SL Uradni list Evropske unije C 251/8

Objava vloge v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

2013/C 251/06

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 (1) Evropskega parlamenta in Sveta je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (2)

„DAUJĖNŲ NAMINĖ DUONA“

ES št.: LT-PGI-0005-01059-28.11.2012

ZGO ( X ) ZOP ( )

1. Ime

„Daujėnų naminė duona“

2. Država članica ali tretja država

Republika Litva

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1 Vrsta proizvoda

Skupina 2.4 Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki

3.2 Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz 1. točke

ZGO „Daujėnų naminė duona“ se uporablja za črn ržen kruh, ki se v celoti proizvaja doma po tradicionalni metodi. Testo iz ržene moke s spontano fermentacijo počasi vzhaja v lesenem koritu, ki je v celoti izdelano iz hrastovine, ali koritu, ki ima hrastovo dno in stranice, kruh pa se peče nad žerjavico ali v krušni peči.

Oblika

Štruce so ovalne ali pravokotne.

Teža

Ovalne štruce: 4–4,5 kg.

Pravokotne štruce: 4,5–10 kg.

Videz

Odvisen je od uporabe. Štruce, namenjene vsakdanjemu uživanju, imajo gladko površino, praznične štruce (za posebne priložnosti) pa so okrašene s posebnimi napisi, prazničnimi okrasi ali rožastimi vzorci iz koščkov rženega testa.

Površina je lahko precej temno zapečena in ima vidne razpoke.

Ne glede na obliko štruce je skorja na zgornji strani debela do 6 mm, na spodnji pa do 4 mm. Skorja je rjave do temno rjave barve.

Sredica pečene in ohlajene štruce je svetlo rjave barve, prožna, luknjičasta, brez znakov nerazporejenih sestavin, brez večjih lukenj ali zgoščenih predelov, precej lepljiva, s ponekod vidnimi semeni kumine.

Fizikalne in kemijske lastnosti

Vsebnost vlage v sredici – do 43 %.

Kislost sredice – največ 11 stopinje (titracijska kislost).

Luknjičavost sredice – najmanj 57 %.

Okus, aroma

Za to vrsto kruha je značilen prijeten sladko-kisel okus z bogato aromo.

3.3 Surovine (samo za predelane proizvode)

— presejana ržena moka temperature 20–22 °C,

— pitna voda,

— sladkor,

— kuhinjska sol,

— semena kumine,

— naravna začetna kultura, ki jo vsebuje korito za testo.

3.4 Krma (samo za proizvode živalskega izvora)

—

3.5 Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Vsi proizvodni postopki morajo biti izvedeni na opredeljenem geografskem območju:

— mesenje,

— fermentacija mešanice,

— gnetenje testa,

— ročno oblikovanje štruc kruha,

— peka kruha nad žerjavico ali v krušni peči,

— ohlajanje kruha (najmanj 12 ur).

3.6 Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.

Ohlajene štruce kruha „Daujėnų naminė duona“ različnih velikosti se pakirajo cele ali narezane. Ovalne štruce se razrežejo na polovice ali četrtine, pravokotne štruce pa na kose, ki tehtajo 400–450 g. Cele štruce ali njihovi kosi se pakirajo v folijo ali papirnate vrečke, zasnovane v ta namen.

3.7 Posebna pravila za označevanje

V skladu s specifikacijo, objavljeno za ta proizvod, lahko njegovi proizvajalci uporabljajo ime „Daujėnų naminė duona“ na etiketah za oglaševanje in trženje.

Na etiketi morajo biti navedeni:

— natančno ime in naslov proizvajalca,

— besede „saugoma geografinė nuoroda“ (zaščitena geografska označba) in/ali znak Evropske unije.

4. Kratka opredelitev geografskega območja

Upravne meje lokalne skupnosti („seniūnija“) Daujėnai.

5. Povezanost z geografskim območjem

5.1 Posebnosti geografskega območja

Ržen kruh se v krušnih pečeh lokalne skupnosti Daujėnai peče vse od 17. stoletja. Vsak kmet je pekel kruh za potrebe svoje družine in imel za to vso potrebno opremo – mlinske kamne za mletje žita, lesena (hrastova) korita za fermentacijo testa, glineno krušno peč in lesene krušne loparje. Vse oprema je bila izdelana doma, ohranjala se je v družini in se prenašala iz roda v rod. Ohranjeni pripomočki za peko kruha (krušne peči, lesena korita za testo, krušni loparji) še danes pripadajo posameznim družinam, najti pa jih je mogoče tudi v muzejih. Hitri in povsod prisotni razmah industrijske proizvodnje kruha ob koncu 19. stoletja in v 20. stoletju ni vplival na te globoko ukoreninjene običaje, povezane s peko kruha, ki so se razvili skozi čas in se ohranili vse do danes. Ko so ob koncu 20. stoletja nastali pogoji za proizvodnjo tega blaga za prodajo na drobno, se je začelo trženje kruha „Daujėnų naminė duona“ (leta 1995), njegova peka pa je postala družinska obrt, ki ni prerasla meja gospodinjstev.

V imenu proizvoda beseda „naminė“ pomeni „domač“, „Daujėnų“ pa je lastno ime.

Skozi dolga leta proizvodnje tega kruha so se njegove posebne odlike izboljševale. Čeprav v priročnikih in literaturi ni opisana priprava tega proizvoda, ki je tesno povezan z območjem, opredeljenim v točki 4 zgoraj, so se podrobnosti o njegovi pripravi in zanjo potrebne veščine v družinah prenašale iz roda v rod.

Edinstvenost kruha, ki se proizvaja na tem geografskem območju, je rezultat informacij, ki so jih zbrale ženske v svoji tradicionalni vlogi vodij gospodinjstev, tradicionalnih receptov in uporabe tradicionalnih metod proizvodnje, pri katerih se uporablja ohranjena ali doma narejena avtentična oprema, ki ni nikoli zapustila družine. Te skrbno varovane skrivnosti so odločilne za kakovost in okus kruha. Eno najpomembnejših jamstev kakovosti je korito za gnetenje in kislina, ki ostane v njem. S tem je povezan običaj, v skladu s katerim se korito za gnetenje ne posoja drugim gospodinjstvom, da ta ne bi odstranila kisle kulture, ki bi bila tako izgubljena za gospodinjstvo, v katerega lasti je korito. Skrivnosti sta tudi trajanje fermentacije in čas mesenja, ki ju pek določi na podlagi znanja in izkušenj.

Danes so vsi posamezniki, vključeni v proizvodnjo te vrste kruha, potomci družin, ki prebivajo na območju, navedenem v točki 4 zgoraj, in že več generacij doma pečejo kruh.

5.2 Posebnosti proizvoda

Značilna odlika tega kruha izhaja iz le malo spremenjene starodavne proizvodne metode, ki vključuje skrbno ročno delo, namenjanje pazljive pozornosti podrobnostim, izkušnje in znanje. Celoten proizvodni postopek se izvaja po tradicionalni metodi – testo iz ržene moke se zamesi in s spontano fermentacijo počasi vzhaja v lesenem koritu, ki je v celoti izdelano iz hrastovine ali ima hrastovo dno in stranice. Hrastovina zagotavlja zadrževanje kisline v lesenih stranicah korita za gnetenje, ki daje kruhu njegov posebni okus. Zato se pripomočki iz hrastovine uporabljajo že več kot sto let in se prenašajo iz roda v rod.

„Daujėnų naminė duona“ se od drugih vrst kruha razlikuje po velikosti štruc (te tehtajo 4–10 kg) in posebnih odlikah.

Še ena njegova značilnost je, da je pripravljen izključno iz ržene moke, ki se fermentira v hrastovem koritu za gnetenje. To pomeni, da kruh ostane dolgo svež (dva tedna) in se ne posuši. Daljši čas hrambe ne vpliva na njegov okus, ki se razvije drugi dan po peki.

5.3 Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma z določeno kakovostjo, slovesom ali značilnostjo proizvoda (pri ZGO)

Povezanost kruha „Daujėnų naminė duona“ z geografskim območjem temelji na slovesu tega proizvoda in sposobnostih posameznikov za pripravo kruha z značilnostmi, opisanimi v točki 5.2.

Sloves kruha „Daujėnų naminė duona“ je v glavnem mogoče pripisati nespremenjeni tradiciji peke, ki se v regiji Daujėnai prenaša iz roda v rod ter zagotavlja vedno enak in edinstven proizvod, v katerega potrošniki zaupajo.

O slovesu kruha „Daujėnų naminė duona“ pričajo njegovo redno sodelovanje na razstavah, sejmih in festivalih, prejete nagrade in priznanja ter članki v tisku in drugih medijih:

— ta kruh je zastopal Litvo na več svetovnih sejmih: leta 2002 na sejmu Biofach v Nürnbergu v Nemčiji, od leta 2003 na sejmih „Zeleni teden“ v Berlinu, leta 2004 na mednarodnem sejmu hrane in pijače „Expo dei sapori“ v Milanu v Italiji, na živilskem sejmu Polagra Food v Poznanju na Poljskem, leta 2006 na mednarodni razstavi kmetijskih izdelkov in živil „Zolotaja osen“ v Moskvi ter drugod,

— štruce kruha „Daujėnų naminė duona“, čudovito okrašene s črkami ali drugimi prazničnimi dekoracijami, so okras in simbol festivalov po vsej regiji Daujėnai, naj gre za vaška, šolska ali cerkvena slavja, binkoštna praznovanja itd.,

— bogato okrašene štruce kruha „Daujėnų naminė duona“ so tudi del družinskih praznovanj, in sicer kot namizne dekoracije na porokah, pri krstih in ob obletnicah ter simboli družinske moči, zvestobe, plodnosti in skromnosti,

— kruh „Daujėnų namine duona“ se postreže obiskovalcem na različnih sejmih, ljudskih festivalih ipd.

„Daujėnų naminė duona“ ima od leta 2002 status proizvoda kulinarične dediščine in se ponaša s certifikatom vladnega sklada za kulinarično dediščino. Leta 2008 je prejel zlato medaljo na sejmu Agrobalt in priznanje na natečaju „Najboljši litovski kruh“, ki sta ga skupaj organizirala živilski inštitut tehnološke univerze v Kaunasu in ministrstvo za kmetijstvo. Leta 2009 je bil s certifikatom, ki mu ga je podelilo ministrstvo za kmetijstvo, priznan za proizvod nacionalne dediščine.

Kruh „Daujėnų naminė duona“ se redno pojavlja v člankih in novicah v regionalnem, nacionalnem in tujem tisku, ki potrjujejo njegov sloves: „Gospodinjstva, ki pečejo kruh v glinenih pečeh“ (Darbas, 1995, št. 88); „Prijetna soseska rož“ (Darbas, 1996, No 92); „Kruh, ki ga peče Saimeta (lokalno podjetje, ustanovljeno leta 1995), bodo uživali tudi Francozi“ (Darbas, 1997, št. 59); „Kmet se utaplja v delu“ (Panevėžio rytas, 1998, št. 160); „Vseprisotna aroma praznične peke v podjetju Saimeta“ (Darbas, 1999, št. 11); „Prodala je krave, zdaj peče kruh“ (Panevėžio rytas, 2000, št. 39); „Podeželski kruh okusnejši?“ (Geras skonis. Gastronomija, gėrimai, vartojimo kultūra, 2000, št. 1); „Vita Stankevičienė, lastnica cvetočega podjetja iz mesteca Daujėnai, ponuja več deset vrst proizvodov iz kašče“ (Alytaus naujienos, 2000, št. 2008); „Švedska se zanima za kruh iz Daujėnaija“ (Lietuvos aidas, 2000, št. 104); „Vznemirjenje pred spanjem in ob zori“ (Lietuvos aidas, 2001, št. 262); „Trgovina podjetja Saimeta prodaja kruh in pekovske izdelke brez kemičnih aditivov“ (Santarvė, 2001, št. 144); „Kruh prinesel slavo Daujėnaiju“ (Respublika, 2002, št. 68); „Hči zaradi materinega recepta zaslovela“ (Lietuvos žinios, 2003, št. 36); „Živo zrnje v kruhu iz Daujėnaija“ (Laikas, 21. november 2003); „Litva presenetila tudi najzahtevnejše obiskovalce mednarodnega sejma Zeleni teden“ (Ūkininko patarėjas, 2003, št. 10); „Predsednik hvali podeželski kruh“ (XXI Amžius, 2003, št. 40); „Podjetje, ki ga žene odločna predanost“ (Aukštaitijos verslo balsas, 2004, št. 24); „Izjemen uspeh v Berlinu“ (Darbas, 2004, št. 19); „Zlata medalja za domač kruh iz Daujėnaija“ (Darbas, 2008, št. 115); „Nova razvojna stopnja sejma Agrobalt – med Zahodom in Vzhodom“ (Ūkininko patarėjas, 2008, št. 114); „Sejem AgroBalt za proizvajalce in potrošnike“ (Valstietis, 7. oktober 2008); „Kako je Vitalija Stankevičienė postavila Daujėnai na zemljevid“ (Respublika, 2010, št. 85); „Kruh iz Daujėnaija uvrstil Litvo na zemljevid – družinska tradicija“ (Ūkininko patarėjas, 2011, št. 40); „Zeleni teden – okusi in arome z vsega sveta“ (Voruta, 21. januar 2011).

Izdelava kruha „Daujėnai naminė duona“ se v promocijski literaturi za turiste (Путешествуем по Пасвальскому краю. Туристическая карта района; Lithuanian food export, maj 1998; Brown Bread from Daujėnai, LŽ. Trademark Lithuania. Lietuviškas ženklas, 2000, št. 2) oglašuje kot ena od posebnih značilnosti tega geografskega območja. O priljubljenosti kruha „Daujėnų naminė duona“ pričajo tudi posebne televizijske kmetijske oddaje, kot sta „Med mestom in podeželjem“ televizije BTV (7. december 2008) in „O kmetijah in čebelah“ televizije TV3 (31. januar 2009).

Po ugotovitvah ankete med potrošniki, izvedene leta 2010, so štirje od petih vprašanih regijo Daujėnai povezovali s kruhom „Daujėnų naminė duona“ (potrošniška anketa vladnega sklada za kulinarično dediščino, izvedena leta 2010). Anketa je pokazala, da potrošniki „Daujėnų naminė duona“ prepoznajo, ga iščejo v trgovinah in uživajo kot vsakdanji pekovski izdelek ter da okrašene štruce radi vzamejo s seboj v tujino za praznični okras, darila in spominke.

Sklic na objavo specifikacije

(člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006 (3))

http://www.zum.lt/l.php?tmpl_into[0]=index&tmpl_name[0]=m_site_index163&tmpl_into[1]=middle&tmpl_id[1]=2945

(1) UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

(2) UL L 93, 31.3.2006, str. 12. Spremenjena z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

(3) Spremenjena z Uredbo (EU) št. 1151/2012.