[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 31.3.2010

COM(2010) 119 konč.

2010/0074 (COD)

Predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o državljanski pobudi

{SEC(2010) 370}

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. OZADJE PREDLOGA

Pogodba o Evropski uniji ob predstavniški demokraciji, na kateri Unija temelji, uvaja popolnoma novo razsežnost participativne demokracije. Krepi državljanstvo Unije in priznava pravico vsakega državljana, da sodeluje v demokratičnem življenju Unije. Vsebuje ključne standarde civilnega dialoga, ki jih morajo izpolnjevati institucije, in uzakonjuje obstoječo prakso Komisije glede posvetovanj s širšo javnostjo. Predvsem pa v demokratično delovanje Unije uvaja pomembno novost s tem, da zagotavlja pravico do državljanske pobude, na podlagi katere lahko en milijon državljanov Komisijo pozove, naj pripravi določene zakonodajne predloge.

Ta nova določba je pomemben korak naprej v demokratičnem življenju Unije. Daje edinstveno priložnost za približanje Unije državljanom in spodbujanje obsežnejše čezmejne razprave o političnih vprašanjih Unije tako, da državljane različnih držav povezuje k podpori posameznega vprašanja.

Vendar pa je treba poudariti, da je državljanska pobuda pobuda za delovni program. Čeprav ne vpliva na pravico zakonodajne pobude Komisije, pa bo Komisijo kot kolegij zavezala k resni obravnavi o zahtevah državljanskih pobud.

Ključne značilnosti državljanske pobude so določene v Pogodbi. Pogodba zlasti zahteva, da mora biti podpisnikov državljanske pobude vsaj en milijon in da morajo biti pobudniki iz večjega števila držav članic. Pobuda mora tudi soditi v okvir pristojnosti Komisije in se navezovati na zadeve, glede katerih državljani menijo, da jih je zaradi izvajanja Pogodb treba urediti s pravnim aktom Unije.

Vendar pa Pogodba o Evropski uniji dopušča Evropskemu parlamentu in Svetu, da v rednem zakonodajnem postopku z uredbo določita postopke in pogoje za dejansko izvajanje državljanske pobude.

Da bi v celoti izkoristili priložnost, ki jo daje ta nova določba, je treba poenostaviti postopke in pogoje za državljansko pobudo ter hkrati zagotoviti spoštovanje duha določb Pogodbe.

Glavni načeli za ta predlog sta zato:

- pogoji bi morali zagotavljati, da državljanske pobude predstavljajo interes Unije in da je instrument hkrati lahko uporabiti,

- postopki bi morali biti preprosti in uporabniku prijazni ter hkrati preprečevati prevare ali zlorabo sistema, državam članicam pa ne bi smeli nalagati nepotrebnih upravnih bremen.

2. REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI

Glede na pomen te nove določbe Pogodbe za državljane, civilno družbo in interesne skupine po vsej EU ter ob upoštevanju zapletenosti nekaterih od vprašanj, ki jih je treba obravnavati, je Komisija s sprejetjem zelene knjige 11. novembra 2009[1] začela posvetovanje s širšo javnostjo. Rezultat posvetovanj je bil več kot 300 odzivov širokega kroga interesnih skupin, vključno s posameznimi državljani, organizacijami in organi javne uprave. Za vse, ki so se odzvali na zeleno knjigo, je bila v Bruslju 22. februarja 2010 organizirana javna razprava.

2.1. Splošni vidiki

Odzivi na zeleno knjigo odražajo potrebo po tem, da so postopki in pogoji za državljansko pobudo preprosti, uporabniku prijazni in dostopni vsem državljanom EU ter da bi morali biti sorazmerni z naravo državljanske pobude.

Iz odzivov tudi izhaja, da so številne zahteve potrebne za zagotovitev, da instrument ostane zaupanja vreden in da se ga ne zlorabi, ter da bi morale te zahteve zagotoviti enotne pogoje za podporo državljanske pobude po vsej EU.

2.2. Državljanske pobude morajo zastopati interes Unije

Kar zadeva najmanjše število držav članic, katerih državljani morajo podpreti državljansko pobudo, so se številni sodelujoči strinjali, da je ena tretjina držav članic ustrezna mejna vrednost. Upoštevanja vredno je bilo tudi število tistih, ki so menili, da zadošča mejna vrednost ene četrtine držav članic (zlasti med organizacijami).

Poleg tega odzivi odražajo potrebo po tem, da se določi najmanjše potrebno število podpisnikov državljanske pobude iz vsake od navedenih držav članic. Mnogo sodelujočih se je strinjalo, da je ustrezna mejna vrednost 0,2 % prebivalcev. Spet drugi so menili, da bi morala biti mejna vrednost nižja, saj bi moral biti njen namen preprečiti zlorabo in ne predstavljati ovire za vložitev pobude. Številni sodelujoči so zagovarjali tudi povsem drugačen pristop glede določanja mejne vrednosti z obrazložitvijo, da enotni odstotek za vse države članice ni pravičen, saj je na primer precej lažje zbrati podporne izjave 1 000 državljanov (ki predstavljajo 0,2 % prebivalstva) v Luksemburgu, kot pa 160 000 državljanov v Nemčiji, zato pri državljanski pobudi lažje sodelujejo majhne države članice kot pa velike.

2.3. Zahteve glede zbiranja in preverjanja izjav o podpori

Večina sodelujočih podpira idejo o enotnih procesnih zahtevah za zbiranje in preverjanje izjav o podpori, da se zagotovi enotni postopek po vsej EU in da organizatorjem ni treba upoštevati različnih pravil v vsaki državi članici.

Poleg tega večina sodelujočih ne želi nobenih posebnih omejitev v zvezi z načinom zbiranja izjav o podpori, želi pa, da bi državljani Unije lahko podpisali izjavo o podpori pobude kjer koli – na primer na ulici – ne glede na to, kje živijo ali od kod prihajajo.

Sodelujoči so skoraj soglasno pozvali, naj se državljanom dovoli spletno izražanje podpore pobudam.

Posvetovanje je potrdilo tudi ustreznost tega, da se določi rok za zbiranje izjav o podpori posamezne pobude. Večina sodelujočih se je strinjala, da je eno leto ustrezen rok, čeprav je mnogo sodelujočih podpiralo tudi daljši (18 mesecev) ali krajši rok (6 mesecev).

Poleg tega so sodelujoči na splošno podprli sistem obvezne prijave predlagane pobude na posebni spletni strani, ki jo zagotovi Evropska komisija pred začetkom postopka zbiranja izjav o podpori. Verjamejo, da bi takšna prijava omogočila nadaljevanje tekočih pobud ter zagotovila sredstvo za komuniciranje in preglednost.

Večina sodelujočih je tudi podprla določitev najnižje starosti v podporo državljanske pobude in mnogi so menili, da bi morala biti povezana s starostjo, pri kateri lahko državljani volijo na volitvah v Evropski parlament. Vendar pa so nekateri sodelujoči zagovarjali določitev najnižje starosti pri 16 letih, poudarili so, da državljanska pobuda niso volitve in da bi določitev najnižje starosti pri 16 letih po vsej EU med mladimi spodbudila večji interes za evropska vprašanja in razpravo o njih.

2.4. Pregled pobud s strani Komisije

Večina sodelujočih se je strinjala, da bi bil 6-mesečni rok ustrezno obdobje, v katerem bi Komisija pregledala pobudo in odločila o njej.

Vendar pa je posvetovanje izpostavilo različne poglede glede vprašanja dopustnosti predlaganih pobud.

Mnogi sodelujoči menijo, da bi bilo dopustnost državljanske pobude treba presojati pred koncem zbiranja izjav o podpori, in sicer v izogib tratenju virov in razočaranju med državljani, ki so bili uspešni pri zbiranju izjav o podpori, pobuda pa je bila na koncu razglašena za nedopustno. Nekateri organi javne uprave so izrazili tudi pomislek glede uporabe javnih virov za izvajanje presoj pobud, ki na koncu ne bi bile dopustne.

Nasprotno drugi sodelujoči nasprotujejo vnaprejšnji presoji dopustnosti, ker naj bi bila vseevropska razprava o pobudi pomembnejša od končnega rezultata. Verjamejo, da ne bi bilo primerno, da bi lahko Komisija že od začetka preprečila javno razpravo in kampanjo o državljanski pobudi, četudi ta ne sodi v okvir pristojnosti Komisije.

3. GLAVNE SESTAVINE PREDLOGA

3.1. Najmanjše število držav članic (člen 7)

Predlog določa, da je najmanjše število držav članic tretjina vseh držav članic. To izhaja iz drugih določb Pogodbe, v skladu s katerimi devet ali ena tretjina držav članic zadošča za zastopanje interesov Unije. Ta mejna vrednost se uporablja v določbah o „okrepljenem sodelovanju“, v skladu s katerimi mora sodelovati „najmanj devet držav članic“[2]. Mejna vrednost se upošteva tudi za začetek postopka subsidiarnosti, ki ga določa člen 7(2) Protokola o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, ki je priloga k Pogodbama.

Ta mejna vrednost odraža tudi izid javnega posvetovanja.

3.2. Najmanjše število državljanov iz posamezne države članice (člen 7 in Priloga I)

Na podlagi argumenta s posvetovanja, in sicer, da določitev enotnega odstotka za vse države članice ne bi bila pravična, predlog določa mejno vrednost za vsako državo članico, ki je sorazmerno postopno padajoča glede na število prebivalcev vsake države članice, pri čemer sta določeni najnižja in najvišja mejna vrednost.

Za zagotovitev, da višina navedenih mejnih vrednosti temelji na objektivnih merilih, jo je Komisija utemeljila na množitelju števila poslancev Evropskega parlamenta za vsako državo članico[3]. Izbrani množitelj je 750, in sicer z namenom odražati zahteve mnogih zainteresiranih strani, da se na eni strani določi mejna vrednost, ki je nižja od 0,2 % števila prebivalcev, na drugi strani pa upošteva pomisleke, da mejna vrednost v malih državah članicah ne bi smela biti prenizka. Dejansko bi bila ob uporabi večkratnika 750 mejna vrednost več kot polovice držav članic nižja ali bistveno nižja od 0,2 % števila prebivalcev, medtem ko bi bila mejna vrednost za manjše države članice višja.

Sistem bo zato omogočal sorazmerno nižje število podpisnikov v velikih državah in sorazmerno višje število v malih državah.

3.3. Najnižja starost (člen 3(2))

Glede na izid posvetovanja predlog za najnižjo starost določa starost, pri kateri lahko državljani volijo na volitvah v Evropski parlament.

3.4. Prijava predlaganih pobud (člen 4)

Predlog določa obvezni sistem prijave predlaganih pobud v spletnem registru, ki ga da na voljo Komisija. S tem odraža široko podporo sodelujočih tej možnosti, izraženo med posvetovanjem. Prijava ne bo pomenila, da je Komisija potrdila predlagano državljansko pobudo.

3.5. Postopki in pogoji za zbiranje izjav o podpori (člena 5 in 6)

Predlog ne določa nobenih omejitev glede načina zbiranja izjav o podpori. Usklajen je z mnenjem večine zainteresiranih strani, da se postopka zbiranja ne sme omejevati.

Poleg tega predlog glede na odzive na posvetovanju vsebuje tudi določbe o spletnem zbiranju izjav o podpori. Vendar pa zaradi zagotovitve, da so spletno zbrane izjave o podpori pristne v enaki meri kot izjave o podpori, zbrane v papirni obliki, in da jih lahko države članice preverijo na podoben način, predlog določa, da morajo imeti sistemi spletnega zbiranja ustrezne varnostne značilnosti in da lahko države članice potrdijo, da takšni sistemi izpolnjujejo navedene varnostne zahteve, in sicer ne glede na odgovornost organizatorjev za varstvo osebnih podatkov. Ob upoštevanju potrebe po pripravi podrobnih tehničnih specifikacij z namenom izvajanja te določbe se predlaga, da Komisija te specifikacije določi z izvedbenimi ukrepi. Vseeno pa bi bilo treba spletno zbiranje omogočiti od začetka zbiranja izjav o podpori.

3.6. Rok za zbiranje izjav o podpori (člen 5(4))

Za zbiranje izjav o podpori predlog določa rok 12 mesecev. Ta odraža potrebo, ki jo potrjujejo tudi odzivi na zeleno knjigo, in sicer po eni strani zagotoviti, da državljanske pobude ostanejo relevantne, in po drugi strani zagotoviti, da je obdobje zbiranja dovolj dolgo, da lahko upošteva zapletenost zbiranja izjav o podpori po vsej Evropski uniji.

3.7. Odločitev o dopustnosti predlaganih državljanskih pobud (člen 8)

Predlog določa, da mora organizator pobude na podlagi zbranih 300 000 izjav o podpori od podpisnikov iz vsaj treh držav članic pri Komisiji vložiti vlogo za odločitev o dopustnosti pobude.

Najmanjše število izjav o podpori, na podlagi katerih se presoja dopustnost pobude, v večji meri ustreza tretjini števila izjav, ki se zahteva za predložitev pobude Komisiji. V ta namen je potrebnih vsaj en milijon izjav o podpori iz vsaj ene tretjine držav članic. Zato se lahko domneva, da tretjina navedene mejne vrednosti zagotavlja dovolj reprezentativen vzorec za izvedbo presoje dopustnosti.

Komisija bi imela na voljo dva meseca za obravnavo in sprejem odločitve o tem, ali pobuda sodi v okvir njenih pristojnosti in ali se nanaša na zadevo, v zvezi s katero se lahko za izvajanje Pogodb sprejme pravni akt Unije.

Ta pristop odraža potrebo, izraženo med posvetovanjem, da se pravna dopustnost pobude presoja na začetni stopnji, preden so zbrane vse izjave o podpori in preden jih morajo preveriti države članice. Vendar pa takšne dopustnosti ni mogoče presojati že na samem začetku pred prijavo pobude, saj je glavni namen spodbuditi javno razpravo o evropskih vprašanjih, četudi pobuda na koncu ne sodi v okvir pristojnosti Komisije. Poleg tega izbrani pristop ne daje vtisa, da je Komisija odločila v prid pobudi sami, še preden so bile sploh zbrane izjave o podpori. S tem pristopom se izognemo tudi upravnemu bremenu držav članic za izvajanje preverjanj prejetih izjav o podpori pobude, ki na koncu morda sploh ne bo dopustna.

3.8. Zahteve glede preverjanja in potrjevanja veljavnosti izjav o podpori (člen 9)

Ob upoštevanju omejevanja upravnega bremena držav članic jim predlog prepušča odločitev o pregledu, ki ga je treba opraviti z namenom preverjanja veljavnosti izjav o podpori, zbranih za pobudo, ki je bila razglašena za dopustno. Vendar pa bi morali takšni pregledi državam članicam omogočati, da v roku treh mesecev na primeren način potrdijo veljavnost izjav o podpori, ki so jih prejele. Tak pristop bo na primer omogočil državam članicam izvedbo takšnih pregledov na podlagi naključnih vzorcev, kar je sistem preverjanj, ki ga večina držav članic uporablja za nacionalne državljanske pobude.

3.9. Proučitev državljanskih pobud s strani Komisije (člen 11)

Predlog določa, da bi morala Komisija državljansko pobudo, ki ji je bila formalno predložena v skladu z določbami Uredbe, proučiti v štirih mesecih. Predlog odraža splošno podporo sodelujočih temu pristopu, izraženo med posvetovanjem. Komisija bi morala nato svoje zaključke o pobudi in ukrepih, ki jih namerava izvesti, izdati v sporočilu, o katerem bi uradno obvestila organizatorja, Evropski parlament in Svet ter ga javno objavila.

3.10. Varstvo osebnih podatkov (člen 12)

Predlog poskuša zagotoviti, da bi pri organizaciji in nadaljnjem izvajanju državljanske pobude varstvo podatkov popolnoma upoštevali vsi sodelujoči akterji – organizator, države članice in Komisija. Zahteve Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov[4] ter Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov[5] se uporabljajo pri obdelavi osebnih podatkov, ki se izvaja ob uporabi te uredbe. Vendar pa so sodelujoči menili, da je treba v izogib vsakršnim dvomom določiti organizatorja državljanske pobude kot upravljavca podatkov v smislu Direktive 95/46/ES in podrobno določiti najdaljše obdobje ohranitve osebnih podatkov, zbranih za namene državljanske pobude. Čeprav se določbe Poglavja III Direktive 95/46/ES o pravnih sredstvih, odgovornosti in sankcijah glede obdelave podatkov, ki se izvaja ob uporabi te uredbe, v celoti uporabljajo, pa so sodelujoči tudi menili, da morajo države članice zagotoviti, da organizatorji državljanske pobude za kršitve Uredbe odgovarjajo v skladu s civilnim ali kazenskim pravom svoje države članice.

3.11. Pregled izvajanja prilog in določba o pregledu izvajanja (člena 16 in 21)

Glede na to, da na ravni EU izkušenj s to obliko instrumenta participativne demokracije ni, predlog vsebuje določbo o pregledu izvajanja, na podlagi katere mora Komisija o izvajanju Uredbe poročati po petih letih.

Ob upoštevanju morebitne potrebe po določenih tehničnih prilagoditvah prilog k Uredbi, zlasti na podlagi izkušenj, predlog določa tudi možnost, da Komisija spremeni priloge z delegiranimi akti v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Komisija meni, da za takšne prilagoditve popoln zakonodajni predlog vsekakor ne bi bil potreben in da je zato izvajanje delegiranih pristojnosti utemeljeno.

2010/0074 (COD)

Predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o državljanski pobudi

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega odstavka člena 24 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[6],

ob upoštevanju mnenja Odbora regij[7],

po posvetovanju z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov[8],

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Pogodba o Evropski uniji krepi državljanstvo Unije in še naprej stopnjuje demokratično delovanje Unije med drugim z zagotavljanjem, da ima vsak državljan pravico sodelovati v demokratičnem življenju Unije in da lahko vsaj milijon državljanov določenega števila držav članic da pobudo, s katero pozove Evropsko komisijo, naj v okviru svojih pristojnosti predloži ustrezen predlog o zadevah, za katere državljani menijo, da jih je zaradi izvajanja Pogodb treba urediti s pravnim aktom Unije.

(2) Pogodba o delovanju Evropske unije določa, da Evropski parlament in Svet določita postopke in pogoje za takšne državljanske pobude.

(3) Ti postopki in pogoji bi morali biti jasni, preprosti, uporabniku prijazni in sorazmerni z naravo državljanske pobude.

(4) Zagotoviti bi morali tudi, da za državljane Unije veljajo podobni pogoji glede sodelovanja pri državljanski pobudi, in sicer neodvisno od države članice, iz katere prihajajo.

(5) Določiti je treba najmanjše število držav članic, katerih državljani morajo sodelovati pri državljanski pobudi. V zagotovitev, da državljanska pobuda predstavlja interese Unije, bi moralo biti najmanjše število ena tretjina držav članic.

(6) Zato je tudi primerno določiti najmanjše število državljanov, ki prihajajo iz navedenega števila držav članic. Da bi zagotovili podobne pogoje za sodelovanje državljanov pri državljanski pobudi, bi moralo biti to število sorazmerno postopno padajoče glede na velikost vsake države članice. Zaradi jasnosti je treba število za posamezno državo članico določiti v prilogi k tej uredbi.

(7) Primerno je določiti najnižjo starost za sodelovanje pri državljanski pobudi. To bi bilo treba določiti kot starost, pri kateri lahko državljani volijo na volitvah v Evropski parlament.

(8) Da bi zagotovili jasnost in preglednost v zvezi s predlaganimi državljanskimi pobudami, je treba te pobude obvezno prijaviti na spletni strani, ki jo da na voljo Komisija pred začetkom zbiranja potrebnih izjav državljanov o podpori; neprimerni in neresni predlogi se ne bi smeli prijaviti in Komisija bi morala zavrniti prijavo predlogov, ki so očitno v nasprotju z vrednotami Unije. Komisija bi morala prijavo obravnavati v skladu s splošnimi načeli dobre uprave.

(9) Organizator predlagane državljanske pobude bi moral biti odgovoren za zbiranje potrebnih izjav državljanov o podpori.

(10) Izjave o podpori se lahko primerno zbirajo v papirni obliki in na spletu. Sistemi spletnega zbiranja bi morali imeti ustrezne varnostne značilnosti, da se med drugim zagotovi, da se lahko ugotovi istovetnost osebe in podatki varno shranijo. V ta namen bi morala Komisija določiti podrobne tehnične specifikacije za sisteme spletnega zbiranja.

(11) Primerno je, da države članice preverijo, ali sistemi spletnega zbiranja izpolnjujejo pogoje iz te uredbe.

(12) Primerno je zagotoviti, da se izjave o podpori državljanske pobude zberejo v določenem roku. Da predlagana državljanska pobuda ostane relevantna in da se hkrati upošteva zapletenost zbiranja izjav o podpori po Evropski uniji, ta rok ne sme biti daljši od 12 mesecev od dneva prijave predlagane pobude.

(13) Primerno je, da Komisija o dopustnosti predlagane pobude odloča na dovolj zgodnji stopnji. Organizator bi moral zato vložiti vlogo za odločitev o dopustnosti pobude na podlagi zbranih 300 000 izjav o podpori predlagane pobude od podpisnikov iz vsaj treh držav članic.

(14) Komisija bi morala v dveh mesecih po prejemu vloge organizatorja odločiti o njeni dopustnosti. Predlagana državljanska pobuda se šteje za dopustno, če sodi v okvir pristojnosti Komisije in se nanaša na zadevo, ki se zaradi izvajanja Pogodb lahko uredi s pravnim aktom Unije.

(15) Primerno je zagotoviti, da je po tem, ko je državljanska pobuda prejela potrebno število izjav podpisnikov o podpori in če se šteje za dopustno, vsaka država članica pristojna za preverjanje in potrjevanje izjav o podpori, zbranih od državljanov iz navedene države. Ob upoštevanju potrebe po omejitvi upravnega bremena držav članic, bi morale te v treh mesecih takšna preverjanja ustrezno opraviti in izdati listino, ki potrjuje število veljavnih prejetih izjav o podpori.

(16) Organizatorji bi morali zagotoviti, da so izpolnjeni vsi ustrezni pogoji iz te uredbe, preden državljansko pobudo predložijo Komisiji.

(17) Komisija bi morala v štirih mesecih proučiti državljansko pobudo ter oblikovati svoje zaključke in ukrepe, ki jih predvideva kot odziv na državljansko pobudo.

(18) Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov[9] se v celoti uporablja za obdelavo osebnih podatkov pri izvajanju te uredbe. V zvezi s tem je primerno pojasniti, da so upravljavci podatkov v smislu Direktive 95/46/ES organizator državljanske pobude in pristojni organi držav članic, ter podrobno določiti najdaljše obdobje ohranitve osebnih podatkov, zbranih za namene državljanske pobude. Kot upravljavci podatkov morajo organizatorji sprejeti vse potrebne ukrepe za upoštevanje obveznosti, ki jim jih nalaga Direktiva 95/46/ES, zlasti tiste ukrepe v zvezi z zakonitostjo obdelave, varnostjo dejavnosti obdelave ter zagotavljanjem informacij in pravic posamezniku, na katerega se osebni podatki nanašajo, do dostopa do njegovih osebnih podatkov ter do popravka in izbrisa njegovih osebnih podatkov.

(19) Določbe Poglavja III Direktive 95/46/ES o pravnih sredstvih, odgovornosti in sankcijah glede obdelave podatkov, ki se izvaja ob uporabi te uredbe, se uporabljajo v celoti. Poleg tega bi morale države članice zagotoviti, da organizatorji državljanskih pobud odgovarjajo v skladu s civilnim ali kazenskim pravom za kršitve te uredbe in sorodne kršitve.

(20) Komisija pri obdelavi osebnih podatkov na podlagi te uredbe uporablja Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov[10].

(21) Za namene sprememb prilog k tej uredbi bi morala biti Komisija pristojna za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije.

(22) Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil[11].

(23) Komisija bi morala o izvajanju te uredbe poročati v petih letih od začetka njene veljavnosti.

(24) Ta uredba spoštuje temeljne pravice in načela Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti člena 8 Listine, ki določa, da ima vsak pravico do varstva osebnih podatkov, ki se nanj nanašajo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1 Predmet

Ta uredba določa postopke in pogoje za državljansko pobudo, kakor določata člen 11 Pogodbe o Evropski uniji in člen 24 Pogodbe o delovanju Evropske unije.

Člen 2 Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

1. „državljanska pobuda“ je pobuda, predložena Komisiji v skladu s to uredbo, ki Komisijo poziva, naj v okviru svojih pristojnosti predloži ustrezen predlog v zadevah, za katere državljani menijo, da je za izvajanje Pogodb treba sprejeti pravni akt Unije, in ki jo je podprlo vsaj milijon upravičenih podpisnikov iz vsaj ene tretjine vseh držav članic;

2. „podpisniki“ so državljani Unije, ki so podprli posamezno državljansko pobudo z izpolnitvijo izjave o podpori navedene pobude;

3. „organizator“ je fizična ali pravna oseba ali organizacija, pooblaščena za pripravo državljanske pobude in njeno predložitev Komisiji.

Člen 3 Pogoji za organizatorje in podpisnike

1. Organizator, ki je fizična oseba, je državljan Unije in dovolj star, da lahko voli na volitvah v Evropski parlament.

Organizator, ki je pravna oseba ali organizacija, ima sedež v državi članici. Organizacije, ki niso pravne osebe v skladu z veljavnim nacionalnim pravom, imajo zastopnike, ki so sposobni prevzeti pravne obveznosti v njihovem imenu in nositi odgovornost.

2. Predlagano državljansko pobudo so upravičeni podpreti podpisniki, ki so državljani Unije in so dovolj stari, da lahko volijo na volitvah v Evropski parlament.

Člen 4 Prijava predlagane državljanske pobude

1. Pred začetkom zbiranja izjav podpisnikov o podpori predlagane državljanske pobude mora organizator pobudo prijaviti pri Komisiji, zagotoviti informacije iz Priloge II, zlasti o predmetu in ciljih pobude ter o virih financiranja in podpore predlagane državljanske pobude.

Te informacije se v enem od uradnih jezikov Unije vnesejo v spletni register, ki ga v ta namen da na voljo Komisija (v nadaljnjem besedilu: register).

2. Razen v primerih iz odstavkov 3 in 4 Komisija predlagani pobudi brez odlašanja dodeli enotno evidenčno številko in organizatorju pošlje potrdilo.

3. Predlagane državljanske pobude, ki se lahko razumno štejejo za nedopustne, ker so neprimerne ali neresne, se ne bodo evidentirale.

4. Komisija zavrne prijavo predlagane državljanske pobude, ki je očitno v nasprotju z vrednotami Unije.

5. Prijavljena predlagana državljanska pobuda se javno objavi v registru.

Člen 5 Postopki in pogoji zbiranja izjav o podpori

1. Organizator je pooblaščen za zbiranje potrebnih izjav podpisnikov o podpori predlagane državljanske pobude, ki je bila prijavljena v skladu s členom 4.

V ta namen se lahko uporabi le obrazec izjave o podpori v obliki vzorca iz Priloge III. Organizator pred začetkom zbiranja izjav podpisnikov o podpori izpolni obrazce, kot je navedeno v Prilogi III. Informacije, navedene na obrazcih, se ujemajo z informacijami v registru.

2. Organizator lahko zbira izjave o podpori v papirni obliki ali elektronsko. Če izjave o podpori zbira elektronsko, se uporabi člen 6.

3. Podpisniki morajo izpolniti obrazce izjav o podpori, ki jim jih da na voljo organizator.

Podpisniki lahko posamezno predlagano državljansko pobudo podprejo le enkrat.

4. Zbiranje vseh izjav o podpori se začne po prijavi predlagane pobude in konča najpozneje v 12 mesecih.

Člen 6 Sistemi spletnega zbiranja

1. Če se izjave o podpori zbirajo elektronsko, se podatki, pridobljeni iz sistema spletnega zbiranja, shranijo na ozemlju države članice. Vzorec obrazca izjave o podpori se lahko prilagodi za namene elektronskega zbiranja.

2. Pred začetkom zbiranja izjav podpisnikov o podpori organizator zagotovi, da uporabljeni sistem spletnega zbiranja izpolnjuje pogoje iz odstavka 4. Organizator lahko kadar koli pozove ustrezni pristojni organ države članice, v kateri se zbrani podatki hranijo ali se bodo hranili, da potrdi, da sistem spletnega zbiranja izpolnjuje navedene pogoje. Organizator v vsakem primeru zaprosi za izdajo potrdila pred predložitvijo izjav o podpori v preverjanje v skladu s členom 9.

3. Če sistem spletnega zbiranja izpolnjuje pogoje iz odstavka 4, ustrezni pristojni organ v mesecu dni izda potrdilo v skladu z vzorcem iz Priloge IV. Do sprejetja tehničnih specifikacij iz odstavka 5 pristojni organ uporabi nacionalne tehnične specifikacije za ocenjevanje, ali sistem spletnega zbiranja izpolnjuje pogoje iz odstavka 4.

Države članice priznajo potrdila, ki jih izdajo pristojni organi drugih držav članic.

4. Sistem spletnega zbiranja ima ustrezne varnostne in tehnične značilnosti za zagotovitev, da:

a. lahko le fizične osebe oddajo obrazec izjave o podpori po spletu;

b. se lahko preveri istovetnost osebe;

c. so podatki, ki se zagotovijo po spletu, varno shranjeni, da se med drugim zagotovi, da jih ni mogoče spremeniti ali uporabiti v kakršen koli drug namen, kot v navedeno podporo posamezne državljanske pobude, in da se osebni podatki zavarujejo pred naključnim ali nezakonitim uničenjem ali naključno izgubo, spremembo ali nepooblaščenim razkritjem ali dostopom;

d. lahko sistem prikaže izjave posameznikov o podpori v obliki, ki ustreza vzorcu iz Priloge III, da se omogoči nadzor držav članic v skladu s členom 9(2).

5. V 12 mesecih od začetka veljavnosti te uredbe Komisija v skladu s postopkom sprejetja predpisa iz člena 19(2) sprejme tehnične specifikacije za izvajanje odstavka 4.

Člen 7 Najmanjše število podpisnikov iz posamezne države članice

1. Podpisniki državljanske pobude prihajajo iz vsaj ene tretjine držav članic.

2. V eni tretjini držav članic je število podpisnikov najmanj enako najmanjšemu številu državljanov iz Priloge I.

3. Šteje se, da podpisniki prihajajo iz države članice, ki je izdala osebni dokument, naveden v njihovi izjavi o podpori.

Člen 8 Odločanje o dopustnosti predlagane državljanske pobude

1. Organizator na podlagi 300 000 izjav o podpori, zbranih v skladu s členom 5 od podpisnikov iz vsaj treh držav članic, pri Komisiji vloži vlogo za odločitev o dopustnosti predlagane državljanske pobude. Organizator v ta namen uporabi obrazec iz Priloge V.

2. Komisija odloči o dopustnosti v dveh mesecih od prejema vloge iz odstavka 1. Predlagana državljanska pobuda se šteje za dopustno, če izpolnjuje naslednje pogoje:

a. nanaša se na zadevo, v zvezi s katero se lahko zaradi izvajanja Pogodb sprejme pravni akt Unije, ter

b. sodi v okvir zakonodajne pristojnosti Komisije.

3. Odločitev iz odstavka 2 se uradno sporoči organizatorju predlagane državljanske pobude in javno objavi.

Člen 9 Določbe o preverjanju in potrjevanju izjav o podpori s strani držav članic

1. Na podlagi zbranega ustreznega števila izjav podpisnikov o podpori v skladu s členoma 5 in 7 in pod pogojem, da je Komisija v skladu s členom 8 odločila, da je predlagana državljanska pobuda dopustna, organizator izjave o podpori v papirni ali elektronski obliki predloži pristojnim organom iz člena 14 v preverjanje in potrditev. Organizator v ta namen uporabi obrazec iz Priloge VI.

Organizator predloži izjave o podpori državi članici, ki je izdala osebni dokument, naveden v izjavah o podpori.

2. Pristojni organi v roku, ki ni daljši od treh mesecev, ustrezno preverijo predložene izjave o podpori in organizatorju izdajo potrdilo v skladu z vzorcem iz Priloge VII, ki potrjuje število veljavnih izjav o podpori za navedeno državo članico.

3. Potrdilo iz odstavka 2 se izda brezplačno.

Člen 10 Predložitev državljanske pobude Komisiji

Organizator lahko Komisiji predloži državljansko pobudo po prejemu potrdila iz člena 9(2) ter na podlagi izvedenih vseh ustreznih postopkov in izpolnjenih vseh ustreznih pogojev iz te uredbe.

Za namene tega člena organizator uporabi obrazec iz Priloge VIII in ga predloži izpolnjenega skupaj z dvojniki potrdil iz prvega odstavka tega člena v papirni ali elektronski obliki.

Komisija lahko zahteva izvirnike navedenih potrdil.

Člen 11 Postopek proučitve državljanske pobude s strani Komisije

1. Ko Komisija prejme državljansko pobudo v skladu s členom 10:

a. državljansko pobudo brez odlašanja objavi na svoji spletni strani;

b. prouči državljansko pobudo in v štirih mesecih v sporočilu izda svoje zaključke v zvezi s pobudo, morebitne ukrepe, ki jih namerava izvesti, in jih obrazloži.

2. Komisija o sporočilu iz odstavka 1(b) uradno obvesti organizatorja državljanske pobude, Evropski parlament in Svet ter ga javno objavi.

Člen 12 Varstvo osebnih podatkov

Pri obdelavi osebnih podatkov v skladu s to uredbo organizator državljanske pobude in pristojni organi držav članic upoštevajo Direktivo 95/46/ES in nacionalne predpise, sprejete na njeni podlagi.

Za namene zadevne obdelave osebnih podatkov se organizator državljanske pobude in pristojni organi, imenovani v skladu s členom 14(2), štejejo za upravljavce podatkov v skladu s členom 2(d) Direktive 95/46/ES.

Organizator uniči vse prejete izjave o podpori posamezne državljanske pobude in njihove morebitne dvojnike najpozneje v mesecu dni po predložitvi pobude Komisiji v skladu s členom 10 ali najpozneje v 18 mesecih po prijavi predlagane državljanske pobude, odvisno od tega, kaj nastopi prej.

Pristojni organ uniči vse prejete izjave o podpori in njihove dvojnike, ki jih mora preveriti v skladu s členom 9(2), najpozneje v mesecu dni po izdaji potrdila iz navedenega člena.

Organizator izvede ustrezne tehnične in organizacijske ukrepe za zavarovanje osebnih podatkov pred naključnim ali nezakonitim uničenjem ali naključno izgubo, spremembo, nepooblaščenim razkritjem ali dostopom, predvsem kadar obdelava vključuje prenos podatkov po omrežju, ter pred vsemi drugimi nezakonitimi oblikami obdelave.

Člen 13 Odgovornost

Države članice zagotovijo, da organizatorji, ki prebivajo na njihovem ozemlju ali imajo na njem sedež, odgovarjajo v skladu z njihovim civilnim ali kazenskim pravom za kršitve te uredbe in zlasti za:

a. lažne izjave organizatorjev;

b. neizpolnjevanje pogojev za sisteme spletnega zbiranja;

c. nepošteno uporabo podatkov.

Člen 14 Pristojni organi v državah članicah

1. Za namen izvajanja člena 6(3) države članice imenujejo pristojne organe za izdajo potrdil iz navedenega člena.

2. Za namen izvajanja člena 9(2) vsaka država članica imenuje pristojni organ za usklajevanje postopka preverjanja izjav o podpori in za pošiljanje potrdil iz navedenega člena.

3. Države članice Komisiji najpozneje v treh mesecih po začetku veljavnosti te uredbe pošljejo imena in naslove pristojnih organov.

4. Komisija seznam pristojnih organov javno objavi.

Člen 15 Spremembe prilog

Komisija lahko z delegiranimi akti v skladu s členi 16, 17 in 18 sprejme spremembe prilog k tej uredbi.

Člen 16 Izvajanje pooblastila

1. Komisiji se pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 15 podeli za nedoločen čas.

2. Ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

3. Za pooblastila Komisiji za sprejetje delegiranih aktov veljajo pogoji iz členov 17 in 18.

Člen 17 Preklic pooblastila

1. Evropski parlament ali Svet lahko kadar koli prekliče pooblastilo iz člena 15.

2. Institucija, ki je začela notranji postopek o morebitnem preklicu pooblastila, si o tem prizadeva obvestiti drugo institucijo in Komisijo v razumnem času pred sprejetjem končne odločitve, pri čemer navede pooblastilo, ki bi lahko bilo preklicano, ter razloge za preklic.

3. Z odločitvijo o preklicu pooblastila preneha veljati pooblastilo, podrobno določeno v navedeni odločitvi. Odločitev začne veljati nemudoma ali na dan, določen v navedeni odločitvi. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. Objavi se v Uradnem listu Evropske unije .

Člen 18 Ugovori zoper delegirane akte

1. Evropski parlament in Svet lahko ugovarjata zoper delegirani akt v dveh mesecih od dne uradnega obvestila. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se to obdobje podaljša za en mesec.

2. Če do konca navedenega obdobja ne Evropski parlament ne Svet nista nasprotovala delegiranemu aktu, se ta objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati na dan, določen v delegiranem aktu.

Delegirani akt se lahko objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati pred koncem navedenega obdobja, če sta Evropski parlament in Svet obvestila Komisijo, da ne nameravata ugovarjati.

3. Če Evropski parlament ali Svet ugovarja zoper delegirani akt, ta akt ne začne veljati. Institucija, ki ugovarja zoper delegirani akt, svojo odločitev utemelji.

Člen 19 Odbor

1. Za namene izvajanja člena 6(5) Komisiji pomaga odbor.

2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabita člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Obdobje iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece.

Člen 20 Uradno obveščanje o nacionalnih ukrepih

Vsaka država članica uradno obvesti Komisijo o posebnih določbah, ki jih sprejme za izvajanje te uredbe.

Komisija o njih obvesti države članice.

Člen 21 Določba o pregledu izvajanja

Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu v petih letih od začetka veljavnosti te uredbe predloži poročilo o njenem izvajanju.

Člen 22 Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju,

Za Evropski parlament Za Svet

Predsednik Predsednik

PRILOGA I Najmanjše število podpisnikov iz posamezne države članice

Avstrija | 14 250 |

Belgija | 16 500 |

Bolgarija | 13 500 |

Ciper | 4 500 |

Češka | 16 500 |

Danska | 9 750 |

Estonija | 4 500 |

Finska | 9 750 |

Francija | 55 500 |

Nemčija | 72 000 |

Grčija | 16 500 |

Madžarska | 16 500 |

Irska | 9 000 |

Italija | 54 750 |

Latvija | 6 750 |

Litva | 9 000 |

Luksemburg | 4 500 |

Malta | 4 500 |

Nizozemska | 19 500 |

Poljska | 38 250 |

Portugalska | 16 500 |

Romunija | 24 750 |

Slovaška | 9 750 |

Slovenija | 6 000 |

Španija | 40 500 |

Švedska | 15 000 |

Združeno kraljestvo | 54 750 |

PRILOGA II Potrebne informacije za prijavo predlagane državljanske pobude

Za prijavo predlagane državljanske pobude v register Komisije se zagotovijo naslednje informacije:

1. ime predlagane državljanske pobude v največ 100 znakih,

2. predmet državljanske pobude v največ 200 znakih;

3. opis ciljev predloga, na podlagi katerega se Komisijo poziva k ukrepanju, v največ 500 znakih;

4. pravna podlaga iz Pogodb, ki Komisiji omogoča ukrepanje;

5. polno ime, poštna številka in elektronski poštni naslov organizatorja ali, v primeru pravne osebe ali organizacije, njenega zakonitega zastopnika;

7. vsi viri financiranja in podpore predlagane pobude v času prijave.

Organizatorji lahko zagotovijo podrobnejše informacije o vsebini, ciljih in ozadju predlagane državljanske pobude v prilogi. Po želji lahko priložijo tudi besedilo zakonodajnega predloga.

PRILOGA IIIObrazec izjave o podpori

Polje 1: (vnaprej izpolni organizator) 1. Evidenčna številka, ki jo dodeli Komisija*: 2. Datum prijave*: 3. Spletni naslov predlagane državljanske pobude v registru Komisije*: |

Polje 2: (vnaprej izpolni organizator) 1. Ime predlagane državljanske pobude*: (največ 100 znakov) 2. Predmet državljanske pobude*: (predmet mora biti jasen, kot je le mogoče) (največ 200 znakov) 3. Opis glavnih ciljev predlagane državljanske pobude*: (največ 500 znakov) 4. Ime in naslov organizatorja*: 5. Spletna stran predlagane državljanske pobude: |

Polje 3: (izpolni podpisnik) 1. Ime podpisnika: Ime*:………………………Priimek*: 2. Naslov: Ulica: Poštna številka: Mesto*: Država*: 3. Naslov elektronske pošte: 4. Datum in kraj rojstva*: Datum rojstva: Kraj in država: 5. Državljanstvo*: 6. Osebna identifikacijska številka*: Vrsta identifikacijske številke / osebnega dokumenta*: Nacionalna osebna izkaznica: Potni list: Izkaznica socialnega zavarovanja: Država članica, ki je izdala identifikacijsko številko / osebni dokument*: 7. Potrjujem, da so informacije na tem obrazcu pravilne in da sem to predlagano državljansko pobudo podprl le enkrat*. Datum in podpis podpisnika*(: ……….. |

*: obvezna polja ( : podpis ni potreben, če se obrazec pošlje elektronsko

PRILOGA IV Obrazec, ki potrjuje skladnost sistema spletnega zbiranja z Uredbo xxxx/xxxx

[….] (ime pristojnega organa) iz [.…] (ime države članice) potrjuje, da sistem spletnega zbiranja [….] (spletni naslov), uporabljen za elektronsko zbiranje izjav o podpori državljanske pobude z evidenčno številko [….], izpolnjuje pogoje iz ustreznih določb Uredbe xxxx/xxxx.

Datum, podpis in žig pristojnega organa:

PRILOGA VObrazec vloge za presojo dopustnosti predlagane državljanske pobude

1. Ime državljanske pobude*:

2. Evidenčna številka, ki jo dodeli Komisija*:

3. Datum prijave*:

4. Število prejetih izjav o podpori*:

5. Število podpisnikov iz posamezne države članice*:

Upravni odhodki, ki jih referenčni znesek ne krije[12] |

Človeški viri in z njimi povezani odhodki (NS) | 8.2.5 | a | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 0,244 |

Upravni stroški, ki jih referenčni znesek ne krije, razen stroškov za človeške vire in z njimi povezanih stroškov (NS) | 8.2.6 | b | 0,540 | 0,150 | 0,110 | 0,110 | 0,110 |

Predvideni stroški financiranja ukrepa skupaj

OPO, vključno s stroški za človeške vire, SKUPAJ | a+b | 0,784 | 0,394 | 0,354 | 0,354 | 0,354 |

OP, vključno s stroški za človeške vire, SKUPAJ | a+b | 0,784 | 0,394 | 0,354 | 0,354 | 0,354 |

4.1.2. Skladnost s finančnim načrtovanjem

se ne uporablja

4.1.3. Finančni vpliv na prihodke

se ne uporablja

4.2. Človeški viri EPDČ

se ne uporablja

5. ZNAČILNOSTI IN CILJI

5.1. Potreba, ki jo je treba kratkoročno ali dolgoročno kriti

Izvajanje določb o državljanski pobudi člena 24 Pogodbe o delovanju Evropske unije.

Za izvajanje člena 4 o prijavi predlaganih državljanskih pobud se v prvem letu vzpostavi spletna stran skupaj z registrom. Spletno stran bo nato treba vzdrževati.

V prvih dveh letih se odbor, sestavljen iz predstavnikov vseh držav članic, sestane štirikrat z namenom pomoči Komisiji pri sprejemanju tehničnih specifikacij za izvajanje člena 6(4) o sistemih spletnega zbiranja.

5.2 Dodana vrednost zaradi vključitve Evropske unije ter skladnost predloga z drugimi finančnimi instrumenti in morebitne sinergije

se ne uporablja

5.3 Cilji in pričakovani rezultati predloga ter z njimi povezani kazalniki v okviru ABM

se ne uporablja

5.4. Metoda izvedbe (okvirno)

Centralizirano upravljanje – neposredno s strani Komisije

6. SPREMLJANJE IN OCENJEVANJE

6.1. Sistem spremljanja

Vsakodnevno upravljanje registra bo zahtevalo trajno spremljanje s strani osebja Komisije. Število vlog za prijavo predlaganih pobud bo verjetno zelo visoko. Osebje Komisije bo moralo izločati pobude, ki se bodo lahko razumno štele za nedopustne.

6.2. Ocena

Izvedeno je bilo javno posvetovanje v obliki zelene knjige. Komisija v petih letih od začetka veljavnosti Uredbe predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o njenem izvajanju.

7. UKREPI PROTI GOLJUFIJAM

se ne uporablja

8. PODROBNOSTI O SREDSTVIH

8.1. Cilji predloga z vidika stroškov financiranja

se ne uporablja

8.2. Upravni odhodki

8.2.1. Človeški viri – število in vrsta delovnih mest

Vrsta delovnega mesta | Osebje, potrebno za upravljanje ukrepa – obstoječi in/ali dodatni človeški viri (število delovnih mest/EPDČ) |

Leto 2010 | Leto 2011 | Leto 2012 | Leto 2013 | Leto 2014 | Leto 2015 in pozneje |

Uradniki ali začasno osebje[13] (XX 01 01) | AD | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |

AST | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |

SKUPAJ | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |

8.2.2. Opis nalog, ki izhajajo iz ukrepa

1 AD: vodenje usklajevanja dejavnosti v zvezi z državljanskimi pobudami, spremljanje registra, reševanje pomembnih vprašanj služb in državljanov ter izvajanje nadaljnjih ukrepov in spremljanje izvajanja Uredbe.

1 AST: upravljanje registra – pomoč uporabnikom.

8.2.3. Človeški viri – viri delovnih mest (predpisani)

Delovna mesta, ki bodo zapolnjena s prerazporeditvijo obstoječih človeških virov znotraj zadevne službe ( notranja prerazporeditev )

8.2.4. Drugi upravni odhodki, ki jih referenčni znesek ne krije

se ne uporablja

8.2.5. Stroški financiranja človeških virov in z njimi povezani stroški, ki jih referenčni znesek ne krije

V mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Vrsta človeških virov | 2010 | 2011 | 2012 | Leto 2013 | Leto 2014 | Leto 2015 in pozneje |

Uradniki in začasno osebje (XX 01 01) | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 0,244 |

Osebje, financirano iz člena XX 01 02 (pomožno osebje, napoteni nacionalni izvedenci, pogodbeno osebje itd.) (navesti proračunsko vrstico) |

Stroški za človeške vire in z njimi povezani stroški (ki jih referenčni znesek NE krije) | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 0,244 |

Izračun – Uradniki in začasni uslužbenci

Stroški 2 članov osebja v višini 122 000 EUR letno

Izračun – Osebje, financirano iz člena XX 01 02

Se ne uporablja

8.2.6 Drugi upravni odhodki, ki jih referenčni znesek ne krije

V mio EUR (na tri decimalna mesta natančno) |

2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 in pozneje | SKUPAJ |

XX 01 02 11 01 – Misije |

XX 01 02 11 02 – Sestanki in konference |

XX 01 02 11 03 – Odbori | 0,040 | 0,040 | 0,080 |

XX 01 02 11 04 – Študije in konzultacije |

XX 01 02 11 05 – Informacijski sistemi | 0,500 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 1,050 |

2. Drugi odhodki za poslovodenje skupaj (XX 01 02 11) |

Upravni odhodki, razen stroškov za človeške vire in z njimi povezanih stroškov (ki jih referenčni znesek NE krije), SKUPAJ | 0,540 | 0,150 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 1,130 |

Izračun – Drugi upravni odhodki, ki jih referenčni znesek ne krije

Dva sestanka letno s 27 udeleženci in povprečnimi stroški v višini 740 EUR na udeleženca in sestanek

Razvoj informacijskega sistema: leta 2010: 500 000 EUR za razvoj in vzpostavitev sistema, leta 2011 in v naslednjih letih: vzdrževanje in nujne prilagoditve sistema.

Potrebe po človeških in upravnih virih se krijejo v okviru že odobrenih sredstev za upravljanje tega ukrepa in/ali prerazporejenih znotraj GD, dopolnjenih glede na okoliščine z dodatno dodeljenimi sredstvi, ki so lahko dodeljena GD, ki ukrep upravlja, v okviru postopka letne dodelitve sredstev glede na proračunske omejitve.

[1] Zelena knjiga o evropski državljanski pobudi – COM(2009) 622.

[2] Člen 20 Pogodbe o Evropski uniji.

[3] Na podlagi sestave Evropskega parlamenta, sprejete v okviru medvladne konference leta 2007.

[4] UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

[5] UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

[6] UL C, , str. .

[7] UL C, , str. .

[8] UL C, , str. .

[9] UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

[10] UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

[11] UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

[12] Odhodki iz poglavja xx 01, razen odhodkov iz člena xx 01 04 ali xx 01 05.

[13] Stroškov zanje referenčni znesek NE krije.