej pozorno spremljala napredek na teh področjih.

9. Približevanje držav Zahodnega Balkana k članstvu v EU se lahko pospeši, če te države izpolnijo potrebne pogoje. Za potencialne kandidatke bi to lahko pomenilo status kandidatke, ko bodo izkazale svojo pripravljenost v skladu z ustaljenimi postopki.

10. Izvajanje začasnih sporazumov z Albanijo, Črno goro ter Bosno in Hercegovino napreduje; velik izziv ostaja pravna država, dodatno pa je treba izboljšati upravno in izvršno zmogljivost. Zlasti Albanija mora zagotoviti ustrezno pripravo in izvedbo parlamentarnih volitev leta 2009. Črna gora si mora znatno prizadevati za nadaljevanje reforme pravosodja. Politični voditelji Bosne in Hercegovine morajo doseči skupno vizijo usmeritve države, zagovarjati enotno stališče o zadevah v zvezi z EU in o mednarodnih zadevah ter doseči soglasje o ključnih reformah, ki so potrebne za evropsko integracijo.

11. Srbija si mora prizadevati za pozitiven razvoj prek polnega sodelovanja z MKSJ in oprijemljiv napredek na prednostnih področjih reform. Komisija meni, da bi se lahko Srbiji status kandidatke podelil leta 2009, če bodo ti pogoji izpolnjeni in v skladu z mnenjem Komisije o pripravljenosti države.

12. Kosovo ima jasno evropsko perspektivo v skladu s preostalim delom Zahodnega Balkana. Komisija bo jeseni 2009 predstavila študijo izvedljivosti, v kateri bo ocenila sredstva za nadaljnji politični in socialno-ekonomski razvoj Kosova ter proučila, kako lahko Kosovo kot del regije kar najbolj napreduje v smeri vključevanja v EU v okviru stabilizacijsko-pridružitvenega procesa.

13. Komisija izvaja ukrepe, usmerjene v oblikovanje stvarnejše evropske perspektive za prebivalce Zahodnega Balkana. Pod pogojem, da so merila uspešnosti, določena v časovnih načrtih za liberalizacijo vizumov, izpolnjena, lahko Komisija za vsako državo posebej predlaga odpravo vizumske obveznosti v letu 2009. Sredstva za štipendije študentov z Zahodnega Balkana se bodo leta 2009 podvojila. Pogajanja o prometni skupnosti z Zahodnim Balkanom se bodo nadaljevala, cilj pa bo podpis sporazuma v letu 2009.

14. Pomoč v okviru instrumenta za predpristopno pomoč (IPA) bo še naprej osredotočena na ključna vprašanja reforme. To se odraža v spremenjenem večletnem orientacijskem finančnem okviru, ki zajema obdobje 2010–2012 in ki ga Komisija predstavlja danes. Izvajanje novega mehanizma za spodbujanje razvoja civilne družbe se bo v letu 2009 nadaljevalo. Spodbuda bo namenjena večjemu sodelovanju partnerskih držav v programih in agencijah Skupnosti.

15. Vpliv podpore IPA se povečuje zaradi usklajevanja z mednarodnimi finančnimi ustanovami in drugimi donatorji. Komisija si bo prizadevala za vzpostavitev naložbenega okvira za Zahodni Balkan do leta 2010, kakor je bilo dogovorjeno z Evropsko investicijsko banko, Evropsko banko za obnovo in razvoj ter Banko Sveta Evrope.

16. Mednarodna finančna kriza je do zdaj imela le omejen neposreden vpliv na Zahodni Balkan in Turčijo. Komisija je pripravljena, da oblastem v državah širitve pomaga pri upravljanju njenih finančnih in gospodarskih posledic.

17. Maja 2009 bo EU v času češkega predsedovanja praznovala peto obletnico širitve iz leta 2004. Komisija bo ob tej priložnosti predstavila študijo učinka pete širitve na gospodarstvo EU.

18. Podpora javnosti je ključnega pomena za širitev. Pomembno je, da organi v državah članicah in institucijah EU javnost seznanijo s pomenom, ki ga ima širitev za Unijo.

PRILOGA 1

Časovni načrt za začetek zaključne faze pristopnih pogajanj s Hrvaško

V skladu s pogajalskim okvirom in sklepi Evropskega sveta iz decembra 2006 je hitrost pristopnih pogajanj odvisna od tega, ali Hrvaška izpolnjuje potrebne pogoje. V skladu z načelom lastnih zaslug, je napredek pri pogajanjih odvisen od tega, ali Hrvaška izvaja potrebne politične, gospodarske, zakonodajne in upravne reforme. Država mora nadaljevati s prizadevanji za reforme, zlasti na področjih sodstva in javne uprave, boja proti korupciji in organiziranemu kriminalu, pravic manjšin, vključno z vračanjem beguncev, sojenj v zvezi z vojnimi zločini in dostopom MKSJ do dokumentov na Hrvaškem ter prestrukturiranja ladjedelnic.

Glede na tesno povezanost teh vprašanj s pristopnimi pogajanji bo Hrvaška morala izkazati oprijemljive rezultate v zvezi z izpolnjevanjem svojih obveznosti v skladu s stabilizacijsko-pridružitvenim sporazumom, spoštovanjem splošnih pogojev stabilizacijsko-pridružitvenega procesa in izboljšanjem svojega upravljanja predpristopnih sredstev EU.

Odprtje preostalih poglavij:

- Prost pretok kapitala

- Javna naročila

- Politika konkurence

- Kmetijstvo in razvoj podeželja

- Varnost hrane, veterinarska in fitosanitarna politika

- Ribištvo

- Obdavčenje

- Regionalna politika

- Sodstvo in temeljne pravice

- Pravica, svoboda in varnost

- Okolje

- Zunanja, varnostna in obrambna politika

Komisija predlaga, da si pristopna konferenca kar najbolj prizadeva za odprtje nerešenih poglavij do konca leta 2008, če bo Hrvaška to omogočila z izpolnitvijo potrebnih pogojev, morebitnih preostalih poglavij pa na začetku leta 2009.

Kar zadeva merila uspešnosti za odprtje poglavja o politiki konkurence , si mora Hrvaška dodatno prizadevati, zlasti v zvezi z ladjedelništvom. V zvezi s poglavjem o sodstvu in temeljnih pravicah mora Hrvaška vložiti še nekaj truda za izpolnitev nerešenih elementov glede meril uspešnosti za odprtje poglavja.

Začasno zaprtje preostalih poglavij:

Zapreti je treba še 31 poglavij. To je odvisno od tega, ali bo Hrvaška izpolnila določena merila uspešnosti za zaprtje.

Hrvaška je zaprosila za precejšnje število prehodnih ureditev v določenih poglavjih, kar povečuje potrebo po dodatnih pogajanjih in lahko zato povzroči zamudo pri začasnem zapiranju poglavij.

Da bi dosegli zaključno fazo pristopnih pogajanj do konca leta 2009, bi morala Hrvaška svoje delo glede meril uspešnosti za zaprtje zaključiti dovolj zgodaj, da bi omogočila zaprtje poglavij v skladu z naslednjim časovnim načrtom prednostnih nalog:

Časovni načrt prednostnih nalog za preostanek leta 2008

- Pravo intelektualne lastnine

- Ekonomska in monetarna politika

- Vseevropska omrežja

- Carinska unija

Časovni načrt prednostnih nalog za prvo polovico leta 2009

- Pravica do ustanavljanja in svoboda opravljanja storitev

- Pravo družb

- Finančne storitve

- Informacijska družba in mediji

- Prometna politika

- Energetika

- Statistika

- Socialna politika in zaposlovanje

- Varstvo potrošnikov in zdravja

- Zunanja, varnostna in obrambna politika

- Finančni nadzor

Časovni načrt prednostnih nalog za drugo polovico leta 2009

- Prost pretok blaga

- Prosto gibanje delavcev

- Prost pretok kapitala

- Javna naročila

- Politika konkurence

- Kmetijstvo in razvoj podeželja

- Varnost hrane, veterinarska in fitosanitarna politika

- Ribištvo

- Obdavčenje

- Regionalna politika in usklajevanje strukturnih instrumentov

- Sodstvo in temeljne pravice

- Pravica, svoboda in varnost

- Okolje

- Finančne in proračunske določbe

- Institucije

- Druga vprašanja

Pod pogojem, da bo Hrvaška nadaljevala s splošnim napredkom pri pripravah, bo Komisija v letu 2009 predstavila Sporočilo o finančnem paketu za pristop Hrvaške.

Komisija priporoča tudi, da Svet ustanovi ad-hoc tehnično delovno skupino za oblikovanje pristopne pogodbe na podlagi besedil, ki jih je pripravila Komisija. Ta skupina lahko deluje vzporedno s pogajanji in bi torej lahko začela delovati v prvi polovici leta 2009. Hkrati mora Hrvaška pravočasno zagotoviti dostop do prevoda pravnega reda Skupnosti v svojem uradnem jeziku.

Okvirni časovni načrt, predstavljen v tem dokumentu, bo morda treba prilagoditi glede na napredek Hrvaške. Komisija bo še naprej podpirala Hrvaško pri njenih pripravah na pristop in ji pomagala s strokovnim znanjem, vključno s polno uporabo instrumentov, kakršna sta TAIEX in tesno institucionalno povezovanje, ter z dobro usmerjeno finančno pomočjo.

Komisija bo pozorno spremljala, ali so zaveze, ki jih je Hrvaška sprejela v okviru pogajanj, izpolnjene, in poročala o svojih ugotovitvah. Izvajala bo redne strokovne preglede, tudi na področju pravne države, in uporabljala vsa druga razpoložljiva orodja.

PRILOGA 2

Sklepi o Albaniji, Bosni in Hercegovini, Hrvaški, Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji, Črni gori, Srbiji, Kosovu [7], Turčiji

Albanija

Kar zadeva politična merila , je Albanija še naprej dosegala napredek na področju demokracije in pravne države. Na podlagi večstrankarskega soglasja je bil dosežen napredek na področju ključnih reform. Toda kulturo dialoga med političnimi strankami in primerno delovanje državnih institucij bo treba dodatno uskladiti. Parlamentarne volitve leta 2009 je treba ustrezno pripraviti, da se bo pokazala demokratična zrelost države. Albanija mora dodatno okrepiti svoje upravne zmogljivosti. Kljub določenemu napredku je boj proti korupciji in organiziranemu kriminalu še vedno velik izziv.

Na področju demokracije in pravne države je bil dosežen določen napredek. Albanski parlament je sprejel velike ustavne spremembe, vključno z volilno reformo, na podlagi splošnega soglasja med dvema največjima strankama. Sprejeti je treba nov volilni zakonik, ki mora biti na voljo do parlamentarnih volitev leta 2009. Albanija je dosegla določen napredek pri krepitvi svojih vladnih struktur za izvajanje zavez iz SPS in usklajevanje dela za vključevanje v EU. Še vedno pa sta potrebna dodatna krepitev zmogljivosti in strateško načrtovanje. Na področju javne uprave so potrebna precejšnja prizadevanja za vzpostavitev neodvisne, učinkovite in na zaslugah temelječe državne uprave. Še vedno se osebje zaposluje v nasprotju z zakonom o državni upravi. Za napredek bo ključno celovito izvajanje zakona o državni upravi, vključno s strukturo kariere uradnikov.

Dosežen je bil določen napredek pri reformi pravosodnega sistema . Sprejeta je bila pomembna zakonodaja v zvezi z organizacijo sodstva. Infrastruktura sodišč se je pričela izboljševati, vendar ostaja neustrezna. Celovita strategija reforme sodstva ne obstaja. Treba je oblikovati zakonodajo v zvezi z delovanjem sodnega sveta in tožilstva. Izvrševanje sodb, zlasti v civilnih zadevah, je še vedno počasno. Še vedno se nadaljuje problem zaostankov in infrastruktura sodišč je še vedno neustrezna. Sodstvo še vedno deluje slabo in treba bo storiti še veliko, da se zagotovi njegova neodvisnost, preglednost in učinkovitost.

Vlada je nadaljevala s prizadevanji v boju proti korupciji , ki je ključna prednostna naloga evropskega partnerstva. Sprejeta je bila splošna protikorupcijska strategija z akcijskim načrtom, vendar se njeno izvajanje ni začelo in mehanizme spremljanja je treba še oceniti. Za obdavčenje in javna naročila so bili uvedeni elektronski postopki. Protikorupcijske preiskave so privedle do razrešitve, v nekaterih primerih pa tudi do aretacije več uradnikov. Zaznavanje korupcije se je izboljšalo. Vendar pa je korupcija še vedno zelo razširjena in pomeni zelo resen problem. Institucionalne ureditve in sodelovanje med organi v boju proti korupciji so še vedno šibki. Boj proti korupciji v sodstvu ostaja ključno vprašanje. Treba je temeljito preiskati zadevo v zvezi z eksplozijo v vasi Gërdec. Potrebnega je še veliko dela glede vseh vidikov tega vprašanja, vključno z odgovornostjo pravosodja in preglednostjo financiranja političnih strank.

V zvezi s človekovimi pravicami in zaščito manjšin je bil dosežen določen napredek. Zakonodajni okvir je večinoma vzpostavljen. Določena prizadevanja so bila usmerjena v pregon primerov slabega ravnanja s priporniki, ki čakajo na sojenje. Zgrajeni so bili novi zapori in objekti za pripor. Toda potrebna bodo še precejšnja prizadevanja za zaščito človekovih pravic in pregon njihovih kršiteljev. Kar zadeva dostop do pravnega varstva , je sprejeta zakonodaja, ki zagotavlja brezplačno pravno pomoč, vendar se ne uporablja učinkovito. Zelo slabi standardi v zvezi s priporom, ki so še slabši zaradi prezasedenosti, so še vedno zelo zaskrbljujoče vprašanje.

Albanija je dosegla dodaten napredek na področju svobode izražanja . Izboljšal se je pravni okvir o politiki medijev, vendar je potrebno boljše izvajanje obstoječe zakonodaje. Potrebna so dodatna prizadevanja za dekriminalizacijo obrekovanja ter za zagotovitev svobode obveščanja in neodvisnosti regulativnega organa javne radiodifuzije.

Pravni okvir za organizacije civilne družbe je spodbuden. Ustanovljen je bil sklad za civilno družbo, ki podpira NVO, vendar mehanizmi za njegovo izvajanje niso vzpostavljeni. Organizacije civilne družbe so še vedno šibke in za njihovo sodelovanje pri oblikovanju politik bo potrebna nadaljnja krepitev.

Dosežen je bil dodaten napredek na področju krepitve pravic žensk . Sprejeta je bila nova zakonodaja o enakosti spolov. Sprejeta je bila strategija za preprečevanje nasilja v družini, vendar se ni izvajala. Zaščita žensk pred vsemi oblikami nasilja ni zadovoljiva in je še vedno zelo zaskrbljujoča. Dosežen je bil dodaten napredek na področju pravic otrok . Sprejete so bile spremembe kazenskega zakonika v zvezi z izkoriščanjem otrok, vendar je potrebnih še več prizadevanj za rešitev problema dela otrok. Mladoletnike se zdaj lahko kaznuje z opravljanjem javnih del ali se jim odobri pogojni izpust. Prisotnost romskih otrok pri pouku se je nekoliko izboljšala. Vendar njeno polno izvajanje ovira pomanjkanje sredstev. Sprejeta je bila strategija socialnega varstva za obdobje 2008–2013, vendar nima izvedbenih mehanizmov. Ukrepi v podporo socialno ranljivih ljudi in invalidov so še vedno omejeni. Potrebno je boljše usklajevanje med vladnimi službami. Kar zadeva protidiskriminacijsko politiko, je bilo doseženega malo napredka v zvezi z zakonodajnim okvirom. Zaradi pomanjkanja napredka pri spremembah delovne zakonodaje je oviran razvoj socialnega dialoga.

Dosežen je bil napredek pri krepitvi lastninskih pravic . Prva registracija nepremičnin je skoraj končana, trenutno pa poteka postopek vrednotenja lastnine za oceno zahtevkov glede vračanja in nadomestil. Zaradi nerešenih vprašanj lastnine so bila ovirana prizadevanja za razvoj delujočega trga z zemljišči, naložbe tujih vlagateljev pa so bile manjše od možnih.

Da bi izpolnila svoje zaveze glede zaščite manjšin , je Albanija sprejela nekatere ukrepe, zlasti za spodbujanje uporabe jezikov manjšin. Potrebne so izboljšave, zlasti z zbiranjem zanesljivih podatkov o številnosti in položaju manjšin. Sprejeti so bili nekateri ukrepi za izboljšanje položaja Romov , zlasti glede vpisovanja v šolo, vendar je bil učinek teh ukrepov omejen. Potrebni so boljše usklajevanje in zadostna sredstva za sodelovanje v okviru Desetletja Romov ter za izvajanje obstoječih strategij. Romska manjšina še vedno živi v zelo težkih življenjskih razmerah in se sooča z diskriminacijo, težkim dostopom do izobraževanja, socialnega in zdravstvenega varstva, nastanitve ter zaposlovanja.

Kar zadeva regionalna vprašanja in mednarodne obveznosti , je Albanija nadaljevala svojo konstruktivno vlogo pri ohranjanju regionalne stabilnosti in spodbujala dobre odnose z drugimi državami Zahodnega Balkana in sosednjimi državami EU. Država je bila dejavno udeležena v regionalnem sodelovanju, tudi v novoustanovljenem Svetu za regionalno sodelovanje in Srednjeevropskem sporazumu o prosti trgovini (CEFTA). Kar zadeva Mednarodno kazensko sodišče, dvostranski sporazum z Združenimi državami Amerike o imuniteti ni v skladu z zadevnim skupnim stališčem in vodilnimi načeli EU.

Albansko gospodarstvo je še naprej raslo razmeroma hitro. Država je zdržala inflacijske pritiske, zunanja neravnovesja pa so se povečala in fiskalna politika je manj omejujoča. Na splošno je bila makroekonomska stabilnost ohranjena ob podpori širokega izbora strukturnih reform. Poslovno okolje se je izboljšalo. Toda nezanesljiva oskrba z energijo, slaba infrastruktura ter oslabljena pravna država in pomanjkljivo izpolnjevanje pogodbenih obveznosti so še vedno ovirali gospodarski razvoj.

Kar zadeva gospodarska merila , je Albanija dosegla nadaljnji napredek pri vzpostavljanju delujočega tržnega gospodarstva. Potrebni so nadaljevanje strukturnih reform ter precejšnje naložbe v infrastrukturo in izobraževanje, da bi gospodarstvu omogočili, da bi lahko dolgoročno zdržalo konkurenčne pritiske in tržne sile v Uniji.

Ohranjeno je bilo politično soglasje o temeljih tržno usmerjenih gospodarskih politikah in makroekonomski stabilnosti. Gospodarstvo je zdržalo močne pritiske rastočih globalnih cen hrane in doseglo izboljšanje delovanja trga dela. Upravljanje javnih financ se je izboljšalo in s tem prineslo večje davčne prihodke. Privatizacija velikih podjetij v državni lasti je napredovala in postopki za registracijo podjetij so bili zelo poenostavljeni.

Sprejeti so bili ukrepi za izboljšanje usposobljenosti delovne sile in za spodbujanje naložb v infrastrukturo, prestrukturiranje podjetij pa je napredovalo. Vlada je okrepila svoj boj proti korupciji in davčni utaji. Finančni sektor je ostal trden, preglednost na kreditnem trgu pa se je povečala. Izkrivljanje konkurence, ki ga povzroča država, je ostalo omejeno.

Toda ker se je zaradi povečanega povpraševanja po uvozu energije in strojev povečal primanjkljaj tekočega računa, so se povečala tudi makroekonomska tveganja. Izvoz je ostal omejen in precej pod ravnjo uvoza. Na strani financiranja je priliv kapitala ostal razmeroma majhen. Zamude pri konsolidaciji proračuna so prav tako pripomogle k obstoječi skupni razliki med prihranki in naložbami glede na povečanje javnih naložb v infrastrukturo. Nedokončano prestrukturiranje energetskega podjetja v državni lasti, ki prinaša izgubo, ostaja proračunsko tveganje.

Nezanesljiva oskrba z energijo je še vedno ovirala gospodarski razvoj. Konkurenčnost gospodarstva je ostala ovirana zaradi pomanjkanja kvalificiranega osebja in omejenega osnovnega kapitala, vključno s slabo infrastrukturo. Zaposlenost v sektorju kmetijstva je ostala nesorazmerno visoka. Velik obseg sive ekonomije spodbujajo pomanjkljivosti davčnih in dohodkovnih politik ter pomanjkljivosti na področju izvrševanja zakonodaje, tudi glede boja proti korupciji in organiziranemu kriminalu. Siva ekonomija ostaja pomemben izziv, saj zmanjšuje davčno osnovo in učinkovitost gospodarskih politik.

Albanija je dosegla napredek pri usklajevanju svoje zakonodaje, politik in zmogljivosti z evropskimi standardi ter pri izvajanju svojih zavez iz začasnega sporazuma. Nadaljeval se je napredek na področjih, kot so carine in konkurenca. Na drugih področjih, kot so energetika, promet in pravice intelektualne lastnine, je napredek še vedno delen. Še vedno je potreben napredek pri veterinarskem in fitosanitarnem nadzoru, da bi v celoti izkoristili trgovinske koncesije v okviru stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma (SPS). Potrebna so nadaljnja prizadevanja za izboljšanje upravne zmogljivosti za določbe iz SPS, ki ne zadevajo trgovine, ter za učinkovito izvajanje zakonodaje.

Dosežen je bil napredek na nekaterih področjih notranjega trga , vendar so potrebna nadaljnja prizadevanja, da bi se izpolnile obveznosti Albanije iz SPS. Nadaljeval se je napredek pri sprejemanju evropskih tehničnih standardov in pri akreditiranju. Izvedene so bile določene izboljšave na področjih meroslovja in nadzora trga, vendar so potrebna nadaljnja prizadevanja. Izboljšal se je zakonodajni okvir o varstvu potrošnikov . Na področju pravice do ustanavljanja ni bilo doseženega bistvenega napredka. Še vedno obstajajo nekatere omejitve glede liberalizacije pretoka kapitala .

Nadaljeval se je napredek pri upravni zmogljivosti glede carin . Izboljšuje se infrastruktura na mejnih prehodih. Prihodki od carin so se še naprej zviševali, tarifna znižanja v skladu z začasnim sporazumom pa so bila pravočasno izvedena. Toda treba je določiti strategije za informacijsko tehnologijo in usposabljanje, potrebni pa so tudi nadaljnje izboljšave infrastrukture in usklajevanje s praksami EU. Napredek je bil dosežen na področju obdavčenja . Prihodki od dohodnin in davka na dohodek pravnih oseb so se zvišali. Toda delež pobranega davka ostaja nizek, zlasti na ravni lokalne uprave. Dodatno je treba okrepiti pobiranje davkov, davčni nadzor ter nadaljnje usklajevanje z zakonodajo in praksami EU.

Nadaljeval se je napredek na področju konkurence . Z naložitvijo protimonopolnih glob v ključnih sektorjih se je okrepil organ, pristojen za konkurenco. Zakonodajni okvir je večinoma skladen s pravnim redom Skupnosti, potrebna pa so nadaljnja prizadevanja za njegovo izvajanje. Albanija je dosegla nadaljnji napredek pri spoštovanju svojih obveznosti v skladu s stabilizacijsko-pridružitvenim sporazumom v zvezi z državno pomočjo. Zaključen je bil pregled shem pomoči.

Na področju javnih naročil je bil dosežen delen napredek. Uvedeni so bili postopki elektronskih javnih naročil, potrebno pa je nadaljnje usklajevanje zakonodaje, zlasti na področjih koncesije in gospodarskih javnih služb. Izboljšala se je zmogljivost urada za javna naročila, vendar jih je treba dodatno okrepiti. Treba je zagotoviti nepristranskost postopkov pregleda. Trenutni postopki za obravnavo pritožb ne izpolnjujejo mednarodnih standardov. Sprejeti so bili spremembe carinskega zakonika v zvezi s pravicami intelektualne lastnine in zakon o pravicah industrijske lastnine. Toda izvrševanje pravic intelektualne lastnine ostaja pomanjkljivo in število primerov kršitev, glede katerih je uveden sodni postopek, je majhno. Zmogljivosti urada za patente in urada za varstvo avtorskih pravic ostajajo šibke. Potrebna so znatna nadaljnja prizadevanja, da bi se izpolnile obveznosti glede pravic intelektualne lastnine iz začasnega sporazuma.

Določen napredek je bil dosežen glede približevanja evropskim standardom na področju politike zaposlovanja in socialne politike . Vzpostavljeni so bili programi za spodbujanje zaposlovanja ranljivih skupin. Inšpektorat za delo se je okrepil, vendar je njegova zmogljivost izvrševanja pravic delavcev omejena. Standardi varnosti in zdravja pri delu ostajajo slabi. Dosežen je bil trajen napredek na področju javnega zdravja . Na področju izobraževanja je bil dosežen določen napredek. Proračun za izobraževanje se je še naprej povečeval. Uveden je bil nov digitaliziran sistem za vpis na univerzo. Izboljšal se je dostop za študente invalide. Toda vpis na srednje šole na podeželskih območjih ostaja nizek. Dosežen je bil določen napredek na področju raziskav , toda treba je nadalje okrepiti zmogljivost.

Na področju nekaterih sektorskih politik je bil dosežen napredek. Na področju industrije in MSP je bil dosežen napredek pri izvajanju Evropske listine za mala podjetja. Določen napredek je bil dosežen na področju kmetijstva , zlasti glede zakonodajnega okvira ter pri vzpostavljanju struktur razvoja podeželja. Pravni okvir o politiki varnosti hrane, veterinarski in fitosanitarni politiki se je izboljšal, vendar spoštovanje standardov EU ostaja slabo in potrebna so dodatna prizadevanja za okrepitev institucionalne zmogljivosti. Dosežen je bil določen napredek na področju ribištva glede inšpekcij, nadzora in mednarodnega sodelovanja. Izvrševanju in izvajanju zakonodaje bo treba nameniti dodatno pozornost.

V zvezi z okoljem se je izboljšala horizontalna zakonodaja, vendar izvajanje in izvrševanje zaostajata. Treba je okrepiti upravno zmogljivost za oblikovanje in izvrševanje okoljske politike.

Na področju prometa je bil dosežen določen napredek. Albanija še naprej dejavno sodeluje v Prometnem observatoriju za jugovzhodno Evropo. Toda v vseh prometnih sektorjih so še vedno potrebne precejšnje izboljšave.

V sektorju energetike je bil dosežen delen napredek. Albanija je dosegla napredek pri izvajanju zakonodaje EU v skladu s svojimi zavezami iz Pogodbe o ustanovitvi Skupnosti za energijo. Nadaljeval se je napredek pri prestrukturiranju elektroenergetskega podjetja in v teku so prizadevanja za izboljšanje njegovega finančnega stanja. Toda energetski sektor ostaja v kritičnem stanju. Zanesljivost oskrbe z električno energijo ni zagotovljena, saj zmogljivosti proizvodnje ne zadostujejo za izpolnitev domačih potreb, zaradi omejenih zmogljivosti medsebojnih povezav pa je oviran tudi uvoz.

Dosežen je bil določen napredek v zvezi z informacijsko družbo in mediji . Sprejeta je bila nova zakonodaja o elektronskih komunikacijah in elektronskem podpisu ter začela se je liberalizacija trga. Toda regulativni okvir še ni v skladu s pravnim redom Skupnosti in zmogljivost regulativnega organa za telekomunikacije je nezadostna. Na področju avdiovizualne politike se je okrepila upravna zmogljivost organa za radiodifuzijo, vendar tehnična sredstva ostajajo omejena. V zvezi s finančni nadzorom je bil sprejet nov zakon o proračunu. Toda upravna odgovornost in finančni nadzor sta na začetni stopnji. Na področju statistike je bil napredek sprejemljiv. Izboljšala se je zmogljivost albanskega statističnega urada. Uvedena je bila večina statističnih klasifikacij v skladu s standardi EU. Usklajevanje je zmerno napredovalo.

Kar zadeva pravico, svobodo in varnost , je bil na večini področij dosežen določen napredek, čeprav neenakomeren. Na splošno je potrebno nadaljnje izboljšanje. Kar zadeva vizume, se vzpostavlja zanesljiv register prebivalstva in naslovov, ki bo pripomogel k izboljšanju varnosti dokumentov. Sprejet je bil zakon o tujcih. Sporazum o ponovnem sprejemu med ES in Albanijo velja od leta 2006. Začel je veljati sporazum o poenostavitvi vizumskih postopkov med ES in Albanijo in sprožen je bil dialog o liberalizaciji vizumov. Treba je začeti izdajati biometrične potne liste, ki so skladni s standardi EU. Vizumski režim še ni v skladu s standardi EU.

Nadzor meja se je izboljšal zaradi novega zakona o upravljanju meja, boljše infrastrukture in sodelovanja med organi. Začelo se je izvajanje strategije za integrirano upravljanje meja. Toda treba je okrepiti število zaposlenih in usposabljanje mejne policije. Treba je okrepiti čezmejno sodelovanje. Na področju azilne politike je bilo doseženega malo napredka. Pregled pravnega okvira za približevanje standardom EU ni končan. Zmogljivost izvajanja ostaja šibka in treba je okrepiti sodelovanje med organi. Na področju migracij je bil dosežen določen napredek. Ustanovljena je bila centralna enota za vračanje in ponovni sprejem za nadzor regionalnih centrov za ponovni sprejem. Kontrola migracij na mejah je zdaj učinkovitejša, vendar so potrebna precejšnja nadaljnja prizadevanja.

Na področju preprečevanja pranja denarja je bil dosežen delen napredek. Izboljšala sta se pravni okvir o preprečevanju pranja denarja ter sodelovanje med bankami in finančnimi institucijami na tem področju. Toda zmogljivost izvrševanja za zaplembo premoženja ostaja majhna. Treba je dodatno izboljšati sredstva za preiskave, sodelovanje med organi in zmogljivost izvrševanja.

V boju proti prepovedanim drogam in trgovanju z njimi je bil dosežen delen napredek in to področje še vedno ostaja zaskrbljujoče. Povečalo se je število pregonov v povezavi z drogami. Zgrajena je bila boljša infrastruktura za hrambo zaseženih drog pred sojenjem. Toda potrebna bo trdna odločenost, da se dosežejo zadovoljivi rezultati na tem področju, ukrepe za odkrivanje in opremo na mejah pa je treba izboljšati.

V zvezi s policijskim delom se je napredek nadaljeval z izvajanjem novega zakona o policiji. Začelo se je izvajanje strateškega sporazuma z Europolom in konvencije o policijskem sodelovanju v Jugovzhodni Evropi. Toda treba je dodatno okrepiti strukture upravljanja, zaposlovanja, usposabljanja in internega nadzora v policiji. Potrebnih je več prizadevanj za razvoj zanesljive kazenske statistike.

Dosežen je bil delen napredek na področju boja proti organiziranemu kriminalu , ki ostaja resen problem in vpliva na področje pravne države in na poslovno okolje. Sprejeta je bila nacionalna strategija za boj proti organiziranemu kriminalu. Pravni okvir se je izboljšal. Sodelovanje z Interpolom se je izboljšalo, na podlagi česar so se izvršili številni mednarodni nalogi za prijetje. Toda prizadevanja za boj proti organiziranemu kriminalu ovirata korupcija in slaba zaščita prič. Zaradi težav pri sodelovanju med policijo in tožilci se je še naprej zmanjševala učinkovitost preiskav.

Sprejeta je bila strategija za boj proti trgovini z ljudmi . Veliko je treba še narediti, zlasti v smislu zaščite žrtev. Potrebno je več politične volje in boljše usklajevanje za izvajanje strategije za boj proti trgovini z ljudmi, zlasti v zvezi z zaščito žrtev. Albanija ostaja pomembna država izvora za trgovino z ljudmi, tako glede spolnega izkoriščanja žensk in deklet kot glede prisilnega dela. Povečuje se trgovina z ženskami in otroci znotraj države.

Na področju varstva osebnih podatkov je bil dosežen dober napredek. Pravni okvir je zdaj oblikovan in imenovan je bil neodvisen organ za nadzor podatkov. Toda potrebna so zadostna sredstva za ustrezno izvajanje njegovih pristojnosti.

Bosna in Hercegovina

Bosna in Hercegovina je dosegla delen napredek pri izpolnjevanju političnih meril v skladu z evropskim partnerstvom. Po napredku na štirih ključnih področjih, ki sta jih Komisija in Svet določila leta 2005[8], je bil junija 2008 podpisan stabilizacijsko-pridružitveni sporazum (SPS). Toda pomanjkanje soglasja o glavnih elementih izgradnje države, pogosto nasprotovanje Daytonskemu/Pariškemu mirovnemu sporazumu in podžigajoči govori so škodljivo vplivali na delovanje institucij ter upočasnili reformo. Skupna vizija političnih voditeljev o usmeritvi države in ključnih reformah, povezanih z EU, ter zmožnost, da zagovarjajo enotno stališče o zadevah v zvezi z EU in o mednarodnih zadevah, sta bistvena elementa nadaljnjega približevanja države k Evropski uniji. Bosna in Hercegovina mora tudi dodatno okrepiti svojo upravno zmogljivost, zlasti na ravni države, in povečati svoja prizadevanja za boj proti korupciji.

Kar zadeva demokracijo in pravno državo , je bil dosežen delen napredek pri oblikovanju bolj funkcionalnih in učinkovitejših državnih struktur, ni pa bilo napredka v zvezi z ustavno reformo. Sistem upravljanja države v Bosni in Hercegovini še vedno vključuje mednarodno prisotnost. Pogoj za zaprtje Urada visokega predstavnika je napredek Bosne in Hercegovine pri izpolnjevanju posebnih zahtev[9].

Občinske volitve oktobra 2008 so potekale v skladu z mednarodnimi standardi. Dosežen je bil določen napredek pri izboljšanju učinkovitosti parlamentarne skupščine Bosne in Hercegovine. Skupščina je sprejela številne pomembne zakone na podlagi evropskega partnerstva v prvi polovici leta 2008, vendar so na njeno delovanje slabo vplivali politično ozračje, sistematično glasovanje po etnični pripadnosti in nezadostna upravna sredstva. Kar zadeva vlado na ravni države, je soglasje o evropski integraciji omogočilo zgodnejše obravnavanje zakonodajnih vprašanj spomladi 2008. Toda reforme so v zadnjih mesecih zastale. Notranje napetosti ter razdrobljeno in neusklajeno oblikovanje politik med državo in entitetama ostajajo glavne ovire za učinkovito delo vlade na državni ravni. Pomanjkanje politične volje in težave z zmogljivostmi v vladi in parlamentu še naprej povzročajo zamude pri sprejemanju zakonodaje. Direkcija za evropske integracije je še naprej imela pomembno vlogo pri spodbujanju evropske integracije, vendar so nanjo slabo vplivali omejena sredstva za osebje in težko politično ozračje. To, da v zadnjem času ni bilo popisa prebivalstva, resno ovira načrtovanje politike v Bosni in Hercegovini kot celoti.

Dosežen je bil določen napredek na področju javne uprave , vendar so potrebna nadaljnja prizadevanja. Okrepljen je bil urad koordinatorja za reformo javne uprave. Izvaja se strategija reforme javne uprave, ki je ena ključnih prednostnih nalog evropskega partnerstva. Sklad za reformo javne uprave je začel delovati. Usklajevanje med organi državne uprave na ravni države in na ravni entitet se je izboljšalo, s skupno udeležbo v več obširnih programih usposabljanja. Kljub temu ostajajo nujna trajna prizadevanja za preprečevanje političnega vmešavanja, omejitev vloge, ki jo ima etnična pripadnost pri imenovanju, in za vzpostavitev profesionalne in učinkovite državne uprave, ki temelji na zaslugah in sposobnosti. Postopek za pripravo osnutka zakona o državni lastnini, ki je pogoj za zaprtje Urada visokega predstavnika, je potekal zelo počasi. Imenovanje štirih državnih varuhov človekovih pravic in prenos pooblastil varuha človekovih pravic na državno raven sta bila odložena.

Bosna in Hercegovina je še naprej dosegala napredek pri izboljšavi pravosodnega sistema . Sprejeta je bila nacionalna strategija za razvoj sektorja pravosodja, katere namen je dodatna okrepitev neodvisnosti, odgovornosti, učinkovitosti, strokovnosti in usklajevanja pravosodnega sistema. Visoki sodni in tožilski svet si je še naprej prizadeval za izboljšanje stanja v sodstvu. Toda razdrobljenost pravosodnega sistema in zapletenost pravnega okvira še naprej ovirata delovanje sodstva. Na področjih kazenskega pregona organiziranega kriminala in vojnih zločinov v entitetah in kantonih so vztrajno prisotne težave. Neodvisnost, odgovornost in učinkovitost pravosodnega sistema je treba dodatno okrepiti. Vlada Republike Srbske nasprotuje pristojnosti pravosodnih organov na državni ravni, da svobodno delujejo v Republiki Srbski, kar povzroča resno zaskrbljenost.

Bosna in Hercegovina je dosegla malo napredka v boju proti korupciji , ki ostaja splošno razširjena in pomeni resen problem. Nacionalna protikorupcijska strategija se ni izvajala ustrezno. Obsodbe zaradi korupcije ostajajo zelo omejene. Preglednost dejavnosti javne uprave ovira politični pritisk na javne zunanje revizijske institucije in protikorupcijske nadzorne službe. Bosna in Hercegovina se mora močneje zavezati in odločneje ukrepati proti korupciji.

Kar zadeva človekove pravice in zaščito manjšin , je bil dosežen delen napredek. Bosna in Hercegovina je ratificirala vse pomembnejše konvencije ZN in mednarodne konvencije o človekovih pravicah, vključno z revidirano Evropsko socialno listino julija 2008. Toda izvajanje mednarodnih konvencij o človekovih pravicah se mora izboljšati. V številnih primerih odločitve Komisije za človekove pravice Ustavnega sodišča Bosne in Hercegovine niso bile ustrezno izvedene.

Dosežen je bil določen napredek pri obravnavi državljanskih in političnih pravic . Sprejeti so bili ukrepi za podporo razvoja civilne družbe . Ustanovitev odbora za civilno družbo pomeni pozitiven razvoj, čeprav organizacije civilne družbe ostajajo na splošno šibke in je za njihovo sodelovanje v oblikovanju politik potrebna dodatna okrepitev. Zagotovljena so bila sredstva, potrebna za gradnjo zapora na državni ravni. Toda še vedno ni usklajenega izvajanja kazenskih sankcij med državo in entitetama. Še vedno je problem slabo ravnanje z zaporniki in priporniki. Pregon storilcev ostaja redek. Dostop do pravnega varstva v civilnih in kazenskih sojenjih ostaja zaskrbljujoč, enakost pred zakonom pa ni vedno zagotovljena.

Ustave države in entitet zagotavljajo svobodo izražanja in medijev, svobodo zbiranja in združevanja ter svobodo veroizpovedi . Toda doseženega je bilo malo dodatnega napredka na teh področjih in potrebno je boljše izvajanje obstoječe zakonodaje. Sprejet je bil zakon o javni radiodifuziji v federaciji, čeprav je še vedno potrebna celovita uskladitev z ustrezno zakonodajo na državni ravni. Za izpolnitev te ključne prednostne naloge evropskega partnerstva se morajo vsi zakoni o radiodifuziji primerno izvajati. Obstajajo poskusi odklonitve finančnih sredstev za sistem javne radiodifuzije. Zgodilo se je še več fizičnih napadov na novinarje in urednike.

Na področju gospodarskih in socialnih pravic je bil dosežen delen napredek. Potrebna so trajna prizadevanja za zaščito žensk pred vsemi oblikami nasilja. Čeprav se izvaja akcijski načrt za otroke , ostajajo problemi na področjih zdravja, socialne zaščite, izobraževanja in nasilja nad otroci v družini. Pomanjkljivosti sistemov socialne pomoči negativno vplivajo na razmere ranljivih skupin , vključno z duševnimi bolniki. Ratifikacija revidirane Evropske socialne listine pomeni napredek, vendar zapleten sistem vladanja in razdrobljenost zakonodaje še naprej ovirata socialni dialog v državi. Nadaljeval se je napredek na področjih lastninskih pravic in reforme upravljanja zemljišč. Pooblastila Komisije za lastninske zahtevke razseljenih oseb in beguncev so bila razširjena na obravnavo zadev v zvezi z zasegom zapuščenega premoženja. Pravni okvir Bosne in Hercegovine vključuje določbe za zaščito gospodarskih in socialnih pravic, vendar izvajanje na splošno ostaja slabo.

Na področju kulturnih pravic in pravic manjšin je bil dosežen določen napredek. Ustanovljen je bil Svet za narodnostne manjšine na ravni države, v Republiki Srbski pa deluje svet narodnostih manjšin. Potrebni so dodatni ukrepi za izboljšanje izvajanja zakona o narodnostnih manjšinah in treba je spremeniti ustavo na ravni države, da se manjšinam omogoči dostop do vseh političnih položajev. Ločevanje otrok v šolah po etničnih skupinah je še vedno problem. Bosna in Hercegovina se je pridružila Desetletju vključevanja Romov 2005–2015. Izvajata se akcijski načrt o nastanitvi, zdravju in zaposlovanju Romov ter usklajevalni mehanizem. Toda Romska manjšina še vedno živi v zelo težkih življenjskih razmerah in se sooča z diskriminacijo, težkim dostopom do izobraževanja, socialnega in zdravstvenega varstva, nastanitve ter zaposlovanja. Zaradi redke prijave v register prebivalstva je oviran njihov dostop do osnovnih socialnih in ekonomskih pravic.

Kar zadeva begunce in notranje razseljene osebe , so bile dosežene dodatne izboljšave glede razmer v zvezi z varnostjo, malo dodatnega napredka pa je bilo doseženega glede izboljšave socialno-ekonomskega vključevanja tistih, ki so se vrnili.

Kar zadeva regionalna vprašanja in mednarodne obveznosti , je Bosna in Hercegovina še naprej dejavno sodelovala v pobudah regionalnega sodelovanja, vključno s Svetom za regionalno sodelovanje, ki je bil februarja 2008 ustanovljen v Sarajevu, in CEFTO. Bosna in Hercegovina je ohranila zadovoljivo sodelovanje z MKSJ, kar je ena od ključnih prednostnih nalog evropskega partnerstva. Kar zadeva Mednarodno kazensko sodišče, dvostranski sporazum z Združenimi državami Amerike o imuniteti ni v skladu s skupnim stališčem in načeli EU. V Bosni in Hercegovini se še vedno izvaja postopek spremljanja glede njenih obveznosti in zavez v zvezi s članstvom v Svetu Evrope.

Na splošno so bili odnosi Bosne in Hercegovine z njenimi sosedami dobri, vendar je bilo doseženega zelo malo napredka pri reševanju odprtih vprašanj, vključno z zadevami, povezanimi s trgovino in mejami, s Hrvaško in Srbijo.

Gospodarstvo Bosne in Hercegovine se je še naprej hitro razvijalo. Makroekonomska stabilnost je oslabela zaradi zunanjih primanjkljajev, višje inflacije in ekspanzivnih fiskalnih politik. Trajna zelo visoka raven brezposelnosti in slaba udeležba na trgu dela v državi ostajata pomemben vzrok za zaskrbljenost poleg razhajajočih se usmeritev reform med entitetama.

Kar zadeva gospodarska merila , je Bosna in Hercegovina dosegla nekaj neenakomernega napredka pri vzpostavljanju delujočega tržnega gospodarstva. Treba si je še naprej močno prizadevati za reforme, da bo država dolgoročno zdržala konkurenčne pritiske in tržne sile znotraj Unije.

Določen napredek je bil dosežen pri doseganju soglasja o osnovah gospodarske politike, izboljšalo pa se je tudi sodelovanje med entitetama na področjih gospodarske politike. Sprejeta je bila zaveza za izboljšanje fiskalnega usklajevanja s sprejetjem zakona o nacionalnem davčnem svetu in imenovanjem davčnega sveta iz novega zakona na začetku septembra. Dosežen je bil dogovor o namenski razporeditvi posrednih davkov. Režim valutnega odbora je še naprej deloval nemoteno in finančna stabilnost je bila večinoma ohranjena kljub mednarodni nestanovitnosti in visoki rasti domačih posojil. Nekateri kazalniki trga dela so se izboljšali. Visoke stopnje davka na dohodek pravnih oseb in dohodnin v federaciji so se znižale in sprejeti so bili zakonodajni ukrepi v izogib dvojnemu obdavčenju v državi.

Poslovno okolje se je nekoliko izboljšalo na področjih registracije podjetij, stečajnih postopkov in vpisa nepremičnin v zemljiško knjigo. Sektor MSP uživa koristi boljšega dostopa do financiranja. Neposredne tuje naložbe so se leta 2007 močno povečale zaradi obsežnih privatizacij v Republiki Srbski in v celoti pokrile primanjkljaj tekočega računa. Pospešilo se je posodabljanje stvarnega kapitala, ki so ga podprle tudi hitro rastoče javne naložbe v Republiki Srbski.

Fiskalno odstopanje, ki se je začelo leta 2006, se je nadaljevalo leta 2007 in 2008. V federaciji so se fiskalna tveganja povečala zaradi visokih prevzetih obveznosti za socialno porabo v primerjavi z znižanimi proračunskimi prihodki. Poleg tega se je sprostila plačna politika v javnem sektorju na vseh ravneh vlade s povečanjem plač in indeksacijskimi mehanizmi, ki slabijo proračunsko vzdržnost in konkurenčnost zasebnega sektorja. Prestrukturiranje in likvidacija podjetji v državni lasti sta počasi napredovala, v federaciji pa je bil dosežen le skromen napredek glede privatizacije. Brezposelnost je ostala zelo visoka.

Premik v strukturi proizvodnje na dejavnosti z višjo dodano vrednostjo ostaja počasen. Šibka proizvodna zmogljivost in strukturna togost – visoke ravni socialnih prispevkov, izkrivljeni mehanizmi določanja plač, visoki in slabo usmerjeni socialni transferji ter nizka mobilnost delovne sile – ovirata ustvarjanje delovnih mest. Upravna neučinkovitost še vedno vpliva na poslovno okolje. Velik obseg sive ekonomije spodbujajo slab regulativni okvir, neustrezne davčne in odhodkovne politike ter pomanjkljivosti v izvrševanju zakonodaje, tudi glede boja proti korupciji in organiziranemu kriminalu. To ostaja pomemben izziv, saj zmanjšuje davčno osnovo in učinkovitost gospodarskih politik.

Bosna in Hercegovina je dosegla določen napredek pri usklajevanju svoje zakonodaje in politik z evropskimi standardi . Izvajanje določb, povezanih s carinami, po začetku veljavnosti začasnega sporazuma dne 1. julija 2008 je bilo večinoma zadovoljivo. Toda upravno zmogljivost Bosne in Hercegovine je treba okrepiti in država mora izboljšati svoje dosežke v zvezi z izvajanjem SPS.

Bosna in Hercegovina je dosegla določen napredek pri izpolnjevanju prednostnih nalog evropskega partnerstva na področjih notranjega trga . Kar zadeva prost pretok blaga , je bil dosežen delen napredek na področjih standardizacije, certificiranja in nadzora trga. Potrebna bodo trajna prizadevanja za uskladitev pravnega okvira z zakonodajo EU na tem področju in za razvoj potrebne upravne zmogljivosti. Sprejet je bil zakon o farmacevtskih izdelkih in medicinskih pripomočkih, ki bo prispeval k doseganju enotnega notranjega trga v Bosni in Hercegovini v tem sektorju. Svet za varstvo potrošnikov je začel delovati v celoti.

Delen napredek je bil dosežen na področju storitev, pravice do ustanavljanja in prava družb . Dosežen je bil napredek v zvezi z registracijo podjetij. Vendar pa ni bilo nikakršnega napredka pri ustanavljanju enotnega nadzornega organa na državni ravni za bančništvo in pri sprejetju zakonodaje na državni ravni o lizingu in obveznostih.

Na področju prostega pretoka kapitala ni bilo novega razvoja, vendar priprave v Bosni in Hercegovini na tem področju potekajo zadovoljivo. Dosežen je bil napredek na področju carin glede usklajevanja zakonodaje ter glede upravne zmogljivosti. Zdaj je treba določiti strategije v zvezi s carinami – zlasti za usposabljanje, informacijsko tehnologijo in druga področja. Dosežen je bil tudi napredek pri izpolnjevanju prednostnih nalog evropskega partnerstva, povezanih z obdavčenjem . Septembra 2008 je bil imenovan nacionalni davčni svet. Zaradi večje gospodarske dejavnosti in rastočega števila registriranih davčnih zavezancev za DDV se je izboljšala stopnja pobranega DDV.

Kar zadeva konkurenco , je Bosna in Hercegovina dosegla določen napredek pri nadzoru na področju preprečevanja monopolov. Svet za konkurenco je okrepil svojo dejavnost, čeprav ni bilo dodatnega usklajevanja s pravnim redom Skupnosti . Na področju državne pomoči ni bilo doseženega napredka in še vedno je treba urediti zakonodajo in ustanovitev operativno neodvisnega organa za nadzor državnih pomoči. Na področju javnih naročil je bil dosežen le delen napredek. Ustrezno izvajanje postopkov za javna naročila po državi še ni zagotovljeno. Glede uveljavljanja pravic intelektualne lastnine je bilo doseženega malo napredka. Zakonodajni okvir ni zaključen in treba je okrepiti zmogljivost izvajanja.

V zvezi s socialno politiko in politiko zaposlovanja je bil dosežen delen napredek. Izboljšala sta se usklajevanje in strateško načrtovanje v sektorju javnega zdravja. Ustanovljena je bila konferenca ministrov za zdravje, ki se redno srečuje. Sprejeti so bili nekateri ukrepi za izvajanje Okvirne konvencije Svetovne zdravstvene organizacije, čeprav je izvajanje treba izboljšati. Toda politika in zakonodaja na področju sociale in zaposlovanja sta še vedno izredno razdrobljeni. Institucionalna ureditev države je še vedno resna ovira za razvoj potrebnih usklajenih pristopov.

Dosežen je bil določen napredek glede evropskih standardov na področju izobraževanja . Usklajevanje med štirinajstimi ministrstvi za izobraževanje v državi se je rahlo izboljšalo zaradi ustanovitve konference ministrov. Sprejet je bil zakon na ravni države o poklicnem usposabljanju. Bosna in Hercegovina je sprejela tudi dodatne ukrepe za izvajanje bolonjskih reform. Toda usklajevanje zakonodaje na ravni entitet in kantonov ni zaključeno in izvajanje po državi je neenakomerno. Kar zadeva raziskave, je bil sprožen postopek za povezavo države s sedmim okvirnim programom za raziskave, kar bi moralo povečati priložnosti za raziskave s partnerji v EU. Kljub temu so potrebna še znatna prizadevanja, da bi povečali zmogljivost za raziskave v državi.

Bosna in Hercegovina je razmeroma dobro napredovala pri pripravah za vključitev v STO , vendar mora okrepiti svoja prizadevanja, da bi izpolnila svoj cilj hitrega pristopa.

Bosna in Hercegovina je dosegla določen napredek pri izpolnjevanju evropskih standardov v zvezi s številnimi sektorskimi politikami . Na področju industrije ter malih in srednje velikih podjetij (MSP) je bil dosežen delen napredek. Nikakršna strategija o MSP za vso državo ni bila sprejeta. Tudi strategija industrijske politike ostaja odprta.

Dosežen je bil določen napredek pri usklajevanju s politikami EU na področju kmetijstva in ribištva . Sprejet je bil zakon na ravni države o kmetijstvu, hrani in razvoju podeželja. Toda dosežen ni bil nikakršen napredek glede ustanovitve ministrstva za kmetijstvo na ravni države. Razvoj celovite kmetijske strategije je bil odložen. Na področjih politike varnosti hrane, veterinarske in fitosanitarne politike je bil dosežen delen napredek. Problemi ostajajo zaradi nezadostnih človeških in finančnih virov ter slabega sodelovanja med državnimi službami in službami entitet. Priprave Bosne in Hercegovine na področju okolja ostajajo na začetni stopnji. Okoljski zakon na ravni države, ki bi oblikoval okvir za usklajeno varstvo okolja po vsej državi, ni bil sprejet, pa tudi državna agencija za okolje ni bila ustanovljena.

Bosna in Hercegovina je dosegla določen napredek v prometnem sektorju, glede krepitve svoje institucionalne ureditve in pri prilagajanju regulativnega okvira. Dosežen je bil napredek pri razvoju vseevropskega prometnega omrežja, vendar so glede železnic še vedno potrebne precejšnje reforme in prilagoditve. Država še naprej dejavno sodeluje v Prometnem observatoriju za jugovzhodno Evropo. Po ratifikaciji Sporazuma o skupnem evropskem zračnem prostoru (ECAA) je bil odprt trg za komercialne letalske prevoznike. Toda sporazum ECAA bi bilo treba dosledno uporabljati. Potrebna so dodatna prizadevanja za preoblikovanje institucionalne ureditve in zagotovitev razmer za odprtje trga glede vseh vrst prometa.

Na področju energetike je bil dosežen delen napredek. Kot podpisnica Pogodbe o ustanovitvi Skupnosti za energijo mora Bosna in Hercegovina izvajati zadevno ustrezno zakonodajo EU na področju energetike, vendar je v velikem zaostanku glede številnih z energetiko povezanih področij. Zlasti so v zaostanku reforme v sektorju plina. Na področju sektorja električne energije je bil prenos razčlenjen, ustanovljena pa sta bila tudi neodvisni upravljavec sistema (ISO) in podjetje za prenos (Transco). Toda razvoj dogodkov glede podjetja Transco, zlasti predlog Republike Srbske, da se podjetje razdeli na podlagi entitet, je ogrozil doseženi napredek v sektorju električne energije. Celovita energetska strategija ni bila razvita.

Bosna in Hercegovina je dosegla določen napredek na področjih informacijske družbe in medijev . S sprejetjem zakona o javni radiodifuziji v federaciji je bil zaključen pravni okvir o javni radiodifuziji v Bosni in Hercegovini, čeprav je še vedno potrebna določena mera uskladitve z zadevno zakonodajo na ravni države. Neodvisnost regulativnega organa za komunikacije je še bolj ovirana zaradi novih pravil glede plač zaposlenih in težav pri imenovanju generalnega direktorja. Na področju ustanovitve informacijske agencije na ravni države ni bilo napredka. Na področju finančnega nadzora je bil dosežen določen delen napredek.

Dosežen je bil določen napredek na področju statistike . Toda sporazum o sodelovanju med institucijami za statistiko na ravni države in entitet se ni ustrezno izvajal. Zaradi političnih razhajanj še vedno ni bila sprejeta odločitev, ki bi potrdila, da bo popis izveden leta 2011. Za zagotovitev učinkovitega statističnega sistema v Bosni in Hercegovini, ki bo skladen z zahtevami EU, so potrebna znatna prizadevanja.

Kar zadeva pravico, svobodo in varnost , se je nadaljeval napredek na področjih upravljanja vizumov in meja, azila in migracij . Kljub temu je treba nadaljevati prizadevanja za nadaljnje izboljšave na vseh teh področjih. Sporazum o poenostavitvi vizumskih postopkov med ES ter Bosno in Hercegovino je začel veljati januarja 2008. Začel se je dialog z Evropsko komisijo o liberalizaciji vizumov. Sprejeti so bili nadaljnji ukrepi za uvedbo biometričnih potnih listov. Toda potrebna je nadaljnja izboljšava sistema za zaščito identifikacije državljanov (CIPS), vključno z varnim in učinkovitim upravljanjem sistema. Sprejeta je bila nova strategija za integrirano upravljanje meja. Julija 2008 je bila ustanovljena državna komisija za upravljanje meja, ki vodi usklajevanje in izvajanje strategije za integrirano upravljanje meja. Zdaj so potrebni nadaljnji ukrepi za izboljšanje sodelovanja med različnimi organi na mejah. Dosežen je bil dodaten napredek pri oblikovanju učinkovitega azilnega sistema. Določen napredek je bil dosežen na področju migracij. Maja je bil odprt začasen sprejemni center za nezakonite migrante, vendar je še vedno treba sprejeti novo strategijo za migracije. Bosna in Hercegovina je dobro izvedla sporazum o ponovnem sprejemu z Evropskima skupnostma, ki je začel veljati januarja 2008.

Na področju preprečevanja pranja denarja je bil dosežen delen napredek. Izboljšalo se je sodelovanje na mednarodni ravni in začela je veljati Konvencija Sveta Evrope o pranju, odkrivanju, zasegu in zaplembi premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, ter financiranju terorizma. Toda domačo zakonodajo je treba še uskladiti s Konvencijo. Poleg tega enota finančnega nadzora v državni varnostno-preiskovalni službi ni bila bistveno okrepljena v smislu števila zaposlenih. Potrebna so močnejša prizadevanja glede okrepitve upravne zmogljivosti za preprečevanje pranja denarja. Izvedeni so bili določeni ukrepi v zvezi z bojem proti prepovedanim drogam in ustanovljena je bila komisija za droge. Toda Bosna in Hercegovina ni sprejela strategije o prepovedanih drogah ali ustreznega akcijskega načrta. Trgovina s prepovedanimi drogami ostaja resen problem in zahteva trajna prizadevanja.

Dosežen je bil določen napredek glede delovanja policije . Pozitivno je sprejetje ustrezne zakonodaje o policiji, na podlagi katere bo ustanovljenih sedem novih uradov na ravni države. Te zakone je zdaj treba nemudoma izvesti in imenovati direktorje novih uradov. Izvedeni so bili določeni ukrepi za olajšanje dela državne varnostno-preiskovalne službe. Toda policijski organi v Bosni in Hercegovini ostajajo razdrobljeni in pristojnosti v zvezi s komunikacijskimi sistemi, zbirkami podatkov, računalniško podprtimi preiskavami, sistemi za kazensko analizo in forenziko ostajajo razdeljene.

Bosna in Hercegovina je dosegla delen napredek glede boja proti organiziranemu kriminalu , kar ostaja zelo zaskrbljujoče ter vpliva na pravno državo in poslovno okolje. Izvajanje strategije za boj proti organiziranemu kriminalu ni bilo zadostno. Vpeljan je pravni okvir, vendar je treba izboljšati izvajanje zakonodaje. Po strategiji za boj proti terorizmu iz leta 2006 je sledilo malo nadaljnjih ukrepov. Bosna in Hercegovina je sprejela nov nacionalni akcijski načrt za boj proti trgovini z ljudmi za obdobje 2008–2012. Začela je veljati Konvencija Sveta Evrope proti trgovini z ljudmi. Toda treba je izboljšati izvajanje. Bosna in Hercegovina je država izvora in tranzita ter namembna država za trgovino z ljudmi. To ostaja zaskrbljujoče. Državna agencija za varstvo podatkov še ne deluje.

Hrvaška

Hrvaška še naprej izpolnjuje politična merila . Na splošno je bil dosežen napredek, vendar so še vedno potrebna nadaljnja trajna prizadevanja na številnih področjih, vključno z reformo pravosodja in upravno reformo, bojem proti korupciji, pravicami manjšin in vračanjem beguncev. Delno so bile izpolnjene prednostne naloge partnerstva za pristop.

Demokracija in pravna država sta bili dodatno okrepljeni. Tako vlada kot parlament sta še naprej dobro delovala. Toda mogoče so precejšnje dodatne izboljšave v sodstvu, javni upravi in boju proti korupciji. Precejšnje izboljšave na teh področjih so bistvenega pomena pri oblikovanju trdne osnove za polno izvajanje pravnega reda Skupnosti.

Dosežen je bil določen napredek glede reforme javne uprave . Vlada je sprejela strategijo reforme javne uprave in predlog o reviziji zakona o splošnem upravnem postopku, izvedene pa so bile izboljšave zakona o državni upravi. Okrepila se je zmogljivost osrednjega državnega urada za upravo. Sprejete so bile različne pobude v zvezi z e-upravo. Toda pravna podlaga za izgradnjo moderne in profesionalne državne uprave še vedno ni dokončana. Vsi predpisi, ki so potrebni za izvajanje zakona o državni upravi, niso bili sprejeti. Ta zakon se ne izvaja dosledno v celotni državni upravi. Še vedno je treba izvesti revizijo zakonodaje o upravnih postopkih. Upravni sistem še vedno ni učinkovit. Slabosti upravljanja človeških virov ostajajo, v državni upravi pa je še vedno problem veliko menjavanje zaposlenih in pomanjkanje kvalificiranega osebja. Decentralizacija se izvaja s precejšnjimi zamudami. Na splošno so potrebna nadaljnja trajna prizadevanja.

Dosežen je bil določen napredek glede reforme pravosodnega sistema . Sprejeta je bila nova zakonodaja in junija 2008 je bil odobren spremenjen akcijski načrt, ki obravnava vsa glavna vprašanja v zvezi z reformo. Sistem sodne inšpekcije kaže prve rezultate. Počasi postaja viden bolj usklajen pristop v postopkih glede vojnih zločinov, saj obstaja večja pripravljenost za pregon storilcev ne glede na njihovo narodnostno pripadnost. Toda sodni zaostanki ostajajo veliki in sodni postopki trajajo predolgo. Racionalizacija sodišč se še ni dejavno začela. Potrebne so nadaljnje izboljšave odgovornosti, strokovnosti in usposobljenosti sodstva. Ne izvaja se enoten standard kazenske odgovornosti za vojne zločine ne glede na narodnostno pripadnost. Veliko tovrstnih zločinov ni preganjanih. Vprašanje sodb v odsotnosti iz devetdesetih let ni bilo primerno obravnavano. Na splošno se reforme v sodstvu nadaljujejo, vendar razmeroma počasi, in potrebni so oprijemljivi rezultati. Trenutno hrvaškim državljanom ni vedno zagotovljeno učinkovito sodno varstvo.

Na področju boja proti korupciji je bil dosežen določen napredek. Dodatno je bil izboljšan pravni okvir in sprejeta sta bila revidirana protikorupcijska strategija ter akcijski načrt. Vzpostavljen je nov sistem usklajevanja med ministrstvi za spremljanje prizadevanj proti korupciji. Urad za boj proti korupciji in organiziranemu kriminalu, USKOK, še naprej krepi svoje dejavnosti. Vendar pa je korupcija še vedno zelo razširjena. Pri izvajanju prizadevanj za boj proti korupciji je še vedno potrebno tesno usklajevanje, treba pa je okrepiti učinkovit in nepristranski nadzor ter institucionalno zmogljivost. Policija mora postati učinkovitejša v boju proti korupciji in organiziranemu kriminalu. Skupno število preganjanih primerov korupcije se je povečalo, vendar število dejanskih obsodb ostaja nizko. Potrebna so nadaljnja prizadevanja za boj proti korupciji na visokih položajih. Doseženega je bilo malo napredka pri preprečevanju navzkrižja interesov. Kultura politične odgovornosti je pomanjkljiva.

Dosežen je bil določen napredek na področju človekovih pravic in zaščite manjšin . Zaščita človekovih pravic je na splošno zagotovljena, vendar ostajajo določeni pomembni izzivi glede izvajanja. Potrebna so trajna prizadevanja v zvezi s pravicami manjšin in vračanjem beguncev.

Sprejeta sta bila nov zakon o pravni pomoči in zakonodaja o odvetniških tarifah, s katerima naj bi se izboljšal dostop do pravnega varstva , ki je bil v preteklem letu oviran zaradi omejitev obstoječe zakonodaje in pomanjkljivosti pravosodnega sistema. Sprejeti so bili določeni ukrepi za odpravo pomanjkljivosti glede razmer v zaporih . Toda pomanjkanje osebja in zmogljivosti v zaporih je še vedno prisotno in treba je izvajati nov sistem pravne pomoči.

Svoboda izražanja , vključno s svobodo in pluralnostjo medijev, je v hrvaški zakonodaji zagotovljena in se na splošno spoštuje. Toda obstajajo primeri groženj in napadov na novinarje, zlasti tiste, ki se ukvarjajo s primeri korupcije ali organiziranega kriminala. Dva novinarja sta bila nedavno umorjena. Uredniki in novinarji še vedno poročajo o neprimernih političnih pritiskih.

Zaradi politik za krepitev pravic žensk in otrok se je še naprej izboljševala osveščenost. Toda potrebne so nadaljnje izboljšave glede izvajanja. Prav tako je treba pospešiti izvajanje ukrepov v zvezi z zaščito pravic otrok.

Ustanovljen je bil urad varuha pravic invalidov in izdelan je bil nacionalni izvedbeni načrt o socialni vključenosti za obdobje 2007–2008. Toda potrebna so stalna prizadevanja glede socialno ranljivih in invalidnih oseb . Na področju duševnega zdravja politika zagotavljanja pomoči prek storitev, ki temeljijo na skupnostih, namesto v institucijah ni pokazala oprijemljivih rezultatov.

Julija 2008 je bil sprejet celovit zakon proti diskriminaciji , ki pomeni pomemben napredek. Toda v praksi raven zaščite pred diskriminacijo in njen sodni pregon še nista v skladu s standardi EU. V delovanju policije ter institucij zdravstvenega in socialnega sistema so bile vidne določene pomanjkljivosti.

Dosežen je bil določen napredek glede manjšin . Sprejeta sta bila akcijski načrt za izvajanje ustavnega zakona o narodnostnih manjšinah ter načrt zaposlovanja pripadnikov manjšin v državni upravi za leto 2008. Dodatno se je povečalo financiranje manjšin. Romska manjšina je bila še naprej deležna pozornosti z izboljšanjem predšolske izobrazbe. Na položaj enega od namestnikov predsednika vlade je bila imenovana oseba srbske narodnosti.

Vendar pa se manjšine še naprej srečujejo z veliko težavami. Hrvaška mora spodbujati strpnost do srbske manjšine in sprejeti ustrezne ukrepe za zaščito tistih, ki bi še vedno lahko postali žrtve groženj oziroma dejanj diskriminacije, sovražnosti ali nasilja. Manjšine se še vedno srečujejo s posebnimi težavami na področju zaposlovanja, tako v smislu nizke zastopanosti v državni upravi, sodstvu in policiji kot glede širšega javnega sektorja. Romska manjšina živi v zelo težkih življenjskih razmerah in se srečuje s težavami na področju izobraževanja, socialnega in zdravstvenega varstva, nastanitve ter zaposlovanja. Pravne določbe in programe je treba odločneje izvajati in treba je zagotoviti ustrezno spremljanje, zlasti na področju zaposlovanja.

Dosežen je bil določen napredek glede vprašanj vračanja beguncev . Sprejet je bil akcijski načrt za pospešeno izvajanje programov nastanitve, ki naj bi se zaključili konec leta 2009. Sprejete so bile pomembne odločitve, ki odpirajo možnost za priznavanje pravic do pokojnine. Nadaljevala se je obnova stanovanjskih objektov. Do zdaj je bil cilj za leto 2007, da se v okviru programov nastanitve zagotovi 1 400 stanovanjskih enot od skupno 12 500 prošenj tistih, ki so imeli v preteklosti najemniško pravico, večinoma izpolnjen. Toda izvajanje teh programov ostaja šibko. Na mestnih območjih je bilo rešenih samo 12 % zadev. Izvedbeni cilji vlade zaostajajo za načrti, čeprav se je izvajanje v zadnjih mesecih pospešilo. Med druge ključne težave, s katerimi se srečujejo povratniki, spadata stalna sovražnost v nekaterih krajih in zaposlovanje. Pospešiti je treba prizadevanja za ustvarjanje gospodarskih in socialnih razmer, potrebnih za trajnost vračanja beguncev.

Kar zadeva regionalna vprašanja in mednarodne obveznosti , se je nadaljevalo sodelovanje z Mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo (MKSJ). Toda MKSJ ima težave z dostopom do nekaterih dokumentov na Hrvaškem, ki jih je treba razrešiti. Na splošno je bilo zagotovljeno spoštovanje Daytonskega/Pariškega in Erdutskega sporazuma. Zagotoviti je treba nepristranski sodni pregon zadev, ki so bile z MKSJ prenesene v pristojnost Hrvaške, pa tudi zadev, ki so bile sprožene v sami državi.

Na področju regionalnega sodelovanja je še naprej viden trajen splošni napredek. Hrvaška je še naprej dejavno sodelovala v regionalnih pobudah, vključno z novim Svetom za regionalno sodelovanje in CEFTA. Pomemben napredek je bil dosežen, ko je Hrvaška v skladu s prejšnjimi zavezami spet prekinila izvajanje zaščitne ekološko-ribolovne cone za plovila EU. Dosežen je bil določen napredek glede odprtih vprašanj med Hrvaško in njenimi sosedami. Toda potreben je nadaljnji napredek pri iskanju končnih rešitev za razna dvostranska vprašanja, ki ostajajo odprta, zlasti v zvezi z mejami. Potrebna so prizadevanja za nadaljnji razvoj sodelovanja in dobrih sosedskih odnosov.

Hrvaško gospodarstvo je bilo še naprej zelo uspešno. Rast se je upočasnila, saj so se domače potrebe začele zmanjševati. Ohranjena je bila makroekonomska stabilnost, toda inflacija se je precej dvignila, večinoma zaradi višjih cen energije in hrane. Do zdaj so finančni pretresi le rahlo vplivali na hrvaško gospodarstvo, toda višj