EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 20.7.2017 COM(2017) 383 final POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU Zaščita finančnih interesov Evropske unije – boj proti goljufijam – letno poročilo za leto 2016



{SWD(2017) 266 final}

{SWD(2017) 267 final}

{SWD(2017) 268 final}

{SWD(2017) 269 final}

{SWD(2017) 270 final}



V letu 2016 so bili sprejeti številni ukrepi za izboljšanje pravnega in upravnega okvira za zaščito finančnih interesov EU: ·Svet, Evropski parlament in Komisija so dosegli politični dogovor o predlogu direktive o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava; ·ker ni bilo soglasja o ustanovitvi evropskega javnega tožilstva, se je veliko držav članic v začetku leta 2017 odločilo, da bodo z njim nadaljevale v okviru okrepljenega sodelovanja; ·Komisija je začela oceno uporabe Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 o preiskavah, ki jih izvaja OLAF; ·Evropski partnerji v boju proti korupciji (EPAC) / Mreža kontaktnih točk EU za boj proti korupciji (EACN) so sprejeli deklaracijo iz Rige, namenjeno krepitvi boja proti korupciji; ·šestnajst služb Komisije je posodobilo strategije za boj proti goljufijam; ·OLAF je uspešno izvedel pogajanja o določbah na področju boja proti goljufijam v mednarodnih sporazumih EU; ·program financiranja Herkul III prispeva h krepitvi operativne in upravne zmogljivosti carinskih in drugih organov držav članic. Kar zadeva odhodkovni del proračuna EU, je bil v letu 2016 dosežen pomemben napredek pri nadaljnji zaščiti finančnih interesov EU: ·1. januarja 2016 se je začel uporabljati sistem za zgodnje odkrivanje in izključitev (EDES) za zaščito finančnih interesov EU; ·Komisija je zaradi poenostavitve in večje prožnosti finančne uredbe in posameznih sektorskih finančnih pravil (z uredbo omnibus) predlagala njihovo revizijo; ·v okviru svetovalnega odbora za usklajevanje preprečevanja goljufij (COCOLAF) so bili pripravljeni pomembni dokumenti s smernicami. Kar zadeva prihodkovni del proračuna, so se z ukrepi, sprejetimi v letu 2016, nadalje zaščitili finančni interesi EU: ·revidirana Uredba št. 515/97 o medsebojni upravni pomoči na področju carine določa centralizirani podatkovni zbirki z informacijami o premikih kontejnerjev in blagu, ki vstopa v EU in jo zapušča, ter blagu v tranzitu; ·obvestila o medsebojni pomoči, predložena po skupnih carinskih operacijah, ki jih izvaja urad OLAF, so bila še naprej pomemben vir informacij za odkrivanje nepravilnosti pri transakcijah z nekaterimi vrstami blaga; ·boj proti nezakoniti trgovini s tobačnimi izdelki je bil še naprej pomembna prednostna naloga EU in držav članic; ·Komisija je sprejela akcijski načrt za DDV z naslovom Vzpostavitev enotnega območja DDV v EU: čas za odločitev, v katerem je določila ukrepe za zmanjšanje vrzeli pri pobiranju DDV in okrepitev boja proti goljufijam. Ukrepi držav članic za boj proti goljufijam Države članice so poročale o sprejetju 80 pomembnejših ukrepov za zaščito finančnih interesov EU in boj proti goljufijam. Pozvane so bile, naj poročajo o največ treh ukrepih za boj proti goljufijam. Ti ukrepi, ki zajemajo celoten cikel boja proti goljufijam, se večinoma nanašajo na sredstva v okviru deljenega upravljanja in zadevajo naslednja področja: ·javna naročila;

·organizirani kriminal in korupcija; ·navzkrižja interesov; ·usklajevanje boja proti goljufijam (AFCOS); ·opredelitev goljufije; ·strategijo za preprečevanje goljufij; ·preprečevanje tihotapljenja; ·prijavitelje nepravilnosti. Nacionalno strategijo za boj proti goljufijam je do konca leta 2016 sprejelo devet držav članic. Še dve sta jo sprejeli v začetku leta 2017. Tema številnih sprejetih ukrepov so bila tudi javna naročila, saj so morale države članice direktive iz leta 2014 v nacionalno pravo prenesti do aprila 2016. Države članice so poročale o sprejetju ukrepov za preprečevanje korupcije in organiziranega kriminala, horizontalnih ukrepih, usmerjenih zoper davčne oaze, ter drugih horizontalnih ukrepih za uvajanje e-orodij za kazenski postopek, usposabljanje za boj proti goljufijam in ozaveščanje o goljufijah. Poleg tega je večina držav članic poročala o številu in vrsti ukrepov, sprejetih na podlagi priporočil iz leta 2015. Komisija spodbuja vse države članice, naj podobno upoštevajo tudi priporočila iz letošnjega poročila. Odkrivanje in sporočanje nepravilnosti, ki pomenijo goljufijo, in nepravilnosti, ki ne pomenijo goljufije ter vplivajo na proračun EU V letu 2016 je bilo Komisiji sporočenih 19 080 nepravilnosti (goljufij in nepravilnosti, ki ne pomenijo goljufije), ki so vključevale zneske v skupni višini približno 2,97 milijarde EUR. Približno 2,43 milijarde EUR se nanaša na odhodkovna področja proračuna EU. Število ugotovljenih nepravilnosti se je v primerjavi z letom 2015 zmanjšalo za 15 %, njihova finančna vrednost pa se je znižala za 8 %. V letu 2016 je bilo 1 410 nepravilnosti sporočenih kot goljufije, ki so vključevale zneske v višini 391 milijonov EUR ter zajemale odhodke in prihodke. Informacije o izterjavah, finančnih popravkih ter drugih preventivnih in korektivnih ukrepih so navedene v letnem poročilu o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna, ki od leta 2016 vključuje nekdanje letno sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu računskemu sodišču o zaščiti proračuna EU.



1.Uvod Komisija na podlagi člena 325(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) v sodelovanju z državami članicami Evropskemu parlamentu in Svetu vsako leto predloži poročilo o ukrepih, sprejetih za boj proti goljufijam in kakršnim koli drugim nezakonitim dejavnostim, ki vplivajo na finančne interese EU. EU in države članice so skupaj odgovorne za zaščito finančnih interesov EU in boj proti goljufijam. Organi držav članic upravljajo približno 74 % odhodkov EU in zbirajo tradicionalna lastna sredstva. Komisija nadzira obe področji, določa standarde in preverja spoštovanje predpisov. Tesno sodelovanje med Komisijo in državami članicami je bistveno za zagotovitev učinkovite zaščite finančnih interesov EU. Eden od glavnih ciljev tega poročila je oceniti to sodelovanje v letu 2016 in ugotoviti, kako bi ga bilo mogoče izboljšati.

V tem poročilu so povzeti ukrepi, ki so bili na ravni EU in držav članic v letu 2016 sprejeti za boj proti goljufijam. Vključuje tudi analizo glavnih dosežkov nacionalnih in evropskih organov pri odkrivanju goljufij in nepravilnosti v zvezi z odhodki in prihodki EU ter poročanju o tem. Sistem za poročanje je precej pripomogel k zaščiti finančnih interesov EU in boju proti goljufijam. Poročilu je priloženih pet delovnih dokumentov služb Komisije. 2.Horizontalne politike, ukrepi in rezultati na področju boja proti goljufijam 2.1.Pobude institucij EU glede politike 2.1.1.Predlog direktive o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom EU, z uporabo kazenskega prava Po štirih letih pogajanj je bil v letu 2016 na tristranskem srečanju 30. novembra 2016 dosežen politični dogovor med Svetom, Evropskim parlamentom in Komisijo. Tako imenovana direktiva o zaščiti finančnih interesov naj bi bila sprejeta v letu 2017. Države članice jo bodo morale v dveh letih prenesti v nacionalno pravo. Z direktivo se bo okrepil veljavni pravni okvir, saj bo usklajena opredelitev kaznivih dejanj, ki vplivajo na finančne interese EU (goljufija, korupcija, pranje denarja in poneverba), ter sankcij in rokov zastaranja takih kaznivih dejanj. To vključuje primere čezmejnih goljufij z DDV, katerih skupna škoda znaša najmanj 10 milijonov EUR. Direktiva bo nadomestila Konvencijo o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti in njene protokole iz leta 1995 (v nadaljnjem besedilu: konvencija o zaščiti finančnih interesov) za tiste države članice, za katere bo zavezujoča. 2.1.2.Predlog o ustanovitvi Evropskega javnega tožilstva Pogajanja o predlogu uredbe o ustanovitvi Evropskega javnega tožilstva, ki ga je predložila Komisija, so se nadaljevala tudi v letu 2016, vodila pa sta jih nizozemsko in slovaško predsedstvo. Na sestanku Sveta za pravosodje in notranje zadeve 8. decembra 2016 je bilo obravnavano celotno besedilo osnutka uredbe, o katerem se je razpravljalo med zaporednima predsedstvoma. Večina držav članic je menila, da je besedilo dobra podlaga za nadaljnje delo, in podprla načelo ustanovitve Evropskega javnega tožilstva. Pogajanja o ustanovitvi Evropskega javnega tožilstva so se zaradi pomanjkanja soglasja v Svetu v letu 2017 nadaljevala v okviru okrepljenega sodelovanja. 2.1.3.Ocena Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 Komisija je v letu 2016 nadaljevala oceno uporabe Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 o preiskavah, ki jih izvaja urad OLAF. Evalvacijsko poročilo, ki se zahteva s členom 19 Uredbe, je treba Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti do 2. oktobra 2017. 2.1.4.Boj proti korupciji v EU Leta 2016 je boj proti korupciji ostal prednostna naloga v procesu ekonomskega upravljanja v okviru evropskega semestra. Več držav članic je prejelo priporočilo, naj sprejmejo ukrepe za izboljšanje preglednosti ali povečajo prizadevanja na področju boja proti korupciji v javni upravi, sodstvu in pri javnih naročilih. Komisija je v okviru programa EU za izmenjavo izkušenj iz boja proti korupciji nadaljevala sklop delavnic za strokovnjake držav članic. Leta 2016 so bile organizirane tri delavnice o temah, kot so korupcija pri javnih naročilih na lokalni ravni, politične imunitete in korupcija v zasebnem sektorju. Urad OLAF je svoje strokovno znanje prispeval na več evropskih in mednarodnih forumih za boj proti korupciji, zlasti EPAC/EACN. Ta mreža, ki ji je do novembra 2016 predsedoval generalni direktor urada OLAF, je novembra 2016 sprejela „deklaracijo iz Rige“, ki evropske odločevalce poziva h krepitvi boja proti korupciji. 2.1.5.Predlog Komisije za revizijo finančne uredbe in nekaterih sektorskih finančnih pravil (omnibus)

Komisija je septembra 2016 v enem samem aktu predlagala ambiciozno revizijo splošnih finančnih pravil ter ustrezne spremembe sektorskih finančnih pravil, določenih v 15 zakonodajnih aktih, ki se nanašajo na večletne programe. Komisija je z oblikovanjem enostavnejših in prožnejših finančnih pravil EU poskrbela, da s tem ni oslabljeno dobro finančno poslovodenje, ki ostaja ključni cilj. S predlogom se tudi krepijo pravila o izogibanju davkom, ki jih morajo spoštovati partnerji EU pri izvrševanju, poleg tega pa je pojasnjeno, da dolžnost preprečevanja navzkrižij interesov v celoti velja za vse načine izvrševanja sredstev EU (tudi na ravni držav članic). Prav tako se z njim utrjujejo sistemi, vzpostavljeni za zaščito proračuna EU pred goljufijami in finančnimi nepravilnostmi. Predlog s poenostavitvijo finančnih pravil EU prispeva k znižanju stroškov in skrajšanju potrebnega časa za izvrševanje finančnih sredstev EU ter posledičnemu zmanjšanju števila napak. Poleg tega bi se morali z njim okrepiti tudi učinek politik in njihovi rezultati na terenu. 2.1.6.Mednarodno sodelovanje Urad OLAF se zaradi izboljšanja boja proti goljufijam, ki škodijo proračunu EU, tudi zunaj meja EU pogaja o določbah na področju boja proti goljufijam v mednarodnih sporazumih EU, kot so pridružitveni sporazumi in sporazumi o partnerstvu. V letu 2016 so bile določbe o boju proti goljufijam vključene v sporazum o celovitem in okrepljenem partnerstvu med EU in Armenijo. Končana so bila tudi pogajanja v zvezi z določbami o boju proti goljufijam v sporazumu o političnem dialogu in sodelovanju med EU in Kubo, ki je bil parafiran 11. marca 2016. Da bi se okrepilo preiskovalno sodelovanje zunaj meja EU, je urad OLAF v letu 2016 sklenil šest dogovorov o upravnem sodelovanju s partnerskimi organi iz držav, ki niso članice EU, in mednarodnimi organizacijami. 2.1.7.Strategija Komisije za boj proti goljufijam Komisija razmišlja o posodobitvi strategije za boj proti goljufijam, ki jo je sprejela 24. junija 2011. Cilji navedene strategije so izboljšati preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje goljufij ter zagotoviti, da so ustrezno sankcioniranje, izterjava in odvračanje med prednostnimi nalogami Komisije. Strategija se zdaj v celoti izvaja, kar pomeni, da so vsi ukrepi dokončno izvedeni ali se izvajajo. Poudarek je na sektorskih strategijah in akcijskih načrtih za boj proti goljufijam na posameznih področjih politike. V posodobljeni strategiji bi se ta pristop ohranil, hkrati pa bi se dodatno poudarilo vključevanje ukrepov za boj proti goljufijam v sisteme notranjih kontrol pri Komisiji, zlasti poročanje o izvajanju ukrepov za boj proti goljufijam. Posodobljena strategija za boj proti goljufijam naj bi vključevala posebno poglavje o tradicionalnih lastnih sredstvih na podlagi rezultatov revizije, ki jo je služba Komisije za notranjo revizijo (IAS) leta 2016 izvedla v zvezi z „učinkovitostjo in usklajevanjem dejavnosti boja proti goljufijam na področju tradicionalnih lastnih sredstev (Performance and Coordination of Anti-fraud activities in the Traditional Own Resources (TOR) area)“. Vse službe Komisije (skupaj 48) so uvedle sektorske strategije za boj proti goljufijam za področje politike, za katero so pristojne. Vse te strategije je treba redno posodabljati, da se upoštevajo spremembe na področju boja proti goljufijam. Mreža Komisije za preprečevanje in odkrivanje goljufij je podprla posodobljeno metodologijo za take strategije. To je zajemalo nadaljnje vključevanje ukrepov za boj proti goljufijam v cikel strateškega programiranja in načrtovanja ter spremljanja – od opredelitve tveganja goljufij do njihovega nadzora in spremljanja. Strategije za boj proti goljufijam so tako sestavni del obvladovanja tveganj pri Komisiji, hkrati pa se z njimi ohranja posebna pozornost, ki je potrebna v zvezi z goljufijami. Šestnajst služb Komisije, ki so svojo strategijo posodobile v letu 2016, je poročalo, da so uporabile posodobljeno metodologijo in smernice, ki jih je za razvoj strategij generalnih direktoratov za boj proti goljufijam zagotovil urad OLAF. Primer agencije EASME Izvajalska agencija za mala in srednja podjetja (EASME) je v letu 2016 posodobljeno metodologijo uporabila za posodobitev svoje strategije za boj proti goljufijam. Agencija je oceno tveganja goljufij zdaj vključila v letno ocenjevanje tveganja. Glavna tveganja goljufij, s katerimi se srečuje EASME, so plagiatorstvo in dvojno financiranje ter namerno previsoki ali lažni zahtevki za plačilo stroškov. Ta tveganja in ukrepi za njihovo blaženje se skrbno spremljajo z letnim postopkom obvladovanja tveganja. EASME je izvedla blažilne ukrepe in okrepila kontrole za ta tveganja, pri čemer je upoštevala načelo stroškov in koristi. To pomeni, da se uporabljajo kontrole, ki temeljijo na tveganju, in da se zelo tvegani projekti skrbneje spremljajo. EASME je v zvezi z nekaterimi tveganji (npr. plagiatorstvom) sodelovala pri preizkušanju orodij za programe Obzorje 2020, ki jih uporabljajo vse službe Komisije, dejavne na področju raziskav. Izvajanje strategij za boj proti goljufijam se redno spremlja z izvedbenim ciklom Komisije. Ker so lastnosti goljufij na vsakem področju politike drugačne, pri dejavnostih preprečevanja goljufij ni enega pristopa, ki bi ustrezal vsem. Večina služb Komisije organizira dejavnosti za ozaveščanje o goljufijah, kot so usposabljanja in seminarji. 2.1.8.Izvajanje programa Herkul Program Herkul III (2014–2020) spodbuja dejavnosti za preprečevanje goljufij, korupcije in drugih nezakonitih dejavnosti, ki škodujejo finančnim interesom EU. V letu 2016, tretjem letu njegovega izvajanja, je bil proračun v višini 14,5 milijona EUR na voljo za: ·financiranje ukrepov za krepitev operativne in tehnične zmogljivosti carinskih in policijskih organov v državah članicah ter informacijsko podporo, čemur se nameni vsaj 70 % proračuna programa; ·dejavnosti usposabljanja in konference, vključno z usposabljanjem na področju digitalne forenzike, za osebje, zaposleno v organih kazenskega pregona v državah članicah in partnerskih državah, čemur se nameni približno 30 % proračuna. Komisija (OLAF) je začela prejemati prva poročila, v katerih se kažejo prvi konkretni rezultati dejavnosti, izvedenih od začetka programa v letu 2014. O pomembnih dosežkih se je poročalo v zvezi s pretihotapljenimi in ponarejenimi cigaretami in tobakom: k zasegom sta pripomogla oprema in usposabljanje, financirana v okviru programa.

2.2.Ukrepi držav članic 2.2.1.Povzetek Države članice so bile pozvane, naj poročajo o največ treh glavnih ukrepih za boj proti goljufijam. Ta povzetek vsebuje dober pregled trendov in prednostnih nalog pri ukrepih za boj proti goljufijam, ki jih izvajajo države članice, vendar ni izčrpen; sprejeti so bili še številni drugi ukrepi, ki so podrobneje opisani v spremnem dokumentu. Države članice so v letu 2016 poročale o 80 ukrepih za zaščito finančnih interesov EU in boj proti goljufijam za programsko obdobje 2014–2020. Njihovi ukrepi so zajemali celoten cikel boja proti goljufijam, predvsem področje deljenega upravljanja, sledili so jim ukrepi na področju javnih naročil, navzkrižij interesov, korupcije, služb za usklajevanje boja proti goljufijam (AFCOS), opredelitve goljufij, strategije za boj proti goljufijam, organiziranega in finančnega kriminala ter prijaviteljev nepravilnosti. Kar zadeva cikel boja proti goljufijam, se je večina ukrepov nanašala na preprečevanje, temu so sledili odkrivanje, preiskovanje in pregon, izterjava in sankcije. Večina ukrepov je bila sektorskih (73 %) in ne splošnih (27 %). Dvajset sektorskih ukrepov se je nanašalo na prihodke na področju davčnih goljufij (60 %) in carine (40 %). Na odhodke se je nanašalo 41 ukrepov, ki so zajemali vsa področja proračuna. 2.2.1.1.Nacionalne strategije za boj proti goljufijam Nacionalno strategijo za boj proti goljufijam je do konca leta 2016 sprejelo in Komisiji poslalo devet držav članic. To je več kot v letu 2015 in kaže zavezanost držav članic k sprejetju strateškega pristopa k boju proti goljufijam in nepravilnostim, ki škodijo proračunu EU in nacionalnim proračunom. Komisija pozdravlja ta razvoj in poziva vse druge države članice, naj pripravijo take strategije. 2.2.1.2.Službe za usklajevanje boja proti goljufijam (AFCOS) Ukrepe za izboljšanje takih služb za usklajevanje je sprejelo več držav članic, vključno z Dansko (priročnik služb za boj proti goljufijam), Francijo (nacionalna strategija za boj proti goljufijam), Hrvaško (upravljavska strategija za spodbujanje preprečevanja goljufij), Latvijo (operativna strategija in akcijski načrt za obdobje 2017–2019), Malto (dejavnosti preprečevanja goljufij z drugimi službami za usklajevanje boja proti goljufijam), Nizozemsko (ustanovitev skupine za usklajevanje boja proti goljufijam) in Finsko (vzpostavitev nacionalne mreže služb za usklajevanje boja proti goljufijam). 2.2.1.3.Javna naročila V zvezi z javnimi naročili je bilo sprejetih več ukrepov, saj so morale države članice direktive 2014/23, 2014/24/EU in 2014/25/EU prenesti v nacionalno pravo do aprila 2016. Deset držav članic je poročalo o sprejetju ukrepov za uskladitev nacionalnega prava o javnih naročilih s pravom EU. Vse tri direktive o javnih naročilih mora v celoti prenesti še 11 držav članic. 2.2.1.4.Drugo Belgija, Francija, Litva, Romunija, Slovenija in Češka so poročale o ukrepih zoper korupcijo in organizirani kriminal v letu 2016. O različnih drugih ukrepih so poročale naslednje države članice: Belgija (usmerjanje na davčne oaze), Španija (izboljšano odkrivanje goljufij), Francija (zaščita prijaviteljev nepravilnosti), Hrvaška (usposabljanje na področju boja proti goljufijam), Italija (inšpekcijske kampanje), Litva (e-orodje za kazenski postopek), Madžarska (usposabljanje na področju boja proti goljufijam in več sodelovanja), Nizozemska (ozaveščanje o goljufijah) in Avstrija (centralni register računov). 2.2.2.Izvajanje priporočil iz leta 2015 Komisija je v poročilu o zaščiti finančnih interesov EU iz leta 2015 državam članicam priporočila, naj: (a)vzpostavijo ustrezno ravnovesje med spodbujanjem trgovine in zaščito finančnih interesov EU; si izmenjajo izkušnje pri odkrivanju goljufij ali nepravilnosti ob carinjenju; med seboj tesno sodelujejo v zvezi z informacijami o naknadnih kontrolah po carinjenju/revizijah ter informacije, ki jih prejmejo prek sistemov CRMS, AFIS ali OWNRES, vključijo v obvladovanje tveganj; (b)prilagodijo svoje strategije carinskih kontrol ob upoštevanju rezultatov prostovoljnih priznanj; (c)nadalje izboljšajo kakovost poročanja o nepravilnostih prek sistema za upravljanje nepravilnosti (IMS); (d)svoje revizije in nadzor načrtujejo in osredotočajo na podlagi analize tveganja in učinkovitih informacijskih orodij ter uporabljajo orodja, kot so ARACHNE, sistem za upravljanje nepravilnosti in orodje za oceno tveganja goljufij.

Nekatere države članice so poročale, da je bilo ravnovesje med spodbujanjem trgovine in zaščito finančnih interesov EU doseženo; druge izvajajo ukrepe za zagotovitev tega ravnovesja. Informacije, ki so jih prejele od drugih držav članic ali služb Komisije, je svojim nacionalnim organom, pristojnim za oceno in analizo tveganja, posredovalo 18 držav članic. Številne države članice so poročale, da so upoštevale priporočilo Komisije, naj prilagodijo svoje letno načrtovanje osebja in sredstev, potrebnih za preverjanje informacij, prejetih v obliki prostovoljnih priznanj. Več držav članic je poročalo, da so take informacije vključile v analizo in obvladovanje tveganj, da bi zmanjšale tveganje in jih uporabile za naknadno preverjanje po carinjenju. Šest držav članic, ki jim je bilo izrecno priporočeno, naj okrepijo svoje sisteme v zvezi z odkrivanjem goljufij in/ali poročanjem o njih, je poročalo o doseženem napredku. Francija in Litva sta pojasnili ukrepe, ki sta jih sprejeli za izboljšanje sporočanja nepravilnosti. Španija je opozorila, da se je zaradi učinkovitosti sistema odkrivanja povečalo število sporočenih nepravilnosti. V zvezi z uporabo orodij za analizo tveganja in informacijskih orodij (ARACHNE, sistem za upravljanje nepravilnosti in orodje za oceno tveganja goljufij) so nekatere države članice poročale, da nekatera od teh orodij uporabljajo skupaj z lastnimi orodji, medtem ko so druge države članice poročale, da večinoma uporabljajo lastna alternativna orodja. Sistem za upravljanje nepravilnosti široko uporabljajo vse države članice, ki so zagotovile informacije v zvezi s tem priporočilom. 2.3.Povzetek statističnih podatkov o ugotovljenih nepravilnostih in goljufijah V letu 2016 je bilo Komisiji sporočenih 19 080 nepravilnosti (goljufij in nepravilnosti, ki ne pomenijo goljufije), kar je 15 % manj kot v letu 2015. Vključevale so skupni znesek v višini približno 2,97 milijarde EUR, kar je 8-odstotno znižanje glede na predhodno leto. Ugotovitev nepravilnosti pomeni, da so bili sprejeti korektivni ukrepi za izterjavo zadevnih nepravilnih finančnih zneskov in da je bil v primeru suma goljufije začet kazenski postopek. 2.3.1.Ugotovljene nepravilnosti, ki pomenijo goljufijo Število nepravilnosti, sporočenih kot goljufije (kar vključuje primere suma goljufije ali ugotovljene goljufije), in zadevni zneski niso v korelaciji z ravnijo goljufij, ki vplivajo na proračun EU. Pač pa nepravilnosti, sporočene kot goljufije, izražajo, koliko primerov morebitnih goljufij odkrijejo države članice in organi EU. V letu 2016 je bilo 1 410 nepravilnosti sporočenih kot goljufije (to je 6 % vseh ugotovljenih in sporočenih nepravilnosti), ki so vključevale zneske v skupni višini 391 milijonov EUR (kar je 13 % vseh finančnih zneskov, ki jih zadevajo nepravilnosti) ter so zajemale odhodke in prihodke. Kot je prikazano v preglednici 1, so bile med sektorji razlike. V primerjavi z letom 2015 se je število nepravilnosti, ki so bile leta 2016 sporočene kot goljufije, nekoliko zmanjšalo, in sicer za 3 %, njihov finančni učinek pa se je zmanjšal za 39 %. Če se upošteva zadnjih pet let (2012–2016), se število nepravilnosti, sporočenih kot goljufije, od leta 2013 ni zelo spremenilo: v letu 2016 jih je bilo 14 % več kot v letu 2012, kar je 4 % pod petletnim povprečjem. Zelo pa se spreminja finančni učinek, saj lahko na zadevne zneske vplivajo posamezni primeri, ki vključujejo zelo visoke zneske. V grafu 1 so prikazani splošni trendi zadnjih petih let. Nekatere manjše razlike med posameznimi leti so med prihodki in odhodki. Razčlenitev vseh nepravilnosti, sporočenih kot goljufije v letu 2016, po državah članicah in proračunskih področjih je v Prilogi 1. 2.3.2.Ugotovljene in sporočene nepravilnosti, ki ne pomenijo goljufije

Komisija je bila v letu 2016 obveščena o 17 670 nepravilnostih, ki niso bile sporočene kot goljufije (približno 15-odstotno zmanjšanje glede na leto 2015). Nepravilnosti je bilo manj na vseh področjih, razen pri neposrednih odhodkih. Finančni učinek je bil skoraj nespremenjen, in sicer je znašal približno 2,58 milijarde EUR, kot je prikazano v preglednici 2. Priloga 2 vsebuje razčlenitev vseh nepravilnosti, ki leta 2016 niso bile sporočene kot goljufije, po državah članicah in proračunskih področjih. 3.Politike, ukrepi in rezultati na področju boja proti goljufijam – prihodki 3.1.Ukrepi institucij EU za boj proti goljufijam na strani prihodkov 3.1.1.Medsebojna upravna pomoč – Uredba št. 515/97 3.1.1.1.Zakonodajne spremembe Uredba (EU) 2015/1525 o spremembi Uredbe (ES) št. 515/97 o medsebojni upravni pomoči v carinskih zadevah določa vzpostavitev dveh centraliziranih podatkovnih zbirk z informacijami o premikih kontejnerjev in blagu, ki vstopa v EU in jo zapušča, ter blagu v tranzitu. Ti podatkovni zbirki sta začeli delovati 1. septembra 2016. Poleg tega so bili v letu 2016 sprejeti naslednji akti za spodbujanje medsebojne pomoči na področju carine: Delegirana uredba (EU) 2016/757, Izvedbena uredba (EU) 2016/345 in Izvedbena uredba (EU) 2016/346. 3.1.1.2.Izvajanje člena 43b Uredbe št. 515/97 Z Uredbo (EU) 2015/1525 je bil vključen nov člen (43b), ki določa, da mora Komisija oceniti, ali bi bilo treba podatkovno bazo s sporočili o statusu zabojnikov (CSM) ter podatkovno bazo o uvozu, izvozu in tranzitu (IET) razširiti z vključitvijo podatkov o izvozu, ki niso omejeni na trošarinsko blago. Komisija mora tudi oceniti, ali je mogoče razširiti podatkovno bazo o prevozih z vključitvijo podatkov o uvozu, izvozu in tranzitu blaga po kopnem in zraku. Ker sta ti podatkovni bazi začeli delovati šele 1. septembra 2016, bi bilo še prezgodaj, da bi ju v tej fazi razširili na druge kategorije podatkov. Vendar Komisija trenutno izvaja ocene, osredotočene zlasti na dodano vrednost dodatnih podatkov o izvozu. V okviru tega potekajo notranja posvetovanja in posvetovanje z organi držav članic. Kar zadeva možnost razširitve podatkovne baze o prevozih z vključitvijo podatkov o drugih prevoznih sredstvih, je v Uredbi (ES) št. 515/97 že zagotovljena pravna podlaga za prejemanje podatkov. Poudarek je trenutno na opredelitvi virov dodatnih podatkov, po možnosti z uporabo podatkov, zbranih v okviru projekta sistema nadzora uvoza (ICS) II. Komisija bo ugotovitve predstavila v naslednjem poročilu o zaščiti finančnih interesov. 3.1.1.3.Informacijski sistem za boj proti goljufijam (AFIS) Informacijski sistem za boj proti goljufijam (AFIS) je krovni sistem aplikacij za boj proti goljufijam, ki jih urad OLAF upravlja z uporabo skupne tehnične infrastrukture. To informacijsko orodje je pomembno za številne uprave in druge uporabnike, ki so vključeni v zaščito finančnih interesov EU. Sistem AFIS tudi omogoča precejšnje ekonomije obsega ter sinergije pri razvoju, vzdrževanju in delovanju tako obsežnega in raznolikega sklopa informacijskih storitev in orodij za: ·pravočasno in varno izmenjavo informacij, povezanih z goljufijami, med pristojnimi nacionalnimi upravami in upravo EU; ·shranjevanje in analizo ustreznih podatkov. Sistem AFIS zajema dve pomembni področji: ·medsebojno pomoč pri carinskih zadevah; ·upravljanje nepravilnosti. Do konca leta 2016 je bilo v sistemu AFIS registriranih 8 700 končnih uporabnikov v imenu več kot 1 800 pristojnih služb v državah članicah in partnerskih državah, ki niso članice EU, mednarodnih organizacij, služb Komisije in drugih organov EU. V letu 2016 so si uporabniki sistema AFIS izmenjali 16 900 sporočil. V podatkovnih zbirkah in modulih medsebojne pomoči v okviru sistema AFIS je bilo na voljo 13 800 primerov.

V sistem za upravljanje nepravilnosti (IMS), ki se upravlja v okviru platforme AFIS, so države članice in države kandidatke vnesle 43 600 novih sporočil o nepravilnostih. Uvedena sta bila dva nova informacijska sistema, predvidena v spremenjeni Uredbi Sveta (ES) št. 515/97: ·podatkovna baza s sporočili o statusu zabojnikov (CSM); ·podatkovna baza o uvozu, izvozu in tranzitu (IET). V sistem AFIS je bilo v letu 2016 vnesenih 182 milijonov sporočil o statusu zabojnikov. Podatkovna baza IET vsebuje podatke iz deklaracij o uvozu in tranzitu blaga ter izvozu trošarinskega blaga. Obdelanih je bilo približno 2 milijona izvoznih deklaracij in s tem povezanih sporočil. V tranzitni informacijski sistem za boj proti goljufijam (ATIS) so bile vnesene informacije o 6,7 milijona novih tranzitnih pošiljkah. Tudi te so na voljo v podatkovni bazi IET. Sistem AFIS se je uporabljal za varen dostop do informacij in njihovo izmenjavo pri enajstih skupnih carinskih operacijah (glej naslednji oddelek). 3.1.1.4.Skupne carinske operacije Skupne carinske operacije so kratke, usklajene in ciljno usmerjene operacije, ki jih carinski organi izvajajo za preprečevanje nedovoljene čezmejne trgovine z blagom. Urad OLAF je usklajeval in sodeloval z državami članicami pri 12 skupnih carinskih operacijah in drugih operativnih ukrepih. Eno skupno carinsko operacijo je organizirala Svetovna carinska organizacija z obveščevalno podporo urada OLAF. Štiri skupne carinske operacije so bile organizirane v sodelovanju s štirimi državami članicami, financiral pa jih je urad OLAF. Da bi urad OLAF olajšal usklajevanje v okviru skupnih carinskih operacij z velikim številom udeležencev, je: ·zagotavljal obveščevalne podatke, tehnično in/ali finančno podporo; ·zagotavljal varen dostop do informacij in njihovo izmenjavo prek sistema AFIS; ·dajal svoje stalne prostore za operativno usklajevanje na voljo sodelujočim organom. V nadaljevanju so predstavljeni tisti med 12 skupnimi carinskimi operacijami in drugimi ukrepi, ki posebej izstopajo. Skupna carinska operacija Magnum je bila usmerjena na tihotapljenje tobačnih izdelkov, ki se po cesti uvozijo na ozemlje EU prek vzhodne meje EU. Usklajevala sta jo estonska carinska uprava in urad OLAF, v njej pa je sodelovalo še pet držav članic. Med operacijo je bilo zaseženih približno 11 milijonov cigaret. Skupna carinska operacija Warehouse III je bila usmerjena na tihotapljenje in umik trošarinskega blaga (tobačnih izdelkov, mineralnega olja/goriv in nekaterih alkoholov) iz režima odloga plačila trošarine in dajatev. Usklajevala sta jo finska carinska uprava in urad OLAF, v njej so sodelovale vse države članice, podprl pa jo je tudi Europol. Rezultati te operacije se še ocenjujejo. Skupna carinska operacija Orion je bila usmerjena na blago, ki izvira iz držav, ki niso članice EU, in je sproščeno v prosti promet z uporabo carinskega postopka 42. Usklajevala sta jo grška carinska uprava in urad OLAF, v njej pa so sodelovali carinski uradi 23 držav članic v tesnem sodelovanju z davčnimi organi. Operacijo je podprl Europol. Pri tej skupni carinski operaciji so carinski organi odkrili več primerov prenizkega vrednotenja in napačne klasifikacije blaga ob uvozu ter verigo neplačujočih gospodarskih subjektov, ki so „izginili“, da bi se izognili plačilu carinskih dajatev in DDV. Skupna carinska operacija Wafers je bila usmerjena na ponarejene polprevodnike, ki so se v EU iz Azije uvažali s poštnimi storitvami/storitvami hitre kurirske službe. Rezultati te operacije se še ocenjujejo. Usklajevali so jo nizozemski carinski organi in urad OLAF, v njej je sodelovalo 12 držav članic, podprl jo je Europol, izvedena pa je bila v tesnem sodelovanju s sektorjem. Operacije Kerguelen, Kiribati, Killick, Kheops in Pascal – Te regionalne operacije za pomorski nadzor, ki so jih usklajevali francoski carinski organi, so bile usmerjene v odkrivanje nedovoljene trgovine z občutljivim blagom na območju Atlantika in Sredozemlja. V okviru operacij je bilo zaseženih več kot 8 ton hašiša in 400 kg kokaina, aretiranih pa je bilo 17 oseb.

Skupni ukrep Hansa, ki ga je vodila carinska uprava Združenega kraljestva v sodelovanju z Europolom in s podporo urada OLAF, je bil usmerjen v notranji pretok prepovedanega trošarinskega blaga, v glavnem cigaret. Končna ocena je še v pripravi. Operacijo Octopus so organizirali francoski carinski organi v sodelovanju z uradom OLAF, usmerjena je bila na goljufije na področju prihodkov v povezavi s carinskim postopkom 42. Pomagala je pri odkritju različnih goljufivih podjetij ter visokih zneskov neplačanih carinskih dajatev in DDV. Zaradi poostrenih kontrol je bilo zaseženih več kot 6 000 ponarejenih izdelkov. Operacija Gryphon II, ki jo je ob sodelovanju urada OLAF organizirala Svetovna carinska organizacija, je bila usmerjena na nezakonito trgovino s tobačnimi izdelki. V okviru operacije je bilo zaseženih 729 milijonov cigaret, 287 000 cigar in 250 ton drugih tobačnih izdelkov, poleg tega pa tudi sestavni deli strojev, ki se uporabljajo za izdelavo cigaret, večja količina gotovine in več kot 12 milijonov trošarinskih znamk. 3.1.2.Določbe o medsebojni pomoči in boju proti goljufijam v mednarodnih sporazumih V okviru člena 19 Uredbe (ES) št. 515/97 je bil razširjen seznam veljavnih sporazumov o medsebojni upravni pomoči, ki zagotavljajo pravno podlago za izmenjavo informacij o goljufijah in nepravilnostih s tretjimi državami, tako da v letu 2016 vključuje naslednje partnerice: Kazahstan, Slonokoščeno obalo, Gano in Kosovo*. Poleg tega so bila dokončana pogajanja z Armenijo za posodobitev prejšnjega sporazuma. Pogajanja z Mercosurjem (Argentina, Brazilija, Paragvaj in Urugvaj) so dobro napredovala. EU je dosegla tudi napredek pri tekočih pogajanjih o vključitvi klavzule o boju proti goljufijam v sporazume o prosti trgovini z Japonsko, ZDA, Mehiko, Mercosurjem in Tunizijo. 3.1.3.Boj proti nezakoniti trgovini s tobačnimi izdelki Komisija proučuje predhodne rezultate svojega sporočila iz leta 2013 z naslovom Okrepitev boja proti tihotapljenju cigaret in drugih oblik nedovoljene trgovine s tobačnimi izdelki – Celovita strategija EU, ki mu je bil priložen celovit akcijski načrt. Maja 2017 je bilo objavljeno poročilo o napredku, ki vsebuje pregled glavnih odtlej sprejetih pobud, analizo nezakonitega trga tobačnih izdelkov ter predloge za nadaljnji razmislek in ukrepanje. 3.1.4.Boj proti goljufijam z DDV Komisija je 7. aprila 2016 sprejela akcijski načrt z naslovom Vzpostavitev enotnega območja DDV v EU: čas za odločitev. V njem je določila 20 ukrepov za zmanjšanje vrzeli pri pobiranju DDV in boj proti goljufijam ter predlagala, naj se sedanja izpostavljenost začasnega sistema DDV tako imenovanim goljufijam znotraj Skupnosti z neobstoječim trgovcem reši z vzpostavitvijo dokončnega sistema DDV, temelječega na načelu namembnega kraja, in izvajanjem nujnejših ukrepov za zmanjšanje vrzeli pri pobiranju DDV. V poročilu o vrzeli pri pobiranju DDV, objavljenem leta 2016, je navedeno, da znaša vrzel pri pobiranju DDV 159,5 milijarde EUR. V okviru programa Fiscalis je bila ustanovljena strokovna skupina, da bi se državam članicam omogočila izmenjava dobre prakse pri merjenju vrzeli zaradi goljufij pri pobiranju DDV. Komisija je 21. decembra 2016 sprejela predlog direktive Sveta, na podlagi česar se lahko omogoči začasna uporaba splošnega mehanizma obrnjene davčne obveznosti, če jo zahteva določeno število držav članic. Države članice in Komisija so nadaljevale razpravo o novih načinih za krepitev dejavnosti mreže Eurofisc za učinkovitejše odkrivanje sistemov goljufij. Pogajanja glede sporazuma EU o upravnem sodelovanju in pomoči pri izterjavi DDV z Norveško so bila končana, sporazum pa naj bi bil podpisan v letu 2017. 3.2.Ukrepi držav članic za boj proti goljufijam na strani prihodkov Večina držav članic je poročala o ukrepih za boj proti carinskim goljufijam. Danska in Francija sta poročali o nacionalni analizi tveganja, Italija in Portugalska o nacionalni oceni carinskih tveganj, Avstrija in Slovenija pa o nacionalni strategiji carinskih kontrol. O ukrepih za boj proti organiziranemu in finančnemu kriminalu ter preprečevanje tihotapljenja so poročale Bolgarija, Grčija in Finska. O ukrepih za boj proti davčnim utajam in goljufijam z DDV so poročale Bolgarija, Češka, Irska, Litva, Latvija in Poljska. 3.3.Statistični podatki o ugotovljenih nepravilnostih in goljufijah na strani prihodkov 3.3.1.Ugotovljene nepravilnosti, ki pomenijo goljufijo Kot goljufije je bilo v letu 2016 sporočenih 513 nepravilnosti (raven pogostnosti goljufij je 11-odstotna). To je 32 % manj od petletnega povprečja (749 nepravilnosti v obdobju 2012–2016). Zadevni znesek ocenjene in ugotovljene vrednosti tradicionalnih lastnih sredstev (83 milijonov EUR, raven zneskov goljufij je 15-odstotna) je v letu 2016 za 30 % nižji od petletnega povprečja (119 milijonov EUR). Inšpekcijski pregledi, ki jih izvajajo službe za boj proti goljufijam, in carinske kontrole, izvedene ob carinjenju blaga, so bile enako uspešne metode pri odkrivanju primerov goljufij. Kar zadeva zneske, so bili najkoristnejši inšpekcijski pregledi, ki so jih izvedle službe za boj proti goljufijam.

Odkriti primeri prenizkega vrednotenja v Združenem kraljestvu, ki vplivajo na prihodke v zvezi s tradicionalnimi lastnimi sredstvi Inšpekcijski pregled, ki so ga službe Komisije v zvezi s tradicionalnimi lastnimi sredstvi novembra 2016 izvedle v Združenem kraljestvu, je pokazal precejšnje pomanjkljivosti pri upravljanju prenizko ovrednotenega uvoza tekstila in obutve ter nadzoru nad njim. Urad OLAF je marca 2017 tudi končal preiskavo o prenizkem vrednotenju tekstila in obutve, ki se v Združeno kraljestvo uvažata iz Ljudske republike Kitajske. Ugotovil je, da niso bili sprejeti ustrezni ukrepi za preprečitev vstopa sistematično prenizko ovrednotenega uvoza tekstila in obutve iz Kitajske v EU prek Združenega kraljestva. To je med letoma 2013 in 2016 povzročilo zelo velike izgube za proračun EU. Zaradi vsega navedenega je generalni direktor za proračun v letnem poročilu o dejavnostih za leto 2016 izrazil pridržek v zvezi z netočnostjo zneskov tradicionalnih lastnih sredstev, ki jih je Združeno kraljestvo od leta 2013 nakazalo v proračun EU. Komisija skupaj z Združenim kraljestvom preverja ugotovitve svoje revizije in poročila urada OLAF. Če Združeno kraljestvo ne bo sprejelo ustreznega korektivnega ukrepa, bo Komisija sprejela vse ustrezne ukrepe za zaščito finančnih interesov Unije, po potrebi vključno s tožbo, kot določata Pogodbi. 3.3.2.Ugotovljene in sporočene nepravilnosti, ki ne pomenijo goljufije Nepravilnosti, ki niso bile sporočene kot goljufije, je bilo 4 134, kar je 9 % manj od petletnega povprečja (4 532 za obdobje 2012–2016). Zadevni znesek ocenjene in ugotovljene vrednosti tradicionalnih lastnih sredstev je znašal 454 milijonov EUR, kar je 28 % več od petletnega povprečja (355 milijonov EUR). Čeprav se je skupno število primerov nepravilnosti, ki pomenijo goljufijo, in tistih, ki ne pomenijo goljufije, zmanjšalo s 5 514 primerov v letu 2015 na 4 647 v letu 2016 (16-odstotno zmanjšanje), so se zadevni skupni zneski tradicionalnih lastnih sredstev povišali s 445 milijonov EUR na 537 milijonov EUR (21-odstotno povišanje). Nepravilnosti, ki ne pomenijo goljufije, so bile odkrite zlasti z naknadnimi kontrolami po carinjenju. V letu 2016 so goljufije in nepravilnosti v denarnem smislu najbolj prizadele sončne kolektorje. V številnih primerih so bile nepravilnosti v zvezi s sončnimi kolektorji odkrite po obvestilu o medsebojni pomoči, ki ga je objavil urad OLAF. To poudarja pomen preiskav, ki jih urad OLAF izvaja za odkrivanje nepravilnosti. 3.3.3.Rezultati Evropskega urada za boj proti goljufijam Urad OLAF je začel 40 preiskav domnevne utaje uvoznih dajatev. Končal je 30 preiskav in izdal 71 finančnih priporočil nacionalnim carinskim organom EU za izterjavo utajenih dajatev v vrednosti 103,7 milijona EUR. Nacionalnim pravosodnim organom EU je bilo poslanih osem priporočil za tožbo. 4.Sektorske politike, ukrepi in rezultati na področju boja proti goljufijam – odhodki 4.1.Kmetijstvo – sektorske politike, ukrepi in rezultati na področju boja proti goljufijam 4.1.1.Kmetijstvo – ukrepi držav članic za boj proti goljufijam Sedem držav članic je poročalo o sprejetju posebnih ukrepov za boj proti goljufijam v zvezi s kmetijskimi skladi, in sicer: Nemčija je organizirala usposabljanje na področju boja proti goljufijam, Grčija je sprejela ukrepe v zvezi s preprečevanjem goljufij, Luksemburg se je osredotočil na odkrivanje goljufij v kmetijstvu, Poljska je izvedla analizo tveganja goljufij v kmetijstvu, Slovenija je uvedla računalniško podprt računovodski sistem, Slovaška je uvedla nove notranje postopke in kontrolne sezname, Združeno kraljestvo pa je izvedlo sektorske strategije za boj proti goljufijam. 4.1.2.Kmetijstvo – statistični podatki o ugotovljenih nepravilnostih in goljufijah Skupna kmetijska politika (SKP) se financira iz dveh skladov, tj. Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS – približno 80 % proračuna SKP) in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP – preostalih 20 %), ki delujeta različno. EKJS sledi letnemu izvajanju, medtem ko se z EKSRP financirajo večletni programi. EKJS je razdeljen na dve glavni področji: neposredna plačila kmetom in ukrepe za podporo trgu. Te razlike se kažejo v trendu nepravilnosti, ki so jih v zadnjih petih letih ugotovile in Komisiji sporočile države članice, pri čemer je pri EKJS krivulja enakomerna, pri EKSRP pa se vidi večletni cikel. Vzorec nepravilnosti, ki so jih ugotovile države članice, potrjuje večje tveganje, povezano z naložbami EKSRP. Vendar tudi ugotovljene nepravilnosti, povezane z ukrepi za podporo trgu, kažejo, da bi bilo mogoče na tem področju storiti več. 4.1.2.1.Ugotovljene nepravilnosti, ki pomenijo goljufijo

Od vseh nepravilnosti, ki so jih države članice v zadnjih petih letih sporočile kot goljufije, se jih 60 % nanaša na EKSRP in 40 % na EKJS. Raven pogostnosti goljufij je 12,5-odstotna, medtem ko je raven zneskov goljufij 24-odstotna. V primeru sklada EKSRP je najpogosteje odkriti način delovanja uporaba lažne ali ponarejene spremne dokumentacije. Vendar se je v zadnjih dveh letih povečalo število kršitev, povezanih z „etiko in integriteto“ (kategorija, ki vključuje primere „korupcije“ in „navzkrižij interesov“). Te so bile v letu 2016 pogosto ugotovljene in so morda povezane z decentralizirano upravljavsko strukturo številnih programov EKSRP. Po drugi strani to, da je ugotovljenih in sporočenih tako veliko primerov, tudi pomeni, da države članice tem vprašanjem namenjajo vedno več pozornosti. Nepravilnosti, ki pomenijo goljufijo, v EKSRP v zadnjih petih letih predstavljajo približno 0,5 % plačil. V primeru sklada EKJS v zadnjih petih letih nepravilnosti, ki pomenijo goljufijo, predstavljajo manjši delež proračunskih obveznosti kot v primeru sklada EKSRP. Učinek na neposredna plačila je 0,03-odstoten. Drugačen pa je položaj pri tržnih ukrepih (ki predstavljajo samo 7 % prevzetih obveznosti EKJS): učinek na plačila je 1,1-odstoten. Glavni zadevni ukrepi so: „sadje in zelenjava“, „proizvodi vinskega sektorja“ in „prašičje meso, jajca in perutninsko meso ter čebelarski in drugi živalski izdelki“. Pri sporočenih finančnih zneskih se večinoma kažejo precejšnji finančni popravki, ki jih je Komisija državam članicam naložila na podlagi svojih revizij. Nacionalni organi morajo neupravičeno izplačane zneske izterjati od prejemnikov. To kaže, da zaradi revizij Komisije celotni sistem deluje ustrezno, vendar bi lahko države članice storile več za zagotovitev pravilnosti in zakonitosti odhodkov na tem področju. V primeru sklada EKJS najpogosteje odkriti načini delovanja vključujejo naslednje kategorije: „lažne ali ponarejene deklaracije, spremne listine in vloge za pomoč“ ter „prijava fiktivnih izdelkov, vrst in/ali zemljišč“, kar je v skladu s prejšnjimi leti. 4.1.2.2.Ugotovljene in sporočene nepravilnosti, ki ne pomenijo goljufije Trendi v primeru nepravilnosti, ki ne pomenijo goljufije, so opisani v oddelku 4.1.2. V primeru odhodkov sklada EKJS je prav tako znatna razlika med neposrednimi plačili in tržnimi ukrepi. Medtem ko je pri prvih vpliv na plačila v zadnjih petih letih 0,07-odstoten, je pri slednjih 1,5-odstoten. V primeru sklada EKSRP je vpliv nepravilnosti, ki ne pomenijo goljufije, na plačila v obdobju 2012–2016 2,1-odstoten. 4.1.2.3.Rezultati Evropskega urada za boj proti goljufijam Finančna priporočila urada OLAF v zadnjih petih letih ostajajo nespremenjena in zadevajo približno 60 milijonov EUR na leto. 4.2.Kohezijska politika in ribištvo – sektorske politike, ukrepi in rezultati na področju boja proti goljufijam 4.2.1.Kohezijska politika in ribištvo – ukrepi držav članic za boj proti goljufijam Večina držav članic je poročala o sprejetju ukrepov na tem področju: Belgija v zvezi z navzkrižjem interesov, Bolgarija v zvezi z upravljanjem nepravilnosti in orodjem ARACHNE, Danska v zvezi z upravljanjem domnevnih primerov goljufij, Nemčija v zvezi s sistemi upravljanja Evropskega socialnega sklada in nadzora nad njim ter samoocenjevanjem tveganja goljufij v Evropskem skladu za regionalni razvoj, Irska v zvezi s posebnimi ukrepi za boj proti goljufijam za ESRR, Finska v zvezi s svojim informacijskim sistemom za upravičence, Hrvaška v zvezi z upravljanjem nepravilnosti, Italija v zvezi s preprečevanjem goljufij v ribištvu, Ciper v zvezi z orodjem za samoocenjevanje tveganja goljufij, Luksemburg v zvezi z orodjem ARACHNE in orodjem za samoocenjevanje tveganja goljufij, Malta v zvezi s poročanjem o nepravilnostih, Nizozemska in Združeno kraljestvo v zvezi z orodjem ARACHNE, Avstrija v zvezi s postopkom preverjanja, Poljska v zvezi z informacijskimi orodji pri javnih naročilih, Slovenija v zvezi z računalniško podprtim računovodskim sistemom, Finska v zvezi z usposabljanjem na področju boja proti goljufijam, Švedska pa v zvezi z analizo gospodarskega kriminala in tveganja. 4.2.2.Kohezijska politika in ribištvo – statistični podatki o ugotovljenih nepravilnostih in goljufijah V primerjavi z drugimi proračunskimi področji analiza kohezijske politike vključuje višjo raven zahtevnosti, ker se prejete informacije (sporočene nepravilnosti) nanašajo na različna programska obdobja, za katera veljajo različni sklopi pravil. Poleg tega so programski cikli večletni in to bistveno vpliva na osnovne trende. Ribištvo in kohezijska politika se zaradi podobnosti pri upravljanju sredstev analizirata skupaj. V letu 2016 je bilo ugotovljenih in sporočenih 8 497 nepravilnosti (22 % manj kot v letu 2015, vendar 25 % več od povprečja za zadnjih pet let). Nanašajo se na štiri različna programska obdobja, pri čemer se jih največji delež nanaša na obdobje 2007–2013 (97 %), samo 115 pa na programsko obdobje 2014–2020. Finančni zneski, na katere so vplivale nepravilnosti v letu 2016, so znašali 2,06 milijarde EUR, tako da so ostali razmeroma nespremenjeni (5 % manjši kot v letu 2015 in 8 % večji od povprečja za zadnjih pet let). Kar zadeva vrste ugotovljenih nepravilnosti ter učinkovitost odkrivanja in poročanja, večjih sprememb trendov v primerjavi s prejšnjimi leti ni bilo opaziti.

4.2.2.1.Ugotovljene nepravilnosti, ki pomenijo goljufijo Ugotovljenih in sporočenih je bilo 407 nepravilnosti, 4 % več kot v letu 2015, vendar še vedno več kot 17 % več od povprečja za zadnjih pet let. Glavnina sporočenih nepravilnosti se je nanašala na obdobje 2007–2013, zato je bila letošnja analiza osredotočena na celoten programski cikel. Nacionalni organi so v celotnem obdobju ugotovili in sporočili 1 750 nepravilnosti, ki pomenijo goljufijo, v vrednosti 1,48 milijarde EUR, pri čemer je bila stopnja odkrivanja goljufij 0,42-odstotna. Stopnja odkrivanja je višja pri programih, ki prispevajo h konvergenčnemu cilju. Nasprotno pa je pri programih evropskega teritorialnega sodelovanja stopnja odkrivanja nenavadno nizka (0,1 %). Prednostna področja z najvišjimi kazalniki goljufij so: turizem, raziskave in tehnološki razvoj (RTR), prevoz, naložbe v socialno infrastrukturo in tehnična pomoč za ribištvo. 4.2.2.2.Ugotovljene in sporočene nepravilnosti, ki ne pomenijo goljufije Ugotovljenih in sporočenih je bilo 8 090 nepravilnosti, ki ne pomenijo goljufije, kar je skoraj 23 % manj kot v letu 2015 in 26 % več od povprečja za zadnjih pet let. V programskem obdobju 2007–2013 je bilo ugotovljenih in sporočenih 35 360 nepravilnosti, ki ne pomenijo goljufije, v vrednosti skoraj 7,3 milijarde EUR, pri čemer je bila stopnja odkrivanja nepravilnosti 2,1-odstotna. Prednostna področja z najvišjimi kazalniki so enaka kot pri nepravilnostih, ki pomenijo goljufijo. 4.2.2.3.Rezultati Evropskega urada za boj proti goljufijam Glavnina finančnih priporočil urada OLAF se nanaša na kohezijsko politiko. Urad OLAF je priporočil izterjavo 353 milijonov EUR. 4.3.Posredno upravljanje (pred pristopom) – sektorske politike, ukrepi in rezultati na področju boja proti goljufijam 4.3.1.Posredno upravljanje (pred pristopom) – statistični podatki o ugotovljenih nepravilnostih in goljufijah Analiza nepravilnosti, ki se nanašajo na posredno upravljanje, je osredotočena na predpristopne instrumente. Sporočene nepravilnosti še vedno zadevajo dve glavni obdobji. Nanašajo se na programe predpristopne pomoči za obdobje 2000–2006, namenjene pripravi na valova širitve v letih 2004 in 2007, ter predpristopne instrumente za obdobje 2007–2013, ki se uporabljajo v evropski sosedski politiki ter so večinoma namenjeni balkanskim državam in Turčiji. Na splošno se sporočene nepravilnosti od leta 2015 niso spremenile, medtem ko petletni trend (2012–2016) vztrajno pada zaradi postopnega iztekanja pobud, povezanih z zadnjima valoma širitve. V letu 2016 je bilo v zvezi s programi predpristopne pomoči sporočenih samo osem nepravilnosti (v primerjavi s 15 v letu 2015), ki so vključevale zneske v skupni višini 2 milijona EUR; v zvezi s predpristopnimi instrumenti je bilo sporočenih 111 nepravilnosti (v primerjavi s 109 v letu 2015), ki so zadevale 8,3 milijona EUR. Kar zadeva programe predpristopne pomoči, so bile ugotovljene in sporočene samo tri nepravilnosti, ki pomenijo goljufijo, v vrednosti 1,8 milijona EUR. V zvezi s predpristopnimi instrumenti se je število ugotovljenih nepravilnosti, ki pomenijo goljufijo, povečalo na 25 (z 21 v letu 2015), vključevale pa so zneske v višini 1,2 milijona EUR. Glavno zadevno področje je še vedno podpora za razvoj podeželja. 4.3.2.Rezultati Evropskega urada za boj proti goljufijam Urad OLAF je na podlagi preiskav na teh področjih Komisiji priporočil izterjavo 7,1 milijona EUR. 4.4.Neposredno upravljanje – sektorske politike, ukrepi in rezultati na področju boja proti goljufijam

4.4.1.Neposredno upravljanje – statistični podatki o ugotovljenih nepravilnostih in goljufijah Statistični podatki o neposrednem upravljanju temeljijo na nalogih za izterjavo, ki so jih izdale službe Komisije in so evidentirani v njenem računovodskem sistemu na podlagi nastanka poslovnega dogodka (ABAC). 4.4.1.1.Ugotovljene nepravilnosti, ki pomenijo goljufijo V letu 2016 je bilo v sistemu ABAC evidentiranih 49 postavk za izterjavo, ki so bile označene kot goljufije, kar je znašalo 6,25 milijona EUR. Če se to primerja s skupnim zneskom dejansko izplačanih sredstev, je stopnja odkrivanja goljufij, ki je v zadnjih petih letih ostala nespremenjena, 0,03-odstotna. 4.4.1.2.Ugotovljene in sporočene nepravilnosti, ki ne pomenijo goljufije V zvezi z nepravilnostmi, ki ne pomenijo goljufije, je bilo v letu 2016 evidentiranih 1 861 postavk za izterjavo v skupni vrednosti 78 milijonov EUR. V petletnem obdobju je stopnja odkrivanja nepravilnosti ostala nespremenjena, in sicer je znašala približno 0,5 %. 4.4.1.3.Rezultati Evropskega urada za boj proti goljufijam Urad OLAF je na podlagi preiskav na teh področjih priporočil izterjavo 22,3 milijona EUR. 5.Izterjava ter drugi preventivni in korektivni ukrepi Podrobne informacije o izterjavah, finančnih popravkih ter drugih preventivnih in korektivnih ukrepih (prekinitve in ustavitve plačil) so objavljene v letnem poročilu o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna, ki od leta 2016 vključuje nekdanje letno sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu računskemu sodišču o zaščiti proračuna EU. 6.Sodelovanje z državami članicami Leta 2016 se je na srečanju Svetovalnega odbora za usklajevanje preprečevanja goljufij (COCOLAF), ki združuje strokovnjake držav članic, ponudila priložnost za razpravo o glavnih novostih na področju boja proti goljufijam in pripravi poročila z naslovom Zaščita finančnih interesov Evropske unije – boj proti goljufijam za leto 2015, ki se zahteva s členom 325 PDEU. Podskupine odbora COCOLAF so se leta 2016 sestale zaradi: ·priprave dokumenta s smernicami za sporočanje nepravilnosti in začetka delovanja novega sistema za upravljanje nepravilnosti; ·priprave dokumentov o preprečevanju goljufij; ·izmenjave medijskih strategij; ·začetka dejavnosti obveščanja o odvračanju od goljufij in njihovem preprečevanju. V okviru podskupin sta bila pripravljena dva dokumenta s smernicami: ·podskupina za poročanje in analizo: priročnik o zahtevi za sporočanje nepravilnosti (Handbook on the requirement to report irregularities), ki državam članicam zagotavlja smernice o skupnih vidikih sporočanja nepravilnosti v povezavi s proračunskimi odhodki EU v okviru deljenega upravljanja za programsko obdobje 2014–2020; ·podskupina za preprečevanje goljufij: „Splošne smernice o nacionalnih strategijah za boj proti goljufijam“ za države članice, ki pripravljajo svojo nacionalno strategijo. Dokument je revidirana in razširjena različica smernic iz leta 2014: gre za celovitejši dokument, ki zajema vse odhodke v okviru deljenega upravljanja in vključuje konkretne primere dobrih praks držav članic.

Oba dokumenta sta bila pripravljena na podlagi pristopa sodelovanja s strokovnjaki držav članic, ki jih je usklajeval urad OLAF. Tretji sestanek skupine služb za usklajevanje boja proti goljufijam (AFCOS) je potekal 27. oktobra 2016 in je skupinam za usklajevanje omogočil razpravo o ključnih dejavnikih za uspešno preiskovalno sodelovanje z uradom OLAF. Urad OLAF je predstavil več sprememb na različnih področjih politike, na primer oceno Uredbe št. 883/2013 in Evropsko javno tožilstvo. Poleg tega se je v letu 2016 sestala podskupina urada OLAF za mrežo poročevalcev o boju proti goljufijam, da bi razpravljala o vlogi preiskovalnega novinarstva v boju proti vseevropskim goljufijam, delila izkušnje o projektu organizacije Transparency International na področju boja proti korupciji in se udeležila praktičnega posveta o tem, kako poleg drugih dejavnosti razviti uspešno komunikacijsko strategijo. Delovna skupina Sveta za boj proti goljufijam (GAF) je s Komisijo izmenjala mnenja o vprašanjih boja proti goljufijam. V letu 2016 je skupina GAF imela štiri sestanke: tri pod nizozemskim predsedstvom in enega pod slovaškim. 7.Sistem za zgodnje odkrivanje in izključitev (EDES) Sistem za zgodnje odkrivanje in izključitev (EDES), namenjen krepitvi zaščite finančnih interesov EU, je bil uveden z revizijo finančne uredbe iz leta 2015, veljati pa je začel 1. januarja 2016. Sistem EDES zagotavlja: ·zgodnje odkrivanje gospodarskih subjektov, ki predstavljajo tveganja za finančne interese EU; ·izključitev nezanesljivih gospodarskih subjektov iz možnosti pridobivanja sredstev EU in/ali naložitev denarne kazni; ·v najhujših primerih objavo informacij, povezanih z izključitvijo in/ali denarno kaznijo, na spletnem mestu Komisije, da se okrepi odvračilni učinek. Ta novi sistem pomeni precejšnje izboljšanje pri uporabi pravil o upravnih sankcijah, kar zadeva temeljne pravice, neodvisnost in preglednost. Institucije, agencije in organi EU lahko zdaj naložijo sankcije nezanesljivim gospodarskim subjektom samo na podlagi priporočila nove centralizirane komisije. Ta presoja zadeve, če ni nobene pravnomočne sodbe ali pravnomočne upravne odločbe, nima pa preiskovalnih pooblastil. Presojo načeloma opre na dejstva in ugotovitve iz revizij, opravljenih pod odgovornostjo pristojne službe Komisije, ali preiskav, ki jih je izvedel urad OLAF. Komisijo sestavljajo stalni neodvisni predsednik na visoki ravni, ki je funkcijo nastopil 24. novembra 2016, dva stalna člana, ki sta predstavnika Komisije, in ad hoc član, ki je predstavnik odredbodajalca službe, ki zaprosi za priporočilo. Komisija spoštuje pravico zadevnega gospodarskega subjekta do obrambe in uporablja načelo sorazmernosti. V letu 2016 so različne odredbodajalske službe na komisijo prek njenega stalnega sekretariata naslovile 21 zadev, ki so se nanašale na 33 gospodarskih subjektov, med drugim 14 zadev od Komisije, pet od izvajalskih agencij, ena od urada in ena od decentralizirane agencije. V letu 2016 je komisija sprejela tri priporočila. Komisija mora poročati tudi o odločitvah, ki so jih odredbodajalci sprejeli v zvezi z: ·neizključitvijo gospodarskih subjektov, če je to za omejeno obdobje do sprejetja popravnih ukrepov s strani zadevnih gospodarskih subjektov nujno za zagotovitev neprekinjenega dela; ·neobjavo informacij o upravnih sankcijah na spletišču Komisije, in sicer bodisi zaradi potrebe po ohranitvi zaupnosti preiskave bodisi zaradi upoštevanja načela sorazmernosti v primeru fizičnih oseb. 8.Nadaljnji ukrepi po resoluciji Evropskega parlamenta o zaščiti finančnih interesov EU – boj proti goljufijam – letno poročilo za leto 2015 Komisija toplo pozdravlja resolucijo Evropskega parlamenta, zlasti njegovo podporo nedavnim pobudam Komisije v boju proti goljufijam, Evropskemu javnemu tožilstvu in direktivi o zaščiti finančnih interesov. Komisija poudarja na splošno konstruktiven in pozitiven ton resolucije ter lahko nadgradi precejšnje število priporočil. (a)Ugotavljanje in sporočanje nepravilnosti Komisija poudarja, da je razlagati povečanje števila nepravilnosti, ki so jih sporočile države članice, kot negativni razvoj ali njegovo zmanjšanje kot pozitivni razvoj preveč poenostavljeno in je lahko zavajajoče.

Nacionalne strategije za boj proti goljufijam so obvezne samo za države kandidatke. Komisija države članice spodbuja k pripravi takih strategij in jih podpira tako, da lajša izmenjavo dobrih praks, znanja in izkušenj. Za ugotavljanje nepravilnosti je Komisija državam članicam že dala na voljo posebna informacijska orodja, kot so ARACHNE, sistem za upravljanje nepravilnosti in orodje za oceno tveganja goljufij. (b)Prihodki – lastna sredstva Komisija poudarja, da izvaja akcijski načrt DDV – Vzpostavitev enotnega območja DDV v EU in 20 ukrepov za zmanjšanje vrzeli pri pobiranju DDV, ki so bili objavljeni 6. aprila 2016. Komisija je zavezana boju proti trgovini z nezakonitim in ponarejenim blagom ter stalno sodeluje z državami članicami, da bi se razvil skupni okvir za obvladovanje tveganja in tako v vsej EU zagotovile enakovredne ravni carinskih kontrol na podlagi tveganja. Komisija v državah članicah redno izvaja inšpekcijske preglede na kraju samem, katerih namen je zagotoviti, da so nacionalni sistemi upravljanja in nadzora v skladu s carinskim pravom EU. (c)Odhodki Komisija je seznanjena s tem, da je Evropski parlament zainteresiran za podrobnejše informacije o izterjavi slabo upravljanih sredstev EU v okviru neposrednega upravljanja od zakonitih rezidentov držav, ki niso članice EU, in bo poskušala ta posebni vidik v okviru razpoložljivih informacij podrobneje obravnavati v poročilu prihodnje leto. Kar zadeva sistematično analizo napak pri javnih naročilih, so za smiselno analizo potrebni zadostni podatki. Poleg sporočanja nepravilnosti v zvezi s sredstvi EU je za pridobitev takih podatkov Komisija izvedla ukrepe, namenjene proučitvi načinov za vzpostavitev podatkovne baze o nepravilnostih na ravni EU, ki bi vključevala tudi nepravilnosti pri javnih naročilih, ki niso povezane s sredstvi EU. Študija izvedljivosti v ta namen naj bi bila dokončana do junija 2017. Komisija bo poskušala temeljiteje proučiti visoko raven primerov goljufij na področjih raziskav in tehnološkega razvoja, inovacij ter podjetništva. (d)Ugotovljene težave in potrebni ukrepi ·Boljše poročanje: Kar zadeva zahtevo za načela enotnega poročanja v vseh državah članicah, Komisija dokončuje delovni dokument o sporočanju nepravilnosti, ki je bil pripravljen v sodelovanju s strokovnjaki iz držav članic in v katerem so obravnavana prav vprašanja, ki povzročajo največje težave. Komisija tudi meni, da je ustanovitev službe za usklajevanje boja proti goljufijam (AFCOS) v vseh državah članicah že pomemben korak v pravo smer. Mreža služb za usklajevanje boja proti goljufijam bi bila lahko ustrezen okvir za razvoj takega sodelovanja. ·Boljši nadzor: Komisija je v okviru sedanjega pravnega okvira že sprejela posebne ukrepe za okrepitev svoje nadzorne vloge, namenjene izboljšanju sistemov upravljanja in nadzora v državah članicah ter znižanju stopenj napak. Program Herkul III je trenutno predmet neodvisne vmesne ocene. Komisija bo rezultate Evropskemu parlamentu in Svetu predložila do 31. decembra 2017. ·Direktiva o zaščiti finančnih interesov in uredba o evropskem javnem tožilstvu: Komisija pozdravlja politični dogovor, ki sta ga Svet in Evropski parlament dosegla v zvezi z direktivo o zaščiti finančnih interesov, ter se veseli njenega sprejetja. Podpira ustanovitev Evropskega javnega tožilstva, pri katerem bo sodelovalo čim več držav članic, hkrati pa meni, da bi bilo lahko Evropsko javno tožilstvo učinkovito, tudi če ne bodo sodelovale vse države članice, in podpira trenutna prizadevanja za vzpostavitev okrepljenega sodelovanja. ·Tobak: Z današnjega vidika v odziv na zahtevo Evropskega parlamenta naj bi se sporazumi o boju proti goljufijam s podjetji JTI, BAT in ITL iztekli leta 2022 oziroma 2030. Komisija je pravkar predložila poročilo o izvajanju strategije iz leta 2013. To poročilo vključuje spoznanja, pridobljena v zvezi s pojavom „cenenih“ cigaret. Komisija bo lahko na podlagi odgovorov zainteresiranih strani po končani oceni v letu 2018 razmislila o nadaljnjih ukrepih. (e)Preiskave in vloga urada OLAF Urad OLAF je skupno trajanje svojih preiskovalnih zadev postopoma skrajšal s povprečno 23,6 meseca v letu 2012 na 21 mesecev v letu 2015. Komisija trenutno ocenjuje Uredbo št. 883/2013 in bo ocenjevalno poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu predložila do oktobra 2017. Postopek za imenovanje novega generalnega direktorja urada OLAF se je že začel, vanj pa sta polno vključena tudi Evropski parlament in Svet.

9.Zaključki in priporočila Prilagajanje pravnih in upravnih ukrepov, da se preprečijo goljufije in nepravilnosti ter zaščitijo finančni interesi EU, je stalen proces. Z nadaljevanjem projekta evropskega povezovanja in spreminjanjem mednarodnega gospodarskega okolja se pojavljajo novi izzivi. Za njihovo reševanje so potrebni novi instrumenti in orodja. Pojavljajo se novi trendi in vzorci v načinih izvedbe goljufij. Goljufi izkoriščajo vse priložnosti, ki jih ponujajo enotni trg, globalizirano gospodarstvo in nova tehnologija. Kot je razvidno iz tega poročila in poročil iz prejšnjih let, države članice prizadevanja usmerjajo predvsem na preventivne ukrepe in ukrepe odkrivanja. Na ravni EU poskušata evropska zakonodajalca na podlagi posebnih pobud Evropske komisije obravnavati grožnje, ki jih povzroča vse bolj čezmejna razsežnost goljufivih dejanj. Ustanovitev Evropskega javnega tožilstva bo zagotovila učinkovitejše ukrepanje v boju proti tem goljufivim ravnanjem. 9.1.Prihodki Z ukrepi, ki so bili na ravni EU sprejeti v letu 2016, se je dodatno okrepila zaščita finančnih interesov EU. Revidirana uredba št. 515/97 je močno orodje pri krepitvi boja proti carinskim goljufijam. Skupne carinske operacije, ki jih vodi urad OLAF, so še naprej pomemben vir informacij za odkrivanje nepravilnosti pri transakcijah z nekaterimi vrstami blaga. Kitajska je bila država porekla z najvišjo ravnjo ugotovljenih goljufij in nepravilnosti tako po številu primerov kot tudi po ugotovljenih zneskih. Strategija carinskih kontrol vključuje kombinacijo različnih kontrol. O naknadnih kontrolah po carinjenju se poroča kot o najučinkovitejši metodi odkrivanja, in sicer tako glede števila odkritih primerov kot tudi glede ugotovljenih zneskov. Vendar so kontrole pred carinjenjem blaga in med njim ter inšpekcijski pregledi, ki jih izvajajo službe za boj proti goljufijam, nujni za odkrivanje nekaterih vrst obstoječih goljufij, novih vzorcev goljufij in na splošno za odkrivanje vseh vrst goljufij. Inšpekcijski pregledi tradicionalnih lastnih sredstev, ki so bili v letu 2016 izvedeni glede strategije kontrol pri carinskem vrednotenju, so pokazali, da imajo lahko pomanjkljivosti pri upravljanju prenizko ovrednotenega uvoza tekstila in obutve ter nadzoru nad njim precejšnje negativne posledice za proračun EU. Uvedeni morajo biti ustrezni profili tveganja; prenizko ovrednoten uvoz je treba sistematično izpodbijati, carinske vrednosti pa popravljati v skladu s predpisi EU. Priporočilo 1 Države članice naj pregledajo svojo upravljavsko in nadzorno strategijo v zvezi s carinskim vrednotenjem. Da bi se zaščitili finančni interesi EU, naj pregledajo svoje nacionalne postopke in nadzorne sisteme, zlasti tako, da ·v svoj sistem upravljanja tveganja vključijo vseevropske profile tveganja, ki temeljijo na „čistih povprečnih cenah“, ter sistematično izpodbijajo potencialno prenizko ovrednoteno blago, odkrito na podlagi profilov tveganja; ·sprostijo blago šele, ko deklaranti potencialno prenizko ovrednotenega blaga odpravijo upravičene dvome organov glede točnosti deklarirane vrednosti ali predložijo varščino za celoten carinski dolg, ki lahko nastane; ·uporabljajo metodologijo carinskega vrednotenja, ki jo določa carinsko pravo. 9.2.Odhodki Kot so pokazale preiskave urada OLAF, so javna naročila, ki ostajajo največji kanal javne porabe, privlačen trg za goljufe, ki si pri goljufijah pomagajo s korupcijo in računi v davčnih oazah. Številni primeri goljufij pri javnih naročilih so nadnacionalni, saj novi scenariji goljufij pogosto vključujejo naročnika iz ene države članice in ponudnike iz več drugih držav članic, ki za svoja dela sklepajo podizvajalske pogodbe z družbami v različnih državah. V zadnjih petih letih je bilo 20 % vseh sporočenih nepravilnosti povezanih s kršitvami pravil o javnem naročanju, kar je predstavljalo 30 % vseh sporočenih nepravilnih finančnih zneskov. Direktive o javnih naročilih bi morale biti prenesene do 18. aprila 2016, da bi se uvedel posodobljen in izboljšan pravni okvir. Vse tri direktive o javnih naročilih mora v celoti prenesti še 11 držav članic. Priporočilo 2 Komisija poziva države članice, naj: ·v celoti prenesejo direktive 2014/23/EU, 2014/24/EU in 2014/25/EU ter njihovo izvajanje postavijo visoko na politični dnevni red; ·nove direktive izvajajo s poudarkom na preglednosti in integriteti pri javnih naročilih, preprečevanju in odkrivanju goljufij in korupcije ter boljšem spremljanju sistemov javnega naročanja; ·izkoristijo možnosti, ki jih ponujajo enostavnejša pravila, in v celoti uresničijo potencial e-naročanja, ki bo postalo obvezno do oktobra 2018. Kar zadeva odkritja, ki so jih nacionalni organi v zadnjih petih letih sporočili za poglavitna odhodkovna področja, ni bistvenih odstopanj od znanih vzorcev. Med posameznimi leti so manjše razlike v letnih programih, kot so tisti, ki se financirajo iz sklada EKJS. Večletni programi sledijo drugačnemu vzorcu, povezanemu s programskim ciklom, tako da je v prvih letih programa sporočenih nepravilnosti malo, proti koncu programa pa se to število povečuje.

Letošnja analiza je bila še dodatno poglobljena in izpopolnjena, da bi jo bilo mogoče bolje usmeriti na posamezna tvegana področja. To je omogočila kakovost sporočenih podatkov, ki se postopoma izboljšuje. Vendar bi bilo mogočih še več izboljšav. Priporočilo 3 ·Vsi pristojni organi morajo pri sporočanju nepravilnosti (goljufij in nepravilnosti, ki ne pomenijo goljufije) zagotoviti informacije o lokaciji, pri kohezijski in ribiški politiki pa o prednostnem področju prizadetih ukrepov/projektov. ·Države članice morajo te informacije zagotoviti tudi pri posodobitvah predhodno sporočenih nepravilnosti, če tega še niso storile. Neposredna plačila, ki se financirajo iz sklada EKJS, sestavljajo področje politike z razmeroma nizko stopnjo tveganja v smislu goljufij in nepravilnosti, ki jih ugotovijo in sporočijo države članice. Odkritih goljufij pri ukrepih za podporo trgu je več kot na katerem koli drugem področju politike. V primeru programov sklada EKSRP pristojni organi odkrijejo približno tak delež nepravilnosti in goljufij kot na drugih področjih deljenega upravljanja. V primeru kohezijske politike analiza programskega obdobja 2007–2013 kaže višjo stopnjo odkrivanja pri konvergenčnih programih. Neobičajno nizka stopnja odkrivanja je pri programih evropskega teritorialnega sodelovanja. Posamezna prednostna področja so opredeljena kot bolj tvegana. Priporočilo 4 ·Vse države članice naj ugotovitve tega poročila upoštevajo pri svojih ocenah tveganja goljufij za programsko obdobje 2014–2020 ter posebno pozornost namenijo izpostavljenim prednostnim področjem in ukrepom, ki so jim podobni po obsegu in vrsti. ·Glede na nizke rezultate odkrivanja pri programih evropskega teritorialnega sodelovanja in ob upoštevanju vse večje grožnje mednarodnih goljufij naj države članice okrepijo pozornost in sodelovanje. ·Vse države članice naj pregledajo svoje ocene tveganja goljufij v zvezi z ukrepi za podporo trgu in pri tem upoštevajo informacije, poudarjene v tem poročilu. 9.3.Prihodnja leta Vse bolj se zavedamo groženj, ki jih predstavljajo goljufi, in težav, ki jih imajo vsi nacionalni organi pri spopadanju s čezmejno razsežnostjo uvedenih sistemov. To se kaže v vse večji pripravljenosti za izmenjavo informacij in dobrih praks ter – v ustreznih pravnih okvirih – zadevnih podatkov. EU in njene države članice so zdaj opremljene bolje kot pred nekaj leti, vse bolj pa so pripravljene storiti še več. V letu 2017 bosta Svet in Evropski parlament sprejela direktivo o zaščiti finančnih interesov, s čimer bosta dodatno uskladila svoja pristopa in potrdila evropsko razsežnost boja proti goljufijam z DDV. Vsaj 20 držav članic bo šlo še dlje ter bodo na podlagi „okrepljenega sodelovanja“ ustanovile Evropsko javno tožilstvo, da bi se obravnavali prav goljufije in druga kazniva dejanja, ki vplivajo na finančne interese EU. Ko bo ustanovljeno Evropsko javno tožilstvo, bosta preiskave na tem področju vodila dva organa EU. Urad OLAF in Evropsko javno tožilstvo bosta morala delovati v partnerstvu, da bosta okrepila zaščito finančnih interesov EU v okviru svojih pristojnosti za upravne oziroma kazenske preiskave. Komisija je zavezana ohranitvi močnega urada OLAF. Ocena Uredbe št. 883/2013, ki poteka, bo nova priložnost za tako potreben razmislek o tem, kako še okrepiti njegova preiskovalna pooblastila. PRILOGA 1 – Nepravilnosti, sporočene kot goljufije, v letu 2016 Število nepravilnosti, sporočenih kot goljufije, izraža rezultate prizadevanj držav članic za boj proti goljufijam in drugim nezakonitim dejavnostim, ki vplivajo na finančne interese EU. Zato se podatki ne bi smeli razlagati, kot da izražajo raven odkrivanja na ozemljih držav članic. Vsote se razlikujejo od tistih iz preglednice 1, saj Priloga 1 ne vključuje tretjih držav (pred pristopom) in neposrednih odhodkov.