Posebno poročilo Vključitev ciljev  
vodne politike EU v SKP:  
delni uspehSL 2014  št. 04
EVROPSKO 
RAČUNSKOSODIŠČE
EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČE  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-naslov: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Veliko dodatnih informacij o Evropski uniji je na voljo na internetu.
Dostop je mogoč na strežniku Europa ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Urad za publikacije Evropske unije, 2014
ISBN 978-92-872-0044-0
doi: 10.2865/17092
© Evropska unija, 2014
Reprodukcija je dovoljena z navedbo vira.
Printed in Luxembourg
SL 2014  št. 04
Posebno poročilo Vključitev ciljev  
vodne politike EU v SKP:  
delni uspeh 
(v skladu z drugim pododstavkom člena 287(4) PDEU)
02
 Kazalo
Odstavek
 Glosar in kratice
I–XI  Povze tek
1–14   Uvo d
1–6  Povezanost vodne politike EU s skupno kmetijsko politiko (SKP)
7–11   Instrumenti SKP, ki lahko pripomorejo k vključevanju ciljev vodne politike EU v SKP
12–14   Sredstva SKP z možnim vplivom na vode
15–20   Revizi ja
15–17   Obseg revizije in revizijski pristop
18–20   Prejšnje revizije
21–79   Opažanj a
21–32   Slabosti pri izvajanju vodne politike EU ovirajo njeno vključevanje v SKP
33 –48  Navzkrižna skladnost je imela doslej le omejen vpliv na vprašanja v zvezi z vodo
34–39   Mehanizem navzkrižne skladnosti ni brez vpliva, vendar še ni v celoti izkoriščen
40–48  Slabosti pri izvajanju navzkrižne skladnosti
49–61   Potencial na področju razvoja podeželja ni v celoti izkoriščen za obravnavanje težav v zvezi z vodo
52–55   Načrti držav članic za porabo sredstev za razvoj podeželja ne upoštevajo zmeraj ciljev vodne politike EU  
in potreb držav članic v zvezi z vodami
56–61   Sredstva za razvoj podeželja so se premalo uporabljala kot odziv na težave v zvezi z vodo
62–65   Načelo „onesnaževalec plača“ ni bilo vključeno v SKP
66–79   Sistemi za spremljanje in vrednotenje ne zagotavljajo celostne slike
03 Kazalo
80 – 87  Zaključki in priporoč ila
 Priloga I – Revizijska vprašanja in merila, uporabljena pri reviziji
 Priloga II –  Rezultati ankete: glavne spremembe po uvedbi navzkrižne skladnosti, kot so jih 
navedle kmetijske svetovalne službe
 Priloga III  – Primeri vprašanj v zvezi z vodo, ki niso zajeta v sistem navzkrižne skladnosti
 Priloga IV –  Dodatna sredstva, dodeljena v okviru pregleda SKP in evropskega načrta 
za oživitev gospodarstva, ki jih države članice uporabljajo za upravljanje z vodami
 Odgovori Komisij e
04
 Glosar  
in kratice
Direktorji za vodo : direktorji na področju vodne politike iz različnih držav članic in drugih sodelujočih držav.
EKSRP : Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja, v tem poročilu imenovan tudi „razvoj podeželja“.
Evtrofikacija : proces, pri katerem vodna telesa sprejmejo prekomerno količino hranil, zlasti fosfatov in nitratov. 
Ti običajno spodbudijo prekomerno rast alg, ki iz vode izčrpajo prisoten kisik in tako povzročijo smrt drugih 
organizmov, kot so ribe.
Fitofarmacevtska sredstva : se uporabljajo za zaščito rastlin ali poljščin pred škodljivimi vplivi, kot so plevel, 
bolezni ali žuželke.
Navzkrižna skladnost : mehanizem, ki neposredna plačila kmetom in več plačil za razvoj podeželja veže 
na upoštevanje sklopa pravil o okolju, varnosti hrane, zdravju živali in rastlin, dobrobiti živali in ohranjanju 
kmetijskih zemljišč v dobrih kmetijskih in okoljskih pogojih. Pravila navzkrižne skladnosti se nanašajo na   
18 predpisanih zahtev ravnanja in 15 standardov dobrih kmetijskih in okoljskih pogojev. Zaradi neupoštevanja teh 
standardov in zahtev se lahko kmetu znižajo plačila SKP .
Neposredna plačila : plačila, ki se neposredno odobrijo kmetom v okviru sheme dohodkovne podpore, kot sta 
shema enotnega plačila in shema enotnega plačila na površino.
Okvirna direktiva o vodah : Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES z dne 23. oktobra 2000 
o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (UL L 327, 22.12.2000, str. 1) je krovno 
zakonodajno besedilo, ki je bilo sprejeto leta 2000 z namenom uskladitve obstoječih razdrobljenih politik in 
zakonodaje. Pristop h gospodarjenju z vodami v direktivi temelji na povodjih kot naravnih, okoljskih enotah in ne 
upravno ali zakonsko omejenih območjih. Direktiva se sklicuje na več sorodnih direktiv, kot so direktiva o kopalnih 
vodah, direktiva o pitni vodi, direktiva o čiščenju komunalne odpadne vode, direktiva o nitratih, direktiva o blatu iz 
čistilnih naprav itd. Okvirna direktiva o vodah določa izvajanje drugih navedenih direktiv kot minimalno zahtevo. 
Ukrepi za izvajanje teh direktiv morajo biti vključeni v načrtovanje upravljanja povodij. Omeniti je treba, da preko 
okvirne direktive o vodah niso dana na razpolago namenska sredstva za izvajanje vodne politike EU.
Povodje : območje kopnega, s katerega se vsi površinski odtoki kot zaporedje potokov, rek in včasih tudi jezer 
stekajo v morje skozi eno samo rečno ustje, estuarij ali delto.
Predpisane zahteve ravnanja : 18 zakonodajnih standardov EU na področju okolja, varnosti hrane, zdravja živali in 
rastlin ter dobrobiti živali.
Pregled SKP : leta 2009 so bili pregledani različni sestavni deli SKP , nato pa prilagojeni tako, da bi se SKP razvijala 
uravnoteženo in okoljsko prijazno. Ta prilagoditev se imenuje pregled stanja SKP .
SKP : skupna kmetijska politika.
05 Glosar in kratice 
Standardi dobrih kmetijskih in okoljskih pogojev : obveznost ohranjanja površin v dobrih kmetijskih in okoljskih 
pogojih se nanaša na sklop standardov v zvezi z varstvom tal, ohranjanjem organskih snovi v tleh in strukture tal, 
preprečevanjem slabšanja stanja habitatov in upravljanjem z vodami.
Ukrep : 
 
1. ukrep za razvoj podeželja : sklop dejavnosti, ki se lahko financirajo iz EKSRP . Vsak ukrep določa posebna pravila, 
ki jih je treba upoštevati;  
 
2. ukrep, kot je določen v okvirni direktivi o vodah (načrti upravljanja povodij in programi ukrepov) : sklop dejavnosti, 
vključno z zakonodajnimi, kontrolnimi in upravnimi pobudami, ki so vključene v načrt upravljanja povodja in 
prispevajo k izvajanju okvirne direktive o vodah. Kmetijski ukrep je v tem kontekstu sklop aktivnosti ali pobud, ki se 
lahko uporabijo za ublažitev vpliva obremenitev na vodo, ki jih povzročajo kmetijske dejavnosti.
Vodno območje : območje kopnega in morja, ki ga sestavlja eno ali več sosednjih povodij ter z njimi povezana 
podzemna voda in obalno morje. V okvirni direktivi o vodah je določeno kot glavna enota upravljanja povodij.
06
 Povzetek
I
Vse od začetka sprejemanja posebnih pravnih instru -
mentov EU na področju varstva voda konec sedem -
desetih let prejšnjega stoletja je varovanje kakovosti 
evropskih vodnih virov prednostna naloga EU. Cilj 
okvirne direktive o vodah, ki je bila sprejeta leta 2000, 
je bil vzpostaviti pravni okvir za varstvo in obnovo 
vodnih teles v Evropi ter zagotoviti dolgoročno trajno -
stno rabo vode. Načrti upravljanja povodij in programi 
ukrepov so glavni instrumenti držav članic za izvajanje 
vodne politike EU. Države članice lahko vodno politiko 
izvajajo z delno uporabo sredstev drugih politik.
II
Kmetijstvo je pomemben vir okoljskih obremenitev. 
V Evropi dosega približno 33 % skupne porabe vode, 
je pa tudi glavni vir onesnaženja voda s hranili.
III
Skupna kmetijska politika (SKP) predstavlja skoraj 
40 % proračuna EU. Z SKP želi EU vplivati na kmetijske 
prakse, ki vplivajo na vode. Za vključitev ciljev vodne 
politike EU v SKP se trenutno uporabljata dva instru -
menta: navzkrižna skladnost, mehanizem, ki nekatera 
plačila SKP veže na specifične okoljske zahteve, in 
Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP , 
v nadaljevanju tudi „razvoj podeželja“), ki zagotavlja 
finančne spodbude za aktivnosti, ki presegajo obve -
zno zakonodajo.IV
Evropska komisija in Svet sta večkrat poudarila 
potrebo po boljšem vključevanju vodne politike 
v druge politike, kot je kmetijska. Cilji vodne politike 
EU zahtevajo izvajanje aktivnosti na različnih podro -
čjih politik in posledično posredovanje različnih 
organov, ki lahko imajo različne in potencialno naspro -
tujoče si interese. V skladu s tem je Sodišče pri reviziji 
iskalo odgovor na vprašanje: So bili cilji vodne politike 
EU uspešno vključeni v SKP? Sodišče je poskušalo 
odgovoriti na to vprašanje tako, da je preučilo, koliko 
je izvajanje vodne politike EU pripomoglo k njeni 
vključitvi v SKP , ter analiziralo navzkrižno skladnost in 
razvoj podeželja.
V
Revizija je obravnavala vprašanje, ali so bili cilji vodne 
politike EU uspešno vključeni v SKP , vendar je bilo ugo -
tovljeno, da so bili doslej vključeni le delno. Vzrok za to 
je bila neusklajenost med ambicioznimi cilji politike in 
instrumenti, ki se uporabljajo za doseganje sprememb. 
Revizija je ugotovila slabosti pri obeh instrumentih, ki 
jih Komisija trenutno uporablja za vključevanje vpra -
šanj v zvezi z vodo v SKP (tj. navzkrižna skladnost in 
razvoj podeželja), ter zamude in slabosti pri izvajanju 
okvirne direktive o vodah.
VI
Sodišče je prišlo do zaključka, da so navzkrižna sklad-  
nost in sredstva za razvoj podeželja doslej pozitivno 
vplivala na uveljavljanje ciljev politike o izboljšanju 
količine in kakovosti voda, vendar sta ta instrumenta 
omejena glede na cilje politike, določene za SKP , in 
še ambicioznejše cilje, zastavljene v uredbah o SKP 
za obdobje 2014–2020.
Povzetek 07
VII
Sodišče nadalje ugotavlja, da so zamude pri izvajanju 
okvirne direktive o vodah dejansko ovirale vključitev 
ciljev vodne politike v SKP .
VIII
Sodišče je ugotovilo tudi, da sistemi za spremljanje in 
vrednotenje, ki se neposredno nanašajo na SKP , in tisti 
za zbiranje bolj splošnih podatkov niso zagotavljali 
informacij, ki bi bile potrebne za celovito obvešča -
nje oblikovalcev politik o obremenitvah voda zaradi 
kmetijskih dejavnosti, kljub temu pa je zaznalo nekaj 
uporabnih pobud.
IX
Sodišče Komisiji priporoča, naj predlaga potrebne 
spremembe obstoječih instrumentov (navzkrižna 
skladnost in razvoj podeželja) ali po potrebi nove 
instrumente, ki bodo omogočali doseganje ambici -
oznejših ciljev pri vključevanju ciljev vodne politike 
v SKP . Države članice naj obravnavajo slabosti, ki so 
bile ugotovljene v zvezi z navzkrižno skladnostjo, in 
izboljšajo uporabo sredstev za razvoj podeželja, da bi 
bolje izpolnile cilje vodne politike.
X
Sodišče priporoča tudi, naj Komisija in države članice 
obravnavajo zamude pri izvajanju okvirne direktive 
o vodah in izboljšajo kakovost svojih načrtov uprav-  
ljanja povodij, tako da opišejo posamezne ukrepe in 
poskrbijo, da bodo ti dovolj jasni in konkretni na ope -
rativni ravni.
XI
Glede spremljanja in vrednotenja naj Komisija zago -
tovi, da bo imela na razpolago informacije, s katerimi 
je mogoče izmeriti vsaj razvoj obremenitev voda 
zaradi kmetijskih praks, in od držav članic zahteva, 
da podatke o vodah zagotavljajo bolj pravočasno, 
zanesljivo in dosledno.
08
 Uvod
Povezanost vodne poli ­
tike EU s skupno kmetij ­
sko politiko (SKP)
01  
Varstvo (kakovosti in količine) voda 
je prednostna tema večine javnih 
agend, ne le v EU, temveč tudi po 
svetu ter na nacionalnih, regionalnih 
in lokalnih ravneh. Glavni skupni cilj 
vodne politike EU je zagotoviti dostop 
do zadostnih količin kakovostne vode 
za vse Evropejce in zagotoviti dobro 
stanje vseh vodnih teles v Evropi.1 
Glavni zakonski instrumenti, ki jih EU 
uporablja za doseganje tega cilja, so 
direktive, ki sta jih v zvezi z vodami 
sprejela Evropski parlament in Svet. 
Direktiva je zakonodajni akt Evropske 
unije, ki zahteva, da države članice 
dosežejo določen rezultat, vendar jim 
za to ne predpisuje načina.
02  
Cilj direktive o nitratih, ki je bila spre -
jeta leta 1991, je bil zmanjšati onesna -
ženje evropskih voda, ki ga povzročajo 
nitrati iz kmetijskih virov.2 Leta 2000 ji 
je sledila izčrpnejša okvirna direktiva 
o vodah. Ta zahteva, da morajo drža -
ve članice do leta 2015 doseči „dobro 
stanje površinske in podzemne vode“3. 
Države članice morajo pripraviti načrte 
upravljanja povodij in z njimi povezane 
programe ukrepov, ki so glavni instru -
menti za izvajanje direktive in posledič -
no tudi za izvajanje vodne politike EU. 
Države članice lahko pri njenem izvaja -
nju delno uporabljajo sredstva iz drugih 
politik. Tako se lahko na primer ukrepi 
iz načrtov upravljanja povodij v nekate -
rih primerih financirajo v okviru SKP .03  
Po navedbah v poročilu o stanju voda4 
Evropske agencije za okolje kljub 
izboljšanju v zadnjih desetletjih ni 
verjetno, da bo do leta 2015 dosežen 
cilj iz okvirne direktive o vodah glede 
kakovosti in količine evropskih voda.
04  
Kmetijstvo predstavlja največji delež 
rabe zemljišč v Evropi (približno 50 % 
skupne površine zemljišč). Oblikovalo 
je evropsko krajino, v zadnjih 50 letih 
pa se je pri njem povečala uporaba 
zunanjih vložkov (gnojil, pesticidov in 
vode). Zato je kot sektor pomemben 
vir okoljskih obremenitev5. V Evropi 
dosega kmetijstvo približno 33 % 
skupne porabe vode in je glavni vir 
onesnaževanja voda s hranili6. Kot 
glavni porabnik vode ima tako kmetij -
stvo pomembno vlogo pri trajnostnem 
upravljanju z vodami, kar zadeva njiho -
vo količino in kakovost.1 http://ec.europa.eu/
environment/water/index_
en.htm  in člen 4 okvirne 
direktive o vodah.
2 Direktiva Sveta 91/676/ EGS 
z dne 12. decembra 1991 
o varstvu voda pred 
onesnaževanjem z nitrati iz 
kmetijskih virov (UL L 375, 
31.12.1991, str. 1). Direktiva 
o nitratih določa, da morajo 
države članice spremljati 
površinske in podzemne 
vode ter določiti območja, 
ranljiva za onesnaženje 
z nitrati. Države članice morajo 
vzpostaviti kodeks dobre 
kmetijske prakse, ki se na 
celotnem ozemlju uporablja 
prostovoljno, poleg tega 
pa morajo sprejeti akcijske 
programe, katerih uporaba 
je na območjih, ranljivih za 
onesnaženje z nitrati, obvezna.
3 Člen 4 okvirne direktive 
o vodah.
4 Poročilo Evropske agencije za 
okolje št. 9/2012: „Evropske 
vode – trenutno stanje in 
prihodnji izzivi“.
5 „Zelena SKP? Možnosti 
reforme z okoljskega vidika“. 
Projekt Evropske agencije 
za okolje Zelena SKP, 
vmesno poročilo o prvi fazi, 
23. junij 2011.
6 Poročilo Evropske agencije 
za okolje št. 1/2012: „Za 
učinkovito rabo vodnih virov 
v Evropi“.
09 Uvod
05  
Svet Evropske unije je večkrat poudaril, 
da je treba vode zaščititi v okviru SKP7:
 – leta 2007 je poudaril, da je „ vključi -
tev vprašanja trajnostne rabe vode 
v druge sektorske politike (kmetij -
stvo[…])“ pogoj za „dosego ciljev 
vodne politike“ in poudaril, da je 
„treba posebno pozornost nameniti 
nadaljnjemu razvoju in po potrebi 
prilagoditvi sedanjih kmetijskih 
politik, da bi prispevale k trajnost-  
nemu gospodarjenju z vodo“;
 – leta 2009 je upravljanje z vodami 
opredelil kot ključni novi izziv 
za kmetijstvo ter navedel, da „bi 
bilo treba v ustreznih instrumentih 
SKP dodatno pozornost nameniti 
vprašanjem gospodarjenja z voda -
mi, vključno s kakovostjo voda“;
 – leta 2010 je Svet priznal potre -
bo po „učinkovitejš[i] in bolj 
trajnostn[i] uporab[i] vode 
v kmetijstvu“.
06  
Potrebo po pospešenem vključevanju 
vprašanj upravljanja z vodami v druga 
področja politik, kot je kmetijstvo, 
so jasno izrazili Evropska komisija, 
Evropska agencija za okolje, Svet 
Evropske unije in direktorji za vodo8. 
Vključevanje ciljev vodne politike EU 
v SKP je pomemben cilj, ne nazadnje 
glede na člen 11 Pogodbe o delovanju 
Evropske unije, ki določa: „Zahteve 
varstva okolja je treba vključevati 
v opredelitve in izvajanje politik in 
dejavnosti Unije, zlasti zaradi spodbu -
janja trajnostnega razvoja.“7 Sklepi Sveta o pomanjkanju 
vode in suši z dne 
30. oktobra 2007. Sklepi 
Sveta o pomanjkanju 
vode, suši in prilagajanju 
podnebnim spremembam 
z dne 11. junija 2010. Uvodni 
izjavi 1 in 4 k Uredbi Sveta 
(ES) št. 74/2009 z dne 
19. januarja 2009 o spremembi 
Uredbe (ES) št. 1698/2005 
o podpori za razvoj podeželja 
iz Evropskega kmetijskega 
sklada za razvoj podeželja 
(EKSRP) (UL L 30, 31.1.2009, 
str. 100) po pregledu SKP.
8 • COM(2012) 673 z dne 
14. novembra 2012 „Načrt za 
varovanje evropskih vodnih 
virov“: „Vendar je potrebno 
boljše izvajanje in večje 
vključevanje ciljev vodne 
politike v druge politike, na 
primer skupno kmetijsko 
politiko“.  
• Uvodna izjava 16 okvirne 
direktive o vodah: „Varstvo in 
trajnostno upravljanje vode je 
treba intenzivneje vključevati 
v druga področja politike 
Skupnosti, kot so energetika, 
promet, kmetijstvo, ribištvo, 
regionalna politika in turizem.“  
• Uvodna izjava 6 Uredbe 
Sveta (ES) št. 1698/2005 
z dne 20. septembra 2005 
o podpori za razvoj podeželja 
iz Evropskega kmetijskega 
sklada za razvoj podeželja 
(EKSRP) (UL L 277, 21.10.2005, 
str. 1). „Dejavnosti Evropskega 
kmetijskega sklada za razvoj 
podeželja in postopki, 
h katerim prispeva, morajo biti 
skladni in združljivi z ostalimi 
politikami Skupnosti ter 
v skladu s celotno zakonodajo 
Skupnosti.“  
• Poročilo Evropske agencije 
za okolje št. 9/2012: „Potrebna 
so še močnejša prizadevanja 
za vključevanje vprašanj 
upravljanja z vodami v različne 
sektorske politike, kot sta 
kmetijstvo in promet.“  
• Izjava direktorjev za 
vode o okvirni direktivi 
o vodah in kmetijstvu z dne 
30. novembra 2006: Priznati 
je treba pomen vodnih virov 
v družbenem, gospodarskem 
in okoljskem smislu ter ga 
vključiti v vse sektorske 
politike.
10 Uvod
Instrumenti SKP , ki lahko 
pripomorejo k vključeva­
nju ciljev vodne politike 
EU v SKP
07  
Trenutno se za vključevanje ciljev 
vodne politike EU v SKP uporablja -
ta dva instrumenta SKP: navzkrižna skladnost in Evropski kmetijski sklad 
za razvoj podeželja (glej diagram 1 ). 
Ta instrumenta lahko s krepitvijo 
dobrih kmetijskih praks, spodbuja -
njem skladnosti kmetijskih dejavnosti 
z okoljsko zakonodajo, kot je direktiva 
o nitratih, in zagotavljanjem spodbud 
za okolju prijazne javne dobrine in sto -
ritve znatno prispevata k trajnostnemu 
kmetijstvu.Diagram 1Povezanost SKP in vodne politike EU
Opomba : Ena stran tega diagrama prikazuje, kako je mogoče porabiti sredstva SKP z neposrednimi plačili in sredstvi za razvoj podeželja. Kmetje, 
ki prejemajo neposredna plačila in/ali nekatera sredstva za razvoj podeželja, morajo zanje v skladu z zahtevami navzkrižne skladnosti upoštevati 
nekatere okoljske obveznosti. Dejavnosti, ki jih financira SKP, lahko pozitivno ali negativno vplivajo na vode. Druga stran diagrama pa prikazuje 
glavne mejnike, ki so bili določeni z okvirno direktivo o vodah, glavnim instrumentom za izvajanje vodne politike na ravni EU.
-SKP
zakonodaja 
in sredstva SKLADNOST?
neposredna plačila razvoj podeželja (EKSRP)
programi razvoja podeželja držav članic
(2007–2013)(kmetijske) dejavnosti vplivi
+/- vpliv na vode 
  
navzkrižna skladnostzakonodaja brez sredstevVODNA POLITIKA
2000
2006
2008
2009
20122015obveznosti držav članic
dobro stanje vodnih 
telesizpolnitev okoljskih 
ciljevzačetek izvajanja 
programovdokončanje načrtov 
upravljanja povodij in programov ukrepovpredstavitev osnutkov 
načrtov upravljanja 
povodijvzpostavitev mreže 
opazovalnih postajzačetek veljavnosti 
okvirne direktive 
o vodahOKVIRNA DIREKTIVA 
O VODAH (1. cikel)
11 Uvod
08  
Navzkrižna skladnost je mehanizem, 
ki neposredna plačila kmetom (in več 
plačil za razvoj podeželja9) pogojuje 
z upoštevanjem sklopa pravil o oko -
lju, varnosti hrane, zdravju živali in 
rastlin, dobrobiti živali in ohranjanju 
kmetijskih zemljišč v dobrih kmetij -
skih in okoljskih pogojih10. Ta pravila 
določa 18 predpisanih zahtev ravnanja 
in 15 standardov dobrih kmetijskih in 
okoljskih pogojev. Neupoštevanje teh 
standardov in zahtev lahko povzroči 
znižanja plačil SKP kmetu.09  
Šest zahtev navzkrižne skladnosti ima 
neposreden vpliv na kakovost in koli -
čino voda (navedene so v  tabeli 1 ), več 
drugih zahtev navzkrižne skladnosti pa 
posredno vpliva na varstvo voda (na 
primer predpisane zahteve ravnanja 
v zvezi z ohranjanjem prostoživečih 
ptic in naravnih habitatov in standardi 
dobrih kmetijskih in okoljskih pogojev 
v zvezi z minimalno talno odejo ali 
varstvom krajinskih značilnosti).9 Navzkrižna skladnost se 
uporablja za sedem ukrepov 
raz- 
voja podeželja, ki predstavljajo 
približno 40 % načrtovanih 
odhodkov EKSRP za obdobje 
2007–2013.
10 Navzkrižna skladnost je bil 
uvedena leta 2003 z Uredbo 
Sveta (ES) št. 1782/2003 z dne 
29. septembra 2003 o skupnih 
pravilih za sheme neposred-  
nih podpor v okviru skupne 
kmetijske politike in o uvedbi 
nekaterih shem podpor 
za kmete ter o spremembi 
uredb (EGS) št. 2019/93, (ES) 
št. 1452/2001, (ES) št. 1453/2001, 
(ES) št. 1454/2001, (ES) 
1868/94, (ES) št. 1251/1999, 
(ES) št. 1254/1999, (ES) 
št. 1673/2000, (EGS) št. 2358/71 
in (ES) št. 2529/2001 (UL L 270, 
21.10.2003, str. 1). Od leta 2005 
so določbe navzkrižne sklad-  
nosti obvezne za vse kmete, ki 
prejemajo neposredna plačila. 
Za programsko obdobje 2007–
2013 se navzkrižna skladnost 
uporablja tudi za več plačil 
iz EKSRP (za ukrepe 211, 212, 
213, 214, 221, 224 in 225), od 
leta 2008 pa tudi za nekatera 
plačila v zvezi z vinom.Tabela 1Pregled zahtev navzkrižne skladnosti v zvezi z vodami
Standard Vsebina
Predpisana zahteva ravnanja 2 varstvo podzemne vode pred onesnaževanjem1 
Predpisana zahteva ravnanja 3 uporaba blata iz čistilnih naprav v kmetijstvu2
Predpisana zahteva ravnanja 4varstvo voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kme -
tijskih virov3
Predpisana zahteva ravnanja 9 dajanje fitofarmacevtskih sredstev v promet4
Standardi dobrih kmetijskih in okoljskih 
pogojev v zvezi s postopki za izdajo 
dovoljenja za namakanjeČe je za uporabo vode za namakanje potrebno 
dovoljenje, skladnost s postopki za izdajo dovoljenj.
Standardi dobrih kmetijskih in okoljskih 
pogojev v zvezi z varovalnimi pasovivzpostavitev varovalnih pasov vzdolž vodotokov
1  Člena 4 in 5 Direktive Sveta 80/68/EGS z dne 17. decembra 1979 o varstvu podzemne vode pred onesnaževanjem z določenimi nevarnimi 
snovmi (UL L 20, 26.1.1980, str. 43).
2  Člen 3 Direktive Sveta 86/278/EGS z dne 12. junija 1986 o varstvu okolja, zlasti tal, kadar se blato iz čistilnih naprav uporablja v kmetijstvu  
(UL L 181, 4.7.1986, str. 6).
3  Člena 4 in 5 Direktive Sveta 91/676/EGS z dne 12. decembra 1991 o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov  
(UL L 375, 31.12.1991, str. 1).
4  Člen 3 Direktive Sveta 91/414/EGS z dne 15. julija 1991 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (UL L 230, 19.8.1991, str. 1). 
12 Uvod
10  
EU s sredstvi za razvoj podeželja pri -
speva k naložbam držav članic za okre -
pitev konkurenčnosti kmetijstva in 
gozdarstva, varstvo okolja in podeželja, 
izboljšanje kakovosti življenja na po -
deželju in diverzifikacijo podeželskega 
gospodarstva ter spodbujanje lokalnih 
pristopov k razvoju podeželja. EU pod -
pira programe razvoja podeželja držav 
članic. V ključnih besedilih na področju 
razvoja podeželja, kot so strateške 
smernice Skupnosti za razvoj podeže -
lja11 in Uredba (ES) št. 1698/200512, sta 
varstvo in trajnostno upravljanje voda 
obravnavana kot eno ključnih okoljskih 
vprašanj, ki se jim je treba posvetiti.
11  
Z ukrepi za razvoj podeželja lahko 
kmetje v zameno za finančne spodbu -
de ali nadomestilo prostovoljno izva -
jajo aktivnosti, ki presegajo obvezno 
zakonodajo (glej okvir 1 ).
Sredstva SKP z možnim 
vplivom na vode
12  
Raven porabe EU za kmetijske de -
javnosti v okviru SKP je precejšnja 
(58,1 milijarde EUR za leto 2012 ali 
skoraj 40 % proračuna EU). Kmetijske 
in druge dejavnosti, ki jih financira SKP , 
lahko pozitivno ali negativno vplivajo 
na vode (glej diagram 1 ).13  
V nekaterih primerih so sredstva SKP 
izrecno ciljno usmerjena na pozitivne 
vplive na vode: to zajema financiranje 
ukrepov za razvoj podeželja, ki speci -
fično omenjajo varstvo voda. Podrobna 
ocena programov razvoja podeželja 
z vidika upravljanja z vodami kaže, 
da so države članice 51 % svojih prora -
čunov za razvoj podeželja13 namenile 
za ukrepe, ki se v večji ali manjši meri 
nanašajo na vode (75  milijard  EUR 
za obdobje 2007–2013)14. Poleg tega 
je bilo 27 % dodatnih sredstev, o katerih 
je bil sprejet dogovor po pregledu SKP 
(odobrena so bila leta 2009, zagotovila 
pa so dodatne 4,8 milijarde EUR), dode -
ljenih za prednostno področje upravlja -
nja z vodami (1,3  milijarde  EUR)15.
14  
Uredbe o SKP za obdobje 2014–2020 še 
bolj poudarjajo kakovost voda kot cilj 
SKP . Zakonske določbe za „bolj zelena“ 
neposredna plačila SKP zajemajo pra -
kse, od katerih imajo nekatere poten -
cialno koristen vpliv na kakovost vode. 
Poleg tega je v izjavi Sveta in Evrop -
skega parlamenta je navedeno, da je 
treba nekatere obveznosti, ki izhajajo iz 
okvirne direktive o vodah, vključiti med 
zahteve navzkrižne skladnosti. Učinko -
vitejša raba vode v kmetijstvu je izrecen 
element (ključno področje) ene od 
prednostnih nalog razvoja podeželja, 
ki so bile določene v okviru prenovljene 
SKP . Poleg tega morajo od leta 2014 
države članice upravičencem v okviru 
sistema kmetijskega svetovanja nuditi 
svetovanje v zvezi z zahtevami okvirne 
direktive o vodah.11 Oddelka 2.5 in 3.2 Sklepa 
Sveta 2006/144/(ES) z dne 
20. februarja 2006 o strateških 
smernicah Skupnosti za 
razvoj podeželja (programsko 
obdobje 2007–2013) (UL L 55, 
25.2.2006, str. 20).
12 Uvodna izjava 31 Uredbe Sveta 
(ES) št. 1698/2005.
13 Skupni javni odhodki, ki 
zajemajo nacionalna sredstva.
14 Zbirno poročilo o podrobni 
oceni programov za razvoj 
podeželja 2007–2013 v zvezi 
z gospodarjenjem z vodami, 
Ecologic Institute in Vito, 
april 2009 ( http://www.
ecologic.eu/download/
projekte/1900-1949/1937/
final_report.pdf ).
15 Kot je navedeno v sporočilih 
Komisije za medije IP 09/1568, 
IP 09/1813, IP 09/1945 in 
IP/10/102.
13 Uvod
Primeri ukrepov za razvoj podeželja
Podpora za kmete, ki se za najmanj pet let zavežejo k izvajanju okolju prijaznih načinov kmetovanja, ki presega -
jo dobre kmetijske prakse ( kmetijsko ­okoljski ukrepi ), kot je ekstenzivno upravljanje pašnikov (tj. ekstenziv -
na paša, prepovedana uporaba gnojil ali blata iz čistilnih naprav, stroge omejitve pri uporabi pesticidov itd.).  
Vir: Evropsko računsko sodišče.
Podpora za  „neproizvodne“ naložbe , kot je vzpostavlja -
nje in obnavljanje mokrišč. Mokrišča ohranjajo kakovost 
voda, saj iz kmetijskih odplak odstranjujejo dušik, fosfor in 
pesticide. 
 
Podpora za  naložbe v kmetijska 
gospodarstva , na primer opremo 
za kapljično namakanje. V naspro -
tju z namakanjem z razprševanjem 
lahko kapljično namakanje prispeva 
k znižanju količine načrpane vode 
za namakanje.Okvir 1
Vir: Evropsko računsko sodišče.
Vir: Evropsko računsko sodišče.
14 Uvod Okvir 1Podpora za  infrastrukturo , povezano z razvojem in prilagajanjem kmetijstva, kot je zamenjava starih in po -
škodovanih namakalnih kanalov.
Podpora za  „neproizvodne“ naložbe , kot 
je obnova bregov jarkov. Manj strmo, poraslo 
pobočje jarka služi kot varovalni pas brez gnoja 
in pesticidov ter pomaga preprečevati poplave.
Vir: Evropsko računsko sodišče.
Vir: Evropsko računsko sodišče.
15
 Revizija
 Obseg revizije  in revizijski pristop
15  
Namen revizije je bil preučiti povezavo 
med SKP in vodno politiko EU. Splošno 
revizijsko vprašanje, ki ga je Sodišče 
obravnavalo, je bilo:
So bili cilji vodne politike EU uspe ­
šno vključeni v SKP?
16  
Pri reviziji je bilo preučeno, ali se cilji 
vodne politike EU ustrezno in uspešno 
odražajo v SKP , na ravni strategije in 
tudi na ravni izvajanja (glej Prilogo I ). 
Zato je bila opravljena analiza instru -
mentov, ki se uporabljata za vključitev 
ciljev vodne politike EU v SKP: navz-  
križna skladnost in sklad za razvoj 
podeželja (glej odstavke od 7 do 11). 
Revizija je pri obravnavanju vseh 
vidikov, povezanih z navzkrižno skla -
dnostjo, zajela obdobje od leta 2005, 
ko je bil uveden ta mehanizem (ali 
obdobje od leta 2009 oz. 2012 za drža -
ve članice, ki so se EU pridružile v letih 
2004 in 2007). Pri obravnavi vseh vi -
dikov v zvezi z razvojem podeželja pa 
je revizija zajela programsko obdobje 
2007–2013. Pri reviziji je bilo preuče -
nih šest zahtev navzkrižne skladnosti 
z neposrednim vplivom na kakovost in 
količino voda (glej tabelo 1 ).17  
Revizija je potekala od oktobra 2012 
do julija 2013. Revizijski dokazi so bili 
zbrani na podlagi:
 – pregledov dokumentacije in razgo -
vorov z oddelki Komisije in Evrop -
sko agencijo za okolje;
 – revizijskih obiskov v sedmih 
državah članicah: Danski, Grčiji, 
Španiji (Andaluzija), Franciji, Italiji 
(Lombardija), na Nizozemskem in 
na Slovaškem. Te države članice se 
soočajo z resnimi problemi glede 
kakovosti voda (npr. visokimi kon -
centracijami hranil, kot so nitrati) 
in/ali njihove količine (npr. močnim 
vodnim stresom ali intenzivnim 
namakanjem). V vsaki obiskani 
državi članici je bilo izbrano vodno 
območje, da se je revizija lahko 
osredotočala na območje s speci -
fičnim načrtom upravljanja povod -
ja (glej diagram 2 );
 – spletne ankete, v kateri je sode -
lovalo 140 kmetijskih svetovalnih 
služb v istih sedmih državah čla -
nicah, in posvetovalnih sestankov 
s krovnimi kmetijskimi organizaci -
jami na ravni EU.
16 Revizija Diagram 2Izbor držav članic, v katerih so bili opravljeni revizijski obiski
obiskana država članica
težave v zvezi s kakovostjo vodatežave v zvezi s količino voda
Španija
Načrt upravljanja povodja: GuadalquivirFrancija
Načrt upravljanja povodja: Loire-BretanjaNizozemska
Načrt upravljanja povodja: 
MaasDanska
Načrt upravljanja 
povodja: 
/f_jord Ringkøbing
Grčija
Načrt upravljanja 
povodja: 
Tesalija (Pinios)Italija
Načrt upravljanja povodja: PadSlovaška
Načrt upravljanja povodja: Slovaška (Donava)
17 Revizija
Prejšnje revizije
18  
Sodišče je v preteklih 20 letih objavilo 
poročila, ki se posredno ali neposre -
dno nanašajo na vodno politiko in 
v določeni meri obravnavajo tudi SKP , 
vendar se ni nobeno od njih osredo -
točalo izključno na povezanost vodne 
politike EU s SKP .
19  
V Posebnem poročilu št. 8/2008 
o navzkrižni skladnosti je Sodišče 
poudarilo zapleten problem soobstoja 
obveznih zahtev (navzkrižna skladnost) 
in gospodarskih spodbud (kmetij -
sko-okoljska plačila), na primer v zvezi 
z varovalnimi pasovi, ter izreklo pri -
pombe o omejenem obsegu uporabe 
navzkrižne skladnosti za vode. Poročilo 
je opozorilo tudi na slabosti pri opre -
delitvah zahtev in standardov v dr -
žavah članicah. Zaključek Posebnega 
poročila št. 7/2011 o kmetijsko -okoljski 
podpori je, da so bili cilji tega progra -
ma premalo natančni, da so obstajali 
problemi pri določanju zneskov pomo -
či in da ciljno usmerjanje ni bilo zado -
stno. V Posebnem poročilu št. 5/2011 
o shemi enotnega plačila je bilo 
ugotovljeno, da ni neposredne pove -
zave med pomočjo iz sheme enotnega 
plačila in stroški, ki so jih imeli kmetje 
pri izpolnjevanju svojih obveznosti, 
da ni bilo mogoče ugotoviti neposre -
dne povezave med pomočjo iz sheme 
enotnega plačila in pozitivnimi učinki 
za javnost, ki jih ustvarjajo kmetijske 
dejavnosti, in da znižanja plačil zaradi 
neupoštevanja obveznosti navzkrižne 
skladnosti niso dovolj odvračilna.20  
Sodišče v okviru svojih letnih izjav 
o zanesljivosti (DAS) na vzorcu transak -
cij revidira izpolnjevanje zahtev v zvezi 
z navzkrižno skladnostjo in posebnih 
pravil, ki se uporabljajo za plačila za ra -
zvoj podeželja. Opažanja, pridobljena 
na podlagi teh revizij, so bila upošteva -
na v tem poročilu.
18
 Opažanja
Slabosti pri izvajanju 
vodne politike EU  
ovirajo njeno vključeva ­
nje v SKP
21  
Okvirna direktiva o vodah je ključni 
element vodne politike EU, saj skupaj 
s sorodnimi direktivami16 obravnava 
glavne obremenitve celinskih voda, 
vključno z onesnaževali, hidromor -
fologijo in težavami s količino. Za 
vključevanje ciljev vodne politike v SKP 
je pomembno, da države članice pra -
vočasno pripravijo načrte uprav-  
ljanja povodij in z njimi povezane 
programe ukrepov (glej diagram 1 ) 
in da ti programski dokumenti jasno 
določajo, katere ukrepe za obravnava -
nje pomembnih obremenitev je treba 
sprejeti, da bi bilo mogoče doseči cilje 
okvirne direktive o vodah. Vendar 
je doslej že pri izvajanju okvirne direk -
tive o vodah prišlo do resnih zamud. 
Sodišče je ugotovilo, da je kakovost 
programskih dokumentov, ki jih države 
članice pripravijo v zvezi z vodno 
politiko EU, slaba in da lahko Komisi -
ja v skladu z zakonodajo le omejeno 
vpliva na kakovost teh programskih 
dokumentov.Zamude pri izvajanju okvirne 
direktive o vodah
22  
V skladu z okvirno direktivo o vodah 
morajo države članice pripraviti načrte 
upravljanja povodij, s katerimi za vsako 
zadevno vodno območje med drugimi 
podrobnostmi opredelijo tudi po -
membne obremenitve, cilje in kon -
kretne ukrepe, ki jih je treba sprejeti17 
v zvezi z vodo, ter podrobnosti o nači -
nu financiranja ukrepov. To mora biti 
jasno v vseh primerih, kjer je predvide -
no financiranje SKP .
23  
Načrti upravljanja povodij bi morali biti 
objavljeni do 22. decembra 2009, do 
22. marca 2010 pa priglašeni Komisiji18. 
Vendar tega časovnega načrta ni uspelo 
upoštevati niti polovici držav članic19. 
Štiri države (Danska, Grčija, Portugalska 
in Španija) do septembra 2013 še vedno 
niso sprejele nekaterih načrtov uprav-  
ljanja povodij, za katere so odgovor -
ne. V  diagramu 3  je prikazan pregled 
datumov sprejetja načrtov upravljanja 
povodij.16 Direktiva o kopalnih vodah 
(76/160/EGS); direktiva o pticah 
(79/409/EGS); direktiva o pitni 
vodi (80/778/ EGS), kot je 
bila spremenjena z direktivo 
98/83/ES; direktiva o večjih 
nesrečah (Seveso) (96/82/ ES); 
direktiva o presoji vplivov 
na okolje (85/337/EGS); 
direktiva o blatu iz čistilnih 
naprav (86/278/EGS); direktiva 
o čiščenju komunalne odpadne 
vode (91/271/EGS); direktiva 
o fitofarmacevtskih sredstvih 
(91/414/EGS); direktiva o nitratih 
(91/676/EGS); direktiva 
o habitatih (92/43/EGS); direktiva 
o celovitem preprečevanju in 
nadzorovanju onesnaževanja 
(96/61/ES).
17 Vse podrobnosti o obvezni 
vsebini načrtov upravljanja 
povodij so navedene 
v Prilogi VII okvirne direktive 
o vodah.
18 Člena 13(6) in 15(1) okvirne 
direktive o vodah.
19 Komisija je poročala, da je do 
novembra 2012 25 držav članic 
in Norveška za svoje nacional -
ne dele vodnih območij spre -
jelo in priglasilo 121 načrtov za 
upravljanje povodij od skupno 
174. Delovni dokument služb 
Komisije, SWD (2012) 379 
final: 1/30, Bruselj, 14. 11. 2012: 
Evropski pregled (1/2), ki spre -
mlja Poročilo Komisije Evrop -
skemu parlamentu in Svetu 
o izvajanju okvirne direktive 
o vodah (2000/60/ES) – načrti 
upravljanja povodij. Norve -
ška je sprejela 11 pilotnih 
načrtov upravljanja povodij. 
Okvirno direktivo o vodah 
izvaja v okviru Sporazuma 
o Evropskem gospodarskem 
prostoru v skladu s specifičnim 
časovnim načrtom, ki ga ta 
določa.
19 Opažanja
Načrti so bili sprejeti 
in priglašeni do:
marca 2010
oktobra 2010marca 2011oktobra 2011marca 2013načrti do septembra 
2013 še niso bili ustrezni v celotiDiagram 3Zemljevid, ki prikazuje datume sprejetja načrtov upravljanja povodij  
do septembra 2013
Opomba:  Danska – vsi načrti upravljanja povodij, ki so bili sprejeti decembra 2011, so bili umaknjeni, o novih načrtih pa potekajo 
posvetovanja; Grčija – 8 sprejetih načrtov upravljanja povodij (od 14); Španija – 10 sprejetih načrtov upravljanja povodij (od 25); 
Portugalska – 8 sprejetih načrtov upravljanja povodij (od 9).
20 Opažanja
24  
V skladu z okvirno direktivo o vodah bi 
moral vsak načrt upravljanja povodij 
vsebovati program ukrepov za obrav -
navanje različnih obremenitev, ki so 
ugotovljene lokalno na ravni vodnega 
območja, skupaj z ukrepi, povezanimi 
s kmetijstvom (glej okvir 2 ). Ukrepi bi se morali začeti izvajati najkasneje 
22. decembra 201220. Med revizijskimi 
obiski Sodišča v državah članicah so 
revizijske ekipe analizirale ta vidik, 
poseben poudarek pa so namenile 
ukrepom, povezanim s kmetijstvom. 
Ugotovile so, da se večina teh ukrepov 
še ne izvaja (glej  okvir 3 ).
Vrste ukrepov v načrtih upravljanja povodij
V Prilogi VI okvirne direktive o vodah so naštete vrste ukrepov, ki jih je treba vključiti v programe ukrepov, 
med katerimi so nekatere neposredno povezane s kmetijstvom:
 οukrepi za upravljanje povpraševanja po vodi, vključno s spodbujanjem prilagoditev v kmetijski proizvodnji, 
kot je gojenje poljščin, ki ne potrebujejo veliko vode, na območjih, kjer so pogoste suše;
 οukrepi za nadzor emisij, kot je vbrizgavanje gnojevke v tla namesto površinske uporabe;
 οukrepi za učinkovitost in ponovno uporabo, vključno z varčnimi metodami namakanja ali ponovno upora -
bo očiščenih odpadnih voda za namakanje.
Zamude pri izvajanju kmetijskih ukrepov iz načrtov upravljanja povodij
V Italiji (načrt za upravljanje povodja reke Pad) se od petih kmetijskih ukrepov, ki naj bi bili izvedeni kratko -
ročno, v vseh regijah izvajajo le trije. Četrti ukrep se izvaja le v enem delu vodnega območja, peti pa se zaradi 
neskladnosti z lokalno zakonodajo uporablja le na nekaterih območjih.
V Franciji (načrt upravljanja povodja Loara -Bretanja) so ukrepi preveč splošni, da bi se izvajali, saj jih je treba po -
drobneje določiti na podlagi lokalnih načrtov za upravljanje z vodami (Schémas d‘Aménagement et de Gestion 
des Eaux). Načrt za upravljanje z vodami je do septembra 2013 zajemal manj kot polovico vodnega območja.
V Grčiji (načrt upravljanja povodja Tesalija) se 22. decembra 2012 od šestih ukrepov, ki so bili preučeni pri revi -
zijskem obisku Sodišča, ni izvajalo pet ukrepov.Okvir 2 Okvir 320 Člen 11(7) okvirne direktive 
o vodah.
21 Opažanja
25  
Brez načrta upravljanja povodja, ki 
določa cilje na ravni vodnega območja, 
države članice nimajo pomembne -
ga referenčnega merila, na podlagi 
katerega bi lahko uskladile vodne cilje 
programov razvoja podeželja. Zaradi 
tega se sredstva za razvoj podeželja 
porabijo brez ustreznega upoštevanja 
meril vodne politike EU.
Kakovost programov ukrepov 
je slaba
26  
Strokovna skupina Komisije je obliko -
vala smernice o kmetijskih ukrepih, 
določenih v načrtih upravljanja povo -
dij, ki morajo biti jasni in pregledni, 
izvajati pa se morajo na ravni kmetij21.27  
Sodišče je merila, določena v smerni -
cah Komisije, uporabilo pri podrobni 
analizi šestih kmetijskih ukrepov pri 
vsakem od sedmih načrtov upravljanja 
povodij, ki so bili izbrani za to revizijo 
(glej tabelo 2 ). Rezultati te analize 
kažejo, da večina analiziranih ukrepov 
ni bila ustrezno zasnovana, kar zadeva 
področje uporabe, ciljne vrednosti, 
časovni načrt, sisteme za spremljanje 
in/ali sporočanje rezultatov.
28  
Komisija je oblikovala zaključke tudi 
na podlagi lastnega spremljanja kakovo -
sti programov ukrepov v zvezi z okvirno 
direktivo o vodah. Pri pregledu načrtov 
upravljanja povodij, ki so bili predloženi 
do sredine leta 2012, je Komisija ugo -
tovila, da v mnogih načrtih upravljanja 
povodij v glavnem manjkajo informacije 
o načinu izvajanja ukrepov, kar zadeva 
njihovo časovno načrtovanje, financira -
nje in spremljanje22.21 „Smernice za uprave o zago -
tovitvi jasnih in preglednih 
kmetijskih ukrepov iz okvirne 
direktive o vodah na ravni 
kmetij“. Te smernice so bile 
oblikovane na podlagi skup-  
nega programa, ki vključuje  
partnerje skupne strategije 
za izvajanje okvirne direktive 
o vodah, maja 2011 pa so jih 
potrdili direktorji za vodo.
22 Delovni dokument služb Ko -
misije: Evropski pregled (2/2), 
ki spremlja Poročilo Komisije 
Evropskemu parlamentu in 
Svetu o izvajanju okvirne di -
rektive o vodah (2000/60/ES) – 
načrti upravljanja povodij.Tabela 2Podrobna analiza šestih kmetijskih ukrepov, vključenih v programe ukrepov  
sedmih načrtov upravljanja povodij1
DK EL ES FR IT NL SK
Ukrepi določajo potrebno stopnjo izvedbe. 
Ukrepi so opredeljeni kot osnovni (tj. obvezni) ali dodatni. 
Ukrepi so opredeljeni na ravni porečja ali na regionalni/lokalni ravni. V nasprotnem 
primeru so navedeni prepričljivi razlogi za določitev ukrepov za celotno povodje. 
Program ukrepov določa jasne ciljne vrednosti v zvezi z ukrepi.
Program ukrepov določa jasen sistem za spremljanje napredka v zvezi z ukrepi. 
 Vseh šest analiziranih ukrepov je bilo skladnih z merilom.
 Nekateri od analiziranih ukrepov so bili skladni z merilom.
 Nobeden od analiziranih ukrepov ni bil skladen z merilom.
1  Ocena načrtov upravljanja povodij na Danskem je bila izvedena na podlagi načrtov upravljanja povodij, sprejetih decembra 2011. 
Vendar so bili ti načrti preklicani, o novih načrtih pa še potekajo posvetovanja.
22 Opažanja
V praksi ima Komisija le omejen 
vpliv na kakovost programskih 
dokumentov v zvezi z okvirno 
direktivo o vodah
29  
Z načrti upravljanja povodij bi bilo 
treba zagotoviti, da se cilj dobrega sta -
nja vodnih teles doseže do leta 2015. 
Čeprav mora Komisija v svoji vlogi 
„varuha Pogodbe“23 poskrbeti, da se 
to zgodi, pa ni odgovorna za odobri -
tev načrtov upravljanja povodij. Če 
Komisija oceni, da je kakovost načrtov 
upravljanja povodij nezadostna, lahko 
sproži le sodni postopek.
30  
Na to temo je Sodišče Evropske unije 
izdalo več odločitev na podlagi okvirne 
direktive o vodah. Vendar so bile v teh 
primerih obravnavane določbe okvirne 
direktive o vodah, ki jih je mogoče 
razumeti kot preproste (kot so neob -
veščanje o ukrepih za prenos direktive 
v nacionalno zakonodajo, zamude pri 
poročanju, zamude pri sprejemanju 
programov spremljanja in načrtov 
upravljanja povodij), ne pa tudi manj 
enostavna vprašanja glede tolmačenja 
ključnih pojmov, kot so storitve za rabo 
vode ali uporaba izjem v skladu 
s členom 424. Sodni postopki pogosto 
trajajo več let, odločitve pa se sprejme -
jo dolgo po preteku roka za izpolnitev 
obveznosti. Čeprav je Komisija za iz -
boljšanje kakovosti načrtov upravljanja 
povodij organizirala delovne skupine 
in seminarje s predstavniki držav čla -
nic, pa ima omejeno zmožnost vpliva -
nja na ambicioznost držav članic.31  
Revizija je pokazala, da so države 
članice svoje programe ukrepov 
pripravile z različno stopnjo ambicio -
znosti. Člen 4 okvirne direktive o vo -
dah določa, da je treba dobro stanje 
voda v vseh državah članicah doseči 
do leta 2015. Isti člen dopušča izjeme, 
kadar jih države članice upravičijo. 
Različne države članice zelo različno 
ocenjujejo okoliščine, ki upravičujejo 
izjeme. Komisija je v svoji oceni načr -
tov upravljanja povodij22 ugotovila, da:
 – merila, ki veljajo za uporabo izjem 
v skladu s členom 4(4), (5), (6) in 
(7), v splošnem niso ustrezno in 
pregledno utemeljena;
 – se tolmačenje različnih razlogov 
za uporabo izjem med različnimi 
državami članicami zelo razlikuje;
 – lahko pogosta uporaba izjem kaže 
na majhno ambicioznost glede 
doseganja okoljskih ciljev v mno -
gih načrtih.23 V skladu s členom 258 
Lizbonske pogodbe mora 
Komisija zagotoviti uporabo 
določb Pogodbe in ukrepov, 
ki jih institucije sprejemajo 
v skladu z njo.
24 Delovni dokument služb 
Komisije SWD (2012) 379 final 
1/30, Bruselj, 14. 11. 2012: 
Evropski pregled (1/2), ki 
spremlja Poročilo Komisije 
Evropskemu parlamentu 
in Svetu o izvajanju 
okvirne direktive o vodah 
(2000/60/ES)  – načrti 
upravljanja povodij.
23 Opažanja
32  
Tudi pri izvajanju direktive o nitratih 
kot sestavnega dela okvirne direktive 
o vodah, ki obravnava priznan in dol -
gotrajen problem onesnaženosti vo -
dnih teles (glej okvir 4) , države članice 
oblikujejo akcijske programe v zvezi 
z nitrati z različno mero ambicioznosti. 
Ti programi ne potrebujejo odobritve 
Komisije. Zaradi tega prihaja na primer do pomembnih razlik med merili, ki jih 
države članice uporabljajo pri opre -
delitvi ranljivih območij ali aktivnosti, 
ki jih je treba izvesti. Primeri, ki so bili 
preučeni na področju akcijskih pro -
gramov v zvezi z nitrati, so pokazali, 
da ima Komisija zaradi dolgih sodnih 
postopkov omejene možnosti vpli -
vanja na kakovost programov držav 
članic (glej  okvir 5 ). Diagram 4 Okvir  4Pomen onesnaženosti z nitrati
Nedavna poročila Evropske agencije za okolje kažejo, da sedanji trend vrednosti nitratov ne bo zadostoval 
niti, da bi se dobro stanje voda doseglo do leta 2027 (glej diagram 4 ). Poročilo Evropske agencije za okolje 
št. 8/2012 navaja, da je pozitivni razvoj koncentracij nitratov deloma posledica ukrepov za zmanjšanje vnosa 
nitratov iz kmetijskih virov na evropski ravni in ravni držav članic, vendar so potrebni dodatni ukrepi za zmanj -
šanje razpršenega onesnaževanja, če naj bi do leta 2027 večina vodnih teles vsebovala vrednosti nitratov, 
primerljive z zelo dobrim ali dobrim ekološkim stanjem.
Trendi nitratov kažejo, da bo tudi še leta 2027 obstajala vrzel med dobrim  
in pričakovanim stanjem
Vir: Povzeto iz Poročila Evropske agencije za okolje št. 9/2012. 1,01,52,02,53,0
1992 1996 20000,5
03,5
2004 2008 2012 2016 2020 2024 2028pričakovano
stanje
dobro stanjeVRZELsrediščna vrednost skupne koncentracije nitratov v rekah (mg N/l)
Podatki za reke v zelo slabem ali slabem ekološkem stanju dosegajo 29 % skupnih podatkov.
Podatki za reke v zmernem ekološkem stanju dosegajo 48% skupnih podatkov.reke v zelo slabem ekološkem stanju 
reke v slabem ekološkem stanjureke v zmernem ekološkem stanjureke v dobrem ekološkem stanjureke v zelo dobrem ekološkem stanju
24 Opažanja
Dvajset let začetku veljavnosti direktive o nitratih imajo nekatere države članice še 
zmeraj težave pri njenem izvajanju
Direktiva o nitratih je začela veljati leta 1991, vendar so leta 2013 proti osmim državam članicam (Bolgariji, 
Nemčiji, Estoniji, Grčiji, Franciji, Latviji, Poljski in Slovaški) še potekali postopki za ugotovitev kršitev v zvezi 
z njeno pravilno in popolno uporabo ter ustreznostjo akcijskih programov v zvezi z nitrati.
Sodišče EU je na primer 13. junija 2013 (v zadevi C-193/12) razsodilo, da Francija več območij ni opredelila kot 
območja, ranljiva za onesnaževanje z nitrati. Na nekaterih od teh območij so koncentracije nitratov v podze -
mni vodi presegale 50 mg/l (kar je največja dovoljena koncentracija v pitni vodi), na drugih pa bi v primeru 
neizvajanja akcijskih načrtov obstajalo tveganje za evtrofikacijo površinskih voda.Okvir 5
Navzkrižna skladnost 
je imela doslej le omejen 
vpliv na vprašanja v zvezi 
z vodo
33  
Rezultati ankete, ki jo je opravilo 
Sodišče (glej odstavek 17)25, kažejo, 
da je navzkrižna skladnost povečala 
ozaveščenost kmetov in spodbudila 
nekatere spremembe kmetijskih praks, 
povezanih z vodami. Vendar je bil vpliv 
navzkrižne skladnosti doslej omejen, 
saj več pomembnih vprašanj v zvezi 
z vodo ni zajetih v njen okvir, in ker 
se sankcije, ki se uporabljajo v okviru 
navzkrižne skladnosti, ne izračunajo 
na podlagi stroškov za nastalo škodo in 
lahko tako znašajo le del teh stroškov. 
Poleg tega slabosti pri izvajanju nav -
zkrižne skladnosti v državah članicah 
dodatno zmanjšujejo njen možni vpliv. 
Ta vprašanja so podrobneje obravna -
vana v nadaljevanju.Mehanizem navzkrižne  
skladnosti ni brez vpliva, 
vendar še ni v celoti 
izkoriščen
Rezultati ankete kažejo 
na večjo mero ozaveščenosti 
kmetov in nekatere spremembe 
kmetijskih praks, povezanih 
z vodami
34  
Ker na ravni EU niso bile opravljene 
študije o vplivu navzkrižne skladnosti 
in razvoja podeželja na ozaveščenost 
kmetov in kmetijske prakse, povezane 
z vodo, je Sodišče opravilo anketo pri 
140 svetovalnih organih v sedmih drža -
vah članicah. Ta je pokazala, da je v dr -
žavah članicah/regijah, ki so bile zajete 
v vzorec, uvedba navzkrižne skladnosti 
povečala ozaveščenost kmetov (glej 
diagram 5 ) in spodbudila spremembe 
kmetijskih praks, povezanih z vodami, 
zlasti kar zadeva nitrate in pesticide (za 
podrobnosti glej Prilogo II ).25 Podrobni rezultati ankete 
so na voljo na spletni strani 
Sodišča ( www.eca.europa.eu ).
25 Opažanja Diagram 5Povečanje ozaveščenosti kmetov po uvedbi navzkrižne skladnosti
Na lestvici od 1 (sploh ne) do 4 (zelo) ocenite, koliko se je z uvedbo navzkrižne skladnosti povečala 
ozaveščenost kmetov o vplivu kmetijstva na vode?
delež vprašanih
O % 25 % 50 % 75 % 100 %
brez odgovorani relevantno
4 – zelo3 – zmerno
2 – delno1 – sploh nepredpisana zahteva ravnanja 2  
(podzemne vode)
predpisana zahteva ravnanja 3 
(komunalne odpadne vode)
predpisana zahteva ravnanja 4 
(nitrati)
predpisana zahteva ravnanja 5 
(pesticidi)
dobri kmetijski in okoljski 
pogoji na varovalnih pasovih
dobri kmetijski in okoljski 
pogoji za namakanje
povprečje
26 Opažanja
Vpliv zahtev navzkrižne 
skladnosti je omejen, saj 
navzkrižna skladnost ne zajema 
številnih pomembnih vprašanj 
v zvezi z vodo
35  
Zahteve, da kmetje na svojih zemlji -
ščih omejijo uporabo fosforja ali 
nanašanje pesticidov26 v neposredni 
bližini vodnih teles, niso zajete v okvir 
navzkrižne skladnosti27, čeprav je splo -
šno sprejeto, da je ta vprašanja treba 
obravnavati. Fosfor je prisoten v gnoji -
lih, uporablja pa se tudi v krmi za živali. 
Povzroči lahko probleme s kakovostjo 
vode, kot je evtrofikacija. Pesticidi 
sicer ščitijo poljščine pred škodo, ki jo 
povzročajo bolezni, plevel in insekti, 
vendar lahko škodujejo ljudem, pro -
stoživečim živalim in okolju. Le majhen 
del nanesenih pesticidov doseže ciljne 
škodljivce, večina pa vpliva na okolje, 
na primer na vodna telesa. Nekatere 
države članice so ta vprašanja začele 
obravnavati na lastno pobudo, tudi 
kadar k temu niso zavezane (na primer 
z vključitvijo omejitev uporabe pesti -
cidov v standarde dobrih kmetijskih in 
okoljskih pogojev na varovalnih paso -
vih) (za podrobnosti glej  Prilogo III ).26 Pesticidi se lahko uporabljajo 
za zaščito rastlin ali poljščin 
pred škodo, ki jo povzročijo 
plevel, bolezni ali žuželke. 
Zaradi tega se imenujejo tudi 
fitofarmacevtska sredstva.
27 Nekatere države članice, kot 
je Nizozemska, so v svoje 
akcijske programe v zvezi 
z nitrati vključile zahteve glede 
fosforja, vendar nespoštovanje 
teh zahtev ni sankcionirano 
v okviru navzkrižne skladnosti. 
Na področju pesticidov 
pa lahko države članice le 
v primerih nekaterih zelo 
nevarnih pesticidov pri 
odobritvi njihove uporabe 
vzpostavijo varovalne pasove 
ob vodotokih, na katerih je 
prepovedano škropljenje.
27 Opažanja
36  
Trajnostna raba pesticidov, zlasti 
upoštevanje načel integriranega 
varstva rastlin pred škodljivimi orga -
nizmi, naj bi bila po prvotnih načrtih 
zajeta v okvir navzkrižne skladnosti 
od leta 2014. V skladu z Uredbo (EU) 
št. 1306/201328 pa je časovni načrt te 
vključitve sedaj negotov (glej  okvir 6 ).
37  
Pričakovana vključitev nekaterih 
zahtev, ki izhajajo iz okvirne direktive 
o vodah in direktive o trajnostni rabi 
pesticidov, v okvir navzkrižne skladno -
sti, naj bi pomagala rešiti vprašanja iz 
odstavka 35. Pri razpravi o predlogu Komisije za reformo SKP po letu 2014 
je bilo sklenjeno naslednje: „Svet in 
Evropski parlament pozivata Komisijo, 
naj spremlja, kako bodo države članice 
prenesle in izvajale [okvirno direktivo 
vodah in direktivo o trajnostni rabi 
pesticidov], in, če bo ustrezno, naj 
potem ko ju bodo začele izvajati vse 
države članice in ko bodo opredelje -
ne obveznosti, ki bodo neposredno 
veljale za kmete, predloži zakonodaj -
ni predlog o spremembi te uredbe, 
da bi zadevne dele navedenih direktiv 
vključili v sistem navzkrižne skladno -
sti.“29 Čas vključitve je torej odvisen od 
napredka držav članic pri izvajanju di -
rektiv. To pomeni, da bo izvajanje zelo 
pomembne odločitve o politiki morda 
potekalo zelo počasi.Okvir 6Trajnostna raba pesticidov: počasen napredek
Evropski parlament in Svet sta leta 2009 sprejela uredbo o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet30. Eden 
od namenov uredbe je bil, da se trajnostna raba pesticidov (in zlasti integrirano varstvo rastlin pred škodljivi -
mi organizmi) od leta 2014 vključi v okvir navzkrižne skladnosti (s predpisano zahtevo ravnanja 9).
Vendar pa je Komisija v svojem predlogu uredbe o financiranju SKP v obdobju 2014–202031 (na podlagi katere -
ga je nastala Uredba (EU) št. 1306/2013) trajnostno rabo pesticidov in integrirano varstvo rastlin pred škodlji -
vimi organizmi izrecno izključila s področja uporabe navzkrižne skladnosti, tako da je izpustila stavek, ki se 
je izrecno skliceval nanjo32.
Kljub temu, da naj bi bila trajnostna raba pesticidov v okvir navzkrižne skladnosti zajeta od leta 2014, pa je ta 
časovni načrt zaradi sedaj veljavne uredbe trenutno negotov.
30 Uredba (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi 
direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (UL L 309, 24.11.2009, str. 1).
31 COM(2011) 628 final/2.
32 Tretji stavek člena 55: „Sklada se tudi z določili Direktive 2009/128/ES in zlasti s splošnimi načeli integriranega varstva rastlin pred škodljivimi 
organizmi, kot je določeno v členu 13 in Prilogi III k navedeni direktivi, ki se začne uporabljati najpozneje s 1. januarjem 2014.“28 Uredba (EU) št. 1306/2013 
Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 17. decembra 2013 
o financiranju, upravljanju in 
spremljanju skupne kmetijske 
politike in razveljavitvi uredb 
Sveta (EGS) št. 352/78, (ES) 
št. 165/94, (ES) št. 2799/98, (ES) 
št. 814/2000, (ES) št. 1290/2005 
in (ES) št. 485/2008 (UL L 347, 
20.12.2013, str. 549).
29 Skupna izjava Evropskega par -
lamenta in Sveta o navzkrižni 
skladnosti, priložena Uredbi 
(EU) št. 1306/2013.
28 Opažanja
Dobri kmetijski in okoljski po ­
goji v zvezi s postopki za izdajo 
dovoljenja za namakanje imajo 
majhen vpliv, saj Komisija od 
držav članic ne zahteva, da te 
oblikujejo posebne zahteve
38  
V nasprotju s predpisanimi zahtevami 
ravnanja se standardi dobrih kmetij -
skih in okoljskih pogojev uporabljajo 
za spodbujanje dobrih kmetijskih praks, 
za katere na ravni EU (še) ni okoljske 
zakonodaje, tako da uvajajo nove obve -
znosti za kmete. Vendar Komisija ni pre -
dlagala, da se dobri kmetijski in okoljski 
pogoji v zvezi s postopki za izdajo 
dovoljenja za namakanje33 opredelijo 
tako, da bi spodbujali dobre kmetijske 
prakse. Standardi dobrih kmetijskih in 
okoljskih pogojev v zvezi z namakanjem 
se sklicujejo na obstoječo nacionalno 
ali regionalno zakonodajo, ne uvajajo 
pa novih obveznosti. Dobri kmetijski in 
okoljski pogoji ne uvajajo obveznosti 
vzpostavitve elementov, ki se uporab-  
ljajo pri postopkih za izdajo dovoljenj, 
kot so dovoljenja za črpanje vode, vo -
domeri in poročanje o rabi vode, kadar 
ti še ne obstajajo.39  
V državi, kjer imajo postopki za izdajo 
dovoljenj velike slabosti ali jih sploh 
ni, ti standardi dobrih kmetijskih in 
okoljskih pogojev tako ne bodo imeli 
nobenega učinka (glej  okvir 7 ), kar 
je lahko zlasti pomembno na območjih 
s pomanjkanjem vode (glej  okvir 8 ).
Primer slabosti pri postopkih za izdajo dovoljenj
V Grčiji bi morali kmetje v skladu z ministrsko odločbo, izdano junija 2011, do 16. decembra 2011 zaprosi -
ti za dovoljenje za črpanje vode (tudi tisti, ki so veljavno dovoljenje že imeli). Vendar je bil rok obveznosti 
za oddajo prošnje za dovoljenje že večkrat podaljšan: do 16. junija 2012, 17. decembra 2012, 15. maja 2013 ter 
nazadnje do 15. januarja 2014. V povodju reke Pinios (Tesalija) skupno število vrtin presega 30 000 in morda 
znaša celo 33 000, za večino pa niso bila izdana dovoljenja34.
Sodišče je odkrilo slabosti tudi pri pregledovanju teh dovoljenj (glej okvir 9 ).
34 Načrt upravljanja povodja v Tesaliji. Študija, ki jo je izvedlo skupno podjetje za načrte upravljanja povodij v Tesaliji, Epiru in zahodni Sterei Elladi, 
str. 103.Okvir 733 „Če je za uporabo vode 
za namakanje potrebno 
dovoljenje, ravnanje v skladu 
s postopki za dodelitev 
dovoljenja.“
29 Opažanja
Povečanje namakalnega poljedelstva na območjih s problemi zaradi pomanjkanja 
vode
Prekomerno črpanje vode zaradi namakanja je priznan problem, zlasti v južni Evropi, kjer se je v zadnjih deset-  
letjih povečalo namakalno poljedelstvo35. Kljub rahlemu zmanjšanju črpanja vode za namakanje od začetka 
devetdesetih let prejšnjega stoletja in do desetletja od 1998 do 2007 (glej diagram 6 ) ter povečani učinkovito -
sti namakanja zaradi širše uporabe kapljičnega namakanja, so vodni viri na nekaterih območjih še vedno zelo 
obremenjeni, zaradi česar prihaja do znižanja ravni vodonosnikov, vdorov slane vode in izsušitve mokrišč36.
35 Poročilo Evropske agencije za okolje št. 2/2009. Vodni viri v Evropi – soočanje s pomanjkanjem vode in sušo.
36 Vodni viri: količina in tokovi – Poročilo o stanju okolja 2010 – tematska ocena, Poročilo o stanju okolja Evropske agencije za okolje 2010, Evropska 
agencija za okolje ( http://www.eea.europa.eu/soer/europe/water -resources -quantity -and -flows ), izvleček s 5. oktobra 2012.
Črpanje vode za namakanje
Opomba : vzhod: Bolgarija (1990, 2007), Češka (1990, 2007), Madžarska (1992, 2006), Latvija (1991, 2007), Poljska (1990, 2007), Romunija (1990, 
2006), Slovaška (1990, 2007), Slovenija (1990, 2007), zahod: Avstrija (1990, 2002), Belgija (1994, 2007), Danska (1990, 2004), Anglija in Wales 
(1990, 2006), Finska (1994, 2005), Nemčija (1995, 2002), Nizozemska (1995, 2006), Norveška (1995, 2006), Švedska (1990, 2007), jug: Francija 
(1991, 2006), Grčija (1990, 2007), Portugalska (1990, 1998), Španija (1991, 2006).
Vir: http://www.eea.europa.eu/data -and -maps/figures/water -abstraction -for-irrigation -million -m3-year -in-the-early-1990s -and-1997 . Diagram 6 Okvir 8 
45 000
40 000
35 00030 00025 000
20 000
15 000
10 000
5 000
01998-2007zgodnja 
1990. leta
jug zahod vzhod v mio. m3 / leto
30 Opažanja
Slabosti pri izvajanju  
navzkrižne skladnosti
Pri izvajanju zahtev navzkrižne 
skladnosti v zvezi z vodami 
v državah članicah obstajajo 
slabosti na ravni kmetij
40  
Sodišče v okviru revizij za pripravo 
izjav o zanesljivosti (DAS) v različnih 
državah članicah EU na ravni kmetij 
pogosto ugotovi kršitve zahtev navz-  
križne skladnosti v zvezi z vodami, 
med katerimi prevladujejo kršitve 
upravičencev v zvezi s predpisano 
zahtevo ravnanja 4 (varovanje voda 
na območjih, ranljivih za onesnaže -
vanje z nitrati): neustrezni skladiščni 
prostori ali nezadostne zmogljivosti 
za skladiščenje gnoja, pomanjkljiva ali 
napačna evidenca o gnojilih, neopra -
vljena analiza dušika, vsebnost nitratov 
večja od 170 kg/ha, shranjevanje gnoja 
na zemljišču v prepovedanem obdo -
bju itd. Druga opažanja se nanašajo 
na predpisano zahtevo ravnanja 2 
(varstvo podzemne vode) in 9 (fitofar -
macevtska sredstva) ter dobre kmetij -
ske in okoljske pogoje na varovalnih 
pasovih.Sistem pregledov navzkrižne 
skladnosti ima slabosti na ravni 
držav članic
41  
Za izvajanje navzkrižne skladnosti so 
odgovorne države članice. Pri pred -
pisanih zahtevah ravnanja to zajema 
prenos zadevnih elementov specifične 
zakonodaje v obseg uporabe navz-  
križne skladnosti, pri dobrih kmetij -
skih in okoljskih pogojih pa sprejetje 
zadevnih standardov v nacionalno ali 
regionalno zakonodajo ter določitev 
praktičnih obveznosti, ki naj bi jih 
kmetje spoštovali. Države članice mo -
rajo o teh zahtevah kmete obvestiti ter 
vzpostaviti upravni in kontrolni sistem, 
ki omogoča, da se vzorec upravičencev 
preveri na kraju samem in v primeru 
neizpolnjevanja zahtev kaznuje.
42  
Sistem pregledov navzkrižne skladno -
sti je sam po sebi omejen, ker je neka -
tere zahteve že zaradi njihove narave 
zelo težko preveriti. Ena od zahtev se 
na primer nanaša na čas in način upo -
rabe pesticidov. Težava je v dejstvu, 
da so pregledi navzkrižne skladnosti 
običajno napovedani vnaprej, zato 
je zelo malo verjetno, da bo inšpektor 
naletel na kmeta, ki prši s prepove -
danim proizvodom ali na nezakonit 
način. Druge zahteve je mogoče pre -
veriti le v določenem obdobju leta ali 
če tega ne onemogočajo vremenske 
razmere (npr. močan veter, zmrzal), kar 
pa nujno ne sovpada s časom obiska 
na kraju samem.
31 Opažanja
43  
V obiskanih državah članicah so bile 
ugotovljene pomanjkljivosti siste -
ma pregledov navzkrižne skladnosti 
v zvezi z vodami na ravni organov 
upravljanja:
 – podrobna delovna navodila so 
na voljo le za omejeno število pre -
gledov, nekatera navodila pa zara -
di svoje splošnosti ne zagotavljajo, 
da inšpektorji natančno vedo, 
kaj morajo preveriti in na kakšen 
način, ter da različni inšpektorji 
preglede opravijo na enak način;
 – obvezni pregledi so bili uve -
deni pozno ali pa še niso bili 
vzpostavljeni;
 – večina pregledov na kraju samem 
se opravi jeseni. To je v nasprotju 
z nekaterimi zakonskimi zahteva -
mi37, pomeni pa tudi, da več zahtev 
v zvezi z vodami (kot je prepoved 
gnojenja na obdelanih varovalnih 
pasovih) ni mogoče vizualno pre -
veriti na terenu;
 – pregledi dobrih kmetijskih in okolj -
skih pogojev v zvezi z namakanjem 
niso bili popolni (glej okvir 9 ).Komisija ne zagotavlja, da so 
standardi dobrih kmetijskih 
in okoljskih pogojev na ravni 
držav članic ustrezni
44  
Namen standardov dobrih kmetijskih 
in okoljskih pogojev, ki so bili vzposta -
vljeni v okviru mehanizma navzkrižne 
skladnosti, je uveljavljanje osnovne 
dobre prakse38. Pričakuje se, da bodo 
države članice določile minimalne zah -
teve, ki upoštevajo njihove agronom -
ske, okoljske in podnebne razmere.
45  
Komisija trenutno v spletno podatkov -
no zbirko prejema le omejene infor -
macije o izvajanju dobrih kmetijskih in 
okoljskih pogojev v državah članicah. 
Te informacije zajemajo sklice na ve -
ljavno nacionalno zakonodajo ter pov -
zetke, ki jih predloži vsaka posamezna 
država članica. Obvestila se posreduje -
jo na geografski ravni, ki se zdi ustre -
zna državam članicam. Države članice, 
v katerih so bili med revizijo opravljeni 
obiski, na primer ne vključujejo infor -
macij o izvajanju dobrih kmetijskih in 
okoljskih pogojev na regionalni ravni 
(kot v Italiji in Španiji).Okvir 9 Dejanske količine načrpane vode se ne preverja glede na dovoljeno količino
Pri reviziji so bile odkrite slabosti pri pregledovanju izpolnjevanja zahtev o dobrih kmetijskih in okoljskih 
pogojih v zvezi z namakanjem. Standard se glasi tako: „Če je za uporabo vode za namakanje potrebno dovo -
ljenje, ravnanje v skladu s postopki za dodelitev dovoljenja.“ Pri reviziji je bilo ugotovljenih več primerov, ko 
so postopki države članice sicer določali, da je v dovoljenjih navedena največja dovoljena količina načrpane 
vode, vendar se količina dejansko načrpane vode ni preverjala glede na zgornje meje, navedene v dovoljenju. 
Takšne pomanjkljivosti znatno zmanjšujejo učinkovitost pregledov.
Glede na kontrolne sezname, ki jih uporabljajo inšpektorji za preverjanje navzkrižne skladnosti v Grčiji in Špa -
niji, se dejanska količine načrpane vode zdaj ne preverja glede na podatke v dovoljenjih. Za Slovaško je So -
dišče ugotovilo, da načrpanih količin niti ne izmerijo. Tako se lahko s pregledi potrdi le, ali je bilo dovoljenje 
izdano, ne pa tudi, ali upravičenec spoštuje v njem določene omejitve.37 Člen 53(1) Uredbe Komisije (ES) 
št. 1122/2009 z dne 30. novem -
bra 2009 o podrobnih pravilih 
za izvajanje Uredbe Sveta (ES) 
št. 73/2009 v zvezi z navzkri -
žno skladnostjo, modulacijo 
ter integriranim administrativ -
nim in kontrolnim sistemom 
v okviru shem neposrednih 
podpor za kmete, določenih 
za navedeno uredbo, ter 
za izvajanje Uredbe Sveta 
(ES) št. 1234/2007 v zvezi 
z navzkrižno skladnostjo 
v okviru sheme podpore, 
določene za sektor vina 
(UL L 316, 2.12.2009, str. 65) in 
člen 14(1) Uredbe Komisije (EU) 
št. 65/2011 z dne 27. januar -
ja 2011 o določitvi podrobnih 
pravil za izvajanje Uredbe 
Sveta (ES) št. 1698/2005 glede 
izvajanja kontrolnih postop -
kov in navzkrižne skladnosti 
v zvezi z ukrepi podpore za 
razvoj podeželja (UL L 25, 
28.1.2011, str. 8).
38 Evropski parlament, Trajnostno 
upravljanje naravnih virov 
s poudarkom na vodah in 
kmetijstvu , študija – končno 
poročilo, maj 2013. http://
www.europarl.europa.eu/
RegData/etudes/etudes/
join/2013/488826/IPOL -JOIN_
ET(2013)488826_EN.pdf
32 Opažanja
46  
Komisija ocenjuje izvajanje dobrih 
kmetijskih in okoljskih pogojev s prav -
nega vidika s pomočjo dokumentacij -
skega pregleda informacij, ki jih spo -
ročijo države članice, dopolnijo pa se 
pri revizijah na kraju samem. Komisija 
ne ocenjuje, ali zahteve, ki jih določijo 
države članice v zvezi s standardoma 
dobrih kmetijskih in okoljskih pogojev, 
ki se nanašata na vodo, z okoljskega 
vidika ustrezajo ciljem varstva voda. 
V praksi se zahteve dobrih kmetijskih 
in okoljskih pogojev med državami 
članicami bistveno razlikujejo. Na 
primer v skladu z dobrimi kmetijskimi 
in okoljskimi pogoji na varovalnih pa -
sovih39 (glej diagram 7 ) znaša najmanj -
ša širina pasov od 25 cm do 10 metrov 
(glej  tabelo 3 ).
47  
V nekaterih državah članicah/regijah 
so varovalni pasovi lahko obdelani, 
v drugih pa jih je treba posejati s travo 
ali pustiti za grmičevje. Nekatere 
države članice naredijo izjemo za ve -
liko število vodnih teles, ki se lahko 
nahajajo na kmetijskih zemljiščih 
(glej  okvir 10 ).48  
Tudi zahteve dobrih kmetijskih in 
okoljskih pogojev za namakanje se 
močno razlikujejo med državami člani -
cami, celo pri državah z veliko obreme -
nitvijo voda. Ta sklop dobrih kmetijskih 
in okoljskih pogojev se sklicuje na ob -
stoječo zakonodajo v državah članicah, 
vendar ne uvaja novih obveznosti. 
V nekaterih državah članicah/regijah 
je obveznost pridobitve dovoljenja 
za črpanje vode odvisna od načrpane 
količine, zemljepisnega položaja in 
vrste načrpane vode (površinska ali 
podzemna voda). Nekatere države 
članice prepovedujejo namakanje 
na lokalni ravni med sušnimi obdo -
bji. V drugih državah morajo kmetje 
letno poročati o količini vode, ki so jo 
porabili za namakanje. Pri reviziji so bili 
odkriti primeri, ko zahteve za pridobi -
tev dovoljenja za namakanje kmetov 
ne spodbujajo k manjši porabi vode. 
V nekaterih državah na primer morajo 
kmetje plačevati glede na površino 
svojih gospodarstev in ne glede na de -
jansko porabo vode.Diagram 7Varovalni pas
  poljščine
varovalni pas vodno telo39 V skladu s tem sklopom 
dobrih kmetijskih in okoljskih 
pogojev je treba spoštovati 
najmanj zahteve v zvezi 
s pogoji za vnos gnojil v tla 
blizu vodotokov, kot je 
določeno v direktivi o nitratih.
33 Opažanja
Vodna telesa, izvzeta od upoštevanja dobrih kmetijskih in okoljskih pogojev 
na varovalnih pasovih
Države članice so nekatere kategorije vodnih teles izvzele od upoštevanja dobrih kmetijskih in okoljskih 
pogojev na varovalnih pasovih. Pri vodotokih v Italiji (Lombardija), ki so krajši od 5 km ali spadajo k zbirnemu 
območju, ki meri manj kot 10 km², ni treba vzpostaviti varovalnih pasov. V Španiji (Andaluzija) zahteve ne 
veljajo za ribnike, namakalne kanale in jarke, čeprav ta vodna telesa niso ustrezno opredeljena, izjeme pa so 
utemeljene z argumenti, ki se ne nanašajo na okolje. Zaradi tega je povečano tveganje, da bo od obvezno -
sti spoštovanja zahtev v zvezi z varovalnimi pasovi izvzeto preveliko število vodotokov, posledično pa se bo 
zmanjšal vpliv dobrih kmetijskih in okoljskih pogojev na kakovost voda.Tabela 3 Okvir 10Velike razlike med zahtevami dobrih kmetijskih in okoljskih pogojev na varovalnih 
pasovih
Država Širina varovalnega pasu Obveznosti in omejitve
Danska najmanj 2 m prepovedani gojenje rastlin, obdelava tal ali sajenje
Grčijaod 1 m do 6 m,
odvisno od nagiba in vrste omejitveprepovedani gojenje rastlin (1 m) ali dušikova gnojila (2 m ali 
6 m)
Španija (Andaluzija) od 2 m do 10 mobvezno grmišče
prepovedana gnojila ali pesticidi 
Francija 5 mobvezni travina, grmišče, grmovje ali drevesa
prepovedani mineralna ali organska gnojila ali pesticidi 
Italija (Lombardija)od 3 m do 5 m,
odvisno od stanja vodnega telesaobvezna travina
prepovedani rahljanje tal, anorganska gnojila, gnoj ali gnojevka
Nizozemskaod 25 cm do 9 m
odvisno od poljščine  
in nekaterih tehničnih specifikacijprepovedana gnojila
Slovaška 10 m prepovedana industrijska ali organska gnojila 
34 Opažanja
Potencial na področju 
razvoja podeželja ni 
v celoti izkoriščen 
za obravnavanje težav 
v zvezi z vodo
49  
Sredstva za razvoj podeželja za obdo -
bje 2007–2013 dosegajo skoraj 100 mi -
lijard EUR. V Uredbi (ES) št. 1698/2005 
o razvoju podeželja je varstvo voda 
opredeljeno kot eno od ključnih 
vprašanj, ki jih je treba obravnavati40. 
Uredba poudarja tudi, da morajo biti 
dejavnosti EKSRP in postopki, h ka -
terim prispeva, skladni in združljivi 
z ostalimi politikami Skupnosti, kot 
je vodna politika41. Področje razvoja 
podeželja ima zato velik potencial, 
da z dajanjem sredstev na voljo in 
določitvijo jasnih ciljev v zvezi z voda -
mi prispeva k vključevanju ciljev vodne 
politike EU v SKP .
50  
Države članice črpajo sredstva za ra -
zvoj podeželja v okviru svojih progra -
mov razvoja podeželja (glej odstavka 
10 in 11), ki zajemajo nize ukrepov, 
h katerim se lahko ciljne populacije 
(npr. kmetje) prostovoljno zavežejo. 
Upravičenci do ukrepov za razvoj po -
deželja se zavežejo, da bodo spoštovali 
posebne pogoje, ki jih določi država 
članica.51  
Potencial na področju razvoja podeže -
lja zdaj ni v celoti izkoriščen. Zaradi se -
danjega načina izvajanja imajo progra -
mi razvoja podeželja le omejen vpliv 
na vode, saj obremenitve, povezane 
z vodami, niso v celoti ugotovljene, 
programi razvoja podeželja in načrti 
upravljanja povodij še niso medseboj -
no usklajeni, negativni stranski učinki 
pa se ne preprečijo zmeraj. Poleg tega 
večji zneski, namenjeni za vode, niso 
bili porabljeni.40 Uvodna izjava 31 Uredbe 
(ES) št. 1698/2005. „Podpora 
posebnim metodam 
upravljanja z zemljišči mora 
prispevati k trajnostnemu 
razvoju s spodbujanjem zlasti 
kmetov in lastnikov gozdov, 
da uporabljajo metode rabe 
zemljišč, ki so združljive 
s potrebo po ohranjanju 
naravnega okolja in krajine 
ter varovanju in izboljšanju 
naravnih virov. Prispevati mora 
k izvedbi šestega okoljskega 
akcijskega programa 
Skupnosti in k ugotovitvam 
predsedstva glede strategije 
trajnostnega razvoja. Ključna 
vprašanja, ki se jim je treba 
posvetiti, vključujejo biološko 
raznolikost, upravljanje 
območij Natura 2000, varstvo 
voda in tal [...].“
41 Uvodna izjava 6 Uredbe (ES) 
št. 1698/2005.
35 Opažanja
Načrti držav članic za porabo 
sredstev za razvoj podeželja 
ne upoštevajo zmeraj ciljev 
vodne politike EU in potreb 
držav članic v zvezi z vodami
Programi razvoja podeželja 
držav članic včasih ne 
opredeljujejo izčrpno 
problemov v zvezi z vodami 
in še niso usklajeni z načrti 
upravljanja povodij
52  
Sodišče je za vsako državo članico/re -
gijo, ki jo je obiskalo med revizijo, pre -
verilo, ali so bile okoljska presoja, ki se 
izvede v okviru predhodnega vredno -
tenja programa razvoja podeželja, in 
okoljske analize, ki se opravijo v okviru 
načrta upravljanja povodja, popolne 
in skladne42. Sodišče sicer priznava, 
da so lahko geografsko območje, ki ga 
zajemata ti vrsti vrednotenja, čas, ko sta opravljeni, narava in namen različni, 
vendar meni, da bi morala biti ocena 
problemov v zvezi z vodami dosledna 
v obeh analizah43. V nasprotju s tem pa 
je ugotovilo, da opredelitev problemov 
v zvezi z vodami v okoljskih analizah 
programov razvoja podeželja včasih ni 
popolna, prav tako pa ni zmeraj skladna 
z informacijami, ki so na voljo v okviru 
načrtov upravljanja povodij. Pri reviziji 
so se pokazali problemi v zvezi z voda -
mi, ki v programih razvoja podeželja 
niso bili opredeljeni, zato tudi niso bili 
obravnavani z nobenim ukrepom za   
razvoj podeželja (glej okvir 11 ).
53  
Slaba kakovost programov ukrepov 
v načrtih upravljanja povodij (glej od -
stavka 27 in 28) je zdaj ovira za njihovo 
uskladitev s programi razvoja pode -
želja. V primeru uskladitve so ukrepi 
za razvoj podeželja vključeni v načrt 
upravljanja povodja.
Problemi v zvezi z vodami niso v celoti opredeljeni
–  Na Danskem okoljska presoja v okviru programa razvoja podeželja ni zajela vprašanj v zvezi s črpanjem voda, 
čeprav je ta glede na informacije iz načrta upravljanja povodja na zahodu države pomembna. Danski program 
razvoja podeželja ne vključuje ukrepov, ki bi bili namenjeni obravnavanju problemov s črpanjem vode.
–  V Španiji (Andaluzija) program ukrepov v načrtu upravljanja povodja Guadalquivir zajema ukrepe, name -
njene dokončanju vodnega registra in boju proti nezakonitemu črpanju. Vendar je bil v poročilu o okoljski 
trajnosti za program razvoja podeželja in okoljski analizi, ki je bila opravljena za načrt upravljanja povodja 
Guadalquivir, spregledan problem nezakonitega črpanja podzemne vode. Z izjemo ukrepov za razvoj pode -
želja, za katere velja navzkrižna skladnost (glej odstavek 8), program razvoja podeželja ne vključuje nobene -
ga mehanizma, ki bi upravičence spodbujal k spoštovanju postopkov za izdajo dovoljenj v zvezi z vodo.
–  Program razvoja podeželja na Slovaškem ne vsebuje ukrepov za obravnavanje slabosti v zvezi s količino 
voda ali reševanje vprašanj onesnaženosti s pesticidi, zmanjševanja mokrišč ali čezmernega lokalnega črpa -
nja podzemne vode, ki so bili opredeljeni v programu upravljanja povodja, vendar v okoljski presoji progra -
ma razvoja podeželja niso omenjena.
–  Program upravljanja povodja za Tesalijo v Grčiji omenja probleme zaradi hidromorfoloških sprememb in 
neregistriranih vrtin, vendar ti niso obravnavani v okoljski presoji v okviru programa razvoja podeželja. Grški 
program razvoja podeželja ne vsebuje ukrepov, ki bi obravnavali hidromorfološke obremenitve.Okvir 1142 http://ec.europa.eu/
agriculture/rurdev/eval/
guidance/note_c_en.pdf  
(str. 14).
43 Čeprav so bile okoljske presoje 
za programe razvoja podeželja 
oblikovane leta 2006, pa bi se 
okoljske analize, ki se opravijo 
v okviru načrtov upravljanja 
povodij (in zajemajo „analiz[o] 
njegovih značilnosti, pregled 
vplivov človekovega delovanja 
na stanje površinskih voda 
in podzemne vode ter 
ekonomsk[o] analiz[o] rabe 
vode“) (glej člen 5 okvirne 
direktive o vodah) morale 
opraviti najpozneje do 
22. decembra 2004.
36 Opažanja
Izvajanje programov razvoja 
podeželja ima včasih negativne 
stranske učinke na vode
54  
Kmetijske in okoljske politike lahko 
imajo konkurenčne cilje. Vendar bi se 
sredstva za razvoj podeželja mora -
la porabiti na način, ki je trajnosten 
za upravljanje z vodami, načrti razvoja 
podeželja pa bi zato morali vključevati 
zaščitne določbe, ki bi preprečevale 
morebitne negativne stranske učinke 
(glej  okvir 12 ). Komisija pred odobritvi -
jo programa razvoja podeželja opravi 
preglede, da opredeli mogoče negativ -
ne vplive ukrepov za razvoj podeželja. 
Kljub temu imajo nekateri ustrezno 
odobreni ukrepi za razvoj podeželja 
zaradi svoje zasnove znatne negativne 
stranske učinke na vode. Nekateri pro -
grami razvoja podeželja so bili odo -
breni, čeprav niso vsebovali ustreznih 
zaščitnih določb (glej  okvir 12 ).55  
V nekaterih primerih izvajanje ukrepov 
v praksi omogoča nastanek negativ -
nih stranskih učinkov na vode, četudi 
programi razvoja podeželja vključujejo 
zaščitne določbe za njihovo prepreče -
vanje (glej okvir 13 ).
Primeri programov razvoja podeželja z zaščitnimi določbami in brez njih
Program razvoja podeželja za Lombardijo v Italiji, ki je bil preučen med revizijo, vključuje zaščitne določbe 
za ukrep, ki je ciljno usmerjen na naložbe za posodobitev kmetijskih gospodarstev. Program razvoja podeželja 
dovoljuje gradnjo novih rastlinjakov za vrtnarstvo samo, če zagotavljajo prihranke energije in vode. Naložbe 
za razširitev obstoječega namakalnega omrežja ali povečanje namakane površine štejejo kot neupravičene.
Nasprotno pa zasnova enakega ukrepa v programu razvoja podeželja za Andaluzijo v Španiji dopušča mož-  
nosti za znatne negativne stranske učinke, kot sta razširitev namakanih območij ali odobritev projektov, ki 
povzročajo povečanje skupne porabe vode.
Primer negativnih stranskih učinkov zaradi slabosti pri izvajanju ukrepa za razvoj 
podeželja
Sodišče je pri reviziji za pripravo izjav o zanesljivosti (DAS) v Španiji ugotovilo, da je bil projekt v okviru ukrepa 
125 (infrastruktura, povezana z razvojem in prilagoditvijo kmetijstva in gozdarstva) odobren, čeprav vodne 
pravice, dodeljene upravičencu, niso zadostovale za ekonomsko vzdržnost projekta, upravičenec pa je porabil 
znatno več vode, kot je je bil upravičen, zaradi česar je kršil dve merili upravičenosti za to vrsto projektov. To 
kaže, da pregledi, ki so bili izvedeni za odobritev vloge za projekt, niso bili uspešni, ter da osnovne zahteve, ki 
bi načeloma morale preprečiti negativne stranske učinke (na primer prepoved povečanja količine porabljene 
vode), niso bile izpolnjene.Okvir 12 Okvir 13
37 Opažanja
Sredstva za razvoj podeželja 
so se premalo uporabljala 
kot odziv na težave v zvezi 
z vodo
Stopnja izvajanja ukrepov, 
povezanih z vodo, ni zmeraj 
skladna z načrti
56  
Nekateri ukrepi za razvoj podeželja, 
ki lahko neposredno vplivajo na var -
stvo voda, določajo, da morajo kmetje 
spremeniti kmetijske prakse, tako 
da zmanjšajo uporabo pesticidov ali 
gnojil ali prilagodijo svoje poljščine 
lokalnim hidrološkim razmeram. Način 
dejanskega izvajanja teh ukrepov 
je pomemben dejavnik, ko se ocenjuje, 
ali je bil potencial EKSRP v zvezi z var -
stvom voda v celoti izkoriščen. Ta vidik 
je Sodišče preučilo tako, da je analizira -
lo ukrepe, ki jih države članice aktivi -
rajo v okviru svojih programov razvoja 
podeželja, in način, kako so države 
članice izkoristile možnosti, ki jih po -
nuja člen 38 Uredbe (ES) št. 1698/2005 
v zvezi s stroški za izvajanje okvirne 
direktive o vodah.
57  
Sodišče je analiziralo stopnjo izvajanja 
aktivnih ukrepov za razvoj podeželja, 
za katere države članice same menijo, 
da imajo neposredni vpliv na varstvo 
voda. Kljub nekaterim omejitvam te 
analize44 pa rezultati kažejo, da so 
stopnje izvajanja približno v polovici 
primerov skladne z načrti.44 Ker ukrepi pogosto zajemajo 
podukrepe, ki ne obravnavajo 
voda, se nekateri projekti, 
ki se financirajo v okviru teh 
ukrepov, dejansko ne nanašajo 
na varstvo voda.
38 Opažanja
58  
Države članice pa niso uspele izkoristiti 
možnosti, ki jih ponuja člen 38 Uredbe 
(ES) št. 1698/2005, ki izrecno določa, 
da se lahko ukrep 21345 „uporabi kot 
nadomestilo stroškov in izpada dohod -
ka, ki so posledica omejitev na zadev -
nih območjih zaradi izvajanja [okvirne 
direktive o vodah]“ (glej tabelo 4 ).59  
V času revizijskih obiskov nobena od 
držav članic, razen Danske46, ni aktivi -
rala ukrepa 213 v zvezi z okvirno direk -
tivo o vodah, kot je določeno v čle -
nu 38. Po podatkih Komisije22 je bilo le 
v 4 % priglašenih načrtov upravljanja 
povodij navedeno, da se bo kot nado -
mestilo kmetom zaradi zahtev okvirne 
direktive o vodah uporabil člen 38. 
Eden od vzrokov za omejeno uporabo 
ukrepa 213 so bile tudi zamude držav 
članic pri dokončanju načrtov upravlja -
nja povodij. Drug neugoden dejavnik 
pri uporabi ukrepa 213 je dejstvo, 
da so bila izvedbena pravila za plačila, 
povezana z okvirno direktivo o vodah, 
objavljena šele februarja 201047 – tri 
leta in dva meseca po začetku pro -
gramskega obdobja za razvoj pode -
želja48 in več kot eno leto po tem, ko 
naj bi bili v skladu s členom 13 okvirne 
direktive o vodah zaključeni načrti 
upravljanja povodij.Tabela 4Stopnje izvajanja ukrepov za razvoj podeželja1, ki imajo po ugotovitvah držav članic 
neposredni vpliv na varstvo voda (v %)
Ukrep Država115 121 125 213 214 216 226 321
Danska 84,1 24,2
Franci ja (celinska)  69,7 39,8 85,8 16,9
Grčija 17, 0 35,7 71,7 21,5
Itali ja (Lombardija) 75,8 42,4 69,0 51,9
Slovaška 85,8 88,2 91,8
Nizozemska 51,0 30,4 95,7 9,7
Špani ja (Andaluzija) 9,4 70,0 27, 6 73,1
 Stopnje izvajanja v skladu z načrti (> 60 %)
 Ukrep 213 ni bil aktiviran v nobeni od držav članic, ki so bile obiskane med revizijo
 Ukrep, ki po ugotovitvah obiskane države članice nima neposrednega vpliva na varstvo voda
1  Ukrep 115: „ustanavljanje služb za pomoč pri upravljanju kmetij, nadomeščanje na kmetijah in svetovanje“; ukrep 121: „posodabljanje 
kmetijskih gospodarstev“; ukrep 125: „infrastruktura, povezana z razvojem in prilagoditvijo kmetijstva in gozdarstva“; ukrep 214: „kmetij -
sko-okoljska plačila“; ukrep 216; „neproizvodne naložbe“; ukrep 226; „obnavljanje proizvodnega potenciala gozdov in uvajanje preventivnih 
aktivnosti“; ukrep 321: „osnovne storitve za gospodarstvo in podeželsko prebivalstvo“.
Vir: Evropska komisija, podatki z dne 31. marca 2013.45 Ukrep 213: „Plačila v okviru 
območij Natura 2000 in 
plačila, vezana na Direktivo 
2000/60/ES (okvirna direktiva 
o vodah)“.
46 Danska je aktivirala ukrep 213  
kot nadomestilo stroškov, 
povezanih z uvedbo 10 metrov 
širokih varovalnih pasov, 
vendar je bila izvedba ukrepa 
zaustavljena zaradi prekinitve 
danskega načrta upravljanja 
povodja decembra 2012.
47 Uredba Komisije (EU) 
št. 108/2010 z dne 8. februar -
ja 2010 o spremembi Uredbe 
(ES) št. 1974/2006 o podrob -
nih pravilih glede uporabe 
Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 
o podpori za razvoj podeželja 
iz Evropskega kmetijskega skla -
da za razvoj podeželja (EKSRP) 
(UL L 36, 9.2.2010, str. 4).
48 EKSRP 2007–2013.
39 Opažanja
Finančni instrumenti, ki so bili 
posebej zasnovani za obravna ­
vanje vprašanj v zvezi z vodo, 
so se zelo malo uporabljali
60  
Sklep Sveta 2009/61/ES49 določa, 
da je treba okrepiti odziv na številne 
„odločiln[e] nov[e] izziv[e]“, oprede -
ljene leta 200350, med katerimi je tudi 
„upravljanje z vodami“. V skladu 
s sklepom so bila v okviru pregleda 
SKP dodeljena dodatna sredstva, ciljno 
usmerjena na te nove izzive. Dodatna 
proračunska sredstva so skupaj znašala 
3,8 milijarde EUR. Hkrati je Evropska 
komisija kot odziv na gospodarsko kri -
zo leta 2008 pripravila Evropski načrt 
za oživitev gospodarstva51. Ta je zago -
tovil še dodatno milijardo EUR, ki naj 
bi jo porabili za širokopasovna omrežja 
na podeželskih območjih ali katerega 
od novih izzivov.61  
Leta 2010 so države članice v okviru 
prvih sprememb programov razvoja 
podeželja po pregledu SKP namenile 
26,9 % dodatnih sredstev SKP (1,3 mi -
lijarde EUR) za „nov izziv“ upravljanja 
z vodami52 (glej diagram 8 ). Povprečna 
stopnja porabe teh sredstev je za  
EU 27 ob koncu leta 2012 znašala 
17,5 %, čeprav se rezultat med drža -
vami članicami močno razlikuje (za 
podrobnosti glej Prilogo IV ).53 Čeprav 
je bil pregled SKP priložnost za nadalj -
nje vključevanje vprašanj upravljanja 
z vodami v programe razvoja podeže -
lja, je večina držav članic v praksi zelo 
malo uporabljala dodatna sredstva.Diagram 8Načrtovana porazdelitev sredstev pregleda SKP in sredstev za oživitev gospodarstva 
za „nove izzive“ v letu 2010
 Vir:  Evropska komisija.biotska raznovrstnost
31,2 %
upravljanje z vodami26,9 %obnovljiva energija5,6 %podnebne spremembe14,2 %širokopasovna omrežja7,3 %inovacije, povezane z novimi izzivi0,3 %prestrukturiranje mlekarstva14,5 %49 Sklep Sveta 2009/61/ES z dne 
19. januarja 2009 o spremem -
bah Sklepa 2006/144/ES o stra -
teških smernicah Skupnosti za 
razvoj podeželja (programsko 
obdobje 2007–2013) (UL L 30, 
31.1.2009, str. 112).
50 Uvodna izjava 3 Skle -
pa 2009/61/ES. „V oceni izvaja -
nja reforme skupne kmetijske 
politike iz leta 2003 so bili 
kot odločilni novi izzivi za 
evropsko kmetijstvo oprede -
ljeni podnebne spremembe, 
energija iz obnovljivih virov, 
upravljanje z vodami, biotska 
raznovrstnost in prestrukturi -
ranje mlečnega sektorja.“
51 COM(2008) 800 final z dne 
26. novembra 2008.
52 Sodišče upošteva, da lahko 
imajo nekatera sredstva, 
knjižena kot da obravnavajo 
„nov izziv“ biotske 
raznovrstnosti, tudi pozitiven 
vpliv na vodo.
53 Komisija za te stopnje izvajanja 
nima potrjenih podatkov. 
Kljub temu pa podatki, ki jih 
predstavlja Sodišče, temeljijo 
na informacijah, ki jih je 
posredovala Komisija.
40 Opažanja
Načelo „onesnaževalec 
plača“ ni bilo vključeno 
v SKP
62  
V skladu z načelom „onesnaževalec 
plača“ onesnaževalec nosi stroške 
za preprečevanje, obvladovanje in 
čiščenje onesnaženja54. Danes je to 
načelo zakonska obveznost, ki jo 
je EU potrdila v Pogodbi55 in direktivi 
o okoljski odgovornosti56, nanjo pa 
se izrecno sklicuje tudi člen 9 okvirne 
direktive o vodah.
63  
Kmetijske prakse okolju koristijo, hkrati 
pa ga tudi obremenjujejo. Negativni 
okoljski vplivi kmetijstva pogosto 
vključujejo tudi vnos neželenih kemi -
kalij (onesnaževal) v okolje. Raznolikost 
onesnaževanja zaradi kmetijstva in 
težave pri ugotavljanju onesnaževalca 
ovirajo uveljavljanje okoljske zakono -
daje in določitev osebe, odgovorne 
za odškodnino.54 Kljub temu bi bilo 
treba v primerih, ko kmetijske dejavno -
sti povzročajo okoljsko škodo, ki vpliva 
na zasebno in javno lastnino, uporabiti 
načelo onesnaževalec plača.54 Meha -
nizmi za uveljavljanje načela onesnaže -
valec plača sicer obstajajo (npr. globe, 
naložene na ravni države članice), 
vendar ne vplivajo na plačila, ki jih 
prejmejo upravičenci SKP .64  
Trenutno se veljavne kazni za kmete, ki 
ne spoštujejo zahtev navzkrižne skla -
dnosti9 (npr. prekoračitev sprejemljive 
zakonsko določene ravni onesnaževa -
nja), ne izračunajo na podlagi stroškov 
za nastalo škodo in lahko tako znašajo 
le del teh stroškov. V mnogih primerih 
niso sorazmerne z resnostjo kmetove 
kršitve obveznosti navzkrižne skladno -
sti. Sodišče je to ugotovilo že v svojem 
Posebnem poročilu št. 8/2008. V zvezi 
s tem Sodišče znova opozarja na slabo -
sti pri izvajanju navzkrižne skladnosti, 
navedene v odstavkih od 40 do 43. 
Zato je lahko navzkrižna skladnost, kot 
se uporablja sedaj, sicer koristen, ven -
dar le delen odziv na načelo onesnaže -
valec plača.
65  
Veliko število plačil v okviru razvoja 
podeželja ni vezano na navzkrižno 
skladnost9. Zato kmetje, ki onesnažu -
jejo, še naprej prejemajo plačila brez 
vsakega znižanja. Trenutno ni meha -
nizmov, ki bi omogočali sorazmerno 
upoštevanje stroškov preprečevanja ali 
čiščenja onesnaženja, ki so ga pov -
zročili kmetje, in posledično znižanje 
plačil za razvoj podeželja.54 Margaret Rosso Grossman, 
Agriculture and the Polluter 
Pays Principle, zvezek 11.3, 
Electronic Journal of Compa -
rative Law , december 2007, 
http://www.ejcl.org/113/arti -
cle113-15.pdf .
55 Člen 191(2) Pogodbe 
o delovanju Evropske unije.
56 Direktiva 2004/35/ES 
Evropskega parlamenta in 
Sveta (UL L 143, 30.4.2004, 
str. 56), kot je bila spremenjena 
z Direktivo 2006/21/ES (UL 
L 102, 11.4.2006, str. 15) in 
Direktivo 2009/31/ES (UL 
L 140, 5.6.2009, str. 114).
41 Opažanja
Sistemi za spremljanje in 
vrednotenje ne zagotav ­ 
ljajo celostne slike
66  
Minilo je že več let, odkar je bila vodna 
politika EU okrepljena in odkar so bili 
vzpostavljeni instrumenti SKP , ki imajo 
potencial za obravnavanje težav v zve -
zi z vodo: 
(i) navzkrižna skladnost je bila uve -
dena leta 2003 in je od leta 2005 
obvezna za vse kmete, ki prejema -
jo neposredna plačila; 
(ii) razvoj podeželja je bil vključen 
v SKP leta 2000 in 
(iii) okvirna direktiva o vodah je začela 
veljati leta 2000, z zahtevo, da se 
programi spremljanja v državah 
članicah začnejo izvajati najkasne -
je do konca leta 2006.
67  
Sistemi za spremljanje v obstoječi obli -
ki ne zagotavljajo celovitega pregleda 
obremenitev voda zaradi kmetijstva. 
Informacije o tem so delne, razdroblje -
ne in včasih pozne. Razlogi za to so 
naslednji: 
(i) uporabnost sistemov za sprem-  
ljanje in vrednotenje informacij 
v zvezi z vodami je omejena; 
(ii) ureditve za spremljanje vodne po -
litike so bile vzpostavljene pozno 
in niso popolne in 
(iii) ni drugega informacijskega siste -
ma, ki bi lahko zagotavljal podatke, 
potrebne za ugotavljanje povezave 
med kakovostjo in količino voda 
ter kmetijskimi praksami.Uporabnost sistemov za sprem ­ 
ljanje in vrednotenje SKP 
za merjenje napredka pri dose ­
ganju vodnih ciljev, določenih 
v uredbah o SKP , je omejena
68  
V skladu z zakonodajo EU57 morajo 
države članice Komisiji predložiti letno 
poročilo, ki vsebuje „rezultate kontrol 
v zvezi z navzkrižno skladnostjo“. Ti 
rezultati se nanašajo na število oprav-  
ljenih pregledov in kršitev različnih 
zahtev navzkrižne skladnosti. Ne vklju -
čujejo pa informacij o vplivu navzkri -
žne skladnosti na kakovost ali količino 
voda, saj temu tudi niso namenjeni.
69  
Komisija spremlja in vrednoti vse ak -
tivnosti za razvoj podeželja v program -
skem obdobju 2007–2013 s skup-  
nim okvirom spremljanja in vredno -
tenja (CMEF). Pri CMEF se za merjenje 
napredka pri doseganju ciljev razvoja 
podeželja uporabljajo kazalniki in 
vrednotenja neodvisnih izvajalcev 
vrednotenj.57 Člen 84(1)(e) Uredbe (ES) 
št. 1122/2009.
42 Opažanja
70  
V zvezi z vodami določa CMEF pet 
temeljnih kazalnikov58, kazalnik rezul -
tatov („območje uspešnega upravljanja 
zemljišč, ki prispeva h kakovosti vode“) 
in kazalnik vpliva („izboljšanje kakovo -
sti vode“). Revizija je pokazala, da ka -
zalnik rezultatov ni dovolj natančen, 
saj pomen „uspešnega upravljanja 
zemljišč“ ni opredeljen, kazalnik vpliva 
na kakovost voda se nanaša le na ni -
trate in fosfor, kazalnik količine voda 
pa ne obstaja. Poleg tega so poročila 
držav članic o vseh kazalnikih v okviru 
CMEF pogosto zastarela ali nepopolna. 
V mnogih primerih države članice niso 
določile ciljnih vrednosti.71  
Priročnik o CMEF59 določa pet vprašanj 
za vrednotenje, ki so povezana z voda -
mi. Odkritih je bilo nekaj dobrih prime -
rov vmesnih ocen, v katerih so izvajalci 
vrednotenja z modeli, anketami med 
upravičenci in kvalitativnimi raziskava -
mi uspeli količinsko opredeliti vpliv ne -
katerih (pod)ukrepov na kakovost voda 
(glej  okvir 14 ). Vendar se ta pristop 
ne uporablja splošno in kaže očitne 
pomanjkljivosti pri sistematski količin -
ski opredelitvi rezultatov in vplivov ter 
popolnosti, zanesljivosti in doslednosti 
podatkov. V več vmesnih vrednotenjih 
je bilo poudarjeno pomanjkanje ciljnih 
vrednosti v programih razvoja podeže -
lja, zaradi česar je napredek pri dose -
ganju vodnih ciljev težko oceniti.
Dober primer količinske opredelitve vpliva pri vmesnem vrednotenju
Italija (Lombardija) – Pri ukrepu 214 (kmetijsko -okoljska plačila) je izvajalec vrednotenja uporabil modele za iz -
račun presežka dušika in razmerja med izpostavljenostjo in toksičnostjo zaradi uporabe pesticidov, izmerjeno 
v podzemni vodi, na ravni parcele. Na regionalni ravni je skupno zmanjšanje presežka dušika zaradi ukrepa 214 
znašalo 2,6 kg/ha, razmerje med izpostavljenostjo in toksičnostjo pa se je znižalo za 3,9 %. Vpliv je bil izrazitej -
ši na območjih, kjer se je ukrep bolj uporabljal.Okvir 14
Ureditve spremljanja vodne 
politike so nepopolne
72  
Člen 8 okvirne direktive o vodah dolo -
ča, da države članice zagotovijo „uved -
bo programov za spremljanje stanja 
voda z namenom, da se uredi skladen 
in izčrpen pregled stanja voda na vsa -
kem vodnem območju“. Programi spremljanja bi se morali izvajati naj -
kasneje leta 2006, vključevati pa bi 
morali program nadzornega spremlja -
nja stanja (ki zajema celotno območje) 
in program obratovalnega spremljanja 
stanja (časovno in geografsko pogo -
stejše spremljanje, namenjeno odkri -
vanju problematičnih območij). Države 
članice lahko vzpostavijo tudi progra -
me preiskovalnega spremljanja stanja 
(npr. za specifične snovi).58 Kakovost vode (bruto 
bilanca hranil), kakovost 
vode (onesnaženje z nitrati 
in pesticidi), kakovost vode 
(% območja, opredeljen kot 
občutljiv na nitrate), poraba 
vode (% namakanih kmetijskih 
zemljišč v uporabi), varovalni 
gozdovi, ki se nanašajo 
predvsem na tla in vodo.
59 Priročnik o okviru skupnega 
spremljanja in vrednotenja. 
Napotki. GD za kmetijstvo 
in razvoj podeželja, 
september 2006.
43 Opažanja
73  
Evropska agencija za okolje je po opra -
vljeni oceni programov spremljanja dr -
žav članic leta 2012 navedla: Ponekod 
je bilo poročanje zelo dobro in kakovo -
stno. Obstajajo pa tudi primeri, ko so 
bile v poročanju vrzeli ali protislovja.60 
Komisija pa v drugem poročilu navaja: 
„Očitna vrzel v spremljanju izhaja iz 
informacij, predloženih Komisiji. [...] 
V nekaterih državah članicah ekološko 
in kemijsko stanje voda ni znano za več 
kot 50 % vodnih teles.“61 V nekaterih 
državah članicah so bile mreže za spre -
mljanje ustanovljene z zamudo in/ali 
imajo metodološke slabosti. Pri reviziji 
je bilo ugotovljeno, da se spremljanje v nekaterih državah članicah osredo -
toča na zbiranje informacij o stanju 
vodnih teles, medtem ko se spremlja -
nju obremenitev voda namenja malo 
pozornosti (glej  okvir 15 ). Na lokalni 
ravni je nekaj znanstvenih študij ali 
poskusnih omrežij ugotovilo povezave 
med kmetijskimi praksami in kakovo -
stjo voda (glej okvir 16 ).
Primer slabosti v mreži opazovalnih postaj
V Franciji preglednica dosežkov v načrtu upravljanja povodja ne vsebuje posebnih kazalnikov za ločeno 
spremljanje kmetijskih obremenitev. Eden od zagotovljenih kazalnikov se nanaša na skupni vpliv gospodinj -
skih, industrijskih in kmetijskih dejavnosti na stanje voda. Enako velja tudi za kazalnik o preseganju količinsko 
opredeljenih ciljnih vrednosti na vozliščih.
Prav tako v Franciji kazalnik količine vode, ki jo za različne sektorje dejavnosti načrpajo iz podzemne vode in 
površinskih vodnih teles, služi za ugotavljanje količine vode za namakanje, vendar ta kazalnik (i) nima določe -
ne količinsko opredeljene ciljne vrednosti in (ii) ne omogoča primerjave načrpanih količin s količinami, ki so 
vzdržne v času pomanjkanja vode.
 Dobri primeri mrež opazovalnih postaj
Nizozemska ima dve posebni mreži opazovalnih postaj, s katerimi ugotavlja povezave med kmetijstvom in 
vodo. V okviru prve mreže se ocenjujejo koncentracije več snovi na kmetijskih gospodarstvih, nato pa se 
povežejo s podatkovno zbirko, ki vsebuje informacije o načinu upravljanja, uporabljenem gnoju in snoveh 
itd. Druga mreža uporablja obstoječe testne točke na kmetijskih območjih za ocenjevanje vplivov kmetijstva 
na kakovost voda (vsebnost fosforja in dušika).
Danski program spremljanja je ciljno usmerjen na dokumentiranje vpliva nacionalnih načrtov za vodno okolje 
in drugih programov kmetijskega sektorja na izpiranje hranil v vodno okolje. Šest reprezentativnih vodnih 
zajetij spremljajo z neposrednimi meritvami, razgovori s kmeti o njihovih kmetijskih praksah in modeliranjem 
povezave med kmetijstvom in izgubo hranil v okolju.Okvir 15 Okvir 1660 Poročilo Evropske agencije za 
okolje št. 8/2012 – „Evropske 
vode – ocena stanja in 
obremenitev“.
61 COM(2012) 670 final. Poročilo 
Komisije Evropskemu 
parlamentu in Svetu 
o izvajanju okvirne direktive 
o vodah (2000/60/ES). Načrti 
upravljanja povodij.
44 Opažanja
74  
Spremljanje v okviru okvirne direktive 
o vodah je tako poglobilo znanje o sta -
nju evropskih voda in obremenitvah, 
ki vplivajo nanje, vendar je še vedno 
nepopolno, rezultate pa je treba zaradi 
podatkovnih vrzeli in metodoloških 
pomanjkljivosti tolmačiti previdno. 
Države članice v večini primerov ne 
spremljajo posameznih ukrepov iz pro -
gramov v načrtih upravljanja povodij 
(glej tabelo 2 ).
75  
Kar zadeva spremljanje deleža nitratov 
v površinski in podzemni vodi, države 
članice v skladu z direktivo o nitra -
tih62 „pripravijo in izvajajo primerne 
programe spremljanja stanja, da pre -
sodijo učinkovitost delovnih progra -
mov“. Vsaka štiri leta morajo poročati 
o koncentracijah nitratov v podzemni 
in površinski vodi, evtrofikaciji površin -
skih voda, vplivu akcijskih programov 
na kakovost vode in kmetijske prakse, 
spremembah območij, opredeljenih 
kot ranljiva za onesnaženost z nitrati, 
in delovnih programih ter predvidenih 
trendih kakovosti voda v prihodnosti63. 
Ta poročila držav članic se uporabijo 
kot podlaga za zbirno poročilo Evrop -
ske komisije o izvajanju direktive. 
Vendar je pri poročanju držav članic 
v okviru direktive o nitratih prišlo do 
zamud. Zbirno poročilo EU za obdo -
bje 2008–2011 je bilo objavljeno šele 
4. oktobra 201364.76  
Poročila posameznih držav članic 
za obdobje 2008–2011 se razlikujejo po 
kakovosti in pristopu. Komisija v zbir -
nem poročilu navaja: Vsebina poročil 
se je med državami članicami zelo 
razlikovala po obliki in kakovosti, kar 
je predstavljalo izzive pri oblikovanju 
dosledne združene sinteze na ravni EU. 
Poleg tega so se v številnih primerih 
pri digitalnih podatkih, ki so jih države 
članice poslale skupaj s pisnimi poro -
čili, pojavljale nedoslednosti in težave 
pri tolmačenju, zaradi česar so bila 
potrebna pojasnila držav članic. Podat -
ki niso vedno na voljo za vse države 
članice, v nekaterih primerih pa med 
državami članicami niso primerljivi.62 Člen 5(6) direktive o nitratih 
(91/676/EGS).
63 http://ec.europa.eu/
environment/water/
water -nitrates/ .
64 Delovni dokument služb 
Komisije SWD (2013) 
405 final, ki spremlja 
Poročilo Komisije Svetu in 
Evropskemu parlamentu 
o izvajanju Direktive Sveta 
91/676/EGS o varstvu voda 
pred onesnaževanjem 
z nitrati iz kmetijskih virov na 
podlagi poročil držav članic za 
obdobje 2008–2011.
45 Opažanja
WISE, „Evropski informacijski 
portal za vode“, je treba še 
izboljšati
77  
Evropski informacijski sistem za vode 
(WISE) je bil uveden leta 2003 kot 
orodje držav članic za poročanje in 
spletni portal za dostop do informacij 
o vodah na ravni EU. V portal WISE 
se stekajo različni podatkovni tokovi, 
sestavljeni iz obveznih podatkov, ki jih 
zbira GD Komisije za okolje v okviru 
svojih obveznosti iz okvirne direktive 
o vodah, direktive o komunalni odpa -
dni vodi, direktive o kopalnih vodah 
in direktive o pitni vodi, in iz prosto -
voljnih podatkov, ki jih letno zbere 
Evropska agencija za okolje65. WISE 
ne vsebuje podatkov, ki jih države 
članice sporočajo v skladu z direktivo 
o nitratih66, ali podatkov, ki jih zbira GD 
za kmetijstvo s pomočjo CMEF. Podat -
ki, ki so bili od leta 2003 do leta 2011 
zbrani in primerjani v okviru portala 
WISE, so se osredotočali na kakovost 
voda, ne pa na njihovo količino ali 
tveganje za pomanjkanje4.
78  
Portal WISE se kljub svojemu potenci -
alu zagotavljanja izčrpnih informacij 
o vodah v Evropi sooča z nekateri -
mi težavami. Vsi podatkovni tokovi 
v portalu WISE niso v celoti integrirani. 
Zaradi vprašanj zaupnosti podatkov in 
razlik v obsegu, pogostosti podatkov 
(npr. letna in štiriletna povprečja) in 
obdelavi podatkov, ki jo izvedejo drža -
ve članice (nekatere države sporočajo 
zbirne podatke), podatkov ni vedno 
mogoče primerjati tako, da bi jih lahko 
v celoti izkoristili.Prizadevanja Komisije 
za oblikovanje kazalnikov 
za ugotavljanje povezave med 
kakovostjo in količino voda ter 
kmetijskimi praksami še niso 
prinesla uspeha
79  
Komisija od leta 2002 razvija sklop 
kmetijsko -okoljskih kazalnikov za spre -
mljanje vključevanja okoljskih vprašanj 
v SKP na ravni EU, držav članic in na re -
gionalni ravni67. V praksi je problem 
večine teh kazalnikov razpoložljivost 
podatkov (glej tabelo 5 ). Nobeden od 
kmetijsko -okoljskih kazalnikov ne kaže 
povezave s posameznimi kmetijskimi 
praksami.65 Kazalniki Evropske agencije za 
okolje, ki se nanašajo na kme -
tijstvo in vode, so: bruto bilan -
ca hranil, uporaba sladkovo -
dnih virov, snovi, ki porabljajo 
kisik, v rekah, hranila v sladkih 
vodah, hranila v somornicah, 
obalnih in morskih vodah, 
klorofil v somornicah, obalnih 
in morskih vodah, pesticidi 
v podzemni vodi (Poročilo 
o okoljskih kazalnikih, Evrop -
ska agencija za okolje, 2012).
66 Evropska agencija za okolje 
in GD za okolje sta v preteklih 
letih sodelovala na področju 
nitratov, da bi racionalizirala 
zbiranje podatkov iz poročil 
o stanju okolja in podatkov, 
zbranih na podlagi direktive 
o nitratih in okvirne direktive 
o vodah. Cilj je zmanjšati 
breme poročanja za države 
članice, hkrati pa izboljšati 
primerljivost in doslednost 
podatkov iz različnih virov. 
To sodelovanje je trenutno 
prekinjeno.
67 http://epp.eurostat.ec.europa.
eu/portal/page/portal/agri_
environmental_indicators/
introduction .
46 Opažanja Tabela 5Pregled kmetijsko ­okoljskih kazalnikov za ugotavljanje največjih obremenitev 
za kakovost in količino vode
Ime kmetijsko‑  
okoljskega kazalnikaGlavni kazalnik/podkazalnik Odgovorni organ Problemi
Bruto bilanca dušikamorebitni presežek dušika  
na kmetijskih zemljiščih (kg/ha/leto)EurostatMetode za izračun bruto bilance dušika 
niso skladne med državami, podatkov med 
državami ni mogoče primerjati. 
Nevarnost onesnaženja 
s fosforjemmorebitni presežek fosforja  
na kmetijskih zemljiščih (kg/ha/leto)
ranljivost za izpiranje/odtekanje fosforjaEurostat
GD za okoljeMetode za izračun bruto bilance fosforja 
niso skladne med državami, podatkov med 
državami ni mogoče primerjati.
Zaradi omejene razpoložljivosti podatkov  
in metodoloških težav še ni pripravljen.
Kakovost vode – 
onesnaženost z nitrati reke in podzemna voda  
s koncentracijami nitratov nad 50 mg NO3/l
koncentracije nitratov
nad 25 mg NO3/l – opozorilni prag EurostatRazpoložljivi podatki niso dovolj podrobni, 
da bi bilo mogoče ugotoviti, ali se trend 
na območjih z ukrepi SKP razlikuje od 
trenda na področjih brez njih.
Ni razlikovanja glede na regijo, tip tal 
itd., čeprav bi to bilo koristno za določitev 
vzrokov za te trende.
Kakovost vode – 
onesnaženost s pesticidiEvropska agencija 
za okoljeRazpoložljive informacije so omejene.  
Pomanjkanje zanesljivih podatkov  
o pesticidih v podzemni vodi.
Namakanjedelež (%) namakanih površin na kmetijskih 
zemljiščih v  uporabi (in njegov trend)EurostatNi informacij o merjenju porabe vode,  
da bi se izmerila učinkovitost. Informacije  
se ne sporočajo na ravni povodij.  
Ni povezave s porabo vode (črpanje voda  
in stanje voda na območju).
Črpanje vodaletno črpanje voda po viru in sektorju
poraba vode po kategoriji oskrbe  
in uporabnikuEvropska agencija 
za okolje/EurostatPodatki so na voljo le za od polovice  
do dveh tretjin držav članic.
Tveganje za pesticideindeks tveganja za škodo zaradi toksičnosti 
pesticidov in izpostavljenosti pesticidomGD SANCO/EurostatPodatki za ta kazalnik niso na voljo. Podatki 
o prodaji pesticidov bi morali biti na voljo 
od leta 2013, podatki o uporabi pesticidov 
pa leta  2015.
Opomba:  Številni drugi kmetijsko -okoljski kazalniki so posredno povezani z vodo, na primer poraba mineralnih gnojil v kmetijstvu, 
poraba pesticidov, pridelovalna struktura, živinorejska struktura, talna odeja, ravnanje z gnojem, specializacija kmetij in intenzifikacija/
ekstenzifikacija kmetij.
47
 Zaključki  
in priporočila
80  
Komisija in države članice so si zastavi -
le ambiciozne cilje politike za izboljša -
nje upravljanja z vodami v EU v sre -
dnjeročnem in dolgoročnem obdobju. 
Kmetijstvo kot eden glavnih porab -
nikov in onesnaževalcev voda ima pri 
tem ključno vlogo. To je bilo potrjeno 
pri pripravi okvirne direktive o vodah 
in pri novejšem političnem dogovoru 
o prihodnosti skupne kmetijske politi -
ke (SKP).
81  
Zaradi doseganja teh ambicioznih ci -
ljev je treba SKP izvajati tako, da spod -
buja najbolj uspešno in učinkovito po -
rabo vode v kmetijstvu in odvrača od 
potratne porabe, onesnaževanja itd. 
Večina sredstev EU in plačil za kmetije 
je pogojenih z upoštevanjem nekate -
rih dobrih praks v zvezi z vodami (kot 
del sistema navzkrižne skladnosti). Na 
voljo je bilo dano tudi veliko sredstev 
v okviru ukrepov za razvoj podeže -
lja za specifične projekte, povezane 
z vodami.
82  
Pri reviziji je bilo preučeno, ali so bili ci -
lji vodne politike EU uspešno vključeni 
v SKP . Zaključek Sodišča je, da so bile 
Komisija in države članice pri tem le 
delno uspešne. Vzrok je neusklajenost 
med ambicioznimi cilji politike in zmo -
gljivostjo uporabljenih instrumentov 
za doseganje sprememb. Instrumenta, 
ki se v okviru SKP trenutno uporabljata 
za obravnavanje težav v zvezi z vodo, 
doslej nista uspela zagotoviti zado -
stnega napredka pri doseganju ambi -
cioznih ciljev politike v zvezi z vodo. 
Revizija je odkrila slabosti v zasnovi 
in uporabi navzkrižne skladnosti ter 
porabi sredstev za razvoj podeželja in 
izpostavila zamude in slabosti pri izva -
janju okvirne direktive o vodah.83  
V zvezi z navzkrižno skladnostjo je re -
vizija pokazala, da številna pomembna 
vprašanja v zvezi z vodo še niso vklju -
čena med zahteve navzkrižne skladno -
sti (odstavki od 35 do 37) in da Komisi -
ja ni zagotovila, da so standardi dobrih 
kmetijskih in okoljskih pogojev v zvezi 
z vodami na ravni držav članic ustre -
zni ali oblikovani tako, da spodbujajo 
dobre kmetijske prakse (odstavek 38 in 
odstavki od 44 do 48). Poleg tega lah -
ko navzkrižna skladnost, kot se upora -
blja sedaj, zagotovi koristen, a le delen 
odziv na načelo „onesnaževalec plača“, 
kazni v okviru navzkrižne skladnosti pa 
se ne izračunavajo na podlagi stroškov 
za nastalo škodo in lahko tako znašajo 
le del teh stroškov (členi od 62 do 65).
84  
V okviru reforme SKP so bili za novo 
obdobje (2014–2020) postavljeni še 
bolj ambiciozni cilji glede vključitve 
ciljev vodne politike v SKP . Komisija 
namerava za to novo obdobje razširiti 
področje uporabe navzkrižne skla -
dnosti. Sodišče ob upoštevanju svojih 
preteklih opažanj o delovanju navzkri -
žne skladnosti priporoča:
Priporočilo 1
Na ravni politike naj Komisija zakonoda -
jalcu EU predlaga potrebne spremembe 
obstoječih instrumentov (navzkrižne 
skladnosti in razvoja podeželja) ali po 
potrebi nove instrumente, ki bodo 
omogočali doseganje ambicioznejših 
ciljev pri vključevanju ciljev vodne poli -
tike v skupno kmetijsko politiko.
48 Zaključki in priporočila 
85  
Ker sta navzkrižna skladnost in razvoj 
podeželja glavna instrumenta za vklju -
čevanje vprašanj v zvezi z vodo v SKP , 
je Sodišče na ravni držav članic prišlo 
do zaključka, da pri izvajanju navz-  
križne skladnosti obstajajo slabosti 
(odstavki od 40 do 43) in da potencial 
programov razvoja podeželja držav 
članic pri obravnavanju težav v zvezi 
z vodo še ni v celoti izkoriščen (odstavki 
od 49 do 61). Sodišče zato priporoča:
Priporočilo 2 
Države članice naj:
– obravnavajo slabosti pri izvajanju 
pregledov navzkrižne skladnosti, 
ki so bile odkrite pri reviziji;
– uvedejo ustrezne kazni v primeru 
kršitev;
– v svojih programih razvoja pode -
želja namenijo več poudarka opre -
delitvi problemov v zvezi z vodo in 
zagotovijo, da so programi skladni 
z načrti upravljanja povodij;
– načrtujejo in dosledno izvajajo 
zaščitne mehanizme za prepreče -
vanje negativnih stranskih učinkov 
dejavnosti, ki se financirajo v okvi -
ru razvoja podeželja, na vode;
– bolj dejavno preučijo in ustrezno 
spodbujajo uporabo sredstev, 
namenjenih vprašanjem v zvezi 
z vodo, ki bo skladna z načeli do -
brega finančnega poslovodenja.86  
Glede na pomen okvirne direktive 
o vodah na področju vodne politike 
EU in ob upoštevanju priznane potre -
be po vključitvi vprašanj upravljanja 
z vodami v druga področja politik, kot 
je kmetijstvo, Sodišče ugotavlja, da so 
zamude in slabosti, ki vplivajo na izva -
janje okvirne direktive o vodah, ovirale 
vključevanje ciljev vodne politike v SKP 
(odstavki od 21 do 32 in od 72 do 76). 
Upoštevajoč dejstvo, da se vodna poli -
tika EU dejansko izvaja s sredstvi drugih 
politik (kot je SKP), in ob prizadevanju 
za skladnost med vodno in kmetijsko 
politiko EU, Sodišče priporoča:
Priporočilo 3 
Komisija naj predlaga ustrezne me -
hanizme, ki lahko uspešno pozitivno 
vplivajo na kakovost programskih 
dokumentov držav članic na podlagi 
okvirne direktive o vodah, in se izogne 
neupoštevanju časovnega načrta, ki ga 
ta direktiva določa. Zato bi lahko pred 
dodelitvijo sredstev za razvoj podeže -
lja določili minimalne pogoje izvajanja 
okvirne direktive o vodah.
Države članice naj nujno pospešijo pro -
ces izvajanja okvirne direktive o vodah 
in izboljšajo kakovost načrtov uprav-  
ljanja povodij v naslednjem obdobju 
upravljanja (2015), tako da opišejo 
posamezne ukrepe (npr. področje upo -
rabe, časovni načrt, ciljne vrednosti in 
stroški) in poskrbijo, da bodo ti dovolj 
jasni in konkretni na operativni ravni.
49 Zaključki in priporočila 
87  
Sodišče je ugotovilo tudi, da EU in 
države članice niso dovolj seznanjene 
z obremenitvami voda zaradi kme -
tijskih dejavnosti in njihovimi trendi 
(odstavki od 66 do 79). Na ravni Komi -
sije in držav članic je Sodišče ugotovilo 
naslednje slabosti:
 – sistemi za spremljanje in vredno -
tenje SKP so le omejeno uporabni 
za merjenje napredka pri dose -
ganju vodnih ciljev, določenih 
v uredbah o SKP;
 – Evropski informacijski sistem 
za vode (WISE) je nepopoln;
 – prizadevanja Komisije za oblikova -
nje kazalnikov za ugotavljanje po -
vezave med kakovostjo in količino 
voda ter kmetijskimi praksami še 
niso prinesla uspeha.Sodišče zato priporoča:
Priporočilo 4 
Komisija naj poveča svoje poznavanje 
povezave med kakovostjo/količino 
voda ter kmetijskimi praksami tako, 
da izboljša svoje obstoječe sisteme 
za spremljanje in zagotovi, da je z njimi 
mogoče izmeriti vsaj razvoj trendov 
obremenitev voda zaradi kmetijskih 
praks. To bi pripomoglo pri ugotavlja -
nju, katera območja najbolj potrebuje -
jo sredstva SKP .
Ker je kakovost informacij o vodah 
za EU kot celoto odvisna od kakovosti 
informacij, ki jih zagotavljajo države 
članice, in ker je razpoložljivost teh 
informacij predpogoj za sprejemanje 
dobrih odločitev o politikah, Sodišče 
poziva države članice, naj izboljšajo 
pravočasnost, zanesljivost in dosled-  
nost podatkov, ki jih sporočajo Komisiji 
in Evropski agenciji za okolje.
To poročilo je sprejel senat I, ki ga vodi ga. Rasa BUDBERGYTĖ, članica  
Računskega sodišča, v Luxembourgu na zasedanju 26. marca 2014.
Za Računsko sodišče
Vítor  Manuel  da SILVA  CALDEIRA
Predsednik

50
 Priloga
Revizijska vprašanja in merila, uporabljena pri revizijiPriloga I
1 KOM
2 KOM
3 KOM
4 KOM5 KOM
1 DČ2 DČ3 DČ4 DČ5 DČ
6 DČ
7 DČ
6 KOM
8 DČ9 DČ
10 DČPravila navzkrižne skladnosti zajemajo obravnavanje kakovosti in 
količine voda.
Navzkrižna skladnost se v celoti izkorišča (velja za vsa zadevna 
plačila/ukrepe) za preprečevanje negativnih stranskih učinkov).
Komisija zagotavlja, da so države članice ustrezno prenesle zahteve 
navzkrižne skladnosti v svoje standarde.
Komisija je državam članicam poslala smernice, kako naj v svojih 
programih razvoja podeželja obravnavajo varstvo voda.
Komisija preverja, ali je varstvo voda obravnavano v programih 
razvoja podeželja.
Standardi držav članic, ki prenašajo zahteve navzkrižne skladnosti, so 
dovolj zahtevni, z ukrepi programov razvoja podeželja pa se ﬁnancirajo le projekti ali posredovanja, ki presegajo navzkrižno skladnost.
Standardi držav članic, ki prenašajo zahteve navzkrižne skladnosti, so konkretni in se izvajajo na ravni kmetij, sistem pregledov za preverjanje upoštevanja standardov pa ustrezno deluje.
Pri izdelavi programa razvoja podeželja je bilo opravljeno posvetova-
nje z glavnimi akterji, odgovornimi za izvajanje vodne politike EU.
Načrti upravljanja povodij in programi ukrepov se izvajajo in so 
speciﬁčni ter merljivi, tako da njihova vključitev v programe razvoja podeželja v naslednjem programskem obdoju ni vprašljiva.
Okoljska analiza, opravljena v okviru programov razvoja podeželja, 
je skladna z okoljsko analizo, izvedeno za načrt upravljanja povodja.
Z ukrepi programa razvoja podeželja so obravnavane potrebe v zvezi 
z vodami, kot so opredeljene v analizi potreb.
Ukrepi programa razvoja podeželja so zasnovani tako, da preprečujejo 
morebitne negativne stranske učinke na vode.
Sistem Komisije za spremljanje je zanesljiv in kaže pozitiven prispevek 
kmetijske politike pri doseganju ciljev vodne politike EU.
Sistem držav članic za spremljanje je zanesljiv in kaže pozitiven 
prispevek kmetijske politike pri doseganju ciljev vodne politike EU.
Upravičenci poznajo zahteve navzkrižne skladnosti v zvezi z vodo, 
ki jih spodbujajo k boljšemu izpolnjevanju obveznosti, povezanih z vodo, pri njihovih dejavnostih.
Programi razvoja podeželja so dovolj privlačni, da upravičence 
spodbujajo k sprejetju kmetijskih praks, ki prispevajo k varovanju voda in so strožje od obveznih zahtev.obiski na kraju 
samem ali 
dokumen-
tacijski pregledi 
držav članicpregled 
KomisijeLegenda
Ali lahko države članice dokažejo, da sta bila instrumenta SKP pri obravnavanju ciljev vodne politike EU uspešna?Ali lahko Komisija do
kaže, da sta bila 
instrumenta SKP pri obravnavanju ciljev vodne 
politike EU uspešna?So države članice uporabljale svoje programe razvoja podeželja za obravnavanje ciljev vodne politike EU? So države članice 
uporabljale navzkrižno skladnost za obravnavanje ciljev 
vodne politike EU?Je Komisija zagotovila, 
da države članice s 
svojimi programi razvoja 
podeželja obravnavajo 
cilje vodne politike EU?Je Komisija zagotovila, 
da se pri navzkrižni 
skladnosti in njenem izvajanju v državah članicah upošteva 
potreba po obravnavanju 
ciljev vodne politike EU? 
So bili cilji vodne 
politike EU uspešno vključeni v SKP?
Ali lahko Komisija in države članice dokažejo, da sta bila instrumenta SKP pri obravnavanju ciljev vodne politike EU uspešna?So imele Komisija in države članice strategijo, 
kako najbolje uporabiti instrumenta SKP za obravnavanje ciljev vodne politike EU?
So države članice uporabljale instrumenta,
 
ki sta na voljo v okviru SKP, za obravnavanje ciljev vodne politike EU?Je Komisija opredelila, 
kako najbolje uporabiti instrumenta SKP za obravnavanje ciljev vodne politike EU?
51 Priloga
Rezultati ankete: glavne spremembe po uvedbi navzkrižne skladnosti, kot so jih 
navedle kmetijske svetovalne službePriloga  II
31
24
16
14
9
8
8
5
5
4
4
13število navedbNavedite primere morebitnih sprememb kmetijskih praks, ki ste jih opazili po uvedbi navzkrižne skladnosti 
skupaj
predpisana zahteva ravnanja 2predpisana zahteva ravnanja 3predpisana zahteva ravnanja 4predpisana zahteva ravnanja 9
dobri kmetijski in okoljski 
pogoji na varovalnih pasovih
dobri kmetijski in okoljski
pogoji za namakanje
– 
večja skladnost s predpisi pri posameznih 
 kanalizacijskih sistemih
– povečana kapaciteta cistern za skladiščenje gnoja
– uporaba prostorov za pranje, skladnih s predpisi
– upoštevanje obdobij s prepovedjo uporabe gnojil
– vzdrževanje prvotnega rastlinstva na varovalnih 
pasovih, zmanjšanje erozije
– ponovna uporaba predelane vode v skladu s predpisi
– varnejše ravnanje kmetov s pesticidiizboljšano spremljanje in boljša uporaba gnojil
izboljšano spremljanje in boljša uporaba pesticidov
boljše poznavanje/izpolnjevanje predpisov
brez uporabe gnojil/pesticidov na varovalnih pasovih
vzpostavitev varnih skladišč za pesticide, izboljšano recikliranje
izboljšana skladnost s predpisi pri shranjevanju gnojil
boljše sklepanje pogodb in spremljanje uporabe blata 
iz čistilnih naprav
uporaba varčnih metod namakanja
izboljšana skladnost s predpisi pri pršilnih sistemih 
vgradnja vodnih števcev
boljše shranjevanje nevarnih snovi
drugo
52 Priloga
Primeri vprašanj v zvezi z vodo, ki niso zajeta v sistem navzkrižne skladnosti
Uporaba fosforja v  kmetijstvu Nanašanje pesticidov v neposredni bližini vodnih telesUporaba 
v kmetijstvuFosfor se na kmetijska zemljišča vnaša z mineralnimi in organskimi 
gnojili (dušično‑fosforno‑kalijeve mešanice ali živalski gnoj/gnojev ‑
ka), uporablja pa se v živalski krmi. Pesticidi ščitijo poljščine pred škodo, ki jo povzročijo plevel, bolezni 
in žuželke.Vpliv na vodeFosfor lahko preide v površinske vode in povzroči probleme s kakovo ‑
stjo vode, npr. evtrofikacijo.Škropljenje pesticidov iz letal lahko povzroči znatne škodljive vplive 
na zdravje ljudi in okolje, zlasti zaradi odnašanja škropiva1.
Po ocenah le 0,1 % nanesenih pesticidov doseže ciljne škodljivce, 
večina (99,9 %) pa vpliva na okolje2 (na primer na vodna telesa).StanjeEvropska agencija za okolje je ocenila, da znaša prispevek kmetijstva 
k obremenitvi površinskih voda s fosforjem od 20 % do več kot 50 %3.
Nedavna poročila Komisije kažejo, da dobro stanje v zvezi s fosforjem 
mogoče ne bo doseženo do leta 2015, temveč do leta 2027 (dvanajst 
let po roku, določenem v okvirni direktivi o vodah).Po podatkih Evropske agencije za okolje so za Evropo na voljo le 
omejene splošne informacije, manjkajo pa tudi zanesljivi podatki 
o pesticidih v podzemni vodi.
Evropska agencija za okolje v svojem poročilu št. 9/2012 navaja, 
do so pesticidi zelo razširjen vzrok za slabo kemijsko stanje rek.Sedanje obravnavanjeZahteve, povezane z nitrati (predpisana zahteva ravnanja 4), zelo 
verjetno posredno vplivajo na raven fosforja. Na območjih, ranljivih 
za onesnaženje z nitrati, morajo kmetje upoštevati omejitve dušika, 
kar zajema spremljanje obsega gnojevke in gnoja ter njune časovne 
razporeditve. Tako se posredno omeji uporaba fosforja.Nekatere države članice, na primer Francija in Španija (Andaluzija), 
so med dobre kmetijske in okoljske pogoje na varovalnih pasovih 
vključile omejitve uporabe pesticidov s prepovedjo uporabe teh 
snovi v predpisani razdalji od vodnih teles.
V petih drugih državah članicah/regijah, obiskanih med revizijo, 
se omejitve za varovalne pasove nanašajo na gnojila, na pa tudi 
na pesticide (glej tabelo 3 ).Nekatere države članice, na primer Nizozemska, so izkoristile 
priložnost in v svojih akcijskih programih v zvezi z nitrati izrecno 
obravnavale razpršeno onesnaževanje s fosforjem z določitvijo 
standardov uporabe fosfatov za kmete.
1 Direktiva  2009/128/ES.
2 Horrigan, L., Lawrence, R. S. in Walker, P., „How sustainable agriculture can address the environmental and human health harms of industrial 
agriculture“, Environmental Health Perspectives, 2002, zvezek 110, št. 5.  
http://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC1240832/pdf/ehp0110-000445.pdf .
3 Obravnavanje problemov v zvezi s fosforjem pri kmetijskih praksah, končno poročilo Evropski komisiji. Belgijski inštitut za tla, november 2005. 
http://ec.europa.eu/environment/natres/pdf/phosphorus/AgriPhosphorusReport%20final.pdf .Priloga  III
53 Priloga
Dodatna sredstva, dodeljena v okviru pregleda SKP in evropskega načrta za oživitev 
gospodarstva, ki jih države članice uporabljajo za upravljanje z vodami
Sredstva EKSRP v  milijonih EUR
Država članica1Sredstva pregleda SKP in evropskega 
načrta za oživitev gospodarstva, 
dodeljena2 za „nov izziv“upravljanja  
z vodami (podatki za leto 2010)Odhodki3  
(do konca leta 2012)Stopnja uporabe (%)
Belgija 21,6 20,1 92,9
Bolgarija 19,0 8,7 45,9
Češka 7, 0 2,4 34,4
Danska 61,0 7, 6 12,5
Nemčija 166,0 78,0 47, 0
Irska 26,0 0,4 1,6
Grčija 70,0 0,0 0,0
Španija 188,6 47, 2 25,0
Francija 460,5 3,4 0,7
Italija 88,5 20,4 23,0
Nizozemska 21,0 1,1 5,2
Poljska 34,0 0,0 0,0
Romunija 22,0 0,0 0,0
Slovenija 1,0 0,2 17,7
Finska 31,0 2,3 7, 3
Švedska ‑ 35,4  ‑
Združeno kraljestvo 104,0 5,7 5,4
EU27 1 332,0 232,9 17, 5
1  Države članice, ki sredstev pregleda SKP ali evropskega načrta za oživitev gospodarstva niso dodelile za upravljanje z vodami,  
niso vključene v ta seznam.
2 Kot je navedeno v sporočilih Komisije za medije IP 09/1568, IP 09/1813, IP 09/1945 in IP/10/102.
3 Podatki, ki jih je zagotovila Komisija iz skupnih podatkov o spremljanju za EU 27 za leta 2010, 2011 in 2012.Priloga  IV
54
 – večje seznanjenosti držav članic z analitičnim 
okvirom politike razvoja podeželja in postop -
kom priprave načrtov upravljanja povodij 
(v okviru okvirne direktive o vodah);
 – posebnih pogojev iz nove uredbe o razvoju po -
deželja glede podpore za naložbe v namakanje.
VII
Komisija priznava, da je pri izvajanju kmetijskih 
ukrepov na podlagi okvirne direktive o vodah prišlo 
do zamud in si bo skupaj z državami članicami 
prizadevala za odpravo te težave. Če se o tem ne bo 
mogoče soglasno dogovoriti, bo zadevo pospešila 
s postopki za ugotavljanje kršitev.
IX
Komisija je v okviru reforme SKP predlagala, da se 
okvirna direktiva o vodah in direktiva o trajnostni 
rabi pesticidov vključita v navzkrižno skladnost, ko 
ju bodo začele izvajati vse države članice in ko bodo 
opredeljene obveznosti, ki bodo neposredno veljale 
za kmete, pri čemer sta se sozakonodajalca v skupni 
izjavi strinjala z njenim predlogom1.
Sozakonodajalca sta se strinjala tudi, da bosta ti 
direktivi do vključitve v navzkrižno skladnost sodili 
na področje obvezne uporabe sistema kmetijskega 
svetovanja, tako da bodo imeli vsi zadevni kmeti 
dostop do ustreznega svetovanja. Glavni elementi 
vodne politike EU bodo zato pravočasno vključeni 
v SKP .
Potrebna orodja in mehanizmi v zvezi s poli -
tiko razvoja podeželja so za obdobje 2014–2020 
zagotovljeni z novo uredbo o razvoju podeželja, 
tj. Uredbo (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta 
in Sveta, in povezano zakonodajo.
1 Skupna izjava Evropskega parlamenta in Sveta o navzkrižni 
skladnosti, priložena Uredbi (EU) št. 1306/2013.Povzetek
Skupni odgovor na odstavka V in VI
Komisija želi poudariti, da je navzkrižna skladnost 
povečala ozaveščenost kmetov in izboljšala njihove 
prakse na področju vprašanj v zvezi z vodo. Vendar 
Komisija ugotavlja, da so bile v zvezi z izvajanjem 
navzkrižne skladnosti v državah članicah še vedno 
ugotovljene nekatere slabosti.
Pomembna zakonodaja EU v zvezi z vodami, zlasti 
v zvezi z nitrati in pesticidi, je že vključena v podro -
čje uporabe navzkrižne skladnosti. Ostala vprašanja 
v zvezi z vodo naj bi države članice rešile z izpolni -
tvijo obveznosti iz okvirne direktive o vodah. Pro -
grami ukrepov bi morali obravnavati vse obvezne 
zahteve iz člena 11(3). Zadevni ukrepi na podlagi 
okvirne direktive o vodah bodo pravočasno vklju -
čeni v področje uporabe navzkrižne skladnosti, 
ko bodo dovolj jasne obveznosti na ravni kmetij. 
Medtem so bili določeni standardi za ohranjanje 
dobrega kmetijskega in okoljskega stanja v zvezi 
v vodo, v katere so bile vključene nekatere osnovne 
zahteve, ki so že del nacionalne zakonodaje, da se 
ustvari povezava s plačili SKP .
Glede razvoja podeželja Komisija meni, da bodo 
v obdobju 2014–2020 dosežene izboljšave zaradi:
 – izključno z vodo povezanih „prednostnih po -
dročij“ (prednostnih podnalog) v novi uredbi 
o razvoju podeželja in ustreznih kazalnikov, 
v skladu s katerimi bodo države članice v svojih 
programih razvoja podeželja določile cilje;
 – obveznosti iz nove uredbe o razvoju podeželja, 
da morajo države članice z določenimi ukrepi 
nameniti vsaj 30 % skupnega prispevka iz EKSRP 
za vsakega od programov razvoja podeželja za 
blažitev posledic podnebnih sprememb in prila -
gajanje nanje ter za druge okoljske probleme;Odgovori  
Komisije
Odgovori Komisije 55
XI
Povezovanje kakovosti in količine voda s kmetij -
skimi praksami v zvezi z na novo uvedenim siste -
mom za spremljanje in vrednotenje SKP je zaradi 
zelo različnih kmetijskih praks in okoliščin po vsej 
EU, obremenitev iz nekmetijskih virov, ki znatno 
vplivajo tudi na kakovost voda in njihovo razpolo -
žljivost, ter izzivov pri določanju vzročnih povezav 
zelo zahtevno. Zato je treba stroške in upravno 
breme, ki so povezani s sistemi spremljanja in vre -
dnotenja, pazljivo uravnotežiti s koristmi, poveza -
nimi z izboljšanim upravljanjem in oblikovanjem 
politike.
Izkušnje, pridobljene pri izvajanju skupnega okvira 
spremljanja in vrednotenja za obdobje 2007–2013, 
so pokazale, da je bilo zaradi številnih zunanjih 
dejavnikov zelo težko oblikovati natančnejše cilje 
za kazalnike učinka, kot je kakovost vode. Države 
članice so prejele smernice za pomoč pri merje -
nju teh kazalnikov učinka, ki naj bi jih predložile 
v naknadnih ocenah.
Glede kazalnikov rezultatov Komisija priznava, da 
je bilo nekaj težav pri pravilnem beleženju podat -
kov za kazalnik rezultatov v zvezi z „območjem 
uspešnega upravljanja zemljišč“.
Države članice morajo v skladu z okvirno direk -
tivo o vodah opredeliti pomembne obremenitve 
ter o njih poročati v načrtih upravljanja povodij in 
Evropskem informacijskem sistemu za vode (WISE). 
Ugotovljeno je bilo, da raven, na kateri so se spo -
ročale informacije, ni uporabna za analizo, zato se 
je v okviru postopka skupne strategije izvajanja za 
okvirno direktivo o vodah razpravljalo o spremem -
bah zahtev za poročanje, ki bi omogočile boljše 
spremljanje obremenitev in učinkovitosti ukrepov, 
ki se izvajajo.
Glej tudi odgovor na odstavek VIII.V okviru nove uredbe o razvoju podeželja (tj. v okviru 
same ključne zakonodaje) sta „izboljšanje upravljanja 
voda“ in „povečanje učinkovite rabe vode v kmetij -
stvu“ izrecna elementa „prednostnih nalog“, na pod -
lagi katerih morajo države članice/regije načrtovati 
porabo v okviru svojih programov razvoja podeželja.
Za izpolnitev teh prednostnih nalog so na voljo 
številni ukrepi, kot so podpora za usposabljanje, 
uporaba svetovanja, večletne prakse upravljanja 
zemljišč in eksperimentalni razvoj (tudi v okviru 
evropskega inovacijskega partnerstva za produktiv -
nost in trajnostni razvoj v kmetijstvu).
Komisija je s svojim programom dela obveščala 
države članice o teh priložnostih v okviru raznih 
forumov, zlasti pa v delovni skupini za kmetijstvo 
v okviru skupne strategije za izvajanje okvirne 
direktive o vodah. Upoštevati je treba tudi, da 
mora politika razvoja podeželja obravnavati šte -
vilne prednostne naloge, finančna sredstva pa so 
omejena.
X
Komisija je ocenila vse priglašene načrte upravlja -
nja povodij, še pred jesenjo 2014 pa se bo sestala 
z vsemi državami članicami, da bo z njimi obravna -
vala težave pri izvajanju načrtov upravljanja povodij 
v prvem ciklu in se dogovorila o akcijskem pro -
gramu za odpravo velikih pomanjkljivosti. Komisija 
je o pomanjkljivostih učinkovitih kmetijskih ukrepov 
razpravljala z vsemi državami članicami, pri čemer 
imajo slednje na voljo nekaj časa, da to težavo 
prostovoljno odpravijo, nato pa bo Komisija sprejela 
nadaljnje ukrepe.
Komisija bo z državami članicami še naprej sodelo -
vala v delovni skupini za kmetijstvo v okviru skupne 
strategije za izvajanje okvirne direktive o vodah, 
v kateri se opredelijo primeri dobre prakse, ki se 
nato posredujejo državam članicam.
Odgovori Komisije 56
Vendar priprava programa razvoja podeželja ob 
upoštevanju meril vodne politike EU kljub temu, 
da ni jasne opredelitve takih ciljev, ne bo popol -
noma nemogoča in jo je še vedno treba izvesti 
s podrobno analizo prednosti, pomanjkljivosti, 
priložnosti in nevarnosti (SWOT) ter „potreb“, ki so 
del vsakega programa razvoja podeželja. Dejstvo pa 
je, da bo brez ustreznega načrta upravljanja povodij 
in ciljev ta naloga precej težja.
33
Komisija se strinja z zaključkom Sodišča, da je nav -
zkrižna skladnost povečala ozaveščenost kmetov in 
spodbudila nekatere spremembe kmetijskih praks, 
povezanih z vodami.
Komisija poudarja tudi, da je bila pomembna zako -
nodaja EU v zvezi z varstvom voda v EU pred kmetij -
skim onesnaževanjem, kot sta direktiva o nitratih ali 
uredba o pesticidih, del navzkrižne skladnosti že od 
začetka delovanja tega sistema.
Komisija se strinja z zaključkom Sodišča, da so 
bile pri izvajanju navzkrižne skladnosti v državah 
članicah ugotovljene slabosti, vendar poudarja, da 
se opredeljene slabosti odpravljajo v okviru postop -
kov potrditve obračunov. Ta postopek je učinkovita 
spodbuda za države članice, da izboljšajo izvajanje 
navzkrižne skladnosti.
35
Komisija meni, da je v nekaterih državah članicah 
onesnaženje s fosforjem in pesticidi vključeno 
v predpisane zahteve ravnanja v zvezi z zakonodajo 
EU, ki se trenutno izvaja.  V nekaterih državah člani -
cah delovni programi v okviru direktive o nitratih 
dejansko vključujejo tudi zahteve glede fosforja, 
ta direktiva pa je del pravil o navzkrižni skladnosti. 
Določbe uredbe o pesticidih, ki se nanašajo na regi -
stracijo fitofarmacevtskih sredstev, prav tako sodijo 
na področje uporabe navzkrižne skladnosti.Revizija
19
Komisija je sicer priznala, da bi bile na neka -
terih področjih mogoče izboljšave, vendar 
Posebno poročilo št. 7/2011 poudarja tudi pred -
nosti kmetijsko -okoljskih ukrepov, izvedenih 
v obdobju 2007–2013.
Opažanja
21
Obvezni elementi, ki jih je treba vključiti v načrt 
upravljanja povodij, so določeni v direktivi. Komisija 
je preverila kakovost načrtov upravljanja povodij. 
Ugotovitve so bile objavljene v poročilih držav 
članic, organizirana pa so bila tudi dvostranska 
srečanja, na katerih se je razpravljalo o izboljšavah, 
ki jih je treba uvesti v prihodnjih načrtih upravljanja 
povodij.
23
V okviru postopka skupne strategije za izvajanje 
okvirne direktive o vodah je bilo pripravljenih smer -
nic za pomoč državam članicam pri pripravi kakovo -
stnih načrtov upravljanja povodij.
Upoštevanje teh smernic ostaja prednostna naloga 
Komisije in držav članic.
24
Komisija se zaveda, da ni napredka pri izvajanju 
kmetijskih ukrepov na ravni kmetije, zato bo poleg 
dokazov Sodišča uporabila tudi svoje dokaze 
(poročanje o programih ukrepov) in ta problem 
spremljala dvostransko skupaj z državami članicami, 
da bodo zadevni ukrepi v načrtih upravljanja povo -
dij v drugem ciklu učinkovitejši.
25
Države članice načrte upravljanja povodij razvijejo 
na ravni vodnega območja, nato pa določijo cilje na 
ravni vodnega telesa. Komisija bo ob morebitnem 
pomanjkanju takšnih ciljev podala priporočila in 
po potrebi zoper države članice začela postopke 
za ugotavljanje kršitev.
Odgovori Komisije 57
za kmete. Države članice bi morale v svoje načrte 
upravljanja povodij vključiti ukrepe za nadzor 
črpanja in politike določanja cen vode, ki omogo -
čajo doseganje količinskega stanja voda v skladu 
z „dobrim“ stanjem, kot ga zahteva okvirna direktiva 
o vodah. Komisija bo z državami članicami, v katerih 
takšnega nadzora ni ali pa ta ne zadošča za namene 
doseganja ciljev okvirne direktive o vodah, sprejela 
nadaljnje ukrepe.
42
Dejstvo, da je nekatere zahteve težko preveriti, 
ni značilno za navzkrižno skladnost, ampak izvira 
iz same obveznosti. Sicer drži, da letne kontrole 
navzkrižne skladnosti ni mogoče prilagoditi vsem 
vrstam zahtev, vendar je mogoče ugotovitve, 
podane v drugih primerih, spremljati tudi v okviru 
navzkrižne skladnosti.
43
Če Komisija med revizijami ugotovi slabosti, se 
lahko do odprave pomanjkljivosti odloči za finančne 
popravke.
46
Raznolikost varovalnih pasov je povezana s poseb -
nimi določbami direktive o nitratih. Varovalni pasovi 
upoštevajo razmere v okolju v ustreznih regijah 
zadevne države članice (člen 5(3)(b)). To pomeni, 
da so lahko varovalni pasovi različni, če so zasno -
vani tako, da bodo lahko skupaj z drugimi ukrepi iz 
delovnega programa zmanjšali onesnaženost vode, 
ki so jo povzročili nitrati (člen 5(5)).
Komisija pri sprejetju delovnih programov o nitra -
tih, v katerih so določeni ukrepi, vključno z varo -
valnimi pasovi, nima formalne vloge. Vendar odprti 
postopki za ugotavljanje kršitev kažejo, da Komisija 
dvomi v primernost ukrepov glede izpolnjevanja 
ciljev o kakovosti vode.Poleg tega so nekatere države članice to zakono -
dajo dopolnile z nekaterimi standardi dobrih kmetij -
skih in okoljskih pogojev.
37
Čas izvajanja okvirne direktive o vodah in direktive 
o trajnostni rabi pesticidov, tudi na ravni kmetije, je 
določen v besedilih. Če ga države članice ne upošte -
vajo, lahko Komisija zoper njih začne postopke za 
ugotavljanje kršitev.
38
Standard dobrih kmetijskih in okoljskih pogo -
jev o rabi vode za namakanje temelji na veljavni 
zakonodaji, njegov cilj pa je povezava teh nacio -
nalnih pravil in plačil SKP . Predhodno dovoljenje 
za odvzem vode je zahteva iz člena 11(3)(e) okvirne 
direktive o vodah, ker pa odvzem vode ni enak 
rabi vode, ta zahteva ni bila vključena v standarde 
dobrih kmetijskih in okoljskih pogojev o rabi vode. 
Če nacionalna zakonodaja izrecno ne navaja vodnih 
števcev in poročanja o rabi vode, tudi te zahteve 
ne bodo vključene v standarde dobrih kmetijskih 
in okoljskih pogojev. Načeloma mora nacionalna 
zakonodaja glede rabe vode upoštevati nacionalne, 
regionalne ali lokalne potrebe. Te potrebe se zelo 
razlikujejo glede na lokacijo in ne bi bilo primerno, 
da bi bile zahteve enake za celotno ozemlje EU.
Vendar Komisija ugotavlja, da bo v programskem 
obdobju 2014–2020 podpora EKSRP za naložbe 
v namakanje odobrena le, če so vodni števci že 
nameščeni na ravni naložbe ali pa se namestijo 
v sklopu naložbe. Izpolnjeni bodo morali biti tudi 
številni drugi pogoji, pri čemer jih je veliko pove -
zanih s stanjem vodnih teles, na katera so vplivali 
projekti namakanja.
39
Zadevni instrument EU za načrtovano in celovito 
izboljšanje upravljanja voda v EU je okvirna direk -
tiva o vodah, ki bo predlagana za pravočasno 
vključitev v navzkrižno skladnost, ko bodo opre -
deljene obveznosti, ki bodo neposredno veljale 
Odgovori Komisije 58
 – posebnih pogojev iz nove uredbe o razvoju po -
deželja glede podpore za naložbe v namakanje.
Okvir 11
 – Kljub osredotočenosti danske strateške okoljske 
presoje na kakovost voda ukrep 121 (naložbe 
v kmetije) vključuje tudi posebno podporo za 
zmanjšanje rabe vode v vrtnarstvu, torej se 
neposredno nanaša na črpanje vode.
Črpanje vode je mogoče obravnavati tudi 
z osnovnimi ukrepi za učinkovito rabo vode 
v skladu z načelom „onesnaževalec plača“. Teh 
ukrepov ne bo treba financirati s programi 
razvoja podeželja.
 – Ukrep 111 programa razvoja podeželja vključuje 
usposabljanje, da bi se poglobilo znanje kmetov 
o okoljski zakonodaji. Da bi se spodbudila traj -
nejša raba vode, je v okviru ukrepa 115 podprto 
tudi svetovanje.
 – Na Slovaškem je bil načrt upravljanja povodij 
sprejet in priglašen do marca 2010, tj. dol -
go časa po izvedbi okoljske presoje v okviru 
programa razvoja podeželja (slovaški program 
razvoja podeželja je bil odobren 4. decem -
bra 2007). Zato ti ukrepi, opredeljeni v načrtu 
upravljanja povodij, niso bili obravnavani 
v okoljski presoji v okviru programa razvoja 
podeželja. Ker so bili priglašeni prvi načrti 
upravljanja povodij, bi morali biti dokumenti 
v prihodnje doslednejši.
 – V Grčiji so bili načrti upravljanja povodij spre -
jeti dolgo časa po odobritvi programa razvoja 
podeželja. Negativen okoljski in gospodarski 
vpliv vrtin je bil kljub temu opredeljen v okoljski 
presoji v okviru programa razvoja podeželja. 
Zato ukrep 125 sofinancira projekte, namenjene 
zbiranju in izkoriščanju površinske odtekajoče 
vode ter posodobitvi in izboljšanju pogojev za 
namakanje, črpanje in dostop, pa tudi infra -
strukturi, ki pomaga pri spremljanju in beleže -
nju učinka hidromorfološke obremenitve na 
vodne vire.48
Komisija se zaveda nepravilnosti pri nadzoru črpa -
nja vode v kmetijskem sektorju in bo ta problem 
v skladu z oceno načrta upravljanja povodij dvo -
stransko spremljala skupaj z državami članicami ter 
tako zagotovila, da se izvaja učinkovita zakonodaja.
Glej tudi odgovor na odstavek 39.
49
Uvodna izjava (6) vodne politike EU posebej ne 
omenja, vendar je ta politika seveda vključena 
v izraz „ostale politike Skupnosti“.
51
Komisija se strinja, da mora biti analiza obreme -
nitev v zvezi z vodo temeljita, da mora biti raven 
doslednosti med programi razvoja podeželja in 
načrti upravljanja povodenj dobra, da se je treba 
negativnim stranskim učinkom podpore v zvezi 
z vodo izogniti in da morajo biti sredstva programa 
porabljena učinkovito ali pa po potrebi ustrezno 
prerazporejena (s primerno utemeljitvijo).
V nekaterih primerih bi se lahko uspešnost na teh 
področjih izboljšala v obdobju 2014–2020. Komisija 
meni, da bodo izboljšave dosežene zaradi:
 – izključno z vodo povezanih „prednostnih po -
dročij“ (prednostnih podnalog) v novi uredbi 
o razvoju podeželja in ustreznih kazalnikov, 
v skladu s katerimi bodo države članice v svojih 
programih razvoja podeželja določile cilje;
 – obveznosti iz nove uredbe o razvoju podeželja, 
da morajo države članice z določenimi ukrepi 
vsaj 30 % skupnega prispevka iz EKSRP za vsake -
ga od programov razvoja podeželja nameniti za 
blažitev posledic podnebnih sprememb in prila -
gajanje nanje ter za druge okoljske probleme;
 – večje seznanjenosti držav članic z analitičnim 
okvirom politike razvoja podeželja in postop -
kom priprave načrtov upravljanja povodij (v 
okviru okvirne direktive o vodah);
Odgovori Komisije 59
58
Člen 38 je bil aktiviran leta 2010, in sicer takoj po 
roku za predložitev načrta upravljanja povodij. Nove 
obveznosti so za kmete postale obvezne konec 
leta 2012, ko so bili programi razvoja podeželja sko -
raj zaključeni leta 2013. Zato je ta ukrep uporabilo le 
nekaj držav članic.
Poleg tega je treba upoštevati tudi, da lahko nado -
mestila pomagajo pri nadaljnjem izvajanju. Ker se 
člen 38 nanaša na povračilo stroškov, ne določa 
dodatnih okoljskih zahtev. Zato si lahko države 
članice prizadevajo za ambiciozno izvajanje, ne da 
bi pri tem uporabile možnosti iz člena 38.
59
Čeprav razlogi, zaradi katerih se po mnenju Sodišča 
ukrep 213 redko uporablja, to ustrezno pojasnijo, 
je treba razumeti tudi naslednje.
Na splošno se nekateri ukrepi za razvoj podeželja 
uporabljajo pogosteje kot drugi.
Poleg tega je ukrep 213 nekoliko neobičajen, 
saj nudi nadomestilo za omejitve na določenih 
območjih, ki so posledica obveznih zahtev. Večina 
ukrepov deluje drugače (tj. plačila za izvedene 
naložbe/prostovoljne prakse). Zaradi te posebno -
sti ukrepa 213 so morda nekatere države članice 
previdnejše glede njegovega izvajanja, dokler se ne 
prepričajo, da so ga druge države članice uspešno 
izvedle.
Komisija vsekakor pričakuje večjo uporabo ukrepa 
za plačila na podlagi okvirne direktive o vodah 
v obdobju 2014–2020, saj se načrti upravljanja 
povodij že izvajajo.53
Komisija se strinja, da morajo številne države članice 
v načrtih upravljanja povodij v drugem ciklu precej 
bolje opredeliti programe ukrepov za kmetijski sek -
tor in si za to dejavno prizadeva skupaj z državami 
članicami.
54
Nova uredba o razvoju podeželja za programsko 
obdobje 2014–2020 vsebuje posebne zaščitne 
določbe glede podpore za naložbe v namakanje, 
ki jo povezujejo z vodnimi števci, predložitvijo 
načrta upravljanja povodij z ustreznimi ukrepi za 
kmetijski sektor in statusom vodnih teles.
Poleg tega različni zakonodajni akti, zlasti direk -
tiva o presojah vplivov na okolje, zahtevajo, da se 
za nekatere naložbe predhodno izvede okoljska 
presoja (to točko navaja člen 45(1) nove uredbe 
o razvoju podeželja).
Izvajanje dobrih kmetijskih in okoljskih pogojev, 
minimalne zahteve za uporabo gnojil in fitofarma -
cevtskih sredstev ter določanje cen vode so predho -
dne pogojenosti za sredstva EKSRP (glej Prilogo V 
k novi uredbi o razvoju podeželja).
Okvir 12
Na splošno bi imela razširitev namakalne površine 
in/ali splošno povečanje rabe vode „negativne 
stranske učinke“ le, če ne bi bilo na voljo dovolj 
vode, s katero bi bilo mogoče popolnoma zajeti te 
spremembe, obenem pa zagotoviti ohranjanje ali 
doseganje dobrega stanja vode.
Naložbe na podlagi ukrepa 125 v španskem pro -
gramu razvoja podeželja za razširitev namakalnih 
območij ali povečanje skupne porabe vode niso 
upravičene do podpore, ublažijo pa tveganje, da 
se bo namakalno območje razširilo z naložbami na 
podlagi ukrepa 121. Vodne infrastrukture/cevovodi, 
ki se nahajajo zunaj kmetijskega gospodarstva in ga 
oskrbujejo z vodo, na podlagi ukrepa 125 namreč 
niso upravičeni do podpore, če bi se zaradi tega 
povečalo namakalno območje.
Odgovori Komisije 60
Pri večletnih programih, kot so programi razvoja 
podeželja, je nekatere rezultate, kot so vplivi na 
kakovost vode, mogoče primerno oceniti, ko se pro -
gram izvaja že nekaj časa in ko se njegovo izvajanje 
zaključi. Takšne vplive je mogoče meriti šele, ko 
mine dovolj časa od izvajanja.
68
Kontrole ne morejo zagotoviti informacij o učinku 
politike. Za merjenje učinka je potrebno skrbno 
zasnovano vrednotenje, s katerim je mogoče učinke 
politike, kot je navzkrižna skladnost, ločiti od drugih 
dejavnikov.
69
V skupnem okviru spremljanja in vrednotenja so 
opredeljeni številni kazalniki za merjenje napredka 
pri doseganju ciljev. Ti so vir informacij, ki jih izva -
jalci vrednotenja uporabljajo pri svojem delu.
70
Novi okvir za spremljanje in vrednotenje od 
leta 2014 vsebuje tudi informacije o količini vode. 
Opozoriti je treba, da je zbiranje informacij v praksi 
težavno in pomeni finančno breme. Zato obstajajo 
omejitve glede vrste informacij, ki se lahko zbirajo, 
in pogostosti zbiranja informacij.
Izkušnje, pridobljene pri izvajanju skupnega okvira 
spremljanja in vrednotenja za obdobje 2007–2013, 
so pokazale, da je bilo zaradi številnih zunanjih 
dejavnikov zelo težko oblikovati natančnejše cilje za 
kazalnike učinka, kot je kakovost vode. Države čla -
nice so prejele smernice za pomoč pri merjenju teh 
kazalnikov učinka, ki naj bi jih predložile v nakna -
dnih ocenah.
Glede kazalnikov rezultatov Komisija priznava, da 
je bilo nekaj težav pri pravilnem beleženju podat -
kov za kazalnik rezultatov v zvezi z „območjem 
uspešnega upravljanja zemljišč“.64
Glej odgovor na odstavek 83.
65
Ukrepi za razvoj podeželja, ki jih navaja Sodišče in 
niso vezani na navzkrižno skladnost, so zlasti ukrepi 
za naložbe.
Zakonodaja o razvoju podeželja za obdobje 2014–
2020 vsebuje določbe, ki zagotavljajo, da so pod -
prte samo okoljsko trajnostne naložbe. Glede tega 
so določbe v zvezi z naložbami v namakanje še 
posebej podrobne.
S tem povezano upravno breme vključevanja 
ukrepov za naložbe v navzkrižno skladnost bi bilo 
veliko, ker gre za večletno upravljanje teh ukre -
pov. Poleg tega bi bil učinek zelo omejen, saj na 
večino kmetov, ki prejemajo podporo za naložbe 
v okviru politike razvoja podeželja, navzkrižna 
skladnost že vpliva prek shem neposrednih plačil iz 
stebra I in ukrepov za razvoj podeželja, povezanih 
s površinami.
67
Novi sistem za spremljanje in vrednotenje SKP 
kot celote glede na njene cilje za novo program -
sko obdobje 2014–2020 je bil uveden z Uredbo 
št. 1306/2013. Ta sistem vsebuje tudi informacije 
o uporabljeni količini vode in kakovosti vode. Ven -
dar je povezovanje kakovosti in količine voda s kme -
tijskimi praksami zaradi zelo različnih kmetijskih 
praks in okoliščin po vsej EU, obremenitev iz nek -
metijskih virov, ki znatno vplivajo tudi na kakovost 
voda in njihovo razpoložljivost, ter izzivov pri dolo -
čanju vzročnih povezav zelo zahtevno. Zato je treba 
stroške in upravno breme, ki so povezani s sistemi 
spremljanja in vrednotenja, pazljivo uravnotežiti 
s koristmi, povezanimi z izboljšanim upravljanjem in 
oblikovanjem politike.
Odgovori Komisije 61
Zaključki in priporočila
82
Glej odgovor na odstavek V.
83
Pomembna zakonodaja EU v zvezi z vodami je že 
vključena v področje uporabe navzkrižne skladno -
sti. Poleg tega so vprašanja v zvezi z vodo obravna -
vana v okvirni direktivi o vodah, ki bo predlagana za 
pravočasno vključitev v področje uporabe navzkri -
žne skladnosti, ko bodo direktivo začele izvajati vse 
države članice in bodo opredeljene obveznosti, ki 
bodo neposredno veljale za kmete. Medtem so bili 
določeni standardi za ohranjanje dobrega kmetij -
skega in okoljskega stanja v zvezi v vodo, v katere 
so bile vključene nekatere osnovne zahteve, ki so že 
del nacionalne zakonodaje, da se ustvari povezava 
s plačili SKP .
Navzkrižna skladnost prispeva k ciljem načela „one -
snaževalec plača“, ni pa zasnovana za nadomestilo 
stroškov okoljske škode. Načelo za izračun znižanj 
v zvezi z navzkrižno skladnostjo dejansko temelji 
na odstotku vseh zadevnih plačil SKP , ki jih je prejel 
kmet. Če kmet krši pravila EU, resnosti te kršitve ne 
izražajo absolutni zneski, ampak zadevni odstotek 
v skladu z načelom sorazmernosti.
Priporočilo 1
Komisija meni, da je bilo to priporočilo delno izve -
deno, v celoti pa bo izvedeno, ko bodo izpolnjeni 
nekateri pogoji.
Komisija je za SKP po letu 2014 predlagala, da se 
okvirna direktiva o vodah in direktiva o trajnostni 
rabi pesticidov vključita v navzkrižno skladnost, ko 
ju bodo začele izvajati vse države članice in ko bodo 
opredeljene obveznosti, ki bodo neposredno veljale 
za kmete. Evropski parlament in Svet sta se s tem 
pristopom strinjala in v zvezi s tem ob sprejetju 
reforme SKP podala skupno izjavo.71
Na splošno so bila vmesna vrednotenja v programih 
izvedena prekmalu, da bi se lahko z njimi prido -
bili zanesljivi podatki o vplivih in rezultatih, saj se 
v večini primerov program še ni izvajal dovolj dolgo, 
da bi bili rezultati/vplivi politike vidni.
Zato se v novem programskem obdobju vmesna 
vrednotenja ne bodo izvajala.
Pri večletnih programih, kot so programi razvoja 
podeželja, je nekatere rezultate, kot so vplivi na 
kakovost vode, mogoče primerno oceniti, ko se 
program izvaja že nekaj časa in ko se njegovo izva -
janje zaključi. Takšne vplive je mogoče meriti šele, 
ko mine dovolj časa od izvajanja. V večini primerov 
je bilo vmesno vrednotenje izvedeno prekmalu 
(leta 2010).
74
Delovna skupina za poročanje v okviru skupne stra -
tegije za izvajanje okvirne direktive o vodah si pri -
zadeva, da bi uvedla način poročanja, ki bi jasneje 
povezal obremenitve, ukrepe in odzive. Poleg tega 
bo Komisija sprejela ukrepe, s katerimi bo zagoto -
vila, da so zahteve okvirne direktive o vodah glede 
poročanja izpolnjene.
78
Komisija si skupaj z Evropsko agencijo za okolje 
(EEA) in državami članicami prizadeva, da bi izbolj -
šala portal WISE.
79
Kmetijsko -okoljski kazalniki se nenehno izboljšu -
jejo in nekateri vključujejo kmetijske prakse, kot so 
kmetijsko -okoljski kazalnik št. 15 (bruto bilanca hra -
nil), št. 12 (in intenzifikacija/ekstenzifikacija), št. 11 
(prakse upravljanja kmetij) in št. 7 (namakanje). 
V prihodnosti je treba v skladu s členom 17 direktive 
INSPIRE o souporabi zbirk prostorskih podatkov 
spodbujati boljše sinergije med kmetijsko -okolj -
skimi kazalniki, podatki integriranega administra -
tivnega in kontrolnega sistema ter raziskovanjem 
strukture kmetijskih gospodarstev.
Odgovori Komisije 62
86
Vodna politika EU se delno izvaja s podporo „sred -
stev“, delno pa brez njih (z izpolnjevanjem načela 
„onesnaževalec plača“). Nefinancirane pravne 
zahteve imajo zelo pomembno vlogo v celotnem 
svežnju ukrepov, potrebnih za obravnavanje vpliva 
kmetijstva na okolje.
Priporočilo 3
Odgovor na prvi odstavek priporočila 3:
Komisija meni, da je bilo to priporočilo delno 
izvedeno.
Komisija bo na podlagi načrta za varovanje evrop -
skih vodnih virov iz leta 2012 nadaljevala s cenjenim 
postopkom skupne strategije za izvajanje okvirne 
direktive o vodah, v okviru katerega je bilo doslej 
pripravljenih 23 smernic, ki podrobno navajajo, 
kako je treba izvajati okvirno direktivo o vodah. 
Delovne skupine skupne strategije za izvajanje 
okvirne direktive o vodah so v tem mandatu močno 
osredotočene na izboljšanje kakovosti načrtov 
upravljanja povodij in izboljšanje stanja voda v EU 
z uresničevanjem predlogov iz načrta.
Komisija precejšnje pomanjkljivosti ukrepov, 
potrebnih za izvajanje okvirne direktive o vodah, 
spremlja dvostransko skupaj z državami članicami, 
da bi se ta vprašanja pravočasno rešila do nasle -
dnjih načrtov upravljanja povodij leta 2015. Po 
potrebi bo Komisija v nekaterih primerih začela 
postopke za ugotavljanje kršitev.
Države članice bodo leta 2016 Komisiji posredovale 
svoje posodobljene načrte upravljanja povodij. 
Komisija jih bo ocenila in med drugim na tej podlagi 
opravila pregled okvirne direktive o vodah, predla -
gala potrebne spremembe najpozneje do leta 2019 
in/ali predlagala druge pobude.
V zvezi s programom razvoja podeželja je cenovna 
politika za vodo, ki je eden od osnovnih ukrepov 
(člen 9), predhodna pogojenost za program razvoja 
podeželja, zato bodo morale države članice to zahtevo 
izpolniti, saj drugače v nekaterih primerih ne bodo 
mogle črpati sredstev za program razvoja podeželja.
Odgovor na drugi odstavek priporočila 3:
Ta del priporočila je naslovljen na države članice.Evropski direktorji za vodo2 so se leta 2012 seznanili 
s priporočili strateške skupine za usklajevanje in 
Komisije. Direktorji za vodo so priznali, da je treba 
seznam predlaganih osnovnih ukrepov obravnavati 
za vključitev v navzkrižno skladnost, če se Evropski 
parlament in Svet v razpravah o SKP odločita za 
vključitev določb okvirne direktive o vodah v navz-  
križno skladnost.
Sozakonodajalca sta se strinjala tudi, da bosta ti 
direktivi do vključitve v navzkrižno skladnost sodili 
na področje obvezne uporabe sistema kmetijskega 
svetovanja, tako da bodo imeli vsi zadevni kmeti 
dostop do ustreznega svetovanja. Glavni elementi 
vodne politike EU bi lahko bili zato pravočasno 
vključeni v SKP .
Nova uredba o razvoju podeželja (Uredba (EU) 
št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta) in 
povezana zakonodaja zagotavljata orodja in meha -
nizme za obdobje 2014–2020, ki so potrebni v zvezi 
s politiko razvoja podeželja.
V okviru nove uredbe o razvoju podeželja (tj. v okviru 
same ključne zakonodaje) sta „izboljšanje upravljanja 
voda“ in „povečanje učinkovite rabe vode v kmetij -
stvu“ izrecna elementa „prednostnih nalog“, na pod -
lagi katerih morajo države članice/regije načrtovati 
porabo v okviru svojih programov razvoja podeželja.
Za izpolnitev teh prednostnih nalog so na voljo 
številni ukrepi, kot so podpora pri usposabljanju, 
uporaba svetovanja, večletne prakse upravljanja 
zemljišč in eksperimentalni razvoj (tudi v okviru 
evropskega inovacijskega partnerstva za produktiv -
nost in trajnostni razvoj v kmetijstvu).
Upoštevati je treba tudi, da mora politika razvoja 
podeželja obravnavati številne prednostne naloge, 
finančna sredstva pa so omejena.
Priporočilo 2
To priporočilo je naslovljeno na države članice.
2 https://circabc.europa.eu/w/browse/  
25d8b24a -c247-4275-9a56-9676a75a90f6 .
Odgovori Komisije 63
Države članice morajo v skladu z okvirno direk -
tivo o vodah opredeliti pomembne obremenitve 
ter o njih poročati v načrtih upravljanja povodij in 
Evropskem informacijskem sistemu za vode (WISE). 
Komisija ugotavlja, da raven, na kateri so se spo -
ročale informacije, ni uporabna za analizo, zato se 
je v okviru postopka skupne strategije izvajanja za 
okvirno direktivo o vodah razpravljalo o spremem -
bah zahtev za poročanje, ki bi omogočile boljše 
spremljanje obremenitev in učinkovitosti ukrepov, 
ki se izvajajo.
Odgovor na drugi odstavek priporočila 4:
Ta del priporočila je namenjen državam članicam.87, druga alinea
Komisija si skupaj z Evropsko agencijo za okolje 
(EEA) in državami članicami prizadeva, da bi izbolj -
šala portal WISE.
87, tretja alinea
Pravilno in učinkovito izvajanje kmetijsko -okoljskih 
kazalnikov je odvisno od podatkov in informacij, 
ki jih predložijo države članice. Brez teh informacij 
kazalniki ne morejo pravilno delovati. Nezadostne 
informacije vplivajo zlasti na kazalnike v zvezi z vodo.
Priporočilo 4
Odgovor na prvi odstavek priporočila 4:
Komisija meni, da se to priporočilo trenutno izvaja.
Novi sistem za spremljanje in vrednotenje SKP 
kot celote glede na njene cilje za novo program -
sko obdobje 2014–2020 je bil uveden z Uredbo 
št. 1306/2013. Ta sistem vsebuje tudi informacije 
o uporabljeni količini vode in kakovosti vode. 
Vendar je povezovanje kakovosti in količine voda 
s kmetijskimi praksami zaradi zelo različnih kme -
tijskih praks in okoliščin po vsej EU zelo zahtevno. 
Zato je treba stroške in upravno breme, ki so pove -
zani s sistemi spremljanja in vrednotenja, pazljivo 
uravnotežiti s koristmi, povezanimi z izboljšanim 
upravljanjem in oblikovanjem politike.
Pri večletnih programih, kot so programi razvoja 
podeželja, je nekatere rezultate, kot so vplivi na 
kakovost vode, mogoče primerno oceniti, ko se pro -
gram izvaja že nekaj časa in ko se njegovo izvajanje 
zaključi. Takšne vplive je mogoče meriti šele, ko 
mine dovolj časa od izvajanja.
Izkušnje, pridobljene pri izvajanju skupnega okvira 
spremljanja in vrednotenja za obdobje 2007–2013, 
so pokazale, da je bilo zaradi številnih zunanjih 
dejavnikov zelo težko oblikovati natančnejše cilje za 
kazalnike učinka, kot je kakovost vode. Države čla -
nice so prejele smernice za pomoč pri merjenju teh 
kazalnikov učinka, ki naj bi jih predložile v nakna -
dnih ocenah.
Glede kazalnikov rezultatov Komisija priznava, da je 
bilo nekaj težav pri pravilnem beleženju podatkov 
za kazalnik rezultatov v zvezi z „območjem uspe -
šnega upravljanja zemljišč“.

KAKO DO PUBLIKACIJ EVROPSKE UNIJE
Brezplačne publikacije:
•  en izvod:  
na spletni strani EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu );
•  več kot en izvod ter plakati in zemljevidi:  
pri predstavništvih Evropske unije ( http://ec.europa.eu/represent_sl.htm ), 
pri delegacijah v državah, ki niso članice EU ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_sl.htm ), 
pri službi Europe Direct ( http://europa.eu/europedirect/index_sl.htm ) ali  
s klicem na telefonsko številko 00 800 6 7 8 9 10 11 (brezplačna številka za celotno EU) (*).
(*) Informacije so brezplačne, kakor tudi večina klicev (nekateri operaterji, telefonske govorilnice ali hoteli lahko klic zaračunajo).
Publikacije, ki so naprodaj:
• na spletni strani EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu ).
Plačljive naročnine:
•  pri prodajnih zastopnikih Urada za publikacije Evropske unije  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_sl.htm ).
QJ-AB-14-004- SL-C ISSN  1831-094X
Varovanje kakovosti evropskih vodnih virov 
je prednostna naloga EU od poznih 
sedemdesetih let dvajsetega stoletja. Kmetijstvo 
ima kot eden od glavnih uporabnikov in 
onesnaževalcev vode ključno vlogo pri 
trajnostnem gospodarjenju z  vodami. 
EU vedno znova ugotavlja, da morajo biti razne 
njene politike skladne, in se zato zaveda, da je 
treba zagotoviti podporo skupne kmetijske 
politike za  njene okoljske politike, vključno 
s tistimi v zvezi z vodami. Pri reviziji je bilo 
preučeno, ali so bili cilji vodne politike EU 
uspešno vključeni v skupno kmetijsko politiko, in 
ugotovljeno, da je bilo to samo delno doseženo.
EVROPSKO 
RAČUNSKOSODIŠČE