Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 196/08)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Mór/Móri“

Referenčna številka: PDO-HU-A1333-AM02

Datum obvestila: 10. marec 2020

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Vključitev vrste proizvoda Móri Prémium bor [vino premium iz Móra]

(a) Zadevna poglavja specifikacije proizvoda: — II. Opis vin — III. Posebni enološki postopki — V. Največji donosi — VI. Dovoljene sorte vinske trte — VII. Povezava z geografskim območjem — VIII. Dodatni pogoji

(b) Zadevni deli enotnega dokumenta: — Opis vina — Enološki postopki – Posebni enološki postopki — Enološki postopki – Največji donosi — Povezava z geografskim območjem — Dodatni pogoji

(c) Razlogi: Vinorodno območje Mór ima stoletno tradicijo proizvodnje najboljših belih vin, ki so polna, močna in zrela. Namen spremembe je zaščititi to tradicijo in zadevne kategorije visokokakovostnih vin, pa tudi opredeliti te kategorije z uporabo manjšega povprečnega pridelka in zadevnih enoloških postopkov ter z uporabo kakovostnejših surovin.

2. Vključitev novih dovoljenih sort (generosa, pinot blanc, pinot noir in syrah)

(a) Zadevno poglavje specifikacije proizvoda: — VI. Dovoljene sorte vinske trte

(b) Zadevni del enotnega dokumenta: — Glavne sorte

(c) Razlogi: madžarskim vinogradnikom je po več desetletjih izbiranja uspelo vzgojiti nove sorte, med katerimi je generosa, ki že raste na številnih parcelah na razmejenem območju. Vina, proizvedena iz sorte generosa, so v zadnjih letih postala priznana tako v strokovnih krogih kot pri potrošnikih, s čimer se je še utrdil sloves vinorodnega območja. Sorta pinot blanc je tam prisotna že desetletja, sicer samo na manjših površinah, na katerih pa lahko več proizvajalcev vseeno prideluje vina visoke kakovosti izključno iz te sorte. To vinorodno območje je glede na lastnosti sorte vsekakor ugodno za njeno pridelavo. Dovoljenje za gojenje sorte pinot noir na zadevnem vinorodnem območju je pomembno za proizvajalce vin rosé in penečih vin. Vino rosé je kategorija, ki v skoraj vseh vidikih izraža sodoben razvoj okusov na področju vina. Tako se lahko na vinorodnem območju Mór skupaj s klasičnimi belimi vini izjemno razširi zaradi razmeroma svežega podnebja. Sorta syrah je na vinorodnem območju prisotna že dolgo, čeprav se ne goji na velikih površinah. Njeno razmeroma pozno cvetenje in zorenje sta lahko prednost na vinorodnem območju, kjer iz nje proizvajajo lažja vina. Zaradi poprastih začimbnih okusov, ki jih včasih dopolnjuje mineralnost, ima na vinorodnem območju posebno mesto.

3. Spremembe, ki so posledica spremembe imena in podrobnejših navedb

(a) Zadevna poglavja specifikacije proizvoda: — VII. Povezava z geografskim območjem — VIII. Dodatni pogoji — IX. Pregledi, vzorčenja in organoleptična razvrstitev

(b) Zadevni del enotnega dokumenta: — Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

(c) Razlogi: Tehnične spremembe

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime proizvoda

Mór

Móri

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Opis vina

Bela vina

Bela vina so blede ali svetle barve, ki sega od zelenkasto bele do slamnato rumene ali zlato rumene, zanje pa so značilni sveža in živahna kislost, cvetna ali sadna aroma ter določen občutek lahkotnosti in svežine. Note staranja v sodih običajno niso prisotne. Serije s srednjo okroglostjo imajo značilne arome. Če je na njih navedena sorta, je ta na splošno dobro prepoznavna.

* Največji delež skupnega alkohola in najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida sta določena v zakonodaji EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 9 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,6 g/l, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 18 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Vina rosé

Vina rosé so rožnate – vijoličaste – lososne (barva čebulne lupine) – svetlo rdeče barve. So lahka, sadna in namenjena uživanju v letu trgatve.

* Največji delež skupnega alkohola in najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida sta določena v zakonodaji EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 9 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,6 g/l, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 18 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Rdeča vina

Rdeča vina, proizvedena s kratko maceracijo (od pet do sedem dni), je treba kot mlada vina zaužiti v letu trgatve. Vina so lahka in enostavna, njihova aroma in okus pa spominjata na rdeče jagodičje. So svetlo rubinaste barve.

* Največji delež skupnega alkohola in najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida sta določena v zakonodaji EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 9 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,6 g/l, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 20 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Vina premium

So zlate barve ali barve starega zlata. Ker imajo izrazito vsebnost kislin in višjo vsebnost alkohola, se lahko donegujejo dlje časa. Zaradi daljšega staranja prevladujejo sekundarne arome, ki včasih pridobijo mineralnost.

* Največji delež skupnega alkohola in najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida sta določena v zakonodaji EU.

* Vina premium iz pozne trgatve, selektivne trgatve ali sušenega grozdja imajo najmanjši volumenski delež skupnega alkohola 12,83 % in najvišjo vsebnost hlapnih kislin 2 g/l.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 9 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,6 g/l, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 18 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

(a) Osnovni enološki postopki

Vino – uporaba enološkega postopka

Posebni enološki postopek

Uporaba serijske stiskalnice

Nedovoljeni enološki postopki

Omejitev pri proizvodnji vin

Za vina premium nista dovoljena niti slajenje niti obogatitev mošta.

Pravila v zvezi z vinogradništvom

Pridelovalne prakse

1. Pravila v zvezi z gojenjem vinske trte: (a) vinogradi, zasajeni pred 1. avgustom 2010, se lahko uporabljajo za proizvodnjo vin z označbo ne glede na predhodno dovoljeno pridelovalno metodo, ki se uporablja, dokler se obdelujejo; (b) gojitvene oblike v vinogradih, zasajenih po 1 August 2010, so naslednje: (i) rez v nizki kotlasti obliki; (ii) rez v dolgi kotlasti obliki; (iii) špalir v obliki kapučin; (iv) rez v nizkem kordonu; (v) rez v srednjem kordonu; (vi) rez v visokem kordonu.

2. Pravila v zvezi z gostoto zasaditve: (a) vinogradi, zasajeni pred 1. avgustom 2010, se lahko uporabljajo za proizvodnjo vin z označbo ne glede na predhodno dovoljeno gostoto zasaditve, ki se uporablja, dokler se vinogradi obdelujejo; (b) v vinogradih, zasajenih po 1. avgustu 2010, je najmanjša gostota zasaditve 3 300 trsov na hektar; (c) v vinogradih, zasajenih po 1. avgustu 2016, je najmanjša gostota zasaditve 3 500 trsov na hektar.

3. Pravila v zvezi s številom očes: za proizvodnjo vin iz Móra je dovoljenih največ 10 očes/m2.

4. Metode trgatve: Za vsa vina z ZOP sta dovoljeni ročna in strojna trgatev, za vina premium pa je dovoljena samo ročna trgatev. Najnižja naravna vsebnost sladkorja v grozdju in najmanjši delež potencialnega alkohola Omejitev pri proizvodnji vin Bela, rosé in rdeča vina: 9,0 vol. % –14,9 MM (sladkorne stopnje mošta) Grozdje za bela vina iz pozne trgatve, selektivne trgatve ali sušenega grozdja ima najnižjo naravno vsebnost sladkorja v grozdju 216 g/l in najmanjši delež potencialnega alkohola 12,83 %, kar je sladkorna stopnja mošta 20 po madžarski lestvici. Pravila v zvezi z datumi trgatve in navedbo sort Pridelovalne prakse Določitev datuma trgatve: Datum začetka trgatve vsako leto določi upravni odbor pristojne skupnosti vinogradnikov do 20. avgusta. Vinogradniški in vinski proizvodi iz grozdja, potrganega pred datumom trgatve, ki ga je določil navedeni upravni odbor, ne morejo pridobiti potrdila o poreklu za ime „Mór“ niti jih ni mogoče dati na trg z zaščiteno označbo porekla iz Móra. Skupnosti vinogradnikov sporočijo datum trgatve z objavo. V izjemnih okoliščinah (npr. ob vremenskih neprilikah ali kontaminaciji) je mogoče odstopati od teh pravil. Pravila v zvezi z navedbo sort vinske trte: Navedba sort vinske trte in njihovih sopomenk, kot so opredeljene v veljavnih nacionalnih predpisih v zvezi z razvrščanjem vinskih sort, je na vinogradniških in vinskih proizvodih iz regije Mór dovoljena za vse kategorije proizvodov, ob upoštevanju naslednjih omejitev in podrobnih določitev: (a) če je na proizvodu navedena ena sama sorta vinske trte, mora biti ta proizvod v več kot 85 % pridobljen iz te sorte; (b) če je na proizvodu navedenih več sort vinske trte, mora biti ta proizvod v celoti pridobljen iz teh sort; (c) navedba sort vinske trte ni dovoljena na vinih iz Móra, za katera se uporablja omejeni izraz „muskotály“ (muškat).

(b) Največji donosi

Bela, rosé in rdeča vina

100 hl/ha

Bela, rosé in rdeča vina

13 600 kg grozdja na hektar

Vina premium

60 hl/ha

Vina premium

8 500 kg grozdja na hektar

Vina premium, pozna trgatev, selektivna trgatev

45 hl/ha

Vina premium, pozna trgatev, selektivna trgatev

8 000 kg grozdja na hektar

Vina premium iz sušenega grozdja, ledena vina

20 hl/ha

Vina premium iz sušenega grozdja, ledena vina

5 000 kg grozdja na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Grozdje z vinorodnih območij razreda I in II občin Csákberény, Csókakő, Mór, Pusztavám, Söréd in Zámoly v županiji Fejér glede na vinogradniški kataster (vinorodno območje Mór) se lahko uporabi za proizvodnjo vinogradniških in vinskih proizvodov z zaščiteno označbo porekla „Mór“.

7. Glavne sorte vinske trte

syrah – blauer syrah

tramini – traminer

syrah – serine noir

királyleányka – feteasca regale

syrah – marsanne noir

sauvignon – sovinjon

pinot noir – kék rulandi

pinot noir – savagnin noir

pinot noir – pinot cernii

leányka – leányszőlő

olasz rizling – nemes rizling

tramini – roter traminer

cabernet franc – carbonet

tramini – savagnin rose

pinot blanc – weissburgunder

olasz rizling – taljanska grasevina

chardonnay – kereklevelű

pinot noir – pignula

sauvignon – sauvignon bianco

olasz rizling – grasevina

leányka – dievcenske hrozno

szürkebarát – auvergans gris

irsai olivér – zolotis

kékfrankos – blaufränkisch

királyleányka – galbena de ardeal

rizlingszilváni – müller thurgau blanc

szürkebarát – pinot gris

rizlingszilváni – müller thurgau bijeli

zenit

sauvignon – sauvignon blanc

sárga muskotály – weiler

ezerjó – korponai

rizlingszilváni – rizvanac

pinot noir – pinot tinto

irsai olivér – muskat olivér

tramini – gewürtztraminer

pinot noir – kisburgundi kék

pinot noir – spätburgunder

zöld veltelíni – zöldveltelíni

szürkebarát – pinot grigio

sárga muskotály – muscat lunel

zöld veltelíni – grüner muskateller

tramini – traminer rosso

zöld veltelíni – grüner veltliner

pinot noir – pino csernüj

rizlingszilváni – rivaner

tramini – tramin cervené

kékfrankos – moravka

kékfrankos – blauer lemberger

irsai olivér – irsai

rajnai rizling – rhine riesling

cabernet franc – cabernet

chardonnay – chardonnay blanc

sárga muskotály – muscat zlty

ezerjó – tausendachtgute

királyleányka – erdei sárga

ezerjó – szadocsina

rajnai rizling – rheinriesling

királyleányka – little princess

cabernet franc – kaberne fran

rajnai rizling – riesling

cabernet franc – gros vidur

merlot

királyleányka – königstochter

olasz rizling – welschrieslig

ottonel muskotály – muskat ottonel

leányka – feteasca alba

rajnai rizling – weisser riesling

sárga muskotály – muscat bélüj

királyleányka – königliche mädchentraube

rajnai rizling – johannisberger

pinot noir – rulandski modre

pinot blanc – pinot beluj

syrah – shiraz

sárga muskotály – muscat de lunel

olasz rizling – risling vlassky

cabernet sauvignon

chardonnay – ronci bilé

szürkebarát – grauburgunder

szürkebarát – ruländer

cabernet franc – carmenet

sárga muskotály – muskat weisser

cserszegi fűszeres

ottonel muskotály – muscat ottonel

rizlingszilváni – müller thurgau

kékfrankos – limberger

sauvignon – sauvignon bijeli

sárga muskotály – moscato bianco

pinot blanc – fehér burgundi

ezerjó – trummertraube

leányka – mädchentraube

sárga muskotály – muscat blanc

sárga muskotály – weisser

sárga muskotály – muscat de frontignan

ezerjó – tausendgute

pinot noir – pinot nero

ottonel muskotály – miszket otonel

királyleányka – dánosi leányka

kékfrankos – blauer limberger

olasz rizling – riesling italien

pinot noir – kék burgundi

pinot blanc – pinot bianco

ezerjó – kolmreifler

generosa

rajnai rizling – riesling blanc

syrah – sirac

chardonnay – morillon blanc

zöld veltelíni – veltlinské zelené

pinot noir – blauer burgunder

olasz rizling – olaszrizling

szürkebarát – graumönch

cabernet franc – gros cabernet

irsai olivér – zolotisztüj rannüj

sárga muskotály – muscat sylvaner

8. Opis povezave

Vino (1)

1. Opis razmejenega območja

(a) Naravni in kulturni dejavniki

Vinorodno območje Mór je eno od najmanjših zgodovinskih vinorodnih območij na Madžarskem, ki leži na strani tektonskega jarka Mór v smeri gorovja Vértes v županiji Fejér.

Izoblikovanost tektonskega jarka Mór, tektonske prelomnice, ki poteka med gorovjema Vértes in Bakony, določa mikroklimo in smer prevladujočih vetrov na vinogradniškem območju. Današnje morfološke značilnosti tega jarka so nastale v zgornjem pliocenu in kvartarju, o čemer pričajo osamelci, prekriti z gramozom, podolžni široki hrbti, gričevnata vznožja hribov in razvejano površje ob vznožju hribov. Gorovje Vértes tvori nizek kraški masiv, ki ga prepredajo globeli in skalnati gorski obronki.

Sprana rjava tla in gozdna rjava tla tega območja so se večinoma izoblikovala na podlagi iz puhlice, prekrite z apnenčastim gruščem ali ne, in iz pliocenskih peskov. Dolomit in apnenec na tem območju mestoma prekrivajo tla z rendzino.

Čeprav je podnebje območja manj toplo od nacionalnega povprečja, je ugodno za vinogradništvo. Zime tu so mile, vetrovi pa so pogosti skoraj vse leto. Poleti se večina parcel na pobočjih ves dan koplje v sončnih žarkih. Povprečna letna temperatura znaša 10 °C. Za pokrajino sta značilni srednja osvetljenost in količina padavin, ki znaša od 600 do 650 mm. Padavine so pogostejše poleti, medtem ko sta najbolj sušna meseca februar in marec. Prevladuje severozahodni veter. Ta na splošno prinaša sveže in precej deževno vreme.

(b) Človeški dejavniki

Trto so verjetno gojili že v rimski dobi. Po ustanovitvi madžarske države trdni dokazi o njeni zasaditvi izhajajo iz darilnih listin iz 11. stoletja. Prvi pisni dokument je iz srednjega veka, po naselitvi madžarskih plemen: vinogradi v Vajalu (v Móru) so prvič omenjeni leta 1231 v lastnoročno napisani oporoki gospoda Miklósa Csáka.

Med otomansko nadvlado se vinogradništvu na tem območju ni dobro pisalo: otomanska vojska je izpraznila trdnjavo Csókakő in požgala okoliške vasi, ognjenim zubljem pa niso ušli niti vinogradi.

Pomembno vlogo pri poznejšem razcvetu so imeli menihi iz redu kapucinov, ki so sem prišli na povabilo Hochburgov in nato Lambergov, ter nemški koloni, ki so se naselili v okolici. Ti so namreč s seboj prinesli sodobnejša orodja ter vpeljali bolj izpopolnjene metode gojenja in pridelave vina. Kapucini z območja Mór – ki so svoj samostan ustanovili približno v letih 1694–1696 – so ohranjali redne stike s svojimi sobrati v Tokaju. Po izročilu so jim ti poslali vitice sorte ezerjó in tako prispevali k obnovitvi vinogradov.

Sorta ezerjó, ki je zdaj uvrščena med priznane značilne madžarske proizvode (hungaricum), je na vinorodnem območju začela prevladovati proti koncu 19. stoletja, po opustošenjih, ki jih je povzročila filoksera. Mimogrede, uvrstitev občine Mór med „poljedelska mesta“ leta 1758 je deloma posledica razcveta vinogradništva.

Razpoložljivi zgodovinski dokumenti pričajo o tem, da so grozdje s plesnijo, namenjeno izdelavi likerskih vin, na tem vinorodnem območju prvič potrgali leta 1834. Ker vina, proizvedena na tem območju, dobro prenašajo prevoz, so jih v 19. stoletju prodajali v vse večjih količinah, zlasti na avstrijski trg.

Čeprav je bila prva skupnost vinogradnikov in proizvajalcev vina ustanovljena leta 1882 v Csákberényju in je bila vloga za določitev samostojnega vinorodnega območja Mór vložena leta 1901, je bil odlok o priznanju akta o njegovi ustanovitvi sprejet šele leta 1928.

Po drugi svetovni vojni in do 80-ih let prejšnjega stoletja je proizvodnjo, predelovalne in skladiščne zmogljivosti ter upravljanje distribucijskih poti zagotavljalo predvsem državno posestvo Mór. Nekje sredi 80-ih let prejšnjega stoletja so imeli vinogradi največjo površino v zgodovini. V tistem obdobju se je največ vina z območja Mór zunaj domačega trga prodalo v Sovjetski zvezi.

Po spremembi režima leta 1990 je bila državno posestvo likvidirano in njegove vinogradniške proizvodne zmogljivosti so bile opuščene. Po privatizaciji, ki je sledila, so lokalni odločevalci in posamezni vinogradniki vzeli usodo vinogradov iz regije v svoje roke. Gospodarska struktura se je tako bistveno spremenila. Več družin je vinogradništvo izbralo za svojo dejavnost, tako da danes več kleti v Móru in njegovi okolici doživlja razcvet. Nasprotno pa se je velikost vinogradov zmanjšala in zdaj znaša 685 hektarov.

Zaradi razvoja družinskih kleti, večstoletnih izkušenj in sposobnosti vinogradniških družin so vina iz regije Mór vse bolj priljubljena pri potrošnikih. Dokaz za to je dejstvo, da vina, proizvedena na tem območju, redno prejemajo zlate medalje na tekmovanjih, ki jih organizirajo na Madžarskem in v tujini, in da je kupce zanje zdaj mogoče najti tudi v tujini.

Vino (2)

2. Opis vin

Vina iz Móra, ki so večinoma suha, so bogata z aromami in okusi, imajo razmeroma visoko vsebnost alkohola in kislin, v ustih so prijetna. Njihov izrazit značaj, krepkost in uravnotežena vsebnost kislin jim dajejo poseben okus. Predvsem v dobrih letnikih skladen vtis teh vin zagotavlja okroglost, ki spremlja izrazite kisline ter je poleg ustreznega zorenja in kletarskih tehnik ključni dejavnik za pridelavo vin premium.

Vina iz Móra so v strokovni literaturi pogosto označena kot čvrsta, izrazita ali celo „možata“ vina. Značilnosti vin s tega območja, kot so vsebnost sladkorja in kislin, krepak značaj, dejstvo, da so polnega telesa, so tudi lastnosti najboljših vin. Vsebnost kislin, ki je značilna za vina iz Móra in jim daje poseben okus v ustih, je predvsem posledica apnenčastih tal. Zaradi te vsebnosti kislin so vina premium dlje obstojna, tako da se lahko, če so proizvedena iz izbranih sort, razvijejo in skozi leta še izboljšajo.

Zaradi pogostih vetrov, ki pihajo vzdolž tektonskega jarka Mór, trse vinske trte redko napadejo glivične bolezni. Zato je predelano grozdje v večini letnikov zdravo. Bela vina, proizvedena iz zdravega pridelka, so zelo primerna za daljše staranje ter celo za proizvodnjo značilnih in redkih vin (tako imenovana „muzejska vina“).

Pri ugodnih vremenskih razmerah grozdje sorte ezerjó med zorenjem dobi zlato rumeno barvo in čudovit okus. V posameznih letih je mogoče iz grozdja s plesnijo pridelati vino izjemne kakovosti.

3. Povezava med območjem proizvodnje, človeškimi dejavniki in proizvodom

Zaradi teh naravnih in človeških dejavnikov prestižnost vin, proizvedenih v regiji Mór, že stoletja po vsej državi velja za neizpodbitno dejstvo.

Mezoklima in mikroklima, ki prevladujeta na pobočjih južno in jugozahodno od goric, sta ugodni za gojenje vinske trte.

Zaradi „zračnih tokov“, ki pihajo vzdolž tektonskega jarka Mór, glivične bolezni redko napadejo trse vinske trte, kar prispeva k zmanjšanju ali celo preprečevanju nevarnosti pozebe in zmanjšuje njeno pogostost. Te ugodne danosti dopolnjujeta ugodna lega strmih pobočij, obrnjenih proti jugozahodu, in možnost, da se na njih izkorišča sončna svetloba. Nazadnje, značaj vin iz regije Mór je posledica razmeroma visoke vsebnosti apnenca v tleh.

Vinogradništvo in vinarstvo, kot sta se razvili v regiji, temeljita na kompleksnih tradicijah, katerih učinki se še vedno čutijo. Te vinogradniške tradicije se v mnogočem razlikujejo od tradicij drugih regij v državi zaradi kulturnih navad, ki so jih prinesli nemško govoreči koloni, vinogradniških inovacij, ki so jih uvedli kapucini, in hkrati zaradi odmaknjenosti regije, ki je bila v tistem času razlog, da se je večina tehnik, značilnih za regijo, razvila lokalno.

V tradicionalno obdelovanih vinogradih se rez (imenovana „gola“) v kratki kotlasti obliki v špalirju uporablja še danes: zaradi tega postopka grozdje raste bližje tlom, ki jih segreva sonce, zato bolje dozori in je kakovostnejše. Vinogradniki v regiji Mór so ostali zvesti tej vinogradniški tradiciji: vsi so ohranili navado, da vinsko trto vzgajajo na nizkih trsih.

Poleg tega postopka tudi zračni sistem reznikov, ki temelji na skrbnem odbiranju reznikov, splošno znanem kot „pletev“, prispeva k pridelavi nepoškodovanega in zdravega grozdja, ki je potrebno za proizvodnjo vin iz Móra sadnega okusa.

Rezultat zgoraj navedenih proizvodnih postopkov je surovina, ki je primerna za daljše staranje vina, na primer v primeru vin premium, ki tradicionalno poteka v velikih sodih. Posebna majhnost tega območja namreč omogoča daljše zorenje v lesenih sodih.

Sorto ezerjó, ki se je do 50-ih let prejšnjega stoletja praktično edina gojila in je postala tako rekoč „simbol kakovosti“ regije, danes dopolnjujejo še druge sorte, večinoma bele. To so zlasti zöld veltelíni (grüner veltliner), rizlingszilváni (müller thurgau), rajnai rizling (riesling), chardonnay, leányka (feteasca alba), királyleányka (feteasca regale), sauvignon, szürkebarát (pinot gris), tramini (gewürtztraminer) in v manjših količinah, proizvedenih na majhnih gospodarstvih, nekatere sorte modrega grozdja. Sorta številka ena v regiji vseeno ostaja ezerjó, ki se goji v skoraj tretjini vseh vinogradov v regiji.

Kot izhaja iz navedenega, „vino z Móra“ še danes običajno pomeni „ezerjó z Móra“, ki velja za plod posrečenega prepleta ugodnega rastišča in izredne sorte. Ta sorta se na Madžarskem prideluje v več krajih, vendar se počuti najbolj doma na pobočjih gorovja Vértes.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Pravila glede oznak (1)

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju.

Opis pogoja:

(a) Dovoljena je navedba katere koli različice, v madžarskem jeziku izpeljane iz pridevniške končnice izraza „oltalom alatt álló eredetmegjelölés“ („zaščitena označba porekla“), in katere koli izpeljave tega izraza v enem od uradnih jezikov Evropske unije.

(b) Na etiketi vina z zaščiteno označbo porekla iz Móra je izraz „oltalom alatt álló eredetmegjelölés“ („zaščitena označba porekla“) lahko nadomeščen z izrazom „védett eredetű bor“ („vino z zaščitenim poreklom“).

(c) Zaščitena označba porekla „Mór“ je lahko nadomeščena z besedami „Móri“ (iz Móra) ali „Móri borvidék“ (vinorodno območje Mór). Na etiketi je dovoljena navedba različice imena občin, naštetih v točki VIII/1.1.2, s pripadajočo končnico „‐i“.

(d) Na etiketi mora biti obvezno naveden letnik mladih in novih vin.

(e) Če je na etiketi naveden letnik, mora najmanj 85 % zadevnega vina izhajati iz zadevnega leta trgatve. Mlada vina, nova vina in vina z izrazom „virgin vintage“ ali „első szüret“ (prva trgatev) pomenijo izjemo od tega pravila: v tem primeru mora vino v celoti izhajati iz zadevnega leta trgatve.

(f) Na etiketah vseh vin iz Móra so lahko izrazi „termőhelyen palackozva“ („ustekleničeno na proizvodnem območju“), „termelői palackozás“ („ustekleničeno pri proizvajalcu“) in „pinceszövetkezetben palackozva“ („ustekleničeno v zadružnih kleteh“).

(g) Izraz „rozé“ je lahko nadomeščen z izrazom „rosé“, izraz „küvé“ pa z izrazom“cuvée“.

Pravila glede označb (2)

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju.

Opis pogoja:

(h) Če so vina z izrazom „küvé“ ali „cuvée“ pridelana iz več sort, se lahko za obveščanje potrošnikov na etiketi navede ime sort v padajočem vrstnem redu glede na njihov delež. Če so na etiketi navedene sorte, morajo biti torej obvezno naštete vse sorte, ki sestavljajo zadevno zvrstno vino.

(i) Na etiketi je lahko izraz „öreg tőkék bora“ („vino starih trt“), če najmanj 85 % vina izvira z rastišča, katerega vinske trte so stare več kot 40 let.

(j) Na etiketi vina iz Móra je lahko izraz „birtokbor“ („posestveno vino“), če grozdje, iz katerega je vino pridelano, v celoti izvira s parcel, ki so del istega vinogradniškega posestva. V primeru družinskega podjetja je lahko izraz „posestveno vino ” na etiketi vina, ki izvira iz vinogradov, ki jih obdelujejo bližnji sorodniki.

(k) Izrazi „vino pozne trgatve“, „vino selektivne trgatve“, „vino iz sušenega grozdja“ ali „ledeno vino“ so lahko izključno na vinih premium.

Drugi izrazi z omejeno uporabo, ki se lahko navedejo:

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju.

Opis pogoja:

— muzeális bor (muzejsko vino): bela, premium,

— birtokbor (posestveno vino): vsa vina,

— öreg tőkék bora (vino starih trt): vsa vina,

— virgin vintage ali első szüret (prva trgatev): vsa vina,

— muskotály (muškat): bela,

— cuvée ali küvé (zvrstno): vsa vina,

— szűretlen (nefiltrirano): rdeča,

— primőr (mlado vino) ali újbor (novo vino): bela, rosé in rdeča vina,

— barrique: bela, rdeča in premium.

Imena manjših geografskih enot, ki se lahko uporabljajo hkrati z zaščiteno označbo porekla iz Móra:

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju.

Opis pogoja:

Ime občin:

— Županija Fejér: Csákberény, Csókakő, Pusztavám, Söréd, Zámoly

Pri vinih, razlikovanih z vključitvijo imena občine, mora 85 % grozdja izvirati s trt (razreda I in II), zasajenih na zadevnem ozemlju, preostalih 15 % pa lahko prihaja z drugih delov razmejenega geografskega območja regije Mór.

Pravila v zvezi s pakiranjem proizvodov

Pravni okvir:

predpiše ga organizacija, ki upravlja ZOP/ZGO, kadar država članica to določi.

Vrsta dodatnega pogoja:

pakiranje na razmejenem geografskem območju.

Opis pogoja:

Vina premium se lahko tržijo le v steklenicah.

Obveznost stekleničenja se ne nanaša na vina, ki jih vinogradnik proizvede na območju proizvodnje ter se tržijo in užijejo v njegovi lastni kleti.

Vina premium se lahko začnejo tržiti šele v vinorodnem letu po trgatvi.

Proizvodnja zunaj razmejenega geografskega območja (1)

Pravni okvir:

predpiše ga organizacija, ki upravlja ZOP/ZGO, kadar država članica to določi.

Vrsta dodatnega pogoja:

odstopanje v zvezi s proizvodnjo na razmejenem geografskem območju.

Opis pogoja:

Zunaj občin, naštetih v poglavju IV, je pridelava vin z zaščiteno označbo porekla iz Móra iz zgodovinskih razlogov dovoljena v spodaj naštetih županijah in občinah:

— Županija Fejér: občine Aba, Alcsútdoboz, Bicske, Csabdi, Etyek, Felcsút, Gárdony, Gyúró, Igar, Kajászó, Kápolnásnyék, Lajoskomárom, Martonvásár, Mezőkomárom, Nadap, Pákozd, Pázmánd, Seregélyes, Sukoró, Szabadhídvég, Székesfehérvár, Tordas, Vál in Velence

— Županija Bács-Kiskun: občine Ágasegyháza, Akasztó, Apostag, Bácsalmás, Bácsszőlős, Ballószög, Balotaszállás, Bátmonostor, Bócsa, Borota, Bugac, Császártöltés, Csengőd, Csátalja, Csávoly, Csikéria, Csólyospálos, Dunapataj, Dunavecse, Dusnok, Érsekcsanád, Érsekhalma, Felsőlajos, Fülöpháza, Fülöpjakab, Hajós, Harkakötöny, Harta, Helvécia, Imrehegy, Izsák, Jakabszállás, Jánoshalma, Jászszentlászló, Kaskantyú, Kecel, Kecskemét, Kelebia, Kéleshalom, Kerekegyháza, Kiskőrös, Kiskunfélegyháza, Kiskunmajsa, Kisszállás, Kunbaja, Kunbaracs, Kunfehértó, Kunszállás, Kunszentmiklós, Ladánybene, Lajosmizse, Lakitelek, Pirtó, Páhi, Rém, Solt, Soltszentimre, Soltvadkert, Sükösd, Szabadszállás, Szank, Szentkirály, Tabdi, Tázlár, Tiszaalpár, Tiszakécske, Tiszaug, Tompa, Vaskút in Zsana

Proizvodnja zunaj razmejenega geografskega območja (2)

Pravni okvir:

predpiše ga organizacija, ki upravlja ZOP/ZGO, kadar država članica to določi.

Vrsta dodatnega pogoja:

odstopanje v zvezi s proizvodnjo na razmejenem geografskem območju.

Opis pogoja:

— Županija Komárom-Esztergom: občine Ászár, Baj, Bajót, Bársonyos, Császár, Csép, Dunaalmás, Dunaszentmiklós, Esztergom, Ete, Kerékteleki, Kesztölc, Kisbér, Kocs, Lábatlan, Mocsa, Mogyorósbánya, Nagyigmánd, Neszmély, Nyergesújfalu, Süttő, Szomód, Tát, Tata, Tokod, Vérteskethely in Vértesszőlős

— Županija Pest: občine Abony, Albertirsa, Bénye, Budajenő, Budakeszi, Cegléd, Ceglédbercel, Csemő, Dány, Dömsöd, Gomba, Hernád, Inárcs, Kakucs, Kerepes, Kisnémedi, Kocsér, Kóka, Mogyoród, Monor, Monorierdő, Nagykőrös, Ócsa, Őrbottyán, Örkény, Páty, Pilis, Pilisborosjenő, Ráckeve, Szada, Szigetcsép, Szigetszentmárton, Szigetújfalu, Tápiószele, Tápiószentmárton, Telki, Tóalmás, Tököl, Újlengyel, Üröm, Vác, Vácegres in Veresegyház

— Županija Somogy: občine Andocs, Balatonberény, Balatonboglár, Balatonendréd, Balatonkeresztúr, Balatonlelle, Balatonőszöd, Balatonszabadi, Balatonszemes, Böhönye, Csoma, Csurgó, Gyugy, Kaposhomok, Kaposkeresztúr, Karád, Kercseliget, Kéthely, Kötcse, Kőröshegy, Látrány, Lengyeltóti, Marcali, Mosdós in Ordacsehi

Proizvodnja zunaj razmejenega geografskega območja (3)

Pravni okvir:

predpiše ga organizacija, ki upravlja ZOP/ZGO, kadar država članica to določi.

Vrsta dodatnega pogoja:

odstopanje v zvezi s proizvodnjo na razmejenem geografskem območju.

Opis pogoja:

— Županija Tolna: občine Alsónána, Alsónyék, Aparhant, Báta, Bátaapáti, Bátaszék, Bikács, Bölcske, Bonyhád, Bonyhádvarasd, Decs, Dunaföldvár, Dunaszentgyörgy, Dúzs, Fácánkert, Felsőnyék, Grábóc, Gyönk, Györe, Györköny, Harc, Hőgyész, Iregszemcse, Izmény, Kakasd, Kéty, Kisdorog, Kismányok, Kisszékely, Kisvejke, Kölesd, Lengyel, Madocsa, Magyarkeszi, Medina, Mőcsény, Mórágy, Mucsfa, Mucsi, Nagydorog, Nagymányok, Nagyszékely, Nagyszokoly, Ozora, Őcsény, Paks, Pincehely, Regöly, Sárszentlőrinc, Simontornya, Sióagárd, Szálka, Szekszárd, Tamási, Tengelic, Tevel, Tolna, Tolnanémedi, Váralja, Várdomb, Závod in Zomba

— Županija Veszprém: občine Ábrahámhegy, Alsóörs, Aszófő, Badacsonytomaj, Badacsonytördemic, Balatonakali, Balatonalmádi, Balatoncsicsó, Balatonederics, Balatonfüred, Balatonfőkajár, Balatonhenye, Balatonkenese, Balatonrendes, Balatonszepezd, Balatonszőlős, Balatonudvari, Balatonvilágos, Csopak, Csabrendek, Dörgicse, Felsőörs, Gyulakeszi, Hegyesd, Hegymagas, Káptalantóti, Kisapáti, Kővágóörs, Köveskál, Lesencefalu, Lesenceistvánd, Lesencetomaj, Lovas, Mencshely, Mindszentkálla, Monostorapáti, Monoszló, Nemesgulács, Nemesvita, Óbudavár, Örvényes, Paloznak, Pécsely, Raposka, Révfülöp, Salföld, Sáska, Sümeg, Sümegprága, Szentantalfa, Szentbékkálla, Szentjakabfa, Szigliget, Tagyon, Tapolca, Tihany, Uzsa, Vászoly, Zalahaláp in Zánka

Pridelava vin premium odstopa od zgoraj navedenega pravila in je dovoljena samo v občinah, naštetih v poglavju IV.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://boraszat.kormany.hu/admin/download/2/6d/82000/Mor%20OEM_vv2_standard.pdf

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.