stališčem Sveta o sprejetju predloga za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo in o finančnih pravilih zanje ter za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo na področju upravljanja meja in vizumske politike

i.odsotnosti zahteve po postopku imenovanja organov v okviru sistemov upravljanja in nadzora (in drugi ukrepi, ki olajšujejo začetek izvajanja programa). Večje uporabe „sorazmernih ureditev“, pri katerih se lahko programi z manjšim tveganjem bolj zanašajo na nacionalne sisteme;

1.Znatno zmanjšanje nepotrebnega upravnega bremena za upravičence in organe upravljanja, hkrati pa ohranjanje visoke ravni zagotavljanja zakonitosti in pravilnosti. To je ključno vodilno načelo pristopa za obdobje 2021–2027 in vključuje mnoge poenostavitve in uskladitve v uredbah, zlasti v smislu naslednjega:

Glavni cilji strukture in določb predlagane uredbe o skupnih določbah so:

stališčem Sveta o sprejetju predloga za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo in o finančnih pravilih zanje ter za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo na področju upravljanja meja in vizumske politike

·Prerazporeditve iz ESRR in ESS+ v SPP so postale prostovoljne;

·Zgornje meje za prerazporeditve med skladi kohezijske politike so se povišale do 20 % (25 % za Češko);

·Uvedba določbe o ponovnih prerazporeditvah v primeru neporabljenih sredstev za prerazporeditve med skladi iz uredbe o skupnih določbah – do 5 % (izjema za prerazporeditve med tremi skladi kohezijske politike – glej v nadaljevanju) in za prerazporeditve iz skladov iz uredbe o skupnih določbah v kateri koli instrument v okviru neposrednega ali posrednega upravljanja – do 5 %;

·Zgornje meje za prispevke v InvestEU iz ESRR, ESS+, Kohezijskega sklada in ESPRA so diferencirane v dveh fazah (do 2 % vsakega sklada na začetku programskega obdobja in do 3 % po 1. januarju 2023);

·Sporazum o partnerstvu ostaja glavni dokument, ki določa strateške usmeritve za načrtovanje programov in ureditve za izvajanje skladov. AMIF, SNV in IUMV so bili izključeni iz sporazuma o partnerstvu. Vendar bo sporazum o partnerstvu še vedno zajemal usklajevanje med osmimi skladi iz uredbe o skupnih določbah, tudi med AMIF, SNV in IUMV ter dopolnjevanje z drugimi instrumenti Unije. Sporazum o partnerstvu se lahko spremeni le enkrat po vmesnem pregledu.

·Določbe o partnerstvu so okrepljene z vključitvijo možnosti dodelitve ustreznega deleža sredstev iz skladov za krepitev upravnih zmogljivosti socialnih partnerjev in organizacij civilne družbe, nanje pa se opira tudi vloga kodeksa dobre prakse za partnerstvo (Delegirana uredba (EU) št. 240/2014) v vseh fazah načrtovanja in izvajanja programov. Svet je sprejel, da se ugodi zahtevi Parlamenta in doda člen o horizontalnih načelih, ki je v celoti usklajen z besedilom Pogodbe. Cilji skladov bi morali med drugim upoštevati načelo, da se ne škoduje bistveno.

·Dodan je bil nov člen, ki vključuje cilje glede podnebnega prispevka za ESRR in Kohezijski sklad (30 % in 37 %), skupaj z mehanizmom za prilagajanje podnebnim spremembam, če spremljanje pokaže nezadosten napredek pri doseganju cilja. Podnebni koeficienti se določijo za vsako področje intervencije iz Priloge I.

i.uskladitev intervencijske logike in poročanja z razdelki večletnega finančnega okvira ter vse večje zahteve po osredotočenosti skladov kohezijske politike na pet ciljev politike: 1) konkurenčnejša in pametnejša Evropa, 2) bolj zelena, nizkoogljična Evropa, ki je odporna in prehaja na gospodarstvo z ničelnim ogljičnim odtisom; 3) bolj povezana Evropa; 4) bolj socialna in vključujoča Evropa; 5) Evropa, bliže državljanom;

3.Boljša uskladitev programov s prednostnimi nalogami EU in povečanje njihove učinkovitosti. To vključuje:

2.Povečanje prožnosti za prilagoditev programskih ciljev in virov glede na spreminjajoče se okoliščine in tudi v smislu prostovoljnih prispevkov k instrumentom na ravni EU, ki se upravljajo neposredno ali posredno.

·Stroški upravljanja in provizije za upravljanje v zvezi z neposredno dodeljenimi finančnimi instrumenti so se povečali in so diferencirani, in sicer 5 % in 7 % za holdinški sklad ter 7 % in 15 % za posebne sklade.

·Obveznosti fizičnih oseb in končnih prejemnikov glede obveščanja javnosti o podpori EU so bile podrobneje opredeljene. Poleg tega se je stopnja finančnega popravka znižala s 5 % na 3 % v primerih, ko upravičenci ne izpolnjujejo obveznosti obveščanja javnosti o prejeti podpori EU.

·Pogostost elektronskega pošiljanja finančnih podatkov se je zmanjšala s šestkrat na petkrat in na dvakrat letno za podatke o kazalnikih, kar je še vedno povečanje od sedanjih dvakrat do trikrat letno za sklade kohezijske politike in enkrat letno za AMIF, SNV in IUMV (podatki, ki jih je treba poslati, so določeni v Prilogi VII).

·Uvedene so bile nekatere časovne in vsebinske omejitve glede uporabe ukrepov, povezanih z dobrim gospodarskim upravljanjem, nekaj sprememb pa je bilo uvedenih tudi v ustrezni postopek (makroekonomska pogojenost). Vsi programi ESS+ so bili izključeni iz uporabe teh določb.

·Obdobje, v katerem lahko Komisija predlaga začasne ukrepe kot odziv na izjemne in neobičajne okoliščine, je omejeno na 18 mesecev. Ob novih določbah o strukturiranem dialogu so se porajali pomisleki in Komisija se je z izjavo nanje odzvala.

·Ukrepi, ki so potrebni, da bi lahko države članice preprečevale, odkrivale in odpravljale nepravilnosti, vključno z goljufijami, ter poročale o njih, so bili razširjeni, tako da vključujejo zbiranje informacij o dejanskih lastnikih prejemnikov sredstev v skladu z novo Prilogo XVII. Uporaba enotnega orodja za podatkovno rudarjenje kljub medinstitucionalnemu sporazumu ostaja prostovoljna. Komisija je v zvezi s tem dala izjavo.

·Čeprav države članice zagotavljajo, da se vse izmenjave informacij med upravičenci in organi, pristojnimi za program, izvajajo prek sistemov elektronske izmenjave podatkov (ki se od 1. januarja 2023 zahtevajo za sklade HOME in ESPRA), je bila uvedena izjema, ki organu upravljanja na izrecno zahtevo upravičenca omogoča, da izjemoma sprejme izmenjavo informacij v papirni obliki.

·Oblika poročila držav članic o nepravilnostih v skladu z merili za določanje primerov nepravilnosti, o katerih je treba poročati, je bila določena v novi Prilogi XII in ne v prvotno predlaganem izvedbenem aktu.

·Pojasnjenih je bilo nekaj pravil o izboru operacij, zlasti v zvezi s povezavo s strategijami pametne specializacije za nekatere specifične cilje v okviru PO1, spremenila pa se je vloga Komisije v zvezi s pravili za izbor operacij (brez posvetovanja, samo v vednost, 15 dni pred odborom za spremljanje).

·Organ upravljanja je uvedel osemdesetdnevni rok za plačilo od datuma, ko upravičenec predloži zahtevek za plačilo (v primerjavi z 90 dnevi, kot je predlagala Komisija).

·Kar zadeva upravljalna preverjanja, je zahtevano strategijo obvladovanja tveganj nadomestil preprostejši pisni opis tveganj. Poleg tega je bila uvedena možnost, da lahko AMIF, SNV in IUMV določijo posebna pravila o upravljalnih preverjanjih, če je upravičenec mednarodna organizacija.

Finančno upravljanje

·Stopnja zadržanja pri zahtevkih za vmesno plačilo je bila znižana z 10 % na 5 %, kar vzbuja pomisleke, zato je Komisija v zvezi s tem dala izjavo.

·Število poslanih zahtevkov za plačilo na leto se je povečalo s predlaganih štirih na šest.

·Uvedena je bila možnost, da se v zahtevke za plačilo vključijo predujmi, izplačani upravičencem do državne pomoči.

·Znesek, ki se lahko vključi v prvo plačilo za finančne instrumente, se je povečal s 25 % na 30 %.

·Pravila o prenehanju obveznosti: Pravilo N+3 je bilo uvedeno za obdobje 2021–2026, pri čemer je končni datum upravičenosti še vedno konec leta 2029.

·Pravila za predfinanciranje: letni obračun predfinanciranja je bil uveden za leti 2021 in 2022 (prvo obračunsko leto se konča 30. junija 2022), pri čemer se obračun za druga leta še vedno izvede v zadnjem obračunskem letu. Za sklade AMIF, SNV in IUMV je bilo vključeno odstopanje za stopnje predfinanciranja, ki jih je treba določiti v uredbah za posamezne sklade, obračun pa se izvede najpozneje do konca obračunskega leta. Omejena uporaba letnih obračunov vzbuja pomisleke in Komisija je v zvezi s tem dala izjavo.

Finančni okvir, vključno z določbami o virih in stopnjah sofinanciranja (samo kohezijska politika)

·Obseg in porazdelitev sredstev sta bila nekoliko prilagojena v skladu z večletnim finančnim okvirom.

·Sklic na skupno klasifikacijo statističnih teritorialnih enot (v nadaljnjem besedilu: regije na ravni NUTS 2) je bil posodobljen s sklicevanjem na Uredbo Komisije (EU) 2016/2066. Osnova za izračun dodelitev je bila posodobljena s sklicevanjem na osnovo za podatke Unije za obdobje 2015–2017.

·Stopnje sofinanciranja so se povečale in so bile dodatno diferencirane: manj razvite regije – 85 %, regije v prehodu – 60 %, bolj razvite regije – 40 %, regije v prehodu, ki so bile v programskem obdobju 2014–2020 opredeljene kot manj razvite regije – 70 %; bolj razvite regije, ki so bile v obdobju 2014–2020 regije v prehodu ali katerih BDP na prebivalca je bil nižji od 100 % – 50%; Kohezijski sklad – 85 %; Interreg – 80 %; najbolj oddaljene regije – 85 %. Za SPP bodo stopnje višje za regije v prehodu in bolj razvite regije: (a) 85 % za manj razvite regije; (b) 70 % za regije v prehodu; (c) 50 % za bolj razvite regije.

·Potrjena je bila prerazporeditev 10 milijard EUR iz Kohezijskega sklada v IPE in razdelitev 70 % / 30 % za nacionalno dodelitev do 1. januarja 2024 ter določeni konkurenčni razpisi. Ob tem so bila določena posebna pravila za države članice, katerih bruto nacionalni dohodek (BND) na prebivalca, merjen po standardih kupne moči in izračunan na osnovi podatkov Unije za obdobje 2015–2017, je nižji od 60 % povprečnega BND na prebivalca v EU-27 – do 1. januarja 2025 bo veljalo jamstvo za 70 % od 70 % zneska, ki so ga prerazporedile v IPE.

Predmet urejanja/opredelitve pojmov: prenos pooblastil, izvedbene, prehodne in končne določbe

·Obdelava in varstvo osebnih podatkov – uveden je bil nov člen s pravno podlago za obdelavo osebnih podatkov v obliki obveznosti, če osebne podatke uporabljajo organi, pristojni za programe.