[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 15.4.2011

COM(2011) 214 konč.

POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

o socio-ekonomskih posledicah gojenja GSO na podlagi prispevkov držav članic v skladu s sklepi Sveta za okolje iz decembra 2008

{SEC(2011) 481 konč.}

POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

o socio-ekonomskih posledicah gojenja GSO na podlagi prispevkov držav članic v skladu s sklepi Sveta za okolje iz decembra 2008

Direktiva 2001/18[1] o namernem sproščanju gensko spremenjenih organizmov (v nadaljnjem besedilu: GSO) v okolje določa, da mora Komisija po treh letih predložiti poročilo o izvajanju Direktive, vključno z oceno socio-ekonomskih posledic namernega sproščanja in dajanja na trg GSO. Komisija je v poročilu iz leta 2004 navedla, da za pripravo take ocene ni dovolj ustreznih izkušenj.

Decembra 2008 je Svet pozval Komisijo in države članice, naj se znova posvetijo temu vprašanju. Komisija je zato z vprašalnikom začela posvetovanje z državami članicami o socio-ekonomskih posledicah gojenja GSO.

Države članice so bile pozvane, da:

- naknadno poročajo o socio-ekonomskih učinkih GSO na svojem ozemlju;

- pripravijo predhodno oceno možnih socio-ekonomskih posledic prihodnjega gojenja GSO.

Prispevke so poslale vse države članice razen dveh (BG, IT[2]). Večina držav članic je obravnavala posledice gojenja GSO, LT pa se je posvetila zgolj učinkom GSO na živila in krmo. Sodelovale so tudi Norveška (v nadaljnjem besedilu: NO) in nekatere zainteresirane strani.

Države članice so redno poudarjale, da njihovi prispevki predstavljajo pregled stališč javnih organov in zainteresiranih strani ter ne določajo vnaprej morebitnega poznejšega političnega stališča.

Delovni dokument služb Komisije, ki je priložen temu poročilu, zajema izbor posameznih prispevkov držav članic. Vsi prejeti prispevki so v celoti na voljo na spletnem mestu Komisije[3].

IZID POSVETOVANJA

Viri podatkov

Države članice so si pri pripravi svojih prispevkov lahko pomagale z okvirnim vprašalnikom. Vprašalnik je bil razdeljen v naslednja poglavja:

(1) ekonomske in socialne posledice;

(2) vzdržnost kmetijstva;

(3) vpliv na okolje;

(4) druge posledice.

18 držav članic je svoje prispevke pripravilo v skladu z okvirnim vprašalnikom. Države članice so prispevke lahko poslale tudi v drugih formatih.

Sodeč po prejetih prispevkih je večina držav članic za pripravo odgovora izvedla uradna posvetovanja z državnimi institucijami in zainteresiranimi stranmi. Vendar je treba poudariti, da so bile stopnje odgovorov precej različne in da je bila porazdelitev odgovorov glede na zainteresirane strani neenakomerna. Tako je na primer šest držav članic[4] izrecno obžalovalo, da njihovi prispevki zajemajo le del zadevnih zainteresiranih strani na nacionalni ravni.

Prispevki so vključevali mnenja ministrstev, regionalnih organov, poklicnih združenj, podjetij, nevladnih organizacij, raziskovalnih centrov in posameznikov. Ta mnenja, kot jih je prejela Komisija, niso bila skladna in so bila sestavljena bodisi iz številnih stališč, ki jih je povzel pristojni nacionalni organ, bodisi iz neskrajšanih odgovorov različnih zainteresiranih strani, ki so bili zgolj zbrani in posredovani Komisiji.

Podatki, ki so jih predložile države članice, so izvirali iz najrazličnejših virov, kot so študije, ki so jih pregledali strokovnjaki, javnomnenjske raziskave, terenski preskusi, rezultati nadzora na nacionalni ravni, oblikovanje in analiza scenarijev ter domneve zainteresiranih strani in posameznikov.

Glede na prispevke ima le sedem držav članic[5] izkušnje s komercialno pridelavo koruze MON 810, ki je odporna na škodljivce (koruza Bt). RO je pred pridružitvijo EU gojila sojo, odporno na herbicide (HT), v treh državah članicah pa se je začela pridelava gensko spremenjenega krompirja Amflora[6].

Analiza odgovorov

Komisija je v analizi prispevkov držav članic, NO in zainteresiranih strani, opredelila naslednje glavne elemente:

- razumevanje pomena in obsega socio-ekonomske razsežnosti gojenja GSO se med državami članicami in zainteresiranimi stranmi zelo razlikuje. Vprašalnik je ponudil uporaben okvir za razmislek, vendar so številni udeleženci obžalovali, da izrazi, kazalniki in referenčni scenarij za primerjavo (konvencionalno in/ali ekološko kmetovanje) niso bili ustrezno opredeljeni. Predlagana so bile številna dodatna vprašanja, kot je vprašanje etike (pomen in področje uporabe tega izraza se razlagata na različne načine; nekateri npr. vključujejo dodano vrednost GSO za celotno družbo ter vpliv na tretje države);

- številni prispevki so dajali vtis golega zbira najrazličnejših mnenj o gojenju GSO na nacionalni ravni brez nadaljnjega filtriranja ali analize držav članic glede na relevantnost ali kakovost. Zato je bilo težko in pogosto nemogoče opredeliti jasna stališča ali trende na nacionalni ali evropski ravni ter o njih statistično relevantno poročati;

- v splošnem so prispevki odražali polarizirana mnenja, ki so temeljila na omejenem poznavanju dejstev v zvezi s specifičnim evropskih kontekstom, ter dajali vtis, da je nanje vplivalo prvo pozitivno ali negativno mnenje vprašancev o gojenju poljščin Bt in HT v Evropi in svetu. V središču razprave so soobstoj pristopov pridelave GSO ter konvencionalne/ekološke pridelave od semena do prodajnih polic (nadzor naključne prisotnosti GSO na sosednjih poljih, omejitve zaradi ločevanja gensko spremenjenih in gensko nespremenjenih proizvodov v krmni/prehranski verigi, potrošniška izbira), vpliv na biotsko raznovrstnost, spremenjen način kmetovanja in tržljivost proizvodov, z najrazličnejšimi stališči o skoraj vseh teh temah;

- odgovori so pokrivali vsa področja iz vprašalnika, pripombe pa so se večinoma nanašale na socialne in ekonomske vplive gojenja GSO v prvih členih verige od semena do prodajnih polic (tj. proizvodnja semena, gojenje, čebelarstvo in živinoreja);

- znanstvena literatura in študije, ki so jih navajali vprašanci, so večinoma zadevale ekonomske učinke gojenja GSO na ravni kmetije. Vprašanci so se v svojih ocenah verjetnih učinkov gojenja gensko spremenjenih poljščin običajno sklicevali na ekstrapolacije iz literature in izkušenj tretjih držav, vprašanci iz držav članic z izkušnjami z gojenjem GSO pa so se sklicevali tudi na naknadne študije, opravljene na njihovem ozemlju. Te nacionalne študije so dale naslednje rezultate:

- v regijah s prisotnostjo koruzne vešče bi se povečal pridelek koruze Bt. ES je npr. navedla študijo Skupnega raziskovalnega središča (JRC)[7], v skladu s katero so v nekaterih španskih pokrajinah pridelovalci koruze Bt v obdobju treh let v povprečju pridelali več kot pridelovalci konvencionalne koruze (do 11,8 % več v provinci Zaragoza[8]) ter imeli večjo bruto maržo. PT[9], RO[10] in CZ[11] so v zvezi z gojenjem koruze Bt prav tako poročale o povprečnem povečanju pridelka med 7 % in 12,5 %;

- RO je poročala, da je bilo pri gojenju soje HT na romunskem ozemlju do leta 2007 ugotovljeno povečanje pridelka za povprečno 31 %[12];

- drugi socio-ekonomski učinki na preostanek verige od semena do prodajnih polic in širšo družbo (npr. prevozništvo, zavarovalništvo, prehrambeno industrijo, preskuševalne laboratorije, vzorce zaposlovanja/dela, upravne dejavnosti, potrošniško izbiro) so bili v prispevkih držav članic, ki gojijo GSO ali ne, prav tako obsežno obravnavani. Vendar so bila izražena stališča znanstveno in statistično slabo dokumentirana;

- prispevki iz AT, BE, DE, FR, NL in UK so vključevali podrobne predloge o tem, ali in kako analizirati socio-ekonomske dejavnike ter jih obravnavati pri upravljanju gojenja GSO v Evropi. Številne države članice so se sklicevale tudi na zakonodajo in izkušnje NO pri obravnavi socio-ekonomskih elementov pri izdaji dovoljenj za GSO;

- številne države so v svojih prispevkih poudarjale, da je treba pri prihodnjih ocenah socio-ekonomskih dejavnikov upoštevati tudi etiko in druge evropske politike (notranji trg, skupno kmetijsko politiko, varstvo okolja) ter pravne priložnosti in omejitve na mednarodni ravni (zlasti v zvezi z združljivostjo s sporazumi STO in Kartagenskim protokolom o biološki varnosti).

DODATNI ELEMENTI SOCIO-EKONOMSKIH RAZSEžNOSTI GSO

Pred postopkom posvetovanja iz tega poročila in med njim je Komisija prek različnih kanalov, vključno z evropskimi in mednarodnimi raziskovalnimi programi ter znanstvenimi publikacijami, pregledala podatke o socio-ekonomskih razsežnostih gojenja GSO v Evropi in po svetu.

Socio-ekonomske razsežnosti gojenja GSO v tretjih državah

Glede na to, da se gensko spremenjene poljščine pretežno pridelujejo zunaj EU, so službe Komisije zbrale in pregledale aktualno mednarodno znanstveno literaturo o ekonomskih in socialnih razsežnostih gojenja GSO. Pregled publikacij, ki jih je obravnavala Komisija, je na voljo v delovnem dokumentu služb Komisije, ki je priložen temu poročilu.

V skladu s temi viri obstajajo številne študije o učinkih za glavna tipa gensko spremenjenih poljščin (poljščine Bt in HT). Največ je študij o učinkih na ravni kmetije, ki običajno temeljijo na naključnih raziskavah pri kmetih v državah v razvoju in razvitih državah.

Tako pri državah v razvoju kot pri razvitih državah dokazi v splošnem kažejo, da imajo lahko kmetje od gojenja gensko spremenjenih poljščin Bt, ki se trenutno tržijo, gospodarske koristi v obliki manjših potreb po insekticidih in/ali večjega pridelka, vendar se obseg koristi za kmete po regijah in letih razlikuje (odvisno od intenzivnosti napadov škodljivcev). Videti je, da so pri malih kmetih relativne koristi gojenja poljščin Bt enake ali večje od koristi velikih kmetov.

Poljščine HT se običajno gojijo na večjih in ne na malih kmetijah. Številne študije kažejo majhno ali nikakršno razliko v pridelku pri gojenju soje HT ali konvencionalne soje (z izjemami, kot so primeri zelo neučinkovitega zatiranja plevela, npr. pri gojenju konvencionalne soje v Romuniji). V splošnem tehnologija HT zmanjšuje stroške proizvodnje, vendar so zaradi visoke cene semen HT učinki na bruto maržo za kmete majhni ali nični (študije v ZDA in Kanadi). V teh primerih se kmetje za gojenje poljščin HT ne odločajo zaradi učinkov na prihodek iz pridelave, temveč so jih tako hitro sprejeli zaradi izboljšanega zatiranja plevela, poenostavitve upravljanja poljščin, lažjih praks neobdelave zemlje in večjega prihodka, ki ni neposredno povezan s pridelavo, zaradi prihranka časa. V nekaterih primerih (Argentina) pa ima nižja cena sojinih semen HT ugodne učinke na bruto maržo kmetov.

Študije o širših mikroekonomskih učinkih (vpliv na kmete, ki se ne odločajo za gojenje gensko spremenjenih poljščin, na zaposlovanje na podeželju, revščino in prihodek gospodinjstev) v državah v razvoju so zelo redke (omejene na nekaj študij primera v Indiji).

Na makroekonomski ravni je sektorskih študij, ki obravnavajo celoto gospodarskih učinkov gojenja gensko spremenjenih poljščin in njihovo porazdelitev med gospodarske subjekte verige od semena do prodajnih polic (semenska podjetja, pridelovalce gensko spremenjenih poljščin, pridelovalce gensko nespremenjenih poljščin, proizvajalce prehranskih/krmnih proizvodov, potrošnike), manj kot analiz učinkov na ravni kmetije. Sektorske študije temeljijo na ekonomskem modeliranju, modelni parametri pa dajejo najrazličnejše rezultate. „Visoka cena gensko spremenjenih poljščin“ je eden od odločilnih dejavnikov v vzorcu porazdelitve koristi, ki jo prinašajo gensko spremenjene poljščine, med različne akterje v verigi od semena do prodajnih polic.

Poleg tega je bilo opravljenih le nekaj predhodnih ekonomskih analiz nove generacije gensko spremenjenih poljščin, ki še niso na trgu (poljščine, odporne na sušo, poljščine, obogatene s hranili). Zaradi značilnosti teh poljščin je za oceno socialnih in ekonomskih učinkov verjetno treba razviti različne metodologije.

Ekonomske analize torej dajejo dobro sliko ekonomskih učinkov na ravni kmetij po svetu, manj pa obravnavajo socialne učinke.

Izboljšati je treba metode za merjenje ekonomskih učinkov; za položaj EU bi bile zlasti pomembne metode za predhodno oceno učinkov. Trenutne omejitve so povezane zlasti z majhnim številom kmetov, zajetih v raziskave, uporabo metod delnega proračuna namesto kompleksnejših ekonometričnih analiz in pomanjkanjem študij o širših mikroekonomskih učinkih. Malo je tudi študij o učinkih na višjih ravneh (sektor semen) in ravneh pod ravnjo kmetije (živila/krma/potrošniki). Enako velja za pravila o ločevanju (pravila o označevanju zaradi zagotavljanja soobstoja). Za obravnavo teh tem je treba metodološka vprašanja dodatno razviti.

Raziskovalni projekti, ki jih financira EU, o socio-ekonomskih perspektivah gojenja GMO

Komisija v okviru petega in šestega okvirnega programa za raziskave že več kot deset let financira raziskovalne programe o GSO[13]. Nekateri od teh projektov so še posebej pomembni za oceno socio-ekonomskih učinkov gojenja GSO v Evropski uniji.

- Rezultati in perspektive o soobstoju in sledljivosti v dobavnih verigah gensko spremenjenih in gensko nespremenjenih proizvodov (CO-EXTRA – 2005–2009)[14]

Projekt CO-EXTRA je v celoti obravnaval vprašanje soobstoja dobavnih verig gensko spremenjenih in gensko nespremenjenih proizvodov od semena do maloprodajnih polic. Najpomembnejše ugotovitve v zvezi s socio-ekonomskimi posledicami so:

- s tehničnimi ukrepi bi dolgoročno lahko zagotovili soobstoj pri 0,9-odstotnem pragu za označevanje hibridov koruze, če so partije semena dovolj čiste;

- soobstoj na polju je možen, vendar zelo odvisen od lokalnih okoljskih pogojev in praks;

- soobstoj v dobavni verigi je možen ob ustrezni organizaciji dobavne verige; pri tem nastajajo posebni stroški zaradi ločevanja proizvodov od kmetije do tovarne, izvajanja analitskega preskušanja in zagotavljanja sledljivosti proizvodov;

- v zvezi z označevanjem gensko spremenjenih proizvodov je v preučevanih državah med 40 % in 70 % potrošnikov zahtevalo možnost izbire pri nakupu in uživanju gensko spremenjenih živil.

- Trajnostno uvajanje gensko spremenjenih poljščin v evropskem kmetijstvu (SIGMEA – 2004–2007)[15]

Cilj projekta SIGMEA je bil ustvariti znanstveni okvir za obveščanje nosilcev političnega odločanja o ustreznih ukrepih za zagotavljanje soobstoja in sledljivosti pri gojenju gensko spremenjenih poljščin.

V okviru projekta je bil med drugim razvit kvalitativni model z več atributi za oceno ekoloških in ekonomskih učinkov.

Dobljeni rezultati v splošnem kažejo, da so stroški zagotavljanja soobstoja odvisni od kmetijskega okvira (pokrajine, sistemov pridelave, podnebja in praks), deleža gensko spremenjenih poljščin na kmetijskih površinah in pripravljenosti kmetov za sodelovanje. Poleg tega študije SIGMEA kažejo, da sta ekonomičnost in ustreznost različnih ukrepov v glavnem odvisni od prostorskih in časovnih vzorcev polj in poljščin. To pomeni, da bi morali biti ukrepi za upravljanje soobstoja čim bolj prilagodljivi in temeljiti na lokalnih informacijah o značilnostih polj, organi regionalne in nacionalne uprave pa bi zagotavljali le splošne smernice in pravila.

- Ali Evropejci kupujejo gensko spremenjena živila? (CONSUMERCHOICE – 2006–2008)[16]

Cilj projekta CONSUMERCHOICE je bil med drugim primerjava izmerjenega odnosa potrošnikov desetih držav članic[17] do gensko spremenjenih živil ter njihovih dejanskih nakupovalnih navad, ko so imeli možnost izbire med gensko spremenjenim in gensko nespremenjenim živilom. V zvezi s tem so ugotovitve projekta:

- odgovori potrošnikov v anketah o gensko spremenjeni hrani niso zanesljiv pokazatelj njihovih navad pri nakupih v trgovinah z živili;

- Evropejci kupujejo gensko spremenjena živila, ko so ta fizično prisotna na prodajnih policah.

NADALJNJI KORAKI

Prispevki držav članic so dali jasno sliko razpoložljivosti statistično relevantnih podatkov o socio-ekonomskih učinkih gojenja GSO v Evropi (pretežno gre za ekonomske učinke na kmetovanje). V splošnem pa ni na voljo dovolj dejstev in statistik, pomembnih za evropski okvir, ki bi bili v podporo stališčem vprašancev. Zato vprašanci v prispevkih poudarjajo, da sedanji ali prihodnji socio-ekonomski učinki gojenja GSO v Evropi, na dobavno verigo in družbo kot celoto, trenutno pogosto niso analizirani objektivno.

Na podlagi navedenega je Komisija menila, da v tem poročilu ne bi bilo primerno izvesti bolj ciljno usmerjene analize posebnih elementov iz posameznih prispevkov držav članic.

Vseeno pa Komisija meni, da je treba razprave o tej občutljivi temi poglobiti ter od polariziranih stališč napredovati k oprijemljivejšim in objektivnejšim rezultatom. Zato Komisija predlaga, da se osrednji poudarki tega posvetovanja povežejo z drugimi pobudami o socio-ekonomskih učinkih GSO (npr. raziskovalni projekti v okviru 6. okvirnega raziskovalnega programa in po potrebi ugotovitve iz tretjih držav) ter na evropski ravni začne temeljit premislek na znanstveni osnovi, da se:

- določi celovit sklop dejavnikov za ustrezno opredelitev dejanskih predhodnih in naknadnih socio-ekonomskih posledic gojenja GSO od proizvodnje semena do potrošnikov v vsej Evropski uniji. Razviti je treba metodološki okvir, da se opredelijo natančni socio-ekonomski kazalniki za dolgoročno spremljanje, in ustrezna pravila za zbiranje podatkov. V posvetovanje je treba vključiti vse regulativne in gospodarske akterje verige „od semena do prodajnih polic“ ter širšo družbo;

- raziščejo različni pristopi za morebitno uporabo izboljšanega razumevanja teh večdimenzionalnih socio-ekonomskih dejavnikov v upravljanju gojenja GSO v Evropski uniji. Pri tem je treba upoštevati strokovno znanje držav članic, ki so že začele s premislekom o teh vidikih.

Ta razmislek morajo države članice in Komisija vzpostaviti in izvajati skupaj. Vanj je treba dejavno vključiti tudi zainteresirane strani, da se zagotovi uspeh tega postopka.

PRILOGA

Splošne informacije o gojenju GSO v državah članicah EU-27

Komercialna pridelava GSO | Dogodki | Obdelana površina (koruza Bt – 2008) | Zaščitna klavzula | Ukrepi za zagotavljanje soobstoja (od aprila 2009) |

AT | ne | 0 | koruza-krompir | da |

BE | ne | 0 | ne | da |

BG | ne | 0 | ne | ne |

CY | ne | 0 | ne | ne |

CZ | da | koruza Bt, škrobni krompir | 8 400 ha | ne | da |

DE | da do leta 2008 | koruza Bt, škrobni krompir | 3 371 ha | koruza | da |

DK | ne | 0 | ne | da |

EE | ne | 0 | ne | ne |

EL | ne | 0 | koruza | ne |

ES | da | koruza Bt | 79 269 ha | ne | ne |

FI | ne | 0 | ne | ne |

FR | da do leta 2007 | koruza Bt | 0 | koruza | da |

HU | ne | 0 | koruza-krompir | da |

IE | ne | 0 | ne | ne |

IT | ne | 0 | ne | ne |

LT | ne | 0 | ne | da |

LU | ne | 0 | koruza-krompir | da |

LV | ne | 0 | ne | da |

MT | ne | 0 | ne | ne |

NL | ne | 0 | ne | da |

PL | ni uradnih podatkov | 0 | ne | ne |

PT | da | koruza Bt | 4 851 ha (evidentirana površina do julija 2008) | ne | da |

RO | da | koruza Bt, soja do leta 2007 | 7 146 ha | ne | da |

SI | ne | 0 | ne | ne |

SK | da | koruza Bt | 1 940 ha | ne | da |

SE | da | škrobni krompir | 0 | ne | da |

UK | ne | 0 | ne | ne |

Podrobnejše informacije so na voljo v poročilu Komisije z dne 2. aprila 2009 o soobstoju gensko spremenjenih poljščin ter konvencionalnega in ekološkega kmetovanja (http://ec.europa.eu/agriculture/gmo/coexistence/index_en.htm).

[1] UL L 106, 17.4.2001, str. 1.

[2] Seznam kratic držav članic: http://publications.europa.eu/code/en/en-370100.htm.

[3] http://ec.europa.eu/food/food/biotechnology/index_en.htm.

[4] BE, CZ, ES, PL, RO, UK.

[5] CZ, DE, ES, FR, PT, RO, SK.

[6] CZ, DE, SE.

[7] Gomez-Barbero et al . (2008) Bt corn in Spain – the performance of the EU's first GM crop. Nature Biotechnology 26, str. 384–386.

[8] Večji pridelek je bil statistično pomemben le za eno od treh preučevanih provinc.

[9] Brookes, G. (2008). The impact of using GM insect resistant maize in Europe since 1998 . International Journal of Biotechnology 10 (2/3), str. 148–166.

[10] Brookes, G., in Barfoot, P. (2009). Global impact of biotech crops: Income and production effects 1996–2007. AgBioForum , 12(2), str. 184–208.

[11] Raziskava CZ pri pridelovalcih MON810.

[12] Brookes, G. (2005a) The farm-level impact of herbicide-tolerant soybean in Romania. AgBioForum . 8, str. 235–241.

[13] Več podrobnosti je na voljo v izvlečku rezultatov raziskav, ki jih financira EU, o gensko spremenjenih poljščinah („Desetletje raziskav, ki jih financira EU, o gensko spremenjenih poljščinah (2001–2010)“) ftp://ftp.cordis.europa.eu/pub/fp7/kbbe/docs/a-decade-of-eu-funded-gmo-research_en.pdf.

[14] http://www.coextra.eu/.

[15] http://sigmea.group.shef.ac.uk/.

[16] http://www.kcl.ac.uk/schools/biohealth/research/nutritional/consumerchoice.

[17] CZ, DE, EE, EL, ES, NL, PL, SE, SI, UK.