SL Uradni list Evropske unije C 291/1

SPOROČILO KOMISIJE

Obvestilo o sporazumih manjšega pomena, ki neznatno omejujejo konkurenco v skladu s členom 101(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (obvestilo de minimis)

2014/С 291/01

I.

1. Člen 101(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije prepoveduje sporazume med podjetji, ki bi lahko vplivali na trgovino med državami članicami in katerih cilj oziroma posledica je preprečevanje, omejevanje ali izkrivljanje konkurence na notranjem trgu. Sodišče Evropske unije je pojasnilo, da se navedena določba ne uporablja, kadar je vpliv sporazuma na trgovino med državami članicami ali na konkurenco neznaten (1).

2. Sodišče je prav tako pojasnilo, da pomeni sporazum, ki bi lahko vplival na trgovino med državami članicami in katerega cilj je preprečevanje, omejevanje ali izkrivljanje konkurence na notranjem trgu, zaradi svoje narave in neodvisno od kakršnih koli konkretnih učinkov, ki bi jih lahko imel, znatno omejevanje konkurence (2). To obvestilo zato ne zajema sporazumov, katerih cilj je preprečevanje, omejevanje ali izkrivljanje konkurence na notranjem trgu.

3. Komisija v tem obvestilu s pomočjo mejnih tržnih deležev navaja okoliščine, v katerih meni, da sporazumi, ki lahko preprečujejo, omejujejo ali izkrivljajo konkurenco na notranjem trgu, ne pomenijo znatne omejitve konkurence v smislu člena 101 Pogodbe. Ta negativna opredelitev pojma „znatno“ ne pomeni, da sporazumi med podjetji, ki presegajo mejne tržne deleže, določene v tem obvestilu, pomenijo znatno omejevanje konkurence. Ti sporazumi imajo lahko še vedno le zanemarljiv vpliv na konkurenco in zato niso prepovedani v skladu s členom 101(1) Pogodbe (3).

4. Sporazumi ne spadajo nujno na področje uporabe člena 101(1) Pogodbe, kadar ne morejo znatno vplivati na trgovino med državami članicami. To obvestilo ne navaja, kaj pomeni znatni vpliv na trgovino med državami članicami. Smernice v zvezi s tem so na voljo v Obvestilu Komisije o vplivu na trgovino (4), kjer Komisija s kombinacijo 5-odstotnega mejnega tržnega deleža in zgornje meje prometa v višini 40 milijonov EUR določa, kateri sporazumi načeloma ne morejo znatno vplivati na trgovino med državami članicami (5). Taki sporazumi običajno ne spadajo na področje uporabe člena 101(1) Pogodbe, čeprav je njihov cilj preprečevanje, omejevanje ali izkrivljanje konkurence.

5. Komisija v primerih, zajetih v tem obvestilu, ne bo sprožila postopka ne na pritožbo ne na lastno pobudo. Poleg tega kadar Komisija sproži postopek, podjetja pa lahko dokažejo, da so v dobri veri domnevala, da tržni deleži iz točk 8, 9, 10 in 11 niso bili preseženi, Komisija ne bo naložila glob. Čeprav to obvestilo za sodišča in organe držav članic, pristojne za konkurenco, ni zavezujoče, je njegov namen služiti tudi kot smernica pri uporabi člena 101 Pogodbe (6).

6. Načela iz tega obvestila se uporabljajo tudi za sklepe podjetniških združenj in za usklajena ravnanja.

7. To obvestilo ne posega v razlage člena 101 Pogodbe, ki jih lahko da Sodišče Evropske unije.

II.

8. Stališče Komisije je, da sporazumi med podjetji, ki lahko vplivajo na trgovino med državami članicami in ki lahko vplivajo na preprečevanje, omejevanje ali izkrivljanje konkurence na notranjem trgu, ne omejujejo znatno konkurence v smislu člena 101(1) Pogodbe: (a) če skupni tržni delež pogodbenic sporazuma ne presega 10 % na nobenem izmed upoštevnih trgov, na katere se nanaša sporazum, kadar gre za sporazum med podjetji, ki so dejanski ali potencialni konkurenti na katerem koli izmed navedenih trgov (sporazumi med konkurenti) (7), ali (b) če tržni delež vsake od pogodbenic sporazuma ne presega 15 % na nobenem izmed upoštevnih trgov, na katere se nanaša sporazum, kadar gre za sporazum med podjetji, ki niso dejanski ali potencialni konkurenti na nobenem izmed navedenih trgov (sporazumi med nekonkurenti).

9. Kadar je težko klasificirati sporazum bodisi kot sporazum med konkurenti ali kot sporazum med nekonkurenti, velja 10-odstotni prag.

10. Kadar konkurenco na upoštevnem trgu omejuje kumulativni učinek sporazumov za prodajo blaga ali storitev med različnimi dobavitelji ali distributerji (kumulativni učinek zapiranja trgov, ki ga imajo vzporedne mreže sporazumov s podobnimi učinki na trg), se mejni tržni deleži iz točk 8 in 9 zmanjšajo na 5 %, tako za sporazume med konkurenti kot za sporazume med nekonkurenti. Za posamezne dobavitelje ali distributerje s tržnim deležem, ki ne presega 5 %, se praviloma šteje, da ne prispevajo pomembno h kumulativnemu učinku zapiranja trgov (8). Malo verjetno je, da bi kumulativni učinek zapiranja trgov obstajal, če vzporedni sporazumi ali vzporedne mreže sporazumov s podobnimi učinki pokrivajo manj kot 30 % upoštevnega trga.

11. Stališče Komisije je tudi, da sporazumi neznatno omejujejo konkurenco, če tržni deleži pogodbenic sporazuma v dveh zaporednih koledarskih letih ne presegajo v točkah 8, 9 in 10 določenega 10-odstotnega, 15-odstotnega oz. 5-odstotnega praga za več kot 2 odstotni točki.

12. Za izračun tržnega deleža je treba določiti upoštevni trg. Ta je sestavljen iz upoštevnega proizvodnega trga in upoštevnega geografskega trga. Pri opredelitvi upoštevnega trga se je treba sklicevati na obvestilo o opredelitvi upoštevnega trga (9). Tržni deleži morajo biti izračunani na podlagi podatkov o prodajni vrednosti ali, kjer je to primerno, podatkov o nabavni vrednosti. Če podatkov o vrednosti ni na voljo, se lahko uporabijo ocene, ki temeljijo na drugih zanesljivih tržnih informacijah, vključno s podatki o količinah.

13. Glede na pojasnilo Sodišča iz točke 2 to obvestilo ne zajema sporazumov, katerih cilj je preprečevanje, omejevanje ali izkrivljanje konkurence na notranjem trgu. Komisija za take sporazume zato ne bo uporabila varnega pristana, ki nastane z uporabo mejnih tržnih deležev iz točk 8, 9, 10 in 11 (10). Kar zadeva na primer sporazume med konkurenti, Komisija ne bo uporabljala načel iz tega obvestila zlasti za sporazume, ki vsebujejo omejitve, katerih neposreden ali posreden cilj je: (a) določanje cen, ko gre za prodajo proizvodov tretjim osebam; (b) omejevanje proizvodnje ali prodaje; (c) porazdelitev trgov ali odjemalcev. Podobno Komisija ne bo uporabila varnega pristana, ki nastane z uporabo navedenih mejnih tržnih deležev, za sporazume, ki vsebujejo kakršne koli omejitve, ki so navedene kot nedopustne omejitve v kateri koli sedanji ali prihodnji uredbi Komisije o skupinskih izjemah (11), za katere Komisija meni, da gre na splošno za omejevanje kot cilj.

14. Varni pristan, ki nastane z uporabo mejnih tržnih deležev iz točk 8, 9, 10 in 11, je zlasti pomemben za skupine sporazumov, ki jih ne zajema nobena uredba Komisije o skupinskih izjemah (12). Varni pristan je pomemben tudi za sporazume, zajete v uredbi Komisije o skupinskih izjemah, če navedeni sporazumi vključujejo tako imenovano izvzeto omejitev, tj. omejitev, ki ni navedena kot nedopustna omejitev, vendar kljub temu ni zajeta v uredbi Komisije o skupinskih izjemah (13).

15. V tem obvestilu pojmi „podjetje“, „pogodbenica sporazuma“, „distributer“ in „dobavitelj“ zajemajo tudi njihova povezana podjetja.

16. V tem obvestilu pojem „povezana podjetja“ pomeni: (a) podjetja, v katerih ima pogodbenica sporazuma neposredno ali posredno: i. moč uveljavljanja več kot polovice glasovalnih pravic ali ii. moč imenovanja več kot polovice članov nadzornega sveta, uprave ali organov, ki pravno zastopajo podjetje, ali iii. pravico vodenja poslov podjetja; (b) podjetja, ki imajo neposredno ali posredno, prek pogodbenice sporazuma, pravice ali moči, navedene v točki (a); (c) podjetja, v katerih ima podjetje iz (b) neposredno ali posredno pravice ali moči, navedene v točki (a); (d) podjetja, v katerih ima pogodbenica sporazuma skupaj z enim ali več podjetij iz (a), (b) ali (c) ali v katerih imata dve ali več podjetij iz (a), (b) ali (c) skupaj pravice ali moči, navedene v točki (a); (e) podjetja, v katerih imajo pravice ali moči, navedene v točki (a), skupaj: i. pogodbenice sporazuma ali njihova povezana podjetja iz (a) do (d) ali ii. ena ali več pogodbenic sporazuma oziroma eno ali več njihovih povezanih podjetij iz (a) do (d) in ena ali več tretjih oseb.

17. Za namene točke (16)(e) se tržni delež teh podjetij v skupni lasti enakomerno porazdeli med vsa podjetja, ki imajo pravice ali moči, navedene v točki (16)(a).

(1) Glej zadevo C-226/11, Expedia (še ni objavljeno), točki 16 in 17.

(2) Glej zadevo C-226/11, Expedia, zlasti točke 35, 36 in 37.

(3) Glej na primer združeni zadevi C-215/96 in C-216/96 Bagnasco in drugi [1999], Recueil, str. I-135, točki 34 in 35.

(4) Obvestilo Komisije – Smernice o konceptu vpliva na trgovino iz členov 81 in 82 Pogodbe (UL C 101, 27.4.2004, str. 81), zlasti točke 44 do 57.

(5) Opozoriti je treba, da sporazumi med malimi in srednjimi podjetji, kot so opredeljena v Priporočilu Komisije z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, malih in srednje velikih podjetij ali vsakem prihodnjem priporočilu, ki ga nadomešča (UL L 124, 20.5.2003, str. 36), prav tako običajno ne morejo vplivati na trgovino med državami članicami. Glej zlasti točko 50 obvestila o vplivu na trgovino.

(6) Organi, pristojni za konkurenco, in sodišča držav članic lahko pri ugotavljanju, ali je omejevanje konkurence znatno, zlasti upoštevajo prage iz tega obvestila, vendar k temu niso zavezani. Glej zadevo C-226/11, Expedia, točka 31.

(7) O opredelitvi pojma dejanski ali morebitni konkurenti glej točko 10 Sporočila Komisije – Smernice o uporabi člena 101 Pogodbe o delovanju Evropske unije za sporazume o horizontalnem sodelovanju (UL C 11, 14.1.2011, str. 1). Dve družbi se obravnavata kot dejanska konkurenta, če delujeta na istem upoštevnem trgu. Družba se obravnava kot potencialni konkurent drugi družbi, če je verjetno, da bi v primeru, če ne bi bilo sporazuma, in v primeru malega, vendar trajnega povečanja cen prva družba v kratkem času sprejela potrebne dodatne naložbe ali druge potrebne stroške prehoda za vstop na upoštevni trg, na katerem je dejavna druga družba.

(8) Glej tudi Smernice o vertikalnih omejitvah (UL C 130, 19.5.2010, str. 1), zlasti točke 76, 134 in 179. Medtem ko se v Smernicah o vertikalnih omejitvah nekatere omejitve nanašajo tako na celotni kot tudi na vezani tržni delež določenega dobavitelja ali kupca, se v tem obvestilu vsi mejni tržni deleži nanašajo na celotne tržne deleže.

(9) Obvestilo o opredelitvi upoštevnega trga za namene konkurenčnega prava Skupnosti (UL C 372, 9.12.1997, str. 5).

(10) Komisija bo v zvezi s temi sporazumi uveljavila svojo diskrecijsko pravico pri odločanju ali naj sproži postopek.

(11) Za sporazume o dobavi in distribuciji med nekonkurenti glej zlasti člen 4 Uredbe Komisije (EU) št. 330/2010 z dne 20. aprila 2010 o uporabi člena 101(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije za skupine vertikalnih sporazumov in usklajenih ravnanj (UL L 102, 23.4.2010, str. 1), za licenčne sporazume med nekonkurenti pa glej zlasti člen 4(2) Uredbe Komisije (EU) št. 316/2014 z dne 21. marca 2014 o uporabi člena 101(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije za skupine sporazumov o prenosu tehnologije (UL L 93, 28.3.2014, str. 17). Za sporazume med konkurenti glej zlasti člen 5 Uredbe Komisije (EU) št. 1217/2010 z dne 14. decembra 2010 o uporabi člena 101(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije za nekatere skupine sporazumov o raziskavah in razvoju (UL L 335, 18.12.2010, str. 36), člen 4 Uredbe Komisije (EU) št. 1218/2010 z dne 14. decembra 2010 o uporabi člena 101(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije za nekatere skupine sporazumov o specializaciji in usklajena ravnanja (UL L 335, 18.12.2010., str. 43) ter člen 4(1) Uredbe (EU) št. 316/2014.

(12) Na primer, licenčne pogodbe o uporabi blagovnih znamkah in večina vrst sporazumov med konkurenti, z izjemo sporazumov o raziskavah in razvoju ter sporazumov o specializaciji, niso zajeti v nobeni uredbi o skupinskih izjemah.

(13) Za izvzete omejitve glej zlasti člen 5 Uredbe (EU) št. 330/2010, člen 5 Uredbe (EU) št. 316/2014 in člen 6 Uredbe (EU) št. 1217/2010.