Člen 13 Uredbe (ES) št. 223/2009 o evropski statistiki navaja, da evropski statistični program določa okvir za razvoj, pripravo in izkazovanje evropske statistike ter glavna področja in cilje načrtovanih ukrepov za obdobje, ki ustreza obdobju večletnega finančnega okvira. Evropski statistični program določa okvir in prednostne naloge za evropsko statistiko za čas trajanja programa ter določa proračun za navedeno obdobje. Letni delovni programi Eurostata temeljijo na večletnemu evropskemu statističnemu programu. Sedanji evropski statistični program, kot je določen v Uredbi (EU) št. 99/2013 in zajema obdobje od leta 2013 do 2017, je osmi program take vrste.

Strani, na katere bi predlog najbolj neposredno vplival, so uporabniki statistike (npr. oblikovalci politik, mediji in raziskovalci), pripravljavci statistike (nacionalni statistični uradi (NSU) in drugi nacionalni organi) ter respondenti (gospodinjstva in podjetja).

–okrepil partnerstvo v okviru evropskega statističnega sistema in širše, da se bo dodatno povečala njegova produktivnost in okrepila njegova vodilna vloga na področju uradne statistike na svetovni ravni.

Čeprav so si nacionalni statistični sistemi ob podpori evropskega statističnega programa za obdobje 2013–2017 močno prizadevali za posodobitev svojih metod priprave statistike, sedanja infrastruktura priprave statistike še vedno ni dovolj prožna, da bi po potrebi zagotovila novo statistiko, pri tem pa omejila povezane stroške in upravno breme. Če se bo ohranilo sedanje stanje, evropski statistični sistem (ESS) ne bo mogel zadostiti vse večjemu povpraševanju po statističnih podatkih ali potrebi, da so na voljo hitreje, kar bi lahko ogrozilo relevantnost evropske statistike.

Evropska unija se sooča z izzivi na številnih področjih politik in povpraševanje po evropski statistiki je vedno zelo veliko. Za izvajanje in spremljanje politik EU so potrebne primerljive in visokokakovostne statistične informacije o gospodarskih, socialnih in okoljskih razmerah v EU ter njihovih elementih na nacionalni in regionalni ravni. Evropa nujno potrebuje evropsko statistiko tudi zato, ker ta splošni javnosti in državljanom omogoča razumevanje demokratičnega procesa in razprave o sedanji in prihodnji EU ter sodelovanje v njih.

Države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev predlaganega ukrepa, in sicer razvoja, priprave in izkazovanja evropske statistike na podlagi podaljšanega evropskega statističnega programa za obdobje 2018–2020, in se zato bolje dosežejo na ravni EU na podlagi pravnega akta EU, ki zagotavlja potrebno primerljivost statističnih informacij na evropski ravni na vseh statističnih področjih, zajetih v tem aktu. Zbiranje podatkov pa lahko izvajajo države članice.

Načelo subsidiarnosti se uporablja, če predlog ni v izključni pristojnosti EU. Delitev pristojnosti med EU in državami članicami utemeljujeta nujnost, da se zagotovita visoka kakovost in primerljivost statističnih podatkov v podporo politikam EU, in čeznacionalni značaj mnogih vidikov statistike na splošno, zlasti pa evropske statistike. Zato lahko le usklajen pristop k razvoju, pripravi in izkazovanju evropske statistike, kakor je predvideno v evropskem statističnem programu, zagotavlja zahtevano skladnost in primerljivost statistike, pomembne za dejavnosti EU.

Pravna podlaga Pogodbe, na kateri temelji predlog, je člen 338 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim lahko Evropski parlament in Svet sprejmeta ukrepe za pripravo statistike, kadar je to potrebno za dejavnosti Unije. Navedeni člen določa zahteve v zvezi s pripravo evropske statistike in navaja, da mora biti skladna s standardi nepristranskosti, zanesljivosti, objektivnosti, znanstvene neodvisnosti, stroškovne učinkovitosti in statistične zaupnosti.

–zaradi „krepitve vloge EU kot globalnega akterja“ in v skladu z agendo za trajnostni razvoj do leta 2030 bi morali statistični podatki EU pomagati pri usmerjanju in spremljanju vpliva svojih zunanjih politik in programov pomoči ter prispevati k dobremu upravljanju in demokratični razpravi v partnerskih državah.

–v podporo prednostni nalogi „bolj poglobljene in pravičnejše ekonomske in monetarne unije“ postajajo v okviru presoje strukturnih reform držav članic vse pomembnejši harmonizirani indeks cen stanovanj in s tem povezane statistike. Zato uporabniki pozivajo k nadaljnjim prizadevanjem za razširitev njihovega obsega in kakovosti ter

–za prednostno nalogo „enotnega digitalnega trga“ so potrebni statistični podatki o čezmejni spletni prodaji. Zlasti so potrebne podrobnejše informacije o dostopu do storitev, ki jih ponujajo posredniki pri distribuciji vsebin, o zaupanju v spletne platforme in posrednike ter o ovirah, s katerimi se soočajo gospodinjstva pri čezmejnih nakupih;

–da bi zagotovili boljše statistične dokaze za evropsko energetsko unijo, so potrebni podrobnejši podatki o porabi energije in boljše zgodnje ocene energetske bilance;

–v podporo prednostni nalogi „spodbujanja novih delovnih mest, rasti in naložb“ je potrebno nadaljnje delo na področju statistike za analizo posledic tehnoloških sprememb in inovacij na rast in zaposlovanje ter za vzpostavitev sistema spremljanja krožnega gospodarstva;

–v skladu s ključnimi prednostnimi nalogami na področju rasti in ustvarjanja delovnih mest, spretnosti, mobilnosti ter zmanjševanja revščine in socialne izključenosti bi morali socialni kazalniki prispevati h krepitvi socialne razsežnosti EU, evropske monetarne unije in analize socialnih učinkov makroekonomskih politik;

Sedanji predlog bo podprl deset političnih prednostnih nalog v načrtu Komisije za delovna mesta, rast, pravičnost in demokratične spremembe ter druge politike Unije, kot so evropski semester, strategija Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast ter evropska energetska unija. Potreba po političnem odzivu na resno gospodarsko krizo in njene družbene posledice je povečala povpraševanje po boljših gospodarskih in socialnih politikah, ki temeljijo na zanesljivih in primerljivih dokazih. Z dokazi podprto odločanje je še zlasti pomembno za smotrnost politik EU. Svet je ob številnih priložnostih, nazadnje v sklepih Sveta ECOFIN 8. decembra 2015, poudaril ključni pomen uradne statistike za oblikovanje politik.

Glavni namen evropske statistike je podpreti razvoj, spremljanje in ocenjevanje evropskih politik z zanesljivimi, objektivnimi, primerljivimi in skladnimi statističnimi informacijami.

Ta predlog ne obravnava „drugih statistik“, kot so opredeljene v Sklepu Komisije 2012/504/EU, ki niso evropska statistika in so opredeljene z načrtovanjem in usklajevanjem, ki ga vodi Eurostat.

V posvetovalni strategiji so opredeljene in razvrščene kategorije zainteresiranih strani in skupin, tako da so bile vse zadovoljivo obravnavane. Te so vključevale institucionalne in neinstitucionalne uporabnike evropske statistike, pripravljavce (NSU in druge nacionalne organe), respondente (podjetja in gospodinjstva) ter širšo javnost. Obsežno posvetovanje z različnimi kategorijami zainteresiranih strani, ki se je začelo leta 2014 in se nadaljevalo leta 2015, je vključevalo:

Sedanji evropski statistični program za obdobje 2013–2017 je bil pripravljen v obdobju 2010–2011, zato se je zdelo pomembno pridobiti prispevke zainteresiranih strani, da se ugotovijo spremembe, do katerih je prišlo v tem času, ki bi jih bilo treba upoštevati pri podaljšanju programa. Te vključujejo politične, gospodarske in družbene spremembe ter razvoj na področju tehnologije, statistike in metodologije. Izvedena je bila ocena prednostnih nalog za evropsko statistiko do leta 2020, zlasti z vidika uporabnikov. Nazadnje, zahtevale so se povratne informacije o vplivu predlaganih ukrepov na uporabnike in pripravljavce statistike ter respondente (zlasti podjetja) in ugotovljenih težavah, ki bi jih je bilo treba odpraviti, da bi lahko izvedli ukrepe. Posvetovanja so se osredotočila tudi na učinek različnih možnosti politike za razširitev evropskega statističnega programa.

Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi so potekala v skladu s strategijo ter splošnimi načeli in minimalni standardi, ki jih je Komisija določila v svojih smernicah za posvetovanje z zainteresiranimi stranmi. Glavni elementi te strategije so bili vrsta ciljno usmerjenih posvetovanj s ključnimi zainteresiranimi stranmi in javno posvetovanje za zagotovitev, da so imele vse zainteresirane strani možnost, da izrazijo svoja stališča.

Strategija za posvetovanje o predlogu za podaljšanje evropskega statističnega programa za obdobje 2013–2017 je bila pripravljena v zgodnji fazi, da bi se zbrale informacije in mnenja čim več zainteresiranih strani. Eurostat je v tem okviru in na podlagi intenzivnih posvetovanj z različnimi skupinami zainteresiranih strani od leta 2014 v okviru ocene učinka predlagal celovit pristop k posvetovanju z zainteresiranimi stranmi.

Navedena priporočila so bila skrbno analizirana in so se upoštevala v tem predlogu.

V vmesni oceni evropskega statističnega programa za obdobje 2013–2017 je bilo ugotovljeno, da se program na splošno dobro izvaja, saj je 17 od 23 podrobnih ciljev na dobri poti, da se dosežejo. Evropski statistični program ponuja dobro dodano vrednost EU, se učinkovito upravlja, odziva na potrebe uporabnikov in je v skladu z drugimi statističnimi programi. Premik k novim metodam za pripravo statistike na primer pripomore k pristopom, ki se uporabljajo povsod v evropskem statističnem sistemu. V oceni so navedena tri priporočila za usmerjanje in nadaljnje izboljšanje izvajanja evropskega statističnega programa:

Ocena statističnega programa Skupnosti za obdobje 2008–2012, vmesna ocena evropskega statističnega programa za obdobje 2013–2017 in končne ocene Programa posodobitve evropske statistike podjetij in trgovine (MEETS) so bile skrbno analizirane.

v skladu z načelom sorazmernosti je predlog uredbe omejen na najmanj, kar je potrebno za dosego njegovega cilja, in ne presega tistega, kar je nujno za ta namen. Specifični cilji predlaganega podaljšanja programa so enaki kot v sedanjem programu (2013–2017). Ti so podrobneje opredeljeni in načrtovani v letnih statističnih delovnih programih Komisije, ki se pripravljajo v tesnem sodelovanju z državami članicami in sprejmejo ob upoštevanju mnenja Odbora za evropski statistični sistem. Nove statistične zahteve, ki vplivajo na države članice, bodo pripravljene v zgodnjem in neposrednem sodelovanju z državami članicami.

–cilj 3: okrepitev partnerstva v okviru evropskega statističnega sistema in širše, da se dodatno poveča njegova produktivnost in okrepi njegova vodilna vloga na področju uradne statistike na svetovni ravni.

Ker člen 13(1) Uredbe (ES) št. 223/2009 zahteva pripravo večletnega evropskega statističnega programa, v oceni učinka ni bilo preučeno, ali evropski statistični program podaljšati ali ne, temveč, kako to najbolje storiti. Predlog podaljšuje sedanji evropski statistični program (2013–2017), zato so za obdobje 2018–2020 za vse možnosti politike prevzeti naslednji obstoječi specifični cilji:

Rezultati posvetovanj z zainteresiranimi stranmi so bili podrobno preučeni in so prispevali k analizi možnosti politike v okviru ocene učinka. Prednostna možnost politike, kot je opisana v predlogu, bi imela največji učinek v smislu zmogljivosti za hitrejšo pripravo podatkov, kar je bistvenega pomena za izpolnjevanje temeljnih potreb uporabnikov. Predlog vključuje tudi nove ukrepe za izboljšanje relevantnosti in pravočasnosti socialne statistike in statistike energetike ter izkoriščanje novih virov podatkov, vključno z „masovnimi podatki“. Poudarek je na projektih za posodobitev zaradi izboljšanja prožnosti sistemov priprave statistike ter zmanjšanja dolgoročnih stroškov za pripravljavce in upravnega bremena za respondente.

Komisija je poleg zunanjih posvetovanj izvedla notranjo oceno svojih statističnih potreb, ki je pokazala, da se navedene potrebe v obdobju 2018–2020 ne bodo zmanjšale. Ohraniti bi bilo treba trenutno raven statističnih informacij, ki so relevantne za oblikovanje, analiziranje in spremljanje politik. Treba bi bilo zapolniti vrzeli v podatkih, obravnavati nove potrebe na nekaterih posebnih področjih politike ter zagotoviti bolj pravočasne podatke in dodatne geografske razčlenitve. V večini primerov se nove potrebe nanašajo na deset političnih prednostnih nalog, opredeljenih v političnih smernicah Komisije za obdobje 2014–2019. Poleg tega obstaja potreba po učinkovitejšem izkoriščanju novih virov podatkov (npr. „masovnih podatkov“), ki bi dolgoročno lahko pripeljalo do večje učinkovitosti. Posebni področji, ki ju je treba razviti, sta socialna (vključno z migracijami, zdravjem in spolom) in poslovna statistika. Zaradi sprememb v zasnovi evropskih energetskih trgov je treba racionalizirati statistiko energetike za zagotovitev pravočasnih, primerljivih in dovolj podrobnih podatkov v zvezi z energetsko unijo in podnebnimi politikami.

Poleg tega se je Komisija v zgodnji fazi priprave evropskega statističnega programa in potem redno posvetovala z Evropskim svetovalnim odborom za statistiko, ki zastopa uporabnike in respondente na evropski ravni ter katerega člani so uveljavljeni strokovnjaki na področju statistike. Odbor je poudaril, da je treba zmanjšati breme za respondente, izboljšati pravočasnost in vključiti nove vire podatkov zunaj evropskega statističnega sistema ter zagotoviti ustrezna sredstva za merjenje rezultatov nastajajočih politik.

–izboljšanje kakovosti in pravočasnosti okoljskih podatkov za podporo podnebne politike in krožnega gospodarstva,

Ta možnost predvideva pomembno ponovno razvrstitev sedanjih statističnih rezultatov, da bi se omogočilo izboljšanje (zlasti glede pravočasnosti) statistike v skladu z najnujnejšimi potrebami uporabnikov, zlasti v zvezi s statistiko o neenakosti, revščini in materialni prikrajšanosti, energetiki in okolju. Da bi pridobili prostor za nove ukrepe, bi bilo treba bistveno zmanjšati področje uporabe in pokritost nekaterih obstoječih zbirk podatkov (manj informacij, geografske razčlenitve ali periodičnost). Morebitno zmanjšanje obstoječih rezultatov bi temeljilo na analizi stroškov in prednosti teh statističnih podatkov.

Po posvetovanju z NSU se je izkazalo, da bi ta možnost zahteve cilja 2 za vse države članice izpolnjevala v veliko manjši meri, kot je bilo pričakovano. V nekaterih državah se morda ne bi uvedel noben projekt za posodobitev. Ker so dejavnosti, povezane z izvajanjem Vizije 2020 ESS, odvisne od financiranja evropskega statističnega sistema, bi bile brez zadostne proračunske podpore resno ogrožene. Izpostavljeni so bili stroški „masovnih podatkov“ (informacijska infrastruktura, naprednejša informacijske, statistične in druge spretnosti) in razvoj odprtih podatkov.

Ta možnost je bila obravnavana na začetku, vendar je bila že zgodaj izločena, saj ne obravnava ugotovljenih težav v zadostni meri. Pomenila bi veliko nižjo stopnjo prizadevanj za cilj podrobne „večnamenske statistike in večje učinkovitosti“, zlasti za „nove vire podatkov“ (brez naložb v „masovne podatke“) ter bi škodovala pravočasnosti in relevantnosti podatkov.

Ker je evropski statistični program horizontalna pobuda, ni del programa Komisije REFIT. Vendar je Komisija začela tri pobude REFIT za specifična področja kmetijske, socialne in poslovne statistike. Te so zasnovane tako, da dopolnjujejo prizadevanja za posodobitev, predvidena v tej pobudi, s poenostavitvijo in racionalizacijo razdrobljenih uredb o kmetijski statistiki, družbenem pregledu glede oseb in gospodinjstev ter poslovni statistiki, in da bo zbiranje podatkov zaradi njih postalo učinkovitejše, prožnejše in manj obremenjujoče za respondente. Vendar pa se pobude lahko izvedejo le v srednje- do dolgoročnem obdobju in bodo presegle časovni okvir podaljšanega programa.

Gospodarski, socialni in okoljski vplivi predloga bodo posredni. Kar zadeva gospodarstvo, bo pobuda vodila do bolj učinkovitih statističnih dokazov (npr. o globalizaciji, storitvenem sektorju, inovativnosti) za politike, ki prispevajo k spodbujanju in krepitvi gospodarske rasti. Poleg tega bo predlog izboljšal zmogljivosti za ocenjevanje socialnega učinka odločitev na področju ekonomske politike. Posebej zanimivi bodo vplivi na raven zaposlenosti/brezposelnosti, gibanja na področju revščine in trgu dela na splošno. Izboljšana pravočasnost socialnih kazalnikov v povezavi z obstoječimi makroekonomskimi kazalniki bo omogočila bolj integrirano in učinkovito analizo odločitev. Kar zadeva okolje, bo predlog omogočil politike, ki prispevajo k trajnostni rasti z zagotavljanjem boljše energetske in okoljske statistike.

Izvajanje prednostne možnosti politike bi pomenilo povečanje operativnega proračuna za evropski statistični program v obdobju 2018–2020. V oceni učinka je bilo ugotovljeno, da bi zgolj dodatne naložbe zagotovile razvoj novih statističnih rezultatov in bolj pravočasne podatke, kot zahtevajo uporabniki, ne da bi skrčili drugo zelo relevantno statistiko. Poleg tega bodo potrebne dodatne naložbe v statistično infrastrukturo (v državah članicah in Eurostatu), da se olajša uporaba novih virov podatkov za pripravo statističnih informacij, prilagojenih potrebam uporabnikov, s čimer se bodo zmanjšali upravni stroški in obremenitev poročanja.

Možnost 2c naj bi še dodatno zmanjšala celotno breme poročanja za podjetja in državljane, čeprav se bo večina učinkov pokazala šele srednjeročno, ker se bo uporaba novih virov podatkov izvajala postopoma in ob upoštevanju lokalnih razmer v državah članicah.

V zvezi s pripravljavci bo možnost 2c pripomogla k izpolnjevanju novih zahtev v okviru ciljev 1 in 2 s povečanjem proračuna evropskega statističnega programa, kot zahtevajo glavne zainteresirane strani. Znaten delež dodatnih proračunskih sredstev bo izplačan prek držav članic v obliki nepovratnih sredstev, ki jim bodo omogočila, da nadalje posodobijo svoje sisteme priprave statistike in izkoristijo nove vire podatkov.

Po analizi na podlagi več meril se je kot prednostna politična možnost izkazala možnost 2c. Ta možnost bi imela najbolj pozitiven učinek na pravočasnost, saj bi se novi ukrepi osredotočili na boljšo pravočasnost za statistike o neenakosti, revščini in materialni prikrajšanosti ter za energetske in okoljske podatke. Na podlagi te možnosti se pričakuje, da se bo znatno izboljšala relevantnost statistike za oblikovalce politike, saj vključuje naložbe v nova področja, ponovno razvrstitev prednostnih nalog, ukrep za krepitev zmogljivosti za zagotavljanje več in boljših storitev in izdelkov (npr. statistika na zahtevo) ter izkazovanje.

V oceni učinka je bil preučen učinek možnosti na glavne skupine zainteresiranih strani na podlagi različnih meril. Učinek na uporabnike je bil ocenjen na osnovi pravočasnosti, relevantnosti in usklajevanja, medtem ko je bil učinek na pripravljavce statistike analiziran na podlagi zmanjšanja stroškov in ravni skupne infrastrukture. Zmanjšano breme je bilo glavno merilo za oceno učinka za respondente. Poleg tega je bil za vsako možnost analiziran učinek na proračun EU.

–osnovno infrastrukturo in pilotne projekte za posodobitev: krepitev evropske statistične infrastrukture s projekti, ki temeljijo na izkušnjah z evropskim sistemom interoperabilnih statističnih poslovnih registrov (register EuroGroups) in orodjem Census hub. Razvoj in izmenjavo med statističnimi organi, nova metodološka orodja in orodja informacijske tehnologije ter zagotovitev širše uporabe upravnih podatkov in tehnik podatkovnih zvez.

–statistiko na zahtevo in izkazovanje kot storitev: razvoj zmogljivosti za zagotavljanje več in boljših storitev analize podatkov in izdelkov za podporo, načrtovanje in spremljanje politik EU, zlasti na področjih konkurenčnosti, krožnega gospodarstva, kmetijske in prehranske politike ter regionalnega razvoja;

Predlog spreminja evropski statistični program za obdobje 2013–2017, tako da vključuje nove statistične rezultate za uskladitev priprave statistike z desetimi političnimi prednostnimi nalogami Komisije, dopolnjene s pobudami za posodobitev metod priprave statistike in zmanjšanje bremena za respondente in stroškov za NSU.

Na podlagi izkušenj vmesne ocene evropskega statističnega programa za obdobje 2013–2017 je Komisija (Eurostat) začela dejavnosti letnega delovnega programa povezovati s 114 kazalniki, določenimi v evropskem statističnem programu. To bo imelo dvojno korist, saj bodo olajšane prihodnje ocene in bo vsako leto omogočeno samodejno spremljanje v zvezi z doseganjem vseh kazalnikov evropskega statističnega programa.

V skladu z revidiranim členom 15(3) bo Komisija do 31. decembra 2021 po posvetovanju z Odborom za ESS in Evropskim svetovalnim odborom za statistiko Evropskemu parlamentu in Svetu predložila končno ocenjevalno poročilo o izvajanju programa. To bo izvedeno v skladu s smernicami Komisije.

ob upoštevanju mnenja Odbora regij,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega:

(1)Zanesljivi in relevantni dokazi na podlagi evropske statistike so bistvenega pomena za merjenje napredka in ocenjevanje učinkovitosti politik in programov Unije, zlasti v okviru strategije Evropa 2020 in načrta za delovna mesta, rast, pravičnost in demokratične spremembe.

(2)V skladu z Uredbo (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta evropski statistični program določa okvir za razvoj, pripravo in izkazovanje evropske statistike ter glavna področja in cilje načrtovanih ukrepov za obdobje, ki ustreza obdobju večletnega finančnega okvira.

(3)Uredba (EU) št. 99/2013 Evropskega parlamenta in Sveta zajema samo obdobje od leta 2013 do 2017, medtem ko se sedanji večletni finančni okvir uporablja do leta 2020. Zato bi jo bilo treba spremeniti, da se evropski statistični program podaljša do leta 2020.

(4)V okviru boljšega upravljanja bi bilo treba politike Unije vedno bolj oblikovati in spremljati na podlagi trdnih dokazov. V zvezi s tem ima evropska statistika posebno vlogo in ima lahko pomemben vpliv, zlasti na političnih področjih, na katerih je odzivnost politik ključnega pomena za uspeh.

(5)Boljša statistika je torej bistvena za doseganje boljših rezultatov in prispevanje k boljši Evropi, zato bi si morali bolj prizadevati za spodbujanje naložb v uradno statistiko na evropski in nacionalni ravni. S tem bi se morale poleg trenutnih smernic in ponovne prednostne razvrstitve zagotoviti usmeritve na prednostnih področjih politik in za krepitev zmogljivosti. Zlasti bi bilo treba sprejeti ukrepe za zapolnitev najbolj perečih statističnih vrzeli, povečanje pravočasnosti in podporo političnim prednostnim nalogam ter usklajevanje gospodarskih politik v okviru evropskega semestra. Komisija (Eurostat) bi morala v tesnem sodelovanju z nacionalnimi statističnimi uradi zagotoviti tudi nove projekcije prebivalstva za posodobitev analize gospodarskih in proračunskih učinkov staranja prebivalstva.

(6)Nadalje bi bilo treba razvijati poskusne ekosistemske račune in statistiko o podnebnih spremembah, vključno s tisto, ki je relevantna za prilagajanje podnebnim spremembam in „odtise“, zlasti v podporo izvajanju Pariškega sporazuma iz leta 2015 ter agende za trajnostni razvoj do leta 2030. Za evropsko energetsko unijo ter okvir podnebne in energetske politike do leta 2030, katerega cilj je, da postaneta gospodarstvo in energetski sistem Unije konkurenčnejša, varnejša in bolj trajnostna, bo potrebna nova statistika o porabi energije, energijski učinkovitosti, obnovljivih virih energije, energetski odvisnosti in zanesljivosti oskrbe.

(7)Podaljšanje programa je priložnost za prilagoditev in upoštevanje novih usmeritev, dopolnitev že obstoječih ciljev in ponovne prednostne razvrstitve.

(8)Ustrezno povečanje proračuna za statistiko na ravni EU bi moralo podpreti te spremembe programa ter prinesti precejšnjo dodano vrednost in rezultate z obsežnimi projekti, učinki strukturnega vzvoda in ekonomijo obsega, ki bodo koristili statističnim sistemom v državah članicah.

(9)Ta uredba določa finančna sredstva za podaljšanje evropskega statističnega programa na obdobje 2018–2020. To pomeni prednostni referenčni znesek v smislu točke 17 Medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo v okviru letnega proračunskega postopka.

(10)Ker cilja te uredbe, in sicer podaljšanja evropskega statističnega programa, da bo zajemal leta od 2018 do 2020, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ga je zato lažje doseči na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

(11)V skladu z Uredbo (ES) št. 223/2009 je bil osnutek predloga za podaljšanje evropskega statističnega programa na obdobje 2018–2020 predložen v predhodni pregled Odboru za evropski statistični sistem, Evropskemu svetovalnemu odboru za statistiko, ustanovljenemu s Sklepom št. 234/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta, ter Odboru za monetarno, finančno in plačilno-bilančno statistiko, ustanovljenemu s Sklepom Sveta 2006/856/ES.

(12)Uredbo (EU) št. 99/2013 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (EU) št. 99/2013 se spremeni:

(1)v členu 1 se doda naslednji odstavek:

„Program se podaljša, tako da zajame obdobje od leta 2018 do 2020;“