SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 10.6.2004 
COM(2004)415 kon čno 
  
SPRORO ČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU 
Evropski akcijski na črt za ekološko hrano in kmetijstvo 
  
{SEK(2004)739}  
 
SL 2   SL 1. POVZETEK  
S tem sporo čilom o ekološki hrani in kmetijstvu želi Komisija oceniti stanje in dolo čiti 
osnovo za razvoj politike v pri hodnjih letih in s tem ustvari ti celotno strateško vizijo za 
prispevek ekološkega kmetijstva k skupni kmetijski politiki (CAP). 
Pri snovanju celotnega koncepta politike ek ološkega kmetijstva je treba ugotoviti dvojno 
družbeno vlogo ekološkega kmetijstva. 
1. Trženje ekološke hrane ustreza željam neka terih potrošnikov in bi zato moralo biti 
nagrajeno s strani trga in bi ga tako mora li financirati potrošniki. Razvoj ekološkega 
kmetijstva bodo v tem oziru obvladovala tržna pravila. 
2. Kot je znano ima upravljanje ekoloških zemljiš č ugodne družbene posledice, 
predvsem ekološke, prav tako pa ugodno vpliva na razvoj podeželja in ima lahko v nekaterih ozirih za posledico boljšo zašito živali. S tega vidika, bi moral biti razvoj ekološkega kmetijstva družbeno voden. 
Za zagotovitev stabilnega tržnega razv oja je potrebno ravnovesje med ponudbo in 
povpraševanjem. 
Analiza Komisije je pokazala, da je treba dati ve čji poudarek na pospeševanje razvoja trga. V 
EU-15 je trenutni tržni delež povpre čno 2%. Za pove čanje te številke ali za dolgoro čno 
ohranitev na tej ravni, se je treba bolj osredoto čiti na pričakovanja potrošnikov. Potrošniki 
potrebujejo boljše informacije o na čelih in ciljih ekološkega kmetijstva in o njegovih 
pozitivnih vplivih, npr. na okolje. Isto časno je treba varovati integr iteto kontrolnega sistema. 
Notranjo trgovino z ekološkimi proizvodi mo ti veliko število nacionalnih in privatnih 
standardov in njihovo izvajanje, zaradi česar je lahko prodaja e koloških proizvodov v drugih 
državah članicah zelo zapletena. Ta problem bi lahko zmanjšali z razvojem skupnih ciljev, 
razvojem multilateralnega koncep ta ekvivalentnosti, nadaljnjo  harmonizacijo kontrolnih 
zahtev in ve čjim poudarkom na logu EU.  
Za pospeševanje širitve ekološkega kmetijstva in tudi za pove čanje proizvodne kapacitete, so 
potrebne nove informacije in predvsem nova te hnologija. Zato je bistve no zagotoviti potrebne 
raziskave na podro čju ekološkega kmetijstva in  predelovalnih metod. Isto časno je treba 
izboljšati zbiranje statisti čnih podatkov o proizv odnji in trgu.  
Eden od ciljev reforme skupne kmetijske politik e iz 2003, je bil spodbujanje proizvodnje, ki 
podpira okolju prijazne, kvalitetne proizvode. Ekološko kmetijstvo je  pomembno sredstvo za 
dosego tega cilja. 
Ekološki pridelovalci so trenutno upravi čeni do podpore iz prvega stebra skupne kmetijske 
politike, v obliki neposrednih pla čil in ukrepov cenovne podpore. Kar je še pomembneje, 
ekološko kmetijstvo je v celoti vklju čeno v politiko razvoja podeželja v drugem stebru skupne 
kmetijske politike in ima ugledno mesto v kmetijsko-okoljskih ukrepih. Reforma skupne kmetijske politike iz 2003 je priskrbela koristni okvir za prihodnji razvoj ekološkega 
kmetijstva in omogo čila številne instrumente, ki so na voljo državam članicam. 
Na podlagi te analize in ob upoštevanju že doseženih ciljev, se glavni predlogi akcijskega 
načrta osredoto čajo na: 
 
SL 3   SL • informacijsko voden razvoj trga z ekološko hrano , s povečanjem zavedanja potrošnikov, 
več informacijami in promocijo pri potrošnik ih in trgovini, širšo uporabo loga EU, 
vključevanjem uvoženih proizvodov, skrbjo za ve čjo transparentnost razli čnih 
standardov in izboljšanjem dostopnosti proizv odnje, statistiko ponudbe in povpraševanja 
kot tržnega in politi čnega orodja; 
• povečanje učinkovitosti javne podpore ekološkemu kmetijstvu  z vzpodbujanjem držav 
članic, da bolj koherentno in v ve čji meri uporabljajo ukrepe razvoja podeželja, npr. z 
nacionalnimi akcijskimi na črti in okrepitvijo raziskav o ekološkem kmetijstvu; 
• izboljšanje in okrepitev standardov Skupnos ti za ekološko kmetijstvo in uvoznih in 
izvoznih zahtev  z opredelitvijo osnovnih na čel ekološkega kmetijstva, s čimer njegova 
javna korist postane nedvoumna; pove čanje transparentnosti in zaupanja potrošnikov; z 
ustanovitvijo neodvisnega odbora za znanstveno in tehni čno svetovanje; z nadaljnjo 
harmonizacijo in okrepitvijo standardov v mednarodnih organizacijah; z izboljšanjem standardov, z ozirom na npr. zaš čito živali; z postavitvijo standardov na podro čjih, ki še 
niso urejena, kot so standardi za akvaku lturo in okolje, standardi za uporabo fosilne 
energije itd.; z obrazl ožitvijo standardov dolo čenih za prepoved uporabe gensko 
spremenjenih organizmov (GMO); z pove čanjem učinkovitosti in tr ansparentnosti 
kontrolnega sistema, in kon čno z bolj u činkovitimi uvoznimi dolo čbami. 
Drugi podatki, v zvezi z ozadjem analiz in razli čnimi spodaj navedenimi ukrepi, so na voljo v 
delovnem dokumentu Komisije  “Evropski akcijski na črt za ekološko hrano in kmetijstvo” z 
junija 2004. Ta dokument je na vol jo na spletni strani EUROPA: 
http://europa.eu.int/comm/agricultu re/qual/organic/ plan/index_en.htm 
2. U
KREPI  
2.1. Trg ekološke hrane 
Ukrep 1 
Sprejeti spremembe k Uredbi Sveta (ES) št. 2826/2000 (pospeševanje notranjega trga), ki 
bi Komisiji omogo čil večjo možnost neposrednega ukrepan ja v zvezi z organizacijo 
informacijskih in promocijskih kampanj za ekološko kmetijstvo. 
Sprožiti ve čletno informacijsko in promocijsko kampanjo za obveš čanje potrošnikov, 
gostinskih obratov javnih inst itucij, šol in drugih klju čnih subjektov v preh ranski verigi o 
prednostih ekološkega kmetijstva, zlasti  njegovih ekoloških prednostih in za pove čanje 
seznanjenosti potrošnikov z ekološkimi proizvodi, vklju čno s prepoznavanjem loga EU. 
Sprožiti izdelane informacijske in promocijske kampanje za to čno določene tipe 
potrošnikov, kot so priložnostni potr ošniki in javni gostinski obrati. 
Povečati sodelovanje Komisije z državami članicami in strokovnimi organizacijami za 
razvoj strategije kampanj. 
Ukrep 2 
Vzpostaviti in vzdrževati bazo podat kov na Internetu s seznamom razli čnih privatnih in 
nacionalnih standardov (vklju čno z mednarodnimi standardi in  nacionalnimi standardi na 
glavnih izvoznih trgih) in v pr imerjavi s standardom Skupnosti. 
 
SL 4   SL Ukrep 3 
Izboljšati zbiranja statisti čnih podatkov tako za proizvodn jo kot za trženje ekoloških 
proizvodov.  
2.2. Javni red in ekološko kmetijstvo 
Ukrep 4 
Dovoliti državam članicam, da dodatno k podpor i Skupnosti, odobrijo pomo č 
organizacijam proizvajalcem v sektorju sa dja in zelenjave, ki se ukvarja z ekološko 
proizvodnjo. 
Ukrep 5 
Komisija bo vzpostavila spletni meni z vsem i EU ukrepi, ki jih lahko uporabi ekološki 
sektor, v zvezi s proizvodnjo, trženjem in informacijami. 
Ukrep 6 
Komisija mo čno priporo ča državam članicam, da v okviru svojih programov razvoja 
podeželja v celoti izkoristijo instrumente, ki so jim na voljo, na primer z razvojem 
nacionalnih ali regi onalnih akcijskih na črtov, ki se osredoto čajo na: 
¾ spodbujanje povpraševanja z uporabo novih programov kvalitete; 
¾ ukrepe za dolgoro čno ohranitev ugodnosti za okolje in zaš čito narave; 
¾ razvoj spodbud, da ekološki pridelovalci preoblikujejo celotno in ne samo del 
kmetije; 
¾ enake možnosti za pridobitev investicijske pomo či ekoloških in neekoloških 
pridelovalcev; 
¾ razvoj spodbud proizvajalcem, da olajšajo  distribucijo in tr ženje z integracijo 
produkcijske verige s pomo čjo (pogodbenih) dogovorov med udeleženci; 
¾ podpora svetovalnim službam; 
¾ izobraževanje in dodatno izobraževanje vseh udeležencev ekološkega kmetijstva 
v proizvodnji, predelavi in trženju; 
¾ določitev cilja, da je ekol oško kmetijstvo priporo čljiva opcija gospodarjenja 
okoljsko ob čutljivih obmo čjih (brez omejevanja ekološkega kmetijstva na ta 
področja). 
Ukrep 7 
Okrepiti raziskave ekološkega km etijstva in proizvodnih metod.  
2.3. Standardi in kontrola – varstvo integritete 
Ukrep 8 
Povečati transparentnost uredbe z opredelitvijo osnovnih na čel ekološkega kmetijstva. 
 
SL 5   SL Ukrep 9 
Zagotoviti integriteto ekološkega kmetijstva z okrepitvijo standardov in ohranitvijo 
predvidenih kon čnih datumov prehodnih obdobij.  
Ukrep 10 
Dopolniti in nadaljnje harmonizirati standarde ekološkega kmetijstva z: 
¾ Vzpostavitvijo seznama dovoljenih aditivov in predelovalnih pomo či za predelane 
proizvode živalskega izvora; 
¾ Razmislekom o vzpostavitvi posebnih standardov za ekološka vina; 
¾ Izboljšanjem standardov za zaš čito živali; 
¾ Razmislekom o potrebi po razširitvi uporabe na druga podro čja, kot je 
akvakultura; 
¾ Razmislekom o potrebi po izboljšanju oko ljskih standardov (uporaba energije, 
biološka raznolikost, krajine in drugo). 
Ukrep 11 
Vzpostaviti neodvisnega strokovnega foruma za tehni čno svetovanje. 
Ukrep 12 
Vključitev določb v Uredbo Sveta (EGS) št. 2092/91 za pojasnitev 
¾ Da proizvodi, ki so ozna čeni, da vsebujejo gensko spremenjene organizme 
(GMO), ne smejo biti ozna čeni kot ekološki; 
¾ Da skupni ozna čevalni prag ustreza pragom za naklju čno prisotnost GMO, pri 
proizvodih (razen semena), ki se uporabljajo v ekološkem kmetijstvu. 
Komisija še vedno obravnava vprašanje, ali je treba dolo čiti posebne pragove za seme, ki 
se uporablja v ekološkem kmetijstvu in na kateri ravni.  
Ukrep 13 
Izboljšati delovanje kontrolnih služb in orga nov z vzpostavitvijo pristopa, ki temelji na 
riziku in je usmerjen na proizv ajalce, ki predstavljajo najve čji rizik v smislu goljufivega 
ravnanja ter z zahtevanjem navzkrižnih kontrol na podlagi Uredbe (EGS) št. 2092/91. 
Ukrep 14 
Nadaljevati delo v Skupnem raziskovalnem središ ču za razvoj vzor čenja in analiti čnih 
metod, ki se lahko uporabijo v ekološkem kmetijstvu. 
Ukrep 15 
Države članice bi morale preu čiti možnost uporabe identifi kacije zemljiških parcel, 
vzpostavljene za upravljanje Skupne kmetijske politike, za dolo čitev in spremljanje 
ekološko kmetijskih zemljiš č.  
 
SL 6   SL Ukrep 16 
Zagotoviti boljšo koordinacijo med kontrolnim i organi in med kontrolnimi organi in 
izvršnimi organi po Uredbi (EGS) št 2092/91. 
Ukrep 17 
Razviti posebni akreditacijski sistem za kont rolne organe po Uredbi (EGS) št. 2092/91.  
Ukrep 18 
Komisija bo objavila letno poro čilo držav članic o nadzoru odobrenih kontrolnih 
organov, vklju čno s statistiko o vrsti in številu kršitev.  
Ukrep 19 
Okrepiti prizadevanje za vklju čitev tretjih držav na ekvivalen čni sesznam, vklju čno s 
presojo na kraju samem. 
Spremeniti Uredbo Sveta (EGS) št 2092/91 o ekološkem kmetovanju in nadomestiti 
veljavna nacionalna odstopanja za izvoz z novim trajnim sistemom, z uporabo tehni čnih 
ekvivalen čnih ocen organov, ki jih v ta namen dolo či Skupnost. To bi, po ustreznih 
posvetovanjih, lahko vklju čevalo, razvoj enotnega in stalnega seznama Skupnosti 
kontrolnih organov v tretjih država h, ki jih še ni na ekvivalen čnem seznamu, katerih 
dejavnost je priznana  kot ekvivalentna. 
Še naprej zagotavljati da opredelitev e kvivalentnosti s tretjimi državami, upošteva 
drugačne klimatske in kmetovalne pogoje in stopnjo razvoja ekološkega kmetijstva v 
vsaki državi.  
Ob uveljavitvi tega sistema, ponuditi vsem uvoženim proizvodom, dostop do loga EU. 
Ukrep 20 
Vzpostaviti sistem primerjave med standardi Skupnosti o ekološkem kmetijstvu, 
smernicami Codex Alimentarius in st andardi IFOAM (glej tudi ukrep 2). 
Okrepiti prizadevanja za globalno harmoni zacijo in razvoj multilateralnega koncepta 
ekvivalen čnosti, ki temelji na smernicah Codex Alimentarius, v sodelovanju z državami 
članicami, tretjimi državami in zasebnim sektorjem. 
Podpirati izgradnjo kapacitet v državah v razvoju, na podlagi razvojne politike EU, z 
boljšimi informacijami možnostih uporabe splošno podpornih instrumentov, ki se 
uporabijo v korist ekološkega kmetijstva. 
Obravnavani bodo nadaljnji ukrepi za olajševa nje trgovine z ekološkimi proizvodi iz 
držav v razvoju1. 
Ukrep 21 
Okrepiti priznanje EU standardov ekološkega  kmetijstva in kontrolnih sistemov v tretjih 
državah, s pridobitvijo pooblast ila za pogajanje od Sveta. 
                                                 
1 Po členu 12 WRO Sporazuma o tehni čnih ovirah trgovine, bodo člani omogo čili diferenciran in 
ugodnejši pristop državam v razvoju, ki so članice tega sporazuma.  
 
SL 7   SL 3. PRESOJA  VPLIVOV 
Napredek ukrepov 19 in 21 glede na ustrezno pove čanje števila tretjih držav na podlagi 
uvozne ekvivalence in bilateralnih dogovorov o vzajemnem priznavanju, je odvisna o 
razpoložljivosti človeških virov. 
Ukrep 1 in ukrep 7 se bosta izvajala v okviru obstoje če razdelitve prora čuna. Glede ukrepa 11 
o ustanovitvi neodvisnega foruma  strokovnjakov, se ne pri čakuje pomembnih vplivov. 
Glede ostalih ukrepov, ni vpliva na prora čun Skupnosti. 
Izvajanje tega na črta je odvisno od razpoložljivosti človeških virov v službah Skupnosti, 
glede obravnavanja razli čnih predvidenih ukrepov. 
4. NADALJNJI  KORAKI 
Ta akcijski na črt predstavlja korak naprej v proces u spodbujanja ekološkega kmetijstva v 
Evropi in v svetu. 
Pri razvoju akcijskega na črta je Komisija uporabila pragmati čen pristop, najprej usmerjen 
proti analizi, kako uporabiti ali prilagoditi obstoje čo politiko.  
Komisija bo nemudoma za čela ukrepati v opredeljeni smeri.