EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 7.12.2011 
SEC(2011) 1513 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
Spremni dokument 
k predlogu 
UREDBE EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
o evropskih skladih za socialno podjetništvo 
{COM(2011) 862 kon č.} 
{SEC(2011) 1512 kon č.}  
 
 2    1. UVOD 
V tej oceni u činka so obravnavana socialna podjetja in  njihovo financiranje s strani zasebnih 
investicijskih skladov. 
Socialna podjetja so  podjetja, katerih glavni cilj je dose či socialni u činek. Zagotavljajo 
inovativne rešitve za reševanje socialnih al i okoljskih težav. Finan čni donos se ponovno vloži 
v podjetje: poslovna oblika omogo ča dostop do zasebnega fina nciranja in zagotavlja 
trajnostno podlago za podjet je. Socialni podjetniki obi čajno podjetja upravljajo odgovorno in 
pregledno, predvsem z vklju čevanjem delavcev, strank in zaint eresiranih strani, na katere 
vpliva njihova poslovna dejavnost.  
Število socialnih podjetij se znatno pove čuje; v to kategorijo na splošno spada že 10 % 
podjetij v EU, pri čemer zaposlujejo 11 milijonov pla čanih zaposlenih. Ta podjetja so zaradi 
osredotočenosti na socialne in okoljske inovacije klju čna za pametno, trajnostno ter 
vključujočo rast. Bistveni pomen take rasti izhaja iz posvetovanja v zvez i z Aktom za enotni 
trg, v okviru katerega so bila socialna podj etja opredeljena kot ena od dvanajstih „klju čnih 
instrumentov“ za u činkovit ponovni zagon enotnega trga.  
Čeprav so investicijski skladi gl avni kanal za financiranje soci alnih podjetij, ker se lahko z 
njimi razširijo in pove čajo razpoložljiva finan čna sredstva, so posvetova nja z zainteresiranimi 
stranmi pokazala, da tovrstni skladi ne dosegajo svojega potenciala. Razdrobljenost 
nacionalnih predpisov in pomanjkanje jasneg a pristopa v EU k takim skladom ogrožata 
njihovo nastajanje, s čimer se ovira razvoj stabilnega sektorja socialnih podjetij ter omogo ča 
njegov neenakomeren razvoj. 
Zato so v tej oceni u činka preu čene možnosti za zagotavljanje u činkovitega in uspešnega 
doseganja potenciala teh skladov. Glede na t o, da je sektor za upravljanje sredstev EU 
leta 2010 upravljal z ve č kot 8 000 milijardami EUR sredstev, bi lahko imelo prizadevanje za 
povečanje prispevkov tega sektorja k financiran ju socialnih podjetij v prihodnosti velike 
koristi.  
2. V ČEM JE TEŽAVA ? 
Socialna podjetja so pogosto odvisna od nepovra tnih sredstev. Vendar je obseg investicijskih 
skladov, ki lahko pomagajo odpraviti to težavo, obi čajno majhen (približno 10 do 
20 milijonov EUR), zato so njihova sredstva v celoti izkoriš čena, pri čemer so se ti skladi v 
EU razvili neenotno (neenakomerna porazdelitev z ve čjim številom v eni ali dveh državah 
članicah). Medtem imajo lahko vlag atelji, ki želijo vlagati v so cialna podjetja ali socialno 
ekonomijo EU, težave pri ugotavljanj u, kateri investicijski skladi  so jim na voljo, in zaupanju 
vanje: obstaja veliko razli čnih konkuren čnih oznak in poimenovanj skladov, ki naj bi 
omogočali naložbe v socialno podjetništvo, kar uporabnikom povzro ča težave. Postopek 
pridobivanja dostopa skladov do čezmejnih vlagateljev je drag zar adi razdrobljenih predpisov: 
skladi so lokalizirani, pri čemer na manjših trgih s te žavo dosegajo donosne velikosti. 
Trenutno so ravni čezmejnega zbiranja sredstev nizke (po eni od ocen so nižje od 4 %). 
Vse te težave izvirajo iz posebnih zna čilnosti socialnih podjetij: njihovo prizadevanje za 
doseganje socialnih ciljev prek  poslovne dejavnosti pomeni nove izzive za vlagatelje, sklade 
in posrednike finan čnih storitev ter zakonodajalce. V oceni u činka so opredeljeni trije klju čni 
razlogi za težave:  
Ključni razlog za težave št. 1: pomanjkanje jasnih in primerljivih informacij  
 
 3    Vlagatelji težko uporabijo informacije o socialni h naložbah in skladih za socialna podjetja. 
Razumevanje in primerjava naložbenih pr edlogov sta po nepotre bnem zapletena, pri čemer 
prihaja do konkuren čnih, nasprotujo čih si in prekrivajo čih se izrazja, oznak in pojmov. 
Oznake, ki se razvijajo samore gulativno, niso prisotne po celot ni EU in vlagateljem, ki 
vlagajo zlasti v socialna podj etja, ne pomagajo pri opredelitvi ustreznih skladov ter 
razumevanju in primerjavi ponudb teh skladov. 
Ključni razlog za težave št. 2: težavno merjenje ali ocenjevanje socialnega donosa  
Obveščanje vlagateljev o socialnih u činkih je klju čni izziv, povezan s socialno nalogo 
socialnih podjetij. Oblikujejo se razli čna orodja za oceno in analizo socialnih u činkov ali 
uspešnosti. Konkuren čni, nasprotujo či si in prekrivajo či se pristopi povzro čajo večje stroške 
za podjetja in sklade ter vlagateljem otežuje jo primerjavo razli čnih skladov ali spremljanje, 
kako uspešne so njihove naložbe pri doseganju obljubljenih socialnih u činkov.  
Ključni razlog za težave št. 3: neprilagojenost struktur sklado v potrebam socialnih podjetij   
Nacionalni predpisi in predpisi  EU, ki urejajo str ukture skladov, ki se upor abljajo za sklade, 
namenjene socialnim podjetjem, niso vedno d obro prilagojeni potrebam teh skladov, pri 
čemer razdrobljenost teh predpisov ovira čezmejno dejavnost. To povzro ča negotovost 
upraviteljev skladov, pove čanje števila razli čnih oblik skladov in pr istopov v EU ter s tem 
manjšo učinkovitost in uspešnost tr ga za take sklade v EU. 
3. ZAKAJ JE POTREBNO UKREPANJE EU IN POSLEDICE NEUKREPANJA  
Neukrepanje EU bi lahko prepre čilo razvoj socialnih podjetij kot  zaupanja vrednega modela v 
Evropi. Investicijski skladi za socialna podjetja  ne bi dosegli obsega, potrebnega za doseganje 
sprememb, s čimer bi socialna podjetja izgubila he terogeno in prilagod ljivo financiranje. 
Poleg tega bi skladi ostali geogr afsko neenakomerno razporejeni.  
Tako nacionalni nadzorniki ne bi imeli na  voljo veliko smernic za ocenjevanje skladov, s 
katerimi naj bi se financirala socialna podjetja. Pretekle izkušnje Komisije na podro čju 
investicijskih skladov in nedavne  izkušnje, pridobljene na podro čju skladov tveganega 
kapitala, kažejo, da bi se v primeru ne usklajenosti na ravni  EU oblikovali razli čni pristopi za 
obravnavanje opredeljenih težav, ki  bi bili samoregulativni ali sprejeti na ravni nacionalnih 
predpisov. To bi bilo poveza no predvsem z opredelitvijo social nih investicijskih skladov in 
ukrepi v zvezi s preglednostj o, potrebnimi za te sklade.  
Skupen in enoten okvir za sektor v celotni EU je mogo če določiti le na ravni EU, pri čemer bi 
se s takim okvirom u činkovito zagotavljali ja snost in osredoto čenost v bistveni fazi razvoja 
sektorja. Predhodna natan čna določitev ukrepov je verjetno u činkovitejša od naknadnega 
ukrepanja. 
4. CILJI 
Splošen cilj je omogo čiti celovit prispevek soci alnih podjetij in podjetništva k ciljem EU na 
področju rasti v zvezi z delovni mi mesti, socialno vklju čenostjo in povezanostjo. Socialna 
podjetja so klju čni instrument za tako rast, pri čemer se bo s podpiranjem teh podjetij 
prispevalo k zagotavljanju pametnejšega, bolj vklju čujočega in trajnostnega gospodarstva EU 
v prihodnosti.  
 
 4    Natančneje, vlagateljem je treba omogo čiti, da zaupajo v investicijske sklade za socialna 
podjetja, ti skladi bi morali biti sposobni stroškovno u činkovito zbirati naložbe vlagateljev v 
EU, pri čemer bi morala biti socialna podjetja sama sposobna u činkovito zbirati kapital.  
Za doseganje teh specifi čnih ciljev je mogo če opredeliti tri operativne c ilje, ki so usmerjeni v 
odpravljanje zgoraj navede nih razlogov za težave:  
– povečanje jasnosti in primerljivosti pr edlogov za socialne naložbe; 
– izboljšanje orodij za oceno in analizo socialnih u činkov ter 
– zagotavljanje sorazmernosti in u činkovitosti regulativnih o kvirov v celotni EU v 
zvezi s pove čanjem možnosti za zbiranje sredstev  za sklade za socialno podjetništvo. 
5. MOŽNOSTI  
Za vsak operativni cilj so bile lo čeno opredeljene in ocenjene možnosti, čeprav se združujejo 
in so do dolo čene mere odvisne druga od druge. Prav tako so bile ocenjene za četne možnosti 
v zvezi z najboljšim na činom za omejevanje vlagateljev, za katere so prilagojene druge 
možnosti. 
Splošno – možnosti v zvezi z upravi čenimi vlagatelji 
Opis možnosti  
G1 Brez nadaljnjega ukrepanja. 
G2 Omogo čanje naložb vlagateljev z visoko neto  vrednostjo in drugih profesionalnih 
vlagateljev, kakor je dolo čeno v direktivi o trgih finan čnih instrumentov. 
G3 Uskladitev s pravili direktive o trgih finan čnih instrumentov za profesionalne 
vlagatelje. 
G4 Vklju čitev malih vlagateljev z množi čnega trga. 
Trg naložb v socialna podjetja ima trenutno predvsem obliko institu cionalnih skladov, pri 
čemer večino financiranja zagotavljajo posamezniki „z visoko neto vrednostjo“ in „poslovni 
angeli“, kot npr. pri trgu tveganega kapitala. Vzrok za to sta predvsem profil tveganja in 
likvidnost takih naložb, saj pomenijo dolgoro čno obveznost. Vendar bi bila lahko rast v 
prihodnosti najve čja zaradi množi čnega maloprodajnega trga. 
Da bi se zagotovila dejans ka uporaba s strani obstoje čih vlagateljev in so razmerna ureditev, je 
glede na trenutni razvoj trga v tej fazi najprimernejša možnos t G2. Vendar bi bilo treba pri 
prihodnjih pregledih obravnavati možne ukrepe za razširitev dostopa za male vlagatelje. 
A – Možnosti za izboljšanje jasnosti in primerljivosti 
Opis možnosti  
A1 Brez nadaljnjega ukrepanja. 
A2  Oblikovanje nezavezujo čega pristopa k zagotavljanju po trebnih informacij o naložbah 
 
 5    v socialna podjetja. 
A3 Oblikovanje oznake ali znamke EU za sklade za socialno podj etništvo (EU SSP) s 
povezanimi ukrepi v zvezi s preglednostjo. 
Z možnostma A2 in A3 bi se lahko izboljšali jasnost in primerljivost informacij o socialnih 
naložbah v socialna podjetja. V okviru možnos ti A2 bi se v ta namen sprejeli nezavezujo či 
ukrepi, da bi se olajšalo usklajevanje sa moregulativnih in nacionalnih ukrepov, v okviru 
možnosti A3 pa bi se oblikoval pristop EU z uvedbo oznake („Evropski sklad za socialno 
podjetništvo“) s povezanimi standardi kakovosti,  ki bi jo lahko uporab ljali le skladi, ki 
izpolnjujejo skupne zahteve po ra zkritju ter imajo s kupen profil skladov (tj. predvsem naložbe 
v socialna podjetja). V skladu z možnostjo A3 bi se lahko oblikoval skupni okvir za 
informacije o vrstah socialnih podjetij, v kate ra bodo vlagali posamezni skladi, in podpori, ki 
se zagotovi ciljnim socialnim podjetjem. Zagotav ljale bi se tudi informacije o možnih u činkih 
naložbe. 
Čeprav si je treba prizadevati za odlo čno uveljavljanje oznake v okviru možnosti A3 in 
preprečiti njene zlorabe, lahko oznaka pomeni naj boljšo možnost za izbo ljšanje jasnosti in 
primerljivosti informacij ter zaupanja v investicij ske sklade za socialna  podjetja. Oznaka bi 
lahko pomenila pomembno odobritev za opredeljen  sektor socialnih podjetij. Zato je 
najprimernejša možnost A3.  
B – Možnosti za izboljšanje orodij za oceno in analizo socialnih u činkov 
Opis možnosti  
B1 Brez nadaljnjega ukrepanja. 
B2  Ustanovitev foruma ali skupi ne zainteresiranih strani za usklajevanje razvoja orodij v 
zvezi s socialnimi u činki. 
B3 Uvedba študije za oceno možnih pr istopov k oceni in analizi socialnih u činkov 
investicijskih skladov. 
B4 Takojšnja dolo čitev skupnega pristopa za merjenje socialnih u činkov v EU. 
Možnost B4 je bila zavrnjena zaradi tveganj za dolo čevalca standardov v tej fazi. Zaradi 
nastajajoče in razvijajo če se narave orodij za oceno in analizo socialnih u činkov bi bile 
najprimernejše možnosti, usmerjene k spodbujanju in omogo čanju nadaljnjih raziskav in 
dialoga. Najprimernejši sta bili možnosti B2  in B3. (Možnosti se medsebojno ne izklju čujeta.) 
Čeprav možnost A3 ni odvisna od teh možnos ti, bi lahko napredek  v zvezi z njima v 
prihodnosti vplival na nadaljnjo standard izacijo razkritij v okviru možnosti A3. 
C – Zagotavljanje sorazmernosti in u činkovitosti regulativnih okvi rov v celotni EU v zvezi s 
povečanjem možnosti za zbiranje sredstev za  socialne investicijske sklade 
Opis možnosti  
C1 Brez nadaljnjega ukrepanja. 
C2  Spodbujanje razvoja skladov za so cialna podjetja v skladu z obstoje čimi okviri. 
C3 Oblikovanje usmerjenih sprememb obstoje čih okvirov. 
 
 6    C4 Oblikovanje samostojne ureditve EU, vklju čno z enotno licenco za sklade za socialno 
podjetništvo EU. 
Možnost C2 je bila zavrnjena. Obstoje či okviri EU niso prilagojeni novim potrebam po 
financiranju socialnih podjetij, zato je u činkovitost tega pristopa zelo omejena, čeprav bi 
povzročila zelo nizke stroške. Možnost C4 je im ela prednost pred možnostjo C3, saj je 
učinkovitejša pri podpiranju sk ladov za socialno podjetništvo;  stroški obeh možnosti so 
približno enaki (možnosti se r azlikujeta predvsem na podro čju zakonodajnih oblik in ne po 
vsebini ukrepov). 
Povzetek splošnega predloga 
Enotni predpisi v okviru možnosti C4 bi se zd ružili z ukrepi v zvezi s preglednostjo in oznako 
v okviru možnosti A3, s čimer bi se vzpostavilo skupno pojmovanje skladov za socialno 
podjetništvo v EU. Da bi se zagotovila deja nska uporaba, bi lahk o upravitelji skladov 
namenske sklade tržili v celotni EU, potem ko bi opravili prepro st postopek registracije (tako 
bi enotno licenco v ta namen pridobili upravite lji skladov, ki licence ne prejmejo v skladu z 
direktivo o upraviteljih alternat ivnih investicijskih skladov). Vsak sklad bi moral vlagati 
predvsem v socialna podjetja ter se izogibati uporabi finan čnih vzvodov. Uporabljala bi se 
nekatera splošna pravila o poslova nju in organizaciji upravitelja, pri čemer bi bilo treba 
sprejeti ukrepe v zvezi s poro čanjem in preglednostjo, tudi gl ede socialne uspešnosti skladov. 
Pristojni organi držav članic bi morali nadzorovati skla de in preklicati registracijo 
upraviteljem, ki kršijo pravila.  
Pristop zajema ve č faz in je postopen, s čimer se omogo ča večja standardizacija merjenja 
socialne uspešnosti in možnih razširitev na ma le vlagatelje v prihodnosti . Poleg tega se glede 
ukrepov v zvezi s preglednostjo predvideva druga stopnja izvedbenih ukrepov, ki bodo 
obravnavani v dodatni oceni u činka. 
6. UČINKI PREDLAGANEGA PRISTOPA  
Koristi 
V okviru ve čfaznega pristopa v segmentu novega trga se na za četku pričakujejo posamezne 
koristi, sčasoma pa so zaradi razvoja trga mogo če večje koristi.  
Vedno je težko oceniti obseg takojšnjih in prihodnjih koristi. Z vzpostavitvijo ve čjega 
zaupanja v sektor, u činkovitejšim čezmejnim zbiranjem sredstev ter jasnejšim lo čevanjem 
med naložbami v socialna podjetja in drugimi naložbami bi se pomagalo skladom ter zagotovili obsežni prilivi kapitala, boljša ge ografska porazdelitev in uspešnost skladov ter 
razvitejši ekosistem, s katerim se lahko znižajo stroški socialnih podjetij. 
Z večjim zaupanjem, dostopom do skladov in primerljivostjo naložb bi se vlagateljem 
omogočilo učinkovito dodeljevanje kapitala ter zmanjšan je možnosti za napake pri prodaji in 
splošnejše izgube zaupanja v socialne naložbe. 
Taki učinki na sklade in vlag atelje bi nedvomno pomagali socialnim podjetjem, s čimer bi se 
podprlo nadaljnje nastajanje sektorja ter raznolikost in trajnost razpoložljivega financiranja. Uspešen sektor socialnih podjetij v celotni EU bi prispeval k vs e bolj pametni, trajnostni in 
vključujoči rasti. S pove čanjem zasebnih naložb v socialna podjetja bi se zmanjšale tudi 
davčne in druge obremenitve javnih financ. 
 
 7    Stroški 
Ukrepi v zvezi s preglednostjo in poro čanjem bodo verjetno povzro čili določene stroške v 
zvezi s skladnostjo v sektorju skladov, povezane s spremembami sistemov in postopkov za zbiranje in zagotavljanje informacij, ter st roške objavljanja informacij. Vendar bi se s 
poenostavitvijo čezmejnega zbiranja sredstev zmanjšali st roški za sklade, ki si prizadevajo za 
doseganje tega cilja. Ker strošk e krijejo le skladi, ki želijo pridobiti novo oznako socialnih 
investicijskih skladov EU in s tem povezane pr avice do poslovanja v drugih državah, so ti 
stroški sorazmerni s poslovnimi prilož nostmi, ki jih zagotavlja novi okvir.  
Nove zahteve lahko posredno vplivaj o tudi na sama socialna podjet ja; nastanejo lahko stroški, 
povezani z zahtevki za poro čila in podatke, potrebne za ve čjo preglednost skladov, pri čemer 
lahko zajemajo tudi povezane stroške za sistem e ali zbiranje podatkov. Vendar pa bodo taki 
stroški najverjetneje zajeti v stroške obi čajnega poslovanja, povezane z zagotavljanjem 
pripravljenosti na poslovanje. Boljše usklajev anje ukrepov v EU bi moralo zagotoviti tudi 
priložnost za zmanjšanje prekrivajo čih se ali konkuren čnih ukrepov ter voditi v bolj 
racionaliziran ekosiste m socialnih podjetij. 
Možno je, da bodo novi ukrepi povzro čili delno preusmeritev naložb  iz drugih vrst socialnih 
investicijskih skladov ali človekoljubnih prispevkov, vendar obstaja malo dokazov o obsegu 
takšnih pri čakovanih posledic. 
Spremljanje in vrednotenje 
Sprejeti bo treba bistvene ukrepe v zvezi s prih odnjim spremljanjem in vrednotenjem, zlasti 
glede na posamezen u činek ukrepov.  
Učinek ukrepov iz tega povzetka ocene u činka na u činkovitost trga, tudi na ravneh sprejetja 
novega okvira, čezmejnega zbiranja sredstev ter veli kosti in stroškov skladov za socialno 
podjetništvo EU, bo treba pozorno spremljati, da se bo omogo čilo prihodnje preoblikovanje 
okvira. V prihodnosti bo treba ponovno pregledati ocene posrednih stroškov socialnih 
podjetij, vklju čno z morebitnimi u činki na podjetja, ki imajo kor isti od ukrepov, v primerjavi 
s podjetji, ki teh koristi nimajo, ter geograf sko porazdelitev skladov. Pomembno bo tudi 
spremljanje ravni skladnos ti z ukrepi na nacionalni ravni in na ravni EU.  
Izpopolnitev ukrepov v zvezi z ocenjevanjem socialnih in okoljskih metodologij bo klju čno 
področje, ki ga bo treba dodatno obravnavati. 
7. S
KLEPNE UGOTOVITVE  
Glede na to oceno u činka je treba sprejeti ukrepe EU za razvoj usklajenega in doslednega 
okvira EU za investicijske skla de za socialna podj etja. Pomanjkanje zaupanja v predloge za 
socialne naložbe zavira razvoj skladov za socialna podjetja, pri čemer slabo razvite ureditve in 
pomanjkljivosti skladov v zvezi s čezmejnim dostopom do vlagateljev ovirajo rast. 
V oceni je ugotovljeno, da je najuspešne jši in naju činkovitejši na čin za odpravljanje teh težav 
namenski evropski okvir za so cialne investicijske sklade, ki upraviteljem teh skladov 
podeljuje pravice do poslovanja v drugih država h. Taki skladi morajo za zagotavljanje 
uspešnega poslovanja vlagati predvsem v soci alna podjetja ter zagot avljati jasna in u činkovita 
razkritja, tudi v zvezi z socialno uspešnostjo. 
Komisija lahko s takojšnjim ukrepanjem prispeva  k rasti sektorja so cialnih podjetij, spodbuja 
in razširja naložbene odlo čitve v celotni EU ter pove ča kapitalska sredstva, ki jih lahko 
izkoriščajo skladi, ki vlagajo v so cialna podjetja. Tako se bo dos eglo, da se bo EU odlo čno 
 
 8    zavzemala za socialne podjetnike ter pametno, vklju čujočo in trajnostno rast, ki jo ti 
podjetniki dosegajo.