ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Uredba Sveta (EU) št. 389/2012 določa pravno podlago za upravno sodelovanje med državami članicami.

Ta predlog je priložen poglavju V Direktive Sveta 2020/262. Nanaša se na vsebino evidenc v elektronski zbirki podatkov, ki jo vodijo države članice v zvezi s certificiranimi pošiljatelji in certificiranimi prejemniki, ki blago pošiljajo oziroma prejemajo le občasno.

Certificiranemu pošiljatelju ali certificiranemu prejemniku, ki trošarinsko blago pošilja oziroma prejema le občasno, lahko države članice dodelijo začasno certifikacijo, omejeno na določeno količino trošarinskega blaga, enega prejemnika oziroma pošiljatelja in določeno časovno obdobje.

Predlog določa informacije, ki jih je treba vnesti v evidence, ki jih vodijo države članice, glede certificiranih pošiljateljev in certificiranih prejemnikov, ki blago premikajo le občasno. Te informacije se nanašajo na količino blaga, identiteto gospodarskega subjekta na koncu gibanja blaga in trajanje začasne certifikacije.

•Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

Predlog je povezan z Direktivo Sveta (EU) 2020/262, ki opredeljuje certificirane pošiljatelje in certificirane prejemnike. Certificirani pošiljatelji in certificirani prejemniki so gospodarski subjekti, ki sodelujejo pri gibanju trošarinskega blaga, sproščenega v porabo na ozemlju ene države članice in nato prepeljanega na ozemlje druge države članice. Cilj tega predloga je razširiti področje uporabe člena 19 Uredbe Sveta (EU) št. 389/2012, da se določijo informacije, ki jih morajo države članice vnesti v evidence teh gospodarskih subjektov, če trošarinsko blago premikajo le občasno.
o spremembi odločb Sveta 2003/17/ES in 2005/834/ES glede enakovrednosti poljskih pregledov in enakovrednosti nadzora nad postopki vzdrževanja sort poljščin, ki se izvajajo v Združenem kraljestvu

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Odločba Sveta 2003/17/ES priznava enakovrednost nekaterih tretjih držav glede poljskih pregledov in pridelave semena nekaterih vrst, ki se izvajajo v skladu z direktivami Sveta 66/401/EGS, 66/402/EGS, 2002/54/ES, 2002/55/ES in 2002/57/ES. Nacionalne določbe, ki urejajo seme, požeto in kontrolirano v navedenih državah, dajejo glede lastnosti semena in ureditev njegovega pregledovanja, zagotavljanja identifikacije semena, označevanja in kontrole ista zagotovila kot določbe, ki se uporabljajo za seme, požeto in kontrolirano v Evropski uniji.

Združeno kraljestvo je Komisiji predložilo zahtevek, da se njegovo seme krmnih rastlin, seme žit, seme pese ter seme oljnic in predivnic razglasi za enakovredno v skladu z Odločbo 2003/17/ES.

Komisija je proučila veljavno zakonodajo Združenega kraljestva. Ugotovljeno je bilo, da so njegove zahteve in sistem enakovredni zahtevam in sistemu Unije ter dajejo ista zagotovila kot sistem Unije.

Zato je primerno, da se seme Združenega kraljestva prizna kot enakovredno zadevnemu semenu, ki je požeto, pridelano in kontrolirano v Uniji.

Združeno kraljestvo je Komisiji predložilo tudi zahtevek, da se v skladu z direktivami 66/401/EGS, 66/402/EGS, 2002/54/ES, 2002/55/ES in 2002/57/ES prizna enakovrednost nadzora nad postopki vzdrževanja sort, ki se izvaja v Združenem kraljestvu.

Komisija je proučila ustrezno zakonodajo Združenega kraljestva in njeno enakovrednost z določbami o vzdrževanju sort v skladu z direktivami 66/401/EGS, 66/402/EGS, 2002/53/ES, 2002/54/ES, 2002/55/ES in 2002/57/ES. Ugotovila je, da nadzor nad postopki vzdrževanja navedenih sort, ki se izvaja v Združenem kraljestvu, daje ista zagotovila kot tisti, ki ga izvajajo države članice.

Zato je primerno priznati enakovrednost v zvezi z uradnim nadzorom nad postopki vzdrževanja sort, ki jih urejajo navedene direktive, v Združenem kraljestvu.

•Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

To je tehnično izvajanje obstoječih zahtev in zato skladno z obstoječimi določbami politike na področju politike semena ali trženja semena.

•Skladnost z drugimi politikami Unije

Ta predlog je v skladu s cilji trgovinske in kmetijske politike Unije, saj bo spodbudil trgovino s semenom, ki je v skladu s pravili Unije.

2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

•Pravna podlaga

Pravna podlaga tega akta je člen 43(2) PDEU, ki Evropski parlament in Svet pooblašča, da določita določbe, potrebne za doseganje ciljev skupne kmetijske politike.

•Subsidiarnost (za neizključno pristojnost)
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Svet je 7. julija 2020 sprejel mandat, s katerim je Evropsko komisijo pooblastil, da začne pogajanja o novem protokolu k Sporazumu o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med Evropsko unijo in vlado Cookovih otokov ter morebitnem podaljšanju sedanjega protokola k navedenemu sporazumu, ki bo prenehal veljati 13. oktobra 2020.

Mandat določa, da bi si, če bi pogajanja za novi protokol k Sporazumu o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med Evropsko unijo in vlado Cookovih otokov trajala dlje od pričakovanj in da bi se preprečila dolga prekinitev izvajanja ribolovnih dejavnosti, Komisija morala prizadevati za dogovor z vlado Cookovih otokov o podaljšanju sedanjega protokola za omejeno obdobje, po možnosti največ za eno leto, ob tem pa bi morala še naprej poskušati doseči dogovor o novem protokolu v skladu s cilji, navedenimi v mandatu.

Pogajalci EU in Cookovih otokov so se v prvem krogu pogajanj (16. julija 2020) dogovorili, da bo zaradi kompleksnosti pogajanj za njihovo dokončanje potrebnih več krogov. Zato sta se pogodbenici sporazumeli, da se sedanji protokol podaljša za največ eno leto v skladu z mandatom Sveta. To podaljšanje je opredeljeno s sporazumom v obliki izmenjave pisem, parafiranim 29. julija 2020 v Bruslju in na Rarotongi (Cookovi otoki).

Da bi se preprečila prekinitev ribolovnih dejavnosti evropske flote v vodah Cookovih otokov, je nujno, da se pravočasno sprejme sklep Sveta o potrditvi tega sporazuma v obliki izmenjave pisem, da bi ga lahko pogodbenici podpisali pred 13. oktobrom 2020, ko preneha veljati sedanji protokol.

Komisija na tej podlagi Svetu predlaga, naj odobri podpis in začasno uporabo te izmenjave pisem, ki omogoča podaljšanje obstoječega protokola za največ eno leto.

Cilj Protokola je plovilom Evropske unije zagotoviti ribolovne možnosti v vodah Cookovih otokov v skladu z znanstvenim mnenjem in priporočili Komisije za ribištvo zahodnega in srednjega Pacifika (WCPFC) v okviru omejitev razpoložljivega presežka. Cilj je tudi okrepiti sodelovanje med Evropsko unijo in vlado Cookovih otokov, da se v interesu obeh pogodbenic vzpostavi partnerski okvir za razvoj trajnostne ribiške politike in odgovorno izkoriščanje ribolovnih virov na ribolovnem območju Cookovih otokov.
o spremembi Sklepa (EU) 2020/265 glede prilagoditev zneskov sredstev, sproščenih iz instrumenta prilagodljivosti v letu 2020 za obvladovanje migracij, pritoka beguncev in varnostnih groženj, za takojšnje ukrepe v zvezi z izbruhom COVID-19 in povečanje sredstev Evropskega javnega tožilstva

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Evropski parlament in Svet sta 27. novembra 2019 sklenila uporabiti instrument prilagodljivosti v znesku 778,1 milijona EUR za razdelek 3 Varnost in državljanstvo, kot je predlagala Komisija.

Komisija danes predstavlja predlog spremembe proračuna (PSP) št. 1/2020, ki med drugim vključuje skupno povečanje ravni odobritev za prevzem obveznosti za razdelek 3 v višini 423,3 milijona EUR za zadovoljitev potreb, ki izhajajo iz povečanega migracijskega pritiska v Grčiji, za financiranje takojšnjih ukrepov, potrebnih v zvezi z izbruhom COVID-19, in za kritje povečanja proračuna za Evropsko javno tožilstvo (EJT).

Kot je dovoljeno v členu 14 Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020, se v tem predlogu spremembe proračuna predlaga, da se skupna razlika v okviru obveznosti, ki je ostala na voljo iz leta 2018, uporabi za povečanje v zvezi z migracijami (350 milijonov EUR). Za preostali del povečanja, ki ni zajet s skupno razliko v okviru obveznosti (73,3 milijona EUR), je potrebna dodatna uporaba instrumenta prilagodljivosti.

Zato je ta predlog priložen PSP št. 1/2020, da se ustrezno povečajo zneski sredstev, sproščenih iz instrumenta prilagodljivosti, in podaljša namen njihove uporabe.

Prilagojena uporaba instrumenta prilagodljivosti bo znašala 851,4 milijona EUR (namesto 778,1 milijona EUR) za razdelek 3.

Ta predlagani sklep o uporabi sredstev bo spremenil Sklep (EU) 2020/265 z dne 27. novembra 2019.

Okvirne odobritve plačil, ki ustrezajo posodobljeni uporabi instrumenta prilagodljivosti, so prikazane v spodnji razpredelnici:

(v mio. EUR, v tekočih cenah)

Leto Odobritve plačil v zvezi z uporabo instrumenta prilagodljivosti v letu 2020 2020 450,7 2021 342,2 2022 42,4 2023 16,1 Skupaj 851,4

2020/0050 (BUD)

Predlog

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o spremembi Sklepa (EU) 2020/265 glede prilagoditev zneskov sredstev, sproščenih iz instrumenta prilagodljivosti v letu 2020 za obvladovanje migracij, pritoka beguncev in varnostnih groženj, za takojšnje ukrepe v zvezi z izbruhom COVID-19 in povečanje sredstev Evropskega javnega tožilstva

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju in zlasti točke 12 Sporazuma,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:
o finančnih prispevkih držav članic za financiranje Evropskega razvojnega sklada, vključno z zgornjo mejo za leto 2021, letnim zneskom za leto 2020, prvim obrokom za leto 2020 ter okvirno in nezavezujočo napovedjo pričakovanih letnih zneskov prispevkov za leti 2022 in 2023

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Predlog obsega:

– letno zgornjo mejo prispevkov za leto 2021;

– letni znesek prispevkov za leto 2020;

– znesek prvega obroka prispevkov za leto 2020;

– nezavezujočo napoved pričakovanih letnih zneskov za leti 2022 in 2023.

ERS in drugi še vedno odprti skladi ERS (to so 8., 9. in 10. ERS) se upravljajo v skladu z naslednjimi pravili:

sedanjim Sporazumom o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o partnerstvu AKP-EU), kakor je bil nazadnje spremenjen,

notranjim sporazumom med predstavniki vlad držav članic Evropske unije, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju pomoči Evropske unije v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 v skladu s Sporazumom o partnerstvu AKP-EU in o dodelitvi finančne pomoči čezmorskim državam in ozemljem, za katere se uporablja četrti del Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Notranji sporazum za 11. ERS),

Uredbo Sveta (EU) 2018/1877 o finančni uredbi, ki se uporablja za 11. Evropski razvojni sklad (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba za 11. ERS).

Zgoraj navedeni dokumenti vsebujejo večletne obveznosti držav članic za finančno podporo zakladnici ERS. Finančna uredba za 11. ERS določa redne prispevke držav članic v zakladnico ERS glede na vnaprej določene finančne obveznosti. Redni prispevki se vpokličejo s tehničnimi sklepi Sveta, ki odražajo izvrševanje prej določenih finančnih obveznosti.

Nekateri naslovi obrazložitvenega memoranduma zato niso relevantni za redne zahtevke za prispevke, kot je ta.

2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

•Pravna podlaga

V skladu s členom 19(7) finančne uredbe za 11. ERS se znesek, ki ga upravlja Evropska komisija, in znesek, ki ga upravlja Evropska investicijska banka (EIB), določita ločeno.

V skladu s členom 46 finančne uredbe za 11. ERS je EIB Evropski komisiji sporočila posodobljene ocene obveznosti in plačil za instrumente, ki jih upravlja.

V skladu s členom 20(1) finančne uredbe za 11. ERS se pri zahtevkih za prispevke najprej porabijo zneski, ki so na razpolago iz prejšnjih ERS, in sicer eden za drugim. Zato zahtevki za prispevke v okviru tega predloga zadevajo zneske iz 10. ERS za EIB ter zneske iz 11. ERS za Evropsko komisijo.
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Uredba Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 in zlasti člen 10 Uredbe omogoča uporabo Solidarnostnega sklada Evropske unije do letne zgornje meje 500 000 000 milijonov EUR (v cenah iz leta 2011) nad zgornjimi mejami ustreznih razdelkov finančnega okvira.

Podrobnosti glede uporabe sklada so določene v točki 11 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju.

Pogoji za upravičenost do sredstev sklada so podrobneje opredeljeni v uredbi Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002, ki določa, da se v proračun za plačilo predplačil vključi znesek v višini največ 50 000 000 EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil.

Komisija bo te zneske vključila v predlog proračuna za leto 2020.

Predlog

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi Solidarnostnega sklada EU za plačilo predplačil v okviru splošnega proračuna Unije za leto 2020

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije in zlasti člena 4a(4) Uredbe,

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju in zlasti točke 11 Sporazuma,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

(1)Namen Solidarnostnega sklada Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Sklad) je omogočiti Uniji, da se hitro, učinkovito in prožno odziva na izredne razmere in izkaže svojo solidarnost s prebivalstvom območij, ki so jih prizadele nesreče.

(2)Sredstva Sklada ne smejo preseči najvišjega zneska 500 000 000 EUR (v cenah iz leta 2011), kot je določeno v členu 10 Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013.

(3)Člen 4a(4) spremenjene Uredbe (ES) št. 2012/2002 določa, da se lahko, kadar je potrebno za zagotovitev pravočasne razpoložljivosti proračunskih sredstev, sklad uporabi v znesku do največ 50 000 000 EUR za plačilo predplačil, ustrezne odobritve pa se vnesejo v splošni proračun Unije.

(4)Da se zagotovi pravočasna razpoložljivost zadostnih proračunskih sredstev v splošnem proračunu Unije za leto 2020, bi bilo treba za plačilo predplačil uporabiti sredstva Sklada v višini 50 000 000 EUR.

(5)Da bi čim bolj skrajšali čas, potreben za uporabo sredstev Sklada, bi bilo treba ta sklep uporabljati od začetka proračunskega leta 2020 –
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Da se zagotovi potrebna pravna varnost in homogenost notranjega trga, mora Skupni odbor EGP vso ustrezno zakonodajo EU čim prej po njenem sprejetju vključiti v Sporazum EGP ter zagotoviti sodelovanje držav Efte, ki so del EGP, pri ustreznih ukrepih ali programih EU.

Osnutek sklepa Skupnega odbora EGP (priložen predlogu sklepa Sveta) je namenjen spremembi Protokola 31 k Sporazumu EGP o sodelovanju na posebnih področjih, za katera ne veljajo štiri temeljne svobode. To je potrebno, da se državam Efte, ki so del EGP, omogoči sodelovanje v programih in ukrepih Unije, ki se financirajo iz proračunskih vrstic splošnega proračuna Evropske unije. V tem primeru je namen te spremembe državam Efte, ki so del EGP (Norveška, Islandija in Lihtenštajn), omogočiti sodelovanje pri ukrepih Unije v zvezi s prostim pretokom delavcev, uskladitvijo sistemov socialne varnosti in ukrepi, ki se nanašajo na migrante, vključno z migranti iz tretjih držav, v povezavi s proračunsko vrstico 04 03 01 03, ki je vključena v splošni proračun Evropske unije za proračunsko leto 2019.
Razširitev pravnega reda EU na države Efte, ki so del EGP, z vključitvijo v Sporazum EGP poteka v skladu s cilji in načeli navedenega sporazuma, katerega cilj je vzpostaviti dinamičen in homogen Evropski gospodarski prostor, ki bo temeljil na skupnih pravilih in enakih pogojih konkurence.

Priloženi osnutek sklepa Skupnega odbora EGP razširja obstoječe politike EU na države Efte, ki so del EGP (Norveška, Islandija in Lihtenštajn).

V skladu z načelom sorazmernosti ta predlog ne presega tistega, kar je potrebno za dosego njegovega cilja.

•Izbira instrumenta

V skladu s členom 98 Sporazuma EGP je izbrani instrument sklep Skupnega odbora EGP. Skupni odbor EGP zagotovi učinkovito izvajanje in delovanje Sporazuma EGP. V ta namen sprejema odločitve v primerih, določenih v Sporazumu EGP.

3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA

Ni relevantno.

4.PRORAČUNSKE POSLEDICE

Proračunskih posledic zaradi vključitve zgoraj navedene uredbe v Sporazum EGP ni pričakovati.

5.DRUGI ELEMENTI

•Natančnejša pojasnitev posameznih določb predloga

Položaj Lihtenštajna (prilagoditev 3(c))

Lihtenštajn in Švica sta povezana s številnimi pogodbami, ki vključujejo zlasti carinsko pogodbo iz leta 1923 in pogodbo o valuti iz leta 1980, v skladu s katero je Lihtenštajn (ki kot svojo uradno valuto uporablja švicarski frank že od leta 1921 ) vključen v valutno območje Švice. V sektorju finančnih storitev pogodba o valuti določa neposredno uporabo nekaterih švicarskih pravnih in upravnih pravil (glej priloge k pogodbi o valuti). Zato morajo nekateri finančni posredniki (npr. banke, investicijska podjetja) izpolnjevati zahteve o poročanju Švicarske nacionalne banke (SNB), da bi ji omogočili izvajanje monetarne politike. Skupno gospodarsko in valutno območje je skozi zgodovino privedlo do močnih gospodarskih vezi med državama, ki so se nadaljevale po pristopu Lihtenštajna k Sporazumu EGP.

Zato je lihtenštajnski finančni trg v celoti povezan s švicarsko infrastrukturo finančnih trgov in se nanjo močno opira. Morebitne motnje sedanje ureditve lahko povzročijo izzive za udeležence na lihtenštajnskem finančnem trgu. Prilagoditev 3(c) zato določa, da centralne depotne družbe tretjih držav, ki že opravljajo storitve iz člena 25(2) uredbe o centralnih depotnih družbah za finančne posrednike v Lihtenštajnu ali so že ustanovile podružnico v Lihtenštajnu, lahko še naprej opravljajo storitve iz člena 25(2) za obdobje, ki ni daljše od pet let po datumu začetka veljavnosti priloženega osnutka sklepa Skupnega odbora EGP.

2018/0404 (NLE)

Predlog

SKLEP SVETA

o stališču, ki se v imenu Evropske unije sprejme v Skupnem odboru EGP glede spremembe Priloge IX (Finančne storitve)

k Sporazumu EGP



(uredba o centralnih depotnih družbah)

(Besedilo velja za EGP)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2894/94 z dne 28. novembra 1994 o pravilih za izvajanje Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 1(3) Uredbe,
PRILOGA 2



SKLEP SKUPNEGA ODBORA EGP

št.



z dne



o spremembi Priloge IX (Finančne storitve) k Sporazumu EGP

SKUPNI ODBOR EGP JE –

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) in zlasti člena 98 Sporazuma EGP,

ob upoštevanju naslednjega:

(1)Direktivo (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2015 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma, spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta in Direktive Komisije 2006/70/ES je treba vključiti v Sporazum EGP.

(2)Delegirano uredbo Komisije (EU) 2016/1675 z dne 14. julija 2016 o dopolnitvi Direktive (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta z opredelitvijo tretjih držav z visokim tveganjem, ki imajo strateške pomanjkljivosti, je treba vključiti v Sporazum EGP.

(3)Direktiva (EU) 2015/849 razveljavlja Direktivo 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta in Direktivo Komisije 2006/70/ES, ki sta vključeni v Sporazum EGP in ju je zato treba v okviru Sporazuma EGP razveljaviti.

(4)Prilogo IX k Sporazumu EGP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Priloga IX k Sporazumu EGP se spremeni:

1.Besedilo točke 23b (Direktiva 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta) se nadomesti z naslednjim:

„32015 L 0849: Direktiva (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2015 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma, spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta in Direktive Komisije 2006/70/ES (UL L 141, 5.6.2015, str. 73).

Za namene tega sporazuma se določbe Direktive uporabljajo z naslednjimi prilagoditvami:

(a) Točka (d) člena 3(4) se nadomesti z naslednjim:

„goljufije, vsaj težje, ki vpliva na finančne interese Unije, kot je opredeljena spodaj:

(i)glede odhodkov vsako namerno dejanje ali opustitev dejanja v zvezi z:

–uporabo ali predložitvijo lažnih, nepravilnih ali nepopolnih izjav ali dokumentov, ki ima za posledico nezakonito prisvojitev ali nezakonito zadrževanje sredstev iz splošnega proračuna Evropske unije ali proračunov, ki jih upravlja Evropska unija ali se upravljajo v njenem imenu;

–nerazkritjem informacij ob kršitvi specifične obveznosti, z enakim učinkom;
•Naknadne ocene/preverjanja ustreznosti obstoječe zakonodaje

•Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi

Posvetovanja s proizvajalci in predelovalci EU ter pristojnimi nacionalnimi organi držav članic so potekala od januarja do marca 2018 prek vprašalnika, ki ga je pripravila Komisija. Komisija je predlog 24. januarja predstavila tudi svetovalnemu svetu za trge, v katerem so zastopane vse zainteresirane strani (industrija in nevladne organizacije). Nobena zainteresirana stran ni nasprotovala ohranitvi avtonomnih tarifnih kvot za ribiške proizvode.

Kot običajno so proizvajalci EU predlagali minimalistični pristop (manjše količine in manj proizvodov), medtem ko so predelovalci EU predlagali maksimalistični pristop (večje količine in več proizvodov). Devet držav članic, ki so izrazile svoje mnenje, je upoštevalo nasvete predstavnikov svoje industrije. Predlog Komisije je uravnotežen in temelji na objektivni analizi zbranih podatkov in informacij. Zagotavlja zadostno konkurenčno oskrbo predelovalne industrije EU, hkrati pa upošteva interese proizvajalcev rib EU.