SL    SL SL 
 
SL 1   SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 28.10.2009 
SEC(2009) 1433 kon č. 
  
 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
 
Spremni dokument k 
POROČILU KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU 
EKONOMSKO-SOCIALNEMU OD BORU IN ODBORU REGIJ 
  
Možnosti ozna čevanja dobrega po čutja živali in vzpostavitev evropske mreže 
referenčnih centrov za zaš čito in dobro po čutje živali 
  
 
POVZETEK PORO ČILA O OCENI U ČINKA 
{COM(2009) 584 kon č.} 
{SEC(2009) 1432}  
 
SL 2   SL OZADJE  
Leta 2006 je bil sprejet akcijski na črt Skupnosti za zaš čito in dobro po čutje živali 2006–2010. 
Ta načrt poudarja pomembnost obveš čanja potrošnikov kot del obs ežne strategije obveš čanja 
o dobrem po čutju živali in na črtovano ustanovitev evrops kega centra za dobro po čutje živali. 
Leta 2005 in 2006 so bile opravljene tr i raziskave Eurobarometra o dobrem po čutju živali. 
Rezultati so pokazali, da javnost mo čno podpira idejo o oznaki a li logotipu, ki bi navajal 
informacije o dobrem po čutju živali v proizvodnji živil.  
Decembra 2006 je GD SANCO objavil povzetek rezultatov posvetovanja  „označevanje: 
konkuren čnost, obveš čanje potrošnikov in izboljšanje zakonodaje EU“1, ki je zajemalo tudi 
označevanje dobrega po čutja živali. Velika ve čina udeležencev posvetovanja je menila, da so 
informacije o pogojih dobrega po čutja živali, v katerih so živila  proizvedena, za potrošnike 
pomembne in predstavljajo po tencialno tržno priložnost za proizvajalce in prodajalce na 
drobno.  
Svet ministrov je maja 2007 sprejel ugotovitve o ozna čevanju dobrega po čutja živali2 in 
pozval Komisijo, naj predstavi poro čilo, ki bo omogo čilo poglobljeno razpravo o tem 
vprašanju.  
Da bi GD SANCO lahko nadaljeval  razpravo, je po akcijskem na črtu in raziskavah za čel 
proučevati razli čne zakonodajne in nezakonodajne možnosti za ozna čevanje dobrega po čutja 
živali ter vzpostavitev mreže referen čnih centrov za dobro po čutje živali. Vendar nobena od 
teh pobud ni namenjena izboljš anju standardov dobrega po čutja živali kot takih. Namen 
pobude o ozna čevanju je izboljšati potro šnikovo poznavanje dobrega po čutja živali, med 
drugim tudi z informacijami na oznakah, predlog o referen čnih centrih pa je namenjen 
uskladitvi standardov dobrega po čutja živali ter spodbujanju iz menjave in uporabe najboljše 
prakse v sistemih dobrega po čutja živali. GD SANCO je v pomo č pri pripravi poro čila naročil 
študijo, da bi ocen il izvedljivost razli čnih možnosti navajanja informacij o dobrem po čutju 
živali na proizvodih živalskega  izvora in ustanovitve referen čnega centra Skupnosti za zaš čito 
in dobro po čutje živali. Študijo je izvedlo podjetje Civic Consulting  (vodja), nekaj informacij 
pa je priskrbelo podjetje Agra CEAS Consulting  iz Konzorcija za vrednotenje prehranske 
verige (FCEC).  
V študiji je bilo ugotovljeno, da potrošnike v zvezi z dobrim po čutjem živali skrbi predvsem, 
da na živilih ni navedenih dovolj informacij o standardih dobrega po čutja živali. V okviru 
študije so strokovnjaki našli razli čne vzroke za pomanjkanje informacij na tržiš ču, in sicer: 
– neobstoj usklajenega sistema standardov dobrega po čutja živali za namene 
označevanja, 
– oteženo nazorno obveš čanje potrošnikov o razlikah  v standardih dobrega po čutja 
živali za razli čna živila ter 
                                                 
1 http://ec.europa.eu/food/f ood/labellingnutrition/betterre gulation/competitiveness_ 
consumer_info.pdf.  
2 http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_D ata/docs/pressData/en/agricult/93986.pdf.  
 
SL 3   SL – razvoj razli čnih sistemov ozna čevanja dobrega po čutja živali po Evropi, zaradi česar 
prihaja do razlik med blagom in neenakih pogojev za gospodarske subjekte.  
Glede na ugotovitve iz obsežnega posvetovanja z zainteresiranimi stranmi, ki je bilo izvedeno 
med zunanjo študijo izvedljivosti, Komisija v poro čilu proučuje strateške možnosti, da bi 
odpravila nezadostno obveš čanje potrošnikov in neenakosti na enotnem trgu, vklju čno z 
možnostmi za uvedbo neobveznega/obveznega sistema ozna čevanja dobrega po čutja živali in 
vzpostavitvijo evropske mreže referen čnih centrov za izmenjavo najboljše prakse o dobrem 
počutju živali. Poro čilo v tej fazi ne navaja že sprejetih zavez, ampak prou čuje različne 
možnosti za dosego ciljev akcijskega na črta. 
Ocena učinka vsebuje analizo, ki podpira razvoj strateških usmeritev o boljšem obveš čanju na 
področju dobrega po čutja živali in vzpostavitev mreže referen čnih centrov za dobro po čutje 
živali, kakor je opisano v poro čilu. Poročilo, ki bo predvidoma kon čano jeseni 2009, ne bo 
zajemalo dokon čnih zakonodajnih predlogov. Ti bodo predla gani po potrebi, priložene pa jim 
bodo posebne ocene u činkov. 
Glede na razli čne učinke podro čij iz tega poro čila je bila ocena u činka razdeljena na dva dela, 
in sicer se prvi del osredoto ča na učinke razli čnih možnosti za izboljšanje obveš čanja 
potrošnikov o dobrem po čutju živali v zvezi z živalskimi proizvodi, drugi pa prou čuje učinke 
vzpostavitve mreže referen čnih centrov. 
DEL I: OZNAČEVANJE DOBREGA PO ČUTJA ŽIVALI  
GD SANCO prou čuje možnost uvedbe sistema ozna čevanja dobrega po čutja živali, da bi se 
izboljšalo obveš čanje potrošnikov o standardih dobrega po čutja živali in obstoje či sistemi 
dobrega po čutja živali ter uskladil no tranji trg, kar bi onemogo čilo uporabo splošnega termina 
„dobro po čutje“ za standarde, ki so si med seboj preve č različni. Ta pobuda ni namenjena 
zvišanju minimalnih standardov iz zakonoda je Skupnosti ali izboljš anju uskladitve z 
obstoječimi zakonodajnimi zahtevami. 
Ocena učinka se je osredoto čila na možnosti iz poro čila o ozna čevanju dobrega po čutja živali, 
da bi ponazorila morebitne u činke vsake možnosti na zaintere sirane strani. Glede na zgodnjo 
fazo oblikovanja politike je analiza u činka predvsem kvalitativna , vendar so, kadar je to 
mogoče, navedene kvantitativne ocene morebitnega u činka.  
Pri obveznem ozna čevanju se upoštevajo številne možnosti: 
– obvezno ozna čevanje standardov dobrega po čutja živali, po katerih so proizvedeni 
proizvodi živalskega izvora,  
– obvezno ozna čevanje sistema kmetovanja, po katerem so proizvedeni proizvodi 
živalskega izvora,  
– obvezno ozna čevanje usklajenosti z minimalnimi standardi EU ali njihovimi 
ustrezniki.  
Ocena učinka upošteva tudi neobvezne možnosti, vklju čno z: 
– uvedbo zahtev za neobvezno uporabo zahtevkov dobrega po čutja živali,  
 
SL 4   SL – uvedbo neobvezne oznake Skupnosti dobrega po čutja živali za vse,  ki izpolnjujejo 
merila,  
– oblikovanjem smernic za ozna čevanje dobrega po čutja živali in sistemov kakovosti. 
Ocena učinka ne predlaga nobene dokon čne možnosti ozna čevanja dobrega po čutja živali, 
ampak opredeljuje zakonodajne in nezakonodajne mož nosti, ki se v tej fazi štejejo za najbolj 
izvedljive (usklajene zahteve za neobvezne zahtevke dobrega po čutja živali in/ali oznaka 
Skupnosti dobrega po čutja živali). Poro čilo in ocena u činka naj bi spodbudila poglobljeno 
medinstitucionalno razpravo o tem vprašanju, da se ugotovi, ali so potrebni nadaljnji ukrepi 
na ravni EU.  
DEL II: EVROPSKA MREŽA REFEREN ČNIH CENTROV ZA ZAŠ ČITO IN DOBRO PO ČUTJE ŽIVALI  
Cilj drugega dela ocene u činka je prou čiti in oceniti izvedljivost razli čnih možnosti za 
vzpostavitev evropske mreže referen čnih centrov za zaš čito in dobro po čutje živali (ENRC – 
European Network of Reference Centres fo r the Protection and We lfare of Animals). 
Proučene so bile možnosti za razvoj centralnega referen čnega centra Skupnosti glede na 
naslednja vprašanja iz posvetovanja: 
– pomanjkanje usklajenih sta ndardov/kazalnikov dobrega po čutja živali za boljše 
dobro počutje živali, 
– pomanjkanje uskladitve obstoje čih virov za izmenjavo najboljših praks,  
– potreba po neodvisnem viru informacij na ravni EU ter  
– podvojevanje dejavnosti zaradi pomanjk anja uskladitve na ravni EU. 
Ob upoštevanju navedenega Komisija razpravlja o možnostih, s katerimi naj bi dosegla boljšo 
uskladitev obstoje čih virov in hkrati opredel ila prihodnje potrebe ter zagotovila doslednejši in 
bolj usklajen pristop v zvezi z zaš čito in dobrim po čutjem živali na razli čnih podro čjih 
politike Komisije.  
Glavne strateške možnosti iz ocene u činka so:  
– ohranjanje obstoje če situacije ( status quo ),  
– različne možnosti za cent ralizirani pristop, 
– različne možnosti za decentralizirani pristop in 
– strategija posebnih nalog za dolo čitev elementov centraliziranega in 
decentraliziranega pristopa. 
Ocena učinka v tej fazi ne opredeljuje najprimernejše možnosti, vendar dolo ča, da bi bila v 
primeru uvedbe ukrepov EU na tem podro čju najbolj izvedljiva oblik a mešanega pristopa, ki 
temelji na elementih centraliziranega in decentraliziranega pristopa.   
 
SL 5   SL OCENA MOREBITNIH PRIHODNJIH PREDLOGOV  
To je prvi korak v oceni u činkov razli čnih strateških možnosti. Katero koli trdno odlo čitev na 
področju te politike, ki bi bila lahko sprejeta na podlagi te razprave, bo treba najprej prou čiti v 
dodatnih ocenah u činka, da se analizira njena prora čunska izvedljivost in bolj natan čno 
ocenijo stroški. Zbrali se bodo dokazi o zahtevah potrošnikov glede obveš čanja o dobrem 
počutju živali, izkrivljanju konkurence zaradi neustrezno usklajenega okvira Skupnosti za 
določitev meril ozna čevanja dobrega po čutja živali ter tržnih možnos tih za proizvajalce, ki bi 
želeli uporabiti standarde dobrega po čutja živali, ki presegajo zahtevane standarde iz 
zakonodaje Skupnosti. 
Ocena vseh prihodnjih predlogov sistema ozna čevanja bo temeljila na naslednjih merilih:  
– obsegu, v okviru katerega bodo razli čne strateške možnosti omogo čale razvoj 
sistema ozna čevanja na trdni znanstveni podlagi  in merilih za ocenjevanje stopnje 
dobrega po čutja živali, 
– obsegu, v okviru katerega bodo razli čne strateške možnosti neodvisnim 
certifikacijskim organom omogo čale nadzor/presojo in certificiranje,  
– obsegu, v okviru katerega bodo razli čne strateške možnosti onemogo čale izkrivljanje 
konkurence, 
– obsegu, v okviru katerega bodo razli čne strateške možnosti predstavljale zanesljivo, 
uporabnikom prijazno in pr egledno sredstvo za obveš čanje potrošnikov  o standardu 
dobrega po čutja in jim omogo čala odločitve na podlagi teh informacij ter 
– na združljivosti z mednarodnimi obveznostm i do trgovinskih partnerjev iz tretjih 
držav. 
Glede na možnosti za vzpostavitev evropske mreže referen čnih centrov bo ocena temeljila na 
naslednjih na čelih:  
– evropska mreža referen čnih centrov mora dopolnjevati obstoje če dejavnosti drugih 
organov Skupnosti in jih ne sme podvojevati, 
– zajeta morajo biti vsa podro čja uporabe živali in  
– center ne sme biti odvisen od zunanjih vplivov. 
Najpomembnejši pri čakovani u činki so socialni in  gospodarski, kot so u činki na obveš čanje 
potrošnikov, izkrivljanje konkurence, potrošniš ke cene, stroške za proizvajalce, obstoje če 
sisteme, trgovino znotraj EU in zuna njo trgovino. Ustrezno se bo upošteval u činek upravne 
obremenitve, srednjih in malih podjetij in okolja ter u činek uvedbe meril dobrega po čutja 
živali v obstoje če ali prihodnje sisteme ozna čevanja kakovosti proizv odov, kot je ekološka 
pridelava.  
Ti učinki bodo ocenjeni na podlagi rezultatov projekta Welfare Qu ality in zunanje študije, da 
se bo lahko izvedla nadaljnja analiza moreb itnih socialnih, gospodarskih in okoljskih u činkov. 
Izvedla se bo tudi potrošniška raziskava (Eurobarometer) za dolo čitev, ali mnenja potrošnikov 
 
SL 6   SL iz predhodnih raziskav  (pripravljenost pla čati, itd.) še vedno veljaj o in ali zdaj na njihove 
nakupovalne navade vplivajo razli čni dejavniki.