ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Predlog ima široko področje uporabe in ni omejen na obsodbe za določena kazniva dejanja. Priloga B vsebuje seznam hudih kaznivih dejanj, vendar ta seznam ni omejen in nekatere kategorije na njem (kot so prometni predpisi) so precej nedoločene. Poleg tega člen 1(b) omenja, da v Predlog spadajo ne le sodbe, ampak tudi odločbe administrativnih organov. To pomeni, da Predlog zdaleč presega področje preprečevanja in boja proti kriminalu, kot je to ponavadi razumljeno.

Ta široki obseg uporabe mora biti vrednoten v primerjavi z bistvenimi razlikami v zakonodajah o kazenskih evidencah držav članic. Te razlike obstajajo glede obsodb, ki jih je potrebno vnesti v kazenske evidence, časovnega roka hranjenja obsodb v teh evidencah in glede informacij iz kazenskih evidenc, ki naj bodo posredovane tretjim strankam, ter glede namenov, za katere so lahko posredovane. Skratka, Predlog določa izmenjavo informacij in koordinacijo informacij v heterogenem pravnem okolju.
23.

poziva Komisijo, naj ga kot institucionalnega partnerja vključi v novo usklajevalno skupino za energijsko revščino in ranljive odjemalce, da se olajša izmenjava informacij in usklajevanje med Komisijo in državami članicami o vprašanjih, povezanih s pripravo in izvajanjem prihodnjega načrta REPowerEU, zakonodaje Unije ter njenih programov in politik za ranljiva gospodinjstva in odjemalce, ki sta jih prizadeli energijska revščina in revščina na področju mobilnosti, na vseh ravneh. OR je pripravljen prispevati k temu medinstitucionalnemu sodelovanju prek svoje delovne skupine za zeleni dogovor na lokalni ravni, in sicer z opredelitvijo ozkih grl ter možnosti za okrepitev prizadevanj v začetni fazi in povečanje ukrepov svežnja „Pripravljeni na 55“ na lokalni in regionalni ravni, tudi z izmenjavo dobrih praks, izkušenj in strokovnega znanja;
2.

poudarja, da so glede na javnomnenjsko anketo, ki je bila za OR opravljena septembra 2020 in s katero so se zbrala mnenja državljanov EU o koronavirusni krizi in vlogi lokalnih in regionalnih oblasti, slednje še vedno tista raven upravljanja v EU, ki ji zaupa največ ljudi (52 %), in tudi tista, za katero največ ljudi (48 %) meni, da bo zdaj in v prihodnje sprejemala prave ukrepe za odpravo gospodarskih in socialnih posledic koronavirusne krize. Prepričljiva večina Evropejcev (58 %) tudi meni, da bi lokalne in regionalne oblasti lahko povečale zmogljivost EU za reševanje problemov, če bi imele večji vpliv; to je večinsko stališče v vseh državah članicah;
poziva strani izstopnega sporazuma, naj ocenijo možne posledice izstopa Združenega kraljestva za programe EU na področju mladih, izobraževanja ter raziskav in razvoja in razmislita o ustreznih rešitvah v smislu t. i. pristopa za partnerske države, ki omogoča sodelovanje tretjih držav z EU na podlagi dvostranskih sporazumov. V zvezi s tem poziva strani, naj lokalnim in decentraliziranim organom Združenega kraljestva olajšajo sodelovanje pri prihodnjih programih EU, vključno z raziskovalnimi ter programi za konkurenčnost in inovacije, kulturo, vseživljenjsko učenje, mlade, e-upravo in reformo javnega sektorja, podobno kot to trenutno velja na primer za Norveško ali Islandijo. Odbor želi spomniti, da so študentske izmenjave (v okviru programa ERASMUS ali druge) ena od velikih zgodb o uspehu evropskega povezovanja, ki so jo univerze tako v EU kot Združenem kraljestvu izkoristile v zelo veliki meri. Zato bi bilo treba v vseh prihodnjih sporazumih ohraniti aktivno vlogo univerz v Združenem kraljestvu na tem področju, kar izredno koristi tudi lokalnim in regionalnim gospodarstvom;
6.

se zaveda velikega izziva, s katerim se EU ter njene države članice, regije, mesta in občine soočajo zaradi velikega števila beguncev, ki potrebujejo mednarodno zaščito, in ekonomskih migrantov, ki skušajo nezakonito vstopiti v EU; ponovno opozarja, da je treba poskrbeti, da vsi, ki vstopajo v EU, to naredijo zakonito, in da to vključuje natančno določen, hiter in učinkovit postopek registracije ob spoštovanju Listine EU o temeljnih pravicah, in poudarja, da je treba nameniti več sredstev za zavarovanje zunanjih meja EU in zagotoviti, da ljudje vstopajo v EU na zakonito organiziran način; ugotavlja tudi, da so potrebna obsežna prizadevanja in reforme za zagotovitev, da bodo lahko migranti, ki pridejo v Evropo, začeli delati in se vključevati v družbo; poudarja, da je treba nadzor na schengenskih zunanjih mejah izvajati v skladu z mednarodnimi obveznostmi držav članic do beguncev in Listino EU o temeljnih pravicah, vključno s pravico do človeškega dostojanstva in pravico do nediskriminacije;
20.

izraža zadovoljstvo s predlaganim strateškim okvirom za energijsko unijo in se zavzema za to, da bi nova strategija temeljila na realističnih lokalnih in regionalnih rešitvah glede energije, blažitve podnebnih sprememb in prilagajanja nanje ter trajnostnega razvoja; Komisijo poziva, naj se tesneje poveže z OR, ko gre za ključne vidike, ki so v lokalnem in regionalnem interesu, na področju energetske varnosti, energije iz obnovljivih virov, notranjega energetskega trga in zmanjšanja emisij toplogrednih plinov, zlasti maloprodajnih energetskih trgov in cenovno dostopne energije, pa tudi decentralizirane proizvodnje energije, novega upravljanja z energijo in opolnomočenja državljanov kot potrošnikov in proizvajalcev energije; Komisijo še poziva, naj OR vključi v forum državljanov o energiji in v dejavnosti programa pametnih mest;
3.

obsoja nezakonito kršenje ukrajinske suverenosti in teritorialne celovitosti s strani Ruske federacije in smatra, da je bil „referendum“ o pridružitvi Ruski federaciji, ki so ga 16. marca 2014 pripravili na Krimu, popolnoma nezakonit in nelegitimen ter da so bile z njim očitno kršene ukrajinska ustava in mednarodne pogodbe; poziva Rusko federacijo in Ukrajino, naj čim prej začneta pogovore za umiritev razmer, da se v regiji spet vzpostavi prejšnje stanje in se zagotovi popolno spoštovanje ustreznih mednarodnih sporazumov o Krimu;
13.

poudarja, da je obveščanje ena izmed prvotnih nalog evropskih institucij, saj je podajanje osnovnega znanja o sestavi in politikah Evropske unije v njenem lastnem interesu. To je nenazadnje razvidno tudi iz člena 49(6) finančne uredbe, ki se uporablja kot pravna podlaga. Delovanje centrov Europe Direct je zato odvisno tudi od okvirnih smernic vsebinske in upravne narave, ki jih določa Komisija. Upravitelji centrov so zavezani izobraževanju in obveščanju javnosti o evropskih politikah ter veliko prispevajo k temu cilju, kar je odločujoč dejavnik za uspeh informacijskih centrov Europe Direct. Glede na to je treba trenutno finančno podporo precej povečati;
79.

pripisuje velik pomen opravljenemu delu in ponujenim priložnostim Evro-sredozemske skupščine lokalnih in regionalnih oblasti (ARLEM) in Konference regionalnih in lokalnih oblasti za vzhodno partnerstvo (CORLEAP) pri doseganju ciljev ESP. OR si bo v odziv na zahtevo varšavskega vrha voditeljev držav in vlad držav vzhodnega partnerstva prizadeval za preobrazbo CORLEAP v stalni institucionalni okvir za sodelovanje in bo okrepil prizadevanja za približanje lokalnih in regionalnih oblasti iz držav partnerk Evropski uniji;
1.

pozdravlja to zaprosilo, saj imajo evropske regije in mesta pomembno vlogo pri izvajanju lizbonske strategije. Pravzaprav so glavni akterji politik s področja inovacij, raziskav in izobraževanja; financirajo več kot 66 % vseh javnih naložb v EU in sredstva iz strukturnih skladov vedno bolj namenjajo doseganju ciljev, povezanih z rastjo in zaposlovanjem;
15.

meni, da je uspeh lizbonske strategije odvisen od tega, ali se bodo lokalni in regionalni akterji vključili v njeno oblikovanje in izvajanje; a obžaluje, da regionalne in lokalne oblasti ter Odbor regij niso vključeni v nov pristop uprave lizbonske strategije; vztraja pri vključitvi lokalne in regionalne razsežnosti v nacionalne akcijske načrte in v razpravo o novem pristopu do uprave; vabi Komisijo, da upošteva regionalno razsežnost pri zasnovi in oblikovanju strategije na ravni Unije in držav članic;
29.

meni, da je še veliko neizkoriščenega potenciala za sodelovanje med lokalnimi in regionalnimi oblastmi EU in Združenega kraljestva pri obvladovanju skupnih izzivov, kot so nudenje humanitarne pomoči, trajnostno upravljanje Severnega morja, Rokavskega preliva in Irskega morja, svetovni boj proti podnebnim spremembam, uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja na lokalni in regionalni ravni ter prehod k bolj trajnostnemu in digitalnemu turizmu. S tega vidika podpira predlog Združenega kraljestva in Francije, da se pomorščakom in delavcem, ki delajo vzdolž medevropskih povezav, torej tudi med Združenim kraljestvom in Evropsko unijo, zagotovijo minimalne plače;
52.

čeprav podpira pripravo načrtov za trajnostno mobilnost v mestih, pa zaradi spoštovanja načela subsidiarnosti vztraja, da bi morala Evropska komisija pri sedanjem in prihodnjem delu v zvezi s kazalniki za te načrte okrepiti neposredno posvetovanje z evropskimi mesti in njihovimi združenji; je seznanjen z udeležbo približno 50 mest v nedavnem pilotnem projektu za razvoj kazalnikov trajnostne mobilnosti v mestih in hkrati poudarja, da so številna evropska mesta že pripravila kakovostne načrte za trajnostno mobilnost v mestih z operativnimi kazalniki; v prihodnje bi lahko OR lajšal širši doseg in neposrednejši pretok informacij med EU ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi, da kazalniki, ki jih predlaga Evropska komisija, ne bi ustvarjali birokratskih postopkov ali nepotrebnega bremena za lokalne in regionalne oblasti;
priporoča, da organi upravljanja programov, ki jih sofinancira Evropska unija, za obdobje 2021–2027 pripravijo projekte in ukrepe, s katerimi bi: a) podprli usklajevanje zasebnega in poklicnega življenja ter spodbudili podjetja, naj pripravijo ustrezne strategije o delovnih mestih; b) spodbudili ponovno vključitev žensk, ki so bile zaradi pandemije COVID-19 izključene iz sveta dela; c) okrepili in izboljšali storitve oskrbe ter tako ženske razbremenili teh nalog; d) vpeljali posebne in ciljne ukrepe za spodbujanje udeležbe žensk pri tistih dejavnostih, kjer tradicionalno prevladujejo moški; e) se zoperstavili spolnim stereotipom in spolnim vlogam ter preprečevali diskriminacijo, spolno nadlegovanje in nadlegovanje na podlagi spola na delovnem mestu; f) na podlagi posebnih kompetenc in strokovnosti usmerjali celoten proces vključevanja vidika spola; g) prejemnikom evropskih sredstev zagotovili koristno podporo in smernice, da bi lahko vidik spola bolje vključevali v različna področja ukrepov: od politik zaposlovanja do raziskav in razvoja, od varstva okolja do javnega prometa in digitalnih tehnologij; h) spodbujali ženske, da postanejo podjetnice; (i) pri načrtovanju infrastrukture namenili pozornost cilju izboljšanja varnosti za ženske; j) spodbujali ukrepe za zagotovitev učenja v mešanih šolah ter za odpravo stereotipov in spolnih vlog v razredih; k) odpravili seksistično podobo žensk v medijih;
33.

ponovno izraža podporo stalnemu napredku in trem zaporednim posodobitvam direktive o rakotvornih in mutagenih snoveh; podpira predlog Komisije za revizijo in dopolnitev snovi in mejnih vrednosti za poklicno izpostavljenost v skladu z direktivo o rakotvornih in mutagenih snoveh, ki je bil pripravljen z uveljavljenim postopkom in tristranskim sodelovanjem (predstavniki delavcev, delodajalcev in vlad), ki je vključeval vse države članice; ugotavlja, da tristransko sodelovanje poteka v okviru Svetovalnega odbora Komisije za varnost in zdravje pri delu (ACSH); v zvezi s tem nestrpno pričakuje nadaljnje delo za določitev zavezujočih, na dokazih temelječih in znanstveno posodobljenih mejnih vrednosti za poklicno izpostavljenost, ki bi zajemale vseh 50 prednostnih rakotvornih snovi (v primerjavi s sedanjimi 27), ter vključitev snovi, strupenih za razmnoževanje, in nevarnih zdravil;
8.

ugotavlja, da je v Evropi nastopila največja zdravstvena, socialna in gospodarska kriza cele generacije, kriza, pri kateri je na preizkušnji evropska solidarnost. Vpliv pandemije COVID-19 na zaposlenost, stopnjo revščine in psihično dobro počutje ljudi se bo še dolgo čutil ter bo zahteval socialne naložbe in naložbe v zdravstvo na vseh ravneh upravljanja, učinkovite mešanice politik in gospodarske vire. Naložbe in ukrepi, ki se bodo izvajali v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost, morajo imeti močno socialno razsežnost, da se bodo z njimi okrepili sistemi socialne varnosti, zagotovila sredstva za kakovostna delovna mesta, izboljšale in zaščitile javne storitve, zmanjšala revščina in spodbujala enakost spolov. Poudarek bi moral biti na zaščiti predvsem najbolj ranljivih, kot so osebe, ki jim grozita revščina in socialna izključenost, enostarševske družine, ki imajo težave pri doseganju ravnovesja med poklicnim in zasebnim življenjem, invalidi, migranti, žrtve nasilja na podlagi spola itd., in na tem, da bi bilo okrevanje vključujoče in družbeno pravično. Pri tem je bistvenega pomena načelna zaveza svobodni izbiri, ki jo imajo javni organi na gospodarskem področju, da zagotavljajo, naročajo in financirajo storitve splošnega gospodarskega pomena;
39.

opozarja, da se številni industrijski in obrtni izdelki z geografskimi označbami izvažajo in potrebujejo zaščito v Evropi in zunaj nje. Če kolektivne strategije za geografske označbe in vključena podjetja nimajo širše zaščite, ne morejo biti v celoti učinkoviti, kar slabi varstvo pravic industrijske lastnine ter ohranja prakse ponarejanja in nelojalne konkurence, zaradi katerih so podjetja, ki so pogosto na podeželju, v vse slabšem položaju. To zaščito bi bilo treba razširiti na uvožene izdelke s poreklom iz tretjih držav, ki so dani na trg EU;
12.

meni, da je treba po krizi zaradi COVID-19 upoštevati nekatere pomembne izkušnje na področju izobraževanja na ravni lokalnih in regionalnih skupnosti. Kriza je močno vplivala na izobraževanje v lokalnih in regionalnih skupnostih in jih prisilila k reševanju velikih izzivov, kot so krizno upravljanje, ekonomska in socialna odpornost, uporaba tehnologije v izobraževanju, prilagajanje človeških virov novim razmeram, potreba po sodelovanju ter potreba po zagotavljanju kakovostnega in vključujočega izobraževanja. Na ravni izobraževalnega procesa so bili izzivi naslednji: digitalna preobrazba in prehod, nove pedagoške metode, ustvarjanje ozračja varnosti in dobrega počutja učencev in učiteljev ter ohranjanje in preobrazba mobilnosti (učencev in učiteljev). Pomembno je opredeliti izzive, s katerimi se sooča sistem, in spremembe, s katerimi bi izobraževalni sistemi v prihodnosti postali odporni na podobne razmere. Odpornost izobraževalnih sistemov mora biti prednostna naloga pri sodelovanju na področju izobraževanja in usposabljanja, tudi z uporabo inovacij v izobraževanju in novih tehnologij (npr. umetna inteligenca, superračunalniki/superračunalništvo in kibernetska varnost). Pomembno je, da se tudi ob upoštevanju družbenih, etničnih in regionalnih razlik in izzivov vsem skupnostim zagotovi enak dostop do digitalnega izobraževanja, vključno z opremo, viri in digitalnimi izobraževalnimi vsebinami;
30.

poudarja, da je svetovna pandemija izpostavila nenadomestljiva znanja in spretnosti učiteljev. Človeška interakcija, podajanje vsebine, spodbujanje, prikaz, razlaga, popravljanje, ocenjevanje, svetovanje, podpora, strokovnost in znanje – vse to zagotavljajo učitelji; poziva k razvoju teh spretnosti tudi v digitalnih okvirih, saj imajo učitelji še posebej pomembno vlogo pri uporabi in vključevanju digitalnih tehnologij v izobraževanje in učenje;
34.

ugotavlja, da lahko novi delovni vzorci, kot so stalna povezljivost, delo na daljavo, mobilno delo ter zaposlovanje osebja in njegovo vodenje na podlagi algoritmov, povečajo produktivnost in fleksibilnost delavcev, da pa so v tem primeru za izboljšanje dobrega počutja na delovnem mestu in preprečevanje novih vrst dejavnikov, ki izzovejo stres, potrebne skupne rešitve in dogovori med delavci in delodajalci o varnosti pri delu. Delovni vzorci so vse bolj digitalni, zato je treba evropska pravila o delovnih pogojih in delovnem času posodobiti, kar mora vključevati določbe za uvedbo pravice do odklopa. Potrebni so tudi pozitivni ukrepi v korist skupin, ki jih digitalni razkorak še posebej prizadene (priseljenci, osebe, ki živijo v revščini in socialni izključenosti, in etnične manjšine, na digitalni razkorak pa vplivajo tudi dejavniki, kot so spol, ter generacijski in geografski dejavniki). Poleg razvoja izdelkov, ki temelji na tehnologiji, bi moral poudarek biti na razvoju metod, storitev in izdelkov, ki so usmerjeni v ljudi in so zasnovani s prispevkom končnih uporabnikov sistemov na delovnem mestu. Dogovoriti se je treba o načelih etične uporabe umetne inteligence na delovnem mestu in organizirati preusposabljanje na delovnih mestih, na katerih se dejavnosti zaradi umetne inteligence preoblikujejo ali jih ta prevzema. Zato Odbor pozdravlja skupna prizadevanja velikih evropskih socialnih partnerjev iz različnih sektorjev, in sicer BusinessEurope, SMEunited, CEEP in ETUC, za optimizacijo koristi in reševanje izzivov digitalizacije v svetu dela v okviru samostojnega okvirnega sporazuma o digitalizaciji ( 1 )
5.

opozarja na ustrezna in povezana stališča iz prejšnjih mnenj OR: — mnenje Lokalne in regionalne perspektive za spodbujanje inovacij v javnem sektorju z digitalnimi rešitvami, sprejeto na plenarnem zasedanju OR 30. novembra 2017 (2). OR v digitalizaciji uprave vidi način za izboljšanje storitev za državljane in poudarja ključno vlogo, ki jo morajo imeti lokalne in regionalne oblasti pri posodabljanju javnega sektorja. Poziva javni sektor, naj se zaveže k inovacijam, ki bodo osredotočene na potrebe uporabnikov, in zagotovi nediskriminatorni dostop do digitalnih storitev vsem državljanom in podjetjem, ter poudarja potrebo po sodelovanju in izmenjavi dobrih inovativnih praks med organi in prek meja; — mnenje Evropski akcijski načrt za e-upravo za obdobje 2016–2020, ki ga je OR sprejel na plenarnem zasedanju 11. oktobra 2016 (3). OR pozdravlja načelo „privzete digitalnosti“, kar pomeni, da bi javna uprava storitve zagotavljala predvsem digitalno, in poudarja, da so potrebna dolgoročna prizadevanja za krepitev digitalne vključenosti, da bi imelo več ljudi dostop do infrastrukture in spretnosti, s katerimi bi lahko izkoristili priložnosti, ki jih ponuja digitalizacija. OR priznava, da so pregledne uprave, ki zagotavljajo podatke in storitve na odprt in varen način, pomembne za povečanje preglednosti in učinkovitosti, obenem pa opozarja na potrebo po visoki ravni varstva nekaterih vrst informacij in osebnih podatkov. Poleg tega OR podpira načelo „privzete čezmejnosti“ za storitve javne e-uprave ter poudarja, da imajo lahko lokalne in regionalne oblasti, zlasti v obmejnih regijah, ključno vlogo pri opredelitvi in razvoju ustreznih, učinkovitih in nemotenih čezmejnih storitev; — mnenje Novi program znanj in spretnosti za Evropo, ki ga je OR sprejel na plenarnem zasedanju 7. decembra 2016 (4). OR poziva k naložbam v digitalne spretnosti in usposabljanje ter v digitalizaciji vidi priložnost za premagovanje številnih izzivov na področju izobraževanja;
38.

izrecno poziva vse institucije EU, naj okrepijo komunikacijo in stike z državljani držav Zahodnega Balkana, da bi razvijale partnerstvo in sinergijo za dosego skupnih ciljev, ki sta učinkovita izvedba nujnih reform ter krepitev pravne države in demokratične družbe. Zagotavljanje komunalnih storitev je področje, kjer se državljani zavedajo koristi lokalne demokracije in približevanja k EU, vendar tudi tukaj korupcija in „ujetje“ lokalnih struktur nista neobičajna. Zato so na tem področju nujni večja odprtost in transparentnost, pa tudi več javnih posvetovanj z državljani o zagotavljanju storitev, pri čemer se je treba osredotočiti na njihove potrebe in zahteve;
28.

poudarja, da je v boju proti dezinformacijam pomembna hitra in učinkovita izmenjava informacij in izkušenj. Iz analize izkušenj v regijah in občinah ter primerov razširjanja napačnih informacij se lahko izluščijo skupne značilnosti, vzorci, napake in uspehi teh kampanj. Zato bi morala Evropska unija finančno in s svojo mrežo spodbujati izmenjavo izkušenj ter medsebojno učenje lokalnih in regionalnih oblasti ter držav članic;
39.

ponavlja ugotovitev iz svojega mnenja Usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja staršev in oskrbovalcev (2017), „da sedanji demografski trendi zahtevajo premislek o vlogi spolov in spodbuditev prožnejših in enakopravnejših ureditev dela“. V tem smislu je pravni okvir EU na področju politik, katerih cilj je podpiranje usklajevanja poklicnega in družinskega življenja ter enakosti spolov, neločljivo povezan z gospodarskimi, demografskimi, zaposlitvenimi in regionalnimi vidiki; zato pozdravlja strategijo Evropske komisije za enakost spolov;
32.

pojasnjuje, da so med glavnimi vzroki tudi različni standardi in predpisi, ki jih države članice uporabljajo na primer na področju delovnega prava, varnosti in zdravja pri delu in gradbeništva; ti potencialne tuje ponudnike ter zlasti mala in srednja podjetja, ki pogosto nimajo potrebnih dejanskih in pravnih virov za izpolnjevanje zahtev drugih držav članic, odvračajo od oddaje ponudb;
11.

poudarja, da je za usklajen razvoj regij pomembno, da EU in države članice priznajo dodano vrednost sodelovanja metropolitanskih regij za doseganje skupnih ciljev pri zmanjševanju regionalnih razlik. Metropolitanske regije lahko s koncentracijo sredstev in strokovnega znanja prispevajo k okrepitvi notranje povezljivosti ter porazdelitvi bogastva in koristi na določenem območju s spodbujanjem sodelovanja med regijami in gospodarske rasti ter ustvarjanjem učinkovitejše povezave med mesti in podeželjem. Pri zagotavljanju storitev, ki presegajo njihove meje, imajo pomembno vlogo pri širjenju razvoja na sosednja, pogosto podeželska območja. Prispevajo tudi k povezovanju skupnosti in posameznikov – živi funkcionalni odnosi namreč gradijo mostove med mestnimi območji, manjšimi mesti in podeželjem. Interakcija med podeželjem in mestnimi območji je pomembno gonilo skladnega teritorialnega razvoja;
26.

je prepričan, da bi morala biti ta sredstva tesno povezana s kohezijsko politiko, ter poziva, naj se zagotovi, da se ne izračunavajo v okviru predlaganih omejitev iz Priloge XXII, temveč da se dajo na voljo kot dodatno financiranje. Dodatna sredstva bi se nato lahko uporabila za okrepitev programov ESRR in ESS za te regije NUTS 2 v naslednjih sedmih letih. Ta tesna povezava bi omogočila tudi prilagojeno podporo za vse premogovniške regije. Ta sredstva so namenjena aktivnemu spodbujanju evropske dodane vrednosti in so na voljo vsem premogovniškim regijam, ki so jih prizadele strukturne spremembe. Med merila za dodelitev sredstev bi lahko vključili skupno število zaposlenih v premogovništvu in obseg pridobivanja premoga v referenčnem letu 2019; regije, ki so že začele zapirati premogovnike in so delno že opravile tak prehod, ne bi smele biti izključene, v kolikor premogovništva niso že povsem opustile;
29.

ugotavlja, da stalne spremembe in digitalizacija gospodarstva prinašajo nove možnosti lokalnim in regionalnim oblastem, ki bi lahko izkoristile potencial digitalnega gospodarstva za rast: pri tem pa je seveda treba poskrbeti za obsežne naložbe v informacijsko in komunikacijsko tehnologijo in infrastrukturo, zlasti računalništvo v oblaku in velepodatke, pa tudi v raziskave in inovacije, da bi spodbudili konkurenčnost industrije in izboljšali javne storitve, vključevanje ter znanje in spretnosti. V tem okviru podpira tudi pobudo Komisije, da v skladu s svojim sporočilom z dne 21. septembra 2017„Pravičen in učinkovit davčni sistem v Evropski uniji za enotni digitalni trg“ do pomladi 2018 pripravi zakonodajni predlog o določitvi pravil za obdavčenje dobička v digitalnem gospodarstvu na ravni EU (7);