[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 20.12.2006

COM(2006) 818 konč.

2006/0304 (COD)

Predlog

DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o spremembi Direktive 2003/87/ES zaradi vključitve letalskih dejavnosti v sistem za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti

(predložila Komisija) {SEC(2006) 1684}{SEC(2006) 1685}

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. OZADJE PREDLOGA

- Razlogi za predlog in njegovi cilji

Zračni promet je sestavni del družbe 21. stoletja, saj potnikom in tovoru omogoča premagovanje velikih razdalj hitreje kot kdaj koli prej ter prispeva k evropskemu in svetovnemu povezovanju. Na žalost pa letalstvo prispeva tudi k podnebnim spremembam. Leta 2004 se je delež emisij toplogrednih plinov Skupnosti v mednarodnem letalstvu povečal za dodatnih 7,5 odstotka v primerjavi z letom 2003, kar je povzročilo 87-odstotno skupno rast od leta 1990. Če se bo to nadaljevalo, obstaja nevarnost, da bo rast deleža emisij Skupnosti v mednarodnem letalskem prometu do leta 2012 izničila več kot četrtino okoljskih koristi, ki so posledica zmanjšanj v skladu s Kjotskim protokolom. Ker mednarodno letalstvo v Kjotskem protokolu še ni zajeto, ta rast za zdaj še nima pravnih posledic. Kljub temu pa ne zmanjšuje okoljskih posledic, ki jih bo treba obravnavati v okviru v prihodnost usmerjene podnebne politike.

Cilj tega predloga je zmanjšati vedno večji vpliv podnebnih sprememb, ki so posledica zračnega prometa, in vključiti letalstvo v sistem za trgovanje z emisijami Skupnosti („sistem Skupnosti“).

- Splošno ozadje

Komisija je 27. septembra 2005 sprejela Sporočilo o zmanjševanju vpliva letalstva na podnebne spremembe. Glavna sklepna ugotovitev Sporočila je, da so glede na verjetno rast zračnega prometa v prihodnosti potrebne dodatne politike in ukrepi, ki bodo zmanjšali vpliv letalstva na podnebje. Po analizi različnih možnosti se je Komisija namesto za finančne ukrepe, kot so davki in dajatve, odločila za nov tržno zasnovan instrument na ravni Skupnosti in menila, da je „... z gospodarskega in okoljskega vidika najboljši način za napredovanje vključitev vpliva letalskega sektorja na podnebje v sistem [Skupnosti]“ . Na podlagi te sklepne ugotovitve je tudi napovedala, da je nameravala v zvezi s tem predložiti zakonodajni predlog in pozvati druge institucije Skupnosti, da pri preučevanju in oblikovanju politike upoštevajo priporočila iz Sporočila. Cilj tega predloga je izvajati ta ključni steber strategije, ne da bi to izvajanje vplivalo na njegova preostala sredstva, ki obravnavajo podnebne spremembe s celovitim pristopom glede na izboljšano tehnologijo in uporabo zrakoplovov (vključno z izboljšanim upravljanjem zračnega prometa, raziskavami itn.)[1].

Svet ministrov za okolje je 2. decembra 2005 sklenil, da je vključitev letalskega sektorja v sistem Skupnosti najboljši način za napredovanje, in pozval Komisijo, da do konca leta 2006 predloži zakonodajni predlog. Evropski svet je potrdil ključne sklepne ugotovitve Sveta za okolje. Evropski ekonomsko-socialni odbor je 21. aprila 2006 sprejel mnenje o Sporočilu, v katerem navaja, da bi bila vključitev letalstva v sistem Skupnosti izvedljiva. Evropski parlament je 4. julija 2006 sprejel resolucijo, ki pozdravlja Sporočilo Komisije in v kateri potrjuje, da lahko trgovanje z emisijami predstavlja del obsežnega svežnja ukrepov za zmanjšanje vplivov letalstva na podnebje, če je ustrezno načrtovano.

Končni cilj Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja je doseči ustalitev koncentracij toplogrednih plinov v ozračju na takšni ravni, ki bo preprečila nevarno antropogeno poseganje v podnebni sistem. Skupnost je večkrat poudarila, da povišanje svetovne letne povprečne temperature površja ne sme preseči predindustrijske ravni za več kot 2 °C. Za vse gospodarske sektorje Skupnosti morajo veljati politike in ukrepi, ki so zasnovani tako, da bodo v primerjavi z ravnmi iz leta 1990emisije toplogrednih plinov zmanjšali v obsegu, ki ga je treba doseči za izpolnitev tega cilja.

Cilji omejevanja in zmanjšanja na podlagi Kjotskega protokola vključujejo emisije iz domačega letalstva, vendar ne emisij iz mednarodnih letov. Namesto tega Kjotski protokol pogodbenicam nalaga obveznost, da „ si prek Mednarodne organizacije za civilno letalstvo (ICAO) prizadevajo za omejevanje ali zmanjševanje emisij toplogrednih plinov ... v letalskem prometu ...“ Odbor ICAO za letalstvo in varstvo okolja je na šestem zasedanju leta 2004 sklenil, da sistem trgovanja z emisijami iz letalstva, ki temelji na novem pravnem instrumentu pod okriljem ICAO, „... kaže, da ni dovolj učinkovit, zato se ga preneha izvajati “. Resolucija 35-5 Skupščine ICAO je namesto tega podprla odprto trgovanje z emisijami in zahtevala pripravo neobvezujočih smernic, ki bi jih države članice uporabljale pri vključevanju emisij iz mednarodnega letalstva v sisteme trgovanja z emisijami, kadar bi bilo to potrebno. Komisija in države članice se udeležujejo in podpirajo te dejavnosti, ki jih bo ICAO predvidoma prenehala izvajati leta 2007. Skupščina ICAO bo septembra 2007 razpravljala o tem vprašanju. Ta predlog predvidoma ne bo začel veljati pred navedenim datumom. Končne smernice ICAO se bodo po potrebi upoštevale v postopku soodločanja. Cilj predloga je zagotoviti sistem za trgovanje z emisijami iz letalstva, ki bo služil kot oporna točka v odnosih EU s ključnimi mednarodnimi partnerji, in pospešiti vzpostavitev podobnih sistemov po svetu. Komisija prav tako podpira sklenitev sporazuma na svetovni ravni, katerega cilj bi bil učinkovito obravnavanje emisij iz letalstva na svetovni ravni.

- Veljavne določbe na področju predloga

Direktiva 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (kakor je bila spremenjena). Cilj tega predloga je sprememba Direktive 2003/87/ES zaradi vključitve letalstva v sistem Skupnosti.

- Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije

Cilj predloga je varovanje, ohranjanje in izboljšanje kakovosti okolja z zmanjšanjem vpliva letalstva na podnebje. Predlog je v skladu s skupno prometno politiko, saj spodbuja trajnostni razvoj zračnega prevoza.

2. POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENA UčINKA

- Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi

Metode posvetovanja, glavni ciljni sektorji in splošne značilnosti vprašanih

Sporočilo, predloženo septembra 2005, temelji na rezultatih javne konference o letalstvu in podnebnih spremembah, ki je potekala med zelenim tednom leta 2005.

V okviru Sporočila je bila vzpostavljena delovna skupina za letalstvo, ki predstavlja del druge faze Evropskega programa o podnebnih spremembah (ECCP II) in svetuje Komisiji o načinih vključitve letalstva v sistem Skupnosti. Skupino sestavljajo strokovnjaki iz držav članic in ključne zainteresirane strani, vključno z industrijo ter potrošniškimi in okoljskimi organizacijami.

Povzetek odzivov in njihovo upoštevanje

Informacije, zbrane med posvetovanjem zainteresiranih strani, so bile upoštevane pri oblikovanju predlaganega sistema. Podrobnosti o tem so navedene v poročilu o presoji vpliva.

Odprto posvetovanje je potekalo po internetu od 11. marca 2005 do 6. maja 2005. Komisija je prejela 5 758 odzivov. Rezultati so na voljo na http://ec.europa.eu/environment/climat/aviation_en.htm.

- Zbiranje in uporaba strokovnega znanja

Zadevna znanstvena/strokovna področja

(1) znanost o podnebnih spremembah; (2) strokovno znanje iz letalske industrije, vključno s proizvajalci zrakoplovov, letališkimi organi in letalskimi prevozniki; (3) strokovno znanje na področju oblikovanja; (4) predvidene vrednosti emisij in podatki o zračnem prometu.

Uporabljena metodologija

Oblikovanje z uradnimi matematičnimi modeli in izračuni na podlagi statističnih podatkov.

Glavne organizacije in strokovnjaki, vključeni v posvetovanje

Nacionalne, regionalne in lokalne uprave, industrijska združenja, trgovinske organizacije, okoljske organizacije, potrošniške organizacije, znanstveni in raziskovalni inštituti ter ostali generalni direktorati Komisije.

Povzetek prejetih in upoštevanih mnenj

Doseženo je bilo soglasje, da letalstvo prispeva k podnebnim spremembam in da je treba sprejeti ukrepe za rešitev tega problema. Zato je imelo trgovanje z emisijami prednost pred davki ali dajatvami. V zvezi z zasnovo sistema je bilo sprejeto, da morajo obveznosti iz sistema veljati tudi za letalske prevoznike. Čeprav ni bilo soglasja glede geografskega območja uporabe sistema, je bilo doseženo splošno soglasje, da je treba uskladiti količino pravic in postopek za njihovo dodelitev. Večina strani, ki so sodelovale pri posvetovanjih, je menila, da mora biti sistem za trgovanje odprt sistem, vendar ne sme vplivati na računovodski sistem, ki se uporablja v sistemu Skupnosti.

Načini za dostop javnosti do strokovnih nasvetov

Končno poročilo in dnevni redi, osnovni dokumenti in predstavitve z vsakega srečanja delovne skupine za letalstvo so objavljeni na internetu na http://ec.europa.eu/environment/climat/aviation_en.htm. Pogajalska izhodišča, ki so jih predložile zainteresirane strani za dopolnitev stališč, zapisanih v zapisnikih, so na voljo na isti spletni strani.

- Presoja vpliva

Sporočilu, predloženemu septembra 2005, je priložena presoja vpliva, ki je ocenila različne politične možnosti, ki bi lahko zmanjšale vpliv letalstva na podnebje. Ugotovljeno je bilo, da je trgovanje z emisijami najučinkovitejša okoljska in gospodarska rešitev.

Temu predlogu je priložena še ena presoja vpliva, ki obravnava posebne oblikovne možnosti in politične odločitve za vključitev letalstva v sistem Skupnosti. Ugotavlja, da če bi bili vsi letalski prevozniki na vsaki progi, ki jo zajema sistem, enako obravnavani, bi lahko večinoma ali celo v celoti prenesli stroške usklajevanja na stranke. To bi le malo vplivalo na napovedano rast povpraševanja: z običajne ravni poslovanja 142 % na najmanj 135 % v obdobju 2005–2020 za vse odhodne in dohodne lete. To ne bi bistveno vplivalo na konkurenco med letalskimi prevozniki. Glavna razlika med letalskimi prevozniki je opravljena dolžina poti, starost uporabljenega zrakoplova in natovorjeni koristni tovor. Zato bi bili prevozniki, ki potujejo na krajših razdaljah in uporabljajo starejše zrakoplove ali prevažajo manj potnikov oziroma manj tovora, bolj prizadeti kot prevozniki z učinkovitejšo porabo goriva. To ne bi imelo bistveno vplivalo na konkurenco med letališči in turizmom. Vendar bi se tveganje za turizem verjetno zmanjšalo z vključitvijo vseh odhodnih in dohodnih letov v sistem.

Komisija je izvedla presojo vpliva, ki jo je navedla v svojem delovnem programu: poročilo je na voljo na http://ec.europa.eu/environment/climat/aviation_en.htm.

3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA

- Povzetek predlaganih ukrepov

Predlagana direktiva bi spremenila Direktivo 2003/87/ES zaradi vključitve letalstva v sistem Skupnosti.

Sedanji sistem Skupnosti deluje na podlagi dodeljevanja določenega števila pravic prevoznikom, vsaka od njih pa jim daje pravico do ene tone emisij ogljikovega dioksida na leto. Skupno število dodeljenih pravic določa omejitev za skupne emisije, ki jih udeleženci sistema ne smejo preseči. Upravljavci morajo vsako leto do 30. aprila predati pravice, ki zajemajo dejanske emisije. Upravljavci lahko trgujejo s pravicami in s tem znižajo emisije, ki so stroškovno najbolj učinkovite.

Zahteve za spremljanje in poročanje o emisijah začnejo veljati leta 2010. Od leta 2011 bo za emisije iz letalskega sektorja veljala zgornja meja in letalski prevozniki bodo morali predati pravice, ki zajemajo njihove emisije.

Ključni vidiki:

- letalski prevozniki so subjekti, odgovorni za izpolnjevanje obveznosti, ki jih nalaga sistem;

- sistem bo zajemal vse dohodne lete na letališče ali odhodne lete z letališča v Skupnosti od 1. januarja 2012. Leti med letališči EU bodo zajeti od 1. januarja 2011;

- leti državnih zrakoplovov, leti v skladu s pravili vizualnega letenja, krožni leti, leti za preskušanje navigacijske opreme ali usposabljanje, reševalni leti in leti zrakoplovov z največjo vzletno maso, manjšo od 5 700 kg, bodo iz sistema izključeni;

- v zvezi z ostalimi plini bo Komisija po temeljiti presoji vpliva do konca leta 2008 predložila predlog, ki bo obravnaval emisije dušikovih oksidov iz letalstva;

- za izogibanje podvajanju in odvečnemu upravnemu bremenu letalskih prevoznikov bo vsakega letalskega prevoznika, vključno z prevozniki iz tretjih držav, upravljala samo ena država članica;

- v nasprotju z obstoječim sistemom se bo metoda dodeljevanja pravic uskladila za celotno Skupnost;

- skupno število pravic, ki bo dodeljeno letalskemu sektorju, bo določeno na ravni Skupnosti glede na povprečne emisije v letalstvu v obdobju 2004–2006;

- določen odstotek skupne količine pravic se bo letalskim prevoznikom, ki predložijo vlogo (prve vloge se morajo nanašati na podatke iz leta 2008) dodelil brezplačno na podlagi referenčne vrednosti. V obdobju 2011–2012 bo odstotek enak povprečnemu odstotku, ki ga bodo predlagale države članice, vključno z licitiranjem v njihovih nacionalnih načrtih dodeljevanja;

- podrobnosti o poteku licitiranja, kot sta ustrezna oblika in časovni načrt, bodo določene v uredbi Komisije. Iztržek licitiranja je treba uporabiti za ublažitev in prilagajanje na vplive podnebnih sprememb ter za kritje upravnih stroškov;

- letalski prevozniki bodo morali tako kot drugi udeleženci v sistemu Skupnosti nadzorovati svoje emisije ogljikovega dioksida in o njih poročati pristojnemu organu države članice upravljavke do 31. marca vsako leto. Poročila je treba preveriti, da se zagotovi njihova natančnost. Temeljna načela za nadzor, poročanje in preverjanje emisij, ki so določena v predlogu, bodo dopolnjena s smernicami;

- letalski prevozniki bodo lahko za kritje svojih emisij kupili pravice drugih sektorjev iz sistema Skupnosti;

- letalski prevozniki bodo lahko uporabili tudi kreditne točke, t. im. enote zmanjšanja emisij (ERU) in enote potrjenega zmanjšanja emisij (CER), iz projektov v okviru mehanizma skupnega izvajanja ali mehanizma čistega razvoja do usklajene omejitve, enake povprečju omejitev, ki so jih države članice v nacionalnih načrtih dodeljevanja predpisale za druge sektorje v sistemu Skupnosti;

- notranji leti bodo prav tako vključeni v sistem in obravnavani enako kot mednarodni leti;

- posebno obravnavanje letalskih storitev v oddaljene in odmaknjene regije, ki so zelo odvisne od letalskih storitev, se lahko najbolje zagotovi v okviru obstoječih ukrepov, kot so obveznosti javne službe in pomoč socialnega značaja po členu 87(2) Pogodbe.

- Pravna podlaga

Pravna podlaga predloga je člen 175 Pogodbe (ki je tudi pravna podlaga Direktive 2003/87/ES).

- Načelo subsidiarnosti

Načelo subsidiarnosti velja, v kolikor predlog ne spada v izključno pristojnost Skupnosti.

Države članice ne morejo zadostno doseči ciljev predloga zaradi naslednjih razlogov.

- Gospodarske koristi trgovanja z emisijami se dosežejo le, če so pravice sprejete v celotni Skupnosti in se z njimi lahko trguje. Za to je nujna vzpostavitev skupnega okvira.

- Visoko raven povezovanja na trgu zračnega prometa Skupnosti lahko povzroči izkrivljanje konkurence, če bi se v državah članicah uporabljale različne politike.

Ukrepi Skupnosti bodo bolje dosegli cilje predloga zaradi naslednjih razlogov:

- Usklajeno delovanje za zmanjšanje vpliva letalstva na podnebne spremembe je mogoče najbolje doseči s sprejetjem zakonodaje na ravni Skupnosti. Izkrivljanje konkurence bi se zmanjšalo, ker bi bili vsi letalski prevozniki z letališč Skupnosti enako obravnavani.

- Svet in Evropski parlament sta pozvala Komisijo, da predlaga ukrep Skupnosti, in potrdila možno trgovanje z emisijami. Zaradi vključitve letalstva v sistem Skupnosti je treba Direktivo 2003/87/ES spremeniti.

- Skupnost ima v svetovnem letalstvu pomembno vlogo in v mednarodnem letalstvu prispeva okoli polovico emisij ogljikovega dioksid, ki so jih UNFCCC sporočile razvite države.

- Predlog spreminja sistem Skupnosti in vzpostavlja skupen okvir, vendar naloge izvajanja in uveljavljanja prepušča državam članicam, ki so za to primernejše.

Predlog je zato v skladu z načelom subsidiarnosti.

- Načelo sorazmernosti

Predlog upošteva načelo sorazmernosti zaradi naslednjih razlogov:

- Predlog ureja le elemente, ki so nujni za zagotavljanje pravilnega delovanja sistema in preprečevanja izkrivljanja konkurence, ki lahko izhaja iz različne obravnave letalskih prevoznikov v državah članicah. Za zagotavljanje skladnosti in zmanjšanje stroškov izvajanja predlog čim bolj upošteva sedanjo sestavo sistema Skupnosti. Če postopki, ki se uporabljajo v sedanjem sistemu, niso primerni za letalski sektor, so bile uvedene posebne določbe, ohranili pa sta se enostavnost in okoljska celovitost sistema.

- S trgovanjem z emisijami se lahko koristi za okolje dosežejo z nižjimi stroški kot z drugimi sredstvi, zato je najbolj stroškovno učinkovit način obravnave emisij toplogrednih plinov iz letalstva.

- Izbira instrumenta

Predlagani instrumenti: direktiva.

Druga sredstva niso ustrezna zaradi naslednjih razlogov:

Ker direktiva spreminja drugo direktivo zaradi vključitve letalstva v sistem Skupnosti, druga sredstva niso ustrezna.

4. PRORAčUNSKE POSLEDICE

Izdatki za dejavnosti iz te direktive bodo kriti s finančnim instrumentom za okolje (LIFE+ za obdobje 2007–2013). Dodatna sredstva niso potrebna.

5. DODATNI PODATKI

- Klavzula o pregledu/reviziji/časovni omejitvi veljavnosti

Predlog vključuje klavzulo o reviziji.

- Primerjalna tabela

Države članice morajo Komisiji predložiti besedilo nacionalnih predpisov, s katerimi bodo prenesle Direktivo, ter primerjalno tabelo med navedenimi določbami in to direktivo.

- Evropski gospodarski prostor

Predlagani akt zadeva EGP in se mora zato razširiti na Evropski gospodarski prostor.

2006/0304 (COD)

Predlog

DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o spremembi Direktive 2003/87/ES zaradi vključitve letalskih dejavnosti v sistem za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti (Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA −

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 175(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[2],

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[3],

ob upoštevanju mnenja Odbora regij[4],

v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe[5],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Direktiva 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES[6] je vzpostavila sistem za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti, da bi pospešila zmanjšanje emisij toplogrednih plinov na stroškovno in ekonomsko učinkovit način.

(2) Temeljni cilj Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja, ki je bila v imenu Evropske skupnosti odobrena s Sklepom Sveta 94/69/ES z dne 15. decembra 1993 o sklenitvi Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja[7], je doseči ustalitev koncentracije toplogrednih plinov v ozračju na ravni, ki bo preprečila nevarno antropogeno poseganje v podnebni sistem. Skupnost je večkrat poudarila, da za izpolnitev tega cilja povečanje svetovne letne povprečne temperature površja ne sme preseči predindustrijske ravni za več kot 2 °C. Nedavne znanstvene raziskave kažejo, da bo ohranjanje tega dolgoročnega cilja glede temperature v tem obsegu zahtevalo, da se svetovne emisije toplogrednih plinov v dveh desetletjih ustalijo in se nato zmanjšajo za najmanj 15 % ali celo za 50 % v primerjavi z ravnmi iz leta 1990. Ravni količinskega zmanjševanja emisij, ki jih morajo države izpolniti do leta 2013, če želijo doseči cilj ustalitve koncentracij toplogrednih plinov, v mednarodnem procesu o podnebnih spremembah še niso določene. Ker mora biti ta direktiva v skladu s prispevkom EU k dolgoročnemu cilju v zvezi s temperaturo, je treba načine in podlago za dodelitev pravic letalskim prevoznikom na podlagi te direktive prilagajati znanstvenemu in političnemu razvoju na mednarodni ravni.

(3) Okvirna konvencija Združenih narodov o spremembi podnebja zahteva, da vse pogodbenice oblikujejo in izvajajo državne in, kjer je to potrebno, tudi regionalne programe za ublažitev spremembe podnebja.

(4) Kjotski protokol, ki je bil odobren z Odločbo Sveta 2002/358/ES z dne 25. aprila 2002 o odobritvi Kjotskega protokola k Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja v imenu Evropske skupnosti in skupnega izpolnjevanja iz njega izhajajočih obveznosti[8] od razvitih držav zahteva, da si v okviru Mednarodne organizacije za civilno letalstvo (ICAO) prizadevajo za omejevanje ali zmanjševanje emisij toplogrednih plinov iz letalstva, ki jih ne ureja Montrealski protokol.

(5) Čeprav Skupnost ni pogodbenica Čikaške konvencije iz leta 1944, so vse njene države članice pogodbenice navedene konvencije in hkrati članice ICAO ter podpirajo dejavnosti na področju razvoja tržno zasnovanih instrumentov, pri čemer sodelujejo z ostalimi državami na svetovni ravni. Na šestem zasedanju Odbora ICAO za letalstvo in varstvo okolja leta 2004 je bilo sklenjeno, da sistem trgovanja z emisijami iz letalstva, ki temelji na novem pravnem instrumentu pod okriljem ICAO, kaže, da ni dovolj učinkovit, zato se ga preneha izvajati. Zato Resolucija 35-5 Skupščine ICAO ne predlaga novega pravnega instrumenta, ampak namesto tega podpira odprto trgovanje z emisijami in možnost za države, da emisije iz mednarodnega letalstva vključijo v sisteme trgovanja z emisijami.

(6) Šesti okoljski akcijski program Skupnosti, ustanovljen s Sklepom št. 1600/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta[9], je za Skupnost predvidel, da opredeli in sprejme posebne ukrepe za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov iz letalstva, če organizacija ICAO takega ukrepa ne bo sprejela do leta 2002. V svojih sklepnih ugotovitvah, sprejetih oktobra 2002, decembra 2003 in oktobra 2004, je Svet večkrat pozval Komisijo, da predlaga ukrepe za zmanjšanje vpliva mednarodnega zračnega prometa na podnebne spremembe.

(7) Politike in ukrepe je treba izvajati na ravni držav članic in Skupnosti v vseh gospodarskih sektorjih Evropske unije, ne le v industriji in energetskih sektorjih, saj se bodo emisije le na ta način ustrezno znatno zmanjšale. Če bo vpliv letalskega sektorja na podnebne spremembe še naprej naraščal s sedanjo stopnjo, bi bistveno oslabil dosežena zmanjšanja drugih sektorjev za boj proti podnebnim spremembam.

(8) V sporočilu z dne 27. septembra 2005[10] je Komisija sprejela strategijo za zmanjšanje vpliva letalstva na podnebje. Strategija kot del celovitega svežnja ukrepov predlaga vključitev letalstva v sistem Skupnosti za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov in kot del druge faze Evropskega programa za podnebne spremembe zagotovila ustanovitev delovne skupine za letalstvo, ki bi bila sestavljena iz več interesnih skupin in bi preučila načine za vključitev letalstva v sistem Skupnosti. Svet je decembra 2005 v svojih sklepnih ugotovitvah potrdil, da je z gospodarskega in okoljskega vidika vključitev letalskega sektorja v sistem Skupnosti najboljši način za napredovanje, in pozval Komisijo, da do konca leta 2006 predloži zakonodajni predlog. Evropski parlament v resoluciji z dne 4. julija 2006 ugotavlja, da lahko trgovanje z emisijami predstavlja del obsežnega svežnja ukrepov za obravnavo vplivov letalstva na podnebje, če je ukrep ustrezno načrtovan.

(9) Cilj te direktive je zmanjšati vpliv podnebnih sprememb, ki se pripisujejo letalstvu, z vključitvijo emisij iz dejavnosti letalstva v sistem Skupnosti.

(10) Letalski prevozniki imajo najbolj neposreden nadzor nad vrsto zrakoplovov v uporabi in načinom letenja, zato morajo biti odgovorni za izpolnjevanje obveznosti, ki jih predpisuje ta direktiva. Prevoznika se lahko prepozna z oznako ICAO ali kakršno koli drugo priznano oznako, ki se uporablja za prepoznavanje leta. Če identiteta prevoznika ni znana, se kot letalski prevoznik razume lastnik zrakoplova, razen če dokaže, da je bil upravljavec nekdo drug.

(11) Od leta 2011 je treba v sistem Skupnosti vključiti emisije iz letov med letališči v Skupnosti. Od leta 2012 morajo biti vključene emisije iz vseh dohodnih letov na letališča in odhodnih letov z letališč Skupnosti. Sistem Skupnosti se lahko uporablja kot model za razširitev sistema po svetu. Če tretja država sprejme ukrepe za zmanjšanje vplivov na podnebje zaradi letov iz zadevne države na letališče Skupnosti in so ti ukrepi najmanj enaki zahtevam te direktive, je treba spremeniti področje uporabe sistema Skupnosti in izključiti dohodne lete v Skupnost iz zadevne države.

(12) Letalstvo vpliva na svetovno podnebje z izpusti ogljikovega dioksida, dušikovih oksidov, vodnih hlapov ter sulfatnih in sajastih delcev. Medvladni forum o podnebnih spremembah je ocenil, da je skupni vpliv letalstva trenutno približno dva- do štirikrat večji kot učinek emisij ogljikovega dioksida v preteklosti. Nedavne raziskave Skupnosti so pokazale, da bi lahko bil skupni vpliv letalstva približno dvakrat večji od vpliva samega ogljikovega dioksida. Vendar nobena od teh predvidevanj ne upošteva zelo negotovih učinkov oblakov cirusov. V skladu s členom 174(2) Pogodbe mora okoljska politika Skupnosti temeljiti na previdnostnem načelu, zato je treba vse vplive letalstva reševati v čim širšem obsegu. Dokler pri prepoznavanju ustreznejših instrumentov, ki bodo primerjali različne vplive, ne bo dosežen resničen znanstveni napredek, sta potrebna pragmatičen in previdnosten pristop. Emisije dušikovih oksidov bodo obravnavane v drugi zakonodaji, ki jo bo predložila Komisija.

(13) Za preprečitev izkrivljanja konkurence je treba določiti usklajeno metodo dodeljevanja. Da se novim letalskim prevoznikom zagotovi dostop na trg, bo delež pravic dodeljen z licitiranjem v skladu s pravili, ki jih bo pripravila Komisija. Letalskim prevoznikom, ki prenehajo delovati, se morajo pravice izdajati do konca obdobja, za katerega so jim že bile dodeljene brezplačne pravice.

(14) Letalstvo prispeva k vplivu človekovih dejavnosti na podnebne spremembe na splošno. Iztržek licitiranja pravic je treba uporabiti za zajezitev emisij toplogrednih plinov, prilagoditev na vplive podnebnih sprememb, financiranje raziskav in razvoja za zajezitev in prilagoditev ter za kritje stroškov upravljanja sistema. Z iztržkom licitiranja je treba upravljati zlasti prispevke za Sklad za svetovno energetsko učinkovitost in obnovljivo energijo ter ukrepe za preprečitev krčenja gozdov ter lažje prilagajanje držav v razvoju. Določbe o uporabi skladov iz licitiranja je treba sporočiti Komisiji. To obvestilo države članice ne razrešuje od obveznosti iz člena 88(3) Pogodbe, na podlagi katere morajo sporočiti določene nacionalne ukrepe. Direktiva ne predpostavlja rezultatov nadaljnjih postopkov dodelitve državne pomoči na podlagi členov 87 in 88 Pogodbe.

(15) Za povečanje stroškovne učinkovitosti sistema morajo imeti letalski prevozniki možnost uporabe CER in ERU iz projektnih dejavnosti, da bodo lahko izpolnili obveznosti predaje pravic do usklajene omejitve.

(16) Za zmanjšanje upravnega bremena letalskih prevoznikov mora biti za vsakega letalskega prevoznika odgovorna ena država članica. Države članice morajo zagotoviti, da letalski prevozniki, ki jim je bila izdana operativna licenca v navedeni državi, ali letalski prevozniki brez operativne licence ali iz tretjih držav, katerih emisije v izhodiščnem letu so večinoma pripisane navedeni državi članici, ravnajo v skladu z zahtevami te direktive.

(17) Zaradi ohranitve celovitosti računovodskega sistema za sistem Skupnosti je treba pravice, dodeljene letalskemu sektorju, zaradi dejstva, da emisije iz mednarodnega letalstva še niso vključene v obveznosti držav članic iz Kjotskega protokola, uporabljati le za izpolnitev obveznosti letalskih prevoznikov, da predajo pravice iz te direktive. Vendar morajo imeti letalski prevozniki možnost zamenjati pravice, ki jih je letalskemu sektorju dodelil vodja registra, za pravice, ki jih lahko uporabljajo vsi udeleženci sistema.

(18) Evropska organizacija za varnost zračne plovbe (Eurocontrol) lahko poseduje podatke, ki bi lahko državam članicam ali Komisiji pomagale pri izpolnitvi obveznosti iz te direktive.

(19) Določbe sistema Skupnosti v zvezi z nadzorom, poročanjem in preverjanjem emisij ter sankcij, ki veljajo za upravljavce, veljajo tudi za letalske prevoznike.

(20) Ukrepe, ki so potrebni za izvajanje te direktive, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil[11].

(21) Zlasti je treba Komisijo pooblastiti, da sprejme ukrepe za licitiranje pravic, ki jih ni treba dodeliti brezplačno, in da spremeni letalske dejavnosti iz Priloge I, če tretja država uvaja ukrepe za zmanjšanje vpliva letalstva na podnebne spremembe. Ker imajo ti ukrepi splošno področje uporabe in so oblikovani z namenom, da spremenijo nebistvene predpise te direktive ter jo dopolnijo z dodajanjem ali spreminjanjem novih nebistvenih predpisov, jih je treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom z nadzorom, ki ga določa člen 5a Sklepa 1999/468/ES.

(22) Ker cilja predlaganega ukrepa ni mogoče zadovoljivo doseči s posamičnim ukrepanjem držav članic in ga je torej glede na obseg in učinke tega ukrepa laže doseči na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tega, kar je potrebno za dosego navedenega cilja.

(23) Direktivo 2003/87/ES je zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1 Spremembe Direktive 2003/87/ES

Direktiva 2003/87/ES se spremeni:

1. Pred člen 1 se vstavi naslednji naslov za poglavje I:

„Poglavje I Splošne določbe“

2. Člen 3 se spremeni:

(a) v točki (b) se doda: „ali izpust plinov iz Priloge I iz plovila, ki izvaja letalsko dejavnost iz navedene Priloge I“;

(b) dodajo se naslednje točke:

„(o) „letalski prevoznik“ pomeni osebo, ki upravlja plovilo med izvajanjem letalske dejavnosti iz Priloge I ali, če identiteta prevoznika ni znana ali je lastnik plovila ne pozna, lastnika plovila;

(p) „država članica upravljavka“ pomeni državo članico, ki je odgovorna za upravljanje sistema v zvezi z letalskim prevoznikom v skladu s členom 18a;

(q) „dodeljene emisije iz letalstva“ pomeni emisije iz vseh letov, ki spadajo med letalske dejavnosti iz Priloge I, tj. odhodnih letov iz države članice ali dohodnih letov v državo članico iz tretje države;

(r) „emisije iz letalstva v preteklosti“ pomeni povprečje letnih emisij v koledarskih letih 2004, 2005 in 2006 iz zrakoplovov, ki izvajajo letalske dejavnosti iz Priloge I.“

3. Za členom 3 se vstavijo poglavje II in naslov poglavja III ter člen 3e:

„Poglavje II Letalstvo

Člen 3aPodročje uporabe poglavja II

Določbe tega poglavja se uporabljajo za dodeljevanje in izdajo pravic v zvezi z letalskimi dejavnostmi iz Priloge I.

Člen 3bSkupna količina pravic za letalstvo

1. Za obdobje od 1. januarja 2011 do 31. decembra 2012 je skupna dodeljena količina pravic za letalske prevoznike enaka 100 % vsote emisij v preteklosti za vsako leto.

2. Za obdobje iz člena 11(2), ki se začne s 1. januarjem 2013, je skupna dodeljena količina pravic za letalske prevoznike enaka 100 % preteklih emisij iz letalstva, pomnožena s številom let v tem obdobju.

3. Za tretje obdobje iz člena 11(2) in vsako nadaljnje obdobje je skupna dodeljena količina pravic za letalske prevoznike enaka 100 % preteklih emisij iz letalstva, pomnožena s številom let v tem obdobju.

4. V šestih mesecih po začetku veljavnosti te direktive se Komisija odloči o preteklih emisijah iz letalstva na podlagi najboljših razpoložljivih podatkov.

Člen 3cMetoda dodeljevanja pravic za letalstvo

1. V obdobju iz člena 3b(1) se določen delež pravic licitira. Odstotek je enak povprečnemu odstotku, ki so ga predlagale države članice, ki so v svoje nacionalne načrte dodelitve vključile licitiranje v skladu s poglavjem III.

2. V prihodnjih obdobjih bo pri odstotku za licitiranje upoštevan splošni pregled te direktive.

3. Komisija sprejme uredbo s podrobnimi določbami za licitiranje pravic, ki jo opravijo države članice in ki jih ni treba izdati brezplačno v skladu z odstavkoma 1 in 2. Število pravic, ki jih bo v vsakem obdobju za licitiranje dodelila vsaka država članica, je sorazmerno z njenim deležem vseh emisij iz letalstva, ki so bile dodeljene vsem državam članicam v referenčnem letu in ki so jih te sporočile na podlagi člena 14(3) in preverile na podlagi člena 15. Za obdobje iz člena 3b(1) je referenčno leto 2010 in za vsako nadaljnje obdobje iz člena 3b je referenčno leto koledarsko leto, ki se konča štiriindvajset mesecev pred začetkom obdobja, na katerega se nanaša licitiranje.

Navedena uredba, katere namen je spremeniti oziroma dopolniti nebistvene elemente te direktive, se sprejme v skladu z regulativnim postopkom z nadzorom iz člena 23(2a).

4. Prihodki, ustvarjeni pri licitiranju pravic v skladu z odstavkom 3, se uporabijo za zajezitev emisij toplogrednih plinov, prilagoditev na vplive podnebnih sprememb, financiranje raziskav in razvoja zajezitve in prilagoditev ter za kritje stroškov države članice upravljavke v zvezi s to direktivo. Države članice obvestijo Komisijo o ukrepih, sprejetih na podlagi tega odstavka.

5. Podatki, predloženi Komisiji na podlagi te direktive, držav članic ne razrešuje od obveznosti obveščanja iz člena 88(3) Pogodbe.

Člen 3dDodeljevanje in izdaja pravic letalskim prevoznikom

1. Za vsako obdobje iz člena 3b lahko vsak letalski prevoznik zahteva dodelitev pravic, ki se dodelijo brezplačno v skladu z odstavkom 3c. Zahtevek lahko vloži tako, da državi članici upravljavki predloži preverjene podatke o tonskih kilometrih za letalske dejavnosti iz Priloge I, ki jih je navedeni prevoznik opravil v koledarskem leto, ki se konča štiriindvajset mesecev pred začetkom obdobja, na katerega se ta nanaša, v skladu s Prilogo IV in Prilogo V. Zahtevki se morajo vložiti najmanj enaindvajset mesecev pred začetkom obdobja, za katerega ti veljajo.

2. Najmanj osemnajst mesecev pred začetkom obdobja, za katerega zahtevek velja, država članica pri Komisiji vloži zahtevke, ki jih je prejela v skladu z odstavkom 1.

3. Najpozneje petnajst mesecev pred začetkom vsakega obdobja iz člena 3b Komisija določi:

(a) skupno dodeljeno količino pravic za to obdobje v skladu s členom 3b;

(b) število pravic, ki se za tisto obdobje dodeli brezplačno v skladu s členom 3c;

(c) referenčno vrednost za brezplačno dodelitev pravic letalskim prevoznikom, ki so vložili zahtevke pri Komisiji v skladu z odstavkom 2.

Merilo iz točke (c) se izračuna tako, da se število pravic iz točke (b) deli z vsoto tonskih kilometrov iz zahtevka, vloženega pri Komisiji v skladu z odstavkom 2.

4. V treh mesecih od dneva, ko Komisija sprejme odločitev iz odstavka 3, vsaka država upravljavka izračuna in objavi:

(a) skupno število dodeljenih pravic za obdobje za vsakega letalskega prevoznika, ki je vložil zahtevek pri Komisiji v skladu z odstavkom 2, ki se izračuna tako, da se tonske kilometre iz zahtevka pomnoži z referenčno vrednost v skladu z odstavkom 3(c); in

(b) dodelitev pravic vsakemu letalskemu prevozniku za vsako leto, ki se določi tako, da se skupno dodeljeno število pravic za obdobje, ki se izračuna pod točko (a), deli s številom let v obdobju, v katerem letalski prevoznik opravlja letalsko dejavnost iz Priloge I.

5. Do 28. februarja 2011 in do 28. februarja v vsakem naslednjem letu pristojni organ države članice upravljavke izda vsakemu letalskemu prevozniku število pravic, dodeljenih navedenemu letalskemu prevozniku za navedeno leto.

Poglavje III Nepremične naprave

Člen 3ePodročje uporabe poglavja III

Določbe tega poglavja se uporabljajo za dovoljenja za emisije toplogrednih plinov ter dodeljevanje in izdajo pravic v zvezi z dejavnostmi iz Priloge I, ki niso letalske dejavnosti. ”

4. V členu 6(2)(e) se za besedo „pravic“ vstavijo besede „, ki niso pravice, izdane na podlagi poglavja II,“.

5. Za člen 11 se vstavi naslednji naslov za poglavje IV:

„Poglavje IV Določbe, ki veljajo za letalstvo in nepremične naprave“

6. V člen 11a se doda naslednji odstavek 1a:

„1a. Ob upoštevanju odstavka 3 države članice med vsakim obdobjem iz člena 3b dovolijo vsem letalskim prevoznikom, da uporabljajo CER in ERU iz projektnih dejavnosti do odstotka pravic, ki jih morajo predati na podlagi člena 12(2a); ta odstotek je povprečje odstotkov, ki jih določijo države članice za določeno obdobje v skladu z odstavkom 1.

Komisija ta odstotek objavi najmanj šest mesecev pred začetkom vsakega obdobja iz člena 3b.“

7. V členu 11b(2) se beseda „naprav“ nadomesti z besedo „dejavnosti“.

8. Člen 12 se spremeni:

(a) v odstavku 2 se za besedo „namene“ vstavijo besede „izpolnjevanja obveznosti letalskega prevoznika po odstavku 2a“;

(b) vstavi se naslednji odstavek 2a:

„2a. Države članice upravljavke v skladu s členom 15 preverijo, da vsi letalski prevozniki vsako leto do 30. aprila predajo število pravic, ki je enako skupni količini emisij iz letalskih dejavnosti v predhodnem koledarskem letu, ki so na seznamu v Prilogi I in ki jih letalski prevoznik izvaja. Države članice zagotovijo, da se pravice, predane v skladu s tem odstavkom, nato odpravijo.“

(c) v odstavku 3 se za besedo „pravic“ vstavijo besede „, ki niso pravice, izdane na podlagi poglavja II,“;

9. V členu 13(3) se „členom 12(3)“ nadomesti s „členom 12(2a) ali (3)“.

10. Člen 14 se spremeni:

(a) v odstavku 1:

(i) se za „te dejavnosti“ vstavijo besede „in podatkih o tonskih kilometrih za dejavnosti za namene zahtevka iz člena 3d“;

(ii) besede „do 30. septembra 2003“ se črtajo; in

(b) v odstavku 3:

(i) se beseda „naprave“ nadomesti z „ali letalski prevoznik“;

(ii) besede „iz te naprave v vsakem koledarskem letu“ se nadomestijo z „v vsakem koledarskem letu iz te naprave ali od 1. januarja 2010 iz zrakoplova, ki ga upravlja.“

11. Člen 15 se spremeni:

(a) v prvem odstavku:

(i) se beseda „upravljavci“ nadomesti z „upravljavci in letalski prevozniki“;

(ii) za „Priloge V“ se vstavijo besede „in vsemi podrobnimi določbami, ki jih sprejme Komisija v skladu s tem odstavkom“;

(b) v drugem odstavku:

(i) se beseda „upravljavec“ nadomesti z „upravljavci in letalski prevozniki“;

(ii) za „Priloge V“ se vstavijo besede „in vsemi podrobnimi določbami, ki jih sprejme Komisija v skladu s tem odstavkom“; in

(c) za drugi odstavek se doda naslednji odstavek:

„Komisija lahko v skladu z regulativnim postopkom iz člena 23(2) sprejme podrobne določbe za preverjanje poročil, ki jih predložijo letalski prevozniki na podlagi člena 14(3), in zahtevkov iz člena 3d.“

12. Člen 16 se spremeni:

(a) v odstavku 1 se črtajo besede „najpozneje do 31. decembra 2003“;

(b) v odstavku 2:

(i) beseda „upravljavcev“ se nadomesti z „upravljavcev in letalskih prevoznikov“;

(ii) besede „členom 12(3)“ se nadomestijo z besedama „to direktivo“; in

(c) v odstavku 3:

(i) beseda „upravljavec“ se nadomesti z „upravljavec in letalski prevoznik“;

(ii) v drugem stavku se črtajo besede „izpuščeno iz naprave,“;

13. Vstavita se naslednja člena 18a in 18b:

„Člen 18aDržava članica upravljavka

1. Država članica upravljavka letalskega prevoznika je:

(a) v primeru letalskega prevoznika z veljavno operativno licenco, ki jo je odobrila država članica v skladu z določbami iz Uredbe Sveta (EGS) št. 2407/92 z dne 23. julija 1992 o licenciranju letalskih prevoznikov[12], država članica, ki je odobrila operativno licenco zadevnemu letalskemu prevozniku, in

(b) v vseh drugih primerih država članica z največjimi ocenjenimi dodeljenimi emisijami iz letalstva, ki jih je opravil zadevni letalski prevoznik v izhodiščnem letu.

2. Na podlagi najboljših podatkov, ki so na voljo, Komisija:

(a) do 1. februarja 2009 objavi seznam letalskih prevoznikov, ki so izvajali letalsko dejavnost s seznama v Prilogi I 1. januarja 2006 ali pozneje, v katerem za vsakega letalskega prevoznika v skladu z odstavkom 1 navede državo članico upravljavko; in

(b) do 1. februarja v vsakem naslednjem letu posodobi seznam letalskih prevoznikov, ki so naknadno izvajali letalske dejavnosti s seznama iz Priloge I.

3. V odstavku 1 pomeni v zvezi z upravljavcem, ki je začel delovati v Skupnosti po 1. januarju 2006, „izhodiščno leto“ prvo koledarsko leto delovanja; v vseh ostalih primerih se koledarsko leto začne 1. januarja 2006.

Člen 18bPomoč Eurocontrola

Pri opravljanju svojih dolžnosti iz člena 3b(4) in člena 18a lahko Komisija za pomoč zaprosi organizacijo Eurocontrol in z njo v ta namen sklene ustrezen dogovor.

14. V člen 19(3) se dodajo naslednje besede: „in določbami o vključitvi letalskih dejavnosti v sistem Skupnosti. Na podlagi Uredbe lahko letalski prevozniki pri vodji registra zaprosijo za zamenjavo pravice, dodeljene na podlagi poglavja II, s pravico, ki je enaka pravici, dodeljeni na podlagi poglavja III. Vodje registrov zamenjavo izvedejo na podlagi zahtevka.“

15. V člen 23 se doda naslednji odstavek 2a:

„2a. Pri sklicevanju na ta odstavek veljata člen 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.“

16. Vstavi se naslednji člen 25a:

„Člen 25aUkrepi tretjih držav za zmanjšanje vpliva letalstva na podnebne spremembe

Če tretja država sprejme ukrepe za zmanjšanje vplivov zrakoplovov iz zadevne države, ki prihajajo iz navedene države in pristajajo v Skupnosti, na podnebne spremembe, in so ti ukrepi najmanj enaki zahtevam iz te direktive, Komisija to direktivo spremeni in zrakoplove, ki prihajajo iz te države, v naslednjem obdobju iz člena 3b izključi iz letalskih dejavnosti s seznama v Prilogi I.

Ta sprememba, katere namen je dopolnitev nebistvenih elementov te direktive, se sprejme v skladu z regulativnim postopkom z nadzorom iz člena 23(2a).“

17. Člen 28 se spremeni:

(a) v odstavku 3(b) se za besedo „pravic“ vstavijo besede „, ki niso pravice, izdane na podlagi poglavja II,“; in

(b) v odstavku 4 se za besedo „pravic“ vstavijo besede „, ki niso pravice, izdane na podlagi poglavja II,“;

18. Naslednji naslov se doda za členom 30:

„Poglavje V Končne določbe“

19. Priloge I, IV in V se spremenijo v skladu s Prilogo k tej direktivi.

Člen 2Prenos

1. Države članice najpozneje v dvanajstih mesecih od datuma začetka veljavnosti sprejmejo zakone, predpise in upravne določbe, potrebne za uskladitev s to direktivo. Komisiji takoj predložijo besedila teh predpisov ter primerjalno tabelo predpisov in te direktive.

Ko države članice sprejmejo navedene predpise, se sklicujejo na to direktivo ali pa takšno sklicevanje navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2. Države članice predložijo Komisiji besedilo glavnih določb nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga zajema ta direktiva. Komisija o njih obvesti države članice.

Člen 3Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

Člen 4Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, […]

Za Evropski parlament Za Svet

Predsednik Predsednik

PRILOGA

Priloge I, IV in V k Direktivi 2003/87/ES se spremenijo:

20. Priloga I se spremeni:

(a) naslov se nadomesti z naslednjim:

„ VRSTE DEJAVNOSTI, ZA KATERE SE UPORABLJA TA DIREKTIVA“;

(b) za odstavkom 2 se doda naslednji odstavek:

„Za leto 2011 se v letalsko dejavnost vključijo samo leti, ki vzletajo in pristajajo na letališču, ki se nahaja na ozemlju države članice, za katero velja Pogodba. Od 1. januarja 2012 bodo vključeni vsi leti, ki vzletajo ali pristajajo na letališču, ki se nahaja na ozemlju države članice, za katero velja Pogodba.“

(c) doda se naslednja vrsta dejavnosti:

„

Letalstvo Leti zrakoplovov, ki priletijo na letališče, ki je na ozemlju države članice, na katerem velja Pogodba, ali z njega vzletijo. Ta dejavnost ne vključuje: a) letov izključno za prevoz, letov v okviru službenih potovanj, letov vladajočega monarha ali njegovih bližnjih sorodnikov ter letov predsednikov držav, predsednikov vlad in vladnih ministrov, kadar je to z ustreznim kazalnikom stanja navedeno v načrtu leta; b) vojaških letov z vojaškimi zrakoplovi ter carinskih in policijskih poletov, ki jih odobri ustrezen pristojni organ; c) letov izključno na podlagi pravil vizualnega letenja, kakor so določena v Prilogi 2 h Konvenciji o mednarodnem civilnem letalstvu iz leta 1944; d) letov, ki se zaključijo na istem letališču, na katerem je letalo vzletelo in med katerimi ni bilo vmesnih postankov; e) letov za usposabljanje izključno za namene pridobitve licence ali ocenjevanja letalskega osebja v pilotski kabini, kadar je to utemeljeno z ustreznim zaznamkom v načrtu leta, če let ni namenjen prevozu potnikov in/ali tovora ali dostavljanju ali prevažanju plovila; f) letov, ki se izvajajo izključno za namene preverjanja ali preizkušanja opreme, ki se uporablja ali se namerava uporabljati kot zemeljsko sredstvo za zračno navigacijo, razen dostavnih letov zadevnih zrakoplovov; in g) letov, ki se izvajajo z zrakoplovi s potrjeno največjo vzletno maso, manjšo od 5 700 kg. | Ogljikov dioksid |

“

21. Priloga IV se spremeni:

(a) Za naslovom se doda naslednji naslov:

„DEL A – Nadzor in poročanje o emisijah iz nepremičnih naprav“

(b) doda se naslednji del B:

„DEL B – Nadzor in poročanje o emisijah iz letalskih dejavnosti“

Nadzor emisij ogljikovega dioksida

Emisije se nadzorujejo z izračunom po naslednji formuli:

Poraba goriva x faktor emisije

V porabo goriva je vključeno tudi gorivo, ki ga porabi pomožni motor. Dejanska poraba goriva za vsak let se uporabi, kadar je mogoče, in se izračuna s formulo:

Količina goriva v rezervoarjih zrakoplovov po koncu polnjenja z gorivom za zadevni let – količina goriva v rezervoarjih zrakoplovov po koncu polnjenja z gorivom za naslednji let + polnjenje z gorivom za zadevni naslednji let.

Če podatki o dejanski porabi goriva niso na voljo, se na podlagi najboljših podatkov, ki so na voljo, za ocenjevanje podatkov o dejanski porabi goriva uporabi standardizirana usklajena metoda.

Uporabijo se privzeti faktorji emisij IPCC iz Smernic za popis IPCC 2006 in dopolnila teh smernic, razen če so faktorji emisije, posebni za dejavnost, ki izhajajo iz neodvisnih akreditiranih laboratorijev, ki uporabljajo analitične metode, natančnejši. Faktor emisije za biomaso je nič.

Za vsak let in vsako gorivo se izdela poseben izračun.

Poročanje o emisijah

Vsak letalski prevoznik v svoje poročilo na podlagi člena 14(3) vključi naslednje podatke:

A. Podatke za identifikacijo prevoznika, ki vključujejo:

- ime upravljavca,

- njegovo državo članico upravljavko,

- njegov naslov, vključno s poštno številko in državo, in če je drugačen, tudi njegov kontaktni naslov v državi članici upravljavki,

- registrske številke zrakoplovov in vrste zrakoplovov, ki se uporabljajo za izvajanje letalskih dejavnosti iz Priloge I, s katerimi se ukvarja letalski prevoznik, v obdobju, ki ga zajema poročilo, ,

- število spričevala in organ izdaje spričevala in operativne licence letalskega prevoznika, pod katerim so bile letalske dejavnosti zadevnega letalskega prevoznika iz Priloge I izvedene,

- naslov, telefon, faks in elektronski naslov kontaktne osebe in

- ime lastnika zrakoplova.

B. Za vsako vrsto goriva, za katerega se izračunavajo emisije:

- porabo goriva,

- faktor emisije,

- skupne emisije iz vseh opravljenih letov v obdobju, ki ga zajema poročilo in ki so del letalskih dejavnosti iz Priloge I, s katerimi se ukvarja letalski prevoznik,

- skupne emisije iz:

- vseh opravljenih letov zrakoplovov, ki v obdobju, ki ga zajema poročilo, spadajo med letalske dejavnosti zadevnega letalskega prevoznik iz Priloge I, ter ki so vzleteli z letališč na ozemlju države članice in pristali na letališču, ki je na ozemlju iste države članice;

- vseh drugih opravljenih letov, ki so v obdobju, ki ga zajema poročilo, del letalskih dejavnosti iz Priloge I , s katerimi se ukvarja letalski prevoznik;

- skupne emisije iz vseh opravljenih letov zrakoplovov, ki so v obdobju, ki ga zajema poročilo, del letalskih dejavnosti iz Priloge I, , s katerimi se ukvarja letalski prevoznik, ter:

- so vzleteli iz katere koli države članice in

- pristali v kateri koli državi članici iz tretje države;

- negotovost.

Nadzor nad podatki o tonskih kilometrih za namen člena 3d

Za dodeljevanje pravic v skladu s členom 3d(1) se količina letalskih dejavnosti izračuna v tonskih kilometrih z naslednjo formulo:

tonski kilometri = razdalja x koristni tovor

kjer:

„razdalja“ pomeni razdaljo velikega kroga med izhodiščnim in ciljnim letališčem in

„koristni tovor“ pomeni skupno maso tovora, pošte in potnikov, ki jih prevaža.

Pri izračunu koristnega tovora:

- je število potnikov na zrakoplovu število potnikov razen članov posadke;

- letalski prevoznik lahko za zadevne lete za potnike in prijavljeno prtljago, ki je navedena v dokumentaciji o masi in ravnotežju, uporabi dejansko ali standardno maso ali pa privzeto vrednost za vsakega potnika in njegovo prijavljeno prtljago 100 kg.

Poročanje o podatkih o tonskih kilometrih za namen člena 3d

Vsak letalski prevoznik v svoj zahtevek na podlagi člena 3d(1) vključi naslednje podatke:

A. Podatke za identifikacijo prevoznika, ki vključujejo:

- ime upravljavca,

- njegovo državo članico upravljavko,

- njegov naslov, vključno s poštno številko in državo, in če je drugačen, tudi njegov kontaktni naslov v državi članici upravljavki,

- registrske številke zrakoplovov in vrste zrakoplovov, ki se uporabljajo za izvajanje letalskih dejavnosti iz Priloge I, s katerimi se ukvarja letalski prevoznik, v obdobju, ki ga zajema poročilo, ,

- število spričevala in organ izdaje spričevala in operativne licence letalskega prevoznika, pod katerim so bile letalske dejavnosti zadevnega letalskega prevoznika iz Priloge I izvedene,

- naslov, telefon, faks in elektronski naslov kontaktne osebe in

- ime lastnika zrakoplova.

B. Podatki o tonskih kilometrih:

- številke letov na obeh letališčih,

- število potnikov na obeh letališčih,

- število tonskih kilometrov na obeh letališčih,

- skupno število tonskih kilometrov za vse lete, opravljene med letom, ki jih zajema poročilo in ki spadajo med letalske dejavnosti iz Priloge I, s katerimi se ukvarja upravljavec. ”

- Priloga V se spremeni:

(a) za naslovom se doda naslednji naslov:

„DEL A – Preverjanje emisij iz nepremičnih naprav“

(b) doda se naslednji del B:

„DEL B – Preverjanje emisij iz letalskih dejavnosti“

(13) Splošna načela in metodologija iz te priloge se uporabijo za preverjanje poročil o emisijah iz letov, ki spadajo v letalske dejavnosti iz Priloge I.

V ta namen:

(a) v odstavku 3 se sklicevanje na upravljavca šteje za sklicevanje na letalskega prevoznika in v točki (c) sklicevanje na napravo za sklicevanje na zrakoplov, ki izvaja letalske dejavnosti iz poročila;

(b) v odstavku 5 se sklicevanje na napravo šteje za sklicevanje na letalskega prevoznika;

(c) v odstavku 6 se sklicevanje na dejavnosti, ki se izvajajo na napravi, šteje za sklicevanje na letalske dejavnosti iz poročila, ki jih izvaja letalski prevoznik;

(d) v odstavku 7 se sklicevanje na mesto naprave šteje za sklicevanje na mesta, ki jih letalski prevoznik uporablja za izvajanje letalskih dejavnosti iz poročila;

(e) v odstavkih 8 in 9 se sklicevanja na vire emisij v napravi štejejo za sklicevanja na zrakoplov, za katerega je letalski prevoznik odgovoren; in

(f) v odstavkih 10 in 12 se sklicevanji na upravljavca štejeta za sklicevanji na letalskega prevoznika.

Dodatne določbe za preverjanje poročil o emisijah iz letalstva

(14) Preveritelj preveri zlasti:

(a) da so v letalski dejavnosti upoštevani vsi leti, navedeni v Prilogi I. Pri tej nalogi si preveritelj pomaga s časovnim razporedom in drugimi podatki o upraviteljevem prometu, vključno s podatki iz Eurocontrola, ki jih zahteva upravitelj;

(b) da se podatki o skupni porabi goriva in podatki o kupljenem ali kako drugače dobavljenem gorivu za zrakoplov, ki izvaja letalske dejavnost, na splošno med seboj ujemajo.

Dodatne določbe za preverjanje podatkov o tonskih kilometrih, predloženih za namene člena 3d(1)

(15) Splošna načela in metodologija za preverjanje poročil o emisijah iz člena 14(3), ki so določena v tej prilogi, se uporabijo, kadar je ustrezno, tudi za preverjanje podatkov o tonskih kilometrih.

(16) Preveritelj preveri zlasti, ali se pri upraviteljevem zahtevku iz člena 3d(1) upoštevajo le leti, ki so se dejansko izvedli, in ali spadajo med letalske dejavnosti, navedene v Prilogi I, za katere je letalski prevoznik odgovoren. Pri tej nalogi si preveritelj pomaga s podatki o upraviteljevem prometu, vključno s podatki iz Eurocontrola, ki jih zahteva upravitelj. Poleg tega preveritelj preveri, ali se koristni tovor, o katerem poroča upravitelj, ujema z zapisi o koristnem tovoru, ki jih ima upravitelj zaradi varnosti.“

ZAKONODAJNI FINANČNI IZKAZ

1. NASLOV PREDLOGA:

Predlog Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2003/87/ES zaradi vključitve letalskih dejavnosti v sistem za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti.

2. OKVIR ABM/ABB

Zadevno(-a) področje(-a) in povezana(-e) dejavnost(-i):

Področje politike: 07 Okolje

Dejavnost ABB koda 0703: Izvajanje okoljske politike in zakonodaje Skupnosti

3. PRORAČUNSKE VRSTICE

3.1. Proračunske vrstice (vrstice za poslovanje in z njimi povezane vrstice za tehnično in upravno pomoč (nekdanje vrstice BA)) z navedbo imena postavke:

Člen 07 03 07 – LIFE+ (Evropski finančni instrument za okolje – od 2007 do 2013)

3.2. Trajanje ukrepa in finančni vpliv:

Za obdobje 2007–2013 se bodo potrebna proračunska sredstva krila iz sredstev, ki so predvidena za program LIFE+. Dodatna sredstva niso potrebna.

3.3. Značilnosti proračuna (po potrebi se dodajo vrstice):

Proračunska vrstica | Vrsta odhodkov | Novo | Prispevek Efte | Prispevki držav prosilk | Razdelek v finančni perspektivi |

07 03 07 | Neobvezni. | dif. | NE | NE | NE | NE 2 |

4. POVZETEK SREDSTEV

4.1. Finančna sredstva

4.1.1. Povzetek odobritev za prevzem obveznosti (OPO) in odobritev plačil (OP)

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Vrsta odhodkov | Oddelek | Leto 2007 | Leto 2008 | Leto 2009 | Leto 2010 | Leto 2011 | Leto 2012 in pozneje | Skupaj |

Odhodki iz poslovanja[13] |

Odobritve za prevzem obveznosti (OPO) | 8.1. | a | 0,200 | 0,140 | 0,065 | 0,000 | 0,000 | 0,200 | 0,605 |

Odobritve plačil (OP) | b | 0,100 | 0,130 | 0,127 | 0,048 | 0,00 | 0,200 | 0,605 |

Upravni odhodki, vključeni v referenčni znesek[14] |

Tehnična in upravna pomoč (NS) | 8.2.4. | c | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 |

REFERENČNI ZNESEK SKUPAJ |

OPO | a + c | 0,200 | 0,140 | 0,065 | 0,000 | 0,000 | 0,200 | 0,605 |

Odobritve plačil | b + c | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 |

Upravni odhodki, ki niso vključeni v referenčni znesek[15] |

Človeški viri in z njimi povezani odhodki (NS) | 8.2.5. | d | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,648 |

Upravni stroški, ki niso vključeni v referenčni znesek, razen stroškov za človeške vire in z njimi povezanih stroškov (NS) | 8.2.6. | e | 0,004 | 0,085 | 0,058 | 0,031 | 0,031 | 0,031 | 0,240 |

Ocenjeni stroški financiranja ukrepa skupaj |

OPO, vključno s stroški za človeške vire, SKUPAJ | a + c + d + e | 0,312 | 0,333 | 0,231 | 0,139 | 0,139 | 0,339 | 1,493 |

OP, vključno s stroški za človeške vire, SKUPAJ | b + c + d + e | 0,212 | 0,323 | 0,293 | 0,187 | 0,139 | 0,339 | 1,493 |

Podrobnosti o sofinanciranju

Če predlog vključuje sofinanciranje držav članic ali drugih organov (treba jih je navesti), se v spodnjo preglednico vpiše ocenjena raven tega sofinanciranja (če ukrep sofinancirajo različni organi, se lahko dodajo vrstice):

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Organ, ki sofinancira ukrep | Leto n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 in pozneje | Skupaj |

…………………… | f | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 |

SKUPAJ OP, vključno s sofinanciranjem | a + c + d + e + f |

4.1.2. Skladnost s finančnim programiranjem

X Predlog je skladen z obstoječim finančnim programiranjem.

( Predlog bo pomenil ponovno programiranje ustreznega razdelka v finančni perspektivi.

( Predlog lahko zahteva uporabo določb Medinstitucionalnega sporazuma[16] (tj. instrumenta prilagodljivosti ali spremembe finančne perspektive).

4.1.3. Finančni vpliv na prihodke

X Predlog nima finančnih posledic za prihodke

( Predlog ima finančni vpliv – učinek na prihodke je naslednji:

OPOMBA: Vse podrobnosti in pripombe glede metode izračuna učinka na prihodke je treba navesti v posebni prilogi.

v mio EUR (na eno decimalno mesto natančno)

Pred ukrepom [Leto n – 1] | Stanje po ukrepu |

Skupno število človeških virov | 1A*/AD | 1A*/AD | 1A*/AD | 1A*/AD | 1A*/AD | 1A*/AD |

5. ZNAČILNOSTI IN CILJI

5.1. Potreba, ki jo je treba kratkoročno ali dolgoročno pokriti

Za zmanjšanje vpliva letalstva na podnebne spremembe z vključitvijo letalstva v sistem za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti (glej del Razlogi za predlog in njegovi cilji obrazložitvenega memoranduma). V ta namen so potrebna finančna sredstva za:

- razvoj izvedbenih določb in smernic, ki jih zahteva predlog,

- dodelitev študij ali druge tehnične pomoči v zvezi z izvajanjem,

- izvajanje nalog, ki jih ima Komisija na podlagi te direktive, vključno z odločitvami v zvezi z dodeljevanjem pravic ter pripravo in vzdrževanjem seznama držav članic upravljavk za vsakega od letalskih prevoznikov.

Za dodelitev študij ali druge tehnične pomoči v zvezi z izvajanjem Direktive bo v prvem letu predvidoma potrebna vsota 200 000 EUR, dodatnih 140 000 EUR v drugem letu in 40 000 EUR v tretjem letu. V letu 2012 bo za nadaljnjo tehnično pomoč in vrednotenje predvidoma potrebnih 200 000 EUR.

V letu 2009 so predvidene prilagoditve sistemov IT za neodvisne evidence transakcij Skupnosti (25 000 EUR).

5.2. Dodana vrednost zaradi vključitve Skupnosti in skladnost predloga z drugimi finančnimi instrumenti ter možne sinergije

Usklajeno delovanje za zmanjšanje vpliva letalstva na podnebne spremembe je mogoče najbolje doseči z zakonodajo in usklajevanjem na ravni Skupnosti. (Glej tudi del 3 obrazložitvenega memoranduma)

Stroški iz poslovanja so predvideni v sredstvih iz proračuna LIFE+ ob upoštevanju centralnega neposrednega upravljanja.

5.3. Cilji in pričakovani rezultati predloga ter z njimi povezani kazalniki v okviru ABM

Zmanjšati vpliv letalstva na podnebne spremembe z vključitvijo letalstva v sistem za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti. Zlasti:

- v prizadevanje za zmanjšanje podnebnih sprememb vključiti sektor letalskega prevoza,

- vračunati zunanje stroške podnebnih sprememb in

- s krepitvijo gospodarskih spodbud za letalske prevoznike in zmanjšanjem njihovega vpliva na podnebje prispevati k boljši okoljski učinkovitosti operacij v zračnem prevozu.

5.4. Metoda izvedbe (okvirno)

X Centralizirano upravljanje

X neposredno s strani Komisije

( posredno s prenosom na:

( izvajalske agencije

( organe, ki so jih ustanovile Skupnosti, kakor je navedeno v členu 185 finančne uredbe,

( nacionalne javne organe/organe, ki opravljajo javne storitve

( Deljeno ali decentralizirano upravljanje

( z državami članicami

( s tretjimi državami

( Skupno upravljanje z mednarodnimi organizacijami (treba jih je navesti)

Pripombe:

6. NADZOR IN VREDNOTENJE

6.1. Sistem nadzora

Države članice bodo morale poročati o vseh dejanjih in ukrepih za izvajanje Direktive.

Pogodbe, ki jih je Komisija podpisala za izvajanje Direktive, ji (ali kateremu koli predstavniku, ki ga pooblasti) morajo omogočiti nadzor in finančni nadzor, Računskemu sodišču pa revizije, po potrebi tudi na kraju samem.

6.2. Vrednotenje

6.2.1. Predhodno vrednotenje

Glej presojo vplivov, ki je priložena temu predlogu v obliki delovnega dokumenta služb Komisije. Ovrednoteni so gospodarski, socialni, zdravstveni in okoljski vplivi vseh predlaganih ukrepov.

6.2.2. Ukrepi, sprejeti po vmesnem/naknadnem vrednotenju (na podlagi podobnih preteklih izkušenj)

Predlagani ukrepi in priložena presoja vplivov upoštevajo izkušnje iz delovanja sistema Skupnosti.

6.2.3. Oblika in pogostost prihodnjega vrednotenja

Se ne uporablja.

7. Ukrepi proti goljufijam

Standardi notranjega nadzora št. 14, 15, 16, 18, 19, 20 in 21 in načela iz Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, se bodo uporabljali v celoti.

8. PODROBNOSTI O SREDSTVIH

8.1. Cilji predloga z vidika stroškov financiranja

Odobritve za prevzem obveznosti v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Leto 2007 | Leto 2008 | Leto 2009 | Leto 2010 | Leto 2011 | Leto 2012 |

Uradniki ali začasno osebje[19] (XX 01 01) | A*/AD | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |

B*, C*/AST |

Osebje, financirano[20] v skladu s členom XX 01 02 |

Drugo osebje, financirano[21] v skladu s členom XX 01 04/05 |

SKUPAJ | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |

8.2.2. Opis nalog, ki izhajajo iz ukrepa

- Priprava na izvajanje uredb o licitiranju in smernicah o spremljanju, poročanju in preverjanju zahtev

- Preverjanje izvajanja v državah članicah

- Priprava in posodobitev seznama držav članic upravljavk

- Odločitve Komisije v zvezi z dodeljevanjem pravic za letalski sektor

8.2.3. Človeški viri – viri delovnih mest (po sistematizaciji)

( Delovna mesta, trenutno dodeljena upravljanju programa, ki se nadomesti ali podaljša

( Delovna mesta, ki so bila predhodno dodeljena v okviru izvajanja LSP/PPP za leto n

( Delovna mesta, ki bodo zahtevana v naslednjem postopku LSP/PPP

X Delovna mesta, ki bodo prerazporejena z uporabo obstoječih človeških virov znotraj zadevne službe (notranja prerazporeditev)

( Delovna mesta, potrebna za leto n, ki niso predvidena za izvajanje LSP/PPP za zadevno leto

8.2.4. Drugi upravni odhodki, vključeni v referenčni znesek (XX 01 04/05 – Odhodki za upravno poslovodenje)

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Proračunska vrstica (številka in ime postavke) | Leto 2007 | Leto 2008 | Leto 2009 | Leto 2010 | Leto 2011 | Leto 2012 in pozneje | SKUPAJ |

Druga tehnična in upravna pomoč |

– notranja |

– zunanja |

Tehnična in upravna pomoč SKUPAJ |

8.2.5. Stroški financiranja človeških virov in z njimi povezanih stroškov, ki niso vključeni v referenčni znesek

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Vrsta človeških virov | Leto 2007 | Leto 2008 | Leto 2009 | Leto 2010 | Leto 2011 | Leto 2012 in pozneje |

Uradniki in začasno osebje (XX 01 01) | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,108 |

Osebje financirano iz člena XX 01 02 (pomožno osebje, napoteni nacionalni izvedenci, pogodbeno osebje itd.) (navesti proračunsko vrstico) |

Stroški za človeške vire in z njimi povezani stroški (ki NISO vključeni v referenčni znesek) SKUPAJ | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,108 |

Izračun – Uradniki in začasni uslužbenci |

Standardna plača za uradnika 1A*/AD, kakor je navedeno v točki 8.2.1, je 0,108 MIO EUR |

Izračun – Osebje, financirano iz člena XX 01 02 |

Se ne uporablja |

8.2.6. Drugi upravni odhodki, ki niso vključeni v referenčni znesek v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno) |

Leto 2007 | Leto 2008 | Leto 2009 | Leto 2010 | Leto 2011 | Leto 2012 in pozneje | SKUPAJ |

XX 01 02 11 01 – Misije | 0,004 | 0,004 | 0,004 | 0,004 | 0,004 | 0,004 | 0,024 |

XX 01 02 11 02 – Sestanki in konference | 0,000 | 0,027 | 0,027 | 0,027 | 0,027 | 0,027 | 0,135 |

XX 01 02 11 03 – Odbori[23] | 0,000 | 0,054 | 0,027 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,081 |

XX 01 02 11 04 – Študije in konzultacije | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 |

XX 01 02 11 05 – Informacijski sistemi | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 |

2 Drugi odhodki za poslovodenje skupaj (XX 01 02 11) |

3 Drugi odhodki upravne narave (opredeliti, vključno s sklicem na proračunsko vrstico) |

Upravni odhodki, razen stroškov za človeške vire in z njimi povezanih stroškov (ki NISO vključeni v referenčni znesek), SKUPAJ | 0,004 | 0,085 | 0,058 | 0,031 | 0,031 | 0,031 | 0,240 |

Izračun – Drugi upravni odhodki, ki niso vključeni v referenčni znesek |

V obdobju 2009–2013 so vsako leto predvidene štiri misije (stroški na enoto: 1 000 EUR), katerih naloga bo pojasnjevanje predloga in olajšanje izvajanja v državah članicah. Za leto 2008 in leto 2009 so predvidena zasedanja Odbora za podnebne spremembe (stroški na enoto: 27 000 EUR) za sprejetje pravil in navodil za izvajanje. |

Potrebe po človeških in upravnih virih se krijejo iz sredstev, dodeljenih upravljalnemu generalnemu direktoratu v okviru letnega postopka dodeljevanja sredstev.

[1] Glej zlasti oddelek 5 dokumenta COM(2005) 459.

[2] UL C […], […], str. […].

[3] UL C […], […], str. […].

[4] UL C […], […], str. […].

[5] UL C […], […], str. […].

[6] UL L 275, 25.10.2003, str. 32. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2004/101/ES(UL L 338, 13.11.2004, str. 18).

[7] UL L 33, 7.2.1994, str. 11.

[8] UL L 130, 15.5.2002, str. 1.

[9] UL L 242, 10.9.2002, str. 1.

[10] COM(2005) 459.

[11] UL L 184, 17.7.1999, str. 23. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2006/512/ES (UL L 200, 22.7.2006, str. 11).

[12] UL L 24, 24.8.1992, str. 1.

[13] Odhodki, ki ne spadajo v poglavje xx 01 zadevnega naslova xx.

[14] Odhodki v okviru člena xx 01 04 naslova xx.

[15] Odhodki v okviru poglavja xx 01, razen odhodkov iz člena xx 01 04 ali xx 01 05.

[16] Glej točki 19 in 24 Medinstitucionalnega sporazuma.

[17] Če je potrebno, je treba dodati dodatne stolpce, tj. če ukrep traja dlje kot 6 let.

[18] Kot je opisano v oddelku 5.3.

[19] Stroški zanje NISO vključeni v referenčni znesek.

[20] Stroški zanje NISO vključeni v referenčni znesek.

[21] Stroški zanje so vključeni v referenčni znesek.

[22] S sklicevanjem na posebno zakonodajno finančno poročilo za zadevno izvajalsko agencijo (zadevne izvajalske agencije).

[23] Navedite vrsto odbora in skupino, v katero spada.