P6_TA(2007)0079

Pogajanja o pridružitvenem sporazumu med Evropsko unijo in Srednjo Ameriko

Priporočilo Evropskega parlamenta z dne 15. marca 2007 Svetu o pogajalskem mandatu za pridružitveni sporazum med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter državami Srednje Amerike na drugi strani (2006/2222(INI))

Evropski parlament,

- ob upoštevanju predloga priporočila Svetu, ki ga vlaga Willi Meyer Pleite v imenu skupine GUE/NGL, o pogajalskih smernicah za sklenitev pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Srednjo Ameriko (B6-0417/2006),

- ob upoštevanju odstavka 31 Dunajske deklaracije, ki navaja sklep, ki sta ga Evropska unija in Srednja Amerika sprejeli na 4. vrhu Evropska unija-Latinska Amerika in Karibi dne 12. maja 2006 na Dunaju, o začetku pogajanj o sklenitvi pridružitvenega sporazuma, ki vključuje politični dialog, programe sodelovanja in trgovinski sporazum,

- ob upoštevanju naslova V Pogodbe o Evropski uniji,

- ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. novembra 2001 o vsestranskem partnerstvu in skupni strategiji odnosov med Evropsko unijo in Latinsko Ameriko [1],

- ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. aprila 2006 o okrepljenem partnerstvu med Evropsko unijo in Latinsko Ameriko [2],

- ob upoštevanju členov 114(3) in 83(5) svojega Poslovnika,

- ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in mnenj Odbora za razvoj in Odbora za mednarodno trgovino (A6-0026/2007),

A. ker so spoštovanje demokracije, pravne države in neovirano uveljavljanje človekovih pravic za vse ter dosledno spoštovanje državljanskih in političnih pravic državljanov obeh regij osnovni pogoji za razvoj strateškega partnerstva, kot je bilo sklenjeno na Dunaju,

B. ker sodi med ključne elemente sporazuma poroštvo vsem državljanom, še posebej tistim z roba družbe, kot je avtohtono prebivalstvo, da bodo lahko v polni meri uživali temeljne pravice ter v večji meri sodelovali pri socialnih in političnih odločitvah,

C. ker je treba pogajalske smernice za prihodnji sporazum o gospodarskem partnerstvu, političnem usklajevanju in sodelovanju prilagoditi želji, ki sta jo obe strani izrazili v odstavku 31 Dunajske deklaracije, da skleneta celovit pridružitveni sporazum, ki bo potrdil prepričanje, da so odnosi EU s Srednjo Ameriko usmerjeni v vzpostavitev političnega in gospodarskega partnerstva s to regijo in njenimi državami, ki bo upoštevalo asimetričnost ter razlike med regijama in med različnimi srednjeameriškimi državami, vključevalo bistvene odločbe o razvojnem sodelovanju in družbeni koheziji ter težilo k prosti trgovini,

D. ker je bilo oblikovanje Evro-latinskoameriške parlamentarne skupščine (EuroLat) odločilen korak k okrepitvi demokratične legitimnosti in politične razsežnosti odnosov med EU in Latinsko Ameriko, še posebej odnosov med EU in Srednjo Ameriko, in ker bo ta skupščina predstavljala trajni forum za politični dialog med regijama,

E. ker je v pogajalskih smernicah za prihodnji sporazum treba upoštevati gospodarske, politične in socialne razmere, ki prevladujejo v večini srednjeameriških držav, razlike v razvitosti med regijama ter značilnosti gospodarskih odnosov v Srednji Ameriki: regionalno koncentracijo trgovine v majhnem številu držav, veliko odvisnost od izvoza tradicionalnih proizvodov, nizko stopnjo neposrednih tujih naložb Evropske unije v regiji itd.,

1. na Svet naslavlja naslednja priporočila:

a) pogajalski mandat naj neposredno zajema pravno podlago, na osnovi katere bodo potekala pogajanja o novem pridružitvenem sporazumu, in sicer člen 310 Pogodbe o ES v povezavi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) in drugim pododstavkom člena 300(3);

b) v pogajalskem mandatu je treba jasno navesti, da so med cilji pridružitvenega sporazuma med EU in Srednjo Ameriko postopna liberalizacija blagovne menjave pod pravičnimi pogoji in v obojestransko korist, temelječa na komplementarnosti in solidarnosti, politični dialog in sodelovanje ter hkrati krepitev demokracije in pravne države, dosledno spoštovanje človekovih, državljanskih in političnih pravic, socialna kohezija, trajnostni človekov razvoj ter krepitev gospodarskih in socialnih pravic, med njimi tudi kulturnih in okoljskih vidikov takšnih pravic;

c) pogajalske smernice naj predvidijo mehanizme, ki bodo zagotovili popolno skladnost določb prihodnjega sporazuma z mandatom, opredeljenim s pogodbo o EU in ki določa, da so podpora trajnostnemu razvoju v skladu s programom ZN za razvoj iz leta 1996, spodbujanje mednarodnega sodelovanja, razvoj in utrjevanje demokracije ter spoštovanje človekovih pravic temeljni cilji Unije,

d) v pogajalskih smernicah je treba ob upoštevanju krhkosti srednjeameriškega razvoja, kar zadeva socialnoekonomska in okoljska vprašanja ter vprašanja demokracije, določiti osrednje teme, okoli katerih se bosta oblikovala program in politični dialog; prav tako je treba obnoviti cilje in smernice delovanja pri vprašanjih, kot so demokratično upravljanje, boj zoper terorizem, ohranjanje miru in varnosti ter krizno upravljanje; vključiti je treba nova področja, kot so zmanjšanje revščine, podpora družbeni koheziji, migracije in medčloveške izmenjave, boj proti kriminalu, še posebej proti nasilju z mednarodnimi povezavami (trgovina z drogami, lahkim orožjem in ljudmi ter delovanje organiziranih hudodelskih združb, kot je na primer "las Maras") itd.; predlagati je treba konkretne ukrepe pri sprejemanju skupnih stališč v mednarodnih forumih in Združenih narodih, da bi na mednarodni ravni dosegli resnično politično usklajenost med obema regijama,

e) kot praktičen izraz podpore regijskemu integracijskemu procesu v Srednji Ameriki in strateškemu dvoregijskemu partnerstvu EU-LAK je treba predvideti imenovanje članov skupnega parlamentarnega odbora Evropske unije in Srednje Amerike, ki bo ustanovljen v okviru novega pridružitvenega sporazuma; člani bodo izbrani izmed poslancev Evropskega parlamenta in Srednjeameriškega parlamenta, poslancev nacionalnih parlamentov, ki še niso zastopani v nobeni skupščini regijskega značaja, in poslancev EuroLata,

f) v pogajalskih smernicah je treba posebej navesti ustrezno sodelovanje civilne družbe v novem političnem dialogu in v ta namen predlagati, da bi v EU in v Srednji Ameriki redno organizirali konference s predstavniki civilne družbe, katerim bi dodelili tudi status opazovalcev na ministrskih srečanjih in jim omogočili aktivno sodelovanje na forumih ter na srečanjih ustreznih sektorskih odborov in pododborov med celotno razpravo, pogajanji in pri nadaljnjem spremljanju postopka,

g) ključno vlogo je treba dodeliti podpori boju proti nekaznovanosti in proti korupciji ter predvideti ukrepe in programe za pomoč v prizadevanju za institucionalizacijo demokracije v Srednji Ameriki;

h) v pogajalskih smernicah je treba zagotoviti povečanje podpore EU srednjeameriški integraciji ter reformam in okrepitvi normativnega okvira in institucij - vključno z generalnim sekretariatom, srednjeameriškim parlamentom in srednjeameriškim sodiščem - za njihovo večjo učinkovitost, prepoznavnost in legitimnost, še posebej na področju carinske skupnosti, prostega pretoka oseb, skupnih politik, usklajevanja zakonodaj in ustvarjanja mehanizma lastnega financiranja;

i) vključiti je treba cilje pri podpiranju regijske integracije - še posebej integracije infrastruktur, transporta, komunikacij in energije - v okvir ciljev prihodnjega mandata delovanja Evropske investicijske banke v Latinski Ameriki na način, da bo prispevek te institucije učinkovito dopolnjeval nov sporazum;

j) treba je sodelovati z državami Srednje Amerike v prizadevanjih za preprečevanje proizvodnje in nezakonite trgovine z drogami; prizadevanja bi morala vključevati razširitev programov pomoči za kmete, da bi začeli gojiti alternativne pridelke, za katere bi lahko EU zagotovila učinkovito trženje;

k) zagotoviti je treba, da se v smernice pridružitvenega sporazuma vključijo in dejansko veljajo demokratične klavzule in vzpostavijo mehanizmi za nadaljnje izvajanje sheme zaposlovalnih in okoljskih spodbud sheme splošnih preferencialov (SGP) [3], vključno z SGP Plus, preko klavzul socialne ali okoljske narave; v pogajalskih smernicah naj bodo neposredno navedeni konkretni mehanizmi, ki bodo zagotovili njihovo izvedljivost in v katerih bo posebej predvideno letno poročilo o spremljanju, ki ga bo za Evropski parlament pripravila Komisija;

l) upošteva naj se dejstvo, da je SGP, vključno z SGP Plus, neodvisen sistem EU, ki države Srednje Amerike podpira glede na stopnjo njihove razvitosti;

m) v zvezi z določili na področju sodelovanja pri razvoju novega sporazuma je treba upoštevati posebnosti srednjeameriške regije ter uresničevanje razvojnih ciljev tisočletja v regiji in izhajati iz stališča, da so usposabljanje človeškega kapitala ter izmenjave v kulturi in izobraževanju primarnega pomena za premagovanje revščine v regiji, in sicer s posvečanjem posebne pozornost izobraževanju, raziskavam, znanosti in tehnologiji ter tudi kulturi;

n) pridružitveni sporazum med EU in Srednjo Ameriko mora biti zasnovan na uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja in na prizadevanjih za izkoreninjenje revščine in zmanjšanje neenakosti, kar vse predstavlja prednostno nalogo v sodelovanju, ki ga predvideva Evropska unija;

o) zagotoviti je treba, da se gospodarsko sodelovanje in orodja, ki jih ima na voljo Unija, uporabi tako za razvoj kot za ohranjanje okolja v srednjeameriški regiji;

p) posebno pozornost je treba posvetiti turističnim projektom v Srednji Ameriki in zagotoviti njihovo dolgoročno izvajanje, v kolikor ti spodbujajo gospodarsko rast;

q) spodbuditi je treba tudi tristransko sodelovanje in dvoregionalno sodelovanje, zlasti s karibskimi državami, ter podpreti politiko sodelovanja jug-jug, ko bo pridružitveni sporazum pričel veljati;

r) oblikovati je treba okvir pomoči malim in srednje velikim podjetjem ter njihovi vzpostavitvi kot ključne orodje za gospodarski razvoj, ustvarjanje delovnih mest in socialno blaginjo; preučiti je treba ukrepe, ki bi jih bilo mogoče sprejeti v boju proti brezposelnosti v sektorju malih in srednje velikih podjetij (vključno z davčnimi ukrepi), in oblikovati programe pomoči podjetjem v sektorju raziskav;

s) treba je nuditi podporo malim proizvajalcem ter malim in srednje velikim podjetjem na splošno ter spodbujati naložbe v mala podjetja, saj bo odprtje evropskih trgov koristilo predvsem večjim proizvajalcem, ki so zmožni upoštevati evropske sanitarne in fitosanitarne standarde;

t) sklene naj se celosten in uravnotežen pridružitveni sporazum s Srednjo Ameriko, ki bo temeljil na treh stebrih: političnem in institucionalnem poglavju za krepitev demokratičnega dialoga in političnega sodelovanja, poglavju o sodelovanju za pospeševanje trajnostnega gospodarskega in družbenega razvoja ter poglavju, posvečenemu trgovini, s katerim bo na koncu vzpostavljeno napredno območje proste trgovine s široko agendo, ki bo poleg postopne in vzajemne liberalizacije trgovine z blagom in storitvami vključevalo tudi vlaganja, javna naročila, zaščito pravic intelektualne lastnine, sodelovanje na področju konkurenčnosti in instrumente trgovinske zaščite, olajševanje trgovine ter učinkovit mehanizem za reševanje sporov;

u) v pogajalskih smernicah je treba pod pravičnimi pogoji in v obojestransko korist na podlagi komplementarnosti in solidarnosti predvideti postopno in vzajemno liberalizacijo blagovne menjave ter postopen dostop do evropskih trgov za srednjeameriške proizvode in preprečiti, da bi prihodnji sporazum še poslabšal obstoječe neenakosti; posledično je torej treba predvideti posebno, diferencirano in prožno obravnavo po dogovorjeni časovni shemi in to na podlagi obvez in večje konkurenčnosti srednjeameriških držav, vključno s podpornimi ukrepi EU za spodbujanje sprememb v produkcijskem sektorju in konkurenčnosti srednjeameriških gospodarstev, kot so prenos tehnologije, vključitev zahtev z nacionalno vsebino v predpise o poreklu in vzpostavitev programov sodelovanja in tehnične pomoči, pri čemer je treba hkrati zagotoviti trdnost pravnega okvira in jasna pravila igre, ki bodo zagotavljala varnost naložb ter gospodarskih in trgovinskih odnosov,

(v) Evro-latinskoameriško območje celovitega medregionalnega partnerstva naj se obravnava kot prednostni strateški cilj zunanjih odnosov EU v mednarodnem okolju, ki ga označujejo vse večja soodvisnost, gospodarska rast, nastajanje novih gospodarskih sil, širitev dvostranskih trgovinskih sporazumov ZDA, vključno s Srednjeameriškim sporazumom o prosti trgovini, in vrsta svetovnih izzivov, ki presegajo nacionalne meje;

(w) Svet naj skupaj s Parlamentom pozove Komisijo k nujni uvedbi presoje vplivov trajnostnega razvoja trgovine, ki bi predstavljala predhodno fazo pri pogajanjih za trgovinski sporazum, ter od Komisije zahteva, da o pobudah na tem področju obvešča Parlament;

(x) sklenitev prihodnjega sporazuma med EU in Srednjo Ameriko naj ne bo ne izrecno ne implicitno pogojena z zaključkom kroga pogajanj Svetovne trgovinske organizacije, pri čemer pa se ne sme izključiti možnost, da se rezultati delovnega programa iz Dohe, ki so združljivi s končnim ciljem pridružitvenega sporazuma med EU in Srednjo Ameriko, v prihodnje vključijo v omenjene sporazume med EU in Srednjo Ameriko, pri čemer naj bi vse to služilo kot otipljiva in odločilna podpora regionalnemu povezovanju v Srednji Ameriki,

(y) zaveže naj se ustanovitvi Evro-latinskoameriškega območja celovitega medregionalnega partnerstva ob popolnem spoštovanju novega mehanizma preglednosti STO ter pravic in dolžnosti, ki izhajajo iz STO, zlasti iz člena XXIV Splošnega sporazuma o carinah in trgovini ter člena V Splošnega sporazuma o trgovini s storitvami, kar bi prispevalo k okrepitvi večstranskega trgovinskega sistema;

(z) izpogaja naj se enoten in nedeljiv trgovinski sporazum, ki bo presegel sedanje in prihodnje obveznosti pogajalskih strank v STO in bo v prehodnem obdobju v skladu z zahtevami STO vzpostavil Evrolatinskoameriško območje celovitega medregionalnega partnerstva ter bo, ne da bi izključeval katerega od sektorjev, upošteval razvojno razsežnost in posebno občutljivost nekaterih proizvodov na način, ki bo čim manj omejevalen;

aa) kot zelo pomemben korak k uspešnemu razvoju pogajanj naj se upošteva, da si je Srednja Amerika prizadevala izpolniti obveznosti, potrjene na prej omenjenem dunajskem vrhu, uresničiti po načrtih sklepe voditeljev srednjeameriških držav z dne 9. marca 2006 v Panami, namenjene oblikovanju učinkovite carinske unije, kot tudi ratificirati srednjeameriški sporazum o naložbah in trgovini s storitvami ter razviti pravosodni mehanizem, ki bi zagotavljal izvajanje regionalne zakonodaje s področja gospodarstva v vsej regiji;

ab) s previdnostjo naj se upošteva dejstvo, da skupna ocena ekonomske integracije Srednje Amerike, ki sta jo pripravili EU in Srednja Amerika, opozarja, da na operativni ravni lahko pridemo do številnih pomembnih specifičnih zaključkov (v zvezi z institucionalnim okvirom ekonomske integracije, s carinsko unijo, s tehničnimi ovirami za trgovino, s pravili o sanitarnih in fitosanitarnih ukrepih, z regionalno liberalizacijo storitev in naložb, z javnimi naročili, s pravicami intelektualne lastnine ter z geografskim informacijskim sistemom, s konkurenco in z instrumenti trgovinske zaščite) za okrepitev, razvoj in vzpostavitev carinske unije in enotnega notranjega trga v Srednji Ameriki, kar je ključnega pomena pri pogajanjih in vzpostavitvi resničnega območja proste trgovine med obema regijama;

ac) upošteva naj se, da bosta konsolidacija in krepitev enotnega trga Srednje Amerike, najprej in predvsem z dokončnim oblikovanjem carinske unije in razvojem enotnega trga, med drugim z oblikovanjem zunanje trgovinske politike in zagotavljanjem prostega pretoka uvoženega blaga, služili za zmanjševanje ovir za gospodarske subjekte in za spodbujanje trgovinskih in naložbenih tokov med obema regijama;

ad) ponudijo naj se pomembne nove priložnosti za dostop na kmetijski trg, ki je ključnega pomena za razvoj Srednje Amerike, neodvisno od napredka na drugih področjih, kot je dostop do trgov za nekmetijske proizvode in storitve, pa tudi od drugih vprašanj s kmetijskega področja, ki niso povezana z dostopom na trg;

ae) zagotovijo naj se daljnosežni in uravnoteženi rezultati pogajanj za dostop do trga za nekmetijske proizvode ter nove in stvarne možnosti dostopa do trga za celoten spekter trgovanja, z ustrezno mero prožnosti pri časovnem načrtu, ki ga bo Srednja Amerika uvedla za odpravo carin ter omogoči naj se obstoj in razvoj dejavnosti povezanih z ribištvom;

af) upošteva naj se dejstvo, da je ribištvo pomembna in občutljiva tematika tako za EU kot za Srednjo Ameriko, saj prispeva h gospodarskemu razvoju in ustvarjanju delovnih mest v regiji, kakor tudi potreba, da se z odgovornim ribolovom ohrani ribji stalež na trajnostni ravni;

ag) v skladu s členom V Splošnega sporazuma o trgovini s storitvami naj se upošteva pomen zagotavljanja splošnega dostopa do ključnih storitev in nacionalne pravice do uravnavanja in posledično do previdnega nadaljevanja pogajanj o liberalizaciji trgovine s storitvami, ki bi dejansko zagotovila izboljšave doslej sprejetih in izvedenih obveznosti v zvezi z liberalizacijo, ter potreba po jasnem in predvidljivem pravnem okviru; izogiba naj se ponujanju ali sprejemanju zahtev na področju javnega zdravja in izobraževanja;

ah) upošteva naj se stalno naraščajoč potencial turističnega sektorja za naložbe in gospodarski razvoj v državah Srednje Amerike ter pomembnost spodbujanja turizma med obema regijama;

ai) kot splošno določbo naj se vključi obveznost, da si EU in Srednja Amerika načeloma prizadevata za morebitno konvergenco različnih sporazumov, ki med regijama že veljajo, ali o katerih se regiji pogajata;

aj) upošteva naj dejstvo, da postopki reševanja sporov v primerljivih obstoječih sporazumih, podpisanih med Skupnostjo in državami, ki niso članice, niso učinkovito uporabljeni; zato naj Komisijo zaprosi, naj poda nove predloge za razvoj učinkovitejših instrumentov reševanja sporov, s pomočjo katerih bi lahko izdajali odločbe glede konfliktov, ki nastanejo v posameznem sektorju, zajetem v območju proste trgovine;

ak) zagotovi naj se, da Komisija izčrpno in po potrebi zaupno obvešča Parlament tako o predvidenih kot o že sprejetih pogajalskih smernicah;

2. naroči svojemu predsedniku, naj to priporočilo posreduje Svetu in v vednost Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in držav Srednje Amerike.

[1] UL C 140 E, 13.6.2002, str. 569.

[2] UL C 296 E, 6.12.2006, str. 123.

[3] Uredba Sveta (ES) št. 980/2005 s 27. junija 2005 o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov (UL L 169, 30.6.2005, str. 1).

--------------------------------------------------