[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 11.1.2006

SEK(2006) 23 končno

Priporočilo

MNENJE SVETA

v skladu s tretjim odstavkom člena 5 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnitvi programa stabilnosti Finske, 2005–2009

(predložena s strani Komisije)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Ozadje

Pakt stabilnosti in rasti, ki je začel veljati 1. julija 1998, temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje pogojev za stabilnost cen in za močno trajnostno rast, ki pospešuje ustvarjanje delovnih mest. Leta 2005 je bil Pakt prvič spremenjen. Reforma je potrdila koristnost Pakta pri utrjevanju proračunske discipline, vendar je skušala okrepiti njegovo učinkovitost in gospodarsko podporo, pa tudi zaščititi dolgoročno vzdržnost javnih financ.

Uredba Sveta (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1], ki je del Pakta, določa, da morajo države članice Svetu in Komisiji predložiti programe stabilnosti ali konvergenčne programe ter njihove letne dopolnitve (države članice, ki so že sprejele enotno valuto, predložijo programe stabilnosti ali njihove dopolnitve, države članice, ki je še niso sprejele, predložijo konvergenčne programe ali njihove dopolnitve). Prvi program stabilnosti Finske je bil predložen septembra 1998. V skladu z Uredbo je Svet na podlagi priporočila Komisije in po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom 12. oktobra 1998 podal mnenje. Dopolnitve programov stabilnosti in konvergenčnih programov v skladu z enakim postopkom Komisija oceni in zgoraj navedeni odbor prouči, po potrebi jih prouči tudi Svet.

V teh programih morajo države članice podrobno opredeliti svoj srednjeročni cilj za proračunski položaj in določiti ukrepe politike za njegovo doseganje in ohranjanje, vključno s spremljajočimi ekonomskimi predpostavkami. Na podlagi reforme Pakta je treba srednjeročni cilj oblikovati za vsako posamezno državo članico posebej ob upoštevanju ekonomske in proračunske heterogenosti v Uniji, tudi glede proračunskega tveganja za vzdržnost. V reformi je prav tako predvideno, da je treba v konjunkturnem obdobju doseči bolj simetrični pristop k proračunski politiki na podlagi okrepljene proračunske discipline v obdobju ugodnih gospodarskih razmer, medtem ko je treba „večje strukturne reforme“ s preverljivim vplivom na dolgoročno vzdržnost upoštevati v primeru začasnega odstopanja od srednjeročnega cilja ali poteka prilagoditve nanj.

Ob upoštevanju napovedi služb Komisije iz jeseni 2005, kodeksa ravnanja[2], skupno dogovorjene metodologije za ocenjevanje potencialnih proizvodov in ciklično prilagojenih saldov ter širših smernic ekonomskih politik, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005–2008, je Komisija proučila nedavno predloženo dopolnitev programa stabilnosti Finske in na podlagi svoje ocene, navedene spodaj, sprejela priporočilo za mnenje Sveta o njej.

Ocena

1. Finska je dopolnitev svojega programa stabilnosti predložila 24. novembra 2005. Program obravnava obdobje od 2005 do 2009. Program na splošno upošteva vzorčno strukturo programov stabilnosti in konvergenčnih programov, opredeljeno v novem kodeksu ravnanja. Program vsebuje vrzeli glede obveznih in neobveznih podatkov, ki jih določa novi kodeks ravnanja (manjkajo zlasti podatki o predpostavkah mednarodnega ekonomskega okolja za leta 2007–2009). Dopolnitev izrecno ne opredeljuje srednjeročnega cilja za proračunski položaj, kakor je predvideno v kodeksu ravnanja.

2. Po tem ko je gospodarstvo Finske okrevalo iz izjemno globoke recesije v začetku devetdesetih let, se je v obdobju 1995–2004 znatno povečalo in doseglo povprečno 3,5-odstotno letno stopnjo rasti, kar znaša približno 1,5 odstotne točke nad povprečjem v euroobmočju. Močna rast je prispevala k povečanju stopnje zaposlenosti, ki je s svoje ravni iz obdobja po recesiji v višini 60 % prešla na 68 % leta 2004. Inflacija v obdobju 1995–2004 je s povprečno letno stopnjo v višini 1,5 % znašala 0,5 odstotne točke pod stopnjo v euroobmočju. Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da se bo realna rast BDP spustila z letnega povprečja v višini 2,7 % v obdobju 2005–2006 na povprečno 2,3 % v ostalem programskem obdobju. Na stopnjo rasti BDP za leti 2005 in 2006 znatno vplivajo ustavitve proizvodnje papirne in celulozne industrije zaradi stavke, kar upravičuje nenaden padec v letu 2005 in posledično povečanje v letu 2006. Kratkoročne in srednjeročne napovedi, predstavljene v programu, so previdnejše od napovedi služb Komisije. Projekcije glede inflacije v programu so videti realistične in so v skladu z ocenami služb Komisije.

3. Svet je v svojem mnenju z dne 17. februarja 2005 o prejšnji dopolnitvi programa stabilnosti, ki je obravnavala obdobje od 2004 do 2008, potrdil proračunsko strategijo, predstavljeno v programu. Javnofinančni presežek za leto 2005 naj bi na podlagi napovedi služb Komisije znašal 1,9 % BDP, kar je blizu ciljnemu presežku iz prejšnje dopolnitve programa.

4. Ključni cilji vlade v tej dopolnitvi so doseči uravnoteženo financiranje institucionalnih enot centralne ravni države pod običajnimi pogoji gospodarske rasti in zagotoviti dolgoročno vzdržnost javnih financ ob upoštevanju škodljivih učinkov staranja prebivalstva. Predlagani so tudi ukrepi za izboljšanje finančnih računov institucionalnih enot lokalne ravni države, ki naj bi jim do konca programskega obdobja omogočili doseči uravnotežen položaj. Javnofinančni presežek bo rahlo upadal in do konca programskega obdobja dosegel 1,5 % BDP. Prihodki in odhodki, izraženi v deležu BDP, se bodo od leta 2005 do leta 2007 znižali (oboje za okoli 1 odstotno točko BDP), po tem pa naj bi se oba deleža in zato tudi neto posojanje ustalili. Profil primarnega presežka kaže na nekoliko strmejši padec zaradi predvidenega upada deleža odhodkov za obresti v BDP. Upad presežka odraža postopno uvedbo znižanj davkov. Odhodke je treba nadzorovati s proračunskimi zgornjimi mejami za javnofinančno porabo in z zmanjšanjem odhodkov za obresti. V primerjavi s prejšnjo dopolnitvijo so bile ocene glede presežka za obdobje 2006–2009 popravljene navzdol za okoli 0,5 % BDP zaradi znižanj davkov in previdnejših predvidevanj o finančnem položaju skladov socialnega zavarovanja in institucionalnih enot lokalne ravni države.

5. V strukturnem smislu naj bi se presežek v prihodnjih treh letih rahlo znižal z okoli 2 % BDP v letu 2005 na 1,75 % v obdobju 2006–2008 ter ponovno povišal v letu 2009. Vendar pa je to povečanje v celoti posledica predvidenega povečanja proizvodne vrzeli na približno -1 % BDP ob koncu programskega obdobja. Program napoveduje, da se bo strukturni presežek do konca programskega obdobja (2009)[3] znižal na okoli 1,5 % BDP. Za namene te ocene se ta cilj šteje kot srednjeročni cilj programa. Ker srednjeročni cilj programa presega najnižje merilo (primanjkljaj, ocenjen v višini okoli 1 % BDP), bi moral pri doseganju izpolniti cilj zagotovitve varnostne rezerve za preprečitev pojava čezmernega primanjkljaja. Glede ustreznosti je srednjeročni cilj programa v razponu, ki je za države članice euroobmočja in MDT II naveden v Paktu stabilnosti in rasti ter kodeksu ravnanja, in znatno presega tistega, ki je predviden za delež dolga in povprečno dolgoročno rast potencialnega proizvoda. Srednjeročni cilj, določen precej nad zahtevano minimalno stopnjo, je v programu utemeljen s ciljem zagotavljanja dolgoročne vzdržnosti javnih financ.

6. Tveganja, povezana s proračunskimi cilji v dopolnitvi, so na splošno videti uravnotežena. Cilji do leta 2007 so v skladu z gospodarsko napovedjo služb Komisije iz jeseni 2005, le da so cilji iz slednje napovedi rahlo bolj optimistični. Večletne zgornje meje porabe za institucionalne enote centralne ravni države so bile uspešne, v kolikor so omejile porabo, medtem ko naj bi projekcije glede davkov temeljile na previdni oceni. Glede gospodarske rasti program stabilnosti opozarja na tveganje, da se lahko škodljivi učinki zaradi staranja prebivalstva in upadanja delovne sile podcenijo; vendar pa je videti ob upoštevanju, da se predpostavke o rasti v primerjavi z napovedmi služb Komisije zdijo previdne, da so tveganja, ki izhajajo iz predvidevanj o rasti, uravnotežena.

7. Ob upoštevanju zgornje ocene tveganja se zdi, da v programu opisana proračunska strategija zadostuje za ohranitev srednjeročnega cilja, ki izhaja iz programa, skozi vse programsko obdobje. Prav tako zagotavlja dovolj varnostne rezerve, da se prepreči prekoračitev praga primanjkljaja v višini 3 % BDP ob običajnih makroekonomskih nihanjih skozi vse programsko obdobje. Na splošno je proračunski položaj zdrav in proračunska strategija zagotavlja dober zgled proračunskih politik, ki se vodijo v skladu s Paktom.

8. Predvideva se, da bo delež bruto javnega dolga skozi vse programsko obdobje ostal precej pod referenčno vrednostjo, ki znaša 60 % BDP. Dopolnitev predvideva, da bo delež dolga do leta 2009 padel z ocenjenih 42,7 % BDP v letu 2005 na okoli 40,1 %. Padec deleža dolga, ki bi se pojavil zaradi znatnih primarnih presežkov, je delno izravnan z usklajevanjem stanj in tokov za povečevanje dolga, ki odraža akumulacijo sredstev v skladih socialnega zavarovanja.

9. Videti je, da je Finska na podlagi predvidenih proračunskih stroškov zaradi staranja prebivalstva izpostavljena nizkemu tveganju glede vzdržnosti javnih financ. Bruto delež dolga je trenutno pod referenčno vrednostjo, ki znaša 60 % BDP, in predvideva se, da bo ostal pod to vrednostjo skozi večji del projekcijskega obdobja, ki traja do leta 2050. Znatna sredstva za socialno zavarovanje in trenutno ugoden proračunski položaj prispevajo k omejitvi proračunskega vpliva zaradi staranja prebivalstva. Vendar bi se lahko dolgoročno pojavilo tveganje za vzdržnost javnih financ, kar bi se odražalo v povečanju izdatkov za pokojnine. Dolgoročno obvladovanje odhodkov, ki se nanašajo na staranje prebivalstva, vključno z uspešnim izvajanjem nedavnih ukrepov reforme, namenjenih povišanju dejanske upokojitvene starosti, in istočasno ohranjanje trdnega proračunskega položaja bi bili bistvenega pomena pri zmanjševanju tveganj za vzdržnost javnih financ[4].

10. Ukrepi, predvideni na področju javnih financ, so na splošno skladni s širšimi smernicami ekonomskih politik, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005–2008. Ukrepi, kot je obsežnejša pokojninska reforma, ki se trenutno uvaja, so zlasti usmerjeni k zagotavljanju gospodarske in proračunske vzdržnosti ter spodbujanju rasti in odpiranja delovnih mest.

11. V nacionalnem programu reform na Finskem, predloženem 14. oktobra 2005 v okviru prenovljene lizbonske strategije za rast in delovna mesta, so opredeljeni naslednji izzivi, ki bistveno vplivajo na javne finance: (i) vzdržnost javnih financ in (ii) delovanje trga dela. V proračunskih projekcijah programa stabilnosti so v celoti vključene proračunske posledice ukrepov, opisane v nacionalnem programu reform. Ukrepi na področju javnih financ, predvideni v programu stabilnosti, so skladni z ukrepi, predvidenimi v nacionalnem programu reform. Program stabilnosti zlasti opisuje ukrepe za izboljšanje učinkovitosti institucionalnih enot centralne in lokalne ravni države ter potrjuje namen, da se tudi po trenutnem zakonodajnem obdobju nadaljuje uporaba proračunskih omejitev za porabo institucionalnih enot centralne ravni države.

Priporočilo

MNENJE SVETA

v skladu s tretjim odstavkom člena 5 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnitvi programa stabilnosti Finske, 2005–2009

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[5] in zlasti člena 5(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

12. Svet je 24. januarja 2006 proučil dopolnitev programa stabilnosti Finske, ki obravnava obdobje od 2005 do 2009. Program na splošno upošteva vzorčno strukturo programov stabilnosti in konvergenčnih programov, opredeljeno v novem kodeksu ravnanja. Program vsebuje vrzeli glede obveznih in neobveznih podatkov, ki jih določa novi kodeks ravnanja (manjkajo zlasti podatki o predpostavkah mednarodnega ekonomskega okolja za leta 2007–2009). Program izrecno ne opredeljuje svojega srednjeročnega cilja za proračunski položaj, kakor je predvideno v kodeksu ravnanja.

13. Po tem ko je gospodarstvo Finske okrevalo iz izjemno globoke recesije v začetku devetdesetih let, se je v obdobju 1995–2004 znatno povečalo in doseglo povprečno 3,5-odstotno letno stopnjo rasti. Hiter ritem gospodarskih dejavnosti je prispeval k povečanju stopnje zaposlenosti; vendar pa je inflacija ostala pod povprečjem v euroobmočju. Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da se bo realna rast BDP spustila z letnega povprečja v višini 2,7 % v obdobju 2005–2006 na povprečno 2,3 % v ostalem programskem obdobju. Ta scenarij je bil ocenjen na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov in videti je, da temelji na previdnih predpostavkah o rasti. Projekcije glede inflacije v programu so videti realistične.

14. Svet je v svojem mnenju z dne 17. februarja 2005 o prejšnji dopolnitvi programa stabilnosti, ki je obravnavala obdobje od 2004 do 2008, potrdil proračunsko strategijo, predstavljeno v programu. Javnofinančni presežek za leto 2005 naj bi na podlagi napovedi služb Komisije znašal 1,9 % BDP, kar je blizu ciljnemu presežku iz prejšnje dopolnitve programa.

15. Ključni cilji vlade so doseči uravnoteženo financiranje institucionalnih enot centralne ravni države pod običajnimi pogoji gospodarske rasti in zagotoviti dolgoročno vzdržnost javnih financ. Javnofinančni presežek naj bi rahlo upadal in do leta 2008–2009 dosegel 1,5 % BDP; padec primarnega presežka je nekoliko strmejši zaradi napovedanega upada deleža odhodkov za obresti v BDP. Upad presežka je odvisen od prihodkov in odraža postopno uvedbo znižanj davkov. Odhodke je treba nadzorovati s proračunskimi zgornjimi mejami za javnofinančno porabo in z zmanjšanjem odhodkov za obresti. V primerjavi s prejšnjo dopolnitvijo so bile ocene glede presežka za obdobje 2006–2009 popravljene navzdol za okoli 0,5 % BDP zaradi znižanj davkov in previdnejših predvidevanj o finančnem položaju skladov socialnega zavarovanja in institucionalnih enot lokalne ravni države.

16. V programskem obdobju naj bi se strukturni presežek (tj. ciklično prilagojen saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), izračunan v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo, v prihodnjih treh letih rahlo znižal z okoli 2 % BDP v letu 2005 na 1,75 % v obdobju 2006–2008 ter ponovno povišal v letu 2009 in odražal ocenjeno povečanje proizvodne vrzeli. Program napoveduje, da bo strukturni presežek do konca programskega obdobja[6] dosegel okoli 1,5 % BDP, kar se lahko obravnava kot srednjeročni cilj programa, saj je skladen z načeli za srednjeročne cilje, ki so opredeljena v Paktu stabilnosti in rasti ter kodeksu ravnanja. Ker srednjeročni cilj programa presega najnižje merilo (primanjkljaj, ocenjen v višini okoli 1 % BDP), bi moral pri doseganju izpolniti cilj zagotovitve varnostne rezerve za preprečitev pojava čezmernega primanjkljaja. Glede ustreznosti je srednjeročni cilj programa v razponu, ki je za države članice euroobmočja in MDT II naveden v Paktu stabilnosti in rasti ter kodeksu ravnanja, in znatno presega tistega, ki je predviden za delež dolga in povprečno dolgoročno rast potencialnega proizvoda. Srednjeročni cilj, določen precej nad zahtevano minimalno stopnjo, je v programu utemeljen s ciljem zagotavljanja dolgoročne vzdržnosti javnih financ.

17. Tveganja za proračunske projekcije v programu so na splošno videti uravnotežena. Projekcije glede davkov naj bi temeljile na previdnih predpostavkah in okvir zgornjih mej odhodkov je bil doslej zelo učinkovit. Program stabilnosti opozarja na tveganje, da se lahko v trenutnih izračunih škodljivi učinki na gospodarsko rast zaradi staranja prebivalstva in upadanja delovne sile podcenijo; vendar pa se lahko, kakor je bilo navedeno zgoraj, projekcije o gospodarski rasti v dopolnitvi štejejo za previdne.

18. Glede na to oceno tveganja je videti, da proračunska naravnanost v programu zadostuje, da se ohrani srednjeročni cilj programa skozi vse programsko obdobje, kakor je predvideno v programu. Prav tako zagotavlja dovolj varnostne rezerve, da se prepreči prekoračitev praga primanjkljaja v višini 3 % BDP ob običajnih makroekonomskih nihanjih skozi vse programsko obdobje. Na splošno je proračunski položaj zdrav in proračunska strategija zagotavlja dober zgled proračunskih politik, ki se vodijo v skladu s Paktom.

19. Ocenjuje se, da je delež dolga v letu 2005 dosegel 42,7 % BDP, kar je precej pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. Program predvideva, da se bo delež dolga v programskem obdobju zmanjšal za 2,6 odstotne točke.

20. Videti je, da je Finska na podlagi predvidenih proračunskih stroškov zaradi staranja prebivalstva izpostavljena nizkemu tveganju. Bruto delež dolga je trenutno pod referenčno vrednostjo, ki znaša 60 % BDP, in predvideva se, da bo ostal pod to vrednostjo skozi večji del projekcijskega obdobja, ki traja do leta 2050. Znatna sredstva za socialno zavarovanje in trenutno ugoden proračunski položaj prispevajo k omejitvi proračunskega vpliva zaradi staranja prebivalstva. Vendar bi se lahko dolgoročno pojavilo tveganje za vzdržnost javnih financ, kar bi se odražalo v povečanju izdatkov za pokojnine. Dolgoročno obvladovanje odhodkov, ki se nanašajo na staranje prebivalstva, vključno z uspešnim izvajanjem nedavnih ukrepov reforme, namenjenih povišanju dejanske upokojitvene starosti, in istočasno ohranjanje trdnega proračunskega položaja bi bili bistvenega pomena pri zmanjševanju tveganj za vzdržnost javnih financ[7].

21. Ukrepi, predvideni na področju javnih financ, so na splošno skladni s širšimi smernicami ekonomskih politik, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005–2008. Ukrepi, kot je obsežnejša pokojninska reforma, ki se trenutno uvaja, so zlasti usmerjeni k zagotavljanju gospodarske in proračunske vzdržnosti ter spodbujanju rasti in odpiranja delovnih mest.

22. V nacionalnem programu reform na Finskem, predloženem 14. oktobra 2005 v okviru prenovljene lizbonske strategije za rast in delovna mesta, so opredeljeni naslednji izzivi, ki bistveno vplivajo na javne finance: (i) vzdržnost javnih financ in (ii) delovanje trga dela. V proračunskih projekcijah programa stabilnosti so v celoti vključene proračunske posledice ukrepov, opisanih v nacionalnem programu reform. Ukrepi na področju javnih financ, predvideni v programu stabilnosti, so skladni z ukrepi, predvidenimi v nacionalnem programu reform. Program stabilnosti zlasti opisuje ukrepe za izboljšanje učinkovitosti institucionalnih enot centralne in lokalne ravni države ter potrjuje namen, da se tudi po trenutnem zakonodajnem obdobju nadaljuje uporaba proračunskih omejitev za porabo institucionalnih enot centralne ravni države.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih projekcij

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |

Realni BDP (spremembe v %) | PS nov. 2005 | 3,6 | 2,1 | 3,2 | 2,6 | 2,3 | 2,1 |

COM nov. 2005 | 3,6 | 1,9 | 3,5 | 3,1 | ni podatkov | ni podatkov |

PS dec. 2004 | 3,2 | 2,8 | 2,4 | 2,2 | 2.0 | ni podatkov |

Inflacija po HICP (%) | PS nov. 2005 | 0,2 | 1,0 | 1,3 | 1,5 | 1,8 | 1,8 |

COM nov. 2005 | 0,1 | 1,0 | 1,4 | 1,3 | ni podatkov | ni podatkov |

PS dec. 2004 | 0,2 | 1,4 | 1,8 | 1,8 | 1,8 | ni podatkov |

Proizvodna vrzel (v % potencialnega BDP) | PS nov. 20051 | 0,0 | -0,7 | -0,2 | -0,2 | -0,5 | -0,9 |

COM nov. 20055 | -0,2 | -1,2 | -0,7 | -0,5 | ni podatkov | ni podatkov |

PS dec. 20041 | -0,3 | -0,1 | -0,2 | -0,4 | -0,6 | ni podatkov |

Javnofinančni saldo (v % BDP) | PS nov. 2005 | 2,1 | 1,8 | 1,6 | 1,6 | 1,5 | 1,5 |

COM nov. 2005 | 2,1 | 1,9 | 1,9 | 1,8 | ni podatkov | ni podatkov |

PS dec. 2004 | 2,0 | 1,8 | 2,1 | 2,2 | 2,0 | ni podatkov |

Primarni saldo (v % BDP) | PS nov. 2005 | 3,7 | 3,4 | 3,1 | 2,9 | 2,8 | 2,8 |

COM nov. 2005 | 3,8 | 3,8 | 3,7 | 3,6 | ni podatkov | ni podatkov |

PS dec. 2004 | 3,7 | 3,4 | 3,8 | 3,9 | 3,7 | ni podatkov |

Ciklično prilagojeni saldo = strukturni saldo2,3 (v % BDP) | PS nov. 20051 | 2,1 | 2,1 | 1,7 | 1,7 | 1,7 | 2,0 |

COM nov. 20054 | 2,3 | 2,7 | 2,3 | 2,1 | ni podatkov | ni podatkov |

PS dec. 20041 | 2,2 | 1,9 | 2,2 | 2,4 | 2,4 | ni podatkov |

Bruto javni dolg (v % BDP) | PS nov. 2005 | 44,9 | 42,7 | 41,7 | 41,1 | 40,6 | 40,1 |

COM nov. 2005 | 45,1 | 42,8 | 41,5 | 40,6 | ni podatkov | ni podatkov |

PS dec. 2004 | 44,6 | 43,4 | 42,5 | 41,7 | 41,1 | ni podatkov |

Opombe: 1Izračuni služb Komisije na podlagi podatkov iz programa. 2Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. 3Enkratni in drugi začasni ukrepi iz programa. 4Enkratni in drugi začasni ukrepi iz napovedi služb Komisije iz jeseni 2005. 5Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 2,9 %, 2,9 %, 2,8 % in 2,7 % za posamezna leta v obdobju 2004–2007. Vir: Program stabilnosti (PS); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2005 (COM); izračuni služb Komisije. |

[1] UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Vsi dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Mnenje Ekonomsko-finančnega odbora „Podrobni opis izvajanja Pakta stabilnosti in rasti ter smernic o obliki in vsebini programov stabilnosti in konvergenčnih programov“, ki ga je 11. oktobra 2005 potrdil Ekonomsko-finančni svet.

[3] Na podlagi izračuna v programu. Ponovni izračuni služb Komisije na podlagi podatkov iz programa v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo napovedujejo strukturni presežek v višini 2 % BDP v letu 2009.

[4] Podrobnosti o dolgoročni vzdržnosti so na voljo v tehnični oceni programa, ki so jo opravile službe Komisije in bo objavljena na spletni strani

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[5] UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[6] Na podlagi izračuna v programu. Ponovni izračuni služb Komisije na podlagi podatkov iz programa v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo napovedujejo strukturni presežek v višini 2 % BDP v letu 2009.

[7] Podrobnosti o dolgoročni vzdržnosti so na voljo v tehnični oceni programa, ki so jo opravile službe Komisije in bo objavljena na spletni strani

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.