[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 14.3.2011

COM(2011) 117 konč.

2011/0052 (NLE)

Predlog

SKLEP SVETA

z dne […]

o podpisu Okvirnega sporazuma o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Mongolijo na drugi strani

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Svet je 27. julija 2009 pooblastil Komisijo za pogajanja o okvirnem sporazumu o partnerstvu in sodelovanju z Mongolijo. Pogajanja z Mongolijo so se začela v Ulan Batorju januarja 2010 in se zaključila oktobra 2010. Potem ko je Delovna skupina za Azijo/Oceanijo (COASI) potrdila rezultate pogajanj, sta obe strani 20. decembra 2010 v Ulan Batorju parafirali sporazum o partnerstvu in sodelovanju.

S sporazumom o partnerstvu in sodelovanju z Mongolijo bo nadomeščen sedanji pravni okvir, ki ga tvori Sporazum o trgovini in gospodarskem sodelovanju med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Mongolijo iz leta 1993.

Ta sporazum o partnerstvu in sodelovanju z Mongolijo pomeni nadaljnji korak k okrepljenemu političnemu in gospodarskemu delovanju EU v vzhodni Aziji. Zajema ustaljene politične klavzule EU o človekovih pravicah, orožju za množično uničevanje, Mednarodnem kazenskem sodišču (MKS), osebnem in lahkem orožju ter boju proti terorizmu, spodbuja pa tudi dvostransko, regionalno in mednarodno sodelovanje. Sporazum o partnerstvu in sodelovanju zagotavlja podlago za učinkovitejše sodelovanje EU in njenih držav članic z Mongolijo na področju razvoja, trgovine in naložb ter pravosodja, svobode in varnosti. Zajema področja, kot so sodelovanje glede načel, norm in standardov, surovine, migracije, organizirani kriminal in korupcija, industrijska politika ter sodelovanje malih in srednjih podjetji, turizem, energetika, izobraževanje in kultura, okolje, podnebne spremembe in naravni viri, kmetijstvo, zdravstvo, civilna družba ter posodobitev države in javne uprave.

2011/0052 (NLE)

Predlog

SKLEP SVETA

z dne […]

o podpisu Okvirnega sporazuma o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Mongolijo na drugi strani

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 207 in 209 v povezavi s členom 218(5) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[1],

ob upoštevanju naslednjega:

1. Svet je 27. julija 2009 pooblastil Komisijo za pogajanja o okvirnem sporazumu o partnerstvu in sodelovanju (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) z Mongolijo.

2. Sporazum je treba podpisati s pridržkom njegove poznejše sklenitve.

3. Določbe tega sporazuma, ki spadajo v področje uporabe naslova V tretjega dela Pogodbe o delovanju Evropske unije, Združeno kraljestvo in Irsko zavezujejo kot ločeni pogodbenici in ne kot del Evropske unije, razen če Evropska unija in Združeno kraljestvo in/ali Irska skupaj uradno obvestijo Mongolijo, da se Združeno kraljestvo in/ali Irska zavezuje kot del Evropske unije v skladu s Protokolom št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, priloženega k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije. Če Združeno kraljestvo in/ali Irska preneha biti zavezana kot del Evropske unije v skladu s členom 4a Protokola št. 21, Evropska unija skupaj z Združenim kraljestvom in/ali Irsko nemudoma obvesti Mongolijo o vsaki spremembi njunega stališča, pri čemer ju v tem primeru določbe Sporazuma še vedno zavezujejo kot samostojni pogodbenici. Enako velja za Dansko v skladu s Protokolom št. 22 o stališču Danske, ki je priložen tema pogodbama –

SKLENIL:

Člen 1

Podpis Okvirnega sporazuma o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Mongolijo na drugi strani se odobri v imenu Unije ob upoštevanju Sklepa Sveta o sklenitvi navedenega sporazuma.

Besedilo Sporazuma je priloženo temu sklepu.

Člen 2

Predsednik Sveta je pooblaščen za imenovanje osebe, pooblaščene za podpis Sporazuma v imenu Evropske unije.

Člen 3

Ta sklep začne veljati dan po njegovem sprejetju.

V Bruslju, […]

Za Svet

Predsednik […]

PRILOGA

OKVIRNI SPORAZUM O PARTNERSTVU IN SODELOVANJU MED EVROPSKO UNIJO IN NJENIMI DRŽAVAMI ČLANICAMI NA ENI STRANI TER MONGOLIJO NA DRUGI STRANI EVROPSKA UNIJA (v nadaljnjem besedilu: Unija)

in

KRALJEVINA BELGIJA,

REPUBLIKA BOLGARIJA,

ČEŠKA REPUBLIKA,

KRALJEVINA DANSKA,

ZVEZNA REPUBLIKA NEMČIJA,

REPUBLIKA ESTONIJA,

IRSKA,

HELENSKA REPUBLIKA,

KRALJEVINA ŠPANIJA,

FRANCOSKA REPUBLIKA,

ITALIJANSKA REPUBLIKA,

REPUBLIKA CIPER,

REPUBLIKA LATVIJA,

REPUBLIKA LITVA,

VELIKO VOJVODSTVO LUKSEMBURG,

REPUBLIKA MADŽARSKA,

REPUBLIKA MALTA,

KRALJEVINA NIZOZEMSKA,

REPUBLIKA AVSTRIJA,

REPUBLIKA POLJSKA,

ROMUNIJA,

PORTUGALSKA REPUBLIKA,

REPUBLIKA SLOVENIJA,

SLOVAŠKA REPUBLIKA,

REPUBLIKA FINSKA,

KRALJEVINA ŠVEDSKA,

ZDRUŽENO KRALJESTVO VELIKA BRITANIJA IN SEVERNA IRSKA,

pogodbenice Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: države članice),

na eni strani ter

VLADA MONGOLIJE

(v nadaljnjem besedilu: Mongolija)

na drugi strani

(v nadaljnjem besedilu: pogodbenici) –

OB UPOŠTEVANJU tradicionalnih prijateljskih vezi med pogodbenicama ter tesnih zgodovinskih, političnih in gospodarskih povezav med njima,

KER pogodbenici namenjata poseben pomen celovitemu značaju medsebojnih odnosov,

KER pogodbenici menita, da je ta sporazum del širšega in celovitega odnosa med njima, ki se gradi prek sporazumov, katerih pogodbenici sta obe,

OB PONOVNI POTRDITVI zavezanosti pogodbenic k spoštovanju demokratičnih načel, pravne države, človekovih pravic in temeljnih svoboščin, vključno s pravicami pripadnikov manjšin, ter želje po njihovi okrepitvi, kakor je med drugim določeno v Ustanovni listini Združenih narodov, Splošni deklaraciji Združenih narodov o človekovih pravicah in drugih ustreznih mednarodnih instrumentih o človekovih pravicah,

OB PONOVNI POTRDITVI njune zavezanosti načelom pravne države, spoštovanju mednarodnega prava, dobrega javnega upravljanja in boja proti korupciji, hkrati pa tudi želje po spodbujanju gospodarskega in družbenega napredka njunih narodov ob upoštevanju načela trajnostnega razvoja in zahtev varstva okolja,

OB PONOVNI POTRDITVI želje po večjem sodelovanju med pogodbenicama na podlagi teh skupnih vrednot,

OB PONOVNI POTRDITVI želje po spodbujanju gospodarskega in družbenega napredka njunih narodov ob upoštevanju načela trajnostnega razvoja v vseh njegovih razsežnostih,

OB PONOVNI POTRDITVI njune zavezanosti k spodbujanju mednarodnega miru in varnosti ter prizadevanju za učinkoviti multilateralizem in mirno reševanje sporov, zlasti s sodelovanjem v ta namen v okviru Združenih narodov,

OB PONOVNI POTRDITVI njune želje po večjem sodelovanju glede političnih in gospodarskih vprašanj ter na področju mednarodne stabilnosti, pravičnosti in varnosti, s čimer se ustvarja osnovni predpogoj za spodbujanje trajnostnega družbenega in gospodarskega razvoja, odpravo revščine ter uresničevanje razvojnih ciljev tisočletja,

KER pogodbenici obravnavata terorizem kot grožnjo svetovni varnosti ter želita okrepiti dialog in sodelovanje v boju proti terorizmu v skladu z ustreznimi instrumenti Varnostnega sveta ZN, zlasti Resolucije VSZN št. 1373. Evropska varnostna strategija, ki jo je Evropski svet sprejel decembra 2003, opredeljuje terorizem kot pomembno grožnjo varnosti. V tem smislu je Evropska unija izvedla ključne ukrepe, vključno z akcijskim načrtom o boju proti terorizmu, sprejetim leta 2001 in posodobljenim leta 2004, ter pomembno deklaracijo o boju proti terorizmu z dne 25. marca 2004, sprejeto po napadih v Madridu. Evropska unije je decembra 2005 sprejela tudi strategijo EU za boj proti terorizmu,

OB IZRAŽANJU njune polne zavezanosti preprečevanju vseh oblik terorizma in boju proti njim, pospešenemu sodelovanju v boju proti terorizmu ter boju proti organiziranemu kriminalu,

KER pogodbenici ponovno potrjujeta, da se učinkoviti ukrepi za boj proti terorizmu in varstvo človekovih pravic med seboj dopolnjujejo in krepijo,

OB PONOVNI POTRDITVI, da najhujši zločini, ki zadevajo mednarodno skupnost, ne smejo ostati nekaznovani in da je treba njihov učinkovit pregon zagotoviti z ukrepi na nacionalni ravni in s krepitvijo svetovnega sodelovanja,

OB UPOŠTEVANJU dejstva, da je ustanovitev in učinkovito delovanje Mednarodnega kazenskega sodišča pomembno za mir in mednarodno pravico ter da je Svet Evropske unije 16. junija 2003 sprejel skupno stališče o Mednarodnem kazenskem sodišču, na podlagi katerega je bil oblikovan akcijski načrt, sprejet 4. februarja 2004,

KER se pogodbenici strinjata, da širjenje orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev zelo ogroža mednarodno varnost, ter želita okrepiti dialog in sodelovanje na tem področju. Soglasno sprejetje Resolucije VS ZN št. 1540 je temelj zavezanosti celotne mednarodne skupnosti boju proti širjenju orožja za množično uničevanje. Svet Evropske unije je 17. novembra 2003 sprejel politiko EU o vključevanju politik neširjenja orožja v odnose EU s tretjimi državami. Evropski svet je 12. decembra 2003 prav tako sprejel Strategijo proti širjenju orožja,

KER je Evropski svet izrazil stališče, da osebno in lahko orožje vse bolj ogroža mir, varnost in razvoj, ter 13. januarja 2006 sprejel Strategijo za boj proti nedovoljenemu kopičenju osebnega in lahkega orožja in pripadajočega streliva. Evropski svet je v tej strategiji poudaril potrebo po zagotovitvi celovitega in usklajenega pristopa k varnostni in razvojni politiki,

OB IZRAŽANJU njune popolne zavezanosti k spodbujanju vseh razsežnosti trajnostnega razvoja, vključno z varstvom okolja in učinkovitim sodelovanjem pri boju proti podnebnim spremembam, varnostjo preskrbe s hrano ter učinkovitim spodbujanjem in izvajanjem mednarodno priznanih standardov dela in socialnih standardov,

OB POUDARJANJU pomena poglabljanja odnosov in sodelovanja na področjih, kot so ponovni sprejem ter azilna in vizumska politika, ter skupnega reševanja vprašanj migracije in trgovine z ljudmi,

OB PONOVNEM POUDARJANJU pomena trgovine za njune dvostranske odnose in zlasti trgovine s surovinami ter ob poudarjanju njune zaveze, da se dogovorita o posebnih pravilih v zvezi s surovinami v okviru Pododbora za trgovino in naložbe,

OB UGOTAVLJANJU, da so določbe tega Sporazuma, ki spadajo v okvir naslova V, dela tri Pogodbe o delovanju Evropske unije, zavezujoče za Združeno kraljestvo in Irsko kot ločeni pogodbenici in ne kot del Evropske unije, razen če Evropska unija skupaj z Združenim kraljestvom in/ali Irsko skupaj obvestijo Mongolijo, da sta Združeno kraljestvo in Irska temu sporazumu zavezana kot del Evropske unije v skladu s Protokolom št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije. Če Združeno kraljestvo in/ali Irska preneha biti zavezana kot del Evropske unije v skladu s členom 4a Protokola št. 21, Evropska unija skupaj z Združenim kraljestvom in/ali Irsko Mongolijo nemudoma obvesti o vsaki spremembi njunega stališča, pri čemer ju v tem primeru določbe Sporazuma še vedno zavezujejo kot samostojni pogodbenici. Enako velja za Dansko v skladu s Protokolom o stališču Danske, ki je priložen k tema pogodbama,

OB POTRDITVI njune zavezanosti h krepitvi obstoječega odnosa, da bi povečali medsebojno sodelovanje, ter njune skupne volje za utrditev, poglobitev in razširitev odnosov na področjih njunih interesov na podlagi enakosti, nediskriminacije in vzajemne koristi –

STA SE DOGOVORILI:

NASLOV 1 NARAVA IN PODROČJE UPORABE

Člen 1

Splošna načela

1. Spoštovanje demokratičnih načel in človekovih pravic, kot so določene v Splošni deklaraciji o človekovih pravicah in drugih pomembnih mednarodnih instrumentih o človekovih pravicah, ter načela pravne države je temelj notranjih in mednarodnih politik pogodbenic ter pomeni bistven element tega sporazuma.

2. Pogodbenici potrjujeta svoje skupne vrednote, kot so navedene v Ustanovni listini Združenih narodov.

3. Pogodbenici potrjujeta svojo zavezanost spodbujanju vseh razsežnosti trajnostnega razvoja, sodelovanju pri obravnavi izzivov podnebnih sprememb in globalizacije ter prispevanju k uresničevanju mednarodno dogovorjenih razvojnih ciljev, vključno z razvojnimi cilji tisočletja. Pogodbenici ponovno potrjujeta svojo zavezanost visoki ravni varstva okolja in vključujočim socialnim strukturam.

4. Pogodbenici ponovno potrjujeta svojo zavezanost Pariški deklaraciji o učinkovitosti pomoči iz leta 2005 in se strinjata, da bosta okrepili sodelovanje za nadaljnje izboljšanje razvoja.

5. Pogodbenici ponovno potrjujeta svojo zavezanost načelu dobrega javnega upravljanja, vključno z neodvisnostjo sodstva in bojem proti korupciji.

Člen 2

Cilji sodelovanja

Zaradi krepitve dvostranskih odnosov se pogodbenici zavežeta, da bosta vzdrževali celovit dialog in spodbujali nadaljnje medsebojno sodelovanje na vseh področjih vzajemnega interesa. Njuna prizadevanja bodo usmerjena zlasti v:

(a) vzpostavitev sodelovanja na področju političnih in gospodarskih vprašanj v okviru vseh zadevnih regionalnih in mednarodnih forumov in organizacij;

(b) vzpostavitev sodelovanja na področju boja proti hudim kaznivim dejanjem, ki zadevajo mednarodno skupnost;

(c) vzpostavitev sodelovanja pri preprečevanju širjenja orožja za množično uničevanje in osebnem in lahkem orožju;

(d) razvoj trgovine in naložb med pogodbenicama v vzajemno korist; vzpostavitev sodelovanja na vseh področjih vzajemnega interesa, povezanih s trgovino in naložbami, da bi pospešili trgovinske in naložbene tokove ter preprečili in odpravili trgovinske in naložbene ovire;

(e) vzpostavitev sodelovanja na področju pravosodja, svobode in varnosti, vključno s pravno državo in pravnim sodelovanjem, varstvom podatkov, migracijami, tihotapljenjem in trgovino z ljudmi, bojem proti organiziranemu kriminalu, terorizmom, mednarodnim kriminalom, pranjem denarja ter prepovedanimi drogami;

(f) vzpostavitev sodelovanja na vseh drugih področjih vzajemnega interesa, zlasti pri makroekonomski politiki in finančnih storitvah, obdavčenju in carinah, vključno z dobrim javnim upravljanjem na davčnem področju, industrijski politiki ter malih in srednjih podjetjih (MSP), informacijski družbi, avdiovizualnih storitvah in medijih, znanosti in tehnologiji, energetiki, prometu, izobraževanju in kulturi, okolju in naravnih virih, kmetijstvu in razvoju podeželja, zdravstvu, zaposlovanju in socialnih zadevah ter statistiki;

(g) krepitev sodelovanja pogodbenic v podregionalnih in regionalnih programih sodelovanja, odprtih za sodelovanje druge pogodbenice;

(h) povečevanje vlog in vidnosti pogodbenic v njunih regijah;

(i) spodbujanje medosebnega razumevanja s sodelovanjem različnih nevladnih akterjev, kot so možganski trusti, akademiki, civilna družba in mediji, in sicer z organizacijo seminarjev, konferenc, mladinskega sodelovanja in drugih dejavnosti;

(j) spodbujanje izkoreninjenja revščine v okviru trajnostnega razvoja in postopnega vključevanja Mongolije v svetovno gospodarstvo.

Člen 3

Preprečevanje širjenja orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev

1. Pogodbenici menita, da širjenje orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev, ki je namenjeno državnim in nedržavnim subjektom, pomeni eno od najresnejših groženj mednarodni stabilnosti in varnosti.

2. Pogodbenici se zato strinjata, da bosta sodelovali in prispevali k preprečevanju širjenja orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev s popolnim upoštevanjem in nacionalnim izvajanjem svojih veljavnih obveznosti v okviru mednarodnih pogodb in sporazumov o razoroževanju in neširjenju orožja ter drugih ustreznih mednarodnih obveznosti, kot je Resolucija Varnostnega sveta ZN št. 1540. Pogodbenici se strinjata, da je ta določba bistven element Sporazuma.

3. Pogodbenici se še strinjata, da bosta sodelovali in prispevali k preprečevanju širjenja orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev, tako da bosta:

– po potrebi sprejeli ukrepe za podpis, ratifikacijo ali pristop k vsem drugim ustreznim mednarodnim instrumentom ter jih v celoti izvajali;

– vzpostavili učinkovit sistem za nadzor nacionalnega izvoza, s katerim se nadzorujeta izvoz in tranzit blaga, povezanega z orožjem za množično uničevanje, vključno z nadzorom končne uporabe tehnologij z dvojno uporabo za izdelavo orožja za množično uničevanje, in katerega del so tudi učinkovite sankcije za kršitve nadzora izvoza.

4. Pogodbenici se strinjata, da bosta vzpostavili stalen politični dialog, ki bo spremljal in krepil te elemente. Tak dialog lahko poteka na regionalni ravni.

Člen 4

Osebno in lahko orožje

1. Pogodbenici priznavata, da nezakonito proizvajanje, prenos in dajanje v obtok osebnega in lahkega orožja, vključno s strelivom, ter njegovo prekomerno kopičenje, slabo upravljanje, neustrezno zavarovana skladišča in nenadzorovano razširjanje še naprej resno ogrožajo mir in mednarodno varnost.

2. Pogodbenici se strinjata, da bosta upoštevali in v celoti izvajali svoje obveznosti v zvezi z obravnavanjem nezakonitega trgovanja z osebnim in lahkim orožjem, vključno s strelivom zanj, v skladu z veljavnimi mednarodnimi sporazumi in resolucijami Varnostnega sveta ZN ter svoje zaveze v okviru drugih mednarodnih instrumentov, ki se uporabljajo na tem področju, kot je Akcijski program ZN za preprečevanje vseh vidikov nezakonitega trgovanja z osebnim in lahkim orožjem, boj proti njim in njihovo izkoreninjenje.

3. Pogodbenici se zavezujeta, da bosta sodelovali ter usklajevali in dopolnjevali svoja prizadevanja za obravnavanje nezakonite trgovine z osebnim in lahkim orožjem, vključno s strelivom zanj, na globalni, regionalni, podregionalni in nacionalni ravni ter zagotavljali sinergije med njimi, in soglašata, da bosta vzpostavili redni politični dialog, ki bo to njuno zavezo spremljal in utrjeval.

Člen 5

Huda kazniva dejanja, ki zadevajo mednarodno skupnost (Mednarodno kazensko sodišče)

1. Pogodbenici ponovno potrjujeta, da najhujši zločini, ki zadevajo celotno mednarodno skupnost, ne smejo ostati nekaznovani in da je treba njihov učinkovit pregon zagotoviti z ustreznimi ukrepi na nacionalni in mednarodni ravni, vključno z Mednarodnim kazenskim sodiščem. Pogodbenici menita, da je ustanovitev Mednarodnega kazenskega sodišča in njegovo učinkovito delovanje pomembno za mir in pravico v mednarodni skupnosti.

2. Pogodbenici se strinjata, da bosta po potrebi sodelovali in sprejeli potrebne ukrepe, da bi v celoti podprli univerzalnost in celovitost Rimskega statuta in z njim povezanih instrumentov, ter se strinjata, da bosta okrepili svoje sodelovanje z Mednarodnim kazenskim sodiščem. Pogodbenici se zavezujeta, da bosta izvajali Rimski statut in sprejeli potrebne ukrepe za ratifikacijo zadevnih instrumentov (kot je Sporazum o privilegijih in imunitetah Mednarodnega kazenskega sodišča).

3. Pogodbenici se strinjata, da bi bil dialog o teh zadevah koristen.

Člen 6

Sodelovanje pri boju proti terorizmu

1. Pogodbenici ponovno potrjujeta pomen boja proti terorizmu in se strinjata, da bosta v skladu z veljavnimi mednarodnimi konvencijami, vključno z mednarodnim humanitarnim pravom in človekovimi pravicami, in s svojo zakonodajo in predpisi ter ob upoštevanju Globalne strategije ZN za boj proti terorizmu, vključene v Resolucijo Generalne skupščine ZN št. 60/288 z dne 8. septembra 2006, sodelovali pri preprečevanju in onemogočanju terorističnih dejanj.

2. Pogodbenici to storita predvsem:

(a) s polnim izvajanjem resolucij Varnostnega sveta ZN št. 1373 in št. 1267 ter nadaljnjih resolucij, vključno z resolucijo 1822, in drugih ustreznih resolucij ZN ter svojih obveznosti v okviru drugih ustreznih mednarodnih konvencij in instrumentov;

(b) z izmenjavo informacij o teroristih, terorističnih skupinah in njihovih podpornih mrežah v skladu z mednarodno in nacionalno zakonodajo;

(c) z izmenjavo stališč o sredstvih in načinih boja proti terorizmu, vključno s tehničnimi področji in usposabljanjem, ter z izmenjavo izkušenj pri preprečevanju terorizma;

(d) s sodelovanjem, ki bo utrdilo mednarodno soglasje o boju proti terorizmu, vključno s pravno opredelitvijo terorističnih dejanj, ter zlasti s prizadevanjem za dogovor o splošni konvenciji o mednarodnem terorizmu;

(e) z izmenjavo ustreznih najboljših praks na področju varstva človekovih pravic v boju proti terorizmu;

(f) z učinkovitim izvajanjem in utrjevanjem sodelovanja na področju boja proti terorizmu v okviru ASEM.

NASLOV II DVOSTRANSKO, REGIONALNO IN MEDNARODNO SODELOVANJE

Člen 7

Sodelovanje med Mongolijo in EU o načelih, normah in standardih

1. Pogodbenici se strinjata, da bosta v Mongoliji uveljavili evropska skupna načela, norme in standarde in sodelovali pri spodbujanju izmenjave informacij in izkušenj, da bi se uvedle in izvajale v praksi.

2. Pogodbenici si prizadevata za okrepitev dialoga in sodelovanja med svojimi organi v zvezi z zadevami, povezanimi s standardizacijo, ki lahko, kakor sta se dogovorili, vključujejo vzpostavitev okvira sodelovanja za olajšanje izmenjave strokovnjakov, informacij ter strokovnega znanja in izkušenj.

Člen 8 Sodelovanje v regionalnih in mednarodnih organizacijah

1. Pogodbenici se zavezujeta, da si bosta izmenjevali mnenja ter sodelovali v regionalnih in mednarodnih forumih ter organizacijah, kot so Združeni narodi ter njihove ustrezne agencije, programi in organi, Svetovna trgovinska organizacija (STO), Pogodba o prijateljstvu in sodelovanju in azijsko-evropsko srečanje (ASEM).

2. Pogodbenici se tudi strinjata, da bosta spodbujali sodelovanje med možganskimi trusti, akademiki, nevladnimi organizacijami in mediji na področjih, zajetih v tem sporazumu. Tako sodelovanje lahko zlasti vključuje organizacijo izobraževalnih programov, delavnic in seminarjev, izmenjave strokovnjakov, študije in druge dejavnosti, o katerih se dogovorita pogodbenici.

Člen 9 Regionalno in dvostransko sodelovanje

1. Pogodbenici se strinjata, da bosta na vsakem področju dialoga in sodelovanja v okviru tega sporazuma in ob ustreznem poudarku na zadevah dvostranskega sodelovanja povezane dejavnosti izvajali na dvostranski ali regionalni ravni ali s kombinacijo obeh okvirov. Pri izbiri ustreznega okvira si bosta pogodbenici prizadevali, da kar najbolje izkoristita učinek in okrepita sodelovanje vseh zainteresiranih strani, hkrati pa bosta zagotavljali najboljšo možno uporabo razpoložljivih sredstev ob upoštevanju politične in institucionalne izvedljivosti ter si prizadevali za skladnost z drugimi dejavnostmi, ki vključujejo Evropsko unijo in države partnerice srečanja ASEM.

2. Pogodbenici se lahko po potrebi odločita, da v skladu s svojimi finančnimi postopki in viri razširita finančno podporo na dejavnosti sodelovanja na področjih, ki jih obravnava sporazum ali ki so povezana z njim.

NASLOV III

SODELOVANJE NA PODROČJU TRAJNOSTNEGA RAZVOJA

Člen 10 Splošna načela

1. Glavni cilj razvojnega sodelovanja je zmanjšanje revščine na podlagi izpolnjevanja razvojnih ciljev tisočletja v okviru trajnostnega razvoja in vključevanja v svetovno gospodarstvo. Pogodbenici se dogovorita o stalnem dialogu o razvojnem sodelovanju v skladu s svojimi prednostnimi nalogami in področji vzajemnega interesa.

2. Cilji strategij pogodbenic za razvojno sodelovanje so med drugim:

a) spodbujanje človekovega in socialnega razvoja;

b) trajna gospodarska rast;

c) spodbujanje okoljske trajnosti, regeneracije in najboljših praks ter ohranjanje naravnih virov;

d) preprečevanje in obvladovanje posledic podnebnih sprememb;

e) podpiranje politik in instrumentov, katerih cilj je nadaljnje vključevanje v svetovno gospodarstvo in mednarodni trgovinski sistem;

(f) nadaljevanje postopkov v skladu s Pariško deklaracijo o učinkovitosti pomoči, akcijskim načrtom iz Akre in drugimi mednarodnimi zavezami, katerih cilj je izboljšanje izvajanja in učinkovitosti pomoči.

Člen 11 Gospodarski razvoj

1. Pogodbenici si prizadevata spodbujati uravnoteženo gospodarsko rast, zmanjšanje revščine ter socialnih in gospodarskih razlik.

2. Pogodbenici potrjujeta svojo zavezanost doseganju razvojnih ciljev tisočletja in bi morali ponovno potrditi svojo zavezanost Pariški deklaraciji o učinkovitosti pomoči iz leta 2005.

3. Sporazum bi moral tudi vključevati zaveze o socialnih in okoljskih vidikih trgovine in ponovno potrditi, da bi morala trgovina spodbujati trajnostni razvoj v vseh njegovih razsežnostih, ter podpirati oceno njegovih gospodarskih, socialnih in okoljskih vplivov.

Člen 12 Socialni razvoj

1. Pogodbenici si prizadevata poudarjati potrebo po gospodarskih in socialnih politikah, ki se med seboj krepijo, in ključno vlogo zagotavljanja dostojnega dela ter se zavezujeta, da bosta podpirali socialni dialog.

2. Pogodbenici si prizadevata prispevati k učinkovitemu izvajanju temeljnih standardov dela Mednarodne organizacije dela (ILO) in okrepiti sodelovanje na področju zaposlovanja in socialnih vprašanj.

3. Pogodbenici si poleg tega prizadevata za spodbujanje politik za zagotavljanje razpoložljivosti in zalog hrane za prebivalstvo ter krme za rejne živali na okolju prijazen in trajnostni način.

Člen 13 Okolje

1. Pogodbenici v okviru trajnostnega razvoja ponovno potrjujeta potrebo po visoki ravni varstva okolja ter ohranjanja in upravljanja naravnih virov in biotske raznolikosti, vključno z gozdovi.

2. Pogodbenici si prizadevata spodbujati ratifikacijo, izvajanje in upoštevanje večstranskih okoljskih sporazumov.

3. Pogodbenici si prizadevata krepiti sodelovanje o svetovnih okoljskih vprašanjih, zlasti o podnebnih spremembah.

NASLOV IV

SODELOVANJE NA PODROČJU TRGOVINE IN NALOŽB

Člen 14 Splošna načela

1. Pogodbenici z dialogom o dvostranskih in večstranskih trgovinskih ter s trgovino povezanih vprašanjih krepita dvostranske trgovinske odnose in spodbujata večstranski trgovinski sistem.

2. Pogodbenici se zavezujeta, da bosta spodbujali razvoj in razvejanost medsebojne trgovinske menjave na najvišji mogoči ravni ter v vzajemno korist. Zavezujeta se, da bosta s prizadevanjem za odpravo trgovinskih ovir, zlasti s pravočasno odpravo netarifnih ovir, in s sprejetjem ukrepov za večjo preglednost izboljšali pogoje za dostop na trg, pri čemer bosta upoštevali delo, ki ga na tem področju opravljajo mednarodne organizacije.

3. Ob priznavanju, da ima trgovina ključno vlogo pri razvoju in da je pomoč v obliki shem trgovinskih preferencialov koristila državam v razvoju, si bosta pogodbenici prizadevali okrepiti medsebojna posvetovanja o takšni pomoči, ki je v celoti v skladu s STO.

4. Pogodbenici se medsebojno obveščata o razvoju trgovinskih in s trgovino povezanih politik, kot so kmetijska politika, politika o varnosti hrane, potrošniška ter okoljska politika.

5. Pogodbenici spodbujata dialog in sodelovanje za razvoj trgovinskih in naložbenih odnosov, vključno z reševanjem trgovinskih težav med drugim na področjih iz členov 10 do 27.

Člen 15

Sanitarna in fitosanitarna vprašanja

1. Pogodbenici sodelujeta na področju varnosti hrane ter sanitarnih in fitosanitarnih vprašanj z namenom varstva človeškega, živalskega ali rastlinskega življenja ali zdravja na ozemlju pogodbenic.

2. Pogodbenici razpravljata in si izmenjujeta informacije o ustreznih ukrepih, kot jih določajo Sporazum o ustanovitvi svetovne trgovinske organizacije (STO) o sanitarnih in fitosanitarnih ukrepih, Mednarodna konvencija o varstvu rastlin (IPPC), Mednarodni urad za živalske kužne bolezni (OIE) in Komisija za Codex Alimentarius.

3. Pogodbenici se strinjata, da bosta okrepili vzajemno razumevanje in sodelovanje na področjih sanitarnih in fitosanitarnih vprašanj ter dobrega počutja živali. Taka gradnja zmogljivosti je posebej prilagojena potrebam vsake pogodbenice in se izvaja z namenom, da vsaki od pogodbenic pomaga pri upoštevanju pravnega okvira druge pogodbenice.

4. Pogodbenici vzpostavita pravočasen dialog o sanitarnih in fitosanitarnih vprašanjih na zahtevo ene od pogodbenic, da bi obravnavali zadeve v zvezi s sanitarnimi in fitosanitarnimi vprašanji ter drugimi povezanimi nujnimi vprašanji iz tega člena.

Člen 16 Tehnične ovire v trgovini

Pogodbenici spodbujata uporabo mednarodnih standardov ter sodelujeta in si izmenjujeta informacije o standardih, postopkih ugotavljanja skladnosti in tehničnih predpisih, zlasti v okviru Sporazuma STO o tehničnih ovirah v trgovini (TBT).

Člen 17

Carinsko sodelovanje

1. Pogodbenici bosta namenili posebno pozornost večji varnosti in zaščiti mednarodne trgovine, vključno s storitvami prevoza, zagotavljanju učinkovitega in uspešnega uveljavljanja pravic intelektualne lastnine s strani carinskih organov ter zagotavljanju uravnoteženega pristopa med olajševanjem trgovine in bojem proti goljufijam in nepravilnostim.

2. Brez poseganja v druge oblike sodelovanja iz tega sporazuma pogodbenici izražata svoj interes, da bosta v prihodnosti proučili možnost sklenitve protokolov o carinskem sodelovanju in vzajemni pomoči v institucionalnem okviru iz tega sporazuma.

Člen 18

Olajševanje trgovine

Pogodbenici si izmenjujeta izkušnje ter proučujeta možnosti za poenostavitev uvoznih, izvoznih, tranzitnih in drugih carinskih postopkov, izboljšujeta preglednost carinskih in trgovinskih predpisov, razvijata carinsko sodelovanje in učinkovite skupne mehanizme upravne pomoči ter si prizadevata za usklajevanje stališč in skupnih dejavnosti v okviru ustreznih mednarodnih pobud, ki vključujejo olajševanje trgovine.

Člen 19 Naložbe

Pogodbenici z razvojem privlačnega in stabilnega okolja za vzajemne naložbe spodbujata naložbene tokove prek stalnega dialoga, namenjenega spodbujanju razumevanja in sodelovanja pri investicijskih vprašanjih, raziskovanju upravnih mehanizmov za olajševanje investicijskih tokov ter spodbujanju stabilnih, preglednih, odprtih in nediskriminacijskih pravil.

Člen 20 Politika konkurence

Pogodbenici spodbujata učinkovito oblikovanje in uporabo pravil konkurence ter razširjanje informacij za krepitev preglednosti in pravne varnosti za podjetja, ki delujejo na njunih trgih. Pogodbenici bi si morali izmenjevati mnenja o vprašanjih v zvezi s protikonkurenčnimi praksami, ki bi lahko škodljivo vplivale na dvostransko trgovino in naložbene tokove.

Člen 21

Storitve

Pogodbenici vzpostavita stalen dialog, ki bo usmerjen zlasti v izmenjavo informacij o njunih zakonodajnih okoljih, spodbujanje medsebojnega dostopa do trgov, spodbujanje dostopa do kapitalskih in tehnoloških virov ter spodbujanje trgovine s storitvami med obema območjema ter na trgih tretjih držav.

Člen 22

Pretok kapitala

Pogodbenici si prizadevata olajšati pretok kapitala, da bi prispevali k ciljem Sporazuma.

Člen 23

Javna naročila

Pogodbenici si prizadevata določiti postopkovna pravila, vključno z ustreznimi določbami o preglednosti in pravnih sredstvih, na podlagi katerih bo mogoče vzpostaviti učinkovit sistem javnih naročil, ki je kar najbolj cenovno ugoden, in ki olajšujejo mednarodno trgovino.

Pogodbenici si v medsebojno korist prizadevata za vzajemno odprtje svojih trgov javnih naročil.

Člen 24

Preglednost

Pogodbenici priznavata pomen preglednosti in ustreznih postopkov pri uporabi njunih zakonov in drugih predpisov, povezanih s trgovino, ter zato ponovno potrjujeta svoje zaveze, kakor so določene v členu X Splošnega sporazuma o tarifah in trgovini (GATT) iz leta 1994 ter v členu III Splošnega sporazuma o trgovini s storitvami (GATS).

Člen 25

Surovine

1. Pogodbenici se strinjata, da bosta okrepili sodelovanje in spodbudili vzajemno razumevanje na področju surovin.

2. To sodelovanje in spodbujanje vzajemnega razumevanja bi moralo obravnavati teme, kot sta regulativni okvir za sektor surovin (vključno z upravljanjem dohodka od rudarstva za socialnoekonomski razvoj ter varstvom okolja in varnostnimi predpisi v zvezi z rudarstvom in sektorjem surovin) in trgovina s surovinami. Za spodbujanje večjega sodelovanja in vzajemnega razumevanja lahko vsaka pogodbenica zahteva sklic ad hoc sestanka v zvezi s surovinami.

3. Pogodbenici priznavata, da je pregledno, nediskriminacijsko okolje, v katerem ni izkrivljanj in ki temelji na pravilih, najboljše za vzpostavitev ugodnega okolja za tuje neposredne naložbe v proizvodnjo surovin in trgovino z njimi.

4. Pogodbenici se ob upoštevanju svojih gospodarskih politik in ciljev in z namenom spodbujanja trgovine strinjata, da bosta podpirali sodelovanje v zvezi z odpravo ovir pri trgovini s surovinami.

5. Na zahtevo katere koli pogodbenice lahko na sestankih Skupnega odbora ali Pododbora poteka razprava o vseh zadevah v zvezi s trgovino s surovinami, zadevni odbor pa je pristojen za sprejemanje odločitev o tej zadevi po členu 56 v skladu z načeli, določenimi v zgornjih odstavkih.

Člen 26

Regionalna politika

Pogodbenici spodbujata politiko regionalnega razvoja.

Člen 27 Varstvo intelektualne lastnine

1. Pogodbenici ponovno potrjujeta pomembno vlogo varstva pravic intelektualne lastnine ter se zavezujeta, da bosta uvedli ustrezne ukrepe, s katerimi bosta zagotovili primerno in učinkovito varstvo ter izvajanje teh pravic, zlasti pri kršitvah pravic intelektualne lastnine.

Polega tega se pogodbenici strinjata, da bosta čim prej sklenili dvostranski sporazum o geografskih označbah.

2. Pogodbenici si izmenjujeta informacije in izkušnje o zadevah, povezanih z izvajanjem, spodbujanjem, razširjanjem, racionalizacijo, upravljanjem, usklajevanjem, varstvom in učinkovitim uveljavljanjem pravic intelektualne lastnine, preprečevanjem kršitev teh pravic, bojem proti ponarejanju in piratstvu, in sicer prek carinskega sodelovanja in drugih ustreznih oblik sodelovanja, ter ustanavljanjem in krepitvijo organizacij za spremljanje in zaščito takih pravic. Pogodbenici si pomagata pri izboljševanju varstva, uporabe in komercializacije intelektualne lastnine na podlagi evropskih izkušenj ter pri izboljšanju širjenja znanja o tem.

Člen 28

Pododbor za trgovino in naložbe

1. Ustanovi se Pododbor za trgovino in naložbe.

2. Pododbor pomaga Skupnemu odboru pri izvajanju njegovih nalog in se ukvarja z vsemi področji iz tega poglavja.

3. Pododbor sprejme svoj poslovnik.

NASLOV V SODELOVANJE NA PODROČJU PRAVOSODJA, SVOBODE IN VARNOSTI

Člen 29 Pravna država in pravno sodelovanje

1. Pogodbenici pri svojem sodelovanju na področju pravosodja, svobode in varnosti namenjata posebno pozornost utrditvi pravne države ter krepitvi institucij na vseh ravneh, zlasti pa pri uveljavljanju zakonodaje in pravosodju.

2. Sodelovanje med pogodbenicama vključuje tudi medsebojno izmenjavo informacij v zvezi s pravnimi sistemi in zakonodajo. Pogodbenici si prizadevata za vzpostavitev vzajemne pravne pomoči v okviru obstoječega pravnega okvira.

Člen 30 Varstvo osebnih podatkov

1. Pogodbenici se strinjata, da bosta sodelovali z namenom izboljšanja ravni varstva osebnih podatkov v skladu z najvišjimi mednarodnimi standardi, kot so standardi, med drugim vključeni v Smernice ZN za urejanje računalniških osebnih datotek (Resolucija Generalne skupščine ZN št. 45/95 z dne 14. decembra 1990).

2. Sodelovanje pri varstvu osebnih podatkov lahko med drugim vključuje tehnično pomoč v obliki izmenjave informacij ter strokovnega znanja in izkušenj.

Člen 31 Sodelovanje na področju migracij

1. Pogodbenici vzpostavita sodelovanje, namenjeno preprečevanju nezakonitega priseljevanja in nezakoniti prisotnosti fizičnih oseb z njunim državljanstvom na njunih ozemljih.

2. V okviru sodelovanja za preprečevanje nezakonitega priseljevanja se pogodbenici strinjata, da bosta brez nepotrebnega odlašanja ponovno sprejeli svoje državljane, ki ne izpolnjujejo veljavnih pogojev za vstop v drugo pogodbenico, za prisotnost na njenem območju ali bivanje tam ali pa teh pogojev ne izpolnjujejo več. Pogodbenici svojim državljanom v ta namen zagotovita ustrezne osebne dokumente. Če oseba, ki naj bi bila ponovno sprejeta, nima nobenih dokumentov ali drugih dokazil o svojem državljanstvu, pristojno diplomatsko ali konzularno predstavništvo zadevne države članice ali Mongolije na zahtevo Mongolije ali zadevne države članice organizira razgovor z osebo, da bi ugotovili, katero državljanstvo ima.

3. EU bo finančno podprla izvajanje tega dogovora prek ustreznih dvostranskih instrumentov o sodelovanju.

4. Pogodbenici se strinjata, da bosta na zahtevo katere koli pogodbenice s pogajanji sklenili sporazum med EU in Mongolijo, ki bo urejal posebne obveznosti glede ponovnega sprejema njunih državljanov, vključno z obveznostjo za ponovni sprejem državljanov drugih držav in oseb brez državljanstva.

Člen 32

Sodelovanje v boju proti prepovedanim drogam

1. Pogodbenici sodelujeta z namenom zagotoviti celosten pristop z učinkovitim usklajevanjem pristojnih organov, vključno z organi na področjih zdravstva, pravosodja, carine in notranjih zadev ter drugih pomembnih sektorjev, da bi zmanjšali dobavo prepovedanih drog, trgovanje z njimi in povpraševanje po njih ob ustreznem spoštovanju človekovih pravic. To sodelovanje si prizadeva tudi zmanjšati škodo zaradi uporabe drog, obravnavati proizvodnjo sintetičnih drog, trgovanje z njimi in njihovo uporabo in doseči učinkovitejše preprečevanje preusmerjanja predhodnih kemičnih sestavin, ki se uporabljajo za nezakonito proizvodnjo prepovedanih drog in psihotropnih snovi.

2. Pogodbenici se dogovorita o načinih sodelovanja za dosego teh ciljev. Ukrepi temeljijo na skupno dogovorjenih načelih v skladu z ustreznimi mednarodnimi konvencijami, politično deklaracijo in posebno deklaracijo o smernicah za zmanjševanje povpraševanja po drogah, ki jo je junija 1998 na posebnem 20. zasedanju o drogah sprejela Generalna skupščina Združenih narodov, ter politično deklaracijo in akcijskim načrtom, sprejetim na 52. zasedanju Komisije Združenih narodov za droge marca 2009.

3. Sodelovanje med pogodbenicama vključuje tehnično in upravno pomoč, zlasti na naslednjih področjih: priprava nacionalne zakonodaje in politik; ustanovitev nacionalnih ustanov ter informacijskih središč; podpora prizadevanjem civilne družbe na področju drog ter prizadevanje za zmanjšanje povpraševanja po drogah ter škode, ki jo povzročajo; usposabljanje osebja; preiskave v zvezi z drogami in preprečevanje preusmerjanja predhodnih kemičnih sestavin, ki se uporabljajo za nezakonito proizvodnjo prepovedanih drog in psihotropnih snovi. Pogodbenici se lahko dogovorita o vključitvi drugih področij.

Člen 33 Sodelovanje v boju proti organiziranemu kriminalu in korupciji

Pogodbenici se strinjata, da bosta sodelovali pri boju proti organiziranemu, gospodarskemu in finančnemu kriminalu ter korupciji. Cilj takega sodelovanja je zlasti izvajanje in spodbujanje ustreznih mednarodnih standardov in instrumentov, kot so Konvencija ZN proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu in njeni dopolnilni protokoli ter Konvencija ZN proti korupciji.

Člen 34 Sodelovanje na področju boja proti pranju denarja in financiranju terorizma

1. Pogodbenici se strinjata, da je treba sprejeti ukrepe ter sodelovati na področju preprečevanja uporabe njunega finančnega sistema ter nefinančnih podjetij in poklicev, prek katerih se perejo dobički vseh kriminalnih dejavnosti, kot sta trgovanje s prepovedanimi drogami in korupcija.

2. Pogodbenici se strinjata, da bosta spodbujali tehnično in upravno pomoč, ki je namenjena razvoju in izvajanju predpisov ter učinkovitemu delovanju mehanizmov za boj proti pranju denarja in financiranju terorizma. Sodelovanje omogoča zlasti izmenjavo ustreznih informacij v okviru njunih zakonodaj in sprejetje ustreznih standardov za boj proti pranju denarja in financiranju terorizma, enakovrednih standardom, ki so jih sprejeli Unija in mednarodni organi, dejavni na tem področju, kot je Projektna skupina za finančno ukrepanje.

NASLOV VI SODELOVANJE NA DRUGIH PODROČJIH

Člen 35 Sodelovanje na področju človekovih pravic

1. Pogodbenici se strinjata, da bosta sodelovali pri spodbujanju in učinkovitem varstvu človekovih pravic, vključno z ratifikacijo in izvajanjem mednarodnih instrumentov o človekovih pravicah.

2. Tako sodelovanje lahko med drugim vključuje:

(a) podporo razvoja in izvajanja nacionalnega akcijskega načrta o človekovih pravicah;

(b) spodbujanje človekovih pravic in izobraževanje o njih;

(c) krepitev nacionalnih in regionalnih institucij, povezanih s človekovimi pravicami;

(d) vzpostavitev konstruktivnega in široko zasnovanega dialoga o človekovih pravicah;

(e) krepitev sodelovanja v institucijah Združenih narodov, povezanih s človekovimi pravicami.

Člen 36 Sodelovanje na področju finančnih storitev

1. Pogodbenici se strinjata, da bosta sprejeli bolj usklajena skupna pravila in standarde ter okrepili sodelovanje, da bi izboljšali računovodstvo, nadzor ter regulativne sisteme bančništva, zavarovalništva in drugih področij finančnega sektorja.

2. Pogodbenici sodelujeta pri razvoju pravnega in regulativnega okvira, infrastrukture in človeških virov ter pri uvajanju upravljanja podjetij in mednarodnih računovodskih standardov na mongolski finančni trg v okviru dvostranskega sodelovanja, vzpostavljenega na podlagi dokumenta o vzajemnem razumevanju, ki vsebuje zaveze o finančnih storitvah v skladu s Splošnim sporazumom o trgovini s storitvami in STO.

Člen 37 Dialog o gospodarski politiki

1. Pogodbenici se strinjata, da bosta sodelovali pri spodbujanju izmenjave informacij o svojih gospodarskih gibanjih in politikah ter pri izmenjavi izkušenj pri usklajevanju gospodarskih politik v okviru regionalnega gospodarskega sodelovanja in povezovanja.

2. Pogodbenici si prizadevata za poglobitev dialoga med svojimi organi o gospodarskih zadevah, ki lahko, kot se pogodbenici dogovorita, vključujejo področja, kot so monetarna politika, fiskalna politika, vključno z obdavčitvijo podjetij, javne finance, makroekonomska stabilizacija in zunanji dolg.

3. Pogodbenici sodelujeta in spodbujata vzajemno razumevanje na področju gospodarske diverzifikacije in industrijskega razvoja.

Člen 38 Dobro javno upravljanje na davčnem področju

Pogodbenici priznavata načela dobrega javnega upravljanja na davčnem področju, h katerim so zavezane države članice na ravni Unije, in se zavezujeta, da jih bosta izvajali, da bi okrepili in razvili gospodarske dejavnosti, pri čemer upoštevata potrebo po razvoju ustreznega regulativnega okvira. Pogodbenici bosta zato brez poseganja v pristojnosti Unije in držav članic izboljšali mednarodno sodelovanje na davčnem področju, olajšali pobiranje zakonitih davčnih prihodkov in razvili ukrepe za učinkovito izvajanje zgoraj navedenih načel.

Člen 39 Industrijska politika in sodelovanje malih in srednjih podjetij

Pogodbenici se ob upoštevanju gospodarskih politik in ciljev strinjata, da bosta pospeševali sodelovanje na vseh področjih industrijske politike, ki jih štejeta za ustrezna, da bi izboljšali konkurenčnost malih in srednjih podjetij, med drugim:

(a) z izmenjavo informacij in izkušenj v zvezi z vzpostavitvijo okvirnih pogojev za mala in srednja podjetja za izboljšanje njihove konkurenčnosti;

(b) s pospeševanjem stikov med gospodarskimi subjekti, s spodbujanjem skupnih naložb in z ustanavljanjem skupnih vlaganj ter informacijskih mrež prek obstoječih horizontalnih programov Evropske unije, zlasti s spodbujanjem prenosa programske in strojne tehnologije med partnerji;

(c) z zagotavljanjem informacij, spodbujanjem inovacij in izmenjavo dobrih praks pri dostopu do financ, vključno za mikropodjetja in mala podjetja;

(d) z olajševanjem in podporo ustreznih dejavnosti, ki so jih začeli izvajati v zasebnem sektorju pogodbenic;

(e) s spodbujanjem dostojnega dela, socialne odgovornosti podjetij in odgovornih poslovnih praks, vključno s trajnostno porabo in proizvodnjo. To sodelovanje upošteva tudi potrošnika, med drugim vključuje informacije o proizvodih in vlogo potrošnika na trgu;

(f) z razvojem skupnih raziskovalnih projektov na izbranih industrijskih področjih ter sodelovanjem pri standardih in postopkih ugotavljanja skladnosti ter tehničnih predpisih, kot se vzajemno dogovorita;

(g) z informacijami o modernizaciji in tehnologijah čistilnih naprav za usnjarsko industrijo;

(h) z izmenjavo informacij in priporočili partnerjev ter priložnostmi sodelovanja na področju trgovine in naložb prek vzajemno dostopnih obstoječih omrežij;

(i) s podporo sodelovanja med zasebnimi podjetji z obeh strani, zlasti med MSP;

(j) s premislekom o pogajanjih za dodatni sporazum o izmenjavi informacij, delavnicah o intenzivnejšem sodelovanju in drugih promocijskih dogodkih, ki bi potekali med MSP iz obeh pogodbenic;

(k) z zagotavljanjem informacij o tehnični pomoči za izvoz hrane in kmetijskih proizvodov na evropski trg v okviru preferencialnega sistema Evropske unije.

Člen 40

Turizem

1. Ob upoštevanju Globalnega etičnega kodeksa v turizmu Svetovne turistične organizacije in trajnostnih načel iz „procesa lokalne Agende 21“ je cilj pogodbenic izboljšati izmenjavo informacij in oblikovati najboljšo prakso, da bi zagotovili uravnotežen in trajnosten razvoj turizma.

2. Pogodbenici se strinjata, da bosta razvili sodelovanje pri varovanju in čim večjem povečanju potenciala naravne in kulturne dediščine, zmanjševanju negativnih vplivov turizma in povečanju pozitivnega prispevka turistične dejavnosti k trajnostnemu razvoju lokalnih skupnosti, med drugim z razvojem ekološkega turizma, pri čemer bosta upoštevali celovitost in interese lokalnih in avtohtonih skupnosti, ter z izboljšanjem usposabljanja v turistični industriji.

Člen 41 Informacijska družba

1. Pogodbenici si ob priznavanju, da so informacijske in komunikacijske tehnologije ključni element sodobnega življenja ter da so bistvenega pomena za gospodarski in družbeni razvoj, prizadevata za izmenjavo stališč o svojih politikah na tem področju, da bi spodbudili gospodarski razvoj.

2. Sodelovanje na tem področju je med drugim osredotočeno na:

(a) sodelovanje v celovitem regionalnem dialogu o različnih vidikih informacijske družbe, zlasti v zvezi s politikami in predpisi o elektronskih komunikacijah, vključno z univerzalnimi storitvami, izdajanjem licenc in splošnimi odobritvami, varstvom zasebnosti in osebnih podatkov ter neodvisnosti in učinkovitosti regulativnega organa;

(b) medsebojno povezljivost in interoperabilnost omrežij in storitev pogodbenic ter Azije;

(c) standardizacijo in širjenje novih informacijskih in komunikacijskih tehnologij;

(d) spodbujanje sodelovanja glede raziskav med pogodbenicama na področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij;

(e) sodelovanje v zvezi z uvajanjem digitalne televizije, vključno z izmenjavo izkušenj o uvajanju, ter regulativnimi vidiki, zlasti v zvezi z upravljanjem spektra in raziskovanjem;

(f) sodelovanje pri skupnih raziskovalnih projektih na področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij;

(g) varnostna vidike informacijskih in komunikacijskih tehnologij ter boj proti kibernetski kriminaliteti;

(h) ugotavljanje skladnosti telekomunikacij, vključno z radijsko opremo;

(i) sodelovanje pri razvoju širokopasovnega omrežja;

(j) izmenjavo informacij o politiki konkurence na področju informacijske in komunikacijske tehnologije.

Člen 42 Avdiovizualne storitve in mediji

Pogodbenici bosta spodbujali, podpirali in olajšali izmenjavo, sodelovanje ter dialog med svojimi ustreznimi institucijami in zastopniki na področjih avdiovizualnih storitev in medijev. Strinjata se, da bosta na teh področjih vzpostavili stalen politični dialog.

Člen 43 Znanstveno in tehnološko sodelovanje

1. Pogodbenici se strinjata, da bosta sodelovali na področju znanstvenega raziskovanja in tehnološkega razvoja na področjih, na katerih obstajajo vzajemni interesi in koristi.

2. Cilji takšnega sodelovanja so:

(a) spodbujanje izmenjave informacij in znanja o znanosti in tehnologiji, vključno z izmenjavo o izvajanju politik in programov;

(b) spodbujanje raziskovalnih partnerstev med znanstvenimi skupnostmi, raziskovalnimi centri, univerzami in industrijo pogodbenic;

(c) spodbujanje usposabljanja in mobilnosti raziskovalcev;

(d) spodbujanje udeležbe visokošolskih ustanov, raziskovalnih centrov in industrije pogodbenic, vključno z malimi in srednjimi podjetji v zvezi z njihovimi programi raziskav in tehnološkega razvoja.

3. Sodelovanje lahko poteka v obliki skupnih raziskovalnih projektov in izmenjav, srečanj ter usposabljanja raziskovalcev prek mednarodnih programov usposabljanja, mobilnosti in izmenjav, s čimer se zagotavlja največje možno razširjanje rezultatov raziskav, učenja in najboljših praks.

4. Te dejavnosti sodelovanja se izvajajo v skladu z zakoni in drugimi predpisi obeh pogodbenic. Temeljijo na načelih vzajemnosti, pravične obravnave in vzajemnih koristi ter zagotavljajo učinkovito varovanje intelektualne lastnine.

5. Pogodbenici se strinjata, da si bosta kar najbolj prizadevali povečati ozaveščenost javnosti glede možnosti, ki jih nudijo njuni programi za znanstveno in tehnološko sodelovanje.

Člen 44 Energetika

1. Pogodbenici si prizadevata za krepitev sodelovanja v energetskem sektorju, da bi:

(a) izboljšali varnost preskrbe z energijo, vključno z diverzifikacijo oskrbe z energijo in razvojem novih, trajnostnih, inovativnih in obnovljivih oblik energije, vključno z energijo iz biogoriv in biomase ter z vetrno in sončno energijo in proizvodnjo energije v hidroelektrarnah, ter podprli razvoj ustreznih političnih okvirov za ustvarjanje ugodnih pogojev za naložbe in enakih konkurenčnih pogojev za obnovljivo energijo in njeno vključitev v ustrezna področja politik;

(b) dosegli racionalno rabo energije, k čemur se prispeva na strani oskrbe in povpraševanja s spodbujanjem energetske učinkovitosti pri proizvodnji, prenosu, distribuciji in končni rabi energije;

(c) spodbudili uporabo mednarodno priznanih standardov jedrske varnosti, neširjenja jedrskega orožja in zaščitnih ukrepov;

(d) podprli prenos tehnologij, namenjenih trajnostni proizvodnji in rabi energije;

(e) okrepili gradnjo zmogljivosti in olajšali naložbe na tem področju na podlagi preglednih in nediskriminacijskih pravil, ki so skladna s trgom.

2. Pogodbenici se zato strinjata, da bosta spodbujali stike in skupne raziskave v medsebojno korist pogodbenic, zlasti z ustreznimi regionalnimi in mednarodnimi okviri. Ob upoštevanju člena 43 in sklepov Svetovnega vrha o trajnostnem razvoju, ki je potekal leta 2002 v Johannesburgu, pogodbenici poudarjata potrebo po obravnavanju povezav med cenovno sprejemljivim dostopom do energetskih storitev in trajnostnim razvojem. Te dejavnosti se lahko spodbujajo skupaj z Energetsko pobudo Evropske unije, ki je bila predstavljena na Svetovnem vrhu o trajnostnem razvoju.

3. Trgovina z jedrskim materialom poteka v skladu z določbami Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo. Po potrebi se trgovina z jedrskim materialom uredi z določbami posebnega sporazuma, ki naj bi bil sklenjen med Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in Mongolijo.

Člen 45 Promet

1. Pogodbenici se strinjata, da bosta sodelovali na ustreznih področjih prometne politike, da bi izboljšali priložnosti za naložbe, pretok blaga in potnikov, spodbujali letalsko varnost in zaščito, rešili vprašanje piratstva, izboljšali varstvo okolja ter povečali učinkovitost svojih prometnih sistemov.

2. Cilj sodelovanja pogodbenic na tem področju je spodbujanje:

(a) izmenjave informacij o njunih prometnih politikah in praksah, zlasti v zvezi s prometom v mestih in na podeželju, letalskim prometom, prometno logistiko ter povezljivostjo in interoperabilnostjo večmodalnih prometnih mrež, ter v zvezi z upravljanjem cest, železnic, in letališč;

(b) ukrepov na področju satelitske navigacije s poudarkom na regulativnih, industrijskih in tržnih razvojnih vprašanjih vzajemne koristi. Pri tem se bosta upoštevala evropska globalna satelitska navigacijska sistema EGNOS in Galileo;

(c) dialoga na področju storitev letalskega prevoza, da bi preučili razvoj odnosov na področjih, kot so letalska varnost in zaščita, varstvo okolja, upravljanje zračnega prometa, uporaba konkurenčnega prava in gospodarske ureditve sektorja letalskih prevozov, da bi podprli zbliževanje zakonodaje in odstranili ovire za poslovanje. Še naprej je treba spodbujati projekte sodelovanja vzajemnega interesa na področju civilnega letalstva. Pogodbenici bosta na tej podlagi proučili možnosti za tesnejše sodelovanje na področju civilnega letalstva;

(d) zmanjšanja emisij toplogrednih plinov v prometnem sektorju;

(e) izvajanja varnostnih in okoljskih standardov, zlasti na področju letalstva, v skladu z ustreznimi mednarodnimi konvencijami;

(f) sodelovanja na ustreznih mednarodnih forumih, da bi zagotovili boljše izvajanje mednarodnih predpisov in izpolnjevali cilje iz tega člena.

Člen 46 Izobraževanje in kultura

1. Pogodbenici se strinjata, da bosta spodbujali sodelovanje na področju izobraževanja in kulture, ki ustrezno spoštuje njuno raznolikost, da bi povečali vzajemno razumevanje in poznavanje njunih kultur. Pogodbenici bosta zato podprli in spodbujali dejavnosti svojih kulturnih institucij in civilne družbe.

2. Pogodbenici si prizadevata sprejeti ustrezne ukrepe za spodbujanje kulturnih izmenjav in izvajanje skupnih pobud na različnih kulturnih področjih, vključno s sodelovanjem pri ohranjanju kulturne dediščine, pri čemer upoštevata kulturno raznolikost.

3. Pogodbenici se strinjata, da se bosta posvetovali in sodelovali v ustreznih mednarodnih forumih, kot je Unesco, da bi uresničili skupne cilje ter spodbujali kulturno raznolikost in varstvo kulturne dediščine. V zvezi s kulturno raznolikostjo se pogodbenici strinjata tudi, da bosta spodbujali ratifikacijo in izvajanje Konvencije UNESCO o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov, ki je bila sprejeta 20. oktobra 2005.

4. Pogodbenici poleg tega pozornost namenita ukrepom v zvezi z ustvarjanjem vezi med njunimi strokovnimi organi in s spodbujanjem izmenjave informacij, strokovnega znanja in izkušenj, študentov, strokovnjakov, mladih in mladinskih delavcev ter tehničnih virov, in sicer z izkoriščanjem infrastrukture, ki jo ponujajo programi Evropske unije v Aziji na področju izobraževanja in kulture, ter izkušenj, ki sta jih pogodbenici pridobili na tem področju. Pogodbenici se tudi strinjata, da bosta spodbujali izvajanje ustreznih visokošolskih programov, kot je program Erasmus Mundus, da bi spodbujali sodelovanje in posodobitev v visokem šolstvu ter akademsko mobilnost.

Člen 47 Okolje, podnebne spremembe in naravni viri

1. Pogodbenici se strinjata glede potrebe po trajnostni ohranitvi in upravljanju naravnih virov ter biotske raznolikosti kot osnovi za razvoj sedanjih in prihodnjih generacij.

2. Pogodbenici se strinjata, da mora sodelovanje na tem področju spodbujati ohranjanje in izboljšanje okolja, da se doseže trajnostni razvoj. Pri vseh dejavnostih, ki jih izvajata pogodbenici v skladu s tem sporazumom, se upoštevajo zaključki Svetovnega vrha o trajnostnem razvoju in ustrezni večstranski okoljski sporazumi.

3. Pogodbenici se strinjata, da bosta sodelovali na področju podnebnih sprememb, da bi se prilagodili na njihove negativne učinke, zmanjšali emisije toplogrednih plinov in svoja gospodarstva vodili v smeri trajnostne nizkoogljične rasti. V tem okviru bosta pogodbenici proučili uporabo mehanizmov trga ogljika.

4. Pogodbenici se strinjata, da bosta sodelovali z namenom povečanja medsebojne učinkovitosti pri trgovinskih in okoljskih politikah ter vključevanja okoljskih vidikov v vsa področja sodelovanja.

5. Pogodbenici si prizadevata za nadaljevanje in krepitev sodelovanja v regionalnih programih o varstvu okolja, ki zadevajo zlasti:

(a) spodbujanje okoljske ozaveščenosti in večjega lokalnega sodelovanja, vključno z udeležbo domorodnih in lokalnih skupnosti pri prizadevanjih za varstvo okolja in trajnostni razvoj;

(b) spopadanje s podnebnimi spremembami, zlasti kar zadeva vpliv na okolje in naravne vire;

(c) gradnjo zmogljivosti za sodelovanje pri večstranskih okoljskih sporazumih in njihovo izvajanje, vključno z biotsko raznovrstnostjo in biološko varnostjo ter kemijskimi nevarnostmi;

(d) spodbujanje in uvajanje okoljskih tehnologij, izdelkov in storitev, vključno z regulativnimi in ekološko sprejemljivimi instrumenti;

(e) izboljšanje upravljanja gozdov, vključno z bojem proti nezakoniti sečnji in z njo povezani trgovini ter spodbujanjem trajnostnega gospodarjenja z gozdovi;

(f) preprečevanje nezakonitega čezmejnega premeščanja trdnih in nevarnih odpadkov ter proizvodov živih spremenjenih organizmov;

(g) izboljšanje kakovosti zunanjega zraka, okolju neškodljivo ravnanje z odpadki, trajnostno gospodarjenje z vodnimi viri in upravljanje s kemikalijami ter spodbujanje trajnostne porabe in proizvodnje;

(h) varstvo in ohranjanje tal ter trajnostno upravljanje zemljišč;

(i) učinkovito upravljanje nacionalnih parkov ter razglasitev in varstvo območij z biotsko raznovrstnostjo in občutljivimi ekosistemi, pri čemer ustrezno upoštevata lokalne in domorodne skupnosti, ki živijo na teh območjih ali blizu njih.

6. Pogodbenici spodbujata vzajemen dostop do svojih programov na tem področju v skladu s posebnimi pogoji takih programov.

- Vzpostavitev omrežja spremljanja zaloge vode in njegova posodobitev.

- Uvedba tehnologije razsoljevanja vode in njene ponovne uporabe.

- Razvoj ekološkega turizma.

Člen 48

Kmetijstvo, reja živali, ribištvo in razvoj podeželja

Pogodbenici se strinjata, da bosta spodbujali dialog na področju kmetijstva, reje živali, ribištva in razvoja podeželja. Pogodbenici si bosta izmenjevali informacije in razvijali odnose v zvezi:

(a) s kmetijsko politiko in mednarodnimi predvidevanji glede hrane in kmetijstva na splošno;

(b) z možnostmi olajšanja trgovine z rastlinami, živalmi, rejnimi živalmi in njihovimi proizvodi, da bi se nadalje razvila lahka industrija na podeželju;

(c) z dobrim počutjem živali in rejnih živali;

(d) s politiko razvoja podeželja;

(e) z izmenjavo izkušenj in omrežji sodelovanja med lokalnimi zastopniki ali gospodarskimi subjekti, zlasti na področjih, kot je prenos raziskav in tehnologije;

(f) s politiko na področju zdravja in kakovosti pri rastlinah, živalih in rejnih živalih, zlasti glede zaščitenih geografskih označb;

(g) s predlogi in pobudami za sodelovanje, predloženimi mednarodnim kmetijskim organizacijam;

(h) z razvojem trajnostnega in okolju prijaznega kmetijstva, vključno s pridelavo poljščin, biogorivom in prenosom biotehnologij;

(i) z varstvom sort rastlin, semensko tehnologijo in biotehnologijo v kmetijstvu;

(j) z razvojem zbirk podatkov in informacijskih mrež o kmetijstvu in rejnih živalih;

(k) z usposabljanjem o kmetijstvu in veterinarstvu.

Člen 49 Zdravstvo

1. Pogodbenici se strinjata, da bosta sodelovali v zdravstvenem sektorju, kar zajema področja, kot so reforma zdravstvenega sistema, glavne nalezljive bolezni in druge grožnje za zdravje, nenalezljive bolezni ter mednarodni zdravstveni sporazumi, da se izboljšajo zdravstvene razmere in poveča kakovost javnega zdravstva.

2. Sodelovanje poteka v glavnem v obliki:

(a) celovitih programov, namenjenih sistemski reformi zdravstva, vključno z izboljšanjem zdravstvenih sistemov, storitev, razmer in informacij;

(b) skupnih dejavnosti v zvezi z epidemiologijo, vključno s sodelovanjem pri zgodnjem preprečevanju groženj za zdravje, kot sta aviarna in pandemična influenca, ter drugih glavnih nalezljivih bolezni;

(c) preprečevanja in nadzora nenalezljivih bolezni z izmenjavo informacij in dobrih praks, spodbujanjem zdravega življenjskega sloga, obravnavanjem glavnih dejavnikov zdravja, kot so prehrana, zasvojenost z drogami, alkoholom, tobakom;

(d) spodbujanja izvajanja mednarodnih sporazumov o zdravju, kot so Okvirna konvencija o nadzoru tobaka in mednarodni zdravstveni predpisi.

Člen 50 Zaposlovanje in socialne zadeve

1. Pogodbenici se strinjata, da bosta okrepili sodelovanje na področju zaposlovanja in socialnih zadev, vključno s sodelovanjem pri regionalni in socialni koheziji, zdravju in varnosti pri delu, enakosti spolov in dostojnega dela, da bi okrepili socialno razsežnost globalizacije.

2. Pogodbenici ponovno potrjujeta potrebo po podpiranju procesa globalizacije, ki je koristna za vse, ter spodbujanju polne in produktivne zaposlenosti ter dostojnega dela kot ključnega elementa trajnostnega razvoja in zmanjšanja revščine, kot potrjujeta Resolucija Generalne skupščine ZN št. 60/1 z dne 24. oktobra 2005 (sklepi svetovnega vrha) in ministrska deklaracija zasedanja Ekonomsko-socialnega sveta ZN na visoki ravni julija 2006 (Ekonomsko-socialni svet ZN E/2006/L.8 z dne 5. julija 2006). Pogodbenici upoštevata značilnosti in raznolikost svojih gospodarskih in socialnih razmer.

3. Pogodbenici ponovno potrjujeta, da sta zavezani polnemu spoštovanju in učinkovitemu izpolnjevanju mednarodno priznanih glavnih standardov dela in socialnih standardov, kot so določeni zlasti v Deklaraciji MOD o temeljnih pravicah in načelih pri delu iz leta 1998 in Deklaraciji MOD o socialni pravičnosti za pravičnejšo globalizacijo iz leta 2008. Pri vseh dejavnostih, ki jih izvajata pogodbenici v skladu s tem sporazumom, se upoštevajo ustrezni večstranski socialni sporazumi in sporazumi o delu. Pogodbenici se strinjata, da bosta po potrebi sodelovali in zagotavljali tehnično pomoč pri ratifikaciji in učinkovitem izvajanju konvencij MOD iz Deklaracije MOD iz leta 1998 ter drugih ustreznih konvencij.

4. Oblike sodelovanja lahko med drugim vključujejo posebne programe in projekte na podlagi vzajemnega dogovora ter dialog, sodelovanje in pobude o temah vzajemnega interesa na dvostranski in večstranski ravni, kot je MOD.

Člen 51 Statistika

1. Pogodbenici se strinjata, da bosta usklajevali statistične metode in prakse, vključno z zbiranjem in razširjanjem statističnih podatkov, kar jima bo na vzajemno sprejeti podlagi omogočalo uporabo statističnih podatkov o trgovini z blagom in storitvami, ter bolj splošno o katerem koli drugem področju v okviru tega sporazuma, ki omogoča zbiranje statističnih podatkov ter njihovo obdelavo, analizo in razširjanje.

2. Pogodbenici se strinjata, da bosta spodbujali vzpostavitev neposrednega stika med ustreznimi organi, da bi: okrepili prijateljsko sodelovanje na področju statistike; okrepili gradnjo zmogljivosti statističnih organov s posodobitvijo in izboljšanjem kakovosti statističnega sistema; okrepili človeške vire; izvajali usposabljanja na vseh zadevnih področjih in podpirali nacionalne statistične sisteme, organizirane v skladu z mednarodno uveljavljenimi praksami, vključno s potrebnimi infrastrukturami.

3. Sodelovanje zajema področja vzajemnega interesa s poudarkom na

I. Gospodarski statistiki:

a. Nacionalni računi

b. Statistični podatki podjetij in njihova registracija

c. Statistični podatki o kmetijstvu / poljedelstvu, živinoreji, razvoju podeželja

d. Okolje in zaloge rudnin

e. Industrija

f. Zunanja trgovina z blagom in storitvami

g. Statistični podatki o trgovini na drobno in debelo

h. Revizijska politika

i. Varnost preskrbe s hrano

j. Plačilna bilanca

II. Socialni statistiki:

a. Statistični podatki o spolu

b. Statistični podatki o migracijah

c. Raziskave v gospodinjstvih

III. Informacijski tehnologiji

a. Izmenjava izkušenj o elektronski tehnologiji in metodologiji za zagotavljanje informacijske varnosti, zaščite, hrambe podatkov ter zasebnosti in vpeljava teh izkušenj

b. Izmenjava izkušenj o vzpostavitvi spletne zbirke podatkov za potrošnike na podlagi uporabnikom prijazne spletne strani in usposabljanja na tem področju

c. Podpora strokovnjakom informacijske tehnologije Nacionalnega statističnega urada v Mongoliji pri vzpostavitvi zbirke podatkov

d. Sodelovanje pri uporabi zbirk podatkov z izobraževanjem uporabnikov teh zbirk

Člen 52

Civilna družba

1. Pogodbenici priznavata vlogo in morebiten prispevek organizirane civilne družbe, zlasti akademikov, pri dialogu in sodelovanju v okviru tega sporazuma ter se strinjata, da bosta spodbujali učinkovit dialog z organizirano civilno družbo in njeno učinkovito udeležbo.

2. Organizirana civilna družba lahko ob upoštevanju pravnih in upravnih določb vsake pogodbenice:

(a) sodeluje pri procesu oblikovanja politik na državni ravni v skladu z demokratičnimi načeli;

(b) dobiva informacije o posvetovanjih o strategijah razvoja in sodelovanja ter sektorskih politikah, zlasti na področjih, ki jo zadevajo, vključno z vsemi stopnjami razvojnega procesa, ter pri teh posvetovanjih sodeluje;

(c) prejema finančna sredstva, če to dovoljujejo notranja pravila vsake pogodbenice, in podporo za gradnjo zmogljivosti na kritičnih področjih;

(d) sodeluje pri izvajanju programov sodelovanja na področjih, ki jo zadevajo.

Člen 53 Sodelovanje pri posodobitvi državne in javne uprave

Pogodbenici se strinjata, da bosta sodelovali pri posodobitvi javne uprave. Sodelovanje na tem področju bo osredotočeno na:

(a) izboljšanje organizacijske učinkovitosti;

(b) povečanje učinkovitosti institucij pri zagotavljanju storitev;

(c) zagotavljanje preglednega upravljanja javnih sredstev in odgovornosti;

(d) izboljšanje pravnega in institucionalnega okvira;

(e) gradnjo zmogljivosti na področju načrtovanja in izvajanja politik (zagotavljanje javnih storitev, sestava proračuna in njegovo izvrševanje, boj proti korupciji);

(f) krepitev pravosodnih sistemov in

(g) reformi varnostnega sistema.

Člen 54

Sodelovanje na področju obvladovanja tveganja naravnih nesreč

1. Pogodbenici se strinjata, da bosta povečali sodelovanje na področju obvladovanja tveganja naravnih nesreč s stalnim razvojem in izvajanjem ukrepov za zmanjšanje tveganja za skupnosti in obvladovanje posledic naravnih nesreč na vseh ravneh družbe. Poudarek mora biti na preventivnih ukrepih in proaktivnem pristopu k obravnavanju tveganj in nevarnosti z zmanjšanjem tveganj in šibkih točk za naravne nesreče.

2. Sodelovanje na tem področju je osredotočeno na naslednje elemente programa:

a. zmanjšanje ali preprečevanje tveganja naravnih nesreč in njihova ublažitev;

b. upravljanje znanja, inovacije, raziskave in izobraževanje za vzpostavitev kulture varnosti in prilagodljivosti na vseh ravneh;

c. pripravljenost na naravne nesreče;

d. politiko, institucionalno zmogljivost in doseganje soglasja za obvladovanje naravnih nesreč;

e. odziv na naravne nesreče;

f. oceno in spremljanje tveganja naravnih nesreč.

NASLOV VII

NAČINI SODELOVANJA

Člen 55

Sredstva za sodelovanje in zaščito finančnih interesov

1. Pogodbenici se strinjata, da bosta, če to omogočajo njuna sredstva in predpisi, zagotovili ustrezna sredstva, vključno s finančnimi sredstvi, da bi izpolnili cilje sodelovanja iz tega sporazuma.

2. Pogodbenici se strinjata, da bosta spodbujali razvoj in izvajanje vzajemne tehnične in upravne pomoči, ki je namenjena učinkoviti zaščiti njunih finančnih interesov na področju razvojne pomoči in drugih dejavnosti sodelovanja, ki jih financirata. Pogodbenici se nemudoma odzoveta na zahteve po vzajemni upravni pomoči, ki jo izrazijo pravosodni in/ali preiskovalni organi katere koli pogodbenice, da bi okrepili boj proti goljufijam in nepravilnostim.

3. Pogodbenici spodbujata Evropsko investicijsko banko, da v skladu s svojimi postopki in finančnimi merili nadaljuje svoje delovanje v Mongoliji.

4. Pogodbenici izvajata finančno pomoč v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja in sodelujeta pri zaščiti finančnih interesov Evropske unije in Mongolije. Pogodbenici sprejmeta učinkovite ukrepe za preprečevanje goljufij, korupcije in vseh drugih nezakonitih dejavnosti ter boj proti njim, med drugim s sredstvi vzajemne upravne pomoči in vzajemne pravne pomoči na področjih, ki jih zajema ta sporazum. Vsi nadaljnji sporazumi ali finančni instrumenti, ki jih bosta sprejeli pogodbenici, zagotavljajo posebne klavzule o finančnem sodelovanju, ki zajemajo preglede na kraju samem, inšpekcijske preglede, kontrole in ukrepe proti goljufijam, med drugim vključno z ukrepi, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF).

NASLOV VIII INSTITUCIONALNI OKVIR

Člen 56 Skupni odbor

1. Pogodbenici se strinjata, da na podlagi tega sporazuma ustanovita Skupni odbor, ki ga sestavljajo predstavniki obeh strani na ustrezni visoki ravni in bo imel nalogo:

(a) zagotavljati pravilno delovanje in izvajanje tega sporazuma;

(b) določati prednostne naloge glede na cilje tega sporazuma;

(c) pripravljati priporočila za spodbujanje ciljev tega sporazuma.

2. Skupni odbor in Pododbor, ustanovljen na podlagi člena 28, imata za namene doseganja ciljev tega sporazuma pristojnosti sprejemanja odločitev v primerih, ki jih sporazum določa. Odločitve sprejemata pogodbenici soglasno po zaključku njunih notranjih postopkov, potrebnih za sprejetje stališča o njih. Odločitve so zavezujoče za pogodbenici, ki sprejmeta potrebne ukrepe za njihovo izvajanje.

3. Skupni odbor se praviloma sestaja letno, izmenično v Ulan Batorju in Bruslju, na sporazumno določen datum. Po dogovoru med pogodbenicama se lahko skličejo tudi izredni sestanki Skupnega odbora. Skupnemu odboru pogodbenici predsedujeta izmenično. Dnevni red sestankov Skupnega odbora pogodbenici določita sporazumno.

4. Skupni odbor lahko ustanovi posebne delovne skupine, ki mu pomagajo pri izvajanju njegovih nalog. Te delovne skupine o svojih dejavnostih podrobno poročajo Skupnemu odboru na vsakem sestanku.

5. Pogodbenici se strinjata, da je naloga Skupnega odbora tudi zagotoviti ustrezno delovanje vseh sektorskih sporazumov ali protokolov, ki so bili sklenjeni ali bodo sklenjeni med pogodbenicama.

6. Skupni odbor sprejme svoj poslovnik.

NASLOV IX

KONČNE DOLOČBE

Člen 57 Evolutivna klavzula

1. Pogodbenici lahko s skupnim dogovorom razširita ta sporazum, da bi izboljšali raven sodelovanja, vključno z njegovo dopolnitvijo s sporazumi ali protokoli o določenih področjih ali dejavnostih.

2. V okviru izvajanja tega sporazuma lahko vsaka pogodbenica predloži predloge za razširitev obsega sodelovanja, pri čemer upošteva izkušnje, pridobljene z izvajanjem Sporazuma.

Člen 58 Drugi sporazumi

Brez poseganja v ustrezne določbe Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o delovanju Evropske unije niti ta sporazum niti ukrepi, sprejeti v skladu z njim, ne vplivajo na pristojnosti držav članic, da izvajajo dvostranske dejavnosti sodelovanja z Mongolijo ali da sklepajo, če je to ustrezno, nove sporazume o partnerstvu in sodelovanju z Mongolijo.

Ta sporazum ne vpliva na uporabo ali izvajanje obveznosti, ki jih imata pogodbenici v zvezi s tretjimi osebami.

Člen 59

Izpolnjevanje obveznosti

1. Pogodbenici lahko na Skupni odbor naslovita vsa razhajanja glede uporabe ali razlage tega sporazuma.

2. Če katera od pogodbenic meni, da druga pogodbenica ni izpolnila katere koli od svojih obveznosti v skladu s tem sporazumom, lahko sprejme ustrezne ukrepe.

3. Preden to stori, predloži Skupnemu odboru, razen v primerih posebne nujnosti, vse ustrezne informacije, ki so potrebne za temeljito proučitev položaja, da bi ta poiskal rešitev, sprejemljivo za pogodbenici.

4. Pri izbiri ukrepov imajo prednost tisti, ki najmanj motijo uresničevanje sporazuma. O teh ukrepih je takoj obveščena druga pogodbenica, pri čemer se na zahtevo druge pogodbenice o njih posvetuje Skupni odbor.

5. Pogodbenici se strinjata, da za namene pravilne razlage in praktične uporabe tega sporazuma pojem „primeri posebne nujnosti“ v odstavku 3 pomeni primere, ko pride do bistvene kršitve Sporazuma s strani ene od pogodbenic. Bistvena kršitev Sporazuma je:

(i) zavračanje izvajanja Sporazuma, ki ni sankcionirano s splošnimi pravili mednarodnega prava, ali

(ii) kršenje bistvenih elementov Sporazuma, tj. člena 1(1) in člena 3 Sporazuma.

Člen 60

Infrastruktura

Za lažje delovanje v okviru tega sporazuma se pogodbenici strinjata, da bosta uradnikom in strokovnjakom, vključenim v izvajanje sodelovanja, v skladu z notranjimi pravili in predpisi pogodbenic zagotovili infrastrukturo, potrebno za izvajanje njihovih nalog.

Člen 61

Teritorialna uporaba

Ta sporazum velja na ozemlju, za katerega se uporablja Pogodba o Evropski uniji in Pogodba o delovanju Evropske unije pod pogoji, določenimi v teh pogodbah, na eni strani, in na ozemlju Mongolije na drugi strani.

Člen 62

Opredelitev pogodbenic

Za namene tega sporazuma izraz „pogodbenici“ pomeni Unijo ali njene države članice ali Unijo in njene države članice v skladu z njihovimi pooblastili na eni strani ter Mongolijo na drugi strani.

Člen 63

Začetek veljavnosti in trajanje

1. Ta sporazum začne veljati prvi dan meseca po dnevu, ko pogodbenici druga drugo uradno obvestita, da so končani pravni postopki, potrebni v ta namen.

2. Ta sporazum velja za obdobje petih let. Veljavnost se samodejno podaljšuje za nadaljnja obdobja enega leta, razen če ena od pogodbenic drugo pogodbenico šest mesecev pred iztekom katerega koli nadaljnjega obdobja enega leta pisno obvesti o svoji nameri, da tega sporazuma ne podaljša.

3. Vse spremembe tega sporazuma se naredijo s soglasjem pogodbenic. Vse spremembe začnejo veljati šele potem, ko druga pogodbenica obvesti prvo, da so končani vsi potrebni uradni postopki.

4. Če pogodbenica uvede bolj omejevalno trgovinsko ureditev glede uvoza surovin, na primer če uvede nove prepovedi, omejitve, carine ali kakršne koli druge dajatve, ki ne izpolnjujejo zahtev iz ustreznih določb členov VIII, XI, XX ali XXI Splošnega sporazuma o carinah in trgovini iz leta 1994 ali zanje ne velja oprostitev s strani STO ali se o njih pogodbenici nista dogovorili v okviru Skupnega odbora ali Pododbora za trgovino in naložbe iz člena 56, od ureditve, ki je veljala ob parafiranju Sporazuma, lahko druga pogodbenica sprejme ustrezne ukrepe v skladu s členom 59(3) in (4).

5. Ta sporazum lahko pogodbenica odpove s pisnim obvestilom o odpovedi, poslanim drugi pogodbenici. Odpoved začne veljati šest mesecev po tem, ko druga pogodbenica prejeme uradno obvestilo.

Člen 64 Uradna obvestila

Uradna obvestila v skladu s členom 63 se predložijo generalnemu sekretarju Sveta Evropske unije oziroma ministrstvu za zunanje zadeve Mongolije.

Člen 65

Verodostojna besedila

Ta sporazum je sestavljen v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem, švedskem in mongolskem jeziku, pri čemer so vsa besedila enako verodostojna.

Sestavljeno v dveh izvodih v ………………… [kraj] dne…………………………….. [meseca] leta dva tisoč ...

Evropska unija | Vlada Mongolije |

Republika Bolgarija

Kraljevina Belgija

Češka republika

Kraljevina Danska

Zvezna republika Nemčija

Republika Estonija

Irska

Helenska republika

Kraljevina Španija

Francoska republika

Italijanska republika

Republika Ciper

Republika Latvija

Republika Litva

Veliko vojvodstvo Luksemburg

Republika Madžarska

Malta

Kraljevina Nizozemska

Republika Avstrija

Republika Poljska

Portugalska republika

Romunija

Republika Slovenija

Slovaška republika

Republika Finska

Kraljevina Švedska

Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska

[1] UL […], […], str. […].