o stališču, ki naj se v imenu Evropske unije zastopa na dvajsetem rednem zasedanju pogodbenic Konvencije za varstvo morskega okolja in obalnega območja Sredozemlja, glede predloga za spremembo Priloge II k Protokolu o posebej zavarovanih območjih in biološki raznovrstnosti v Sredozemlju

Predvideni akt postane zavezujoč za pogodbenice v skladu s členom 29 Barcelonske konvencije, ki določa, da so vsi protokoli k tej konvenciji zavezujoči za pogodbenice zadevnega protokola, in členom 23, ki določa, da so priloge k tej konvenciji ali vsem protokolom sestavni del Konvencije oziroma takega protokola.

– posodobiti imena številnih morskih in obalnih vrst ptic zaradi taksonomskih sprememb, ki so nastale po zadnjih spremembah prilog k Protokolu.

– na seznam vrst iz Priloge II k Protokolu dodati štiri nove vrste iz razreda Anthozoa (razred morskih nevretenčarjev, vključno s koralami), in sicer Isidella elongata, Dendrophyllia cornigera, Dendrophyllia ramea in Desmophyllum dianthus,

Postopek, opisan v členu 23 Barcelonske konvencije, se uporablja za sprejetje vseh sprememb prilog k protokolom. Take spremembe se sprejmejo s tričetrtinsko večino glasov pogodbenic protokola. V skladu s členom 25 Barcelonske konvencije Evropska gospodarska skupnost uveljavlja pravico do glasovanja s številom glasov, ki je enako številu njihovih držav članic, ki so pogodbenice te konvencije in enega ali več protokolov; Evropska gospodarska skupnost ne uveljavlja pravice do glasovanja, kadar zadevne države članice uveljavljajo svojo pravico, in obratno.

Na zasedanju bodo pogodbenice med drugim pozvane, da se odločijo o aktu s pravnim učinkom, in sicer o predlogu za spremembo Priloge II (seznam prizadetih in ogroženih vrst) k Protokolu o posebej zavarovanih območjih in biološki raznovrstnosti v Sredozemlju (v nadaljnjem besedilu: Protokol).

Evropska unija je pogodbenica Barcelonske konvencije in njenih protokolov. Pogodbenice Barcelonske konvencije in njenih protokolov so poleg 13 sredozemskih držav, ki niso članice EU, tudi Italija, Grčija, Španija, Francija, Slovenija, Malta, Ciper in Hrvaška.

Dopolnjuje jo sedem protokolov, ki obravnavajo posebne vidike ohranjanja okolja v Sredozemlju, vključno s Protokolom o posebej zavarovanih območjih in biološki raznovrstnosti v Sredozemlju (ki je bil sprejet leta 1995 in nadomešča povezan protokol iz leta 1982) ter njegovimi prilogami.

Namen Barcelonske konvencije za varstvo morskega okolja in obalnega območja Sredozemlja (v nadaljnjem besedilu: Barcelonska konvencija) je zagotoviti trajnostno upravljanje naravnih in zemeljskih virov ter zavarovati morsko okolje in obalna območja s preprečevanjem, zmanjševanjem in odpravo onesnaževanja. Barcelonska konvencija je začela veljati 9. julija 2004.

Protokol določa seznam prizadetih ali ogroženih vrst in seznam vrst, katerih izkoriščanje je zakonsko urejeno (člen 12). Ta dva seznama sta prilogi II oziroma III k Protokolu. Pogodbenice so dolžne sprejeti usklajene ukrepe za zaščito in ohranjanje rastlinskih in živalskih vrst, navedenih v teh prilogah.

S predvidenim aktom naj bi se posodobila imena številnih morskih in obalnih vrst ptic zaradi taksonomskih sprememb, ki so nastale po zadnjih spremembah prilog k Protokolu. Ta posodobitev ne pomeni vsebinskih ali bistvenih sprememb, pač pa zgolj posodobitev imen vrst, ki so že na seznamu.

Poleg tega naj bi se s predvidenim aktom na seznam vrst iz Priloge II k Protokolu dodale štiri nove vrste iz razreda Anthozoa (Isidella elongata, Dendrophyllia cornigera, Dendrophyllia ramea in Desmophyllum dianthus).

O tem drugem predlogu je razpravljal ustrezen tehnični organ v okviru Konvencije na 13. zasedanju kontaktnih točk za Protokol, na katerem je bila zastopana tudi EU.

Štiri zadevne vrste koral so prisotne v habitatnem tipu v interesu Skupnosti „Morski grebeni“, za ohranjanje katerega je treba določiti posebna ohranitvena območja v okviru Priloge I k direktivi o habitatih. „Razlagalni priročnik o habitatih Evropske unije“ med sredozemske vrste, ki oblikujejo grebene, zlasti vključuje biocenozo Dendrophyllia ramea, biocenozo Dendrophyllia cornigera, facies Isidella elongata ter biocenoze belih koral, kot sta Lophelia pertusa in Madrepora oculata (s katerima naj bi bila povezana vrsta Desmophyllum dianthus). Štiri vrste so priznane kot ogrožene na sredozemskem rdečem seznamu ogroženih vrst (Dendrophyllia ramea je trenutno klasificirana kot ranljiva; Dendrophyllia cornigera in Desmophyllum dianthus sta prizadeti; Isidella elongata pa je kritično prizadeta in se šteje za skoraj endemično). Tri od zadevnih vrst (D. ramea, D. cornigera in D. dianthus) spadajo v skupino kamnitih koralnjakov, ki je vključena v Dodatek II h Konvenciji o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami ter s tem v Prilogo B k Uredbi Sveta (ES) št. 338/97 (uredba o trgovini s prosto živečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami). Štiri vrste Anthozoa so izpostavljene številnim antropogenim vplivom v Sredozemskem morju, kot so ribolov s pridneno vlečno mrežo, bentoški ribolov s parangalom, vnos onesnaževal, vrtanje, globalno segrevanje ali zakisljevanje oceanov. Njihova sposobnost obnavljanja je lahko zelo majhna zaradi razmeroma počasne rasti, majhne sposobnosti širjenja ter razmeroma dolge življenjske dobe. Čeprav primanjkuje znanstvenih informacij v zvezi s populacijo štirih vrst, obstoječa evidenca o populaciji ali kvalitativne ugotovitve kažejo na zaskrbljujoče zmanjševanje habitata in/ali populacije.

Podpora Unije za te predloge zagotavlja skladnost njenega notranjega in zunanjega delovanja.

Unija je zavezana k mednarodnemu sodelovanju za zaščito biotske raznovrstnosti v skladu s členom 191(1) PDEU in v skladu s členom 5 Konvencije ZN o biološki raznovrstnosti ter odločitvami, sprejetimi na desetem, dvanajstem in trinajstem zasedanju Konference pogodbenic Konvencije o biološki raznovrstnosti v Nagoji leta 2010, Pjongčangu leta 2014 in Mehiki leta 2016. V zvezi s tem vrste, predlagane za vključitev, zadeva zlasti Odločitev XIII/11 trinajste Konference pogodbenic Konvencije o biološki raznovrstnosti, ki spodbuja izvajanje nezavezujočega posebnega delovnega načrta o biotski raznovrstnosti v hladnovodnih območjih, katere cilj je med drugim ohranitev in okrepitev odpornosti ekosistemov v hladnovodnih območjih.

Ta predlog je tudi v skladu s pomislekom, ki je bil izražen na konferenci Združenih narodov o trajnostnem razvoju leta 2012 o pomembni ranljivosti koralnih grebenov in mangrov na vplive, vključno s podnebnimi spremembami, zakisljevanjem morij, prelovom, škodljivimi ribolovnimi praksami in onesnaževanjem, ter zavezo z iste konference, da se podpira mednarodno sodelovanje z namenom ohranjanja ekosistemov koralnih grebenov in mangrov, uresničujejo njihove družbene, gospodarske in okoljske koristi ter spodbujata tehnično sodelovanje in prostovoljna izmenjava informacij.

Poleg tega prispeva k uresničevanju cilja trajnostnega razvoja 14.2, in sicer „Do leta 2020 trajnostno upravljati morske in kopenske ekosisteme ter jih varovati, tudi s krepitvijo njihove odpornosti, da se preprečijo večje škodljive posledice, in sprejeti ukrepe za njihovo obnovo ter za zdrave in produktivne oceane“.

Glede na navedeno bi morala Unija podpreti predlog za spremembo Priloge II k Protokolu.

4.Pravna podlaga

4.1.Postopkovna pravna podlaga

4.1.1.Načela

V členu 218(9) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) so predvideni sklepi o določitvi „stališč, ki naj se v imenu Unije zastopajo v organu, ustanovljenem s sporazumom, kadar ta organ sprejema akte s pravnim učinkom, razen aktov o spremembah ali dopolnitvah institucionalnega okvira sporazuma“.

Pojem „akti s pravnim učinkom“ vključuje akte, ki imajo pravni učinek na podlagi pravil mednarodnega prava, ki velja za zadevni organ. Vključuje tudi instrumente, ki nimajo zavezujočega učinka v mednarodnem pravu, vendar lahko odločilno vplivajo na vsebino ureditve, ki jo sprejme zakonodajalec Unije.

4.1.2.Uporaba v obravnavanem primeru

Akt, k sprejetju katerega se poziva zasedanje pogodbenic Barcelonske konvencije, je akt s pravnim učinkom. Predvideni akt bo zavezujoč v mednarodnem pravu v skladu s členoma 23 in 29 Barcelonske konvencije. Postopkovna pravna podlaga za predlagani sklep je zato člen 218(9) PDEU.

4.2.Materialna pravna podlaga

4.2.1.Načela

Materialna pravna podlaga za sklep iz člena 218(9) PDEU je odvisna predvsem od cilja in vsebine predvidenega akta, glede katerega se v imenu Unije zastopa stališče.