EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 4.8.2021 COM(2021) 602 final POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU ČETRTO POROČILO NA PODLAGI MEHANIZMA ZA ZADRŽANJE IZVZETJA IZ VIZUMSKE OBVEZNOSTI

{SWD(2021) 206 final}



Kazalo vsebine I. Uvod II. Republika Albanija 1. Migracije, azil in ponovni sprejem 2. Pravosodno sodelovanje, javni red in varnost 3. Priporočila za Albanijo III. Bosna in Hercegovina 1. Migracije, azil in ponovni sprejem 2. Pravosodno sodelovanje, javni red in varnost 3. Priporočila za Bosno in Hercegovino IV. Črna gora 1. Migracije, azil in ponovni sprejem 2. Pravosodno sodelovanje, javni red in varnost 3. Priporočila za Črno goro V. Republika Severna Makedonija 1. Migracije, azil in ponovni sprejem 2. Pravosodno sodelovanje, javni red in varnost 3. Priporočila za Severno Makedonijo VI. Republika Srbija

1. Migracije, azil in ponovni sprejem 2. Pravosodno sodelovanje, javni red in varnost 3. Priporočila za Srbijo 1. Migracije, azil in ponovni sprejem 2. Pravosodno sodelovanje, javni red in varnost 3. Priporočila za Gruzijo VIII. Republika Moldavija 1.Migracije, azil in ponovni sprejem 2. Pravosodno sodelovanje, javni red in varnost 3. Priporočila za Moldavijo IX. Ukrajina 1. Migracije, azil in ponovni sprejem 2. Pravosodno sodelovanje, javni red in varnost 3. Priporočila za Ukrajino X. Sklepne ugotovitve I. Uvod Liberalizacija vizumskega režima je učinkovito orodje za olajšanje medosebnih stikov ter podporo reformam na področju pravosodja, varnosti in temeljnih svoboščin v državah Zahodnega Balkana in vzhodnega partnerstva. Komisija mora v okviru odgovornosti, da zagotavlja ustrezno spremljanje brezvizumskega režima, v skladu z mehanizmom za zadržanje izvzetja iz vizumske obveznosti Evropskemu parlamentu in Svetu vsako leto poročati o stalnem izpolnjevanju zahtev za izvzetje iz vizumske obveznosti s strani držav, katerih državljani so vstop v EU brez vizuma pridobili pred manj kot sedmimi leti po uspešnem zaključku dialoga o liberalizaciji vizumskega režima.

Kar zadeva partnerske države Zahodnega Balkana, katerih državljani so iz vizumske obveznosti izvzeti že več kot sedem let, je to poročilo osredotočeno na nadaljnje ukrepanje na podlagi prejšnjih priporočil Komisije in ne vsebuje več vseh podrobnosti o nenehnem izpolnjevanju zadevnih meril. Vidiki, povezani z merili za liberalizacijo vizumskega režima, se še naprej ocenjujejo v okviru procesa širitve, in sicer v okviru poglavja 23 (sodstvo in temeljne pravice) ter poglavja 24 (pravosodje in notranje zadeve), o njih pa se poroča v letnem širitvenem svežnju Evropske komisije. Kar zadeva države vzhodnega partnerstva, katerih državljani so iz vizumske obveznosti izvzeti manj kot sedem let, je v poročilu ocenjeno tudi stalno izpolnjevanje meril za liberalizacijo vizumskega režima. Na podlagi tega in ob upoštevanju vpliva omejitev, povezanih s pandemijo COVID-19, je četrto poročilo na podlagi mehanizma za zadržanje izvzetja iz vizumske obveznosti osredotočeno na ukrepe, ki so jih zajete države sprejele v letu 2020, po potrebi pa vključuje tudi najnovejše informacije za leto 2021. V njem se poroča tudi o operativnem sodelovanju z EU in državami članicami. Poleg meril za liberalizacijo vizumskega režima poročilo vključuje pregled migracijskih trendov, v katerem so upoštevani Eurostatovi podatki za celotno statistično leto 2020, vključno s spremembami glede na leto 2019. V oceni trendov je upoštevan tudi vpliv na migracijske trende, ki so ga imele omejitve, povezane s pandemijo COVID-19, in zaradi katerih se je znatno zmanjšalo število nezakonitih prehodov meje, zavrnitev vstopa, dejanskih vrnitev in prošenj za mednarodno zaščito. Poročilu je priložen delovni dokument služb Komisije, v katerem so na voljo dodatne informacije o ukrepih, ki so jih partnerske države sprejele v sodelovanju z EU in dvostransko z državami članicami. K poročilu so prispevale vse v njem zajete države, Evropska služba za zunanje delovanje, ustrezne agencije EU in države članice. II. Republika Albanija 1. Migracije, azil in ponovni sprejem 1.1 Ukrepi, sprejeti na področju migracij, azila in sodelovanja pri ponovnem sprejemu Republika Albanija je v letu 2020 še naprej sprejemala ukrepe na področju upravljanja meja in migracij ter azila. Decembra 2020 je sprejela strategijo za integrirano upravljanje meja, februarja 2021 pa nov zakon o azilu, s čimer se je albanska zakonodaja približala pravnemu redu EU in mednarodnim standardom. Poleg tega je Albanija odprla nov začasni sprejemni center za ranljive osebe. Države članice na splošno poročajo o dobrem sodelovanju z Albanijo na področju migracij in upravljanja meja ter ponovnega sprejema. Sodelovanje Albanije z Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo (Frontex) je na visoki ravni. Albanija in EU sta se dogovorili o prvem načrtu za sodelovanje z Evropskim azilnim podpornim uradom (EASO), ki se bo izvajal do konca leta 2022. Vizumska politika Albanije ni v celoti usklajena s seznamom tretjih držav, katerih državljani morajo za kratkoročno bivanje v EU imeti vizum. V tretjem poročilu na podlagi mehanizma za zadržanje izvzetja iz vizumske obveznosti so bila izdana naslednja priporočila: (a) Okrepitev ukrepov za obravnavanje nedovoljenih migracij in neutemeljenih prošenj za azil državljanov Albanije, med drugim z opredelitvijo in obravnavo temeljnih vzrokov zanje ter organizacijo dodatnih kampanj za obveščanje o pravicah in obveznostih pri potovanjih brez vizumov Albanija sprejema ukrepe za obravnavanje vprašanja neutemeljenih prošenj za azil, ki jih v EU vlagajo njeni državljani. V zvezi s preventivnimi ukrepi se nadaljujejo prizadevanja za okrepitev nadzora nad albanskimi državljani, ki prehajajo državno mejo, okrepitev nadzora nad mladoletniki, ki potujejo v tujino, ter povečanje sodelovanja in izmenjave informacij (zlasti z državami članicami, ki jih zadeva vprašanje neutemeljenih prošenj za azil, ki jih vlagajo državljani Albanije). Število prijetih državljanov Albanije, ki so poskušali nezakonito prestopiti mejo, se je zmanjšalo zaradi pandemije COVID-19 in zaradi ukrepov, ki so jih uvedli albanski organi, vključno s kampanjami ozaveščanja o pravicah in obveznostih, povezanih s potovanji brez vizumov v EU. Zaradi okrepljenih patrulj in sodelovanja z agencijo Frontex ter uporabe opreme za varovanje meje, ki so jo zagotovile države članice, se je izboljšal tudi nadzor meje. Albanija je poleg tega še naprej izmenjevala informacije z ustreznimi organi sosednjih držav. To omogoča podrobnejše preverjanje državljanov Albanije, ki potujejo v EU. Albanski organi so v medijih obveščali o operacijah vračanja albanskih državljanov, ki so jih izvedle države članice EU, ter še naprej opozarjali na zlorabe brezvizumskega režima EU in na kazni, ki se lahko naložijo. Pravice in obveznosti v zvezi z brezvizumskim potovanjem so objavljene na spletu, pri čemer je Mednarodna organizacija za migracije (IOM) ob podpori držav članic in s sredstvi EU januarja 2021 začela kampanjo ozaveščanja. (b) Ohranjanje in okrepitev proaktivnega operativnega sodelovanja z agencijami EU in državami članicami EU, ki se srečujejo z migracijskim pritiskom iz Albanije Albanija je še naprej sodelovala z agencijo Frontex in državami članicami pri varovanju kopenske in morske meje ter na mejnih prehodih, da bi okrepila upravljanje meja, izmenjavo informacij, preprečevanje čezmejnih kriminalnih dejavnosti in boj proti njim, prepoznavanje ponarejenih potnih listin ter boj proti identitetnim prevaram. Albanija je bila tudi prva partnerska država, ki je z EU sklenila sporazum o statusu glede ukrepov agencije Frontex v okviru sodelovanja pri upravljanju meja (v nadaljnjem besedilu: sporazum o statusu), ki omogoča napotitev mejnih policistov agencije Frontex z izvršilnimi funkcijami na ozemlje tretje države. Sporazum, ki je začel veljati 1. maja 2019, je omogočil začetek skupne operacije agencije Frontex z albanskimi mejnimi policisti na meji z Grčijo 22. maja 2019. Potekajo tudi dejavnosti v zvezi z izvajanjem akcijskih načrtov Albanije za obravnavanje vprašanja albanskih mladoletnikov brez spremstva v Italiji, ki so prekoračili dovoljeni čas bivanja, in neutemeljenih prošenj za azil, ki so jih državljani Albanije vložili v Franciji, kar vključuje krepitev nadzora na meji. Albanija sodeluje tudi z drugimi državami članicami pri reševanju teh vprašanj v smislu preprečevanja, sodelovanja z mejno policijo ter vračanja in ponovnega sprejema. 1.2 Spremljanje trendov nedovoljenih migracij, prošenj za mednarodno zaščito, vrnitev in ponovnega sprejema Število prošenj za mednarodno zaščito, ki so jih v državah članicah EU vložili državljani Albanije, se je med letoma 2019 in 2020 zmanjšalo za 65 %, pri čemer je bilo leta 2020 vloženih 6 970 prošenj. Stopnja ugodno rešenih prošenj se je nekoliko znižala, in sicer s 5,6 % v letu 2019 na 5,3 % v letu 2020.

Leta 2020 so države članice poročale o 1 429 nezakonitih prehodih meje, kar je 30 % manj kot leta 2019, medtem ko se je število državljanov Albanije, v zvezi s katerimi je bilo ugotovljeno, da v državah članicah nezakonito prebivajo, v primerjavi z letom prej zmanjšalo za 8 % (s 34 420 leta 2019 na 31 630 leta 2020). Število zavrnitev vstopa državljanom Albanije v države članice se je leta 2020 zmanjšalo za 33 % (z 19 670 v letu 2019 na 13 265 v letu 2020), število odločb o vrnitvi, izdanih leta 2019 (30 840), se je leta 2020 zmanjšalo za 25 % (23 235). Leta 2020 je bilo sporočenih 9 755 dejanskih vrnitev državljanov Albanije v primerjavi s 15 370 v letu 2019 (37-odstotno zmanjšanje). Stopnja vračanja se je znižala, in sicer s 50 % leta 2019 na 42 % leta 2020, kar ustreza splošnemu trendu v zadnjih letih. Države članice in agencija Frontex na splošno poročajo o dobrem sodelovanju na področju vračanja in ponovnega sprejema. Agencija Frontex še naprej zagotavlja podporo albanskim nacionalnim organom pri zadevah, povezanih z vračanjem, in pri dejavnostih krepitve zmogljivosti v okviru nedavnega znižanja stopnje vračanja. 2. Pravosodno sodelovanje, javni red in varnost Ukrepi, sprejeti na področju pravosodnega sodelovanja, javnega reda in varnosti Leta 2020 so se nadaljevala prizadevanja na področju pravosodnega sodelovanja, javnega reda in varnosti. Države članice na splošno poročajo o dobrem sodelovanju z Albanijo na področju varnosti. Albanija je še naprej sodelovala z Europolom in Eurojustom, pa tudi pri skupnih dejavnostih z več državami članicami. Po začetku veljavnosti sporazuma o sodelovanju z Eurojustom leta 2019 je januarja 2021 pri Eurojustu začel delovati tožilec za zvezo iz Albanije. Komisija spremlja morebitni vpliv novega albanskega zakona o državljanstvu na brezvizumski režim. Čeprav izvedbeni ukrepi do zdaj še niso bili sprejeti, je v tem zakonu predvidena možnost vzpostavitve programa „državljanstvo za naložbe“, ki bi se lahko izkoristil za zaobidenje postopka EU za izdajo vizuma za kratkoročno bivanje ter zaobidenje poglobljene ocene individualnih migracijskih in varnostnih tveganj, ki je del tega postopka. V tretjem poročilu na podlagi mehanizma za zadržanje izvzetja iz vizumske obveznosti so bila izdana naslednja priporočila: (a) Ohranjanje in okrepitev proaktivnega operativnega sodelovanja z agencijami EU in državami članicami, katerih javni red in varnost sta ogrožena zaradi sodelovanja državljanov Albanije v organiziranih kriminalnih združbah Nadaljevalo se je proaktivno sodelovanje z državami članicami in agencijami EU, vključno z izmenjavo policijskih informacij prek Interpola, Europola in Camdenske meddržavne mreže uradov za odvzem premoženjske koristi (CARIN), predvsem na področju preiskovanja kaznivih dejanj, povezanih z drogami, trgovino z ljudmi in nezakonito trgovino z vozili, pranjem denarja, gospodarskim in finančnim kriminalom ter kibernetsko kriminaliteto. Leta 2020 se je na teh področjih nadaljevalo sodelovanje v kazenskih postopkih in policijskih operacijah. (b) Izboljšanje učinkovitosti tožilstva ter prizadevanj organov kazenskega pregona za boj proti korupciji in organiziranemu kriminalu na visoki ravni Albanija si je še naprej nadalje prizadevala za boj proti korupciji in organiziranemu kriminalu, med drugim za doseganje dobrih rezultatov pri proaktivnih preiskavah, pregonu in obsodbah, kar ostaja dolgoročni cilj. Kar zadeva boj proti organiziranemu kriminalu, so se prizadevanja nadaljevala na podlagi akcijskega načrta za obdobje 2017–2020. Albanija je decembra 2020 odobrila strategijo za boj proti organiziranemu kriminalu in hudim kaznivim dejanjem za obdobje 2021–2025 ter z njo povezan akcijski načrt za obdobje 2021–2025. Januarja 2020 je sprejela zakon o preventivnih ukrepih v boju proti terorizmu, organiziranemu kriminalu in hudim kaznivim dejanjem. Ukrepi vključujejo zaseg in zaplembo sredstev, omejevanje gibanja oseb, osumljenih storitve kaznivih dejanj, in omejevanje njihovih gospodarskih dejavnosti. Medsektorska strategija za boj proti korupciji za obdobje 2015–2021 je bila julija 2020 podaljšana do leta 2023. Julija 2020 je bil odobren tudi akcijski načrt za obdobje 2020–2023 za izvajanje zakona o boju proti korupciji na visoki ravni. Oktobra 2020 je bil odobren načrt državne policije za zagotavljanje integritete za obdobje 2020–2021, ki temelji na izvajanju priporočil Skupine držav proti korupciji (GRECO). K večji učinkovitosti boja proti korupciji je pripomogla tudi vzpostavitev mreže koordinatorjev za boj proti korupciji v 17 agencijah. Projektna skupina za boj proti korupciji, ki je odgovorna za medinstitucionalne inšpekcijske preglede, je bila v zadnjem letu manj učinkovita, saj od leta 2020 ni bilo rednih sestankov, poleg tega pa ni bilo izvedenih veliko preiskav. Nedavno ustanovljeni direktorat za boj proti korupciji, ki je odgovoren za usklajevanje dejavnosti v okviru protikorupcijske strategije, njeno spremljanje in poročanje o njej, še ni imel konkretnega vpliva na področju preiskovanja, pregona in sojenja v primerih korupcije na visoki ravni. Posebna struktura za boj proti korupciji in organiziranemu kriminalu, ki jo sestavljajo posebno tožilstvo in nacionalni preiskovalni urad, ter sodišča prve in druge stopnje za boj proti korupciji in organiziranemu kriminalu so delujoča. Albanija je leta 2020 glede na leto 2019 poročala o 27-odstotnem povečanju števila policijskih operacij, ki so jih osrednje in lokalne policijske strukture kriminalističnega urada izvedle na področju organiziranega in finančnega kriminala. Število pravnomočnih obsodb visokih uradnikov zaradi korupcije in povezanih kaznivih dejanj (npr. pranja denarja, zlorabe položaja itd.) je bilo omejeno. Vendar je v zadnjem času mogoče opaziti pozitiven trend zaradi prvih rezultatov novoustanovljene posebne strukture za boj proti korupciji in organiziranemu kriminalu. (c) Izboljšanje rezultatov v boju proti pranju denarja in financiranju terorizma ter popolno izkoriščanje podpore, ki jo Komisija zagotavlja za krepitev zmogljivosti za boj proti pranju denarja in financiranju terorizma

Albanska vlada je decembra 2020 sprejela nacionalno medsektorsko strategijo za boj proti terorizmu in akcijski načrt za obdobje 2020–2025, ki vključuje posebne ukrepe za preprečevanje financiranja terorizma in boj proti njemu. Albanija je dosegla napredek pri izvajanju skupnega akcijskega načrta iz leta 2018 za boj proti terorizmu za Zahodni Balkan, in sicer pri krepitvi zmogljivosti za boj proti pranju denarja in financiranju terorizma. Leta 2020 sta bila sprejeta zakona o vzpostavitvi registra dejanskega lastništva in o vzpostavitvi centraliziranega registra bančnih računov. Oba registra naj bi začela delovati kmalu. Albanija je od februarja 2020 na seznamu Projektne skupine za finančno ukrepanje (FATF) z jurisdikcijami, nad katerimi se izvaja poostren nadzor. Albanija je sprejela politično zavezo na visoki ravni, da bo izvedla akcijski načrt FATF, da bi lahko bila odstranjena s tega seznama. Akcijski načrt se izvaja. Julija 2020 so generalno državno tožilstvo, ministrstvo za notranje zadeve ter ministrstvo za finance in gospodarstvo podpisali memorandum o sodelovanju za povečanje učinkovitosti preiskav, povezanih s pranjem denarja, financiranjem terorizma, finančnim kriminalom ter zasegom in zaplembo sredstev, pridobljenih s kaznivim dejanjem. Skupne analize kazenskih postopkov, opravljene med junijem in septembrom 2020, so omogočile napredek pri preiskavah, sodnih obravnavah, zasegu in zaplembi niza sredstev oseb v kazenskem postopku. Albanija je imenovala posebnega tožilca in na ravni okrožnih tožilstev ustanovila posebne oddelke za preiskovanje pranja denarja. V lokalne policijske direktorate in policijske komisariate v sodnih okrožjih so bili poleg tega imenovani tožilci ter strokovnjaki za preiskovanje gospodarskega in finančnega kriminala, da bi se posebej ukvarjali s preiskovanjem kaznivih dejanj, povezanih s pranjem denarja. 3. Priporočila za Albanijo Albanija je sprejela ukrepe za obravnavanje priporočil Komisije. Vendar je potrebno nadaljnje ukrepanje za obravnavo vprašanja neutemeljenih prošenj za azil, ki jih državljani Albanije vlagajo v državah članicah, pa tudi na področju preprečevanja pranja denarja, boja proti terorizmu ter boja proti korupciji in organiziranemu kriminalu. Nadalje je treba obravnavati zlasti naslednja področja: ·nadaljnje sodelovanje z državami članicami, v katerih državljani Albanije vložijo največ neutemeljenih prošenj za azil, vključno z okrepljenim sodelovanjem Albanije pri dejavnostih v okviru operativnega akcijskega načrta Evropske večdisciplinarne platforme proti grožnjam kriminala (EMPACT) z naslovom „Pomoč pri nedovoljenem vstopu in prebivanju“; prilagajanje kampanj za obveščanje o brezvizumskem režimu ustreznim profilom migrantov, tudi kar zadeva ranljive skupine, prekoračitev dovoljenega časa bivanja in neutemeljene prošnje za azil; ·nadaljnja krepitev preprečevanja korupcije in organiziranega kriminala, nedovoljene trgovine, terorističnih kaznivih dejanje in pranja denarja ter boja proti njim, in sicer z (a) nadaljnjim napredkom pri doseganju dobrih rezultatov, kar zadeva preiskave primerov korupcije, zaseg, zaplembo in odvzem premoženjske koristi, pridobljene s kaznivimi dejanji, povezanimi s korupcijo, (b) nadaljnjim razvojem sistematične uporabe vzporednih finančnih preiskav in povečanjem sodelovanja v usklajenih ali skupnih preiskavah in pregonu z državami v regiji in državami članicami, ter (c) nadaljnjim napredkom pri izvajanju skupnega akcijskega načrta za boj proti terorizmu za Zahodni Balkan; ·nadaljnje usklajevanje vizumske politike Albanije z EU seznami tretjih držav, katerih državljani potrebujejo vizum, zlasti v zvezi s tistimi tretjimi državami, ki pomenijo tveganje nedovoljenih migracij ali varnostno tveganje za EU; ·nesprejetje programa „državljanstvo za naložbe“ na podlagi novega zakona o državljanstvu. III. Bosna in Hercegovina 1. Migracije, azil in ponovni sprejem 1.1 Ukrepi, sprejeti na področju migracij, azila in sodelovanja pri ponovnem sprejemu Bosna in Hercegovina je bila tudi leta 2020 izpostavljena močnemu migracijskemu pritisku, pri čemer je bilo na njenem ozemlju prisotno veliko število prosilcev za azil in migrantov brez urejenega statusa. EU od začetka leta 2018 podpira Bosno in Hercegovino pri izboljšanju upravljanja migracij in azila. EU je zagotovila nujno pomoč, da bi pomagala pri reševanju humanitarne krize leta 2020, med katero je na stotine beguncev in migrantov ostalo brez oskrbe v hudih zimskih razmerah, ob tem pa razpoložljivi sprejemni objekti niso bili v celoti izkoriščeni. EU je organe pozvala, naj poiščejo trajnostno in dolgoročno rešitev za nastanitev migrantov in beguncev. Ministrstvo za varnost je zato sprejelo nekatere ukrepe, s katerimi bo postopoma prevzelo odgovornost za upravljanje sprejemnih objektov. Da bi preprečili, da bi se te razmere ponovile naslednjo zimo, je treba zagotoviti ustrezne pogoje za sprejem migrantov in beguncev. Bosna in Hercegovina je sprejela nekatere ukrepe na področju upravljanja meja. Še naprej je izvajala strategijo in akcijski načrt za integrirano upravljanje meja za obdobje 2019–2023. Zakona o tujcih in azilu veljata in sta na splošno skladna s pravnim redom EU, razen spremembe zakona o tujcih, ki je bila sprejeta 27. maja 2021 in se nanaša na prisilno odstranitev ali vrnitev tujcev, ki so storili določena kazniva dejanja. Za zagotovitev učinkovitega sistema za upravljanje migracij in azila so potrebne nadaljnje izboljšave. Tudi vizumska politika Bosne in Hercegovine ni v celoti usklajena s seznamom tretjih držav, katerih državljani morajo za kratkoročno bivanje v EU imeti vizum. V letu 2020 se je nadaljevalo sodelovanje z državami članicami in agencijo Frontex, med drugim na področju vračanja in ponovnega sprejema državljanov Bosne in Hercegovine. Država kljub omejenim virom izvaja tudi strategijo za reintegracijo povratnikov za obdobje 2020–2023. V tretjem poročilu na podlagi mehanizma za zadržanje izvzetja iz vizumske obveznosti so bila izdana naslednja priporočila: (a) Izboljšanje zmogljivosti za odzivanje na krize in ustrezno načrtovanje ravnanja v nepredvidljivih razmerah, da se zagotovita upravljanje migracijskih tokov, pri katerem je upoštevan vidik zaščite, in delovanje azilnega sistema. Znatno je treba okrepiti polno odgovornost za upravljanje migracij in mehanizme operativnega usklajevanja na vseh ravneh.

V letu 2020, zlasti proti koncu leta, so organi Bosne in Hercegovine imeli zelo omejene zmogljivosti na področju migracij in azila, vključno s kriznim upravljanjem. Organi so se pri reševanju humanitarne krize zanašali na finančno in tehnično pomoč EU ter na mednarodno finančno in tehnično pomoč. Bosna in Hercegovina si mora na tem področju bolj prizadevati ter med drugim sprejeti proračun za migracije in zlasti učinkovito uporabljati razpoložljive sprejemne objekte. Državne institucije in regionalni organi bi poleg tega morali sodelovati pri zagotavljanju učinkovitega usklajevanja zmogljivosti za upravljanje migracij in delovanja azilnega sistema. (b) Nadaljnje organiziranje kampanj za obveščanje o pravicah in obveznostih pri potovanjih brez vizumov Bosna in Hercegovina je izvajala dodatne dejavnosti za ozaveščanje javnosti o pravilih, ki urejajo brezvizumski režim EU, vključno z najdaljšim obdobjem bivanja. Organi so poleg tega začeli kampanjo, da bi državljane seznanili s pospešenimi postopki, uvedenimi v številnih državah članicah, in jih odvrnili od vlaganja neutemeljenih prošenj za azil. To je verjetno prispevalo k temu, da se je zmanjšalo število takih prošenj, ki jih v državah članicah vložijo državljani Bosne in Hercegovine. (c) Okrepitev nadzora meje, zlasti varovanja meje, vključno z ukrepi za identifikacijo in registracijo, ob popolnem spoštovanju temeljnih pravic, tako da se zagotovi učinkovito operativno sodelovanje z državami članicami EU in Frontexom V letu 2020 je mejna policija še naprej izvajala okvirni akcijski načrt iz maja 2018, pri čemer je na različne odseke zunanjih meja kot okrepitev napotila mobilne rezervne enote drugih varnostnih organov. Izvajale so se tudi skupne patrulje na meji s Srbijo. Kljub prizadevanjem na področju varovanja meje so za izboljšanje varovanja meje ter registracije in identifikacije migrantov potrebni učinkovitejši mehanizmi medagencijskega sodelovanja in usklajevanja. Operativno sodelovanje z državami članicami in agencijo Frontex je bilo še naprej zadovoljivo, čeprav Bosna in Hercegovina z EU še ni podpisala sporazuma o statusu glede ukrepov Evropske mejne in obalne straže (Frontex) v okviru sodelovanja pri upravljanju meja. (d) Nadaljevanje prizadevanj za sklenitev sporazuma o statusu glede ukrepov agencije Frontex EU je še naprej sodelovala z Bosno in Hercegovino za podpis sporazuma o statusu in njegovo ratifikacijo. Sodelovanje z državami članicami in agencijo Frontex se kljub temu nadaljuje, zlasti v zvezi z vračanjem državljanov Bosne in Hercegovine. 1.2 Spremljanje trendov nedovoljenih migracij, prošenj za mednarodno zaščito, vrnitev in ponovnega sprejema Leta 2020 so državljani Bosne in Hercegovine v državah članicah vložili 1 545 prošenj za mednarodno zaščito, kar je za 29 % manj kot leta 2019 (2 180). Stopnja ugodno rešenih prošenj se je znižala, in sicer s 7,2 % v letu 2019 na 5,1 % v letu 2020. Leta 2020 so države članice poročale le o 12 nezakonitih prehodih meje s strani državljanov Bosne in Hercegovine na zunanjih mejah EU, kar je za 48 % manj kot leta 2019. Leta 2020 se je število državljanov Bosne in Hercegovine, v zvezi s katerimi je bilo ugotovljeno, da v državah članicah nezakonito prebivajo, zmanjšalo za 14 %, pri čemer je bilo leta 2020 3 670 primerov nezakonitega prebivanja v primerjavi s 4 290 primeri leta 2019. Število zavrnitev vstopa se je povečalo za 91 %, in sicer s 4 270 primerov v letu 2019 na 8 150 primerov v letu 2020. V letu 2020 se je v primerjavi z letom 2019 zmanjšalo tako število odločb o vrnitvi, izdanih državljanom Bosne in Hercegovine (2 785 leta 2020 v primerjavi s 3 730 leta 2019, kar je 25-odstotno zmanjšanje), kot število dejansko vrnjenih oseb (920 leta 2020 v primerjavi s 1 495 leta 2019, kar je 38-odstotno zmanjšanje). Stopnja vračanja se je znižala, in sicer s 40 % v letu 2019 na 33 % v letu 2020. Države članice in agencija Frontex poročajo o dobrem sodelovanju z Bosno in Hercegovino na področju ponovnega sprejema ter o ustreznem izvajanju sporazuma EU o ponovnem sprejemu. 2. Pravosodno sodelovanje, javni red in varnost Ukrepi, sprejeti na področju pravosodnega sodelovanja, javnega reda in varnosti Bosna in Hercegovina je leta 2020 sprejela strategijo za boj proti trgovini z ljudmi, strategijo za boj proti trgovini z osebnim in lahkim orožjem ter strategijo za boj proti nedovoljenemu prometu s prepovedanimi drogami. Bosna in Hercegovina ima kontaktno točko za Eurojust. Države članice na splošno poročajo o dobrem sodelovanju z Bosno in Hercegovino na področju varnosti. Bosna in Hercegovina je še naprej sodelovala z Europolom in Eurojustom, pa tudi pri skupnih dejavnostih z več državami članicami. EU je Bosno in Hercegovino nenehno pozivala h krepitvi operativnega sodelovanja z agencijami EU na področju pravosodja in notranjih zadev, nazadnje na zasedanju Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta 13. julija. V tretjem poročilu na podlagi mehanizma za zadržanje izvzetja iz vizumske obveznosti so bila izdana naslednja priporočila: (a) Imenovanje nacionalne kontaktne točke za Europol

Januarja 2021 je ministrstvo za varnost izdalo navodilo za vzpostavitev kontaktne točke za sodelovanje z Europolom, ki pa še ni v celoti delujoča. (b) Okrepitev preprečevanja korupcije in organiziranega kriminala, med drugim pranja denarja in terorizma, ter boja proti korupciji in organiziranemu kriminalu, zlasti s sprejetjem in izvajanjem zakonodaje o navzkrižju interesov in zaščiti žvižgačev, zagotavljanjem učinkovitega delovanja in usklajevanja protikorupcijskih organov ter izkazovanjem napredka pri doseganju rezultatov proaktivnih preiskav, potrjenih obtožnic, pregonov in pravnomočnih obsodb v zvezi z organiziranim kriminalom in korupcijo, tudi na visoki ravni Bosna in Hercegovina je sprejela nove strategije za boj proti trgovini z ljudmi (za obdobje 2020–2023, sprejeta januarja 2020), boj proti trgovini z osebnim in lahkim orožjem (za obdobje 2021–2024, sprejeta februarja 2021) ter boj proti nedovoljenemu prometu s prepovedanimi drogami (za obdobje 2018–2023). Zakonodaja o nasprotju interesov še ni bila sprejeta. Okrepiti je treba delo protikorupcijskih ter preiskovalnih in pravosodnih organov, saj so rezultati v zvezi z obtožnicami, kazenskim pregonom in obsodbami še vedno slabi. Še naprej se je izvajal skupni akcijski načrt za boj proti terorizmu za Zahodni Balkan. Pri operativnem sodelovanju organov kazenskega pregona so zaradi neusklajenosti kazenske zakonodaje v državi sistemske pomanjkljivosti, ki jih še stopnjujeta šibko institucionalno usklajevanje in zelo omejena izmenjava obveščevalnih podatkov. Finančne preiskave in zasegi premoženja so večinoma neučinkoviti. Manjka strog in verodostojen sistem preverjanja prijav premoženjskega stanja nosilcev sodnih funkcij. Okrepiti je treba boj proti pranju denarja. Pravnomočne obsodbe v zadevah korupcije na visoki ravni so zelo redke, sankcije pa niso dovolj odvračilne. (c) Okrepitev prizadevanj za izboljšanje okvira za odvzem premoženjske koristi s sprejetjem in izvajanjem celovitejšega pravnega okvira za odvzem premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, ter izboljšanjem zmogljivosti pristojnih organov za naložitev učinkovitih in odvračilnih kazni Urada za upravljanje zaseženega premoženja sta vzpostavljena v obeh entitetah, ne pa tudi na državni ravni. To pomeni resno težavo v zvezi s premoženjem, zaseženim na državni ravni, saj ni urada za odvzem premoženjske koristi, ki bi bil odgovoren za lažje sledenje in identifikacijo premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, in drugega premoženja, povezanega s kaznivimi dejanji. V letu 2020 ni bilo napredka pri krepitvi okvira za odvzem premoženjske koristi. 3. Priporočila za Bosno in Hercegovino Bosna in Hercegovina je sprejela ukrepe za obravnavanje priporočil Komisije. Vendar so potrebna nadaljnja prizadevanja na področjih upravljanja meja in migracij, preprečevanja pranja denarja ter boja proti korupciji in organiziranemu kriminalu. Nadalje je treba obravnavati zlasti naslednja področja: · izboljšanje usklajevanja zmogljivosti za upravljanje meja in migracij na vseh ravneh, zlasti z zagotavljanjem delovanja azilnega sistema in ustreznih sprejemnih zmogljivosti za migrante; sprejetje potrebnih ukrepov za podpis sporazuma o statusu glede ukrepov agencije Frontex; ·nadaljnji napredek v boju proti korupciji, tudi na visoki ravni, in sicer s sprejetjem in izvajanjem učinkovite zakonodaje o nasprotju interesov, javnih naročilih in zaščiti žvižgačev ter z zagotavljanjem učinkovitega delovanja in usklajevanja protikorupcijskih organov; ·krepitev prizadevanj za boj proti organiziranemu kriminalu, zlasti z zagotavljanjem učinkovitega sodelovanja med organi za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj ter s tožilstvi in z doseganjem rezultatov, kar zadeva proaktivne preiskave, potrjene obtožnice, kazenski pregon in pravnomočne obsodbe v zvezi z organiziranim kriminalom; ·vzpostavitev kontaktne točke za Europol in nadaljnji napredek pri izvajanju skupnega akcijskega načrta za boj proti terorizmu za Zahodni Balkan; ·nadaljnje usklajevanje vizumske politike Bosne in Hercegovine z EU seznami tretjih držav, katerih državljani potrebujejo vizum, zlasti v zvezi s tistimi tretjimi državami, ki za EU pomenijo tveganje nedovoljenih migracij ali varnostno tveganje. IV. Črna gora 1. Migracije, azil in ponovni sprejem 1.1 Ukrepi, sprejeti na področju migracij, azila in sodelovanja pri ponovnem sprejemu Črna gora je v letu 2020 še naprej sprejemala ukrepe na področju upravljanja meja in migracij ter azila. Januarja 2020 je sprejela strategijo za integrirano upravljanje meja za obdobje 2020–2024 in spremljajoče akcijske načrte. Julija 2020 je začel veljati sporazum o statusu glede ukrepov agencije Frontex in od takrat sta bili izvedeni dve skupni operaciji. Agencija Frontex in države članice poročajo o dobrem sodelovanju na področju vračanja in ponovnega sprejema, države članice pa poročajo tudi o dobrem sodelovanju s Črno goro na področju migracij in upravljanja meja. V zvezi s priporočilom glede izboljšanja ozaveščenosti o pravicah in obveznostih pri potovanjih brez vizumov, ki je bilo vključeno v tretje poročilo na podlagi mehanizma za zadržanje izvzetja iz vizumske obveznosti, Črna gora poroča, da zaradi omejitev potovanj, povezanih s pandemijo COVID-19, kampanje za obveščanje v letu 2020 niso bile organizirane.

Vizumska politika Črne gore ni v celoti usklajena s seznamom tretjih držav, katerih državljani morajo za kratkoročno bivanje v EU imeti vizum. 1.2 Spremljanje trendov nedovoljenih migracij, prošenj za mednarodno zaščito, vrnitev in ponovnega sprejema Število prošenj za mednarodno zaščito, ki so jih v državah članicah EU vložili državljani Črne gore, se je med letoma 2019 in 2020 zmanjšalo za 44 %, pri čemer je bilo leta 2020 vloženih 250 prošenj, leta 2019 pa 445. Stopnja ugodno rešenih prošenj se je znižala, in sicer s 4,9 % v letu 2019 na 3,4 % v letu 2020. Države članice EU v letu 2020 niso poročale o tem, da bi državljani Črne gore nezakonito prehajali mejo. Število ugotovljenih primerov nezakonitega prebivanja državljanov Črne gore se je v letu 2020 povečalo za 7 % (z 885 v letu 2019 na 945 v letu 2020). Leta 2020 je bilo 485 primerov zavrnitve vstopa državljanom Črne gore v države članice, kar je 3 % več kot leta 2019 (470). V letu 2020 se je v primerjavi z letom 2019 zmanjšalo tako število odločb o vrnitvi, izdanih državljanom Črne gore (475 leta 2020 v primerjavi s 590 leta 2019), kot število dejansko vrnjenih oseb (275 leta 2020 v primerjavi s 355 leta 2019), in sicer za 19 % oziroma za 23 %. Stopnja vračanja se je nekoliko znižala, in sicer s 60 % v letu 2019 na 58 % v letu 2020. 2. Pravosodno sodelovanje, javni red in varnost Ukrepi, sprejeti na področju pravosodnega sodelovanja, javnega reda in varnosti Črna gora je v letu 2020 še naprej sprejemala ukrepe za boj proti organiziranemu kriminalu, tudi v okviru boja proti trgovini z ljudmi, sodelovanja na področju prepovedanih drog in boja proti terorizmu. Države članice na splošno poročajo o dobrem sodelovanju s Črno goro na področju varnosti. Črna gora je še naprej sodelovala tudi z Europolom in Eurojustom. Marca 2021 se je vlada odločila, da bo do konca leta 2021 postopno odpravila program „državljanstvo za naložbe“, ki se izvaja od januarja 2019. Komisija bo še naprej spremljala ta program, dokler se bodo obravnavale vloge, saj se lahko programi „državljanstvo za naložbe“ uporabijo za zaobidenje postopka EU za izdajo vizuma za kratkoročno bivanje ter zaobidenje poglobljene ocene individualnih migracijskih in varnostnih tveganj, ki je del tega postopka. Črna gora je obravnavala naslednja priporočila, izdana v tretjem poročilu na podlagi mehanizma za zadržanje izvzetja iz vizumske obveznosti: (a) Preprečevanje organiziranega kriminala in korupcije na visoki ravni ter boj proti njima, med drugim z zaplembo premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, in zamrznitvijo premoženja ter sprejetjem ukrepov za omejitev uporabe sporazumov o priznanju krivde na izjemne primere Rezultati v zvezi z aretacijami, zasegi drog in preiskavami organiziranega kriminala so se v letu 2020 še izboljšali, in sicer zaradi okrepljenih policijskih zmogljivosti in vse večjega mednarodnega policijskega sodelovanja. Leta 2020 se je prvič povečalo tudi število sodnih odločb in obsodb, saj je do sodišča prišlo večje število primerov, ki so se preiskovali v prejšnjih letih. Odkrivanje in zaseg sredstev, pridobljenih s kaznivim dejanjem, sta se povečevala, čeprav so bile dokončne zaplembe še vedno redke. (b) Okrepitev zmogljivosti policije, tožilstva in sodišč za preiskovanje, pregon in obravnavanje primerov pranja denarja v skladu z dobrimi praksami EU Vlada Črne gore je oktobra 2020 sprejela nacionalno oceno tveganja v zvezi s pranjem denarja in financiranjem terorizma ter spremljajoči akcijski načrt. Novembra 2020 je črnogorska finančnoobveščevalna enota postala članica skupine finančnoobveščevalnih enot Egmont. Črna gora je tudi prva država v regiji, ki je svojo finančnoobveščevalno enoto povezala z aplikacijo SIENA, Europolovim kanalom za varno izmenjavo informacij. Marca 2021 je vlada sprejela spremembe zakona o preprečevanju pranja denarja in financiranja terorizma, da bi povečala operativno neodvisnost in samostojnost finančnoobveščevalne enote, in sicer vodja te enote v skladu s standardi FATF zdaj poroča neposredno ministru za notranje zadeve, ne pa vodji policije. Strategija odbora MONEYVAL je bila sprejeta aprila 2020. Od 18. maja 2020 Črna gora uradno ni več v postopku rednega poročanja odboru MONEYVAL o napredku, doseženem po četrtem krogu ocenjevanja. Kljub navedenemu napredku je Črna gora le delno uresničila cilj skupnega akcijskega načrta za boj proti terorizmu za Zahodni Balkan, ki se nanaša na krepitev zmogljivosti za boj proti pranju denarja in financiranju terorizma. Potrebni so nadaljnji konkretni ukrepi za okrepitev finančnih preiskav in zagotovitev učinkovitosti pravnega okvira, med drugim v zvezi z dostopom do informacij v registru centralne banke. 3. Priporočila za Črno goro Črna gora je sprejela ukrepe za obravnavanje priporočil Komisije. Vendar so potrebna nadaljnja prizadevanja na področjih preprečevanja pranja denarja, boja proti terorizmu ter boja proti korupciji in organiziranemu kriminalu. Črna gora bi morala poleg tega nadaljevati tekoče kampanje za obveščanje o pravicah in obveznostih pri potovanjih brez vizumov. Nadalje je treba obravnavati zlasti naslednja področja: ·prilagajanje kampanj za obveščanje o brezvizumskem režimu ustreznim profilom migrantov, tudi kar zadeva ranljive skupine, prekoračitev dovoljenega časa bivanja in neutemeljene prošnje za azil; ·nadaljnji napredek pri preprečevanju organiziranega kriminala, korupcije in terorizma ter boju proti njim z (a) izboljšanjem rezultatov v zvezi s pravnomočnimi obsodbami in odvzemom premoženjske koristi, (b) krepitvijo zmogljivosti za pregon in sodno obravnavo primerov pranja denarja, (c) doseganjem boljših rezultatov pri odzivanju na organizirani kriminal, med drugim z obravnavanjem pogoste uporabe sporazumov o priznanju krivde, in (d) nadaljnjim napredkom pri izvajanju skupnega akcijskega načrta za boj proti terorizmu za Zahodni Balkan;

·nadaljnje usklajevanje vizumske politike Črne gore z EU seznami tretjih držav, katerih državljani potrebujejo vizum, zlasti v zvezi s tistimi tretjimi državami, ki pomenijo tveganje nedovoljenih migracij ali varnostno tveganje za EU; ·čimprejšnja in učinkovita celovita odprava programa „državljanstvo za naložbe“. V. Republika Severna Makedonija 1. Migracije, azil in ponovni sprejem 1.1 Ukrepi, sprejeti na področju migracij, azila in sodelovanja pri ponovnem sprejemu Republika Severna Makedonija je v letu 2020 in na začetku leta 2021 še naprej sprejemala ukrepe na področju upravljanja meja ter migracij in azila, med drugim za izboljšanje pogojev za sprejem prosilcev za azil. Države članice so poročale o dobrem sodelovanju na področju upravljanja meja, migracij in azila ter ponovnega sprejema. Sodelovanje z Evropskim azilnim podpornim uradom se je nadaljevalo v okviru dogovorjenega načrta za krepitev zmogljivosti na področju azila in sprejema. Nadaljevalo se je tudi sodelovanje z agencijo Frontex, čeprav sporazum o statusu še ni bil podpisan. Vizumska politika Severne Makedonije ni v celoti usklajena s seznamom tretjih držav, katerih državljani morajo za kratkoročno bivanje v EU imeti vizum. V tretjem poročilu na podlagi mehanizma za zadržanje izvzetja iz vizumske obveznosti so bila izdana naslednja priporočila: (a) Okrepitev nadzora meja ob popolnem spoštovanju temeljnih pravic Severna Makedonija še naprej sodeluje in izmenjuje informacije z državami članicami, Europolom in agencijo Frontex (tudi z uradniki za zvezo) ter Interpolom. Trenutno se ob podpori EU izvaja skupna operacija z državami članicami. Februarja 2021 je Severna Makedonija s Srbijo podpisala sporazume o sodelovanju v boju proti tihotapljenju migrantov in trgovini z ljudmi. Severna Makedonija poroča, da je v letu 2020 preprečila 3 200 poskusov nezakonitega prehoda meje, zavrnila vstop 1 520 tujim državljanom, 207 tujim državljanom pa ni dovolila izstopa, zlasti ker so že kdaj prej prekoračili dovoljeni čas bivanja ali uporabili ponarejene dokumente, ker niso imeli dokumenta za prebivanje ali veljavnega vizuma ali ker je bil njihov potni list poškodovan oziroma je potekel. Ti tuji državljani so pretežno nastanjeni v sprejemnih objektih. (b) Nadaljnje organiziranje kampanj za obveščanje o pravicah in obveznostih pri potovanjih brez vizumov V letu 2020 so se na letališčih v Severni Makedoniji osebam, ki so potovale v tujino, razdeljevali letaki z naslovom „Ne zlorabljajte liberalizacije vizumskega režima“, s katerimi so bile obveščene o pravicah in obveznostih pri potovanjih brez vizumov. 1.2 Spremljanje trendov nedovoljenih migracij, prošenj za mednarodno zaščito, vrnitev in ponovnega sprejema Število prošenj za mednarodno zaščito, ki so jih v državah članicah EU vložili državljani Severne Makedonije, se je leta 2020 glede na leto 2019 zmanjšalo za 67 %, pri čemer je bilo leta 2020 vloženih 1 390 prošenj. Stopnja ugodno rešenih prošenj se je zvišala, in sicer z 1,4 % v letu 2019 na 1,8 % v letu 2020. Leta 2020 je bilo na ravni EU prijavljenih skupno 18 nezakonitih prehodov meje s strani državljanov Severne Makedonije, leta 2019 pa 10. Leta 2020 se je število državljanov Severne Makedonije, v zvezi s katerimi je bilo ugotovljeno, da v državah članicah nezakonito prebivajo, zmanjšalo za 6 %, pri čemer je bilo leta 2020 ugotovljenih 6 545 primerov nezakonitega bivanja v primerjavi s 7 000 primeri leta 2019. Število zavrnitev vstopa se je zmanjšalo za 13 %, z 2 815 zavrnitev v letu 2019 na 2 455 v letu 2020. Stopnja vračanja se je leta 2020 znižala, in sicer z 78 % leta 2019 na 57 % leta 2020. Ta trend je posledica zmanjšanja števila odločb o vrnitvi, izdanih državljanom Severne Makedonije (2 515 leta 2020 v primerjavi s 3 855 leta 2019, kar je 35-odstotno zmanjšanje), in zmanjšanja števila dejansko vrnjenih oseb (1 425 leta 2020 v primerjavi s 3 005 leta 2019, kar je 53-odstotno zmanjšanje). Trend upadanja števila operacij vračanja v Severno Makedonijo s čarterskimi leti, opažen v zadnjih letih, se je nadaljeval tudi v letu 2020. Države članice kljub temu poročajo o dobrem sodelovanju na področju vračanja in ponovnega sprejema.

2. Pravosodno sodelovanje, javni red in varnost Ukrepi, sprejeti na področju pravosodnega sodelovanja, javnega reda in varnosti Severna Makedonija je še naprej sprejemala ukrepe na področju boja proti organiziranemu kriminalu, vključno z nedovoljenim prometom s prepovedanimi drogami in trgovino z ljudmi, na področju boja proti korupciji in preprečevanja pranja denarja, na področju boja proti terorizmu in financiranju terorizma ter pri preprečevanju radikalizacije, pri čemer je sprejela nadaljnje ukrepe pri izvajanju skupnega akcijskega načrta za boj proti terorizmu za Zahodni Balkan. Države članice, Europol in Eurojust na splošno poročajo o dobrem sodelovanju s Severno Makedonijo na področju varnosti. Zakon o državljanstvu Severne Makedonije omogoča pridobitev državljanstva na podlagi posebnega gospodarskega interesa brez zahtev glede predhodnega prebivanja. Evropska komisija je Severno Makedonijo opozorila na tveganja, ki jih predstavlja omogočanje prakse državljanstva za naložbe, ki lahko vpliva na brezvizumski režim, saj se lahko izkoristi za zaobidenje postopka EU za izdajo vizuma za kratkoročno bivanje ter zaobidenje poglobljene ocene individualnih migracijskih in varnostnih tveganj, ki je del navedenega postopka. Severna Makedonija je obravnavala naslednja priporočila, izdana v tretjem poročilu na podlagi mehanizma za zadržanje izvzetja iz vizumske obveznosti: (a) Nadaljnje izboljšanje učinkovitosti prizadevanj na področju kazenskega pregona pri boju proti organiziranim kriminalnim mrežam, ki so vpletene zlasti v nedovoljeni promet s prepovedanimi drogami; nadaljnje zagotavljanje zanesljivih rezultatov pri preiskovanju, kazenskem pregonu in obsodbah; okrepitev preiskovanja in kazenskega pregona organiziranih kriminalnih združb, med drugim tistih, ki se ukvarjajo s tihotapljenjem migrantov, pranjem denarja in gospodarskim kriminalom Severna Makedonija si je še naprej prizadevala za izboljšanje rezultatov na področju boja proti organiziranemu kriminalu. Nacionalni koordinacijski center za boj proti organiziranemu kriminalu je izboljšal svoje operativne zmogljivosti. Relevantne institucije so imenovale svoje predstavnike in so povezane s centrom. Država dvo- in večstransko sodeluje v operacijah za boj proti trgovini z ljudmi, orožjem in prepovedanimi drogami. V skladu s priporočili Skupine strokovnjakov za ukrepanje proti trgovini z ljudmi (GRETA) je bila leta 2020 ustanovljena delovna skupina. Leta 2020 je Severna Makedonija sodelovala z Eurojustom pri obravnavi več primerov organiziranega kriminala, in sicer v zvezi z nedovoljenim prometom s prepovedanimi drogami in pranjem denarja. Severna Makedonija je dosegla napredek pri harmonizaciji svojega prava, da bi ga uskladila s četrto direktivo o preprečevanju pranja denarja. Register dejanskega lastništva je bil vzpostavljen 27. januarja 2021, delovati pa je začel 27. maja 2021. Napredek je bil dosežen tudi pri zagotavljanju, da v skladu z dogovorom s Severno Makedonijo glede izvajanja skupnega akcijskega načrta za boj proti terorizmu za Zahodni Balkan rezultate finančnoobveščevalne enote uporablja državno tožilstvo. Vzpostavljen in preskušen je bil nov modul za spremljanje primerov sumljivih transakcij, ki jih pristojnim organom predloži finančnoobveščevalna enota, in za povratne informacije o njih. Vendar se modul še ne uporablja. Potrebna so nadaljnja prizadevanja, da bi začeli celovito izvajati novi modul o sumljivih transakcijah, o katerih finančnoobveščevalna enota poroča pristojnim organom, in dosegli, da bi modul začelo uporabljati tožilstvo. (b) Dodatna okrepitev boja proti korupciji Severna Makedonija je še naprej izvajala reforme za boj proti korupciji. Država je dosegla napredek pri izboljšanju rezultatov na področju preiskav, kazenskega pregona in pravnomočnih obsodb v zadevah korupcije, tudi na visoki ravni. Vlada je v okviru omejevalnih ukrepov, ki so veljali med izrednimi razmerami zaradi pandemije COVID-19, uvedla ukrepe za prekinitev teka procesnih rokov v sodnih postopkih ter za nujna dejanja sodišč v zadevah v zvezi z organiziranim kriminalom in korupcijo. Nov zakon o državnem tožilstvu, ki je bil sprejet februarja 2020, je začel veljati junija 2020. Cilj zakona je zagotoviti strokoven in nepristranski tožilski sistem, zlasti za vzdržno obravnavo zadev v pristojnosti posebnega državnega tožilstva. Prizadevanja za napredek pri zadevah nekdanjega posebnega tožilstva se nadaljujejo, med drugim z izdajo pomembnih sodb. Državna komisija za preprečevanje korupcije je proaktivno izpolnjevala svojo nalogo preverjanja prijav premoženjskega stanja in nasprotja interesov. Povečala sta se njen proračun in število zaposlenih. Državna komisija za preprečevanje korupcije je januarja 2020 sprejela novo nacionalno strategijo za preprečevanje korupcije in nasprotja interesov ter akcijski načrt za obdobje 2020–2024. Severna Makedonija poleg tega sprejema ukrepe za izvajanje priporočil skupine GRECO. Delovna skupina v okviru ministrstva za notranje zadeve je dobila nalogo, da pripravi spremembe zakona o notranjih zadevah in zakona o policiji. 3. Priporočila za Severno Makedonijo Severna Makedonija je sprejela ukrepe za obravnavanje priporočil Komisije. Vendar so potrebna nadaljnja prizadevanja na področjih upravljanja migracij, preprečevanja pranja denarja, boja proti terorizmu, korupciji in organiziranemu kriminalu, pa tudi v zvezi s pridobitvijo državljanstva na podlagi posebnega gospodarskega interesa. Nadalje je treba obravnavati zlasti naslednja področja: ·nadaljnje izboljšanje registracije migrantov, da se bo izvajala bolj sistematično; prilagajanje kampanj za obveščanje o brezvizumskem režimu ustreznim profilom migrantov, tudi kar zadeva ranljive skupine, prekoračitev dovoljenega časa bivanja in neutemeljene prošnje za azil;

·nadaljevanje prizadevanj na področjih, povezanih s preprečevanjem korupcije in organiziranega kriminala ter bojem proti njima, in sicer s (a) povečanjem števila pravnomočnih obsodb v zadevah, povezanih s korupcijo na visoki ravni, vključno z nadaljnjo zaplembo sredstev, pridobljenih s kaznivim dejanjem; (b) nadaljnjim izboljšanjem rezultatov pri preiskavah, pregonu in obsodbah v zvezi z organiziranim kriminalom in pranjem denarja; (c) okrepitvijo sodelovanja v usklajenih ali skupnih preiskavah in pregonu z državami v regiji in državami članicami; (d) polno uporabo nacionalnega koordinacijskega centra za boj proti organiziranemu kriminalu; (e) nadaljnjim napredkom pri izvajanju skupnega akcijskega načrta za boj proti terorizmu za Zahodni Balkan; (f) popolnim izvajanjem novega modula o sumljivih transakcijah, o katerih poročajo finančnoobveščevalne enote, in doseganjem rezultatov pri njegovi uporabi s strani tožilstev; ·nadaljnje usklajevanje vizumske politike Severne Makedonije z EU seznami tretjih držav, katerih državljani potrebujejo vizum, zlasti v zvezi s tistimi tretjimi državami, ki za EU pomenijo tveganje nedovoljenih migracij ali varnostno tveganje; ·prenehanje prakse omogočanja sistematičnega pridobivanja državljanstva na podlagi posebnega gospodarskega interesa. VI. Republika Srbija 1. Migracije, azil in ponovni sprejem 1.1 Ukrepi, sprejeti na področju migracij, azila in sodelovanja pri ponovnem sprejemu Republika Srbija je leta 2020 še naprej sprejemala ukrepe na področju upravljanja meja ter migracij in azila, vključno s pogoji za sprejem, in ukrepe v podporo reintegraciji povratnikov. Kar zadeva sodelovanje z agencijo Frontex, je sporazum o statusu, ki je bil ratificiran februarja 2021, začel veljati 1. maja, operacije pa so se začele izvajati junija 2021. Agencija Frontex in države članice poročajo o dobrem sodelovanju s Srbijo na področju vračanja in ponovnega sprejema. Države članice na splošno poročajo tudi o dobrem sodelovanju s Srbijo na področju upravljanja meja, nedovoljenih migracij in azila. Evropski azilni podporni urad je leta 2020 začel izvajati nov načrt za sodelovanje s Srbijo. Tretje poročilo na podlagi mehanizma za zadržanje izvzetja iz vizumske obveznosti je vključevalo naslednja priporočila za Srbijo: (a) Uskladitev z vizumsko politiko EU, ki je temeljni pogoj za redno izpolnjevanje merila za upravljanje migracij Vizumska politika Srbije ni v celoti usklajena s seznamom tretjih držav, katerih državljani morajo za kratkoročno bivanje v EU imeti vizum. (b) Nadaljnje organiziranje kampanj za obveščanje o pravicah in obveznostih pri potovanjih brez vizumov Srbija je informacije o pravicah in obveznostih srbskih državljanov v okviru brezvizumskega režima EU razširjala na spletu ter v informacijskih centrih EU v Beogradu, Novem Sadu in Nišu. (c) Nadaljnja okrepitev postopka nadzora meje, zlasti varovanja meje, vključno z ukrepi za identifikacijo in registracijo, ob popolnem spoštovanju temeljnih pravic Na podlagi zakona o nadzoru meje in drugih predpisov se je varovanje meje izvajalo s patruljnimi dejavnostmi ter drugimi operativno-taktičnimi in operativno-tehničnimi ukrepi in dejavnostmi ob meji. Analize učinkov varovanja meje se izvajajo na lokalni, regionalni in centralni ravni. Ministrstvo za notranje zadeve je na podlagi Konvencije o policijskem sodelovanju v jugovzhodni Evropi vzpostavilo neposredno sodelovanje z vsemi sosednjimi državami. Sodelovanje poteka pri skupnih patruljah na mejah. Izmenjava informacij se izvaja prek skupnih kontaktnih centrov. Srbija od držav članic prejema tudi pomoč za dejavnosti upravljanja meja in krepitve zmogljivosti. Projekt upravljanja meja, ki ga financira EU, zdaj vodi Mednarodna organizacija za migracije. 1.2 Spremljanje trendov nedovoljenih migracij, prošenj za mednarodno zaščito, vrnitev in ponovnega sprejema Leta 2020 so državljani Srbije v državah članicah vložili 2 835 prošenj za mednarodno zaščito, kar je za 57 % manj kot leta 2019. Stopnja ugodno rešenih prošenj se je nekoliko znižala, in sicer s 4,8 % v letu 2019 na 4,6 % v letu 2020. Leta 2020 se je število nezakonitih prehodov zunanjih meja EU s strani državljanov Srbije zmanjšalo za 28 % (21 nezakonitih prehodov). Vendar se je število državljanov Srbije, v zvezi s katerimi je bilo ugotovljeno, da v državah članicah nezakonito prebivajo, povečalo za 23 %, pri čemer je bilo leta leta 2019 takih oseb 13 635, leta 2020 pa 16 775. Število zavrnitev vstopa državljanom Srbije se zmanjšuje, kar je razvidno iz letnih zmanjšanj, evidentiranih od leta 2018. Število državljanov Srbije, ki jim je bil zavrnjen vstop, je leta 2020 znašalo 7 315, leta 2019 pa 8 300, kar pomeni 12-odstotno zmanjšanje.

V letu 2020 se je v primerjavi z letom 2019 zmanjšalo tako število odločb o vrnitvi, izdanih državljanom Srbije (6 545 leta 2020 v primerjavi z 8 745 leta 2019), kot število dejansko vrnjenih oseb (3 230 leta 2020 v primerjavi s 5 250 leta 2019), in sicer za 25 % oziroma 38 %. Stopnja vračanja se je znižala, in sicer s 60 % v letu 2019 na 49 % v letu 2020. Operacije vračanja s čarterskimi leti so se znova začele sredi junija 2020. Agencija Frontex poroča o na splošno dobrih operativnih izkušnjah pri dejavnostih, povezanih z vračanjem, ki se izvajajo v Srbiji. 2. Pravosodno sodelovanje, javni red in varnost Ukrepi, sprejeti na področju pravosodnega sodelovanja, javnega reda in varnosti Srbija je še naprej izvajala ukrepe na področju boja proti organiziranemu kriminalu, vključno z nedovoljenim prometom s prepovedanimi drogami in trgovino z ljudmi, boja proti terorizmu, preprečevanja korupcije in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah. Države članice na splošno poročajo o dobrem sodelovanju s Srbijo na področju varnosti. Srbija je še naprej sodelovala z Europolom in Eurojustom, pa tudi pri skupnih dejavnostih z več državami članicami. Še vedno je potreben napredek pri izvajanju skupnega akcijskega načrta za boj proti terorizmu za Zahodni Balkan, saj večina ukrepov iz tega dvostranskega dogovora še vedno ni zaključenih. Potrebnih je več prizadevanj za preprečevanje vseh oblik radikalizacije, ki vodijo v nasilni ekstremizem in terorizem. V tretje poročilo na podlagi mehanizma za zadržanje izvzetja iz vizumske obveznosti so bila vključena naslednja priporočila: (a) Zagotovitev pravočasne akreditacije in napotitve Europolovega uradnika za zvezo Upravni odbor Europola se je decembra 2020 na podlagi ocene projekta, ki so ga izvedle države članice in ga je podprl Europol, odločil, da zaključi pilotni projekt EU za napotitev Europolovega uradnika za zvezo v Republiko Srbijo. Napotitve v časovnem okviru projekta ni bilo mogoče izvesti zaradi težav pri zaključevanju akreditacijskega postopka. (b) Zagotovitev prepričljivih rezultatov pri preiskovanju, kazenskem pregonu in obsodbah v primerih organiziranega kriminala, vključno z drogami in pranjem denarja, na podlagi proaktivnih preiskav (vključno s sistematičnim sledenjem denarnih tokov in njihovo zaplembo ter učinkovito uporabo posebnega preiskovalnega ukrepa za zbiranje ustreznih dokazov) Iz podatkov, ki jih je predložila Srbija, je razvidno povečanje števila obtožnic v zadevah v zvezi z organiziranim kriminalom, vendar zmanjšanje števila obsodb in novih preiskav v zvezi z organiziranimi kriminalnimi združbami. To zmanjšanje bi bilo delno mogoče pojasniti s pandemijo COVID-19, vendar obstaja tudi bojazen, da je zelo nizka stopnja obsodb in odvzema premoženjske koristi povezana z delovanjem kazenskega pravosodnega sistema, zlasti s pomanjkljivostmi v preiskavah v predkazenskih postopkih, sodnih preiskavah in sodnih postopkih. 3. Priporočila za Srbijo Srbija je sprejela ukrepe za obravnavanje priporočil Komisije. Vendar so potrebna nadaljnja prizadevanja na področjih integriranega upravljanja meja, preprečevanja pranja denarja in boja proti terorizmu, pa tudi pri preprečevanju korupcije in organiziranega kriminala ter boju proti njima. Nadalje je treba obravnavati zlasti naslednja področja: ·sprejetje schengenskega akcijskega načrta na podlagi projekta, ki se je s podporo EU začel izvajati v Beogradu februarja 2019, in zagotovitev zadostne vključenosti vseh ustreznih institucij na vladni ravni; priprava ter sprejetje nove strategije in akcijskega načrta za integrirano upravljanje meja v skladu z novimi koncepti integriranega upravljanja meja; prilagajanje kampanj za obveščanje o brezvizumskem režimu ustreznim profilom migrantov, tudi kar zadeva ranljive skupine, prekoračitev dovoljenega časa bivanja in neutemeljene prošnje za azil; ·okrepitev prizadevanj na področju preprečevanja organiziranega kriminala, korupcije in terorizma ter boja proti njim, in sicer z (a) izboljšanjem rezultatov na področju preiskav, obtožnic in pravnomočnih obsodb v zadevah korupcije na visoki ravni, vključno z zasegom in zaplembo sredstev, pridobljenih s kaznivim dejanjem, (b) sprejetjem nove protikorupcijske strategije, ki bo temeljila na verodostojnem in realističnem akcijskem načrtu, ter učinkovitega mehanizma usklajevanja, (c) nadaljnjim napredkom pri izvajanju skupnega akcijskega načrta za boj proti terorizmu za Zahodni Balkan, in (d) okrepitvijo prizadevanj za preprečevanje vseh oblik radikalizacije, ki vodijo v nasilni ekstremizem in terorizem, vključno z nasilnim desničarskim ekstremizmom; nadaljnje usklajevanje vizumske politike Srbije z EU seznami tretjih držav, katerih državljani potrebujejo vizum, zlasti v zvezi s tistimi tretjimi državami, ki pomenijo tveganje nedovoljenih migracij ali varnostno tveganje za EU. VII. Gruzija 1. Migracije, azil in ponovni sprejem 1.1 Ukrepi, sprejeti za zagotovitev nenehnega izpolnjevanja meril za liberalizacijo vizumskega režima Gruzija povečuje svoje tehnične vire za upravljanje meja s podporo EU, med drugim v okviru programa za varnost, odgovornost in boj proti kriminalu (Security, Accountability and Fight against Crime – SAFE), ter s podporo držav članic, kot je Latvija. Prenovljeni delovni dogovor z agencijo Frontex je bil podpisan 11. februarja 2021.

Gruzijski parlament je zaradi okrepitve pregledov pred odhodom sprejel spremembe zakona, ki ureja vstop na ozemlje Gruzije in njegovo zapustitev, ki so začele veljati 1. januarja 2021. Z novimi določbami so uvedena merila, ki odražajo pogoje za vstop državljanov tretjih držav, kot so določeni v zakoniku o schengenskih mejah. Ministrstvo za notranje zadeve je 21. decembra 2020 izdalo odredbo o praktični uporabi teh sprememb. Decembra 2020 sta bila sprejeta migracijska strategija za obdobje 2021–2030 in ustrezen akcijski načrt za leto 2021. Julija 2020 je državna komisija za migracijska vprašanja sprejela metodologijo za enotni sistem za analizo tveganja na področju migracij. Razvoj sistema za analizo tveganja naj bi bil končan do leta 2023. Marca 2021 je Gruzija postala opazovalka pri Evropski migracijski mreži (EMN). Med 2. aprilom in 22 majem 2020 so bili azilni postopki v Gruziji zaradi izrednih razmer, povezanih s pandemijo COVID-19, delno prekinjeni, razen v zvezi s prošnjami za mednarodno zaščito in izdajo potrdil prosilcem za azil. Zakonodajni okvir o priznanju mednarodne zaščite je bil posodobljen, kar vključuje spremembe postopka identifikacije prosilcev za azil na meji in obdelave osebnih podatkov. Države članice so potrdile, da se dobro sodelovanje z gruzijskimi organi na področju vračanja in ponovnega sprejema nadaljuje. Med pandemijo se je za zelo koristnega izkazal dobro uveljavljen sistem za upravljanje primerov ponovnega sprejema. V zvezi z varnostjo dokumentov je Gruzija poročala, da z Interpolom izmenjuje informacije o izgubljenih in ukradenih potnih listih. Nebiometrični potni listi bodo v celoti ukinjeni do 1. januarja 2025, ko bo potekla veljavnost vseh nebiometričnih dokumentov. Vizumska politika Gruzije ni v celoti usklajena s seznamom tretjih držav, katerih državljani morajo za kratkoročno bivanje v EU imeti vizum. 1.2 Ukrepi, sprejeti za obravnavo priporočil iz tretjega poročila na podlagi mehanizma za zadržanje izvzetja iz vizumske obveznosti na področju migracij Gruzija je obravnavala naslednja priporočila, izdana v tretjem poročilu na podlagi mehanizma za zadržanje izvzetja iz vizumske obveznosti: (a) Okrepitev operativnega sodelovanja za dosego in ohranitev hitrega zmanjšanja števila neutemeljenih prošenj za azil, ki jih vložijo državljani Gruzije Gruzija sprejema ukrepe za obravnavanje vprašanja neutemeljenih prošenj za mednarodno zaščito, ki jih v EU vložijo državljani Gruzije, med drugim z okrepitvijo pregledov pred odhodom. Agencija Frontex je v okviru skupnih operacij povečala število uradnikov, ki svetujejo nacionalnim organom na mednarodnih letališčih v Tbilisiju in Kutaisiju. Uradniki agencije Frontex so v obdobju 2019–2020 sodelovali pri nekaterih predhodnih pregledih in profiliranju potnikov, ki letijo na destinacije v EU. Na letališča zadevnih držav članic EU so bili mesečno napoteni štirje gruzijski policisti. Ministrstvo za notranje zadeve proaktivno izmenjuje informacije s policijskimi atašeji na terenu, da bi preprečevalo nedovoljene migracije. (b) Nadaljnje organiziranje kampanj za obveščanje o pravicah in obveznostih pri potovanjih brez vizumov V letu 2020 so se nadaljevale kampanje ozaveščanja za zagotavljanje informacij o pravicah in obveznostih državljanov Gruzije v okviru brezvizumskega režima EU, pogojih potovanja in posledicah zlorabe brezvizumskega režima, med drugim z videoposnetki in kampanjo na družbenih medijih, ki se je začela konec leta 2020. 1.3 Spremljanje trendov nedovoljenih migracij, prošenj za mednarodno zaščito, vrnitev in ponovnega sprejema Število prošenj za mednarodno zaščito, ki so jih v državah članicah EU vložili državljani Gruzije, se je med letoma 2019 in 2020 zmanjšalo za 60 %, pri čemer je bilo leta 2020 vloženih 8 860 prošenj. Stopnja ugodno rešenih prošenj se je zvišala, in sicer s 4,1 % v letu 2019 na 4,6 % v letu 2020. Leta 2020 so Gruzijci nezakonito prestopili mejo držav članic v 30 primerih, kar je desetkrat manj kot leta 2019 (328 nezakonitih prehodov meje). Leta 2020 se je število državljanov Gruzije, v zvezi s katerimi je bilo ugotovljeno, da v državah članicah nezakonito prebivajo, zmanjšalo za 13 %, pri čemer je leta 2020 njihovo število znašalo 10 360, leta 2019 pa 11 870. Število zavrnitev vstopa državljanom Gruzije se je zmanjšalo za 53 %, in sicer s 4 435 v letu 2019 na 2 065 v letu 2020. Ker so bili splošni trendi prej naraščajoči, se bo vrednost tega kazalnika po umiritvi pandemije COVID-19 verjetno spet povečala. Kar zadeva vračanje državljanov Gruzije, se je stopnja vračanja znižala, in sicer z 52 % v letu 2019 na 47 % v letu 2020. Ta trend je posledica 27-odstotnega zmanjšanja števila odločb o vrnitvi, izdanih državljanom Gruzije (11 985 leta 2020 v primerjavi s 16 310 leta 2019), in 33-odstotnega zmanjšanja števila dejansko vrnjenih oseb (5 685 leta 2020 v primerjavi s 8 520 leta 2019), pri čemer pa agencija Frontex poroča, da je bilo izvajanje sporazuma EU o ponovnem sprejemu oseb v letu 2020 zadovoljivo. Več držav članic poroča o dobrem sodelovanju z Gruzijo, zlasti pri uporabi letov za vračanje. 2. Pravosodno sodelovanje, javni red in varnost

2.1 Ukrepi, sprejeti za zagotovitev nenehnega izpolnjevanja meril Države članice na splošno poročajo o dobrem sodelovanju z Gruzijo na področju varnosti. Gruzija je še naprej sodelovala z Europolom in Eurojustom, pa tudi pri skupnih dejavnostih z več državami članicami. Gruzija se je še naprej borila proti organiziranemu kriminalu v okviru nacionalne strategije za boj proti organiziranemu kriminalu in ustreznih akcijskih načrtov. Gruzijski parlament je 19. decembra 2020 sprejel zakonodajne spremembe v zvezi z operativnimi preiskovalnimi dejavnostmi, katerih cilj je okrepiti boj proti organiziranemu kriminalu, kaznivim dejanjem, povezanim s prepovedanimi drogami, trgovini z ljudmi, kibernetskemu kriminalu in drugim hudim kaznivim dejanjem. Skupina strokovnjakov Sveta Evrope za ukrepe proti trgovini z ljudmi je decembra 2020 odobrila nacionalni akcijski načrt za boj proti trgovini z ljudmi, v katerem so upoštevana priporočila EU. Funkcija sekretariata protikorupcijskega sveta je bila 16. marca 2021 prenesena z ministrstva za pravosodje na državno upravo. Skupina GRECO je menila, da je bila večina njenih priporočil do leta 2021 izvedenih delno ali v celoti. Mehanizem za preverjanje prijav premoženjskega stanja, ki je bil uveden leta 2017, še naprej deluje. Februarja 2021 sta bila sprejeta akcijski načrt za boj proti drogam za obdobje 2021–2022 in nacionalna strategija za preprečevanje zlorabe drog za obdobje 2021–2026. Januarja 2020 je bil ustanovljen nacionalni observatorij za področje drog, ki zbira in analizira informacije o vprašanjih, povezanih z drogami. Gruzija izvaja nacionalno strategijo za boj proti terorizmu in povezani akcijski načrt. Ta država je vključena v mednarodna prizadevanja za boj proti terorizmu in je dejavna članica svetovne koalicije za boj proti Daišu. Gruzija ima vzpostavljen celovit pravni okvir za kriminalizacijo financiranja terorizma ter je sprejela zakon o spodbujanju zatiranja pranja denarja in financiranja terorizma. Vendar pa Gruzija še vedno velja za državo, ki le delno izpolnjuje priporočilo FATF v zvezi z neodvisno finančnoobveščevalno enoto. Leta 2020 so začele veljati spremembe v zvezi s četrtim krogom reforme sodstva, ki zajemajo disciplinske kršitve, ureditev delovanja visokega sodnega sveta in reformo tega sveta. Objava sodnih odločb je bila po odločbi ustavnega sodišča iz julija 2020 odložena. Gruzijski parlament je 30. septembra 2020 in 1. aprila 2021 sprejel spremembe v zvezi s postopkom imenovanja sodnikov vrhovnega sodišča. Gruzija je v skladu s priporočili EU Beneško komisijo zaprosila za naknadno oceno. Gruzijski parlament je 12. julija 2021 imenoval šest sodnikov vrhovnega sodišča v skladu s prejšnjim sistemom imenovanja, kar je v nasprotju z nasveti EU in priporočili Beneške komisije. Kar zadeva sodelovanje z Eurojustom, je bil junija 2020 v Eurojust napoten gruzijski tožilec za zvezo. Nadaljevalo se je operativno sodelovanje z Europolom, med drugim prek gruzijskega urada za zvezo pri tej agenciji. 2.2 Ukrepi, sprejeti za obravnavo priporočil iz tretjega poročila na podlagi mehanizma za zadržanje izvzetja iz vizumske obveznosti (a) Krepitev čezmejnega sodelovanja pri kazenskem pregonu za boj proti gruzijskim organiziranim kriminalnim združbam ter v okviru tega procesa prednostno dokončanje reforme v zvezi z obveščevalno vodeno policijsko dejavnostjo Gruzija je leta 2020 sklenila sporazume o sodelovanju na področju kazenskega pregona s Francijo in Španijo. Predhodno podpisani sporazum z Grčijo je začel veljati 13. marca 2020. Gruzijski urad za zvezo pri Europolu je sodeloval pri delu Evropskega centra za boj proti hudim kaznivim dejanjem in organiziranemu kriminalu (ESOCC). Gruzija sodeluje s številnimi državami članicami (vključno z Avstrijo, Belgijo, Finsko, Španijo in Švedsko), med drugim z izmenjavo informacij prek policijskih uradnikov za zvezo, z usposabljanji in s skupnimi analitičnimi skupinami. Gruzija je poleg tega v 11 držav članic EU napotila policijske atašeje. Še naprej si prizadeva za okrepitev enotnega sistema za analizo kaznivih dejanj. 3. Priporočila za Gruzijo Gruzija na splošno še naprej izpolnjuje merila za liberalizacijo vizumskega režima in je sprejela ukrepe za obravnavanje priporočil Komisije. Vendar so potrebna nadaljnja prizadevanja za obravnavo vprašanja neutemeljenih prošenj za azil v državah članicah, pa tudi na področju preprečevanja pranja denarja ter preprečevanja korupcije in organiziranega kriminala ter boja proti njima. Nadalje je treba obravnavati zlasti naslednja področja: ·nadaljnje proaktivno obravnavanje vprašanja neutemeljenih prošenj za azil v državah članicah; prilagajanje kampanj za obveščanje o brezvizumskem režimu ustreznim profilom migrantov, tudi kar zadeva ranljive skupine, prekoračitev dovoljenega časa bivanja in neutemeljene prošnje za azil; ·izboljšanje učinkovitosti protikorupcijskih institucij in organov kazenskega pregona, da bi bolje obravnavali primere korupcije na visoki ravni; zagotavljanje, da se vsi taki primeri preiskujejo; ·dokončanje reforme vrhovnega sodišča, in sicer z zagotavljanjem, da je postopek izbire sodnikov v celoti skladen s priporočili Beneške komisije in evropskimi standardi; dokončanje reforme tožilstva, vključno z ločitvijo funkcij med preiskovalci in tožilci; dokončanje operativnega razvoja finančnoobveščevalne enote z zagotovitvijo, da (a) lahko ta enota pridobi potrebne informacije od subjektov, ki poročajo, ter (b) ima popoln in pravočasen dostop do potrebnih finančnih in upravnih informacij ter informacij organov kazenskega pregona za ustrezno izvajanje svojih nalog; nadaljnja prizadevanja za preprečevanje organiziranega kriminala in boj proti njemu, zlasti proti pranju dobička iz nezakonitih dejavnosti; nadaljnja prizadevanja za popolno uskladitev nacionalne zakonodaje s pravnim redom EU o preprečevanju pranja denarja in financiranja terorizma; ·nadaljnje usklajevanje vizumske politike Gruzije z EU seznami tretjih držav, katerih državljani potrebujejo vizum, zlasti v zvezi s tistimi tretjimi državami, ki pomenijo tveganje nedovoljenih migracij ali varnostno tveganje za EU. VIII. Republika Moldavija 1.Migracije, azil in ponovni sprejem

1.1 Ukrepi, sprejeti za zagotovitev nenehnega izpolnjevanja meril za liberalizacijo vizumskega režima Republika Moldavija je pripravila akcijski načrt za integrirano upravljanje meja za obdobje 2021–2023, ki vključuje večino predlogov, ki jih je maja 2020 predložila misija EU za pomoč na meji med Ukrajino in Moldavijo (EUBAM). Moldavska mejna policija in carinske službe so tudi v letu 2020 upoštevale priporočila, izoblikovana na podlagi skupne vaje za pomoč DEMETRA. Na moldavsko-ukrajinski meji je bil mejni nadzor okrepljen s skupnim patruljiranjem. V okviru delovnega dogovora med agencijo Frontex in Moldavijo je agencija Frontex začela posvetovanja z Moldavijo o načrtu sodelovanja za obdobje 2021–2023. Misija EUBAM je v sodelovanju z moldavskimi in ukrajinskimi mejnimi in carinskimi agencijami še naprej podpirala posodobitev objektov na mejnih prehodih. Agencija Frontex in države članice poročajo o dobrem sodelovanju na področju vračanja in ponovnega sprejema. Kar zadeva varnost dokumentov, so glede na to, da se nebiometrični potni listi od 1. januarja 2011 ne izdajajo več, vsi nebiometrični potni listi prenehali veljati 1. januarja 2021, s čimer je bilo zaključeno postopno opuščanje potnih listov, ki ne izpolnjujejo standardov ICAO (Mednarodne organizacije civilnega letalstva). Moldavija je poročala, da si stalno prizadeva za izboljšanje zmogljivosti za odkrivanje lažnih ali ponarejenih dokumentov na državnih mejah in znotraj države. Nacionalna podatkovna zbirka ponarejenih dokumentov se redno posodablja, pri čemer je Moldavija izmenjavala informacije s tretjimi državami in agencijo Frontex. Vizumska politika Moldavije ni v celoti usklajena s seznamom tretjih držav, katerih državljani morajo za kratkoročno bivanje v EU imeti vizum. 1.2 Ukrepi, sprejeti za obravnavo priporočil iz tretjega poročila na podlagi mehanizma za zadržanje izvzetja iz vizumske obveznosti na področju migracij (a) Okrepitev operativnega sodelovanja za hitro zmanjšanje števila neutemeljenih prošenj za mednarodno zaščito, ki jih v državah članicah vložijo državljani Moldavije Moldavski organi vodijo dvostranski dialog z Nemčijo in Nizozemsko o neutemeljenih prošnjah za azil, ki jih vložijo državljani Moldavije, ter so pripravljeni začeti podoben dialog tudi s Francijo. Moldavsko ministrstvo za notranje zadeve je ustanovilo delovno skupino s predstavniki generalnega inšpektorata mejne policije, generalnega policijskega inšpektorata ter urada za migracije in azil. Delovna skupina obravnava vprašanja, povezana z migracijami, ponovnim sprejemom, sodelovanjem na področju kazenskega pregona in morebitnimi tveganji v zvezi z brezvizumskim režimom z EU. Moldavski organi so poleg tega okrepili prizadevanja za vključevanje ranljivih skupnosti, pri čemer so jih obveščali tudi o pravilih potovanja v EU. (b) Nadaljnje organiziranje kampanj za obveščanje o pravicah in obveznostih pri potovanjih brez vizumov Moldavija je še naprej izvajala kampanje za obveščanje, namenjene širši javnosti in pripadnikom ranljivih skupnosti. Po navedbah moldavskih organov je revidirana izdaja vodnika o prostem gibanju v EU, v katerem so pojasnjene pravice in obveznosti brezvizumskega režima, še naprej ključno orodje za dejavnosti obveščanja, ki jih izvaja ministrstvo za zunanje zadeve in evropsko povezovanje. 1.3 Spremljanje trendov nedovoljenih migracij, prošenj za mednarodno zaščito, vrnitev in ponovnega sprejema Število prošenj za mednarodno zaščito, ki so jih v državah članicah EU vložili državljani Moldavije, se je med letoma 2019 in 2020 zmanjšalo za 24 %, pri čemer je bilo leta 2020 vloženih 6 865 prošenj. Stopnja ugodno rešenih prošenj se je nekoliko zvišala, in sicer z 0,8 % v letu 2019 na 1,0 % v letu 2020. Tudi v letu 2020 je zelo malo državljanov Moldavije poskusilo nezakonito prestopiti zunanjo mejo EU (34). Število državljanov Moldavije, v zvezi s katerimi je bilo ugotovljeno, da v državah članicah nezakonito prebivajo, se je povečalo, in sicer s 16 540 v letu 2019 na 24 685 v letu 2020 (49-odstotno povečanje). Leta 2020 se je število državljanov Moldavije, ki jim je bil zavrnjen vstop v države članice, še naprej povečevalo in doseglo najvišjo vrednost za to državljanstvo, odkar se o tem zbirajo podatki (28-odstotno povečanje, s 7 940 v letu 2019 na 10 140 v letu 2020). Leta 2020 se je število odločb o vrnitvi, izdanih državljanom Moldavije, zmanjšalo za 10 % (6 755 v letu 2020 v primerjavi s 7 540 v letu 2019). Število dejanskih vrnitev je bilo za 44 % manjše kot leta 2019 (2 620 leta 2020, leta 2019 pa 4 720). Stopnja vračanja se je znižala, in sicer s 63 % v letu 2019 na 39 % v letu 2020. Države članice kljub temu poročajo o dobrem sodelovanju Moldavije pri ponovnem sprejemu lastnih državljanov, agencija Frontex pa o nemotenem izvajanju operacij vračanja. 2. Pravosodno sodelovanje, javni red in varnost

2.1 Ukrepi, sprejeti za zagotovitev nenehnega izpolnjevanja meril Moldavija je leta 2020 še naprej sodelovala z Europolom in Eurojustom ter izvajala skupne dejavnosti z več državami članicami, ki poročajo o dobrem sodelovanju z državo na področju varnosti. Moldavija je veliko vložila v reforme politike za boj proti prepletenosti korupcije, organiziranega kriminala in nezakonitih finančnih tokov. Zmogljivosti in rezultate v zvezi z zasegom in zaplembo premoženja, povezanega z nezakonitimi dejavnostmi, bi bilo mogoče še okrepiti in racionalizirati. Zakon o tožilcih, ki je bil spremenjen julija 2020, določa, da se tožilci ne imenujejo na podlagi razpisov, temveč na podlagi premestitev. Leta 2020 je bil novi glavni tožilec za urad za boj proti organiziranemu kriminalu izbran brez razpisa. Moldavija je povečala letni proračun protikorupcijskih institucij, vključno z nacionalnim organom za integriteto, agencijo za odvzem premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, in finančnoobveščevalno enoto. Marca 2021 je bila ustanovljena parlamentarna komisija za izboljšanje pravnega okvira, ki ureja delovanje nacionalnega organa za integriteto. Aprila 2019 je generalni državni tožilec odobril smernice o vzporednih finančnih preiskavah, katerih cilj je izvajanje standardov EU. Avgusta 2019 je parlament odobril zakonodajo, namenjeno zmanjšanju tveganj pranja denarja, uvedbi prostovoljnih izjav in programa fiskalnih spodbud. Zakon o sankcijah zoper pranje denarja je začel veljati decembra 2020. Da bi se poleg tega upoštevala priporočila odbora MONEYVAL, je parlament potrdil nacionalno strategijo in akcijski načrt za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma za obdobje 2020–2025, ki ju je pripravil urad za preprečevanje pranja denarja in boj proti njemu. Ta urad je potrdil tudi uredbo o postopkih nadzora za subjekte, ki poročajo, ter individualizaciji in naložitvi sankcij za kršitve zakonodaje o preprečevanju pranja denarja in financiranja terorizma. Moldavski organi so vzpostavili nacionalno strategijo za preprečevanje trgovine z ljudmi in boj proti njej za obdobje 2018–2023 ter spremljajoči akcijski načrt za obdobje 2018–2020. Moldavija je imela še naprej korist od programa „EU4Monitoring Drugs“, ki ga izvaja Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami. Pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah se je nadaljevalo z izvajanjem sporazuma o sodelovanju med Eurojustom in Moldavijo iz leta 2014. Moldavski organi kazenskega pregona so dejavno sodelovali v skupnih ciljno usmerjenih operacijah, ki jih je organizirala misija EUBAM v sodelovanju z Europolom, agencijo Frontex in uradom OLAF, ter v čezmejnih vajah (ki jih je prav tako misija organizirala EUBAM), namenjenih razvoju in krepitvi medagencijskega in čezmejnega sodelovanja med Ukrajino in Moldavijo, v tematskih delovnih skupinah ter platformah za čezmejno sodelovanje na področju preprečevanja čezmejnega kriminala in boja proti njemu, pa tudi na področju ocenjevanja in izboljševanja mehanizma opozarjanja ter izmenjave informacij o primerih, povezanih s čezmejnimi kaznivimi dejanji. Moldavija je med letoma 2018 in 2020 izvajala program „državljanstvo za naložbe“. Čeprav je bil ta program ukinjen 1. septembra 2020, se prošnje, vložene do tega datuma, še naprej obravnavajo. 2.2 Ukrepi, sprejeti za obravnavo priporočil iz tretjega poročila na podlagi mehanizma za zadržanje izvzetja iz vizumske obveznosti (a) Nadaljevanje učinkovitih posvetovanj za sprejetje strateškega koncepta in akcijskega načrta za reformo pravosodja na podlagi celovite diagnostike ob zagotovitvi širokega soglasja deležnikov ter ob strogem upoštevanju ustave in priporočil EU Nadaljevalo se je delo v zvezi s strategijo za zagotavljanje neodvisnosti in integritete pravosodnega sektorja za obdobje 2021–2024 ter akcijskim načrtom za njeno izvajanje. Končno različico osnutka strategije in akcijskega načrta je vlada sprejela 28. oktobra 2020, parlament pa 26. novembra 2020. Moldavska predsednica je 17. februarja 2021 strategijo in akcijski načrt vrnila v parlament ter zahtevala, da se spremeni mehanizem ocenjevanja sodnikov in tožilcev ter odpravi člen 307 kazenskega zakonika, na podlagi katerega se kazensko preganjajo sodniki, ki izdajo odločbe v nasprotju z zakonom. Delo v zvezi s spremembami se nadaljuje. (b) Zagotovitev napredka pri sprejemanju ustavnih sprememb v zvezi s sodstvom v skladu s priporočili Beneške komisije Po posvetovanjih z Beneško komisijo, Svetom Evrope in Evropsko komisijo je vlada 1. julija 2020 osnutek ustavnih sprememb predložila v posvetovanje ustavnemu sodišču. To je po dodatnih posvetovanjih in prilagoditvah izdalo pozitivno mnenje o spremenjenem osnutku sprememb, ki je bil nato 10. decembra 2020 predložen parlamentu. Predlagane spremembe bo treba sprejeti ne prej kot v šestih mesecih in najpozneje v dvanajstih mesecih po njihovem vpisu v register parlamenta. (c) Znatno zmanjšanje obstoječih zaostankov na področju preverjanja e-prijav premoženjskega stanja s strani nacionalnega organa za integriteto ter zagotovitev učinkovitega izvajanja strategije za odvzem premoženjske koristi in sistema za prijavo premoženjskega stanja v zvezi z vsemi akterji na visoki ravni Od leta 2016 so v avtomatiziranem informacijskem sistemu „e-Integriteta“ prijave premoženjskega stanja in osebnih interesov (razen osebnih podatkov) objavljene takoj, ko se digitalno podpišejo. Število prijav je veliko (leta 2019 jih je bilo skoraj 65 000). Nacionalni organ za integriteto preveri le izbrano število teh prijav, pri čemer prednostno obravnava prijave poslancev, sodnikov, tožilcev in visokih javnih uslužbencev (npr. vodij okrožij itd.). Leta 2020 se je 45 % vseh preverjanj nanašalo na te prednostne prijave (skupaj 1 332), ki so bile vse obdelane. (d) Okrepitev prizadevanj za izvedbo in dokončanje nepristranske ter celovite preiskave in pregona bančnih goljufij iz leta 2014, da bi se vsi odgovorni brez odlašanja privedli pred sodišče in bi se izterjala protipravno prilaščena sredstva Junija 2020 je bil z latvijskim generalnim tožilstvom podpisan sporazum o ustanovitvi skupne preiskovalne skupine za preiskavo primera bančnih goljufij iz leta 2014 v skladu s pogoji za izplačilo druge tranše v okviru rednega programa makrofinančne pomoči. Leta 2020 so bile sodne obravnave večkrat preložene, obtožbe proti delničarjem zadevnih bank so bile umaknjene, obsojeni storilci kaznivega dejanja pa so bili predčasno izpuščeni iz zapora. (e) Zagotovitev učinkovitega izvajanja strategije za odvzem premoženjske koristi in sistema za prijavo premoženjskega stanja v zvezi z vsemi akterji na visoki ravni

Agencija za odvzem premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, in drugi organi kazenskega pregona od junija 2018 izvajajo strategijo za odvzem premoženjske koristi, da bi izterjali sredstva, ki so bila med letoma 2010 in 2015 od treh bank in iz državnega proračuna pridobljena z goljufijo. Cilj je do konca leta 2021 izslediti in doseči vrnitev sredstev v višini 10 700 000 000 moldavskih lejev (546 000 000 EUR). 3. Priporočila za Moldavijo Moldavija na splošno še naprej izpolnjuje merila za liberalizacijo vizumskega režima. Vendar so potrebna nadaljnja prizadevanja za obravnavo vprašanja neutemeljenih prošenj za azil, pa tudi na področjih boja proti finančnim goljufijam, preprečevanja pranja denarja ter preprečevanja korupcije in organiziranega kriminala ter boja proti njima. Nadalje je treba obravnavati zlasti naslednja področja: ·nadaljnje prilagajanje informacijskih kampanj o brezvizumskem režimu ustreznim profilom migrantov, tudi kar zadeva ranljive skupine, prekoračitev dovoljenega časa bivanja in neutemeljene prošnje za azil; ·sprejetje strategije in akcijskega načrta za reforme pravosodja, sprejetje ustavnih sprememb, povezanih s sodstvom, v skladu s priporočili Beneške komisije in zagotovitev, da se imenovanja sodnikov izvajajo na podlagi preglednega izbirnega postopka, ki temelji na dosežkih, vključno z dobro utemeljenimi razlogi za imenovanja in zavrnitve glede na merila usposobljenosti in integritete; ·nadaljnja prizadevanja za boj proti korupciji, zlasti z učinkovitim izvajanjem sistema prijave premoženjskega stanja s strani akterjev na visoki ravni, uvedba učinkovite delitve pristojnosti protikorupcijskih agencij in zagotavljanje, da se protikorupcijsko tožilstvo osredotoča na primere korupcije na visoki ravni; krepitev prizadevanj za boj proti pranju denarja s sprejetjem sekundarne zakonodaje za izvajanje zakona o sankcijah zoper pranja denarja, napredek pri preiskovanju in pregonu večjih shem pranja denarja ter uskladitev nacionalne zakonodaje s pravnim redom EU o preprečevanju pranja denarja in financiranja terorizma; krepitev prizadevanj za boj proti bančnim goljufijam s posodobitvijo strategije za odvzem premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, in vzpostavitvijo novega mehanizma za odvzem premoženjske koristi ter dokončanje preiskave bančnih goljufij iz leta 2014, da bi se vsi odgovorni privedli pred sodišče in bi se izterjala protipravno prilaščena sredstva; ·nadaljnje usklajevanje vizumske politike Moldavije z EU seznami tretjih držav, katerih državljani potrebujejo vizum, zlasti v zvezi s tistimi tretjimi državami, ki pomenijo tveganje nedovoljenih migracij ali varnostno tveganje za EU. IX. Ukrajina 1. Migracije, azil in ponovni sprejem 1.1 Ukrepi, sprejeti za zagotovitev nenehnega izpolnjevanja meril za liberalizacijo vizumskega režima Ukrajina je leta 2020 še naprej izvajala strategijo za integrirano upravljanje meja za obdobje 2019–2025 in ustrezen akcijski načrt, vendar so bili rezultati doseženi le pri omejenem številu ciljev. Nadaljevalo se je sodelovanje z agencijo Frontex; v Kijev bo kmalu napoten uradnik za zvezo agencije Frontex z regionalnim mandatom za vzhodno partnerstvo. Ukrajina je še naprej izvajala strategijo za migracijsko politiko za obdobje 2018–2021 in povezani akcijski načrt. Država poleg tega državne organe in lokalne skupnosti redno ozavešča o pravicah prosilcev za azil, in sicer prek kampanj za obveščanje in srečanj z lokalnimi organi. Poljska je identificirala ukrajinske državljane, ki imajo več kot en zakonito izdan potni list, včasih s spremenjenimi osebnimi podatki, kar bi jim lahko omogočilo, da v EU bivajo tudi po izteku omejitve bivanja za največ 90 dni v katerem koli 180-dnevnem obdobju. Kar zadeva varnost dokumentov, Ukrajina od leta 2015 izdaja biometrične potne liste. Zadnji nebiometrični potni listi so bili izdani leta 2016, njihova popolna opustitev pa je načrtovana za leto 2026, ko jim bo potekla veljavnost. Vizumska politika Ukrajine ni v celoti usklajena s seznamom tretjih držav, katerih državljani morajo za kratkoročno bivanje v EU imeti vizum. 1.2 Ukrepi, sprejeti za obravnavo priporočil iz tretjega poročila na podlagi mehanizma za zadržanje izvzetja iz vizumske obveznosti na področju migracij (a) Okrepitev operativnega sodelovanja z državami članicami za zmanjšanje nedovoljenih migracij državljanov Ukrajine v države članice Države članice EU so na splošno poročale o dobrem sodelovanju z Ukrajino na področju vračanja oseb, ki nezakonito prebivajo na ozemlju EU. Nekatere države članice so opozorile na težave, povezane predvsem z nejasno razmejitvijo pristojnosti različnih državnih organov. Nemčija je poročala o težavah zaradi počasnega obravnavanja prošenj za ponovni sprejem. Ukrajina si je prizadevala za pospešitev dialoga o ponovnem sprejemu in pripravo izvedbenih protokolov, prav tako pa je okrepila prizadevanja za razbitje mrež, ki se ukvarjajo s tihotapljenjem ljudi – državljanov in tujcev – na ozemlje EU.

(b) Nadaljnje organiziranje kampanj za obveščanje o pravicah in obveznostih pri potovanjih brez vizumov Ukrajina je izvajala kampanje za obveščanje o preprečevanju nedovoljenih migracij in povezanih tveganjih. Te kampanje so vključevale informativne seminarje, vključno s spletnimi seminarji, ki so potekali na zavodih za zaposlovanje, izvajali pa so se tudi prek interaktivnih spletnih informacijskih orodij. 1.3 Spremljanje trendov nedovoljenih migracij, prošenj za mednarodno zaščito, vrnitev in ponovnega sprejema Leta 2020 je prošnjo za mednarodno zaščito v državah članicah vložilo 6 020 prosilcev iz Ukrajine, kar je za 37 % manj kot leta 2019. Stopnja ugodno rešenih prošenj se je nekoliko zvišala, in sicer z 10,2 % v letu 2019 na 11,0 % v letu 2020. Število ukrajinskih državljanov, ki so nezakonito prečkali mejo EU, je zanemarljivo (93 v letu 2019 in 87 v letu 2020). Ugotovljeno je bilo, da v EU nezakonito prebiva 50 570 državljanov Ukrajine (41 705 v letu 2019, kar je 21-odstotno povečanje). Število zavrnitev vstopa državljanom Ukrajine se je zmanjšalo za 15 %, in sicer s 66 390 v letu 2019 na 56 450 v letu 2020. Leta 2020 se je število odločb o vrnitvi, izdanih državljanom Ukrajine, zmanjšalo za 42 % (21 630 v letu 2020 v primerjavi s 37 095 v letu 2019). Dejanskih vrnitev je bilo za 79 % manj kot leta 2019 (5 585 leta 2020 v primerjavi s 27 200 leta 2019), stopnja vračanja pa se je znižala, in sicer s 73 % leta 2019 na 26 % leta 2020. 2. Pravosodno sodelovanje, javni red in varnost 2.1 Ukrepi, sprejeti za zagotovitev nenehnega izpolnjevanja meril Države članice na splošno poročajo o dobrem sodelovanju z Ukrajino na področju varnosti. Ukrajina je še naprej sodelovala z Europolom in Eurojustom, pa tudi pri skupnih dejavnostih z več državami članicami. Parlament je junija 2020 sprejel nov zakon o zatiranju organiziranega kriminala. Za pojasnitev pristojnosti organov kazenskega pregona je bil januarja 2021 sprejet še en zakon, s katerim so bile pristojnosti državne varnostne službe med drugim omejene na boj proti terorizmu, protiobveščevalno dejavnost in nacionalno varnost. Pristojnosti na področju kazenskega pregona, ki so prej pripadale državni varnostni službi, so bile dodeljene državnemu preiskovalnemu uradu. Parlament je januarja 2021 poleg tega sprejel zakon o nacionalnem uradu za gospodarsko varnost, s katerim je bila ustanovljena nacionalna davčna služba, tj. nova agencija, ki bo nadomestila davčno policijo. Ukrajina Europolu omogoča dostop do večine svojih podatkovnih zbirk. Sodelovanje z Eurojustom se je nadaljevalo prek ukrajinskega predstavnika pri tej agenciji EU. Avgusta 2020 je predsednik Ukrajine izdal odlok o nacionalnem koordinatorju na področju boja proti trgovini z ljudmi. Ustanovljena je bila medresorska delovna skupina za razvoj nacionalne strategije za politiko na področju drog za obdobje do leta 2030. Kar zadeva boj proti terorizmu, je bila prednostna naloga obravnava incidentov, povezanih z oboroženimi spopadi na območju Donecka in Luganska. Državna varnostna služba je leta 2020 nadaljevala ukrepe proti aktivistom in podpornikom ekstremističnih organizacij z Bližnjega vzhoda, iz Srednje Azije in iz severne Afrike, ki delujejo v Ukrajini. Šteje se, da Ukrajina izpolnjuje priporočilo FATF v zvezi z neodvisno finančnoobveščevalno enoto. Višje protikorupcijsko sodišče je začelo delovati septembra 2019; naposled so bili zagotovljeni njegovi stalni prostori. Ukrajinski nacionalni urad za boj proti korupciji je s krepitvijo svojih pristojnosti in zmogljivosti še naprej dosegal rezultate pri preiskavah korupcije na visoki ravni. Sodelovanje med nacionalnim uradom za boj proti korupciji in specializiranim državnim tožilstvom za boj proti korupciji se je izboljšalo. Vendar je ukrajinsko ustavno sodišče avgusta 2020 razglasilo, da je predsedniški odlok iz leta 2015 o imenovanju direktorja nacionalnega urada za boj proti korupciji protiustaven. Ustavno sodišče je septembra 2020 za protiustavne razglasilo tudi nekatere določbe zakona o nacionalnem uradu za boj proti korupciji, vključno s tistimi, na podlagi katerih je predsednik pooblaščen za ustanovitev tega urada, zato je ta urad v položaju pravne negotovosti. Oktobra 2019 je bil sprejet zakon za vnovični zagon nacionalne agencije za preprečevanje korupcije, ki zagotavlja preverjanje letnih prijav dohodkov in premoženjskega stanja javnih uslužbencev. Protikorupcijsko strategijo za obdobje 2020–2024 je septembra 2020 potrdil kabinet ministrov, vendar je njeno sprejetje v parlamentu odloženo. Ustavno sodišče je oktobra 2020 za protiustavne razglasilo sistem prijave premoženjskega stanja, kazensko odgovornost za lažne prijave in ključne pristojnosti nacionalne agencije za preprečevanje korupcije. Čeprav je 4. decembra 2020 zadevna zakonodaja delno ponovno stopila v veljavo, še vedno niso vzpostavljene odvračilne sankcije za lažne prijave premoženjskega stanja. Ukrajina mora svojo zakonodajo še uskladiti z mnenjem Beneške komisije z dne 6. maja 2021, v katerem je bila država pozvana k vzpostavitvi trdnega sistema prijave premoženjskega stanja s sorazmernim, a odvračilnim režimom sankcij. Agencija za odvzem premoženjske koristi in njeno upravljanje je v skladu s priporočili skupine GRECO pristojna za sledenje in upravljanje sredstev, pridobljenih s kaznivim dejanjem in/ali korupcijo. Vendar agencijo od konca leta 2019 vodi vršilec dolžnosti vodje, z izbiro stalnega vodje pa se odlaša. Agencija ima tudi pomanjkljiv pravni okvir za upravljanje zaseženega premoženja, poleg tega pa nima strateškega okvira za odvzem premoženjske koristi. Ne glede na vsa zgoraj opisana prizadevanja napredek na področju boja proti korupciji ni zadosten, zlasti kar zadeva primere korupcije na visoki ravni in „ujetja“ države, ki se le redko učinkovito preiskujejo in preganjajo, pri čemer je obsodb malo.

Zakonodaja o preprečevanju pranja denarja je bila sprejeta aprila 2020, vendar zaradi nesprejetja sekundarne zakonodaje še ni začela veljati v celoti. 2.2 Ukrepi, sprejeti za obravnavo priporočil iz tretjega poročila na podlagi mehanizma za zadržanje izvzetja iz vizumske obveznosti (a) Zagotovitev neodvisnosti, učinkovitosti in trajnostnosti institucionalnega okvira za boj proti korupciji ter preprečitev politizacije dela vseh organov kazenskega pregona. Zagotoviti je treba, da imenovanje in razrešitev vodstev vseh organov kazenskega pregona potekata strogo v skladu z zakonom. Zagotoviti je treba, da ponovno vzpostavljena nacionalna agencija za preprečevanje korupcije verodostojno izpolnjuje svoj mandat. Kot je navedeno zgoraj, je ustavno sodišče izdalo več odločb, ki so negativno vplivale na protikorupcijski institucionalni okvir, zlasti v zvezi z nacionalnim uradom za boj proti korupciji, nacionalno agencijo za preprečevanje korupcije in sistemom za prijavo premoženjskega stanja. Reforma protikorupcijskega okvira napreduje počasi, obstoječe institucije se pri svojem delovanju srečujejo s številnimi ovirami, zaupanje javnosti v njihovo učinkovitost je nizko, število obsodb zaradi korupcije na visoki ravni pa majhno. Generalni državni tožilec je oktobra 2020 potrdil strategijo razvoja državnega tožilstva za obdobje 2021–2023. Potrjevanje tožilcev, ki poteka, naj bi se nadaljevalo, vendar je treba obdobje potrjevanja podaljšati na obdobje po septembru 2021. Z začasnimi pravili za izbiro vodstvenih tožilcev je bila zagotovljena večja preglednost izbire, vendar je treba ta pravila, ki se bodo od septembra 2021 uporabljala stalno, še izboljšati. Decembra 2020 je parlament revidiral zakon o zaposlovanju osebja na delovna mesta v specializiranem državnem tožilstvu za boj proti korupciji. Zdaj poteka javni natečaj za prosta upravna mesta v specializiranem državnem tožilstvu za boj proti korupciji, vključno s položajem namestnika generalnega državnega tožilca – vodje specializiranega državnega tožilstva za boj proti korupciji. Izbirni postopek za novega vodjo državnega preiskovalnega urada se je začel leta 2020, vendar prihaja do zamud. Imenovanje vodstva organov kazenskega pregona običajno traja dolgo, njegova preglednost pa ni zadostna. (d) Okrepitev zmogljivosti nacionalne policije ter izboljšanje sodelovanja in razmejitve pooblastil med organi kazenskega pregona, da bi se bolje obravnaval organizirani kriminal Ukrajina si je še naprej prizadevala za izboljšanje usposabljanja in posodobitev opreme organov kazenskega pregona. Začela je reševati vprašanje pristojnosti organov kazenskega pregona. Državna varnostna služba se je preusmerila na področja, kot so boj proti terorizmu, protiobveščevalna dejavnost in nacionalna varnost. Pristojnost za kazenski pregon, ki je prej pripadala državni varnostni službi, je bila dodeljena državnemu preiskovalnemu uradu. Vendar z veljavno zakonodajo še vedno niso jasno razmejene funkcije vseh organov kazenskega pregona v zvezi z bojem proti organiziranemu kriminalu.

3. Priporočila za Ukrajino Ukrajina na splošno še naprej izpolnjuje merila za liberalizacijo vizumskega režima. Vendar so potrebna nadaljnja prizadevanja za obravnavo vprašanja neutemeljenih prošenj za azil, pa tudi na področjih boja proti korupciji in pranju denarja ter preprečevanja organiziranega kriminala in boja proti njemu. Nadalje je treba obravnavati zlasti naslednja področja: ·nadaljnja prizadevanja za zmanjšanje števila državljanov Ukrajine, ki v državah članicah EU nezakonito prebivajo in vlagajo neutemeljene prošnje za azil; ·odprava možnosti, da imajo državljani Ukrajine več kot en veljaven potni list hkrati; prenehanje izdajanja takih „dodatnih“ potnih listov in preklic veljavnosti že izdanih tovrstnih potnih listov; ·prilagajanje kampanj za obveščanje o brezvizumskem režimu ustreznim profilom migrantov, tudi kar zadeva ranljive skupine, prekoračitev dovoljenega časa bivanja in neutemeljene prošnje za azil; ·izboljšanje učinkovitosti protikorupcijskih institucij in organov kazenskega pregona z usmeritvijo glavnih prizadevanj na področju boja proti korupciji na primere korupcije na visoki ravni in „ujetje“ države; ·sprejetje potrebne zakonodaje o nacionalnem uradu za boj proti korupciji, ki bo odpravila pravno negotovost glede njegovega statusa; ·izvedba preglednega in depolitiziranega postopka izbora, ki temelji na dosežkih, za vodje nacionalnega urada za boj proti korupciji, specializiranega državnega tožilstva za boj proti korupciji, agencije za odvzem premoženjske koristi in njeno upravljanje ter organov kazenskega pregona, pa tudi vodstvenih tožilcev, in sicer z uporabo ustreznih postopkov in meril za izbor, vključno z verodostojnim preverjanjem integritete; ·izboljšanje zakonodaje glede agencije za odvzem premoženjske koristi in njeno upravljanje, in sicer v zvezi z upravljanjem zaseženega premoženja, in sprejetje ustrezne nacionalne strategije za odvzem premoženjske koristi; ·ustvarjanje pogojev za nacionalni urad za boj proti korupciji in druge ustrezne agencije za samostojno prisluškovanje komunikacijam;