SL Uradni list Evropske unije C 93/70

P7_TA(2013)0365

Reševanje brezposelnosti mladih: možnosti za izhod

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. septembra 2013 o reševanju brezposelnosti mladih: možnosti za izhod (2013/2045(INI))

(2016/C 093/10)

Evropski parlament,

— ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2010 o spodbujanju dostopa mladih na trg dela z okrepitvijo statusa med pripravništvom, delovno prakso in vajeništvom (1),

— ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Pobuda Priložnosti za mlade“ (COM(2011)0933) ter svoje resolucije z dne 24. maja 2012 o pobudi Priložnosti za mlade (2) in svojega vprašanja Komisiji za ustni odgovor o omenjeni pobudi (3),

— ob upoštevanju sporočila Komisije o izvajanju pobude Priložnosti za mlade (COM(2012)0727),

— ob upoštevanju sporočila Komisije o pobudi Mladi in mobilnost (COM(2010)0478),

— ob upoštevanju sklepov Sveta o spodbujanju zaposlovanja mladih za uresničitev ciljev strategije Evropa 2020, sprejetih dne 17. junija 2011 v Luxembourgu,

— ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta o pobudi za zaposlovanje mladih z dne 7. februarja 2013,

— ob upoštevanju predloga Komisije z dne 5. decembra 2012 z naslovom „K okviru za kakovost pripravništev. Druga faza posvetovanja s socialnimi partnerji na ravni EU v skladu s členom 154 PDEU“ (COM(2012)0728),

— ob upoštevanju predloga Komisije z dne 5. decembra 2012 za priporočilo Sveta o vzpostavitvi jamstva za mlade (COM(2012)0729),

— ob upoštevanju poročila Eurofonda z dne 13. junija 2012 z naslovom „Youth Guarantee: Experiences from Finland and Sweden“ (Jamstvo za mlade: izkušnje Finske in Švedske),

— ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2013 o jamstvu za mlade (4),

— ob upoštevanju političnega dogovora, doseženega v Svetu, z dne 28. februarja 2013 o priporočilu Sveta o vzpostavitvi jamstva za mlade,

— ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. aprila 2009 z naslovom „Strategija EU za mlade – vlaganje v mlade in krepitev njihove vloge in položaja. Prenovljena odprta metoda koordinacije za obravnavo izzivov in priložnosti za mlade“ (COM(2009)0200),

— ob upoštevanju predloga za spremembo predloga Komisije za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem socialnem skladu in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1081/2006 (COM(2011)0607),

— ob upoštevanju izjave članov Evropskega sveta z dne 30. januarja 2012 z naslovom „Za konsolidacijo, ki bo pospeševala rast, in za rast, ki bo ustvarjala delovna mesta“,

— ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2011 o mobilnosti in vključevanju invalidov ter evropski strategiji o invalidnosti 2010-2020 (5),

— ob upoštevanju Evropske listine kakovosti za prakse in vajeništvo, ki jo je razvil Evropski forum mladih skupaj s socialnimi partnerji in drugimi deležniki,

— ob upoštevanju poročila Eurofonda z dne 22. oktobra 2012 z naslovom „NEETs: young people not in employment, education or training: characteristics, costs and policy responses in Europe“ (NEET: Mladi, ki niso niti zaposleni niti vključeni v izobraževanje ali usposabljanje: značilnosti, stroški in odzivi politik v Evropi) (6),

— ob upoštevanju poročila Eurofounda z dne 21. decembra 2012 z naslovom „Effectiveness of policy measures to increase the employment participation of young people“ (Učinkovitost ukrepov za povečanje zaposlenosti mladih) (7),

— ob upoštevanju poročila Eurofonda z dne 29. aprila 2011 z naslovom „Pomoč mladim delavcem med krizo: prispevki socialnih partnerjev in javnih organov“ (8),

— ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2013 o vključevanju migrantov, njegovih učinkih na trg dela ter zunanji razsežnosti koordinacije v zvezi s socialno varnostjo v EU (9),

— ob upoštevanju poročila Eurofounda z dne 7. februarja 2012 z naslovom „Recent policy developments related to those not in employment, education and training (NEETs)“ (Novejši razvoj politike v zvezi z mladimi, ki niso zaposleni ter se ne izobražujejo ali usposabljajo (NEET)) (10),

— ob upoštevanju poročila Eurofounda z dne 15. januarja 2013 z naslovom „Active inclusion of young people with disabilities or health problems“ (Aktivno vključevanje mladih z zdravstvenimi težavami ali mladih invalidnih oseb) (11),

— ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

— ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter mnenj Odbora za regionalni razvoj, Odbora za kulturo in izobraževanje ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0275/2013),

A. ker je bilo junija 2013 23,5 % aktivnih mladih brez zaposlitve, pri čemer se stopnja giblje od 10 % ali manj v Avstriji in Nemčiji do več kot 64,2 % v Grčiji in Španiji, kar kaže na izrazite geografske razlike znotraj držav članic in med njimi; ker najnovejši podatki in napovedi kažejo, da se položaj, s katerim se soočajo mladi v nekaterih državah članicah, še naprej slabša;

B. ker brezposelnost žensk, mlajših od 25 let, še naprej narašča in se je z 18,8 % leta 2009 povečala na 22,1 % leta 2012, po zadnjih razpoložljivih podatkih pa naj bi znašala 22,9 %; ker se vedno bolj širijo obup, samoizključevanje in odtujenost od dela; ker se mlade ženske še vedno soočajo s slabšimi razmerami na trgu dela kot mladi moški in ker se tako izgubi veliko potenciala za gospodarsko rast v Evropi, saj je znanje visokokvalificiranih žensk premalo izkoriščeno;

C. ker leta 2011 7,5 milijona mladih v starosti od 15 do 24 let in 6,5 milijona mladih v starosti od 25 do 29 let ni bilo zaposlenih in se niso izobraževali ali usposabljali (skupina NEET), med njimi tudi pripadniki ranljivih skupin, kar lahko ima resne osebne in družbene posledice, kot so negotove prihodnje možnosti zaposlitve, revščina in socialna izključenost ali celo psihične in telesne disfunkcije; ker je verjetno, da se bodo te težave v bližnji prihodnosti še povečale in bodo imele hude finančne posledice za sisteme socialne varnosti v državah članicah;

D. ker so zaradi 14 milijonov mladih, ki niso zaposleni in se ne izobražujejo ali usposabljajo, potrebna precej večja prizadevanja držav članic in evropskih institucij za ponovno vključitev mladih na trg dela; ker imajo mladi v Evropi različne potrebe, zaradi česar morajo biti ukrepi prilagojeni potrebam posamezne skupine mladih in, če je mogoče, vključevati tudi politike osebnega ocenjevanja;

E. ker so bile leta 2011 gospodarske izgube zaradi izključenosti mladih s trga dela ocenjene na 153 milijard EUR, kar ustreza 1,2 % BDP EU (12); ker ta številka daleč presega ocenjenih 10 milijard EUR, potrebnih za ustvarjanje 2 milijonov novih delovnih mest za mlade (13); ker to predstavlja resno in dolgoročno družbeno in gospodarsko breme za celotno EU;

F. ker brezposelnost mladih pomembno prispeva k hitremu naraščanju preseljevanja, ki poteka v mnogih državah članicah; ker sta mobilnost in preseljevanje zelo redko prostovoljna, temveč nujna;

G. ker so v EU potrebne velike naložbe za ustvarjanje rasti in delovnih mest ter okrepitev povpraševanja na notranjem trgu; ker je za precejšnje izboljšanje kratkoročnih gospodarskih razmer in položaja na trgih dela držav članic potreben naložbeni sveženj v višini 2 % BDP EU; ker bi ta ukrep v prvi vrsti koristil mladim, ki jih je kriza najbolj prizadela;

H. ker so mladi med gospodarskimi krizami še posebej prikrajšani, bolj kot večina drugih skupin; ker je pričakovati, da se bo sedanja brezposelnost za mnoge mlade spremenila v dolgotrajno brezposelnost, kar pomeni veliko večje tveganje socialne izključenosti; ker ima to zaskrbljujoče posledice za mlade posameznike, jim zmanjšuje samozavest, onemogoča uresničevanje ambicij, zmanjšuje njihove prihodke in karierne obete ter odmika možnosti za vstop v samostojno odraslo življenje, vključno z ustvarjanjem družine, posledično pa tudi za družbo, saj kratkoročno in dolgoročno negativno vpliva na družbeno, gospodarsko in demografsko stanje v Evropi, obenem pa povečuje tveganje za revščino v starosti zaradi nezmožnosti plačevanja socialnih prispevkov v času delovnega življenja;

I. ker člen 13 Pogodbe ES izrecno pooblašča Skupnost za boj proti diskriminaciji na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti; ker so mlade ženske pri vstopanju na trg dela kljub Direktivi 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu še vedno diskriminirane glede na starost in spol;

J. ker je kljub visoki splošni ravni brezposelnosti mladih v EU približno 4 milijone delovnih mest (14), ki so zaradi neusklajenosti med ponudbo spretnosti in njihovim povpraševanjem prosta; ker je na nekaterih področjih, kot so IKT ter raziskave in razvoj, trajno in naraščajoče povpraševanje po visoko usposobljenem osebju, ponudbe pa ni;

K. ker je za izvajanje jamstva za mlade Mednarodna organizacija dela predlagala proračun v vrednosti 21 milijard EUR, kar je 0,5 % celotne potrošnje evroobmočja;

L. ker se je EU v okviru strategije Evropa 2020 zavezala k dvigu ravni izobrazbe, zmanjšanju stopnje osipa v šolah na manj kot 10 % do leta 2020 in povečanju deleža 30- do 34-letnikov, ki zaključijo terciarno ali enakovredno izobraževanje, na vsaj 40 % ter povečanju deleža zaposlenosti 20- do 64-letnikov na 75 %;

M. ker se je v krizi zlasti pri mladih povečalo število negotovih delovnih razmerij in ker pogodbe o zaposlitvi za določen čas, delo s skrajšanim delovnim časom in neplačano delo pogosto nadomeščajo veliko število delovnih mest za polni delovni čas;

N. ker morajo mladi vedno pogosteje opravljati tako neplačana kot plačana pripravništva in ker ima to diskriminatoren učinek na tiste v slabšem finančnem položaju; ker je treba izkoriščanje pripravnikov kot poceni delovne sile prepoznati kot problem in je zato treba opredeliti okvir kvalitativnih meril za pripravništva;

O. ker so mikro, mala in srednja podjetja, ki so gonilo gospodarske rasti in ustvarjanja delovnih mest ter doseganja ciljev strategije Evropa 2020, zaradi gospodarske krize ukinila več kot 3,5 milijona delovnih mest in znatno zmanjšala zaposlovanje, pri čemer je zapiranje delovnih mest prizadelo vse delavce, najbolj pa mlade;

P. ker imajo mladi pravico do kakovostne zaposlitve v skladu s svojim znanjem in spretnostmi; ker je taka zaposlitev nadvse pomembna za dostojanstvo in neodvisnost mladih v Evropi;

Q. ker gospodarska kriza, ki je postala vidna leta 2008, negativno vpliva na povpraševanje in ponudbo na trgu dela, kar močno povečuje negotovost v zvezi z možnostmi za zaposlitev in vse brezposelne sili v boljšo informiranost o možnostih zaposlitve; ker izobraževanje, usposabljanje ter razvijanje znanj in spretnosti večini skupin prikrajšanih oseb, vključno z mladimi invalidi, velikokrat niso dostopni;

R. ker so se dualni izobraževalni sistemi in študiji, ki združujejo poučevanje v učilnici in poklicno usposabljanje in so uveljavljeni v številnh državah članicah, zaradi poudarka na praktičnih znanjih in spretnostih v krizi izkazali za učinkovite; ker je Komisija večkrat poudarila, da lahko učinkoviti dualni izobraževalni sistemi stalno zagotavljajo kvalificirano delovno silo in nižjo stopnjo brezposelnosti med mladimi;

S. ker je prehod z izobraževanja na trg dela odločilen trenutek v življenju mladih, ki pomembno vpliva na njihove prihodnje možnosti za kariero, življenjski dohodek in dolgoročen socialni položaj; ker je v tem okviru izobraževalna politika del politike trga dela;

T. ker gospodarska kriza, ki se je začela leta 2008, negativno vpliva na povpraševanje in ponudbo na trgu dela, kar močno povečuje negotovost v zvezi z možnostmi za zaposlitev in zaradi česar je obravnavanje naložb držav članic v ustvarjanje delovnih mest, usposabljanje in izobraževanje bistveno; ker lahko posledice krize vključujejo tudi porast družbenih konfliktov in nemirov;

U. ker imajo zavodi za zaposlovanje osrednjo vlogo na trgu dela in morajo zato izpolnjevati visoke standarde kakovosti, ki jih morajo preverjati pristojni organi; ker morajo ti standardi kakovosti in njihovo preverjanje v enaki meri veljati za javne in zasebne zavode za zaposlovanje;

V. ker utegne biti del rešitve za brezposelnost razvijanje visokokakovostnih sistemov poklicnega izobraževanja in usposabljanja z visokokvalificiranimi učitelji in vodji usposabljanj, inovativnimi učnimi metodami, visokokakovostno infrastrukturo in zmogljivostmi, visoko ustreznostjo glede na trg dela ter omogočanjem poti do nadaljnjega izobraževanja in usposabljanja;

W. ker je med zaposlenimi za določen čas 40 % mladih, obenem pa predstavljajo le 13 % vseh zaposlenih, in ker se vsak peti boji izgubiti službo;

X. ker je v nekaterih državah članicah opaziti vse večjo vrzel med znanji in spretnostmi diplomantov ter znanji in spretnostmi, ki jih zahteva trg dela;

Y. ker se potrebe na trgu dela ne bi smele upoštevati na škodo pridobivanja čim širšega začetnega znanja, saj je prav to najboljše zagotovilo za zmožnost prilagajanja otrok nihanjem na trgu dela in nepredvidljivim dogodkom v življenju; ker večina študij dokazuje, da je kakovostno izobraževanje od prvih let šolanja pomembno za preprečevanje zgodnjega osipa in čim boljše vključevanje otrok iz najbolj prikrajšanih socialnih okolij v šolo;

Z. ker odprti izobraževalni viri izboljšajo kakovost, dostopnost in enakost izobraževanja ter omogočajo interaktiven, ustvarjalen, prožen in posamezniku prilagojen učni proces z uporabo IKT in novih tehnologij; ker odprto izobraževanje krepi trajnostno zaposljivost, saj spodbuja vseživljenjsko učenje;

AA. ker se šolski učitelji in univerzitetni profesorji srečujejo z izjemnimi izzivi hitro spreminjajočega se svetovnega gospodarskega okolja, kar zahteva razvoj novih znanj in veščin, inovativnih pristopov in sodobnih metod poučevanja, saj so to ključni dejavniki za uspešno izobraževanje in zaposljivost mladih;

AB. ker je 60 % diplomantov žensk, vendar pogosto opravljajo dela, za katera se zahteva nižja usposobljenost ali so slabše plačana; ker na mlade ženske vplivajo tudi razlike med spoloma pri zaposlovanju in na drugih področjih, posledica česar je razlika v plačilu (zdaj znaša 16,2 %), pa tudi razlika v pokojnini;

AC. ker prožnost in negotovost bolj vplivata na zaposlitev žensk kot moških: ker je bilo v tretjem četrtletju 2012 med zaposlenimi za krajši delovni čas, starimi od 15 do 24 let, približno 60 % žensk, med zaposlenimi za določen čas v isti starostni skupini in s terciarno izobrazbo (z diplomo ali podiplomsko izobrazbo), pa je bilo 64 % žensk;

AD. ker so mlade ženske pri vstopanju na trg dela kljub členu 19 PDEU, Direktivi 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 in Direktivi 2006/54/ES z dne 5. julija 2006 še vedno diskriminirane na podlagi starosti in spola; ker ženske iz ranljivih družbenih skupin, vključno z etničnimi manjšinami, težje dostopajo do uradnega trga dela;

AE. ker materinstvo pogosto ovira mlade matere pri dostopu do trga dela in torej prispeva k večanju razlik med spoloma na področju zaposlovanja;

AF. ker je treba ukrepe za zaposlovanje mladih vključiti v dosledno ter v prihodnost in naložbe usmerjeno makroekonomsko strategijo, ki lahko zagotavlja pogoje za ustvarjanje trajnih delovnih mest za 21. stoletje in uspešen prehod iz izobraževanja v zaposlovanje;

1. poudarja, da bi morali biti ukrepi politik EU za povečevanje zaposlovanja mladih usklajeni in se med seboj krepiti ter se zlasti osredotočiti na visokokakovostno (poklicno) izobraževanje, usposabljanje in zagotavljanje delovnih izkušenj in tako mladim omogočiti kakovostno zaposlitev; poudarja, da lahko priložnosti za pravično plačano pripravništvo in prostovoljne dejavnosti v javnem interesu mladim omogočijo, da opravljajo družbeno koristne dejavnosti in pridobivajo delovne izkušnje;

2. obžaluje, da sedanji krizni ukrepi, usmerjeni v zmanjševanje javne porabe, v državah v krizi že kažejo neposreden negativen vpliv na mlade zaradi krčenja sredstev za izobraževanje, ustvarjanje delovnih mest in podporne storitve;

3. poudarja, da mladi brezposelni izhajajo iz veliko različnih skupin ter jih je zato treba razvrščati po njihovih potrebah in sposobnostih, da bi izvajanje sprejetih ukrepov imelo koristnejše učinke; meni, da je treba prepoznati ključne kompetence, ki bodo tem mladim omogočile hitrejši vstop na trg dela na trajnejši in bolj trajnostni osnovi; verjame, da bi bilo treba posvetiti pozornost zlasti tistim mladim, ki nimajo kvalifikacij in niso zaposleni ter se ne izobražujejo ali usposabljajo;

4. poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami, ki imajo več kot 25-odstotno brezposelnost mladih v regijah, rešuje brezposelnost mladih z ustvarjanjem delovnih mest za vsaj 10 % prizadetih mladih;

5. poudarja potrebo po aktivni, celostni in vključujoči politiki trga dela s ciljem ustvarjanja delovnih mest in posebnimi ukrepi za mlade, da bi se na eni strani izognili zapravljanju razpoložljivih sredstev, na drugi pa zmanjšali brezposelnost mladih, namesto da se ta samo „reciklira“; poziva države članice, naj preverijo uresničljivost primerov dobre prakse iz drugih držav članic na svojem trgu dela in določijo ustrezne ukrepe za spopadanje z brezposelnostjo mladih; poudarja dobre izkušnje iz držav, ki imajo sisteme poklicnega izobraževanja in usposabljanja in dualne izobraževalne sisteme, pri izboljšanju prehoda iz izobraževanja na delovno mesto in premostitev vrzeli med znanji in spretnostmi, pridobljenimi z usposabljanjem, in potrebami trga dela; poudarja, da je naloga Komisije, da ta prizadevanja aktivno podpre, in jo poziva, naj redno poroča o prizadevanjih držav članic za reformo sistema poklicnega izobraževanja; poudarja, da bi bilo treba posebno pozornost nameniti ranljivim skupinam, pri katerih je tveganje socialne izključenosti visoko, vključno z mladimi, ki niso zaposleni ter se ne izobražujejo ali usposabljajo;

6. poziva Komisijo, naj zbere zgodbe o uspehu na področju izobraževanja mladih in v obliki priročnika z njimi seznani druge države članice;

7. poziva Komisijo, naj vsako leto predloži poročilo o reformah izobraževalnih sistemov v državah članicah in tako zagotovi strukturiran dolgoročni prispevek k izboljšanju zaposljivosti mladih;

8. poziva Komisijo, naj pripravi kvalitativne smernice za sodoben sistem dualnega izobraževanja, podprte s seznamom široko opredeljenih glavnih neakademskih poklicev v Evropi;

9. poudarja pomen boljših standardov kakovosti v visokošolskem izobraževanju ter poklicnem izobraževanju in usposabljanju; poudarja tudi pomen učenja jezikov v šolah ter poklicnem izobraževanju in usposabljanju;

10. poudarja, da je vključevanje vseh deležnikov na lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni, vključno s socialnimi partnerji, zavodi za zaposlovanje, organi na področju izobraževanja in usposabljanja, posameznimi delodajalci, nevladnimi organizacijami ter zlasti študentskimi in mladinskimi organizacijami, bistveno za uspešno oblikovanje, izvajanje in spremljanje različnih ukrepov za spodbujanje celovitega zaposlovanja in zaposljivosti mladih; poudarja, da morajo biti ukrepi za spodbujanje kakovostnega trajnega zaposlovanja mladih prilagodljivi, da bi lahko zadovoljili potrebe na trgu dela, ki se nenehno spreminjajo; opozarja na potrebo po prožnih in hkrati zanesljivih politikah ponovnega vključevanja ter sodobnih sistemih socialne varnosti; poudarja, da je zgodnje karierno usmerjanje mladih še pred dokončanim srednješolskim izobraževanjem še posebej dragoceno, saj od staršev in šol zahteva, da so bolj učinkoviti pri pomoči in svetovanju učencem pri izbiri izobraževanja, nato pa poklicne poti;

11. poziva države članice, naj sprejmejo ukrepe za dajanje prednosti področjem znanosti, tehnologije, inženirstva in matematike v svojih izobraževalnih programih, da bi lahko zadostile pričakovanemu prihodnjemu razvoju dogodkov na trgu dela;

12. poudarja, da imajo kolektivna pogajanja bistveno vlogo pri spodbujanju in izboljševanju delovnih pogojev za mlade delavce;

13. priznava, da je vlaganje v prava znanja in spretnosti pomemben dejavnik, ki državam članicam pomaga uvajati inovacije in ponovno pridobiti konkurenčnost;

14. poziva države članice, naj priznajo nove izzive hitro spreminjajočega se globalnega gospodarskega okolja, s katerimi se soočajo šolski učitelji in univerzitetni profesorji; ugotavlja, da je ključni dejavnik za uspešno izobraževanje mladih in možnosti za zaposlitev razvijanje novih znanj in spretnosti ter nabora kompetenc, inovativnih pristopov ter sodobnih metod poučevanja in učenja;

15. poziva države članice, naj prek izobraževanja, civilne družbe in kakovostnih pobud za mlade spodbujajo mlade, zlasti ženske, k sodelovanju v demokratičnem življenju in jih pri tem podpirajo, ter naj uporabijo obstoječa in nova orodja za prispevanje k razvoju politik, kar bo okrepilo razvoj, blaginjo in socialno vključevanje mladih;

16. je močno zaskrbljen zaradi krčenja proračunskih sredstev v državah članicah na področju izobraževanja, usposabljanja in ukrepov za mlade, kar lahko povzroči izključenost mladih iz izobraževanja in zaposlitve, ter opozarja, da so proračunska sredstva, namenjena izobraževanju in usposabljanju, nujna in neprecenljiva naložba v prihodnost;

17. si želi več poklicnega izobraževanja in usposabljanja za učitelje, zlasti na področju sodobnih učnih metod in uporabe novih tehnologij; poudarja, da se vseživljenjsko učenje začenja v zgodnjem otroštvu in da je treba zlasti znanje jezikov spodbujati na prijeten način;

18. poudarja pomembno vlogo predlagane sheme EU za študentska posojila za redni magistrski študij za študente iz EU in tretjih držav, da bi še bolj olajšali mobilnost mladih in pripomogli k večrazsežnostnemu razvrščanju univerz;

19. meni, da bi bilo treba v okviru celostnih strategij teritorialnega razvoja upoštevati lokalne potrebe in teritorialne posebnosti, kar bi omogočilo opredelitev delovnih mest, zlasti v inovativnih sektorjih, kot so zeleni segmenti in socialna podjetja;

20. poziva države članice ter regionalne in lokalne organe, naj določijo celostne strategije teritorialnega razvoja, vključno s komponentami usposabljanja in zaposlovanja, pri čemer naj najprej sprejmejo ukrepe za preprečevanje osipa, in ustvarjajo poti za zaposlovanje mladih;

21. priznava posebno težke razmere v nekaterih regijah, v katerih stopnja brezposelnosti mladih presega 25 %; pozdravlja dejstvo, da se bo podpora EU zaposlovanju mladih še okrepila s predlagano pobudo EU za zaposlovanje mladih s proračunom v višini največ 8 milijard EUR za obdobje sedmih let (2014–2020); hkrati poudarja, da so po mnenju Mednarodne organizacije dela za učinkovito izvajanje evropskega jamstva za mlade v evroobmočju potrebna sredstva v višini 21 milijard EUR; je tudi sam mnenja, da bi si bilo treba prednostno prizadevati za posebna sredstva za pobudo za zaposlovanje mladih in ustrezna sredstva ESS že v začetni fazi;

22. poudarja, da je treba za odpravo brezposelnosti in dolgotrajne brezposelnosti mladih ukrepati takoj; poleg tega poudarja, da je treba mladim zagotoviti dolgoročna, trajna in visokokakovostna delovna mesta;

23. poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da se nacionalna zakonodaja v zvezi z mladimi in še posebej nacionalna zakonodaja, ki temelji na direktivi o enakopravnosti pri zaposlovanju (2000/78/ES), ne bo uporabljala za diskriminacijo mladih zaposlenih pri dostopu do socialnovarstvenih prejemkov; meni, da si je treba bistveno bolj prizadevati za zagotovitev, da se bodo tako zaposleni kot tudi delodajalci zavedali svojih pravic in obveznosti v okviru te zakonodaje;

24. poziva države članice, naj posodobijo svoje regionalne razvojne strategije, da bodo odražale ukrepe za spodbujanje zaposlovanja, vključno z zaposlovanjem mladih;

25. pozdravlja sklep Sveta EPSCO z dne 28. februarja 2013 o strinjanju s priporočilom Sveta o vzpostavitvi jamstva za mlade in države članice poziva, naj ambiciozno pristopijo k njegovemu izvajanju na nacionalni ravni; poziva k razširitvi ciljne skupine na mlade, mlajše od 30 let, vključno z diplomanti in osipniki; poudarja, da bo uspeh tega ukrepa v veliki meri odvisen od širokega nabora politik in okvirnih pogojev, kot so ustrezno vlaganje v izobraževanje in usposabljanje, infrastrukturo in zmogljivosti zavodov za zaposlovanje, razpoložljiva dodiplomska in podiplomska mesta, kakovostna vajeništva in pripravništva in splošne politike, ki vodijo v ustvarjanje delovnih mest; poziva k ustreznemu nadaljnjemu ukrepanju prek nacionalnih programov reform v državah članicah in v okviru evropskega semestra, da bi olajšali spremljanje, ocenjevanje in nenehno izboljševanje jamstva; poudarja, da bi bilo treba jamstva za mlade vključiti v širši okvir aktivnih politik trga dela;

26. obvešča države članice, da namerava Evropski parlament skrbno spremljati vse dejavnosti držav članic za uresničevanje jamstva za mlade, in poziva mladinske organizacije, naj ga redno obveščajo o svojih analizah ukrepov držav članic;

27. poziva nacionalne parlamente, naj skupaj z mladinskimi organizacijami od svojih vlad zahtevajo odgovornost za doseganje rezultatov v okviru jamstva za mlade in zagotovijo, da se sprejmejo resni ukrepi za zagotavljanje, da bo vsak mlad človek (brezposeln ali tak, ki je končal formalno izobraževanje) v štirih mesecih dobil kakovostno ponudbo za zaposlitev, nadaljevanje izobraževanja, vajeništvo ali pripravništvo;

28. poudarja, da prizadevanja za izvajanje jamstva za mlade in njegovo financiranje ne bi smela odvračati od strukturnih prizadevanj in reform, s katerimi je treba v nekaterih državah prilagoditi izobraževalne sisteme in trge dela izzivom prihodnosti;

29. poziva Komisijo, naj v vseh svojih programih zagotovi ukrepe, katerih namen bo zlasti preprečevati brezposelnost med mladimi, in sicer na podlagi celovitega globalnega pristopa, skladnega s pobudo „Mladi in mobilnost“, ki je ena od glavnih pobud v okviru strategije Evropa 2020;

30. opozarja Komisijo in države članice na zavezo, ki so jo sprejele v okviru ciljev strategije Evropa 2020, za 75-odstotno stopnjo zaposlenosti žensk in moških, ter opozarja, da bi lahko sedanja raven brezposelnosti med mladimi zunaj trga dela pustila celo generacijo žensk, s čimer bi povečala njihovo nevidnost in ranljivost;

31. poziva Komisijo in države članice, naj spremljajo in javno objavljajo vse podatke o politikah za preprečevanje brezposelnosti med mladimi (med katerimi je izvajanje jamstva za mlade) in pripravijo regionalne statistične podatke za različne države članice ter naj bodo posebej pozorne na enakost spolov;

32. spodbuja države članice, naj razvijejo jasne standarde in kazalnike kakovosti v zvezi z razvojem nacionalnih programov jamstva za mlade in povečajo svojo podporo akterjem, ki imajo ključno vlogo pri njihovem izvajanju, kot so nacionalni socialni partnerji, lokalni in regionalni organi, zavodi za zaposlovanje in organi na področju izobraževanja in usposabljanja; poziva k olajšanju izvajanja jamstva za mlade prek finančnih pobud, vključno s pobudami na področju javnega naročanja, in financiranja usposabljanja na delovnem mestu, kar bo podjetjem pomagalo zagotavljati visokokakovostno in trajno zaposlitev ter ponudbo usposabljanj, ki bo pomenila učinkovito in ciljno usmerjeno naložbo v potencial mladih; poudarja, da imajo podjetja posebno odgovornost pri zagotavljanju take ponudbe;

33. poziva Komisijo in države članice, naj v sodelovanju z deležniki, ki se ukvarjajo z mladimi, in Parlamentom razvijejo akcijski načrt za zaposlovanje mladih, v katerem bodo opredelile kratkoročne, srednjeročne in dolgoročne ukrepe; obžaluje, da so v sedanji razpravi dolgoročni ukrepi predstavljeni kot kratkoročne rešitve; poudarja, da bi se bilo treba kratkoročno osredotočiti na takojšnjo ublažitev krize za posameznike znotraj in zunaj trga dela, zlasti pa na zagotavljanje dohodka za življenje in možnosti na trgu dela; poudarja, da je vlaganje v izobraževanje in usposabljanje, v ustvarjanje delovnih mest in v programe vajeništva ter pobude, usmerjene v delodajalce, pretežno srednjeročen, a tudi dolgoročen ukrep, o katerem je potreben trden dogovor med vsemi akterji in ki ga je treba podpirati najmanj pet let; poudarja, da so zlasti vzpostavitev sistema dualnega izobraževanja, vajeništev, usposabljanja na delovnem mestu in vključevanja mladih na trg dela dolgoročni ukrepi, ki zahtevajo dolgoročnejšo zavezanost;

34. priporoča, naj države članice, ki imajo dualni sistem izobraževanja, za mlade do 18 let, ki ne najdejo vajeniškega mesta, zagotovijo nadomestno vajeništvo in s tem jamstvo za mlade v obliki medpodjetniškega poklicnega usposabljanja; države, ki nimajo dualnega sistema izobraževanja, naj izvajajo drug primerno prilagojen sistem;

35. poudarja, da različne starostne skupine potrebujejo različne pristope za obravnavo vprašanj zaposlovanja, pri čemer se je treba pri mlajših skupinah osredotočiti na vstop na trg, pri starejših pa na izboljšanje varnosti zaposlitve in socialne varnosti;

36. poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo zbliževanje področij dela in izobraževanja, da bo mogoče oblikovati poti usposabljanja, ki združujejo teoretične vidike s praktičnimi izkušnjami, kot je npr. dualno usposabljanje, da bi mladim zagotovili potrebno znanje in spretnosti ter posebno strokovno znanje; poziva Komisijo in države članice, naj prav tako vlagajo v podporo akciji ozaveščanja o poklicnem izobraževanju in usposabljanju (VET) ter v tehnične in podjetniške raziskave;

37. poziva evropske institucije, naj postanejo zgled in s svojih spletišč odstranijo oglase za neplačana pripravništva ter vsem pripravnikom plačajo minimalno nadomestilo na osnovi življenjskih stroškov v kraju opravljanja pripravništva;

38. poziva države članice, naj oblikujejo nove vključujoče in ciljno usmerjene politike trga dela, ki bodo zagotavljale spoštljivo vključevanje in smiselno zaposlovanje mladih, npr. z vzpostavitvijo navdihujočih omrežij, ureditvijo pripravništva, ki zajema finančno pomoč, tako da se lahko pripravnik preseli in biva v bližini kraja opravljanja pripravništva, ter ustanovitvijo mednarodnih poklicnih centrov in mladinskih centrov za individualno usmerjanje, ki zajemajo predvsem vprašanja, kot so kolektivno organiziranje in poznavanje pravnih vidikov pripravništva;

39. poziva države članice, naj v sodelovanju z vsemi ustreznimi akterji in deležniki pripravijo nadaljnje specifične spodbujevalne strategije za mlade, ki niso zaposleni in se ne izobražujejo ali usposabljajo, ki bi združevale učinkovite oblike ponovnega vključevanja mladih osipnikov v izobraževanje in delo; zato poziva države članice, naj v okviru evropskega semestra predstavijo predloge za napredek pri boljšem vključevanju mladih, ki niso zaposleni in se ne izobražujejo ali usposabljajo, prek jamstva za mlade in drugih instrumentov; poudarja, da je treba povečati zaposljivost in sodelovanje mladih prek spodbujanja vseživljenjskega učenja in shem socialne varnosti, ki so bolj vključujoče in spodbujevalne; poziva k odpravi praktičnih in logističnih ovir, s katerimi se pri vstopanju na trg dela soočajo mladi z večplastnimi potrebami ali invalidi;

40. poziva države članice, naj okrepijo prizadevanja za zmanjšanje zgodnjega opuščanja šolanja, da bi do leta 2012 izpolnile cilje iz strategije EU 2020, tj. največ 10 % oseb, ki opustijo šolanje; poziva države članice, naj izkoristijo širok obseg ukrepov za preprečevanje zgodnjega opuščanja šolanja in nepismenosti, na primer z znižanjem števila učencev v razredu, zagotavljanjem pomoči učencem, ki si ne morejo privoščiti dokončanja obveznega izobraževanja, večjim poudarkom na praktičnih vidikih v učnem načrtu, uvedbo mentorjev v vseh šolah in vzpostavitvijo takojšnjega spremljanja oseb, ki zgodaj opustijo šolanje; izpostavlja primer Finske, ki je uspešno zmanjšala število oseb, ki zgodaj opustijo šolanje prek skupnega preučevanja možnosti iskanja nove usmeritve; poziva Komisijo, naj usklajuje projekt o najboljši praksi;

41. ugotavlja, da je mogoče že najmlajše pri vzgoji in varstvu skozi igro usmeriti na uspešno izobraževalno pot, in poudarja, da je zlasti zato zelo pomembno pedagoško izobraževanje in strokovno izpopolnjevanje učiteljev;

42. poziva države članice, naj glede na izjemne socialne okoliščine, ki jih je povzročila kriza, pripravijo strategijo za zagotavljanje spodbud mladim učencem iz ranljivim skupin za dokončanje srednješolskega izobraževanja, vključno s finančnimi spodbudami;

43. poudarja pomen kakovostne javne mreže študentskih domov;

44. podpira vzpostavitev programa Erasmus za vse in oblikovanje ločenega odseka za mlade ter ločeno proračunsko dodelitev skupaj s povečano podporo tistim, ki so dejavni v mladinskem delu, tako v institucionalizirani obliki kot drugače; meni, da lahko pridobivanje znanj in spretnosti, zlasti medpredmetnih spretnosti (npr. na področju IKT in jezikov), na primer prek študija, dela ali prostovoljstva v tujini, spodbudi mlade k aktivnemu sodelovanju v družbi in s tem evropsko povezovanje ter izboljša njihove možnosti na trgu dela in splošno mobilnost delavcev v Uniji;

45. poudarja, da bi moral Evropski socialni sklad imeti osrednjo vlogo pri boju proti brezposelnosti mladih, in poziva države članice in vse organe upravljanja v operativnih programih, naj zagotovijo, da bodo vanje vključeni ukrepi za doseganje tega cilja;

46. poziva države članice, naj izvajajo ukrepe iz svojih nacionalnih programov jamstva za mlade in upoštevajo vidik spola na vseh ravneh priprave, načrtovanja in izvajanja teh ukrepov; poziva države članice, naj ustanovijo centre za zaposlovanje z ustrezno usposobljenim osebjem, ki bo sposobno izvajati učinkovite politike ozaveščanja ter določiti posebne ureditve za ženske, tudi zato, da se preprečita dolgotrajna brezposelnost in tveganje socialne izključenosti;

47. poudarja, da je treba za uresničevanje jamstva za mlade spoštovati kolektivne pogodbe o plačah in načelo enakega plačila za enako ali enakovredno delo;

48. poudarja, da je pomembno, da mladi pridobijo splošna znanja in veščine, na primer na področju informacijsko-komunikacijske tehnologije, vodenja, kritičnega razmišljanja, znanja jezikov in podjetništva, tudi s študijskimi obdobji v tujini, zato da se izboljšajo njihove možnosti na trgu dela ter njihova prilagodljivost za prihodnja gibanja na trgu dela; poziva države članice, naj tovrstnim znanjem in spretnostim prisodijo pomembnejšo vlogo v učnih načrtih;

49. priznava, da se mladi srečujejo s težavami pri ustanavljanju in razvijanju svojih podjetij; poziva Komisijo in države članice, naj podprejo mlade podjetnike in samozaposlene tako, da olajšajo in poenostavijo dostop do financiranja, zmanjšajo upravno breme, obravnavajo zakone o stečaju in vzpostavijo ugodnejše pogoje, ki bi morali vključevati učinkovito svetovanje in mentorstvo ter zagotavljanje podjetniških inkubatorjev;

50. poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo potrebne ukrepe za spodbujanje, pospeševanje in podpiranje podjetništva in samozaposlovanja med mladimi ženskami, tako da jim zagotovijo usposabljanje, svetovanje in lažji dostop do posojil in mikro posojil pod ugodnimi pogoji ter davčne ugodnosti, zlasti za mala in srednja podjetja;

51. poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo ukrepe, ki so potrebni za odpravo stereotipa, da je podjetništvo tvegana dejavnost, v kateri prevladujejo moški; poudarja, da je treba za krepitev splošnega položaja žensk na trgu dela in učinkovitejše spodbujanje podjetništva sprejeti ukrepe, s katerimi bi podprli regionalno in mednarodno sodelovanje med podjetnicami, ter spodbujati oblikovanje mreže platform za izmenjavo izkušenj in najboljše prakse;

52. v okviru spodbujanja samozaposlovanja mladih pozdravlja predlaganega naslednika evropskega mikrofinančnega instrumenta Progress, vključenega v Program za zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI) za obdobje 2014–2020, za boljše zadovoljevanje povpraševanja tudi med mladimi, vključno s študenti, ki ustanavljajo mala podjetja; pozdravlja zavezo EIB, da bo posebno pozornost namenila naložbam, ki mladim omogočajo boljše možnosti dostopa do produktivnih delovnih mest; poudarja, da vse tri osi programa EaSI zagotavljajo ukrepe za boj proti brezposelnosti mladih;

53. poudarja, da internetno gospodarstvo sicer ustvari 2,6 delovnega mesta za vsako izgubljeno delovno mesto „zunaj spleta“, vendar je za mlade pomembno, da svoja e-znanja iz programiranja, oblikovanja ali socialnega trženja pretvorijo v delovno mesto ob pomoči razpoložljivega evropskega in nacionalnega financiranja;

54. poziva k ambicioznemu in celostnemu pristopu politike, tako na evropski kot na nacionalni ravni, ki bo povezano obravnaval pobude za izobraževanje, usposabljanje, kakovostno zaposlovanje in samozaposlovanje ter pobude za mobilnost delavcev za vse mlade na vseh različnih ravneh; poziva države članice k obsežnemu posvetovanju z univerzami in drugimi izobraževalnimi ustanovami, da bi svoje programe izobraževanja in usposabljanja v večji meri prilagodile potrebam trga dela; glede na naslednje programsko obdobje 2014–2020 poziva Komisijo, naj pripravi celovito analizo programov EU in finančnih sredstev, vloženih v izobraževanje, usposabljanje in obravnavo brezposelnosti mladih v programskem obdobju 2007–2013 in o tem poroča Parlamentu in Svetu; poudarja, da je brezposelnost mladih povezana z nizko gospodarsko rastjo v večini držav članic; zato poudarja nujno potrebo po dajanju prednosti zaposlovanju prijaznim oblikam rasti, od katere bodo imeli korist tudi mladi, in po obravnavi strukturnih ovir za vstop mladih na trg dela;

55. poziva Komisijo, naj pripravi predlog za program evropskih mladinskih enot (European Youth Corps), ki bi mladim do 30. leta po vsej Evropi omogočil možnost opravljanja prostovoljnega dela v drugi državi članici za obdobje do treh mesecev; poudarja, da je bistvo zamisli o evropskih mladinskih enotah dati mladim možnost, da uporabijo in nadgradijo svoje izobrazbene in socialne spretnosti, poglobiti znanje mladih o drugih državah članicah ter spodbujati prijateljstvo in vključevanje po vsej EU; poudarja, da mora biti delo mladinskih enot prostovoljno in neplačano ter ne sme nadomestiti obstoječih delovnih mest v obiskani državi; meni, da bi bilo treba evropske mladinske enote zasnovati kot javno-zasebno partnerstvo s ciljem oblikovanja programa, v katerem bi lahko mladi dobili individualna nepovratna sredstva, ki bi pokrila potne stroške in stroške bivanja za največ tri mesece;

56. meni, da bi morale izobraževalne ustanove in/ali ustanove za usposabljanje poskrbeti za izvenšolsko delovno prakso, ki bi študentom zagotovila izkušnje na izbranem področju, da bi utrdili svoje znanje in ustvarili vezi z delovnim mestom;

57. poziva države članice, naj na vseh ravneh izboljšajo sodelovanje in okrepijo partnerstva med podjetji in izobraževalnim sektorjem, pri čemer naj si za cilj postavijo boljše povezovanje izobraževalnih programov in povpraševanja na trgu dela, na primer z razširitvijo koalicij sektorskih znanj in veščin ter koalicij znanja;

58. poudarja, da je pomembno izboljšati kakovost poklicnega izobraževanja in usposabljanja za vzpostavitev pravega ravnotežja med izobraževanjem in povpraševanjem na trgu dela; meni, da poklicnega izobraževanja in usposabljanja ne bi smeli spodbujati na račun visokošolskega izobraževanja; poudarja, da je treba izboljšati odnos med poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem ter visokošolskim izobraževanjem, pa tudi možnost prehajanja iz poklicnega izobraževanja in usposabljanja v visokošolsko izobraževanje; poudarja, da so za boljše prilagajanje prihodnjim gibanjem na trgu dela potrebni prožnejši učni načrti;

59. poziva Komisijo, naj predlaga okvir za kakovost pripravništev, ki bi temeljil na prejšnjem predlogu za Evropsko listino kakovosti za prakse in vajeništvo (15), vključno z opredelitvijo kakovostnih pripravništev in meril za ustrezno plačilo, delovne pogoje ter zdravstvene in varnostne standarde; poziva države članice in socialne partnerje, naj zagotovijo ustrezne standarde kakovosti za pripravništva in da bodo ta prilagojena potrebam mladih po razvijanju ustreznih znanj in spretnosti ter podprta z obveznim spremljanjem, obenem pa zagotovijo standarde kakovosti za delovno prakso, med drugim za to, da se prepreči izkoriščanje mladih kot poceni nadomestila za redno zaposlene; poudarja, da sta v zvezi s temi standardi potrebna dejavno spodbujanje in ozaveščanje;

60. poziva države članice, naj bodo zlasti pozorne na večjo brezposelnost mladih priseljencev ter naj prednostno obravnavajo vprašanje vključevanja na trg dela in splošnega upoštevanja politik vključevanja, saj je zaposlitev bistveni pogoj za uspešno vključevanje; poudarja, da bi bilo treba upoštevati težave mladih migrantov pri pridobivanju zgodnjega poklicnega usmerjanja ter da bi bilo treba spremljati in ocenjevati njihovo vključevanje v družbo in na trg dela;

61. poziva Komisijo, države članice in evropske socialne partnerje, naj ambiciozno pristopijo k razvijanju koalicije za vajeništvo, ki bo začela delovati julija 2013, in podprejo evropske, nacionalne, regionalne in lokalne kampanje za spreminjanje dojemanja poklicnega izobraževanja; meni, da bi morala koalicija organizirati redni forum za razprave o spremljanju evropske strategije vajeništva z vsemi ustreznimi evropskimi, nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi deležniki; poudarja, da bi bilo treba zagotoviti dostop do financiranja za lajšanje čezmejnih dejavnosti usposabljanja, ki bi podjetjem in organizacijam socialnih partnerjev omogočile sodelovanje pri vzpostavljanju dualnih izobraževalnih sistemov;

62. poziva države članice, naj v dogovoru s Komisijo določijo ukrepe in olajšave za pogodbe o vajeništvu ter dodatek za zagon podjetij, ki jih ustanovijo osebe, mlajše od 35 let;

63. poudarja potrebo po krepitvi okvira socialnega partnerstva in družbene odgovornosti družb in podjetij, da bi v večji meri vključevala listine kakovosti za prakse in vajeništvo ter jamstvo za mlade;

64. poziva Komisijo in države članice, naj v okviru opredelitve programskega obdobja 2014–2020 določijo strožja in bolj količinsko opredeljiva merila za vzpostavitev, spremljanje in ocenjevanje ciljev strukturnih skladov s posebnimi cilji, namenjenimi preprečevanju brezposelnosti med mladimi, ki bodo merljivi tudi glede na spol (v obdobju od leta 2007 do 2011 je bilo 52 % upravičencev strukturnega sklada žensk);

65. poziva Komisijo, naj razmisli o nadaljnji prilagoditvi Evropskega socialnega sklada, da bi zagotovila dodatno podporo na področju usposabljanja mladih žensk, dostopa do zaposlovanja in varstva otrok;

66. meni, da s spodbujanjem in dopolnjevanjem prizadevanj držav članic, da bi oživile gospodarsko aktivnost in pospešile zaposlovanje na svojem ozemlju, kohezijska politika EU pomenilja temeljno orodje, s katerim lahko Unija pripomore k premagovanju sedanjih razmer, tako da usmerja in oblikuje izvajanje potrebnih strukturnih reform ter osredotoča naložbe na prednostne ukrepe, da bi čim bolj povečala učinek naložb na socialni in gospodarski položaj regije ali države članice, kar bo spodbudilo gospodarstvo in pomagalo ustvarjati nova delovna mesta za mlade; zato poziva države članice, naj v celoti in usklajeno izkoristijo razpoložljiva sredstva EU (Evropski sklad za regionalni razvoj, Evropski socialni sklad, Kohezijski sklad, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja in Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo), da bi mladim omogočile aktivno sodelovanje v gospodarstvu in družbi; poleg tega poudarja, da je treba upoštevati regionalne posebnosti, saj so lahko te odločilne za uspešnost ali neuspešnost pobud mladih po vsej EU in zlasti v najbolj prikrajšanih in najbolj oddaljenih regijah, kjer so naložbe nujne za zagotavljanje ekonomske, socialne in teritorialne kohezije;

67. spodbuja države članice, naj podpirajo zaposlitvene možnosti za mlade na lokalni ravni in to dopolnijo s pospeševanjem mobilnosti mladih delavcev, ki si tega želijo, v druge države EU ali izven nje (16); poziva k ukrepom za izboljšanje njihovega usposabljanja in izkušenj, vključno z odpravo ovir za čezmejno vajeništvo, pripravništvo in delovno prakso; si želi več napredka pri vzajemnem priznavanju kvalifikacij ter znanj in spretnosti ter boljše usklajevanje nacionalnih sistemov socialne varnosti, predvsem v zvezi s pokojninskimi sistemi, ter z nadaljnjimi znatnimi vlaganji v učenje jezikov;

68. poziva države članice, naj nadaljujejo proces reform in razvoja učinkovitih javnih zavodov za zaposlovanje, da bi svoje dejavnosti in pristope lažje usmerili v mlade, kar je temeljni element katere koli nacionalne strategije jamstva za mlade; poudarja potrebo po uvajanju reform v mrežo EURES s ciljem proaktivnega povezovanja iskalcev zaposlitve in ljudi, ki bi radi zamenjali službo, z obstoječimi prostimi delovnimi mesti ter izboljšanja ozaveščenosti o mreži EURES, vključno z njeno svetovalno mrežo, ter povečanja njene prepoznavnosti in razpoložljivosti kot sistema za poklicno svetovanje, ki študente podpira pri tem, da bi se bolje zavedali obstoječih priložnosti za zaposlitev; poudarja potrebo po večjem usklajevanju med mrežo EURES in drugimi portali ter storitvami za državljane in podjetja (npr. EURES moja prva zaposlitev, informacijske točke Europe Direct ali evropska podjetniška mreža European Enterprise Network za MSP) za večjo uspešnost in učinkovitost zagotovljenih storitev; pozdravlja delo mreže vodij zavodov za zaposlovanje (HoPES) in podpira njeno institucionalizacijo;

69. glede na to, da ni natančnih podatkov o migracijskih tokovih mladih, poziva države članice, naj ustvarijo mehanizme za raziskovanje, spremljanje in vrednotenje takšne mobilnosti, ki jih bo mogoče prenesti v EURES za lažjo obravnavo tega pojava;

70. poudarja pomen ozaveščanja mladih o svetovanju, ki ga nudijo zavodi za zaposlovanje, krepitve partnerstev s šolami in univerzami in prizadevanj za boljše povezovanje z mrežo EURES;

71. poziva države članice, naj ustrezno priznajo in potrdijo neformalno in priložnostno učenje in izobraževanje ter pridobljene kompetence, skupaj z drugimi delovnimi izkušnjami, kot način vrednotenja kompetenc, da bodo lahko mladi še bolj celovito izkazali svojo izobrazbo in kompetence, ki so potrebne za uspešen vstop na trg dela;

72. poziva Komisijo in države članice, naj uresničujejo preglednost in priznavanje kvalifikacij v Uniji, zlasti prek evropskega sistema kreditnih točk v poklicnem izobraževanju in usposabljanju, Europassa in evropskega okvira kvalifikacij, naj v celoti izvajajo priporočilo Sveta o potrjevanju neformalnega in priložnostnega učenja, zlasti pa naj zagotovijo čezmejno priznavanje neformalnega in priložnostnega učenja; poudarja, da je pravočasno izvajanje teh pobud in poročanje o njih pomembno;

73. poudarja, da je treba obravnavati problem „izgube možganov“, ker visokokvalificirani in usposobljeni mladi, ki delajo globoko pod svojimi zmožnostmi, ne uporabljajo svojih dejanskih znanj in spretnosti ter kvalifikacij, hkrati pa to nanje negativno vpliva v socialnem in psihološkem smislu;

74. priznava, da je lahko čezmejna mobilnost delavcev do neke mere učinkovita rešitev za usklajevanje povpraševanja in ponudbe delovnih mest po vsej Uniji; poziva države članice, naj obenem sprejmejo vse potrebne ukrepe za preprečevanje pojava bega možganov s trajnostnimi ukrepi, ki visoko usposobljenim delavcem zagotavljajo priložnosti za zaposlitev v svoji državi članici ali regiji;

75. ugotavlja, da je prehod z izobraževanja na delovno mesto bistven trenutek za mlade; poudarja pomen ukrepov, ki omogočajo, da je ta prehod varen; zato poziva države članice, naj razvijajo osebno poklicno svetovanje in okrepijo ukrepe za usmerjanje in svetovanje ter prilagojeno posredovanje delovnih mest, ki bi se začelo že v prvih letih srednje šole, s ciljem pomagati mladim sprejemati ozaveščene odločitve o nadaljnjem izobraževanju ali poklicnem usposabljanju, ob tem pa uvedejo mehanizme za spremljanje ponujenih priložnosti in ocenjevanje stopnje uspešnosti poznejšega prehoda teh mladih v delo;

76. poudarja, da je treba vsako podjetje določene velikosti spodbuditi k temu, da nudi vajeniška mesta v okviru dualnega sistema izobraževanja, razen v primeru, da ima velike finančne težave, in da vajenca po zaključku izobraževanja zaposli;

77. poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo lahko mladi, če bodo želeli, prejeli učinkovito pomoč pri izbiri svoje poklicne poti in seznanjanju s svojimi pravicami in svojim minimalnim prihodkom;

78. poziva države članice, naj v univerzitetne programe vključijo osnovno usposabljanje za iskanje zaposlitve;

79. meni, da bi morali izobraževalni sistemi EU spodbujati načelo pravičnih in enakih možnosti; poziva k okrepitvi potrebnih znanj in veščin za lažji dostop do vseživljenjskega učenja, ki je nujen pogoj za družbo znanja;

80. poudarja, da je treba vsa finančna sredstva, vložena v dejaven boj proti brezposelnosti mladih, porabljati učinkovito; poziva države članice, naj uvedejo sistem spremljanja in vrednotenja uvedenih ukrepov za zaposlovanje, ki bi morali biti javni in za javnost lahko dostopni, ter sistem preverjanja učinkovitosti teh ukrepov, da bi se sčasoma izoblikovale politike na podlagi dokazov, ki bi si jih bilo mogoče tudi izmenjevati na ravni EU; v zvezi s tem ugotavlja, da bi uvedba skupnega sistema kazalnikov rezultatov in učinka prispevala h kvantitativnemu in kvalitativnemu vrednotenju uspeha, doseženega v okviru različnih programov;

81. poudarja, da bi morale imeti mladinske organizacije priznano vlogo v spremljanju in, kjer je ustrezno, izvajanju politik in pobud za obravnavo brezposelnosti mladih;

82. poudarja potrebo po vlaganju v ustvarjanje stabilnih in kakovostnih zelenih delovnih mest, kar bo mladim omogočilo dostojno življenje; poleg tega poziva Komisijo in države članice, naj mobilizirajo vsa razpoložljiva sredstva za spodbujanje naložb, predvsem v zelena delovna mesta, v boju proti nesprejemljivo visoki stopnji brezposelnosti mladih;

83. meni, da so potrebne privlačnejše pedagoške strategije, ki so bolj povezane z regionalnim ozadjem, in oblikovanje mrež platform za izmenjavo izkušenj in dobrih praks med regijami in državami članicami ob upoštevanju različnih razmer in omogočanju prožnosti v skladu s posebnimi potrebami in značilnostmi posamezne regije, ob tem pa je treba opredeliti prednostna področja za razvoj posamezne regije;

84. poziva države članice, naj izvajajo ukrepe, s katerimi bodo obravnavale neenakosti spolov in ki bodo upoštevali ranljive družbene skupine, vključno z invalidi, priseljenci in materami samohranilkami;

85. poziva države članice, naj izvajajo politike za spodbujanje udeležbe žensk v sektorjih, v katerih so premalo zastopane, na primer v znanosti in tehnologiji (leta 2009 je bilo v EU samo 33 % raziskovalk) ter v ekonomskem in finančnem sektorju, saj bi ženskam izbira teh poti omogočila, da postanejo bolj konkurenčne na trgu dela;

86. poziva Komisijo in države članice, naj se borijo proti segregaciji na podlagi spola v izobraževanju in na trgu dela in določijo posebne tečaje izobraževanja in usposabljanja z mentorstvom, temelječe na nenehnem spremljanju, ter spoštujejo sklepe iz priporočila Komisije z dne 28. novembra 2012 z naslovom „Ponovni razmislek o izobraževanju“ (COM(2012)0669), pri čemer naj združijo politike izobraževanja in usposabljanja s politikami, usmerjenimi v zaposlovanje mladih žensk, in podpirajo in spodbujajo zaposlovanje žensk v strateških razvojnih sektorjih;

87. poziva države članice, naj spodbujajo dostop mladih žensk do trga dela in sprejmejo ukrepe, ki bodo ženskam omogočili obdržati zaposlitev, pri čemer naj se osredotočijo na kakovost zaposlitve in strokovno rast, da se odpravijo razlike na področju vstopanja na trg dela, poklicne poti in plačil, ki že ves čas zaznamujejo odnos med moškimi in ženskami na področju dela;

88. meni, da pomoč ženskam, da se vrnejo na trg dela, zahteva večrazsežnostne rešitve politike, ki bodo vključevale vseživljenjsko učenje in ukrepe za boj proti negotovi zaposlitvi ter spodbujanje dela s pravicami in praks diferencirane organizacije dela na zahtevo žensk, da se jim ne bo treba odpovedati poklicni poti ali jo prekinjati;

89. poziva države članice, naj razvijejo primerne politike, ki bodo v celoti skladne z evropsko in nacionalno zakonodajo, ter sprejmejo posebne ukrepe, vključno z delovnim usposabljanjem in programi zaposlovanja, da zagotovijo enake možnosti mladim moškim in ženskam pri pridobivanju dejanskih delovnih izkušenj;

90. poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo in izvajajo politike vključevanja načela enakosti spolov in spremljanja po spolu, ki bodo brezposelnim državljanom omogočale dostop do služb za zaposlovanje in socialno pomoč;

91. naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

(1) UL C 351 E, 2.12.2011, str. 29.

(2) Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0224.

(3) O-000106/2012; B7-0113/2012.

(4) Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0016.

(5) UL C 131 E, 8.5.2013, str. 9.

(6) Eurofound (2012), NEETs: young people not in employment, education or training: Characteristics, costs and policy responses in Europe (NEET: Mladi, ki niso niti zaposleni niti vključeni v izobraževanje ali usposabljanje: značilnosti, stroški in odzivi politik v Evropi), Urad za publikacije Evropske unije, Luxembourg.

(7) Eurofound (2012), Effectiveness of policy measures to increase the employment participation of young people (Učinkovitost ukrepov za povečanje zaposlenosti mladih), Urad za publikacije Evropske unije, Luxembourg.

(8) Eurofound (2011), Pomoč mladim delavcem med krizo: prispevki socialnih partnerjev in javnih organov, Urad za publikacije Evropske unije, Luxembourg.

(9) Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0092.

(10) Eurofound (2012), „Recent policy developments related to those not in employment, education and training (NEETs)“ (Novejši razvoj politike v zvezi z mladimi, ki niso zaposleni ter se ne izobražujejo ali usposabljajo (NEET)), Urad za publikacije Evropske unije, Luxembourg. (http://www.eurofound.europa.eu/docs/erm/tn1109042s/tn1109042s.pdf)

(11) Eurofound (2013), „Active inclusion of young people with disabilities or health problems“ (Aktivno vključevanje mladih z zdravstvenimi težavami ali mladih invalidnih oseb), Urad za publikacije Evropske unije, Luxembourg. (http://www.eurofound.europa.eu/publications/htmlfiles/ef1226.htm)

(12) Eurofound (2012), „NEETs – Young people not in employment, education or training: Characteristics, costs and policy responses in Europe“ (Mladi, ki niso zaposleni ter se ne izobražujejo ali usposabljajo: značilnosti, stroški in odzivi politike v Evropi). Urad za publikacije Evropske unije, Luxembourg.

(13) Avstrijsko Zvezno ministrstvo za delo, socialne zadeve in varstvo potrošnikov, januar 2012.

(14) http://europa.eu/rapid/press-release_IP-12-380_en.htm?locale=fr

(15) COM(2012)0728.

(16) S pobudami, kot je program MobilPro.