EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 7.9.2022 COM(2022) 557 final 2022/0281(COD) Predlog SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o zagotavljanju izredne makrofinančne pomoči Ukrajini z okrepitvijo skupnega sklada za rezervacije z jamstvi držav članic in posebnimi rezervacijami za nekatere finančne obveznosti v zvezi z Ukrajino, za katere je zagotovljeno jamstvo na podlagi Sklepa št. 466/2014/EU, ter o spremembi Sklepa (EU) 2022/1201



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1. OZADJE PREDLOGA ·Razlogi za predlog in njegovi cilji Namen tega predloga je omogočiti EU, da Ukrajini zagotovi dodatno izredno makrofinančno pomoč v višini 5 milijard EUR v obliki posojil, hkrati pa proračun EU opremiti s sredstvi za pokrivanje tveganja izgub pri teh dodatnih posojilih in posojilu makrofinančne pomoči v višini 1 milijarde EUR, sprejetem 12. julija 2022. Poleg tega si prizadeva podaljšati enako proračunsko zaščito za izplačilo že podpisanih posojil v okviru mandata Evropske investicijske banke za zunanja posojila (v nadaljnjem besedilu: zunanji mandat EIB) ukrajinskim organom in ukrajinskim subjektom v državni lasti po 15. juliju 2022. ·Splošno ozadje Podpora EU Ukrajini izhaja iz trdnih dolgoročnih odnosov. Ukrajina od leta 2014 razvija trdno partnerstvo z EU, ki presega zgolj dvostransko sodelovanje ter se razvija v smeri postopnega političnega in gospodarskega povezovanja. Pridružitveni sporazum med EU in Ukrajino, ki je začel veljati 1. septembra 2017 in vključuje poglobljeno in celovito prostotrgovinsko območje, je glavno orodje za zbliževanje Ukrajine in EU. Sporazum poleg spodbujanja tesnejših političnih vezi, močnejših gospodarskih povezav in spoštovanja skupnih vrednot zagotavlja trden okvir za izvajanje ambicioznega programa reform, osredotočenega na boj proti korupciji, neodvisnost pravosodnega sistema, načelo pravne države in izboljšanje poslovnega ozračja. Pomembne strukturne reforme v Ukrajini, ki so ključne za srednjeročno in dolgoročno privabljanje naložb, povečanje produktivnosti in izboljšanje življenjskega standarda, so stalno deležne podpore EU. Po prošnji države za članstvo v EU in dodelitvi statusa države kandidatke se bo sodelovanje z Ukrajino še poglobilo, ko bo država napredovala na svoji evropski poti. Dolgoročni gospodarski razvoj in usmeritev Ukrajine k reformam sta podvržena zelo velikim izzivom, odkar je Rusija 24. februarja 2022 začela invazijo na državo, ki je neupravičeno in neizzvano dejanje agresije brez primere. Poleg trpljenja ljudi je vojna agresija Rusije proti Ukrajini že povzročila veliko škodo na fizični infrastrukturi (cestah, mostovih, tovarnah itd.) ter stanovanjskih in občinskih stavbah (stanovanjih, šolah, bolnišnicah itd.) v državi. Spopadi so povzročili tudi množičen beg ljudi: več kot 8 milijonov oseb je notranje razseljenih, število beguncev pa je preseglo 6 milijonov. Skupne posledice za gospodarstvo v smislu upada proizvodnje v letu 2022 in izpada prihodnje proizvodnje zaradi uničenja kapitala in migracij delovne sile se ocenjujejo na stotine milijard. Zgolj v letu 2022 naj bi se BDP Ukrajine znižal za 30–50 %, kar bi pomenilo dodatno izgubo poleg uničenja fizičnega kapitala v višini več kot 100 milijard EUR. Vojna agresija Rusije proti Ukrajini je povzročila ogromno škodo gospodarstvu, poleg tega pa je ta suverena država izgubila dostop do mednarodnih kapitalskih trgov. To je povzročilo plačilnobilančno vrzel v financiranju, ki naj bi po ocenah organov in Mednarodnega denarnega sklada (MDS) junija 2022 dosegla približno 39 milijard USD za celotno leto 2022. Po začetni oceni MDS bi lahko Ukrajina financirala 9 milijard USD te vrzeli z varnim črpanjem svojih uradnih mednarodnih rezerv, ki ne bi ogrozilo njene makrofinančne stabilnosti. Dvostranske in večstranske zaveze glede finančne podpore, obljubljene Ukrajini s strani finančnih ministrov in guvernerjev centralnih bank skupine G7, ki so se v Petersbergu sestali med 18. in 20. majem, so dosegle skoraj 20 milijard USD. Čeprav so te zaveze ključne za podporo delovanju ukrajinske države, bi celo njihovo polno in hitro izplačilo pomenilo nepokrito preostalo vrzel v višini približno 10 milijard USD potreb po financiranju, ki jih ocenjuje MDS. Sprostitev velikega dela preostanka izredne makrofinančne pomoči bi zagotovila dodatno znatno pomoč in pomagala pokriti del tega primanjkljaja. Zaradi precejšnje vrzeli med obveznostmi in izplačili so se mednarodne rezerve države v prvih sedmih mesecih leta 2022 med drugim zmanjšale za 8,5 milijarde USD in so do konca julija znašale približno 22,3 milijarde USD (kar je pokrivalo približno 3,5 meseca prihodnjega uvoza), zaradi česar je ostala zaloga rezerv do konca leta zelo omejena (pri čemer se 20 milijard USD pogosto šteje za kritično raven rezerv, potrebnih za zagotovitev makroekonomske stabilnosti v državi). V teh vse bolj zahtevnih razmerah je Ukrajinska centralna banka 21. julija devalvirala grivno za 25 % v primerjavi z ameriškim dolarjem, pri čemer je ohranila režim fiksnega menjalnega tečaja. Ta korak so spremljali dodatni ukrepi za zmanjšanje povpraševanja po tuji valuti. Ukrajina je 21. julija dala tudi uradno soglasje za prekinitev servisiranja komercialnega dolga vsaj do konca leta 2023. To pobudo za začasno opustitev dolžniških obveznosti so pozdravili in podprli tudi ključni dvostranski uradni upniki, zlasti skupina ukrajinskih upnikov. Je pomemben prispevek za pomoč Ukrajini pri upravljanju likvidnosti in pričakuje se, da bo dodatno razbremenila proračun. Na strani EU so številne države članice zagotovile nepovratna sredstva ter obljubile dodatna posojila in jamstva, bodisi dvostransko bodisi prek mednarodnih finančnih institucij. Dvostranska posojila, ki so jih doslej zagotovile države članice EU, so ugodne narave in vsebujejo znaten element nepovratnih sredstev pri uporabi uveljavljene metodologije OECD za izračun elementa nepovratnih sredstev uradne razvojne pomoči. EU je Ukrajini v letu 2022 zagotovila 2,2 milijarde EUR makrofinančne pomoči v obliki posojil. Marca in maja je bilo izplačanih 1,2 milijarde EUR nujne makrofinančne pomoči, dodatna milijarda EUR izredne makrofinančne pomoči pa je bila izplačana 1. in 2. avgusta. Slednja je prvi del izredne makrofinančne pomoči v višini do 9 milijard EUR, ki je bila napovedana v sporočilu Komisije o pomoči Ukrajini in njeni obnovi z dne 18. maja ter potrjena na zasedanju Evropskega sveta 23. in 24. junija 2022. Zaradi velike splošne vrzeli v financiranju je EU napovedala, da bo znatno prispevala k pokritju preostalih potreb Ukrajine po financiranju za celotno leto 2022. Nujnost sprostitve znatnih sredstev do konca leta še dodatno poudarja omejen tok mednarodne finančne podpore, obljubljene za četrto četrtletje. Po pozivu Evropskega sveta z dne 23. in 24. junija in glede na nujnost kratkoročnih potreb Ukrajine po financiranju je Evropska komisija predstavila prvi predlog za izredno makrofinančno pomoč v višini do 1 milijarde EUR, ki je bila 1. in 2. avgusta 2022 v celoti izplačana v dveh tranšah. Za pospešitev izvajanja tega izrednega svežnja pomoči Evropska komisija predstavlja ta predlog za dodatno izredno makrofinančno pomoč v višini 5 milijard EUR v obliki posojil Ukrajini. Preostale 3 milijarde EUR napovedane izredne makrofinančne pomoči v višini do 9 milijard EUR bodo zagotovljene čim prej. Poleg zagotavljanja neposredne podpore se je Evropska komisija julija 2022 strinjala s spremembo namena v višini 1,59 milijarde EUR neizplačanih posojil, zagotovljenih v okviru zunanjega mandata EIB, od katerih lahko EIB v tretjem četrtletju leta 2022 izplača 1,05 milijarde EUR kot podporo ukrajinskim organom in 536 milijonov EUR posojil EIB, ki bodo izplačana pozneje za nadaljevanje izbranih projektov. Ta znesek dopolnjuje 668 milijonov EUR, v zvezi s katerimi sta se Komisija in EIB marca 2022 že dogovorili za spremembo namena in ki so bili izplačani v enem mesecu od začetka ruske vojne agresije. Makrofinančna pomoč v obliki posojil in posojila v okviru zunanjega mandata EIB dopolnjujejo številne druge vrste podpore EU, zlasti humanitarno pomoč, razvojno in obrambno pomoč, opustitev vseh uvoznih dajatev na ukrajinski izvoz za eno leto in druge solidarnostne pobude, npr. za odpravo ozkih grl v prometu, da bi omogočili izvoz, zlasti žit. Poleg tega je ta obsežni program podpore EU del izrednih mednarodnih prizadevanj donatorjev na dvostranski ravni in mednarodnih finančnih institucij za podporo Ukrajini v tem kritičnem trenutku in na poti k dolgoročni obnovi. Glede na povečano tveganje finančne izpostavljenosti Ukrajini ta predlog tudi pojasnjuje proračunska sredstva, ki so potrebna za podporo odobritvi dodatne izredne makrofinančne pomoči v obliki posojil v višini 5 milijard EUR in izplačilu posojil v okviru zunanjega mandata EIB s spremenjenim namenom. ·Glavni elementi predloga

(1)Izjemna narava tega ukrepa makrofinančne pomoči Glede na neslutene okoliščine ruske vojne agresije proti Ukrajini se ta izredna makrofinančna pomoč razlikuje od rednega ukrepa makrofinančne pomoči, saj zagotavlja večjo prožnost v več pogledih. Ugodna narava pomoči je okrepljena z višjo povprečno zapadlostjo posojil do 25 let in možnostjo, da proračun EU krije obrestne mere in plačila upravnih taks. Poleg tega v sedanjih razmerah in v nasprotju z rednimi ukrepi makrofinančne pomoči predlagana izredna makrofinančna pomoč v višini do 5 milijard EUR formalno ni povezana s programom izplačil MDS. Memorandum o soglasju, o katerem se je treba dogovoriti z ukrajinskimi organi, vsebuje podrobnosti v zvezi s sprostitvijo obrokov posojil. Poleg izbranih pogojev politike, s katerimi bodo povezana izplačila v okviru tega drugega dela izredne makrofinančne pomoči Ukrajini, bo ta memorandum o soglasju zahteval tudi uporabo sistemov poročanja, vzpostavljenih v okviru prvega dela izredne makrofinančne pomoči. Izbrani pogoji politike, s katerimi se pogojuje izplačilo pomoči, bodo pomembni za najbolj kritična vprašanja in sorazmerni s tem, kar bi bilo mogoče doseči v tem trenutku glede na sedanjo vojno agresijo Rusije proti Ukrajini. Prihodnji memorandum o soglasju bi prek sistema poročanja poudaril večjo preglednost in odgovornost glede uporabe proračunskih sredstev (vključno s sredstvi, prejetimi v okviru te pomoči). Vključeval bi lahko tudi ocene potreb, zlasti v zvezi s kritično infrastrukturo, kot so ceste, železnice, bolnišnice, šole in stanovanja. Po potrebi bi se lahko upoštevali tudi ukrepi politike za izboljšanje odpornosti in stabilnosti države, ukrepi na področju upravljanja in pravne države ter ukrepi za energetski sektor v okviru nujne makrofinančne pomoči v višini 1,2 milijarde EUR, izplačane marca in maja 2022, ki zaradi višje sile niso bili dokončani. (2)Proračunski vidiki in vidiki obvladovanja tveganja Ta sveženj izredne makrofinančne pomoči v obliki posojil mora upoštevati velikost in povečan profil tveganja izpostavljenosti EU Ukrajini ter posebne omejitve, s katerimi se trenutno spoprijema proračun EU. Predvideno pa je tudi, da bodo posojila zagotovljena pod zelo ugodnimi pogoji (povprečna zapadlost do 25 let), hkrati pa bo ukrajinski državi ponujena kratkoročna pomoč, tako da bo razbremenjena bremena odplačila obrestnih mer, vsaj za sedanji večletni finančni okvir. Ob upoštevanju teh različnih vidikov ta predlog odraža naslednje značilnosti: a.Večja sposobnost pokrivanja izgub, sorazmerna z višjim kreditnim tveganjem Podobno kot v nedavnem sklepu Evropskega parlamenta in Sveta o sprejetju izredne makrofinančne pomoči v višini do 1 milijarde EUR v obliki posojil predlagani sveženj posojil Ukrajini v sedanjih razmerah predstavlja povečano tveganje morebitnega nevračila v primerjavi s standardno makrofinančno pomočjo v obliki posojil. Stopnja rezervacij v višini 9 %, ki se na splošno uporablja za države, ki se spoprijemajo s plačilnobilančno krizo, glede na rusko vojno agresijo ni ustrezna. Ob upoštevanju izzivov, s katerimi se spoprijema Ukrajina, in verjetnosti, da bodo nastale izgube, ta predlog predvideva, da bo za zavarovanje proračuna EU pred prihodnjimi nepredvidenimi dogodki potrebno 70-odstotno proračunsko kritje. Ta visoka stopnja rezervacij se trenutno šteje za potrebno za omejitev tveganja, ki ga ta dodatna izredna makrofinančna pomoč Ukrajini pomeni v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja. Na podlagi tega 70-odstotno kritje predstavlja preudarno in konservativno politiko zmanjševanja tveganja, ki je potrebna, da se vlagateljem zagotovi, da bodo zneski, vloženi v obveznice EU, s katerimi se financira izredna makrofinančna pomoč Ukrajini v obliki posojil, v celoti in pravočasno povrnjeni. b.Potreba po vzpostavitvi potrebnega proračunskega kritja z jamstvi držav članic Jamstvo za zunanje delovanje v okviru Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa je bilo zasnovano kot jamstvo za ukrepe makrofinančne pomoči v skupni višini približno 11 milijard EUR, za katere so bile oblikovane rezervacije v višini 9 %, glede na to, da makrofinančna pomoč v obliki posojil vključuje tveganje državnih posojilojemalcev. Na podlagi tega so bila pri finančnem načrtovanju iz sredstev iz člena 31(5), tretji pododstavek, Uredbe (EU) 2021/947 za ukrepe makrofinančne pomoči tretjim državam namenjene rezervacije v višini 1 milijarde EUR. Večina tega oblikovanja rezervacij je že bila namenjena za makrofinančno pomoč v obliki posojil Ukrajini, vključno z izredno makrofinančno pomočjo v obliki posojil v višini 1,2 milijarde EUR po stopnji 9 % (108 milijonov EUR rezervacij) in nedavno izredno makrofinančno pomočjo v obliki posojil v višini 1 milijarde EUR po stopnji 70 % (700 milijonov EUR rezervacij). Zato preostala proračunska sredstva EU ne zadostujejo za zagotovitev potrebnega proračunskega kritja za dodatna posojila v višini 5 milijard EUR po stopnji 70 % njihove nominalne vrednosti. Predlagana nova makrofinančna pomoč v obliki posojil se zato lahko izvaja na finančno zanesljiv način le, če so države članice pripravljene zagotoviti potrebno dodatno proračunsko kritje. Predlaga se, da se to kritje zagotovi v obliki jamstev, pri čemer se zneski, ki jih obljubi vsaka država članica, izračunajo na sorazmerni osnovi BND. EU lahko prek teh jamstev zahteva zneske, potrebne za izpolnitev obveznosti odplačila do imetnikov obveznic, v primeru in v obsegu, ki je potreben za pokritje primanjkljaja v skupnem skladu za rezervacije zaradi morebitnega neplačila Ukrajine. Državam članicam ne bi bilo treba zagotoviti vnaprejšnjih rezervacij v gotovini, unovčitev jamstev pa bi se zgodila le v primeru neplačila Ukrajine, če bi se izčrpalo namensko oblikovanje rezervacij, ki je na voljo v okviru skupnega sklada za rezervacije. Jamstva so tudi ustrezen odziv glede na pogojeno in negotovo naravo morebitnih izgub. Kot je navedeno zgoraj, bi bila posojila strukturirana tako, da bi se čim bolj povečale možnosti za ustrezno okrevanje Ukrajine, ki bi omogočilo, da bi lahko v celoti poravnala svoja odplačila. Zagotavljanje jamstev držav članic je tehnika, ki je bila uporabljena v okviru uredbe o evropskem instrumentu za začasno podporo za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE) kot podlaga za zagotavljanje zadostne proračunske zmogljivosti EU za pokrivanje pričakovanih izgub pri posojilih državam članicam. Vendar za razliko od instrumenta SURE, ki je bil pogojen z začetkom veljavnosti vseh jamstev, izredna nujnost potreb Ukrajine po financiranju pomeni, da bi lahko bila izredna makrofinančna pomoč v obliki posojil Ukrajini na voljo pred začetkom veljavnosti posameznih sporazumov o nacionalnem jamstvu med Komisijo in državami članicami, če bi se države članice trdno zavezale, da jih bodo čim prej začele izvajati. c.Povečanje sinergij med rezervacijami EU in jamstvi držav članic Za optimalno obvladovanje razmer, v katerih se lahko uporabijo proračunske določbe EU in jamstva držav članic za zagotovitev odplačil vlagateljem v obveznice EU, se predlaga upravljanje nedavne izredne makrofinančne pomoči v obliki posojil v višini 1 milijarde EUR, izplačane 1. in 2. avgusta 2022, in dodatnih posojil v višini 5 milijard EUR v okviru te pobude kot integriranega sklopa izpostavljenosti v višini 6 milijard EUR. S tem pristopom bo proračun EU zagotovil varovanje pred prvo izgubo za 9 % celotnega svežnja posojil v višini 6 milijard EUR. To bi se z jamstvi držav članic okrepilo za nadaljnjih 61 % vrednosti posojil. Skupno upravljanje obeh sklopov izredne makrofinančne pomoči v obliki posojil na ta način ima naslednje posledice: ·Načrtovane rezervacije iz proračuna EU, ki naj bi se uporabile izključno za kritje 6 milijard EUR potencialnih terjatev, ki izhajajo iz novih izpostavljenosti, povezanih z Ukrajino, bodo znašale 540 milijonov EUR. Ta znatni znesek (ki se bo dodatno povečal z rezervacijami za posojila v okviru zunanjega mandata EIB s spremenjenim namenom – glej spodaj) bo zagotovil dobro rezervo za upravljanje potreb po odplačilu v primeru, da Ukrajina začasno ali drugače ne bo mogla izpolniti svojih plačilnih obveznosti do EU. Rezerva te velikosti je lahko učinkovita prva raven zaščite v primeru, da Ukrajina zamudi plačila EU, in lahko odloži potrebo po unovčitvi jamstev držav članic. Te rezervacije v višini 540 milijonov EUR se lahko hranijo v namenskem oddelku skupnega sklada za rezervacije. To bi omogočilo sprostitev 160 milijonov EUR rezervacij iz 700 milijonov EUR, ki so že bili namenjeni za posojilo v višini 1 milijarde EUR iz prvega dela svežnja izredne makrofinančne pomoči. ·Da bi proračunsko kritje doseglo zahtevano raven 70 %, bi morale države članice zagotoviti proračunska jamstva za preostalih 61 % celotnega svežnja izredne makrofinančne pomoči v obliki posojil v višini 6 milijard EUR. Obseg, za katerega bi jamčile države članice, bi znašal skupno 3,66 milijarde EUR. Ta jamstva bi se unovčila le, če bi se izčrpali zneski, ki se hranijo kot rezervacije v posebnem oddelku skupnega sklada za rezervacije, namenjenega makrofinančni pomoči Ukrajini. Države članice se zavezujejo, da bodo brezpogojno in takoj zagotovile sredstva v odgovor na zahtevo Komisije, ki izhaja iz morebitnega neizpolnjevanja plačilnih obveznosti Ukrajine. Ker države članice ne zagotovijo denarnih sredstev vnaprej, proračunska jamstva, o katerih so se dogovorile države članice, predstavljajo pogojne obveznosti. Jamstva so druga raven zaščite vlagateljev v obveznice EU, iz katerih se financira izredna makrofinančna pomoč v obliki posojil. Ta pristop zahteva nekaj manjših sprememb besedila Sklepa (EU) 2022/1201 o izredni makrofinančni pomoči v obliki posojil v višini 1 milijarde EUR. Ta predlog predstavlja te spremembe.

d.Kritje stroškov obresti iz proračuna EU Proračun EU lahko krije stroške obresti, ki izhajajo iz julijskega posojila v višini 1 milijarde EUR v okviru sedanjega večletnega finančnega okvira, če za to zaprosi Ukrajina in glede na razpoložljivost proračunskih sredstev. S prevzemom stroškov obresti bi EU Ukrajini zagotovila dodatno finančno pomoč ter tudi omejila in odložila tveganje morebitnega nevračila glavnice na trenutek izteka posojila ali morebitnega neplačila. Komisija bi lahko uredila posojilo z dolgo zapadlostjo (povprečna zapadlost bi bila 25 let), da bi Ukrajini zagotovila čim več časa za ponovno rast, obnovo gospodarstva v skladu z njeno evropsko potjo in čim večje možnosti za popolno odplačilo. S takšnim strukturiranjem obveznosti lahko Evropska komisija poskuša zmanjšati tudi tveganje unovčitev nekaterih ali vseh jamstev držav članic. Za razširitev enake obravnave na stroške obresti, ki izhajajo iz dodatnih 5 milijard EUR izredne makrofinančne pomoči v obliki posojil, je treba uporabiti dodatna sredstva. e.Uporaba višje stopnje rezervacij za posojila v okviru zunanjega mandata EIB s spremenjenim namenom, izplačana v tretjem četrtletju leta 2022, in posojila v okviru zunanjega mandata EIB, ki jih je treba še izplačati Glede na nujne potrebe Ukrajine po financiranju se je Evropska komisija julija 2022 dogovorila o spremembi namena posojil v okviru zunanjega mandata EIB Ukrajini v višini 1,59 milijarde EUR. EIB naj bi v tretjem četrtletju leta 2022 izplačala 1,05 milijarde EUR. V obdobju 2022–2023 namerava EIB izplačati dodatnih 536 milijonov EUR v obliki posojil, da bi pomagala financirati nadaljevanje izbranih naložbenih projektov. Ker pa so to posojila ukrajinski državi (ali za katera jamči država), predstavljajo enako stopnjo tveganja kot izredna makrofinančna pomoč v obliki posojil. V skladu s sporazumi o jamstvu v okviru zunanjega mandata EIB ima EIB pravico, da iz proračuna EU zahteva znesek v skupni višini do celotnega zneska izgub, ki jih ima pri teh posojilih v okviru jamstva zunanjega mandata EIB. Zato bi bilo treba pojasniti, da bi se moral za te izpostavljenosti uporabljati enak previdnostni pristop in da bi bilo treba v skupni oddelek skupnega sklada za rezervacije, ki je namenjen Ukrajini, vključiti ustrezne dodatne rezervacije. Ta predlog zato predvideva razširitev 70-odstotne stopnje rezervacij na te dodatne izpostavljenosti v višini 1,59 milijarde EUR, ki izhajajo iz posojil s spremenjenim namenom. Za vsa nadaljnja morebitna izplačila posojil v okviru zunanjega mandata EIB Ukrajini s spremenjenim namenom bi veljala enaka stopnja rezervacij (kot se redno pregleduje) in pogoj, da se za tako oblikovanje rezervacij najdejo proračunska sredstva. 70-odstotna stopnja rezervacij za posojila v okviru zunanjega mandata EIB v višini 1,59 milijarde EUR bo zagotovljena iz proračuna EU, urejala jih bodo pravila o oblikovanju rezervacij iz finančne uredbe in ne pravila Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe ter bodo v ločenem oddelku skupnega sklada za rezervacije. Predlaga se, da so vsa nadaljnja izplačila posojil v okviru zunanjega mandata EIB Ukrajini pogojena z zagotovitvijo proračunskih sredstev za rezervacije za izpostavljenosti v višini 70 % njihove nominalne vrednosti ob upoštevanju prednostnih nalog Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa, razen če se ocena povezanih tveganj spremeni. f.Pregled potreb po oblikovanju rezervacij za makrofinančno pomoč v obliki posojil in posojila v okviru zunanjega mandata EIB: Visoka raven rezervacij v tem predlogu je utemeljena z dejstvom, da se Ukrajina trenutno spoprijema z vojaškimi, gospodarskimi in socialnimi posledicami večjega oboroženega spopada. Če se bodo vojaške in gospodarske razmere v Ukrajini stabilizirale ali izboljšale, ta raven rezervacij morda ne bo več potrebna. Ta predlog zato predvideva redni (polletni) pregled te stopnje rezervacij, ki se bo začel sredi leta 2023 ali po potrebi prej. Ta pregled se bo uporabljal tudi za oblikovanje rezervacij za posojilo v višini 1 milijarde EUR, ki je bilo odobreno na podlagi Sklepa (EU) 2022/1201, in za izredno oblikovanje rezervacij v višini 70 % od posojil v okviru zunanjega mandata EIB s spremenjenim namenom v višini 1,59 milijarde EUR (glej spodaj). Poleg tega rednega pregleda lahko Komisija stopnjo rezervacij ponovno oceni ad hoc, zlasti če to upravičuje pomemben zadevni dogodek. (1)Izvajanje makrofinančne pomoči v obliki posojil Komisija bo poskrbela za izplačilo obrokov izredne makrofinančne pomoči v obliki posojil čim prej po sprejetju tega predloga in zaključku vseh formalnosti. Te zlasti vključujejo (i) nedvoumno in soglasno zavezo vseh držav članic, da bodo sklenile sporazume o jamstvu, kakor hitro bodo to dopuščali njihovi nacionalni postopki; ter (ii) podpis memoranduma o soglasju in začetek veljavnosti sporazuma o posojilih. Ta predlog predvideva, da bo Evropska komisija poskrbela za posojila takoj po začetku veljavnosti tega sklepa, pod pogojem, da se bodo vse države članice jasno in nedvoumno zavezale, da bodo jamstva na voljo, kakor hitro bodo to dopuščali njihovi nacionalni postopki. Pretekle izkušnje so pokazale, da lahko številne države članice jamstva zagotovijo v dveh do treh mesecih, vendar lahko do prejetja celotnega sklopa jamstev mine štiri do pet mesecev. To ne bi bilo združljivo s ciljem zagotavljanja nujne podpore Ukrajini. Komisija zaradi teh izrednih razmer izjemoma predvideva, da se bodo posojila uredila hkrati z jamstvi. V tem primeru je tveganje za proračun EU zmanjšano, saj v daljšem obdobju ne zapadejo nobeni plačilni dogodki (plačilo obresti). V vmesnem obdobju (štiri do pet mesecev) pred prejemom vseh jamstev namreč ne bodo zapadli nobeni plačilni dogodki. Če bi teoretično do neplačilnih dogodkov prišlo v tem vmesnem obdobju, se lahko za kritje morebitnih začasnih primanjkljajev uporabijo rezervacije, oblikovane v skupnem skladu za rezervacije (in po potrebi začasno črpanje drugih oddelkov skupnega sklada za rezervacije). Razpoložljivost rezervacij iz skupnega sklada za rezervacije pomeni, da so na voljo denarna sredstva za zagotovitev vseh plačil, dolgovanih vlagateljem v obveznice EU, tudi če jamstva še niso v celoti vzpostavljena. Zato Evropska komisija predlaga, da se nova makrofinančna pomoč v obliki posojil razporedi v manjše število obrokov čim prej po začetku veljavnosti tega sklepa in sklenitvi povezanega sporazuma o posojilih. Izjemno pomembno je, da vse države članice čim prej zagotovijo potrebna proračunska jamstva in da obstaja skupna zaveza, da se ta proces hitro zaključi. Za zagotovitev celotnega zneska izredne makrofinančne pomoči v višini do 9 milijard EUR, kot je bilo napovedano v sporočilu o pomoči Ukrajini in njeni obnovi z dne 18. maja 2022, Evropska komisija sodeluje z državami članicami EU pri oblikovanju trdnega in pravičnega mehanizma za izplačilo preostalega zneska v višini do 3 milijard EUR. Ko bo zasnova dokončana, bo Evropska komisija čim prej pripravila predlog o preostalem znesku podpore. 2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST •Pravna podlaga Člen 212 Pogodbe o delovanju Evropske unije je ustrezna pravna podlaga za finančno pomoč, ki jo Unija dodeli tretjim državam. Zaradi neizzvane in neupravičene vojne agresije Rusije je treba Ukrajini dodeliti dodatno finančno pomoč. Za okrepitev proračunske vzdržnosti teh ukrepov je treba vzpostaviti tudi mehanizem jamstev držav članic, na katerih bo temeljila finančna pomoč. V sedanjih razmerah so ta jamstva nepogrešljiv spremljevalni del finančne pomoči. •Subsidiarnost (za neizključno pristojnost) Načelo subsidiarnosti je spoštovano, saj ciljev ponovne vzpostavitve kratkoročne makroekonomske stabilnosti v Ukrajini ne morejo zadovoljivo uresničiti države članice same in jih lažje uresniči EU. Glavni razlogi so proračunske omejitve na nacionalni ravni in potreba po visoki stopnji usklajenosti donatorjev, da bi bila obseg in učinkovitost pomoči čim večja, breme za upravno zmogljivost ukrajinskih organov, ki je v sedanjih razmerah zelo veliko, pa omejeno. •Sorazmernost Predlog je skladen z načelom sorazmernosti: omejen je na minimum, ki je potreben za doseganje ciljev kratkoročne makroekonomske stabilnosti in ne presega tistega, kar je potrebno za ta namen.

Kot je ugotovila Komisija na podlagi ocen organov in kot je potrdil MDS, znesek predlagane izredne makrofinančne pomoči skupaj z že izplačano nujno makrofinančno pomočjo ustreza največ polovici ocenjene preostale vrzeli v financiranju za leto 2022. To razmerje je v skladu z običajno porazdelitvijo obremenitve za ukrepe makrofinančne pomoči (za države s pridružitvenim sporazumom bi bila zgornja meja 60 % v skladu s sklepi Sveta za ekonomske in finančne zadeve z dne 8. oktobra 2002), pri čemer se upošteva pomoč, ki so jo Ukrajini obljubili drugi dvostranski in večstranski donatorji. Jamstva držav članic, ki se unovčijo le, ko je to potrebno zaradi izrednih razmer, se zdijo s finančnega vidika najučinkovitejša rešitev. S tem se prepreči, da bi bilo treba poiskati dodatna sredstva v okviru sedanjih zgornjih mej večletnega finančnega okvira, v okviru katerega so vsi zneski trenutno v celoti uporabljeni. Prav tako se z njimi prepreči, da bi morale države članice dodatna sredstva zagotoviti vnaprej, a omogoči, da se zajamčeni zneski naknadno unovčijo, če bi nastale izgube. Države članice bodo sredstva v okviru tega instrumenta morale dati na voljo le v omejenih okoliščinah, opredeljenih v tem sklepu. Denarnih nakazil zlasti ne bo treba takoj zagotoviti EU, temveč samo, če so izpolnjeni pogoji za unovčitev jamstev. Glede na to, da je mogoče odplačila najprej poravnati iz rezervacij skupnega sklada za rezervacije, je verjetno, da bodo unovčitve jamstev, če bo do njih sploh prišlo, precej redke in predvidljive. •Izbira instrumenta Projektno financiranje ali tehnična pomoč ne bi bila niti primerna niti zadostna za obravnavanje širših makrofinančnih ciljev te izredne makrofinančne pomoči. Glavna dodana vrednost izredne makrofinančne pomoči v primerjavi z drugimi instrumenti EU je hitra ublažitev zunanjih finančnih omejitev v potrebnem obsegu. Prispeva tudi k zagotavljanju stabilnega makrofinančnega okvira, vključno s spodbujanjem trajnega in bolj vzdržnega stanja plačilne bilance in proračunskega stanja v ustreznem okviru za zahteve glede poročanja in pogoje politike. Makrofinančna pomoč lahko s pomočjo pri zagotavljanju ustreznega splošnega okvira politike poveča učinkovitost ukrepov, financiranih v Ukrajini na podlagi drugih, ožje usmerjenih finančnih instrumentov EU. Zaradi zelo ugodno oblikovanega ukrepa z daljšimi zapadlostmi in subvencijo za kritje stroškov obresti se zmanjša vpliv na vzdržnost dolga države. Hitra zagotovitev zelo potrebnega in velikega zneska finančne podpore z zelo ugodno ureditvijo za posojila v okviru makrofinančne pomoči se zdi upravičena, zlasti zaradi omejitev v zvezi z obsežnejšim financiranjem v obliki nepovratnih sredstev, s katerimi se spoprijema mednarodna skupnost, vključno z EU. 3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z DELEŽNIKI IN OCEN UČINKA •Naknadne ocene/preverjanja primernosti obstoječe zakonodaje Naknadne ocene prejšnjih ukrepov makrofinančne pomoči Ukrajini, opravljene v preteklosti, so pokazale, da so bili na splošno zelo pomembni z vidika ciljev, finančnih sredstev in pogojev politike. Bili so ključnega pomena za podporo Ukrajini pri reševanju njenih težav s plačilno bilanco in izvajanju ključnih strukturnih reform za stabilizacijo gospodarstva in povečanje vzdržnosti njenega zunanjega položaja. Omogočili so fiskalne prihranke in finančne koristi ter delovali kot katalizator za dodatno finančno podporo in zaupanje vlagateljev. Sveženj pogojev za prejem makrofinančne pomoči je dopolnjeval povezani program Mednarodnega denarnega sklada in je ustvaril učinek politične okrepitve, ki je prispeval k mobilizaciji ukrajinskih organov v zvezi z bistvenimi reformami, zlasti na področjih, ki niso zajeta v drugih programih mednarodnih donatorjev. Ni novejših pregledov stopenj rezervacij, ki so se uporabljale za portfelje makrofinančne pomoči in posojil Euratoma, ali rezervacij, oblikovanih za proračunsko jamstvo v okviru mandata za zunanja posojila. Ob sprejetju Uredbe 2021/947 (v nadaljnjem besedilu: uredba o Instrumentu za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa) je bilo znova potrjeno, da naj stopnja rezervacij za makrofinančno pomoč v okviru jamstva za zunanje delovanje znaša 9 %. Uredba o Instrumentu za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa določa tudi najvišji znesek rezervacij za jamstvo za zunanje delovanje kot celoto. Pregled oblikovanja rezervacij za makrofinančno pomoč je načrtovan v letu 2024. Čeprav je makrofinančna pomoč po naravi krizni instrument, tveganja posojanja državi v vojni močno presegajo scenarije, predvidene ob sprejetju Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa. Zato je treba na podlagi razpoložljive analize sprejeti prilagojene rešitve za reševanje perečih razmer. •Posvetovanja z deležniki Ta izredna makrofinančna pomoč je sestavni del mednarodne podpore Ukrajini. Službe Komisije so se pri pripravi tega predloga posvetovale z Mednarodnim denarnim skladom, Svetovno banko ter drugimi dvostranskimi (vključno z državami članicami) in večstranskimi donatorji z znatnim makrofinančnim strokovnim znanjem, tudi kar zadeva ukrajinsko gospodarstvo. Prav tako je bila Komisija redno v stiku z ukrajinskimi organi. •Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj Ta predlog služb Komisije temelji na natančni analizi finančnih potreb in splošnega makrofinančnega položaja Ukrajine, opravljeni v sodelovanju z Mednarodnim denarnim skladom in pristojnimi mednarodnimi institucijami. To vključuje redne razprave o najnovejših projekcijah potreb Ukrajine po financiranju v okviru mednarodnih forumov, npr. skupine G7. Službe Komisije so prav tako razpravljale s kolegi iz oddelkov mednarodnih finančnih institucij za obvladovanje tveganj, ki so zelo izpostavljene Ukrajini. Namen razprav je bil razumeti, kako bodo navedene institucije oblikovale rezervacije za svojo izpostavljenost Ukrajini in jo obvladovale. Razprave so pokazale, v kolikšni meri je institucionalni pristop posamezne institucije odvisen od tega, kako je njena bilanca stanja izpostavljena izgubam na izpostavljenosti Ukrajini. Nekatere institucije imajo koristi od polnega ali delnega posrednega jamstva za svojo izpostavljenost ali imajo koristi od drugih oblik varoval (rezerve, ki jih ima Ukrajina pri Mednarodnem denarnem skladu). Ker je EU financirala makrofinančno pomoč v obliki posojil z vzajemnimi posojili, je v edinstvenem položaju, ker mora svojim vlagateljem v obveznice zagotoviti stalen in predvidljiv tok plačil v skladu s fiksnim in rednim časovnim razporedom, če upravičenci do posojil ne vplačujejo odplačil. Unija mora okrepiti skupni sklad za rezervacije z dodatnimi jamstvi držav članic, ki bi delovala kot varovalni mehanizem za izpostavljenost Ukrajini, da bi lahko v sedanjih okoliščinah zagotovila hitro in nadaljnjo izjemno obsežno makrofinančno pomoč posameznemu upravičencu, hkrati pa ohranila model za njeno financiranje. Službe Komisije bodo v skladu z zahtevami finančne uredbe med izvajanjem pomoči izvedle operativno oceno finančnih in upravnih tokov Ukrajine, da bi preverile, ali vzpostavljeni postopki za upravljanje pomoči iz programa, vključno z makrofinančno pomočjo, zagotavljajo ustrezna jamstva, pri čemer bodo upoštevane izredne razmere zaradi vojne agresije Rusije proti Ukrajini. Zaradi tega bo mogoče posodobiti prejšnjo oceno, v kateri je bilo ugotovljeno, da finančne ureditve in postopki v Ukrajini temeljijo in delujejo na trdnih načelih ter se zato štejejo za ustrezne za namene makrofinančne pomoči. •Ocena učinka Makrofinančna pomoč Unije je instrument za izredno pomoč, namenjen odpravljanju resnih težav s plačilno bilanco v tretjih državah. Na splošno predlogi Komisije za makrofinančno pomoč temeljijo na spoznanjih iz naknadnih ocen preteklih ukrepov v sosedstvu EU. Ta izredna makrofinančna pomoč bo pomagala ublažiti kratkoročne potrebe Ukrajine po financiranju v sedanjih izrednih razmerah. Namen zahtev glede poročanja in pogojev politike, s katerimi se pogojuje ta izredna makrofinančna pomoč, je zagotoviti učinkovitost in preglednost podpore ter prevzemanje odgovornosti zanjo. Ta izredna makrofinančna pomoč bi morala temeljiti na dosežkih šestih programov makrofinančne pomoči od leta 2015, vključno z najnovejšo nujno makrofinančno pomočjo zaradi COVID-19 in nujno makrofinančno pomočjo v začetku leta 2022. Za predlog ni potrebna ocena učinka, saj je makrofinančna pomoč edina razpoložljiva možnost politike za obravnavo tega vprašanja. Uporaba dodatnih jamstev sledi temeljiti oceni finančnih tveganj, ki izhajajo iz neporavnanih obveznosti. •Primernost in poenostavitev ureditve

Predlog ni povezan s primernostjo in poenostavitvijo ureditve. •Temeljne pravice Države, zajete v evropski sosedski politiki, so upravičene do makrofinančne pomoči. Pogoj za dodelitev makrofinančne pomoči je, da država upravičenka spoštuje učinkovite demokratične mehanizme, vključno z večstrankarskim parlamentarnim sistemom in pravno državo, ter zagotavlja spoštovanje človekovih pravic. Obnovljena zaveza ukrajinskih organov k reformam in njihova močna politična volja, ki sta razvidni zlasti iz uspešnega izpolnjevanja pogojev strukturne politike, ki so spremljali izredni program makrofinančne pomoči Ukrajini v zvezi s COVID-19, na ključnih področjih, vključno s sodstvom, dobrim upravljanjem, pravno državo in bojem proti korupciji, sta jasen pozitiven znak. Prav tako prizadevanja za podporo njihovi prošnji za članstvo v EU, zlasti z zagotavljanjem podrobnih odgovorov na dva zelo celovita in podrobna vprašalnika, jasno kažejo pripravljenost oblasti, da sledijo evropskim težnjam Ukrajine in jih uresničijo. Ukrajinske oblasti so od začetka ruske agresije pokazale izjemno stopnjo odpornosti in ostajajo zavezane, da bodo te reforme izvajale pregledno in v skladu s standardi EU. Zato se šteje, da je politični pogoj za ukrep makrofinančne pomoči v tem trenutku izpolnjen. 4.PRORAČUNSKE POSLEDICE Sredstva za to izredno makrofinančno pomoč Ukrajini v višini 5 milijard EUR se bodo izposodila na kapitalskih trgih in posodila Ukrajini. To bo dopolnilo izredno makrofinančno pomoč Ukrajini v višini 1 milijarde EUR, dodeljeno na podlagi Sklepa (EU) 2022/1201. Da bi se zaščitil proračun Unije, bi morali biti obe posojili v obliki izredne makrofinančne pomoči Ukrajini v skupnem znesku do 6 milijard EUR upravičeni do 70-odstotnega kritja prek vplačanih rezervacij v višini 9 % in 61-odstotnega unovčljivega jamstva držav članic. Zahtevano oblikovanje vplačanih rezervacij (v višini 9 % jamstva za zunanje delovanje) bo namenjeno v okviru Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa, in sicer v skupni višini 540 milijonov EUR (proračunska postavka 14 02 01 70 „Instrument NDICI – Globalna Evropa – Oblikovanje rezervacij za skupni sklad za rezervacije“). Vendar so možnosti za uporabo proračunskih sredstev za te dodatne rezervacije v višini nad 9 % v okviru sedanjih zgornjih mej večletnega finančnega okvira omejene. Za zagotovitev nadaljnje makrofinančne pomoči Ukrajini v obliki posojil ob dobrem upravljanju proračuna in brez motenj pri izvajanju večletnega finančnega okvira 2021–2027 je treba uporabiti jamstva držav članic. Zato se predlaga, da države članice zagotovijo jamstva za nadaljnjih 61 % vrednosti predlaganih posojil v višini 6 milijard EUR. Skupno kritje bi bilo tako upravičeno do zaščite pred prvo izgubo z vplačanimi rezervacijami v višini 9 % od 6 milijard EUR, ki bi mu sledila dopolnilna jamstva držav članic, ki bi krila izpostavljenosti v znesku do 3,66 milijarde EUR oziroma 61 % posojila iz naslova makrofinančne pomoči v višini 6 milijard EUR, v skladu z veljavno zakonodajo pa bi se vsi preostali zneski krili iz proračuna Unije kot pogojna obveznost. Izredna makrofinančna pomoč Ukrajini na podlagi tega sklepa bo urejena neposredno ob začetku veljavnosti tega sklepa in brez čakanja na prejem zahtevanih nacionalnih jamstev. Glede na to, da je treba v letu 2022 nujno urediti posojila za Ukrajino, bo EU posojila uredila, preden bodo zagotovljena jamstva držav članic. Pretekle izkušnje so pokazale, da lahko številne države članice jamstva zagotovijo v dveh do treh mesecih, vendar lahko do prejetja celotnega sklopa jamstev mine štiri do pet mesecev. Zaradi izjemne nujnosti ukrajinskih potreb po financiranju ni mogoče čakati tako dolgo. Komisija zaradi teh izrednih razmer izjemoma predvideva, da se bodo posojila uredila hkrati z jamstvi. V tem vmesnem obdobju vlagatelji v obveznice EU ne bodo izpostavljeni tveganju neplačila s strani EU v kratkem obdobju pred prejemom vseh jamstev, saj je bil ta sveženj posojil oblikovan na drugačen način. V vmesnem obdobju (4–5 mesecev) pred pričakovanim prejemom vseh jamstev namreč ne bodo zapadli nobeni plačilni dogodki. Če bi teoretično do neplačila prišlo v obdobju pred prejemom vseh jamstev, bi lahko Evropska komisija uporabila rezervacije, oblikovane za makrofinančno pomoč v obliki posojil, in po potrebi druge rezervacije iz skupnega sklada EU za rezervacije. Države članice bi morale čim prej dokončati svoje nacionalne postopke za začetek veljavnosti jamstev. Jamstva bi zajemala zneske, ki presegajo prvotno vplačane rezervacije v višini 9 % zneska posojila na podlagi tega sklepa in Sklepa (EU) 2022/1201, ki bi bile zagotovljene iz večletnega finančnega okvira, kot je predvideno v členu 31(5) uredbe o Instrumentu za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa in finančnem načrtovanju. Unovčitve bodo omejene na primere, ko Ukrajina ne bo plačala posojila na podlagi tega sklepa in Sklepa (EU) 2022/1201, v prvi vrsti pa se bodo uporabile za izpolnitev obveznosti Unije in po potrebi za dopolnitev namenskega oddelka za Ukrajino v skupnem skladu za rezervacije. Takšni prispevki bi se upoštevali pri izračunu rezervacij, ki izhajajo iz stopnje rezervacij iz člena 211(1) finančne uredbe, z odstopanjem od drugega pododstavka člena 211(4) finančne uredbe. Zneski, v katerih bi se unovčila jamstva držav članic, bi pomenili zunanje namenske prejemke v smislu člena 21(2), točka (a)(ii), finančne uredbe za zagotavljanje prispevkov držav članic za rezervacije za makrofinančno pomoč, ki je program zunanje pomoči, za katerega je zagotovljeno jamstvo na podlagi Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa. Glede na izjemno naravo makrofinančne pomoči, podprte z jamstvi, je primerno, da se finančna obveznost iz naslova makrofinančne pomoči na podlagi tega sklepa in Sklepa (EU) 2022/1201 krije ločeno od drugih finančnih obveznosti v okviru jamstva za zunanje delovanje. Zlasti je primerno, da se rezervacije, oblikovane v skupnem skladu za rezervacije za to makrofinančno pomoč, uporabijo izključno za finančne obveznosti, ki jih zajema ta sklep, namesto splošnega pravila iz člena 31(6) uredbe o Instrumentu za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa. Enaka tveganja veljajo za posojila v okviru zunanjega mandata EIB, ki jih je EIB izplačala ali jih bo izplačala po 15. juliju 2022. Ta predlog zato predvideva razširitev 70-odstotne stopnje rezervacij na ta posojila ob uporabi pravil o oblikovanju rezervacij iz finančne uredbe in ne pravil Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe ter določa, da bi bilo treba rezervacije ohraniti v ločenem oddelku skupnega sklada za rezervacije. Poleg tega bi bilo treba zagotoviti subvencijo obrestne mere, kot je opisano spodaj, ki bi se morala kriti iz sredstev iz člena 6(2), točka (a), prva alinea, Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa v obdobju večletnega finančnega okvira 2021–2027. Upravni stroški, povezani z najemanjem in dajanjem posojil, bi se opustili in se torej ne bi izterjali od Ukrajine. Krili se bodo v okviru ustreznih upravnih proračunskih vrstic. 5.DRUGI ELEMENTI •Načrti za izvedbo ter ureditev spremljanja, ocenjevanja in poročanja Evropska unija da Ukrajini na voljo to izredno makrofinančno pomoč v skupnem znesku 5 milijard EUR v obliki dolgoročnih posojil. Ta pomoč, za katero se načrtuje izplačilo v več obrokih, bo prispevala k zapolnitvi preostale vrzeli v zunanjem financiranju Ukrajine v letu 2022. Prvi obrok bo plačan po odobritvi tega predloga in začetku veljavnosti ustreznega memoranduma o soglasju ter takoj, ko bodo države članice soglasno izrazile, da bodo čim prej zaključile svoje nacionalne postopke za predložitev nacionalnih jamstev.

Izplačilo bi bilo nadalje pogojeno z izvajanjem zahtev glede poročanja, dogovorjenih v memorandumu o soglasju. Komisija bo tesno sodelovala z mednarodnimi finančnimi institucijami in nacionalnimi organi, da bi spremljala razvoj zadevnih dogodkov ter uporabo zahtev in pogojev, dogovorjenih v memorandumu o soglasju. Pomoč bo upravljala Komisija. Uporabljajo se posebne določbe o preprečevanju goljufij in drugih nepravilnosti, ki so v skladu s finančno uredbo. •Obrazložitveni dokumenti (za direktive) Ni relevantno •Natančnejša pojasnitev posameznih določb predloga Sklep bo zagotovil tudi okvir za jamstva držav članic za kritje izgub, ki presegajo oblikovane rezervacije, ki so že bile vplačane v skupni sklad za rezervacije ali predvidene v finančnem načrtovanju večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027. V členu 1 so opredeljene glavne značilnosti te izredne makrofinančne pomoči. V členu 2 je določena skladnost s političnimi predpogoji, potrebnimi za izplačilo makrofinančne pomoči. V členu 3 so določene jasno opredeljene zahteve glede poročanja in spremljanja ter pogoji politike, s katerimi se pogojuje ta izredna makrofinančna pomoč Unije. Te zahteve in pogoji se določijo v memorandumu o soglasju. V členu 4 so določeni pogoji, potrebni za izplačilo te izredne makrofinančne pomoči v več obrokih. Časovni okvir in pogoji za izplačilo posameznega obroka se določijo v memorandumu o soglasju. V členu 5 so predstavljena pravila za najemanje in dajanje posojil. V členu 6 je pojasnjeno financiranje subvencije obrestne mere. V členu 7 so predstavljene obveznosti glede poročanja Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu med izvajanjem te izredne makrofinančne pomoči Ukrajini. V členu 8 so določene podrobnosti o oceni izvajanja izredne makrofinančne pomoči. V členu 9 je določeno, da države članice zagotovijo nacionalna jamstva v skupnem znesku 3,66 milijarde EUR. V členu 10 so določene podrobnosti o sporazumih o jamstvu, ki jih Komisija sklene z državami članicami. V členu 11 je opisano oblikovanje rezervacij v zvezi s kritima makrofinančnima pomočema. V členu 12 je določena okrepitev oblikovanja rezervacij za nekatere finančne obveznosti v Ukrajini, za katere je zagotovljeno jamstvo na podlagi Sklepa št. 466/2014/EU. V členu 13 sta določena ocena ustreznosti rezervacij in postopek pregleda. V členu 14 je določen računovodski vidik oblikovanja rezervacij v skupnem skladu za rezervacije.

V členu 15 je določeno, da Komisiji pomaga odbor v skladu s postopki komitologije. V členu 16 je podrobno opisano izvajanje prenosa pooblastil. V členu 17 so predstavljene obveznosti glede poročanja Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu med izvajanjem te izredne makrofinančne pomoči Ukrajini. Člen 18 vsebuje spremembe Sklepa (EU) 2022/1201. V členu 19 je pojasnjen datum začetka veljavnosti tega sklepa. 2022/0281 (COD) Predlog SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o zagotavljanju izredne makrofinančne pomoči Ukrajini z okrepitvijo skupnega sklada za rezervacije z jamstvi držav članic in posebnimi rezervacijami za nekatere finančne obveznosti v zvezi z Ukrajino, za katere je zagotovljeno jamstvo na podlagi Sklepa št. 466/2014/EU, ter o spremembi Sklepa (EU) 2022/1201 EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 212 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1)Pridružitveni sporazum med Unijo in Ukrajino (v nadaljnjem besedilu: pridružitveni sporazum), ki vključuje poglobljeno in celovito prostotrgovinsko območje, je začel veljati 1. septembra 2017. (2)Pomladi 2014 se je Ukrajina zavzela za ambiciozen program reform, katerega cilj je stabilizirati gospodarstvo in izboljšati življenje njenih državljanov. Boj proti korupciji ter ustavne, volilne in pravosodne reforme so med najpomembnejšimi prednostnimi nalogami programa. Izvajanje navedenih reform je bilo podprto z zaporednimi programi makrofinančne pomoči, na podlagi katerih je Ukrajina prejela pomoč v obliki posojil v skupni višini 6,6 milijarde EUR. Z nujno makrofinančno pomočjo, ki je bila dana na voljo v zvezi z vse večjimi napetostmi na meji z Rusijo na podlagi Sklepa (EU) 2022/313 Evropskega parlamenta in Sveta, je bilo zagotovljenih 1,2 milijarde EUR posojil Ukrajini, izplačanih v dveh obrokih po 600 milijonov EUR v marcu in maju leta 2022. Izredna makrofinančna pomoč v višini do 1 milijarde EUR na podlagi Sklepa (EU) 2022/1201 Evropskega parlamenta in Sveta je zagotovila hitro in nujno podporo ukrajinskemu proračunu ter je bila v celoti izplačana 1. in 2. avgusta 2022. Predstavljala je prvi del svežnja izredne makrofinančne pomoči Ukrajini, ki ga je Komisija napovedala v svojem sporočilu o pomoči Ukrajini in njeni obnovi z dne 18. maja 2022 ter ga je potrdil Evropski svet na zasedanju 23. in 24. junija 2022. Ta sklep pomeni drugo fazo pri izpolnjevanju zaveze, da se Ukrajini zagotovi do 9 milijard EUR makrofinančne pomoči. Določa podlago za zagotovitev nadaljnjih 5 milijard EUR makrofinančne pomoči v obliki posojil pod zelo ugodnimi pogoji. Hitro bi mu moral slediti tretji sveženj finančne pomoči v višini do dodatnih 3 milijard EUR, ko bodo opredeljene ustrezne modalitete. (3)Zaradi neizzvane in neupravičene vojaške agresije Rusije proti Ukrajini, ki se je začela 24. februarja 2022, in od takrat potekajoče vojne je bil izgubljen dostop do trgov, javnofinančni prihodki pa so drastično upadli, medtem ko so se javnofinančni odhodki za obvladovanje humanitarnih razmer in ohranjanje kontinuitete državnih storitev izrazito povečali. V teh zelo negotovih in nestabilnih razmerah najboljše ocene Mednarodnega denarnega sklada o potrebah Ukrajine po financiranju kažejo na izredno vrzel v financiranju v višini približno 39 milijard USD v letu 2022, od katere bi bilo mogoče približno polovico pokriti, če bi bila doslej obljubljena mednarodna podpora v celoti izplačana. Hitra zagotovitev te druge faze svežnja izredne makrofinančne pomoči Unije Ukrajini se v sedanjih izrednih okoliščinah šteje za ustrezen kratkoročni odziv na znatna tveganja za makrofinančno stabilnost države. S tem dodatnim zneskom izredne makrofinančne pomoči Unije v višini 5 milijard EUR bi se podprla makrofinančna stabilizacija Ukrajine, okrepila neposredna odpornost države in ohranila njena zmogljivost za okrevanje, s čimer bi se prispevalo k vzdržnosti javnega dolga Ukrajine in njeni dolgoročni zmožnosti, da odplača svoje finančne obveznosti. (4)Ta novi krog izredne makrofinančne pomoči bo znatno prispeval k izpolnitvi potreb Ukrajine po financiranju, kot jih ocenjujejo Mednarodni denarni sklad (MDS) in druge mednarodne finančne institucije, ob upoštevanju njene zmožnosti, da se financira z lastnimi sredstvi. Pri določanju zneska pomoči se upoštevajo tudi pričakovani finančni prispevki dvostranskih in večstranskih donatorjev, potreba po zagotavljanju pravične porazdelitve bremena med Unijo in drugimi donatorji, drugi instrumenti Unije za zunanje financiranje, ki se že uporabljajo v Ukrajini, in dodana vrednost celotne vključenosti Unije. Treba je prepoznati zavezanost ukrajinskih organov k tesnemu sodelovanju z MDS pri oblikovanju in izvajanju kratkoročnih nujnih ukrepov ter njihovo namero, da bodo sodelovali z MDS pri ustreznem gospodarskem programu, ko bodo razmere to dopuščale. Tak program je bil uradno zaprošen avgusta 2022. Izredna makrofinančna pomoč Unije bi morala biti namenjena vzdrževanju makrofinančne stabilnosti in odpornosti v razmerah vojne agresije Rusije proti Ukrajini. Komisija bi morala zagotoviti, da je izredna makrofinančna pomoč Unije pravno in vsebinsko skladna z glavnimi načeli in cilji ukrepov z različnih področij zunanjega delovanja in drugih ustreznih politik Unije. (5)Izredna makrofinančna pomoč Unije bi morala podpirati zunanjo politiko Unije do Ukrajine. Službe Komisije in Evropska služba za zunanje delovanje bi morale v celotnem obdobju zagotavljanja makrofinančne pomoči tesno sodelovati, da bi usklajevale in zagotavljale doslednost zunanje politike Unije.

(6)Predpogoj za dodelitev izredne makrofinančne pomoči Unije bi moral biti, da Ukrajina spoštuje učinkovite demokratične mehanizme, vključno z večstrankarskim parlamentarnim sistemom, in pravno državo, ter zagotavlja spoštovanje človekovih pravic. Sedanje razmere, povezane z vojno agresijo Rusije proti Ukrajini, in zlasti trenutno vojno stanje ne bi smeli posegati v ta načela kljub koncentraciji moči v izvršilni veji oblasti. (7)Da bi zagotovili učinkovito zaščito finančnih interesov Unije, povezanih z izredno makrofinančno pomočjo Unije, bi morala Ukrajina izvesti ustrezne ukrepe za preprečevanje in boj proti goljufijam, korupciji in drugim nepravilnostim, povezanim s to pomočjo. Poleg tega bi bilo treba sprejeti določbo, na podlagi katere bi Komisija izvajala nadzor, Računsko sodišče revizije, Evropsko javno tožilstvo pa svoje pristojnosti. (8)Izredna makrofinančna pomoč Unije bi se morala pogojevati z zahtevami glede poročanja in pogoji politike, ki se določijo v memorandumu o soglasju. Cilj strogih zahtev glede poročanja je v sedanjih razmerah vojne agresije Rusije proti Ukrajini zagotoviti učinkovitost in preglednost uporabe sredstev ter prevzemanje odgovornosti zanjo. Namen pogojev politike je okrepiti neposredno odpornost države in dolgoročnejšo vzdržnost njenega dolga ter s tem zmanjšati tveganja, povezana z odplačevanjem njenih neporavnanih in prihodnjih finančnih obveznosti. (9)Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja tega sklepa bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Navedena pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta. (10)Povprečna zapadlost posojil na podlagi tega sklepa in Sklepa (EU) 2022/1201 ne bi smela presegati 25 let. (11)Ker za posojili na podlagi tega sklepa in Sklepa (EU) 2022/1201 veljajo enaka tveganja za proračun EU in njuna skupna povprečna zapadlost ne bi smela presegati 25 let, bi bilo treba skupni znesek makrofinančne pomoči Ukrajini na podlagi tega sklepa in Sklepa (EU) 2022/1201 v višini 6 milijard EUR kriti s skupno metodologijo za obvladovanje finančnih in proračunskih posledic. Zlasti bi bilo treba določiti enako raven proračunskega kritja kot ustrezno zaščito pred morebitnim nevračilom dela ali vseh posojil s strani Ukrajine ob predvidenem času. Rezervacije, ki so na voljo iz proračuna EU za dva sklopa posojil izredne makrofinančne pomoči, bi bilo treba upravljati kot celovit sklop rezervacij. To bo povečalo odpornost in prožnost proračuna EU pri odzivanju na kakršne koli primere neplačila. Člen 7(2) Sklepa (EU) 2022/1201 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. (12)Izredna makrofinančna pomoč na podlagi tega sklepa in Sklepa (EU) 2022/1201 pomeni finančno obveznost Unije v okviru skupnega obsega jamstva za zunanje delovanje. Za skupni znesek izredne makrofinančne pomoči Ukrajini v obliki posojil v višini do 6 milijard EUR bi bilo treba uporabiti 9 % vplačanih rezervacij, ki so na voljo za makrofinančno pomoč v obliki posojil v okviru jamstva za zunanje delovanje. Znesek rezervacij bi bilo treba financirati iz sredstev, načrtovanih za makrofinančno pomoč na podlagi Uredbe (EU) 2021/947 Evropskega parlamenta in Sveta, pri čemer bi skupni znesek rezervacij znašal 540 milijonov EUR. Za ta znesek bi bilo treba prevzeti obveznosti in ga vplačati v skupni sklad za rezervacije v okviru večletnega finančnega okvira 2021–2027. (13)V skladu s členom 210(3) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba) se pogojne obveznosti, ki izhajajo iz proračunskih jamstev ali finančne pomoči in ki bremenijo proračun, štejejo kot vzdržne, če je njihov napovedani večletni razvoj združljiv z omejitvami, določenimi z Uredbo Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 o določitvi večletnega finančnega okvira, predvideno v členu 312(2) PDEU, in zgornjimi mejami letnih odobritev plačil, določenimi v členu 3(1) Sklepa Sveta 2014/335/EU, Euratom. Da bi Unija lahko na finančno varen način zagotovila doslej največjo znatno podporo Ukrajini z makrofinančno pomočjo, hkrati pa ohranila visoko bonitetno oceno in s tem svojo sposobnost zagotavljanja učinkovitega financiranja v okviru tako notranjih kot zunanjih politik, je bistvenega pomena, da se proračun Unije ustrezno zaščiti pred nastankom navedenih pogojnih obveznosti in da se zagotovi njihova finančna vzdržnost v smislu člena 210(3) finančne uredbe. (14)V skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja bi bilo treba skupni sklad za rezervacije okrepiti s sredstvi, sorazmernimi s tveganji, ki izhajajo iz pogojnih obveznosti, povezanih s to nepredvidljivo veliko makrofinančno pomočjo eni sami upravičenki. Brez takšne okrepitve proračun Unije ne bi mogel na finančno varen način zagotoviti doslej največje pomoči, ki jo Ukrajina potrebuje zaradi vojne. Za zaščito proračuna Unije bi morala biti izredna makrofinančna pomoč Ukrajini v obliki posojil v višini do 6 milijard EUR upravičena do 70-odstotnega kritja prek vplačanih rezervacij (na ravni 9 %), dopolnjenih z nacionalnimi jamstvi za zagotovitev proračunskega kritja izgub v višini do nadaljnjih 61 % vrednosti posojil. (15)Sredstva na podlagi Uredbe (EU, Euratom) 2020/2093 so pod velikim pritiskom zaradi splošnih prednostnih nalog Unije glede porabe. Zato je primerno poiskati alternativno rešitev za dodatna sredstva, ki ne vpliva na redne odhodke, predvidene v finančnem načrtovanju večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027. (16)Glede na ugotovitve so prispevki držav članic v obliki jamstev ustrezno orodje za zagotavljanje zaščite poleg začetnega vplačila rezervacij. Jamstva držav članic bi bilo treba zagotoviti prostovoljno in bi morala biti ustrezen varovalni mehanizem, ki bi podprl proračun Unije, če bi se izčrpale rezervacije iz skupnega sklada za rezervacije v zvezi s finančnimi obveznostmi na podlagi tega sklepa in Sklepa (EU) 2022/1201. Prispevki v okviru teh jamstev bi morali biti vključeni v znesek odobrenih finančnih obveznosti z odstopanjem od prvega pododstavka člena 211(1) finančne uredbe. Ti zneski bi se morali upoštevati pri izračunu rezervacij, ki izhajajo iz stopnje rezervacij iz člena 211(1) finančne uredbe, z odstopanjem od drugega pododstavka člena 211(4) finančne uredbe. (17)Jamstva, ki jih zagotovijo države članice, bi morala kriti izredno makrofinančno pomoč v obliki posojila na podlagi tega sklepa in izredno makrofinančno pomoč v obliki posojila v višini 1 milijarde EUR na podlagi Sklepa (EU) 2022/1201. Morala bi biti nepreklicna, brezpogojna in na zahtevo. Ta jamstva bi morala zagotoviti zmožnost Unije, da odplača sredstva, izposojena na kapitalskih trgih ali od finančnih institucij. Unovčiti bi jih bilo treba le, če so izpolnjeni strogi pogoji v zvezi z ustreznostjo razpoložljivih rezervacij in če Unija od Ukrajine ne bi prejela plačila makrofinančne pomoči v obliki posojil, odobrenih na podlagi tega sklepa in Sklepa (EU) 2022/1201, pravočasno za izpolnitev finančnih obveznosti Unije iz obveznic ali če bi bilo treba spremeniti časovni razpored plačil posojil, odobrenih na podlagi tega sklepa in Sklepa (EU) 2022/1201. Jamstva držav članic bi bilo treba unovčiti v znesku, ki ustreza znesku, ki izhaja iz izgub pri finančni pomoči Ukrajini na podlagi tega sklepa in Sklepa (EU) 2022/1201, in dopolniti skupni sklad za rezervacije do potrebne ravni plačanih rezervacij. Unovčitve v okviru jamstev držav članic bi se morale izvesti šele, ko je znesek prvotnih rezervacij, oblikovanih za makrofinančno pomoč v skladu s tem sklepom in Sklepom (EU) 2022/1201, izčrpan ali bo izčrpan. Zneske, izterjane na podlagi sporazumov o posojilih v zvezi s finančno pomočjo Ukrajini na podlagi tega sklepa in Sklepa (EU) 2022/1201, bi bilo treba z odstopanjem od člena 211(4)(c) finančne uredbe povrniti državam članicam, ki so poravnale unovčitve jamstva. (18)Če bi bile finančne obveznosti Unije, ki izhajajo iz obveznic za makrofinančno pomoč Ukrajini na podlagi tega sklepa in Sklepa (EU) 2022/1201, začasno poravnane iz rezervacij iz skupnega sklada za rezervacije za kritje drugih finančnih obveznosti Unije, bi se lahko unovčitev jamstev držav članic uporabila za dopolnitev rezervacij, oblikovanih za navedene finančne obveznosti. (19)Glede na izjemno naravo makrofinančne pomoči, podprte z jamstvi, je primerno, da se rezervacije za finančne obveznosti, ki izhajajo iz makrofinančne pomoči na podlagi tega sklepa, Sklepa (EU) 2022/1201 in za vsa izplačila posojil, za katera je zagotovljeno jamstvo na podlagi Sklepa št. 466/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta, po 15. juliju 2022, upravljajo ločeno od drugih finančnih obveznosti v okviru jamstva za zunanje delovanje in Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe. Zato se predlaga, da se uporabijo rezervacije, oblikovane v skupnem skladu za rezervacije izključno za finančne obveznosti, ki izhajajo iz makrofinančne pomoči, zajete s tem sklepom in Sklepom (EU) 2022/1201, namesto splošnega pravila iz člena 31(6) uredbe o Instrumentu za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa. Poleg tega se predlaga, da se rezervacije, oblikovane v skupnem skladu za rezervacije, za posojila, za katera je zagotovljeno jamstvo na podlagi Sklepa št. 466/2014/EU, izplačana po 15. juliju 2022, uporabijo samo za finančne obveznosti iz teh posojil in da se za oblikovanje rezervacij namesto splošnega pravila iz člena 31(8) uredbe o Instrumentu za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa uporabijo pravila finančne uredbe. To bi bilo treba dopolniti z izključitvijo rezervacij, oblikovanih v zvezi s to makrofinančno pomočjo, iz uporabe dejanske stopnje rezervacij z odstopanjem od člena 213 finančne uredbe. (20)Relativni delež, ki ga prispeva posamezna država članica (razdelitveni ključ) glede na skupni zajamčeni znesek, bi moral ustrezati sorazmernim deležem držav članic glede na skupni bruto nacionalni dohodek Unije. Unovčitve jamstev bi morale biti sorazmerne in temeljiti na tem razdelitvenem ključu. (21)Države članice bi morale čim prej dokončati svoje nacionalne postopke za začetek veljavnosti jamstev. Glede na nujnost razmer čas, potreben za dokončanje teh postopkov, ne bi smel odložiti izplačila nujno potrebne izredne makrofinančne pomoči Ukrajini na podlagi tega sklepa. Dodatna makrofinančna pomoč v obliki posojil na podlagi tega sklepa bo urejena čim prej po začetku veljavnosti tega sklepa, sprejetju memoranduma o soglasju in podpisu sporazuma o posojilu. (22)Glede na težak položaj Ukrajine, ki ga je povzročila ruska vojna agresija, in da bi jo podprli na poti dolgoročne stabilnosti, je primerno odstopati od člena 220(5), točka (e), finančne uredbe in Uniji omogočiti, da krije stroške obresti in Ukrajini ne zaračuna upravnih stroškov. Subvencijo obrestne mere bi bilo treba odobriti kot instrument, ki se šteje za ustreznega za zagotovitev učinkovitosti podpore v smislu člena 220(1) finančne uredbe, in bi jo bilo treba kriti iz proračuna Unije vsaj v trenutnem ciklu večletnega finančnega okvira. V obdobju 2021–2027 bi se morala kriti iz sredstev iz člena 6(2), točka (a), prva alinea, Uredbe (EU) 2021/947. (23)Ukrajina bi lahko vsako leto do konca marca zaprosila za subvencijo obrestne mere in oprostitev upravnih stroškov. Za zagotavljanje prožnosti pri odplačilu glavnice bi bilo treba z odstopanjem od člena 220(2) finančne uredbe omogočiti tudi obnovitev povezanih posojil, sklenjenih v imenu Unije. (24)Glede na nujne potrebe Ukrajine po financiranju se je Evropska komisija julija 2022 dogovorila o spremembi namena in izplačilu dodatnih 1,59 milijarde EUR posojil EIB Ukrajini, za katera je zagotovljeno jamstvo v okviru mandata Evropske investicijske banke za zunanja posojila 2014–2020 (v nadaljnjem besedilu: zunanji mandat EIB). Ker pa so to posojila ukrajinskim državnim subjektom in subjektom v državni lasti, predstavljajo enako stopnjo tveganja za proračun EU kot makrofinančna pomoč v obliki posojil. Zato bi se moral v okviru proračuna EU za te izpostavljenosti uporabiti enak previdnostni pristop kot za novo makrofinančno pomoč v obliki posojil. V tem sklepu se zato uporablja 70-odstotna stopnja rezervacij za 1,59 milijarde posojil v okviru zunanjega mandata EIB s spremenjenim namenom in za vsa nadaljnja izplačila posojil v okviru zunanjega mandata EIB Ukrajini. Ta stopnja rezervacij bi se morala uporabljati namesto stopnje rezervacij, ki izhaja iz tretjega stavka odstavka 8 člena 31 Uredbe (EU) 2021/947. 70-odstotna stopnja rezervacij za izplačila posojil v okviru zunanjega mandata EIB v višini 1,59 milijarde EUR Ukrajini se bo financirala iz proračuna EU. (25)Redne preglede oblikovanja rezervacij za zadevni makrofinančni pomoči in posojila v okviru zunanjega mandata EIB bi bilo treba izvajati vsakih šest mesecev, začeti pa bi se morali sredi leta 2023 ali prej, če je ustrezno. Ta pregled bi moral zlasti oceniti, ali so se razmere v Ukrajini spremenile tako, da bi bilo upravičeno zvišanje ali znižanje stopnje rezervacij. Komisija lahko stopnjo rezervacij ponovno oceni ad hoc, zlasti če to upravičuje pomemben zadevni dogodek. Da se zagotovi, da stopnja rezervacij ostane ustrezna glede na finančna tveganja, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s stopnjo rezervacij, kadar je upravičeno zvišanje ali znižanje stopnje rezervacij. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

(26)Ker cilja tega sklepa, in sicer zagotavljanja izredne makrofinančne pomoči Ukrajini za podpiranje zlasti njene gospodarske odpornosti in stabilnosti, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov predlaganega ukrepa lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5(3) Pogodbe o Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu: PEU). V skladu z načelom sorazmernosti iz odstavka 4 navedenega člena ta sklep ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. (27)Zaradi nujnosti, ki jo narekujejo izjemne okoliščine, ki jih je povzročila neizzvana in neupravičena vojaška agresija Rusije, je primerno določiti izjemo od roka osmih tednov iz člena 4 Protokola št. 1 o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji, ki je priložen PEU, Pogodbi o delovanju Evropske unije in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo. (28)Glede na pereče razmere v Ukrajini bi moral ta sklep začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije – SPREJELA NASLEDNJI SKLEP: Poglavje I Izredna makrofinančna pomoč Člen 1 Dajanje na voljo izredne makrofinančne pomoči Unije 1.Unija da Ukrajini na voljo izredno makrofinančno pomoč v višini največ 5 000 000 000 EUR (v nadaljnjem besedilu: izredna makrofinančna pomoč Unije), da bi podprla makrofinančno stabilnost Ukrajine. Makrofinančna pomoč Unije se Ukrajini zagotovi v obliki posojil. Izredna makrofinančna pomoč Unije bo prispevala k zapolnitvi finančne vrzeli Ukrajine, ki je bila ugotovljena v sodelovanju z mednarodnimi finančnimi institucijami. 2.Za financiranje izredne makrofinančne pomoči Unije se na Komisijo prenese pooblastilo, da si na kapitalskih trgih ali od finančnih institucij v imenu Unije sposodi potrebna sredstva in jih nato posodi Ukrajini. Povprečna skupna zapadlost posojil iz odstavka 1 in Sklepa (EU) 2022/1201 ne presega 25 let. 3.Izredna makrofinančna pomoč Unije se da na voljo prvi dan po začetku veljavnosti memoranduma o soglasju iz člena 3(1) in v obdobju razpoložljivosti, ki je v njem opredeljeno, tudi če jamstva iz poglavja II, oddelek 1, tega sklepa še niso bila zagotovljena. 4.Če se finančne potrebe Ukrajine v obdobju izplačevanja izredne makrofinančne pomoči Unije znatno zmanjšajo v primerjavi z začetnimi napovedmi, Komisija zmanjša znesek pomoči oziroma pomoč začasno prekine ali ukine. Člen 2 Predpogoj za makrofinančno pomoč 1.Predpogoj za dodelitev makrofinančne pomoči Unije je, da Ukrajina spoštuje učinkovite demokratične mehanizme, vključno z večstrankarskim parlamentarnim sistemom, in pravno državo ter zagotavlja spoštovanje človekovih pravic. 2.Komisija spremlja izpolnjevanje pogoja iz odstavka 1 v celotnem življenjskem ciklu izredne makrofinančne pomoči Unije, zlasti pred izplačili, pri čemer upošteva tudi stanje na terenu in posledice uporabe vojnega stanja. 3.Odstavka 1 in 2 tega člena se uporabljata v skladu s Sklepom Sveta 2010/427/EU. Člen 3 Memorandum o soglasju 1.Komisija se z Ukrajino dogovori o pogojih politike, s katerimi naj se pogojuje izredna makrofinančna pomoč Unije. Pogoji politike se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 14(2). Ti pogoji politike se določijo v memorandumu o soglasju. 2.Zahteve glede poročanja, ki so bile sprejete v okviru prvega dela te izredne makrofinančne pomoči, se vključijo v memorandum o soglasju in zagotavljajo zlasti učinkovitost, preglednost in odgovornost pri uporabi izredne makrofinančne pomoči Unije.

3.Podrobni finančni pogoji izredne makrofinančne pomoči Unije se določijo v sporazumu o posojilu, ki ga bosta sklenili Komisija in Ukrajina. 4.Komisija redno preverja izvajanje zahtev glede poročanja in napredek pri izpolnjevanju pogojev politike, dogovorjenih v memorandumu o soglasju. Komisija o rezultatih tega preverjanja obvesti Evropski parlament in Svet. Člen 4 Sprostitev izredne makrofinančne pomoči 1.Ob upoštevanju zahtev iz odstavka 3 da Komisija izredno makrofinančno pomoč Unije na voljo v obrokih v obliki posojila. Komisija določi časovni okvir za izplačilo posameznega obroka. Obrok se lahko izplača v eni ali več tranšah. 2.Sprostitev izredne makrofinančne pomoči Unije upravlja Komisija v skladu s sporazumi ali dogovori, sklenjenimi med Komisijo in Ukrajino v memorandumu o soglasju iz člena 3(1). 3.Komisija se odloči za sprostitev obrokov, če oceni, da so izpolnjene naslednje zahteve: (a)spoštovanje pogoja iz člena 2(1); (b)zadovoljivo izvajanje zahtev glede poročanja, dogovorjenih v memorandumu o soglasju; (c)za drugi obrok in naslednje obroke zadovoljiv napredek pri izvajanju pogojev politike, dogovorjenih v memorandumu o soglasju. Preden se izplača najvišji možen znesek makrofinančne pomoči, Komisija preveri izpolnjevanje vseh pogojev politike, dogovorjenih v memorandumu o soglasju. 4.Če zahtevi iz odstavka 3 nista več izpolnjeni, Komisija začasno prekine ali ukine izplačilo izredne makrofinančne pomoči Unije. V takšnih primerih obvesti Evropski parlament in Svet o razlogih za začasno prekinitev ali ukinitev. 5.Izredna makrofinančna pomoč Unije se načeloma izplača Narodni banki Ukrajine. Ob upoštevanju določb, ki se dogovorijo v memorandumu o soglasju, vključno s potrditvijo preostalih potreb po proračunskem financiranju, se lahko sredstva Unije izplačajo ukrajinskemu ministrstvu za finance kot končnemu upravičencu. Člen 5 Najemanje in dajanje posojil 1.Najemanje in dajanje posojil se izvajata v skladu s členom 220 finančne uredbe. 2.Komisija lahko po potrebi z odstopanjem od člena 220(2) finančne uredbe obnovi povezana posojila, sklenjena v imenu Unije. Člen 6 Subvencija obrestne mere 1.Z odstopanjem od člena 220(5), točka (e), finančne uredbe lahko Unija za posojila na podlagi tega sklepa prevzame obresti z odobritvijo subvencije obrestne mere in prevzemom upravnih stroškov v zvezi z najemanjem in dajanjem posojila, razen stroškov v zvezi s predčasnim odplačilom posojil.

2.Ukrajina lahko Unijo zaprosi za subvencijo obrestne mere in prevzem upravnih stroškov do konca marca vsako leto. 3.Sredstva iz člena 6(2), točka (a), prva alinea, Uredbe (EU) 2021/947 se uporabijo za kritje stroškov za plačilo obresti v zvezi z makrofinančno pomočjo v obdobju 2021–2027 kot subvencija obrestne mere. Člen 7 Obveščanje Evropskega parlamenta in Sveta Komisija Evropski parlament in Svet obvešča o izredni makrofinančni pomoči Unije, tudi v zvezi z izplačili in operacijami iz odstavkov 2 in 3 člena 5, ter jima pravočasno predloži ustrezne dokumente. Člen 8 Ocena izvajanja izredne makrofinančne pomoči Med izvajanjem makrofinančne pomoči Unije Komisija z operativnimi ocenami ponovno presodi ustreznost finančnih ureditev, upravnih postopkov ter mehanizmov notranje in zunanje kontrole Ukrajine, ki so pomembni za tako pomoč. Ta operativna ocena se lahko izvede skupaj z oceno na podlagi Sklepa (EU) 2022/1201. Poglavje II Okrepitev skupnega sklada za rezervacije Oddelek 1 Jamstva držav članic za izredno makrofinančno pomoč Unije na podlagi tega sklepa in Sklepa (EU) 2021/1201 Člen 9 Prispevki držav članic v obliki jamstev 1.Države članice lahko dopolnijo oblikovanje rezervacij za makrofinančno pomoč v skupnem skladu za rezervacije, tako da zagotovijo jamstva do skupnega zneska 3 660 000 000 EUR za izredno makrofinančno pomoč Unije Ukrajini na podlagi člena 1 tega sklepa in na podlagi Sklepa (EU) 2022/1201 (v nadaljnjem besedilu: kriti makrofinančni pomoči). 2.Če države članice zagotovijo prispevke, se ti zagotovijo v obliki nepreklicnih in brezpogojnih jamstev na zahtevo na podlagi sporazuma o jamstvu, sklenjenega s Komisijo, v skladu s členom 10. 3.Sorazmerni delež prispevka zadevne države članice k znesku iz odstavka 1 ustreza sorazmernemu deležu navedene države članice glede na skupni bruto nacionalni dohodek Unije, kot izhaja iz stolpca 1 razpredelnice 4 dela A („Financiranje letnega proračuna Unije, uvod“) poglavja splošnih prihodkov proračuna za leto 2022, kot je določeno v splošnem proračunu Unije za proračunsko leto 2022, sprejetem 24. novembra 2021. 4.Jamstva posamezne države članice začnejo veljati z datumom začetka veljavnosti sporazuma o jamstvu iz člena 10 med Komisijo in zadevno državo članico. Člen 10 Sporazumi o jamstvu Komisija sklene sporazum o jamstvu z vsako državo članico, ki zagotovi jamstvo v skladu s členom 9. Ta sporazum določa pravila v zvezi z jamstvom, ki so enaka za vse države članice, kar vključuje zlasti:

(b)določbe glede obveznosti držav članic, da izpolnijo zahtevo Komisije za unovčitev jamstev v zvezi s kritima makrofinančnima pomočema, potem ko so bili ali bodo počrpani celotni zneski prvotnih rezervacij, oblikovanih v skupnem skladu za rezervacije za finančne obveznosti v zvezi s kritima makrofinančnima pomočema; (c)določbe, ki zagotavljajo, da se unovčitve jamstev izvedejo sorazmerno in temeljijo na razdelitvenem ključu glede prispevkov iz člena 9(3); (d)določbe, ki zagotavljajo, da bo na podlagi unovčitve jamstva Unija zmožna odplačati sredstva, izposojena v skladu s členom 1(2) na kapitalskih trgih ali od finančnih institucij, če Ukrajina dolgov ne plača ali če se zgolj pričakuje, da jih ne bo plačala, kar vključuje primere spremembe časovnega razporeda plačil iz kakršnega koli razloga; (e)določbe, ki zagotavljajo, da se lahko unovčitev jamstev uporabi za dopolnitev skupnega sklada za rezervacije za oblikovanje rezervacij, ki so bile črpane v zvezi s kritima makrofinančnima pomočema; (f)določbe, ki zagotavljajo, da država članica, ki ni izpolnila zahteve po unovčitvi, ostane zavezana, da jo izpolni; (g)določbe v zvezi s plačilnimi pogoji. Oddelek 2 Oblikovanje rezervacij za kriti makrofinančni pomoči in nekatere finančne obveznosti v okviru zunanjega mandata EIB v Ukrajini Člen 11 Oblikovanje rezervacij za kriti makrofinančni pomoči 1.Za kriti makrofinančni pomoči se namesto splošnega pravila iz člena 31(5), tretji pododstavek, Uredbe (EU) 2021/947 uporablja stopnja rezervacij v višini 70 %.

Vendar se stopnja rezervacij, vplačanih v skupni sklad za rezervacije, ohrani na 9 % neporavnanih obveznosti iz kritih makrofinančnih pomoči oziroma se na to raven dopolni, če se sredstva uporabijo, dokler se jamstva iz člena 9 ne počrpajo v celoti. 2.Zneski, ki izhajajo iz unovčitev jamstev iz člena 10, so zunanji namenski prejemki za plačilo finančnih obveznosti iz naslova kritih makrofinančnih pomoči in plačil v skupni sklad za rezervacije v skladu s členom 21(2), točka (a)(ii), Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046. 3.Z odstopanjem od drugega stavka prvega pododstavka člena 211(1) finančne uredbe se znesek jamstev iz člena 9(1) vključi v znesek odobrene finančne obveznosti. Z odstopanjem od drugega pododstavka člena 211(4) finančne uredbe se zneski rezervacij iz odstavka 2 tega člena upoštevajo pri izračunu rezervacij, ki izhajajo iz stopnje rezervacij za kriti makrofinančni pomoči. 4.Z odstopanjem od člena 211(4)(c) finančne uredbe zneski, izterjani od Ukrajine v zvezi s kritima makrofinančnima pomočema, ne prispevajo k oblikovanju rezervacij do zneska unovčitev jamstva, ki so ga poravnale države članice v skladu s členom 10(a). Ti zneski se tem državam članicam povrnejo. Člen 12 Okrepitev oblikovanja rezervacij za nekatere finančne obveznosti v Ukrajini, za katere je zagotovljeno jamstvo na podlagi Sklepa št. 466/2014/EU Z odstopanjem od tretjega stavka člena 31(8) Uredbe (EU) 2021/947 se 70-odstotna stopnja rezervacij uporablja za zneske posojil, izplačanih po 15. juliju 2022 v okviru operacij financiranja Evropske investicijske banke v Ukrajini, ki jih je podpisala Evropska investicijska banka pred 31. decembrom 2021 in za katere jamči EU v skladu s Sklepom št. 466/2014/EU (v nadaljnjem besedilu: krite finančne obveznosti v okviru zunanjega mandata EIB v Ukrajini), ter se uporabljajo členi 211, 212 in 213 finančne uredbe ob upoštevanju členov 13 in 14 tega sklepa. Za namene drugega pododstavka člena 211(1) finančne uredbe oblikovanje rezervacij do 31. decembra 2027 doseže raven, ki ustreza stopnji rezervacij, ki se uporablja za skupni znesek neporavnanih obveznosti iz kritih finančnih obveznosti v okviru zunanjega mandata EIB v Ukrajini. Člen 13 Ocena ustreznosti stopnje rezervacij in postopek pregleda

1.Komisija vsakih šest mesecev, z začetkom 30. junija 2023, in kadar koli ugotovi, da je to potrebno zaradi drugih razlogov ali dogodkov, oceni, ali obstajajo novi dogodki, ki bi lahko trajno in znatno vplivali na ustreznost stopnje rezervacij, vključno s stopnjo vplačanih rezervacij iz členov 11 in 12. Komisija zlasti ugotovi prisotnost trajnih znatnih sprememb v profilu kreditnega tveganja teh izpostavljenosti z uporabo podatkov iz obdobja vsaj dveh let. 2.Na Komisijo se prenese pooblastilo za spremembo členov 11 in 12, da se z delegiranim aktom v skladu s členom 16 prilagodi stopnja rezervacij, zlasti da se upoštevajo dogodki iz odstavka 1. Člen 14 Oblikovanje rezervacij v skupnem skladu za rezervacije 1.Namesto splošnega pravila iz člena 31(6) Uredbe (EU) 2021/947 se finančna obveznost iz kritih makrofinančnih pomoči krije ločeno od drugih finančnih obveznosti v okviru jamstva za zunanje delovanje, rezervacije, oblikovane v skupnem skladu za rezervacije za krito makrofinančno pomoč, pa se uporabljajo izključno za finančne obveznosti na podlagi tega sklepa in Sklepa (EU) 2022/1201. Namesto splošnega pravila iz člena 31(8) Uredbe (EU) 2021/947 se finančna obveznost iz kritih finančnih obveznosti v okviru zunanjega mandata EIB v Ukrajini krije ločeno od drugih finančnih obveznosti v okviru Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe, rezervacija, oblikovana v skupnem skladu za rezervacije za krite finančne obveznosti v okviru zunanjega mandata EIB v Ukrajini, pa se uporablja izključno za finančne obveznosti na podlagi tega sklepa in Sklepa (EU) 2022/1201. 2.Z odstopanjem od člena 213 finančne uredbe se dejanska stopnja rezervacij ne uporablja za rezervacije, oblikovane v skupnem skladu za rezervacije v zvezi s kritima makrofinančnima pomočema in kritimi finančnimi obveznostmi v okviru zunanjega mandata EIB v Ukrajini. 3.Z odstopanjem od člena 213(4)(a) finančne uredbe je vsak presežek rezervacij iz člena 12 zunanji namenski prejemek v smislu člena 21(5) finančne uredbe za program zunanje pomoči, katerega upravičenka je Ukrajina. Poglavje III Skupne določbe Člen 15 Postopek v odboru 1.Komisiji pomaga odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011. 2.Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011. Člen 16 Izvajanje prenosa pooblastila 1.Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu. 2.Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 13(2) se prenese na Komisijo za nedoločen čas od datuma začetka veljavnosti tega sklepa. 3.Prenos pooblastila iz člena 13(2) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. 4.Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016.

5.Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet. 6.Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 13(2), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca. Člen 17 Letno poročilo 1.Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu vsako leto do 30. junija predloži oceno o izvajanju poglavja I tega sklepa v predhodnem letu v okviru svojega letnega poročila. V tem poročilu se: (a)oceni napredek, dosežen pri izvajanju izredne makrofinančne pomoči Unije; (b)ocenijo gospodarske razmere in obeti za Ukrajino ter izvajanje zahtev in pogojev iz člena 3(1); (c)navede povezava med zahtevami in pogoji, določenimi v memorandumu o soglasju, tekočim makrofinančnim položajem Ukrajine ter odločitvami Komisije o sprostitvi obrokov izredne makrofinančne pomoči Unije. 2.Komisija najpozneje dve leti po koncu obdobja razpoložljivosti Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o naknadni oceni, v katerem ovrednoti rezultate in učinkovitost zaključenih ukrepov izredne makrofinančne pomoči Unije ter navede, v kolikšni meri so prispevali k ciljem pomoči. Poglavje IV Sprememba Sklepa (EU) 2022/1201 in končna določba Člen 18 Sklep (EU) 2022/1201 se spremeni: 1.drugi stavek odstavka 2 člena 1 se nadomesti z naslednjim: „Povprečna skupna zapadlost posojil iz odstavka 1 in na podlagi Sklepa [COM(2022) XXX – ta predlog] ne presega 25 let.“ 2.Člen 7 se črta. Člen 19 Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. V Bruslju, Za Evropski parlament Za Svet

predsednica predsednik OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA 1.OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1.Naslov predloga/pobude Predlog sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju makrofinančne pomoči Ukrajini 1.2.Zadevna področja v strukturi ABM/ABB Zadevno področje: ekonomske in finančne zadeve Dejavnost: mednarodne ekonomske in finančne zadeve 1.3.Ukrep, na katerega se predlog/pobuda nanaša  Nov ukrep Nov ukrep na podlagi pilotnega projekta / pripravljalnega ukrepa  Podaljšanje obstoječega ukrepa  Združitev ali preusmeritev enega ali več ukrepov v drug/nov ukrep 1.4.Cilji 1.4.1.Splošni cilji „Nova spodbuda za delovna mesta, rast in naložbe: spodbujanje blaginje zunaj meja EU“ 1.4.2.Specifični cilji Specifični cilj št. „Spodbujanje blaginje zunaj meja EU“ Zadevne dejavnosti v strukturi ABM/ABB

Dejavnosti, povezane z GD ECFIN, se nanašajo na: (a) podpiranje makrofinančne stabilnosti in spodbujanje reform zunaj EU, ki pospešujejo rast, tudi prek rednih ekonomskih dialogov s ključnimi partnerji in z zagotavljanjem makrofinančne pomoči, ter (b) podpiranje procesa širitve, izvajanje širitvene in sosedske politike EU ter drugih prednostnih nalog EU v partnericah z izvajanjem gospodarskih analiz in zagotavljanjem ocen politike in svetovanj. 1.4.3.Pričakovani rezultati in posledice Navedite, kakšne učinke naj bi imel(-a) predlog/pobuda za upravičence/ciljne skupine. ·Zagotoviti makrofinančno pomoč Ukrajini v podporo njeni gospodarski odpornosti in stabilnosti v vojnih razmerah. ·Prispevati k pokrivanju potreb Ukrajine po zunanjem financiranju v letu 2022 zaradi znatnega poslabšanja njenih zunanjih računov, ki je posledica neizzvane in neupravičene ruske invazije Ukrajine. ·Ublažiti proračunske potrebe partnerice po financiranju kot nadaljevanje že zagotovljene nujne pomoči. ·Podpreti strukturne reforme, katerih cilji so izboljšanje splošnega makroekonomskega upravljanja, okrepitev ekonomskega upravljanja in preglednosti ter izboljšanje pogojev za trajnostno rast. 1.4.4.Kazalniki smotrnosti Navedite, s katerimi kazalniki se bodo spremljali napredek in dosežki. Ukrajinski organi bodo morali službam Komisije redno poročati o nizu ekonomskih kazalnikov ter o zahtevah glede poročanja iz memoranduma o soglasju. Službe Komisije bodo še naprej spremljale upravljanje javnih financ, in sicer na podlagi operativne ocene finančnih ureditev in upravnih postopkov v Ukrajini, ki je bila predložena junija 2020. Komisija bo drugo operativno oceno izvedla med izvajanjem ukrepa. V predlogu sklepa je predvideno letno poročilo Svetu in Evropskemu parlamentu, ki vsebuje oceno izvajanja ukrepa makrofinančne pomoči. V dveh letih po sprostitvi zadnjega obroka bo izvedena neodvisna naknadna ocena pomoči. 1.5.Utemeljitev predloga/pobude 1.5.1.Potrebe, ki jih je treba zadovoljiti kratkoročno ali dolgoročno, vključno s podrobno časovnico za uvajanje ustreznih ukrepov za izvajanje pobude Izplačilo pomoči bo odvisno od izpolnjevanja političnih pogojev iz memoranduma o soglasju med Komisijo in ukrajinskimi organi. Pomoč naj bi bila izplačana v več obrokih. Obroki bi se sprostili čim prej po odobritvi tega predloga in začetku veljavnosti ustreznega memoranduma o soglasju ter bi bili takrat na voljo.

Pomoč bo upravljala Komisija. Uporabljajo se posebne določbe o preprečevanju goljufij in drugih nepravilnosti, ki so v skladu s finančno uredbo. Komisija in ukrajinski organi bi se dogovorili o memorandumu o soglasju, ki bi določal zahteve glede poročanja. Komisija bo tesno sodelovala z mednarodnimi finančnimi institucijami in nacionalnimi organi, da bi spremljala razvoj zadevnih dogodkov ter uporabo zahtev in pogojev, dogovorjenih v memorandumu o soglasju. 1.5.2.Dodana vrednost ukrepanja Unije (ki je lahko posledica različnih dejavnikov, npr. boljšega usklajevanja, pravne varnosti, večje učinkovitosti ali dopolnjevanja). Za namene te točke je „dodana vrednost ukrepanja Unije“ vrednost, ki izhaja iz ukrepanja Unije in predstavlja dodatno vrednost poleg tiste, ki bi jo sicer ustvarile države članice same. Ta predlog za makrofinančno pomoč Ukrajini v višini do 5 milijard EUR je del cilja EU, da zagotovi kratkoročno likvidnostno podporo v višini do 9 milijard EUR. Predlog sledi Sklepu (EU) 2022/1201 o zagotovitvi makrofinančne pomoči Ukrajini v višini 1 milijarde EUR v obliki posojil, ki je bila v celoti izplačana v začetku avgusta 2022, in ga spreminja. Ta makrofinančna pomoč krepi tudi ukrepe Unije za neposredno humanitarno, gospodarsko in obrambno podporo ter pobude Unije za usklajevanje večstranskih ukrepov, kot je kampanja Podprimo Ukrajino. Makrofinančna pomoč že po svoji naravi tudi spodbuja reforme, ki krepijo kratkoročno odpornost države in prispevajo k njeni večji dolgoročni stabilnosti. Ti pričakovani rezultati so v tem kritičnem trenutku za Ukrajino še posebej pomembni. Zagotavljanje nadaljnje podpore Ukrajini v obliki posojil lahko v tem trenutku ukrajinskim oblastem pomaga pri premagovanju neposrednih in najnujnejših izzivov v zvezi s financiranjem, do katerih je prišlo zaradi vojne. Poleg tega s podporo prizadevanjem ukrajinskih organov za vzdrževanje stabilnega makroekonomskega okolja predlagana makrofinančna pomoč prispeva k povečanju dodane vrednosti vključenosti EU v Ukrajini na splošno ter k izboljšanju učinkovitosti drugih vrst finančne pomoči EU državi, vključno z dejavnostmi proračunske podpore in nepovratnimi sredstvi, ki so na voljo prek instrumentov za zunanje financiranje v okviru veljavnega večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027. Projektno financiranje ali tehnična pomoč ne bi bila niti primerna niti zadostna za obravnavanje širših makrofinančnih ciljev te izredne makrofinančne pomoči. Ključna dodana vrednost makrofinančne pomoči v primerjavi z drugimi instrumenti EU je hitro zmanjšanje ovir za zunanje financiranje in zagotavljanje še naprej stabilnega makrofinančnega okvira, vključno s spodbujanjem vzdržne plačilne bilance in proračunskega položaja znotraj ustreznega okvira zahtev glede poročanja. Makrofinančna pomoč lahko s pomočjo pri zagotavljanju ustreznega splošnega okvira politike poveča učinkovitost ukrepov, financiranih v Ukrajini na podlagi drugih, ožje usmerjenih finančnih instrumentov EU. 1.5.3.Spoznanja iz podobnih izkušenj v preteklosti Ukrepi makrofinančne pomoči v partnerskih državah so predmet naknadne ocene. Naknadne ocene prejšnjih ukrepov makrofinančne pomoči Ukrajini, opravljene v preteklosti, so pokazale, da so bili na splošno zelo pomembni z vidika ciljev, finančnih sredstev in ciljev politike. Bili so ključnega pomena za podporo Ukrajini pri reševanju njenih težav s plačilno bilanco in izvajanju ključnih strukturnih reform za stabilizacijo gospodarstva in povečanje vzdržnosti njenega zunanjega položaja. Omogočili so fiskalne prihranke in finančne koristi ter delovali kot katalizator za dodatno finančno podporo in zaupanje vlagateljev. Sveženj pogojev za prejem makrofinančne pomoči je bil v celoti usklajen s povezanim programom Mednarodnega denarnega sklada in je ustvaril učinek politične okrepitve, ki je prispeval k mobilizaciji ukrajinskih organov v zvezi z bistvenimi reformami, zlasti na področjih, ki niso zajeta v drugih programih mednarodnih donatorjev. 1.5.4.Skladnost z večletnim finančnim okvirom in možne sinergije z drugimi ustreznimi instrumenti Rezervacije za makrofinančno pomoč v večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 se načeloma oblikujejo po stopnji 9 % v skupnem skladu za rezervacije, vzpostavljenem v skladu s členom 212 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta. V skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja in glede na trenutno ocenjeno izpostavljenost tveganju je treba za te dodatne izpostavljenosti, povezane z razmerami v Ukrajini, oblikovati kritje v višini 70 % posojila. Proračun EU bo zagotovil zaščito pred prvo izgubo za 9 % celotnega svežnja 6 milijard EUR v obliki posojil. To bi bilo okrepljeno z jamstvi držav članic v dodatni višini 61% vrednosti posojil. Poleg tega bi morala imeti Unija glede na težke razmere v Ukrajini in za podporo Ukrajini na poti do dolgoročne stabilnosti možnost, da izjemoma krije stroške obresti in Ukrajino oprosti plačila upravnih stroškov. Subvencija obrestne mere bi se morala kriti iz sredstev iz člena 6(2), točka (a), prva alinea, Uredbe (EU) 2021/947 za obdobje večletnega finančnega okvira 2021–2027. Poleg zagotavljanja neposredne podpore se je Evropska komisija julija 2022 dogovorila o spremembi namena posojil v višini 1,59 milijarde EUR v okviru mandata Evropske investicijske banke (EIB) za zunanja posojila Ukrajini, podprtih z jamstvi iz proračuna EU. EIB naj bi v tretjem četrtletju leta 2022 izplačala znesek v višini 1,05 milijarde EUR. V obdobju 2022–2023 naj bi EIB izplačala dodatnih 536 milijonov EUR posojil, da bi pomagala financirati nadaljevanje izbranih naložbenih projektov. Ker pa so to posojila ukrajinskim državnim subjektom (ali subjektom, za katere jamči država), predstavljajo enako stopnjo tveganja kot izredna makrofinančna pomoč v obliki posojil. V skladu s sporazumi o jamstvu za zunanji mandat EIB ima EIB pravico, da iz proračuna EU zahteva znesek do višine celotnega zneska izgub, ki jih ima pri teh posojilih. Zato bi bilo treba pojasniti, da bi se moral za te izpostavljenosti uporabljati enak previdnostni pristop in da bi bilo treba ustrezne dodatne rezervacije vključiti v poseben skupni oddelek skupnega sklada za rezervacije, namenjen Ukrajini. Ta predlog zato predvideva razširitev 70-odstotne stopnje rezervacij na te dodatne izpostavljenosti v višini 1,59 milijarde EUR, ki izhajajo iz posojil EIB s spremenjenim namenom. Možne sinergije z drugimi ustreznimi instrumenti EU sodi med največje donatorje Ukrajini in podpira njene gospodarske, strukturne in institucionalne reforme ter civilno družbo. Zagotavljanje nadaljnje podpore Ukrajini v obliki posojil lahko v tem trenutku ukrajinskim oblastem pomaga pri premagovanju pomembnih izzivov v zvezi s financiranjem, ki so nastali zaradi vojne. Poleg tega s podporo prizadevanjem ukrajinskih organov za vzdrževanje stabilnega makroekonomskega okolja predlagana makrofinančna pomoč prispeva k povečanju dodane vrednosti vključenosti EU v Ukrajini na splošno ter k izboljšanju učinkovitosti drugih vrst finančne pomoči EU državi, vključno z dejavnostmi proračunske podpore in nepovratnimi sredstvi, ki so na voljo prek instrumentov za zunanje financiranje v okviru veljavnega večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027. Predlagana makrofinančna pomoč je del širše pobude EU za pomoč Ukrajini in njeno obnovo ter sestavni del splošne mednarodne podpore Ukrajini. 1.5.5.Ocena različnih razpoložljivih možnosti financiranja, vključno z možnostmi za prerazporeditev Z uporabo posojila ta ukrep makrofinančne pomoči povečuje učinkovitost proračuna EU prek učinka finančnega vzvoda in zagotavlja najboljšo stroškovno učinkovito možnost.

Komisija je pooblaščena za izposojanje sredstev na kapitalskih trgih v imenu Evropske unije in Euratoma z jamstvom proračuna EU. Cilj je pridobiti sredstva na trgu po najboljših razpoložljivih obrestnih merah na podlagi najvišje bonitetne ocene (AAA po oceni Fitch, Moody's in DBRS, AA po oceni S&P, vse s stabilno napovedjo) EU/Euratoma, nato pa jih posoditi upravičenim posojilojemalcem v okviru posojil evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo, posojil za podporo plačilni bilanci, makrofinančne pomoči in projektov Euratoma. Najemanje in dajanje posojil sta vzajemna posla, s čimer se zagotavlja, da proračun EU ni obremenjen z obrestnim ali deviznim tveganjem. Cilj pridobivanja sredstev po najboljših razpoložljivih obrestnih merah za najemanje in dajanje posojil je bil dosežen, saj so te obrestne mere v skladu z drugimi institucijami (EIB, evropski mehanizem za finančno stabilizacijo in EMS). 1.6.Trajanje predloga/pobude in finančnih posledic  Časovno omejeno – od [D. MMMM] LLLL do [D. MMMM] LLLL, – finančne posledice med letoma 2021 in 2027 za odobritve za prevzem obveznosti ter med letoma 2022 in 2027 za odobritve plačil.  Časovno neomejeno –izvajanje z obdobjem uvajanja med letoma LLLL in LLLL, –ki mu sledi izvajanje v celoti. 1.7.Načrtovani načini upravljanja  Neposredno upravljanje – Komisija: – z lastnimi službami, vključno s svojim osebjem v delegacijah Unije, – prek izvajalskih agencij.  Deljeno upravljanje z državami članicami.  Posredno upravljanje, tako da se naloge izvrševanja proračuna poverijo: – tretjim državam ali organom, ki jih te imenujejo, – mednarodnim organizacijam in njihovim agencijam (navedite),

– EIB in Evropskemu investicijskemu skladu, – organom iz členov 70 in 71 finančne uredbe, – subjektom javnega prava, – subjektom zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve, kolikor imajo ti subjekti ustrezna finančna jamstva, – subjektom zasebnega prava države članice, ki so pooblaščeni za izvajanje javno-zasebnih partnerstev in ki imajo ustrezna finančna jamstva, – osebam, pooblaščenim za izvajanje določenih ukrepov SZVP na podlagi naslova V PEU in opredeljenim v zadevnem temeljnem aktu. –Pri navedbi več kot enega načina upravljanja je treba to natančneje obrazložiti v oddelku „opombe“. 2.UKREPI UPRAVLJANJA 2.1.Pravila o spremljanju in poročanju Navedite pogostost in pogoje. Ukrepe, ki se bodo financirali na podlagi tega sklepa, bo Komisija izvajala v okviru neposrednega upravljanja s sedeža. Ta pomoč je makroekonomske narave. Službe Komisije bodo ukrep spremljale na podlagi posebnih ukrepov, ki bodo z ukrajinskimi organi dogovorjeni v memorandumu o soglasju. 2.2.Upravljavski in kontrolni sistemi 2.2.1.Utemeljitev načinov upravljanja, mehanizmov financiranja, načinov plačevanja in predlagane strategije kontrol Ukrepe, ki se bodo financirali na podlagi tega sklepa, bo Komisija izvajala v okviru neposrednega upravljanja s sedeža. Izplačila makrofinančne pomoči so odvisna od uspešnih pregledov in vezana na izpolnjevanje političnih predpogojev, povezanih z ukrepom. Komisija pozorno spremlja spoštovanje teh pogojev. 2.2.2.Podatki o ugotovljenih tveganjih in vzpostavljenih sistemih notranjih kontrol za njihovo zmanjševanje Ugotovljena tveganja S predlaganim ukrepom makrofinančne pomoči so povezana politična in fiduciarna tveganja ter tveganja pri izvajanju politik. Ključno tveganje za ukrep izhaja iz nadaljevanja vojne, ki jo je povzročila neupravičena in neizzvana ruska invazija na Ukrajino, kar bi lahko dodatno negativno vplivalo na makroekonomsko stabilnost Ukrajine ter s tem na izplačilo in/ali odplačilo predlagane makrofinančne pomoči.

Obstaja tveganje, da se makrofinančna pomoč uporabi na goljufiv način. Ker makrofinančna pomoč ni namenjena za določene stroške (kot npr. pri financiranju projektov), je tveganje povezano z dejavniki, kot so splošna kakovost sistemov upravljanja v Narodni banki Ukrajine in na njenem ministrstvu za finance, upravni postopki, kontrolne in nadzorne funkcije, varnost sistemov IT ter ustreznost zmogljivosti za notranjo in zunanjo revizijo. Tretje tveganje izhaja iz možnosti, da Ukrajina ne bo mogla odplačati finančnih obveznosti do EU, ki izhajajo iz predlaganega posojila makroekonomske pomoči (tveganje neplačila ali kreditno tveganje), kar bi bila lahko na primer posledica znatnega dodatnega poslabšanja plačilne bilance in fiskalnega položaja partnerice. Sistemi notranjih kontrol Makrofinančno pomoč bodo spremljali postopki preverjanja, kontrole in revizije, ki so v pristojnosti Komisije, med drugim tudi Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF), in Evropskega računskega sodišča, kot določa člen 129 finančne uredbe. Komisija bo med izvajanjem redno preverjala izjave partnerice. Plačilo je predmet (1) spremljanja, ki ga izvaja osebje GD ECFIN, in (2) običajnega kontrolnega postopka iz finančnega kroga (vzorec 2), ki se uporablja v GD ECFIN. Za izplačila v okviru ukrepov makrofinančne pomoči se lahko opravijo dodatna neodvisna naknadna preverjanja (na podlagi dokumentacije in/ali na kraju samem), ki jih opravijo uradniki skupine za naknadne kontrole iz GD. Taka preverjanja se lahko začnejo tudi na zahtevo pristojnega odredbodajalca na podlagi nadaljnjega prenosa pooblastil. Po potrebi so možni prekinitve in začasne ustavitve plačil, finančni popravki (ki jih izvede Komisija) in izterjave (do tega še ni prišlo), ki so izrecno določeni v sporazumih o financiranju s partnericami. 2.2.3.Ocena in utemeljitev stroškovne učinkovitosti kontrol (razmerje „stroški kontrol ÷ vrednost z njimi povezanih upravljanih sredstev“) ter ocena pričakovane stopnje tveganja napake (ob plačilu in ob zaključku) Z vzpostavljenimi kontrolnimi sistemi se je doslej zagotovila efektivna stopnja napake za izplačila makrofinančne pomoči v višini 0 %. Ni znanih primerov goljufije, korupcije ali nezakonitih dejavnosti. Ukrepi makrofinančne pomoči imajo jasno intervencijsko logiko, ki Komisiji omogoča, da oceni njihov učinek. Kontrole omogočajo potrditev jamstva in doseganje ciljev in prednostnih nalog politike. 2.3.Ukrepi za preprečevanje goljufij in nepravilnosti Navedite obstoječe ali načrtovane preprečevalne in zaščitne ukrepe, npr. iz strategije za boj proti goljufijam. Za zmanjšanje tveganja goljufij je bilo in bo sprejetih več ukrepov. Prvič, sporazum o posojilu bo vključeval sklop določb o inšpekcijskih pregledih, preprečevanju goljufij, revizijah in izterjavi sredstev v primeru goljufije ali korupcije. Poleg tega je predvideno, da bodo s pomočjo povezane številne zahteve glede poročanja, da se okrepita preglednost in odgovornost glede uporabe