POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

Letno poročilo o dejavnostih Evropske unije na področju raziskav in tehnološkega razvoja v letu 2012

1. Ozadje letnega poročila o dejavnostih na področju raziskav in tehnološkega razvoja

Letno poročilo o dejavnostih Evropske unije na področju raziskav in tehnološkega razvoja je pripravljeno v skladu s členom 190 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Namen tega poročila je podati strnjen pregled ključnih ukrepov v letu poročanja, pri čemer poročilo ni izčrpno. Vključuje pa nekatere informacije, povezane s Pogodbo Euratom, čeprav te formalno ne spadajo na področje uporabe tega poročila.

2. Širše politično ozadje v letu 2012

Pristop Unije v letu 2012 k strukturnim reformam in izboljšanju konkurenčnosti temelji na njeni strategiji za rast in delovna mesta Evropa 2020. Prednostni ukrepi v letu 2012 so bili poudarjeni v letnem pregledu rasti za leto 2012[1].

Začetek leta je bil težak. Zaupanje v euro je upadalo, gospodarska rast se je zmanjševala in, kar je najpomembnejše, zaupanje državljanov v zmožnost Evrope, da reši svoje probleme, pa je bilo na najnižji točki vse od začetka evropskega projekta[2].

Evropska unija je nadaljevala boj proti krizi. Komisija je s predlogom načrta o dokončni vzpostavitvi ekonomske in monetarne unije oblikovala dolgoročno vizijo ter konkretne ukrepe, ki jih je treba sprejeti v kratkoročnem in srednjeročnem obdobju.

Komisija je ugotovila, da je potrebna sprememba načina delovanja evropskega gospodarstva, ki bi omogočila, da se izkoristijo številne prednosti, ki jih Evropa lahko doprinese k prihodnjemu gospodarstvu visoke inovativnosti, znanja in spretnosti. Zato so v okviru strategije Evropa 2020 v ospredju dejavnosti na področju raziskav, tehnologije in inovacij, ki naj bi Evropi pomagale pri izhodu iz sedanje gospodarske krize ter pri oblikovanju pametne, trajnostne in vključujoče rasti. Evropsko gospodarstvo še ni povsem izkoristilo potenciala, kar zadeva večjo inovativnost, storilnost in konkurenčnost ob manjši porabi virov in zmanjševanju vplivov na okolje[3].

Komisija je napovedala zadnji in doslej najobsežnejši sklop razpisov za zbiranje predlogov v okviru sedmega okvirnega programa (7. OP). Sredstva so na voljo organizacijam in podjetjem iz vseh držav članic in partnerskih držav EU ter pomenijo večji delež predlaganega proračuna za raziskave za leto 2013, ki skupaj znaša 10,8 milijarde EUR.

Komisija je razpise napovedala le nekaj dni po tem, ko so voditelji EU v Paktu za rast in delovna mesta[4] poudarili pomen raziskav in inovacij kot sestavnega dela odziva Evropske unije na gospodarsko in finančno krizo.

3. Unija inovacij

Pobuda Unija inovacij, ki jo je Komisija kot del strategije Evropa 2020 začela oktobra 2010, je namenjena ustvarjanju močnega gospodarstva, ki temelji na inovacijah, ga poganjajo ideje in ustvarjalnost, se je sposobno povezati z globalnimi vrednostnimi verigami in ki izkorišča priložnosti, zavzema nove trge ter ustvarja visokokakovostna delovna mesta.

3.1. Spremljanje napredka na področju inovacij

Na splošno je bil napredek pri vzpostavljanju okvira politike za Unijo inovacij zelo pozitiven, pri čemer se izvaja več kot 80 % vseh pobud, vključno s poglobitvijo Evropskega raziskovalnega prostora (ERP) in programa Obzorje 2020. Načelo „pametne fiskalne konsolidacije“, tj. zagotavljanja ali po možnosti povečevanja odhodkov, ki spodbujajo rast, na primer za raziskave in razvoj, je zdaj vključeno v evropski semester. Poslovno okolje v Evropi bo zaradi ukrepov enotnega trga, kot so enotni patent, hitrejše določanje standardov, posodobljena pravila EU o javnih naročilih in evropski potni list za sklade tveganega kapitala, postalo bolj naklonjeno inovacijam. Evropska inovacijska partnerstva združujejo vire ter se osredotočajo na ukrepe na strani povpraševanja in ponudbe za ključne družbene izzive.

Globalni položaj Evrope ostaja sorazmerno trden. EU je po uspešnosti na področju razvoja visokokakovostnih znanstvenih in inovativnih proizvodov v svetovnem vrhu. Največji delež njenega prihodka se še vedno ustvarja v globalnih proizvodnih vrednostnih verigah. Od leta 2008 je EU izboljšala svojo uspešnost na področju inovacij ter zapolnila skoraj polovico vrzeli na področju inovacij z ZDA in Japonsko. EU na področju inovacij ohranja krepko prednost tudi pred Brazilijo, Indijo, Rusijo in Kitajsko, čeprav jo slednja nedvomno dohiteva. Poleg tega je Južna Koreja od leta 2008 skoraj potrojila svojo prednost na področju inovacij pred EU in skupaj z ZDA zavzema vodilni položaj na področju inovacij.

Čeprav se je javna poraba za raziskave in razvoj v EU med krizo povečevala, saj so si vlade prizadevale ohraniti svoje naložbe v raziskave in razvoj ter so tako spodbujale podjetja, naj storijo enako, je iz nedavnih podatkov razviden možen obrat te smeri razvoja. Leta 2011 se je prvič od začetka krize skupni javni proračun 27 držav članic EU za raziskave in razvoj nekoliko zmanjšal. Vendar pa bi izredno dolgo trajanje in neizprosnost sedanje krize lahko ogrozila politično soglasje EU o tem, da je treba zaščititi naložbe v raziskave in razvoj. Kriza je prav tako poudarila strukturne pomanjkljivosti uspešnosti Evrope na področju inovacij ter povečala potrebo po celovitejši reformi za izboljšanje učinkovitosti in uspešnosti nacionalnih sistemov za raziskave in inovacije. Možni načini za dosego navedenega vključujejo strategije za pametno specializacijo, boljše povezave med javnimi raziskavami in poslovnimi inovacijami ter izboljšanje okvirnih pogojev za poslovne naložbe.

Sistem kazalnikov uspešnosti Unije inovacij za leto 2013[5] kaže, da se je postopek konvergence v uspešnosti držav članic na področju inovacij ustavil. Konvergenca je bila prevladujoč vzorec od uvedbe sistema kazalnikov uspešnosti v letu 2001, zato to pomeni jasno tveganje povečanja inovacijskega razkoraka. Ker se kriza podaljšuje in poglablja in se povečujejo razlike v rasti med nekaterimi evropskimi regijami, je toliko bolj potrebna hitra izvedba pobude Unija inovacij in njena poglobitev na področjih, na katerih so inovacije nujno potrebne, na primer visokošolsko izobraževanje, podjetništvo, ki temelji na inovacijah, in ukrepi na strani povpraševanja. Ohraniti bo treba tudi zagon na področjih, kot so socialne inovacije. Poleg tega v okviru pametne specializacije potekajo pripravljalna dela za največje možno povečanje prihodnjih sinergij med programom Obzorje 2020 in strukturnimi skladi.

3.2. Soočanje z družbenimi izzivi: evropska partnerstva za inovacije

Pristop evropskega partnerstva za inovacije (EIP) k pospešitvi razvoja in uvajanja inovacij za družbene izzive je v letu 2012 dosegel novo razsežnost. Pilotno partnerstvo za „dejavno in zdravo staranje“ je prešlo iz faze načrtovanja v fazo izvajanja, pristop pa je bil predlagan tudi za dodatna štiri področja. Odziv na povabilo partnerstva za „dejavno in zdravo staranje“ v zvezi s predložitvijo zavez je bil spodbuden, saj je bilo v zvezi s posebnimi ukrepi predloženih 261 zavez, več kot 50 regij in občin se je ponudilo za referenčne lokacije, na stotine partnerjev pa se je pridružilo spletnemu tržišču za inovativne ideje.

Komisija je po odobritvi strateškega izvedbenega načrta pilotnega partnerstva predstavila predloge za nova evropska partnerstva za inovacije za „kmetijsko produktivnost in trajnost“, „surovine“, „vodo“ ter „pametna mesta in skupnosti“. Po odobritvi Sveta je bil strateški načrt izvajanja evropskega partnerstva za inovacije za „vodo“ oblikovan decembra 2012, strateški načrti izvajanja za „kmetijstvo“, „surovine“ ter „pametna mesta in skupnosti“ pa bodo oblikovani v letu 2013, tako da se bo lahko izvajanje v naslednjem letu čim prej začelo.

4. Vzpostavitev Evropskega raziskovalnega prostora

Komisija je na podlagi sklepov Evropskega sveta o dokončanju ERP sprejela sporočilo z naslovom Okrepljeno partnerstvo za odličnost in rast v Evropskem raziskovalnem prostoru[6], v katerem so podani predlogi v zvezi z učinkovitimi nacionalnimi raziskovalnimi sistemi, optimalnim nadnacionalnim sodelovanjem in konkurenco, odprtim trgom dela za raziskovalce, načelom enakosti spolov na področju raziskav ter dostopom do znanstvenih spoznanj in njihovim pretokom. Osredotočeno je na okrepljen partnerski pristop med državami članicami, Evropsko komisijo in raziskovalnimi organizacijami zainteresiranih strani. Ta pristop je odobril Svet[7].

ERP je del pobude Unija inovacij, v okviru programa Obzorje 2020 pa je njegovo oblikovanje podprto na več načinov. Gre za eno ključnih strukturnih reform za spodbujanje rasti v Evropi in je v tem smislu vedno bolj priznan. S skupnim učinkom doseganja cilja EU, tj. 3 % BDP, namenjenih raziskavam v okviru programa Obzorje 2020, in s povečanjem deleža nadnacionalnega financiranja (sedanji 0,8-odstotni delež) zaradi dokončanja ERP bi se lahko do leta 2030[8] ustvarilo vsaj 445 milijard EUR dodatnega BDP in 7,2 milijona delovnih mest.

Bistveni element tega partnerskega pristopa je skupna izjava Komisije in petih večjih raziskovalnih organizacij zainteresiranih strani[9] z dne 17. julija 2012, in sicer v povezavi s pisnimi zavezami iz memoranduma o soglasju. Te pomenijo, da bodo organizacije do konca leta 2013 znatno napredovale.

Izvajanje predlogov iz sporočila o ERP bo podprto z mehanizmom spremljanja ERP, katerega cilj je zbrati informacije za spremljanje napredka na ravni držav članic in pridruženih držav. Komisija bo imela ključno vlogo pri vzpostavitvi in vodenju mehanizma spremljanja nacionalnih organov in zainteresiranih strani na področju raziskav. Komisija je kot prvi korak izvedla raziskavo o ERP za ugotavljanje napredka pri izvajanju ustreznih ukrepov, opredeljenih v sporočilu o ERP, in sicer v okviru javnih raziskovalnih organizacij.

4.1 Raziskovalci

V okviru tega postopka se je osredotočalo na izvajanje šestnajstih ukrepov, predvidenih za spodbujanje mobilnosti raziskovalcev, njihovega usposabljanja in poklicnega razvoja, pri čemer je bil poudarek na vidikih, kot so: odprt in pregleden postopek zaposlovanja, ki temelji na merilih; začetek delovanja mreže „EURAXESS – Glas raziskovalcev“ za zagotavljanje neposredne komunikacije s posameznimi raziskovalci; vzpostavitev projektne skupine, ki bi predlagala rešitve za morebitne vseevropske dopolnilne pokojninske sklade za raziskovalce; sodelovanje z zainteresiranimi skupinami na področju raziskav za opredelitev in izvajanje načel za dostop in prenosljivost nacionalnih dotacij; in poseben postopek za odobritev vstopa državljanom tretjih držav za namene znanstvenega raziskovanja.

Usmerjevalna skupina ERP za človeške vire in mobilnost je pomagala pri pripravi in spremljanju ustreznih pobud, zlasti s: predložitvijo končnega poročila in priporočil delovne skupine o človeških virih, vključno s strategijo o človeških virih za raziskovalce; vzpostavljanjem novih delovnih skupin za inovativno doktorsko usposabljanje in strokovni razvoj raziskovalcev; in predložitvijo poročila znanstvenikov za leto 2012, ki so spremljali napredek.

4.2 Skupno načrtovanje programov

Komisija je v letu 2012 začela izvajati usklajevalne in podporne ukrepe v podporo petim od šestih pobud v okviru drugega niza za skupno načrtovanje programov, da bi podprla postopek skupnega načrtovanja programov, ki so: Povezovanje znanja o podnebju za Evropo, Zdrava in produktivna morja in oceani, Daljše in boljše življenje – možnosti in izzivi demografske spremembe, Mikrobni izziv – nova grožnja za zdravje ljudi ter Vodni izzivi za spreminjajoči se svet. Izveden je bil dodatni razpis za možno podporo 6. pobude za skupno načrtovanje programov v letu 2013, in sicer Urbana Evropa – svetovni urbani izzivi, skupne evropske rešitve.

V letu 2012 so bili za tri od štirih pobud v okviru prvega niza za skupno načrtovanje programov, in sicer za pilotno pobudo za skupno načrtovanje programov na področju boja proti nevrodegenerativnim boleznim, vključno z Alzheimerjevo boleznijo; kmetijstva, varnosti preskrbe s hrano in podnebnih sprememb ter zdrave prehrane za zdravo življenje, sprejeti strateški raziskovalni programi, v katerih so bile opredeljene dejavnosti, ki jih je treba izvesti v naslednjih letih. V okviru pobude skupnega načrtovanja t.i. programa Kulturna dediščina in globalne spremembe: nov izziv za Evropo se je začel pilotni skupni razpis, pri čemer naj bi bil na začetku leta 2013 za pobudo sprejet še strateški raziskovalni program.

Komisija je za pospešitev postopka skupnega načrtovanja o čezmejnem sodelovanju na področju raziskav, ki še vedno poteka, predlagala dva nova ukrepa za države članice in zainteresirane strani, in sicer oznako ERP in usklajene razpise. Komisija je začela razpravljati z zainteresiranimi stranmi o možnosti začetka izvajanja pilotnih dejavnosti do leta 2014.

4.3 Raziskovalne infrastrukture

Evropska komisija je še naprej tesno sodelovala z Evropskim strateškim forumom za raziskovalno infrastrukturo (ESFRI), da bi zaključila ali začela 60 % načrtovalnih projektov ESFRI do leta 2015. Leta 2012 je bilo objavljenih 15 nacionalnih načrtov, sedem pa jih je še vedno v pripravi.

V letu 2012 so se povečala prizadevanja za uporabo strukturnih skladov za izvedbo projektov ESFRI, pri čemer so bila ta osredotočena na prva dva objekta, vključno z infrastrukturo ELI (Extreme Light Infrastructure), ki ju je treba do leta 2016 vzpostaviti v Češki republiki (290 milijonov EUR) in v Romuniji (180 milijonov EUR).

Komisija je leta 2012 predlagala spremembo uredbe o pravnem okviru za Konzorcij evropske raziskovalne infrastrukture (ERIC), ki je bila namenjena pospeševanju ustanovitve in delovanja velikih raziskovalnih infrastruktur, ki vključujejo več evropskih držav. Čeprav je enotno in pravočasno izvajanje te uredbe v različnih državah članicah še vedno izziv, je bila vzpostavljena infrastruktura za skupne jezikovne vire in tehnologije (CLARIN ERIC), Komisija pa je proučevala vloge za sedem drugih projektov (ECRIN, EURO-ARGO, pregled ESS, BBMRI, EATRIS, DARIAH, C-ERIC).

Svet[10] je 11. decembra 2012 poudaril potrebo po obnovi in prilagoditvi pooblastil ESFRI za ustrezno obravnavanje obstoječih izzivov ter tudi za zagotavljanje, da se projekti ESFRI, ki se že izvajajo, po celoviti oceni spremljajo in da je infrastrukturnim projektom, navedenim v načrtu ESFRI, dana prednost.

Komisija je za oceno napredka v zvezi s podporo EU v okviru programa Obzorje 2020 vzpostavila tudi strokovno skupino na visoki ravni. Začela pa je tudi posvetovanja za prihodnje raziskovalne dejavnosti, katerih namen je širša in učinkovitejša nadnacionalna uporaba obstoječih raziskovalnih infrastruktur.

4.4. Univerze: agenda za posodobitev

Izvedena je bila študija za vzpostavitev programov inovativnega doktorskega usposabljanja za zagotovitev smernic za strukturirane programe na vseevropski ravni. Začel se je pilotni razpis v zvezi s „stolicami ERP“ za konvergenčne regije za pospeševanje strukturnih sprememb na univerzah in drugih raziskovalnih organizacijah, katerega cilj je spodbujanje njihove odličnosti in s tem izboljšanje njihove učinkovitosti na področju konkurenčnega financiranja raziskav. Pripravljena je bila tudi študija izvedljivosti za oceno najboljšega načina vzpostavitve evropskega akreditacijskega sistema za listino in kodeks ravnanja pri upravljanju s človeškimi viri na univerzah in v javno financiranih raziskovalnih institucijah.

4.5 Prosti dostop, prenos znanja in digitalni ERP

Prosti dostop je vključen v program Obzorje 2020. Države članice so bile pozvane, naj imenujejo nacionalne referenčne točke, da bi pospešile izmenjavo informacij in omogočile vzajemno učenje. Komisija namerava za izmenjavo pridobljenih izkušenj in najboljših praks organizirati prvo srečanje nacionalnih referenčnih točk.

Leta 2012 je bila ustanovljena strokovna skupina za prenos znanja, ki naj bi oblikovala poglobljene analize in priporočila. Komisija je začela študijo za razvoj smernic v zvezi z glavnimi vprašanji, ki bi jih lahko obravnavali udeleženci v okviru svojih konzorcijskih pogodb. Delovna skupina za prenos znanja v okviru ERAC je zagotovila smernice in povratne informacije za študijo, ki spremlja napredek pri izvajanju priporočila Komisije o intelektualni lastnini in kodeksu ravnanja[11].

Digitalni ERP bo podprl zagotavljanje e-infrastruktur, celovitega čezmejnega dostopa do digitalnih raziskovalnih storitev ter uvajanja e-znanosti in razvoja s tem povezanih politik. Tovrstno sodelovanje se je začelo leta 2012 z vključevanjem digitalnega ERP v spremljanje struktur in dejavnosti ERP, vključno z vzajemnim delovanjem zainteresiranih strani v okviru platforme in sistematičnim spremljanjem ukrepov iz sporočila o ERP. E-infrastrukture omogočajo razvoj, pretok in uporabo znanja v Evropi ter pospešujejo sodelovanje med znanstveniki. V letu 2012 je bil poudarek na znanosti in inženiringu (EUDAT, OpenAIRE), ki temeljita na podatkih, računalniški infrastrukturi (PRACE, EGI, Helix Nebula), raziskovalnem in izobraževalnem omrežju GÉANT, virtualnih raziskovalnih skupnostih in e-znanosti. Poudarki vključujejo objavo evropske strategije o visoko zmogljivem računalništvu (sporočilo Evropskemu parlamentu in Svetu), razvoj infrastrukture, ki podpira prost dostop, in svetovne zveze za raziskovalne podatke (RDA) ter začetek projekta Africa Connect za povezavo Evrope s podsaharsko Afriko.

5. Mednarodno sodelovanje

Najpomembnejši poudarek leta je bilo t.i. sporočilo „Spodbujanje in usmerjanje mednarodnega sodelovanja EU na področju raziskav in inovacij: strateški pristop“[12]. Komisija v tem sporočilu predlaga novo strategijo za mednarodno sodelovanje na področju raziskav in inovacij, in sicer zlasti za pripravo programa Obzorje 2020.

Mednarodno sodelovanje na področju raziskav in inovacij ni samo sebi namen, temveč je prej sredstvo Unije za dosego njenih ciljev na višji ravni. To pomeni zlasti krepitev odličnosti in privlačnosti Unije na področju raziskav in inovacij ter njene gospodarske in industrijske konkurenčnosti, reševanje globalnih družbenih izzivov in podporo zunanji politiki Unije.

Za dosego teh ciljev je v strategiji opredeljen dvojni pristop:

V programu Obzorje 2020 bodo lahko sodelovali subjekti iz vsega sveta, čeprav bo za te subjekte spremenjen pristop k zagotavljanju sredstev iz proračuna Unije. Na podlagi tega splošnega odprtja bodo evropski raziskovalci lahko prosto sodelovali s svojimi kolegi iz tretjih držav, in sicer pri temah po lastni izbiri.

Razvite bodo usmerjene dejavnosti, pri katerih bo zaželeno sodelovanje pri posebnih temah ter z opredeljenimi državami ali regijami. Te bodo razdeljene v večletne načrte.

Sestavni del strategije bodo tudi številna medsektorska vprašanja:

· Partnerstvo z državami članicami se bo okrepilo, in sicer na podlagi dela strateškega foruma za mednarodno sodelovanje na področju znanosti in tehnologij.

· Razvita bodo skupna načela za izvajanje mednarodnih dejavnosti na področju raziskav in inovacij ter promovirana skupaj z mednarodnimi partnerji za oblikovanje globalnih enakih konkurenčnih pogojev. To bo pospeševal nedavno vzpostavljen Globalni raziskovalni svet, ki je prostovoljni forum za izmenjavo najboljših praks in vzpostavitev skupnih načel.

· Usklajevanje z drugimi politikami Unije z močno zunanjo razsežnostjo ter tudi dejavnostmi mednarodnih organizacij in večstranskih forumov bo tesnejše.

Izvajanje strategije bo tesno usklajeno s programom Obzorje 2020. Komisija se je za okrepitev upravljanja zavezala, da bo vsaki dve leti objavila poročilo o napredku z začetkom zgodaj v letu 2014. Približno 350 vrhunskih znanstvenikov in oblikovalcev politik iz več kot 30 držav iz vse Evropske unije in sredozemske regije se je aprila 2012 sestalo v Barceloni v Španiji, da bi sklenili novo partnerstvo na področju raziskav in inovacij. Evropska komisija je predlagala novo partnerstvo kot del odziva Unije na politične spremembe, ki se dogajajo v južnem Sredozemlju, in ob upoštevanju programa Obzorje 2020. S konferenco se je začel postopek za vzpostavitev evro-sredozemskega načrta na področju raziskav in inovacij.

6. Obzorje 2020 – okvirni program za raziskave in inovacije (2014–2020)

Program Obzorje 2020 prvič združuje celotno financiranje EU za raziskave in inovacije v en sam program, v okviru katerega se bodo sredstva usmerjala v tri ključne cilje: krepitev položaja EU kot vodilne svetovne sile na področju znanosti, krepitev vodilne vloge industrije na področju inovacij in pomoč pri obravnavanju glavnih problemov vseh Evropejcev v okviru številnih družbenih izzivov.

Odbor Evropskega parlamenta za industrijo, raziskave in energetiko (ITRE) je 28. novembra 2012 z absolutno večino sprejel tri od štirih poročil v zvezi s svežnjem Obzorje 2020. Svet EU pa je sprejel delni splošni pristop v zvezi z uredbo o okvirnem programu (31. maj 2012), pravili za udeležbo in uredbo o razširjanju (10. oktober 2012) ter sklepom o posebnem programu (11. december 2012).

To zagotavlja zelo dobro podlago za tristranska pogajanja med institucijami EU, da bi se redni zakonodajni postopek v zvezi s svežnjem Obzorje 2020 v okviru sporazuma v prvi obravnavi zaključil do konca leta 2013.

7. Sedmi okvirni program

7.1 Izvajanje delovnih programov za leto 2012

Leta 2012 je bilo objavljenih 53 razpisov za zbiranje predlogov s skupnimi okvirnimi sredstvi v višini 4,4 milijarde EUR. Skupaj je bilo prejetih 17 374 upravičenih predlogov, od tega je bilo financiranje odobreno za 3 089 predlogov, kar pomeni, da so bili predlogi uspešni v 17,78 % primerov.

Pri vseh upravičenih predlogih je sodelovalo skupaj 70 059 udeležencev, pri čemer so skupni stroški projektov znašali 36,99 milijarde EUR, zahtevani skupni prispevek EU pa 30,78 milijarde EUR. Pri uspešnih predlogih je sodelovalo skupaj 14 821 udeležencev, pri čemer so skupni stroški projektov znašali 6,92 milijarde EUR, zahtevani skupni prispevek EU pa 4,98 milijarde EUR. Splošna stopnja uspešnosti udeležencev je bila 21,16-odstotna, stopnja uspešnosti zahtevanega prispevka EU pa 16,18-odstotna.

7.2 Delovni programi za leto 2013

Razpisi za zbiranje predlogov za leto 2013 v višini skoraj 8,1 milijarde EUR, ki so bili sprejeti julija 2012, bodo podprli projekte in zamisli, ki bodo izboljšali konkurenčnost Evrope ter obravnavali vprašanja na področju zdravja ljudi, varstva okolja in novih pristopov k vse večjim izzivom urbanizacije in ravnanja z odpadki.

Delovni programi vključujejo nekatere od naslednjih značilnosti:

– razpisi so usmerjeni tako v inovacije kot v vrsto družbenih izzivov, s čimer ustvarjajo povezavo s programom Obzorje 2020,

– za tematska prednostna raziskovalna področja je skupaj namenjenih 4,8 milijarde EUR. Na področju industrijskih inovacij bodo podprte dejavnosti pred komercializacijo, kot so pilotni projekti, predstavitvene dejavnosti, standardizacija in prenos tehnologije. Tri javno-zasebna partnerstva, ki so se začela v okviru evropskega načrta za oživitev gospodarstva, se izvajajo na podlagi razpisov za zbiranje predlogov ter so izenačena na ravni zasebnih naložb. Razpisi so izjemno pomembni za industrijo, pri čemer je več kot 50 % industrijske udeležbe in približno 30 % celotnega financiranja EU namenjenih malim in srednjim podjetjem,

– s svežnjem v vrednosti do 1,2 milijarde EUR bo posebna pozornost namenjena malim in srednjim podjetjem (MSP). To vključuje tudi ukrepe v višini 150 milijonov EUR za posojila v vrednosti 1 milijarde EUR za MSP in srednja kapitalska podjetja,

– za utrditev ugleda Evrope kot vodilne svetovne destinacije za raziskovalce bo namenjenih okoli 2,7 milijarde EUR, in sicer predvsem v obliki individualnih dotacij iz Evropskega raziskovalnega sveta (1,75 milijarde EUR) ter dejavnosti Marie Skłodowska-Curie (963 milijonov EUR) za usposabljanje in mobilnost na področju raziskav,

– za obravnavanje vprašanja inovacijskega razkoraka se je začela pobuda „katedre Evropskega raziskovalnega prostora“. V pilotnem razpisu, vrednem 12 milijonov EUR, bo skupno izbranih pet kateder ERP, ki jih bodo gostile univerze ali druge upravičene raziskovalne ustanove v manj razvitih regijah v petih državah članicah EU,

– na področju inovacij bo v teh razpisih za tematske prednostne raziskave namenjenih približno 155 milijonov EUR za „oceane prihodnosti“ v podporo trajnostni rasti v morskem in pomorskem sektorju; približno 365 milijonov EUR za tehnologije, ki bodo urbana območja preoblikovale v trajnostna „pametna mesta in skupnosti“; okoli 147 milijonov EUR za boj proti množenju bakterij, odpornih proti zdravilom; skoraj 100 milijonov EUR pa za inovativne pristope k upravljanju sladkovodnih virov,

– sredstva iz razpisov bodo na voljo tudi za financiranje raziskav na področju IKT v skladu s cilji iz digitalne agende, saj bo skoraj 1,5 milijarde EUR namenjenih tematskemu področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij,

– naložbe v višini 8,1 milijarde EUR naj bi omogočile dodatnih 6 milijard EUR javnih in zasebnih naložb v raziskave, kratkoročno ustvarile okoli 210 000 novih delovnih mest, v petnajstletnem obdobju pa zagotovile še za 75 milijard EUR rasti,

– skupni proračun EU za raziskave v višini 10,8 milijarde EUR za leto 2013, ki je največji v zgodovini okvirnih programov Evropske unije, vključuje sredstva zunaj delovnih programov, kot so raziskave na področju jedrske energije (993 milijonov EUR) v okviru Pogodbe Euratom, skupne tehnološke pobude z industrijo (751 milijonov EUR) in javno-javna partnerstva z državami članicami. Skupni proračun vključuje tudi sredstva za Skupno raziskovalno središče Komisije[13].

7.3 Poudarki

7.3.1 Inovacije

Delovni program 7. OP za leto 2013 vključuje več dejavnosti, ki so bližje trgom in uporabnikom, ter tudi več podpore za prenos laboratorijskih rezultatov na trg. Na voljo je več podpore za inovativna MSP in mala srednja kapitalska podjetja na področju dostopa do tveganega kapitala z uvedbo nove sheme zavarovanja jamstva v okviru RSFF za MSP (instrument za delitev tveganja), ki dopolnjuje jamstveno shemo, ki se je uspešno začela leta 2012.

Večja je podpora tudi javno-zasebnim partnerstvom. V okviru več tem se preskušajo predkomercialna javna naročila za sofinanciranje dejanskih skupnih naročil ter za podporo mreženja in pripravljalnih del. Inovacije v javnem sektorju postajajo vse pomembnejše ter vključujejo podporo inovativnim rešitvam v javnih upravah in storitvam v javnem sektorju. Socialne inovacije so na različne načine podprte v okviru večine tem, vključno z ukrepi na področju socialnih inovacij in socialno-ekonomskimi raziskavami.

V okvir vse večjega števila tem je vključena tudi posebna podpora za izkoriščanje obstoječih obetavnih rezultatov raziskav ne glede na njihov izvor in ne glede na to, ali so bile te raziskave financirane s sredstvi EU ali iz drugih sredstev. Ukrepi vključujejo sredstva za nadaljnje financiranje, namenjena neposredno za dosego rezultatov raziskovalnega projekta, ter tudi za podporo omrežjem, katerih cilj je pospeševati njihovo izkoriščanje.

7.3.2 Razširjanje

Razširjanje rezultatov raziskav, financiranih s sredstvi EU, ima bistveno vlogo pri vzpostavljanju Evropskega raziskovalnega prostora, ker spodbuja odprtost in koriščenje ustvarjalnega potenciala Evrope. Komisija podpira razširjanje rezultatov raziskav tako, da v okviru projektov zagotavlja finančna sredstva za dejavno razširjanje rezultatov. Komisija tudi dejavno povečuje ozaveščenost javnosti o rezultatih financiranih raziskav in omogoča spletni dostop do rezultatov prek službe CORDIS[14], svoje službe Skupnosti za informacije o raziskavah in razvoju ter zbirke publikacij Skupnega raziskovalnega središča[15].

Komisija proučuje tudi možnosti za preseganje sedanjih dejavnosti ter dodatno izboljšanje razširjanja informacij, sporočanja in izkoriščanja rezultatov raziskav, financiranih s sredstvi EU.

7.3.3 Poenostavitev

V letu 2012 so dejavnosti temeljile na spodbudi, ki sta jo zagotovila sporočilo Komisije o poenostavitvi[16] in poznejša razprava. V praksi je bilo izvedenih več ukrepov, ki so prejeli splošno podporo.

Dodatno je bil razvit portal za udeležence v raziskavah in inovacijah, in sicer z vključitvijo novih storitev za udeležence in izboljšavami na področju prijaznosti sistema za uporabnike.

Rezultat razprave o poenostavitvi je bil vključen v spremenjeno finančno uredbo in njena pravila za uporabo, ki so začela veljati. Nekateri poudarki, ki vplivajo na dotacije okvirnega programa, vključujejo:

· spremenjena pravila o upravičenosti davka na dodano vrednost za poenostavitev finančnega upravljanja dotacij za raziskave in inovacije, npr. za univerze in druge javne raziskovalne organe;

· ukinitev obveznosti glede oblikovanja in sporočanja obresti. Ta obveznost zdaj obstaja ter je povzročila znatne upravne obremenitve in stroške zaradi odpiranja in upravljanja ločenih računov ter upravljanja registra izjem za organizacije, ki zaradi nacionalne zakonodaje ne morejo odpirati obrestovanih računov.

7.3.4 Doseganje cilja MSP

Evropska komisija pozorno spremlja sodelovanje MSP v 7. OP. Posebna pozornost je v skladu s ciljem, določenim v zakonodajnem svežnju, usmerjena na financiranje MSP v okviru programa „sodelovanje“. Cilj je, da je vsaj 15 % sredstev posebnega programa „sodelovanje“ namenjenih MSP.

Do konca leta 2012 je v celotnem 7. OP sodelovalo 18 589 udeležencev. Prispevek EU sredstev, ki so bila namenjena MSP, je dosegel približno 4,8 milijarde EUR.

Cilj 15 % je bil dosežen že konec leta 2011, ko so MSP prejela 15,3 % sredstev EU v okviru programa „sodelovanje“. V letu 2012 se je ta znesek povečal. Ob koncu leta je odstotek prispevka EU, ki je bil v okviru programa „sodelovanje“ namenjen MSP, znašal 16,6 %.

Občutno povečanje deleža proračuna, namenjenega MSP, se lahko pripiše ukrepom za krepitev MSP v okviru delovnih programov za leti 2011 in 2012. V okviru delovnega programa za leto 2013 se pričakuje nadaljnji napredek.

8. Obeti za leto 2013

V letu 2013 bo Komisija še naprej zagotavljala ukrepe v okviru Unije inovacij. Predstavila bo stanje pobude Unije inovacij 2012: pospeševanje sprememb. Vendar mora Evropa ob upoštevanju sedanje krize storiti več za uresničitev pobude Unije inovacij. EU in države članice morajo pospešiti skupna prizadevanja in poglobiti Unijo inovacij. Komisija bo v letu 2013 začela s proučevanjem stanja za pripravo naslednjih korakov za poglobitev Unije inovacij.

Komisija bo v letu 2013 pripravila prvo poročilo o napredku ERP. Sestavljeno bo na podlagi primerjave ukrepov, ki jih objavijo države članice v svojih nacionalnih reformnih programih, pri čemer bo izhodiščno leto 2011. Celovita ocena napredka pri izvajanju ERP bo izvedena od leta 2014 naprej.

Komisija namerava julija 2013 podati predloge v zvezi s številnimi pobudami o javno-zasebnih in javno-javnih partnerstvih.

Sveženj Obzorje 2020 bo predvidoma sprejet do konca leta 2013. Komisija bo opravila vse pripravljalno delo in izvedla potrebne ureditve, da zagotovi nemoten začetek in izvajanje programa.

[1] COM(2011) 815 final, 23.11.2011.

[2] Standardni Eurobarometer št. 78, jesen 2012, Javno mnenje v EU.

[3] Močnejša evropska industrija za rast in oživitev gospodarstva – Posodobitev sporočila o industrijski politiki, COM(2012) 582 final.

[4] Sprejet na zasedanju Evropskega sveta 27. in 28. junija 2012.

[5] http://ec.europa.eu/enterprise/policies/innovation/files/ius-2013_en.pdf.

[6] COM(2012) 392 final, 17.7.2012.

[7] Sklepi s 3208. zasedanja Sveta za konkurenčnost, 11.12.2012.

[8] SWD(2012) 212, delovni dokument služb Komisije – ocena učinka, priložena Sporočilu (2012) 392 final.

[9] EARTO, EUA, LERU, NordForsk in Science Europe.

[10] Sklepi s 3208. zasedanja Sveta za konkurenčnost.

[11] COM(2008) 1329.

[12] COM(2012) 497, 14.15.2012.

[13] Podatki o neposrednih ukrepih 7. OP za leto 2012 so na voljo v letnem poročilu Skupnega raziskovalnega središča Komisije na strani: http://ec.europa.eu/dgs/jrc/index.cfm?id=2530.

[14] http://cordis.europa.eu/.

[15] http://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/.

[16] COM(2010) 187.