EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 29.6.2017 COM(2017) 352 final 2017/0145(COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o Evropski agenciji za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice, o spremembi Uredbe (ES) št. 1987/2006 in Sklepa Sveta 2007/533/PNZ ter o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1077/2011



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1.OZADJE PREDLOGA ·Razlogi za predlog in njegovi cilji Uredba o ustanovitvi Evropske agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (t. i. eu-LISA) je bila sprejeta leta 2011 (Uredba (EU) št. 1077/2011) in spremenjena leta 2015 z Uredbo (EU) št. 603/2013. Agencija eu-LISA je trenutno odgovorna za operativno upravljanje druge generacije schengenskega informacijskega sistema (SIS II), vizumskega informacijskega sistema (VIS) ter sistema Eurodac na centralni ravni. Lahko sta ji poverjena tudi razvoj in operativno upravljanje drugih obsežnih informacijskih sistemov na področju svobode, varnosti in pravice, če tako določajo zadevni pravni instrumenti. Agencija eu-LISA je svoje temeljne naloge začela opravljati 1. decembra 2012, pri čemer sistem VIS upravlja od 1. decembra 2012, sistem SIS II od maja 2013, sistem Eurodac pa od junija 2013. Sedež Agencije je v Talinu, sistemi pa se upravljajo iz tehničnega centra v Strasbourgu. Podporni center je v kraju Sankt Johann im Pongau. Namen tega predloga je revizija uredbe o ustanovitvi Agencije, da bi se upoštevala priporočila za zakonodajne spremembe, ki izhajajo iz vrednotenja, izboljšalo delovanje Agencije ter povečala in okrepila vloga Agencije, da se zagotovi, da bo Agencija s svojim mandatom ustrezno odgovorila na trenutne izzive na ravni EU na območju svobode, varnosti in pravice. Cilj predloga je tudi, da se uredba prilagodi političnim in pravnim spremembam ter dejanskemu razvoju dogodkov, zlasti pa, da se upošteva dejstvo, da bodo novi sistemi poverjeni Agenciji, če bosta sozakonodajalca dosegla dogovor, in da bi bilo treba Agenciji podeliti nalogo, da prispeva k razvoju interoperabilnosti obsežnih informacijskih sistemov v okviru nadaljnjega ukrepanja na podlagi sporočila Komisije z dne 6. aprila 2016 o trdnejših in pametnejših informacijskih sistemih za meje in varnost, končnega poročila strokovne skupine na visoki ravni za informacijske sisteme in interoperabilnost z dne 11. maja 2017 in Sedmega poročila Komisije o napredku pri vzpostavljanju učinkovite in prave varnostne unije z dne 16. maja 2017. V predlogu so obravnavana tudi priporočila za spremembe, ki jih je predlagal upravni odbor Agencije, ter možnost, da bi agencija eu-LISA gostila in upravljala skupne tehnične rešitve za nacionalno izvajanje decentraliziranih sistemov za zainteresirane države članice. Nazadnje predlog usklajuje ustanovitveni akt Agencije z načeli skupne izjave Evropskega parlamenta, Sveta in Evropske komisije o decentraliziranih agencijah z dne 19. julija 2012 (v nadaljnjem besedilu: skupni pristop). Komisija je v skladu s členom 31 ustanovitvene uredbe izvedla oceno na podlagi zunanje ocene v tesnem sodelovanju z upravnim odborom agencije eu-LISA, da bi proučila, na kakšen način in v kolikšni meri ta agencija učinkovito prispeva k operativnemu upravljanju obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice ter izvaja svoje naloge, določene v ustanovitveni uredbi. Proučila je tudi, ali bi bilo treba izvesti revizijo nalog, poverjeni agenciji eu-LISA v ustanovitveni uredbi, oziroma jih razširiti. Na podlagi te ocene bi morala Komisija po posvetovanju z upravnim odborom izdati priporočila za spremembe ustanovitvene uredbe ter jih skupaj z mnenjem upravnega odbora in ustreznimi predlogi predložiti Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov. Priporočila so bila vključena v Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o delovanju Evropske agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (eu-LISA) in v priloženi delovni dokument služb Komisije o oceni agencije eu-LISA, ki bosta predvidoma sprejeta hkrati s tem predlogom. Ta predlog je torej povezan z oceno Agencije, upošteva pa tudi druge zakonodajne in politične spremembe, zgoraj navedena priporočila ter mnenje upravnega odbora. ·Obravnava priporočil iz poročila o zunanji oceni agencije eu-LISA Agencija eu-LISA je svoje naloge začela opravljati decembra 2012, po štirih letih pa je bila izvedena ocena, ki je pokazala, da je Agencija dokazala, da lahko uspešno in učinkovito izpolnjuje svoje obstoječe in nove naloge, ki so ji bile poverjene, zlasti sistem DubliNet, omrežje VISION in izvedba pilotnega projekta za pametne meje (Smart Borders Pilot). Pokazala je tudi, da je agencija eu-LISA uspešno sodelovala pri oblikovanju usklajenega, učinkovitega in povezanega informacijskega okolja za upravljanje obsežnih informacijskih sistemov, ki podpirajo izvajanje politik s področja svobode, varnosti in pravice. Vendar obstajajo tudi pomanjkljivosti, ki jih je treba odpraviti, da se izboljša delovanje Agencije ter poveča in okrepi njena vloga, obenem pa zagotovi, da bo s svojim mandatom ustrezno odgovorila na trenutne izzive na ravni EU na področju migracij in varnosti. Večino pomanjkljivosti, ugotovljenih v oceni, je mogoče odpraviti brez zakonodajnih sprememb. Izvršni direktor agencije eu-LISA je sprejel nadaljnje ukrepe na podlagi nezakonodajnih priporočil; upravni odbor je 21. marca 2017 sprejel ustrezni akcijski načrt. Pomanjkljivosti iz ocene, za odpravo katerih bi bile potrebne zakonodajne spremembe, so naslednje: –treba bi bilo izboljšati skladnost upravljanja komunikacijske infrastrukture s prenosom nalog, povezanih s Komisijo (zlasti izvrševanje proračuna, nabava in posodabljanje ter pogodbena vprašanja), na Agencijo s spremembo zakonodajnih instrumentov, ki urejajo ustanovitev in delovanje sistemov, ki jih upravlja Agencija; –v okviru mandata agencije eu-LISA bi bilo treba razjasniti obseg sodelovanja z drugimi agencijami s področja svobode, varnosti in pravice; –upravni odbor bi moral vsako leto do konca avgusta sprejeti vmesno poročilo o napredku pri izvajanju načrtovanih dejavnosti, ki zajema prvih šest mesecev istega leta; –področje uporabe pilotnih projektov, ki jih lahko izvaja agencija eu-LISA, je omejeno na projekte iz člena 54(2)(a) finančne uredbe (tj. brez temeljnega akta) in bi ga bilo treba razširiti vsaj na pilotne projekte z obstoječim temeljnim aktom. V oceni se priporoča tudi, da se za projekte nad 500 000 EUR, ki jih izvaja agencija eu-LISA v okviru sedanjega mandata (tj. projekti, ki ne izhajajo iz zakonodajnega instrumenta in s katerimi je Agenciji poverjeno upravljanje novega sistema, za katerega bo oceno učinka pripravila Komisija), pripravita ocena tveganja in predhodna ocena. To je pomembno priporočilo, ki ga bo agencija eu-LISA ustrezno obravnavala. Vendar ne zahteva spremembe uredbe o Agenciji, ker se v členu 29(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 in finančne uredbe Agencije že zahtevata predhodna in naknadna ocena programov in dejavnosti, ki imajo za posledico večjo porabo. V oceni so bila tudi druga priporočila za spremembe mandata Agencije. Ta bi bilo treba vključiti v zakonodajne instrumente sistemov in zanje v zvezi z razširjeno odgovornostjo agencije eu-LISA glede statistike ne bi bilo potrebne nobene spremembe uredbe o ustanovitvi Agencije: –razširjena odgovornost za agencijo eu-LISA v zvezi s pripravo/objavo statističnih podatkov za vsak sistem;

–nova naloga za agencijo eu-LISA, da pripravi poročila o kakovosti podatkov in njihovi analizi za izboljšanje nadzora izvajanja pravnih instrumentov sistemov. V Poročilu o delovanju Evropske agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice, sprejetem na isti datum kot ta predlog, so predstavljene ugotovitve in priporočila ocene. V njem je navedeno tudi, da je ustanovitvena uredba, ki opredeljuje naloge Agencije, odziv na pravno, politično in gospodarsko okolje, v katerem je bila Agencija ustanovljena. Zaradi nedavnih političnih in zakonodajnih sprememb je potrebna dodatna revizija ali razširitev nalog, poverjenih agenciji eu-LISA v ustanovitveni uredbi in drugih zadevnih pravnih instrumentih (t. i. pravni instrumenti sistemov). Komisija je leta 2016 predstavila predloge o poveritvi nalog v zvezi z novimi sistemi Agenciji: sistem vstopa/izstopa (SVI), avtomatizirani sistem za evidentiranje, spremljanje in mehanizem dodeljevanja prošenj za mednarodno zaščito ter sistem EU za potovalne informacije in odobritve (ETIAS). Če bosta sozakonodajalca te pobude sprejela, bo treba spremeniti uredbo o agenciji eu-LISA, ki bi morala začeti veljati po začetku uporabe teh predlogov, da bi se lahko te nove naloge upoštevale v uredbi o agenciji eu-LISA, zlasti glede odgovornosti upravnega odbora in izvršnega direktorja. Predlog o SVI vključuje spremembe Uredbe (EU) št. 1077/2011. Pri predlogih prenovitev sistemov ETIAS in Eurodac je te spremembe med razpravami v Svetu vstavilo predsedstvo. Vendar ker bo ta predlog predstavljen pred sprejetjem katerega koli od treh predlogov o poveritvi nalog v zvezi z novimi sistemi Agenciji, je treba tudi v tem predlogu v oklepajih upoštevati potrebne spremembe, pri čemer se v besedilu dokončno sprejmejo, ko bosta zadevne predloge sprejela sozakonodajalca. Komisija je 6. aprila 2016 sprejela tudi sporočilo o trdnejših in pametnejših informacijskih sistemih za meje in varnost. Agencija eu-LISA bi morala imeti v ustanovitveni uredbi izrecen mandat za izvajanje nalog, ki so ji poverjene na podlagi opisa iz tega sporočila in Sedmega poročila Komisije o napredku pri vzpostavljanju učinkovite in prave varnostne unije z dne 16. maja 2017. To vključuje zlasti zagotavljanje podpore Komisiji in državam članicam, da proučijo možnosti za tehnično izvedbo sprememb in ukrepov za interoperabilnost sistemov, vključno s študijami ali dejavnostmi preskušanja. Spremembe, ki izhajajo iz ocene SIS, opravljene leta 2016, kakor se odražajo v predlogih o reviziji zakonodajnih instrumentov SIS in predlogu prenovitve sistema Eurodac, bi bilo treba prav tako vstaviti v predlog. Poleg tega obstajajo razlike med ustanovitveno uredbo in skupnim pristopom, priloženim k skupni izjavi Evropskega parlamenta, Sveta EU in Evropske komisije o decentraliziranih agencijah z dne 19. julija 2012 (v nadaljnjem besedilu: skupni pristop), ter novo finančno uredbo in okvirno finančno uredbo. Te bi bilo treba odpraviti z revizijo zakonodaje. Eden od primerov je možnost podaljšanja mandata izvršnega direktorja za največ pet let namesto za največ tri leta, kot je določeno zdaj. Drugi primer je zahteva po ocenah Agencije vsakih pet let namesto vsaka štiri leta, kot je določeno zdaj. Uredba bi morala tudi določati, da lahko agencija eu-LISA svetuje državam članicam o povezavi nacionalnih sistemov s centralnimi sistemi ter o ad hoc podpori/pomoči državam članicam (na primer podpora v grških žariščnih točkah na začetku leta 2016 med begunsko krizo). Agenciji eu-LISA bi moralo tudi omogočiti zagotavljanje pomoči/podpore ustreznim službam Komisije glede tehničnih vprašanjih v zvezi z obstoječimi ali novimi sistemi, kadar se to zahteva. ·Obravnava priporočil za spremembe, ki jih je predlagal upravni odbor Agencije Komisija se je z upravnim odborom Agencije posvetovala o priporočilih za spremembe uredbe o ustanovitvi Agencije 25. novembra 2016, ta pa je svoje mnenje sprejel 27. februarja 2017. Odbor je pozdravil priporočila za spremembe in namero Komisije, da razširi pristojnosti agencije eu-LISA, ter predlagal dodatna priporočila za spremembe. Komisija je od teh dodatnih priporočil za spremembe sprejela razširitev mandata na področju raziskav, pa tudi razširitev mandata predsedujočega svetovalnim skupinam. Upravni odbor je predlagal, da bi bilo treba Agenciji omogočiti, da poleg že obstoječih lokacij v Strasbourgu in v kraju Sankt Johann im Pongau (Avstrija) po odobriti odbora določi dodatne tehnične lokacije. Komisija tega priporočila ne more sprejeti, saj ni nobenega ustreznega dokaza, da bi obstajala potreba po tem, da bi se ustvarila dodana vrednost ali se povečala učinkovitost. Opozoriti je treba, da sta sozakonodajalca lokacijo centralnega in podpornega sistema za SIS II in VIS v Strasbourgu (Francija) in v kraju Sankt Johann im Pongau (Avstrija) že določila v zakonodajnih instrumentih o SIS II (sprejetih v letih 2006 oziroma 2007) in VIS (sprejetem leta 2008). Med pogajanji o predlogu uredbe o ustanovitvi Agencije sta sozakonodajalca na podlagi skupne ponudbe, ki sta jo predložili Estonija in Francija za gostovanje Agencije, odločila, da bo sedež Agencije v Talinu, tehnični in podporni lokaciji pa bosta še naprej ostali v Strasbourgu in v kraju Sankt Johann im Pongau. Poleg tega Agencija ni predložila nobene ocene, ki bi utemeljevala potrebo po dodatni lokaciji. Vendar ta predlog zaradi dodatne prožnosti določa, da lahko Agencija podporni center v kraju Sankt Johann im Pongau uporabi za hkratno delovanje podpornih sistemov v aktivnem načinu delovanja. To bi moralo omogočati obdelavo poslovnih transakcij celo ob izvajanju običajnih operacij in ne zgolj v primeru odpovedi sistemov. ·Obravnava sprememb, ki so potrebne, da bi bilo mogoče agenciji eu-LISA poveriti naloge iz končnega poročila strokovne skupine na visoki ravni za informacijske sisteme in interoperabilnost z dne 11. maja 2017 in Sedmega poročila Komisije o napredku pri vzpostavljanju učinkovite in prave varnostne unije z dne 16. maja 2017. Te spremembe vključujejo: (a)Zagotavljanje večjih odgovornosti za agencijo eu-LISA v zvezi s kakovostjo podatkov, pod pogojem, da se sprejmejo posebne zakonodajne spremembe / zakonodajni predlogi Strokovna skupina na visoki ravni za informacijske sisteme in interoperabilnost je proučila priporočilo iz sporočila o trdnejših in pametnejših informacijskih sistemih za meje in varnost, na podlagi katerega bi se agenciji eu-LISA omogočil razvoj centralne zmogljivosti za spremljanje kakovosti podatkov. Strokovna skupina je menila, da bi bilo treba avtomatizirana preverjanja kakovosti, oblike in popolnosti, ki jih nalagajo ali predlagajo centralni sistemi, izboljšati ali dopolniti. Potrebna je dodatna analiza možnega razvoja avtomatiziranega nadzora kakovosti podatkov različnih podatkovnih polj v sistemih SIS, VIS in Eurodac ter v kakršnih koli novih sistemih, kot je SVI. Na podlagi takega mehanizma za nadzor kakovosti podatkov naj bi centralni sistemi samodejno prepoznali očitno napačne ali neskladne predložene podatke, da bi lahko država članica, ki je podatke poslala, te preverila in izvedla vse potrebne popravne ukrepe. To dejavnost bi lahko olajšalo skupno odložišče podatkov za pripravo statističnih poročil in poročil o kakovosti podatkov (podatkovno skladišče), ki bi vsebovalo anonimizirane podatke, izvlečene iz sistemov. V Sedmem poročilu o napredku pri vzpostavljanju učinkovite in prave varnostne unije je bilo navedeno, da bo Komisija upoštevala priporočila strokovne skupine glede avtomatiziranega nadzora kakovosti, „podatkovnega skladišča“, ki bo zmožno analizirati anonimizirane podatke, izvlečene iz ustreznih informacijskih sistemov za statistične namene in namene poročanja, ter glede modulov usposabljanja v zvezi s kakovostjo podatkov za osebje, ki je odgovorno za zagotavljanje vnosov v sisteme na nacionalni ravni. Za uresničitev te nove naloge in vzpostavitev „podatkovnega skladišča“ bi bilo treba v instrumentih sistemov ali v posebnem zakonodajnem instrumentu sprejeti posebne podrobne določbe o kakovosti podatkov. (b)Dodelitev odgovornosti agenciji eu-LISA za razvoj ukrepov za interoperabilnost, pod pogojem, da se sprejmejo ustrezni zakonodajni predlogi. V Sedmem poročilu o napredku pri vzpostavljanju učinkovite in prave varnostne unije z dne 16. maja 2017 je navedeno, da Komisija v skladu s sporočilom iz aprila 2016 in priporočili strokovne skupine vzpostavlja nov pristop k upravljanju podatkov za meje in varnost, ki zagotavlja interoperabilnost centraliziranih informacijskih sistemov EU za varnost, meje in upravljanje migracij ob popolnem spoštovanju temeljnih pravic, tako da: ·je mogoče v sistemih iskati hkrati z uporabo evropskega portala za iskanje, ob popolnem spoštovanju omejitve namena in pravic dostopa, da bi se obstoječi informacijski sistemi lahko bolje izkoristili, morebiti s poenostavljenimi pravili o dostopu organov kazenskega pregona; ·sistemi uporabljajo eno skupno storitev za ugotavljanje ujemanja biometričnih podatkov, da se omogoči iskanje v različnih informacijskih sistemih, ki vsebujejo biometrične podatke, po možnosti z oznakami zadetek/ni zadetka, ki kažejo na povezanost z biometričnimi podatki, najdenimi v drugem sistemu; ·imajo sistemi skupno odložišče podatkov z alfanumeričnimi podatki o identiteti za odkrivanje primerov, ko je oseba v različne podatkovne zbirke vnesena pod različnimi identitetami. Namen tega predloga je agenciji eu-LISA omogočiti izvajanje nalog, ki izhajajo iz Sedmega poročila o napredku pri vzpostavljanju učinkovite in prave varnostne unije z dne 16. maja 2017, ter razvoj evropskega portala za iskanje, skupne storitve za ugotavljanje ujemanja biometričnih podatkov in skupnega odložišča podatkov o identiteti, pod pogojem, da se sprejme ustrezni zakonodajni instrument o interoperabilnosti.

(c)Obravnavo morebitne potrebe agencije eu-LISA, da razvija, upravlja in/ali gosti skupne tehnične rešitve za nacionalno izvajanje tehničnih vidikov obveznosti, ki izhajajo iz zakonodaje EU o decentraliziranih sistemih s področja svobode, varnosti in pravice za zainteresirane države članice. Sedmo poročilo o napredku pri vzpostavljanju učinkovite in prave varnostne unije z dne 16. maja 2017 opozarja, da je tudi končno poročilo strokovne skupine na visoki ravni za informacijske sisteme in interoperabilnost izpostavilo pomen popolne izvedbe in uporabe obstoječih informacijskih sistemov. Obravnavalo je tudi decentraliziran prümski okvir za izmenjavo podatkov o DNK, prstnih odtisih in registrskih številkah vozil, pri čemer je bila priporočena izvedba študije izvedljivosti glede približevanja centralni usmerjevalni komponenti in glede morebitne uvedbe novih funkcij. Kar zadeva predhodne informacije o potnikih („Advance Passenger Information“ – API), je strokovna skupina Komisiji priporočila, naj izvede študijo izvedljivosti v zvezi s centralizirano komponento za predhodne podatke o potnikih, vključno s potrebo po osrednjem usmerjevalniku. S tem naj bi se zainteresiranim državam članicam omogočila povezljivost za letalske prevoznike po načelu „vse na enem mestu“ in zagotavljal prenos predhodnih informacij o potnikih v nacionalne in centralne sisteme (SVI, ETIAS). Strokovna skupina je glede decentraliziranega sistema, ki je bil vzpostavljen z direktivo EU o evidenci podatkov o potnikih (PNR), priporočala študijo izvedljivosti v zvezi s centralno komponento za predhodne podatke o potnikih in podatke iz evidence podatkov o potnikih kot tehničnega podpornega orodja za lažje povezovanje z letalskimi prevozniki. S tem naj bi se zainteresiranim državam članicam omogočila povezljivost za letalske prevoznike po načelu „vse na enem mestu“ in zagotavljal prenos podatkov iz evidence podatkov o potnikih v nacionalne sisteme držav članic, ki so prenesle direktivo EU o evidenci podatkov o potnikih. Strokovna skupina je menila, da bi to okrepilo učinkovitost enot za informacije o potnikih po tem, ko bi države članice prenesle direktivo EU o evidenci podatkov o potnikih. Zato je v tem predlogu predvidena možnost, da lahko tudi skupina držav članic Agenciji poveri nalogo, naj zanje razvija, upravlja in/ali gosti skupni informacijski sistem, da bodo lahko skupaj izvedle tehnične vidike obveznosti, ki izhajajo iz zakonodaje EU o decentraliziranih sistemih s področja svobode, varnosti in pravice, pod pogojem, da to predhodno odobri Komisija in o tem sprejme sklep upravni odbor. To bi bilo mogoče doseči s sporazumom o prenosu pooblastil med zadevnimi državami članicami in Agencijo, ki bi slednji poveril zgoraj omenjene naloge in ji dodelil ustrezen proračun. V takšnem primeru Agencija državam članicam zaračuna prispevek, ki zajema vse ustrezne stroške. Kakor je bilo navedeno v Sedmem poročilu o napredku pri vzpostavljanju učinkovite in prave varnostne unije, Komisija podpira delo, ki ga v tej fazi opravlja skupina držav članic za vzdrževanje sistema e-CODEX za čezmejno pravosodno sodelovanje in digitalni dostop do pravnih postopkov. Vendar so jo te države članice tudi opozorile, da po njihovem mnenju to ni trajnostna rešitev. Države članice so na ravni delovne skupine Sveta proučile različne možnosti in ugotovile, da bi bila agencija eu-LISA najprimernejša za zagotavljanje vzdrževanja in delovanja sistema e-CODEX. Komisija je v iskanju najboljše rešitve začela oceno učinka v zvezi z različnimi možnostmi za vzdrževanje sistema e-CODEX. Rezultati te ocene učinka bodo na voljo do jeseni leta 2017. ·Obravnava sprememb, ki so potrebne zaradi sprejetja predloga o evropskem informacijskem sistemu kazenskih evidenc za državljane tretjih držav in osebe brez državljanstva (ECRIS-TCN) Nazadnje predlog odraža tudi spremembe, ki so potrebne zaradi sprejetja Predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi centraliziranega sistema za identifikacijo držav članic, ki imajo informacije o obsodbah v zvezi z državljani tretjih držav in osebami brez državljanstva (TCN), da se dopolni in podpre evropski informacijski sistem kazenskih evidenc (sistem ECRIS-TCN) (v nadaljnjem besedilu: sistem ECRIS-TCN). Kakor velja za druge predloge, s katerimi se naloge v zvezi z novimi sistemi poverjajo Agenciji, bodo zaradi predloga o sistemu ECRIS-TCN potrebne spremembe uredbe o agenciji eu-LISA. Te spremembe je treba vključiti v predlog o sistemu ECRIS-TCN in v predlog o Agenciji. Če bo predlog o sistemu ECRIS-TCN sprejet pred predlogom o Agenciji, se bodo spremembe, ki se v navedenem besedilu predlagajo za trenutno uredbo o agenciji eu-LISA, začele uporabljati. Po sprejetju predloga o Agenciji pa bodo navedene spremembe zamenjale tiste iz predloga o Agenciji. Spremembe bodo med pogajanji prilagojene glede na hitrost sprejemanja obeh predlogov, da bo zagotovljena usklajenost obeh besedil, kar zadeva naloge agencije eu-LISA. *** Z novimi nalogami/sistemi, predvidenimi za agencijo eu-LISA, se bo okrepila potrjena dodana vrednost te agencije, ki na enem mestu združuje tri obsežne informacijske sisteme. V primerjavi s stanjem pred ustanovitvijo Agencije, ko je sisteme razvijala in upravljala Komisija, nekatere naloge pa je poverila organom javnega sektorja v dveh državah članicah, je to omogočilo združevanje strokovnega znanja, izkoriščanje sinergij in bolj prožen okvir. S poveritvijo novih nalog bo lahko Agencija tudi pomagala državam članicam, če bo to potrebno. Ker bo imela pobuda neposreden vpliv na Agencijo, njeno osebje, vključno z izvršnim direktorjem, države članice, zastopane v upravnem odboru in svetovalnih skupinah, ter službe Komisije, ki z Agencijo sodelujejo, bo, gledano širše, državam članicam in Agencijam, ki so končni uporabniki sistema, koristila, saj bo imela Agencija okrepljeno vlogo v zvezi s prihodnjim razvojem informacijskih sistemov na področju svobode, varnosti in pravice in bo zagotavljala podporo državam članicam, če bo to potrebno. •Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike Ta predlog temelji na obstoječi uredbi o agenciji eu-LISA, ki je bila naknadno spremenjena leta 2015 z Uredbo (EU) št. 603/2013, da bi se upoštevale spremembe, uvedene s prenovljeno uredbo o sistemu Eurodac, vključno z dostopom do sistema Eurodac za namene kazenskega pregona. Ta predlog razširja mandat Agencije in ji omogoča prevzem novih nalog. V evropskih agendah za varnost in migracije je začrtana smer razvoja in izvajanja politike EU za soočanje s sočasnima izzivoma upravljanja migracij ter boja proti terorizmu in organiziranemu kriminalu. V evropski agendi o migracijah je poudarjen pomen celovite uporabe obsežnih informacijskih sistemov SIS, VIS in Eurodac, kar lahko izboljša upravljanje meja ter okrepi sposobnost Evrope, da zmanjša nezakonite migracije in vrne nezakonite migrante. Agenda o migracijah navaja tudi, da bi s sprejetjem predloga o vzpostavitvi sistema vstopa/izstopa (SVI) prišla nova faza, ki bi okrepila boj proti nezakonitim migracijam z vzpostavitvijo evidence čezmejnih gibanj državljanov tretjih držav. Evropska agenda za varnost opozarja, da imajo agencije EU ključno vlogo pri podpiranju operativnega sodelovanja. S to agendo se države članice spodbuja, naj v celoti izkoristijo podporo Agencij pri spopadanju s kriminalom v okviru skupnih ukrepov, v njej pa je tudi izpostavljeno, da bi bilo treba spodbujati tudi večje sodelovanje med agencijami, pri čemer te seveda ne smejo prekoračiti svojih mandatov. Ta osnutek uredbe je prispevek Komisije k učinkovitejšem in varnejšem upravljanju meja ter h krepitvi varnosti in k boju proti kriminalu in njegovem preprečevanju z okrepitvijo vloge in odgovornosti agencije eu-LISA v zvezi z obstoječimi in morebitnimi novimi obsežnimi informacijskimi sistemi za sodelovanje in izmenjavo informacij na področju svobode, varnosti in pravice ter v zvezi s podporo državam članicam in Komisiji. Prav tako odraža predlagane spremembe zakonodajnih instrumentov, ki urejajo razvoj, vzpostavitev, delovanje in uporabo sistemov, ki jih trenutno upravlja agencija eu-LISA, in je z njimi v celoti skladen, poleg tega pa odraža tudi predloge, s katerimi bodo Agenciji poverjene naloge v zvezi s prihodnjimi sistemi, in je tudi z njimi v celoti skladen. •Skladnost z drugimi politikami Unije Ta predlog je tesno povezan z drugimi politikami Unije in jih dopolnjuje, in sicer so to: (a)Notranja varnost Kot je bilo poudarjeno v evropski agendi za varnost, so skupni visoki standardi za upravljanje meja bistveni za preprečevanje čezmejnega kriminala in terorizma. Ta predlog poleg tega prispeva še k doseganju visoke stopnje notranje varnosti, saj agenciji eu-LISA omogoča prevzem razvoja in operativnega upravljanja morebitnih novih sistemov (sistemi SVI, ETIAS in ECRIS-TCN) ter s tem povezanih nalog, kar bo učinkovito prispevalo k doseganju navedenega cilja. (b)Skupni evropski azilni sistem, kolikor Agencija upravlja sistem Eurodac, sistem DubliNet, poleg tega bo Agenciji poverjeno razvijanje in operativno upravljanje avtomatiziranega sistema za evidentiranje, spremljanje in sistema dodeljevanja prošenj za mednarodno zaščito (predlog prenovitve dublinske uredbe), ter v smislu sodelovanja med Agencijo in [Agencijo Evropske unije za azil]. (c)Upravljanje zunanjih meja in varnost, kolikor Agencija upravlja sistema SIS in VIS, ki prispevata k učinkovitemu nadzoru nad zunanjimi mejami Unije, poleg tega bodo Agenciji poverjene naloge v zvezi s sistemoma SVI in ETIAS. (d)Varstvo podatkov, kolikor ta predlog zagotavlja odgovornost Agencije za varstvo podatkov v centralnih sistemih in komunikacijski infrastrukturi.

2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST ·Pravna podlaga Ta zakonodajni predlog temelji na členu 74, členu 77(2)(a) in (b), 78(2)(e), 79(2)(c), 82(1)(d), členu 85(1), členu 87(2)(a) in členu 88(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki so pravna podlaga za spremembo uredbe o ustanovitvi agencije eu-LISA ter pravnih instrumentov sistemov. Člen 74 PDEU določa sprejetje ustreznih ukrepov za spodbujanje in okrepitev upravnega sodelovanja med pristojnimi upravnimi službami držav članic. To je primerna pravna podlaga, saj bo Agencija olajšala komunikacijo in sodelovanje med ustreznimi upravnimi službami držav članic na omenjenih področjih. Naloge operativnega upravljanja, poverjene Agenciji, podpirajo politične vidike, na katerih temeljita zakonodajna instrumenta SIS in VIS. V skladu s členoma 77(2)(b) in 79(2)(c) PDEU, ki sta ustrezna pravna podlaga za naloge Agencije, povezane s sistemom SIS II, je Agencija pristojna za tehnični vidik vprašanj, povezanih s kontrolami oseb na zunanjih mejah, ter ukrepov na področju nezakonitega priseljevanja oziroma nedovoljenega prebivanja. Glede zadev v zvezi s sistemom VIS, dejavnosti Agencije zagotavljajo tehnično podporo za postopke za izdajanje vizumov, ki jih izvajajo države članice, zato ta sistem temelji na členu 77(2)(a) PDEU. Kar zadeva sistem EURODAC, se bo z nalogami operativnega upravljanja, poverjenimi Agenciji, zagotavljalo tehnično podporo določitvi države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za azil, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države (člen 78(2)(e) PDEU), ugotavljanju istovetnosti nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav ali oseb brez državljanstva (člen 79(2)(c) PDEU), zbiranju, hrambi, obdelavi, analizi in izmenjavi ustreznih informacij za namene kazenskega pregona (člen 87(2)(a) PDEU) ter področju ukrepanja in nalogam Europola v zvezi s sistemom Eurodac za namene kazenskega pregona (člen 88(2)(a) PDEU). Člen 82(1)(d) PDEU določa sprejetje ukrepov za lažje sodelovanje med sodnimi ali drugimi enakovrednimi organi držav članic pri kazenskih postopkih in izvrševanju odločb. Poleg tega člen 87(2)(a) PDEU določa, da se za namene vzpostavitve policijskega sodelovanja, ki vključuje pristojne organe držav članic, sprejmejo ukrepi glede zbiranja, hrambe, obdelave, analize in izmenjave ustreznih informacij. Ti določbi sta primerna pravna podlaga za pooblastitev Agencije za naloge na tem področju. Ukrepi iz členov 77(2)(a) in (b), 78(2)(e), 79(2)(c), 82(1)(d) in 87(2)(a) PDEU se sprejmejo v skladu z rednim zakonodajnim postopkom. Zato se redni zakonodajni postopek uporablja za sprejetje uredbe kot celote. · Načelo neobveznega sodelovanja Ker je pravna podlaga tega predloga uredbe v naslovu V Pogodbe o delovanju Evropske unije, nanjo vpliva načelo neobveznega sodelovanja, ki izhaja iz protokolov o stališčih Združenega kraljestva, Irske in Danske. Ta predlog uredbe nadgrajuje schengenski pravni red in določbe, ki opredeljujejo ukrepe, povezane s sistemom Eurodac. Zato je treba v zvezi z različnimi protokoli in pridružitvenimi sporazumi upoštevati naslednje posledice: Danska: V skladu s Protokolom (št. 22) o stališču Danske, priloženim k PEU in PDEU, Danska ne sodeluje pri sprejemanju ukrepov Sveta, predlaganih na podlagi naslova V PDEU, razen če gre za „ukrepe, ki določajo tretje države, katerih državljani morajo imeti ob prehodu zunanjih meja držav članic vizum, ali ukrep glede enotne oblike vizumov“. Ker ta uredba, kolikor zadeva SIS in VIS, [SVI] in [ETIAS], nadgrajuje schengenski pravni red, se Danska v skladu s členom 4 navedenega protokola v roku šestih mesecev po dnevu sprejetja te uredbe odloči, ali jo bo prenesla v svoje nacionalno pravo. V skladu s podobnim členom 5 iz predhodnega protokola o stališču Danske se je Danska odločila, da v nacionalno zakonodajo prenese Uredbo (ES) št. 1987/2006 in Uredbo (ES) št. 767/2008. Kolikor ta predlog zadeva sistem Eurodac [in avtomatizirani sistem za evidentiranje, spremljanje in mehanizem dodeljevanja prošenj za mednarodno zaščito iz člena 44 Uredbe (EU) št. XX/20XX o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva (prenovitev)]. Vendar bi morala Danska v skladu s členom 3 Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Dansko o merilih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavanje prošnje za azil, vložene na Danskem ali v kateri koli drugi državi članici Evropske unije, in o Eurodacu za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Dublinske konvencije, Komisijo uradno obvestiti, ali bo prenesla vsebino te uredbe, kolikor se ta nanaša na sistem Eurodac [in avtomatizirani sistem za evidentiranje, spremljanje in mehanizem dodeljevanja prošenj za mednarodno zaščito iz člena 44 Uredbe (EU) št. XX/20XX o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva (prenovitev)]. Danska na podlagi uradnega obvestila v skladu s tem sporazumom uporablja trenutno uredbo o sistemu Eurodac (EU) št. 603/2013. [Kolikor se predlog nanaša na sistem ECRIS-TCN, Danska v skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen k PEU in PDEU, ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja.] Združeno kraljestvo in Irska: Kolikor se določbe predloga nanašajo na SIS II, kakor ga ureja Uredba (ES) št. 1987/2006, VIS, [SVI] in [ETIAS], ta predlog nadgrajuje določbe schengenskega pravnega reda, pri izvajanju katerega Združeno kraljestvo in Irska ne sodelujeta v skladu s Sklepom Sveta 2000/365/ES z dne 29. maja 2000 o prošnji Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske za sodelovanje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda ter Sklepom Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske, da sodeluje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda. Kolikor se določbe tega predloga nanašajo na SIS II, kakor ga ureja Uredba (ES) št. 1987/2006, VIS, [SVI] in [ETIAS], za Združeno kraljestvo in Irsko zato ta predlog uredbe ni zavezujoč in se v teh državah ne uporablja. Združeno kraljestvo in Irska lahko zaprosita za možnost sodelovanja pri sprejetju te uredbe v skladu s členom 4 Protokola (št. 19) o schengenskem pravnem redu, vključenem v okvir Evropske unije. Združeno kraljestvo in Irska v skladu s členom 5(1) Protokola (št. 19) o schengenskem pravnem redu, vključenem v okvir Evropske unije, ki je priložen PEU in PDEU (v nadaljnjem besedilu: „Protokol o schengenskem pravnem redu“) ter členom 8(2) Sklepa Sveta 2000/365/ES z dne 20. maja 2000 o prošnji Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske za sodelovanje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda in člena 6(2) Sklepa Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske, da sodeluje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda, sodelujeta pri tej uredbi, kolikor se njene določbe nanašajo na SIS II, kakor ga ureja Sklep 2007/533/PNZ. Kolikor se določbe predloga nanašajo na sistem Eurodac [in avtomatizirani sistem za evidentiranje, spremljanje in mehanizem dodeljevanja prošenj za mednarodno zaščito iz člena 44 Uredbe (EU) št. XX/20XX o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva (prenovitev)], lahko Združeno kraljestvo in Irska predsednika Sveta uradno obvestita o svoji nameri, da želita sodelovati pri sprejetju in uporabi te uredbe v skladu s členom 3 Protokola (št. 21) o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, priloženega PEU in PDEU. Za Združeno kraljestvo in Irsko je Uredba (EU) št. 603/2013 zavezujoča na podlagi njunega uradnega obvestila, da želita sodelovati pri sprejetju in uporabi te uredbe na podlagi Protokola (št. 21) o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice. [Kolikor se določbe predloga nanašajo na sistem ECRIS-TCN, Združeno kraljestvo in Irska v skladu s členoma 1 in 2 ter členom 4a(1) Protokola (št. 21) o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, priloženega PEU in PDEU, ne sodelujeta pri sprejetju te uredbe, ki zato za ti državi ni zavezujoča in se v njih ne uporablja. V skladu s členom 3 in členom 4a(1) Protokola št. 21, lahko navedeni državi članici predložita uradno obvestilo, da želita sodelovati pri sprejetju te uredbe.] Ker je Združeno kraljestvo 29. marca 2017 v skladu s členom 50 Pogodbe o Evropski uniji uradno sporočilo, da namerava izstopiti iz Unije, se bosta Pogodbi z začetkom veljavnosti sporazuma o izstopu, sicer pa dve leti po uradnem obvestilu o izstopu, prenehali uporabljati za Združeno kraljestvo, razen če Evropski svet po dogovoru z Združenim kraljestvom sklene, da se navedeno obdobje podaljša. Zato se zgornji opis sodelovanja Združenega kraljestva pri tem predlogu brez poseganja v določbe sporazuma o izstopu uporablja le, dokler ne preneha članstvo Združenega kraljestva v Evropski uniji.

Norveška in Islandija: Ta predlog predstavlja za Norveško in Islandijo, kolikor se nanaša na SIS II in VIS, [SVI] [in ETIAS], razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda. Hkrati s pridružitvijo štirih držav nečlanic k schengenskemu pravnemu redu je Unija prav tako sklenila sporazume, s katerimi se te države pridružujejo ukrepom, povezanim z dublinskim sistemom, vključno s sistemom Eurodac. Sporazum o pridružitvi Islandije in Norveške je bil sklenjen leta 2001. Švica: Ta predlog predstavlja za Švico, kolikor se njegove določbe nanašajo na SIS, VIS {SVI} in {ETIAS}, razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki spadajo na področje iz točk A in B in G člena 1 Sklepa 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2008/146/ES. Kar zadeva ukrepe, povezane z dublinskim sistemom, je bil sporazum o pridružitvi Švice sklenjen 28. februarja 2008 in se uporablja od 12. decembra 2008. Lihtenštajn: Ta predlog predstavlja za Lihtenštajn, kolikor se njegove določbe nanašajo na SIS, VIS {SVI} in {ETIAS}, razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki spadajo na področje iz točk A in B in G člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2008/261/ES. Kar zadeva ukrepe, povezane s sistemom Eurodac in {dublinskim sistemom}, je bil sporazum o pridružitvi Lihtenštajna sklenjen 7. marca 2011. Skupne določbe za države, pridružene k izvajanju ukrepov, povezanih s sistemom EURODAC in {dublinskim sistemom}: V skladu s tremi zgoraj navedenimi sporazumi pridružene države brez izjem sprejmejo ukrepe, povezane s sistemom Eurodac {in z dublinskim sistemom} in njegove spremembe. Ne sodelujejo pri sprejemanju aktov, ki spreminjajo ali nadgrajujejo ukrepe, povezane s sistemom EURODAC (torej vključno s tem predlogom), vendar morajo Komisijo v določenem roku obvestiti o svoji odločitvi glede tega, ali bodo sprejele vsebino navedenega akta, ko ga odobrita Svet in Evropski parlament. Da bi se vzpostavile pravice in obveznosti med Dansko (ki se je, kakor je zgoraj obrazloženo, z mednarodnim sporazumom pridružila ukrepom, povezanim s sistemom Eurodac {in dublinskim sistemom}) in zgoraj navedenimi pridruženimi državami, sta bila med prejšnjo Skupnostjo (zdaj Unijo) in pridruženimi državami sklenjena dva druga instrumenta. •Subsidiarnost Predlog upošteva načelo subsidiarnosti, saj je cilj predlaganega ukrepa potrditev prenosa operativnega upravljanja centralnih sistemov SIS in VIS ter nacionalnih vmesnikov, centralnega sistema Eurodac, njihove komunikacijske infrastrukture, pa tudi drugih sistemov na agencijo eu-LISA ter tej agenciji poveriti nove dodatne naloge. Teh nalog države članice s posamičnim ukrepanjem ne morejo izpolniti in jih je mogoče bolje izvesti z ukrepanjem na ravni Unije v skladu z načelom subsidiarnosti, kakor je določeno v členu 5 Pogodbe o Evropski uniji. •Sorazmernost Cilj osnutka uredbe je upoštevati tako priporočila ocene in spremembe, ki izhajajo iz novih izzivov in razmer, s katerimi se sooča Unija na področju upravljanja migracij in notranje varnosti. Odraža torej nove naloge Agencije v zvezi z novimi predlaganimi sistemi na področju svobode, varnosti in pravice. Agenciji daje tudi omejene nove naloge, za podelitev katerih je, kadar je to potrebno, treba sprejeti ustrezne zakonodajne instrumente. Agenciji, ki se financira iz proračuna EU, so podeljene pristojnosti za upravljanje zgolj centralnih delov sistema SIS II, centralnih delov sistema VIS in njunih nacionalnih vmesnikov, centralnega dela sistema Eurodac ter zadevnih komunikacijskih infrastruktur, ni pa odgovorna za podatke, ki se vnesejo v sisteme. Države članice so pristojne za svoje nacionalne sisteme, čeprav bodo Agenciji zdaj podeljene dodatne naloge za svetovanje državam članicam in njihovo podporo v posebnih primerih. Zato so pristojnosti Agencije omejene na najmanjše potrebne, da se zagotovi učinkovita, varna in neprekinjena izmenjava podatkov med državami članicami. Potrditev vzpostavitve Agencije kot namenske strukture za upravljanje obsežnih informacijskih sistemov na področju svobode, varnosti in pravice ter razširitev njenega mandata in nalog v predlaganem obsegu šteje za sorazmerno z upravičenimi interesi uporabnikov in z naravo sistemov, povezano z visoko varnostjo, dobro dosegljivostjo in ključnim pomenom za izvedbo naloge. •Izbira instrumenta Ob upoštevanju dejstva, da je bila Agencija za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice ustanovljena z uredbo, je enak pravni instrument primeren tudi za ta predlog. 3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA

•Naknadne ocene/preverjanja ustreznosti obstoječe zakonodaje V skladu z Uredbo (EU) št. 1077/2011 je Komisija v treh letih od 1. decembra 2012 v tesnem sodelovanju z upravnim odborom ocenila delovanje Agencije. Ocena Komisije je temeljila na poročilu o zunanji oceni, ki ga je pripravila družba Ernst & Young med marcem 2015 in marcem 2016 in zajema obdobje od decembra 2012 do septembra 2015. Poročilo o zunanji oceni je bilo objavljeno marca 2016. Poročilo Komisije o delovanju Evropske agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (eu-LISA) in priloženi delovni dokument služb Komisije o oceni agencije eu-LISA se predložita hkrati s tem predlogom. Rezultati ocene in priporočila iz nje so povzeti v točki 1. •Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi Predlog Komisije temelji na zgoraj navedeni oceni, ki izhaja iz posvetovanj z zadevnimi zainteresiranimi stranmi. Te so vključevale države članice EU, zlasti predstavnike v upravnem odboru in svetovalnih skupinah; pridružene schengenske države in države, ki so se pridružile izvajanju dublinskega sistema / sistema Eurodac; Evropski parlament; Svet Evropske unije; Evropski nadzornik za varstvo podatkov; Evropsko računsko sodišče; agencije EU, zlasti CEPOL, Frontex, EASO, Europol, Eurojust, FRA; ter izvajalci agencije eu-LISA. Poleg tega se je Komisija z Agencijo posvetovala, kakšna so njihova priporočila za morebitne spremembe ustanovitvene uredbe, ki bi lahko izhajale iz tehničnega razvoja, in jo pozvala, naj pripravi kratke ocene učinka za utemeljitev takšnih sprememb. Kot določa uredba, se je Komisija o priporočilih za spremembo uredbe o Agenciji posvetovala z njenim upravnim odborom. Kot je pojasnjeno v točki 1, je Komisija priporočila odbora upoštevala, kolikor je bilo to mogoče, zlasti glede razširitve mandata Agencije na področju raziskav, razširitve mandata predsedujočih svetovalnih skupin in možnosti uporabe kraja Sankt Johann im Pongau za hkratno delovanje sistemov v aktivnem načinu delovanja. Mnenje upravnega odbora o priporočilih Komisije je priloženo zgoraj navedenemu poročilu Komisije. •Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj Neodvisno zunanjo oceno Agencije je pripravila družba Ernst & Young, ki je pri oceni Agencije uporabila svoje dolgoletne izkušnje in strokovno znanje ter opravila obširno posvetovanje z zainteresiranimi stranmi. Prav tako je upoštevala poročila agencije eu-LISA o tehničnem delovanju sistemov SIS II in VIS, letna poročila o dejavnostih centralne enote Eurodac ter splošna poročila o oceni Komisije o sistemih VIS in SIS II. •Ocena učinka Predlog v veliki meri temelji na rezultatih in priporočilih poročila o neodvisni zunanji oceni iz točke 1. Ocena učinka ni bila izvedena, ker je bilo v oceni ugotovljeno, da so spremembe predvsem tehnične, in sicer naj bi bile potrebne za izboljšanje delovanja in operativne učinkovitosti Agencije ali zaradi drugih zakonodajnih in političnih sprememb, tj. poveritve novih sistemov ali nalog. Po eni strani bi te spremembe le nekoliko razširile mandat Agencije in ne bi imele bistvenih učinkov. Po drugi strani pa Komisija v zvezi z navedenimi spremembami, ki izhajajo iz zakonodajnih ali političnih sprememb, ne more vplivati na izbire politike, saj relevantne spremembe narekujejo te zakonodajne ali politične spremembe same. •Temeljne pravice Ta predlog spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, določena v Listini o temeljnih pravicah Evropske unije. Razširja obseg nalog in odgovornosti Agencije, zlasti s poveritvijo novih obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice. Vendar je njegov učinek na temeljne pravice omejen, saj je Agencija dokazala, da učinkovito zagotavlja operativno upravljanje sistemov SIS, VIS in Eurodac ter novih nalog, ki so ji bile poverjene, pri tem pa spoštuje temeljne pravice, zlasti člen 8 o varstvu osebnih podatkov. Novi predlagani sistemi, ki bodo poverjeni Agenciji, bodo v skladu z ustreznimi zakonodajnimi instrumenti vključevali ustrezne zaščitne ukrepe v smislu varstva podatkov, ki jih bo morala sprejeti Agencija. Predlog je torej skladen s členoma 2 in 6 Pogodbe o Evropski Uniji in Listino Evropske unije o temeljnih pravicah. 4.PRORAČUNSKE POSLEDICE Subvencija za Agencijo za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice je že sestavni del proračuna Unije. Ta predlog razširja področje uporabe nalog te agencije. Čeprav bo vsak nov sistem, ki bo Agenciji poverjen, predmet posebnega zakonodajnega akta na podlagi naslova V PDEU, ki bo Agenciji tudi dodelil potrebna proračunska sredstva za razvoj sistema in njegovo operativno upravljanje, zahtevajo druge nove naloge, določene v tem predlogu, posebne vire in proračun, kot je podrobneje opisano v oceni finančnih posledic zakonodajnega predloga, ki je priložena k temu predlogu. To velja za naloge v zvezi s komunikacijsko infrastrukturo sistema SIS, ki se bodo prenesle na Agencijo, in naloge, ki izhajajo iz sporočila o trdnejših in pametnejših informacijskih sistemih za meje in varnost z dne 6. aprila 2016 in Sedmega poročila Komisije o napredku pri vzpostavljanju učinkovite in prave varnostne unije z dne 16. maja 2017. Proračunska sredstva bi morala biti predvidena tudi za kritje novih nalog Agencije za svetovanje državam članicam in njihovo podporo ad-hoc ter za zagotavljanje pomoči službam Komisije v zvezi s tehničnimi vprašanji, povezanimi z obstoječimi ali novimi sistemi, kadar je to potrebno. Razširitev nalog v zvezi z raziskavami, kar zadeva izvajanje delov okvirnega programa za raziskave in inovacije, ki se nanašajo na obsežne informacijske sisteme s področja svobode, varnosti in pravice, bi bilo treba kriti s prispevkom Unije, predvidenem v ustreznem instrumentu o prenosu pooblastil s Komisije na Agencijo. Če skupina držav članic agenciji eu-LISA poveri nalogo, da zanjo razvija, upravlja in/ali gosti centralizirane rešitve za izvajanje tehničnih vidikov obveznosti, ki izhajajo iz zakonodaje EU o decentraliziranih sistemih, bi se moralo to v celoti financirati s prispevki, ki jih plačajo zadevne države članice in zajemajo vse zadevne stroške. Da bo lahko Agencija ustrezno izvajala svoje nove naloge, določene v tem predlogu, bo treba od leta 2018 do leta 2020 subvenciji Unije dodati znesek v višini 78,354 milijona EUR, poleg tega pa bo v istem obdobju potrebnih dodatnih 52 delovnih mest, vključno s 23 delovnimi mesti iz kadrovskega načrta (začasni uslužbenci), 2 pogodbenima uslužbencema, 2 napotenima nacionalnima strokovnjakoma ter 25 pogodbenimi uslužbenci po prerazporeditvi agencijskih delavcev na notranja delovna mesta. Ta znesek ne vključuje niti proračunskih sredstev, potrebnih za nove sisteme, ki so predvideni v ustreznih zakonodajnih predlogih, niti sredstev, potrebnih za predloge o spremembi obstoječih sistemov. Podrobna razčlenitev po letih in sistemih je navedena v oddelku 3.2.2 ocene finančnih posledic zakonodajnega predloga, ki je priložena k temu predlogu.

5.DRUGI ELEMENTI ·Ureditev spremljanja, ocenjevanja in poročanja Agencija eu-LISA ima veliko obveznosti poročanja o svojih dejavnostih in spremljanja svojega dela. Njena najpomembnejša naloga je priprava konsolidiranega letnega poročila o dejavnostih Agencije za predhodno leto, ki vključuje zlasti primerjavo doseženih rezultatov s cilji letnega delovnega programa. Ena od nalog izvršnega direktorja je vzpostavitev in izvajanje učinkovitega sistema, ki omogoča redno spremljanje in ocenjevanje obsežnih informacijskih sistemov in Agencije, vključno z uspešnim in učinkovitim uresničevanjem njenih ciljev. Agencija bo imela večjo vlogo pri pripravi statističnih podatkov, povezanih s sistemi, ki jih upravlja. Poleg tega je odgovorna tudi za objavo statističnih podatkov, povezanih s sistemom. Podrobne določbe v zvezi s tem bodo vključene v posebne zakonodajne instrumente, ki urejajo različne sisteme. Upravni odbor bo vsaki dve leti sprejel poročila o tehničnem delovanju SIS in VIS, ki jih zahtevajo zakonodajni instrumenti, ki urejajo ta sistema, ter letno poročilo o dejavnostih centralnega sistema Eurodac. Sprejel bo tudi poročila o razvoju in tehničnem delovanju novih sistemov, ki so poverjeni Agenciji. Komisija mora delo Agencije oceniti najpozneje v petih letih od začetka veljavnosti te uredbe in nato vsakih pet let. Komisija Evropskemu parlamentu, Svetu in upravnemu odboru poroča o ugotovitvah ocene. Izvršni direktor bo ustrezno ukrepal glede ugotovitev in priporočil iz ocene. Evropski parlament in Svet izvršnega direktorja lahko tudi pozoveta, naj navedenima institucijama poroča o izvajanju svojih nalog, poleg tega pa je pozvan, naj pred imenovanjem in pred podaljšanjem mandata da izjavo pred Evropskim parlamentom in odgovori na vprašanja članov pristojnega odbora. Ključna vloga Agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice je zagotavljanje operativnega upravljanja obstoječih obsežnih informacijskih sistemov s tega področja ter priprava, razvoj in upravljanje novih sistemov, če to določajo ustrezni zakonodajni instrumenti na podlagi členov 69 do 89 PDEU, pri čemer bi morala ta vloga ostati nespremenjena še naprej. Agencija bo morala kratkoročno razviti zlasti naslednje sisteme: sistema SVI in ETIAS, pod pogojem, da se sprejmejo ustrezni pravni instrumenti. Vendar je prva ocena Agencije pokazala, da je treba razširiti mandat Agencije. Da bi se upoštevala priporočila iz te ocene in dodatne politične in pravne spremembe ter dejanski razvoj dogodkov, kakor je povzeto v točki 1, ta predlog določa naslednje elemente za povečanje vloge Agencije v primerjavi z njenim mandatom v okviru Uredbe (EU) št. 1077/2011. ·Razširitev mandata agencije eu-LISA Člen 1: Ta določba zdaj navaja pristojnosti Agencije. Zlasti določa, da se lahko Agencija pooblasti za naslednje nove naloge: –pripravo, razvoj in operativno upravljanje sistema vstopa/izstopa (SVI), sistema DubliNet, evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve (ETIAS), avtomatiziranega sistema za evidentiranje, spremljanje in mehanizem dodeljevanja prošenj za mednarodno zaščito ter sistema ECRIS-TCN (pod pogojem, da se sprejmejo ustrezni pravni instrumenti); –zagotavljanje kakovosti podatkov v skladu s členom 8; –razvoj potrebnih ukrepov, da se omogoči interoperabilnost v skladu s členom 9; –zagotavljanje podpore državam članicam in Komisiji v skladu s členom 12. ·Posebne naloge za nove sisteme (te naloge se bodo začele izvajati pod pogojem, da se sprejmejo ustrezni pravni instrumenti) Člen 5a se nanaša na naloge v zvezi s sistemom vstopa/izstopa, ki ga je Komisija predlagala 6. aprila 2016 in o katerem se trenutno pogajata sozakonodajalca. Člen 5b se nanaša na naloge v zvezi z evropskim sistemom za potovalne informacije in odobritve. Predlog o sistemu ETIAS, ki je bil sprejet 16. novembra 2016, naj bi bil sprejet jeseni 2017. Člen 5d se nanaša na naloge v zvezi z avtomatiziranim sistemom za evidentiranje, spremljanje in mehanizem dodeljevanja prošenj za mednarodno zaščito (dublinski sistem dodeljevanja). O predlogu prenovitve dublinske uredbe, sprejetem 4. maja 2016, se trenutno pogajata sozakonodajalca. Člen 5e se nanaša na naloge v zvezi s centraliziranim sistemom za identifikacijo držav članic, ki imajo informacije o obsodbah v zvezi z državljani tretjih držav in osebami brez državljanstva (TCN), da se podpre evropski informacijski sistem kazenskih evidenc (ECRIS) (v nadaljnjem besedilu: sistem ECRIS-TCN). Predlog o sistemu ECRIS-TCN je bil sprejet 29. junija 2017.

·Prenos nalog Komisije v zvezi s komunikacijsko infrastrukturo sistemov SIS in VIS na Agencijo Člen 7 se prilagodi, da se odrazi prenos nalog Komisije v zvezi s komunikacijsko infrastrukturo med centralnim sistemom in enotnim nacionalnim vmesnikom v vsaki državi članici, ki omogoča povezavo med centralnima sistemoma SIS in VIS in nacionalnimi infrastrukturami v državah članicah, na Agencijo. V tem členu bo pojasnjeno tudi, da prenos ne bo veljal za tiste sisteme, ki uporabljajo omrežje EuroDomain (trenutno samo sistem Eurodac), ki je varovana telekomunikacijska infrastruktura, ki jo zagotavlja omrežje TESTA-ng (vseevropske telematske storitve med upravami) ter upravlja in financira Komisija, zato v bližnji prihodnosti na agencijo eu-LISA ne bo prenesenih nobenih pogodbenih nalog ali proračunskih sredstev. ·Zagotavljanje kakovosti podatkov Člen 8 Agenciji podeljuje nalogo vzpostavitve avtomatiziranih mehanizmov za nadzor kakovosti podatkov in skupnih kazalnikov ter razvoja centralnega registra za poročanje in statistične podatke, pod pogojem, da se sprejmejo posebne zakonodajne spremembe instrumentov obstoječih sistemov in/ali posebne določbe v novih instrumentih. ·Razvoj potrebnih ukrepov, da se omogoči interoperabilnost Člen 9 Agenciji podeljuje nalogo razvoja potrebnih ukrepov, da se omogoči interoperabilnost sistemov, pod pogojem, da se po potrebi sprejmejo ustrezni pravni instrumenti. ·Razširitve nalog agencije eu-LISA v zvezi z raziskavami Člen 10 razširja področje uporabe mandata Agencije v zvezi z raziskavami. Zlasti podeljuje agenciji eu-LISA nalogo izvajanja delov okvirnega programa za raziskave in inovacije, ki se nanašajo na informacijske sisteme s področja svobode, varnosti in pravice. ·Razširitev področja uporabe pilotnih projektov Člen 11 razširja področje uporabe pilotnih projektov, ki jih je mogoče poveriti agenciji eu-LISA. Agenciji lahko Komisija s sporazumom o prenosu pooblastil poveri naloge izvrševanja proračuna za potrditve koncepta, ki se financirajo v okviru instrumenta za finančno podporo na področju zunanjih meja in vizumov, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 515/2014. Agencija lahko tudi načrtuje in izvaja dejavnosti preskušanja v zvezi z zadevami iz te uredbe in zakonodajnih instrumentov, ki urejajo razvoj, vzpostavitev, delovanje in uporabo vseh obsežnih informacijskih sistemov, ki jih upravlja Agencija, če o tem sprejme sklep upravni odbor. ·Zagotavljanje podpore državam članicam in Komisiji Člen 12 določa, da se lahko od Agencije zahteva, da svetuje državam članicam o povezavi nacionalnih sistemov s centralnimi sistemi ter o ad hoc podpori državam članicam. Od Agencije se lahko zahteva tudi svetovanje in/ali podpora Komisiji v zvezi s tehničnimi vprašanji, povezanimi z obstoječimi ali novimi sistem, vključno s študijami in preskušanjem. Člen 12 še določa, da lahko skupina najmanj šestih držav članic, ki se prostovoljno odloči za centralizirano rešitev, Agenciji poveri nalogo, naj zanje razvija, upravlja in/ali gosti skupni informacijski sistem ter jim pomaga pri izvajanju tehničnih vidikov obveznosti, ki izhajajo iz zakonodaje EU o decentraliziranih informacijskih sistemih s področja svobode, varnosti in pravice, pod pogojem, da to predhodno odobri Komisija in o tem sprejme sklep upravni odbor. V takšnem primeru bodo države članice Agenciji zgoraj omenjene naloge poverile s sporazumom o prenosu pooblastil, vključno s pogoji za prenos in z določitvijo izračuna vseh ustreznih stroškov in načina izdajanja računov. ·Razširitev morebitne uporabe podpornega centra za aktivno delovanje sistemov Člen 13 določa možnost, da se podporni center v kraju Sankt Johann im Pongau hkrati uporabi tudi za aktivno delovanje obsežnih informacijskih sistemov, ki jih upravlja Agencija, pod pogojem, da lahko zagotovi njihovo delovanje tudi v primeru odpovedi tega sistema. Vse dodatne podrobnosti uporabe podpornega načina delovanja za vsak sistem se določijo v posebnih zakonodajnih instrumentih sistemov. ·Dodatne naloge za upravni odbor Člen 15 pojasnjuje naloge, ki se dodelijo upravnemu odboru, da bi se prek njih med drugim odrazila njegova odgovornost dajanja splošnih usmeritev za dejavnosti Agencije. Člen 15 se dopolni, da bi se njegove določbe uskladile s skupnim pristopom, priloženim k skupni izjavi Evropskega parlamenta, Sveta Evropske unije in Evropske komisije o decentraliziranih agencijah z dne 19. julija 2012. Spremeni se tudi z namenom, da se vstavi nova obveznost upravnega odbora. Tako mora upravni odbor vsako leto do konca avgusta sprejeti vmesno poročilo o napredku pri izvajanju načrtovanih dejavnosti, ki zajema prvih šest mesecev istega leta, da se upošteva razvoj dogodkov v zvezi z novo finančno uredbo in okvirno finančno uredbo ter nove naloge upravnega odbora, ki so bile slednjemu poverjene z dodatnimi sistemi. ·Spremembe v zvezi z upravnim odborom Člen 18 podaljšuje mandat predsednika upravnega odbora z dveh na štiri leta, ki se lahko enkrat podaljša v skladu s skupnim pristopom. Člen 19 je bil dopolnjen z možnostjo, da se lahko nekatere agencije EU udeležijo sestankov upravnega odbora, kadar je na dnevnem redu vprašanje v zvezi z novim sistemom, do katerega imajo dostop kot končni uporabniki na podlagi ustreznih zakonodajnih instrumentov, ko so ti sprejeti.

·Spremembe v zvezi z nalogami in mandatom izvršnega direktorja Člen 21 pojasnjuje naloge izvršnega direktorja, da se odrazi njegova odgovornost za upravno vodenje Agencije in izvajanje nalog, dodeljenih Agenciji. Člen 21 se dopolni, da se uskladi s skupnim pristopom in da se upoštevajo nove naloge, ki izhajajo iz sprejetja zakonodajnih instrumentov, ki poverjajo Agenciji nove sisteme. Obveznost izvršnega direktorja, da upravnemu odboru predloži osnutek navodil za vrednotenje, je bila ukinjena. Člen 22 določa, da se lahko mandat izvršnega direktorja podaljša za največ pet let v skladu s skupnim pristopom, namesto za največ tri leta, kakor je določeno zdaj. ·Spremembe v zvezi s svetovalnimi skupinami (pod pogojem, da se sprejmejo ustrezni zakonodajni instrumenti) Člen 23 določa vzpostavitev svetovalnih skupin, ki jih določajo ustrezni zakonodajni predlogi za sisteme SVI, ETIAS in ECRIS-TCN. ·Zahteva po predhodni odobritvi pravil o varnosti s strani Komisije na podlagi zakonodajnih instrumentov Komisije Člen 33 uvaja obveznost, da upravni odbor na podlagi pravil Komisije in po njeni odobritvi sprejme pravila Agencije o varnosti na področju zaščite tajnih podatkov in občutljivih podatkov, ki niso tajni. ·Sprememba člena o ocenjevanju Člen 35 se spremeni, da se pojasni, da bo Komisija ocenila delo Agencije in poročala Evropskemu parlamentu, Svetu in upravnemu odboru o ugotovitvah ocene. Ocenjevanje bo potekalo vsakih pet let in ne več vsaka štiri leta kakor zdaj zaradi uskladitve s skupnim pristopom o decentraliziranih agencijah. ·Vstavitev določbe o sodelovanju z institucijami, organi, uradi in agencijami Unije Člen 37 določa pravila o sodelovanju z institucijami, organi, uradi in agencijami Unije, zlasti s tistimi, ki so ustanovljeni na področju svobode, varnosti in pravice. ·Uskladitev proračunskih določb z Delegirano uredbo (EU) št. 1271/2013 Členi 39 do 42 se uskladijo z določbami Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta, kakor se odraža v finančnih pravilih Agencije. ·Vstavitev določbe o preprečevanju navzkrižij interesov Člen 43 od Agencije zahteva, da sprejme notranja pravila za preprečevanje navzkrižij interesov. ·Poglavje VI se nanaša na spremembe drugih instrumentov Unije V členih 46 in 47 so predlogi sprememb pravnih instrumentov sistema SIS II, da se upošteva prenos nalog Komisije, povezanih s komunikacijsko infrastrukturo sistema SIS, na Agencijo. Kar zadeva uredbo VIS, ta sprememba ni potrebna, saj predlog o SVI določa spremembo člena 26(2) uredbe VIS, v skladu s katero postane organ za upravljanje (tj. Agencija) odgovoren za naloge Komisije v zvezi s komunikacijsko infrastrukturo šest mesecev po začetku veljavnosti uredbe o SVI. Kar zadeva Eurodac, sprememba ni potrebna, saj je komunikacijska infrastruktura sistema Eurodac zajeta v omrežju EuroDomain, ki ga upravlja in financira Komisija, zaradi česar v bližnji prihodnosti na agencijo eu-LISA ne bo prenesenih nobenih pogodbenih nalog ali proračunskih sredstev. Pod pogojem, da bosta sozakonodajalca sprejela zakonodajni instrument, bo tudi sistem ECRIS-TCN uporabljal infrastrukturo omrežja EuroDomain, zaradi česar bo Komisija odgovorna za izvrševanje proračuna, nabavo in posodabljanje ter pogodbena vprašanja v zvezi s komunikacijsko infrastrukturo sistema ECRIS-TCN. Po sprejetju tega predloga bi bilo treba s sporazumom med Komisijo in agencijo eu-LISA spremeniti memorandum o soglasju med Evropsko komisijo in Evropsko agencijo za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice, da bi se odrazile zgoraj omenjene spremembe zakonodajnih instrumentov sistemov v zvezi s komunikacijsko infrastrukturo.





2017/0145 (COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o Evropski agenciji za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice, o spremembi Uredbe (ES) št. 1987/2006 in Sklepa Sveta 2007/533/PNZ ter o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1077/2011 EVROPSKI PARLAMENT IN SVET STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 74, člena 77(2)(a) in (b), člena 78(2)(e), člena 79(2)(c), člena 82(1)(d), člena 85(1), člena 87(2)(a) ter člena 88(2) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, v skladu z rednim zakonodajnim postopkom(), ob upoštevanju naslednjega: (1)Schengenski informacijski sistem (SIS) je bil vzpostavljen z Uredbo (ES) št. 1987/2006 Evropskega parlamenta in Sveta in s Sklepom Sveta 2007/533/PNZ. Uredba (ES) št. 1987/2006 in Sklep 2007/533/PNZ določata, da je za operativno upravljanje centralnega SIS II v prehodnem obdobju odgovorna Komisija. Po tem prehodnem obdobju bo za operativno upravljanje centralnega SIS II in nekatere vidike komunikacijske infrastrukture odgovoren organ za upravljanje. (2)Vizumski informacijski sistem (VIS) je bil vzpostavljen z Odločbo Sveta 2004/512/ES. Uredba (ES) št. 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta določa, da je za operativno upravljanje VIS v prehodnem obdobju odgovorna Komisija. Po tem prehodnem obdobju bo za operativno upravljanje centralnega VIS in nacionalnih vmesnikov ter za nekatere vidike komunikacijske infrastrukture odgovoren organ za upravljanje. (3)Sistem Eurodac je bil vzpostavljen z Uredbo Sveta (ES) št. 2725/2000. Potrebna izvedbena pravila so bila določena z Uredbo Sveta (ES) št. 407/2002. Ta instrumenta sta bila razveljavljena in nadomeščena z Uredbo (EU) št. 603/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z učinkom od 20. julija 2015. (4)Evropska agencija za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice je bila vzpostavljena z Uredbo (EU) št. 1077/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z namenom zagotoviti operativno upravljanje SIS, VIS in sistema Eurodac ter nekaterih vidikov njihove komunikacijske infrastrukture in potencialno tudi drugih obsežnih informacijskih (IT) sistemov s področja svobode, varnosti in pravice, za kar je treba sprejeti posebne zakonodajne instrumente. Uredba (EU) št. 1077/2011 je bila spremenjena z Uredbo (EU) št. 603/2013, da bi odražala spremembe sistema Eurodac. (5)Ker je moral biti organ za upravljanje pravno, upravno in finančno neodvisen, je bil ustanovljen kot regulativna agencija (v nadaljnjem besedilu: Agencija) s pravno osebnostjo. Kot je bilo dogovorjeno, je bil za sedež Agencije določen Talin (Estonija). Ker pa so se naloge, povezane s tehničnim razvojem in pripravami na operativno upravljanje SIS in VIS, že opravljale v Strasbourgu (Francija) in ker je bil podporni center za te IT sisteme vzpostavljen v Sankt Johannu im Pongau (Avstrija), kar je tudi v skladu z lokacijami sistemov SIS in VIS, določenimi z ustreznimi zakonodajnimi instrumenti, bi to moralo ostati nespremenjeno. Na teh dveh lokacijah bi se morale še naprej izvajati naloge, povezane z operativnim upravljanjem Eurodac, oziroma bi se tam moral vzpostaviti podporni center za sistem Eurodac. To bi moralo za ti lokaciji veljati tudi za tehnični razvoj in operativno upravljanje drugih obsežnih IT sistemov s področja svobode, varnosti in pravice ter, če je tako določeno v zadevnem zakonodajnem instrumentu, za podporni center, ki lahko zagotovi delovanje obsežnega IT sistema v primeru odpovedi navedenega sistema. Da bi se lahko podporni center čim bolje uporabil, bi moral biti sposoben za hkratno delovanje sistemov v aktivnem načinu delovanja, če je pri tem zmožen zagotavljati njihovo delovanje v primeru okvare sistemov. Agencija je od samega prevzema nalog 1. decembra 2012 prevzela naloge, ki so bile zaupane organu za upravljanje v zvezi z VIS v skladu z Uredbo (ES) št. 767/2008 in Sklepom Sveta 2008/633/PNZ. Aprila 2013 je prevzela naloge, ki so bile zaupane organu za upravljanje v zvezi s SIS II v skladu z Uredbo (ES) št. 1987/2006 in Sklepom Sveta 2007/533/PNZ po začetku delovanja sistema, junija 2013 pa je prevzela tudi naloge, ki so bile zaupane Komisiji v zvezi s sistemom Eurodac v skladu z uredbama (ES) št. 2725/2000 in (ES) št. 407/2002. V prvi oceni dela Agencije, ki je temeljila na neodvisni zunanji oceni in je bila izvedena v obdobju 2015–2016, je bilo ugotovljeno, da agencija eu-LISA učinkovito zagotavlja operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov in drugih nalog, ki so ji poverjene, pokazala pa je tudi, da je potrebnih več sprememb ustanovitvene uredbe, kot je prenos nalog komunikacijske infrastrukture, ki jih je ohranila Komisija, na Agencijo. Komisija je na podlagi zunanje ocene upoštevala politične in pravne spremembe ter dejanski razvoj dogodkov ter zlasti v Poročilu o delovanju Evropske agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (eu-LISA) predlagala, da bi bilo treba razširiti mandat Agencije na izvajanje nalog, ki izhajajo iz predlogov, ki jih sprejmeta sozakonodajalca in s katerimi se Agenciji poverijo novi sistemi, ter na izvajanje nalog iz sporočila Komisije o trdnejših in pametnejših informacijskih sistemih za meje in varnost z dne 6. aprila 2016 ter nalog iz končnega poročila strokovne skupine na visoki ravni z dne 11. maja 2017 in iz Sedmega poročila Komisije o napredku pri vzpostavljanju učinkovite in prave varnostne unije z dne 16. maja 2017, po potrebi pod pogojem sprejetja ustreznih zakonodajnih instrumentov. Zlasti bi morala biti Agencija zadolžena za razvoj evropskega portala za iskanje, skupne storitve za ugotavljanje ujemanja biometričnih podatkov in skupnega odložišča podatkov o identiteti, pod pogojem sprejetja ustreznega zakonodajnega instrumenta o interoperabilnosti. Kadar je to primerno, bi morali kakršni koli ukrepi, ki se izvajajo glede interoperabilnosti, temeljiti na Sporočilu Komisije o evropskem okviru interoperabilnosti – strategija za izvajanje. (6)V zgoraj navedenem poročilu Komisije je poleg tega ugotovljeno, da bi bilo treba mandat Agencije razširiti tudi na svetovanje državam članicam o povezavi nacionalnih sistemov s centralnimi sistemi ter o ad hoc pomoči/podpori, kadar bi bilo to potrebno, pa tudi na zagotavljanje pomoči/podpore službam Komisije glede tehničnih vprašanj v zvezi z novimi sistemi. (7)[Agenciji bi bilo zato treba poveriti naloge priprave, razvoja in operativnega upravljanja sistema vstopa/izstopa, vzpostavljenega z Uredbo XX/XX z dne XX [o vzpostavitvi sistema vstopa/izstopa (SVI) za evidentiranje podatkov o vstopu in izstopu ter zavrnitvi vstopa državljanov tretjih držav pri prehajanju zunanjih meja držav članic Evropske unije in določitvi pogojev za dostop do SVI zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ter spremembi Uredbe (ES) št. 767/2008 in Uredbe (EU) št. 1077/2011].] (8){[Poveriti bi ji bilo treba naloge operativnega upravljanja sistema DubliNet, ki je ločen varen elektronski kanal, vzpostavljen na podlagi člena 18 Uredbe Komisije (ES) št. 1560/2003, v skladu z Uredbo XX/XX z dne XX o vzpostavitvi sistema Eurodac za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe [Uredbe (EU) št. 604/2013 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva, za ugotavljanje istovetnosti nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav ali oseb brez državljanstva in o zahtevah za primerjavo s podatki iz sistema Eurodac, ki jih vložijo organi kazenskega pregona držav članic in Europol za namene kazenskega pregona (prenovitev)]. (9)[Poveriti bi ji bilo treba naloge priprave, razvoja in operativnega upravljanja evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve (ETIAS), vzpostavljenega z Uredbo XX/XX [z dne XX o vzpostavitvi evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve (ETIAS) ter spremembi uredb (EU) št. 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/794 in (EU) 2016/1624].]

(10)[Poveriti bi ji bilo treba naloge priprave, razvoja in operativnega upravljanja avtomatiziranega sistema za evidentiranje, spremljanje in mehanizem dodeljevanja prošenj za mednarodno zaščito iz člena 44 Uredbe (EU) št. XX/20XX [o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva (prenovitev)].] (11)[Poveriti bi ji bilo treba tudi naloge priprave, razvoja in operativnega upravljanja centraliziranega sistema za identifikacijo držav članic, ki imajo informacije o kazenskih obsodbah v zvezi z državljani tretjih držav in osebami brez državljanstva, ustanovljenega z Uredbo XX/XX [z dne XX o vzpostavitvi centraliziranega mehanizma za identifikacijo držav članic, ki imajo informacije o kazenskih obsodbah v zvezi z državljani tretjih držav in osebami brez državljanstva (TCN), da se dopolni in podpre evropski informacijski sistem kazenskih evidenc (ECRIS), ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1077/2011 (sistem ECRIS-TCN), in vzdrževanja uporabe referenc ECRIS iz navedene uredbe.]]. (12)Agencija bi morala ostati ista pravna oseba s polno kontinuiteto vseh svojih dejavnosti in postopkov. (13)Glavna naloga Agencije bi moralo biti še naprej operativno upravljanje sistemov SIS II, VIS in Eurodac, [SVI], [DubliNet], [ETIAS], [avtomatiziranega sistema za evidentiranje, spremljanje in mehanizem dodeljevanja prošenj za mednarodno zaščito] ter [sistema ECRIS-TCN] in, če bo tako odločeno, drugih obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice. Agencija bi morala biti odgovorna tudi za tehnične ukrepe, povezane s poverjenimi nalogami, ki niso normativnega značaja. Navedene odgovornosti ne bi smele posegati v tiste normativne naloge, za katere je izključno pristojna Komisija oziroma pri katerih Komisiji pomaga odbor v skladu s posameznimi zakonodajnimi instrumenti o sistemih, ki jih operativno upravlja Agencija. Ni več upravičeno, da Komisija zadrži nekatere naloge, povezane s komunikacijsko infrastrukturo sistemov, zato bi morale biti te naloge prenesene na Agencijo, da se izboljša skladnost njenega upravljanja. Vendar bi morala pri sistemih, ki uporabljajo EuroDomain, ki je varovana telekomunikacijska infrastruktura, ki jo zagotavlja omrežje TESTA-ng (vseevropske telematske storitve med upravami-nova generacija), pri čemer gre za projekt v obliki omrežnih storitev na podlagi člena 3 Sklepa 922/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta, Komisija obdržati naloge izvrševanja proračuna, nabave in posodabljanja ter naloge glede pogodbenih vprašanj. (14)Poleg tega bi morala Agencija še naprej opravljati naloge, povezane z usposabljanjem o tehnični uporabi SIS, VIS in Eurodac in drugih obsežnih IT sistemov, ki ji bodo poverjeni v prihodnje. (15)Poleg tega bi bila na podlagi členov 67 do 89 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) lahko Agencija odgovorna tudi za pripravo, razvoj in operativno upravljanje drugih obsežnih IT sistemov. Agenciji bi morale biti te naloge poverjene le na podlagi naknadnih in ločenih zakonodajnih instrumentov ter po opravljeni oceni učinka. (16)Mandat Agencije v zvezi z raziskavami bi bilo treba razširiti, da bi se povečale njene zmožnosti za bolj proaktivno predlaganje ustreznih in potrebnih tehničnih sprememb informacijskih sistemov pod njeno pristojnostjo. Tako Agencija ne bi le spremljala, temveč bi lahko tudi prispevala k izvajanju raziskovalnih dejavnosti, pomembnih za operativno upravljanje sistemov, ki jih upravlja. Informacije o takem spremljanju bi morala redno pošiljati Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov. (17)Agencija bi morala biti v skladu s členom 54(2)(a) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta odgovorna za izvajanje pilotnih projektov. Agenciji bi lahko poleg tega Komisija poverila naloge izvrševanja proračuna za potrditve koncepta, ki se financirajo v okviru instrumenta za finančno podporo na področju zunanjih meja in vizumov, določenega z Uredbo (EU) št. 515/2014 Evropskega parlamenta in Sveta v skladu s členom 58(1)(c) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. Agencija lahko tudi načrtuje in izvaja dejavnosti preskušanja v zvezi z zadevami izključno iz te uredbe in zakonodajnih instrumentov, ki urejajo razvoj, vzpostavitev, delovanje in uporabo obsežnih informacijskih sistemov, ki jih upravlja Agencija. Agencija bi morala pri izvajanju pilotnih projektov posebno pozornost nameniti strategiji Evropske unije za upravljanje informacij. (18)Agencija bi morala državam članicam svetovati v zvezi s povezavami nacionalnih sistemov s centralnimi sistemi. (19)Prav tako bi morala državam članicam zagotavljati ad hoc pomoč v primerih izrednih potreb s področja varnosti ali migracij. Zlasti kadar se država članica na določenih območjih svojih zunanjih meja sooča s posebnimi in nesorazmernimi migracijskimi izzivi, za katere je značilen velik dotok migracijskih tokov, bi se ji moralo omogočiti, da se opre na tehnične in operativne okrepitve. To bi bilo treba na žariščnih točkah zagotoviti s podpornimi skupinami za upravljanje migracij, sestavljenimi iz strokovnjakov ustreznih agencij Unije. Če bi v tem okviru prišlo do potrebe podpore agencije eu-LISA v zvezi z vprašanji o obsežnih informacijskih sistemih, ki jih ta upravlja, bi morala zahtevo za pomoč Agenciji poslatiKomisija. (20)Agencija bi morala službe Komisije po potrebi podpirati tudi pri tehničnih vprašanjih v zvezi z obstoječimi ali novimi sistemi, zlasti pri pripravi novih predlogov o obsežnih informacijskih sistemih, ki se poverijo Agenciji. (21)Agenciji bi moralo biti mogoče poveriti tudi naloge razvoja, upravljanja in/ali gostovanja skupnega informacijskega sistema za skupino držav članic, ki se prostovoljno odločijo za centralizirano rešitev, ki jim pomaga izvajati tehnične vidike obveznosti, ki izhajajo iz zakonodaje Unije o decentraliziranih obsežnih informacijskih sistemih na področju svobode, varnosti in pravice. Za to bi se morala zahtevati predhodna odobritev Komisije in odločitev upravnega odbora, moralo pa bi biti odraženo v sporazumu o prenosu pooblastil med zadevnimi državami članicami in Agencijo ter financirano s prispevki zadevnih držav članic za kritje vseh stroškov. (22)Poveritev operativnega upravljanja obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice Agenciji ne bi smela vplivati na posebna pravila, ki se uporabljajo za te sisteme. Za vse obsežne informacijske sisteme, katerih operativno upravljanje se poveri Agenciji, se v celoti uporabljajo zlasti posebna pravila o namenu, pravici dostopa, varnostnih ukrepih in dodatnih zahtevah glede varstva podatkov. (23)Za učinkovit nadzor dejavnosti Agencije bi morale biti v upravnem odboru zastopane države članice in Komisija. Upravnemu odboru bi se moralo naložiti opravljanje ustreznih nalog, zlasti sprejetje letnega delovnega programa, izvajanje njegovih dejavnosti v zvezi s proračunom Agencije, sprejetje finančnih pravil, ki se uporabljajo za Agencijo, imenovanje izvršnega direktorja ter določitev postopkov za sprejemanje odločitev izvršnega direktorja v zvezi z operativnimi nalogami Agencije. Agencija bi se morala voditi in bi morala delovati ob upoštevanju načel skupnega pristopa k decentraliziranim agencijam Unije, ki so ga 19. julija 2012 sprejeli Evropski parlament, Svet in Komisija. (24)Kar zadeva SIS II, bi morala imeti Evropski policijski urad (Europol) in Urad za evropsko pravosodno sodelovanje (Eurojust) na sejah upravnega odbora status opazovalca, če so na dnevnem redu vprašanja, povezana z uporabo Sklepa 2007/533/PNZ, saj imata v skladu z navedenim sklepom [ali Uredbo XX z dne XX o vzpostavitvi, delovanju in uporabi schengenskega informacijskega sistema (SIS) na področju policijskega sodelovanja in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, o spremembi Uredbe (EU) št. 515/2014 ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1986/2006, Sklepa Sveta 2007/533/PNZ in Sklepa Komisije 2010/261/EU] oba pravico do dostopa do podatkov, vnesenih v SIS II, in neposrednega iskanja po njih. Evropska agencija za mejno in obalno stražo, ki ima pravico do dostopa do SIS in iskanja v njem v skladu z Uredbo (EU) 2016/1624 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbo XXX [o vzpostavitvi, delovanju in uporabi schengenskega informacijskega sistema (SIS) na področju policijskega sodelovanja in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah], bi morala imeti status opazovalca v upravnem odboru, če so na dnevnem redu vprašanja, povezana z uporabo Uredbe (EU) 2016/1624 ali Uredbe XXX z dne XXX [o vzpostavitvi, delovanju in uporabi schengenskega informacijskega sistema (SIS) na področju policijskega sodelovanja in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah]. Europolu, Eurojustu ter evropski mejni in obalni straži bi bilo treba omogočiti, da v svetovalno skupino za SIS, ustanovljeno v skladu s to uredbo, imenujejo vsak svojega predstavnika. (25)Kar zadeva VIS, bi moral imeti Europol na sejah upravnega odbora status opazovalca, če so na dnevnem redu vprašanja, povezana z uporabo Sklepa Sveta 2008/633/PNZ. Europolu bi bilo treba omogočiti, da v svetovalno skupino za VIS, ustanovljeno v skladu s to uredbo, imenuje svojega predstavnika. (26)Kar zadeva sistem Eurodac, bi moral imeti Europol na sejah upravnega odbora status opazovalca, če so na dnevnem redu vprašanja, povezana z uporabo Uredbe (EU) št. 603/2013 [ali Uredbe XX z dne XX o vzpostavitvi sistema Eurodac za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe [Uredbe (EU) št. 604/2013 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva,}]za ugotavljanje istovetnosti nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav ali oseb brez državljanstva in o zahtevah za primerjavo s podatki iz sistema Eurodac, ki jih vložijo organi kazenskega pregona držav članic in Europol za namene kazenskega pregona (prenovitev)}; Europolu bi bilo treba omogočiti, da v svetovalno skupino za sistem Eurodac imenuje svojega predstavnika. (27)[Kar zadeva SVI, bi moral imeti Europol na sejah upravnega odbora status opazovalca, če so na dnevnem redu vprašanja v zvezi z Uredbo XX/XXXX [o vzpostavitvi SVI].] (28)[Kar zadeva ETIAS, bi moral imeti Europol na sejah upravnega odbora status opazovalca, če so na dnevnem redu vprašanja v zvezi z Uredbo XX/XXXX [o vzpostavitvi ETIAS]. Tudi evropska mejna in obalna straža bi morala imeti na sejah upravnega odbora status opazovalca, če so na dnevnem redu vprašanja glede ETIAS v zvezi z uporabo Uredbe XX/XX o vzpostavitvi ETIAS. Europolu ter evropski mejni in obalni straži bi bilo treba omogočiti, da v svetovalno skupino za [SVI-[ETIAS] imenujeta svojega predstavnika. (29)[Kar zadeva avtomatizirani sistem za evidentiranje, spremljanje in mehanizem dodeljevanja prošenj za mednarodno zaščito iz člena 44 Uredbe (EU) …/… [o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva] bi moral imeti EASO na sejah upravnega odbora status opazovalca, če so na dnevnem redu vprašanja v zvezi s tem sistemom.]

(30)[Kar zadeva sistem ECRIS-TCN, bi morali imeti Eurojust, Europol [in Evropsko javno tožilstvo] na sejah upravnega odbora status opazovalca, če so na dnevnem redu vprašanja v zvezi z Uredbo XX/XXXX [o vzpostavitvi sistema ECRIS-TCN]}. Eurojustu, Europolu in [Evropskemu javnemu tožilstvu] bi bilo treba omogočiti, da v svetovalno skupino za sistem ECRIS-TCN imenujejo svojega predstavnika.] (31)Države članice bi morale imeti v zvezi z obsežnim informacijskim sistemom glasovalno pravico v upravnem odboru Agencije, če je po pravu Unije za njih pravno zavezujoč kateri koli pravni instrument, ki ureja razvoj, vzpostavitev, delovanje in uporabo takega sistema. Danska bi tudi morala imeti glasovalno pravico v zvezi z obsežnim informacijskim sistemom, če se v skladu s členom 4 Protokola (št. 22) o stališču Danske, priloženem Pogodbi o Evropski uniji (PEU) in PDEU odloči, da bo zakonodajni instrument, ki ureja razvoj, ustanovitev, delovanje in uporabo navedenega sistema, prenesla v svoje notranje pravo. (32)Države članice bi morale imenovati člana v svetovalno skupino za obsežni informacijski sistem, če je po pravu Unije za njih pravno zavezujoč kateri koli zakonodajni instrument, ki ureja razvoj, vzpostavitev, delovanje in uporabo takega sistema. Poleg tega bi morala Danska imenovati člana v svetovalno skupino za obsežni IT sistem, če se v skladu s členom 4 Protokola (št. 22) o stališču Danske odloči, da bo zakonodajni instrument, ki ureja razvoj, ustanovitev, delovanje in uporabo takega sistema, prenesla v svoje notranje pravo. (33)Za zagotovitev popolne samostojnosti in neodvisnosti Agencije bi ji bilo treba zagotoviti samostojen proračun s prihodki iz splošnega proračuna Evropske unije. Za financiranje Agencije bi se moral uporabljati sporazum proračunskega organa, kot je določeno v točki 47 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju. Uporabljati bi se morala proračunski postopek Unije in postopek Unije v zvezi z razrešnico. Računsko sodišče bi moralo opraviti revizijo računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti osnovnih transakcij. (34)Agenciji bi bilo treba za opravljanje njenega poslanstva in v obsegu, potrebnem za opravljanje njenih nalog, dovoliti sodelovanje z institucijami, organi, uradi in agencijami Unije, zlasti tistimi, ki so ustanovljeni na področju svobode, varnosti in pravice, v zadevah, ki jih urejajo ta uredba in zakonodajni instrumenti o razvoju, vzpostavitvi, delovanju in uporabi obsežnih informacijskih sistemov, ki jih upravlja Agencija, in sicer v okviru delovnih dogovorov, sklenjenih v skladu s pravom in politiko Unije, ter v okviru ustreznih pristojnosti teh organov. Komisija bi morala navedene delovne dogovore prej odobriti. Po potrebi bi se morala Agencija glede omrežne varnosti posvetovati z Evropsko agencijo za varnost omrežij in informacij. (35)Pri zagotavljanju razvoja in operativnega upravljanja obsežnih informacijskih sistemov bi morala Agencija spoštovati evropske in mednarodne standarde in upoštevati najstrožje strokovne zahteve, zlasti strategijo Evropske unije za upravljanje informacij. (36)Za obdelavo osebnih podatkov, ki jo izvaja Agencija, bi se morala uporabljati Uredba (ES) št. 45/2001 [ali Uredba (ES) XX/2018 Evropskega parlamenta in Sveta o varstvu osebnih podatkov v institucijah in organih Unije]. Evropski nadzornik za varstvo podatkov bi moral imeti možnost od Agencije pridobiti dostop do vseh podatkov, ki jih potrebuje za preiskave. V skladu s členom 28 Uredbe (ES) št. 45/2001 se je Komisija posvetovala z evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, ki je podal svoje mnenje dne XX XX. (37)Za zagotovitev preglednega delovanja Agencije se mora zanjo uporabljati Uredba (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta. Agencija bi morala biti glede svojih dejavnosti čim bolj pregledna, pri čemer pa ne bi smela ogroziti doseganja cilja svojega delovanja. Objaviti bi morala ustrezne informacije o vseh svojih dejavnostih. Prav tako bi morala zagotoviti, da lahko javnost in vse druge zainteresirane strani hitro pridobijo informacije o njenem delu. (38)Delovanje Agencije preverja evropski varuh človekovih pravic v skladu s členom 228 PDEU. (39)Za Agencijo bi se morala uporabljati Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta, Agencija pa bi morala pristopiti k Medinstitucionalnemu sporazumu z dne 25. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Komisijo Evropskih skupnosti o notranjih preiskavah Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF). (40)Da se zagotovijo odprti in pregledni pogoji zaposlovanja ter enaka obravnava zaposlenih, bi bilo treba za osebje Agencije in izvršnega direktorja uporabljati Kadrovske predpise za uradnike Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: kadrovski predpisi) in Pogoje za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev) iz Uredbe (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (v nadaljnjem besedilu skupaj: kadrovski predpisi), vključno s pravili glede poklicne skrivnosti ali drugih enakovrednih obvez zaupnosti. (41)Agencija je organ, ki ga je Unija ustanovila v smislu člena 208 Uredbe (ES, Euratom) št. 966/2012, in bi morala v skladu s tem sprejeti svoja finančna pravila. (42)Za Agencijo bi se morala uporabljati Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1271/2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. (43)Ker ciljev te uredbe, namreč ustanovitve Agencije na ravni Unije, odgovorne za operativno upravljanje in po potrebi razvoj obsežnih IT sistemov s področja svobode, varnosti in pravice, ni mogoče zadovoljivo doseči na ravni držav članic in so zato zaradi obsega in učinka ukrepa lažje uresničljivi na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 PEU. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za uresničitev navedenih ciljev. (44)V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. Ker ta uredba, kolikor zadeva SIS II in VIS, [SVI] [ter ETIAS], nadgrajuje schengenski pravni red, se Danska v skladu s členom 4 navedenega protokola v roku šestih mesecev po sprejetju te uredbe odloči, ali jo bo prenesla v svoje nacionalno pravo. Danska v skladu s členom 3 Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Dansko o merilih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavanje prošnje za azil, vložene na Danskem ali v kateri koli drugi državi članici Evropske unije in o „Eurodacu“ za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Dublinske konvencije obvesti Komisijo, ali bo v svoje notranje pravo prenesla določbe te uredbe, ki se nanašajo na Eurodac. [in avtomatizirani sistem za evidentiranje, spremljanje in mehanizem dodeljevanja prošenj za mednarodno zaščito iz člena 44 Uredbe (EU) XX/XX o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva (prenovitev)]. [Kolikor se predlog nanaša na sistem ECRIS-TCN, Danska v skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen k PEU in PDEU, ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja.] (45)Združeno kraljestvo v skladu s členom 5(1) Protokola (št. 19) o schengenskem pravnem redu, vključenem v okvir Evropske unije, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Protokol o schengenskem pravnem redu) ter členom 8(2) Sklepa Sveta 2000/365/ES z dne 29. maja 2000 o prošnji Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske za sodelovanje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda sodeluje pri tej uredbi, kolikor se njene določbe nanašajo na SIS, kot ga ureja Sklep 2007/533/PNZ. Združeno kraljestvo lahko v skladu s členom 4 Protokola o schengenskem pravnem redu predsednika Sveta zaprosi za možnost sodelovanja pri sprejetju te uredbe, kolikor njene določbe nadgrajujejo določbe schengenskega pravnega reda, ki se nanašajo na SIS, kot ga ureja Uredba (ES) št. 1987/2006, in VIS, [SVI] [ter ETIAS] in pri katerih Združeno kraljestvo v skladu s Sklepom 2000/365/ES ne sodeluje. Poleg tega lahko Združeno kraljestvo, kolikor se določbe predloga nanašajo na sistem Eurodac [in avtomatizirani sistem za evidentiranje, spremljanje in mehanizem dodeljevanja prošenj za mednarodno zaščito iz člena 44 Uredbe (EU) XX/XX o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva (prenovitev)], predsednika Sveta uradno obvesti o svoji nameri, da želi sodelovati pri sprejetju in uporabi te uredbe v skladu s členom 3 Protokola (št. 21) o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, priloženega PEU in PDEU (v nadaljnjem besedilu: Protokol o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice). Kolikor se določbe predloga nanašajo na sistem ECRIS-TCN, Združeno kraljestvo v skladu s členoma 1 in 2 ter členom 4a(1) Protokola (št. 21) o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, priloženega PEU in PDEU, ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato za to državo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. V skladu s členom 3 in členom 4a(1) Protokola (št. 21) lahko Združeno kraljestvo predloži uradno obvestilo, da želi sodelovati pri sprejetju te uredbe. Ker je Združeno kraljestvo 29. marca 2017 v skladu s členom 50 Pogodbe o Evropski uniji uradno sporočilo, da namerava izstopiti iz Unije, se bosta Pogodbi z začetkom veljavnosti sporazuma o izstopu, sicer pa dve leti po uradnem obvestilu o izstopu, prenehali uporabljati za Združeno kraljestvo, razen če Evropski svet po dogovoru z Združenim kraljestvom sklene, da se navedeno obdobje podaljša. Zato se zgornji opis sodelovanja Združenega kraljestva pri predlogu brez poseganja v določbe sporazuma o izstopu uporablja le, dokler ne preneha članstvo Združenega kraljestva v Evropski uniji. (46)Irska v skladu s členom 5(1) Protokola (št. 19) o schengenskem pravnem redu, vključenem v okvir Evropske unije, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Protokol o schengenskem pravnem redu) ter členom 6(2) Sklepa Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske, da sodeluje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda, sodeluje pri tej uredbi, kolikor se njene določbe nanašajo na SIS II, kot ga ureja Sklep 2007/533/PNZ. Ta uredba, kolikor se njene določbe nanašajo na SIS, kot ga ureja Uredba (ES) št. 1987/2006, in VIS, [SVI] [ter ETIAS], pomeni nadgradnjo določb schengenskega pravnega reda, pri katerih Irska v skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske, da sodeluje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda, ne sodeluje. Irska lahko v skladu s členom 4 Protokola o schengenskem pravnem redu predsednika Sveta zaprosi za možnost sodelovanja pri sprejetju te uredbe.

Poleg tega lahko Irska, kolikor se določbe predloga nanašajo na sistem Eurodac [in avtomatizirani sistem za evidentiranje, spremljanje in mehanizem dodeljevanja prošenj za mednarodno zaščito iz člena 44 Uredbe (EU) XX/XX o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva (prenovitev)], predsednika Sveta uradno obvesti o svoji nameri, da želi sodelovati pri sprejetju in uporabi te uredbe v skladu s členom 3 Protokola (št. 21) o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, priloženega Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Protokol o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice). Kolikor se določbe predloga nanašajo na sistem ECRIS-TCN, Irska v skladu s členoma 1 in 2 ter členom 4a(1) Protokola (št. 21) o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, priloženega PEU in PDEU, ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato za to državo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. V skladu s členom 3 in členom 4a(1) Protokola (št. 21) lahko Irska predloži uradno obvestilo, da želi sodelovati pri sprejetju te uredbe. (47)Ta uredba, kolikor se nanaša na SIS II in VIS, [SVI] [ter ETIAS], predstavlja za Islandijo in Norveško razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki spadajo na področje iz točk A, B in G člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES z dne 17. maja 1999 o nekaterih izvedbenih predpisih za uporabo navedenega sporazuma. Kar zadeva sistem Eurodac [in avtomatizirani sistem za evidentiranje, spremljanje in mehanizem dodeljevanja prošenj za mednarodno zaščito iz člena 44 Uredbe (EU) XX/XX o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva (prenovitev)], predstavlja ta uredba nov ukrep v smislu Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o kriterijih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil, vložene v državi članici, na Islandiji ali na Norveškem. Zato bi morali delegaciji Republike Islandije in Kraljevine Norveške, če se bosta ti državi odločili to uredbo prenesti v svoj notranji pravni red, sodelovati v upravnem odboru Agencije. Da bi se določila nadaljnja podrobna pravila, ki omogočajo sodelovanje Republike Islandije in Kraljevine Norveške pri dejavnostih Agencije, bi bilo treba skleniti poseben dogovor med Unijo in tema državama. (48)Ta uredba, kolikor se nanaša na SIS II in VIS, [SVI] [ter ETIAS], predstavlja za Švico razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki spadajo na področje iz točk A, B in G člena 1 Sklepa 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2008/146/ES. Kar zadeva sistem Eurodac [in avtomatizirani sistem za evidentiranje, spremljanje in mehanizem dodeljevanja prošenj za mednarodno zaščito iz člena 44 Uredbe (EU) XX/XX o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva (prenovitev)], predstavlja ta uredba nov ukrep v zvezi s sistemom Eurodac v smislu Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o merilih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil, vložene v državi članici ali v Švici. Zato bi morala delegacija Švicarske konfederacije, če se bo ta država odločila prenesti to uredbo v svoj notranji pravni red, sodelovati v upravnem odboru Agencije. Da bi se določila nadaljnja podrobna pravila, ki omogočajo sodelovanje Švicarske konfederacije pri dejavnostih Agencije, bi bilo treba skleniti poseben dogovor med Unijo in to državo. (49)Ta uredba, kolikor se nanaša na SIS II in VIS, [SVI] [ter ETIAS], predstavlja za Lihtenštajn razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki spadajo na področje iz točk A, B in G člena 1 Sklepa 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2011/350/EU. Kar zadeva sistem Eurodac [in avtomatizirani sistem za evidentiranje, spremljanje in mehanizem dodeljevanja prošenj za mednarodno zaščito iz člena 44 Uredbe (EU) XX/XX o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva (prenovitev)], predstavlja ta uredba nov ukrep v smislu Protokola med Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o merilih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil, vložene v državi članici ali v Švici. Zato bi morala delegacija Kneževine Lihtenštajn sodelovati v upravnem odboru Agencije. Da bi se določila nadaljnja podrobna pravila, ki omogočajo sodelovanje Kneževine Lihtenštajn pri dejavnostih Agencije, bi bilo treba skleniti poseben dogovor med Unijo in to državo – SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: POGLAVJE I

PREDMET UREJANJA Člen 1Predmet urejanja 1.Ta uredba zadeva Evropsko agencijo za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (v nadaljnjem besedilu: Agencija), ki je bila ustanovljena z Uredbo (EU) št. 1077/2011. 2.Agencija je odgovorna za operativno upravljanje schengenskega informacijskega sistema (SIS), vizumskega informacijskega sistema (VIS) in sistema Eurodac. 3.[Agencija je odgovorna za pripravo, razvoj in/ali operativno upravljanje [sistema vstopa/izstopa (SVI)], [sistema DubliNet], [evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve (ETIA