SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 18.10.2004 
KOM(2004) 674 kon č. 
  
SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU 
o vlogi evropske standardizacije v okviru 
 evropskih politik in zakonodaje 
{SEC(2004) 1251} 
 
SL 2   SL SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU 
o vlogi evropske standardizacije v okviru 
 evropskih politik in zakonodaje 
(Besedilo velja za EGP) 
1. P OVZETEK  
Standardizacija je sestavni del politik Sveta in Komisije, namenjenih vpeljavi „boljše 
pravne ureditve“, pove čanju konkuren čnosti podjetij in odstranjevanju trgovinskih ovir 
na mednarodni ravni. Evropski parlament je to potrdil leta 19991, Svet pa tako v Resoluciji z 
dne 28. oktobra 19992 kot v svojih zaklju čkih z dne 1. marca 20023 o vlogi standardizacije v 
Evropi. Obenem je Svet pozval Komisijo k ponovnemu pregledu ciljev, obsega in potreb 
evropske standardizacijske politike.  Komisija se je pozivu odzvala, analizirala pri čujoče 
stanje in opredelila temeljna podro čja, na katerih je mogo če in je treba nadalje izboljšati 
evropski standardizacijski sistem in inst rumente, s katerimi razpolaga evropska 
standardizacijska politika. Izsledki te anali ze so zajeti v dveh listinah. Prva je to sporo čilo, ki 
poudarja rasto čo pomembnost standardizacije pri podpira nju politik EU. Druga listina, 
delovni dokument osebja Komisije o „izzivih za evropsko standardizacijo“, se ukvarja z 
analizo izzivov, s katerimi se soo ča evropska sta ndardizacija spri čo nenehnih gospodarskih 
sprememb, in želi nuditi priporo čila o tem, kako te izzi ve najbolje obvladati. 
Pregled je pokazal, da je sedanji sistem  standardizacije v Evropi, kakor ga je v 
temeljnih potezah zarisala Direktiva 98/344, izpolnil pri čakovanja. Izkazalo se je, da je 
evropska standardizacija uspešno sred stvo za dovršitev enotnega trga blaga. 
Kljub temu še vedno obstaja prostor za izbo ljšavo, ki zadeva vse udeležence pri evropski 
standardizaciji, od same Evropske komisije , evropskih organizacij za standarde (ESO), 
nacionalnih teles za standardizacijo, drž avnih oblasti in poslovnega sveta vse do 
nevladnih organizacij z int eresom za standardizacijo.  
– Evropska standardizacija je pomenljivo prispevala k delovanju zakonodaje o 
enotnem trgu. Od leta 1998 je bilo oblikovanih in uporabljenih približno dvajset 
novih pravnih aktov in osnutkov, pri kate rih ima standardizacija podporno vlogo. Ti 
se še posebej navezujejo na IKT, varstvo oko lja in potrošnikov. To daje verjeti, da bi 
bilo mogo če s pomo čjo ali poleg „novega pristopa“ še dodatno razširiti rabo 
standardov v podporo zakonom na nova podro čja evropske zakonodaje. 
                                                 
1 Resolucija o poro čilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu „Efficiency and Accountability in 
European standardisation under the New Approach“ (U činkovitost in odgovornost v evropski 
standardizaciji po novem pr istopu), UL C 150, 28.5.1999. 
2 Resolucija Sveta z dne 28. oktobra 1999 o „Role of Standardisation in Europe“ (Vloga standardizacije v 
Evropi), UL C 141, 19.5.2000 . 
3 Zaklju čki Sveta o standardizaciji z dne 1.3.2002 ( UL C 66, 15.3.2002 ). 
4 Direktiva 98/34 Evropskega parlamenta in Sveta o dolo čitvi postopka za zbiranje informacij na 
področju tehničnih standardov in tehni čnih predpisov, UL L 204, 21.7.1998, spremenjena z Direktivo 
98/48 Evropskega parlamenta in Sveta, UL L 217, 5.8.1998. 
 
SL 3   SL Komisija bo v skladu s svo jim prizadevanjem za boljšo pr avno ureditev še naprej 
spodbujala širšo uporabo standardov v podpor o zakonom. Evropska standardizacija 
lahko odigra pomembno vlogo pri pove čanju konkuren čnosti evropskih podjetij. 
To pomeni, da evropski prostovoljn i standardizacijski sistem omogo ča razvoj 
dejavnosti na vseh podro čjih, ki so pomembna za ustrez no delovanje notranjega trga 
poleg enotnega trga blaga, na primer na podro čju storitev, IKT, varstva potrošnikov 
in okolja. 
– V tem smislu pa mora  evropska standardizacija primerno odgovoriti na potrebe 
trga, še zlasti industrije. Komisija se zaved a kritik glede uspešnosti in hitrosti 
razvijanja standardov, posebej na podro čjih novih tehnologij, npr. IKT, kjer je 
čimprejšnji razvoj standardov potreben, ker se je treba prilagoditi zahtevam hitro 
spreminjajo čih se tržnih razmer. Specifikacije, ki  jih oblikujejo industrijski forumi in 
konzorciji, so vse pomembnejše, še zlasti na mednarodni ravni. Komisija meni, da 
obstaja ogromen potencial za izboljšanje uspešnosti in u činkovitosti evropskega 
standardizacijskega sistema in nje govih mehanizmov pri zadovoljevanju 
neprestano spreminjajo čih se tržnih in podjetniških potreb.  Ob upoštevanju 
samostojnosti in podjetniške usmeritve evropske standardizacije so evropske organizacije za standardizacijo skupaj z zainteresiranimi strankami pozvane, naj 
preverijo, ali njihove delovne  metode, postopki in politike v zadostni meri odsevajo 
potrebe interesentov glede zagotavljanja boljšega odgovora na  sedanje tržne potrebe.  
– Prispevek s strani EU k ovrednotenju standa rdizacije v sklopu EU politik je v nujnem 
natančnem pregledu institucionalnega okvira , ki bi zagotavljal, da lahko 
standardizacija uspešno odigra svojo vl ogo. Naloga obsega oblikovanje pravne 
podlage za financiranje evropske standardi zacije in revizijo dela o standardih v 
Direktivi 98/34 o dolo čitvi postopka za zbiranje informacij na podro čju tehničnih 
standardov in tehni čnih predpisov. 
– Komisija bo v sodelovanju z evropskimi  organizacijami za standarde še naprej 
spodbujala razvoj mednarodnih standardov s strani ustrez nih mednarodnih teles za 
standarde in uveljavljala njihovo rabo. Če mednarodni standardi obstajajo, jih 
evropske organizacije za st andarde, kolikor je mogo če, enovito prenesejo in 
uporabijo kot podlago za zakonodajo Skupnosti.   
– Komisija meni, da lahko  evropski standardizacijski sistem s svojimi dosežki celo 
postane vidnejši izven EU  pri predstavitvi prednosti evropskega modela 
harmonizacije, zlasti novim „sosedom“ EU po širitvi. V nedavnem Sporo čilu o 
„evropski sosedski politiki“5 je Komisija izrecno poudarila pomen ugotavljanja 
skladnosti in standardizacije v tem sk lopu. Poleg tega je treba ustvariti ve č sinergij s 
povečanjem sodelovanja med evropskimi or ganizacijami za standarde, njihovimi 
nacionalnimi člani, Komisijo in državami članicami, da bi postala evropska 
standardizacija vidnejša zunaj Evrope6. 
                                                 
5 COM (2004) 373 kon č. 
6 Glej delovni dokument osebja Komisije „The challenges for European standardisation“ (Izzivi za 
evropsko standardizacijo), http://europa.eu.int/comm/enterprise/standards_policy/index.htm  (v objavi). 
 
SL 4   SL 2. P ODROČJA POLITIK , DOVZETNA ZA NOVE STANDARDE  
2.1 Nova zakonodaja in nove zakonodajne pobude Izkazalo se je, da je evropska standardiz acija kot opora zakonodaji „novega pristopa“ 
uspešno in temeljno sredstvo dovršitve enotnega trga blaga. V Zaklju čkih o  
standardizaciji z dne 1. marca 2002 je Svet potrdil ta uspeh. Komisijo je pozval, naj prou či, 
ali je podporo, ki jo ev ropski standardi nudijo evropski zakonodaji, mogo če razširiti na 
nova podro čja politik celo onstran za konodaje o enotnem trgu. 
V tem smislu je treba poudariti, da se je  izkazalo, da je „novi pristop“ specifi čni model 
zakonodaje, pri katerem sta lahko ja vni interes (npr. varovanje ja vnega zdravstva in varnosti, 
varstvo potrošnikov in okolja) in interes privatnih podjeti j pri oblikovanju „ažurnih“ 
standardov primerno usklajena. Pristop namre č omogoča prožnejše in manj toge oblike 
zakonodaje tam, kjer bi sicer  moral vsako podrobnost dolo čiti ravno pravni akt.  
Komisija je že v „Vmesnem poro čilu Svetu in Evropskemu parlamentu o ukrepih, sprejetih po 
Resolucijah o evropski standardizaciji, ki sta jih Svet in Evropski parlament sprejela leta 
1999“ poro čala o svojih dejavnostih glede razšir itve uporabe standardov pri podpiranju 
zakonodaje in politik
7. Po nadaljnjem pozivu Sveta marca 2002, naj nadaljuje s tem 
pristopom, in v okviru potrebe po poen ostavitvi zakonodaje spri čo širitve Evropske unije 
ter dejavnosti, predlaganih zaradi poso dobitve in poenostavitve „pravnega reda“8, so 
raznovrstne pobude na podro čju zakonodaje in politik S kupnosti pokazale še dodaten 
napredek. V skladu s „politiko boljše pravne ureditve“9, ki jo izvaja Komisija, ta podro čja 
zajemajo zlasti IKT, storitve, pre voz, varstvo potrošnikov in okolja. 
Zato je razširitev uporabe standardov na podro čjih zakonodaje Skupnosti onstran 
enotnega trga mo čno zaželena, pri čemer je seveda treba upošt evati posebnosti zadevnih 
področij, v skladu s predlogi Komisije o upravi in boljši pravni ureditvi.  
2.2 Standardizacija v podporo konkuren čnosti industrije  
Evropska standardizacija prinaša dale č več koristi kot  zgolj podporo evropski 
zakonodaji. Razvijanje prostovoljnih standardov s strani zainteresira nih strank lahko nudi 
dodatno dodano vrednost in spodbuja konkuren čnost10. Standardi so že v starih časih bili 
sestavni del tržnega sistema in so odigrali klju čno vlogo pri rasti blaginje držav.  Standardi 
spodbujajo konkuren čnost in omogo čajo nižje stroške pri produkc iji in prodaji, kar je 
koristno za gospodarstvo kot celoto . Standardi zmanjšujejo razli čnost, zagotavljajo  
interoperabilnost, ohranjajo kvaliteto in nudijo  informacijo. Študija, ki jo je pred kratkim 
objavilo eno od najve čjih nacionalnih teles za standard izacijo, navaja, da v Evropi 
                                                 
7 Za bolj podrobno informacijo glej COM(2001) 527 kon č., str. 9 sled. 
8 COM(2003) 71. 
9 Poro čilo Komisije o evropski upravi, december 2002, COM(2002) 705 kon č. S politiko za boljšo 
pravno ureditev se je Komisija zavzela za bolj sistemati čno izpeljavo presoje vplivov pri pomembnih 
zakonodajnih na črtih. V tem okviru je treba upoštevati alternative in najmanj zavezujo čo rešitev. 
Sklicevanje na prostovoljne standarde je eno od sredstev. 
10 V skladu s študijo, ki jo je objavilo avstrijsko telo za standardizacijo ON („Der Nutzen der Normung für 
Unternehmen und Volkswirtschaft“, str. 20), je na  primer standardizacija Avstriji prinesla dobi ček v 
višini 1,74 milijard EUR, medtem ko so stroški znašali 43 milijonov EUR. Korist je bila torej 40-krat 
večja od stroškov. 
 
SL 5   SL standardizacija pomeni približno d odatek 1 % k vrednosti bruto doma čega proizvoda11. 
Poudarjeno je bilo tudi, da je dodana vrednost, ki jo ustvarja standa rdizacija, vsaj tako 
pomembna kot vrednost, ki jo ustvarjajo pate nti. To potrjuje temeljni pomen standardizacije 
za evropske politike. Komisija se dobro zaveda teh dejstev in je posledično vključila 
uporabo standardov v razli čne listine, ki obravnavajo njene politike.  
2.2.1 Izboljšanje  notranjega trga  blaga in storitev 
V svoji Strategiji notranjega trga 2003–200612 je Komisija razvila na črt v desetih to čkah za 
izboljšanje delovanja notranje ga trga. Posebne prioritete zajemajo izboljšanje prostega 
pretoka blaga in prakti čno uresni čevanje prostega gibanja storitev.  
Storitveni sektorji (npr. poslovne storitve, transport, en ergija, telekomunikacije, turizem in 
zabava) obsegajo pomemben odstotek celotnega števila zaposlenih (70 % vseh zaposlenih 
dela na podro čju tržnih storitev)13 v tržnem gospodarstvu Evropske unije. Kljub temu 
razpoložljivost prostovoljnih standardov v se ktorju storitev vidno zamuja glede na 
gospodarski pomen in potencial tega podro čja14. Priznano je, da so evropski standardi eden 
od ukrepov, ki lahko okrepijo trgovino s storitvami znotraj EU in pospešijo konkuren čnost. V 
skladu s tem je Komisija pros ila evropske agencije za standardizacijo, naj oblikujejo na črt, s 
katerim bi skupaj z zainteresiranimi  strankami ugotovile prioritetna podro čja za evropsko 
standardizacijo in za čele dinami čni proces vzpostavljanja stan dardov na evropski ravni. 
Komisija poleg tega z obžalovanjem opaža, da so kljub obstoju pomembnega skupnega zbora 
standardov sistemi za certifikacijo in izdaja nje nacionalnih atestov o kvaliteti še vedno 
nepovezani. Proizvajalci, ki želijo s svojimi izdelki na tržiš če EU, se zaradi tega pogosto 
čutijo dolžne dokazati skladnost svojega izdelk a z izkazovanjem ustrezne nacionalne 
certifikacije. Možnost opreti se na skupen si stem evropskih temeljnih znakov skladnosti bi 
pomenila ogromen korak naprej k oblikov anju prostovoljne osnove usklajenosti s 
prostovoljnimi standardi. Evropske organizacije za stan darde, njihovi nacionalni člani, 
države članice in zainteresirane stranke so pozvani k iskanju rešitev glede na čina, kako 
je mogoče izboljšati pristop na tem podro čju.  
2.2.2 Inovacija Standardi imajo pomembno vlogo tudi pr i inovaciji in tako vplivajo na odlo čitve glede 
poslovnih naložb glede raziskovanja in razvoja. Kot vir na jbolj sodobnega tehni čnega znanja 
standardi razširjajo bazo znanja v gospodarstvu in lahko harmoni čno dopolnijo nove 
tehnologije in raziskov alne izsledke v sklopu oblikovanj a in razvijanja novih izdelkov in 
storitev. Kot tržni instru ment so standardi v pomo č poslovni sferi pri ustvarjanju skupnega 
poslovnega jezika. Pomenljiv primer je GSM (Global System for Mobile 
Communications) , ki je ustvaril mednarodno tržiš če mobilnih komunikacij in predstavlja 
gonilno silo za razvijanje številnih mobiln ih aplikacij. Poleg tega so v primeru nove 
infrastrukture za satelit sko navigacijo „Galileo“ evropski in mednarodni standardi na 
podoben na čin ne samo v oporo pri njeni izdelavi, temve č tudi pri njeni rabi  pri številnih in 
                                                
 
11 „Economic benefits of standardisation“ (Ekonomske  koristi standardizacije), izd. DIN (nemški inštitut 
za standardizacijo), 2000, ISBN 3-410-1486-4. 
12 Sporo čilo Komisije: Strategiji notranjega trga – prioritete 2003–2006, COM(2003) 238 kon č. 
13 Tržne storitve vklju čujejo vse storitve poleg storitev javnih organov.  
14 Glej v tem sklopu: „Standards in the Service Sectors“ (Standardi na podro čjih storitev), Fraunhofer 
Institute Systems and Innovation Research, april 2003, str. 1-2. 
 
SL 6   SL najrazličnejših aplikacijah. Nemoteno uveljavljanje naprav in storitev Galileo na globalnem 
trgu je omogo čeno s čimširšim sprejemanjem standardov, ki so s tem povezani. 
Perinormativno raziskovanje (se pravi razisk ovanje, namenjeno oblikovanju znanstvene 
podlage standardov) prispeva k poslovnemu oko lju, kar vodi do vlaganja v raziskovanje in 
razvoj ter inovacijo. Zato je za optimalno korist standardizacije pomembno, da se povezava 
med raziskovalnimi dejavnostmi in standardizacijo okrepi.  
2.2.3 Standardizacija in IKT/IT 
Standardi lahko prispevajo k ustvarjanj u in zagotavljanju interoperabilnosti in tako 
pripomorejo k temu, da se izognemo fragmentaciji tržiš č. To je posebno pomembno na naglo 
razvijajočih se tržiš čih z nenehno spreminjajo čimi se tehnologijami, zlasti na podro čju IKT. 
Tu se je tržiš če v zadnjem desetletju temeljno in trajno spremenilo. Liberalizacija tega tržiš ča 
je prinesla konkurenco med sektorji. Monolitski svet preteklosti se je  umaknil raznolikemu 
tehnološkemu razvoju.  
Opazen je pomemben premik od strojne k prog ramski opremi, kar zaznamuje tudi premik 
stran od tradicionalnih oblik sta ndardizacije k izdelkom s kratkoro čnim ciklusom razvijanja in 
uporabe. To utira standardom vzporedne poti k dosegi interoperabil nosti, temeljnega pogoja, 
da se izognemo fragmentaciji tržiš ča, obenem pa zahteva pospeševanje postopka 
standardizacije in njegovih modalitet. Poleg te ga so telekomunikacije in IT konvergentne, 
tržišča pa so postala global na, kar vodi k novim tržnim strukt uram in globalnim partnerstvom 
v industriji. Posledi čno imajo konzorciji in forumi vs e pomembnejšo vlogo pri razvijanju 
standardov, kar predstavlja izziv vl ogi in strukturam ESO, pa tudi  intervenciji javnih organov 
oblasti na ravni EU. Standard izacijo v podporo zakonodaji na podro čju IKT je potrebno 
ponovno pregledati. 
Evropska standardizacijska politika in evropske organizacije za standarde morajo priznati ta 
dejstva in preoblikovati politike, postopke in organizacijske  strukture v ožje m sodelovanju z 
zainteresiranimi strankami, zlas ti z industrijo, da bi se lahko bolje odzvali na spremenjene 
zahteve tržiš ča. 
2.3 Standardizacija v podporo družbenim potrebam 
2.3.1 Okolje V Sporočilu o integrirani politiki do proizvodov
15 je Komisija poudarila, da imajo  
standardi velik potencial pri po dpiranju trajnostnega razvoja , vključno z ekonomskimi, 
družbenimi in okoljskimi vidiki. Standardi so tudi omenjeni kot eden od instrumentov, katerih 
izboljšanje je lahko v pomo č pri vzpostavljanju okvira za ne nehno okoljsko izboljševanje 
izdelkov skozi celotno ži vljenjsko dobo. Kdor dolo ča standarde, je sedaj pozvan k ve čjemu 
upoštevanju okolja. V skladu s tem je  Komisija v svojem nedavnem Sporočilu o „integraciji 
okoljskih vidikov v standardizacijo“16 predvsem mo čno spodbudila vse zainteresirane strani 
pri standardizaciji, naj se lotijo trajnostn ih ukrepov za integraci jo varstva okolja v 
standardizacijo17.  
                                                 
15 COM(2003) 302. 
16 COM(2004) 130 kon č., 25.2.2004. 
17 Prakti čna posledica je, da je Komisija naro čila programiranje standardizacijskega dela na podro čju eko- 
designa prizvodov, ki uporabljajo energijo; naro čilo so sprejele evropske or ganizacije za standarde, ki 
bodo po predvidevanjih v kratkem za čele z delom. 
 
SL 7   SL 2.3.2 Dostopnost za vse 
Standardi so pomemben instrument za to, da pos taneta družba in gos podarstvo bolj odprta. V 
Evropi se družba stara. Zaradi tega raste tržiš če blaga in storitev za zadovoljevanje potreb 
invalidov ali starejših ljudi rasti. Standardizacija je sposobna, da se odzove temu izzivu in 
utre pot uvajanju inovativni h sodobnih tehnologij, ki zagot avljajo dostopnost za vse. To 
vsekakor zahteva mo čno prizadevanje s strani vseh zain teresiranih strank, soudeleženih v tem 
procesu.  
2.3.3 Varnost 
Standardizacija mora tudi odigrati pomembno  vlogo v okviru politik, ki so povezane z 
varnostjo, bojem proti terorizmu in prepre čevanjem kriminala ter imajo namen š čititi 
državljane, infrastrukture in storit ve, ki lahko predstavljajo možno tar čo napadov. 
3. G LOBALNA RAZSEŽNOST STANDARDIZACIJE  
Temeljna mednarodna prizadevanja Evropske unije na tem podro čju določa Sporazum STO o 
tehničnih ovirah v trgovini. Sporazum od podpisni kov med drugim zahteva, da razvijejo in 
uporabljajo tehni čne pravilnike in mednarodne standarde brez diskriminacij in ne da bi po 
nepotrebnem ovirali trgovino. Prav tako tudi svetuje čimvečjo uporabo mednarodnih 
standardov pri oblikovanju tehni čnih predpisov.  
Komisija v sodelovanju z evropskimi organizacijami za standarde spodbuja uporabo 
mednarodnih standardov. V ta namen se udeležuje poslovnih di alogov, kot sta TABD18 in 
MEBF19, podpira sodelovanje in partnerske spor azume med evropskimi in mednarodnimi 
organizacijami za standarde, spodbuja normati vne zglede za sprejemanje standardov, kot  
Gospodarska komisija OZN za Evr opo (UN/ECE), in nudi strokovno pomo č. Namen teh 
ukrepov je omogo čiti evropski industriji dostop do trga in pove čati njeno 
konkuren čnost. 
Vendar, če želi to dose či in dokazati uspešnost evropskega sistema, potrebuje  Skupnost 
čvrst sistem standardov, vklju čno s primerno infrastrukturo na evropski ravni, ki lahko 
zagotavlja, da so mednarodni stan dardi, preoblikovani in preneseni v evropske standarde v 
podporo politikam Skupnosti, s temi politikami tudi skladni. Raz členjen sistem, ki temelji na 
številnih telesih za nacionalne standarde v medsebojnem tekmovanju, ne bi mogel nikoli 
odigrati take vloge. Države članice, njihova nacionalna telesa za standarde in 
zainteresirane strani so zato pozvana, naj še naprej podpirajo čvrst in skladen sistem 
evropskih standardov. Obenem je potrebno, da  si evropska industrija in zainteresirane 
strani čimbolj polno prizadevajo za evropsko st andardizacijo in tako postanejo vodilna 
sila na ravni mednarodne standardizacije.  
                                                 
18 Trans Atlantic Business Dialogue. 
19 Mercosur European Business Forum. 
 
SL 8   SL 4. P RIPORO ČILA GLEDE NADALJNJIH UKREPOV  
Posvetovanja z državami članicami in zainteresiranimi stranmi glede standardizacije so 
potrdila poglede Komisije na politiko standardizacije . Prav tako so tudi pot rdila, da potreba po 
izboljšavi obstaja in zahteva celo vrst o spremljevalnih dejavnosti, ki so pobliže opisane v 
delovnem papirju osebja Komisije o „i zzivih za evropsko standardizacijo“ . Komisija bo 
uresničila priporo čila za spodaj nakazane dejavnosti. Po leg tega tudi poziva evropske 
organizacije za standarde, države članice in zainteresirane strani , da izvedejo te ukrepe na 
področjih, za katera so same pristojne. Izvajanje priporo čil lahko vodi do nadaljnjih ukrepov, 
ki bodo dolo čeni v akcijskem na črtu, ki ga bo Komisija razvila skupaj z državami članicami 
in zainteresiranimi stranmi. 
Priporočila za ukrepe so: 
4.1. Nadaljevati s širšo uporabo evropske st andardizacije pri evropskih politikah in 
zakonodaji. 
– Komisija je prepri čana, da je bila razširitev upo rabe standardov v podporo evropski 
zakonodaji in politikam na podro čja onstran enotnega trga bl aga uspešna. Komisija si 
prizadeva nadaljevati s tem pristopom in podpirati širšo uporabo standardov v svojih 
politikah. 
– V tem sklopu je pomembno bolje seznaniti odgovorne v državah članicah za 
sprejemanje odlo čitev s prednostmi evropske sta ndardizacije pri utrditvi zakonodaje 
Skupnosti in politik. 
4.2. Pove čanje učinkovitosti, skladnosti, prepoznavn osti evropske standardizacije in 
njenega institucionalnega okvira. 
– Učinkovitost:  bistveno je, da se evropski standa rdi razvijejo v preglednem roku. V ta 
namen morajo evropske organizacije za st andarde še naprej bistveno izboljševati 
svojo učinkovitost, da bi se lahko primerno odzvale potrebam industrije in 
zakonodajalcev. To zadeva tudi obstoj postopkov, s katerimi lahko ESO bolje 
zadostijo potrebam konzorcijev. ESO bi morale v celoti izkor istiti sinergijski 
potencial s krepitvijo sodelovanja in s podkrepitvijo svojih  koordinacijskih 
mehanizmov glede zadev skupnega interesa.  
– IKT:  Komisija bo poskušala uvesti, skupaj z državami članicami in zainteresiranimi 
stranmi, strateški pregled, ki naj dolo či, kako se lahko soudeleženci pri 
standardizaciji bolje odzovejo izzivom ter odgovorijo na družbene in tržne potrebe z 
razvojem u činkovitih tehni čnih zahtev na podro čju IT. 
– Dejanska soudeležba vseh zai nteresiranih zadevnih strank  (NVO, okolja, 
potrošnikov, MSP, organov oblasti, pr edstavnikov poslovnega sveta v duhu 
Sporazuma o tehni čnih ovirah v trgovini) še ni pr imerno zagotovljena niti na ravni 
ESO niti znotraj vseh držav članic. Izboljšave so potrebne. Prav tako si moramo tudi 
bolj prizadevati, da bodo podjetniki prepoz nali v evropski standa rdizaciji strateško 
orodje za konkuren čnost in za enovito izvajanje tehni čnih predpisov na notranjem 
trgu. V tem pogledu se mora jo spet potruditi vsi. 
 
SL 9   SL – Krepitev institucionalnega okvira : Edino reforma institucionalnega okvira lahko 
zagotovi, da bo lahko standardizacija deja nsko odigrala svojo vlogo. To pomeni 
vzpostavitev pravne podlage za financiranje ev ropske standardizacije in revizijo dela 
o standardih v Direktivi 98/34 o dolo čitvi postopka za zbiranje informacij na 
področju tehničnih standardov in tehni čnih predpisov.  
– Financiranje evropske standardizacije:  Financiranje evropske standardizacije mora 
temeljiti predvsem na prispevkih soudeleženih strani. Ob upoštevanju vloge evropske standardizacije pri podkrepit vi evropskih politik se Komisija zavezuje, da bo 
sofinancirala dejavnosti evropske standardi zacije in evropskih infrastruktur. Države 
članice prevzamejo soodgovornost za financiran je evropskega standardizacijskega 
sistema. Financiranje centralne infras trukture CEN/CENELEC, ki je doslej bilo 
odvisno izklju čno od prispevkov EU in le tnih prispevkov nacionalnih 
standardizacijskih teles, je treba spreme niti z namenom ustvar janja širše podlage. 
Ohranitev čvrstih, centraliziranih infrastruktur, ki  predstavljajo evropski interes, je 
bistvena. Komisija bo predložila zakonski  predlog za vzpostavite v pravne podlage za 
finančno podpiranje evropske standardizacije, sklicujo č se na vse te dejavnosti in 
potrebe, kot orodja v služ bi evropskih politik. 
4.3 Evropska standardizacija in izziv globalizacije 
– Komisija bo še naprej spodbujala uvelja vitev mednarodnih sta ndardov, kakor so jih 
določila mednarodna telesa za standardizacijo  (ISO, IEC, ITU) in podpirala njihov 
prenos v EU. 
– Kadar so mednarodni standard i razviti in pren eseni v evropske standarde v podporo 
evropskih politik, morajo evropske organiz acije za standardizacijo  zagotoviti, da so ti 
standardi skladni s c ilji evropskih politik. 
– Vlogo evropske standardizacije v medna rodnem okviru in prepoznavnost njenih 
dosežkov pri krepitvi dost opnosti trga in konkuren čnosti je treba ut rditi. Pomembno 
je spodbuditi evropsko industrijo in zadevne strani, da potrd ijo svoje prizadevanje za 
evropsko standardizacijo kot gonilno silo me dnarodne standardizacije. Prav tako je 
tudi primerno, da države članice (upoštevajo č širitev Unije) potrdijo svoje 
prizadevanje za evropsko standardizacijo. Evropske organizacije za standarde in 
zainteresirane strani so spodbujene, na j izvedejo konkretne ukrepe in pove čajo svojo 
prepoznavnost.