Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 298/14)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Weinviertel“

Referenčna številka: PDO-AT-A0206-AM01

Datum obvestila: 21. februar 2020

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

Opis in razlogi

Ker se register vinogradov zdaj upravlja v okviru integriranega administrativnega in kontrolnega sistema, je treba prilagoditi največji donos na hektar.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime proizvoda

Weinviertel

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Opis vina

Označba porekla „Weinviertel“ se lahko uporablja le za vina, ki so pridobljena iz sorte vinske trte grüner veltliner ter imajo izrazito saden in pikanten (poprast) značaj, značilen za to sorto vinske trte. Kljub temu je mešanje z drugimi sortami vinske trte, ki se uporabljajo za proizvodnjo kakovostnega vina „Qualitätswein“, dovoljeno (do 15 %), če to ne škodi označbi porekla. Druge organoleptične lastnosti so navedene v specifikaciji proizvoda.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

(a) Osnovni enološki postopki

Ustrezne omejitve pri proizvodnji vin

Pri označbi porekla „Weinviertel“ so dopuščeni vsi enološki postopki, dovoljeni za vino z zaščiteno označbo porekla v skladu z uredbama (EU) 2019/934 in (EU) 2019/935, razen obdelave s kalijevim sorbatom in dimetil dikarbonatom. Razkisanje vin je mogoče v skladu z uredbama (EU) 2019/934 in (EU) 2019/935. Zvezna ministrica za kmetijstvo, regije in turizem odloči o morebitnem dokisanju glede na vremenske razmere v času rasti. Pogoje za morebitno dokisanje v tem primeru določata uredbi (EU) 2019/934 in (EU) 2019/935.

Posebni enološki postopki (vključno z obogatitvijo) izhajajo iz izbrane tradicionalne metode proizvodnje in so opisani v specifikaciji proizvoda.

(b) Največji donosi

10 000 kilogramov grozdja na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Razmejeno geografsko območje označbe porekla „Weinviertel“ zajema politične okraje Gänserndorf, Korneuburg (razen občine Stetteldorf am Wagram), Mistelbach, Hollabrunn in Horn v Spodnji Avstriji.

7. Glavne sorte vinske trte

Grüner veltliner – weißgipfler

8. Opis povezave

Geološko gledano lahko Weinviertel razdelimo na pet različnih območij. Dvignjeno območje, ki meji na Waldviertel, tvori Češki masiv. Za skalno podlago (granit, gnajs, glinasti skrilavec) so značilne različne vrste kamnin z različnimi lastnostmi zaradi preperevanja.

Zahodni del regije Weinviertel predstavlja kotlina Molasse. Sestavljajo jo predvsem mehke sedimentne kamnine, kot so glina, mulj, pesek in gramoz, ponekod pa tudi apnenec. Območje je nastalo v kenozoiku z usedlinami iz Alp na jugu ter Češkega masiva na severu in zahodu. Območje Waschberg se razprostira od gore Waschberg blizu Stockeraua do krajev Leiser Berge, Staatz, Falkenstein in južnomoravskega okraja. Pred sedemnajstimi milijoni let je bilo potisnjeno med kotlino Molasse in Dunajsko kotlino, kar je ustvarilo tako imenovane „prebadajoče tektonske krpe“. To vključuje apnenčasti stožec tektonske krpe Staatzer, ki se dviguje v popolni osami.

Območje fliša tvorita dve gorski verigi, ki obdajata kotlino Korneuburg. Gre za najvzhodnejši predgorji Alp. Fliš je skladovnica kamnin, za katere so značilni pogosti plazovi: nakopičeni mehki sediment je zaradi tektonskih premikov zdrsnil v morske globine, pri čemer so na dnu bolj grobi peski, na vrhu pa bolj fine gline. Sčasoma se je strdil v peščenjak in glinasti lapor. Vzhodni del območja Weinviertel je del Dunajske kotline. Ločeno nahajališče različnih kamnin je nastalo kot posledica raztezanja in ločevanja podlage na stičišču Alp in Karpatov. Na območjih (Steinberg blizu Zistersdorfa), kjer je podlaga odpadla, so vidni prelomi.

Podnebje na območju Weinviertel se lahko označi kot panonsko. Glede na temperature je podnebje celinsko, glede na vlažnost pa oceansko. Značilne lastnosti vina so:

Barva: bledo rumena in zelenkasto rumena;

Vonj: cvetica, značilna za to sorto vinske trte;

Okus: saden, pikanten in poprast; brez not lesa; okus alkohola ne prevlada; brez not botritisa. Območje Weinviertel je bilo od nekdaj glavno avstrijsko vinorodno območje za sorto vinske trte grüner veltliner. Zlasti puhličasta tla v kombinaciji z znatnimi razlikami med dnevnimi in nočnimi temperaturami so osnova za značilne arome sorte vinske trte grüner veltliner. Poprasti okus sorte vinske trte grüner veltliner je zaznati predvsem v vinih z vinorodnega območja Weinviertel.

Poleg tega se zaradi pretežno družinske narave vinogradništva tradicionalni način proizvodnje vina prenaša iz roda v rod, kar pripomore k posebnemu značaju vin sorte vinske trte grüner veltliner z območja Weinviertel.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

odstopanje v zvezi s proizvodnjo na razmejenem geografskem območju.

Opis pogoja:

V skladu z avstrijskim zakonom o vinu se lahko vino z označbo porekla „Weinviertel“ trži le, če ima uradno številko preverjanja kakovosti (Staatliche Prüfnummer). Za pridobitev številke preverjanja kakovosti je treba na vzorcu vsakega vina, namenjenega trženju z označbo porekla „Weinviertel“ (sistematično preverjanje), izvesti analitske in organoleptične preskuse (glej specifikacijo proizvoda).

Pri senzoričnem preskusu vina preskusi uradna preskuševalna komisija. Uradna preskuševalna komisija je sestavljena iz šestih preskuševalcev in predsednika preskuševalne komisije. Vzorci se anonimno postavijo pred preskuševalce. Preskusni obrazec vsebuje le informacije, potrebne za ocenjevanje, kot sta tradicionalna označba in letnik. Preskuševalci uporabijo svoje izkušnje in določijo referenčna vina, da ocenijo, ali so vina, ki so jim predložena, tržljiva (brez napak) in značilna za vina z območja Weinviertel. Na vprašanje pri preskušanju se odgovori z „da“ ali „ne“. Če je ocena negativna, morajo biti razlogi za zavrnitev pisno navedeni. Vzorec izpolnjuje senzorične zahteve, če ga večina preskuševalcev oceni pozitivno. Če je mnenje prve preskuševalne komisije o določenem vzorcu deljeno v razmerju 4:2, se vzorec predloži še eni komisiji.

Povezava do specifikacije proizvoda

https://www.bmlrt.gv.at/land/produktion-maerkte/pflanzliche-produktion/wein/Weinherkunft.html

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.