POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o razvoju vizumskega informacijskega sistema (VIS) v letu 2012 (predloženo na podlagi člena 6 Odločbe Sveta 2004/512/ES) /* COM/2013/0232 final */





KAZALO POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o razvoju vizumskega informacijskega sistema (VIS) v letu 2012.......................................... 3 1........... Uvod.............................................................................................................................. 4 2........... Pregled........................................................................................................................... 4 3........... Napredek v obdobju poročanja...................................................................................... 5 3.1........ Ustreznost končnega sistema........................................................................................... 5 3.2........ Uvajanje v regijah........................................................................................................... 5 3.3........ Komunikacijski mehanizem VIS Mail.............................................................................. 6 3.4........ Razvoj sistema za ujemanje biometričnih podatkov (sistem BMS).................................... 6 3.5........ Pogodba o vzdrževanju sistema VIS v delovnem stanju in o razvojnem vzdrževanju.......... 6 3.6........ Predaja agenciji EU za IT „eu-LISA“.............................................................................. 7 3.7........ Statistika........................................................................................................................ 7 4........... Upravljanje projektov..................................................................................................... 7 4.1........ Načrtovanje in proračun................................................................................................. 7 4.2........ Obvladovanje tveganja................................................................................................... 8 5........... Skupina Prijatelji sistema VIS......................................................................................... 8 6........... Sklepna ugotovitev......................................................................................................... 8 7........... Priloga: delovne skupine za sistem VIS............................................................................ 9 7.1........ Odbor za SISVIS........................................................................................................... 9 7.2........ Srečanja vodij nacionalnih projektov sistema VIS............................................................ 9 7.3........ Skupina izvedencev za VIS Mail..................................................................................... 9 POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o razvoju vizumskega informacijskega sistema (VIS) v letu 2012 (predloženo na podlagi člena 6 Odločbe Sveta 2004/512/ES) 1. Uvod Komisija v skladu s členom 6 Odločbe Sveta z dne 8. junija 2004 o vzpostavitvi vizumskega informacijskega sistema (VIS) (2004/512/ES)[1] Svetu in Evropskemu parlamentu predlaga deveto in končno poročilo o razvoju vizumskega informacijskega sistema (VIS)[2]. Poročilo obsega dejavnosti, ki jih je Komisija izvedla med januarjem in decembrom 2012. Je zadnje poročilo, ki ga je Komisija pripravila v skladu s členom 6 Odločbe Sveta 2004/512/ES, ker je „ [...] razvoj centralnega vizumskega informacijskega sistema, nacionalnega vmesnika v vsaki državi članici in komunikacijske infrastrukture med centralnim vizumskim informacijskim sistemom in nacionalnimi vmesniki [...]“[3] zdaj v celoti zaključen. 2. Pregled Vizumski informacijski sistem (v nadaljnjem besedilu: sistem VIS) je obsežen informacijski sistem za izmenjavo podatkov o vizumih za kratkoročno bivanje med schengenskimi državami. Namen tega sistema je podpora izvajanju skupne vizumske politike EU, pa tudi migracijske politike EU in politike upravljanja meja EU, da bi se preprečila praksa „visa shopping“, zagotovila pomoč v boju proti nezakonitemu priseljevanju, prispevalo k preprečevanju groženj notranji varnosti držav članic ter zagotovili pregledni in hitrejši postopki za potnike, ki potujejo v dobri veri. Dopolnjuje ga sistem za ujemanje biometričnih podatkov (v nadaljnjem besedilu: sistem BMS), ki opravlja storitve ujemanja prstnih odtisov. Sistem VIS je začel delovati v severni Afriki 11. oktobra 2011, ko so vse schengenske države povezale svoja konzularna predstavništva s sistemom v Alžiriji, Egiptu, Libiji, Mavretaniji, Maroku in Tuniziji. Vse schengenske države sistem od 31. oktobra 2011 uporabljajo tudi na svojih zunanjih mejnih prehodih. Sistem VIS se postopoma uvaja po regijah in bo sčasoma pokril ves svet. Evropska komisija je bila odgovorna za upravljanje in celoten postopek izvajanja sistema VIS vse od leta 2004, dokler ni Evropska agencija za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (v nadaljnjem besedilu: agencija eu-LISA)[4] 1. decembra 2012 prevzela operativno odgovornost za sistem (glej oddelek 3.6.). Odkar je bil uveden, sistem deluje zelo zadovoljivo, poročalo pa se je le o omejenem številu lažjih tehničnih vprašanj. Njegova centralna zmogljivost in uspešnost se bo povečevala s postopnim uvajanjem po svetu (glej oddelek 3.5). V zadnjih treh mesecih obdobja poročanja je bilo z uporabo sistema VIS vsak dan v povprečju izdanih 4 900 schengenskih vizumov. 3. Napredek v obdobju poročanja 3.1. Ustreznost končnega sistema Ustreznost končnega sistema je mejnik iz pogodbe, podpisane leta 2005 med konzorcijem Hewlett-Packard Steria (v nadaljnjem besedilu: HPS) in Evropsko komisijo. V skladu s pogodbo ustreznost končnega sistema nastopi, ko se šteje, da je pogodbenik dokončal razvoj sistema in je prost svojih pogodbenih obveznosti, kar zadeva razvoj projekta. Ustreznost končnega sistema je bila po pogodbi odobrena avgusta 2012, po petih zaporednih mesecih delovanja brez incidentov. Ta pomemben korak zaznamuje zaključek razvoja sistema v smislu člena 6 Odločbe Sveta 2004/512/ES z dne 8. junija 2004 o vzpostavitvi vizumskega informacijskega sistema, in zato konec priprave letnih poročil o napredku iz tega člena. 3.2. Uvajanje v regijah V obdobju poročanja je bil sistem VIS uspešno uveden še v dveh geografskih regijah, in sicer 10. maja na Bližnjem vzhodu in 2. oktobra v zalivski regiji[5]. Datuma za začetek delovanja sta bila dogovorjena v okviru neformalne usmerjevalne skupine „Prijatelji sistema VIS“ (FoVIS) in formalno določena v dveh pravnih aktih v skladu s členom 48 Uredbe VIS[6]. Evropska komisija je 27. aprila 2012 sprejela Izvedbeni sklep 2012/233/EU o določitvi datuma začetka delovanja sistema VIS na Bližnjem vzhodu. Za datum je bil izbran 10. maj 2012[7]. Naknadni izvedbeni sklep o določitvi datuma, ko naj bi sistem VIS začel delovati v zalivski regiji, je bil sprejet 21. septembra 2012 (2012/512/EU). Za datum je bil izbran 2. oktober 2012[8]. Kar zadeva obe regiji, so vse države članice Komisijo obvestile o svoji pripravljenosti za pravočasno vključitev v sistem. V navedenih regijah, ki zajemata štirinajst držav, uspešno uvajanje sistema VIS, ki je potekalo brez incidentov, pomeni, da je razvoj sistema dosegel zelo zadovoljivo raven in da lahko VIS podpira dejavnosti še v drugih regijah. Evropska komisija je 24. aprila 2012 sprejela Izvedbeni sklep (2012/274/EU) o določitvi druge skupine regij za začetek delovanja vizumskega informacijskega sistema (VIS)[9]. 3.3. Komunikacijski mehanizem VIS Mail Komunikacijski mehanizem VIS Mail omogoča prenos sporočil med državami članicami z uporabo omrežne infrastrukture VIS. V obdobju poročanja je bilo delo usmerjeno v pripravo tako imenovane „faze 2“ komunikacijskega mehanizma VIS Mail, ki bo nadomestil schengensko posvetovalno omrežje (sistem VISION, ki ga upravlja Svet), ko se zaključi uvedba sistema VIS na svetovni ravni. Faza 2 bo dodala nove kategorije sporočilom, ki so se že izmenjevala v okviru faze 1, ki poteka od 11. oktobra 2011. Leta 2012 so bile dokončno oblikovane tehnične specifikacije in opredeljeni testi, ki naj bi se opravili leta 2013. Preden je bila dokumentacija o fazi 2 komunikacijskega mehanizma VIS Mail predložena agenciji eu-LISA (glej oddelek 3.6), so načrt testiranja in podrobne opise testiranja odobrile države članice. Evropska komisija je 29. februarja 2012 sprejela izvedbeni sklep[10] o izvajanju „faze 2 komunikacijskega mehanizma VIS Mail“. 3.4. Razvoj sistema za ujemanje biometričnih podatkov (sistem BMS) Sistem BMS je začel delovati 11. oktobra 2011 skupaj s sistemom VIS. Za sistem BMS, ki zagotavlja storitve ujemanja prstnih odtisov za sistem VIS, je bila marca 2012 potrjena ustreznost končnega sistema po petih mesecih delovanja brez incidentov. V obdobju poročanja se je kakovost prstnih odtisov v okviru sistema BMS postopoma povečevala in se ustalila pri splošni stopnji napake pri vnosu (FTE)[11] v višini približno 4 %. V začetku leta 2012 je bila splošna stopnja napake pri vnosu še vedno približno 16 %. Države članice so v svojih napravah za odčitavanje prstnih odtisov še naprej uporabljale pakete programske opreme, ki jih je zagotovil izvajalec sistema BMS. Večino prstnih odtisov so vnesle Francija, Nemčija, Italija in Španija. Številne sodelujoče države (Belgija, Francija, Nemčija, Italija, Latvija, Nizozemska, Poljska in Švica) so začele preverjati tudi prstne odtise na mejnih prehodih, kar v prehodnem obdobju treh let v skladu z Zakonikom o schengenskih mejah ni obvezno. Države članice se niso odločile za skrajšanje tega prehodnega obdobja na eno leto za zračne meje. Švica in Švedska sta začeli iskanje prstnih odtisov prosilcev za azil v sistemih VIS in BMS. 3.5. Pogodba o vzdrževanju sistema VIS v delovnem stanju in o razvojnem vzdrževanju Da se zagotovi tehnično vzdrževanje sistema VIS v delovnih pogojih in izboljšanje uspešnosti sistema v prihodnje, pri čemer je treba upoštevati vse večjo količino podatkov, ki bodo v sistem VIS vneseni v prihodnjih letih, je Komisija 14. julija 2011 objavila povabilo k oddaji ponudb za „vzdrževanje v delovnem stanju in razvojno vzdrževanje“ sistema VIS. Pogodba je bila sklenjena avgusta 2012, izvajalec pa je pred koncem obdobja poročanja v celoti prevzel sistem VIS od prvotnega izvajalca. 3.6. Predaja agenciji EU za IT „eu-LISA“ Agencija eu-LISA je 1. decembra 2012 od Komisije prevzela operativno odgovornost za sistem VIS. Pogodba o storitvah med Evropsko komisijo in Francijo francoskim organom v Strasbourgu dovoljuje, da v prehodnem obdobju zagotavljajo pomoč pri delovanju sistema VIS, medtem ko agencija eu-LISA postopoma prevzema odgovornost. Komisija je tesno sodelovala pri predaji projektov sistem VIS in BMS agenciji eu-LISA ob koncu obdobja poročanja. Zagotovila je znatno podporo v smislu usposabljanja in strokovnega spremljanja, kar je agenciji omogočilo, da prevzame upravljanje sistema VIS pod najboljšimi možnimi pogoji. 3.7. Statistika V okviru sistema VIS je bilo do 22. novembra 2012 uspešno obdelanih skoraj 1,9 milijona vlog za izdajo vizuma, od tega je bilo na podlagi vlog izdanih 1,5 milijona schengenskih vizumov, skoraj 235 000 vlog za izdajo vizumov pa je bilo zavrnjenih. Osrednji sistem je opravil skoraj 40 milijonov operacij na podlagi zahtev iz konzulatov po svetu in mejnih prehodov. Te številke se nanašajo na uporabo sistema VIS v treh regijah, kjer je bil sistem uveden, in konzulatih, kjer so države članice začele uporabljati sistem VIS pred vnaprej določenim datumom. Za pripravo statističnih podatkov je po novem odgovorna agencija eu-LISA. 4. Upravljanje projektov 4.1. Načrtovanje in proračun Skupne razpoložljive odobritve za prevzem obveznosti za sistem VIS za leto 2012 so znašale 40 milijonov EUR, od tega je bilo porabljenih 99,8 %. Skupne razpoložljive odobritve plačil so znašale 33,8 milijona EUR, od tega je bilo porabljenih 96,8 %. Proračunska vrstica za sistem VIS je 18 02 05. || Razpoložljive odobritve za prevzem obvezosti || Izvrševanje odobritev za prevzem obveznosti || Skupaj % || || Razpoložljive odobritve plačil || Izvrševanje odobritev plačil || Skupaj % P1 (posojila iz sklepa o financiranju sistema VIS iz leta 2012) || 38 740 000,00 || 38 661 331,99 || || || 32 458 123,00 || 31 394 314,52 || P5 (posojila iz prispevkov Islandije, Norveške in Švice za leto 2011) || 1 298 209,85 || 1 298 209,85 || || || 1 298 209,85 || 1 298 209,85 || Skupaj || 40 038 209,85 || 39 959 541,84 || 99,8 % || || 33 756 332,85 || 32 692 524,37 || 96,8 % || || || || || || || 4.2. Obvladovanje tveganja Komisija je tako kot v prejšnjih letih opredelila najpomembnejša tveganja na centralni in nacionalni ravni ter jih predstavila državam članicam na mesečnih srečanjih vodij nacionalnih projektov VIS in na srečanjih skupine Prijatelji sistema VIS. Konec leta 2012 so bila opredeljena naslednja največja tveganja: a) kakovost alfanumeričnih podatkov med operacijami; b) zmožnost držav članic, da spoštujejo vse obveznosti iz navodil za uporabo sistema VIS in Uredbe VIS (vključno z notranjo revizijo); c) predaja sistema VIS agenciji eu-LISA; d) kakovost prstnih odtisov med operacijami; e) pravočasno posodabljanje zmogljivosti sistema VIS . Za vsa tveganja so bili opredeljeni blažilni ukrepi, vse zainteresirane strani pa so sodelovale, da bi se omejil vpliv teh tveganj na celoten projekt. 5. Skupina Prijatelji sistema VIS Neformalna delovna skupina Sveta se je v obdobju poročanja sestala šestkrat — trikrat v prvem polletju in trikrat v drugem. Kot običajno je dnevni red določila država članica, ki predseduje Svetu (Danska in Ciper, v tem zaporedju), v sodelovanju s Komisijo in Generalnim sekretariatom Sveta. Potek sestanka je ostal nespremenjen in je zajemal posodobljene tehnične podatke glede stanja sistema VIS, ki jih je predstavila Komisija, poročilo o tveganjih, rezultate mehanizma poročanja o nacionalnem napredku in strateško razpravo o uvedbi sistema VIS v regijah. Kot v primeru prve regije je nacionalni sistem spremljanja, uporabljen na srečanjih skupine Prijatelji sistema VIS, omogočil uspešno uvedbo sistema VIS na Bližnjem vzhodu in v zalivski regiji. Na srečanju 18. julija 2012 je bilo dogovorjeno, da bi lahko uporaba sistema VIS v zahodni in osrednji Afriki postala obvezna za vse države članice 14. marca 2013. 6. Sklepna ugotovitev Projekt VIS so v letu 2012 zaznamovali trije večji dogodki. Prvič, glavnemu izvajalcu za razvoj sistema je bila izdana potrditev ustreznosti končnega sistema, s čimer se je zaključilo pogodbeno razmerje med Komisijo in konzorcijem HPS, ki je trajalo sedem let. Drugič, sistem VIS je bil uspešno uveden v dveh dodatnih geografskih regijah, na Bližnjem vzhodu in v zalivski regiji. Ta razvoj je potrdil stabilnost sistema in njegovo primernost za uvedbo v naslednjih regijah. Nazadnje, operativno odgovornost za sistem je prevzela agencija eu-LISA, ki zdaj v celoti deluje na tehničnih lokacijah v Strasbourgu in v kraju Sankt Johann im Pongau ter na sedežu v Talinu. To je zadnje letno poročilo o napredku projekta VIS, ki ga je Komisija predložila na podlagi člena 6 Odločbe Sveta 2004/512/ES. 7. Priloga: delovne skupine za sistem VIS 7.1. Odbor za SISVIS Sestava VIS[12] v odboru za SISVIS se je v letu 2012 sestala enkrat, in sicer 8. marca. Na tem srečanju je Komisija delegacije obvestila, da je bil izvedbeni sklep Komisije o sprejetju tehničnih specifikacij za Mehanizem za komunikacijo VIS Mail sprejet 29. februarja. Odbor je prav tako dal pozitivno mnenje o izvedbenem sklepu Komisije o določitvi druge skupine regij za začetek delovanja sistema VIS. Navedeni sklep temelji na delovnem dokumentu Komisije iz junija 2011 in zajema zaporedje regij od regije 4 do vključno regije 11. 7.2. Srečanja vodij nacionalnih projektov sistema VIS V obdobju poročanja je Komisija sklicala sedem srečanj strokovne skupine, na katerih so sodelovali vodje nacionalnih projektov držav članic, da bi se razpravljalo o stanju projekta VIS, podrobnih tehničnih vprašanjih, vprašanjih načrtovanja, tveganjih in dejavnostih na ravni centralnega in nacionalnih projektov. Zadnje srečanje vodij nacionalnih projektov VIS je potekalo 25 oktobra, ta srečanja pa je nadomestila t.i. svetovalna skupina za sistem VIS, ki jo organizira agencija eu-LISA. 7.3. Skupina izvedencev za VIS Mail Skupina se je sestala sedemkrat v celotnem obdobju poročanja z namenom podpore izvajanju komunikacijskega mehanizma VIS Mail in zlasti t.i. „faze 2“ (glej oddelek 3.3). Zadnje srečanje skupine izvedencev za VIS Mail je potekalo 29. oktobra. Zadeve, povezane z VIS Mail, so zdaj vključene v svetovalno skupino za VIS, ki spada v pristojnost agencije eu-LISA. [1] UL L 213, 15.6.2004, str. 5. [2] Za osmo poročilo glej Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o razvoju vizumskega informacijskega sistema (VIS) v letu 2011, COM(2012) 376 final, 11.7.2012. [3] UL L 213, 15.6.2004, str. 5. [4] Evropska agencija za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice. [5] V skladu z Odločbo Komisije 2010/49/ES z dne 30. novembra 2009 o določitvi prvih regij za začetek delovanja vizumskega informacijskega sistema (VIS), UL L 23, 27.1.2010, str. 62. [6] Uredba (ES) št. 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o vizumskem informacijskem sistemu (VIS) in izmenjavi podatkov med državami članicami o vizumih za kratkoročno prebivanje (Uredba VIS) (UL L 218, 13.8.2008, str. 60). [7] Izvedbeni sklep Komisije z dne 27. aprila 2012 o določitvi datuma začetka delovanja vizumskega informacijskega sistema (VIS) v drugi regiji, UL L 117, 1.5.2012, str. 9. Regija Bližnji vzhod zajema Izrael, Jordanijo, Libanon in Sirijo. [8] Izvedbeni sklep Komisije z dne 21. septembra 2012 o določitvi datuma začetka delovanja vizumskega informacijskega sistema (VIS) v tretji regiji, UL L 256, 22.9.2012, str. 21. Zalivska regija obsega Afganistan, Bahrajn, Iran, Irak, Kuvajt, Oman, Katar, Saudovo Arabijo, Združene arabske emirate in Jemen. [9] Izvedbeni sklep Komisije z dne 24. aprila 2012 o določitvi druge skupine regij za začetek delovanja vizumskega informacijskega sistema (VIS), UL L 134, 24.5.2012, str. 20. Zadevne regije so zahodna Afrika, centralna Afrika, vzhodna Afrika, južna Afrika, južna Amerika, centralna Azija, jugovzhodna Azija in zasedeno palestinsko ozemlje. [10] Izvedbeni sklep Komisije z dne 29. februarja 2012 o sprejetju tehničnih specifikacij za Mehanizem za komunikacijo VIS Mail za namene Uredbe (ES) št. 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o vizumskem informacijskem sistemu (VIS) in izmenjavi podatkov med državami članicami o vizumih za kratkoročno prebivanje (Uredba VIS), C(2012) 1301 final. [11] Stopnja napake pri vnosu je delež prstnih odtisov, ki ne dosegajo uporabne kakovosti. [12] Ustanovljena na podlagi člena 51(1) Uredbe (ES) št. 1987/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o vzpostavitvi, delovanju in uporabi druge generacije schengenskega informacijskega sistema (SIS II), UL L 381, 28.12.2006, str. 4.