[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 19.8.2010

COM(2010) 439 konč.

SPOROČILO KOMISIJE SVETU

Nadaljevanje k Sklepu Sveta z dne 10. maja 2010 naslovljenemu na Grčijo za okrepitev in poglobitev fiskalnega nadzora ter poziv Grčiji, naj sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja, ki so potrebni za odpravo čezmernega primanjkljaja

SPOROČILO KOMISIJE SVETU

Nad aljevanje k Sklepu Sveta z dne 10. maja 2010 naslovljenemu na Grčijo za okrepitev in poglobitev fiskalnega nadzora ter poziv Grčiji, naj sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja, ki so potrebni za odpravo čezmernega primanjkljaja

1. Uvod

V tem sporočilu se na podlagi poročila, ki ga je Grčija 6. avgusta 2010 predložila Svetu in Komisiji[1], ocenjujejo ukrepi, ki jih je Grčija sprejela do konca junija 2010, da bi izpolnila zahteve iz Sklepa Sveta 2010/320/EU z dne 10. maja 2010[2]. Poročilo, ki ga je predložila Grčija, ne obravnava le fiskalnih ukrepov, katerih cilj je zmanjšati delež javnofinančnega primanjkljaja v letu 2010, ampak tudi obširne strukturne reforme, ki jih grška vlada sprejema in izvaja[3].

2. Sklep Sveta z dne 10. maja 2010

Svet ECOFIN je 10. maja 2010 sprejel Sklep 2010/320/EU na podlagi člena 126(9) in člena 136 PDEU, naslovljen na Grčijo za okrepitev in poglobitev fiskalnega nadzora ter poziv Grčiji, naj sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja, ki so potrebni za odpravo čezmernega primanjkljaja[4].

S Sklepom Sveta se od Grčije zahteva, da do rokov, ki potečejo konec junija 2010, konec septembra 2010, konec decembra 2010 in konec marca 2011 sprejme številne ukrepe. Cilj izvajanja teh ukrepov je javnofinančni primanjkljaj, ki ne presega:

- 18 508 milijonov EUR (8,0 % BDP na podlagi nominalnega BDP, kot je bil napovedan v maju) v letu 2010;

- 17 065 milijonov EUR (7,6 % BDP) v letu 2011;

- 14 916 milijonov EUR (6,5 % BDP) v letu 2012;

- 11 399 milijonov EUR (4,9 % BDP) v letu 2013 ter

- 6 385 milijonov EUR (2,6 % BDP) v letu 2014[5].

3. Ukrepi, ki jih je Grčija sprejela na podlagi Sklepa Sveta do konca junija 2010

V letu 2010 je Grčija sprejela štiri svežnje fiskalnih ukrepov:

- januarja v okviru programa za stabilnost;

- februarja, ravno pred oceno programa za stabilnost s strani Komisije;

- marca kot odziv na Sklep Sveta z dne 16. februarja 2010 v skladu s členom 126(9)[6] ter

- maja kot odziv na Sklep Sveta z dne 10. maja 2010 in merila pogojev v Memorandumu o gospodarskih in finančnih politikah ter Memorandumu o sporazumu o pogojih posebne gospodarske politike[7].

V tem sporočilu se ocenjujejo ukrepi, ki so bili sprejeti od maja 2010[8].

Grčija je 6. maja 2010 sprejela zakon 3845/2010 o ukrepih politike v zvezi z merili pogojev finančnega svežnja evroobmočja/IMF. Velika večina fiskalnih in strukturnih ukrepov iz zakona se je začela izvajati takoj. Med ukrepi na strani prihodkov so bile povečane stopnja DDV in trošarine na bencin, tobak in alkohol, uveden pa je bil tudi davek na oglaševanje. Na strani odhodkov so bile dodatno zmanjšane plače v javnem sektorju ter pokojnine, ki jih skladi socialnih zavarovanj plačujejo upokojencem iz javnega in zasebnega sektorja.

Proračunski vpliv ukrepov, ki jih je Grčija sprejela 6. maja 2010, na račune za leto 2010 se ocenjuje na 2,5 % BDP. Ti ukrepi vključujejo ukrepe za trajno povečanje prihodkov (0,5 % BDP ali 1,25 milijarde EUR) ter trajna znižanja odhodkov (1,9 % BDP ali 4,55 milijarde EUR). Poleg tega bodo imeli ti ukrepi učinek zmanjševanja primanjkljaja tudi na račune za leto 2011, in sicer v višini 1,1 % BDP.

Vsota, zagotovljena s štirimi svežnji, ki jih je sprejela Grčija, prispeva k začetnemu proračunu za leto 2010, ki ga je vlada predlagala oktobra 2090, grški parlament pa sprejel pozno decembra 2009. Ti štirje svežnji ukrepov skupaj znašajo približno 8 % BDP (brez učinka zmanjševanja primanjkljaja v letu 2011), pričakuje pa se, da bodo v letu 2010 zmanjšali javnofinančni primanjkljaj na 8 % v primerjavi s 13,6 % v letu 2009[9].

V Prilogi I so povzeti posebni ukrepi, ki naj se po zahtevah iz Sklepa Sveta z dne 10. maja 2010 sprejmejo do konca junija 2010. V Prilogi II so podrobneje obravnavani ukrepi, ki jih je po Sklepu Sveta treba sprejeti do septembra 2010[10].

3. Izvajanje proračuna do konca junija 2010

Razvoj dogodkov glede državnega proračuna je bil v prvi polovici leta 2010 pozitiven, primanjkljaj pa se je zmanjševal hitreje od pričakovanj[11]. Vendar pa je treba obravnavati še številna tveganja, kot je navedeno spodaj.

Po podatkih o denarnem toku, ki jih je objavila splošna računovodska služba in zajemajo obdobje do konca junija, se je državni primanjkljaj v smislu denarnega toka v primerjavi z enakim obdobjem v letu 2009 zmanjšal za približno 46 %. Načrtovano letno zmanjšanje tega primanjkljaja je 40 % (glej razpredelnico 1). Večje zmanjšanje od načrtovanega je zlasti posledica manjših odhodkov od pričakovanih, kar je nadomestilo manj dinamično pobiranje prihodkov od pričakovanega.

Skupni državni denarni odhodki so bili v primerjavi s prvim polletjem 2009 zmanjšani za 16,9 %. (Uradni cilj zmanjšanja odhodkov za to leto kot celoto je 5,3 %.) Državna primarna poraba je bila 5,6 milijarde EUR pod načrtom iz maja 2010. To krčenje je predvsem posledica zmanjšanj primarne porabe (vključno s plačami v javnem sektorju) pa tudi investicijskih odhodkov. Vendar se vse varčevanje na strani odhodkov, o katerem je bilo odločeno v maju, (na primer zmanjšanja božičnih dodatkov za javne uslužbence in upokojence) v razpoložljivih podatkih še ne odraža popolnoma. Odhodki za obresti (na podlagi denarnega toka) zaradi posebnosti v koledarju plačil obresti v tem letu ostajajo pod cilji iz proračuna in bi se morali v prihodnjih mesecih vrniti na običajno raven.

Skupni denarni prihodki so se v prvem polletju povečali za 5,9 %, celoletni cilj pa znaša 15,6 %. V drugi polovici leta se pričakuje znaten dvig prihodkov, saj se bodo v celoti pokazali učinki povečanja DDV in trošarin. V razpoložljivih podatkih se predvsem ne kaže najnovejše povečanje DDV, ki je začelo učinkovati 1. julija 2010. Vendar bodo tudi ob upoštevanju teh dejavnikov davčni prihodki zelo verjetno ostali pod napovedmi, ki so bile v okviru programa gospodarske prilagoditve, na kateremu temelji financiranje s strani evroobmočja in IMF, podane maja 2010. Izpadi prihodkov se ne ujemajo povsem z višjo rastjo nominalnega BDP od pričakovane zaradi inflacije, ki je višja od pričakovanj[12], ter sestave rasti, ki je sorazmerno davčno ugodna. Iz tega bi lahko sledilo, da nekateri ukrepi za povečanje učinkovitosti pobiranja davkov, borbo proti davčnim utajam in izboljšanje davčne uprave do zdaj še niso prinesli opaznih rezultatov, zato bi jih bilo morda treba okrepiti.

Razpredelnica 1: Izvrševanje državnega proračuna

2009 | 2010 | 2009 | 2010 |

na podlagi denarnega toka (v milijonih EUR) | jan. – jun. | jan. – jun. | sprememba v % | Rezultati | Uradne ocene | sprememba v % |

Skupni prihodki | 22 831 | 24 180 | 5,9 % | 50 509 | 58 382 | 15,6 % |

Prihodki pred povračili davkov | 24 639 | 26 062 | 5,8 % | 53 420 | 60 224 | 12,7 % |

Vračila davkov | 2 450 | 2 266 | –7,5 % | 4 952 | 5 100 | 3,0 % |

Kapitalski prihodki | 642 | 384 | –40,2 % | 2 041 | 3 258 | 59,6 % |

Skupni odhodki | 40 697 | 33 824 | –16,9 % | 81 390 | 77 073 | –5,3 % |

Primarni odhodki | 27 945 | 24 398 | –12,7 % | 57 975 | 54 611 | –5,8 % |

Obresti | 6 612 | 5 731 | –13,3 % | 12 325 | 13 017 | 5,6 % |

Investicijski odhodki | 6 140 | 3 695 | –39,8 % | 9 588 | 9 200 | –4,0 % |

Drugo | 0 | 0 | 1 502 | 245 | –83,7 % |

Saldo državnega proračuna | –17 866 | –9 644 | –46,0 % | –30 881 | –18 691 | –39,5 % |

Vir: Splošna računovodska služba – Grčija.

(Razpoložljivo) javnofinančno (država, lokalna samouprava in skladi socialnih zavarovanj, vključno z javnimi bolnišnicami) stanje denarnih sredstev zaenkrat v glavnem sledi načrtom zaradi boljših rezultatov pri denarnih ciljih na ravni države. Po monetarnih podatkih na podlagi statistike, ki jih je za prvo polletje predložila Banka Grčije, kaže (i) stanje denarnih sredstev lokalne samouprave nekoliko manjši presežek (183 milijonov EUR) od pričakovanega; (ii) stanje denarnih sredstev skladov socialnih zavarovanj pa primanjkljaj (239 milijonov EUR) namesto presežka.

Natančnih medletnih podatkov o prenosih med (razpoložljivim) javnofinančnim stanjem denarnih sredstev na račune ESA ni. Prilagoditev mora upoštevati prilagoditve, ki primanjkljaj povečujejo, kot so odhodki, ki čakajo na izvršitev, unovčena jamstva in primanjkljaj izvenproračunskih skladov, ter številne prilagoditve, ki primanjkljaj zmanjšujejo, kot so zamude pri pobiranju davkov in plačil iz proračuna EU za strukturne sklade. Za to leto kot celoto se pričakuje prilagoditev, ki bo primanjkljaj povečevala in bo znašala približno 1 300 milijonov EUR.

4. Ocena tveganj za doseganje ciljnega primanjkljaja za leto 2010

Čeprav je videti, da fiskalna konsolidacija v prvi polovici leta 2010 poteka po načrtih, je treba pri izvajanju proračuna v naslednjih mesecih upoštevati številne točke, pri katerih obstajajo tveganja.

Zlasti:

- Državni prihodki : Davčni prihodki v prvi polovici leta niso dosegali ciljev, čeprav so se prizadevanja za izboljšanje spoštovanja davčnih predpisov in borbo proti davčnim utajam okrepila. Pričakuje se, da bodo davčni prihodki v drugi polovici leta zaradi polnega izvajanja ukrepov za povečanje davčnih prihodkov, ki so že bili uzakonjeni (na primer povečanje stopnje DDV, ki se je začelo izvajati 1. julija), ujeli načrtovane. Vendar pa zaradi poglabljanja recesije v drugi polovici leta pričakovano izboljšanje morda ne bo dovolj, da bi letni prihodki države dosegli raven iz napovedi iz maja 2010[13].

- Obveznosti in zaostala plačila : Javnofinančno stanje denarnih sredstev, ki je v prejšnjih mesecih kazalo boljše rezultate od pričakovanih, je bilo morda izkrivljeno zaradi odhodkov, ki čakajo na izvršitev (vključno z odhodki, katerih rok za izvršitev je že potekel: zaostala plačila). Kot že doslej so tveganja za kopičenje zaostalih plačil povezana zlasti s porabo za zdravstveno varstvo. Poleg tega so bili zaradi zamud pri prenosih med javnimi organi morda izkrivljeni tudi relativni rezultati nekaterih javnih sektorjev (država, skladi socialnih zavarovanj, lokalna samouprava, izvenproračunska sredstva).

- Unovčena jamstva : V letu 2009 so bila unovčena (in zato zavedena na strani povečanja primanjkljaja) jamstva v višini 700 milijonov EUR. Ta jamstva so se nanašala zlasti na dolgove javnih podjetij. Unovčevanje jamstev se lahko ob vedno globlji gospodarski recesiji, pri čemer bodo lahko imela številna javna podjetja (npr. zadolžena železniška družba) težave pri prenosu obveznosti, znatno poveča. Čeprav so bila do konca junija unovčena jamstva v skupni višini 300 milijonov EUR, je mogoče pričakovati, da bo ta znesek do konca leta narasel na do 1 500 milijonov EUR.

- Lokalna samouprava, skladi socialnih zavarovanj in izvenproračunska sredstva : Za zdaj so finančni rezultati lokalne samouprave slabši od napovedi iz programa. Isto velja tudi za sklade socialnih zavarovanj. Zaradi bližajočih se lokalnih volitev in poslabšanja recesije lahko pride še do dodatnih odstopanj. Treba pa je upoštevati, da se dostopni podatki nanašajo na salde lokalne samouprave in skladov socialnih zavarovanj in ne na njihove prihodke in odhodke, saj so saldi izvedeni iz monetarne statistike, ki jo je pripravila Banka Grčije[14]. Zato podrobnejša analiza zaenkrat ni mogoča. Poleg tega so lahko slabši rezultati teh organov povezani z zamudami pri prenosih iz državnega proračuna. O fiskalnem izvajanju izvenproračunskih sredstev zaenkrat ni podatkov.

- Preložena poraba : Glede na zmanjšanje porabe v prvi polovici leta in na nekatere zamude pri plačilih se v drugi polovici leta pričakuje preložena poraba. Mesečna poraba v prvi polovici leta 2010 je bila zaradi vladnih prizadevanj za omejevanje porabe in dodatnih kontrol ministrstva za finance sicer mnogo nižja od načrtovane, vendar pa so nastale obveznosti, ki bodo vodile k denarnim odhodkom v drugi polovici leta. Vzdrževati manjše odhodke od pričakovanih bo v drugi polovici leta težko, saj bodo ministrstva verjetno porabila dodeljena proračunska sredstva.

- Javna podjetja: Vlada mora pospešiti prizadevanja za kritje stroškov javnih podjetij, da bi se zmanjšalo tveganje za povečanje subvencij ali drugih prenosov z negativnim fiskalnim učinkom[15].

5. Napredek pri strukturnih reformah

Pri strukturnih fiskalnih reformah je bil dosežen pomemben napredek, na primer priprava novega sistemskega proračunskega zakona, ukrepi proti utajam davkov, popis javnih uslužbencev[16] in napredek pri vzpostavljanju enotnega plačilnega organa za izplačevanje plač v javnem sektorju. Na področju pokojninske reforme in javne uprave na lokalni ravni je bil storjen napredek pred rokom. V letu 2011 so v načrtu nekatere dodatne prilagoditve pokojninske zakonodaje[17]. Priprave glede izvajanja sistema za spremljanje in nadzor obveznosti glede odhodkov na različnih ravneh države še niso tako napredovale. Treba je okrepiti prizadevanja za izboljšanje zbiranja in obdelovanja podatkov, ki so potrebni za proračunski nadzor.

Z ambicioznim načrtom strukturnih reform je bil dosežen napredek tudi onkraj vprašanj, povezanih s fiskalnim področjem. Reforme poslovnega okolja, ukrepi za pospešitev črpanja strukturnih in kohezijskih sredstev ter horizontalna zakonodaja za izvajanje Direktive o storitvah potekajo v skladu z načrtom; Pred rokom so bili sprejeti ambiciozni zakoni na področju trga dela, čeprav bodo pozneje potrebni nadaljnji ukrepi. Treba je pospešiti privatizacijo in prestrukturiranje družb v državni lasti (zlasti na področju prometa in energetike).

V zvezi s strukturnimi reformami v finančnem sektorju je bil ustanovljen sklad za finančno stabilnost, Banka Grčije pa krepi nadzor v bančništvu.

6. Popolnost zahtevanih podatkov

Poročilo, ki ga je predložila Grčija, vsebuje večino informacij in podatkov, ki se zahtevajo po Sklepu Sveta. Poročilo zlasti vsebuje podrobne informacije o konkretnih ukrepih, ki so bili (ali bodo) izvedeni za uskladitev s sklepom, ter proračunski učinek teh ukrepov. Splošni računovodski urad je pravočasno priskrbel podatke o mesečnem izvajanju državnega proračuna. Poročilo vsebuje tudi zahtevane informacije glede izdaj državnega dolga in njegovega odplačevanja ter informacije o finančnem stanju v največjih javnih podjetjih. Vendar podatki o medletnem izvajanju proračuna s strani skladov socialnih zavarovanj, lokalne samouprave in izvenproračunskih skladov ter informacije o zaposlovanju v javnem sektorju in odhodkih, ki čakajo na izvršitev (vključno z zaostalimi plačili) še vedno niso popolni.

Poleg tega poročilo v odziv na Priporočilo Sveta z dne 16. februarja 2010[18] ter zaradi spoštovanja Memoranduma o gospodarskih in finančnih politikah ter Memoranduma o sporazumu o pogojih posebne gospodarske politike vsebuje mnogo informacij glede izvajanja strukturnih reform.

7. Sklep

Grčija se zadovoljivo drži Sklepa Sveta z dne 10. maja 2010, odziva se na Priporočilo Sveta z dne 16. februarja 2010 ter izvaja ukrepe iz Memoranduma o gospodarskih in finančnih politikah ter Memoranduma o sporazumu o pogojih posebne gospodarske politike vsebuje mnogo informacij glede izvajanja strukturnih reform z dne 3. maja 2010.

V skladu s Sklepom Sveta (člen 4(3)) „lahko Komisija navede ukrepe, ki so potrebni za upoštevanje postopka prilagoditve, določenega v tem sklepu za odpravo čezmernega primanjkljaja“. Po dostopnih informacijah za zdaj kaže, da ukrepi, ki jih je sprejela Grčija, zadostujejo za dosego ciljnih zgornjih meja proračunskega primanjkljaja za leto 2010 iz Sklepa Sveta z dne 10. maja 2010, če bo nadzor nad odhodki ostal zelo strog, s čimer bi odhodki države bili za štiri milijarde EUR manjši od načrtovanih, kar bi izravnalo izpade prihodkov in odstopanja pri odhodkih v drugih sektorjih v okviru sektorja država. Manjša poraba od določene v državnem proračunu bo morala kriti tudi predvideno razliko med primanjkljajem razpoložljivega stanja denarnih sredstev in saldom na podlagi ESA95.

Če bodo načrtovani ukrepi primerno in pravočasno izvedeni in se bo makroekonomski scenarij odvijal po pričakovanjih, iz razpoložljivih napovedi izhaja, da so zgornje meje javnofinančnega primanjkljaja in javnega dolga za obdobje 2011–2014, pri čemer se čezmerni primanjkljaj odpravi do leta 2014, dosegljive.

PRILOGA I: UKREPI IZ SKLEPA SVETA ZA SPREJETJE DO KONCA JUNIJA 2010

Ukrepi (iz člena 2(1) Sklepa Sveta) | Stanje napredka |

„Grčija sprejme naslednje ukrepe pred koncem junija 2010: |

(a) zakon, ki uvaja progresivno davčno lestvico za vse vire prihodka in horizontalno enotno obravnavo prihodkov iz dela in kapitala; | Izpolnjeno. Parlament je v aprilu 2010 sprejel zakon 3842/2010. |

(b) zakon, ki razveljavlja vse davčne oprostitve in avtonomne davčne določbe v davčnem sistemu, vključno s prihodkom od posebnih nadomestil za javne uslužbence; |

(c) odprava odobritev proračunskih sredstev za varnostno rezervo, da se privarčuje 700 milijonov EUR; | Izpolnjeno. Ministrski sklep. |

(d) ukinitev večine odobritev proračunskih sredstev za solidarnostne dodatke (razen dela, ki je namenjen odpravljanju revščine), da se prihrani 400 milijonov EUR; | Izpolnjeno. Parlament je v maju 2010 sprejel zakon 3845/2010. |

(e) znižanje najvišjih pokojnin, da se v celotnem letu prihrani 500 milijonov EUR (350 milijonov v letu 2010); | Izpolnjeno. Parlament je v maju 2010 sprejel zakon 3863/2010 in zakon 3865/2010. |

(f) znižanje velikonočnega, poletnega in božičnega dodatka ter dodatkov, ki se plačujejo državnim uslužbencem, da se v celotnem letu prihrani 1 500 milijonov EUR (1 100 milijonov EUR v letu 2010); | Izpolnjeno. Parlament je v maju 2010 sprejel zakon 3845/2010. |

(g) ukinitev velikonočnega, poletnega in božičnega dodatka upokojencem, vendar je pri tem treba zaščititi tiste, ki prejemajo nizke pokojnine, da se v celotnem letu prihrani 1 900 milijonov EUR (1 500 milijonov EUR v letu 2010); |

(h) povišanje stopnje DDV, kar v celotnem letu zagotovi prihodek najmanj 1 800 milijonov EUR (800 milijonov EUR v letu 2010);[19] | Izpolnjeno. Parlament je v maju 2010 sprejel zakon 3845/2010. Nove stopnje DDV se uporabljajo od 1. julija; nove trošarinske stopnje se uporabljajo od 3. maja. |

(i) povišanje trošarin za gorivo, tobak in alkohol, kar v celotnem letu zagotovi prihodek najmanj 1 050 milijonov EUR (450 milijonov EUR v letu 2010); |

(j) zakonodaja o izvajanju direktive o storitvah; | Izpolnjeno. Horizontalna zakonodaja (zakon 3844/2010) je bila sprejeta; delo na enotni kontaktni točki poteka. |

(k) zakon o preoblikovanju in poenostavitvi javne uprave na lokalni ravni, da se znižajo stroški njenega delovanja; | Izpolnjeno. Parlament je 27. maja 2010 sprejel zakon 3852/2010. V postopku sprejetja so številni izvedbeni odloki. |

(l) ustanovitev delovne skupine za izboljšanje stopnje črpanja sredstev iz strukturnih in kohezijskih skladov; | V teku. V postopku sta formalna ustanovitev delovne skupine, ki ji bo predsedoval namestnik predsednika vlade, in zaposlovanje osebja v njej. Grška vlada je 30. junija 2010 sprejela ministrski sklep, s katerim naj bi se pospešilo ustvarjanje projektov. |

(m) zakon za poenostavitev ustanavljanja novih podjetij; | Izpolnjeno. Parlament je 17. junija 2010 sprejel zakon 3853/2010. |

(n) znižanje javnih naložb za 500 milijonov EUR glede na načrtovane; | V teku (ministrski sklep 24687/DE2947). Celotne ocene ni mogoče podati pred iztekom leta. |

(o) nakazovanje odobritev iz proračuna za sofinanciranje strukturnih in kohezijskih skladov na poseben centralni račun, ki ga ni mogoče uporabiti v noben drug namen; | Izpolnjeno. Bančni račun pri Banki Grčije je bil ustvarjen 30. junija 2010. |

(p) ustanovitev neodvisnega sklada finančne stabilnosti za odpravo morebitnih kapitalskih primanjkljajev ter ohranitev zdravega finančnega sektorja, po potrebi tudi z zagotovitvijo finančne podpore bankam iz lastnih sredstev; | Izpolnjeno po poteku roka. Parlament je zakon 3864/2010 sprejel 12. junija 2010. |

(q) okrepljen bančni nadzor, z zvišanjem človeških virov, pogostejšim poročanjem in četrt-letnimi preizkusi stresa.“ | V teku. Banka Grčije je okrepila prizadevanja v zvezi z nadzorom v bančništvu. Potekajo redna srečanja z revizorji bank in pomembnimi notranjimi odbori vseh večjih bank (obvladovanje tveganj, notranja kontrola itd.). Banke morajo zdaj določene nadzorne podatke sporočati pogosteje. |

PRILOGA II: UKREPI IZ SKLEPA SVETA ZA SPREJETJE DO KONCA SEPTEMBRA 2010

Ukrepi (iz člena 2(2) Sklepa Sveta) | Stanje napredka |

„Grčija sprejme naslednje ukrepe pred koncem septembra 2010: |

(a) vključitev ukrepov za fiskalno konsolidacijo v predlog proračuna za leto 2011, ki znašajo vsaj 3 % BDP (4,1 % BDP, če se upoštevajo prenosi iz ukrepov, ki se izvajajo v letu 2010). Proračun vključuje zlasti naslednje ukrepe (ali v izjemnih okoliščinah ukrepe, ki prinašajo primerljive prihranke): znižanje neposredne porabe osrednje vlade za vsaj 300 milijonov EUR v primerjavi s stopnjo iz leta 2010 (poleg prihrankov, ki izhajajo iz reforme javne uprave in lokalnega upravljanja iz tega odstavka); zamrznitev indeksacije pokojnin (da se prihrani 100 milijonov EUR); uvedba začasnih kriznih dajatev za zelo donosna podjetja (kar bi zagotovilo vsaj 600 milijonov EUR dodatnega prihodka v letih 2011, 2012 in 2013); uvedba pavšalnega predplačila davka za strokovne delavce (kar bi zagotovilo vsaj 400 milijonov EUR v letu 2011, v letih 2012 in 2013 pa še več); razširitev osnove za DDV z vključitvijo nekaterih storitev, ki so trenutno izvzete, in s premikom 30 % blaga in storitev, za katere se za odmero DDV trenutno uporablja znižana stopnja, v osrednjo stopnjo (s čimer se pridobi 1 milijarda EUR); postopna uvedba zelenega davka na emisije CO2 (kar bi zagotovilo vsaj 300 milijonov EUR v letu 2011); izvajanje, s strani grške vlade, zakonodaje o reformi javne uprave in reorganizacija lokalnega upravljanja (da se v letu 2011 stroški znižajo za najmanj 500 milijonov EUR, v letih 2012 in 2013 pa še za dodatnih 500 milijonov EUR); znižanje domačih naložb (za vsaj 1 milijardo EUR), tako da se da prednost naložbenim projektom, ki se financirajo iz evropskih strukturnih skladov; pobude za ureditev kršitev v zvezi z rabo zemljišč (kar bi v obdobju od leta 2011 do leta 2013 zagotovilo vsaj 1 500 milijonov EUR, pri tem 500 milijonov EUR v letu 2011); pobiranje prihodkov z izdajo licenc za igre na srečo (vsaj 500 milijonov EUR iz prodaje licenc in 200 milijonov EUR iz licenčnin); širitev osnove za davek na nepremičnine s posodobitvijo vrednosti sredstev (vsaj 500 milijonov EUR dodatnega prihodka); višja obdavčitev plač v naravi, vključno z obdavčitvijo obrokov za odplačevanje leasinga avtomobila (vsaj 150 milijonov EUR); povišanje obdavčenja luksuznih izdelkov (za vsaj 100 milijonov EUR); poseben davek na črne gradnje (800 milijonov EUR na leto); zapolnitev le 20 % izpraznjenih delovnih mest v javnem sektorju ob upokojitvi uslužbencev (osrednja vlada, občine, državna podjetja, lokalne vlade, državne agencije in druge javne ustanove); | Načrtovano. Pričakuje se, da bo proračun za leto 2011 poslan v parlamentarno obravnavo prvi teden v oktobru. Delno izpolnjeno pred rokom. Nekaj ukrepov, ki bi morali biti po zahtevah iz sklepa Sveta sprejeti v okviru proračuna za leto 2011, je že bilo uzakonjenih. Sem spadajo zlasti: (i) začasne krizne dajatve za zelo donosna podjetja (600 milijonov EUR na leto; zakon 3845/2010); (ii) povišanje davkov na luksuzne dobrine (uporablja se od 3. maja 2010; 100 milijonov EUR na leto; isto);[20] (iii) pavšalno predplačilo davka za strokovne delavce (400 milijonov EUR v letu 2011, v letih 2012 in 2013 pa še več; zakon 3842/2010); (iv) višja obdavčitev plač v naravi, vključno z obdavčitvijo obrokov za odplačevanje leasinga avtomobila (150 milijonov EUR; isto). |

(b) zakon o reformi pokojninskega sistema za zagotovitev njegove srednjeročne in dolgoročne vzdržnosti. Zakon mora uvesti zlasti: enotno zakonsko predpisano upokojitveno starost 65 let (tudi za ženske); združitev obstoječih pokojninskih skladov v tri sklade ter enoten nov pokojninski sistem za vse sedanje in bodoče zaposlene (z začetkom veljavnosti 1. januarja 2013); znižanje zgornje meje pokojnin; postopno daljšanje minimalnega obdobja vplačevanja prispevkov za upokojitev s polno pokojnino s 37 na 40 let (do leta 2015); minimalno upokojitveno starost 60 let do 1. januarja 2011 (tudi za delavce v težkih in napornih poklicih ter tiste s 40-letno dobo vplačevanja prispevkov); odpravo posebnih pravil za že pred letom 1993 zavarovane osebe (ob ohranitvi pridobljenih pravic); bistveno skrajšanje seznama težkih in napornih poklicev; znižanje pokojnin (za 6 % na leto) za ljudi, ki se upokojijo v starosti od 60 do 65 let, z dobo vplačevanja, krajšo od 40 let; izdelavo mehanizma avtomatskega prilagajanja, ki povezuje upokojitveno starost z vse daljšo pričakovano življenjsko dobo (od leta 2020); minimalni zajamčeni dohodek za starejše ljudi nad zakonsko predpisano upokojitveno starostjo na podlagi ugotovljenega premoženjskega stanja; strožje pogoje za upravičenost do invalidskih pokojnin in redno ponovno preverjanje upravičenosti do invalidskih pokojnin; spremembo formule določanja višine pokojnine v sistemu, ki temelji na prispevkih, za okrepitev povezave med vplačanimi prispevki in prejetimi pokojninami (z odmerno stopnjo, omejeno na povprečno letno stopnjo 1,2 %); ter podaljšanje obdobja za izračun pokojninske osnove na prihodke v celotni življenjski dobi (ob ohranitvi pridobljenih pravic). Z izvajanjem tega zakona se bo v prihodnjih desetletjih napovedano povečanje odhodkov za pokojnine v razmerju do BDP zmanjšalo pod povprečje v euroobmočju, povečanje porabe javnega sektorja za pokojnine pa se bo v obdobju 2010–2060 omejilo na manj kot 2,5 % BDP; | Delno izpolnjeno pred rokom. Na področju pokojninske reforme je bil že pred rokom, ki poteče septembra 2010, dosežen pomemben napredek. Parlament je 8. julija 2010 sprejel zakon 3863/2010, 16. julija 2010 pa zakon 3865/2010 (ki obravnavata zasebni oziroma javni sektor), v katera so vključeni številni posebni parametri reform, ki so bili zahtevani s sklepom Sveta. Ker popolnih dolgoročnih napovedi ni, zaenkrat reforme še ni mogoče v celoti oceniti. Zakon o pokojninski reformi bo treba prilagoditi, da se zagotovi, da dolgoročni odhodki za pokojnine (2009–2060) ne presežejo 2,5 odstotne točke BDP. Ta prilagoditev bo izvedena na podlagi dolgoročnih napovedi, ki jih bo priskrbel nacionalni aktuarski organ in potrdil Odbor EU za ekonomsko politiko. |

(c) okrepitev vloge in virov splošnega računovodskega urada ter sprejetje ukrepov za zaščito pred možnimi političnimi posegi v napovedi podatkov in računovodstvo; | V teku v okviru zakona o fiskalnem upravljanju in odgovornosti, ki je bil parlamentu predložen 30. junija 2010. |

(d) osnutek reforme zakonodaje o plačah v javnem sektorju, zlasti tudi ustanovitev enotnega plačilnega organa za izplačevanje plač ter uvedba enotnih načel in rokov za izdelavo racionalizirane enotne plačne lestvice javnega sektorja, ki se bo uporabljala za državni sektor, lokalne organe in druge agencije; | V teku. Vlada je začela ustanavljati enotni plačilni organ pred rokom. Zajema že plače, ki pokrivajo skoraj 80 % skupnega števila javnih uslužbencev na centralni ravni države. Popis javnih uslužbencev bo prispeval k temu, da bo do konca leta zajeta celotna centralna raven države. |

(e) zakonodaja, ki izboljšuje učinkovitost davčne uprave in nadzora; | V teku. Sprejete so bile nekatere pobude za izboljšanje učinkovitosti davčne uprave, borbo proti davčnim utajam in izboljšanje spoštovanja davčnih predpisov. Vlada je uvedla nove davčne predpise, s katerimi se krepi izvrševanje postopkov napovedovanja in plačevanja dohodnine in DDV, širi davčna osnova z odpravo olajšav in izjem ter uvaja pavšalna predplačila davka. Vlada je začela razvijati okvir za obvladovanje tveganja glede spoštovanja predpisov in s prerazporeditvijo zadevnih služb vzpostavljati zmogljivosti strateškega upravljanja v davčnih in carinskih organih. Začelo se je tudi oblikovanje petih delovnih skupin specialistov v okviru ministrstva za finance in davčne uprave. |

(f) uvedba neodvisnega pregleda javne uprave in obstoječih socialnih programov; | Načrtovano. Uvodni sestanki so načrtovani v septembru. |

(g) objava mesečnih statističnih podatkov (na podlagi denarnega toka) o prihodkih, odhodkih, financiranju in zaostalih plačilih, ki so na voljo za državo in njene podsubjekte; | Izpolnjeno. Grčija je v letu 2010 redno objavljala podrobne podatke o denarnih tokovih glede prihodkov, odhodkov in financiranja države. Podatki o porabi za odhodke, ki čakajo na izvršitev, še ni na voljo. Zakonska obveznost o tem je bila vključena v osnutek zakona o fiskalnem upravljanju in odgovornosti, ki je bil parlamentu predložen 30. junija 2010. V skladu z zakonom 3861/2010 je treba vse odločitve glede namenjanja sredstev za sektor država objaviti na spletu. |

(h) akcijski načrt za izboljšanje zbiranja in obdelave javnofinančnih podatkov, zlasti z izboljšanjem mehanizmov nadzora pri statističnih organih in splošnem računovodskem uradu ter zagotovitvijo učinkovite osebne odgovornosti v primeru napačnega poročanja, da se lahko hitro zagotovijo visokokakovostni javnofinančni podatki v skladu z uredbami (ES) št. 2223/96, 264/2000, 1221/2002, 501/2004, 1222/2004, 1161/2005, 223/2009 in 479/2009; | V teku. Izvajanje akcijskega načrta je dogovorjeno z Eurostatom. |

(i) redno objavljanje informacij o finančnem stanju javnih podjetij in drugih javnih subjektov, ki se ne uvrščajo v državo (vključno s podrobnimi izkazi poslovnega izida, bilancami stanja ter podatki o zaposlovanju in plačah).“ | Delno izpolnjeno. Nekateri podatki so vključeni v poročilo z dne 6. avgusta. |

[1] Program gospodarske prilagoditve za Grčijo – Poročilo, predloženo v skladu s Sklepom Sveta – julij 2010 , predloženo 6. avgusta 2010. Poročilo je predložila grška vlada; vsebuje tudi prilogo o nadzoru v bančništvu, ki jo je pripravila Banka Grčije.

[2] UL L 145, 11.6.2010, str. 6.

[3] To sporočilo in pripadajoče poročilo služb Komisije, pripravljeno v sodelovanju z ECB ( Program gospodarske prilagoditve za Grčijo – Prvi pregled, Avgust), v okviru sporazuma o aranžmaju posojila med Grčijo in državami članicami euroobmočja prispevata tudi k oceni izpolnjevanja zahtev iz memoranduma o sporazumu o pogojih posebne gospodarske politike iz meseca maja.

[4] Za povzetek dosedanjih faz izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem in Pakta za stabilnost in rast v Grčiji glej oceno Komisije o programu Grčije za stabilnost iz januarja 2010 (SEC (2010) 94 konč. z dne 3. februarja 2010).

[5] Prilagoditve iz sklepa zahtevajo, da letna sprememba konsolidiranega bruto javnega dolga ne preseže: 34 058 milijonov EUR (pri čemer razmerje med skupnim dolgom in BDP znaša 133,2 %) v letu 2010; 17 365 milijonov EUR (pri čemer razmerje med skupnim dolgom in BDP znaša 145,2 %) v letu 2011; 15 016 milijonov EUR (pri čemer razmerje med skupnim dolgom in BDP znaša 148,8 %) v letu 2012; 11 599 milijonov EUR (pri čemer razmerje med skupnim dolgom in BDP znaša 149,6 %) v letu 2013 ter 7 885 milijonov EUR (pri čemer razmerje med skupnim dolgom in BDP znaša 148,4%) v letu 2014.

[6] UL L 83, 30.3.2010, str. 13.

[7] Ta memoranduma sta bila sklenjena v okviru odločitve držav članic evroobmočja, da Grčiji zagotovijo finančno pomoč, v povezavi z aranžmajem „stand-by“ z IMF.

[8] Za oceno ukrepov, ki so bili sprejeti v januarju, februarju in marcu, glej Sporočilo Komisije z dne 9. marca 2010 (COM (2010) 91 konč.).

[9] Eurostat podatkov o javnofinančnem primanjkljaju in javnem dolgu, ki jih je Grčija poslala za leto 2009, še ni potrdil. Eurostat je 22. aprila 2010 po končanju preiskav, ki jih je glede nekaterih vprašanj (zlasti sektorske razvrstitve določenih javnih podjetij, obračunavanja menjalnih poslov po netržnih cenah ter potrebe po podrobnejših in bolj točnih datumih prihodkov in odhodkov za socialno varnost) izvajal v sodelovanju z uradom EL.STAT, sporočil, da bi lahko bil delež dolga za leto 2009 spremenjen navzgor, in sicer za 0,3 do 0,5 % BDP, dolg pa za 5 do 7 % BDP. Glej Eurostatovo izjavo za tisk št. 55/2010.

[10] Poročilo, ki ga je Grčija predložila 6. avgusta 2010, vsebuje popolnejši seznam sprejetih ukrepov.

[11] Kot je podrobno opisano v pripadajočem poročilu so bila izpolnjena številna merila v okviru sporazuma o aranžmaju posojila (evroobmočje) in aranžmaja „stand-by“ (IMF).

[12] Julija 2010 je letna inflacija po HICP znašala 5,5 %.

[13] Na podlagi trenutno dostopnih podatkov službe Komisije ocenjujejo, da bo v letu kot celoti prišlo do izpadov, ki bodo v primerjavi z napovedmi iz začetka maja znašali do 1 500 milijonov EUR (oziroma 0,6 % BDP).

[14] Sicer so vključeni nekateri nepopolni podatki o prihodkih in odhodkih nekaterih skladov socialnih zavarovanj.

[15] Glej opombo 9 o morebitni prekvalifikaciji javnih družb (kot so železnice OSE).

[16] Po nedavno objavljenih podatkih o popisu javnih uslužbencev je javnih uslužbencev (v državi, lokalni samoupravi, skladih socialnih zavarovanj in izvenproračunskih skladih) približno 768 000. To je 17 % vsega aktivnega prebivalstva v Grčiji.

[17] Ker popolnih dolgoročnih napovedi ni, zaenkrat pokojninske reforme še ni mogoče v celoti oceniti. Glavne pokojninske parametre bo v letu 2011 treba prilagoditi, da se zagotovi, da dolgoročni odhodki za pokojnine (2009–2060) ne presežejo 2,5 odstotne točke BDP. Ta prilagoditev bo izvedena na podlagi dolgoročnih napovedi, ki jih bo priskrbel nacionalni aktuarski organ in potrdil Odbor EU za ekonomsko politiko.

[18] Priporočilo Sveta (2010/190/EU) Grčiji z dne 16. februarja 2010 za odpravo neskladnosti s širšimi smernicami ekonomskih politik v Grčiji in za odpravo tveganja ogrozitve ustreznega delovanja ekonomske in monetarne unije (UL L 83, 30. 3. 2010, str. 63).

[19] Poročilo z dne 6. avgusta kaže, da bi s tem ukrepom lahko v letu 2010 namesto 800 milijonov EUR dosegli dodatne prihodke v višini 900 milijonov EUR.

[20] Poročilo z dne 6. avgusta kaže, da bi s tem ukrepom lahko v letu 2010 namesto 100 milijonov EUR dosegli dodatne prihodke v višini 120 milijonov EUR.