SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 21.10.2005 
COM(2005) 529 kon č 
  
SPOROČILO KOMISIJE SVETU 
o napredku, ki ga je Bosna in Hercegovina  dosegla pri izvajanju prednostnih nalog, 
opredeljenih v „Študiji izvedljivosti o pripr avljenosti Bosne in Hercegovine za pogajanja 
o stabilizacijsko-pridružitvenem sporaz umu z Evropsko unijo (COM (2003) 692 kon č.)“ 
 
SL 2   SL 1. U VOD 
Na zasedanju Evropskega sveta junija 2003 v Solunu je bilo potrjeno, da je stabilizacijsko-
pridružitveni proces politi čni okvir Evropske unije za jugovzhodno Evropo. Stabilizacijsko-
pridružitveni proces predvideva oblikovanje stabilizacijsko-pridružitv enih sporazumov med 
EU in državami stabilizacijsko-pridružitvenega procesa1. Na zasedanju Evropskega sveta je 
bilo prav tako potrjeno, da je Bosna in He rcegovina potencialna država kandidatka za 
članstvo v EU. Sklepi predseds tva Evropskega sveta iz jun ija 2005 so potrd ili Evropsko 
perspektivo o državah zahodnega Balkana. 
Komisija je novembra 2003 predlo žila Študijo izvedljivosti o pripravljenosti Bosne in 
Hercegovine za pogajanja o stabili zacijsko-pridružitvenem sporazumu2. V Študiji 
izvedljivosti je bilo sklenjeno, da bo Komisija odlo čila o priporo čilu za sklep Sveta o za četku 
pogajanj z Bosno in Hercegovino o stabilizac ijsko-pridružitvenem sporazumu takoj, ko bo 
ugotovila, da je bil dosežen znaten napredek  pri izpolnjevanju 16 pre dnostni nalog iz oddelka 
C (Sklep) Študije. 
To sporočilo ocenjuje, ali je Bosna in Hercegovina dosegla zahtevani „znaten napredek“ pri 
obravnavanju prednostnih nal og iz Študije izvedljivosti. 
2. O DNOSI MED EVROPSKO UNIJO TER BOSNO IN HERCEGOVINO  
EU nima trenutno nobenih pogodbenih odnosov z Bos no in Hercegovino. Kljub temu je bil v 
zadnjih letih med Bosno in Hercegovino ter EU  vzpostavljen strukturiran dialog. Bosna in 
Hercegovina je od za četka te pobude uživala ugodnosti razli čnih instrumentov stabilizacijsko-
pridružitvenega procesa, zlas ti avtonomnih trgovinskih uk repov, ki obsegajo skoraj vse 
izdelke Bosne in Hercegovine, in znatne finan čne podpore.  
Leta 1998 je Deklaracija EU o „posebnih odnosih med EU ter Bosno in Hercegovino“ 
privedla do oblikovanja skupne svetovalne projektne skupine EU-Bosna in Hercegovina, ki 
naj bi pomagala pri pripravi pogodbenih odnosov. Svetovalna projektna skupina se je po 
opravljeni Študiji izvedljivosti leta 2003 osredoto čila na spodbujanje in spremljanje reform na 
ključnih podro čjih, opredeljenih v tej študiji. Ta podro čja v veliki meri sovpadajo s 
kratkoročnimi prednostnimi nalogami Evropskega  partnerstva za Bos no in Hercegovino, 
sprejetega junija 20043. 
3. N APREDEK BOSNE IN HERCEGOVINE PRI OBRAVNAVANJU PREDNOSTNIH NALOG , 
OPREDELJENIH V ŠTUDIJI IZVEDLJIVOSTI IZ LETA 2003 
Študija izvedljivosti iz leta 2003 in obet za pogajanja o stabilizacijsko-pridružitvenem 
sporazumu sta mo čno pospešila izvajanje reform v Bosn i in Hercegovini. Najbolj pomembni 
dosežki pri obravnavanju 16 prednost nih nalog so povzeti spodaj.  
                                                 
1 Albanija, Bosna in Hercegovina, Hrvaška, Nekdanj a jugoslovanska republika Makedonija, Srbija in Črna gora.  
2 COM(03) 692 z dne 18. novembra 2003 . 
3 Sklep Sveta 2004/515/ES, UL L 221/2004 . 
 
SL 3   SL Bosna in Hercegovina je v skladu z obstoje čimi pogoji in mednarodnimi obveznostmi (1. 
prednostna naloga)  izpolnila preostale zahteve iz časovnega na črta pogajanj EU4 in zagotovila 
usklajenost z Daytonskim/Pariškim mirovni m sporazumom. Sodelovanje z Mednarodnim 
kazenskim sodiš čem za nekdanjo Jugoslavijo (International Criminal Tribunal for Former 
Yugoslavia – ICTY) je doseglo pomemben napredek in v zadnj ih mesecih je bilo Haagu 
predano precejšnje štev ilo obtoženih vojnih zlo čincev. Svet Evrope je v svojem 10. poro čilu, 
ki je bilo objavljeno aprila 20055, ugotovil, da Bosna in Hercegovina spoštuje ve čino svojih 
popristopnih obveznosti, in navedel nedaven pozitiven razvoj na podro čju človekovih pravic 
in pravne države. V zvezi z voden jem države (2. prednostna naloga)  se je delovanje Sveta 
ministrov in Parlamenta na splošno izboljšalo. Vz postavljena so bila ministrstva in institucije 
na ravni države, ki se sedaj postopno opremlja jo za ustrezno izvajanje vseh svojih nalog. 
Sprejet je bil „Akcijski na črt za prednostne reforme“, na ravni  države pa je bil oblikovan tudi 
konsolidiran vladni delovni na črt za uskladitev prednostn ih nalog politik s prora čunskimi 
sredstvi. 
Prav tako je bila okrepljena ja vna uprava (3. prednostna naloga)  Bosne in Hercegovine. 
Zagotovljeno je bilo potrebno financiranje ustanov javne uprave na ravni držav in entitet, izboljšalo pa se je medsebojno sodelovanje ustanov. Upravne strukture, ki so neposredno 
povezane z evropskimi integracijami (4. prednostna naloga)
, so se znatno okrepile. Sedaj 
zlasti deluje Direktorat za evropske integracije (Directorate for European Integration – DEI), 
ki je postala osrednji organ za razvoj odnosov med Bosno in Hercegovino ter EU.  
Na podro čju človekovih pravic (5. prednostna naloga)  je važno poudariti, da  je bila sprejeta 
zakonodaja, potrebna za vra čanje beguncev, ter da je bil oblikovan in de luje Sklad Bosne in 
Hercegovine za vra čanje beguncev. Pristojnosti, povezane s človekovimi pravicami, so bile iz 
ravni entitet prenešene na državno raven, ko t so to predlagali Svet Evrope in drugi 
mednarodni organi. Ustanovljena je bila komisija za človekove pravice, ki deluje v okviru 
ustavnega sodiš ča in ustrezno spremlja zadeve, povezane s človekovimi pravicami. Za sodiš če 
je zagotovljeno ustrezno financiranje. Na podro čju pravosodja (6. prednostna naloga)  je bila 
sprejeta zakonodaja o ustanovitvi enotnega Vis okega sodnega in tožilskega sveta (HJPC - 
High Judicial and Prosecutorial Co uncil) za Bosno in Hercegovino in ta svet sedaj deluje. To 
je ključni korak pri utrjevanju državne oblasti nad pravosodjem na ravni entitet in pri krepitvi 
neodvisnosti sodstva po celotni Bosni in Her cegovini. Zagotovljena sta bila osebje in 
financiranje za državno sodiš če in državno tožilstvo Bosne in Hercegovine. 
Kar zadeva obravnavanje kriminala, zlasti orga niziranega kriminala (7. prednostna naloga),  je 
Bosna in Hercegovina znatno napredovala pri vzpostavljanju služb organov pregona in to 
predvsem z razporeditvijo potrebnih sredstev za zagotovitev ustreznega delovanja Državne 
obveščevalno-varnostne agencije (State Inform ation and Protection Agency – SIPA). 
Ministrstvo za varnost Bosne in  Hercegovine se postopno opr emlja, da bi lahko ustrezno 
izpolnjevalo svoje naloge. Na podro čju reforme policije so p ogodbenice sprejele Sporazum o 
prestrukturiranju policije, ki je v skladu s tremi na čeli, ki jih je za črtala Komisija, in sicer i) 
vse zakonodajne in prora čunske pristojnosti v zvezi z vsemi zadevami policije se izvajajo na 
ravni države, ii) ne sme biti nikakršnega politi čnega vmešavanja v operativno izvajanje 
policijskih nalog in iii) z uporabo meril tehni čnega izvajanja policijski h nalog je treba dolo čiti 
                                                 
4 Leta 2000 je bilo v „ časovnem na črtu“ EU opredeljenih 18 za četnih faz, ki jih je morala sprejeti Bosna in Hercegovina, preden je 
Komisija za čela pripravljati  študijo o oceni izvedljivosti za za četek pogajanj o stabilizacijsko-pridružitvenem sporazumu z 
Bosno in Herecgovino. Faze časovnega na črta so bile v veliki meri dokon čane septembra 2002. To je Komisiji omogo čilo začetek 
priprave študije izvedljivosti.  
5 SG/Inf (2005) 8 z dne 25. aprila 2005 . 
 
SL 4   SL lokalna funkcionalna podro čja policije, kjer se operacijsko poveljevanje izvaja na lokalni 
ravni.  
Vzpostavljene so bile ustrezn e strukture za obravnavanje azila  in migracij (8. prednostna 
naloga)  v skladu z mednarodnimi standardi. Mini strstvo za varnost je od Urada visokega 
komisariata ZN za begun ce prevzelo odgovornost za dolo čanje statusa begunca in je v tej 
zvezi dolo čilo merila in postopke. 
Bosna in Hercegovina je v zvezi z reformo carinske in dav čne uprave (9. prednostna naloga ) 
poskrbela za izvajanje priporo čil Komisije za sistem posrednega obdav čevanja, zlasti s 
sprejetjem zakona o Uradu za posredno obdav čevanje (Indirect Tax Authority – ITA) tem 
povezanih pravnih aktov. Urad za posredno obdav čevanje sedaj deluje, tako kot nova 
Carinska uprava. Napredek je bil dos ežen pri DDV, katerega uvedba je sedaj na črtovana za 1. 
januar 2006.  
Na podro čju proračunske zakonodaje in prakse (10. in 11. prednostna naloga)  je bila sprejeta 
proračunska zakonodaja, ki obsega ve čletno prora čunsko načrtovanje in napovedi, sprejeti pa 
so bili še pomembni ukrepi za pripravo konsolidiranega državnega ra čuna. Poleg tega je bil 
dosežen napredek v zvezi z vzpostavitvijo central nega registra za vse prihodke javnih organov 
na različnih vladnih ravneh, vklju čno z nepovratnimi sredstvi in drugimi oblikami 
mednarodne pomo či.  
Kar zadeva statistiko (12. prednostna naloga ), Bosna in Hercegovina  zagotavlja izvajanje 
zakona o statistiki, ki ga je sprejela z name nom vzpostavitve delujo čega sistema, ki jasno 
določa pristojnosti in mehanizm e usklajevanja. Bosna in Hercegovina je EUROSTAT-u 
začela zagotavljati podatke o trgovinski st atistiki. 
Bosna in Hercegovina je na podro čju trgovine (13. prednostna naloga)  pripravila osnutek 
trgovinske politike. Da bi spodbudila izvoz in  okrepila standarde te r enotni gospodarski 
prostor je Bosna in Hercegovina na ravni držav e uvedla certificiranje in druge postopke za 
izvoz živalskih proizvodov. Ustanovlje n je bil Fitosanitarni urad.  
Na področju energetike (14. prednostna naloga ) je Bosna in Hercegovina razvila akcijski na črt 
za prestrukturiranje trga z elektri čno energijo in za čela z njegovim izvajanjem. Prav tako je 
dosegla napredek pri regionaln em sodelovanju na tem podro čju, zlasti preko izvajanja 
ukrepov, opredeljenih v atenskem Memorandumu o razumevanju glede ener gije iz leta 2003.  
Bosna in Hercegovina je dosegla znaten napred ek pri vzpostavitvi enotnega gospodarskega 
prostora (15. prednostna naloga) znotraj države. Spre jela je novo konkuren čno pravo in 
ustanovila njegov glavni upravni organ – Sv et za konkurenco. Prav tako je sprejela dolo čbe o 
vzajemnem priznavanju izdel kov s strani entitet in dolo čila okvir za izvajanje skupnega 
sistema javnih naro čil po celotni državi. Dolo čen napredek je bil dosežen tudi pri odpravi 
dvojnih licenc, prepustnic in  podobnih dovoljenj, da bi se olajšalo delovanje ponudnikov 
storitev (omejeno na podro čja bančništva, zavarovalništva, ra čunovodstva in revizij). 
Nazadnje je Bosna in Hercegovina sprejela potrebno zakonodajo za vz postavitev enotnega 
sistema registra podjetij, pr iznanega po celotni državi.  
Kar zadeva javno radiotelevizijo (16. prednostna naloga ), je Bosna in Hercegovina sprejela 
zakon o sistemu javne radiotelevizije, za čela pa je tudi parlamenta rni postopek za sprejetje 
zakona o javni službi radiotelevizije, ki lepo napreduje. Zakonodaja je v skladu z evropskimi 
standardi in Daytonskim/Pari škim mirovnim sporazumom.  
 
SL 5   SL 4. S PLOŠNI ZAKLJU ČEK 
Evropska komisija ob upoštevanj u zgoraj navedenega meni, da je Bosna in Hercegovina 
dosegla znaten napredek pri obravnavanju 16 prednostnih nalo g, opredeljenih v okviru Študije 
izvedljivosti iz leta 2003. Zato lahko v skladu s sklepi Študije izvedljivosti Komisija Svetu predlaga za četek pogajanj o stabilizacijsko-pri družitvenem sporazumu z Bosno in 
Hercegovino. Komisija bo zato Svetu predložila  osnutke pogajalskih direktiv za pogajanja. 
Vendar pa bo moral parlament BiH potrditi Sporazum o prestrukturiranju policije za za četek 
pogajanj. 
Poleg tega mora Bosna in Hercegovina tr ajno nadaljevati svoje reforme. Bosna in 
Hercegovina mora zaklju čiti nedokon čana zadeve iz Študije izve dljivosti in se osredoto čiti na 
ustrezno izvajanje prednostnih na log evropskega partnerstva. Ko misija bo še naprej podrobno 
spremljala napredek Bosne in Hercegovine.  
Ritem Bosne in Hercegovine pri približevanju EU je odvisen zlasti od hitrosti, s katero 
sprejema in izvaja potrebne reform e. Organi oblasti še naprej posve čajo pozornost evropskim 
integracijam, kar je klju čnega pomena za trajnost procesa. Da bi napredovala skozi razli čne 
faze procesa tako pred kot med pogajanji, mo ra Bosna in Hercegovina zlasti še naprej 
sodelovati z Mednarodnim kazenskim sodiš čem za nekdanjo Jugoslavijo (ICTY), s čimer bi 
hitro dosegla popolno sodelovanje, sprejeti zakon o javni službi radiotelevizije ter zagotoviti 
izvajanje reforme policije in zakonodaje v zv ezi s sistemom javne radiotelevizije.  
Poleg zgoraj navedenih podro čij bodo morale oblasti posvetit i posebno pozornost in dose či 
znaten napredek v zvezi z naslednjimi vprašanji: 
Izvedba nedokon čanih popristopnih obveznostih Sv eta Evrope, zlasti na podro čjih volilne 
zakonodaje in izobraževanja, ter sprejetje potrebne zakonodaje za imenovanje skupnega 
varuha človekovih pravic v Bosni in Hercegovini.  
Kar zadeva vodenje države in javno upravo je treba zagotoviti ustrezno osebje in primerne 
prostore za vsa ministrstva in institucije na ra vni države. Bosna in Hercegovina mora razviti 
celovit akcijski na črt za reformo javne uprave in zagotovi ti njeno izvajanje. Prav tako mora 
okrepiti zmogljivosti za  usklajevanje pomo či Direktorata za evropske integracije. Poleg tega 
je pomembno še dodatno izboljšati uskl ajevanje na ravni država-entita. 
Potrebna so stalna prizadevanja za u činkovit boj proti kriminal u, zlasti organiziranemu 
kriminalu. Ministrstvo za varn ost je treba okrepiti tako v smislu osebja kot finan čnih sredstev. 
Treba je sprejeti zakona o ustanovitvi kom isije za varstvo podatk ov in agencije za 
informacijsko družbo. V celoti je treba izvesti posebne ukrepe za boj proti organiziranemu 
kriminalu. 
Hitro je treba sprejeti in izve sti dobro premišljeno in celovito st rategijo trgovins ke politike. 
Bosna in Hercegovina mora poskrbeti za spoštovanje svojih trgovinskih pogodbenih 
obveznosti in za pravilno uresni čevanje sporazumov o prosti trgovini. Zaveze BiH v zvezi z 
mednarodno trgovino, vklju čno z njenimi ponudbami v okviru potekajo čih pristopnih 
pogajanj s STO, morajo biti popolnoma v sk ladu s cilji prihodnj ega stabilizacijsko-
pridružitvenega sporazuma EU-B iH ter obveznostmi Bosne in He rcegovine iz tega sporazuma 
in morajo zato v celoti upoštevati lastne zaveze ES v zvezi z mednarodno trgovino. Zelo 
važno je zagotavljati ustrezen nadzor in upravljanje prostih con v skladu s standardi EU. 
 
SL 6   SL Poleg tega je treba okrepiti izdajanje ter na dzor potrdil o poreklu in BiH mora v celoti 
uporabljati pravila carinskega vrednotenj a v skladu z mednarodnimi standardi.  
Za vzpostavitev enotnega gospodarskega prosto ra Bosne in Hercegovine so potrebni dodatni 
ukrepi. Bosna in Hercegovina mora pospeši ti odpravo dvojnih licenc, dovoljenj in podobnih 
ovir v zvezi z obstojem dejanskega e notnega gospodarskega prostora, vklju čno z ustanovitvijo 
potrebnih institucij na ravni države. Zakonodajo o javnih naro čilih je treba postopno uskladiti 
s standardi EU in jo  je treba dosledno izvaja ti, tudi z ustanovitvijo or ganov, ki so predvideni z 
zakonom. Stalno si je treba prizadevati za izvajanje zakonodaje na podro čju standardizacije, 
meroslovja in intelektualne lastnine ter zagotoviti ustrezno delovanje enotnega registra podjetij. 
Potrebna so dodatna prizadevanja za izvedbo zakona o statistiki ter za nadaljnji razvoj in 
usklajevanje priprave statisti čnih podatkov.  
Če Komisija kadar koli ugotovi, da Bosna in He rcegovina ne spoštuje  svojih obveznosti in 
vprašanj, navedenih v tem sporo čilu, ne obravnava zadovolji vo, lahko Svetu predlaga za časno 
prekinitev pogajanj o stabilizacijs ko-pridružitvenem sporazumu.  
Da bi podprla prizadevanja Bosne in Hercegovine pred uradnim za četkom pogajanj in med 
celotnim procesom pogajanj, bo Komisija, če je to primerno, dodatno okrepila pogovore z 
organi oblasti, zlasti z ustanovi tvijo sektorskih skupin. Komisija  se tudi zavezuje, da bo ta 
proces podpirala s svojimi programi finan čne pomoči.