EVROPSKA KOMISIJA Bruselj,20.11.2017 COM(2017) 678 draft SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU IN EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU Akcijski načrt EU za obdobje 2017–2019

Spoprijemanje z razliko v plačah med spoloma





1.Razlika v plačah med spoloma v EU Razlika v plačah med spoloma stagnira zaradi ... Enakost spolov je ena od temeljnih vrednot Evropske unije, vendar ni uresničena. Ženske v EU na vseh področjih gospodarstva v povprečju zaslužijo več kot 16 % manj na uro kot moški. Ta razlika v plačah med spoloma v zadnjih petih letih stagnira. Pri sedanji stopnji sprememb bo razlika odpravljena šele ob prehodu v naslednje tisočletje. Nedavna stagnacija sproža vprašanja o potrebi po krepitvi in prilagoditvi sedanjih pobud: neenakosti spolov na trgu dela so bile zajezene, vendar ne izbrisane. ... prevladujoče segregacije na trgu dela Segregacija obstaja v sektorjih in poklicih: večina evropskih delavcev ima sodelavce večinoma istega spola in v sektorjih, kjer dela več žensk, so delavci pogosto plačani slabše kot v sektorjih, kjer dela več moških. Čeprav je bilo več pobud uspešnih pri spodbujanju vstopa žensk v sektorje, kjer prevladujejo moški, kot sta naravoslovje in tehnologija, pa se stopnja segregacije v poklicih in sektorjih na splošno skoraj ni spremenila. Poleg tega v skoraj vseh sektorjih velja, da moški pogosteje napredujejo na nadzorne ali vodstvene položaje, posledica tega pa je, da je med izvršnimi direktorji manj kot 5 % žensk. Ta navpična segregacija je razlog za znatni delež razlike v plačah med spoloma. ... vztrajnih stereotipov, ki jih poganjajo neustrezne politike usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja Stereotipi o vlogah moških in žensk v družbi ostajajo, s tem pa tudi stereotipi o tem, ali bi morali biti na trgu dela ali doma. To je eden od temeljnih vzrokov razlike v plačah med spoloma. Moški v povprečju porabijo veliko manj časa kot ženske za skrb za otroke ali oskrbovane sorodnike, ženske pa tega časa ne morejo porabiti za plačano delo ali pridobivanje izkušenj, ki bi jim pomagale v celotnem obdobju njihovega delovnega življenja. Politike usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja lahko, če so dobro zasnovane, pripomorejo k zmanjšanju razlike v plačah med spoloma. Naložbe v uradne ustanove za oskrbo in v ustrezne dopuste v zvezi z družino za ženske in moške prispevajo k zmanjšanju razlike v plačah med spoloma, saj zmanjšajo motnje in prekinitve na poklicni poti in v zaposlitvi žensk. Prožne ureditve dela (vključno z gibljivim delovnim časom, skrajšanim delovnim časom in delom na daljavo) bi morale biti bolje ovrednotene za ženske in moške, ne pa da so obravnavane kot strošek za delodajalce, ki zaposlene pogosto kaznujejo z nižjim plačilom. ... in diskriminacije, ki jo omogoča pomanjkanje preglednosti V skoraj vseh poklicih so moški v povprečju plačani bolje kot ženske. Diskriminacija pri plačilu še prevladuje: ženska je lahko za popolnoma enako delo plačana slabše kot moški; in delo, ki ga običajno opravljajo ženske, je plačano manj kot delo, ki ga običajno opravljajo moški, tudi če je enake vrednosti. Poleg tega je zaradi tajnosti glede ravni plačil še težje zaznati primere diskriminacije. Večina Evropejcev (69 %) se zaveda obstoja razlike v plačah med spoloma v gospodarstvu, vendar pa zaposleni menijo, da v njihovem podjetju te razlike ni, medtem ko tretjina zaposlenih ne ve, kakšno plačo imajo njihovi sodelavci. Evropejci bi podprli več preglednosti pri delu: skoraj dve tretjini bi bili za objavo povprečne plače glede na spol in glede na vrsto dela, ki se izplačuje v organizaciji ali podjetju, kjer delajo. Skoraj polovici delavcev je misel na pogajanja o svoji plači dejansko neprijetna in ta delež je večji med ženskami kot med moškimi. Štejejo pa tudi okoliščine: ženske se pogajajo toliko kot moški, kadar je izrecno navedeno, da se je o plači mogoče pogajati in da je torej pogajanje ustrezno vedenje. Organizacija dela ter zasnova pridobivanja novih delavcev in plačnih politik dejansko lahko močno vplivata: če sta dobro zastavljeni lahko uravnotežita nezavedne predsodke o moških in ženskah, kar preprečuje dvojna merila, zaradi katerih se ženske in moški nagrajujejo različno. Obseg razlike v plačah med spoloma v gospodarstvu je odvisen tudi od institucij, ki določajo plače. Medsektorske minimalne plače in mehanizmi za določanje plač lahko prispevajo k zvišanju plač v nižje plačanih sektorjih, s čimer se zmanjša razlika v plačah med spoloma. Iz trenutnega stanja izhaja potreba po razmisleku o daljnosežnejših ukrepih na ravni EU. Taki ukrepi bi prispevali k spodbujanju delovnih mest in rasti v EU ter k bolj poštenemu enotnemu trgu na področju zaposlovanja. To sporočilo vsebuje akcijski načrt za nadaljnje spoprijemanje z razliko v plačah med spoloma ter za zagotovitev, da se načelo enakega plačila za ženske in moške uporablja v celoti. 2.Prednostne naloge politike Odprava razlike v plači med spoloma ostaja pomemben cilj v okviru splošnega cilja doseganja enakosti spolov in uresničevanja ciljev trajnostnega razvoja iz Agende ZN 2030. Poleg tega prispeva k nadaljnjem razvoju evropskega stebra socialnih pravic [Parlament, Svet in Komisija so ga razglasili 17. novembra na socialnem vrhu za pravična delovna mesta in rast v Göteborgu], zlasti načela 2 o zagotavljanju enakosti spolov na vseh področjih in načela 3 o enakih možnostih. Iz tega razloga ima Komisija to vprašanje za politično prednostno nalogo. Ta akcijski načrt si prizadeva za nadaljnjo preslikavo te zaveze za odpravo razlike v plačah med spoloma v seznam ključnih, konkretnih ukrepov. Akcijski načrt zajema širok in skladen nabor dejavnosti za spoprijemanje z razliko v plačah med spoloma z vseh mogočih vidikov, namesto osredotočanja na en sam dejavnik ali vzrok. Te dejavnosti bodo vzajemno krepile druga drugo. Opredeljenih je bilo osem glavnih poti ukrepanja:

1: izboljšanje izvajanja načela enakega plačila; 2: spoprijemanje s segregacijo v poklicih in sektorjih; 3: odpravljanje steklenega stropa – pobude za spoprijemanje z navpično segregacijo; 4: spoprijemanje z nižjimi plačili zaradi oskrbe; 5: boljše vrednotenje znanj in spretnosti, prizadevanj ter odgovornosti žensk; 6: spoprijemanje z meglo – razkrivanje neenakosti in stereotipov; 7: opozarjanje na razliko v plačah med spoloma in obveščanje o njej; 8: krepitev partnerstev za spoprijemanje z razliko v plačah med spoloma. Za učinkovitost bodo potrebne sinergije med ukrepi, ki jih bodo sprejele ključne zainteresirane strani na evropski, nacionalni in korporativni ravni. Ukrep 1: izboljšanje izvajanja načela enakega plačila Komisija bo ocenila potrebo po nadaljnjih pravnih ukrepih za izboljšanje izvajanja načela ter bo še naprej spremljala in izvajala obstoječe pravice EU. Pogodba o delovanju Evropske unije določa načelo enakega plačila v členu 157. Člen 4 preoblikovane direktive o enakosti spolov (2006/54/ES) vzpostavlja načelo enakega plačila tako, da določa, da je glede vseh vidikov in pogojev plačila prepovedana neposredna ali posredna diskriminacija zaradi spola za enako delo ali za delo enake vrednosti. Leta 2013 je Komisija sprejela poročilo o izvajanju preoblikovane direktive o enakosti spolov. Poročilo navaja stanje izvajanja direktive na terenu, vključno z vprašanjem enakega plačila. Leta 2014 je Komisija sprejela priporočilo o preglednosti plačil, ki z naborom dejanskih ukrepov za izboljšanje preglednosti plačil spodbuja bolj učinkovito uporabo zakonodaje o enakem plačilu. Države članice so v priporočilu pozvane, naj izberejo in izvedejo vsaj enega od zgoraj navedenih ukrepov ob upoštevanju svojih okoliščin. Komisija je poleg tega akcijskega načrta sprejela tudi ocenjevalno poročilo o izvajanju priporočila o preglednosti. Poročilo obravnava nadaljnje ukrepe, ki so jih sprejele države članice, in ponuja pregled obstoječih nacionalnih ukrepov. Iz ocene nacionalnih ukrepov, ki so jih sporočile države članice, izhaja, da trenutni nacionalni ukrepi na področju preglednosti ne zadoščajo in sami po sebi niso učinkoviti. Iz obeh poročil, o izvajanju preoblikovane direktive o enakosti spolov in o izvajanju priporočila o preglednosti, je razvidna potreba po vzdrževanju sedanjega pravnega okvira in izboljšanju njegovega izvajanja. Komisija bo zlasti:

·ocenila možnost ciljnih sprememb preoblikovane direktive o enakosti spolov, za kar bo proučila: okakšne so potrebe in možnosti, da nekateri ali vsi ukrepi glede preglednosti plačil, predvideni v priporočilu iz leta 2013, postanejo zavezujoči, kot na primer: -upravičenost zaposlenih zahtevati informacije o ravneh plačil; -redno poročanje delodajalcev o plačah po kategorijah zaposlenih ali delovnem mestu; -pojasnitev pojma dela enake vrednosti; oizboljšanje sankcij in odškodnin žrtvam s proučitvijo potrebe po uvedbi ukrepov, kot so: -minimalne sankcije v primeru kršitev načela enakega plačila in -minimalni standardi glede odškodnine, s katero bi bil žrtvi povrnjen položaj, v katerem bi bila, če bi bilo načelo enakega plačila upoštevano; ozagotavljanje enakosti spolov v poklicnih pokojninskih shemah, da se preoblikovana direktiva o enakosti spolov uskladi s sodno prakso Sodišča Evropske unije: direktiva omogoča različno obravnavo žensk in moških glede poklicnih pokojnin zaradi njihove različne statistične pričakovane življenjske dobe, zaradi česar ženske prejmejo nižjo mesečno pokojnino na podlagi dejstva, da v povprečju živijo dlje (kar prispeva k razliki v pokojninah med spoloma); Sodišče Evropske unije je tako prakso označilo kot diskriminatorno in jo glede državnih pokojnin prepovedalo leta 2014, glede zasebnih pokojnin (zavarovalnih pogodb) pa leta 2011; okrepitev vloge organov za enakost pri izvrševanju, na primer: -z zagotavljanjem, da lahko organi za enakost dejansko v celoti opravljajo svojo vlogo, predvsem s spremljanjem in izvrševanjem pravil, ki se uporabljajo; -s pojasnitvijo zahtev iz direktive in/ali določitvijo horizontalnih standardov za organe za enakost, ki bodo v skladu z njihovo vlogo spremljanja, zlasti glede njihove neodvisnosti, učinkovitosti in pristojnosti; ·še naprej ocenjevala, ali se pravni red EU v različnih državah članicah EU izvaja pravilno, in spremljala, kako se načelo enakega plačila uporablja v praksi; ob neskladnosti pa bo nadaljevala postopke za ugotavljanje kršitev zoper zadevne države članice zaradi neizvrševanja obveznosti do EU; ·v letu 2019 sprejela poročilo o sprejetih nacionalnih ukrepih na podlagi člena 157(4) PDEU, ki zagotavljajo posebne prednosti, s katerimi se nezadostno zastopanemu spolu olajša izvajanje poklicnih dejavnosti ali prepreči prikrajšanost na poklicni poti oziroma zagotovi nadomestilo zanjo; ·še naprej sodelovala z mrežo organov za enakost (EQUINET), svetovalnim odborom za enake možnosti žensk in moških ter skupino na visoki ravni za vključevanje načela enakosti spolov, da se okrepi izvrševanje načela enakega plačila v državah članicah. Ukrep 2: spoprijemanje s segregacijo v poklicih in sektorjih Komisija bo podpirala prakse, ki na zgodnji stopnji izobraževanja in poklicnega življenja obravnavajo stereotipe, zaradi katerih se ženske in moški zaposlujejo na različnih področjih. Komisija bo podpirala podjetja in druge delodajalce, ki si prizadevajo, da bi zagotovili enako plačilo ter pritegnili in zadržali premalo zastopani spol.

Segregacija po sektorjih je eden od glavnih vzrokov razlike v plačah med spoloma. Zastopanost moških in žensk se med gospodarskimi sektorji razlikuje. Ženske so v nekaterih gospodarskih sektorjih manj zastopane, na primer v gradbeništvu, proizvodnji, prometu, naravoslovju in IKT. Pač pa se moški redko zaposlujejo v ključnih sektorjih za prihodnost evropske družbe in gospodarstva, kot so izobraževanje, oskrba in zdravstvena oskrba. Sektor IKT v zadnjih desetih letih raste in pričakuje se, da bo še naprej ustvarjal nova delovna mesta. Kljub temu pa ženske predstavljajo le približno 16 % od skoraj 8 milijonov ljudi, ki delajo v IKT. V sektorjih inženirstva in znanosti je razlika med spoloma v mlajši generaciji še zaznavna: čeprav so leta 2014 ženske predstavljale 46 % vseh doktorandov v EU, je bil njihov delež med doktorandi inženirstva, proizvodnje in gradbeništva le 28 % in le 21 % na področju računalništva. Nasprotno pa moški predstavljajo le 33 % doktorandov na področju poučevanja. Več žensk v sektorju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike bi do leta 2050 prispevalo k temu, da bi se BDP v EU na prebivalca povečal za stopnjo med 2,2 in 3,0 %. To bi se lahko oprlo na nove trende, kot je zanimanje deklet za kodiranje ali pojav zagonskih podjetij, ki jih vodijo ženske. Ker se poklicne in študijske odločitve sprejemajo precej zgodaj v življenju in so pogosto nepovratne, spoprijemanje s segregacijo na trgu dela zahteva ukrepanje na ravni izobraževanja. Iz podatkov PISA izhaja, da spolni stereotipi še vedno prevladujejo, kar povzroča razlike v samozavesti in udejstvovanju na različnih področjih. Na voljo je nekaj dobrih praks o spoprijemanju s segregacijo v izobraževanju in na trgu dela. Na tem področju so potrebni vzajemno učenje in dokazi o tem, kaj deluje. Komisija (si) bo zlasti: podpirala transnacionalne projekte za spoprijemanje s stereotipi in segregacijo v izobraževanju, usposabljanju in na trgu dela, s poudarkom na poskusih, ki dajejo trdne dokaze. Podpora bo na voljo prek programa za pravice, enakost in državljanstvo (REC) za obdobje 2014–2020. To dopolnjuje podporo, ki je državam članicam zagotovljena prek ESS in programa Erasmus+ ; ·organizirala konferenco za pregled stanja (v letu 2018) in zaključno konferenco (v letu 2019) o rezultatih projektov za spoprijemanje s stereotipi in segregacijo v sodelovanju s ključnimi zainteresiranimi stranmi, predvsem predstavniki šol, ponudniki usposabljanj, univerzami, javnimi službami za zaposlovanje in ponudniki poklicnega usmerjanja. Namen konferenc je poudariti najbolj obetavne izkušnje ter jih nadalje razširiti med širok krog zainteresiranih strani in nacionalnih vlad; ·spodbudila podjetja k redni izmenjavi dobrih praks, ki vodijo v odpravo spolne segregacije, in še naprej omogočala delovanje platforme EU za listine o raznovrstnosti; ·še naprej financirala lokalne projekte, ki ovračajo stereotipe ter ki jih vodijo skupnosti za izobraževanje in usposabljanje prek programa Erasmus+ ; ·izvajala posamezne pobude v različnih sektorjih za odpravo stereotipov o znanju, spretnostih, sposobnostih in vlogah žensk in moških, kot so: -nadaljnje spodbude podjetjem, naj se pridružijo veliki koaliciji za digitalne spretnosti in znanja ter delovna mesta, in zlasti povabilo podjetjem, naj več žensk in deklet opremijo z digitalnimi spretnostmi in znanjem ter jih spodbudijo k študiju IKT in poklicni poti na tem področju; sredstva EU bodo na voljo organizacijam in podjetjem za nadaljnjo izmenjavo dobrih praks na področju spolno zaznamovanih inovacij, raznolikosti in vključenosti ter uravnoteženega vodenja; -objava in proučitev ustreznega nadaljevanja študije iz jeseni 2017 o ženskah v digitalni dobi (Women in Digital Age), ki ponuja pregled gibanj na tem področju; -zagotavljanje orodij za spodbujanje institucionalnih sprememb, ki lahko spodbudijo enakost poklicnih poti na področju znanosti (kot je orodje za enakost spolov na univerzah in raziskovalnih inštitutih (GEAR), ki ga je razvil Evropski inštitut za enakost spolov) ter nadaljnje redno spremljanje ključnih gibanj na področju naravoslovja in raziskav v She Figures, poglavitni publikaciji Komisije na tem področju; -nadaljnje poudarjanje dosežkov žensk v znanosti z organizacijo nagrade EU za inovatorke;

-vzpostavitev platforme EU za spremembo, da se izboljšajo zaposlenost žensk in enake možnosti v prometnem sektorju ter objava študije o gospodarskih koristih od višje zaposlenosti žensk v prometu v letu 2018; potem ko bodo rezultati razširjeni na čim več mestih, bodo na voljo dobre prakse iz navedenega sektorja, drugi sektorji pa bodo lahko izvedli podobne naloge; - podpora vzajemnemu učenju med državami članicami na področju poklicnih poti učiteljev in vodij šol za obravnavo neravnovesja med spoloma na področju poučevanja; to bo izvedeno na podlagi programa izobraževanje in usposabljanje 2020 z nizom strokovnih seminarjev in povezano z evropskim sektorskim socialnim dialogom na področju izobraževanja; -podpora zbiranju podatkov o plačah učiteljev, ki ga izvaja Eurydice v sodelovanju z OECD in spodbujanje držav članic k ukrepanju za odpravo nezadostnih plačil v tem sektorju. Ukrep 3: odpravljanje steklenega stropa – spoprijemanje z navpično segregacijo Komisija bo podpirala prakse, ki izboljšujejo uravnoteženo zastopanost spolov pri postopkih odločanja in na položajih odločanja v vseh sektorjih. V vseh sektorjih in poklicih je manj verjetno, da bodo ženske napredovale in pridobile vodstvene odgovornosti. Zato so potrebni ukrepi za izboljšanje uravnotežene zastopanosti spolov pri odločanju in za zagotovitev enakosti spolov na vseh ravneh. Komisija (si)bo zlasti: ·prizadevala za sprejetje svojega predloga direktive o izboljšanju uravnotežene zastopanosti spolov med direktorji družb, ki kotirajo na borzi. Predlog določa količinske cilje držav članic in poudarja pomen upravnih odborov, ki vzpostavljajo pregledna merila za izbor kandidatov; ·spremljala izvajanje politik uravnotežene zastopanosti spolov v upravnih odborih največjih družb v EU, ki kotirajo na borzi, v smislu Direktive 2014/95/EU o spremembi Direktive 2013/34/EU glede razkritja nefinančnih informacij in informacij o raznolikosti nekaterih velikih podjetij in skupin; spremljanje smernic Komisije za nefinančno poročanje, zlasti s preučevanjem, v kolikšnem obsegu največja podjetja obravnavajo uravnoteženo zastopanost spolov v svojih politikah o raznolikosti; ·prek programa za pravice, enakost in državljanstvo nadaljevala financiranje projektov vlad, socialnih partnerjev, podjetij, nevladnih organizacij in univerz, katerih cilj je izboljšati uravnoteženo zastopanost spolov na vodstvenih položajih na vseh ravneh; ·sodelovala v dialogih s socialnimi partnerji za spodbujanje ukrepov za izboljšanje uravnotežene zastopanosti spolov pri odločanju, ter sprožila in izvedla projekte, katerih cilj je izboljšati uravnoteženo zastopanost spolov na položajih odločanja; ·spodbudila vlade k sprejetju strategij, ki zajemajo konkretne ukrepe za boljšo zastopanost nezadostno zastopanega spola pri odločanju; ·sodelovala v dialogih s sektorskimi regulativnimi organi za sprejetje ukrepov, ki izboljšujejo uravnoteženo zastopanost spolov pri odločanju; ·izvedla pobudo za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja (glej ukrep 4), ki podpira boljše usklajevanje in delitev obveznosti oskrbe med ženskami in moškimi, s čimer bi ženske spodbudili, da bi se potegovale za na višje položaje. Ukrep 4: spoprijemanje z nižjimi plačili zaradi oskrbe Komisija bo podpirala ekonomsko opolnomočenje žensk s spodbujanjem politik usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja. Danes mlade ženske zapuščajo šolo z boljšimi kvalifikacijami kot mladi moški, vendar v desetih državah članicah že pred svojim 34. letom zaslužijo 10 % manj kot moški. Ta razlika se s starostjo povečuje, zlasti kot posledica tako imenovane kazni za materinstvo. Ženske zapuščajo trg dela, da lahko skrbijo za otroke in/ali oskrbovane družinske člane, če pa povsem ne zapustijo trga dela, ob vrnitvi zaradi usklajevanja z družinskimi obveznostmi pogosto sprejmejo delovna mesta, za katera je potrebna nižja kvalifikacija. Politike usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja so predpogoj za izboljšanje ekonomskega opolnomočanja žensk, saj dobro usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja izboljšuje možnosti žensk na trgu dela in odpravlja ovire dostopa do zaposlitve. Komisija je v okviru evropskega stebra socialnih pravic sprejela pobudo za izboljšanje usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja zaposlenih staršev in oskrbovalcev, da se posodobi sedanji pravni okvir EU za vrste dopustov iz družinskih razlogov in prožne ureditve dela ter razvije celovit okvir politike za izboljšanje zasnove vrst dopustov iz družinskih razlogov in prožnih ureditev dela, izboljša kakovost, cenovna dostopnost in dostopnost uradnih storitev oskrbe ter obravnavajo ekonomski odvračilni dejavniki za prejemnike drugega dohodka v gospodinjstvu. Cilj pobude je spoprijeti se z nezadostno zastopanostjo žensk na trgu dela z boljšo delitvijo obveznosti oskrbe med moškimi in ženskami, da bi se zmanjšali tveganje, da ženske slabše napredujejo na svoji poklicni poti, ter obravnavali stereotipi, ki delodajalce odvračajo od zaposlovanja žensk in/ali njihovega napredovanja. To bi moralo imeti pozitiven učinek na spoprijemanje z navpično spolno segregacijo na trgu dela in moralo bi omejiti razloge, zaradi katerih ženske same izberejo nižje plačane sektorje ali ravni delovnih mest, za katere trenutno menijo, da jim omogočajo boljše usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, ter ki so pogosto slabše plačani (kot na primer družinske zdravnice, učiteljice ali delavke v lokalnih organih). Komisija (si) bo zlasti: ·prizadevala, da sozakonodajalca hitro sprejmeta direktivo o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja staršev in oskrbovalcev,

·zagotovila hitro izvajanje nezakonodajnih ukrepov, navedenih v sporočilu. Ukrep 5: boljše vrednotenje znanj in spretnosti, prizadevanj ter odgovornosti žensk Segregacija v poklicih in sektorjih prevladuje in te razmere se zgolj počasi spreminjajo. Kratko- in srednjeročno so potrebni tudi ukrepi za izboljšanje plač v poklicih, kjer prevladujejo ženske, kot priznanje znanja in spretnosti, prizadevanj ter odgovornosti v sektorjih, v katerih prevladujejo ženske. Komisija si bo zlasti: ·prizadevala za boljše priznavanje znanja in spretnosti v vseh sektorjih, tudi v tistih, v katerih prevladujejo ženske, in sicer na podlagi novega programa znanj in spretnosti. Orodja , ki so bila razvita v okviru navedenega programa (o kvalifikacijah, znanju in spretnostih ter vrednotenju priložnostnega učenja), so nevtralna glede na spol in bodo prispevala h kar najboljšemu izkoristku tega znanja in spretnosti ter k izboljšanju preglednosti kvalifikacij. Pri izvajanju novega programa znanj in spretnosti bo vprašanjem spola namenjena posebna pozornost. Organizirane bodo zlasti dejavnosti vzajemnega učenja s ključnimi zainteresiranimi stranmi o tem, kako lahko priznanje in vrednotenje znanja in spretnosti spodbuja enakost spolov ; ·še naprej prizadevala ozaveščati o pomenu sistemov delovnih mest, ki so nevtralni glede na spol, da se v praksi zagotovi enako plačilo. Komisija bo leta 2018 objavila in široko razširila posodobljen priročnik o sistemih ocenjevanja in razvrstitve delovnih mest, nevtralnih glede na spol. Ukrep 6: spoprijemanje z meglo – razkrivanje neenakosti in stereotipov Komisija bo še naprej zbirala in zagotavljala ustrezne podatke o obstoječi razliki v plačah med spoloma ter o njenih posledicah na dohodke in pokojnine. Za spoprijemanje z razliko v plačah med spoloma in predložitev ustreznih ukrepov je potrebno ustrezno poznavanje težav na tem področju in njihovega obsega. Komisija si zato stalno prizadeva zagotoviti ustrezne podatke o še vedno prisotni razliki v plačah med spoloma ter o njenih posledicah za posameznike, gospodarstva in družbe ter razširiti relevantne študije. Komisija bo zlasti: ·še naprej redno poročala o razvoju razlike v plačah, prihodkih in pokojninah med spoloma v Evropi prek: -svojega letnega poročila o enakosti žensk in moških, objavljenega ob mednarodnem dnevu žena; -podatkov o „prilagojeni“ razliki v plačah med spoloma , ki sta jih skupaj razvila Komisija in Eurostat v letih 2017 in 2018, ter podatkov o „neprilagojeni“ razliki v plačah med spoloma, ki jih je razvila Komisija v pregledu socialnih kazalnikov; -raziskave Eurobarometra o razliki v plačah med spoloma in preglednosti plačil, objavljene jeseni 2017; -poročila o izvajanju enakega plačila, ki bo objavljeno s tem akcijskim načrtom; ·sprožila delo za boljšo oceno enakosti spolov v sodelovalnem gospodarstvu, saj iz podatkov iz Evrope in Združenih držav izhaja, da vse več žensk vstopa v „gospodarstvo platform“. Ta trend lahko prispeva k večanju razlike v plačah med spoloma. Poseben modul na to temo bo vključen v Eurostatovo letno anketo o delovni sili; ·vključila namensko perspektivo spola v poročilo o ustreznosti pokojnin za leto 2018. Ukrep 7: opozarjanje na razliko v plačah med spoloma in obveščanje o njej Komisija bo aktivno sodelovala pri dejavnostih ozaveščanja o razliki v plačah med spoloma in zagotovila smernice v zvezi z načelom enakega plačila. Razlika v plačah med spoloma se bo zmanjšala le s prizadevnim sodelovanjem vseh akterjev, tj. delavcev, podjetij in javnih organov. Informacije so ključnega pomena, da lahko žrtve diskriminacije uveljavijo svoje pravice, da lahko podjetja prilagodijo svoje prakse in politike ter da lahko javni organi sprejmejo potrebne spremljevalne ukrepe in/ali smernice.