1. UVOD

Evropska unija (EU) je hkrati s podpisom sporazuma med EU in Turčijo o ponovnem sprejemu 16. decembra 2013 s Turčijo začela dialog o liberalizaciji vizumskega režima. Ta dialog temelji na Načrtu približevanja brezvizumskemu režimu s Turčijo (v nadaljnjem besedilu: načrt), dokumentu, v katerem so določene zahteve, ki jih mora Turčija izpolniti, da lahko Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predlaga spremembo Uredbe (ES) št. 539/2001, ki bi turškim državljanom omogočila kratkoročno bivanje (tj. 90 dni v katerem koli 180-dnevnem obdobju) v schengenskem območju brez vizuma. Skupno 72 zahtev, navedenih v načrtu, je razdeljenih v pet tematskih skupin (v nadaljnjem besedilu: sklopi): varnost dokumentov; upravljanje migracij; javni red in varnost; temeljne pravice in ponovni sprejem migrantov brez urejenega statusa.

Komisija je 20. oktobra 2014 sprejela Prvo poročilo o napredku Turčije pri izpolnjevanju zahtev iz načrta za liberalizacijo vizumskega režima (v nadaljnjem besedilu: prvo poročilo) . V navedenem poročilu je bilo ocenjeno izpolnjevanje posameznih zahtev, podana pa so bila tudi priporočila za nadaljnji napredek pri vseh zahtevah.

Po objavi prvega poročila so bila med Komisijo in turškimi organi 26. februarja 2015, 14. decembra 2015 in 19. januarja 2016 organizirana srečanja o dialogu o liberalizaciji vizumskega režima na visoki ravni. Komisija je med aprilom in julijem 2015 organizirala sedem tehničnih misij v Turčijo, na katerih so sodelovali strokovnjaki iz držav članic in strokovnjaki Komisije, agencije Frontex, urada EASO, Europola in delegacije EU v Turčiji, da bi proučili turško zakonodajo in upravne prakse ter ocenili morebitni napredek pri izvajanju zahtev iz načrta. Poleg tega sta bili 15. julija 2015 in 19. januarja 2016 organizirani dve srečanji Skupnega odbora za ponovni sprejem, da bi se ocenilo izvajanje sporazuma o ponovnem sprejemu med EU in Turčijo.

S turškimi organi se je o spodbujanju napredka Turčije pri izvajanju načrta razpravljalo tudi med pogajanji o skupnem akcijskem načrtu EU in Turčije, ki je bil ad referendum dogovorjen 15. oktobra 2015 , in na vrhu EU-Turčija, ki je potekal 29. novembra 2015. Turška stran se je na vrhu zavezala, da bo pospešila izpolnjevanje načrta, med drugim s predvideno uporabo vseh določb sporazuma o ponovnem sprejemu med EU in Turčijo, da bi do liberalizacije vizumske ureditve morda lahko prišlo do oktobra 2016 . Evropska unija je to zavezo pozdravila.

To drugo poročilo o napredku Turčije pri izpolnjevanju zahtev iz načrta za liberalizacijo vizumskega režima (v nadaljnjem besedilu: drugo poročilo) temelji na informacijah, ki jih je Komisija zbrala med navedenimi misijami in srečanji strokovnjakov, ter sporočilih, ki so jih poslali turški organi, države članice, agencije EU in drugi viri. V poročilu je proučeno stanje iz februarja 2016 na področju izvajanja zahtev načrta, podana pa so tudi posebna priporočila o ukrepih, ki bi jih morala Turčija sprejeti za nadaljnji napredek na poti k popolnemu izpolnjevanju teh zahtev.

Drugo poročilo spremlja delovni dokument služb Komisije , v katerem so podrobno opisani številni pomembni ukrepi, ki jih je Turčija sprejela od oktobra 2014 in jih izvaja za izpolnitev zahtev načrta. Poleg tega je v delovnem dokumentu v skladu z metodologijo dialoga o liberalizaciji vizumskega režima analiziran pričakovani učinek morebitne liberalizacije vizumskega režima na migracije .

Drugo poročilo je strukturirano enako kot načrt, zato posebej obravnava vsakega od petih sklopov in pri vsakem navaja zahteve, ki še niso v celoti izpolnjene, in priporočene ukrepe, ki bi turškim organom omogočili izpolnitev tega cilja.

2. SKLOP 1: VARNOST DOKUMENTOV

V prvem poročilu je bilo ugotovljeno, da je Turčija že dosegla precejšen napredek pri izpolnjevanju meril iz sklopa o varnosti dokumentov.

Pred kratkim so bile uvedene dodatne pozitivne spremembe, ki so podrobneje obravnavane v delovnem dokumentu služb Komisije, zlasti umik preostalih nekaj nebiometričnih potnih listov iz obtoka, uvedba varnejšega postopka za razveljavitev poteklih potnih listov, da se prepreči njihova morebitna ponovna uporaba za ponarejanje, ter sprejetje pravnih in tehničnih ukrepov, ki omogočajo skorajšnji začetek izdajanja novih, zanesljivejših osebnih izkaznic, ki vključujejo biometrične podatke in veljajo 10 let.

Turčija mora kljub temu napredku sprejeti nadaljnje pomembne ukrepe, da bo izpolnila zahteve iz tega sklopa:

varnostni elementi turških potnih listov bi morali izpolnjevati standarde EU, kot so določeni v Uredbi Sveta (ES) št. 2252/2004, tj. Turčija bi morala začeti izdajati potne liste z nekontaktnim čipom, na katerem so poleg podobe obraza imetnika tudi njegovi prstni odtisi ;

turški organi za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj bi morali z ustreznimi organi iz držav članic pravočasno začeti izmenjavo informacij o lažnih in ponarejenih listinah, odkritih pri potnikih, ki potujejo v EU;

zmogljivost turške policije in zemeljskega osebja letaliških družb, ki delujejo na glavnih turških mednarodnih letališčih, za odkrivanje lažnih in ponarejenih potnih listin, vizumov in dovoljenj za prebivanje pri potnikih, ki potujejo v EU, bi bilo treba okrepiti, zlasti s povečanim obsegom usposabljanja in izboljšanjem sodelovanja z uradniki za zvezo za priseljevanje iz držav članic, ki so nameščeni v Turčiji.