I. UVOD

To je dvanajsto mesečno poročilo o napredku pri vzpostavljanju učinkovite in prave varnostne unije, ki zajema najnovejše dogodke na področju dveh glavnih stebrov: boja proti terorizmu in organiziranemu kriminalu in sredstvom, ki se uporabljajo v ta namen, ter krepitve naše zaščite in odpornosti proti tem grožnjam.

Skoraj leto je minilo od napada na berlinskem božičnem sejmu 19. decembra 2016, v katerem je umrlo 12 ljudi, ranjenih je bilo 56, izvedla pa ga je oseba, ki je uporabljala več identitet, da se je izognila mejnim organom in organom kazenskega pregona. Ta incident in drugi teroristični napadi storilcev, ki so uporabljali več identitet, kot je napad z nožem v Marseillu oktobra 2017, so poleg pomena učinkovite izmenjave informacij med organi držav članic pokazali tudi ključni pomen dela, ki ga je Komisija začela spomladi leta 2016, da bi odpravila sedanje pomanjkljivosti pri upravljanju informacij v EU, zaradi katerih se lahko posameznik, ki uporablja različne identitete, evidentira v različne podatkovne zbirke EU. Zakonodajna predloga uredb o interoperabilnosti informacijskih sistemov, predložena s tem poročilom kot del svežnja, sta namenjena odpravi možnosti teroristov in storilcev kaznivih dejanj za zlorabo identitete z izkoriščanjem sedanjih vrzeli ter s tem boljšemu varovanju zunanjih meja EU, okrepitvi notranje varnosti in izboljšanju upravljanja migracij. Predloga pomenita pomembno spremembo načina, kako EU upravlja informacije za upravljanje varnosti, meja in migracij, pa tudi tega, kako se navedeni podatki dajo na voljo nacionalnim organom, da se zagotovi, da imajo pravočasno in na pravem mestu na voljno informacije, ki jih potrebujejo. Komisija ob upoštevanju osrednjega pomena teh predlogov za povečanje učinkovitosti mejnih organov in organov kazenskega pregona zdaj sozakonodajalca poziva, naj prednostno obravnavata zakonodajna predloga o interoperabilnosti ter tudi hitro dosežeta dogovor o preostalih zakonodajnih predlogih, ki se obravnavajo in se nanašajo na posamezne informacijske sisteme, da bi tistim, ki so najbolj odgovorni za varnost naših državljanov, zagotovili informacije, ki jih potrebujejo za opravljanje svojih nalog.

Zato je to poročilo osredotočeno na naslednje korake za zagotovitev močnejših in pametnejših informacijskih sistemov za upravljanje varnosti, meja in migracij, da bi bila podatkovna arhitektura informacijskih sistemov EU uspešnejša in učinkovitejša ob popolnem upoštevanju zahtev glede varstva podatkov.

V tem poročilu je predstavljenih tudi več ukrepov za kar največje povečanje koristi obstoječih informacijskih sistemov, zajemajo pa zakonodajno delo in tekoče delo za zagotovitev njihovega popolnega izvajanja in boljše uporabe informacijskih sistemov EU. Evropski svet je oktobra 2017 pregledal izvajanje načrta iz Bratislave in ugotovil, da je EU zlasti v zvezi z notranjo varnostjo dosegla precejšen napredek na štirih področjih: okrepljenega sodelovanja in izmenjave informacij, povečanja števila kontrol in medsebojne povezanosti podatkovnih zbirk, razvoja evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve (ETIAS) ter sistematskih prizadevanj za boj proti radikalizaciji. To poročilo kaže, da je bil v zadnjih dveh mesecih na vseh teh področjih dosežen dodaten napredek.

II. MOČNEJŠI IN PAMETNEJŠI INFORMACIJSKI SISTEMI ZA UPRAVLJANJE VARNOSTI, MEJA IN MIGRACIJ

Nedavne raziskave kažejo, da državljani EU odločno podpirajo večjo izmenjavo informacij po vsej EU za boj proti terorizmu in organiziranemu kriminalu. Informacije, ki jih zagotavljajo sistemi EU, imajo ključno vlogo pri podpiranju nacionalnih organov pri upravljanju zunanjih meja, boju proti kriminalu in terorizmu ter zmanjšanju nezakonitih migracij. Da bi se ta dodana vrednost EU čim bolj povečala, morajo biti informacije, ki jih zagotavljajo sistemi EU, popolne, točne in zanesljive. Sedanja slika je razdrobljena in zapletena ter se težko uporablja.

Da bi se te pomanjkljivosti odpravile v skladu s sporočilom Komisije iz aprila 2016, je bilo delo osredotočeno na tri področja: kar največje povečanje koristi obstoječih informacijskih sistemov, razvoj novih in dopolnilnih sistemov za zapolnitev vrzeli ter izboljšanje interoperabilnosti informacijskih sistemov.

1.Možnosti za interoperabilnost informacijskih sistemov

Prvič, predlagani ukrepi bodo uradnikom na terenu pomagali čim bolj izkoristiti obstoječe podatke. Z evropskim portalom za iskanje se bo zagotovila točka „vse na enem mestu“, s čimer se bodo omogočile sočasne poizvedbe v več informacijskih sistemih EU, pa tudi iskanje ustreznih podatkov Europola in poizvedb v sistemih Interpola, v skladu s pravicami dostopa uporabnikov. S tem bodo imeli uradniki na terenu učinkovit, hiter in nemoten dostop do podatkov, ki jih potrebujejo za opravljanje svoje naloge, odpravilo pa se bo tudi sedanje zapleteno odločanje o tem, katero podatkovno zbirko bi bilo treba pregledati v danem primeru.

Drugič, predlagani ukrepi bodo na podlagi uporabe biometričnih podatkov nacionalnim organom omogočili odkrivanje več identitet in preprečevanje zlorab identitete. Skupna storitev za ugotavljanje ujemanja biometričnih podatkov bo omogočila iskanje in primerjanje biometričnih podatkov iz več osrednjih sistemov, skupno odložišče podatkov o identiteti pa bo vsebovalo biografske in biometrične podatke o identiteti državljanov tretjih držav, evidentirane v informacijskih sistemih EU. Na podlagi teh dveh komponent interoperabilnosti bo detektor več identitet preveril, ali podatki o identiteti, na katero se nanaša poizvedba, obstajajo v več kot enem od sistemov, ki so povezani z njim. Kadar koli bodo uradniki za priseljevanje in azil evidentirali osebo v informacijskih sistemih EU ali kadar bodo policisti in mejni policisti preverili osebo v teh sistemih, bodo obveščeni, ali je oseba že znana pod drugo identiteto oziroma ali uporablja več identitet. Tako se bodo zapolnile sedanje vrzeli in odpravile slepe pege, ki jih teroristi in drugi storilci kaznivih dejanj poskušajo izkoristiti z uporabo lažnih ali več identitet.

Tretjič, predlagani ukrepi bodo policistom omogočili hitro in učinkovito ugotavljanje identitete na njihovem ozemlju. Pri tem bodo imeli policisti dostop do podatkov o identiteti državljanov tretjih držav, evidentiranih v informacijskih sistemih EU, s čimer bodo lahko pravilno identificirali in odkrivali več identitet. S tem se bo znatno izboljšala učinkovitost kontrol na ozemlju držav članic, tudi v skladu s priporočilom Komisije o sorazmernih policijskih kontrolah in policijskem sodelovanju na schengenskem območju.

Komisija za dopolnjevanje teh komponent interoperabilnosti predlaga tudi olajševanje in racionalizacijo dostopa organov kazenskega pregona do sistemov, ki niso povezani s kazenskim pregonom, z uvedbo novega dvostopenjskega pristopa k pregledu podatkov. V skladu s sedanjimi pravili lahko organi kazenskega pregona že zdaj uporabljajo informacijske sisteme, ki niso povezani s kazenskim pregonom, za preprečevanje, preiskovanje, odkrivanje ali pregon terorizma in drugih hudih kaznivih dejanj. Vendar za zadevne sisteme veljajo drugi pogoji dostopa in zaščitni ukrepi, nekatera sedanja pravila pa te organe ovirajo pri učinkoviti legitimni uporabi sistemov. V skladu z novim dvostopenjskim pristopom k pregledu podatkov bi uradnik organa kazenskega pregona najprej vzporedno pregledal vse sisteme, katerih podatki so shranjeni v skupnem odložišču podatkov o identiteti, da bi ugotovil, ali kateri od njih vsebuje informacije o osebi, na katero se nanaša poizvedba. Da bi se zagotovilo varstvo podatkov, bi tako pridobil le odgovor po načelu „zadetek/ni zadetka“. Uradnik ne bi imel dostopa do nobenih podatkov v sistemih, ampak bi vedel, ali taki podatki obstajajo in kje. Pri drugem koraku bi lahko uradnik zahteval neomejen dostop do informacijskih sistemov z zadetki, pri čemer bi bila za vsak zadevni sistem potrebna posebna zahteva za dostop, in to v skladu s pravili, ki veljajo za vsak zadevni sistem. Tako kot zdaj bi moral uradnik utemeljiti potrebo po dostopu do sistema v skladu s pravicami dostopa in načeli omejitve namena navedenega informacijskega sistema, pri čemer bi za poznejši neomejeni dostop potreboval predhodno dovoljenje imenovanega organa, še naprej pa bi se zahtevala posebna oznaka ID uporabnika in prijava. Ko se bo uporabljal tak dvostopenjski pristop k pregledu podatkov, ne bo več potrebno predhodno iskanje v nacionalnih podatkovnih zbirkah in sistemu drugih držav članic za avtomatizirano identifikacijo prstnih odtisov na podlagi Sklepa 2008/615/PNZ („preverjanje v skladu s prümskimi merili“).

Pri predlogih o interoperabilnosti se spoštujejo in spodbujajo temeljne pravice in zlasti pravica do varstva podatkov. Ko bo v EU vzpostavljen nov celovit okvir za varstvo osebnih podatkov in bo na področju tehnologije in informacijske varnosti dosežen precejšen napredek, bo mogoče načelo omejitve namena lažje izvajati na ravni dostopa do shranjenih podatkov in njihove uporabe ter pri tem v celoti spoštovati Listino EU o temeljnih pravicah in nedavno sodno prakso Sodišča. Predlagani ukrepi ne bodo ustvarili medsebojne povezljivosti posameznih sistemov. Vsak sistem bo ohranil svojo posebno omejitev namena, pravila za dostop in pravila o hrambi podatkov. Poleg tega predlagani ukrepi ne bodo povzročili obsežnejšega zbiranja novih podatkov. Z njimi se zagotovi ciljno usmerjen in pameten način uporabe obstoječih informacij, shranjenih v sistemih EU, za najboljši učinek.

Zakonodajna predloga sta nastala na podlagi vključujočega in preglednega postopka, ki se je začel s sporočilom Komisije o močnejših in pametnejših informacijskih sistemih za meje in varnost iz aprila 2016, kateremu je sledila ustanovitev strokovne skupine na visoki ravni za obravnavo pravnih, tehničnih in operativnih izzivov različnih možnosti za zagotovitev interoperabilnosti.

Zakonodajna predloga vključujeta podrobne določbe za potrebne spremembe pravnih instrumentov, ki imajo zdaj obliko ustaljenih besedil, kot sta jih sprejela sozakonodajalca, in sicer zakonika o schengenskih mejah, uredbe o sistemu vstopa/izstopa ter pravnih instrumentov, ki urejajo vizumski informacijski sistem. V zvezi z drugimi zajetimi instrumenti zdaj potekajo pogajanja v Evropskem parlamentu in Svetu. Zato zanje v tej fazi ni mogoče opredeliti potrebnih sprememb. Komisija bo take spremembe predstavila za vsakega od teh instrumentov v dveh tednih po dosegi političnega soglasja o zadevnem osnutku uredbe. Sozakonodajalca poziva, naj hitro dosežeta dogovor pri pogajanjih o teh instrumentih.

2.Razvoj novih in dopolnilnih ukrepov za zapolnitev vrzeli

Poleg zgoraj opisanih novih predlogov o interoperabilnosti je ključno, da se nadaljuje napredek pri zapolnjevanju sedanjih informacijskih vrzeli, ki jih je Komisija opredelila v sporočilu iz aprila 2016 v zvezi z državljani tretjih držav, ki obiskujejo schengensko območje. Sozakonodajalca sta končni besedili uredbe o sistemu vstopa/izstopa EU (SVI) in uredbe o spremembi zakonika o schengenskih mejah za njegovo uskladitev s SVI sprejela konec novembra, uredbi pa sta začeli veljati do konca leta 2017. Po tem se bo razvoj sistema začel leta 2018, da bi se zagotovilo njegovo popolno delovanje do leta 2020.

Druga informacijska vrzel, tj. tista v zvezi z državljani tretjih držav, ki ne potrebujejo vizuma, je bila obravnavana v zakonodajnem predlogu Komisije iz novembra 2016 o vzpostavitvi novega obsežnega informacijskega sistema, tj. evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve (ETIAS). Svet je junija 2017 dosegel dogovor o splošnem pristopu, pogajalski mandat Evropskega parlamenta pa je bil potrjen 25. oktobra 2017. Trialog se je začel istega dne ter nadaljeval 16. in 29. novembra 2017. Naslednji politični trialog bo predvidoma potekal 12. decembra 2017. Komisija sozakonodajalca poziva, naj do konca leta 2017 dosežeta politično soglasje o dokumentu v skladu s sklepi Evropskega sveta iz decembra 2016 in skupno izjavo.