SL Uradni list Evropske unije C 100/136

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu priporočila Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi evropskega referenčnega okvira za zagotavljanje kakovosti v poklicnem izobraževanju in usposabljanju

COM(2008) 179 konč. – 2008/0069 (COD)

2009/C 100/24

Svet je 23. aprila 2008 sklenil, da v skladu s členom 262 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog priporočila Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi evropskega referenčnega okvira za zagotavljanje kakovosti v poklicnem izobraževanju in usposabljanju

Strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 11. septembra 2008. Poročevalka je bila ga. HERCZOG.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 448. plenarnem zasedanju 21., 22. in 23. oktobra 2008 (seja z dne 23. oktobra) z 59 glasovi za, 2 glasovoma proti in 4 vzdržanimi glasovi.

1. Povzetek

1.1 EESO odločno podpira predlog Komisije za ustanovitev evropskega referenčnega okvira za zagotavljanje kakovosti v poklicnem izobraževanju in usposabljanju (v nadaljevanju EQARF), saj je kakovostno poklicno izobraževanje in usposabljanje (v nadaljevanju PIU) pomemben sestavni del revidirane lizbonske strategije (1), ki je bila oblikovana z namenom okrepiti družbo znanja, socialno vključevanje, socialno kohezijo, mobilnost, zaposljivost in konkurenčnost.

1.2 EESO meni, da bo EQARF, če bo sprejet, pripomogel h krepitvi evropske razsežnosti PIU, spodbudil mobilnost izobraževancev in delavcev ter prispeval k preglednosti in medsebojnemu zaupanju med nacionalnimi sistemi PIU in znotraj njih. To bi prispevalo tudi k odpravljanju sedanjih težav z brezposelnostjo, saj bi se zmanjšal razkorak med potrebami trga dela in kvalifikacijami delovne sile.

1.3 EESO meni, da je EQARF koristen, ker posebej poudarja izboljšanje in ovrednotenje „učinkov“ in „rezultatov“ PIU glede na tri ključne politične prednostne naloge EU: povečanje zaposljivosti, izboljšanje usklajenosti med ponudbo in povpraševanjem po usposabljanju ter spodbujanje boljšega dostopa do vseživljenjskega usposabljanja (zlasti za ranljive skupine).

1.3.1 EESO poziva Evropsko komisijo, da se tudi v prihodnje brez razlikovanja osredotoča na končne uporabnike, izobraževance, delavce ter na ustanove, izvajalce in podjetja na področju PIU. Posebno pozornost je treba nameniti osebam, ki jim grozi izključitev iz izobraževanja in trga dela (npr. osipniki, mlajši in starejši delavci, katerih stopnja brezposelnosti je visoka, osebe s posebnimi potrebami, osebe s priseljenskim ozadjem itd.), ter njihovemu (ponovnemu) vključevanju v usposabljanje.

1.4 EESO meni, da pretekla uspešnost (2) evropskega sodelovanja na področju zagotavljanja kakovosti v PIU prestavlja primerno podlago za nadaljevanje sedanjega dela in prihodnji razvoj. Odločno zavzemanje Evropskega parlamenta in Sveta za EQARF bo precej pripomoglo k zagotavljanju čim večjega razširjanja kulture stalnega izboljševanja kakovosti (3). To je lahko tudi navdih in spodbuda k izvajanju EQARF na nacionalni ravni.

1.5 EESO pozdravlja trdno zavezo držav članic k nadaljnjem izboljšanju kakovosti PIU, za kar se sedaj prizadeva Evropska mreža za zagotavljanje kakovosti v PIU (ENQA VET), ustanovljena leta 2005 z namenom zagotavljanja dolgoročne trajnostnosti procesa, vključno z aktivnim in učinkovitim sodelovanjem 23 držav v zadnjih nekaj letih.

1.5.1 EESO priporoča, da Komisija prouči, kako (na katerih področjih ter ob uporabi katerih pristopov in sredstev) bi lahko bila Evropska mreža za zagotavljanje kakovosti v PIU, ki jo podpirajo nacionalne referenčne točke za zagotavljanje kakovosti (QANRP), učinkovitejša in uspešnejša pri spodbujanju in krepitvi izvajanja EQARF v državah članicah, kar je proces, ki bo trajal do leta 2010 (ali še dlje?).

1.6 EESO meni, da je treba zagotoviti skladnost EQARF z drugimi evropskimi pobudami, ki temeljijo na medsebojnem zaupanju, kot sta evropski okvir kvalifikacij (EQF) (4) in evropski sistem prenašanja kreditnih točk v poklicnem izobraževanju in usposabljanju (ECVET) (5). Čim bolj je treba usklajevati dejavnosti in ugotavljati posebne medsebojne povezave med temi skupnimi evropskimi referenčnimi instrumenti (na evropski in nacionalni ravni), da bi povečali medsebojne koristi in sinergije ter ustvarili razmere, v katerih bi se kvalifikacije priznavale in veljale po vsej Evropi.

1.7 Poklicno izobraževanje in usposabljanje je javna dobrina, kakovost v PIU pa je treba nadzorovati v interesu državljanov in družbe v celoti. Nadzor bi morali spremljati oziroma izvajati javni organi, katerih kakovost bi prav tako morala biti zagotovljena. EESO meni, da je vloga teh organov (ki jih v večini držav članic določijo vlade) temeljnega pomena, zato priporoča, da Komisija okrepi vlogo teh organov.

1.8 EESO poziva vse zainteresirane strani (institucije, delodajalce, sindikate, sektorske organizacije, gospodarske zbornice, gospodarske in poklicne organe, zaposlitvene servise, regionalne organe, organizacije socialnega gospodarstva itd.), da prevzamejo svoj del odgovornosti in prispevajo k doseganju skupnih ciljev. Sodelovanje od spodaj navzgor je treba na področju zagotavljanja kakovostnega PIU spodbujati v vseh fazah dela.

1.8.1 EESO poziva k aktivnejšemu vključevanju organizirane civilne družbe in želi opozoriti Komisijo na potrebo po tesnem sodelovanju s civilno družbo na področju zagotavljanja kakovosti v PIU, da bi oblikovali bolj vključujoč sistem, ki bi ga razvili na podlagi obstoječih mrež in pozitivnih izkušenj. Odsotnost takega sodelovanja in dialoga v številnih državah ovira uspešno uveljavljanje te kulture kakovosti.

1.8.2 EESO tudi meni, da bi morali imeti socialni partnerji, kot najpomembnejše zainteresirane strani na trgu dela, pomembno vlogo pri doseganju štirih glavnih ciljev pri PIU (mobilnost, dostopnost, privlačnost in socialno vključevanje), osrednjo vlogo pa bi morali imeti tudi pri opredeljevanju in nadzoru kakovosti sistemov PIU na evropski in nacionalni ravni. Le ob aktivnem sodelovanju socialnih partnerjev se lahko sistem prilagaja spreminjajočim se trgom dela, kar je predpogoj vsakega pristopa h kakovosti v PIU.

2. Uvod

2.1 Glede na raznolikost in zapletenost sistemov PIU in kvalitativnih pristopov – bodisi v posamezni državi članici ali v vseh skupaj – so potrebne skupne referenčne točke, ki bi zagotovile preglednost, skladnost in prenosljivost med številnimi tokovi politike in praktičnimi rešitvami ter bi povečale medsebojno zaupanje.

2.2 Evropska komisija je po daljši pripravi in posvetovanjih pripravila predlog za priporočilo Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi evropskega referenčnega okvira za zagotavljanje kakovosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja.

2.3 Namen priporočila je podpreti prizadevanja držav članic za stalno povečevanje kakovosti sistemov PIU in programov z izvajanjem skupnega evropskega referenčnega instrumenta, tj. okvira za zagotavljanje in ocenjevanje kakovosti: EQARF.

2.4 Glavna naloga EQARF je pripravljati skupna meddržavna referenčna orodja, ki lahko državam članicam in zainteresiranim stranem pomagajo pri dokumentiranju, pripravi, spremljanju, ocenjevanju in povečanju učinkovitosti PUI in postopkov upravljanja kakovosti.

2.5 Stališče EESO o predlogu Komisije temelji predvsem na njegovem bogatem znanju in izkušnjah (6).

3. Ugotovitve EESO

3.1 Odbor se strinja s Komisijo, da so potrebna skupna referenčna merila za zagotavljanje kakovosti, če želimo opredeliti in doseči skupne cilje evropske politike za PIU.

3.2 EESO pozdravlja in poudarja pozitivne plati predloga Komisije o EQARF, to pa so: prostovoljna zavezanost držav članic k uporabi skupnega okvira, njegova prilagodljivost različnim nacionalnim sistemom, ki je v skladu z nacionalno zakonodajo in prakso, ter potreba po odločitvah o njegovem izvajanju, ki bi jih morali sprejeti na nacionalni, regionalni in/ali lokalni ravni.

3.3 EQARF temelji na skupnem okviru za zagotavljanje kakovosti (CQAF) in ga hkrati izboljšuje, slednji pa je temeljil na najboljših praksah držav članic. EESO z zadovoljstvom ugotavlja, da je zdaj EQARF enostavnejši kakor CQAF ter da ima konkretnejša in jasnejša merila kakovosti in okvirne deskriptorje, kar bi moralo precej pomagati državam članicam pri interpretaciji, razumevanju in uporabi.

3.4 EESO meni, da je EQARF zaradi novih in sodobnih meril zagotavljanja kakovosti in okvirnih deskriptorjev iz priloge 1 k priporočilu (pripravljenih po dogovoru) dragoceno sredstvo za nenehno povečevanje kakovosti PIU na evropski in nacionalni ravni. Ta merila zagotavljanja kakovosti in okvirni deskriptorji odražajo temeljne vidike dela v zvezi s kakovostjo PIU, omogočajo proaktivno načrtovanje, izvajanje, ocenjevanje ter nadaljnji razvoj dejavnosti za zagotavljanje kakovosti na nacionalni ravni in na ravni ustanov (tj. izvajalcev PIU). Omogočajo tudi ukrepe za povečanje preglednosti in skladnosti med političnimi ukrepi in pobudami posameznih držav članic na tem področju.

3.5 Po mnenju EESO je zlasti pomembno, da ima Komisija dostop do zanesljivih podatkov, ki temeljijo na objektivnih dejstvih glede napredka pri doseganja dogovorjenih ciljev na področju zagotavljanja kakovosti v skladu s tremi glavnimi (političnimi) cilji (glej točko 1.3). EESO izraža zadovoljstvo, ker je v prilogi 2 k priporočilu naveden prvi nizi skupnih sistemskih kazalnikov za merjenje in ocenjevanje kakovosti PIU na nacionalni ravni.

3.6 Kazalniki so ključnega pomena za dobro upravljanje in kakovost sistemov PIU, ker podpirajo oblikovanje politike na podlagi dejstev in omogočajo primerjalno analizo med državami članicami. Toda EESO želi Komisijo opozoriti, da bi moralo biti zbiranje in urejanje podatkov za kazalnike EQARF usklajeno in standardizirano v vseh državah članicah (enotne opredelitve, interpretacije in metode izračunavanja), da bi se povečala zanesljivost in primerljivost podatkov.

3.7 EESO meni, da je treba zainteresirane strani na področju PIU na različnih ravneh spodbujati zlasti k sistematičnemu samoocenjevanju (če je mogoče v kombinaciji z neodvisno zunanjo oceno, na primer v okviru rednega evropskega medsebojnega pregleda). Delo na področjih, opredeljenih s samoocenjevanjem, pomaga zagotoviti visokokakovostno usposabljanje, kar pa izpolni pričakovanja in interese zadevnih partnerjev (udeležencev usposabljanja in delodajalcev). Samoocenjevanje zagotavlja redne povratne informacije o zadovoljstvu partnerjev z izvedbo usposabljanja in z izobraževalnimi storitvami, o potrebah trga dela ter o znanjih in sposobnostih, ki so jih delojemalci pridobili z usposabljanjem.

3.8 Ena od značilnosti EQARF, ki ima posebno dodano vrednost, je to, da spodbuja uporabo skupnih meril kakovosti, okvirnih deskriptorjev in kazalnikov ter na podlagi rednega samoocenjevanja sistemov PIU in izvajalcev/ustanov, ki ponujajo storitve PIU, izboljšuje kakovost. EESO želi zainteresirane strani opozoriti, da se lahko sistemsko izboljšanje kakovosti v posameznih državah doseže le, če bo EQARF sprejet ne samo na ravni ustanov za PIU, temveč tudi na ravni sistema (upravljanja) PIU. Poleg tega uporaba skupnih meril kakovosti, okvirnih deskriptorjev in kazalnikov omogoča tudi primerjavo upravljanja PIU in praks zagotavljanja PIU v vsej EU.

3.9 EESO želi opozoriti Komisijo, da je najpomembnejši element doseganja skupnih ciljev pristna zavezanost držav članic k izvajanju in uporabi EQARF, kar pa bi moralo poleg preoblikovanja skupnih temeljnih načel, zahtev po kakovosti in okvirnih deskriptorjev v posebne cilje in praktične pobude, vključevati tudi neprekinjeno uresničevanje teh ciljev in izvajanje ukrepov.

3.10 EESO poziva Komisijo, da spodbuja ter podpira uporabo in stalno izboljševanje EQARF na evropski in nacionalni ravni. Komisija bi morala v prihodnje za spodbujanje in podporo uporabe EQARF najti sredstva za financiranje ustreznih programov ter izboljšati seznanjenost sedanjih in prihodnjih partnerjev pri zagotavljanju kakovosti o možnostih financiranja na vseh ravneh. Poleg tega bi morala Komisija tesneje sodelovati z Evropsko mrežo za zagotavljanje kakovosti na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter ji pomagati pri stalnem prilagajanju in izboljševanju skupnih načel kakovosti, meril kakovosti, okvirnih deskriptorjev in kazalnikov.

3.11 EESO z zadovoljstvom ugotavlja, da predlog vsebuje pomembno jamstvo za kakovost, ki ima obliko rednega pregleda (vsaka tri leta) in ocene o načinih uvajanja EQARF na nacionalni ravni – rezultati bodo zagotovili tudi prispevek k naslednjemu pregledu referenčnega okvira na evropski ravni. EESO meni, da je treba ocene osredotočiti na dejanski vpliv EQARF na kakovost PIU na nacionalni in evropski ravni, na odkrivanje področij, ki so se razvila ali izboljšala, ter na spremembe pri njihovem izvajanju in obsegu.

3.12 EESO priporoča obsežno razširjanje informacij in izboljšanje komuniciranja o EQARF, da bi vključili čim več potencialnih udeležencev in zainteresiranih strani. Pripraviti je treba načrt in strategijo za komuniciranje, da bi javnost seznanili ter poudarili koristi in verjetne pozitivne rezultate uporabe EQARF na vseh ravneh, zlasti za izvajalce (ustanove) PIU. Ukrepati je treba na različnih ravneh, da bi zagotovili učinkovito komuniciranje na evropski in nacionalni ravni ter na ravni sistema in izvajalcev PIU. Evropska mreža za zagotavljanje kakovosti v PIU bi lahko imela skupaj s Komisijo pomembno vlogo pri komuniciranju na evropski ravni, na nacionalni ravni pa bi to lahko zagotovile nacionalne referenčne točke za zagotavljanje kakovosti.

3.13 EESO želi v skladu s svojim mnenjem o usposabljanju in produktivnosti (7) še enkrat poudariti potrebo po tesnejšem sodelovanju na področju vseživljenjskega učenja med različnimi ravnmi sistemov izobraževanja in usposabljanja na evropski in nacionalni ravni. Za to so potrebni tudi koherentni pristopi k zagotavljanju in ocenjevanju kakovosti v sektorjih izobraževanja in usposabljanja.

3.14 EESO je prepričan, da je treba PIU kot pomemben sestavni del vseživljenjskega učenja razvijati na vseh ravneh. Zagotoviti je treba tesno povezanost PIU s predhodnimi in poznejšimi stopnjami izobraževanja, zlasti s splošnim in visokim izobraževanjem. Različnim starostnim skupinam, vključno z mlajšimi otroki, je treba zagotoviti nujne razvojne in infrastrukturne možnosti, ocenjevati pa jih je treba glede na življenjski cikel.

3.14.1 Ocenjevanje kakovosti bi se moralo izvajati pri vseh oblikah izobraževanja in v vseh izobraževalnih ustanovah, od zgodnjega otroštva naprej, saj izobraževanje v zgodnjem otroštvu povečuje poznejšo študijsko in poklicno uspešnost; izvajati bi se moralo tudi v osnovnem šolstvu, da bi zagotovili, da učenci pridobijo osnovne sposobnosti pred prehodom na višjo stopnjo izobraževanja. Ocenjevanje PIU bo manj verodostojno in učinkovito, če se upošteva le obdobje PIU, ne pa učni uspeh v šoli, ki vpliva na poznejšo uspešnost in poklicno pot. EESO meni, da bi morala biti Komisija seznanjena s povezavami med posameznimi stopnjami izobraževanja, upoštevajoč razmere in okoliščine, ki niso vključene v izobraževanje, ter tudi z njihovim skupnim vplivom na kakovost poklicnega izobraževanja in usposabljanja.

3.14.2 EESO želi poudariti pomen krepitve povezav med zagotavljanjem in ocenjevanjem kakovosti v PIU ter v vseh sektorjih, vključenih v izobraževanje, da bi izboljšali komuniciranje, s tem pa povečali medsebojno zaupanje in našli skupne perspektive za zagotavljanje kakovosti in skupnih prizadevanj. EESO pozdravlja dejstvo, da se je sodelovanje pri zagotavljanju kakovosti v visokem šolstvu že začelo, ter predlaga, da se to sodelovanje nadaljuje in okrepi. Tudi za izvajanje evropskega okvira kvalifikacij so potrebni koherentni pristopi h kakovosti, zlasti v PIU in visokem šolstvu, saj se spodbujanje vseživljenjskega učenja tiče obeh teh sektorjev.

V Bruslju, 22. oktobra 2008 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Mario SEPI

(1) Lizbonska strategija (2000).

(2) Sklepi Sveta o zagotavljanju kakovosti v poklicnem izobraževanju in usposabljanju (28. maj 2004).

Köbenhavenska deklaracija (30. november 2002) navaja, da je treba poleg sodelovanja pri zagotavljanju kakovosti s posebnim poudarkom na izmenjavi modelov in metod spodbujati tudi skupna merila in načela kakovosti v poklicnem izobraževanju in usposabljanju.

Maastrichtsko sporočilo (14. december 2004); Helsinško sporočilo (5. december 2006).

(3) Helsinško sporočilo (5. december 2006).

(4) Priporočilo Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi evropskega ogrodja kvalifikacij za vseživljenjsko učenje.

(5) Vzpostavitev Evropskega sistema prenašanja kreditnih točk v poklicnem izobraževanju in usposabljanju.

(6) Glej naslednja mnenja EESO:

— mnenje o predlogu priporočila Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi evropskega ogrodja kvalifikacij za vseživljenjsko učenje; poročevalec g. RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO (UL C 175, 27.7.2007);

— mnenje o predlogu priporočila Evropskega parlamenta in Sveta o ključnih sposobnostih za vseživljenjsko učenje; poročevalka: ga. HERCZOG (UL C 195, 18.8.2006);

— mnenje o predlogu priporočila Evropskega parlamenta in Sveta o transnacionalni mobilnosti v Skupnosti zaradi izobraževanja in usposabljanja: Evropska listina kakovosti za mobilnost; poročevalec: g. CZAJKOWSKI (UL C 88, 11.4.2006);

— mnenje o predlogu za priporočilo Sveta in Evropskega parlamenta o nadaljnjem evropskem sodelovanju pri zagotavljanju kakovosti v visokem šolstvu, poročevalec: g. SOARES (UL C 255, 14.10.2005);

— mnenje o usposabljanju in produktivnosti, poročevalec: g. KORYFIDIS (UL C 120, 20.5.2005).

(7) Mnenje o usposabljanju in produktivnosti, poročevalec: g. KORYFIDIS (UL C 120, 20.5.2005).