OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Ta predlog je del širše pobude Komisije o trajnostnem razvoju. Določa temelje za okvir EU, ki umešča okoljske, socialne in upravljavske (Environmental, Social and Governance, v nadaljnjem besedilu: ESG) vidike v središče finančnega sistema, da bi se podprlo preoblikovanje evropskega gospodarstva v okolju prijaznejši, odpornejši in krožni sistem. Za bolj trajnostne naložbe bi bilo treba v procesu sprejemanja naložbenih odločitev upoštevati dejavnike ESG, da bi ob upoštevanju emisij plinov, izčrpavanja virov ali delovnih pogojev naložbe postale bolj trajnostne. Cilj tega predloga in zakonodajnih aktov, predlaganih skupaj z njim, je, da se vidiki ESG usklajeno po vseh sektorjih vključijo v naložbeni in svetovalni proces. Tako bi moralo biti zagotovljeno, da vsi udeleženci na finančnem trgu (družbe za upravljanje KNPVP, UAIS, zavarovalnice, institucije za poklicno pokojninsko zavarovanje, upravitelji EuVECA in upravitelji EuSEF), distributerji zavarovalnih produktov ali naložbeni svetovalci, ki prejmejo pooblastilo svojih strank ali upravičencev za sprejemanje naložbenih odločitev v njihovem imenu, vključijo vidike ESG v svoje notranje postopke in v zvezi s tem obvestijo svoje stranke. Poleg tega bodo za pomoč vlagateljem pri primerjavi ogljičnega odtisa naložb s predlogi uvedene nove kategorije referenčnih vrednosti za nizke emisije ogljika in ugodno ogljično bilanco. Ti predlogi, ki se medsebojno podpirajo, bi morali olajšati naložbe v trajnostne projekte in sredstva po vsej EU.

Sveženj Komisije upošteva svetovna prizadevanja za bolj trajnostno gospodarstvo. Vlade z vsega sveta so za naš planet in naše gospodarstvo izbrale bolj trajnostno pot s sprejetjem Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah iz leta 2016 in Agende Združenih narodov (ZN) za trajnostni razvoj do leta 2030.

EU si prizadeva za razvoj, ki je skladen s potrebami sedanjosti in ne ogroža zmožnosti zadovoljevanja potreb prihodnjih generacij. Trajnost je že od nekdaj v središču evropskega projekta. V pogodbah EU so priznane njene socialne in okoljske razsežnosti, ki jih je treba obravnavati skupaj.

Sporočilo Komisije iz leta 2016 o novih ukrepih za trajnostno prihodnost Evrope povezuje cilje trajnostnega razvoja iz Agende ZN za trajnostni razvoj do leta 2030 z okvirom politike Unije za zagotovitev, da bodo vsi ukrepi in pobude politike EU znotraj EU in na svetovni ravni že od samega začetka naprej upoštevali cilje trajnostnega razvoja. EU se je prav tako v celoti zavezala, da bo dosegla svoje podnebne in energetske cilje do leta 2030 ter vključila trajnostni razvoj v politike EU, kot je to napovedal Jean-Claude Juncker v političnih usmeritvah Evropske komisije iz leta 2014. Zato številne prednostne naloge politike Evropske komisije za obdobje 2014–2020 prispevajo k doseganju okoljskih ciljev EU in izvajanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030. Mednje spadajo naložbeni načrt za Evropo, sveženj o krožnem gospodarstvu, sveženj o energetski uniji, posodobitev strategije o biogospodarstvu EU, unija kapitalskih trgov in proračun EU za obdobje 2014–2020, vključno s kohezijskim skladom in raziskovalnimi projekti. Komisija je poleg tega vzpostavila platformo, na kateri lahko sodelujejo različne zainteresirane strani, za spremljanje in izmenjavo najboljših praks glede izvajanja ciljev trajnostnega razvoja.

Za doseganje trajnostnih ciljev EU so potrebne velike naložbe. Samo na področju podnebja in energije je ocenjeno, da je za izpolnitev podnebnih in energetskih ciljev do leta 2030 potrebnih za 180 milijard EUR dodatnih naložb na leto. Znaten del teh finančnih tokov bo moral prispevati zasebni sektor. Za zmanjšanje te naložbene vrzeli je treba tokove zasebnega kapitala v velikem obsegu preusmeriti v bolj trajnostne naložbe in ponovno razmisliti o evropskem finančnem okviru.

V tem okviru je Komisija decembra 2016 ustanovila strokovno skupino na visoki ravni za razvoj celovite strategije EU o trajnostnem financiranju. Strokovna skupina na visoki ravni je svoje končno poročilo objavila 31. januarja 2018. V tem poročilu je bila predstavljena celovita vizija o trajnostnem financiranju za Evropo in sta bili opredeljeni dve ključni zahtevi za evropski finančni sistem. Prva je izboljšati prispevek finančnega sektorja k trajnostni in vključujoči rasti. Druga je okrepiti finančno stabilnost, tako da se dejavniki ESG vključijo v sprejemanje naložbenih odločitev. Strokovna skupina na visoki ravni je izdala osem ključnih priporočil, za katera meni, da predstavljajo bistvene elemente trajnostnega evropskega finančnega sistema. Med temi priporočili strokovna skupina na visoki ravni meni, da bi bilo treba od izdajateljev indeksov zahtevati, da razkrijejo podrobnosti o izpostavljenosti indeksa parametrom trajnosti na podlagi vrednostnih papirjev, vključenih v indekse, in njihovih uteži. Hkrati bi morala ESMA v svoje smernice o „izjavi o referenčnih vrednostih“ vključiti sklicevanje na vidike trajnosti, iz katerega bi moralo biti jasno razvidno, kako se vidiki trajnosti (ESG), vključno s prehodom na nizkoogljično gospodarstvo, odražajo v metodologiji določanja referenčne vrednosti.

Strokovna skupina na visoki ravni je poudarila, da imajo indeksi in referenčne vrednosti posreden, vendar pomemben vpliv na naložbe. Številni vlagatelji se zanašajo na referenčne vrednosti, zlasti pri razdelitvi portfelja in merjenju uspešnosti finančnih produktov. Čeprav so izdajatelji indeksov razvili širok spekter indeksov, katerih namen je zajeti vidike trajnosti in podnebne vidike, je njihov pomen v splošni porazdelitvi portfeljev še vedno omejen. Za nadaljnje spremljanje dela strokovne skupine na visoki ravni in za prispevanje k širšim prizadevanjem za povezovanje financiranja s potrebami planeta in družbe je Komisija 8. marca 2018 objavila Akcijski načrt o financiranju trajnostne rasti. Komisija je v tem akcijskem načrtu napovedala prihodnje ukrepe za povečanje preglednosti metodologij določanja referenčnih vrednosti, kar zadeva ESG, in pobudo za določitev standardov za metodologijo določanja referenčnih vrednosti za nizke emisije ogljika v Uniji. S skupnimi standardi za referenčne vrednosti za nizke emisije ogljika naj bi se odpravilo tveganje „lažnega zelenega oglaševanja“ (greenwashing), ko se vsi indeksi za nizke emisije ogljika promovirajo na enak način kot okoljsko ustrezni, kljub temu da imajo različne značilnosti. Poleg tega imajo zaradi različnih ravni preglednosti metodologije, kar zadeva ESG, udeleženci na trgu težave s primerjanjem indeksov pri izbiranju ustrezne referenčne vrednosti za svojo naložbeno strategijo. Za reševanje ugotovljenih težav predvideva ta predlog spremembo uredbe o referenčnih vrednostih. Uvaja dve kategoriji referenčnih vrednosti: (i) referenčne vrednosti za nizke emisije ogljika in (ii) referenčne vrednosti za ugodno ogljično bilanco.

•Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

S predlogom bo spremenjena uredba o referenčnih vrednostih, tako da bodo uvedena pravila za uvedbo in upravljanje referenčnih vrednosti za nizke emisije ogljika in referenčnih vrednosti za ugodno ogljično bilanco. Predlog je skladen s ciljem uredbe o referenčnih vrednostih, s katero se skuša zagotoviti, da referenčne vrednosti natančno in zanesljivo odražajo gospodarske razmere ter da jih lahko vse zainteresirane strani brez težav razumejo, s čimer se podpira visoka raven varstva potrošnikov in vlagateljev. S predlogom se uvajajo dodatne zahteve glede preglednosti metodologije določanja novih kategorij referenčnih vrednosti, da bi postale bolj primerljive in da bi se izboljšalo sprejemanje odločitev upraviteljev portfeljev.

•Skladnost z drugimi politikami Unije

Predlog dopolnjuje obstoječe okoljske in podnebne politike EU z izboljšanjem preglednosti metodologij določanja referenčnih vrednosti, kar zadeva ESG, in uvedbo usklajenih pravil za referenčne vrednosti za nizke emisije ogljika, kar bi moralo omogočiti učinkovitejše usmerjanje naložb v trajnostna sredstva.

Ta predlog je del svežnja ukrepov za trajnostno financiranje, ki je prednostna naloga v okviru projekta unije kapitalskih trgov. Vsebuje ukrepe za izkoriščanje potenciala za preobrazbo, ki ga ima finančna tehnologija, in za preusmeritev zasebnega kapitala k trajnostnim naložbam. Prispeva k razvoju bolj povezanih kapitalskih trgov, saj vlagateljem omogoča, da izkoristijo prednosti enotnega trga, ko sprejemajo informirane odločitve.