o pooblastilu Romuniji, da v interesu Evropske unije sprejme pristop Čila, Islandije in Bahamov k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok

Kar zadeva starševske protipravne odvzeme otrok, je Haaška konvencija iz leta 1980 mednarodna ustreznica Uredbe Sveta št. 2201/2003 (tako imenovana Uredba Bruselj IIa), ki je temelj pravosodnega sodelovanja EU v zakonskih sporih in sporih v zvezi s starševsko odgovornostjo.

S sprejetjem Romunije bi se Konvencija iz leta 1980 uporabljala med Bahami in vsemi državami članicami EU razen Danske. V zvezi s Čilom in Islandijo se bo Konvencija iz leta 1980 začela uporabljati z vsemi državami članicami EU.

Ker mednarodni protipravni odvzem otrok spada v izključno zunanjo pristojnost Evropske unije, je odločitev o sprejetju pristopa Čila, Islandije in Bahamov treba sprejeti na ravni EU v obliki sklepa Sveta. Romunija mora tako v zvezi s pristopom Čila, Islandije in Bahamov podati izjavo o sprejetju v interesu Evropske unije.

Člen 38(4) Konvencije iz leta 1980 določa, da se Konvencija uporablja med državo pristopnico in tistimi državami pogodbenicami, ki bodo izjavile, da sprejemajo pristop.

Konvencija iz leta 1980 že velja med Bahami in 26 državami članicami EU. Samo Danska in Romunija še nista sprejeli pristopa Bahamov h Konvenciji.

Bahami so listino o pristopu h Konvenciji iz leta 1980 predložili 1. oktobra 1993. Konvencija je na Bahamih začela veljati 1. januarja 1994.

Konvencija iz leta 1980 že velja med Islandijo in 27 državami članicami. Samo Romunija še ni sprejela pristopa Islandije h Konvenciji.

Konvencija iz leta 1980 že velja med Čilom in 27 državami članicami EU. Samo Romunija še ni sprejela pristopa Čila h Konvenciji.

Ker je preprečevanje protipravnega odvzema otrok bistveni del politike EU za spodbujanje spoštovanja otrokovih pravic, je Evropska unija dejavna na mednarodni ravni, da bi povečala uporabo Konvencije iz leta 1980, in spodbuja tretje države, da pristopijo k tej konvenciji.

Namen Haaške konvencije z dne 25. oktobra 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok (v nadaljnjem besedilu: Konvencija iz leta 1980), ki jo je do danes ratificiralo 97 držav, vključno z vsemi državami članicami EU, je povrniti razmere v prejšnje stanje, in sicer s takojšnjo vrnitvijo neupravičeno premeščenih ali zadržanih otrok s pomočjo sistema sodelovanja med centralnimi organi, ki so jih določile podpisnice Konvencije.

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Strokovnjaki držav članic niso poročali o kakršnih koli težavah pri uporabi Konvencije iz leta 1980 za Čile, Islandijo in Bahame.

Komisija in strokovnjaki držav članic so glede na to, da Konvencija že velja s 27 državami članicami v zvezi s Čilom in Islandijo ter s 26 državami članicami v zvezi z Bahami, menili, da v takih primerih posebna ocena razmer v zadevni tretji državi ni potrebna.

•Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj

Iz razprav na srečanju strokovnjakov z dne 24. aprila 2017 je razvidno, da države članice v tej fazi ne ugovarjajo temu, da bi Romunija sprejela pristop Čila, Islandije in Bahamov h Konvenciji iz leta 1980.

Komisija se je z Romunijo posvetovala o njeni pripravljenosti, da sprejme pristop Čila, Islandije in Bahamov h Konvenciji iz leta 1980, in ta je podala ugodno mnenje.

•3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA

Ta predlog je oblikovan po vzoru že sprejetih sklepov Sveta o isti zadevi in ne presega tistega, kar je potrebno za dosego cilja doslednega ukrepanja EU na področju mednarodnega protipravnega odvzema otrok, in sicer z zagotavljanjem, da Romunija sprejme pristop Čila, Islandije in Bahamov k Haaški konvenciji iz leta 1980 v določenem časovnem okviru.

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja.

Uredba (ES) št. 2201/2003 zavezuje Združeno Kraljestvo in Irsko, ki zato sodelujeta pri sprejetju in uporabi tega sklepa.

Glede na to, da se sklep nanaša na mednarodni sporazum, se za pravno podlago uporabi člen 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije skupaj s členom 81(3). Svet odloča s soglasjem po posvetovanju z Evropskim parlamentom.

2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

Omembe je vredna tudi povezava s spodbujanjem uporabe mediacije za reševanje čezmejnih družinskih sporov. Direktiva o nekaterih vidikih mediacije v civilnih in gospodarskih zadevah se uporablja tudi za družinsko pravo v okviru skupnega evropskega pravosodnega prostora. Haaška konvencija iz leta 1980 prav tako spodbuja sporazumno rešitev družinskih sporov. Eden od priročnikov o dobrih praksah v skladu s Haaško konvencijo iz leta 1980, ki ga je objavila Haaška konferenca o mednarodnem zasebnem pravu, je posvečen uporabi mediacije za reševanje mednarodnih družinskih sporov glede otrok, ki spadajo na področje uporabe Konvencije. Na pobudo Evropske komisije je bil ta priročnik preveden v vse uradne jezike EU, razen v angleščino in francoščino, ter v arabščino, da se podpre dialog z državami, ki Konvencije še niso ratificirale, in pomaga pri iskanju konkretnih načinov za reševanje problemov, ki jih povzroča mednarodni protipravni odvzem otrok pri državah, ki Konvencije niso ratificirale.

Ta predlog je očitno povezan s splošnim ciljem varstva otrokovih pravic iz člena 3 Pogodbe o Evropski uniji. Sistem Haaške konvencije iz leta 1980 je oblikovan tako, da ščiti otroke pred škodljivimi učinki starševskega protipravnega odvzema in zagotavlja, da lahko otrok vzdržuje stike z obema staršema, na primer z zagotovitvijo učinkovitega uveljavljanja pravice do stikov.

Med junijem 2015 in decembrom 2016 je že bilo sprejetih deset sklepov Sveta, da bi se sprejel pristop desetih tretjih držav k Haaški konvenciji iz leta 1980 o mednarodnem protipravnem odvzemu otrok (Maroka, Singapurja, Ruske federacije, Albanije, Andore, Sejšelov, Armenije, Republike Koreje, Kazahstana in Peruja).

Eden glavnih ciljev Uredbe je preprečevanje protipravnih odvzemov otrok med državami članicami z vzpostavitvijo postopkov za zagotovitev hitre vrnitve otroka v državo članico običajnega prebivališča. Uredba Bruselj IIa v ta namen v členu 11 vključuje postopek iz Haaške konvencije iz leta 1980 in ga dopolnjuje s pojasnitvijo nekaterih njegovih vidikov, zlasti zaslišanja otroka, roka za izdajo odločbe potem, ko je bil vložen zahtevek za vrnitev, in razlogov za to, da se otrok ne vrne. Prav tako uvaja določbe, ki urejajo primere nasprotujočih si odločb o tem, da se otrok vrne oziroma ne vrne, izdanih v različnih državah članicah.

(4)Vse države članice Unije so pogodbenice Haaške konvencije iz leta 1980.

(3)Uredba Bruselj IIa dopolnjuje in krepi določbe Haaške konvencije z dne 25. oktobra 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok (v nadaljnjem besedilu: Haaška konvencija iz leta 1980), ki na mednarodni ravni uvaja sistem obveznosti in sodelovanja med državami pogodbenicami in med centralnimi organi ter katere namen je zagotoviti hitro vrnitev neupravičeno premeščenih ali zadržanih otrok.

(2)Svet je sprejel Uredbo (ES) št. 2201/2003 (v nadaljnjem besedilu: Uredba Bruselj IIa), katere namen je zaščititi otroke pred škodljivimi posledicami njihove neupravičene premestitve ali zadržanja ter vzpostaviti postopke za zagotovitev njihove hitre vrnitve v državo običajnega prebivališča ter zagotoviti varstvo pravic do stikov z otrokom in pravic do varstva in vzgoje.

(1)Evropska unija je kot enega izmed svojih ciljev določila spodbujanje varstva otrokovih pravic, kakor je navedeno v členu 3 Pogodbe o Evropski uniji. Ukrepi za zaščito otrok zoper nezakonito premestitev ali zadržanje so bistveni del te politike.

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 81(3) v povezavi s členom 218 Pogodbe,

o pooblastilu Romuniji, da v interesu Evropske unije sprejme pristop Čila, Islandije in Bahamov k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok

Ker predlog zadeva samo pooblastilo Romuniji, da sprejme pristop Čila, Islandije in Bahamov h Konvenciji iz leta 1980, je spremljanje njegovega izvajanja omejeno na to, ali Romunija spoštuje besedilo izjave in rok za predložitev izjave ter njeno sporočitev Komisiji, kot je določeno v sklepu Sveta.

•Načrti za izvedbo ter ureditev spremljanja, ocenjevanja in poročanja

Tako kot za deset sklepov Sveta, ki so že bili sprejeti v letih 2015 in 2016 ter zadevajo sprejetje pristopa več tretjih držav k Haaški konvenciji iz leta 1980, zaradi narave tega zakonodajnega akta posebna ocena učinka ni bila izvedena. V vsakem primeru se je ob upoštevanju tega, da Konvencija že velja s 27 oziroma 26 državami članicami EU, ter pripravljenosti Romunije, da sprejme pristop Čila, Islandije in Bahamov, štelo, da posebna ocena razmer v Čilu, na Islandiji in Bahamih ni potrebna.

(5)Unija spodbuja tretje države k pristopu k Haaški konvenciji iz leta 1980 in podpira njeno pravilno izvajanje, tako da skupaj z državami članicami sodeluje med drugim v posebnih komisijah, ki jih redno organizira Haaška konferenca o mednarodnem zasebnem pravu.

(6)Skupni pravni okvir, ki se uporablja za odnose med državami članicami Unije in tretjimi državami, bi lahko bil najboljša rešitev za občutljive primere mednarodnega protipravnega odvzema otrok.

(7)Haaška konvencija iz leta 1980 določa, da se navedena konvencija uporablja med državo pristopnico in tistimi državami pogodbenicami, ki so izjavile, da sprejemajo pristop.

(8)Haaška konvencija iz leta 1980 ne omogoča, da bi organizacije za regionalno gospodarsko povezovanje, kakršna je Unija, postale njene pogodbenice. Zato Unija ne more pristopiti k navedeni konvenciji niti ne more predložiti izjave o sprejetju države pristopnice.

(9)Na podlagi mnenja 1/13 Sodišča Evropske unije izjave o sprejetju v okviru Haaške konvencije iz leta 1980 sodijo v izključno zunanjo pristojnost Unije.

(10)Čile je listino o pristopu h Konvenciji iz leta 1980 predložil 23. februarja 1994. Konvencija je v Čilu začela veljati 1. maja 1994.

(11)Vse zadevne države članice, razen Romunije, so že sprejele pristop Čila k Haaški konvenciji iz leta 1980. Čile je sprejel Ciper, Slovenijo, Bolgarijo, Estonijo, Latvijo, Litvo in Malto. Ocena razmer v Čilu je privedla do sklepa, da lahko Romunija v interesu Unije sprejme pristop Čila v skladu s pogoji iz Haaške konvencije iz leta 1980.

(12)Islandija je listino o pristopu h Konvenciji iz leta 1980 predložila 14. avgusta 1996. Konvencija je na Islandiji začela veljati 1. septembra 1996.

(13)Vse zadevne države članice, razen Romunije, so že sprejele pristop Islandije k Haaški konvenciji iz leta 1980. Islandija je sprejela Bolgarijo, Estonijo, Latvijo, Litvo in Malto. Ocena razmer na Islandiji je privedla do sklepa, da lahko Romunija v interesu Unije sprejme pristop Islandije v skladu s pogoji iz Haaške konvencije iz leta 1980.

(14)Bahami so listino o pristopu h Konvenciji iz leta 1980 predložili 1. oktobra 1993. Konvencija je na Bahamih začela veljati 1. januarja 1994.

(15)Vse zadevne države članice, razen Romunije, so že sprejele pristop Bahamov k Haaški konvenciji iz leta 1980. Bahami so sprejeli Bolgarijo, Ciper, Estonijo, Latvijo, Litvo, Malto in Slovenijo. Ocena razmer na Bahamih je privedla do sklepa, da lahko Romunija v interesu Unije sprejme pristop Bahamov v skladu s pogoji iz Haaške konvencije iz leta 1980.

(16)Romunija bi morala biti zato pooblaščena, da v interesu Unije predloži izjavo o sprejetju pristopa Čila, Islandije in Bahamov v skladu s pogoji iz tega sklepa. Druge države članice Unije, ki so že sprejele pristop Čila, Islandije in Bahamov k Haaški konvenciji iz leta 1980, ne bi smele predložiti novih izjav o sprejetju, saj obstoječe izjave po mednarodnem javnem pravu ostajajo veljavne.

(17)Uredba Bruselj IIa zavezuje Združeno Kraljestvo in Irsko, ki zato sodelujeta pri sprejetju in uporabi tega sklepa.

(18)V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1. Romunija je pooblaščena, da v interesu Unije sprejme pristop Čila, Islandije in Bahamov k Haaški konvenciji z dne 25. oktobra 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok (v nadaljnjem besedilu: Haaška konvencija iz leta 1980).

2. Romunija najpozneje do ... [dvanajst mesecev po datumu sprejetja tega sklepa] predloži naslednjo izjavo o sprejetju v interesu Unije pristopa Čila, Islandije in Bahamov k Haaški konvenciji iz leta 1980:

„[Polno ime DRŽAVE ČLANICE] izjavlja, da v skladu s Sklepom Sveta (EU) 2017/…* sprejema pristop Čila, Islandije in Bahamov k Haaški konvenciji z dne 25. oktobra 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok.“

3. Romunija obvesti Svet in Komisijo o predložitvi izjave o sprejetju pristopa Čila, Islandije in Bahamov ter Komisiji sporoči besedilo izjave v dveh mesecih po predložitvi.