BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA SPREMEMBA

Sprememba 1

Predlog uredbe Uvodna izjava 1

(1) Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, je bila večkrat bistveno spremenjena. Ker so potrebne nadaljnje spremembe, med drugim zaradi upoštevanja sprememb, uvedenih z Lizbonsko pogodbo, bi bilo zaradi jasnosti treba Uredbo (ES, Euratom) št. 1605/2002 nadomestiti s to uredbo. (1) Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, je bila večkrat bistveno spremenjena. Ker so potrebne nadaljnje spremembe, med drugim zaradi upoštevanja sprememb, uvedenih z Lizbonsko pogodbo, bi bilo zaradi jasnosti treba Uredbo (ES, Euratom) št. 1605/2002 nadomestiti s to uredbo, v skladu z Lizbonsko pogodbo, ki sta jo skupaj sprejela Evropski parlament in Svet v skladu z rednim zakonodajnim postopkom.

Sprememba 2

Predlog uredbe Uvodna izjava 2

(2) Uredba (ES, Euratom) št. 1605/2002 je določila proračunska načela in finančna pravila, ki jih morajo vse institucije upoštevati v vseh zakonodajnih aktih. Treba bi bilo ohraniti temeljna načela, zasnovo in zgradbo navedene uredbe ter osnovna pravila upravljanja proračuna in finančnega poslovodenja. Odstopanja od navedenih temeljnih načel bi bilo treba pregledati in čim bolj poenostaviti, pri čemer je treba upoštevati, ali so še relevantna, kakšna je njihova dodana vrednost za letni proračun Unije (v nadaljnjem besedilu: proračun) in kakšno breme nalagajo zainteresiranim stranem. Treba je ohraniti in okrepiti ključne elemente finančne reforme – vlogo finančnih udeležencev, združevanje kontrol v operativnih službah, notranje revizorje, oblikovanje proračuna po dejavnostih, posodobitev računovodskih načel in pravil ter osnovna načela za donacije. (2) Uredba (ES, Euratom) št. 1605/2002 je določila proračunska načela in finančna pravila , ki urejajo določitev in izvrševanje splošnega proračuna, ki zagotavljajo dobro in učinkovito upravljanje, nadzor in zaščito finančnih interesov Unije ter večjo preglednost , ki jih morajo vse institucije upoštevati v vseh zakonodajnih aktih. Treba bi bilo ohraniti temeljna načela, zasnovo in zgradbo navedene uredbe ter osnovna pravila upravljanja proračuna in finančnega poslovodenja. Odstopanja od navedenih temeljnih načel bi bilo treba pregledati in čim bolj poenostaviti, pri čemer je treba upoštevati, ali so še relevantna, kakšna je njihova dodana vrednost za letni proračun Unije (v nadaljnjem besedilu: proračun) in kakšno breme nalagajo zainteresiranim stranem. Treba je ohraniti in okrepiti ključne elemente finančne reforme – vlogo finančnih udeležencev, združevanje kontrol v operativnih službah, notranje revizorje, oblikovanje proračuna po dejavnostih, posodobitev računovodskih načel in pravil ter osnovna načela za donacije.

Sprememba 3

Predlog uredbe Uvodna izjava 4 a (novo)

OSNUTEK ZAKONODAJNE RESOLUCIJE SPREMEMBA

(4a) Kar zadeva raziskovalne okvirne programe Unije, bi bilo treba poskrbeti za nadaljnjo poenostavitev in uskladitev pravil in postopkov, kot je navedeno v resoluciji Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2010 o poenostavitvi izvajanja raziskovalnih okvirnih programov (2) in v končnem poročilu strokovne skupine za vmesno oceno sedmega okvirnega programa, objavljenem 12. novembra 2010 na podlagi člena 7(2) Sklepa št. 1982/2006/ES.

Sprememba 4

Predlog uredbe Uvodna izjava 5

(5) Uredba (ES, Euratom) št. 1605/2002 je bila omejena na določitev splošnih načel in temeljnih pravil za celotni proračunski sektor, ki ga zajemata Pogodbi, izvedbena pravila pa so bila določena v Uredbi Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, da bi zagotovili boljšo hierarhijo pravil in razumljivost Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002. Na podlagi Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU) se lahko Komisija pooblasti za sprejemanje aktov, ki se splošno uporabljajo in dopolnjujejo ali spreminjajo nekatere nebistvene elemente zakonodajnih aktov. Zato bi bilo treba nekatere določbe iz Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002 vključiti v to uredbo. Podrobna pravila za uporabo te uredbe, ki jih sprejme Komisija, bi morala biti omejena na tehnične podrobnosti in izvedbene postopke. (5) Uredba (ES, Euratom) št. 1605/2002 je bila omejena na določitev splošnih načel in temeljnih pravil za celotni proračunski sektor, ki ga zajemata Pogodbi, izvedbena pravila pa so bila določena v Uredbi Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, da bi zagotovili boljšo hierarhijo pravil in razumljivost Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002. Na podlagi člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU) se lahko z zakonodajnim aktom na Komisijo prenese pristojnost za sprejemanje nezakonodajnih aktov, ki samo dopolnjujejo ali spreminjajo nekatere nebistvene elemente zakonodajnega akta. Zato bi bilo treba nekatere določbe iz Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002 vključiti v to uredbo.

Sprememba 5

Predlog uredbe Uvodna izjava 8

(8) Pravila, ki se nanašajo na obresti iz predhodnega financiranja, bi bilo treba poenostaviti, ker povzročajo pretirano upravno breme tako za prejemnike sredstev Unije kot tudi za službe Komisije, poleg tega pa povzročajo nesporazume med službami Komisije ter subjekti in partnerji. Zaradi poenostavitve, zlasti v zvezi s prejemniki donacij, ter v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja bi bilo treba odpraviti obveznost ustvarjanja obresti iz predhodnega financiranja in izterjave teh obresti. Vendar pa bi bilo treba ohraniti možnost, da se ta obveznost vključi v sporazum o prenosu pooblastil, da se omogoči ponovna uporaba obresti iz predhodnega financiranja za programe, ki jih upravljajo nekateri pooblaščeni subjekti, oziroma njihova izterjava. (8) Pravila, ki se nanašajo na obresti iz predhodnega financiranja, bi bilo treba poenostaviti, ker povzročajo pretirano upravno breme tako za prejemnike sredstev Unije kot tudi za službe Komisije, poleg tega pa povzročajo nesporazume med službami Komisije ter subjekti in partnerji. Zaradi poenostavitve, zlasti v zvezi s prejemniki donacij, ter v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja bi bilo treba takoj odpraviti obveznost ustvarjanja obresti iz predhodnega financiranja in izterjave teh obresti. Vendar pa bi bilo treba ohraniti možnost, da se ta obveznost vključi v sporazum o prenosu pooblastil, da se omogoči ponovna uporaba obresti iz predhodnega financiranja za programe, ki jih upravljajo nekateri pooblaščeni subjekti, oziroma njihova izterjava.

Sprememba 6

Predlog uredbe Uvodna izjava 11

(11) Pogodba zahteva, da je treba večletni finančni okvir določiti v obliki uredbe. Zato je treba nekatere določbe večletnega finančnega okvira za obdobje 2007–2013 vključiti v to uredbo. Zlasti je treba vzpostaviti povezavo med večletnim finančnim okvirom in letnim proračunskim postopkom zaradi zagotavljanja proračunske discipline. Vključiti je treba tudi določbe o zavezanosti Evropskega parlamenta in Sveta k spoštovanju dodeljenih odobritev za prevzem obveznosti, določenih v temeljnih aktih za strukturne ukrepe, razvoj podeželja in Evropski sklad za ribištvo. (11) Ker bo v skladu s Pogodbo večletni finančni okvir v prihodnosti določen v obliki uredbe in ker je medinstitucionalni sporazum o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju v skladu s tem treba spremeniti, je logično nekatere določbe medinstitucionalnega sporazuma vključiti v to uredbo. Zlasti je treba vzpostaviti povezavo med večletnim finančnim okvirom in letnim proračunskim postopkom zaradi zagotavljanja proračunske discipline. Vključiti je treba tudi določbe o zavezanosti Evropskega parlamenta in Sveta k spoštovanju dodeljenih odobritev za prevzem obveznosti, določenih v temeljnih aktih za strukturne ukrepe, razvoj podeželja in Evropski sklad za ribištvo.

Sprememba 7

Predlog uredbe Uvodna izjava 13 a (novo)

(13a) Prihodke, ki so jih nedržavne tretje strani prejele za uresničevanje legitimnih ciljev Unije, kot je boj proti tihotapljenju in ponarejanju cigaret (npr. sporazum "Phillip Morris"), bi bilo treba obravnavati kot namenske prejemke, zlasti ko ti izhajajo iz sporazumov, sklenjenih v postopku alternativnega reševanja sporov.

Sprememba 8

Predlog uredbe Uvodna izjava 16

(16) V zvezi z določbami o sorazmernosti bi bilo treba v okviru ocene tveganja, ki jo opravlja odredbodajalec, uvesti pojem dopustnega tveganja napake. Institucije bi morale imeti možnost odstopanja od splošnega 2-odstotnega praga pomembnosti, ki ga uporablja Računsko sodišče pri presojanju zakonitosti in pravilnosti z izkazi povezanih transakcij. Raven dopustnega tveganja je ustreznejša podlaga za organ, ki da razrešnico, pri presojanju kakovosti obvladovanja tveganja s strani Komisije. Evropski parlament in Svet bi morala zato določiti raven dopustnega tveganja napake po področjih politik ter pri tem upoštevati stroške in koristi kontrol. (16) Da bi ocenili tveganje napake, ob upoštevanju načela dobrega finančnega poslovodenja in ustreznega nadzora, ter primerno ukrepali, bi bilo treba uporabiti upravljalsko orodje za predstavitev tveganja napake.

Sprememba 9

Predlog uredbe Uvodna izjava 16 a (novo)

(16a) Načelo preglednosti iz člena 15 PDEU, ki od institucij zahteva, da delujejo čim bolj odprto, za področje izvrševanja proračuna Unije zahteva, da morajo državljani imeti možnost, da so seznanjeni s tem, kako in v katere namene Unija porablja sredstva. Ti podatki spodbujajo demokratično razpravo, prispevajo k sodelovanju državljanov v postopku sprejemanja odločitev Unije in krepijo institucionalni nadzor in pregled nad izdatki Unije. Ta cilj bi morali izpolnjevati z objavo, če je le mogoče, s pomočjo sodobnih komunikacijskih orodij, ustreznih podatkov o končnih izvajalcih in končnih upravičencih sredstev Unije, ob upoštevanju njihovih legitimnih interesov zaupnosti in varnosti, v primeru fizičnih oseb pa pravice do spoštovanja njihovega zasebnega življenja in varstva njihovih osebnih podatkov. V skladu z načelom proporcionalnosti bi morale institucije zato ubrati selektivni pristop. Odločitve o objavi bi morale temeljiti na ustreznih merilih, da bi bile podane informacije smiselne.

Sprememba 10

Predlog uredbe Uvodna izjava 23 a (novo)

(23a) Za donacije zelo nizkih in nizkih vrednosti se lahko uporabljajo poenostavljeni postopki na področju računovodstva in odobritev, da bi vzpostavili pristop, v središču katerega je upravičenec.

Sprememba 11

Predlog uredbe Uvodna izjava 23 b (novo)

(23b) Donacije se lahko odobrijo tudi na področju osnovnih raziskav, kjer na podlagi raziskovalne dejavnosti ni mogoče predstaviti nobenega izida ali rezultata.

Sprememba 12

Predlog uredbe Uvodna izjava 24

(24) Izkušnje z javno-zasebnimi partnerstvi, ki so v členu 185 Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 institucionalizirana kot organi Unije, kažejo, da bi bilo treba uvesti dodatne možnosti, da bi povečali izbiro instrumentov, tako da bodo vključevali organe, katerih pravila bodo za zasebne partnerje prožnejša in dostopnejša od pravil, ki se uporabljajo za institucije Unije. Taki organi bi morali delovati v okviru posrednega upravljanja. Ustanovljeni bi morali biti s temeljnim aktom, njihovo delovanje pa bi morala urejati finančna pravila, ki bi upoštevala načela, potrebna za zagotavljanje dobrega finančnega poslovodenja sredstev Unije. Ta načela bi bilo treba sprejeti v delegirani uredbi in bi morala temeljiti na načelih, ki jih morajo spoštovati tretje osebe, ki so pooblaščene za opravljanje nalog izvrševanja proračuna. Po drugi možnosti bi lahko javno-zasebna partnerstva izvajali organi, katerih delovanje ureja zasebno pravo države članice. (24) Izkušnje z javno-zasebnimi partnerstvi, ki so v členu 185 Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 institucionalizirana kot organi Unije, kažejo, da bi bilo treba uvesti dodatne možnosti, da bi povečali izbiro instrumentov, tako da bodo vključevali organe, katerih pravila bodo za zasebne partnerje prožnejša in dostopnejša od pravil, ki se uporabljajo za institucije Unije. Taki organi bi morali delovati v okviru posrednega upravljanja. Ustanovljeni bi morali biti s temeljnim aktom, njihovo delovanje pa bi morala urejati finančna pravila, ki bi upoštevala načela, potrebna za zagotavljanje dobrega finančnega poslovodenja sredstev Unije. Ta načela bi bilo treba sprejeti v delegirani uredbi, glede katere se je treba posvetovati z Evropskim računskim sodiščem , in bi morala temeljiti na načelih, ki jih morajo spoštovati tretje osebe, ki so pooblaščene za opravljanje nalog izvrševanja proračuna.

Sprememba 13

Predlog uredbe Uvodna izjava 25

(25) V to uredbo bi bilo zaradi člena 317 PDEU treba vključiti osnovne obveznosti držav članic v zvezi z nadzorom in revizijo, kadar posredno izvršujejo proračun v okviru deljenega upravljanja, ki so trenutno določene samo v predpisih posameznih sektorjev. Zato je treba vključiti določbe, ki bodo sestavljale skladen okvir za vsa zadevna področja o usklajeni upravni strukturi na nacionalni ravni, skupnih obveznostih upravljanja in kontrole za navedene strukture, letni upravni izjavi o zanesljivosti z neodvisnim revizijskim mnenjem o njej in letno izjavo držav članic, s katero prevzamejo odgovornost za upravljanje sredstev Unije, za katera so pooblaščene, ter mehanizmih finančne potrditve, odložitve in popravkov, ki jih izvaja Komisija. Podrobne določbe bi morale ostati v predpisih posameznih sektorjev. (25) V to uredbo bi bilo zaradi členov 317 in 290 PDEU treba vključiti osnovne obveznosti držav članic v zvezi z nadzorom in revizijo, kadar posredno izvršujejo proračun v okviru deljenega upravljanja, ki so trenutno določene samo v predpisih posameznih sektorjev. Zato je treba vključiti določbe, ki bodo sestavljale skladen okvir za vsa zadevna področja o usklajeni upravni strukturi na nacionalni ravni, kar ne ustvarja dodatnih nadzornih struktur, temveč omogoča državam članicam, da akreditirajo organe, pristojne za izvrševanje sredstev Unije . Države članice bi morale imeti pristojnost, da določijo subjekt ali organizacijo, ki izvaja funkcije akreditacijskega organa, ki je lahko na isti upravni ravni kot akreditirani organ ali ki je že pristojen za nadzor drugih organov; to ne bi smelo pomeniti, da države članice ne smejo izbrati druge strukture, če je ta v skladu z določbami te uredbe. Poleg tega bi bilo treba v to uredbo vključiti skupne obveznosti upravljanja in nadzora za navedene strukture, letne upravne izjave o zanesljivosti z neodvisnim revizijskim mnenjem o njej in letno izjavo držav članic, s katero prevzamejo odgovornost za upravljanje sredstev Unije, za katera so pooblaščene, ter mehanizme finančne potrditve, odložitve in popravkov, ki jih izvaja Komisija, da bi ustvarili usklajen zakonodajni okvir, ki bi tudi izboljšal splošno pravno varnost ter učinkovitost nadzora in popravnih ukrepov ter zaščito finančnih interesov Unije . Podrobne določbe bi morale ostati v predpisih posameznih sektorjev.

Sprememba 14

Predlog uredbe Uvodna izjava 33 a (novo)

(33a) Vsi osnutki predlogov, predloženi zakonodajnemu organu, bi morali biti primerni za uporabo uporabnikom prijaznih informacijskih tehnologij ("e-vlada"), zagotovljena pa bi morala biti interoperabilnost obdelanih podatkov pri upravljanju proračuna, kar bi moralo izboljšati učinkovitost. Predvideti bi bilo treba enotne standarde za prenos podatkov, ki so na razpolago v elektronski obliki. Za uresničitev teh ciljev bi bilo treba zagotoviti prehodno obdobje dveh let od začetka veljavnosti te uredbe.

Sprememba 15

Predlog uredbe Uvodna izjava 38 a (novo)

(38a) Pavšalne zneske in plačila s pavšalno stopnjo bi bilo treba uporabljati prostovoljno in samo kadar je to primerno. Pojasniti bi bilo treba terminologijo, ki se uporablja za plačila s pavšalno stopnjo in pavšalne zneske.

Sprememba 16

Predlog uredbe Uvodna izjava 38 b (novo)

(38b) Predložiti bi bilo treba nadaljnje pojasnilo ali utemeljeno opredelitev upravičenih stroškov, saj bi to povečalo skladnost z načelom celotnih stroškov, in sicer s posrednimi in neposrednimi stroški ter predhodno in nadaljnjo raziskavo.

Sprememba 17

Predlog uredbe Uvodna izjava 43 a (novo)

(43a) Da bi revidiranim subjektom omogočili dovolj časa za obravnavo zaključkov Računskega sodišča, ki bi lahko vplivali na zaključne račune revidiranih subjektov ali na zakonitost in/ali pravilnost z izkazi povezanih transakcij, Računsko sodišče zagotovi, da se vsi ti zaključki pravočasno posredujejo zadevni instituciji ali organu.

Sprememba 18

Predlog uredbe Uvodna izjava 44

(44) Določbe v zvezi z začasnimi zaključnimi računi in končnim zaključnim računom bi bilo treba posodobiti, in sicer bi bilo treba določiti informacije, ki jih je treba priložiti zaključnim računom, poslanim računovodji Komisije za namen konsolidacije. Treba bi bilo vključiti tudi sklicevanje na spremni dopis z dodatnimi obrazložitvami, ki ga institucije in organi, ki se financirajo iz proračuna, priložijo zaključnim računom, ki jih pošljejo Računskemu sodišču, ter spremni dopis z dodatnimi obrazložitvami, ki se priloži ob predložitvi končnega konsolidiranega zaključnega računa Unije. Poleg tega bi bilo treba določiti krajši rok za predložitev opažanj Računskega sodišča na začasne zaključne račune drugih institucij (razen Komisije) in organov, ki se financirajo iz proračuna, da se jim omogoči priprava zaključnih računov ob upoštevanju pripomb Računskega sodišča. (44) Določbe v zvezi z začasnimi zaključnimi računi in končnim zaključnim računom bi bilo treba posodobiti, in sicer bi bilo treba določiti informacije, ki jih je treba priložiti zaključnim računom, poslanim računovodji Komisije za namen konsolidacije. Treba bi bilo vključiti tudi sklicevanje na spremni dopis z dodatnimi obrazložitvami, ki ga institucije in organi, ki se financirajo iz proračuna, priložijo zaključnim računom, ki jih pošljejo Računskemu sodišču, ter spremni dopis z dodatnimi obrazložitvami, ki se priloži ob predložitvi končnega konsolidiranega zaključnega računa Unije. Poleg tega bi bilo treba določiti krajši rok za predložitev opažanj Računskega sodišča na začasne zaključne račune drugih institucij (razen Komisije) in organov, ki se financirajo iz proračuna, da se jim omogoči priprava zaključnih računov ob upoštevanju pripomb Računskega sodišča. Dabi se postopek razrešnice lahko končal v letu, ki sledi tistemu, ki se pregleduje, bo ustanovljena delovna skupina, ki bo izdelala predloge za skrajšanje trajanja tega postopka.

Sprememba 19

Predlog uredbe Uvodna izjava 45

(45) Kar zadeva podatke, ki jih mora Komisija predložiti v okviru razrešnice, bi morala Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu v skladu s členom 318 PDEU predložiti zlasti finančno poročilo Unije na podlagi doseženih rezultatov. Zato je v to uredbo treba vključiti ustrezne določbe v zvezi z navedenim poročilom v razmerju do drugih obstoječih obveznosti poročanja. (45) Kar zadeva podatke, ki jih mora Komisija predložiti v okviru razrešnice, bi morala Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu v skladu s členom 318 PDEU predložiti zlasti finančno poročilo Unije na podlagi doseženih rezultatov. Zato bi bilo v to uredbo treba vključiti ustrezne določbe v zvezi z navedenim poročilom v razmerju do drugih obstoječih obveznosti poročanja. Poročilo bi moralo zlasti vključevati dele o dosežkih kadrovske politike na področju vidikov enakosti med spoloma.

Sprememba 20

Predlog uredbe Uvodna izjava 48

(48) Posebne določbe glede izvajanja zunanjih ukrepov je treba prilagoditi predlaganim spremembam glede načinov izvajanja. (48) Posebne določbe glede izvajanja zunanjih ukrepov je treba prilagoditi predlaganim spremembam glede načinov izvajanja ter predlagati diferenciran pristop, ko se mora Evropska unija odzvati na izredne humanitarne razmere, mednarodne krize ali razmere v tretjih državah v postopku prehoda na demokracijo.

Sprememba 21

Predlog uredbe Uvodna izjava 54 a (novo)

(54a) Zlasti je pomembno, da se Komisija med pripravljalnim delom za delegirane akte ustrezno posvetuje, med drugim tudi na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje zadevnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu.

Sprememba 22

Predlog uredbe Uvodna izjava 55

(55) Pregled te uredbe bi bilo treba opraviti le, kadar je potrebno. Prepogosti pregledi finančne uredbe ustvarjajo nesorazmerne stroške zaradi prilagajanja upravnih struktur in postopkov novim pravilom. Poleg tega se lahko zgodi, da za tehtne ugotovitve na podlagi uporabe veljavnih pravil ni na voljo dovolj časa. črtano

Sprememba 23

Predlog uredbe Uvodna izjava 56 a (novo)

(56a) Berljivost te uredbe bi morali izboljšati tako, da bi ji dodali prilogo, ki bi vključevala tudi imena posameznih členov in glosar finančnih izrazov,

Sprememba 24

Predlog uredbe Člen 1

Ta uredba določa pravila za oblikovanje in izvrševanje letnega proračuna Unije ( v nadaljnjem besedilu : proračun) ter pripravo in revizijo zaključnega računa. 1. Ta uredba določa pravila za oblikovanje in izvrševanje splošnega proračuna Evropske unije ("proračun") ter pripravo in revizijo zaključnega računa.

2. Za namene te uredbe: — se izraz "institucija" nanaša na Evropski parlament, Evropski svet in Svet, Evropsko komisijo, Sodišče Evropske unije in Evropsko računsko sodišče, Evropski ekonomsko-socialni odbor, Odbor regij, Evropskega varuha človekovih pravic, Evropskega nadzornika za varstvo podatkov in Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD); — Evropska centralna banka se ne šteje za institucijo Unije. Vsako navajanje "Unije" se razlaga kot sklicevanje na Evropsko unijo in Evropsko skupnost za atomsko energijo.

Sprememba 25

Predlog uredbe Člen 2

Vsaka določba o izvrševanju prihodkov in odhodkov proračuna, ki jo vsebuje drug zakonodajni akt, mora biti v skladu s proračunskimi načeli iz naslova II. Vsaka določba o izvrševanju prihodkov in odhodkov proračuna, ki jo vsebuje drug zakonodajni akt, mora biti v skladu s to uredbo in podrobnimi pravili za uporabo te uredbe v skladu z delegirano uredbo iz člena 199.

Ta uredba se uporablja za Evropski parlament, Evropski svet in Svet, Evropsko komisijo, Sodišče Evropske unije in Evropsko računsko sodišče, Evropski ekonomsko-socialni odbor, Odbor regij, Evropskega varuha človekovih pravic, Evropskega nadzornika za varstvo podatkov in Evropsko službo za zunanje delovanje (v nadaljnjem besedilu: institucija/institucije). V vsakem predlogu ali spremembi k predlogu, ki se predloži zakonodajnemu organu, se jasno navedejo določbe, ki vsebujejo odstopanja od te uredbe ali od delegiranih uredb, sprejetih v skladu s to uredbo, v posameznem obrazložitvenem memorandumu vsakega predloga pa navede posebne razloge, ki utemeljujejo takšna odstopanja.

Ta uredba se ne uporablja za Evropsko centralno banko.

Ta uredba se uporablja za izvrševanje upravnih odhodkov v zvezi s proračunskimi sredstvi, zagotovljenimi v proračunu za Agencijo za oskrbo Euratom.

Sprememba 26

Predlog uredbe Člen 2 a (novo)

Člen 2a Varstvo osebnih podatkov Ta uredba ne posega v zahteve Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov niti Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov.

Sprememba 27

Predlog uredbe Člen 4 – odstavek 1

1. Proračun je instrument , s katerim se za vsako proračunsko leto načrtujejo in odobravajo vsi prihodki in odhodki, ki se štejejo za potrebne za Unijo in Evropsko skupnost za atomsko energijo . 1. Vsi prihodki in odhodki morajo biti vključeni v proračun in njegove priloge , vključno z napovedmi in vsemi odobrenimi prihodki in odhodki, ki se štejejo za potrebne za Unijo, za vsako proračunsko leto .

Sprememba 28

Predlog uredbe Člen 4 – odstavek 2

2. Prihodki in odhodki Unije obsegajo: 2. Prihodki in odhodki Unije obsegajo:

(a) prihodke in odhodke Unije , vključno z upravnimi odhodki, ki nastanejo za institucije na podlagi določb Pogodbe o Evropski uniji v zvezi s skupno zunanjo in varnostno politiko, in odhodke iz poslovanja v zvezi z izvajanjem teh določb, kadar bremenijo proračun; (a) prihodke in odhodke Unije ;

(b) odhodke in prihodke Evropske skupnosti za atomsko energijo. (b) prihodke in odhodke, ki nastanejo v zvezi z izvajanjem zadevnega evropskega razvojnega sklada.

Sprememba 29

Predlog uredbe Člen 4 – odstavek 2 a (novo)

2a. Odhodki Unije iz odstavka 2 vključujejo: (a) upravne odhodke, vključno z odhodki, ki nastanejo v zvezi z institucijami na podlagi določb Pogodbe o Evropski uniji v zvezi s skupno zunanjo in varnostno politiko, in odhodke iz poslovanja v zvezi z izvajanjem teh določb, kadar bremenijo proračun; in (b) odhodke iz poslovanja, ki nastanejo v zvezi z izvajanjem navedenih določb, ko to bremeni proračun, vključno s povezanimi podpornimi odhodki.

Sprememba 30

Predlog uredbe Člen 4 – odstavek 2 b (novo)

2b. Proračun evidentira jamstvo za najeta in dana posojila Unije pri upravljanju Evropskega instrumenta za finančno stabilnost in Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo ter plačila v Jamstveni sklad za zunanje ukrepe.

Sprememba 31

Predlog uredbe Člen 5 – odstavek 4

4. Obresti iz sredstev, ki so last Unije, se ne izplačajo Uniji, če ni v sporazumih, sklenjenih s pooblaščenimi subjekti iz točk (ii) do (viii) člena 55(1)(b), in v sklepih o donacijah ali sporazumih, sklenjenih z upravičenci , drugače določeno. V teh primerih se obresti ponovno uporabijo za ustrezen program ali se izterjajo. 4. Obresti iz sredstev, ki so last Unije, se ne izplačajo Uniji, če ni v sporazumih, sklenjenih s pooblaščenimi subjekti iz točk (ii) do (viii) člena 55(1)(b) drugače določeno. V teh primerih se obresti ponovno uporabijo za ustrezen program in se poravnajo z upravičenji zadevnega prejemnika ali se v primeru, da bi bilo to nemogoče, nepraktično ali neučinkovito , izterjajo.

Sprememba 32

Predlog uredbe Člen 5 a (novo)

Člen 5a Potek roka 1. Rok, izražen v dnevih, poteče s koncem zadnjega dneva obdobja. 2. Rok, izražen v tednih, mesecih ali z obdobjem več kot enega meseca (eno leto, pol leta, četrtletje), poteče s koncem dneva zadnjega tedna ali zadnjega meseca, ki po svoji navedbi ali številki ustreza dnevu dogodka ali trenutka. 3. Če v primeru obdobja, izraženega v mesecih, dneva, na katerega bi moral rok poteči, ni v zadnjem mesecu, se obdobje konča z iztekom zadnjega dneva tega meseca.

Sprememba 33

Predlog uredbe Člen 5 b (novo)

Člen 5b Podaljšanje obdobja Če se rok podaljša, se novi rok izračuna od poteka prejšnjega roka.

Sprememba 34

Predlog uredbe Člen 5 c (novo)

Člen 5c Nedelje in prazniki; sobote Če je dejanje predvideno za določen dan ali v nekem roku in če je ta dan ali zadnji dan roka nedelja, splošni in uradno priznani praznik ali sobota, namesto tega dneva velja naslednji delovni dan.

Sprememba 35

Predlog uredbe Člen 9 – odstavek 2 – točka a a (novo)

(aa) ali v ustrezno utemeljenih primerih, zneski za gradbene projekte v smislu člena 195(3), ki še niso zaključeni, če pripravljalne faze postopka za prevzem obveznosti še niso končane do 31. decembra ter so zneski potrebni zato, da se lahko pospeši napredovanje dela ali da se dolg poplača predčasno; za te zneske se nato lahko prevzamejo obveznosti do 31. decembra naslednjega leta; ter

Sprememba 36

Predlog uredbe Člen 9 – odstavek 2 – točka b a (novo)

(ba) zneski iz sistema lastnih sredstev.

Sprememba 37

Predlog uredbe Člen 9 – odstavek 4

4. Nediferencirana sredstva proračuna v višini obveznosti, za katere so bile pravilno sklenjene pogodbe ob zaključku proračunskega leta, se avtomatsko prenesejo samo v naslednje proračunsko leto. 4. Nediferencirana sredstva proračuna v višini obveznosti, za katere so bile pravilno sklenjene pogodbe ob zaključku proračunskega leta, se avtomatsko prenesejo samo v naslednje proračunsko leto. To velja tudi za sproščena in neporabljena sredstva (obveznosti in plačila), ki jih ne krijeta odstavka 2 in 3, ter za razpoložljive, neporabljene rezerve pod splošno zgornjo mejo večletnega finančnega okvira za vsak razdelek, kar predstavlja "skupno rezervo večletnega finančnega okvira" in je dodeljeno različnim razdelkom v naslednjem proračunskem letu glede na njihove potrebe.

Sprememba 38

Predlog uredbe Člen 9 – odstavek 6

6. Brez poseganja v člen 10 se sredstva proračuna, ki se razporedijo v rezervo, in sredstva za plače ne smejo prenašati v naslednje obdobje. 6. Brez poseganja v člen 10 se sredstva proračuna, ki se razporedijo v rezervo, in sredstva za plače ne smejo prenašati v naslednje obdobje. Za namen tega člena sredstva za plače obsegajo plače in nadomestila poslancev in osebja institucij, za katere veljajo kadrovski predpisi.

Sprememba 39

Predlog uredbe Člen 9 a (novo)

Člen 9a Neporabljena sredstva za obveznosti in plačila ter sproščena proračunska sredstva iz leta N se lahko s sklepom proračunskega organa prenesejo v proračun N+1 ali v enega od prihodnjih proračunov v okviru letnega proračunskega postopka. Komisija pred 1. oktobrom leta N proračunskemu organu predloži svojo napoved za neporabljena in sproščena sredstva iz leta N, tako za obveznosti kot za plačila. Obe veji proračunskega organa na koncu navedeta, kako dodeliti neporabljena sredstva v proračun N+1 ali celo v kasnejša leta. Odločitev skupaj sprejmeta veji proračunskega organa po postopku iz člena 314 PDEU. Neporabljena in sproščena sredstva se vključijo v enega izmed proračunov nad zgornje meje večletnega finančnega okvira. Neporabljena in sproščena sredstva se lahko namenijo posebnemu programu ali pa se vključijo v začasno poglavje. V tem primeru bodo sredstva iz držav članic zahtevana le po sklepu proračunskega organa o posebni destinaciji. Če so po sprejetju letnega proračuna pod vsako zgornjo mejo finančnega okvira ostale rezerve, lahko proračunski organ pred koncem izvajanja sklene, da bo prenesel neporabljene rezerve katere koli zgornje meje v eno od naslednjih let večletnega finančnega okvira. Skupni znesek večletnega finančnega okvira ostane nespremenjen.

Sprememba 40

Predlog uredbe Člen 13 – odstavek 3

3. Če je to potrebno zaradi neprekinjenega delovanja Unije in za potrebe upravljanja, lahko Svet s kvalificirano večino na predlog Komisije poleg zneskov, ki so avtomatsko na voljo v skladu z odstavkoma 1 in 2, odobri dve ali več začasnih dvanajstin za prevzem obveznosti in za plačila. Sklep o odobritvi nemudoma pošlje Evropskemu parlamentu. 3. Če je to potrebno zaradi neprekinjenega delovanja Unije in za potrebe upravljanja, lahko Svet s kvalificirano večino na predlog Komisije poleg zneskov, ki so avtomatsko na voljo v skladu z odstavkoma 1 in 2, odobri odhodke, ki presegajo eno začasno dvanajstino, vendar niso višji od skupnega zneska dveh začasnih dvanajstin za prevzem obveznosti in za plačila. Sklep o odobritvi nemudoma pošlje Evropskemu parlamentu.

Sklep začne veljati trideset dni po sprejetju, razen če se Evropski parlament z večino svojih članov v teh tridesetih dneh odloči zmanjšati navedene odhodke. Sklep začne veljati trideset dni po sprejetju, razen če se Evropski parlament z večino svojih članov v tem omejenem obdobju odloči zmanjšati navedene odhodke.

Če se Evropski parlament odloči zmanjšati navedene odhodke, Svet revidira sklep o odobritvi ter pri tem upošteva znesek, ki ga je odobril Evropski parlament . Če se Evropski parlament odloči zmanjšati navedene odhodke, velja ta zmanjšani znesek.

Dodatne dvanajstine se odobrijo v celoti in niso deljive. Če za dano poglavje znesek dveh začasnih dvanajstin, določenih v skladu s prvim pododstavkom, ne zadostuje za kritje izdatkov, potrebnih za preprečitev prekinitve neprekinjenega delovanja Unije na področju, ki ga pokriva zadevno poglavje, se lahko izjemoma dovoli prekoračitev zneska sredstev, odobrenih za ustrezno poglavje proračuna preteklega proračunskega leta. Proračunski organ ukrepa po postopkih iz tega odstavka. V nobenem primeru pa se ne sme prekoračiti razpoložljivega skupnega zneska odobrenih sredstev v proračunu za preteklo proračunsko leto.

Sprememba 41

Predlog uredbe Člen 15

Bilanca proračunskega leta Prenos proračunske bilance

1. Bilanca vsakega proračunskega leta se v primeru presežka vnese v proračun za naslednje proračunsko leto kot prihodek ali v primeru primanjkljaja kot odobritev plačil. 1. Bilanca vsakega proračunskega leta po prenosih v skladu s členoma 9 in 10 se v primeru presežka vnese v proračun za naslednje proračunsko leto kot dodatni prihodek ali le v primeru primanjkljaja kot odobritev plačil, strogo v skladu s členom 7 Sklepa Sveta o lastnih sredstvih, kar ne vključuje skoraj samodejne prilagoditve prispevkov držav članic v proračun Unije .

2. Ocene takšnih prihodkov ali odobritev plačil se vnesejo v proračun v proračunskem postopku in v dopolnilno pismo k predlogu proračuna, ki se predloži v skladu s členom 35. Pripravijo se v skladu z Uredbo Sveta o izvajanju Sklepa o sistemu virov lastnih sredstev Unije. 2. Ocene takšnih prihodkov ali odobritev plačil se vnesejo v proračun v proračunskem postopku in v dopolnilno pismo k predlogu proračuna, ki se predloži v skladu s členom 35.

3. Po pripravi zaključnega računa za proračunsko leto se vsa odstopanja od ocen vključijo v proračun za naslednje proračunsko leto s spremembo proračuna, ki se pripravi samo zaradi te razlike. V takem primeru mora Komisija v 15 dneh po predložitvi začasnega zaključnega računa predložiti Sprememba proračuna. 3. Po pripravi zaključnega računa za proračunsko leto se vsa odstopanja od ocen vključijo v proračun za naslednje proračunsko leto s spremembo proračuna, ki se pripravi zaradi te razlike, v primeru presežka pa zaradi ustreznih dodatnih odobritev. Komisija mora v 45 dneh po predložitvi začasnega zaključnega računa predložiti Sprememba proračuna.

Sprememba 42

Predlog uredbe Člen 15 a (novo)

Člen 15a Rezerva za plačila in obveznosti Presežek in neporabljena sredstva preteklih proračunskih let tekočega večletnega finančnega okvira ter sproščena sredstva se vnesejo v rezerve za plačila in obveznosti. Ta rezerva se uporabi predvsem za vse morebitne dodatne in/ali nepredvidene potrebe ter za nadomestilo morebitnih negativnih rezerv. Postopek za to je določen v členu 44. Odločitev o uporabi sredstev na podlagi predloga Komisije skupaj sprejmeta obe veji proračunskega organa.

Sprememba 43

Predlog uredbe Člen 16

Večletni finančni okvir in proračun se pripravita in izvršujeta v eurih, prav tako se v eurih pripravijo računovodski izkazi. Večletni finančni okvir in proračun se pripravita in izvršujeta v eurih, prav tako se v eurih pripravijo računovodski izkazi.

Toda za namene denarnega toka iz člena 65 lahko računovodja in, v primeru računov izločenih sredstev, skrbnik računov izločenih sredstev in, za potrebe upravnega poslovodenja Komisije in Evropske službe za zunanje delovanje (v nadaljnjem besedilu: ESZD) , odgovorni odredbodajalec izvaja posle v nacionalnih valutah, kakor določa delegirana uredba iz člena 199. Toda za namene denarnega toka iz člena 65 lahko računovodja in, v primeru računov izločenih sredstev, skrbnik računov izločenih sredstev in, za potrebe upravnega poslovodenja Komisije in Evropske službe za zunanje delovanje, odgovorni odredbodajalec izvaja posle v nacionalnih valutah, kakor določa delegirana uredba iz člena 199.

Rezultati poslovanja v teh valutah so navedeni pod ločenim naslovom računov posamezne institucije; to se smiselno uporablja za organe iz člena 196b.

Komisija na ustrezen način zagotovi, da je nihanje valut pri plačah in vračilu stroškov osebja Unije izravnano vsaj enkrat na mesec, da bi zagotovili enako obravnavo poslovanj v eurih ter plač, ki morajo biti izplačane v drugih valutah. Izračun temelji na tečaju InforEURuro.

Sprememba 44

Predlog uredbe Člen 18 – odstavek 2 – točka e a (novo)

(ea) denarne kazni, izrečene na področju konkurence, druge denarne kazni in terjatve, ki so posledica izvensodnih poravnav, dogovorov ali drugih podobnih sporazumov, sklenjenih z nedržavnimi tretjimi stranmi ali izrednih plačil, ki so jih te plačale;

Sprememba 45

Predlog uredbe Člen 18 – odstavek 2 – pododstavek 2 (novo)

Vendar so lahko v primeru iz točke (b) odobritve za prevzem obveznosti na voljo, če država članica podpiše sporazum o prispevku, izraženem v eurih. To ne velja za primere iz člena 173(2) in 175(2).

Sprememba 46

Predlog uredbe Člen 18 – odstavek 3

3. Notranji namenski prejemki so: 3. Notranji namenski prejemki so:

(a) prihodki od tretjih oseb za blago, storitve ali gradbena dela, dobavljena na njihovo zahtevo; (a) prihodki od tretjih oseb za blago, storitve ali gradbena dela, dobavljena na njihovo zahtevo;

(b) prihodki od prodaje vozil, opreme, objektov in naprav, materiala ter znanstvenih in tehničnih strojev, ki so nadomeščeni z drugimi ali izločeni, kadar je knjigovodska vrednost v celoti amortizirana; (b) prihodki od prodaje vozil, opreme, objektov in naprav, materiala ter znanstvenih in tehničnih strojev, ki so nadomeščeni z drugimi ali izločeni, kadar je knjigovodska vrednost v celoti amortizirana;

(c) prihodki od vračil nepravilno plačanih zneskov; (c) prihodki od vračil nepravilno plačanih zneskov v skladu s členom 77 ;

(ca) prihodki od obresti iz predhodnega financiranja v skladu s členom 5 ;

(d) prihodek od prodaje blaga, storitev in gradbenih del za druge službe, institucije ali organe, skupaj z vračili stroškov službenih potovanj, ki so bili plačani v imenu drugih institucij ali organov; (d) prihodki od prodaje blaga, storitev in gradbenih del za druge službe, institucije ali organe, skupaj z vračili stroškov službenih potovanj, ki so bili plačani v imenu drugih institucij ali organov;

(e) prejete zavarovalnine; (e) prejete zavarovalnine;

(f) prihodki od prodaje, dajanja v najem ali kakršnih koli drugih pogodb, ki zadevajo pravice, povezane z nepremičninami; (f) prihodki od prodaje, dajanja v najem, povračil stroškov ali kakršnih koli drugih pogodb, ki zadevajo pravice, povezane z nepremičninami;

(g) prihodki od prodaje publikacij in filmov, tudi na elektronskih medijih. (g) prihodki od prodaje publikacij in filmov, tudi na elektronskih medijih.

Sprememba 47

Predlog uredbe Člen 19 – odstavek 2 a (novo)

2a. Vse posamezne donacije Komisiji, ki presegajo 999 EUR, ali skupek donacij enega donatorja, ki presega ta znesek v enem letu, bodo sledljive na posebnem spletnem mestu.

Sprememba 48

Predlog uredbe Člen 20 – odstavek 1

1. V delegirani uredbi iz člena 199 lahko se določijo primeri, ko se lahko nekateri prihodki odštejejo od zahtevkov za plačilo, ki se nato predložijo za izplačilo v neto znesku. 1. Od zahtevkov za plačilo, ki se nato posredujejo v izplačilo neto zneska, se lahko odštejejo:

(a) kazni, izrečene strankam pogodb o javnih naročilih ali upravičencem donacij;

(b) popusti, povračila in znižanja na posameznih računih in izkazih stroškov;

(c) obresti iz predhodnega financiranja;

(d) popravki za neustrezno plačane zneske.

Popravki iz točke (d) prvega pododstavka so lahko izvedeni tako, da se neposredno odbijejo od novega plačila iste vrste istemu prejemniku po poglavju, členu in v proračunskem letu, za katero je bilo izvršeno previsoko plačilo, in ki povzročijo vmesna plačila ali plačila razlik.

Za postavke iz točk (c) in (d) prvega pododstavka se uporabljajo računovodska pravila Unije.

Sprememba 49

Predlog uredbe Člen 21 – odstavek 1

1. Proračunska sredstva se določijo za posebne namene po naslovih in poglavjih; poglavja se naprej delijo na člene in postavke. 1. Proračunska sredstva se določijo za posebne namene po naslovih in poglavjih; poglavja se naprej delijo na člene in postavke. Predstavljena so ločeno za poslovanje in za naložbe.

Sprememba 50

Predlog uredbe Člen 21 – odstavek 2

2. Komisija lahko v svojem oddelku proračuna samostojno prerazporedi proračunska sredstva v skladu s členom 23, v primerih, navedenih v členu 24, pa zaprosi proračunski organ za odobritev prerazporeditve proračunskih sredstev. 2. Komisija lahko v svojem oddelku proračuna prerazporedi proračunska sredstva v skladu s členom 23; v primerih, navedenih v členu 24, pa lahko Komisija ali druge institucije zaprosijo proračunski organ za odobritev prerazporeditve proračunskih sredstev.

Sprememba 51

Predlog uredbe Člen 21 – odstavek 3

3. Proračunska sredstva se lahko prerazporedijo samo v proračunske vrstice, za katere so v proračunu odobrena sredstva ali imajo zaznamek „pro memoria“ (p.m.). črtano

Sprememba 52

Predlog uredbe Člen 21 – odstavek 4

4. Odobrena sredstva v višini namenskih prejemkov se lahko prerazporedijo samo, če se takšni prejemki porabijo za namene, za katere so določeni. črtano

Sprememba 53

Predlog uredbe Člen 22 – odstavek 3

3. Katera koli institucija razen Komisije lahko v svojem oddelku proračuna proračunskemu organu predlaga prerazporeditve z enega naslova na drugega, ki presegajo 10 % odobrenih proračunskih sredstev za proračunsko leto za vrstico, iz katere naj bi se sredstva prerazporedila. Za te prerazporeditve se uporablja postopek iz člena 24. 3. Katera koli institucija, razen Komisije, lahko v svojem oddelku proračuna proračunskemu organu predlaga prerazporeditve z enega naslova na drugega, ki presegajo 15 % odobrenih proračunskih sredstev za proračunsko leto za vrstico, iz katere naj bi se sredstva prerazporedila. Za te prerazporeditve se uporablja postopek iz člena 24.

Spremembe 54, 262, 267 in 268

Predlog uredbe Člen 23

1. Komisija lahko v svojem oddelku proračuna samostojno : 1. Komisija lahko v svojem delu proračuna:

(a) prerazporedi odobritve za prevzem obveznosti znotraj posameznega poglavja; (a) prerazporedi odobritve za prevzem obveznosti znotraj posameznega poglavja;

(b) prerazporedi odobritve plačil znotraj posameznega naslova; (b) prerazporedi odobritve plačil znotraj posameznega naslova po predhodni uradni obvestitvi Parlamenta in Sveta, če v treh tednih nobeden od njiju ne nasprotuje prerazporeditvi;

(c) v zvezi z izdatki za plače in upravo, ki so skupni več naslovom , prerazporedi odobrena sredstva z enega naslova na drugega; (c) v zvezi z izdatki za plače in upravo prerazporedi odobrena sredstva z enega naslova na drugega do največ 15 % odobrenih sredstev za proračunsko leto za vrstico, iz katere se sredstva prerazporedijo, in do največ 30 % odobrenih sredstev za leto za vrstico, v katero se sredstva prerazporedijo ;

(d) v zvezi z odhodki iz poslovanja prerazporedi med poglavji v okviru istega naslova največ 10 % odobrenih proračunskih sredstev za proračunsko leto za proračunsko vrstico, iz katere se sredstva prerazporedijo. (d) v zvezi z odhodki iz poslovanja prerazporedi med poglavji v okviru istega naslova največ 15 % proračunskih sredstev za proračunsko leto za proračunsko vrstico, iz katere se sredstva prerazporedijo;

Komisija tri tedne pred prerazporeditvijo iz točke (b) prvega pododstavka o svoji nameri, da to stori, obvesti proračunski organ. Če katera koli veja proračunskega organa v tem tritedenskem obdobju iz ustrezno utemeljenih razlogov temu nasprotuje, se uporabi postopek iz člena 24.

2. Komisija lahko v okviru svojega oddelka proračuna odloča o naslednjih prerazporeditvah proračunskih sredstev z enega naslova na drugega , pod pogojem, da o svoji odločitvi nemudoma obvesti proračunski organ : 2. Komisija lahko v okviru svojega oddelka proračuna odloča o prerazporeditvah iz enega naslova v drugega:

(a) prerazporeditev proračunskih sredstev z naslova „rezervacije“ iz člena 43, pri čemer je edini pogoj za sprostitev sredstev iz rezerve sprejetje temeljnega akta v skladu z rednim zakonodajnim postopkom iz člena 294 PDEU ; proračunskih sredstev iz naslova rezervacij iz člena 43, pri čemer je edini pogoj za sprostitev sredstev iz rezerve sprejetje temeljnega akta v skladu z rednim zakonodajnim postopkom iz člena 294 PDEU , pod pogojem, da o svoji nameri, da to stori, nemudoma obvesti proračunski organ.

(b) v ustrezno utemeljenih izjemnih primerih mednarodnih humanitarnih nesreč in kriz, ki se zgodijo po 1. decembru proračunskega leta, lahko Komisija prerazporedi neporabljena odobrena proračunska sredstva, ki so v tekočem proračunskem letu še na voljo za tiste proračunske naslove, ki spadajo v razdelek 4 večletnega finančnega okvira, na ustrezne proračunske naslove za pomoč za krizno upravljanje in ukrepe v okviru humanitarne pomoči. 2a. V ustrezno utemeljenih izjemnih primerih mednarodnih humanitarnih nesreč in kriz, ki se zgodijo po 1. decembru proračunskega leta, lahko Komisija prerazporedi neporabljena odobrena proračunska sredstva, ki so v tekočem proračunskem letu še na voljo za tiste proračunske naslove, ki spadajo v razdelek 4 večletnega finančnega okvira, v ustrezne proračunske naslove za pomoč za krizno upravljanje in ukrepe v okviru humanitarne pomoči.

Komisija po takih prerazporeditvah ali takšni uporabi proračunskih sredstev za naslednje leto nemudoma obvesti obe veji proračunskega organa.

2b. Komisija lahko v obliki delovnega dokumenta svojih služb poda informacije, ki upravičujejo to prerazporeditev.

2c. Komisija lahko v okviru svojega dela proračuna proračunskemu organu poleg prerazporeditev iz odstavka 1 predlaga še druge prerazporeditve.

Sprememba 55

Predlog uredbe Člen 24 – naslov

Prerazporeditve, ki jih Komisija predlaga proračunskemu organu Prerazporeditve, ki jih institucije predlagajo proračunskemu organu

Sprememba 56

Predlog uredbe Člen 24 – odstavek 1

1. Komisija svoj predlog prerazporeditev pošlje hkrati Evropskemu parlamentu in Svetu . 1. Institucije svoje predloge pošljejo hkrati obema vejama proračunskega organa .

Sprememba 57

Predlog uredbe Člen 24 – odstavek 2

2. Proračunski organ sprejme odločitev o prerazporeditvah sredstev, kakor je določeno v odstavkih 3 do 6 , če ni v naslovu I drugega dela drugače določeno. 2. Proračunski organ sprejme odločitve o prerazporeditvah sredstev, kakor je določeno v odstavkih 3, 4 in 6 , če ni v naslovu I drugega dela drugače določeno.

Sprememba 58

Predlog uredbe Člen 24 – odstavek 3

3. Razen v nujnih okoliščinah Svet (s kvalificirano večino) in Evropski parlament odločita o predlogu Komisije v šestih tednih od datuma, ko sta obe instituciji prejeli predlog za zadevno prerazporeditev. 3. Razen v ustrezno utemeljenih nujnih okoliščinah Svet (s kvalificirano večino) in Evropski parlament odločita o predlogu institucije v šestih tednih od datuma, ko sta obe instituciji prejeli predlog za zadevno prerazporeditev.

Sprememba 59

Predlog uredbe Člen 24 – odstavek 4

4. Predlog prerazporeditve se odobri, če v navedenih šestih tednih velja eden od naslednjih primerov: 4. Predlog prerazporeditve se odobri, če v navedenih šestih tednih:

(a) predlog odobrita Evropski parlament in Svet ; — predlog odobrita obe veji proračunskega organa;

(b) predlog odobri bodisi Evropski parlament ali Sve t, medtem ko druga institucija ne sprejme odločitve v zvezi z njim; — predlog odobri ena veja proračunskega organa , medtem ko druga ne sprejme odločitve v zvezi z njim;

(c) niti Evropski parlament niti Svet ne sprejmeta odločitve oziroma ne sprejmeta negativne odločitve v zvezi s predlogom Komisije . — nobena veja proračunskega organa ne sprejme odločitve oziroma ne sprejme negativne odločitve v zvezi s predlogom prerazporeditve .

Sprememba 60

Predlog uredbe Člen 24 – odstavek 5

5. V naslednjih primerih se obdobje šestih tednov iz točke 4 skrajša na tri tedne, razen če Evropski parlament ali Svet zahtevata drugače: (a) prerazporeditev pomeni manj kot 10 % odobrenih sredstev v vrstici, iz katere se prerazporejajo sredstva, in ne presega 5 milijonov EUR; (b) prerazporeditev zadeva samo odobritve plačil in skupni znesek prerazporeditve ne presega 100 milijonov EUR. črtano

Sprememba 61

Predlog uredbe Člen 24 – odstavek 6

6. Če ena od institucij spremeni prerazporeditev, medtem ko jo druga institucija odobri ali ne sprejme odločitve v zvezi z njo, ali če prerazporeditev spremenita obe instituciji , se za odobrenega šteje nižji od zneskov, ki ju odobrita Evropski parlament ali Svet, razen če Komisija umakne predlog. 6. Če ena od obeh vej proračunskega organa spremeni prerazporeditev, medtem ko jo druga odobri ali ne sprejme odločitve v zvezi z njo, ali če prerazporeditev spremenita obe veji , se za odobrenega šteje nižji od zneskov, ki ju odobrita Evropski parlament ali Svet, razen če institucija umakne predlog.

Sprememba 62

Predlog uredbe Člen 24 a (novo)

Člen 24a Posebna pravila za prerazporeditve 1. Proračunska sredstva se lahko prerazporedijo samo v proračunske vrstice, za katere so v proračunu odobrena sredstva ali imajo zaznamek „pro memoria“. 2. Odobrena sredstva v višini namenskih prejemkov se lahko prerazporedijo samo, če se takšni prejemki porabijo za namene, za katere so določeni.

Sprememba 63

Predlog uredbe Člen 25 – odstavek 2

2. Odločitve o prerazporeditvah, s katerimi se dovoli uporaba rezerve za nujno pomoč, sprejme proračunski organ na predlog Komisije ali Komisija za največ 10 % proračunskih sredstev za proračunsko leto za proračunsko vrstico, iz katere se sredstva prerazporedijo . 2. Odločitve o prerazporeditvah, s katerimi se dovoli uporaba rezerve za nujno pomoč, sprejme proračunski organ na predlog Komisije. Za vsako posamično prerazporeditev sredstev je treba predložiti poseben predlog.

Uporablja se postopek iz člena 24(3) in (4). Če nobena od vej ne soglaša s predlogom Komisije in ne moreta doseči skupnega stališča o uporabi te rezerve, Evropski parlament in Svet ne sprejmeta odločitve o predlogu Komisije o prerazporeditvi . Uporablja se postopek iz člena 24(3) in (4). Če nobena od vej proračunskega organa ne soglaša s predlogom Komisije in ne moreta doseči skupnega stališča o uporabi te rezerve, nobena od njiju ne sprejme odločitve o predlogu Komisije za prerazporeditev .

Sprememba 64

Predlog uredbe Člen 26 – odstavek 3

3. Za vse sektorje dejavnosti, ki jih zajema proračun, se določijo specifični, merljivi, dosegljivi, ustrezni in časovno opredeljeni cilji. Doseganje teh ciljev se za vsako dejavnost spremlja s kazalniki uspešnosti, proračunski uporabnik pa mora proračunskemu organu zagotoviti ustrezne informacije. Te informacije se dajejo letno in najpozneje v dokumentih, ki so priloženi predlogu proračuna. 3. Za vse sektorje dejavnosti, ki jih zajema proračun, se določijo specifični, merljivi, dosegljivi, ustrezni in časovno opredeljeni cilji. Doseganje teh ciljev se za vsako dejavnost spremlja s kazalniki uspešnosti, proračunski uporabnik pa mora proračunskemu organu zagotoviti ustrezne informacije. Te informacije iz člena 34(2a)(d) se dajejo letno in najpozneje v dokumentih, ki so priloženi predlogu proračuna

Sprememba 65

Predlog uredbe Člen 27 – odstavek 1 a (novo)

1a. Med proračunskim postopkom Komisija zagotavlja potrebne informacije za primerjavo sprememb zahtevanih proračunskih sredstev in začetnih napovedi v finančnih izkazih. Te informacije vključujejo opis napredka in faze, ki jo je zakonodajni organ dosegel pri obravnavanju predloženih predlogov. Zahtevana proračunska sredstva se lahko po potrebi pregledajo glede na napredek pri obravnavi temeljnega akta.

Sprememba 66

Predlog uredbe Člen 27 – odstavek 2

2. Za zmanjšanje tveganja goljufij in nepravilnosti so v oceni finančnih posledic iz odstavka 1 navedene informacije o vzpostavljenem sistemu notranje kontrole, oceni tveganja ter obstoječih in načrtovanih ukrepih za preprečevanje goljufij in zaščitnih ukrepih. 2. Za zmanjšanje tveganja goljufij in nepravilnosti so v finančnih izkazih iz odstavka 1 navedene informacije o vzpostavljenem sistemu notranje kontrole, ocenah stroškov in koristi kontrol, ki bi nastali zaradi takšnih sistemov, in o oceni tveganja ter obstoječih in načrtovanih ukrepih za preprečevanje goljufij in zaščitnih ukrepih.

Sprememba 67

Predlog uredbe Člen 28 – odstavek 2 – točka a a (novo)

(aa) jasnih, doslednih in preglednih pravil za nadzor ob upoštevanju pravic udeleženih strani;

Sprememba 68

Predlog uredbe Člen 28 – odstavek 2 – točka d

(d) preprečevanja, odkrivanja ter odprave goljufij in nepravilnosti; (d) preprečevanja, odkrivanja ter spremljanje odprav goljufij in nepravilnosti ne glede na odgovornosti finančnih udeležencev iz poglavja 3 ;

Sprememba 69

Predlog uredbe Člen 28 – odstavek 2 a (novo)

2a. Uspešna notranja kontrola temelji na najboljših mednarodnih praksah in vključuje zlasti naslednje: (a) ločevanje nalog; (b) ustrezno strategijo obvladovanja tveganja in kontrole, ki vključuje kontrolo na ravni upravičenca; (c) izogibanje navzkrižju interesov; (d) ustrezne revizijske sledi in celovitost podatkov v podatkovnih sistemih; (e) postopke za spremljanje delovanja in nadaljnje ukrepanje pri ugotovljenih pomanjkljivostih in izjemah notranje kontrole; (f) redno oceno dobrega delovanja sistema notranje kontrole.

Sprememba 70

Predlog uredbe Člen 28 – odstavek 2 b (novo)

2b. Učinkovita notranja kontrola temelji na naslednjih elementih: (a) na izvajanju ustrezne strategije obvladovanja tveganja in kontrole, o kateri je bilo doseženo soglasje med zadevnimi udeleženci v verigi kontrol; (b) na dostopnosti rezultatov kontrol za vse zadevne udeležence v verigi kontrol; (c) kjer je to primerno, na zanašanju na izjave o upravljanju izvedbenih partnerjev in na neodvisna revizijska mnenja, če je kakovost v zvezi s tem opravljenega dela ustrezna in sprejemljiva ter je bilo delo opravljeno v skladu z dogovorjenimi standardi; (d) na pravočasni uporabi popravnih ukrepov, ki po potrebi vključujejo odvračilne kazni; (e) na jasni in nedvoumni zakonodaji, na kateri temeljijo politike; (f) na odpravi večkratnih kontrol; (g) na načelu izboljšanja razmerja med stroški in koristmi kontrol, ob upoštevanju tveganja napake iz člena 29.

Sprememba 71

Predlog uredbe Člen 29

Dopustno tveganje napake Tveganje napake

Zakonodajni organ v skladu s postopkom iz člena 322 PDEU odloči o ravni dopustnega tveganja napake za ustrezna področja politik v proračunu. Navedena odločitev se upošteva v letnem postopku razrešnice v skladu s členom 157(2). Ko Komisija predloži revidirane ali nove predloge za porabo sredstev, predvidi stroške upravnih in kontrolnih sistemov ter raven tveganja napak v predlagani zakonodaji za posamezen sklad in državo članico.

Raven dopustnega tveganja napake temelji na analizi stroškov in koristi kontrol. Države članice ter subjekti in osebe iz člena 55(1)(b) na zahtevo poročajo Komisiji o stroških kontrol, ki jih krijejo, ter o številu in obsegu dejavnosti, ki se financirajo iz proračuna. Če je med izvajanjem programa raven napak nenehno visoka, Komisija identificira hibe v kontrolnih sistemih, preuči stroške in koristi morebitnih korektivnih ukrepov in ustrezno ukrepa, na primer s poenostavitvijo veljavnih določb, preoblikovanjem programa, strožjo kontrolo, ali po potrebi predlaga prekinitev dejavnosti.

Raven dopustnega tveganja napake se natančno spremlja in se v primeru večjih sprememb kontrolnega okolja revidira. Del celotne učinkovitosti nacionalnih sistemov upravljanja in kontrol so izjave o zanesljivosti upravljanja teh sistemov, ki jih predložijo organi, ki jih akreditirajo države članice.

Sprememba 72

Predlog uredbe Člen 29 a (novo)

Člen 29a Ločitev nalog Naloge računovodje in plačnika so ločene.

Sprememba 73

Predlog uredbe Člen 30 – odstavek 2 – pododstavek 3

Konsolidirani letni zaključni računi ter poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju, ki jih pripravijo vse institucije, se objavijo v Uradnem listu Evropske unije. Konsolidirani letni zaključni računi in poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju, ki jih pripravijo vse institucije, se takoj po sprejetju objavijo v Uradnem listu Evropske unije.

Sprememba 280

Predlog uredbe Člen 31 – odstavek 2

2. Komisija na ustrezen način omogoči dostop do informacij, ki zadevajo prejemnike sredstev, ki izhajajo iz proračuna, kadar se proračun izvršuje centralizirano in neposredno s strani svojih služb ali delegacij Unije v skladu z drugim odstavkom člena 53 , ter informacij, ki zadevajo prejemnike sredstev in jih je prejela od subjektov, na katere so prenesene naloge izvrševanja proračuna v okviru drugih načinov upravljanja. 2. Komisija na ustrezen način omogoči dostop do informacij, ki zadevajo izvajalce in upravičence sredstev ter natančen značaj in namen ukrepa, ki se financira iz proračuna, kadar se proračun izvršuje centralizirano, ter informacij, ki zadevajo izvajalce in upravičence sredstev in jih je prejela od subjektov, na katere so prenesene naloge izvrševanja proračuna v okviru drugih načinov upravljanja.

Ta obveznost velja tudi za preostale institucije v zvezi z njihovimi izvajalci in, kadar je to primerno, njihovimi upravičenci.

Sprememba 75

Predlog uredbe Člen 31 – odstavek 3

3. Dostop do teh informacij se omogoči ob ustreznem upoštevanju zahtev zaupnosti, zlasti varstva osebnih podatkov iz Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta ter varnostnih zahtev ob upoštevanju posebnosti posameznih načinov upravljanja iz člena 53 ter po potrebi v skladu z ustreznimi pravili posameznih sektorjev. 3. Dostop do teh informacij se omogoči ob ustreznem upoštevanju zahtev zaupnosti in varnosti, v primeru fizičnih oseb pa pravice do spoštovanja zasebnega življenja in pravice do varstva osebnih podatkov iz Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta.

V primeru fizičnih oseb se objavi samo ime izvajalca ali upravičenca, njegova lokacija, dodeljen znesek in namen dodelitve, razkritje teh podatkov pa temelji na ustreznih merilih, kot je pogostost dodelitve, ali vrsta ali pomen dodelitve. Kako podrobni bodo podatki in katera bodo merila za razkritje, je odvisno od posebnosti sektorja in posameznih načinov upravljanja iz člena 55; kako podrobni bodo podatki in merila, se določi s pomočjo delegirane direktive iz člena 199 in, kjer je primerno, s pomočjo zadevnih predpisov, ki veljajo za posamezni sektor.

Sprememba 76

Predlog uredbe Člen 32 – odstavek 1

Evropski parlament, Evropski svet in Svet, Sodišče Evropske unije, Računsko sodišče, Ekonomsko-socialni odbor, Odbor regij, varuh človekovih pravic, Evropski nadzornik za varstvo podatkov in ESZD pripravijo ocene svojih prihodkov in odhodkov ter jih pošljejo Komisiji vsako leto do 1. julija. Evropski parlament, Evropski svet in Svet, Sodišče Evropske unije, Računsko sodišče, Ekonomsko-socialni odbor, Odbor regij, Varuh človekovih pravic, Evropski nadzornik za varstvo podatkov in ESZD pripravijo ocene svojih prihodkov in odhodkov ter jih pošljejo Komisiji in hkrati v vednost proračunskemu organu vsako leto do 1. julija.

Sprememba 77

Predlog uredbe Člen 32 – odstavek 3

Navedene institucije vsako leto najpozneje do 1. julija pošljejo te ocene v vednost tudi proračunskemu organu. Komisija pripravi svoje lastne ocene, ki jih do istega datuma prav tako pošlje proračunskemu organu. Komisija pripravi svoje lastne ocene, ki jih takoj po sprejetju prav tako pošlje proračunskemu organu.

Sprememba 78

Predlog uredbe Člen 33

Vsak organ iz člena 200 v skladu z aktom o ustanovitvi pošlje Komisiji in proračunskemu organu vsako leto do 31. marca oceno svojih prihodkov in odhodkov, skupaj s kadrovskim načrtom in osnutkom programa dela. Vsak organ iz člena 200 v skladu z aktom o ustanovitvi pošlje Komisiji in hkrati proračunskemu organu vsako leto najkasneje do 31. marca oceno svojih prihodkov in odhodkov, skupaj s kadrovskim načrtom in osnutkom programa dela.

Sprememba 79

Predlog uredbe Člen 34 – odstavek 1 – pododstavek 2

Predlog proračuna vsebuje povzetek splošnega izkaza odhodkov in prihodkov Unije in konsolidirane ocene iz člena 32. Predlog proračuna vsebuje povzetek splošnega izkaza odhodkov in prihodkov Unije, vključno s povzetkom splošnega izkaza rezerve za plačila in obveznosti , in konsolidirane ocene iz člena 32.

Sprememba 80

Predlog uredbe Člen 34 – odstavek 2 – pododstavek 1

2. Komisija predlogu proračuna po potrebi priloži finančno načrtovanje za naslednja leta. 2. Komisija predlogu proračuna priloži finančno načrtovanje za naslednja leta.

Sprememba 81

Predlog uredbe Člen 34 – odstavek 2 a (novo)

2a. Komisija k predlogu proračuna priloži tudi: (a) analizo finančnega poslovodenja v preteklem letu in neporavnane prevzete obveznosti; (b) po potrebi mnenje o ocenah drugih institucij, ki lahko vsebujejo drugačne ocene in obrazložitev zanje; (c) vse delovne dokumente, za katere meni, da so koristni v zvezi s kadrovskimi načrti institucij in donacijami, ki jih Komisija odobri organom iz člena 196b in evropskim šolam. Vsi takšni delovni dokumenti, ki prikazujejo zadnje odobrene kadrovske načrte, vključujejo: (i) vse zaposlene Unije, vključno z njenimi pravno ločenimi subjekti, prikazane glede na vrsto pogodbe, (ii) izjavo o politiki delovnih mest in zunanjega osebja ter o uravnoteženi zastopanosti obeh spolov, (iii) število delovnih mest, dejansko zapolnjenih na začetku leta, v katerem je bil predložen predlog proračuna, z navedbo njihove razporeditve po plačilnih razredih in upravnih enotah, (iv) seznam delovnih mest, razčlenjen po političnih področjih; (v) za vsako kategorijo zunanjih sodelavcev prvotno predvideno število ekvivalenta polne zaposlitve na podlagi odobrenih proračunskih sredstev ter število oseb, ki so dejansko zaposlene na začetku leta, v katerem je predložen predlog proračuna, z navedbo njihove razporeditve po funkcionalnih skupinah in po potrebi po razredih in (d) poročila o dejavnostih, ki vključujejo: (i) informacije o uresničevanju vseh predhodno določenih specifičnih, merljivih, dosegljivih, ustreznih in časovno opredeljenih ciljev za različne dejavnosti ter novih ciljih, merjenih s kazalniki, (ii) popolno utemeljitev predlaganih sprememb višine odobrenih proračunskih sredstev in analiza stroškov in koristi teh sprememb, (iii) jasno utemeljitev, zakaj je potrebno posredovanje na ravni Unije, med drugim ob upoštevanju načela subsidiarnosti; (iv) informacije o obsegu izvajanja dejavnosti prejšnjega leta in obsegu izvajanja v tekočem letu. Rezultati ocen se upoštevajo in navajajo kot dokaz o verjetnih koristih predlagane spremembe proračuna.

Sprememba 82

Predlog uredbe Člen 34 – odstavek 2 b (novo)

2b. Ko Komisija izvrševanje proračuna zaupa javno-zasebnemu partnerstvu, predlogu proračuna doda delovni dokument, ki navaja: (a) letno poročilo o uspešnosti obstoječih javno-zasebnih partnerstev v preteklem letu; (b) cilje za leto, na katerega se nanaša predlog proračuna, z navedbo vseh posebnih proračunskih zahtev, namenjenih uresničevanju tega cilja; (c) upravne stroške in proračunsko izvrševanje v celoti in za posamezno vrsto, kot je opredeljeno v členu 196a, ter za posamezno javno-zasebno partnerstvo v preteklem letu; (d) vsoto finančnih prispevkov iz proračuna Unije in vrednost prispevkov v naravi drugih partnerjev za vsako javno-zasebno partnerstvo; (e) pri smiselni uporabi odstavka (2a)(c) tabele zaposlenih takšnih javno-zasebnih partnerstev, ko je osebje plačano ali delno plačano s sredstvi Unije; te tabele zaposlenih se upoštevajo pri pripravi delovnega dokumenta iz odstavka (2a)(c). Ko javno-zasebna partnerstva uporabljajo finančne instrumente, morajo biti v delovnem dokumentu navedeni podatki v skladu z odstavkom 2c in ne glede na njega, in sicer za vsako javno-zasebno partnerstvo in za vsak finančni instrument.

Sprememba 83

Predlog uredbe Člen 34 – odstavek 2 c (novo)

2c. Ko Komisija uporablja finančne instrumente, predlogu proračuna doda delovni dokument, ki navaja: (a) kapital, izdan v obliki finančnih instrumentov in financiran iz proračuna Unije, ter skupni kapital, ki ga vloži za vsak finančni instrument, vključno s tretjimi osebami, v celoti in kot stopnja finančnega vzvoda na finančni instrument, vrednost udeležbe pri naložbah lastniškega kapitala in navideznega lastniškega kapitala; (b) prihodke in povračila, prejeta v preteklem letu, ter napoved za leto, na katerega se nanaša predlog proračuna; (c) skupno vsoto pogojnih in obstoječih obveznosti Unije, ki izhajajo iz izvajanja finančnih instrumentov v preteklem letu, ter vsoto, razčlenjeno predvsem na: (i) vse morebitne obveznosti do tretjih oseb, ki izhajajo iz jamstev, (ii) vse morebitne obveznosti, ki izhajajo iz maksimalnega črpanja kreditnih linij, podeljenih tretjim osebam, (iii) vse morebitne skupne izgube nezavarovanih dolgov ali udeležb v lastniškem ali navideznem lastniškem kapitalu. (iv) vse druge morebitne ali pogojne obveznosti ter informacije, pomembne ali potencialno pomembne za ocenjevanje tveganj; (d) finančne določbe v proračunu za predvidena tveganja ter nepredvidena tveganja v celoti in za posamezen finančni instrument; (e) odstotek in absolutno število primerov, pri katerih se je koristilo jamstva ali so se izgubili nezavarovani dolgovi ali udeležbe v lastniškem ali navideznem lastniškem kapitalu zaradi oslabitev sredstev ali stečaja, v celoti in za posamezni finančni instrument za preteklo leto ter za celotno obdobje delovanja zadevnega finančnega instrumenta; (f) povprečno obdobje med plačilom finančnih instrumentov v obliki kapitala nezavarovanega dolga (dolžniško-lastniški dolg) upravičencem in črpanjem tega kapitala; če to obdobje presega tri leta, Komisija zagotovi akcijski načrt za zmanjšanje trajanja v okviru letnega postopka za razrešnice; (g) geografsko razporeditev uporabe (koriščenja) finančnih instrumentov na posamezno državo članico in posamezni finančni instrument; (h) upravne izdatke zaradi provizij za upravljanje, povračil ali drugih plačil za upravljanje finančnih instrumentov, kjer je bilo to zaupano tretjim osebam, v celoti in na posameznega upravljavca in upravljani finančni instrument; (i) pri smiselni uporabi odstavka (2a)(c) tabele zaposlenih, ko je osebje plačano ali delno plačano s sredstvi Unije; te tabele zaposlenih se upoštevajo pri pripravi delovnega dokumenta iz odstavka (2a)(c);

Sprememba 84

Predlog uredbe Člen 34 – odstavek 3

3. Komisija k predlogu proračuna priloži tudi vse delovne dokumente, ki se ji zdijo koristni za utemeljitev njenih proračunskih zahtev. 3. Komisija k predlogu proračuna priloži tudi vse dodatne delovne dokumente, ki se ji zdijo koristni za utemeljitev njenih proračunskih zahtev.

Sprememba 85

Predlog uredbe Člen 34 – odstavek 4 – pododstavek 2 – točka d

(d) zagotovi podroben pregled vseh zaposlenih v delegacijah Unije v času predložitve predloga proračuna, vključno z razčlembo po geografskih območjih, posameznih državah in misijah, pri čemer loči delovna mesta iz kadrovskega načrta, pogodbene uslužbence, lokalne uslužbence in napotene nacionalne strokovnjake ter proračunska sredstva, zahtevana v predlogu proračuna za te druge kategorije uslužbencev z ustrezno oceno prihodkov in odhodkov za osebje, ki ga je mogoče zaposliti za poln delovni čas v okviru zahtevanih proračunskih sredstev. (d) zagotovi podroben pregled vseh zaposlenih v delegacijah Unije v času predložitve predloga proračuna, vključno z razčlembo po geografskih območjih, spolu , posameznih državah in misijah, pri čemer loči delovna mesta iz kadrovskega načrta, pogodbene uslužbence, lokalne uslužbence in napotene nacionalne strokovnjake ter proračunska sredstva, zahtevana v predlogu proračuna za te druge kategorije uslužbencev, z ustrezno oceno prihodkov in odhodkov za osebje, ki ga je mogoče zaposliti za poln delovni čas v okviru zahtevanih proračunskih sredstev.

Sprememba 86

Predlog uredbe Člen 34 – odstavek 4 a (novo)

4a. Komisija predlogu proračuna doda predlog za uporabo rezerve za plačila in obveznosti za vse nastale potrebe, ki prvotno niso bile predvidene v letnem proračunu ali uredbi o večletnem finančnem okviru.

Sprememba 87

Predlog uredbe Člen 34 – odstavek 4 b (novo)

4b. Poleg tega Komisija Evropskemu Parlamentu in Svetu skupaj s predlogom proračuna predloži delovni dokument o nepremičninski politiki, ki so ga pripravile posamezne institucije in organi v smislu člena 196b, ki zajema naslednje podatke: (a) za vsako stavbo stroške in področja, ki jih zajemajo odobritve v ustreznih proračunskih vrsticah; (b) predviden razvoj globalnega načrtovanja za območja in lokacije v naslednjih letih, z opisom gradbenih projektov v načrtovalni fazi iz člena 195(3), ki so že opredeljeni; (c) končne pogoje in stroške ter zadevne podatke o izvajanju novih nepremičninskih projektov, ki so že bili predloženi proračunskemu organu v skladu s postopkom iz člena 195(3) in niso bili vključeni v delovne dokumente iz prejšnjih let; (d) končne pogoje in stroške v zvezi s podaljšanji pogodb, za katere ne velja postopek iz člena 195(3), vendar presegajo letni znesek 500 000 EUR.

Sprememba 88

Predlog uredbe Člen 35

Dokler ni sklican spravni odbor iz člena 314 PDEU, lahko Komisija na lastno pobudo ali na zahtevo drugih institucij v zvezi z njihovim oddelkom proračuna Evropskemu parlamentu in Svetu hkrati predloži dopolnilno pismo k predlogu proračuna na podlagi novih informacij, ki niso bile na voljo v času priprave predloga , vključno z dopolnilnim pismom o posodobitvi ocenjenih odhodkov za kmetijstvo. Na podlagi novih informacij, ki niso bile na voljo v času priprave predloga proračuna , lahko Komisija pravočasno na lastno pobudo ali na zahtevo drugih institucij v zvezi z njihovim oddelkom proračuna Evropskemu parlamentu in Svetu hkrati predloži dopolnilno pismo k predlogu proračuna, preden je sklican spravni odbor iz člena 314 PDEU . To lahko vključuje dopolnilno pismo o posodobitvi ocenjenih odhodkov za kmetijstvo

Sprememba 89

Predlog uredbe Člen 36

Potrditev skupnega predloga spravnega odbora črtano

Potem ko je spravni odbor dosegel dogovor o skupnem besedilu, si Evropski parlament in Svet v skladu s členom 314(6) PDEU ter svojima poslovnikoma prizadevata za čimprejšnjo potrditev skupnega predloga spravnega odbora.

Sprememba 90

Predlog uredbe Člen 38

1. Komisija predloži predloge spremembe proračuna za uporabo Evropskega solidarnostnega sklada in Sprememba proračuna za posamezne spodaj naštete namene:

(a) presežek,

(b) pregled napovedi tradicionalnih lastnih sredstev in davka na dodano vrednost ter osnov bruto nacionalnega dohodka,

(c) povečanje napovedi prihodkov in zmanjšanje odobritev plačil,

1. Komisija lahko predloži predloge za spremembo proračuna, če obstajajo neodložljive, izjemne ali nepredvidene okoliščine. Komisija lahko na leto predloži dva dodatna predloga za spremembo proračuna, če obstajajo neizogibne, izjemne ali nepredvidene okoliščine.

Institucije, razen Komisije, v istih okoliščinah, kot so navedene v predhodnem odstavku, zahteve za spremembo proračuna pošljejo Komisiji. Institucije, razen Komisije, v istih okoliščinah, kot so navedene v predhodnem odstavku, zahteve za spremembo proračuna pošljejo Komisiji.

Pred predstavitvijo predloga za spremembo proračuna Komisija in druge institucije preučijo možnosti za prerazporeditev ustreznih odobrenih proračunskih sredstev ob upoštevanju vseh pričakovanih neporabljenih odobrenih proračunskih sredstev. Pred predstavitvijo predloga za spremembo proračuna Komisija in druge institucije preučijo možnosti za prerazporeditev ustreznih odobrenih proračunskih sredstev ob upoštevanju vseh pričakovanih neporabljenih odobrenih proračunskih sredstev.

2. Razen v izjemnih primerih Komisija predloži Sprememba proračuna Evropskemu parlamentu in Svetu hkrati vsako leto najpozneje do 1. septembra . Zahtevam za spremembo proračuna drugih institucij lahko priloži svoje mnenje. 2. Razen v ustrezno utemeljenih izjemnih okoliščinah ali v primeru uporabe Evropskega solidarnostnega sklada, za katerega se lahko Sprememba proračuna predloži kadarkoli v letu , Komisija predloži svoje predloge spremembe proračuna Evropskemu parlamentu in Svetu hkrati, in sicer aprila in/ali avgusta . Zahtevam za spremembo proračuna drugih institucij lahko priloži svoje mnenje.

3. Evropski parlament in Svet jih obravnavata ob upoštevanju nujnosti zadeve. 3. Evropski parlament in Svet jih obravnavata ob upoštevanju nujnosti zadeve.

Sprememba 91

Predlog uredbe Člen 40 – odstavek 1 – točka a

(a) splošni izkaz prihodkov in odhodkov; (a) splošni izkaz prihodkov in odhodkov z razlikovanjem med poslovanjem in naložbami;

Sprememba 92

Predlog uredbe Člen 41 – odstavek 2 a (novo)

2a. Upravni odhodki so razvrščeni, kakor sledi: (a) odhodki za plače, odobreni v načrtu delovnih mest: navesti je treba znesek proračunskih sredstev in število delovnih mest v kadrovskem načrtu, ki ustrezajo tem odhodkom; (b) odhodki za zunanje osebje ter drugi odhodki iz točke (c) člena 23(1) in financirani iz razdelka Uprava večletnega finančnega okvira; (c) odhodki za zgradbe in drugi s tem povezani odhodki, vključno s čiščenjem in vzdrževanjem, najemom, telekomunikacijami, vodo, plinom in električno energijo; (d) zunanje osebje in tehnična pomoč, neposredno povezana z izvajanjem programov. Upravni odhodki Komisije, ki so skupni za več področij porabe, se navedejo v ločenem zbirnem poročilu, razvrščeni po vrstah odhodkov.

Sprememba 93

Predlog uredbe Člen 41 – odstavek 2 b (novo)

2b. Kadar je mogoče in primerno, členi in postavke ustrezajo posameznim poslom, izvedenim v okviru določenih posameznih dejavnosti. Delegirana uredba iz člena 199 opredeljuje smernice za klasifikacijo členov in postavk, namenjenih čim večji preglednosti in jedrnatosti proračuna.

Sprememba 94

Predlog uredbe Člen 44 – odstavek 2

To rezervo je treba črpati pred koncem proračunskega leta s prerazporeditvijo po postopku iz členov 21 in 23. To rezervo je treba črpati takoj, ko je to mogoče, in pred koncem proračunskega leta, predvsem z rezervo za plačila in obveznosti, kot je določeno v členu 15(3a), ali s prerazporeditvijo po postopku iz členov 21 in 23.

Spremembi 95 in 287

Predlog uredbe Člen 46 – odstavek 1

1. Proračun prikazuje: 1. Proračun prikazuje:

(a) v splošnem izkazu prihodkov in odhodkov: (a) v splošnem izkazu prihodkov in odhodkov:

(i) oceno prihodkov Unije za zadevno proračunsko leto; (i) oceno prihodkov Unije za zadevno proračunsko leto;

(ii) oceno prihodkov za preteklo proračunsko leto in prihodkov za leto n–2; (ii) oceno prihodkov za preteklo proračunsko leto in prihodkov za leto n–2;

(iii) odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil za zadevno proračunsko leto; (iii) odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil za zadevno proračunsko leto;

(iv) odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil za preteklo proračunsko leto; (iv) odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil za preteklo proračunsko leto;

(v) prevzete odhodke in plačane odhodke v letu n–2; (v) prevzete odhodke in plačane odhodke v letu n–2 , slednji pa morajo biti izraženi tudi kot odstotek proračuna ;

(vi) ustrezne pripombe za vsako podpodročje v skladu s členom 41(1); (vi) ustrezne pripombe za vsako podpodročje v skladu s členom 41(1);

(b) v oddelku proračuna za vsako institucijo se prihodki in odhodki prikazujejo na enak način kakor v točki (a); (b) v oddelku proračuna za vsako institucijo se prihodki in odhodki prikazujejo na enak način kakor v točki (a);

(c) v zvezi z osebjem: (c) v zvezi z osebjem:

(i) za vsak oddelek proračuna kadrovski načrt, ki prikazuje število delovnih mest za vsak plačni razred v vsaki kategoriji in v vsaki službi ter število odobrenih rednih in začasnih delovnih mest v okviru odobrenih proračunskih sredstev; (i) za vsak oddelek proračuna kadrovski načrt, ki celovito predstavlja vse človeške vire in prikazuje število delovnih mest za vsak plačni razred v vsaki kategoriji in v vsaki službi ter število odobrenih rednih in začasnih delovnih mest v okviru odobrenih proračunskih sredstev, skupaj z dokumentom o ekvivalentu polnega delovnega časa pogodbenih delavcev in lokalnega osebja ;

(ii) kadrovski načrt za osebje, ki je plačano iz proračunskih sredstev za raziskave in tehnološki razvoj za neposredne ukrepe, in kadrovski načrt za osebje, ki je plačano iz istih sredstev za posredne ukrepe; kadrovski načrt se razčleni po kategorijah in plačnih razredih ter razlikuje med rednimi in začasnimi delovnimi mesti, ki se odobrijo glede na obseg proračunskih sredstev; (ii) kadrovski načrt za osebje, ki je plačano iz proračunskih sredstev za raziskave in tehnološki razvoj za neposredne ukrepe, in kadrovski načrt za osebje, ki je plačano iz istih sredstev za posredne ukrepe; kadrovski načrt se razčleni po kategorijah in plačnih razredih ter razlikuje med rednimi in začasnimi delovnimi mesti, ki se odobrijo glede na obseg proračunskih sredstev;

(iii) pri znanstvenem in tehničnem osebju lahko klasifikacija temelji na skupinah plačnih razredov v skladu s pogoji, določenimi za vsak proračun; kadrovski načrt mora določati število visokousposobljenega tehničnega ali znanstvenega osebja, ki ima na podlagi posebnih določb kadrovskih predpisov posebne ugodnosti; (iii) pri znanstvenem in tehničnem osebju lahko klasifikacija temelji na skupinah plačilnih razredov v skladu s pogoji, določenimi za vsak proračun; kadrovski načrt mora določati število visokousposobljenega tehničnega ali znanstvenega osebja, ki ima na podlagi posebnih določb kadrovskih predpisov posebne ugodnosti;

(iv) kadrovski načrt, ki določa število delovnih mest po plačnih razredih in kategorijah za vsak organ iz člena, ki prejema donacije v breme proračuna. Kadrovski načrt poleg števila delovnih mest, ki so odobrena za proračunsko leto, prikazuje tudi število, ki je bilo odobreno za preteklo proračunsko leto; (iv) kadrovski načrt, ki določa število delovnih mest po plačnih razredih in kategorijah za vsak organ iz člena 196b, ki prejema donacije v breme proračuna. Kadrovski načrt poleg števila delovnih mest, ki so odobrena za proračunsko leto, prikazuje tudi število, ki je bilo odobreno za preteklo proračunsko leto;

(ca) glede financiranja mednarodnih organizacij v dokumentu, priloženem oddelku Komisije:

(i) povzetek vseh teh prispevkov z razčlenitvijo po programu/skladu Unije in mednarodni organizaciji,

(ii) obrazložitev, zakaj je bilo za Unijo učinkoviteje financirati te mednarodne organizacije kakor ukrepati neposredno.

(d) v zvezi z najemanjem in dajanjem posojil: (d) v zvezi z najemanjem in dajanjem posojil:

(i) v skupnem poročilu o realizaciji prihodkov se proračunske vrstice, ki se nanašajo na te posle in so namenjene za evidentiranje povračil upravičencev, pri katerih je bilo zaradi zamude unovčeno jamstvo za dobro izvedbo obveznosti. Te vrstice imajo zaznamek (p. m.) in ustrezne opombe; (i) v skupnem poročilu o realizaciji prihodkov se proračunske vrstice, ki se nanašajo na te posle, zlasti izvajanje finančnih instrumentov (člena 130, 131), in so namenjene za evidentiranje povračil upravičencev, pri katerih je bilo zaradi zamude unovčeno jamstvo za dobro izvedbo obveznosti, ter vseh prihodkov iz izvajanja finančnih instrumentov. Te vrstice imajo zaznamek (p. m.) in ustrezne opombe;

(ii) v oddelku za Komisijo: (ii) v oddelku za Komisijo:

— proračunske vrstice, ki vsebujejo jamstvo Unije za dobro izvedbo obveznosti v zvezi z zadevnimi posli. Na teh vrsticah je zaznamek (p.m.), dokler ne nastanejo dejanski stroški, ki se pokrijejo iz določenih sredstev; — proračunske vrstice, ki vsebujejo jamstvo Unije za dobro izvedbo obveznosti in finančne instrumente v zvezi z zadevnimi posli. Na teh vrsticah je zaznamek (p.m.), dokler ne nastanejo dejanski stroški, ki se pokrijejo iz določenih sredstev;

— pojasnila, v katerih so navedeni temelji akt in obseg predvidenih poslov, njihovo trajanje in finančna jamstva, ki jih je dala Unija za te posle; — pojasnila, v katerih so navedeni temeljni akt in obseg predvidenih poslov, njihovo trajanje in finančna jamstva ali drugi izvedeni finančni instrumenti, ki jih je dala Unija za te posle;

— celovit izračun deleža skupnih sredstev, namenjenih finančnim instrumentom, glede na proračun Unije;

(iii) v dokumentu v prilogi oddelka proračuna za Komisijo kot kazalec: (iii) v dokumentu v prilogi oddelka proračuna za Komisijo kot kazalnik:

— vse kapitalske naložbe s finančnimi instrumenti ali javno-zasebnim partnerstvom s posebnimi opombami o njihovem delovanju;

— kapitalski posli v teku in upravljanje dolgov; — kapitalski posli v teku in upravljanje dolgov;

— kapitalski posli in upravljanje dolgov za zadevno proračunsko leto; — kapitalski posli in upravljanje dolgov za zadevno proračunsko leto;

(e) skupni znesek odhodkov za SZVP se vključi v eno proračunsko poglavje o SZVP s posebnimi proračunskimi členi. Ti členi zajemajo odhodke za SZVP in vsebujejo posebne proračunske vrstice, v katerih so navedene vsaj posamezne večje misije. (e) skupni znesek odhodkov za SZVP se vključi v eno proračunsko poglavje o SZVP s posebnimi proračunskimi členi. Ti členi zajemajo odhodke za SZVP in vsebujejo posebno proračunsko vrstico za posamezno misijo;

(ea) vsi prihodki in odhodki v okviru zadevnega evropskega razvojnega sklada, ki se vnesejo v posebno proračunsko postavko znotraj oddelka za Komisijo .

Sprememba 281

Predlog uredbe Člen 47 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka b

(b) da ni prekoračena omejitev skupnega števila delovnih mest, odobrenih z vsakim kadrovskim načrtom . (b) da institucija ali organ sodelujeta pri primerjalni analizi z drugimi organi Unije in drugimi institucijami, kot je to uvedla Komisija z analizo kadrovskih potreb .

Sprememba 96

Predlog uredbe Člen 49

Člen 49 Kadar bi bili razpoložljiva odobrena sredstva v proračunu ali razpoložljive dodelitve v večletnem finančnem okviru z izvajanjem kakega akta Unije preseženi, se zadevni akt finančno lahko izvrši šele po spremembi proračuna in, če je potrebno, po ustreznem pregledu finančnega okvira. Člen 49 Kadar bi bili razpoložljiva odobrena sredstva v proračunu ali razpoložljive dodelitve v večletnem finančnem okviru z izvajanjem kakega akta Unije preseženi, se zadevni akt finančno lahko izvrši šele po spremembi proračuna in, če je potrebno, po ustreznem pregledu finančnega okvira. Za namene tega člena in ne glede na člen 4(2) se šteje, da akt Unije obstaja, če posli najemanja in dajanja posojil vplivajo na skupno rezervo večletnega finančnega okvira (člen 9(4)) tekočega leta ali prihodnjih let, za katera ta okvir velja.

Sprememba 97

Predlog uredbe Člen 50 – odstavek 2

2. Države članice sodelujejo s Komisijo, da bi zagotovile porabo odobrenih proračunskih sredstev v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja. 2. Države članice sodelujejo s Komisijo, da bi zagotovile porabo odobrenih proračunskih sredstev v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja, ter izvajajo svoje obveznosti glede kontrole in revizije v skladu s členom 317 Pogodbe o delovanju Evropske unije.

Sprememba 98

Predlog uredbe Člen 51 – odstavek 1 – pododstavek 2

Temeljni akt je zakonodajni akt, ki ukrepom in izvrševanju ustreznih odhodkov, vključenih v proračun, daje pravno podlago. Temeljni akt je zakonodajni akt, ki ukrepom in izvrševanju ustreznih odhodkov, vključenih v proračun, daje pravno podlago. Uporablja se člen 2.

Sprememba 99

Predlog uredbe Člen 51 – odstavek 3

3. Na področju uporabe naslova V Pogodbe o Evropski uniji ima lahko temeljni akt eno od oblik iz člena 26(2), člena 28(1), člena 29, člena 31(2) ter členov 33 in 37 Pogodbe o Evropski uniji. 3. Na področju uporabe naslova V Pogodbe o Evropski uniji ( v nadaljnjem besedilu: PEU ) ima lahko temeljni akt eno od naslednjih oblik:

— sklep Sveta, potreben za opredelitev in izvajanje skupne zunanje in varnostne politike (člen 26(2) PEU);

— sklep Sveta o operativnem ukrepanju, ki ga zahtevajo mednarodne razmere (člen 28(1) PEU);

— sklep Sveta za opredelitev pristopa Unije do posameznega geografskega ali tematskega vprašanja (člen 29 PEU);

— sklepi Sveta za opredelitev ukrepanja ali stališča Unije ali izvajanja tega ukrepanja ali stališča (alinee 1 do 3 člena 31(2) PEU) ali o imenovanju posebnega predstavnika (alinea 4 člena 31(2), člen 33 PEU);

— sklenitev dogovorov z eno ali več državami ali mednarodnimi organizacijami (člen 37 PEU).

Sprememba 100

Predlog uredbe Člen 51 – odstavek 5 – točka b – pododstavka 2 a in 2 b (novo)

Skupni znesek proračunskih sredstev za pilotne projekte iz točke (a) ne sme presegati 40 milijonov EUR v katerem koli proračunskem letu. Skupni znesek proračunskih sredstev za nove pripravljalne ukrepe iz prvega pododstavka te točke ne sme presegati 50 milijonov EUR v katerem koli proračunskem letu, skupni znesek proračunskih sredstev, dejansko dodeljenih za pripravljalne ukrepe, pa ne sme presegati 100 milijonov EUR;

Sprememba 101

Predlog uredbe Člen 51 – odstavek 5 – točka c

(c) odobrena proračunska sredstva za pripravljalne ukrepe na področju naslova V Pogodbe o Evropski uniji. Ti ukrepi so omejeni na krajše obdobje in namenjeni vzpostavitvi pogojev za ukrepe Unije, katerih cilj je uresničitev ciljev SZVP in sprejetje potrebnih pravnih instrumentov. (c) odobrena proračunska sredstva za pripravljalne ukrepe na področju naslova V Pogodbe o Evropski uniji (glede Splošnih določb o zunanjepolitičnem delovanju Unije in posebnih določb o skupni zunanji in varnostni politiki). Ti ukrepi so omejeni na krajše obdobje in namenjeni vzpostavitvi pogojev za ukrepe Evropske unije, katerih cilj je uresničitev ciljev SZVP, in sprejetju potrebnih pravnih instrumentov.

V primeru operacij Unije za krizno upravljanje so pripravljalni ukrepi med drugim namenjeni oceni operativnih zahtev za zagotovitev hitre začetne razporeditve sredstev ali za vzpostavitev pogojev na kraju samem, da se lahko operacija začne izvajati. V primeru operacij Unije za krizno upravljanje so pripravljalni ukrepi med drugim namenjeni oceni operativnih zahtev za zagotovitev hitre začetne razporeditve sredstev ali za vzpostavitev pogojev na kraju samem, da se lahko operacija začne izvajati.

Pripravljalne ukrepe sprejme Svet na predlog visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko. Pripravljalne ukrepe sprejme Svet ob polnem sodelovanju Komisije, z Evropskim parlamentom pa se pravočasno vnaprej posvetuje in se ga podrobno obvešča o pripravljalnih ukrepih, zlasti tistih v zvezi s SZVP ter ukrepih skupne varnostne in obrambne politike.

Da bi zagotovil hitro izvajanje pripravljalnih ukrepov, visoki predstavnik čim prej obvesti Komisijo, da namerava Svet začeti izvajati pripravljalni ukrep in zlasti o oceni sredstev, potrebnih za ta namen. Komisija v skladu s to uredbo sprejme vse potrebne ukrepe za zagotovitev hitrega izplačila sredstev; Da bi zagotovil hitro izvajanje pripravljalnih ukrepov, visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko čim prej obvesti Evropski parlament in Komisijo, da namerava Svet začeti izvajati pripravljalni ukrep in zlasti o oceni sredstev, potrebnih za ta namen. Komisija v skladu z določbami te uredbe sprejme vse potrebne ukrepe za zagotovitev hitrega izplačila sredstev;

Sprememba 102

Predlog uredbe Člen 54 – odstavek 1

1. Vsem finančnim udeležencem in kateri koli drugi osebi, ki sodeluje pri izvrševanju, upravljanju, reviziji ali notranji kontroli proračuna, je prepovedano vsakršno dejanje, ki bi lahko povzročilo navzkrižje njihovih interesov z interesi Unije. Če bi do tega prišlo, se mora zadevna oseba vzdržati teh dejavnosti in zadevo prepustiti pristojnemu organu . 1. Vsem finančnim udeležencem in kateri koli drugi osebi, ki sodeluje pri izvrševanju in upravljanju, reviziji ali notranji kontroli proračuna, vključno z njihovimi pripravljalnimi dejanji , je prepovedano vsakršno dejanje, ki bi lahko povzročilo navzkrižje njihovih interesov z interesi Unije. Če bi do tega prišlo, se mora zadevna oseba vzdržati teh dejavnosti in zadevo prepustiti svojemu hierarhično nadrejenemu, ki pisno potrdi, ali obstaja navzkrižje interesov. Če navzkrižje interesov obstaja, zadevna oseba preneha z vsemi svojimi dejavnosti v tej zadevi. Hierarhično nadrejeni osebno sprejme dodatne primerne ukrepe.

Sprememba 103

Predlog uredbe Člen 54 – odstavek 2

2. Navzkrižje interesov obstaja, kadar je ogroženo nepristransko in objektivno izvajanje nalog finančnega udeleženca ali druge osebe iz odstavka 1 zaradi družinskih, čustvenih, političnih ali narodnostnih razlogov, gospodarskega interesa ali kakršnega koli drugega skupnega interesa z upravičencem. 2. Navzkrižje interesov obstaja, kadar je ali kadar javnost dojema, da je ogroženo nepristransko in objektivno izvajanje nalog finančnega udeleženca ali druge osebe iz odstavka 1 zaradi družinskih, čustvenih, političnih ali narodnostnih razlogov, gospodarskega interesa ali kakršnega koli drugega skupnega interesa z upravičencem.

Dejanja, ki lahko pomenijo navzkrižje interesov, imajo med drugim lahko eno od naslednjih oblik:

(a) odobritev neupravičenih neposrednih ali posrednih ugodnosti samemu sebi ali tretjim osebam, ki so s to osebo v sorodstveni ali drugi posebni zvezi;

(b) zavrnitev morebitnemu upravičencu, prejemniku, kandidatu ali ponudniku odobritev pravic ali ugodnosti, do katerih je ta upravičen, ali prekoračitev teh odobritev;

(c) storitev neupravičenega ali nezakonitega dejanja ali opustitev obveznega dejanja.

Navzkrižje interesov obstaja, če je morebitni upravičenec, prosilec, kandidat ali ponudnik član osebja, za katerega veljajo kadrovski predpisi, pogodbeni uslužbenec, lokalni uslužbenec ali napoteni nacionalni strokovnjak.

Sprememba 104

Predlog uredbe Člen 55 – odstavek 1 – točka a

(a) z lastnimi službami, delegacijami Unije v skladu z drugim odstavkom člena 53 ali prek izvajalskih agencij iz člena 59; (a) z lastnimi službami, osebjem v delegacijah Unije pod nadzorom zadevnega vodja delegacije v skladu z drugim odstavkom člena 53 ali prek izvajalskih agencij iz člena 59;

Sprememba 105

Predlog uredbe Člen 55 – odstavek 1 – točka b

(b) posredno, z deljenim upravljanjem z državami članicami ali s prenosom nalog izvrševanja proračuna na: (b) posredno, z deljenim upravljanjem z državami članicami ali skladno s posebno določbo v temeljnem aktu, ki tudi opredeljuje, poleg primerov iz točk (i) in (iv), vrsto izvedbenih partnerjev in poslov , s prenosom nekaterih posebnih nalog izvrševanja proračuna na:

(i) tretje države ali organe, ki jih te imenujejo; (i) tretje države ali organe, ki jih te imenujejo;

(ii) mednarodne organizacije in njihove agencije; (ii) mednarodne organizacije in njihove agencije;

(iii) finančne institucije, pooblaščene za izvrševanje finančnih instrumentov v skladu z naslovom VIII;

(iv) Evropsko investicijsko banko in Evropski investicijski sklad ali katero koli drugo hčerinsko družbo te banke ; (iv) Evropsko investicijsko banko in Evropski investicijski sklad;

(v) organe iz členov 200 in 201 ; (v) organe iz členov 196b in 196c;

(vi) osebe javnega ali zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve, kolikor zagotavljajo ustrezna finančna jamstva; (vi) osebe javnega ali zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve, kolikor zagotavljajo ustrezna finančna jamstva;

(vii) osebe zasebnega prava države članice, pooblaščene za izvajanje javno-zasebnih partnerstev, ki zagotavljajo ustrezna finančna jamstva;

(viii) osebe, pooblaščene za izvajanje določenih ukrepov v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji in opredeljene v zadevnem temeljnem aktu v smislu člena 51 te uredbe. (viii) osebe, pooblaščene za izvajanje določenih ukrepov skupne zunanje in varnostne politike v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji in opredeljene v zadevnem temeljnem aktu v smislu člena 51 te uredbe.

Komisija je še vedno pristojna za izvrševanje proračuna (člen 317 PDEU) in Evropski parlament obvesti o dejavnostih, ki jih izvajajo subjekti iz točk (i) do (viii). Finančno poročilo (člen 27) vsebuje celotno utemeljitev izbire določenega subjekta iz točk (i) do (viii).

Sprememba 106

Predlog uredbe Člen 55 – odstavek 1 a (novo)

1a. Sklep o financiranju, ki je priložen letnemu poročilu o dejavnostih (člen 63(9)), opredeljuje zastavljeni cilj, pričakovane rezultate, metodo izvajanja in celotni znesek finančnega načrta. Vsebuje tudi opis ukrepov, za katere je predvideno financiranje, in navedbo zneska, dodeljenega vsakemu ukrepu, ter okvirni časovni razpored izvajanja. V primeru posrednega upravljanja opredeljuje tudi izbranega izvajalskega partnerja, uporabljena merila in zaupane naloge.

Sprememba 107

Predlog uredbe Člen 55 – odstavek 1 b (novo)

1b. Subjekti in osebe iz točk (i) do (viii) odstavka 1(b) v celoti sodelujejo pri zaščiti finančnih interesov Evropske unije. Evropsko računsko sodišče in urad OLAF morata imeti v vseh primerih pravico do popolnega izvajanja svojih pristojnosti iz PDEU pri reviziji tako upravljanih sredstev. Komisija za naloge izvrševanja pooblasti pod pogojem, da obstajajo pregledni, nediskriminatorni, učinkoviti in uspešni sodni postopki nadzora glede dejanskega izvajanja teh nalog ali akcijskega načrta za okrepitev teh postopkov. Računovodja hrani seznam subjektov in oseb, ki so bili pooblaščeni za določene posebne naloge izvrševanja, seznam pa je tudi dodan letnim računovodskim izkazom. Vsi sporazumi, sklenjeni s temi subjekti ali osebami, so na zahtevo na voljo proračunskemu organu. Subjekti in osebe iz točk (i) do (viii) odstavka 1(b), na katere se prenesejo naloge izvrševanja, v skladu s členom 31(2) zagotovijo primerne naknadne objave upravičencev sredstev, ki izhajajo iz proračuna. Komisija je obveščena o sprejetih ukrepih.

Sprememba 108

Predlog uredbe Člen 56 – odstavek 1

Pristojnosti za izvrševanje proračuna pri deljenem upravljanju

1. Države članice pri upravljanju sredstev Unije upoštevajo načela dobrega finančnega poslovodenja, preglednosti in nediskriminacije ter zagotavljajo prepoznavnost delovanja Unije. V ta namen države članice izpolnjujejo obveznosti v zvezi z revizijo in nadzorom ter prevzamejo nastale obveznosti, določene v tej uredbi. Pravila posameznih sektorjev lahko vključujejo dopolnilne določbe. 1. Kadar Komisija izvršuje proračun z deljenim upravljanjem, so naloge izvrševanja prenesene na države članice. Države članice pri upravljanju sredstev Unije upoštevajo načela dobrega finančnega poslovodenja, preglednosti in nediskriminacije ter zagotavljajo prepoznavnost delovanja Unije. V ta namen Komisija in države članice izpolnjujejo vsaka svoje obveznosti v zvezi z revizijo in nadzorom ter prevzamejo nastale obveznosti, določene v tej uredbi. Pravila posameznih sektorjev vključujejo dopolnilne določbe.

Sprememba 109

Predlog uredbe Člen 56 – odstavek 2

Posebne naloge držav članic

2. Države članice pri opravljanju nalog, povezanih z izvrševanjem proračuna , preprečujejo, odkrivajo in odpravljajo nepravilnosti in goljufije . V ta namen izvajajo predhodne in naknadne kontrole, ki po potrebi vključujejo preglede na kraju samem, s čimer zagotavljajo, da se ukrepi, ki se financirajo iz proračuna, izvajajo učinkovito in pravilno, izterjajo nepravilno plačane zneske in po potrebi začnejo pravni postopek. 2. Države članice pri opravljanju nalog, povezanih z izvrševanjem proračuna sprejmejo vse zakonodajne, regulativne, upravne ali druge ukrepe, potrebne za zaščito finančnih interesov Unije, zlasti:

(a) se prepričajo, da so ukrepi, financirani iz proračuna, dejansko izvedeni, in zagotovijo, da so izvedeni pravilno ter v ta namen akreditirajo organe, pristojne za upravljanje in nadzor sredstev Unije;

(b) preprečujejo, odkrivajo in odpravljajo nepravilnosti in goljufije.

V ta namen v skladu z načelom sorazmernosti in z odstavki 2(a), 3 do 5 ter v skladu s pravili posameznih sektorjev, izvajajo predhodne in naknadne kontrole, ki po potrebi vključujejo preglede na kraju samem, za reprezentativne vzorce transakcij. Poleg tega izterjajo nepravilno plačane zneske in po potrebi začnejo pravni postopek. Komisija lahko oceni sisteme, ki so jih vzpostavile države članice za lastne ocene tveganja ali pri izvajanju pravil posameznih sektorjev.

Če države članice o napakah in/ali nepravilnostih, ki jih odkrijejo, nemudoma obvestijo Komisijo in jih odpravijo, in sicer z izterjavo vseh neustrezno plačanih zneskov, so izvzete iz finančnih popravkov v zvezi s temi napakami in/ali nepravilnostmi.

Države članice prejemnikom naložijo učinkovite, odvračilne in sorazmerne denarne kazni, kot določajo pravila posameznih sektorjev in nacionalna zakonodaja. Države članice prejemnikom naložijo učinkovite, odvračilne in sorazmerne denarne kazni, če to določajo pravila posameznih sektorjev in posebne določbe nacionalne zakonodaje .

Sprememba 110

Predlog uredbe Člen 56 – odstavek 3

Vloga in pristojnosti akreditacijskih organov

3. V skladu s pravili posameznih sektorjev države članice akreditirajo enega ali več organov javnega sektorja , ki so edini pristojni za pravilno upravljanje in kontrolo sredstev, za katera je bila akreditacija izdana. Ne glede na to pa lahko ti organi opravljajo naloge, ki niso povezane z upravljanjem sredstev Unije, ali prenesejo nekatere od svojih nalog na druge organe. 3. V skladu z merili in postopki iz pravil posameznih sektorjev države članice akreditirajo organe, ki so pristojni za upravljanje in notranjo kontrolo sredstev Unije , za katera je bil akreditacija izdana. Ne glede na to pa lahko ti organi opravljajo naloge, ki niso povezane z upravljanjem sredstev Unije, ali prenesejo nekatere od svojih nalog na druge organe. Akreditacijski organ je pristojen tudi za to, da na podlagi obstoječih revizij in rezultatov kontrol spremlja, ali akreditirani organi spoštujejo akreditacijska merila. Sprejme vse potrebne ukrepe, potrebne za odpravo pomanjkljivosti v izvajanju nalog organov, ki jih je akreditiral, vključno z začasnim mirovanjem ali odvzemom akreditacije. Vloga Komisije v procesu akreditacije, za katerega velja odstavek 2, se dodatno opredeli v pravilih posameznih sektorjev ob upoštevanju tveganja na zadevnem političnem področju.

Akreditacijo izda organ države članice v skladu s pravili posameznih sektorjev, ki zagotavljajo, da je organ sposoben pravilno upravljati sredstva. Pravila posameznih sektorjev lahko določijo tudi vlogo Komisije v postopku akreditacije.

Akreditacijski organ je pristojen za nadzor zadevnega organa in sprejemanje vseh potrebnih ukrepov za odpravo morebitnih pomanjkljivosti v njegovem delovanju, vključno z začasnim mirovanjem ali odvzemom akreditacije.

Sprememba 111

Predlog uredbe Člen 56 – odstavek 4

Vloga in pristojnosti akreditiranih organov

4. Akreditirani organi iz odstavka 3 tega člena: 4. Države članice na ustrezni ravni z organi, akreditiranimi v skladu z odstavkom 3 tega člena:

(a) vzpostavijo uspešen in učinkovit sistem notranje kontrole ter zagotavljajo njegovo delovanje; (a) vzpostavijo uspešen in učinkovit sistem notranje kontrole ter zagotavljajo njegovo delovanje;

(b) uporabljajo letni računovodski sistem, ki pravočasno zagotavlja točne, popolne in zanesljive informacije; (b) uporabljajo letni računovodski sistem, ki pravočasno zagotavlja točne, popolne in zanesljive letne informacije;

(c) so predmet neodvisne zunanje revizije, ki jo v skladu z mednarodno sprejetimi revizijskimi standardi opravi revizijska služba, ki je funkcionalno neodvisna od akreditiranega organa; (c) zagotavljajo zahtevane podatke in informacije v skladu z odstavkom 5;

(d) v skladu s členom 31(2) zagotavljajo letno naknadno objavo informacij o prejemnikih sredstev Unije; (d) zagotavljajo naknadno objavo informacij o prejemnikih sredstev Unije v skladu s členom 31(2); vsaka obdelava osebnih podatkov mora biti v skladu z nacionalnimi izvedbenimi določbami Direktive 95/46/ES.

(f) zagotavljajo varstvo osebnih podatkov, ki ustreza načelom iz Direktive 95/46/ES.

Sprememba 112

Predlog uredbe Člen 56 – odstavek 5

Vsebina, časovni razpored in pregled