44.

obsoja zlonamerna dejanja zoper države članice, kot so hibridni napadi, ki instrumentalizirajo migracije; poziva Unijo in države članice, naj izboljšajo svoje zmogljivosti za prepoznavanje hibridnih groženj; vztraja, naj se Unija in države članice odločno in usklajeno odzovejo na vsako novo zlonamerno, nezakonito ali razdiralno kibernetsko dejavnost ter v celoti uporabijo instrumente, s katerimi razpolaga EU, in se pri tem usklajujejo s partnerji; poziva države članice, naj izboljšajo nacionalne zmogljivosti za kibernetsko obrambo; poziva Unijo, naj si prizadeva za vzpostavitev pravnega instrumenta za odzivanje na hibridne grožnje in razvije celovite kibernetske zmogljivosti, ki vključujejo varna omrežja, komunikacije in izmenjave informacij, izvajanje usposabljanj in vaj, tudi s projekti stalnega strukturnega sodelovanja (PESCO), ter koristno uporabi nabor orodij EU za kibernetsko diplomacijo; poziva k nujni reviziji političnega okvira kibernetske obrambe, da se povečajo zmogljivosti Unije in držav članic za preprečevanje, pripisovanje, odvračanje in odzivanje z okrepitvijo njihovega položaja, situacijskega zavedanja, orodij in postopkov; poudarja, da morajo vse institucije in države članice EU na vseh ravneh sodelovati, da bi oblikovale strategijo za kibernetsko varnost, katere glavni cilj bi moral biti še bolj povečati odpornost ter vzpostaviti skupne in boljše nacionalne odporne civilne in vojaške kibernetske zmogljivosti in sodelovanje, da bi se lahko odzvale na trajne varnostne izzive; zato pozdravlja napoved evropske politike za kibernetsko obrambo v govoru o stanju v Uniji leta 2021; pozdravlja tesnejše sodelovanje med državami članicami na področju kibernetske obrambe v okviru stalnega strukturnega sodelovanja (PESCO), vključno z enotami za hitro odzivanje na kibernetske grožnje; opozarja, da je uspešno izvajanje misij in operacij EU vse bolj odvisno od nemotenega dostopa do varnega kibernetskega prostora, zato je treba zagotoviti zanesljive in odporne operativne kibernetske zmogljivosti ter se ustrezno odzivati na napade na vojaške objekte, misije in operacije; priznava, da je kibernetska obramba do določene mere učinkovitejša, če zajema tudi nekatera napadalna sredstva in ukrepe, pod pogojem, da se uporabljajo v skladu z mednarodnim pravom; je zaskrbljen, ker so EU in njene države članice za zagotavljanje svoje kibernetske varnosti odvisne od tujih orodji; poudarja, da je treba spodbujati kulturo kibernetske varnosti v javnih in zasebnih evropskih ustanovah, tudi z uvedbo temu namenjenih izobraževanj in učnih načrtov; je seznanjen s pomembnim delom pri usposabljanju na področju kibernetske obrambe, ki ga opravlja Evropska akademija za varnost in obrambo, ter v zvezi s tem pozdravlja vzpostavitev kibernetskega izobraževanja, usposabljanja, ocenjevanja in vadbe; poudarja, da bi morala Evropska akademija za varnost in obrambo prejemati strukturno financiranje Unije, da bi lahko prispevala več k gojenju veščin EU na področju kibernetske obrambe, zlasti zaradi vse večjih potreb po vrhunskih kibernetskih strokovnjakih; priznava rastoči pomen kibernetskih zmogljivosti in zmogljivosti avtomatizirane inteligence; poudarja, da so to grožnje vsem državam članicam in institucijam EU; poziva vse institucije in države članice EU, naj še naprej izboljšujejo svoje kibernetske in avtomatizirane tehnologije, ter dodatno spodbuja sodelovanje pri tem tehnološkem napredku; priporoča, naj se preučijo možnosti za spodbujanje krepitve kibernetskih zmogljivosti naših partnerjev, kot je razširitev mandata misij EU za usposabljanje, da bi vključeval tudi vidike kibernetske obrambe ali civilne kibernetske misije; pozdravlja uvedbo sankcij proti ruskim, kitajskim in severnokorejskim povzročiteljem kibernetskih napadov, vključno z WannaCry, NotPetya in Operation Cloud Hopper;