EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 24.3.2022 COM(2022) 115 final LETNI PREGLED KOMISIJE o letnih poročilih držav članic o dejavnostih izvoznih kreditov v smislu Uredbe (EU) št. 1233/2011



1. Uvod: Ta letni pregled Komisije o dejavnostih uradno podprtih izvoznih kreditov, ki so se v Evropski uniji izvajale leta 2020, temelji na informacijah, ki so jih države članice predložile v svojih letnih poročilih o dejavnostih za obdobje poročanja. Pripravljen je v skladu z Uredbo (EU) št. 1233/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o uporabi nekaterih smernic na področju uradno podprtih izvoznih kreditov in o razveljavitvi odločb Sveta 2001/76/ES in 2001/77/ES. Uredba (EU) št. 1233/2011 v Prilogi I določa, da morajo države članice Komisiji predložiti letno poročilo o dejavnostih, da se poveča preglednost na ravni Unije. Države članice poročajo o sredstvih in obveznostih, plačanih terjatvah in izterjavah, novih obveznostih, izpostavljenosti, stroških premij in pogojnih obveznostih, ki bi lahko izhajale iz dejavnosti uradno podprtih izvoznih kreditov, ter tudi o tem, kako njihove agencije za izvozne kredite pri dejavnostih uradno podprtih izvoznih kreditov upoštevajo okoljska tveganja, ki lahko prinašajo druga pomembna tveganja. Pomembna tveganja vključujejo podnebna tveganja, finančna tveganja, socialna tveganja, tveganja, povezana s človekovimi pravicami, ter tveganja podkupovanja in korupcije. Komisija na podlagi teh informacij nato pripravi letni pregled za Evropski parlament, vključno z oceno skladnosti agencij za izvozne kredite s cilji in obveznostmi Evropske unije. Ta pregled zajema dejavnosti uradno podprtih izvoznih kreditov v smislu Uredbe (EU) št. 1233/2011. Kot tak ne zajema niti kratkoročnih transakcij na področju izvoznih kreditov, za katere se uporablja Sporočilo Komisije o kratkoročnem zavarovanju izvoznih kreditov, niti dejavnosti, ki jih izvajajo nekatere agencije za izvozne kredite in presegajo področje uradno podprtih izvoznih kreditov. Komisija se je seznanila z resolucijo, ki jo je Evropski parlament 2. julija 2013 sprejel glede prvega letnega pregleda Komisije (2012/2320(INI)). Komisija je države članice posebej opozorila na priporočila v navedeni resoluciji, na primer na priporočilo delovni skupini Sveta za izvozne kredite in Komisiji, naj se posvetujeta z Evropsko službo za zunanje delovanje glede nadaljnjega razvoja metodologije za poročanje v okviru letnih poročil o dejavnosti, imenovane tudi predloga za kontrolni seznam. Leto 2020 je prvo obdobje poročanja, v katerem je bil pregled Komisije pripravljen na podlagi nove predloge za kontrolni seznam. Komisija je revidirano predlogo za kontrolni seznam pripravila kot odziv na odločitev evropskega varuha človekovih pravic z dne 3. decembra 2018 v zadevi 212/2016/JN, ki se je nanašala na ustreznost letnega pregleda agencij za izvozne kredite, ki ga je opravila Evropska komisija. Varuh človekovih pravic je Komisiji zlasti priporočil, naj začne dialog z državami članicami in drugimi deležniki, da bi izboljšala predlogo, ki jo države članice uporabljajo za pripravo poročil o agencijah za izvozne kredite. Varuh človekovih pravic je Komisiji tudi priporočil, naj izboljša vsebino analiz in ocen v letnih pregledih agencij za izvozne kredite, ki jih predloži Evropskemu parlamentu. Komisija je z revizijo predloge za kontrolni seznam izpolnila svojo zavezo varuhu človekovih pravic, da bo izvedla njegova priporočila. Rezultat je izid posvetovanj z organizacijami civilne družbe, Svetom, Parlamentom in Evropsko službo za zunanje delovanje v obdobju 2019–2020. Nova in izboljšana predloga za kontrolni seznam od agencij za izvozne kredite držav članic zahteva podrobnejše in bolj specifične informacije, zlasti v zvezi z obveznostmi držav članic glede spoštovanja varstva človekovih pravic, podnebja in okolja pri zagotavljanju uradne podpore za izvozne kredite. 2. Letna poročila o dejavnostih, prejeta za koledarsko leto 2020:

V letu 2020 je uradno podprte izvozne kredite v smislu Uredbe (EU) št. 1233/2011 zagotovilo in letno poročilo o dejavnostih za koledarsko leto 2020 predložilo dvajset držav članic: Avstrija, Belgija, Češka, Danska, Estonija, Finska, Francija, Hrvaška, Italija, Luksemburg, Madžarska, Nemčija, Nizozemska, Poljska, Portugalska, Romunija, Slovaška, Slovenija, Španija in Švedska. Grčija je predložila poročilo, čeprav v letu poročanja ni zagotovila uradno podprtih izvoznih kreditov v smislu Uredbe (EU) št. 1233/2011. Preostalih šest držav članic (Bolgarija, Ciper, Irska, Latvija, Litva in Malta) ni predložilo poročil, saj v letu poročanja niso zagotavljale uradno podprtih izvoznih kreditov v smislu Uredbe (EU) št. 1233/2011. Vse države članice, ki so predložile poročilo, so uporabile revidirano predlogo za kontrolni seznam. Nekatere države članice so informacije, ki so jih predložile v svojih poročilih, povezale z javno dostopnimi informacijami, kot so letna poročila in politike skrbnega pregleda. Agencije za izvozne kredite imajo različne pravne statuse, v nekaterih državah članicah pa uradno podprte izvozne kredite zagotavlja zavarovalnica ali finančna ustanova, ki deluje na podlagi javnega pooblastila. V takem primeru letna poročila o dejavnostih seveda zajemajo le dejavnosti izvoznih kreditov takih družb, ki se nanašajo na javni sektor in so ločene od dejavnosti, ki se nanašajo na zasebni sektor. 3. Analiza letnih poročil o dejavnostih: (a)Splošne informacije: V letu 2020 je dvajset držav članic Evropske unije zagotovilo uradno podporo v smislu Uredbe št. 1233/2011 v okviru uporabe Sporazuma OECD o uradno podprtih izvoznih kreditih. Vseh dvajset držav članic je ponudnikov čistega kritja, kar pomeni, da so ponudniki jamstev ali zavarovanja za izvozne kredite. Trinajst držav članic (Belgija, Češka, Danska, Finska, Francija, Hrvaška, Italija, Madžarska, Nemčija, Poljska, Slovaška, Španija in Švedska) je poleg dejavnosti čistega kritja zagotovilo tudi uradno finančno podporo, tj. neposredno financiranje ali refinanciranje komercialnih posojil za transakcijo izvoznega kredita ali subvencioniranje obrestnih mer, ki jo ponuja le nekaj držav članic. Nekaj držav članic je ponujalo vezano pomoč.

Organizacijska struktura operacij v zvezi z izvoznimi krediti se razlikuje. Programe izvoznih kreditov v EU upravlja več kot 26 organov: vladne službe, javne agencije ali podružnice zasebnih podjetij, ki delujejo na podlagi javnega pooblastila in pod vladnim nadzorom (glej podrobnosti v Prilogi). Države članice, ki ponujajo kombinacijo različnih vrst uradne podpore, imajo običajno več kot eno agencijo za izvozne kredite, predvsem zaradi upoštevanja ločitve bančništva od zavarovalništva, ali pa so del svojih dejavnosti prenesle na zasebno podjetje. Smernice OECD glede vse več vprašanj zagotavljajo uskladitev praks in standardov prevzemanja kreditnega tveganja na področju uradno podprtih izvoznih kreditov. Seveda pa imajo vlade in nacionalne agencije za izvozne kredite v tem okviru in v skladu z uredbo možnost, da oblikujejo lastne programe. Zato se vrste ponujenih produktov ter njihovi pogoji med agencijami za izvozne kredite znotraj Unije razlikujejo. Države članice regulativnemu okviru EU pogosto dodajo nacionalne zahteve (npr. pravila o nacionalni vsebini), kar ustvarja določeno raznolikost pogojev, ki so na voljo za določen produkt, in projektov, ki so upravičeni do podpore v Uniji. Ponujeni produkti so odvisni tudi od značilnosti posameznega nacionalnega gospodarstva in prednostnih nalog nacionalne politike. Nekatere države članice so razvile sektorske programe, npr. za proizvodnjo letal (npr. brezpogojno jamstvo za Airbus) in ladjedelništvo (uradno financiranje). To lahko odraža ločene sektorske dogovore v Sporazumu OECD o uradno podprtih izvoznih kreditih, v katerih so nekateri pogoji prilagojeni posebnim potrebam posameznih industrij. Poleg tega nekatere agencije za izvozne kredite ponujajo prilagojene programe za MSP ali trajnostne projekte, v zadnjem času pa tudi posebne sheme v zvezi s COVID, ki lahko odražajo začasne dogovore med udeleženci Sporazuma OECD o alternativnih pogojih za več transakcij s skupnimi značilnostmi, in sicer prek poenotenih posebnih dogovorov v skladu s členi 56 do 61 Sporazuma. (b)Obseg uradne podpore: Letna poročila o dejavnostih zagotavljajo ustrezne finančne informacije o uradni podpori, ki jo zagotovijo agencije za izvozne kredite v skladu z nacionalnimi zakonodajnimi okviri in organizacijami zadevnih držav članic. Komisija nima pripomb k finančnim vidikom letnih poročil o dejavnostih iz leta 2020. To ne posega v pristojnosti institucij držav članic, ki izvajajo nadzor nad nacionalnimi programi izvoznih kreditov. Preglednica v nadaljevanju prikazuje skupno nominalno izpostavljenost tveganju na dan 31. decembra 2020 za uradno podporo v obliki čistega kritja za večje ponudnike v Evropski uniji: Preglednica 1 Uradna podpora v obliki čistega kritja za leto 2020 (v milijonih EUR) Države EU, ki so največ prispevale glede na skupno nominalno izpostavljenost tveganju Skupaj sporočeno v EU 361 585 Nemčija 85 022 Francija 59 635 Italija 58 991 Danska 46 833 Švedska 32 010 V spodnji preglednici je navedena sporočena nominalna vrednost uradno podprtega posojilnega portfelja za uradno finančno podporo na dan 31. decembra 2020 za večje ponudnike v Uniji: Preglednica 2. Uradna podpora v obliki uradne finančne podpore za leto 2020 (v milijonih EUR) Države EU, ki so največ prispevale glede na nominalno vrednost uradno podprtega posojilnega portfelja Skupaj sporočeno v EU 85 226 Italija 37 317 Nemčija 14 768 Francija 12 648 Finska 7 561 Švedska 6 904

(c)Obravnava okoljskih tveganj: OECD ima dolgoletno tradicijo izmenjave informacij in dobrih praks pri obravnavanju tveganj, povezanih z uradno podporo. Članice OECD, vključno z večino držav članic EU, so sklenile vrsto sporazumov v obliki Priporočil OECD v zvezi z ukrepi za obravnavanje morebitnih okoljskih in družbenih vplivov projektov ter za obravnavanje drugih pomembnih tveganj. Priporočilo OECD o skupnih pristopih na področju uradno podprtih izvoznih kreditov ter postopku skrbnega pregleda na področju okoljske in družbene odgovornosti določa skupna načela za izvajanje potrebne skrbnosti na področju varstva okolja, da se ugotovijo in obravnavajo morebitni okoljski vplivi in tveganja v zvezi z vlogami za uradno podprte izvozne kredite. Priporočilo je dobro uveljavljeno in se opira predvsem na standarde okoljske in socialne uspešnosti Mednarodne finančne korporacije (standardi uspešnosti Mednarodne finančne korporacije), smernice Skupine Svetovne banke o okolju, zdravju in varnosti (smernice o okolju, zdravju in varnosti), zaščitne politike Svetovne banke ter okoljske in družbene standarde Svetovne banke. Njene članice so ga redno pregledovale, nazadnje pa je bilo revidirano leta 2016. Priporočilo zajema ključna okoljska vprašanja, med drugim emisije v zrak (npr. emisije toplogrednih plinov), odpadne vode, hrup, vibracije, učinkovito rabo virov (npr. varčevanje s surovinami, energijo in vodo), ravnanje z odpadki, upravljanje nevarnih snovi in varnost, onesnažena zemljišča, vplive na ekosistemske storitve, varovanje in ohranjanje biotske raznovrstnosti, trajnostno gospodarjenje z živimi naravnimi viri in premisleke o podnebnih spremembah. Vključuje tudi zahteve za pripravljenost in odzivanje na izredne dogodke, tako da se bo lastnik projekta lahko odzval na nesreče in izredne dogodke na način, na katerega se bodo ustrezno preprečili in ublažili okoljski in družbeni vplivi. Priporočilo so vse agencije za izvozne kredite dvajsetih držav članic EU, ki so poročale, sprejele in izvajale kot ustrezen okvir za podporo odločanju o zagotavljanju uradne podpore. Zato politike skrbnega pregleda in postopki ocene tveganj, ki jih nekatere agencije za izvozne kredite objavljajo na svojih spletnih straneh, v veliki meri temeljijo na Priporočilu OECD o skupnih pristopih, čeprav Priporočilo nima izključne vloge ter politike temeljijo tudi na drugih mednarodnih standardih in pravnem redu EU. Postopki predhodne ocene, ki se izvajajo v Uniji, so običajno odvisni od vrste, velikosti in kategorije posamezne vloge: bolj kot je projekt tvegan in/ali večji, intenzivnejša je ocena. Med temi ocenami se opredelijo, razvrstijo in ocenijo tveganja, ki lahko vplivajo na upravičenost do podpore. Vseh dvajset držav članic, ki zagotavljajo uradno podporo, poroča o upoštevanju Priporočila OECD o skupnih pristopih in njegove okoljske razsežnosti, ki je sestavni del njihovih sistemov skrbnega pregleda in obvladovanja tveganja ter njihovega postopka odločanja. Vse države članice, ki uporabljajo Priporočilo OECD o skupnih pristopih, so potrdile, da so pregledale vse vloge za uradno podprte izvozne kredite, da bi ugotovile, ali je treba opraviti okoljski pregled. V skladu s Priporočilom morajo agencije za izvozne kredite te vloge glede na morebitne negativne vplive na okolje razvrstiti v tri kategorije tveganja: visoko (kategorija A), srednjo (kategorija B) ali nizko (kategorija C). Dejansko številne države članice poročajo, da Priporočilo uporabljajo v širšem smislu in ne le na njegovem področju uporabe. To vključuje razvrstitev vseh transakcij, vključno s tistimi, pri katerih je njihov delež transakcij nižji od 10 milijonov SDR, ki načeloma ne bi bile zajete v fazi pregleda. Države članice so poročale, da je bila presoja vplivov na okolje in družbo izvedena v skladu s členom 18 Priporočila OECD o skupnih pristopih za vse transakcije, za katere je agencija za izvozne kredite prevzela končno obveznost in ki so bile razvrščene med projekte kategorije A, ki bi lahko imeli pomembne škodljive vplive na okolje. Za transakcije, povezane s projekti kategorije B, ki bi lahko imeli nepomembne škodljive vplive na okolje, države članice poročajo, da so vlagatelji vlog za uradno podporo vedno zagotovili zadostne informacije o upoštevnih vplivih projekta na okolje v skladu s členom 19 Priporočila OECD o skupnih pristopih.

Agencije za izvozne kredite so poročale, da so pred sprejetjem odločitve o zagotovitvi uradne podpore za projekte kategorije A ali B, ki bi lahko imeli škodljiv vpliv na okolje, vedno ocenile informacije, pridobljene s preverjanjem in pregledom transakcij. Ustrezne informacije so bile pridobljene iz poročil o presoji vplivov na okolje in družbo, zbrane pa so bile tudi na podlagi obrazcev za vlogo in vprašalnikov agencij za izvozne kredite, teoretičnih raziskav, ogledov na kraju samem, raziskav, ki so jih opravili zunanji svetovalci, in neposrednih stikov z vlagatelji. Poleg tega prakse skrbnega pregleda, o katerih so poročale vse države članice, ki zagotavljajo uradno podporo, ob sprejetju odločitve o financiranju po potrebi vključujejo oblikovanje blažitvenih ukrepov, povezanih s pogodbenimi pogoji, in njihovo spremljanje v daljšem obdobju, da se zagotovita skladnost s standardi in po potrebi izvrševanje blažitvenih ukrepov. S tem se zagotovi, da se standardi, pomembni za končno obveznost, spoštujejo v daljšem časovnem obdobju. V primeru neskladnosti lahko agencije za izvozne kredite umaknejo podporo ali zavrnejo nadomestilo. Leta 2020 je sedem držav članic v fazi ocenjevanja ali spremljanja odkrilo primere neskladnosti. Ena neskladnost se nanaša na nezmožnost izvedbe ogleda na kraju samem. Drugi primeri so opredeljeni kot manjše neskladnosti, predvsem zaradi poteklih rokov za predložitev informacij ali poročil. Države članice si prizadevajo zagotoviti, da agencije za izvozne kredite delujejo čim bolj pregledno, obenem pa spoštujejo zaupnost, ki je lahko potrebna pri trgovinskih poslih. V skladu s Priporočilom OECD o skupnih pristopih je usklajen postopek v agencijah za izvozne kredite Unije javno razkritje podrobnih informacij za projekte, ki bi zaradi svojih značilnosti lahko škodljivo vplivali na okolje ali družbo. Agencije za izvozne kredite so poročale, da so vedno razkrile vse informacije, zahtevane skladu s členom 39 in členom 41 Priporočila, tj. ustrezne predhodne informacije za projekte kategorije A, vključno s presojo vplivov na okolje in družbo, in naknadne informacije po končni obveznosti za vse podprte projekte kategorij A in B, in sicer na posebnih straneh na svojih spletnih mestih, navedenih v preglednici 3. Opozoriti je treba, da OECD na svojem spletnem mestu (https://www. oecd. org/trade/topics/export-credits/environmental-and-social-due-diligence/) zagotavlja informacije o skrbnem pregledu na področju okoljske in družbene odgovornosti, vključno z raziskavami o praksah članic in zbirnimi informacijami o podprtih projektih kategorij A in B. Sklicuje se tudi na spletna mesta ustreznih agencij za izvozne kredite za javno razkritje informacij ( https://www.oecd.org/trade/topics/export-credits/documents/links-environment-social-due-diligence.pdf ). V preglednici 3 so navedene ustrezne povezave do agencij za izvozne kredite EU. Preglednica 3. Povezave do ustreznih spletnih mest za namene skrbnega pregleda na področju okoljske in družbene odgovornosti Država Javno razkritje za projekte kategorij A in B, skupaj z dodatnimi informacijami o praksah skrbnega pregleda na področju okoljske in družbene odgovornosti Avstrija https://www.oekb.at/en/export-services/about-oekb-export-services/environmental-and-social-aspects/projects-after-commitment.html Belgija https://credendo.com/en/about-credendo/credendo-export-credit-agency/corporate-social-responsibility Hrvaška Takih transakcij ni bilo Češka https://www.egap.cz/en/information-projects-classified-under-categories-and-b-realized-insurance-egap Danska https://www.ekf.dk/en/about-ekf/csr-at-ekf/category-a-projects Estonija Takih transakcij ni bilo Finska https://www.finnvera.fi/eng/export/export-credit-guarantee-operations#toc--environmental-and-social-risk-management-in-finnvera-s-export-financing-operations- Francija https://www.bpifrance.fr/Bpifrance/Qui-sommes-nous/Nos-metiers/International/Assurance-Export/Evaluation-Environnementale-et-Sociale Nemčija https://www.agaportal.de/en/exportkreditgarantien/praxis/projektinformationen#aprojekte Madžarska https://exim.hu/en/conditions/eximbank-conditions/bank-regulations/environmental-and-social-policy/disclosure https://exim.hu/en/conditions/mehib-conditions/insurance-regulations/environmental-and-social-policy/disclosure Italija https://www.sace.it/en/about-us/our-commitment/our-environmental-and-social-commitment?_ga=2.76701596.889797035.1626281990-402413705.1616772793 Luksemburg Takih transakcij ni bilo Nizozemska https://atradiusdutchstatebusiness.nl/en/documents/ Poljska https://kuke.com.pl/projekty-notyfikowane-ex-post Portugalska https://www.cosec.pt/en/state-guarantee/ Romunija https://www.eximbank.ro/en/general informations/ Slovenija Takih transakcij ni bilo Slovaška https://www.eximbanka.sk/en/english/international-relations/enviroment-protection/information-on-category-a-and-b-projects-supported-by-eximbanka-sr.html?page_id=183478 Španija https://www.cesce.es/es/corporativo/agencia-de-credito-a-la-exportacion-eca/publicacion-de-informacion Švedska https://www.ekn.se/en/what-we-do/sustainability/transactions-with-environmental-and-social-impact-assessment/ https://www.sek.se/en/sustainability/ Države članice nenehno pregledujejo svoje notranje postopke, da bi izboljšale svoje prakse. (d)Upoštevanje ciljev podnebnih sprememb: Cilji podnebnih sprememb so vse bolj vključeni v nacionalne politike, ki urejajo delovanje agencij za izvozne kredite EU, in v splošni regulativni okvir. Leta 2020 je imelo šest držav članic vzpostavljene nacionalne politike o podnebnih spremembah, ki so se razlikovale, vendar so vključevale omejitve za najbolj onesnažujoče projekte in/ali sheme spodbud za podnebju prijazne projekte in/ali neupravičenost do podpore za projekte intenzivne proizvodnje električne energije iz premoga. Osem jih je razmišljalo o uvedbi takšne politike. Dve državi članici omenjata osnutek taksonomije EU za trajnostne dejavnosti kot merilo, ki ga že uporabljata za ocenjevanje trajnostne razsežnosti projektov. Formaliziranje politike o podnebnih spremembah v Uniji je področje, ki ga je treba izboljšati, Komisija pa pričakuje, da se bo število agencij za izvozne kredite z učinkovito politiko v zvezi s podnebnimi spremembami povečalo.

Evropska unija se je zavezala, da bo predlagala spremembe pravil OECD v skladu s svojimi mednarodnimi zavezami v okviru Pariškega sporazuma in zelenega dogovora, pri čemer bo izhajala tudi iz sklepov Evropskega sveta o podnebni in energetski diplomaciji, objavljenih 25. januarja 2021 („Uresničevanje zunanje razsežnosti evropskega zelenega dogovora“), in pregleda trgovinske politike Komisije iz februarja 2021 („odprta, trajnostna in odločna trgovinska politika“). Evropska unija je aprila 2021 udeleženkam Sporazuma OECD predlagala, naj sektorju elektrarn na premog takoj prenehajo zagotavljati uradno podprte izvozne kredite in vezano pomoč. Zato je bila oktobra 2021 v okviru OECD dogovorjena prepoved podpore za elektrarne na premog, ki ima neposredni učinek na regulativni okvir EU. Treba je poudariti, da od sprejetja dogovora za sektor elektrarn na premog leta 2016 nobena država članica ni uradno podprla projektov elektrarn na premog. (e)Skrben pregled na področju družbene odgovornosti in človekovih pravic: Poleg okoljske razsežnosti so v Priporočilu OECD o skupnih pristopih od različice iz leta 2012 določena skupna načela za izvajanje skrbnega pregleda na področju družbene odgovornosti za opredelitev in obravnavanje morebitnih vplivov in tveganj za družbo in človekove pravice v zvezi z vlogami za uradno podprte izvozne kredite. Priporočilo zajema glavne morebitne družbene vplive, povezane s projekti, vključno z delom in delovnimi pogoji (npr. pravično obravnavo, diskriminacijo, svobodo združevanja, kolektivna pogajanja, nastanitev delavcev), zdravjem, varnostjo in zaščito skupnosti (npr. izpostavljenost skupnosti boleznim, uporabo varnostnega osebja), pridobivanjem zemljišč in neprostovoljno preselitvijo (npr. fizične razselitve, ekonomske razselitve), ustreznim sodelovanjem s prizadetimi skupnostmi (npr. postopek posvetovanja in sodelovanja na podlagi informacij, pritožbeni mehanizem), domorodnimi ljudstvi (npr. postopek prostovoljnega soglasja po predhodnem obveščanju) ter kulturno dediščino. Zajema tudi ključne vplive projekta na človekove pravice, vključno s prisilnim delom, delom otrok, vprašanji spola ter življenjsko nevarnimi razmerami na področju zdravja in varnosti pri delu. Posebna pozornost se namenja ranljivim skupinam. Prakse skrbnega pregleda, o katerih poročajo agencije za izvozne kredite EU, so podobne tistim za okoljska tveganja, skrben pregled na področju okoljske in družbene odgovornosti pa se običajno izvede v enem samem postopku. Vseh 20 držav članic poročevalk, ki zagotavljajo uradno podporo, navaja skladnost z družbeno razsežnostjo in razsežnostjo človekovih pravic iz Priporočila OECD o skupnih pristopih, ki je sestavni del njihovih sistemov odločanja, skrbnega pregleda in obvladovanja tveganja. Vse države članice, ki uporabljajo Priporočilo OECD o skupnih pristopih, so potrdile, da so pregledale vse vloge za uradno podprte izvozne kredite, da bi ugotovile, ali je treba opraviti pregled vpliva projektov na družbo in človekove pravice. Poročale so tudi, da je bila presoja vplivov na okolje in družbo izvedena v skladu s členom 18 Priporočila OECD o skupnih pristopih za vse transakcije, za katere je agencija za izvozne kredite prevzela končno obveznost in ki so bile razvrščene med projekte kategorije A, ki bi lahko imeli pomembne škodljive vplive na družbo in človekove pravice. Za transakcije, povezane s projekti kategorije B, ki bi lahko imeli nepomembne škodljive vplive na družbo in človekove pravice, države članice poročajo, da so vlagatelji vlog za uradno podporo vedno zagotovili zadostne informacije, ki so obravnavale ustrezne vplive projekta na okolje v skladu s členom 19 Priporočila OECD o skupnih pristopih. Države članice so poročale, da so njihove agencije za izvozne kredite pred sprejetjem odločitve o zagotovitvi uradne podpore za projekte kategorije A ali B, ki bi lahko imeli škodljiv vpliv na družbo in človekove pravice, vedno ocenile informacije, pridobljene s preverjanjem in pregledom transakcij. Ustrezne informacije so bile pridobljene iz poročil o presoji vplivov na okolje in družbo, zbrane pa so bile tudi na podlagi obrazcev za vlogo in vprašalnikov agencij za izvozne kredite, teoretičnih raziskav, ogledov na kraju samem, raziskav, ki so jih opravili zunanji svetovalci, in neposrednih stikov z vlagatelji. Pet držav članic poroča, da so v letu 2020 odkrile primere neskladnosti v svojih postopkih skrbnega pregleda in spremljanja na področju družbene odgovornosti in človekovih pravic, ki so bili vedno opredeljeni kot manjše neskladnosti, pri čemer je šlo predvsem za zamujene roke za predložitev poročil ali informacij. Leta 2020 vse države članice niso imele vzpostavljenega postopka sodelovalnega posvetovanja in pritožbenega mehanizma za prizadete skupnosti. To je področje, ki ga je treba izboljšati. 17 od 20 držav članic je imelo vzpostavljen pritožbeni mehanizem in/ali je zagotovilo, da so ga vzpostavili vlagatelji. Preostale tri države članice so zagotovile omejen znesek uradno podprtih izvoznih kreditov (skupno čisto kritje skupne nominalne izpostavljenosti tveganju konec leta 2020 v višini 593 milijonov EUR in brez dejavnosti uradne finančne podpore). Ena država članica zdaj pregleduje svojo politiko na področju družbenih in človekovih pravic, da bi do konca leta 2021 sprejela novo politiko.

Države članice nenehno pregledujejo svoje notranje postopke, da bi izboljšale svoje prakse. (f)Ukrepi proti podkupovanju: Članice OECD so leta 2019 sprejele novo Priporočilo o podkupninah in uradno podprtih izvoznih kreditih, ki je nadomestilo različico iz leta 2006. To priporočilo vsebuje ukrepe za preverjanje, izvajanje skrbnega pregleda, ocenjevanje in odločanje o upravičenosti do podpore z namenom preprečevanja podkupovanja pri uradno podprtih izvoznih kreditih. Vlagatelji vloge morajo zlasti preveriti, ali vse stranke, vključene v transakcije, niso uvrščene na izločitvene sezname večstranskih finančnih institucij, kot so Svetovna banka, Evropska banka za obnovo in razvoj, Azijska razvojna banka, skupina Medameriške razvojne banke in skupina Afriške razvojne banke. Agencije za izvozne kredite EU so večinoma sprejele in izvajale to orodje kot ustrezno politiko za ocenjevanje tveganja podkupovanja. Vseh dvajset držav članic, ki zagotavljajo uradno podporo, poroča o skladnosti s Priporočilom OECD o podkupninah in uradno podprtih izvoznih kreditih. (g)Trajnostne posojilne dejavnosti: Članice OECD so leta 2018 sprejele revidirano različico Priporočila OECD o trajnostnih posojilnih dejavnostih in uradno podprtih izvoznih kreditih, ki temelji na načelih in smernicah OECD iz leta 2016 za spodbujanje trajnostnih posojilnih dejavnosti pri zagotavljanju uradno podprtih izvoznih kreditov državam z nizkimi dohodki. Cilj Priporočila je zagotoviti, da se financiranje razvojnih potreb držav z nižjimi dohodki mobilizira, ne da bi se te države v prihodnosti prekomerno zadolžile. Spoštovanje Priporočila je tesno povezano z doslednim spoštovanjem politik Svetovne banke in Mednarodnega denarnega sklada (MDS) v zvezi s pogojevanjem omejitve dolga za posojila brez posebnih ugodnosti in v zvezi s trajnostno posojilno dejavnostjo. V skladu s Priporočilom so se zavezanci strinjali tudi s pomembnimi ukrepi za preglednost, ki vključujejo zagotavljanje informacij Svetovni banki in Mednarodnemu denarnemu skladu.

Vseh dvajset držav članic, ki zagotavljajo uradno podporo, poroča o skladnosti s Priporočilom OECD o trajnostnih posojilnih dejavnostih in uradno podprtih izvoznih kreditih. V večini primerov so ocene vzdržnosti dolga del splošnih ocen tveganja države, ki vplivajo na politike kritja agencij za izvozne kredite. (h)Druge informacije v letnih poročilih o dejavnostih: Številne agencije za izvozne kredite EU imajo politiko družbene odgovornosti podjetij, ki običajno poleg notranjih prizadevanj vključuje tudi tesen dialog s strankami agencije za izvozne kredite. V tem okviru agencije za izvozne kredite vse pogosteje ocenjujejo svoje prakse in pripravljajo načrte za zmanjšanje lastnega vpliva na okolje (npr. oceno ogljičnega odtisa, načrte za zmanjšanje lastnega ogljičnega odtisa, vključno s potovalnimi politikami). 4. Skladnost agencij za izvozne kredite s cilji in obveznostmi Unije: Pogodba o Evropski uniji (PEU) določa splošne cilje Evropske unije v členu 3, načela in cilje zunanjega delovanja Unije pa v členu 21. Kot je med drugim navedeno v členu 3(5) PEU, Evropska unija v odnosih s preostalim svetom „prispeva k [...] trajnostnemu razvoju Zemlje, solidarnosti in medsebojnemu spoštovanju med narodi, prosti in pravični trgovini, odpravi revščine in varstvu človekovih pravic, predvsem pravic otrok, kakor tudi k doslednemu spoštovanju in razvoju mednarodnega prava, zlasti k spoštovanju načel Ustanovne listine Združenih narodov“. Kar zadeva skupno trgovinsko politiko EU, na načela in cilje zunanjega delovanja Unije napotujeta člen 206 in prvi odstavek člena 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Evropski parlament je pozval Komisijo, naj poda izjavo o tem, ali agencije za izvozne kredite EU spoštujejo cilje in obveznosti EU. Evropska komisija je v skladu s Prilogo I k Uredbi (EU) št. 1233/2011 izvedla svoj letni pregled. Pregled Komisije, vključno z oceno skladnosti agencij za izvozne kredite s cilji in obveznostmi Unije, zato temelji na informacijah iz letnih poročil o dejavnostih, ki so jih predložile države članice, in ga ni mogoče šteti za izčrpnega. Seveda bi evropske institucije morda želele skupaj zastaviti ambicioznejše politične cilje. Komisija je v zvezi s tem pripravljena omogočiti in spodbujati medinstitucionalni dialog, toda do takrat mora oceno izvesti v skladu z odstavkom 3 Priloge I.