ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
37.

ponavlja, da popolnoma podpira MKS, Rimski statut, tožilstvo, pooblastilo tožilca, da deluje na lastno pobudo, in napredek pri sprožanju novih preiskav, ki so bistvene za boj proti nekaznovanju za grozodejstva; poziva vse države članice, naj ratificirajo spremembe iz Kampale o kaznivem dejanju agresije in naj „grozodejstva“ dodajo na seznam kaznivih dejanj, za katera ima EU pristojnost; obsoja vse poskuse, da bi se spodkopala njegova legitimnost in neodvisnost, ter poziva EU in njene države članice, naj redno sodelujejo s tem sodiščem, da bi podprle njegove preiskave in odločitve z namenom, da se konča nekaznovanje mednarodnih zločinov, tudi kadar gre za aretacijo oseb, ki jih išče MKS; poziva EU in države članice, naj dosledno podpirajo preglede, preiskave in sklepe MKS ter sprejmejo ukrepe za preprečevanje in učinkovito odzivanje na primere nepripravljenosti za sodelovanje z MKS ter zagotovijo ustrezno financiranje; pozdravlja, da so se 6. julija 2016 predstavniki EU in MKS sestali v Bruslju v okviru 2. okrogle mize EU-MKS, ki je omogočila, da ustrezni uslužbenci MKS in institucij EU določijo skupna področja interesa, izmenjajo informacije o ustreznih dejavnostih in zagotovijo boljše sodelovanje med obema stranema; z globokim obžalovanjem opozarja na nedavna obvestila o odstopu od Rimskega statuta, kar predstavlja izziv glede dostopa žrtev do sodnega varstva, dejanje pa bi bilo treba odločno obsoditi; meni, da bi morale Komisija, ESZD in države članice še naprej spodbujati tretje države k ratifikaciji in uporabi Rimskega statuta; znova poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj imenuje posebnega predstavnika EU za mednarodno humanitarno pravo in mednarodno pravosodje s pooblastili za spodbujanje, vključevanje in zastopanje zavezanosti EU boju proti nekaznovanju in MKS v vseh zunanjih politikah EU; poziva EU in njene države članice, naj podprejo mehanizme odgovornosti in resolucije OZN v večstranskih forumih OZN, tudi v Svetu za človekove pravice;
29.

izraža prepričanje, da so temeljna pravica do svobode izražanja in informacij iz člena 11 Listine EU o temeljnih pravicah, svobodni mediji in dostop do pluralnosti glasov v družbi in medijih nujen del zdrave demokracije in so torej ustavni temelj članstva v EU, kakor je zapisano v členih 2 in 6 PEU; poudarja, da je za obravnavanje protievropske propagande in neresničnih informacij ter za spodbujanje neodvisnosti javnih medijev od vlad potrebna jasno opredeljena politika EU; predlaga, naj se v javnih radijskih in televizijskih hišah v vseh državah članicah nameni vsaj minimalen čas za vsebino, povezano z evropskimi zadevami predlaga, naj institucije EU ustanovijo evropske televizijske kanale, ki bodo oddajali v vseh državah članicah in vseh uradnih jezikih EU, ter naj državljane izobražujejo v zvezi z medijsko pismenostjo že od zgodnjega otroštva; podpira razširjanje tiskanih in multimedijskih produkcij v vseh uradnih jezikih EU; v zvezi s tem poudarja, da je treba evropske novinarje dodatno ozavestiti;
53.

poudarja, da so potrebni učinkoviti mehanizmi za obravnavo in odpravljanje težav, do katerih prihaja pri izvajanju sistemov jamstva za mlade; poudarja, da bi morale države članice sprejeti odločne, a tudi realistične in uresničljive politične in finančne zaveze, da bodo celovito izvajale jamstvo za mlade, vključno z zagotovitvijo mehanizmov za zgodnje posredovanje, kakovostnih delovnih mest, ponudb dodatnega izobraževanja in usposabljanja ter jasnih meril upravičenosti in z vzpostavljanjem partnerstev z ustreznimi deležniki; poudarja, da bi bilo treba to doseči z zagotavljanjem učinkovitega ozaveščanja, krepitvijo upravnih zmogljivosti, kjer je to potrebno, upoštevanjem lokalnih razmer, spodbujanjem krepitve strokovnega znanja ter vzpostavitvijo ustreznih struktur za spremljanje in ocenjevanje med izvajanjem teh ukrepov in po njem;
3.

poziva vse članice STO, naj izkoristijo zagon, ki ga je ustvaril nedavni napredek, pri čemer morajo upoštevati strateški cilj krepitve večstranskega trgovinskega sistema in potrebo po utrditvi položaja STO kot središča trgovinskih pogajanj, hkrati pa se zavedajo, da bodo potrebni novi pristopi k sedanjim izzivom; priznava, da bodo prožnost, odprtost, vključevanje in politična prizadevanja ključnega pomena za splošen, uravnotežen in realističen napredek pri vseh odprtih vprašanjih razvojne agende iz Dohe; meni, da so se gospodarski, politični in tehnološki pogoji od začetka kroga pogajanj iz Dohe leta 2001 bistveno spremenili in da bo zaradi novih izzivov, kot so elektronsko poslovanje, digitalna trgovina, preglednost naložb, subvencije in presežne zmogljivosti, globalne vrednostne verige, javna naročila, nacionalna ureditev storitev, mikro, malih in srednjih podjetij ter večja skladnost med trgovinskimi, delovnimi in okoljskimi agendami, ki bodo bolj daljnosežne kot razvojna agenda iz Dohe, potrebna razprava, ki jo je mogoče opraviti brez poseganja v odprta vprašanja o razvojni agendi iz Dohe; poudarja, da je treba državam v razvoju omogočiti, da najdejo lastne pristope za nadaljnje zagotavljanje enakih možnosti v teh novih sektorjih;
14.

poudarja, da morajo domača in tuja podjetja, ki delujejo v državah združenja ASEAN, spoštovati načela družbene odgovornosti gospodarskih družb; poziva države ASEAN, naj poskrbijo, da se bodo v celoti spoštovale socialne, okoljske in delavske pravice; poziva k polnemu in učinkovitemu izvajanju konvencij Mednarodne organizacije dela in spoštovanju temeljnih standardov dela; poziva združenje ASEAN in njegove države članice, naj začnejo učinkovito izvajati vodilna načela OZN o podjetništvu in človekovih pravicah, naj spodbujajo ustrezno varstvo zaposlitve in dostojne delovne pogoje, prav tako pa naj vzpostavijo prijaznejše okolje za ustanavljanje sindikatov; poziva Komisijo in ESZD, naj z vsemi razpoložljivimi instrumenti izboljšata spoštovanje zgoraj navedenih predlogov; prav tako poudarja, da je treba odpraviti vse vrste prisilnega ali obveznega dela in dela otrok;
47.

poudarja, da je treba na evropski ravni nenehno izboljševati usklajevanje sistemov socialne varnosti, za katere so odgovorne države članice; poudarja, da je treba nujno poskrbeti za vzdržnost in pravičnost sistemov socialne varnosti, saj so to osrednji stebri evropskega socialnega modela; poudarja, da so primerne, vzdržne pokojnine univerzalna pravica; poziva države članice, naj glede na nenehne demografske spremembe zagotovijo ustrezne in vzdržne pokojnine; poudarja, da bi morali pokojninski sistemi zagotavljati ustrezno pokojnino, ki bi presegala prag revščine in upokojencem omogočala, da ohranijo primeren življenjski standard; meni, da je zvišanje splošne stopnje zaposlenosti in števila dostojnih delovnih mest, ki bi bila na voljo vsem starostnim skupinam, ter izboljšanje delovnih in zaposlitvenih pogojev najboljši način za zagotovitev vzdržnih, varnih in ustreznih pokojnin za ženske in moške; poudarja, da ostajajo razlike v pokojninah med spoloma še naprej velike in imajo negativne socialne in gospodarske posledice; v zvezi s tem poudarja, da je za boj proti razliki v plačah med spoloma ter revščini v starosti pomembno nadaljnje vključevanje žensk na trg dela in drugi primerni ukrepi; meni, da bi morale reforme pokojninskih sistemov in še posebej upokojitvena starost odražati trende na trgih dela, rodnost, razmere na zdravstvenem področju in blaginjo, delovne pogoje in stopnjo ekonomske odvisnosti;
A.

ker je družba Dow AgroSciences Europe 25. januarja 2011 pri pristojnem nizozemskem organu v skladu s členoma 5 in 17 Uredbe (ES) št. 1829/2003 oddala vlogo za dajanje živil, živilskih sestavin in krme, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo DAS-68416-4, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg; ker je vloga zajemala tudi dajanje gensko spremenjene soje DAS-68416-4 na trg, in sicer v obliki proizvodov, ki so iz nje sestavljeni ali jo vsebujejo ter se poleg uporabe za živila in krmo uporabljajo kot vsa druga soja, v kar pa ni zajeto gojenje;
19.

poudarja, da lahko sateliti zagotavljajo neprekinjeno in zelo visokozmogljivo povezljivost, zlasti na oddaljenih območjih in v najbolj oddaljenih regijah, kar je bistveno za premostitev digitalne vrzeli, razvoj širokopasovnih omrežij in širitev omrežij interneta stvari, omogoča pa tudi storitve, kot so avtomatizirana vožnja, pametno upravljanje flote in tovora, e-uprava, e-učenje in e-zdravje; poudarja pomen dopolnjevanja zemeljskih in vesoljskih tehnologij za zagotavljanje zelo visokozmogljivih omrežij; vztraja, da mora Komisija to priznati in ustrezno upoštevati prispevek satelitov na tem področju; poudarja tudi, da je treba rezervirati ustrezne frekvenčne pasove za obratovanje teh satelitskih storitev; poziva k obravnavi tega vprašanja v sedanjem zakonodajnem delu na področju telekomunikacijskih omrežij in k ustreznim naložbam v raziskave in razvoj; poleg tega meni, da bi bilo treba vesoljsko strategijo za Evropo izvajati skladno z digitalnimi strategijami Komisije in ob podpori držav članic in industrije, da bi spodbujali učinkovito in na povpraševanju temelječo uporabo satelitskih komunikacij in vsesplošno povezljivost v celotni EU;
K.

ker bi bilo treba za to, da bi države koristile prednosti, ki jih ponujajo zasebna varnostna podjetja, ter za to, da bi ta podjetja odgovarjala za svoja dejanja, vzpostaviti pravni okvir z zavezujočimi regulativnimi mehanizmi in mehanizmi za spremljanje na mednarodni ravni, s katerim bi regulirali njihovo uporabo in zagotovili zadosten nadzor nad njihovimi dejavnostmi; ker so zasebna varnostna podjetja del panoge, ki je pretežno nadnacionalnega značaja ter je tesno povezana z vladnimi in medvladnimi akterji, zato zahteva globalni pristop k regulaciji; ker sedanje regulativne razmere v tem sektorju temeljijo na vrsti neusklajenih predpisov, ki se med državami članicami močno razlikujejo; ker so nehomogene nacionalne zakonodaje in samoregulacija, ki so jih sprejela nekatera zasebna varnostna podjetja, zaradi odsotnosti kazni neučinkovito orodje za preprečevanje zlorab in močno vplivajo na to, kako zasebna varnostna podjetja delujejo v večstranskih intervencijah in konfliktnih regijah;
39.

pozdravlja osredotočenost na biotsko raznovrstnost, naravne vire in ekosisteme ter priznava povezavo med temi elementi in zdravjem ter dobrim počutjem ljudi; poudarja, da je treba sprejeti pristop „eno zdravje“, ki zajema zdravje ljudi, živali in okolja, ter spominja, da so naložbe v raziskave in inovacije, namenjene za razvoj novih zdravstvenih tehnologij, osnovni pogoj za uresničitev ciljev trajnostnega razvoja; poziva Komisijo, naj čim prej opravi analizo, da bi se odzvala na objavo OECD o pregledu zdravstva v EU ( EU Health at a glance ), kjer je prikazano, da pričakovana življenjska doba v številnih državah EU ne narašča; ugotavlja, da je enak dostop do visokokakovostnega zdravstva bistven za vzdržne zdravstvene sisteme, saj ima potencial za zmanjšanje neenakosti; poudarja, da so nujna dodatna prizadevanja, da bi obravnavali večdimenzionalne ovire za dostop na ravni posameznika, izvajalca in sistema zdravstvenega varstva ter še naprej vlagali v inovacije in medicinske raziskave ter v Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC), da bi razvili zdravstvene rešitve, ki so dostopne, trajne in usmerjene v boj proti svetovnemu problemu HIV/aidsa, tuberkuloze, meningitisa, hepatitisa C in drugih zapostavljenih nalezljivih bolezni, ki so pogosto povezane z revščino; opozarja, da so naložbe v svetovne medicinske raziskave in razvoj bistvenega pomena za odzivanje na nove zdravstvene izzive, kot so epidemije in odpornost na antibiotike;
38.

je zadovoljen, da so bila s kosovskimi javnimi sredstvi obnovljena številna območja srbske verske in kulturne dediščine, ki so bila v letu 2004 žal uničena, na primer pravoslavna katedrala; je seznanjen z zavezo Kosova, da bo varoval objekte kulturne dediščine, in poziva oblasti, naj konvencije ZN o kulturni dediščini izvajajo na vseh ravneh, ne glede na status Kosova v odnosu do Unesca, in sicer s sprejetjem ustrezne strategije in nacionalne zakonodaje, ter naj zagotovijo ustrezno zaščito in upravljanje objektov kulturne dediščine na Kosovu; v zvezi s tem pozdravlja program za varstvo in obnovo majhnih objektov kulturne dediščine, ki pomaga pri spodbujanju medkulturnega in medverskega dialoga v večetničnih občinah; znova poudarja, da je treba sprejeti zakon o svobodi veroizpovedi, ki je še v obliki osnutka, in vanj vključiti priporočila Beneške komisije v zvezi s tem vprašanjem;
36.

pozdravlja financiranje pilotnega projekta Odprta znanost, ki je prvi korak k evropskemu oblaku za odprto znanost; priznava, da so e-infrastrukture in superračunalništvo pomembni in imajo velik potencial, da je treba pritegniti deležnike iz javnega in zasebnega sektorja ter civilne družbe in da je znanstvena dejavnost državljanov pomembna za aktivnejšo vlogo družbe pri opredeljevanju in reševanju problematike in za skupno iskanje rešitev; poziva Komisijo ter javno in zasebno raziskovalno skupnost, naj proučita nove modele, ki bodo povezali zasebne vire za oblak in mreženje in javne e-infrastrukture, in naj začneta izvajati agendo državljanov na področju znanosti in inovacij;
74.

obžaluje dejstvo, da Komisija ne čuti več potrebe po objavljanju poročila EU o boju proti korupciji, kar onemogoča oceno obsega korupcije v letu 2015; obžaluje zlasti to, da je bila ta odločitev sprejeta brez kakršnega koli posvetovanja s Parlamentom; ne glede na to, kakšne namene ima Komisija glede boja proti korupciji, meni, da ta preklic v zadnjem trenutku pošilja napačno sporočilo ne le državam članicam, temveč tudi državljanom; ugotavlja, da Evropska unija vse od tedaj, ko je 12. novembra 2008 pristopila h Konvenciji Združenih narodov proti korupciji (UNCAC), še ni sodelovala v mehanizmu za pregled, ki ga prinaša konvencija, ter še ni naredila prvega koraka za izvedbo samoocene o tem, kako izvaja svoje obveznosti po konvenciji; poziva Evropsko unijo, naj izpolni svoje obveznosti, ki jih ji nalaga konvencija UNCAC, in naj izvede samooceno tega, kako izvaja svoje obveznosti po konvenciji in kako sodeluje v mehanizmu za medsebojni pregled; odločno poziva Komisijo, naj ponovno pretehta svoje stališče do poročila o protikorupcijski politiki Evropske unije; poziva Komisijo, naj na ravni institucij EU in držav članic izvede dodatno analizo okolja, v katerem se izvajajo politike, da bi se ugotovili inherentni ključni dejavniki, ranljiva področja in dejavniki tveganja, ki vodijo v korupcijo;
1.

ceni tesne odnose med EU in Indonezijo ter ponavlja, kako pomembne so močne in dolgoletne politične, gospodarske in kulturne vezi med njima; poudarja pomen dialoga o človekovih pravicah med EU in Indonezijo, saj omogoča odprto izmenjavo mnenj o človekovih pravicah in demokraciji, ki so tudi podlaga za sporazum o partnerstvu in sodelovanju;
2.

ponovno najostreje obsoja grozodejstva in vsesplošne kršitve človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava, ki jih izvajajo vsi udeleženci v konfliktu, zlasti pa sile Asadovega režima ob podpori zaveznic Rusije in Irana, pa tudi nedržavne oborožene skupine, predvsem Islamska država/Daiš in Fronta Fatah Al Šam; poudarja stališče, da morajo tisti, ki so odgovorni za kršitve mednarodnega humanitarnega prava in mednarodnega prava o človekovih pravicah, odgovarjati za svoja dejanja; poziva vse države, naj pri boju proti nekaznovanosti uporabijo načelo splošne sodne pristojnosti, in pozdravlja ukrepe številnih držav članic EU v zvezi s tem, vključno z nedavno odločitvijo španskega nacionalnega sodišča, da bo obravnavalo kazensko ovadbo zoper devet pripadnikov sirske obveščevalne službe zaradi mučenja in drugih kršitev človekovih pravic; ponovno poziva EU in njene države članice, naj – do uspešne predaje zadeve Mednarodnemu kazenskemu sodišču – ob tesnem usklajevanju s podobno mislečimi državami preučijo možnost ustanovitve sodišča za vojna hudodelstva, zagrešena v Siriji; poudarja, da je treba pred sodišče privesti tudi storilce kaznivih dejanj zoper verske, etnične in druge skupine; ostaja prepričan, da dejanske rešitve konflikta in trajnega miru v Siriji ne bo, če ne bodo vse strani odgovarjale za storjena hudodelstva;
S.

ker bi bila lahko vzpostavitev zbirk podatkov ali registrov v vseh državah članicah, v katerih bi bile zabeležene upravne in sodne odločbe, ki določajo varstvene ukrepe za ranljive odrasle osebe in pooblastila v primeru nezmožnosti, če so ta pooblastila predvidena v nacionalni zakonodaji, koristna za lažji in pravočasni dostop ustreznih upravnih in sodnih organov do informacij o pravnem položaju ranljivih odraslih oseb ter za zagotavljanje večje pravne varnosti; ker bi bilo treba zagotoviti zaupnost teh zbirk podatkov ali registrov v skladu s pravom Unije in nacionalnimi zakonodajami v zvezi z varstvom zasebnosti in osebnih podatkov;
66.

je zelo zaskrbljen zaradi nadaljevanja konflikta v Siriji, v katerem so nasilje zoper civiliste, napadi na civilne infrastrukture in bolnišnice ter kršitve mednarodnega humanitarnega prava v zadnjih petih letih povzročili prisilno razselitev polovice države; poziva EU in države članice, naj izboljšajo sredstva za preprečevanje konfliktov in krizno upravljanje in prevzamejo večjo vlogo pri reševanju konfliktov v soseščini EU, zlasti pa v sirskem konfliktu; izreka popolno podporo sosedam Sirije, ki še naprej dokazujejo izredno solidarnost, saj kljub omejenim virom gostijo več milijonov beguncev; opozarja, da velik del teh beguncev še vedno živi v obupnih pogojih, brez ali z omejenim dostopom do sistemov pravnega priznavanja ter zdravstvenih in izobraževalnih sistemov ali trgov dela; je globoko zaskrbljen zaradi usode in humanitarnih razmer 75 000 ljudi, ujetih na jordanski meji v neuradnem begunskem taborišču Rukban; poziva EU in njene države članice, naj prek mednarodnih organizacij in evropskih programov nadaljujejo in okrepijo sodelovanje ter dialog z Libanonom in Jordanijo, pa tudi z drugimi tretjimi državami gostiteljicami, ter s tem zagotovijo, prvič, da lahko begunci živijo v dostojnih življenjskih razmerah, dostopajo do osnovnih storitev in imajo zagotovljene pravice do prostega gibanja in možnosti za delo, in drugič, da sredstva dosežejo svoje končne cilje; poudarja, da bi se moralo to dopolnjevati s pomočjo za skupnosti gostiteljice, da se okrepi njihova gospodarska odpornost;
15.

poziva visoko predstavnico in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj v nadaljevanju posvetovanj med EU in Rusijo o človekovih pravicah obravnavata primere vseh posameznikov, ki so preganjani iz političnih razlogov, ter da od ruskih predstavnikov na teh posvetovanjih uradno zahtevata odgovore za vsak primer posebej; poziva predsednika Sveta in Komisije ter podpredsednico/visoko predstavnico, naj še naprej pozorno spremljata takšne primere, opozarjata na ta vprašanja pri različnih stikih in srečanjih z Rusijo ter Parlamentu poročata o izmenjavah z ruskimi oblastmi;
17.

je zaskrbljen zaradi težav, s katerimi se soočajo vlagatelji peticije pri priznavanju svojih poklicnih kvalifikacij v Evropi; poziva k dodatni standardizaciji akademskih nazivov in diplom nadaljnjega izobraževanja v državah članicah, sistematični uporabi informacijskega sistema za notranji trg (IMI), da bi zagotovili boljše upravno sodelovanje ter enostavnejše in hitrejše postopke za priznavanje poklicnih kvalifikacij in zahtev po nenehnem strokovnem razvoju kvalificiranih delavcev, ki nameravajo delati v drugi državi članici, brez vseh oblik diskriminacije v skladu z ustaljeno sodno prakso Sodišča Evropske unije, pri čemer se upoštevajo zahteve države gostiteljice, ki so popolnoma skladne z Direktivo 2005/36/ES o priznavanju poklicnih kvalifikacij;
36.

pozdravlja proaktivno udeležbo Črne gore in njeno stalno konstruktivno vlogo na področju dobrih sosedskih odnosov ter regionalnega in mednarodnega sodelovanja; poziva k še tesnejšemu sodelovanju na tem področju; izreka odločno pohvalo Črni gori, da še naprej v celoti usklajuje svojo zunanjo politiko s skupno zunanjo in varnostno politiko EU, tudi s Sklepom Sveta (SZVP) 2016/1671, ki podaljšuje omejevalne ukrepe EU zoper Rusijo; pozdravlja sodelovanje Črne gore pri misijah SVOP pod vodstvom EU; jo spodbuja, naj še naprej čim bolj zgodaj v pristopnem procesu ter v konstruktivnem in sosedskem duhu obravnava nerešena dvostranska vprašanja s sosedami, vključno s še vedno odprtim vprašanjem določitve meje s Srbijo in Hrvaško; ponovno poziva oblasti, naj si prizadevajo za reševanje vprašanj, ki zadevajo nasledstvo nekdanje Socialistične federativne republike Jugoslavije (SFRJ); pozdravlja sporazum o določitvi meje, sklenjen z Bosno in Hercegovino, ter ratifikacijo sporazuma o določitvi meje s Kosovom; poudarja, da je treba nadaljevati pogajanja o prilagoditvi sporazumov o prečkanju meja in obmejnem prometu; želi pohvaliti sodelovanje s sosednjimi državami v okviru procesa sprejemanja sarajevske deklaracije; poziva Črno goro, naj se uskladi s skupnimi stališči EU o celovitosti Rimskega statuta in ustreznimi vodilnimi načeli EU v zvezi z dvostranskimi sporazumi o imuniteti;
67.

poudarja, da je zdravo okolje, vključno s stabilnim podnebjem, nepogrešljivo za izkoreninjenje revščine; podpira prizadevanja EU za povečanje preglednosti in odgovornosti pri upravljanju in pridobivanju naravnih virov ter trgovanju z njimi, za spodbujanje trajnostne porabe in proizvodnje ter za preprečevanje nezakonite trgovine v sektorjih, kot so rudnine, les in prostoživeče živali; je trdno prepričan, da so potrebna nadaljnja svetovna prizadevanja, da bi razvili regulativne okvire za dobavne verige in večjo odgovornost zasebnega sektorja z namenom zagotovitve trajnostnega upravljanja naravnih virov in trgovine z njimi ter da se državam, ki so bogate z viri, in njihovim prebivalcem omogoči zaščita pravic lokalnih in avtohtonih skupnosti, da bi se še povečale koristi od te trgovine in od trajnostnega upravljanja biotske raznovrstnosti in ekosistemov; pozdravlja napredek, dosežen od sklenitve bangladeškega trajnostnega sporazuma, in poziva Komisijo, naj takšne okvire razširi na druge sektorje; poziva Komisijo, naj v zvezi s tem okrepi pobude za družbeno odgovornost gospodarskih družb in primerno skrbnost, ki dopolnjujejo obstoječo uredbo EU o lesu, predlagano uredbo EU o konfliktnim mineralih, in jih razširijo na druge sektorje;
8.

ponovno poziva Komisijo, naj za vzpostavitev enotnega trga EU za 21. stoletje v celoti upošteva ključna področja rasti in zaposlovanja, ki jih je že navedla in so bila nadalje razdelana v študiji iz septembra 2014 z naslovom The Cost of Non-Europe in the Single Market for Energy (Stroški neukrepanja na ravni EU na enotnem energetskem trgu), med njimi pa so storitve, enotni digitalni trg, zlasti elektronsko trgovanje, pravni red o varstvu potrošnikov, javna naročila in koncesije ter prosti pretok blaga;
49.

ugotavlja, da ima digitalizacija storitev svojo vlogo pri spodbujanju okolju prijaznejših prometnih rešitev; zato poziva Komisijo, naj tudi z usklajenim zakonodajnim pristopom na ravni EU zlasti malim in srednjim podjetjem omogoči dostop do podatkov o prometnih tokovih vzdolž koridorjev in o uporabi multimodalnega prometa ter njihovo skupno uporabo, in naj v to v večji meri vključi lokalne nosilce dejavnosti in javne organe iz sektorja, da bi tudi z izmenjavo dobre prakse omogočili boljše upravljanje dobavne verige ter učinkovitejšo uporabo virov in infrastrukture; poudarja, da je dostop akterjev, kot so ponudniki storitev digitalnih zemljevidov in navigacije, do takih podatkov o prometnih tokovih bistven za omogočanje intermodalnega prometa, učinkovitejše določanje poti, avtomatizirano vožnjo in inteligentne prometne sisteme, pa tudi za t. i. „platooning“ (oblikovanje kolon vozil) v cestnem tovornem prometu, ki omogoča boljšo uporabo zračnega upora ter tako zmanjšuje emisije in povečuje zmogljivost cest;