SL Uradni list Evropske unije C 237/53

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2017/825 z namenom povečanja finančnih sredstev programa za podporo strukturnim reformam in prilagoditve njegovega splošnega cilja

(COM(2017) 825 final – 2017/0334 (COD)) –

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 v zvezi s podporo za strukturne reforme v državah članicah

(COM(2017) 826 final – 2017/0336 (COD))

(2018/C 237/09)

Poročevalec: Mihai IVAŞCU Soporočevalec: Stefano PALMIERI

Zaprosilo Evropski parlament, 14. 12. 2017 Svet Evropske unije, 21. 12. 2017 in 31. 1. 2018 Pravna podlaga členi 175, 177, 197(2) in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Pristojnost strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo Datum sprejetja mnenja strokovne skupine 28. 2. 2018 Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju 14. 3. 2018 Plenarno zasedanje št. 533 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 183/2/9

1. Sklepi in priporočila

1.1 Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) podpira predlog o povečanju proračuna programa za podporo strukturnim reformam in o vključitvi namenskega orodja za izvajanje „reformnih zavez“. Prednost morajo imeti reforme z neposrednimi učinki prelivanja na druge države članice.

1.2 EESO v skladu s svojimi prejšnjimi mnenji podpira strukturne reforme, usmerjene v socialni in gospodarski razvoj, vključno s krepitvijo institucionalnih zmogljivosti za izboljšanje kakovosti uprave. Te reforme morajo biti prilagojene posamezni državi in imeti demokratično podporo; izogniti se je treba enotnemu pristopu v vseh državah članicah.

1.3 EESO opozarja, da strukturne reforme niso uspešne le, kadar na socialno vzdržen način zmanjšujejo javno porabo, temveč tudi kadar jo kratkoročno zvišajo, da bi se srednje- ali dolgoročno izboljšala uravnoteženost proračuna države članice.

1.4 Povečanje proračuna programa za podporo strukturnim reformam je sicer dobrodošlo, vendar pa glede na vse večje število zahtevkov držav članic ni zadostno. Že vrednost zahtevkov za leto 2018 petkrat presega predlagani proračun.

1.5 Po drugi strani EESO meni, da je zelo pomembno, da Evropska komisija pregledno predstavi svoje namene glede razdelitve novega proračuna programa za podporo strukturnim reformam, česar v tem predlogu ni naredila, ter pripravi jasna merila izbora.

1.6 EESO poudarja, da je treba finančna sredstva programa za podporo strukturnim reformam povečati, ne da bi pri tem zmanjšali proračun drugih enako pomembnih skladov.

1.7 Najbolj bistvenega pomena je jasna strategija na ravni EU. Z njo bi bilo treba spremljati napredek in raven razvoja v vsaki državi članici, obenem pa predstaviti vizionarske smernice za dodeljevanje sredstev in pri tem upoštevati konvergenčna merila. Pospešiti bi bilo treba izmenjavo najboljše prakse, pri čemer bi morala Evropska komisija nuditi potrebno tehnično podporo.

1.8 Posebno pozornost bi bilo treba nameniti državam članicam, ki so še zunaj euroobmočja, a se mu želijo pridružiti. Pospeševanje tega procesa je ključnega pomena za prihodnost Evropske unije, je dejal tudi Jean-Claude Juncker v svojem govoru o prihodnosti Evrope ( 1 )

1.9 EESO predlaga uvedbo pravila, v skladu s katerim država članica ne more prejeti finančnih sredstev, če pri odločanju o večletnih svežnjih reformnih zavez ne uporablja dosledno načela partnerstva ter ne vključuje dejansko socialnih partnerjev in organizacij civilne družbe ( 2 ) . Uporaba načela partnerstva je ključnega pomena za izvajanje reform na podlagi dejstev in povezanih z realnim stanjem gospodarstva vsake države članice.

1.10 EESO podpira namero, da se v večletnem okviru za obdobje po letu 2020 uvede novo reformno orodje s posebnim mehanizmom financiranja.

1.11 ESSO priporoča, da se od primera do primera odloča, ali se določene reforme v okviru programa za podporo strukturnim reformam financirajo in povežejo z novim orodjem za izvajanje reform, zlasti ko gre za priključitev euroobmočju ali za reforme, ki lahko dodatno okrepijo evropsko integracijo.

2. Uvod in splošne ugotovitve

2.1 Evropska komisija je v svežnju o ekonomski in monetarni uniji, ki ga je objavila decembra 2017, predstavila dva konkretna predloga za uredbi, ki naj bi ju sprejeli po rednem zakonodajnem postopku: prvi se nanaša na krepitev programa za podporo strukturnim reformam, da bi povečali tehnično podporo, ki bi bila na voljo vsem državam članicam, in ustvarili namenski delovni postopek za podporo državam članicam, ki nimajo eura, pri njihovem procesu konvergence ( 3 ) , drugi pa na uvedbo ciljnih sprememb uredbe o skupnih določbah, da bi razširili možnosti, da se rezerva za uspešnost iz sedanjih evropskih strukturnih in investicijskih skladov uporabi za podpiranje nacionalnih reform ( 4 )

2.2 EESO je prejel skupno štiri zaprosila: dve od Evropskega parlamenta in dve od Sveta za vsakega od predlogov uredbe. Namen tega mnenja je torej predstaviti stališče EESO o teh dveh zakonodajnih predlogih kot odgovor na konkretna institucionalna zaprosila in brez vpliva na nadaljnje delo Odbora v zvezi s preostankom svežnja Komisije o EMU.

2.3 EESO meni, da je orodje za izvajanje reform lahko pomemben instrument za pomoč državam članicam, ki nimajo dobrih rezultatov pri porabi razpoložljivih strukturnih sredstev, da bi jih uporabljale bolje in da bi se s tem zmanjšal gospodarski razkorak na socialno vzdržen način.

2.4 Novo orodje za izvajanje reform, ki naj bi podpiralo reformne zaveze držav članic v okviru evropskega semestra, je ključnega pomena. Prednost morajo imeti reforme z neposrednimi učinki prelivanja na druge države članice. Kljub vsemu pa EESO poziva k dejavnemu in natančnemu spremljanju napredka pri izvajanju v okviru evropskega semestra.

3. Predlogi za podporo strukturnim reformam v državah članicah

3.1 EESO ponavlja, da je bistveno, da države članice zagotovijo uporabo načela partnerstva in dejansko vključenost socialnih partnerjev in organizirane civilne družbe, kadar se odločajo o tem, kakšno strategijo strukturnih reform želijo promovirati, kakor tudi med postopkom spremljanja v okviru evropskega semestra. Da bi zagotovili dejansko uporabo tega načela v vseh državah, EESO predlaga uvedbo pravila, po katerem državi ne bi bila dodeljena nobena sredstva, če v odločanje o večletnih svežnjih reformnih zavez ni v celoti vključila organizirane civilne družbe.

3.2 Od uvedbe programa za podporo strukturnim reformam leta 2017 je 16 držav članic izrazilo namero, da izkoristijo njegova finančna sredstva. Proračun programa znaša 22,5 milijona EUR, medtem ko je 271 zahtevkov že preseglo 80 milijonov EUR. Komisija je za leto 2018 predlagala proračun v višini 30,5 milijona EUR. Vendar pa je 24 držav članic vložilo 444 zahtevkov, katerih skupna vrednost presega 150 milijonov EUR.

3.3 EESO pozdravlja povečanje sredstev za program za podporo strukturnim reformam, vendar se mu glede na obseg zahtevkov držav članic zdi učinkovitost ukrepa vprašljiva.

3.4 EESO priporoča povečanje finančnih sredstev programa za podporo strukturnim reformam, ne da bi pri tem ogrozili proračun drugih enako pomembnih skladov.

3.5 EESO meni, da je zelo pomembno, da Komisija pregledno predstavi svoje načrte v zvezi z razdelitvijo novega proračuna programa za podporo strukturnim reformam, da lahko vsaka država članica dobi pravičen delež razpoložljive podpore za reforme, ki jih izvaja.

3.6 Evropska komisija mora določiti jasna in objektivna merila za odločanje o tem, katere reforme naj bi se financirale iz proračuna EU, hkrati pa poskrbeti, da imajo vse države članice enakopraven dostop do sredstev. Poleg tega morajo biti reforme, ki naj bi se jih financiralo, v skladu s strategijo EU in jih je treba v okviru evropskega semestra strogo nadzorovati.

3.7 Glede na to, da že same države članice dajejo pobude za reforme, EESO priporoča, da se program za podporo strukturnim reformam osredotoči zgolj na ukrepe, ki bodo najbolje podprli priporočila za posamezne države.

3.8 Spomniti je treba, da lahko države članice same financirajo reforme, in ta spodbuda Evropske komisije s proračunom programa za podporo strukturnim reformam ne sme pomeniti, da se morajo opreti zgolj na financiranje EU. Delovanje celotne ekonomske in monetarne unije temelji na subsidiarnosti in odgovornem ravnanju vsake posamezne države članice.

3.9 Glede na omejena sredstva EESO meni, da mora Evropska komisija podpreti reforme in ukrepe, ki imajo lahko multiplikacijski učinek na ukrepe, ki jih izvajajo države članice.

3.10 EESO v skladu s svojimi prejšnjimi mnenji podpira strukturne reforme, usmerjene v socialni in gospodarski razvoj: več delovnih mest, boljše zaposlitve, konkurenčnost in konkurenca v proizvodnji in storitvah, upravna in institucionalna kakovost, dobre in učinkovite javne storitve ter okoljska trajnost ( 5 ) . Te reforme morajo biti prilagojene posamezni državi in v skladu z njenim nacionalnim programom reform ter imeti demokratično podporo; ni treba, da imajo vse države članice enoten pristop.

3.11 Glede na to, da Pogodba skoraj vsem državam članicam nalaga obveznost, da prevzamejo euro, EESO priporoča, da se posebna pozornost nameni reformam, katerih cilj je širitev euroobmočja, in se po možnosti za te cilje namenijo še dodatna sredstva.

3.12 Evropska unija je v boljšem položaju kot države članice za spremljanje napredka držav zunaj euroobmočja. Skozi celoten proces si je treba izmenjavati najboljše prakse in EESO predlaga, da se za to vzpostavi posebna komunikacijska platforma.

4. Predlog za uvedbo novega orodja za izvajanje reform za podporo strukturnim reformam v državah članicah

4.1 Zavedajoč se dejstva, da so „strukturne reforme“ postale zelo širok pojem, je EESO zadovoljen, da predlog uredbe vključuje tudi njihovo opredelitev.

4.2 EESO priporoča, da Evropska komisija sodeluje z državami članicami pri preučevanju različnih možnosti za zagotovitev fiskalne in proračunske vzdržnosti. Nekatere reforme lahko v kratkoročnem obdobju zahtevajo več javnih izdatkov za uvedbo novih postopkov in dejavnosti, ki bodo šele v srednje- ali dolgoročnem obdobju pripomogli k prihranku sredstev ali zbiranju dodatnih prihodkov. Zato je priporočljivo, da se ne gleda le na kratkoročne ukrepe za znižanje stroškov, ampak tudi na načine za povečanje proračunskih prihodkov.

4.3 EESO pozdravlja novo orodje za izvajanje reform, predlagano v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje po letu 2020, glede na to, da morajo evropske institucije zelo tesno sodelovati z državami članicami, da bi dosegle močnejšo integracijo in konvergenco Unije. EESO poziva k dejavnemu in natančnemu spremljanju napredka pri izvajanju v okviru evropskega semestra.

4.4 Kljub temu da evropski semester in poročila za posamezne države članice, ki so bila razvita kot njegov del, tvorijo odličen osrednji instrument za ocenjevanje programa za podporo reform, EESO meni, da je treba razviti še dodatne instrumente za pravilno presojo napredka. Ti morajo biti prilagojeni posebnim ekonomskim zahtevam vsake države članice.

4.5 EESO podpira začasno rešitev, da se pilotna faza novega orodja za izvajanje reform financira iz rezerve za uspešnost. S tem predlogom ne bi smeli posegati v obstoječe evropske strukturne in investicijske sklade, temveč bi mu bilo treba nameniti poseben proračun.

4.6 Napredek vsake države članice bi bilo treba sproti spremljati v okviru evropskega semestra. Tak način poročanja bi moral omogočiti jasen vpogled v doseženi napredek in prihodnje proračunske potrebe.

4.7 Glede na to, da naj bi novo orodje za izvajanje reform dopolnjevalo prostovoljno tehnično pomoč, ki se nudi v okviru programa za podporo strukturnim reformam, ESSO priporoča, da se od primera do primera odloča, ali se določene reforme financirajo in povežejo z novim orodjem za izvajanje reform, zlasti ko gre za priključitev euroobmočju ali za reforme, ki lahko dodatno okrepijo evropsko integracijo.

V Bruslju, 14. marca 2018 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Georges DASSIS

(1) Stanje v Uniji 2017.

(2) Delegirana uredba Komisije (EU) št. 240/2014 z dne 7. januarja 2014 o Evropskem kodeksu dobre prakse za partnerstvo v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov (UL L 74, 14.3.2014, str. 1).

(3) COM(2017) 825 final.

(4) COM(2017) 826 final.

(5) Na primer izboljšanje poslovnega okolja, financiranja podjetij in izdatkov za raziskave in razvoj, povečanje produktivnosti podjetij, panog in gospodarstev, spodbujanje ustvarjanja kakovostnih in bolje plačanih delovnih mest ter sočasno zmanjševanje deleža začasnih, negotovih in slabo plačanih zaposlitev, krepitev kolektivnih pogajanj in neodvisnosti socialnih partnerjev v njih ter socialni dialog na lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni, reformiranje javnih uprav, da bi bile učinkovitejše pri gospodarskem in družbenem razvoju ter preglednejše za javnost, in spodbujanje kakovosti sistemov izobraževanja in usposabljanja delavcev, da bi vsem družbenim skupinam nudili enake možnosti in rezultate.