SL    SL SL 
SL    SL  EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 31.5.2010 
SEC(2010) 663 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
Spremni dokument k 
predlogu  
UREDBE EVROPSKEGA PARLAMENTA in SVETA o izvajanju člena 10 Protokola 
ZN o strelnem orožju in uvedbi izvoznih do voljenj za strelno orožje, njegove sestavne 
dele in strelivo ter ukrepih gl ede njihovega uvoza in tranzita 
POVZETEK OCENE U ČINKA  
 
{COM (2010) 273} 
{SEC(2010) 662} 
*** 
SL 2   SL 1. UVOD 
1.1. Ozadje 
Akcijski na črt za izvajanje haaškega programa za krepitev obmo čja svobode, varnosti in 
pravice v Evropski uniji je med svoje ukrepe1 uvrstil predlog zaklju čka v imenu Evropske 
skupnosti2 Protokola Združenih narodov proti nedovolje ni proizvodnji in prometu strelnega 
orožja, njegovih sestavnih delov in streliva (v  nadaljnjem besedilu: Pr otokol ZN o strelnem 
orožju ali Protokol)3, priloženega Konvenciji ZN prot i mednarodnemu organiziranemu 
kriminalu. Nedavno je stockholmski program za odprto in varno Evropo v službi državljanov4 
poudaril, da je nedovoljena trgovina s strelnim orožjem ena izmed nezakonitih dejavnosti, ki 
so še vedno izziv notranji varnosti EU in ponovno potrjuje, da si mo ra Unija še naprej 
prizadevati za ratifikacijo mednarodnih konvencij (i n njihovih protokolov), zlasti tistih, ki so 
oblikovane pod okriljem Združenih narodov.  
S Sporočilom Komisije o ukrepih za mo čnejšo zaš čito v zvezi z razstrelivi, detonatorji, 
opremo za izdelavo bomb in strelnim orožjem  z dne 18. julija 20055 je bila javnost obveš čena 
o potrebi po izvajanju člena 10 Protokola (v nadaljnjem besedilu: člen 10) v okviru celovitega 
postopka prenosa6 s končnim ciljem sklenitve (ratifikacije)  Protokola v imenu Unije, kar je 
eden izmed glavnih ciljev trenutne politike Komisije o strelnem orožju. Predlog, ki ga 
spremlja ta ocena u činka, bo zaklju čil navedeno delo. 
Člen 10 zahteva od pogodbenic, da vzpostavijo/i zboljšajo postopke ali sisteme za izvajanje 
učinkovitega nadzora nad izvozom, uvozom in tr anzitom strelnega orožja, njegovih sestavnih 
delov in ustreznega streliva. 
Komisija se je pogajala in podpisala  Protokol v imenu Evropske skupnosti7 na podlagi 
členov 95 (notranji trg) in 133 Pogodbe ES8 (skupna trgovinska politika9, ki je v izklju čni 
pristojnosti Skupnosti, v okvir katere spadajo dolo čbe člena 10). Unija še ni sklenila 
Protokola, ki zanjo pomeni mednarodno zavezo in je v skladu s sedanjo politiko EU o 
ukrepih, namenjenih omejevanju pove čevanja in širjenja orožja malega kalibra po svetu. 
Člena 3 in 207 PDEU zagotavljata okvir za predl og, ki ga je treba uporabljati samo za strelno 
orožje (sestavne dele in  strelivo) za civilno uporab o (ne za vojaške namene). 
                                                 
1 UL C 198, 12.8.2005, to čka 4.2, Mednarodni pravni red, (o), str. 20. 
2 Bralec mora pri zgodovinskem sklicevanju na „Evropsko skupnost“ upoštevati, da je Evropska unija 
nadomestila in nasledila Evropsko skupnost z datumom za četka veljavnosti Lizbonske pogodbe 
1. decembra 2009 v skladu s tretjim odstavkom člena 1 Pogodbe o Evropski uniji (UL C 115, 9.5.2008). 
3 http://treaties.un.org/Pages/ViewDetails.a spx?src=TREATY&mtdsg_no=XVIII-12-
c&chapter=18&lang=en   
4 Dokument Sveta EU 17024/09, CO EUR-PREP 3 JAI 896 POLGEN 229 z dne 2. decembra 2009. 
5 COM(2005) 329 kon č. 
6 Prenos, ki je zajemal posodobitev Direktive 91/477/EGS o nadzoru nabave in posedovanja orožja v EU, 
kakor je bila spremenjena z Direktivo 2008/51/ES, ki obravnava druge dele Protokola z vidika 
notranjega trga. 
7 (Sklep Sveta 2001/748/ES z dne 16. oktobra 2001. UL Evropskih skupnosti, L 280, 24.10.2001). 
8 Zdaj člena 114 in 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije/PDEU (UL C 115, 9.5.2008). 
9 V skladu s členom 207 PDEU „skupna trgovinska politika temelji na enotnih na čelih, zlasti glede 
sprememb carinskih stopenj, sklenitve sporazumov o carinskih tarifah in trgovini …, doseganja 
enotnosti pri ukrepih liberalizacije, iz vozni politiki in uk repih trgovinske zaš čite, na primer glede 
dampinga ali subvencij …“. 
SL 3   SL 1.2. Posvetovanje ter strokovn o znanje in izkušnje 
Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi je za jemalo vprašalnike, va bila na sestanke, 
namenjene vsem državam članicam EU in zainteresiranim iz  zasebnega sektorja (združenjem 
proizvajalcev, tistim, ki so vklju čeni v civilno trgovino z orožjem, lovcem, zbiralcem, 
nevladnim organizacijam, raziskovalnim usta novam itd.), odprl se je poseben elektronski 
naslov (JLS-FIREARMS@ec.europa.eu ), z zunanjo študijo se  je podprla ocena u činka10 in 
vzpostavila skupina razli čnih služb Komisije. 
2. OZADJE POLITIKE  
2.1. Člen 10 
Vodnik Združenih narodov o Protokolu poudarja: Protokol zahteva (določbe, ki jih je treba  
izpolniti – v nadaljnjem besedilu:  obvezne  določbe), da države pogodbenice vzpostavijo 
sistem za zagotovitev, da se strelno orožje ne iz vozi v države ali preko držav, ki prevoza niso 
odobrile , za zagotovitev, da vsebina dokumentov, uporabljenih za zakonit izvoz in uvoz, 
zadostuje za dokazovanje kaznivega dej anja nedovoljenega prometa in za pove čevanje 
odgovornosti in varnosti, povezane z uvoznimi in izvoznimi sistemi,  ter s tem za izboljšanje 
nadzora nad prenosi in omogo čanje boljšega izvajanj a pravnih predpisov Člen 10 dovoljuje 
tudi (dolo čbe, ki se jih lahko  izpolni – v nadaljnjem besedilu:  neobvezne  določbe) sprejetje 
poenostavljenih postopkov za preverljivo za konite namene , kot so rekreacija, popravilo, 
razstava.  
Zakonodajna pobuda Komisije bi se nanašala samo  na trgovino/prenose v tretje države . 
Trgovina/prenosi znotraj Skupnosti so izvzeti.  
2.2. Opredelitev strelnega orožja 
Protokol ne razlikuje med strelnim orožjem za civilno uporabo ali tistim za vojaške namene. 
Ocena učinka se nanaša samo na strelno orožje za civilno uporabo , torej na ustrezne oznake 
kombinirane nomenklature in razrede B, C in D, kakor so navedeni v delu II Priloge I, 
Direktive 91/477/EGS.  
2.3. Razsežnost uvoza/izvoza11 
Uvoz strelnega orožja za civil no uporabo, njegovih sestavnih del ov in streliva v tretje države 
ter izvoz iz njih leta 200712 
 Izvozna 
količina Vrednost 
izvoza  Uvozna 
količina Vrednost 
uvoza  
EU 27  10 359 214   693 877 545 €  2 789 587   221 552 424 € 
                                                 
10 Ernst and Young/Regioplan. 
11 Naslednji podatki so povzeti iz podatkovnega niza kombinirane nomenklature podatkovne zbirke 
Eurostata. 
12 Analiza podatkov, povzetih iz podatkovnega ni za kombinirane nomenklatur e podatkovne zbirke 
Eurostata, Regioplan Policy Resear ch (2008).  Druge podrobne tabele o strelnem orožju za rekreativne 
namene, revolverjih in pištolah, strelivu in sestavnih delih so vklju čene v oceno u činka. 
SL 4   SL 3. OPREDELITEV PROBLEMA  
3.1. Ohranitev trenutnega stanja 
Nacionalne zakonodaje niso povsem skladne z dolo čbami člena 10. V vseh državah članicah 
niso vzpostavljene zahteve glede uvoznega  dovoljenja, ukrepov glede tranzita in 
poenostavljenega postopka.  
3.2. Pravni vidiki, povezani s Protokolom 
Unija mora izpolniti mednarodne obveznosti po podpisu Protokola in ga skleniti. Uskladitev, 
ki jo zahteva skupna trgovinska politika na podro čju izvoza strelnega orožja za civilno 
uporabo, še ni bila opravljena. Obvez nost Komisije je, da prenese dolo čbe, ki spadajo v 
izključno pristojnost Unije (nekdaj Skupnost), v zakonodajo Unije. 
3.3. Težave, povezane z varnostjo 
Boj proti nedovoljeni trgovini s strelnim orožjem je klju čen v boju proti negotovosti in 
kriminalu. Preventivne dejavnosti vklju čujejo spremljanje zakonit ih prenosov strelnega 
orožja, pospešitev nadzora in okrepitev s odelovanja med nacionalnimi organi v EU. 
Izboljšanje spremljanja strelnega orožja – od proizvajalca k zadnjemu zakonitemu kupcu – je 
glavni cilj preventive. Ve čina strelnega orožja na nezakonitem trgu (ali uporabljenega v 
nezakonitih dejavnostih) izhaja z zakonitega trga. Izvajanje člena 10 je eden izmed na činov za 
zadovoljevanje navedene potrebe, kakor to zahte va mednarodna skupnost. Kazniva dejanja, ki 
so povezana s strelnim orožjem, so resen problem za družbo. Javnost skrbi tudi zloraba zakonito posedovanega strelnega orožja, kar se je pokazalo v nedavnih tragi čnih dogodkih z 
izgubo človeških življenj. 
3.4. Gospodarske težave 
Postopki izvoza in uvoza se za strelno orožje med državami članicami razlikujejo. ZN so 
poudarili pomembnost ustaljenih  postopkov in dokumentov, ki lahko prav tako pove čajo 
stopnjo varnosti, kakor to zahteva odstavek 5 člena 10 in zmanjšajo stroške
13. Upoštevati je 
treba tudi stroške zaradi kriminala, ki se la hko izrazijo v denarju ali pa ne: za izvajanje 
zakonskih predpisov, zavarovanje, zdravs tveno varstvo, poškodbe, izgubo življenj, 
zmanjšanje zaposlitvenih možnosti v pr edelih z visoko stopnjo kriminala, čustveni in fizi čni 
učinek kriminala. 
3.5. Opredelitev problema in razlogi/vzroki zanj 
Splošni problemi: 
• Unija še ni izpolnila svojih  mednarodnih obveznosti v zvezi s členom 10, 
• Unija še ni dokon čala splošne trgovinske politike v zvezi z oblikovanjem enotnih na čel o 
izvozu, uvozu in tranzitu, 
• tveganja za varnost, povezana z iz vozom, uvozom in tranzitom.  
                                                 
13 Zakonodajni vodnik za izvajanje Protokola, poglavje 4, str. 441, odstavek 103 D. 
SL 5   SL Posebni problemi: 
• preusmerjanje z zakonitega trga,  
• neučinkovito sodelovanje med državami članicami na podro čju spremljanja strelnega 
orožja, 
• neenakosti med delova njem podjetij v razli čnih državah članicah,  
• stroški kriminala. 
3.6. Subsidiarnost 
Načelo subsidiarnosti se v primeru člena 10 ne uporablja zaradi izklju čne pristojnosti Unije.  
4. DOLOČANJE CILJEV  
Splošni cilji: 
• izpolnjevati mednarodne obveznosti  Unije v zvezi z izvajanjem člena 10, 
• zagotoviti dokon čanje splošne trgovinske politike, ki je v izklju čni pristojnosti Unije, 
• prispevati k izboljšanju varnosti. 
Posebni cilji: 
• zagotoviti enotna na čela v pristopih v vseh državah članicah v zvezi s členom 10, 
• omejiti (možno) preusmerjanje z zakonitega trga in zagotoviti spremljanje, 
• prispevati k ukrepanju zoper n eenakosti za EU podjetja v zvez i s postopki izvoza, uvoza in 
tranzita. 
Operativni cilji: 
• zagotoviti u činkovit in varen izvozno-uvozni režim, 
• zagotoviti u činkovit in varen tranzit, 
• zagotoviti dolo čeno raven usklajenosti na najmanj obremenilen na čin. 
V zvezi z varnostjo je omejevanje preusmerja nja in zagotavljanje boljšega spremljanja cilj 
celotnega Protokola.  
5. RAZVIJANJE USMERITEV POLITIKE  
Usmeritev (1) Brez ukrepanja EU  (ohranitev sedanjega stanja): Ugotovljeni problemi se 
ne bi reševali, člen 10 se ne bi izvajal in Protokol se ne bi sklenil (ratifi ciral). Unija ne bi 
spoštovala svojih politi čnih in mednarodnih obveznosti. Usmeritev (2) Uredba, 
osredotočena na uspešnost doseganja najve čje varnosti: Vzpostavitev strogega 
SL 6   SL učinkovitega sistema. Izvajale bi se samo obvezne dolo čbe člena 10 (brez poenostavljenih 
postopkov). Usmeritev (3) Uredba, osredoto čena na u činkovitost za zasebne 
zainteresirane strani: Prednost je dana u činkovitosti sistema, da bi se breme za zasebne 
zainteresirane strani ohranilo na najnižji ravni. Dovoljene bi  bile neobvezne dolo čbe o 
poenostavljenih postopkih. Usmeritev (4) Uredba, osredoto čena na u činkovitost za 
državne organe: osredotočenost na u činkovitost sistema, da bi se breme za javne organe 
ohranilo na najnižji ravni. 
6. PRIMERJALNA OCENA USMERITEV POLITIKE  
. 
 Ocenjevalna merila14 Prva 
usmeritev 
politike  Druga 
usmeritev 
politike  Tretja 
usmerite
v politike  Četrta 
usmerite
v politike  
Izpolniti mednarodne obveznosti 
Unije v zvezi z izvajanjem člena 10 
Protokola  0 √√ √√ √√ 
Zagotoviti dokon čanje splošne 
trgovinske politike, ki je v izklju čni 
pristojnosti Unije, v zvezi z ukrepi glede izvoza, uvoza in tranzita strelnega orožja za civilno uporabo 
 0 √√ √√ √√ Ustreznost  
Prispevati k izboljšanju varnosti v 
zvezi s strelnim orožjem za civilno uporabo
 0 √√ √ √ 
Izvedljivost  Težave/tveganja prenosa  se ne 
uporablja  - - 0 
Socialni 
učinki/učinki 
na varnost  Učinki na kriminal, terorizem in 
varnost  0 √√ √ √ 
Gospodarski 
učinki Finančni in upravni stroški  0 -- - - 
 Učinki na konkuren čnost, trgovino 
in investicijske tokove  0 - √ - 
 
                                                 
14 Usmeritve politike, ocenjene na podlagi razvrš čanja: bolj pozitivni ( √√), pozitivni ( √), nevtralni (0) in 
negativni (-) ali bolj negativni u činki (- -) za vsako izmed ocenjevalnih meril. Nekatere usmeritve 
pomenijo kompromis in imajo tako pozitivne in negativne u činke glede na ocenjevalno merilo. 
Opredelitev čistega učinka, ki je tu uporabljena, je pozitivni u činek minus negativni u činek. 
SL 7   SL 6.1. Ocena posvetovanj z zainteresiranimi stranmi 
Države članice in nevladne organi zacije menijo, da je člen 10 uporaben za prepre čevanje 
preusmerjanja strelnega orožja z zakonitega trga. Zasebne zaintere sirane strani trdijo, da je 
zakonodaja v državah članicah dovolj stroga in da bi izvajanje člena 10 imelo negativne 
posledice za MSP. V zvezi z ukrepi glede tran zita so bili izraženi pomisleki. Zasebne 
zainteresirane strani in nevladne orga nizacije so menile, da so dovoljenja za ve čkratne 
pošiljke in najdaljše trajanje obdelovanja vlog pre dnost. Zasebne zainteresirane strani so bile 
naklonjene poenostavljenemu postopku za za časni uvoz/izvoz. Nekatere države članice bi raje 
videle, da bi bil poenostavljen postopek omejen na lovce in športne strelce. 
7. NAJPRIMERNEJŠA USMERITEV POLITIKE  
Najprimernejša usmeritev politike temelji na oceni opredeljenih usmeritev politike in 
posvetovanjih z zasebnimi in javnimi zainteresiranimi stranmi.  
Glavno 
področje 
posredovanja 
EU Glavne zna čilnosti najprimernejše politi čne 
usmeritve  
uredba, ki izvaja obvezne dolo čbe 
člena 10/Protokola po vsej EU 
Namen 
dovoljenj  poenostavljeni postopki (neobvezne dolo čbe) za 
začasni uvoz/izvoz za preverljivo zakonite 
namene, kot so lov, športno streljanje, ocenjevanje, razstave in popravilo 
za zasebne zainteresiran e strani: pridobitev 
„obvestila o nenasprotova nju“ tranzitne države 
in predložitev državi izvoznici 
uporaba odprtih dovoljenj za ve čkratne pošiljke Pogoji za 
zaprositev za 
dovoljenja  
uporaba tihe privolitve v zvezi s tranzitnimi 
zahtevami 
države članice imenujejo uradnika/urad/oddelek 
za postopke izdajanja dovoljenj 
omejeno trajanje postopk a izdajanja dovoljenj  
Uvedejo se lahko dokumenti v elektronski obliki Pogoji za 
obdelavo 
dovoljenj  
Dokumenti se lahko standardizirajo 
7.1. Ocena najprimernejše usmeritve 
Ustreznost/cilji, ki jih je treba dose či: mednarodne obveznosti EU ; usklajen trgovinski 
režim EU; okrepljeno sodelovanje med državami članicami; skupna trgovinska politika na 
področju; poostren nadzor nad izvozom/uvoz om; manj možnosti za preusmeritev. 
SL 8   SL Izvedljivost:  zaradi obveznih dolo čb bodo nekatere države članice morda morale prilagoditi 
svoje nacionalne prakse. Socialni/varnostni u činki:  obvezne dolo čbe imajo pozitiven u činek, 
saj bi se tako zmanjšalo tveganje preusmerja nja z zakonitega trga. Ti ha privolitev bi lahko 
nekoliko zmanjšala ta pozitivni u činek. Verjetno je, da bi najp rimernejša usmeritev okrepila 
notranjo varnost in varnost državljanov v državah EU in tretjih državah. Upravno breme in 
finančni stroški:  obvezne dolo čbe lahko podjetjem naložijo upra vne stroške, ki jih lahko 
ublažijo neobvezne dolo čbe in drugi predlagani ukrepi, ka kor so: tiha privolitev, dovoljenja za 
večkratne pošiljke, najdaljše trajanje obdelovanj a vlog. Tiha privolitev bi nevtralizirala 
tveganje zamud pri tranzitu. Predvideva se majhen negativen u činek na javne organe držav 
članic, ki še ne uporabljajo obveznih dolo čb. Učinki na konkuren čnost, trgovino in 
investicijske tokove: izvajanje enotnih dolo čb ima lahko pozitivni u činek zaradi zmanjšanja 
števila razli čnih pravil, ki se zdaj  uporabljajo v državah članicah in morda lahko povzro čijo 
izkrivljanje konkurence. Poenos tavljeni postopki imajo lahko prav tako pozitivni u činek.  
Učinek za tretje države: pozitivni u činek glede varnosti se lahko pri čakuje tudi za tretje 
države. Varnost je predpogoj za gos podarski in socialni razvoj. 
8. OCENA FINAN ČNIH IN UPRAVNIH STROŠKOV NAJPRIMERNEJŠE USMERITVE 
POLITIKE  
Ocena temelji na (omejenih) podatkih, ki so jih posredovali javni organi in zasebne 
zainteresirane strani ter na podatkih, pov zetih iz podatkovne zbirke Eurostata. 
A. Trenutno stanje  
I. Ocena števila dovoljenj 
Glede na a) dovoljenja , izdana v državah članicah, ki so posredova le podatke (približno 
14 000 ), b) količino uvoza in izvoza  v teh državah članicah (5 806 736)  in c) koli čino uvoza 
in izvoza  v vsej EU = 13 148 80115 ter ob predvidevanju,  da ima 16 drugih držav članic 
podobne postopke izdajanja dovoljenj, bi bilo skupno število  dovoljenj v 27 državah članicah 
približno 35 000 (14 000 x 2,5). 
Ocena letnega števila izdanih dovoljenj bi tako znašala 25–30 000 , to pa je število, ki so ga 
posredno potrdile zasebne zainteresirane strani , ki so navedle 15–20 000 dovoljenj za izvoz in 
5 000 dovoljenj za uvoz na leto.  
II. Ocena trenutnih stroškov za podjetja 
Priprava vloge traja od ene do štiri delovne ure, tj. v povpre čju dve uri . Če se uporabi 
standardna tarifa 50 EUR/uro , je skupno upravno breme 100 EUR/dovoljenje. Ocena 
trenutnih  upravnih stroškov za podjetja znaša od 2 500 000 EUR do 3 000 000 EUR na leto . 
III. Ocena trenutnih stroškov za javne organe držav članic 
Nobeden izmed izprašanih organov ni mogel za gotoviti ocene potrebnega števila delovnih ur 
na dovoljenje zaradi pomanjkanja razpoložljivih podatkov. 
                                                 
15 Ob upoštevanju, da opravijo države članice, ki so se odzvale na posvetovanje, ve č kot 40 odstotkov 
celotnega uvoza in izvoza. 
SL 9   SL B. Prihodnje stanje  
• Ocena učinkov obveznih dolo čb najprimernejše usmeritve politike 
Ocena temelji na celotnem času, ki je potreben za uporabo dolo čb in traja od 5 do 10 ur, 
odvisno od udeležbe tranzitnih dr žav, kar ustreza upravnemu bremenu v vrednosti od 250 do 
500 EUR na izdano dovoljenje. 
• Učinki izvajanja obveznih dolo čb na države članice 
Večina držav članic je bila prepri čanih, da bi bil u činek na strukturne upr avne stroške šibek.  
• Ocena učinkov neobveznih dolo čb in drugih ukrepov za ublažitev  
Izvajanje neobveznih dolo čb in drugih spremljevalnih ukrepov bi ublažilo finan čne in upravne 
stroške, kakor kažejo ocene, ki sledijo. 
• Ocena skupnih stroškov najprimernej še usmeritve politike za podjetja  
Kot kaže, je le 10 % pošiljk povezanih s tran zitom; uporaba standardiziranih dokumentov ali 
dokumentov v elektronski obliki in odprtih dovoljenj za ve čkratne pošiljke bi pomenila upad 
števila izdanih dovolje nj za približno 30 %16. Skupni strošek najpri mernejše usmeritve 
politike bi tako znašal od 3 850 000 EUR do 4 620 000 EUR na leto.  
• Ocena skupnih stroškov najprimernejše  usmeritve politike za javne organe 
Vsaka usmeritev politike bi zajemala vrsto „neponavljajo čih se“ stroškov (izvajanje nove 
uredbe, seznanjanje z novimi dolo čbami, usposabljanje zaposlenih). Ve čina posvetovanih 
predstavnikov držav članic je menila, da ne bo takojšnjih ali dolgoro čnih prora čunskih 
posledic. 
C. Primerjava ocenjenih stroškov za podj etja in javne organe med trenutnim in 
prihodnjim stanjem 
Na podlagi zgoraj navedenih ocen  bi povečani upravni stroški za vsa podjetja EU zaradi 
najprimernejše usmeritve politike znašali od 1 350 000 EUR17 do 1 620 000 EUR.  Prav tako 
bi se verjetno povišali tudi finan čni stroški za podjetja, ki se bodo prilagajala novi uredbi. Za 
javne organe držav članic se pri čakuje samo majhno povišanje ( če sploh) stroškov. 
Sorazmernost. A. Uredba je zakonodajni instrument, ki je potreben za urejanje zadev na 
področju trgovinske politike. Sorazmernost je za gotovljena z omejitvijo predloga na obvezne 
določbe člena 10 Protokola. Najprimernejša  usmeritev politike upošteva obstoje če zakonodaje 
držav članic in ne presega tega, kar je potrebno za dosego cilja, razen tistih ukrepov, ki so 
namenjeni obravnavanju, kadar je to možno, pomislekov zasebnih zaint eresiranih strani. 
                                                 
16 To je previdna ocena, ki upošteva pripombe predstavnikov zasebnih zainteresiranih strani EU, ki so 
navedli, da je skupno število dovoljenj enako številu pošiljk. 
17 Ta ocena bi pomenila, da bi porast finan čnih in upravnih stroškov predstavljal le 0,19 % skupne 
vrednosti izvoza v letu 2007. 
SL 10   SL 9. NADZOR IN OCENJEVANJE  
Na podlagi dolo čenega seznama kazalnikov, ki je namenjen ocenjevanju napredka in 
učinkovitosti najprimernejše usmeritve pri doseganju  glavnih ciljev politi ke, bi lahko nadzor 
zajemal poro čanje (Komisija in države članice). Komisija bi lahko poro čala o stanju izvajana 
po petih letih. Sledilo bi lahko celovito ocenje vanje sprejetih ukrepov. Primerjava „doseženih 
rezultatov“ in „ciljev“ bi omogo čila, da Komisija odlo či, ali je treba predložiti predloge 
sprememb.