[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 11.1.2006

SEK(2006) 25 končno

Priporočilo

MNENJE SVETA

v skladu s tretjim odstavkom člena 9 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnitvi konvergenčnega programa Češke, 2005–2008

(predložena s strani Komisije)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Ozadje

Pakt stabilnosti in rasti, ki je začel veljati 1. julija 1998, temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje pogojev za stabilnost cen in za močno trajnostno rast, ki pospešuje ustvarjanje delovnih mest. Leta 2005 je bil Pakt prvič spremenjen. Reforma je potrdila koristnost Pakta pri utrjevanju proračunske discipline, vendar je skušala okrepiti njegovo učinkovitost in gospodarsko podporo, pa tudi zaščititi dolgoročno vzdržnost javnih financ.

Uredba Sveta (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1], ki je del Pakta, določa, da morajo države članice Svetu in Komisiji predložiti programe stabilnosti ali konvergenčne programe ter njihove letne dopolnitve (države članice, ki so že sprejele enotno valuto, predložijo programe stabilnosti ali njihove dopolnitve, države članice, ki je še niso sprejele, predložijo konvergenčne programe ali njihove dopolnitve). Prvi konvergenčni program Češke je bil predložen maja 2004. V skladu z Uredbo je Svet na podlagi priporočila Komisije in po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom 5. julija 2004 podal mnenje. Dopolnitve programov stabilnosti in konvergenčnih programov v skladu z enakim postopkom Komisija oceni in zgoraj navedeni odbor prouči, po potrebi jih prouči tudi Svet.

V teh programih morajo države članice podrobno opredeliti svoj srednjeročni cilj za proračunski položaj in določiti ukrepe politike za njegovo doseganje in ohranjanje, vključno s spremljajočimi ekonomskimi predpostavkami. Na podlagi reforme Pakta je treba srednjeročni cilj oblikovati za vsako posamezno državo članico posebej ob upoštevanju ekonomske in proračunske heterogenosti v Uniji, tudi glede proračunskega tveganja za vzdržnost. V reformi je prav tako predvideno, da je treba v konjunkturnem obdobju doseči bolj simetrični pristop k proračunski politiki na podlagi okrepljene proračunske discipline v obdobju ugodnih gospodarskih razmer, medtem ko je treba „večje strukturne reforme“ s preverljivim vplivom na dolgoročno vzdržnost upoštevati v primeru začasnega odstopanja od srednjeročnega cilja ali poteka prilagoditve nanj.

Ob upoštevanju napovedi služb Komisije iz jeseni 2005, kodeksa ravnanja[2], skupno dogovorjene metodologije za ocenjevanje potencialnega proizvoda in ciklično prilagojenih saldov ter širših smernic ekonomskih politik, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005–2008, je Komisija proučila nedavno predloženo dopolnitev konvergenčnega programa Češke in na podlagi svoje ocene, navedene spodaj, sprejela priporočilo za mnenje Sveta o njej.

Ocena

1. Druga dopolnitev konvergenčnega programa Češke, ki obravnava obdobje 2005–2008, je bila predložena 24. novembra 2005. Program na splošno upošteva vzorčno strukturo programov stabilnosti in konvergenčnih programov, opredeljeno v novem kodeksu ravnanja, ter vsebuje vse obvezne in večino neobveznih podatkov, ki jih določa novi kodeks ravnanja.

2. 5. julija 2004 se je Svet odločil, da na Češkem obstaja čezmerni primanjkljaj. V skladu s priporočilom Sveta iz člena 104(7), ki je bilo predloženo na isti datum, mora biti čezmerni primanjkljaj zmanjšan do leta 2008. Svet je v svojem mnenju z dne 18. januarja 2005 o prejšnji dopolnitvi konvergenčnega programa Češke, ki obravnava obdobje 2004–2007, Češki priporočil, da „prihodke, ki presegajo predvidene v proračunu, razporedi v namene zmanjševanja primanjkljaja in strogo upošteva srednjeročne zgornje meje izdatkov institucionalnih enot centralne ravni države, ki postanejo pravno zavezujoče od leta 2006 naprej.“ Poleg tega je bila Češka pozvana, da „pospeši pokojninsko reformo in začne izvajati reformo zdravstvenega sistema, da bi izboljšala dolgoročno vzdržnost javnih financ.“

3. Po napredku na področju gospodarskih reform in stabilizacije do sredine devetdesetih je prišlo na Češkem do makroekonomskih neravnovesij, kar je maja 1997 povzročilo krizo deviznega poslovanja in gospodarsko recesijo v letih 1997–1999. Celovite strukturne reforme v finančnem in podjetniškem sektorju so pripomogle k okrevanju gospodarstva od leta 2000. Od takrat je povprečna letna realna rast BDP znašala okoli 3 %, medtem ko je povprečna letna stopnja rasti v EU znašala 1,7 %.

4. Program vsebuje tri scenarije za makroekonomske projekcije: „osnovni“, „optimistični“ in „pesimistični“ scenarij. Šteje se, da je „osnovni“ scenarij referenčni scenarij za oceno proračunskih projekcij. V skladu z navedenim scenarijem se pričakuje, da bo leta 2005 letna realna rast BDP znašala 4,8 % ter 4,4 % leta 2006, temu pa bo v letih 2007–2008 sledilo rahlo zmanjšanje na 4,25 %. Na splošno je to v skladu z napovedmi služb Komisije iz jeseni 2005 za leta 2005–2007. Za leto 2008 je predvidena rast nekoliko nad oceno potencialne rasti služb Komisije. Predpostavke o rasti, na katerih temelji program, se lahko zato štejejo za izvedljive, v zadnjem letu pa se nagibajo k optimističnim. Zaradi možne precenitve potencialne rasti je verjetno, da bodo konjunkturni pogoji bolj ugodni, kot jih vsebujejo projekcije v programu. Pričakuje se, da se bo inflacija povečala z 1,5 % v letu 2005 na 2,2 % v letu 2006 ter se rahlo zmanjšala na 2,0 % v letu 2007, kar se zdi sorazmerno optimistično.

5. Po depreciaciji češke krone v primerjavi z eurom za skoraj 15 % med julijem 2002 in februarjem 2004, se je češka valuta do marca 2005 pridružila gibanjem trajne apreciacije v regiji in v primerjavi z eurom pridobila okoli 12 %. Ta trend je marca in aprila 2005 začasno obrnila depreciacija, vendar je bilo v zvezi s češko krono junija 2005 spet zaznati trend apreciacije. Češke dolgoročne obrestne mere ostajajo nizke. Po njihovem znižanju v drugi polovici leta 2004 je razlika do euroobmočja v večjem delu leta 2005 nihala med 0 in 40 baznimi točkami. Konvergenčni program določa, da se Češka pripravlja na pridružitev euroobmočju leta 2010, in ponovno potrjuje, da bi moralo biti sodelovanje v MDT II omejeno na najmanjše možno zahtevano obdobje. Okvirni koledar za polno članstvo v euroobmočju, ki ga je nedavno objavilo ministrstvo za finance, predlaga možen vstop v MDT II v drugi polovici leta 2007.

6. Javnofinančni primanjkljaj za leto 2005 je na podlagi napovedi služb Komisije iz jeseni 2005 ocenjen na 3,2 % BDP, medtem ko je bil ciljni primanjkljaj v prejšnji dopolnitvi ocenjen na 4,7 % BDP. Pričakuje se, da bodo na rezultat primanjkljaja v glavnem vplivali proračunski rezultati institucionalne enote centralne ravni države, zlasti državnega proračuna, ki je (na podlagi plačil) zabeležil davčne prihodke, višje od načrtovanih, ter izvrševanje odhodkov, manjše od načrtovanega, v višini okoli 1,5 % BDP.

7. Cilj dopolnitve je zmanjšati javnofinančni primanjkljaj pod referenčno vrednost 3 % BDP v letu 2008 v skladu s priporočilom Sveta iz člena 104(7). Predvideva zlasti, da se primanjkljaj med letoma 2005 in 2008 zmanjša za več kot 2 odstotni točki BDP, primarni primanjkljaj pa za 2,3 odstotni točki. Če pa se izvzame vpliv dveh izrednih odhodkov leta 2005, se je nominalni primanjkljaj v navedenem obdobju izboljšal samo za 1 odstotno točko BDP. Zmanjšanje primanjkljaja pretežno odraža zmanjšanje deleža odhodkov v programskem obdobju (za 2,3 odstotne točke BDP), medtem ko prihodki na splošno ostajajo nespremenjeni (-0,2 odstotne točke). Javna poraba in socialni transferji sta odhodkovni postavki, za kateri se načrtuje, da se bosta izraženo v odstotkih BDP najbolj zmanjšali. Predvidena je močna rast javnih naložb, s 5 % BDP v letu 2004 na več kot 6 % BDP v letu 2008, kar je precej nad povprečjem EU (2,5 % BDP v letu 2005). V primerjavi s prejšnjim programom dopolnitev iz novembra 2005 na splošno potrjuje načrtovano prilagoditev, čeprav izhaja iz precej boljšega makroekonomskega scenarija.

8. Po izračunih služb Komisije se na podlagi programa v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo načrtuje, da se bo strukturni saldo v programskem obdobju le nekoliko izboljšal (za 0,5 odstotne točke BDP). Načrtovano prizadevanje proračunske politike bo najbolj intenzivno proti koncu obdobja in se bo osredotočilo na leta, v katerih bo predvidena proizvodna vrzel pozitivna. Pričakuje se, da se bo proračunski položaj leta 2006 zmanjšal. Dopolnitev opredeljuje srednjeročni cilj za proračunski položaj, kot je bil določen v Paktu stabilnosti in rasti, ki predvideva strukturni saldo „okoli -1 % BDP“, kar namerava doseči do leta 2012.

9. Ker srednjeročni cilj programa presega najnižje merilo (primanjkljaj, ocenjen v višini okoli 1,5 % BDP), bi moral pri doseganju izpolniti cilj zagotovitve varnostne rezerve v primeru pojava čezmernega primanjkljaja. Srednjeročni cilj programa je na ustrezni ravni, ker v zadostni meri odraža delež dolga in povprečno dolgoročno rast potencialnega proizvoda.

10. Tveganja za proračunske projekcije v programu so na splošno videti uravnotežena. Po drugi strani doseženi rezultati previdnega proračunskega načrtovanja kažejo, da bi lahko bili rezultati boljši od ciljev (to velja za leto 2004 in po pričakovanjih služb Komisije tudi za leto 2005). Predpostavke o rasti, na katerih temeljijo proračuni, so bile običajno realistične, predpostavke o elastičnosti davkov pa previdne. Poleg tega se odhodki, predvideni v proračunu, niso vedno v celoti izvrševali, v glavnem zaradi možnosti prenosa neporabljenih sredstev iz prejšnjih proračunskih let. Po drugi strani se program nanaša na več (predlaganih) ukrepov na področju socialne porabe, kar bi povečalo in ne zmanjšalo odhodke v okviru te postavke, kot je predvideno v programu. Poleg tega je v prišlo letu 2004 do akumulacije prenosov odhodkov v višini več kot 1 % BDP, službe Komisije pa pričakujejo, da se bo njihov obseg leta 2005 nadalje povečal. Če bi bili poleg vseh proračunskih odhodkov, kar se še posebej v volilnem letu 2006 ne more izključiti, porabljeni še ti obsežni prenosi, bi lahko bili proračunski rezultati slabši od ciljev, še zlasti v letu 2006. Poleg tega se zdi predpostavka o rasti v zadnjem letu programa optimistična.

11. Glede na to oceno tveganja je videti, da bo proračunska naravnanost v programu v skladu s popravkom čezmernega primanjkljaja, kot je to priporočil Svet, do leta 2008, kar je zadnje leto programa. Vendar bi bilo mogoče okrepiti predviden potek prilagoditve v strukturnem smislu, zlasti ob upoštevanju možnosti precej boljšega rezultata v letu 2005 in popravka predvidevanj rasti navzgor.

12. Pričakuje se, da se bo med letoma 2005 in 2008 javni dolg povečal za 0,5 odstotne točke BDP in v letu 2008 dosegel skoraj 38 % BDP, kar je precej pod referenčno vrednostjo, ki znaša 60 % BDP. Predvideva se, da bo negativni učinek primarnega primanjkljaja v veliki meri odtehtal pozitiven učinek snežene kepe, s katerim bi se moral negativni prispevek nekoliko povečane implicitne obrestne mere več kot izravnati z nadaljevanjem visoke nominalne rasti BDP. Prav tako se pričakuje, da bo imelo usklajevanje stanj in tokov učinek ublažitve povečevanja dolga.

13. Videti je, da je Češka na podlagi predvidenih proračunskih stroškov zaradi staranja prebivalstva izpostavljena visokemu tveganju glede vzdržnosti javnih financ. Čeprav je delež dolga z vidika EU trenutno sorazmerno nizek, visoki primanjkljaj prispeva k povečanemu deležu dolga v dolgoročnih projekcijah do leta 2050, kar povečuje tveganje vzdržnosti dolga. Hkrati se pričakuje, da bodo predvidena velika povečanja odhodkov za pokojnine v projekcijskem obdobju precej obremenila javne finance. Zdi se, da je strogo izvajanje načrtovane srednjeročne konsolidacije javnih financ in nadaljnja krepitev proračunskega položaja, skupaj z dodatnimi strukturnimi reformami za omejitev povečanja odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, zlasti na področju pokojninskega in zdravstvenega sistema, ključnega pomena za blažitev tveganj za vzdržnost javnih financ[3].

14. Ukrepi, predvideni na področju javnih financ, so na splošno skladni s širšimi smernicami ekonomskih politik, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005–2008. Program zlasti predvideva popravek čezmernega primanjkljaja v skladu s priporočili Sveta. Prav tako navaja ukrepe za spodbujanje prerazporeditve sredstev, ki se osredotočajo na rast in zaposlovanje, zlasti na podlagi zmanjšanja teže javnega sektorja v gospodarstvu in na podlagi prenosa davčnega bremena z neposrednega na posredno obdavčenje. Kljub temu, da se vlada zaveda problema dolgoročne vzdržnosti, program ne navaja konkretnih korakov, ki bi prispevali k njegovemu reševanju.

15. V nacionalnem programu reform na Češkem, predloženem 14. oktobra 2005 v okviru prenovljene lizbonske strategije za rast in delovna mesta, je kot glavni izziv, ki vpliva na javne finance, opredeljena dolgoročna vzdržnost. V proračunskih projekcijah konvergenčnega programa so vključene proračunske posledice omejenega števila konkretnih ukrepov reform, opisanih v nacionalnem programu reform. Ukrepi na področju javnih financ, predvideni v konvergenčnem programu, so skladni z ukrepi, predvidenimi v nacionalnem programu reform. Zlasti so v konvergenčnem programu opredeljeni ukrepi za podporo delovnih mest in rasti, ki so zagotovljeni na podlagi sprememb strukture prihodkov in odhodkov (posebej s prenosom davčnega bremena z neposrednega na posredno obdavčenje in z zmanjšanjem javne porabe ter s prerazporeditvami) ter na podlagi dejstva, da prednostno nalogo porabe sredstev pomenijo javne naložbe, vendar program ne navaja kakršnih koli konkretnih korakov reforme, ki bi obravnavali problem dolgoročne vzdržnosti. Program nadalje predvideva okrepitev vloge srednjeročnih zgornjih mej odhodkov v okviru izvajanja zavezujočih načel o postavkah državnega proračuna in državnih skladov ter v okviru vključevanja institucionalne enote lokalne ravni države v postopek načrtovanja proračuna.

Glede na zgoraj navedeno oceno in glede na priporočila Sveta na podlagi člena 104(7) z dne 5. julija 2004, bi bilo za Češko primerno, da bi:

(i) okrepila prizadevanja za strukturno prilagoditev proračuna glede na majhno odstopanje pod referenčno vrednostjo, ki si jo postavlja za cilj za leto 2008 (kar je rok za popravek čezmernega primanjkljaja) in da bi lahko v celoti izkoristila popravke predvidevanj o rasti navzgor v primerjavi s tistimi, iz katerih izhajajo priporočila Sveta;

(ii) izboljšala kakovost načrtovanja proračuna, zlasti na podlagi analize vzrokov precejšnjih prenosov odhodkov in okrepitve srednjeročnih zgornjih mej odhodkov;

(iii) izboljšala dolgoročno vzdržnost javnih financ, zlasti s pospeševanjem pokojninske reforme in z izvajanjem reforme zdravstvenega sistema.

Priporočilo

MNENJE SVETA

v skladu s tretjim odstavkom člena 9 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnitvi konvergenčnega programa Češke, 2005–2008

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[4] in zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

16. Dne [24. januarja 2006] je Svet proučil dopolnitev konvergenčnega programa Češke, ki zajema obdobje od 2005 do 2008. Program na splošno upošteva vzorčno strukturo programov stabilnosti in konvergenčnih programov, opredeljeno v novem kodeksu ravnanja, ter vsebuje vse obvezne in večino neobveznih podatkov, ki jih določa novi kodeks ravnanja.

17. Po napredku na področju gospodarskih reform in stabilizacije do sredine devetdesetih je prišlo na Češkem do makroekonomskih neravnovesij, kar je maja 1997 povzročilo krizo deviznega poslovanja in gospodarsko recesijo v letih 1997–1999. Celovite strukturne reforme v finančnem in podjetniškem sektorju so pripomogle k okrevanju gospodarstva od leta 2000. Od takrat je povprečna letna realna rast BDP znašala okoli 3 %, medtem ko je povprečna letna stopnja rasti v EU znašala 1,7 %. Program vsebuje tri različne scenarije za makroekonomske in proračunske projekcije: „osnovni“, „optimistični“ in „pesimistični“ scenarij. Šteje se, da je „osnovni“ scenarij referenčni scenarij za oceno proračunskih projekcij, ker se zdi, da po oceni na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov temelji na izvedljivih predpostavkah o rasti, ki se v zadnjem letu nagibajo k optimističnim. Predvideva, da se bo realna rast BDP nekoliko zmanjšala s 4,8 % v letu 2005 na povprečno 4,3 % v ostalem programskem obdobju. Zaradi možne precenitve potencialne rasti je verjetno, da bodo konjunkturni pogoji bolj ugodni, kot jih vsebujejo projekcije v programu. Projekcije v programu glede inflacije so videti nekoliko nizke.

18. 5. julija 2004 se je Svet odločil, da na Češkem obstaja čezmerni primanjkljaj. V skladu s priporočilom Sveta iz člena 104(7), ki je bilo predloženo 5. julija 2004, mora biti čezmerni primanjkljaj odpravljen do leta 2008. Svet je v svojem mnenju z dne 18. januarja 2005 o prejšnji dopolnitvi konvergenčnega programa Češke, ki obravnava obdobje 2004–2007, Češki priporočil, da „prihodke, ki presegajo predvidene v proračunu, razporedi v namene zmanjševanja primanjkljaja in strogo upošteva srednjeročne zgornje meje izdatkov institucionalnih enot centralne ravni države, ki postanejo pravno zavezujoče od leta 2006 naprej.“ Poleg tega je bila Češka pozvana, da „pospeši pokojninsko reformo in začne izvajati reformo zdravstvenega sistema, da bi izboljšala dolgoročno vzdržnost javnih financ“.

19. Javnofinančni primanjkljaj za leto 2005 je na podlagi napovedi služb Komisije iz jeseni 2005 ocenjen na 3,2 % BDP, medtem ko je bil ciljni primanjkljaj v prejšnji dopolnitvi ocenjen na 4,7 % BDP. Pričakuje se, da bodo na rezultat primanjkljaja v glavnem vplivali proračunski rezultati institucionalne enote centralne ravni države, zlasti državnega proračuna, ki je zabeležil davčne prihodke, višje od načrtovanih, ter izvrševanje odhodkov, manjše od načrtovanega, v višini okoli 1,5 % BDP.

20. Cilj dopolnitve je zmanjšati javnofinančni primanjkljaj pod referenčno vrednost 3 % BDP v letu 2008 v skladu s priporočilom Sveta iz člena 104(7). Predvideva zlasti, da se primanjkljaj med letoma 2005 in 2008 zmanjša za več kot 2 odstotni točki BDP, primarni primanjkljaj pa za 2,3 odstotni točki. Če pa se izvzame vpliv dveh izrednih odhodkov leta 2005, se je nominalni primanjkljaj v navedenem obdobju izboljšal samo za 1 odstotno točko BDP. Zmanjšanje primanjkljaja pretežno odraža zmanjšanje deleža odhodkov v programskem obdobju (za 2,3 odstotne točke BDP), medtem ko prihodki na splošno ostajajo nespremenjeni (-0,2 odstotne točke). Javna poraba in socialni transferji sta odhodkovni postavki, za kateri se načrtuje, da se bosta izraženo v odstotkih BDP najbolj zmanjšali. Predvidena je močna rast javnih naložb, s 5 % BDP v letu 2004 na več kot 6 % BDP v letu 2008, kar je precej nad povprečjem EU (2,5 % BDP v letu 2005). V primerjavi s prejšnjim programom dopolnitev iz novembra 2005 na splošno potrjuje načrtovano prilagoditev, čeprav izhaja iz precej boljšega makroekonomskega scenarija.

21. Načrtuje se, da se bo v programskem obdobju strukturni saldo (tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), izračunan na podlagi skupno dogovorjene metodologije, izboljšal za 0,5 % BDP. Program kot srednjeročni cilj za proračunski položaj določa strukturni primanjkljaj „okoli“ 1 % BDP, ki ga ne namerava doseči v okviru programskega obdobja. Ker srednjeročni cilj programa presega najnižje merilo (primanjkljaj, ocenjen v višini okoli 1,5 % BDP), bi moral pri doseganju izpolniti cilj zagotovitve varnostne rezerve v primeru pojava čezmernega primanjkljaja. Srednjeročni cilj programa je na ustrezni ravni, ker v zadostni meri odraža delež dolga in povprečno dolgoročno rast potencialnega proizvoda.

22. Tveganja za proračunske projekcije v programu so na splošno videti uravnotežena. Po drugi strani doseženi rezultati previdnega proračunskega načrtovanja kažejo, da bi lahko bili rezultati boljši od ciljev (to velja za leto 2004 in po pričakovanjih služb Komisije tudi za leto 2005). Predpostavke o rasti, na katerih temeljijo proračuni, so bile običajno realistične, predpostavke o elastičnosti davkov pa previdne. Poleg tega se odhodki, predvideni v proračunu, niso vedno v celoti izvrševali, v glavnem zaradi možnosti prenosa neporabljenih sredstev iz prejšnjih proračunskih let. Po drugi strani se program nanaša na več (predlaganih) ukrepov na področju socialne porabe, kar bi povečalo in ne zmanjšalo odhodke v okviru te postavke, kot je predvideno v programu. Poleg tega je v prišlo letu 2004 do akumulacije prenosov odhodkov v višini več kot 1 % BDP, službe Komisije pa pričakujejo, da se bo njihov obseg leta 2005 nadalje povečal. Če bi bili poleg vseh proračunskih odhodkov, kar se še posebej v volilnem letu 2006 ne more izključiti, porabljeni še ti obsežni prenosi, bi lahko bili proračunski rezultati slabši od ciljev, še zlasti v letu 2006. Poleg tega se zdi predpostavka o rasti v zadnjem letu programa optimistična.

23. Glede na to oceno tveganja je videti, da bo proračunska naravnanost v programu v skladu s popravkom čezmernega primanjkljaja, kot je to priporočil Svet, do leta 2008, kar je zadnje leto programa. Vendar bi bilo mogoče okrepiti predviden potek prilagoditve v strukturnem smislu, zlasti ob upoštevanju možnosti precej boljšega rezultata v letu 2005 in popravka predvidevanj rasti navzgor.

24. Ocenjuje se, da je delež dolga v letu 2005 dosegel 37, 4 % BDP, kar je precej pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. Program predvideva, da se bo delež dolga v programskem obdobju povečal za 0,5 odstotne točke.

25. Videti je, da je Češka na podlagi predvidenih proračunskih stroškov zaradi staranja prebivalstva izpostavljena visokemu tveganju glede vzdržnosti javnih financ. Čeprav je delež dolga z vidika EU trenutno sorazmerno nizek, visoki primanjkljaj prispeva k povečanemu deležu dolga v dolgoročnih projekcijah do leta 2050, kar povečuje tveganje vzdržnosti dolga. Hkrati se pričakuje, da bodo predvidena velika povečanja odhodkov za pokojnine v projekcijskem obdobju precej obremenila javne finance. Zdi se, da je strogo izvajanje načrtovane srednjeročne konsolidacije javnih financ in nadaljnja krepitev proračunskega položaja, skupaj z dodatnimi strukturnimi reformami za omejitev povečanja odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, zlasti na področju pokojninskega in zdravstvenega sistema, ključnega pomena za blažitev tveganj za vzdržnost javnih financ[5].

26. Ukrepi, predvideni na področju javnih financ, so na splošno skladni s širšimi smernicami ekonomskih politik, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005–2008. Program zlasti predvideva popravek čezmernega primanjkljaja v skladu s priporočili Sveta. Prav tako navaja ukrepe za spodbujanje prerazporeditve sredstev, ki se osredotočajo na rast in zaposlovanje, zlasti na podlagi zmanjšanja teže javnega sektorja v gospodarstvu in na podlagi prenosa davčnega bremena z neposrednega na posredno obdavčenje. Kljub temu da se vlada zaveda problema dolgoročne vzdržnosti, program ne navaja konkretnih korakov, ki bi prispevali k njegovemu reševanju.

27. V nacionalnem programu reform na Češkem, predloženem 14. oktobra 2005 v okviru prenovljene lizbonske strategije za rast in delovna mesta, je kot glavni izziv, ki vpliva na javne finance, opredeljena dolgoročna vzdržnost. V proračunskih projekcijah konvergenčnega programa so vključene proračunske posledice omejenega števila konkretnih ukrepov reform, opisanih v nacionalnem programu reform. Ukrepi na področju javnih financ, predvideni v konvergenčnem programu, so skladni z ukrepi, predvidenimi v nacionalnem programu reform. Zlasti so v konvergenčnem programu opredeljeni ukrepi za podporo delovnih mest in rasti, ki so zagotovljeni na podlagi sprememb strukture prihodkov in odhodkov (posebej s prenosom davčnega bremena z neposrednega na posredno obdavčenje in z zmanjšanjem javne porabe ter s prerazporeditvami) ter na podlagi dejstva, da prednostno nalogo porabe sredstev pomenijo javne naložbe, vendar program ne navaja kakršnih koli konkretnih korakov reforme, ki bi obravnavali problem dolgoročne vzdržnosti. Program nadalje predvideva okrepitev vloge srednjeročnih zgornjih mej odhodkov v okviru izvajanja zavezujočih načel o postavkah državnega proračuna in državnih skladov ter v okviru vključevanja institucionalne enote lokalne ravni države v postopek načrtovanja proračuna.

Glede na zgoraj navedeno oceno in glede na priporočila iz člena 104(7) Svet meni, da bi Češka morala:

(i) okrepiti prizadevanja za strukturno prilagoditev proračuna glede na majhno odstopanje pod referenčno vrednostjo, ki si jo postavlja za cilj za leto 2008 (kar je rok za popravek čezmernega primanjkljaja) in da bi lahko v celoti izkoristila popravke predvidevanj o rasti navzgor v primerjavi s tistimi, iz katerih izhajajo priporočila Sveta;

(ii) izboljšati kakovost načrtovanja proračuna, zlasti na podlagi analize vzrokov precejšnjih prenosov odhodkov in okrepitve srednjeročnih zgornjih mej odhodkov;

(iii) izboljšati dolgoročno vzdržnost javnih financ, zlasti s pospeševanjem pokojninske reforme in z izvajanjem reforme zdravstvenega sistema.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih projekcij

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |

Realni BDP (spremembe v %) | KP nov. 2005 | 4,4 | 4,8 | 4,4 | 4,2 | 4,3 |

COM nov. 2005 | 4,4 | 4,8 | 4,4 | 4,3 | ni podatkov |

KP dec. 2004 | 3,8 | 3,6 | 3,7 | 3,8 | ni podatkov |

Inflacija po HICP (%) | KP nov. 2005 | 2,6 | 1,5 | 2,2 | 2,0 | 2,1 |

COM nov. 2005 | 2,6 | 1,7 | 2,9 | 2,6 | ni podatkov |

KP dec. 2004 | 2,7 | 3,2 | 2,6 | 2,2 | ni podatkov |

Proizvodna vrzel (v % potencialnega BDP) | KP nov. 20051 | -1,9 | -0,8 | -0,1 | 0,3 | 0,8 |

COM nov. 20055 | -1,4 | -0,2 | 0,6 | 1,2 | ni podatkov |

KP dec. 20041 | -1,3 | -0,9 | -0,4 | 0,3 | ni podatkov |

Javnofinančni saldo (v % BDP) | KP nov. 2005 | -3,0 | -4,8 | -3,8 | -3,3 | -2,7 |

COM nov. 2005 | -3,0 | -3,2 | -3,7 | -3,3 | ni podatkov |

KP dec. 2004 | -5,2 | -4,7 | -3,8 | -3,3 | ni podatkov |

Primarni saldo (v % BDP) | KP nov. 2005 | -1,8 | -3,5 | -2,5 | -2,0 | -1,2 |

COM nov. 2005 | -1,8 | -1,9 | -2,3 | -1,9 | ni podatkov |

KP dec. 2004 | -4,0 | -3,4 | -2,4 | -1,7 | ni podatkov |

Ciklično prilagojeni saldo (v % BDP) | KP nov. 20051 | -2,4 | -4,5 | -3,8 | -3,4 | -3,0 |

COM nov. 2005 | -2,5 | -3,1 | -3,9 | -3,8 | ni podatkov |

KP dec. 20041 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |

Strukturni saldo2 (v % BDP) | KP nov. 20053 | -1,9 | -3,4 | -3,8 | -3,4 | -3,0 |

COM nov. 20054 | -2,0 | -2,0 | -3,9 | -3,8 | ni podatkov |

KP dec. 2004 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |

Bruto javni dolg (v % BDP) | KP nov. 2005 | 36.8 | 37,4 | 37,1 | 37,9 | 37,8 |

COM nov. 2005 | 36,8 | 36,2 | 36,6 | 36,9 | ni podatkov |

KP dec. 2004 | 38,6 | 38,3 | 39,2 | 40,0 | ni podatkov |

Opombe: 1 Izračuni služb Komisije na podlagi podatkov iz programa. 2 Ciklično prilagojeni saldo (kakor v prejšnjih vrsticah) brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. 3 Enkratni in drugi začasni ukrepi iz proračunskega obvestila (0,5 % v letu 2004) in iz programa (1,1 % v letu 2005); oboji imajo učinek povečevanja primanjkljaja. 4 Enkratni in drugi začasni ukrepi iz napovedi služb Komisije iz jeseni 2005 (0,5 % BDP v letu 2004 ter 1,1 % v letu 2005; oboji imajo učinek povečevanja primanjkljaja). 5 Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 3,5 %, 3,5 %, 3,6 % oziroma 3,7 % za leta v obdobju 2004–2007. Vir: Konvergenčni program(KP); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2005 (COM); izračuni služb Komisije. |

[1] UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Vsi dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Mnenje Ekonomsko-finančnega odbora „Podrobni opis izvajanja Pakta stabilnosti in rasti ter smernic o obliki in vsebini programov stabilnosti in konvergenčnih programov“, ki ga je 11. oktobra 2005 potrdil Ekonomsko-finančni svet.

[3] Podrobnosti o dolgoročni vzdržnosti so na voljo v tehnični oceni programa, ki so jo izdelale službe Komisije, in bo objavljena na naslednji spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[4] UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[5] Podrobnosti o dolgoročni vzdržnosti so na voljo v tehnični oceni programa, ki so jo izdelale službe Komisije, in bo objavljena na naslednji spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm