[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 15.9.2006

COM(2006) 499 konč.

SPOROČILO KOMISIJE SVETU

Ribolovne možnosti za leto 2007 Politična izjava Evropske komisije

KAZALO

1. Uvod 3

1.1. Smernice za postopek odločanja v okviru skupne ribiške politike 3

1.2. Mednarodne obveznosti 4

1.3. Nadaljnje posebne obveznosti 4

2. Predlogi za uredbe o ribolovnih možnostih za leto 2007 4

3. Prednost dolgoročnega načrtovanja 5

4. Doslednost postopka odločanja o celotnih dovoljenih ulovih 5

4.1. Stalno izkoriščani staleži z največjim trajnostnim donosom 6

4.2. Prekomerno izkoriščani staleži glede na največji trajnostni donos, vendar znotraj varnih bioloških meja 6

4.3. Staleži izven varnih bioloških meja 6

4.4. Staleži, zajeti v dolgoročnih načrtih 7

4.5. Naravno kratkožive vrste 8

4.6. Staleži neznanega statusa, vendar izven velikega biološkega tveganja 8

5. Posebni primeri 9

5.1. Staleži trske, vključeni v obnovitveni načrt za trsko 9

5.2. Staleži trske v Baltskem morju 9

5.3. Globokomorske vrste 9

5.4. Mešani ribolovi 10

5.5. Staleži škampov 10

5.6. Sinji mol 10

5.7. Novi celotni dovoljeni ulovi 11

6. Tehnični ukrepi 11

7. Upravljanje napora 11

8. Sklepna ugotovitev 12

1. UVOD

Sporočilo Komisije št. COM(2006) 246 „Izboljšanje posvetovanja o upravljanju ribištva v Skupnosti“ določa nov način dela Evropske skupnosti pri odločanju o letnih ribolovnih možnostih. Kot del tega novega pristopa je predvideno, da bo Komisija v prvi polovici vsakega leta v obliki letne politične izjave določila svoje namere glede predlogov za celotne dovoljene ulove in kvote za naslednje leto. Komisija zaradi zagotovitve široke vključenosti zainteresiranih strani v vseh fazah razvoja in izvajanja ribiške politike v tem dokumentu predstavlja svoje namere pri predlaganju ribolovnih možnosti za leto 2007.

Trenutno ni predlaganih natančnih številk za celotne dovoljene ulove ali kvote, ker količinske ocene staleža in napovedi za številne staleže ne bodo na voljo vse do analize zadnjih podatkov raziskave v tretjem četrtletju. To sporočilo torej navaja stališča Komisije o stanju staležev za leto 2007 brez znanstvenega mnenja. Zato bodo izjave tega sporočila omejene na načelna vprašanja glede določitve celotnih dovoljenih ulovov in stopenj ribolovnega napora. Ta načela se bodo uporabljala, ko bo podano dokončno znanstveno mnenje. Vendar lahko Komisija v primeru pojava nepredvidenih okoliščin, ki bi izhajale iz podanega dokončnega mnenja, oblikuje svoje predloge na podlagi takega mnenja.

Napovedi za dve leti vnaprej ni mogoče izdelati za tiste številne vrste, kjer so ulovi močno odvisni od številčnosti trenutno okrepljenih letnikov. Kjer se staleži rib ustrezneje izkoriščajo (kot na primer mnoge pelagične vrste), se lahko razprava o celotnih dovoljenih ulovih v prihodnjih letih prične prej. Ta dokument določa osnovna načela za oblikovanje predloga celotnih dovoljenih ulovov in s tem povezanih pogojev za leto 2007, ki temeljijo na rezultatih znanstvenih ocen in napovedi in bodo na voljo tekom leta 2006.

1.1. Smernice za postopek odločanja v okviru skupne ribiške politike

Letne ribolovne možnosti je treba določiti v skladu s cilji skupne ribiške politike[1], to je doseči izkoriščanje živih vodnih virov, ki zagotavlja trajnostne gospodarske, okoljske in družbene pogoje.

Skupnost bi morala stremeti k doseganju teh ciljev z naprednim izvajanjem na ekosistemu temelječega pristopa k ribolovnemu upravljanju, prispevati k učinkovitim in gospodarnim ribolovnim dejavnostim ter zagotavljati primeren življenjski standard za tiste, ki so odvisni od ribolovnih dejavnosti.

Gospodarska in družbena trajnost je odvisna od biološke trajnosti: kjer ni rib, ni ribičev. Zato postavlja Komisija biološko trajnost v ospredje postopka odločanja na področju ribištva.

Vendar Komisija znanstvenega mnenja glede trajnostnega razvoja iz dveh razlogov ne prenaša vedno neposredno v predloge za uredbe. Prvič, znanstvene napovedi so včasih precej nezanesljive in njihova neposredna uporaba bi vodila v znatne spremembe ribolovnih možnosti iz leta v leto, ki bi pogosto lahko bile večje od tistih, potrebnih za ohranitev vrst. Drugi razlog je politične narave. Čeprav je veliko ribjih staležev osiromašenih ali čezmerno izkoriščanih, so Komisija in države članice menile, da je dopustno sprejeti sorazmerno veliko biološko tveganje z dovolitvijo večjega ribolova, kot je sprejemljiv z vidika trajnostnega razvoja, za kratek čas, da bi s tem ohranili določeno stalnost ribolovne dejavnosti. Sanacijske ukrepe za odpravo čezmernega ulova je treba izvajati postopoma, pod pogojem, da je smrtnost rib stalna in se postopoma zmanjšuje.

1.2. Mednarodne obveznosti

Poleg obveznosti, ki izhajajo iz skupne ribiške politike, bi morale odločitve EU o letnih ribolovnih odločitvah upoštevati tudi mednarodne politične obveznosti, kot so odgovornost za obnovitev ribjih staležev do ravni največjega trajnostnega donosa.[2] Medtem ko razprava o izvajanju te obveznosti še poteka in je ta obveznost predmet posebnega sporočila Komisije[3], je treba ukrepati, da se zagotovi določen napredek glede te politične obveznosti oziroma, da ji odločitve Skupnosti vsaj ne nasprotujejo.

V nekaterih regionalnih organizacijah za upravljanje ribištva ter v nekaterih dvostranskih in večstranskih zvezah so se razvile določene dolgoročne obveznosti, h katerim se je zavezala Skupnost. Primeri vključujejo zmanjšanje napora pri globokomorskih vrstah, kot je bilo dogovorjeno na Komisiji za ribištvo severovzhodnega Atlantika, načine obnovitve grenlandske morske plošče, ki jih je sprejela Organizacija za ribištvo severozahodnega Atlantika, in dolgoročne načine upravljanja, ki sta jih določili Evropska skupnost in Norveška. Odločitve Skupnosti o ribolovnih možnostih bi morale upoštevati take obveznosti.

1.3. Nadaljnje posebne obveznosti

Poleg teh dolgoročnih obveznosti sta Komisija in Svet nedavno podala več izjav, pomembnih za ribolovne možnosti v letu 2007. Te vključujejo:

- izjavo Sveta iz decembra 2005, ki poziva Komisijo, da predlaga zmanjšanje ribolovnega napora pri globokomorskih vrstah v skladu z mednarodnimi obveznostmi Komisije in večletno strategijo za zmanjšanje napora do trajnostne ravni;

- izjave Sveta iz decembra 2005 in 2004, ki ponovno potrjujejo zavezanost Sveta k trajnostnemu razvoju in k nadaljnjim letnim prilagoditvam v smeri, navedeni v znanstvenem mnenju, da bi se tako vse staleže privedlo znotraj varnih bioloških meja.

2. PREDLOGI ZA UREDBE O RIBOLOVNIH MOžNOSTIH ZA LETO 2007

Komisija namerava za leto 2007 pripraviti tri ločene predloge uredb o „ribolovnih možnostih“. Predlogi glede globokomorskega ribolova in staležev rib v Baltskem morju bodo predstavljeni v septembru 2006. Upoštevali bodo svetovalno poročilo ICES, objavljeno junija 2006, in mnenje STECF o poročilu ter kasnejša posvetovanja z zainteresiranimi stranmi. Ribolovne možnosti glede preostalih staležev bodo zajete v predlogu, ki bo predstavljen konec novembra 2006.

3. PREDNOST DOLGOROčNEGA NAčRTOVANJA

Upravljanje ribištva zahteva sprejemanje odločitev, ki usklajujejo takojšnje koristi z dolgoročnimi koristmi. Primeren način za dosego tega vodi skozi razvoj dolgoročnih načrtov, v katerih so določeni dolgoročni cilji in način za dosego teh ciljev. Poseben primer dolgoročnih načrtov so obnovitveni načrti, katerih neposredni cilj je obnovitev staležev do varnih bioloških meja. Kot prednostno nalogo je treba dolgoročne načrte izvajati na letni osnovi. Vključenost obnovitvenih načrtov, dolgoročnih načrtov ali načrtov upravljanja v zakonodajo Skupnosti zahteva njihovo izvajanje na letni osnovi, predlagani celotni dovoljeni ulovi pa morajo biti usklajeni s tem načrtom. Enako velja za dolgoročne načine upravljanja, dogovorjene s tretjimi državami, kot je Norveška.

Komisija bo nadaljevala z razvojem in predlogom dolgoročnih načinov upravljanja.

4. DOSLEDNOST POSTOPKA ODLOčANJA O CELOTNIH DOVOLJENIH ULOVIH

Mnenje o biološki trajnosti poda Skupnosti Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF). Odbor lahko po potrebi uporabi podatke ustreznih regionalnih znanstvenih organizacij, še zlasti Mednarodnega sveta za raziskovanje morja (ICES). Komisija se tako glede ribolovnih možnosti, ki se ujemajo z biološko trajnostjo, močno zanaša na znanstveno mnenje navedenega odbora.

Ukrepi upravljanja bi morali biti v sorazmerju z vključenim biološkim tveganjem. Morali bi biti tudi nepristranski do različnih zainteresiranih strani in ribiških skupnosti. Komisija je zato po preučitvi stopnje biološkega tveganja, ki jo je zaznal STECF, razvrstila staleže v majhno število kategorij. Za vsako od teh kategorij so predlagani podobni ukrepi upravljanja. Glavne kategorije so po vrsti obravnavane spodaj.

Za vse staleže v kategoriji namerava Komisija predlagati ribolovne možnosti, temelječe na smernicah, ki so opisane v vsakem oddelku in so predmet kakršnega koli vzajemnega delovanja mešanega ribolova. V nekaterih primerih bo potrebno ribolovne možnosti prilagoditi potrebam ohranitve drugega staleža, istočasno ulovljenega pri posameznem ribolovu, na primer pri ribolovu morske plošče in morskega lista v Severnem morju ter ribolovu južnega osliča in škampov (glej oddelek 5.5). Mešani ribolov sleda in papaline se bo še naprej upravljal na podlagi omejitve prilova.

Na splošno poskuša Komisija ustaliti ribolovne možnosti z omejevanjem sprememb celotnih dovoljenih ulovov na največ 15 % iz leta v leto. To morda ni mogoče v primerih, kjer so potrebni posebno strogi in nujni ohranitveni ukrepi za rešitev ribištva pred propadom, vendar so to izjeme. Če bo določeno znanstveno mnenje priporočilo posebno stroge in nujne ohranitvene ukrepe za rešitev ribištva pred propadom, bo Komisija oblikovala svoje predloge z upoštevanjem takega mnenja.

4.1. Stalno izkoriščani staleži z največjim trajnostnim donosom

Opis: to so ribji staleži, pri katerih je letna stopnja ribolovne umrljivosti ocenjena kot skladna s stopnjo največjega dolgoročnega donosa. Za te staleže je treba ribolovno umrljivost obdržati na približno enaki ravni, kot je sedaj, celotni dovoljeni ulov pa se ne sme spremeniti za več kot 15 % iz leta v leto.

Staleži Skupnosti, ki bodo verjetno spadali v to kategorijo: morska plošča v območju VII, krilati rombi v VIIIc in IXa.

Ribolovna možnost za leto 2007: določen celotni dovoljeni ulov:

- v skladu z napovedjo ulova STECF, ki ustreza približku Fmsy[4] , vendar ne več ali manj kot 15 % od celotnega dovoljenega ulova v letu 2006.

Opombe: sled v IV in IIIa, saj v IV, VI in IIIa(N) ter vahnja v IV in IIIa bi se prav tako lahko uvrstili v to kategorijo, vendar so predmet skupnega načrta upravljanja z Norveško, kar bo imel podoben učinek (ukrepi za vahnje iz Severnega morja se pregledujejo v letu 2006).

4.2. Prekomerno izkoriščani staleži glede na največji trajnostni donos, vendar znotraj varnih bioloških meja

Opis: ta kategorija zajema staleže, za katere kratkoročno ali dolgoročno ni nevarnosti izlova zaradi nezmožnosti obnovitve staleža, vendar so izkoriščani z ribolovno umrljivostjo, večjo od Fmsy. Prav tako zajema tiste staleže, ki so znotraj varnih bioloških meja, vendar zanje še ni mogoče določiti ribolovne umrljivosti glede na stopnjo največjega donosa, in prekomerno izkoriščane staleže glede na največji trajnostni donos, za katere pa varne biološke meje še niso bile določene. Za te staleže se ribolovna umrljivost ne bi smela povečati, celotni dovoljeni ulov pa bi moral ostati znotraj območja 15 %. Povečanje ribolovne umrljivosti bi bilo v nasprotju z izvedbenim načrtom iz Johannesburga in s previdnostnim pristopom.

Staleži Skupnosti, ki bodo verjetno spadali v to kategorijo: mol VIIe–k, sled v Baltskem morju, morski list v IIIa, morska spaka v VIIIc in IXa, sled v enoti upravljanja 3 Baltskega morja, papalina v pododdelkih 22–32 Baltskega morja.

Ribolovna možnost za leto 2007: določen celotni dovoljeni ulov:

- v skladu z napovedjo ulova STECF, ki ustreza višji vrednosti (a) približka Fmsy ali (b) nespremenjeni ribolovni umrljivosti, vendar:

- ne več ali manj kot 15 % od celotnega dovoljenega ulova v letu 2006.

4.3. Staleži izven varnih bioloških meja

Opis: ta kategorija zajema staleže, ki jim kratkoročno ali dolgoročno grozi izlov zaradi nezmožnosti obnovitve staleža: ribolovna umrljivost je nad Fpa, ali pa je velikost staleža pod Bpa ali oboje[5]. Ta kategorija prav tako vključuje vrste, za katere je sicer na voljo malo podatkov, vendar pa močni znaki, ki temeljijo na življenjskih kazalcih in značilnostih ribištva, kažejo, da trenutne ravni ribolova niso trajnostne.

Določene so tri ločene posebne podkategorije. Prva so vrste s tako kratkim življenjskim ciklom, da je potrebna prilagoditev ribolovnih možnosti med letom. Druga podkategorija so vrste s tako dolgim življenjskim ciklom, da so še posebej ranljive za izkoriščanje in so potrebni posebni ukrepi, npr. globokomorske vrste. V tretjo ločeno podkategorijo pa so uvrščeni staleži, ki so tako daleč izven varnih bioloških meja, da so potrebni ukrepi za obnovitev. (Ukrepi glede staležev v teh kategorijah so opisani v oddelkih 5, 4.5, 5.3 in 4.4).

Staleži Skupnosti, ki bodo verjetno spadali v to kategorijo: morski list v VIId, pridnene ribe hrustančnice v IV, IIIa in VIId (raža trnjevka, navaden skat, sklat), morska spaka v VIIb–k in VIIIab, krilati rombi v VIIb, c, e–k in VIIIabd, morska plošča v VIIfg, morska plošča v VIIe, morski list v VIIfg, sled v Keltskem morju, sled v VIaS in VIIbc, sled v oddelkih 25–29 in 32 Baltskega morja (brez Riškega zaliva).

Ribolovna možnost za leto 2007: določen celotni dovoljeni ulov:

- na splošno v skladu z napovedjo ulova STECF, ki ustreza naporom za vrnitev staleža v varne biološke meje v letu 2008, vendar ne več ali manj kot 15 % od celotnega dovoljenega ulova v letu 2006,

- vendar celotni dovoljeni ulov v nobenem primeru ne bo določen na ravni, ki bi vodila v povečanje ribolovne umrljivosti ali v zmanjšanje biomase za drstenje, četudi bi to pomenilo zmanjšanje celotnega dovoljenega ulova za več kot 15 % (tako delovanje bi bilo v nasprotju z obveznostmi Sveta in Komisije glede posebnega pristopa k trajnostnemu razvoju, glej oddelek 1.3).

4.4. Staleži, zajeti v dolgoročnih načrtih

Opis: ta kategorija vključuje staleže v okviru dolgoročnih dogovorov upravljanja, vključno z obnovitvenimi načrti za staleže z največjim biološkim tveganjem, tj. staleže, ki so (ali so do nedavnega bili) v veliki nevarnosti zaradi zmanjšane sposobnosti reprodukcije. V primerih, ko je Komisija predlagala, ali pa je Svet sprejel obnovitveni ali dolgoročni načrt, bo Komisija predlagala celotni dovoljeni ulov, skladen s tem načrtom. Podobno bodo tam, kjer je Skupnost pristopila k dolgoročnim dogovorom o upravljanju s tretjimi državami, ti dogovori ponavadi vplivali na izbiro celotnega dovoljenega ulova.

Staleži Skupnosti v tej kategoriji: trska v območjih VIIa, VIa(N), IV, IIIa(N) in IIIaS (Kattegat); staleži severnega in južnega osliča; morski list v VIIIab in morski list v VIIe; škampi v VIIIc in IXa; trska v Baltskem morju (oddelki 22–24 in 25–30); morska plošča in morski list v IV.

Skupni staleži v tej kategoriji: saj v IV, IIIa in VI; vahnja v IV in IIIa, morda morska plošča v IV; sled v IV, VIId in IIIa.

Ribolovna možnost za leto 2007: ribolovne možnosti je treba določiti v skladu z ustreznimi obnovitvenimi načrti (ali, kjer Svet še ni sprejel načrtov za obnovo) v skladu s predlogi Komisije.

Opomba: v primeru nepopolnega znanstvenega mnenja, ki bi onemogočil širšo uporabo obnovitvenega načrta, kot je to lahko v primeru različnih staležev trske, bo treba uporabiti drugačen pristop. Primer trske je opisan v oddelku 5.1.

4.5. Naravno kratkožive vrste

Opis: nekateri staleži majhnih rib imajo tako visoke stopnje naravne umrljivosti, da je ribji stalež določen predvsem na podlagi posameznega letnika. Upravljanje takih vrst zahteva hitro odločanje med letom, ko se letne ribolovne možnosti prilagodijo številčnosti prihodnjega letnika.

Staleži Skupnosti, ki bodo verjetno spadali v to kategorijo: peščenka v IV, sardon v VIII, sardon v IX, papalina v IV, norveški molič v IV in IIIa.

Ribolovne možnosti za leto 2007:

Za peščenko v Severnem morju bo Komisija, ob upoštevanju morebitnih izboljšav po posvetovanju, ponovno predlagala ponovitev medletne ocene in ponovni pregled postopka, sprejetega za leto 2006 ( Priloga IId Uredbe 51/2006).

Za sardona v Biskajskem zalivu bo Komisija predlagala začetni celotni dovoljeni ulov, temelječ na ohranitvi velikosti staleža za drstenje na previdnostni ravni (Bpa) v času drstenja v letu 2007, ob medletnem ponovnem preverjanju celotnega dovoljenega ulova, temelječega na podatkih spomladanske raziskave.

Za sardona v IX bo Komisija predlagala celotni dovoljeni ulov na enaki ravni, kot je bil sprejet za leto 2006, razen če se kasneje v letu 2006 pojavi ohranitveni problem.

Za papaline v Severnem morju bo Komisija predlagala nadaljevanje medletnega pregleda ribolovnih možnosti na podlagi podatkov spomladanske raziskave. Zato bo predlagani celotni dovoljeni ulov za leto 2007 po ponovnem pregledu med letom na isti ravni, kot je bil sprejet za leto 2006, vendar bo to predmet nadaljnjega medletnega pregleda v letu 2007.

Ocena staleža za norveškega moliča je bolj odvisna od podatkov jesenske raziskave, Komisija pa bo svoj predlog za celotni dovoljeni ulov osnovala bolj neposredno na podlagi mnenja, prejetega jeseni. V predlog se prav tako lahko vključi ponovni pregled med letom 2007.

4.6. Staleži neznanega statusa, vendar izven velikega biološkega tveganja

Opis: za veliko staležev je manjša točnost podatkov o gospodarskem ulovu povzročila veliko negotovost glede stanja virov, vse do stopnje, ko jih ni mogoče oceniti. Nekateri drugi staleži – običajno manjšega gospodarskega pomena – so premalo raziskani in so lahko ulovljeni kot prilovi drugih ribolovov ali kot ribolovi lokalnega pomena. Do zagotovitve boljšega poznavanja stanja takih staležev se uporabljajo začasne smernice.

Staleži Skupnosti, ki bodo verjetno spadali v to kategorijo: mol v IIIa, mol v IV in VIId, morska plošča v IIIa, morska plošča v VIId, vsi staleži šurov, peščenka v IIIa, trska v VIIe–k, vahnja v VIIe–k, morska plošča v VIIh–k, morska plošča v VIIbc, vsi staleži polaka.

Ribolovna možnost za leto 2007: v skladu s previdnostnim pristopom bo v primerih velike negotovosti Komisija predlagala ukrepe za preprečitev razširitve ribolova. Kjer so zadnje ravni ulova vseh držav članic znatno nižje od ustreznih kvot (in ni dokazov, da bi bila razširitev ribolova trajnostna), bo Komisija predlagala zmanjšanje celotnih dovoljenih ulovov na ravni zadnjih ulovov. To zmanjšanje bo znašalo 20 % letno, čeprav se bo, če bodo znanstvene organizacije predlagale drugačen pristop (kot npr. zadnja povprečna raven ulova v preteklosti), upošteval ta pristop.

5. POSEBNI PRIMERI

5.1. Staleži trske, vključeni v obnovitveni načrt za trsko

Od decembra 2005 ni bilo zaznati zmanjšanja umrljivosti trske v večini območij niti pomembnejše obnovitve staleža. Ker načini upravljanja v letu 2005 ali 2006 niso bili veliko strožji kot v letu 2004, Komisija pričakuje nadaljevanje takšnega stanja v letu 2006. Obstoječe ukrepe za ohranitev trske je treba zato ponovno preučiti in jih med postopkom preučevanja okrepiti.

Za leto 2007 bo Komisija predlagala ribolovne možnosti za tiste staleže trske, ki so v skladu z določbami obnovitvenega načrta, če lahko STECF zagotovi kvantitativno oceno velikosti staleža in ribolovne umrljivosti za neposredno izvajanje načrta. Če take ocene niso na voljo, bo Komisija predlagala 25 % zmanjšanje ravni celotnega dovoljenega ulova in vseh vrst ribolovnih naporov ulova trske ter zahtevala strožje nadzorne ukrepe glede ohranitve trske, ko se bo odločala o odstopanjih od režima omejitve dni na morju.

Postopek ponovnega pregleda se bo začel leta 2006 z novo oceno razvoja ribolovnega napora, ulovov in zavržkov, ki jo bo opravil STECF.

5.2. Staleži trske v Baltskem morju

Glede staležev trske v Baltskem morju bo Komisija kmalu predložila svoj predlog za obnovitev in dolgoročno upravljanje teh dveh staležev. Medtem ko o tem poteka razprava (in v skladu s tem predlogom), bo Komisija predlagala celotne dovoljene ulove za leto 2007, ki ustrezajo več kot (a) 10 % zmanjšanju ribolovne umrljivosti in (b) 15 % meji sprememb celotnega dovoljenega ulova.

5.3. Globokomorske vrste

Za globokomorske vrste bo septembra 2006 predstavljen ločen predlog. Komisija podpira postopen pristop k vračanju staležev v trajnostne pogoje na podlagi znanstvenega mnenja. Vendar je za globokomorske staleže postopnost omejena zaradi njihove občutljivosti na prekomeren ribolov in zelo počasne obnove staleža.

Znanstveno mnenje za te staleže je enotno v ugotovitvi, da bi bilo treba sedanje ravni izkoriščanja znatno zmanjšati in preprečiti razvoj novih ribolovov, razen če bi podatki pokazali njihovo trajnostno naravnanost.

Obseg načrtovanega zmanjšanja celotnih dovoljenih ulovov in ribolovnega napora je odvisen od zadevnih staležev. Za nekatere, na primer modrega lenga in globokovodne morske pse, sploh ne bi smelo biti ciljnega ribolova, vsi prilovi pa bi morali biti na najnižji ravni. Za druge, kot na primer okroglonosega repaka, strokovnjaki priporočajo zmanjšanje napora za približno 50 %.

Za leto 2007 bo Komisija predlagala znatna zmanjšanja celotnih dovoljenih ulovov za globokomorske vrste, da bi v najkrajšem možnem času zmanjšala ribolovno umrljivost na trajnostne ravni. Zmanjšanja celotnega dovoljenega ulova se ne bodo omejila na 15 % letno, temveč bodo tako velika, kot je to potrebno za dosego ciljnih ravni ribolovne umrljivosti v obdobju treh let. Komisija meni, da bi zmanjševanje celotnih dovoljenih ulovov, ki bi bilo bolj postopno kot je sedaj, predstavljalo nesprejemljivo tveganje dolgoročne škode za globokomorski ekosistem.

5.4. Mešani ribolovi

Čeprav so nekateri ribolovi zelo ciljno usmerjene dejavnosti s „čistimi“ ulovi posameznih vrst, pa številni ribolovi vključujejo mešanico različnih vrst. Količinska opredelitev teh povezav je še vedno v fazi razvoja, vendar so nekateri mešani ribolovi tako dobro razumljeni, da je jasno, da bi bilo neupoštevanje teh povezav nezdružljivo z odgovornim upravljanjem ribolova.

Primeri vključujejo ribolov bokoplut v južnem delu Severnega morja (kjer je večina morskih plošč ulovljenih kot prilov pri ribolovu morskega lista z vlečno mrežo z gredjo), mešani ribolov osliča in škampov v iberskem delu Atlantika ter mešane ribolove papalin in sleda v Severnem morju ter v Skagerraku in Kattegatu (upravljane s kvoto prilova sleda).

Za ribolov bokoplut ter ribolov osliča in škampov bodo predlogi Komisije glede celotnih dovoljenih ulovov, kvot in napora v skladu z ustrezno uredbo Sveta (ali predlogom Komisije, če uredba še ni sprejeta). Komisija bo za ribolove sleda in papalin predlagala nadaljevanje načina upravljanja s kvoto prilova.

5.5. Staleži škampov

Vsaki dve leti se pridobi mnenje glede staležev škampov. Razen za škampe v IXa, ki so vključeni v obnovitveni načrt južnega osliča in škampov, bo Komisija za leto 2007 predlagala enake celotne dovoljene ulove za škampe, kot so bili sprejeti za leto 2006.

5.6. Sinji mol

Komisija je glede dodelitve sinjega mola pričela z izmenjavo mnenj z državami članicami. Predlog celotnega dovoljenega ulova za to vrsto bo odražal uporabo sporazuma obalnih držav o večletnem upravljanju tega staleža, predlog dodelitve celotnega dovoljenega ulova pa bo upošteval razpravo z državami članicami.

5.7. Novi celotni dovoljeni ulovi

Znanstveno mnenje občasno izpostavi potrebo po ohranitvi novih vrst v razmeroma kratkem času. Komisija bo upoštevala to mnenje ter se posvetovala z zadevnimi državami članicami in zainteresiranimi strankami, še posebej glede dodelitve. Nadaljnja razprava v letu 2006 se bo nanašala na brancina in atlantskega morskega psa. Komisija ne bo predlagala novih celotnih dovoljenih ulovov brez predhodne razprave.

6. TEHNIčNI UKREPI

Ponovni pregled tehničnih ukrepov za ribolove v vodah Atlantika se je začel leta 2005 in najverjetneje ne bo zaključen do leta 2007. Zato namerava Komisija podaljšati prehodne tehnične ukrepe iz Priloge III k Uredbi št. 51/2006, ki je v postopku spreminjanja in posodobitve.

7. UPRAVLJANJE NAPORA

Številne uredbe obnovitvenega načrta zahtevajo letne spremembe dovoljenega ribolovnega napora. Komisija bo predlagala naslednje prilagoditve števila dovoljenih dni na morju v Prilogi II k uredbi o „ribolovnih možnostih“:

Priloga IIa (obnovitev trske): Število dni na morju se prilagodi pristopu iz oddelka 5.1, tj. glede na zahteve obnovitvenega načrta za trsko. Če znanstveno mnenje ne bo navedlo obnovitve trske, je treba število dni na morju zmanjšati za najmanj 25 %. Obnovitveni načrt za južnega osliča in škampe (Uredba Sveta 2166/2005) zahteva 10 % zmanjšanje števila dni na morju za ustrezne vrste orodja in področja.

O predlogu Komisije glede obnovitvenega načrta za morskega lista v zahodnem Rokavskem prelivu (COM(2003) 819) se še vedno razpravlja. Če se razprava ne bo zaključila z drugačnim sklepom do konca leta 2006, bo Komisija predlagala tudi 10 % zmanjšanje ribolovnega napora, ki je vključeno v ta predlog.

Rezultati teh izračunov za leto 2007 so navedeni spodaj.

Priloga IIb (južni oslič in škampi): 216 dni na morju za skupine orodja 3.a.i do 3.c (10 % zmanjšanje z 240 dni na morju v letu 2006). Komisija bo ponovno pregledala pogoje za dosego cilja uredbe z namenom vključitve vseh plovil, ki v veliki meri prispevajo k ribolovni umrljivosti južnega osliča.

Priloga IIc (morski list v zahodnem Rokavskem prelivu): 194 dni na morju za skupine orodja 3.a in 3.b (10 % zmanjšanje z 216 dni na morju v letu 2006). Ribolov z mirujočimi mrežami z velikostjo mrežnega očesa nad 120 mm in ulovom manj kot 100 kg morskega lista bo še naprej neomejen.

Službe Komisije pripravljajo poročilo o učinkovitosti obstoječe ureditve napora za globokomorske staleže, ki bo predloženo Svetu in Evropskemu parlamentu. Nova ureditev upravljanja napora za globokomorske staleže bo predlagana na podlagi ugotovitev tega poročila.

8. SKLEPNA UGOTOVITEV

Komisija bo nadaljevala z delom na področju razvoja dolgoročnih načrtov, ki morajo biti glavni instrument za razvijanje ribiške politike. Sprejete načrte je treba izvajati. Medtem ko se razvijajo novi načrti, to sporočilo določa smernice upravljanja staležev, ki še niso zajeti v teh načrtih. Namen pristopa Komisije je omogočiti čim večjo stabilnost ribiškega sektorja in istočasno zagotoviti obnovitev staležev ali ohranitev njihove sposobnosti razmnoževanja.

Medtem ko se ta politični pristop uporablja za staleže Skupnosti, se podobna načela uporabljajo pri delovanju Skupnosti v regionalnih ribiških organizacijah in pri dvostranskih sporazumih. Tudi tu mora biti razvoj ukrepov za dolgoročno upravljanje prednostna naloga.

[1] Člen 2(1) Uredbe 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike, UL L 358, 31.12.2002, str. 59.

[2] Svetovni vrh Združenih narodov o trajnostnem razvoju, Johannesburg, september 2002.

[3] COM(2006).

[4] Ribolovna umrljivost, ki bo dolgoročno povzročila največji trajnostni donos staleža.

[5] Ribolovna umrljivost (Fpa) in biomasa za drstenje staležev (Bpa), ki ju Mednarodni svet za raziskovanje morja priporoča kot skladni s previdnostnim pristopom.