V tretjem poročilu je bilo navedeno, da je Brunej uradno obvestil Komisijo, da so državljani Hrvaške in Lihtenštajna izvzeti iz vizumske obveznosti za bivanje do 90 dni. Vendar se ti odločitvi v času sprejetja poročila še nista izvajali. Komisija in Evropska služba za zunanje delovanje sta od takrat večkrat zahtevali, naj Brunej uvede izvzetje iz vizumske obveznosti, posodobi svoje spletne strani in o spremembi obvesti Mednarodno združenje letalskih prevoznikov (IATA). Komisija je pri teh stikih dobila pozitivne znake. Misija Bruneja pri EU je nazadnje 6. aprila 2016 Komisijo pisno obvestila, da se bo izvzetje iz vizumske obveznosti v praksi začelo izvajati v nekaj tednih.

Japonska je 17. decembra 2015 uradno obvestila romunsko ministrstvo za zunanje zadeve, da je odprava vizumske obveznosti za romunske državljane, vključno z imetniki začasnih potnih listov, podaljšana do 31. decembra 2018. Komisija zato ugotavlja, da je do 31. decembra 2018 zagotovljeno popolno izvzetje iz vizumske obveznosti z Japonsko.

V uredbi so podrobno določeni parametri zadržanja. To velja 12 mesecev za vse državljane zadevne tretje države. Zadržanje mora začeti veljati v 90 dneh od začetka veljavnosti delegiranega akta.

Komisija je uvedla okvir rednih „tristranskih srečanj“, na katerih sodelujejo tretja država, zadevna država članica (ali države članice) in Komisija. Ob upoštevanju angažiranosti držav članic in tretjih držav na teh srečanjih, verjetnih negativnih posledic zadržanja izvzetja iz vizumske obveznosti in dejstva, da nobena zadevna država članica ni zahtevala, naj Komisija sprejme ukrepe zadržanja, Komisija v prvi fazi mehanizma ni predlagala takih ukrepov in je sprejela tri poročila.

Če zadevna tretja država ne odpravi vizumske obveznosti, Komisija najpozneje v šestih mesecih po objavi uradnih obvestil držav članic in nato v rednih časovnih presledkih po največ šest mesecev bodisi sprejeme izvedbeni akt, s katerim se izvzetje iz vizumske obveznosti za določene kategorije državljanov te tretje države začasno zadrži za obdobje do šestih mesecev, ali predloži poročilo o oceni stanja, v katerem navede, zakaj se je odločila, da ne zadrži izvzetja iz vizumske obveznosti.

V skladu z uredbo Komisija takoj po objavi v Uradnem listu ukrepa pri organih zadevne tretje države, zlasti na političnem, gospodarskem in trgovinskem področju, z namenom ponovne vzpostavitve potovanj brez vizumov za državljane zadevne države članice. Stiki so bili vzpostavljeni z vsemi tretjimi državami, za katere so države členice poslale obvestilo.

Da se zagotovi polno sodelovanje Evropskega parlamenta in Sveta pri uporabi mehanizma vzajemnosti in glede na to, da je zadržanje izvzetja iz vizumske obveznosti politično zelo občutljiva zadeva, so v tem sporočilu ocenjeni posledice in učinki zadržanja izvzetja iz vizumske obveznosti za državljane zadevnih tretjih držav.

Če zadevna tretja država do 12. aprila 2016 ni odpravila vizumske obveznosti, mora Komisija v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 539/2001 z dne 15. marca 2001, kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) št. 1289/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 (v nadaljnjem besedilu: uredba), sprejeti delegirani akt, s katerim za 12 mesecev zadrži izvzetje iz vizumske obveznosti za državljane te tretje države. Uredba tudi določa, da mora Komisija upoštevati posledice zadržanja izvzetja iz vizumske obveznosti na zunanje odnose Unije in njenih držav članic. V istem duhu je 21 držav članic v času sprejetja uredbe izjavilo, da „morajo zadevne institucije Unije /.../ pred vsako predložitvijo predloga ali odločitvijo podrobno preučiti in upoštevati morebitne škodljive politične posledice, ki bi zaradi takih predlogov ali odločitev lahko nastale“.

V najnovejšem poročilu o oceni stanja nevzajemnosti z nekaterimi tretjimi državami na področju vizumske politike, ki ga je Komisija sprejela lani novembra, so bile ugotovljene štiri države, ki ne uporabljajo načela vzajemnosti za eno ali več držav članic: Brunej za Hrvaško; Kanada za Bolgarijo in Romunijo; Japonska za Romunijo in Združene države Amerike (ZDA) za Bolgarijo, Hrvaško, Ciper, Poljsko in Romunijo. V tem sporočilu je opisan razvoj dogodkov od novembra 2015.

Vzajemnost izvzetja iz vizumske obveznosti je eno od načel skupne vizumske politike EU in cilj, za katerega bi si morala Unija v svojih odnosih s tretjimi državami dejavno prizadevati ter tako prispevati k izboljšanju verodostojnosti in doslednosti svoje zunanje politike. To načelo pomeni, da Unija pri odločanju o odpravi vizumske obveznosti za državljane tretje države upošteva, ali tretja država vzajemno odpravi vizume za državljane vseh držav članic. Glede tega je treba opozoriti, da Združeno kraljestvo in Irska ne sodelujeta pri razvoju skupne vizumske politike. Od leta 2001 so bili v okviru zakonodaje ES/EU sprejeti različni mehanizmi z ukrepi, ki se sprejmejo v primerih nevzajemnosti. Z dejavno podporo Komisije je bila rešena velika večina priglašenih primerov nevzajemnosti v osmih tretjih državah.

c.Kanada (uradno obvestilo predložili Bolgarija in Romunija)

Četrto tristransko srečanje je potekalo 6. aprila 2016. Kanada je na tem srečanju pojasnila, da je 15. marca 2016 za vse potnike, ki ne potrebujejo vizumov, postal obvezen elektronski sistem za odobritev potovanj (eTA). Vendar je bilo zaradi lažjega prehoda uvedeno obdobje „prizanesljivosti“ do 29. septembra 2016.

Kanada je ponovno potrdila svojo zavezanost, da sistem eTA razširi na bolgarske in romunske državljane, ki so v preteklih desetih letih potovali v Kanado z vizumom ali pa imajo veljaven vizum ZDA za nepriseljence, ko bo eTA stabilen in bo v celoti deloval. Datum te razširitve še ni določen.

Kanada je na srečanju predstavila tudi posodobljene podatke o stopnji kršitev na področju priseljevanja in odstotek zavrnjenih prošenj za vizume, ki sta ključna kazalnika za izvzetje iz vizumske obveznosti, določena v kanadskem okviru vizumske politike. Tako za Bolgarijo kot za Romunijo zlasti stopnja zavrnitve vizumov v zadnjih treh letih še vedno znatno presega prag 4 % (povprečje v obdobju 2013–2015 je za obe državi okoli 16 %). Kar zadeva kršitve na področju priseljevanja, kjer je prag v povprečju 3 % v treh letih, sta državi razmeroma uspešnejši (2013–2015): Bolgarija: 4,3 %; Romunija: 2,5 %. Kanada je poleg tega napovedala, da bo zaradi zbiranja več informacij o določenih področjih (kot so izdajanje potnih listin in dokumentov o izvoru, integracija Romov, upravljanje meja in boj proti korupciji) predlagala izvedbo tehničnih/strokovnih obiskov v prihodnjih mesecih v obeh državah članicah. Čeprav se ti obiski strokovnjakov ne bi smeli šteti za uradni „pregled vizumskih obveznosti“, bi pripomogli h gradnji zaupanja in kanadskim strokovnjakom omogočili, da opredelijo specifična tveganja, povezana z izvzetjem iz vizumske obveznosti, in možnosti za ublažitev teh tveganj.

Zato popolna vzajemnost izvzetja iz vizumske obveznosti s Kanado za bolgarske in romunske državljane ni bila dosežena. Komisija bo še naprej spremljala razvoj dogodkov, zlasti v zvezi s čim hitrejšo predvideno razširitvijo kanadskega sistema eTA na določene kategorije potnikov in,kot naslednji korak, razširitvijo njegove uporabe na določene kategorije potnikov, ki prvič potujejo v Kanado in pomenijo „nizko tveganje“.

d.Združene države Amerike (uradno obvestilo predložili Bolgarija, Ciper, Hrvaška, Poljska in Romunija)

Četrto tristransko srečanje z ZDA je potekalo 23. februarja 2016. ZDA so poudarile svojo zavezanost razširitvi programa Združenih držav za odpravo vizumov, ko bodo države članice izpolnile vse zahteve. ZDA so priznale dosedanja prizadevanja držav članic.

Na srečanju so predstavile statistične podatke o zavrnitvi vlog za izdajo vizuma za leto 2015: Bolgarija: 17,26 %; Hrvaška: 5,29 %; Ciper: 3,53 %; Poljska: 6,37 %; Romunija: 11,16 %. Nobena od petih držav članic ni dosegla 3-odstotnega praga, ki ga zahteva zakon o priseljevanju in državljanstvu ZDA (US Immigration and Nationality Act).

Pri sporazumih, ki jih ZDA zahtevajo na področju kazenskega pregona, so vse države članice zelo napredovale, saj so podpisani skoraj vsi sporazumi. Poročanje o izgubljenih/ukradenih potnih listinah Interpolu se ni štelo za oviro. Vendar začnejo ZDA izvajati obiske na kraju samem v državah kandidatkah za program za odpravo vizumov, ki so predpogoj za sprejem v program za odpravo vizumov, ko Ministrstvo ZDA za zunanje zadeve in Ministrstvo ZDA za domovinsko varnost menita, da so bile izpolnjene vse zahteve zakona o priseljevanju in državljanstvu.

Ameriški kongres je 18. decembra 2015 spremenil zakonodajo o programu za odpravo vizumov. V skladu z novimi določbami morajo načeloma potniki iz držav v programu za odpravo vizumov, ki imajo državljanstvo Iraka, Irana, Sirije ali Sudana (tj. dvojno državljanstvo) ali so bili 1. marca 2011 ali kadar koli po tem datumu v teh državah ali v Libiji, Somaliji ali Jemnu, od 21. januarja 2016 zaprositi za vizum in ne smejo več potovati z elektronskim dovoljenjem za potovanje (ESTA) v okviru programa za odpravo vizumov. Ta zakon potencialno vpliva na vse države članice, sprejete v program za odpravo vizumov. Nobena od držav članic, sprejetih v program za odpravo vizumov, ni o teh spremembah programa za odpravo vizumov obvestila Komisije v 30 dneh od začetka izvajanja, kot je določeno v členu 1(4)(a) uredbe. Z novo zakonodajo so se spremenila tudi pravila glede potnih listin: od 1. aprila 2016 lahko brez vizuma v ZDA potujejo samo potniki z biometričnim potnim listom.

Te spremembe programa za odpravo vizumov so povzročile nove omejitve potovanja za državljane držav v programu za odpravo vizumov. Komisija in Evropska služba za zunanje delovanje sta ameriškemu kongresu in administraciji večkrat posredovali pomisleke EU v zvezi z novimi ukrepi, sprejetimi v zakonodaji ZDA, ter ZDA pozvali, naj zakon izvršujejo prožno, da omejijo negativne posledice za dobronamerne potnike iz EU. Vlada ZDA se je v odziv na te pomisleke in ob uporabi zakonskih določb odločila, da za določene kategorije oseb, poleg izjem, ki so že izrecno določene v zakonu (tj. vojaško osebje in vladni uslužbenci na službeni poti), opusti uporabo zakona, pri čemer odloča o vsakem primeru posebej. Obrazec ESTA je bil ustrezno posodobljen in zdaj prosilcem, ki menijo, da spadajo v eno od teh kategorij, omogoča, da navedejo dodatne informacije, organom ZDA pa, da za vsak primer posebej odločijo o upravičenosti do ESTA.

Za bolgarske, hrvaške, ciprske, poljske in romunske državljane še vedno velja vizumska obveznost. V okviru doseganja popolne vizumske vzajemnosti s petimi zadevnimi državami članicami Komisija že dolgo meni, da odobritev izvzetja iz vizumske obveznosti državljanom teh petih držav ne bi pomenila povečane priseljenske ali varnostne grožnje za ZDA. Zato bo Komisija ZDA pozvala, da kot prvi in takojšen korak razmislijo o ukrepu, podobnem kanadski razširitvi eTA na bolgarske in romunske potnike „z nizkim tveganjem“, tj. upravičenosti do ESTA za državljane teh petih držav, ki so v preteklih npr. 10 letih zakonito uporabili vizum ZDA, in po potrebi sprejmejo ustrezno zakonodajo. Poleg tega bo Komisija ZDA pozvala, naj razmislijo o predlaganih zakonodajnih pobudah, zlasti o „Jobs Originating through Launching Travel Act of 2015“.

Komisija bo vzporedno z razpravami o popolni vizumski vzajemnosti še naprej spremljala izvajanje sprememb programa za odpravo vizumov, ki uvajajo dodatne omejitve potovanj za državljane držav v programu za odpravo vizumov, in sodelovala z ZDA, da zagotovi, da se te spremembe izvajajo na način, ki omejuje negativne posledice za dobronamerne potnike iz EU. V okviru tega bo Komisija ZDA pozvala, naj razmislijo o predlaganih zakonodajnih pobudah, (npr. „Equal Protection in Travel Act of 2016“), da se ublažijo omejitve za državljane z dvojnim državljanstvom.

IV. Ocena posledic zadržanja izvzetja iz vizumske obveznosti

Komisija bi morala v skladu s smernicami za boljše pravno urejanje tudi v primerih, ko nima na voljo nobenih drugih možnosti politike (kar velja v tem primeru), vendar se pričakujejo znatni neposredno opazni učinki ukrepanja, te učinke pojasniti zakonodajalcema, tako da lahko sprejmeta odločitev na podlagi popolnih informacij in dokazov.

a.Možni učinek na državljane EU

ZDA so na zadnjem tristranskem srečanju izrazile stališče, da bi zadržanje izvzetja iz vizumske obveznosti privedlo do ponovne uvedbe vizumske obveznosti za državljane vseh držav članic. Načelo vzajemnosti je določeno v zakonu ZDA o priseljevanju in državljanstvu (člen 217 (2)(A)). Zato je zelo verjetno, da se stanje za pet zadevnih držav članic ne bi izboljšalo, za vse države članice, katerih državljani trenutno ne potrebujejo vizumov za potovanja v ZDA, pa bi se poslabšalo.

Komisija na podlagi statističnih podatkov Svetovne turistične organizacije (UNWTO) in Ministrstva ZDA za trgovino ocenjuje, da bi morali državljani EU, ki lahko trenutno potujejo brez vizumov, (letno) zaprositi za najmanj 8 milijonov vizumov za potovanja v ZDA. Ob upoštevanju vizumske takse v višini 160 USD in s tem povezanih stroškov za vlogo (ki znašajo okoli 200 USD) to znaša približno 2,5 milijarde EUR dodatnih stroškov za državljane/podjetja EU.

Čeprav v kanadskem okviru vizumske politike ni določeno načelo vzajemnosti, ni mogoče izključiti, da bi se tudi Kanada podobno odzvala na morebitno zadržanje izvzetja iz vizumske obveznosti za njene državljane. Po ocenah Komisije bi v tem primeru državljani EU zaprosili za najmanj 1,5 milijona vizumov, kar bi povzročilo za 375 milijonov EUR dodatnih stroškov za državljane/podjetja EU.

b.Izvedljivost obravnavanja vlog za izdajo vizuma v primeru zadržanja izvzetja iz vizumske obveznosti