SL    SL  
 EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 7.6.2011 
SEC(2011) 802 kon č. 
  
Priporočilo 
PRIPORO ČILO SVETA 
v zvezi z nacionalnim reformnim programom Belgije za leto 2011 
  
ter mnenje Sveta  
 
o dopolnitvi programa st abilnosti Belgije 2011–2014 
{SEC(2011) 710 kon č.} 
 
 
SL 2   SL Priporočilo 
PRIPORO ČILO SVETA 
v zvezi z nacionalnim reformnim programom Belgije za leto 2011 
  
ter mnenje Sveta  
 
o dopolnitvi programa st abilnosti Belgije 2011–2014 
SVET EVROPSKE UNIJE – 
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 121(2) in člena 148(4) 
Pogodbe, 
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad 
proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
1, zlasti člena 5(3) 
Uredbe, 
ob upoštevanju priporo čila Evropske komisije2, 
ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta, ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje, 
po posvetovanju z Ekonomsko-finan čnim odborom, 
ob upoštevanju naslednjega: (1) Evropski svet je 26. marca 2010 potrdil  predlog Evropske komisije za za četek 
izvajanja nove strategije za delovna mesta in rast, imenova ne Evropa 2020, ki temelji 
na okrepljenem usklajevanju ekonom skih politik ter se bo osredoto čala na klju čna 
področja, na katerih je potrebno ukrepanje za spodbuditev potenciala Evrope za 
trajnostno rast in konkuren čnost. 
(2) Svet je 13. julija 2010 sprejel priporo čilo o širših smernicah ekonomskih politik držav 
članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za politike 
zaposlovanja držav članic
3, ki skupaj sestavljajo „integrirane smernice“. Države 
članice so bile pozvane, naj upoštevajo in tegrirane smernice v svojih nacionalnih 
ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja. 
                                                 
1 UL L 209, 2.8.1997, str. 1. 
2 UL C …, str. … 
3 Velja tudi za leto 2011 v skladu s Sklepom Sveta 2011/308/EU z dne 19. maja 2011. 
 
SL 3   SL (3) Komisija je 12. januarja 2011 sprejela prvi  letni pregled ras ti, ki zaznamuje za četek 
novega cikla ekonomskega upravljanja v EU ter prvega evropskega semestra predhodnega in integriranega usklajevanja pol itik, ki temelji na strategiji Evropa 2020.  
(4) Evropski svet je 25. marca 2011 potrdil prednos tne naloge za fiskalno konsolidacijo in 
strukturne reforme (v skladu s sklepi Sveta z dne 15. februarja in 7. marca 2011 ter na podlagi letnega pregleda rasti, ki ga je pr ipravila Komisija). Poudaril je potrebo po 
prednostni obravnavi ponovne vzpostavitve trdni h javnih financ in fiskalne vzdržnosti, 
zmanjšanju brezposelnosti z reformami na trgu dela ter po novih prizadevanjih za 
povečanje rasti. Od držav članic je zahteval, da te pr ednostne naloge pretvorijo v 
konkretne ukrepe ter jih vklju čijo v svoje programe stabilnosti ali konvergen čne 
programe in nacionalne reformne programe. 
(5) Poleg tega je Evropski svet 25. marca 2011 tudi pozval države članice, ki sodelujejo v 
paktu „euro plus“, naj pravo časno predložijo svoje zaveze, da bodo lahko vklju čene v 
njihove programe stabilnosti ali konvergen čne programe in nacionalne reformne 
programe. 
(6) Belgija je 15. aprila 2011 pr edložila letošnjo  dopolnitev programa stabilnosti za 
obdobje 2011–2014 in nacionalni reformni program za leto 2011. Programa sta bila 
ocenjena isto časno, da bi se upoštevale medsebojne povezave.  
(7) Belgija je v desetletju pred letom 2008 beležila trdno rast BDP v višini povpre čno 
2,3 % letno. Država je ob čutila polno težo svetovne gos podarske recesije leta 2009 in 
BDP je upadel za 2,8 %. Vpliv recesije na zaposlovanje je bil sorazmerno omejen. Začasno skrajšanje delovnega časa je bilo u činkovito in padec produktivnosti dela na 
enoto dela je u činkoval blažilno. Po znižanju zaposle nosti za 0,4 % leta 2009 se je ta 
leta 2010 spet zvišala. Vendar pa se je br ezposelnost s 7 % pred r ecesijo dvignila na 
8,3 % leta 2010. Zaradi pove čanja obsega svetovne trgovi ne je bilo okrevanje 
leta 2010 mo čnejše od pri čakovanj in BDP je zrasel za 2,2 %. Zaradi avtomatskih 
stabilizatorjev in diskrecijskih ukrepov, sprejetih kot odziv na krizo, se je 
javnofinan čni primanjkljaj zvišal z 1,3 % leta 2008 na 5,9 % BDP leta 2009.  
(8) Na podlagi ocene dopolnitve programa stabilnosti v skladu z Uredbo Sveta (ES) 
št. 1466/97 Svet meni, da je makroekono mski scenarij, na katerem temeljijo 
prora
čunske projekcije v programu, verjeten. Čeprav temelji na nekoliko manj 
ugodnih predpostavkah o rasti za leto 2011, pa je na splošno v skladu z najnovejšo 
napovedjo služb Komisije iz pomladi 2011. Po manjšem primanjkljaju od 
pričakovanega v višini 4,1 % leta 2010 je cilj prora čunske strategije iz programa 
nadaljnje zmanjšanje primanjkljaja na  3,6 % leta 2011 in pod 3-odstotno referen čno 
vrednost do leta 2012, kar je rok Sveta za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja. 
Zmanjšanje primanjkljaja, na črtovano za leto 2011, se zdi verjetno glede na precej 
previdne gospodarske napovedi. Vendar pa bo fiskalna konsolidacija verjetno nižja od 
0,75 % BDP, tj. povpre čne letne konsolidacije, ki jo je priporo čil Svet, in sicer zlasti v 
letih 2011 in 2012, ko naj bi znašala le 0,4 oziroma 0,3 % BDP v strukturnem smislu. 
Poleg tega ciljni primanjkljaj za leto 2012 in naslednja leta ni podprt s posebnimi 
prilagoditvenimi ukrepi. Prav tako se tudi ne pri čakuje, da bi Belgija v programskem 
obdobju 2011–2014 dosegla srednjero čni cilj, in sicer struktur ni presežek v višini 0,5 
% BDP. 
 
SL 4   SL (9) Zaradi boljšega rezultata leta 2010 od pri čakovanega bi bila primerna bolj ambiciozno 
zmanjšanje primanjkljaja leta 2011 in hitrejši napredek od na črtovanega proti pragu 3 
% BDP. Poleg tega čezmernega primanjkljaja ne bo mogo če odpraviti pred 
letom 2012, prav tako pa ne bo mogo če še naprej napredovati proti srednjero čnem 
cilju brez nadaljnjih konsolidacijskih ukrepov. Ker je dav čna obremenitev v Belgiji, 
zlasti obremenitev dohodkov iz dela, že zdaj zelo vis oka, bi morali biti ti 
konsolidacijski ukrepi v glavnem na strani odhodkov. 
(10) Gospodarska in finan čna kriza sta obrnili prejšnji dolgoro čni trend zniževanja javnega 
dolga. Delež javnega dolga, ki se je zni ževal od leta 1993 (ko je dosegel najvišjo 
vrednost 134 % BDP, potem pa je nenehno pa dal in leta 2007 doseg el 84 % BDP), se 
od leta 2008 ponovno zvišuje in je konec le ta 2010 dosegel 96,8 % BDP. Visok delež 
javnega dolga ostaja eden od glav nih izzivov, zlasti ker je dolgoro čni proračunski 
učinek staranja višji od povpre čja EU, kar je predvsem posledica sorazmerno visokega 
povečanja odhodkov za pokojnine, ki bo še bolj obremenilo javne finance. 
Srednjero čno zagotavljanje zadostnih primarnih presežkov in nadaljnja reforma 
belgijskega sistema socialne varnosti, zlasti  pokojninskega sistema, zaradi omejevanja 
predvidenih bistvenih pove čanj s staranjem povezanih odhodkov bi morala izboljšati 
dolgoročno vzdržnost javnih financ.  
(11) Pomemben izziv za Belgijo je zagotoviti trden in dobro delujo č finančni sektor, ki je 
zmožen zadovoljevati potrebe realnega gospodarstva po finan čnem posredništvu. 
Belgijski finan čni sektor je v zadnjih dve h letih hudo prizadela finan čna kriza, 
posledica pa so bile nižje bila nce stanja, obsežna državna pomo č in sprememba 
nadzora v ban čništvu. Finan čni položaj ban čnega sektorja je še naprej ob čutljiv. Poleg 
tega je v Belgiji ban čni sektor zelo koncentriran in sorazmerno velik glede na obseg 
gospodarstva.  
(12) Zakon o „napredovanju na podro čju zaposlovanja in previdnostni zaš čiti 
konkuren čnosti“ iz leta 1996 dolo ča, da bi morala biti rast pla č v Belgiji usklajena s 
plačnim trendom v treh sosednjih državah (v Franciji, Nem čiji in na Nizozemskem), 
kar naj bi omejevalo stroške dela. K ljub temu pa ta zakon ni mogel prepre čiti, da pla če 
v Belgiji v obdobju 2005–2010 ne bi rasle hitreje kot v treh sosednjih državah, čeprav 
je bila rast produkti vnosti nižja. Posledi čno so stroški dela na enoto v Belgiji rasli 
hitreje v primerjavi s sosednjimi državami in povpre čjem evroobmo čja. To je še zlasti 
težavno zato, ker je Belgija specializiran a za razmeroma nizkotehnološko zahtevne 
proizvode, in se soo ča z ostro konkurenco v državah z nižjimi stroški. Čeprav pla čni 
predpisi omogo čajo začetek kolektivnih pogajanj, bi jih bilo mogo če izboljšati z 
upoštevanjem razlik v rast i produktivnosti in z uvedbo u činkovitejšega sistema za 
izvajanje naknadnih popravkov, če cilji niso izpolnjeni. 
(13) Za belgijski trg dela so zna čilne številne togosti, ki ni kakor ne spodbujajo iskanja 
zaposlitve, in sicer: čas trajanja prejemanja nadomestila za brezposelnost je neomejen; 
visoke efektivne mejne dav čne stopnje in visokega dav čnega primeža (zlasti za nizko 
plačane delavce); ter kombinacija ukinitve nadomestil socialne pomo či in visokega 
obdavčenja ob zaposlitvi. Poleg tega ve č možnosti pred časnega upokojevanja za 
starejše delavce zagotavlja spodbudo za zapuš čanje trga dela pred predpisano 
upokojitveno starostjo 65 let. Nadaljnja reform a aktivnih politik trga dela in širitev 
njihovega podro čja uporabe, da bi zajeli tudi delav ce, starejše od 50 let, bi pomagali 
zvišati splošno stopnjo zaposlenosti in okrepili spodbude za iskanje zaposlitve. Poleg tega bi nadaljnje znižanje zneska in skrajšanje časa prejemanja nadomestila za 
 
SL 5   SL brezposelnost mlade delavce bolj spodbudila za  vstop na trg dela. Strožja merila za 
zgodnje upokojevanje bi spodbudila starejše de lavce, da bi ostali delovno aktivni , 
starejše delavce, ki nekaj časa niso bili za posleni, pa da bi se vr nili na trg dela. Poleg 
tega je stopnja zaposlenosti državlja nov tretjih držav (40,9 %) precej nižja od 
povprečja EU.  
(14) Splošna dav čna obremenitev dela v Belgiji je ena najvišjih v EU, zato bi njeno 
zmanjšanje prispevalo k ve čji privlačnosti dela. Vendar pa je to zaradi znatnih 
konsolidacijskih prizadevanj v prihodnosti treba nadomestiti z ustreznim zvišanjem davkov, ki izkrivljajo v manjši meri, na primer trošarin, ali s premikom v smer okolju 
prijaznih davkov. Belgija ima precej nižje posredne dav čne stopnje na energijo kot 
sosednje države. Skupaj z visoko dav čno obremenitvijo dela ima najnižjo stopnjo 
okoljevarstvenih davkov v primerjavi z dav čnimi obremenitvami dela v EU. To je 
prispevalo k nastanku razmer, ko visoka br ezposelnost soobstaja s sorazmerno visoko 
porabo energije, kar še otežuje  doseganje ciljev na podro čju zaposlitvene in energetske 
učinkovitosti. 
(15) Cene razli čnega blaga in storitev so na sp lošno višje kot v drugih državah članicah, kar 
odraža šibke konkuren čne pritiske – zlasti v maloprodajnem sektorju in mrežnih 
dejavnostih – ter šibek nadzorni okvir. V mal oprodajnem sektorju so ovire za vstop na 
trge in operativne omejitve visoke. Zlasti  predpisi, ki omejujejo konkurenco, še vedno 
omejujejo obratovalni čas, ščitijo uveljavljena doma ča podjetja pred vstopom novih 
konkurentov na trg ter ovirajo širjenje novi h poslovnih modelov in tehnologij. Skupni 
konkuren čni problem v mrežnih dejavnostih v Belgiji je mo čan položaj najve čjih 
podjetij in visoke ovire za vstop v primerjavi z drugimi državami članicami, kar 
pomeni, da lahko prejšnji monopolisti v te h sektorjih še vedno žanjejo višje dobi čke z 
zaračunavanjem višjih cen, kot  bi jih dovoljeval konkuren čni trg.  
(16) Belgijski organi so v zvezi s paktom „euro plus“ sprejeli številne zaveze ki zadevajo 
štiri podro čja pakta. Osredoto čajo se na ukrepe za zmanjševanje primanjkljaja, 
obvladovanje cen energije in spodbujanje konkurence, obvladovanje rasti realnih pla č, 
izvajanje nadzornega okvira za spremljanje finan čnega sektorja in sprejetje ukrepov za 
zvišanje dejanske upokojitvene starosti. Vendar pa niso predložili nobenih informacij o ukrepih, ki naj bi se sprejeli za dosega nje potrebnih ciljev na fiskalnem podro čju; 
prav tako ni informacij o možnem na činu obvladovanja rasti realnih pla č ali cen 
energije. V zvezi s shemami zgodnjega upokojev anja ni jasno, ali in kdaj bo pregledan 
„generacijski pakt“ in kakšen bi bil u činek takšnega pregleda v smislu konkretnih 
ukrepov. Te zaveze so bile ocenjene in upoštevane v priporo čilih. 
(17) Komisija je ocenila program stabilnosti in nacionalni reformni program, vklju čno z 
zavezami pakta „euro plus“
4. Zaradi potrebe po okrepitvi splošnega gospodarskega 
upravljanja Evropske unije z zagotavljan jem prispevka na ravni EU k prihodnjim 
nacionalnim odlo čitvam je upoštevala njun pomen za vzdržno fiskalno in socialno-
ekonomsko politiko v Belgiji ter njuno spošto vanje pravil in smernic EU. Komisija 
zato meni, da bi moralo biti mogo če bolj ambiciozno zmanjševanje primanjkljaja 
leta 2011 ter da bi bilo treba podrobno dolo čiti nadaljnje konsolid acijske ukrepe za 
leto 2012 in po njem. Za izboljšanje dolgoro čne vzdržnosti javnih financ je potrebna 
nadaljnja reforma pokojninskega sistema. Treb a bi bilo tudi sprejeti nadaljnje ukrepe 
                                                 
4 SEC(2011) 710. 
 
SL 6   SL za krepitev konkuren čnosti, ustvarjanje novih del ovnih mest in prenos dav čne 
obremenitve z dela na porabo in energijo ter za ustvarjanje ve č priložnosti za naložbe 
in rast v storitvenem sektor ju in mrežnih dejavnostih.  
(18) Glede na to oceno, tudi ob upoštevanju Priporo čila Sveta na podlagi člena 126(7) 
Pogodbe o delovanju Evropske unije z dne 2. decembra 2009, je Svet prou čil 
dopolnitev programa stabilnosti Be lgije za leto 2011, njegovo mnenje5 pa je zlasti 
odraženo v njegovih priporo čilih v točkah (1) in (2) v nadaljevanju – 
PRIPORO ČA, naj Belgija v obdobju 2011–2011 ukrepa tako:  
(1) Izkoristi naj teko če gospodarsko okrevanje za pospešitev zmanjšanja čezmernega 
primanjkljaja. V ta namen naj sprejme pot rebne ukrepe – zlasti na strani odhodkov – 
do sprejetja prora čuna za leto 2012 zarad i doseganja povpre čne strukturne 
konsolidacije v višini vsaj 0,75% BDP.  To bi moralo zmanjšati javnofinan čni 
primanjkljaj precej pod referen čno vrednost 3 % BDP, in sicer najpozneje do 
leta 2012. Zagotovi naj napr edek v zvezi s srednjero čnim ciljem v višini vsaj 0,5 % 
BDP letno. 
(2) Sprejme naj ukrepe za izboljšanje dolgoro čne vzdržnosti javni h financ. Osredoto čiti 
bi se bilo treba na pripravo strategi je, namenjene omejevanju odhodkov v zvezi s 
staranjem, vklju čno s prepre čevanjem zgodnjega izstopa s trga  dela zaradi zviševanja 
dejanske upokojitvene starosti ter vezanostjo predpisane upokojitvene starosti na pričakovano življenjsko dobo. 
(3) Odpravi naj strukturne slabosti finan čnega sektorja, zlasti z dokon čanjem 
prestrukturiranja bank, ter tako ustvari us trezno financiran in vzdržen poslovni 
model. 
(4) Ob posvetovanju s socialnimi partnerji in  v skladu z nacionalno prakso naj prenovi 
sistem kolektivnih pogajanj ter pla čne indeksacije za zagotovitev, da bo rast pla č 
bolje odražala gibanja na podro čju produktivnosti dela in konkuren čnosti.  
(5) Izboljša naj udeležbo na trgu dela z znižanjem visokih davkov in prispevkov za 
socialno varnost za ljudi z nizkimi dohodki na prora čunsko nevtralen na čin in z 
uvedbo sistema, v katerem se raven nadomestila za brezposelnost postopno 
zmanjšuje s časom trajanja brezposelnosti. Sprejme naj ukrepe za prenos dav čne 
obremenitve z dela na porabo in naj napravi dav čni sistem bolj okolju prijazen. 
Izboljša naj u činkovitost aktivni h politik trga dela z osredoto
čanjem ukrepov na 
starejše delavce in ranljive skupine.  
                                                 
5 Predvideno v členu 5(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97. 
 
SL 7   SL (6) Uvede naj ukrepe za okrepitev konkurence v maloprodajnem sektorju z 
zmanjševanjem ovir za vstop na trg in operativnih omejitev. Sprejme naj ukrepe za krepitev konkurence na trgih z elektriko in  plinom, tako da še naprej izboljšuje 
učinkovitost sektorskih regul atornih organov in organov, pr istojnih za konkurenco.  
V Bruslju, 
 Za Svet 
 Predsednik