Posebno poročilo Podpora Komisije  
za skupine za ukrepanje  
na področju zaposlovanja mladih: 
preusmerjanje sredstev ESS 
doseženo,  
vendar ni dovolj osredotočenosti 
na rezultateSL 2015  št. 17
EVROPSKO  
RAČUNSKO
SODIŠČE
EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČE  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-naslov: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Veliko dodatnih informacij o Evropski uniji je na voljo na internetu.  
Dostop je mogoč na strežniku Europa (http://europa.eu).
Luxembourg: Urad za publikacije Evropske unije, 2015
Print ISBN 978-92-872-3540-4 ISSN 1831-094X doi:10.2865/149318 QJ-AB-15-021-SL-C
PDF ISBN 978-92-872-3556-5 ISSN 1977-5784 doi:10.2865/570570 QJ-AB-15-021-SL-N
EPUB ISBN 978-92-872-3564-0 ISSN 1977-5784 doi:10.2865/41280 QJ-AB-15-021-SL-E
© Evropska unija, 2015
Reprodukcija je dovoljena z navedbo vira.
Printed in Luxembourg
Podpora Komisije  
za skupine za ukrepanje  
na področju zaposlovanja mladih: 
preusmerjanje sredstev ESS  
doseženo,  
vendar ni dovolj osredotočenosti 
na rezultate
(v skladu z drugim pododstavkom člena 287(4) PDEU)Posebno poročiloSL 2015  št. 17
02
 Revizijska ekipa
V posebnih poročilih Evropskega računskega sodišča so predstavljeni rezultati njegovih revizij smotrnosti poslovanja in 
skladnosti za posamezna proračunska področja ali teme upravljanja. Sodišče te revizijske naloge izbere in zasnuje tako, da 
imajo kar največji učinek, in pri tem upošteva tveganja za smotrnost ali skladnost, višino ustreznih prihodkov ali porabe, 
prihodnji razvoj ter politični in javni interes.
To revizijo smotrnosti poslovanja je opravil revizijski senat II, ki ga vodi član Evropskega računskega sodišča Henri Grethen 
in ki je specializiran za porabo na področju strukturnih politik, prometa in energetike. Revizijo je vodila članica Evropske -
ga računskega sodišča Iliana Ivanova, pri njej pa so sodelovali vodja njenega kabineta Tony Murphy ter ataše Mihail Ste -
fanov in tajnik Peter Borsos, vodja enote Emmanuel Rauch, vodja ekipe Valeria Rota in revizorji Luis De La Fuente Layos, 
Zhivka Kalaydzhieva in Anna Fiteni.
Z leve proti desni:  Z. Kalaydzhieva, M. Stefanov, E. Rauch, I. Ivanova, T. Murphy, L. De La Fuente Layos, P . Borsos.

03
 Kazalo
Odstavek
 Glosar
I–VI  Povzetek
1–18 Uvod
1–4 Prizadevanja EU za odpravljanje brezposelnosti mladih
5–7 Vloga EU v politiki zaposlovanja mladih
8–9 Skupine za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih
10–15 Evropski socialni sklad: stanje pred preusmerjanjem v letih 2012/2013
16–18 Rezultati pobude skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih po poročanju Komisije
19–22 Obseg revizije in revizijski pristop
23–77 Opažanja
23–44 Ocena uspešnosti svetovalne vloge Komisije
25–37 Informacije o smotrnosti poslovanja in finančne informacije ESS, ki so bile na voljo, so omejevale uspešnost 
vloge Komisije pri svetovanju skupinam za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih
38–44 Komisija je med pripravljalnimi dejavnostmi pripravila splošne dokumente za države članice
45–67 Izid pobude skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih
46–50 Sestanki skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih so zagotovili predloge za splošno 
reprogramiranje in prerazporeditev sredstev ESS
51–57 Delovanje skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih je privedlo do reprogramiranja in/ali 
prerazporeditve sredstev ESS, vendar je težko zagotoviti splošne podatke o zneskih
58–61 TOcena, ki jo je Komisija izvedla v zvezi s spremembami operativnega programa ESS, ki so jih predlagale 
države članice, je bila osredotočena predvsem na proračunske vidike
62–67 Akcijski načrti za mlade so bili pripravljeni različno podrobno, sklici na skupine za ukrepanje na področju 
zaposlovanja mladih v nacionalnih reformnih programih pa so bili omejenega obsega
04 Kazalo
68–77 Spremljanje rezultatov pobude skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih  
in poročanje o njih, ki ju izvaja Komisija
69–72 Nadaljnje spremljanje rezultatov skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih, ki ga izvaja 
Komisija, je temeljilo na obstoječih ureditvah za spremljanje ESS
73–77 Pomanjkljivosti pri poročanju Komisije o rezultatih pobude skupin za ukrepanje na področju 
zaposlovanja mladih
78–86 Zaključki in priporočila
 Odgovori Komisije
05
 Glosar
Deljeno upravljanje : Metoda izvrševanja proračuna EU, pri kateri Komisija naloge izvrševanja prenese na države 
članice, vendar ohrani končno odgovornost1.
Evropska strategija zaposlovanja : Evropska strategija zaposlovanja je bila uvedena leta 1992 s Pogodbo 
o Evropski uniji in je odtlej temelj politike zaposlovanja EU. Njen glavni cilj je ustvarjanje več in boljših delovnih 
mest po vsej Evropski uniji. Zdaj je sestavni del strategije Evropa 2020 in se izvaja v okviru evropskega semestra.
Evropski semester : Evropski semester je prva faza letnega cikla EU za smernice o gospodarski politiki in njen 
nadzor. Evropska komisija v vsakem evropskem semestru analizira fiskalno in strukturno reformno politiko v vseh 
državah članicah, daje priporočila in spremlja njihovo uresničevanje. V drugi fazi letnega cikla, znani kot nacionalni 
semester, države članice izvajajo dogovorjene politike.
Evropski socialni sklad : Evropski socialni sklad (ESS) je namenjen krepitvi ekonomske in socialne kohezije 
v Evropski uniji, in sicer z izboljšanjem zaposlovanja in zaposlitvenih možnosti (predvsem z ukrepi usposabljanja), 
spodbujanjem visoke stopnje zaposlenosti ter ustvarjanjem številnejših in boljših delovnih mest.
Intervencija : Vsak ukrep ali operacija javnih organov ali drugih organizacij, ne glede na vrsto (politika, program, 
ukrep ali projekt). Intervencijska sredstva so nepovratna sredstva, posojila, subvencionirane obrestne mere, jamstva, 
udeležba v shemah lastniškega kapitala in tveganega kapitala ali druge oblike financiranja.
Jamstvo za mlade : Jamstvo za mlade, sprejeto s priporočilom Sveta z dne 22. aprila 2013 o vzpostavitvi jamstva 
za mladino, naj bi vsem mladim do 25. leta v štirih mesecih po tem, ko prenehajo s formalnim izobraževanjem 
ali postanejo brezposelni, zagotovilo kakovostno ponudbo za zaposlitev, nadaljnje izobraževanje, vajeništvo ali 
pripravništvo. Jamstvo za mlade je pomembna strukturna reforma, zaradi katere morajo institucije bolje sodelovati, 
da bi zagotovile konkretne rezultate za mlade.
Kazalnik : Merljiv nadomestek za cilj, s katerim se pridobijo koristne informacije za oceno tega, koliko je bil cilj 
dosežen.
Nacionalni reformni program : Letni dokument, ki ga pripravi in predloži vsaka država članica za predstavitev 
politik in ukrepov, s katerimi želi ohranjati rast in zaposlovanje ter uresničiti cilje strategije Evropa 2020. Država 
članica nacionalni reformni program predloži skupaj s svojim programom za stabilnost/konvergenčnim programom, 
v katerem je določen njen proračunski načrt za naslednja tri ali štiri leta.
1 Člen 59 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni 
proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (UL L 298, 26.10.2012, str. 1).
06 Glosar
Operativni program : Operativni program (OP) določa prednostne naloge države članice in posebne cilje ter način 
porabe sredstev (EU ter nacionalnega javnega in zasebnega sofinanciranja) v danem obdobju (običajno sedem 
let) za financiranje projektov. Ti projekti morajo prispevati k doseganju nekega števila ciljev, določenih na ravni 
prednostne osi operativnega programa. Operativni program pripravi država članica, preden so mogoča plačila iz 
proračuna EU, pa ga mora odobriti Komisija. Operativne programe je mogoče v obdobju, ki ga obsegajo, spremeniti 
le, če se s tem strinjata obe strani.
Organ upravljanja : Organ upravljanja je nacionalni, regionalni ali lokalni javni organ (ali drug javni ali zasebni 
organ), ki ga določi država članica za upravljanje operativnega programa. Njegove naloge so izbiranje projektov za 
financiranje, spremljanje izvajanja projektov in poročanje Komisiji o finančnih vidikih in doseženih rezultatih.
Prednostna os : Ena od prednostnih nalog strategije v operativnem programu, ki vključuje skupino povezanih 
operacij s posebnimi merljivimi cilji.
Programsko obdobje : Večletni okvir, v katerem se načrtujejo in izvajajo odhodki strukturnih skladov in 
Kohezijskega sklada.
Strategija Evropa 2020 : Desetletna strategija Evropske unije za delovna mesta in rast. Začela se je leta 2010, da bi 
ustvarila pogoje za pametno, trajnostno in vključujočo rast.
07
 Povzetek
I
Brezposelnost mladih ni nov pojav, saj ima večina 
držav članic že več let strukturne probleme pri vklju -
čevanju mladih na trg dela, stopnja brezposelnosti 
mladih pa je na splošno višja od tiste za druge staro -
stne skupine. Finančna in dolžniška kriza je zaostrila 
dolgotrajne probleme s stopnjo brezposelnosti mladih 
v EU (starih od 15 do 24 let). Ta se je z več kot 15 % 
leta 2008 povečala na dotlej še nikoli doseženo raven, 
in sicer več kot 23 % leta 2013, v letu 2014 pa se je 
zmanjšala na malo več kot 22 %.
II
Komisija je decembra 2011 predstavila pobudo Prilož -
nosti za mlade, v kateri je določila ukrepe za obrav -
navo brezposelnosti mladih. Ta pobuda temelji na 
njeni vodilni pobudi Mladi in mobilnost ter na izkuš -
njah, pridobljenih z ukrepi, financiranimi iz Evropskega 
socialnega sklada (ESS). Komisija je na neformalnem 
zasedanju Evropskega sveta 30. januarja 2012 v okviru 
svoje pobude Priložnosti za mlade državam članicam 
predlagala, naj razvijejo in izvedejo celovite pobude 
za zaposlovanje, izobraževanje ter razvijanje znanj in 
spretnosti mladih ter uvedejo akcijske načrte za mlade 
v okviru svojih nacionalnih reformnih programov.
III
Predlagala je tudi ustanovitev skupin za ukrepanje na 
področju zaposlovanja mladih, v katerih bi sodelovali 
nacionalni strokovnjaki in strokovnjaki Komisije. Te 
skupine za ukrepanje naj bi pomagale osmim državam 
članicam z najvišjo stopnjo brezposelnosti mladih2 kar 
najbolje izkoristiti financiranje iz strukturnih skladov 
EU, tako da bi nedodeljena sredstva iz programskega 
obdobja 2007–2013 usmerile v projekte, ki podpirajo 
zaposlitvene možnosti za mlade in lajšajo dostop 
malih podjetij do financiranja.
2 Irska, Grčija, Španija, Italija, Latvija, Litva, Portugalska in Slovaška.
08
 Povzetek
IV
Sodišče je ocenilo, ali so bili za preusmerjanje (tj. 
reprogramiranje in prerazporeditev) sredstev ESS 
koristni predlogi, ki so jih v letu 2012 razvile skupine 
za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih, o tem, 
kako s sredstvi ESS doseči hitrejše in uspešnejše rezul -
tate za mlade brezposelne. Pobuda skupin za ukrepa -
nje na področju zaposlovanja mladih je zajela skoraj 
10 milijard EUR sredstev ESS, ki so še vedno na voljo za 
reprogramiranje v osmih zadevnih državah članicah.
V
Sodišče je prišlo do zaključka, da so skupine za ukrepa -
nje na področju zaposlovanja mladih, ustanovljene za 
osem držav članic, dale omejene posebne predloge 
za doseganje hitrejših in uspešnejših rezultatov za 
brezposelne mlade. Uspešnost svetovalne vloge Komi -
sije državam članicam glede skupin za ukrepanje na 
področju zaposlovanja mladih sta omejevali raven in 
kakovost razpoložljivih informacij o tem, kako obsto -
ječi ukrepi ESS in nacionalni ukrepi za brezposelne 
mlade delujejo v praksi. Medtem ko je delo skupin za 
ukrepanje na področju zaposlovanja mladih privedlo 
do reprogramiranja in prerazporeditve sredstev ESS 
(po podatkih Komisije v skupni vrednosti približno 
1,9 milijarde EUR do junija 2013), je bila ocena Komisije 
o spremembah operativnih programov osredoto -
čena predvsem na proračunske vidike in ne na naj -
boljšo uporabo sredstev ESS. Poleg tega so obstajale 
pomanjkljivosti pri tem, kako je Komisija do leta 2014 
spremljala rezultate pobude skupin za ukrepanje na 
področju zaposlovanja mladih in poročala o njih.VI
Sodišče priporoča, naj Komisija:
– pri takih pobudah v prihodnje ustrezno upošte -
va možnosti in omejitve političnega in pravnega 
konteksta, svoje posebno znanje in strokovnost na 
tem področju (na podlagi izvajanja ukrepov, ki jih 
financirajo EU in države članice) ter razpoložljivost 
potrebnih administrativnih in finančnih virov na 
ravni EU in držav članic,
– za programsko obdobje 2014–2020:
(a) zagotovi, da bo do prihodnjih zahtev držav članic 
za reprogramiranje prišlo, ker se bo pričakovalo, 
da bodo doseženi boljši rezultati, in ne predvsem 
zaradi reševanja težav pri črpanju sredstev EU;
(b) odobri zahteve držav članic za spremembe ope -
rativnih programov samo, če je razumno mogoče 
pričakovati dodatne rezultate, ki naj bi se dosegli 
s predlaganim proračunskim prenosom;
(c) od držav članic zahteva, da v svojih letnih poročilih 
o izvajanju dovolj podrobno poročajo o izrednih 
prenosih znotraj operativnih programov in spre -
membah znotraj prednostnih nalog ter predstavijo 
dosežene rezultate;
(d) dejavno sodeluje v nadzornih odborih za opera -
tivne programe in spodbuja države članice, da 
sprejmejo ustrezne ukrepe, če se pri njeni oceni 
letnih poročil o izvajanju izkaže, da cilji ne bodo 
doseženi;
– zagotovi, da se sistematično izvajajo minimalni 
pregledi verodostojnosti in zanesljivosti, kadar 
v svojih sporočilih uporablja podatke, ki jih zago -
tovijo države članice.
09
 Uvod
Prizadevanja EU  
za odpravljanje 
brezposelnosti mladih
01 
Brezposelnost mladih ni nov pojav, 
saj ima večina držav članic že več let 
strukturne probleme pri vključevanju 
mladih na trg dela, stopnja brezposel -
nosti mladih pa je na splošno višja od 
tiste za druge starostne skupine (glej 
sliko 1 ). Finančna in dolžniška kriza je 
zaostrila probleme s stopnjo brezpo -
selnosti mladih v EU (starih od 15 do 
24 let), ki se je z več kot 15 % leta 2008 
skokovito povečala na 21 % leta 2010 
in na več kot 23 % v letih 2012 in 2013, 
v letu 2014 pa se je zmanjšala na malo 
več kot 22 %.02 
V okviru evropske strategije zaposlo -
vanja Evropska komisija že več let pod -
pira države članice pri zmanjševanju 
stopnje brezposelnosti mladih. Poleg 
tega se je septembra 2010 v okviru 
strategije Evropa 2020 začela izvajati 
vodilna pobuda Mladi in mobilnost. 
V njej je bil predstavljen okvir pred -
nostnih nalog politike za zmanjšanje 
brezposelnosti mladih, ki je osredoto -
čen predvsem na omogočanje preho -
da od izobraževanja k delu in zmanjša -
nje segmentacije trga dela.Slika 1Stopnja brezposelnosti po starosti v EU-28 v obdobju 2008–2014
2014od 15 do 24 let
od 25 do 64 let
5 %10 %15 %20 %25 %
2012 2013 2011 2010 2009 2008
Vir: Eurostat; Celotna brezposelnost – serija raziskav o delovni sili – stopnja brezposelnosti po spolu, starosti in  
državljanstvu (v %), posodobitev 28. 9. 2015.
10 Uvod
03 
Komisija je 20. decembra 2011 začela 
pobudo Priložnosti za mlade3, s katero 
je pozivala k takojšnjemu ukrepanju 
držav članic in Komisije v letih 2012 
in 2013. Cilj EU je bil podpirati države 
članice pri izboljševanju razmer na po -
dročju zaposlovanja in izobraževanja 
mladih s pregledom njihovih politik 
in smotrnosti v kontekstu procesa 
nadzora v okviru evropskega semestra 
ter z uporabo strukturnih skladov EU, 
zlasti Evropskega socialnega sklada 
(ESS) za ukrepe, namenjene manjšanju 
stopnje brezposelnosti mladih.
04 
Aprila 2013 je Svet na podlagi pre -
dloga Komisije državam članicam 
priporočil, naj zagotovijo jamstvo za 
mlade, s katerim naj bi vsem mladim 
do 25. leta v štirih mesecih po tem, ko 
prenehajo s formalnim izobraževanjem 
ali postanejo brezposelni, zagotovile 
kakovostno ponudbo za zaposlitev, 
nadaljnje izobraževanje, vajeništvo ali 
pripravništvo4.Vloga EU v politiki 
zaposlovanja mladih
05 
Za politiko za odpravljanje brezposel -
nosti mladih so primarno odgovorne 
države članice, na nacionalni, regional -
ni in lokalni ravni. V skladu s Pogodbo 
o delovanju Evropske unije morajo 
države članice in EU razviti usklaje -
no strategijo zaposlovanja, zlasti za 
spodbujanje kvalificiranih, usposoblje -
nih in prilagodljivih delavcev in trgov 
dela, hitro prilagodljivih gospodarskim 
spremembam5.
06 
Vloga EU v politiki zaposlovanja je 
usklajevanje politik zaposlovanja držav 
članic ter podpiranje in po potrebi 
dopolnjevanje njihovih ukrepov. Poleg 
tega je treba pri oblikovanju in izva -
janju politik in dejavnosti EU upo -
števati cilj doseganja visoke stopnje 
zaposlenosti6.
07 
V okviru evropske strategije zaposlova -
nja, ki jo od leta 2011 podpira evropski 
semester gospodarskega upravljanja, 
je vloga Komisije tudi, da Svetu pred -
laga priporočila za posamezne države, 
ki se med drugim nanašajo tudi na 
politike zaposlovanja držav članic7.3 COM(2011) 933 final z dne 
20. decembra 2011, Pobuda 
Priložnosti za mlade.
4 Priporočilo Sveta z dne 
22. aprila 2013 o vzpostavitvi 
jamstva za mladino (UL C 120, 
26.4.2013, str. 1).
5 Člen 145 PDEU (UL C 326, 
26.10.2012, str. 112).
6 Člen 147 PDEU (UL C 326, 
26.10.2012, str. 112).
7 Člen 148 PDEU (UL C 326, 
26.10.2012, str. 112).
11 Uvod
Skupine za ukrepanje  
na področju zaposlovanja 
mladih
08 
Komisija je na neformalnem zasedanju 
Evropskega sveta 30. januarja 2012 
v okviru svoje pobude Priložnosti za 
mlade državam članicam predlaga -
la, naj razvijejo in izvedejo celovite 
pobude za zaposlovanje, izobraževa -
nje ter razvijanje znanj in spretnosti 
mladih ter uvedejo akcijske načrte 
za mlade v okviru svojih nacionalnih 
reformnih programov. Predstavila 
je tudi idejo o ustanovitvi skupin za 
ukrepanje na področju zaposlovanja 
mladih, da bi osmim državam člani -
cam z najvišjo stopnjo brezposelnosti 
mladih pomagala uporabiti sredstva 
EU, vključno s sredstvi ESS, ki so bila 
v programskem obdobju 2007–2013 še 
na voljo za podpiranje zaposlitvenih 
možnosti za mlade in lajšanje dostopa 
malih in srednjih podjetij do skladov8 
(glej  okvir 1 ).
Mandat in sestava skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih
Pobuda skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih se je začela s ciljem usmerjanja nedodeljenih 
sredstev EU in strokovnega znanja za zagotovitev hitrejših in uspešnejših rezultatov. Vsaka skupina je morala 
v sodelovanju z nacionalnimi partnerji pripraviti usmerjene ukrepe za boj proti brezposelnosti mladih in po -
moč malim in srednjim podjetjem pri dostopu do posojil in nepovratnih sredstev. Strokovnjaki naj bi na novo 
pregledali uporabo strukturnih skladov in uporabili znanje Komisije o dobrih praksah v različnih državah člani -
cah, da bi nacionalnim organom pomagali prerazporediti sredstva tako, da bi jih prejeli projekti, ki bi prinesli 
najboljše rezultate v najkrajšem času9.
Skupine za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih so sestavljali strokovnjaki iz pristojnih nacionalnih 
organov ter iz generalnih direktoratov Komisije za regionalno in mestno politiko, za zaposlovanje, socialne 
zadeve in vključevanje, izobraževanje in kulturo ter gospodarske in finančne zadeve. Njihovo delo so uskla -
jevali predstavniki kabinetov predsednikov vlad v državah članicah in generalnega sekretariata Komisije pod 
vodstvom njenega predsednika.
9 Komisija, MEMO/12/100, 14.2.2012.Okvir 18 Evropski svet, Izjava članov 
Evropskega sveta, 
30. januar 2012, Rast in 
ustvarjanje delovnih mest: 
nadaljnji ukrepi, Predstavitev 
J. M. Barrosa na neformalnem 
srečanju Evropskega sveta 
30. januarja 2012; COM MEMO 
12/100, 14. februar 2012.
12 Uvod
09 
Pobuda skupin za ukrepanje na 
področju zaposlovanja mladih je bila 
osredotočena na osem držav članic, 
ki so imele konec leta 2011 stopnjo 
brezposelnosti mladih okoli 30 % ali 
več: Irska, Grčija, Španija, Italija, Latvija, 
Litva, Portugalska in Slovaška. Drža -
ve članice so bile izbrane na podlagi 
stopenj brezposelnosti mladih. Čeprav 
je Evropski svet pozval Komisijo, naj 
najprej sodeluje s tistimi državami članicami, ki imajo najvišjo raven brez -
poselnosti mladih, da bi razpoložljiva 
sredstva EU preusmerili v podporo 
mladim pri iskanju dela ali vključeva -
nju v usposabljanje10, pa Komisija pri 
izbiri osmih držav članic ni upoštevala 
sredstev ESS, ki so bila na voljo za 
reprogramiranje (glej Tabelo 1 ). Sku -
pine za ukrepanje so bile ustanovljene 
februarja 2012, med 14. in 28. februar -
jem 2012 pa so imele sestanke v osmih 
državah članicah (glej sliko 2 ).Slika 2Sestanki skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih leta 2012  
v osmih državah članicah: datumi sestankov, stopnja brezposelnosti mladih,  
število brezposelnih mladih
Brezposelnost mladih v EU-28:
stopnja: 22,5 %
število brezposelnih: 5 505 000
Datumi sestankov skupin za ukrepanje na področju
zaposlovanja mladih
Stopnje brezposelnosti mladih (v %, november 2011)
Število brezposelnih mladih (v 1000, november 2011)
16/02/2012
48,328/02/2012
15834,424/02/2012
33,922/02/2012
60135,324/02/2012
15429,221/02/2012
6814-15/02/2012
36
15428,3
30
29,2
46,622/02/2012
899
Vir: Eurostat: Podatki o zaposlenosti mladih. Komisija: Datumi sestankov skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih.10 Evropski svet, Izjave članov 
Evropskega Sveta, 
30. januar 2012.
13 Uvod
Evropski socialni sklad: 
stanje pred 
preusmerjanjem 
v letih 2012/2013
10 
V uredbi o ESS je določeno, da ESS 
prispeva k prednostnim nalogam EU 
v zvezi s krepitvijo ekonomske in so -
cialne kohezije, in sicer z izboljšanjem 
zaposlovanja in zaposlitvenih možnos -
ti, s spodbujanjem visoke stopnje za -
poslenosti ter ustvarjanjem številnejših 
in boljših delovnih mest11.
11 
Za ESS se uporablja deljeno upravlja -
nje, pri katerem ima Komisija končno 
odgovornost za izvrševanje proračuna 
EU12. Sklad se izvaja z nacionalnimi  
in regionalnimi večletnimi operativ -
nimi programi, ki jih pripravijo države 
članice, odobri pa jih Komisija. V okviru 
vsakega operativnega programa se 
skupna razpoložljiva sredstva razdelijo 
med različne prednostne osi operativ -
nega programa.
12 
Med programskim obdobjem lahko 
države članice ali Komisija v dogovoru 
z državami članicami neporabljena 
sredstva pred zaključkom programov 
zaradi okoliščin, ki zahtevajo odmik od 
prvotno zastavljenih ciljev programa, 
in v skladu z uredbami prerazporedijo 
z ene prednostne naloge na drugo. 
To preusmerjanje se lahko izvede kot 
prenos:
 ο med operativnimi programi (na 
primer med dvema operativnima 
programoma ESS ali med operativ -
nim programom ESS in Evropskega 
sklada za regionalni razvoj (ESRR)/
Kohezijskega sklada), ο med prednostnimi osmi zadevne -
ga operativnega programa,
 ο med dvema poddeloma zadevne 
prednostne osi.
13 
Prva dva primera sta „reprogramira -
nje“in zahtevata, da Komisija s skle -
pom spremeni operativni program. 
V tretjem primeru, v tem poročilu 
imenovanem „prerazporeditev“, se 
prenos lahko opravi na podlagi sklepa 
Komisije ali pa ga država članica izvede 
v okviru možnosti v zadevni predno -
stni osi. V zadnjem primeru je treba 
organ upravljanja prositi, naj oceni 
zadevno proračunsko prerazporeditev.
14 
Komisija s pomočjo okvira spremljanja 
opravlja nadzorno vlogo, poleg tega 
pa je odgovorna tudi za preverjanje, ali 
so operativni programi dosegli priča -
kovane izložke in rezultate. V praksi 
Komisija v okviru svoje odgovornosti 
za spremljanje pregleda letna poročila 
o izvajanju, ki so jih pripravili organi 
upravljanja13, in organizira letne sestan -
ke o preverjanju z organi upravljanja, 
na katerih preveri napredek, dosežen 
pri izvajanju operativnih programov, 
da bi se ti izboljšali14. Komisija tudi 
sodeluje pri delu nadzornih odborov 
v svetovalni vlogi15.11 Člen 2 Uredbe (ES) 
št. 1081/2006 Evropskega 
parlamenta in Sveta z dne 
5. julija 2006 o Evropskem 
socialnem skladu in 
o razveljavitvi Uredbe (ES) 
št. 1784/1999 (UL L 210, 
31.7.2006, str. 12).
12 Glej člen 17(1) PEU, 
člen 317 PDEU in člen 53(1) 
Uredbe (EU, Euratom) 
št. 966/2012.
13 Člen 67 Uredbe Sveta (ES) 
št. 1083/2006 z dne 
11. julija 2006 o splošnih 
določbah o Evropskem skladu 
za regionalni razvoj, 
Evropskem socialnem skladu 
in Kohezijskem skladu in 
razveljavitvi Uredbe (ES) 
št. 1260/1999 (UL L 210, 
31.7.2006, str. 25).
14 Člen 68 Uredbe Sveta (ES) 
št. 1083/2006.
15 Člen 64 Uredbe Sveta (ES) 
št. 1083/2006.
14 Uvod
15 
Proračun ESS za programsko obdobje 
2007–2013 je znašal 76  milijard  EUR 
(več kot 10 milijard EUR na leto), do -
deljen pa je bil prek 117 operativnih 
programov v vseh takratnih 27 državah 
članicah. Toda do konca leta 2011 so 
imele države članice še 22 milijard EUR 
sredstev ESS, za katere še niso bile 
prevzete obveznosti za konkretne de -
javnosti. Od tega je bilo skoraj 10 mi -
lijard EUR nedodeljenih sredstev ESS 
na voljo za skupine za ukrepanje na 
področju zaposlovanja mladih v osmih 
državah članicah z najvišjo stopnjo 
brezposelnosti mladih (glej tabelo 1 ).Tabela 1Nedodeljena sredstva ESS za osem držav članic, ki so imele skupino  
za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih, na začetku te pobude
Država članicaZnesek  
(v milijonih EUR)Delež vseh nedodeljenih 
sredstev ESS  
(EU–27)
Italija 3 674 16,5  %
Španija 2 712 12,2  %
Portugalska 1 760 7,9 %
Grčija 1 495 6,7 %
Litva 289 1,3 %
Slovaška 39 0,2 %
Irska 2 0,0 %
Latvija10 0,0 %
Osem držav članic skupaj 9 971 44,8 %
Druge države članice 12 300 55,2 %
Nedodeljena sredstva ESS skupaj 22 271 100,0 %
1 Za Latvijo ni bilo na voljo nedodeljenih sredstev ESS.
Vir: Ocena Komisije na koncu leta 2011.
15 Uvod
Rezultati pobude skupin 
za ukrepanje na področju 
zaposlovanja mladih  
po poročanju Komisije
16 
Komisija je v svojem poročilu z novi -
mi informacijami Svetu marca 2013 
navedla, da lahko usmerjene naložbe iz 
strukturnih skladov EU močno vplivajo 
na rast in zaposlovanje. Cilj skupin za 
ukrepanje je bil kar najbolj okrepi -
ti učinek financiranja iz strukturnih 
skladov EU z usmerjanjem še nedode -
ljenih sredstev za obdobje 2007–2013 
v projekte, ki neposredno podpirajo 
mlade ter mala in srednja podjetja. Na 
začetku izvajanja leta 2012 je bilo oce -
njeno, da je po vsej EU za proračunsko 
obdobje 2007–2013 nedodeljenih še 
približno 82  milijard  EUR iz strukturnih 
skladov EU.
17 
To je vključevalo približno 30 mili -
jard EUR za osem držav članic, v ka -
terih so bile ustanovljene skupine za 
ukrepanje. Po navedbah v poročilu je 
delo skupin v vsaki od osmih držav 
članic do začetka leta 2013 prispevalo 
k uporabi teh sredstev v skupni vred -
nosti 16 milijard EUR. Poleg tega naj 
bi to financiranje pomagalo približno 
780 000 mladim in 55 000 malim in  
srednje velikim podjetjem ter podpira -
lo druge ukrepe za krepitev rasti.18 
Komisija je marca 2014 objavila svojo 
najnovejšo publikacijo, osredotočeno 
na preusmerjanje sredstev ESS16. Po 
navedbah v njej so viri ESS, ki so bili 
reprogramirani in/ali prerazporejeni 
za posebne ukrepe za mlade, znašali 
približno 4,2 milijarde EUR17, od tega 
so bile obveznosti v višini 1,8 milijar -
de EUR prevzete za projekte, ki so se 
takrat v državah članicah še izvajali. 
Za to podporo je bilo verjetno, da 
bo koristila 1,2 milijona mladim (glej 
odstavke 51 do 56).16 Evropska komisija, Generalni 
direktorat za zaposlovanje, 
socialne zadeve in 
vključevanje: Pobuda za 
zaposlovanje mladih in 
Evropski socialni sklad, 
tematski dokument 
Evropskega socialnega sklada, 
marec 2014.
17 Viri ESS, o katerih poroča 
Komisija, zajemajo za Italijo 
prerazporeditev nacionalnih 
sredstev v ukrepe za boj proti 
brezposelnosti mladih, kar je 
bilo mogoče zaradi znižanja 
nacionalne stopnje 
sofinanciranja za operativne 
programe ESS in ESRR. 
Finančni viri v višini več kot 
1,5 milijarde EUR, ki so bili nato 
sproščeni, so bili naloženi 
v nacionalno financiran 
akcijski načrt za kohezijo 
z vrsto pobud, med katerimi 
jih je bilo nekaj namenjenih 
mladim brezposelnim.
16
 Obseg revizije  
in revizijski pristop
19 
Z revizijo smo ocenili, ali so bili predlo -
gi za doseganje hitrejših in uspešnej -
ših rezultatov za mlade brezposelne 
s porabo ESS, ki so jih leta 2012 razvile 
skupine za ukrepanje na področju 
zaposlovanja mladih, koristni za pre -
usmerjanje financiranja ESS. Obseg 
revizije je bil omejen na ukrepe, pove -
zane z ESS, v okviru pobude skupin za 
ukrepanje na področju zaposlovanja 
mladih, ukrepi, ki so se financirali iz 
drugih virov, zlasti ESRR, pa niso bili 
vključeni. Preučili smo, ali:
 ο je Komisija z znanjem in informa -
cijami, ki so na voljo za sedanje 
pobude in ukrepe ESS za zaposlo -
vanje mladih, in/ali svojim po -
znavanjem dobrih praks v drugih 
državah članicah uspešno opravila 
svetovalno vlogo, predvideno v tej 
pobudi,
 ο je pobuda skupin za ukrepanje na 
področju zaposlovanja mladih pri -
vedla do tega, da so države članice 
oblikovale predloge za bistveno in 
usmerjeno reprogramiranje razpo -
ložljivih sredstev v okviru opera -
tivnih programov ESS za obdobje 
2007–2013 (ali prerazporeditev 
sredstev v okviru prednostne osi 
operativnega programa) ter ali je 
Komisija predloge ocenila v skladu 
s cilji pobude skupin za ukrepanje 
na področju zaposlovanja mladih,
 ο je Komisija vzpostavila ustrezne 
ureditve za poročanje o nadalj -
njem spremljanju pobude skupin 
za ukrepanje na področju zaposlo -
vanja mladih.20 
Revizija Sodišča je zajela obdobje 
2012–2014, osredotočena pa je bila na 
prispevek Komisije k pobudi skupin za 
ukrepanje na področju zaposlovanja 
mladih. Vključevala je zlasti:
 ο pregled informacij, ki jih je imela 
Komisija leta 2012 v zvezi z ukrepi 
ESS v korist mladih brezposelnih in 
smotrnostjo teh ukrepov,
 ο pregled reprogramiranja v 12 me -
secih po sestankih skupin za ukre -
panje na področju zaposlovanja 
mladih za 60 operativnih progra -
mov ESS v osmih državah članicah, 
v katerih se je izvajala pobuda teh 
skupin za ukrepanje, ter podrobno 
preučitev sprememb za vzorec 
osmih operativnih programov18 in 
z njimi povezane ocene Komisije,
 ο analizo tega, kako je Komisija do 
konca leta 2014 spremljala rezulta -
te skupin za ukrepanje na področju 
zaposlovanja mladih in poročala 
o njih.
21 
Dokazi so bili pridobljeni s pregledi 
dokumentacije, razgovori na Komisiji 
in anketo o sredstvih ESS med zadev -
nimi oddelki Komisije, ki so sodelovali 
pri skupinah za ukrepanje na področju 
zaposlovanja mladih.
22 
Sodišče je marca 2015 objavilo prvo 
poročilo o problematiki brezposel -
nosti mladih, in sicer o jamstvu EU za 
mlade19.18 Irska: operativni program za 
vlaganje v človeški kapital, 
Grčija: operativni program za 
izobraževanje in vseživljenjsko 
učenje ter operativni program 
za razvoj človeških virov, 
Španija: operativni program za 
regijo Navarra, Italija: 
operativni program za regijo 
Sicilija, Litva: operativni 
program za razvoj človeških 
virov, Portugalska: operativni 
program za človeški potencial, 
Slovaška: operativni program 
za zaposlovanje in socialno 
vključenost (glej tabelo 1 ).
19 Posebno poročilo Evropskega 
računskega sodišča 
št. 3/2015 – Jamstvo EU za 
mlade: narejeni so bili prvi 
koraki, vendar se nakazujejo 
tveganja pri izvajanju ( http://
eca.europa.eu ).
17
 Opažanja
Ocena uspešnosti 
svetovalne vloge Komisije
23 
Pobuda skupin za ukrepanje na podro -
čju zaposlovanja mladih je bila uve -
dena s pričakovanjem, da bo Komisija 
s svetovalno vlogo pomagala nacional -
nim/regionalnim organom v osmih dr -
žavah članicah prerazporediti sredstva 
ESS tako, da bi jih prejeli projekti, ki bi 
prinesli najboljše rezultate v najkraj -
šem času (glej okvir 1 ). Strokovnjaki 
Komisije so zlasti imeli nalogo, da 
sodelujejo z nacionalnimi organi in 
nacionalnimi socialnimi partnerji pri 
ciljno usmerjenih ukrepih za boj proti 
brezposelnosti mladih.
24 
Zato je Sodišče preučilo:
 ο informacije o smotrnosti poslova -
nja in finančne informacije, ki jih je 
imela Komisija na voljo za ukrepe 
ESS za brezposelne mlade, in
 ο pripravljalne ukrepe Komisije pred 
sestanki skupin za ukrepanje na 
področju zaposlovanja mladih.Informacije o smotrnosti 
poslovanja in finančne 
informacije ESS, ki so bile 
na voljo, so omejevale 
uspešnost vloge Komisije 
pri svetovanju skupinam 
za ukrepanje na področju 
zaposlovanja mladih
Informacije o smotrnosti 
poslovanja
25 
Informacije, povezane s smotrnostjo 
poslovanja, ki so bile Komisiji na voljo 
v zvezi ukrepi ESS za zaposlovanje, 
ki so se izvajali v državah članicah, 
so izhajale iz rednih dejavnosti spre -
mljanja in vrednotenja na nacionalni 
ravni. Obvezne minimalne obveznosti 
poročanja držav članic Komisiji, so bile 
določene v uredbah20. To poročanje 
je na splošno na ravni prednostne osi 
v okviru operativnega programa. Ko -
misija je države članice pozvala  
tudi, naj prostovoljno sporočajo prilož-  
nostne informacije.
26 
Za spremljanje smotrnosti poslovanja 
ukrepa ali projekta je bil odgovoren 
organ za upravljanje v državi članici. 
Komisija je redno zbirala in pregledo -
vala te podatke o spremljanju in vred -
notenju za posamezne države članice. 
V programskem obdobju 2007–2013 
so imele države članice tudi precejšnjo 
diskrecijsko pravico glede načina po -
ročanja Komisiji o zbirnih informacijah 
o smotrnosti poslovanja. V uredbi je 
predpisana le ena obvezna vrsta kazal -
nika, in sicer podatki o udeležencih21. 
V zvezi z mladimi so morale države čla -
nice na primer samo spremljati število 
udeležencev v ukrepih ESS za osebe, 
stare med 15 in 24 let, in letno poročati 
o njem. V uredbah niso bili določeni 
kazalniki rezultatov20 Člen 10 Uredbe (ES) 
št. 1081/2006.  
Členi 66 do 68 Uredbe 
Sveta (ES) št. 1083/2006.  
Priloga XVIII k Uredbi Komisije 
(ES) št. 1828/2006 z dne 
8. decembra 2006 o pravilih za 
izvajanje Uredbe Sveta (ES) 
št. 1083/2006 o splošnih 
določbah o Evropskem skladu 
za regionalni razvoj, 
Evropskem socialnem skladu 
in Kohezijskem skladu ter 
Uredbe (ES) št. 1080/2006 
Evropskega parlamenta in 
Sveta o Evropskem skladu za 
regionalni razvoj (UL L 371, 
27.12.2006, str. 1).
21 Priloga XXIII k Uredbi Komisije 
(ES) št. 1828/2006.
18 Opažanja
27 
V poročilu Strokovne mreže ESS za 
vrednotenje iz leta 2014 o glavnih do -
sežkih ESS v obdobju 2007–2013 je bilo 
navedeno tudi, da na podlagi obstoje -
čih ureditev niso mogli pridobiti smi -
selnih podatkov o rezultatih intervencij 
ESS v državah članicah22.
28 
Poleg tega obstajajo slabosti v zvezi 
s kakovostjo in zanesljivostjo informa -
cij o smotrnosti poslovanja ESS, o ka -
terih države članice običajno poročajo 
Komisiji, kot je Sodišče ugotovilo že 
v prejšnjih poročilih23. Služba Komi -
sije za notranjo revizijo je v svojem 
poročilu iz decembra 2013 o sistemih 
za merjenje smotrnosti poslovanja 
v Generalnem direktoratu za zaposlo -
vanje, socialne zadeve in vključevanje 
opozorila na podobna vprašanja.
29 
Komisija na podlagi informacij o   
spremljanju, o katerih so poročale 
države članice, na splošno ni vedela, 
katere dejavnosti so se v preteklosti 
izkazale za uspešne pri doseganju cilja, 
da se mladim zagotovi delo. Zato ni 
mogla zlahka prepoznati pridoblje -
nih izkušenj ali dobrih praks (tj. kateri 
ukrepi ESS, katerih uspešnost je bila 
dokazana v preteklosti, bi se lahko hit -
ro začeli z reprogramiranjem ali brez in 
katere obstoječe ukrepe bi bilo treba 
prilagoditi, ker ne delujejo ali ker niso 
prednostna naloga).Dopolnilna ad-hoc  anketa
30 
Komisija je leta 2010 izvedla anketo, 
s katero je želela z državami članicami 
preučiti intervencije ESS, ki so usmer -
jene v mlade, ter doseči „večjo ozave -
ščenost o potencialu ESS ter njegovo 
čim večjo izkoriščenost v podporo 
mladim“24. Z njo je hotela ugotoviti 
dobre prakse za učinkovito porabo 
sredstev ESS za povečanje možnosti za 
zaposlitev mladih in spodbuditi širšo 
uporabo teh praks v programih držav 
članic (glej odstavek 25).
31 
Zato je Komisija izvedla anketo med 
organi upravljanja ESS v vseh državah 
članicah. Na podlagi prejetih odgovo -
rov je pripravila poročilo, ki ga je opre -
delila kot prvi korak pri opredeljevanju 
nekaterih ukrepov in pristopov, ki se 
razvijajo v okviru ESS in zagotavljajo 
uspešno podporo mladim pri pridobi -
vanju ustrezne izobrazbe in usposob-  
ljenosti ter pri iskanju zaposlitve in 
dejavne vloge v družbi25.22 Zaključek poročila Strokovne 
mreže ESS za vrednotenje iz 
leta 2014 o glavnih dosežkih 
ESS v obdobju 2007–2013 je, 
da so o izložkih za vsako 
državo članico sicer na voljo 
izčrpni podatki, vendar je 
stanje v zvezi z rezultati veliko 
manj ugodno. Niti za tri 
ključne rezultate – zaposlitev, 
pridobljene kvalifikacije in 
samozaposlitev – za več držav 
članic ni bilo mogoče redno 
pridobivati podatkov v obliki 
absolutnih številk. Ker 
absolutne številke niso na 
voljo, ni mogoče izračunati 
zbirnih številk za vse države 
članice za rezultate, povezane 
z intervencijami, ki jih podpira 
ESS (odstavek 5 povzetka).
23 Posebna poročila Evropskega 
računskega sodišča št. 3/2000, 
št. 12/2001, št. 1/2006, 
št. 17/2009, št. 25/2012  
(http://eca.europa.eu ).
24 COM(2010) 477 final z dne 
15. septembra 2010 – Pobuda 
Mladi in mobilnost za 
izkoriščanje potenciala mladih 
pri doseganju pametne, 
trajnostne in vključujoče rasti 
v Evropski uniji, str. 16.
25 Evropska komisija, Generalni 
direktorat za zaposlovanje, 
socialne zadeve in 
vključevanje: Evropski socialni 
sklad: Kako mladim omogočiti 
boljši začetek, december 2011.
19 Opažanja
32 
To poročilo je informativno, saj vsebuje 
številne primere ukrepov, ki se izva -
jajo v državah članicah. Toda v njem 
ni analize tega, kateri ukrep ESS naj bi 
štel za dobro prakso. Zlasti ni omembe 
uspešnosti in učinkovitosti intervencij 
v smislu dejanskih merljivih rezultatov, 
ki so bili doseženi za mlade.
33 
Poročilo vsebuje tudi priloge s pregle -
dom finančnih dodelitev in izvajanja 
različnih operativnih programov ter 
števila udeležencev. Države članice so 
te informacije posredovale prostovolj -
no. Izjava Komisije o tem, da ti podatki 
niso niti celoviti niti v celoti primerljivi, 
kaže na slabosti te vrste podatkov, ki 
jih ima Komisija na voljo o izvajanju 
ESS (glej odstavke 25 do 29).
Finančne informacije
34 
Za namene pobude skupin za ukrepa -
nje na področju zaposlovanja mladih 
bi morala imeti Komisija na voljo 
dovolj podroben pregled zneskov, ki 
so bili potencialno na razpolago za 
reprogramiranje in/ali prerazporeditev 
za podporo zaposlitvenih možnosti za 
mlade. Zato je Sodišče ocenilo, koliko 
takih informacij je imela Komisija na 
voljo za pripravo sestankov skupin za 
ukrepanje na področju zaposlovanja 
mladih. Takšne informacije Komisiji 
niso bile zlahka dostopne, zato je mo -
rala z zadevnimi državami članicami 
določiti dogovorjene ocene.35 
Pri finančnih informacijah je bila 
ena od težav v tem, da sistem ESS za 
finančno spremljanje za programsko 
obdobje 2007–2013 ne omogoča nepo -
sredne povezave med financiranjem in 
specifičnimi ciljnimi skupinami (kot so 
mladi brezposelni). Kategorije odhod -
kov, ki jih predvideva pravni okvir, so 
bile zasnovane po vrstah intervencij, 
kot je npr. „izvajanje aktivnih in pre -
ventivnih ukrepov na trgu dela“, na -
mesto da bi bile razvrščene po ciljnih 
skupinah, kot so npr. mladi ali starejši 
delavci26.
36 
Informacije o sredstvih ESS, ki so po -
tencialno na voljo za reprogramiranje/
prerazporeditev, na nacionalni ravni 
spremljajo organi upravljanja. Komisija 
pa se je v tehnični delovni skupini ESS 
dogovorila z državami članicami, da 
za vsak operativni program četrtle -
tno prostovoljno poročajo o svojem 
finančnem izvajanju na terenu. Revizija 
Sodišča je pokazala, da to četrtletno 
finančno poročanje ni bilo usklajeno: 
države članice so namreč poročale na 
podlagi svoje nacionalne opredelitve 
izrazov nedodeljen ali neprevzete 
obveznosti. Te opredelitve izhajajo iz 
različnih računovodskih praks po dr -
žavah članicah, zato Komisija ni imela 
nujno na voljo najtočnejših informacij 
o finančnem izvajanju.26 Priloga IV k Uredbi Sveta (ES) 
št. 1083/2006.
20 Opažanja
37 
S tem v zvezi je Sodišče v primeru Slo -
vaške ugotovilo bistvene neskladnosti 
med zbirnimi ocenami nedodeljenih 
sredstev, ki jih je objavila Komisija, in 
podatki, uporabljenimi v okviru pobu -
de skupin za ukrepanje na področju 
zaposlovanja mladih (glej okvir 2 ).
Komisija je med 
pripravljalnimi dejavnostmi 
pripravila splošne 
dokumente za države članice
38 
Komisija je februarja 2012 navedla, da 
so njeni strokovnjaki pripravljeni za 
delo na terenu ob upoštevanju poseb -
nih razmer in potreb vsake države27. 
Sodišče je ocenilo, ali je Komisija na 
podlagi svojega nadzora politik zapo -
slovanja držav članic pred sestanki sku -
pin za ukrepanje na področju zaposlo -
vanja mladih z nacionalnimi organi:
 ο analizirala potrebe in/ali izzive, 
s katerimi se srečujejo posebne 
skupine mladih pri vstopu na trg 
dela,
 ο preučila sedanje in prihodnje 
zahteve delodajalcev glede znanj 
in spretnosti28,
 ο opredelila, kako bi lahko interven -
cije ESS prispevale k izpolnjevanju 
nekaterih od teh potreb, ter ο analizirala potencialne spremem -
be izvajanja programov (kot so 
prilagoditve meril za upravičenost 
in izbirnih meril), da bi se izboljšala 
uspešnost ukrepov ESS.
39 
Za uspešno pripravo sestankov skupin 
za ukrepanje na področju zaposlo -
vanja mladih je generalni sekretariat 
Komisije pripravil predlogo (znano kot 
dokument za države članice), ki so jo 
morali dopolniti vsi generalni direkto -
rati, vključeni v delo skupin za ukrepa -
nje na področju zaposlovanja mladih 
(glej okvir 1 ). V okviru tega je moral 
Generalni direktorat za zaposlovanje, 
socialne zadeve in vključevanje pripra -
viti analizo glavnih razlogov za visoko 
brezposelnost mladih za vsako od 
osmih držav članic in ugotoviti, katere 
skupine mladih so posebej prizadete. 
Hkrati je moral preučiti potrebo po 
preusmeritvi razpoložljivih sredstev EU 
v mlade v okviru izvajanja operativnih 
programov ESS, da bi ugotovil, kateri 
kratkoročni ukrepi ESS bi lahko bili 
koristni in kakšne so možnosti za hitro 
izvajanje. Izpolnjene dokumente za 
države članice je generalni sekretariat 
konsolidiral in pred sestankom poslal 
državam članicam.
Primer neskladnosti v sporočenih informacijah o razpoložljivih sredstvih
Komisija je novembra 2011 za Slovaško ocenila, da ima 39 milijonov EUR razpoložljivih sredstev ESS, po obisku 
Komisije februarja 2012 v zadevni državi članici pa je bilo na voljo 422 milijonov EUR sredstev ESS. Medtem ko 
so višje ocene mogoče zaradi časovnih zamikov v sistemu poročanja, za nižji znesek tega ni mogoče trditi.Okvir 227 COM MEMO 12/100, 
14. februar 2012.
28 Npr. z uporabo redne in 
sistematične ocene, ki jo 
opravi Evropski center za 
razvoj poklicnega 
usposabljanja (Cedefop) za 
srednje- in dolgoročne 
napovedi glede znanj in 
spretnosti na ravni EU, 
razčlenjene po sektorjih, 
poklicih, ravneh kvalifikacij in 
državah, ali raziskave 
Mednarodne organizacije dela 
in Evropske fundacije za 
izboljšanje življenjskih in 
delovnih razmer (Eurofound), 
ki še poteka.
21 Opažanja
40 
Analiza dokumentov za države članice, 
ki jo je opravilo Sodišče, je pokaza -
la, da so zagotovili splošen pregled 
vzrokov visoke stopnje brezposelnosti 
na ravni držav članic (npr. negotovost 
zaposlitve zaradi segmentacije trga 
dela, osip, dolgoročna brezposelno -
st mladih, neskladje med znanji in 
spretnostmi ter potrebami na trgu 
dela, pomanjkanje prostih delovnih 
mest zaradi višje stopnje brezposelno -
sti, gospodarska kriza itd.). Komisija je 
v svojih dokumentih za države članice 
nekoliko opredelila skupine mladih, ki 
jih je brezposelnost še posebej priza -
dela, glede na starost in deloma glede 
na raven izobrazbe (tj. z manj znanji 
in spretnostmi/manj kvalificirani). 
Eurostat pri svojem standardnem mer -
jenju brezposelnosti mladih zajame 
prebivalstvo v razponu od 15 do 24 let, 
vendar je Sodišče ugotovilo, da so bile 
analize v dokumentih za države članice 
različno podrobne in slabo poenote -
ne glede na razpon starosti, ki se je 
uporabljal za „mlado osebo“.29 Poleg 
tega analiza ni obsegala razsežnosti 
problema za mlade glede na spol, ge -
ografsko lokacijo in/ali vrsto prikrajša -
nosti (npr. priseljenci, marginalizirane 
skupine itd.).
41 
V dokumente Komisije za države 
članice ni bila vključena niti analiza 
trendov na področju potreb po znanjih 
in spretnostih ter potreb na trgu dela 
po državah in sektorjih, kljub temu, da 
je dobro poznavanje potreb delodajal -
cev bistveno za zmanjšanje neskladja 
med znanji in spretnostmi ter potre -
bami na trgu dela. Analiza sektorjev, 
ki bi prikazala potencial za povečanje 
povpraševanja po delovni sili, bi bila 
lahko koristna zlasti v situaciji, ko hkra -
ti obstajajo visoka stopnja brezposel -
nosti in naraščajoče težave pri zapol -
njevanju delovnih mest, kot se dogaja 
v državah članicah EU od leta 2010 
dalje. To bi omogočilo preusmeritev 
usposabljanja v sektorje z več prostimi 
delovnimi mesti.3042 
Pri reviziji je bilo ugotovljeno tudi, da 
so analize, ki jih je zagotovila Komisija 
in ki so bile uporabljene pri pripravi 
dokumentov za države, vsebovale 
nejasne izjave, kot sta: nujno je treba 
razviti znanja in spretnosti, ki se potre -
bujejo ali se bodo potrebovali na trgu 
dela31, ali usposabljanje naj bo strogo 
povezano s sedanjimi in srednjeročni -
mi potrebami na trgu dela, in to v pre -
dnostnih gospodarskih sektorjih32.
43 
Kar zadeva kratkoročne ukrepe za boj 
proti brezposelnosti mladih, ki bi jih 
lahko podprl ESS, je Sodišče ugotovi -
lo, da so dokumenti za države članice 
zelo splošni in niso časovno omejeni. 
Nanašali bi se lahko na katero koli 
državo članico, predvsem zato, ker ni 
podrobne analize potreb na trgu dela 
(glej okvir 3 ).29 Na primer, za Irsko so bili 
v dokumentu za državo med 
skupinami mladih, ki jih 
brezposelnost najbolj 
prizadene, navedeni tisti, ki so 
stari manj kot 35 let (brez 
terciarne izobrazbe), v primeru 
Španije je bilo v dokumentu za 
državo navedeno, da so ukrepi 
ESS ciljno usmerjeni na 
brezposelne, ki imajo 25 let ali 
več, pri dokumentu za državo 
za Portugalsko pa je bil 
naveden razpon starosti od 25 
do 29 let.
30 Analiza podatkov 
o zaposlenosti, ki jo je opravil 
Eurostat, kaže negativno 
razmerje med stopnjo 
brezposelnosti in prostimi 
delovnimi mesti, kar dobro 
ponazarja funkcijo 
usklajevanja delovnih mest 
(Beveridgeva krivulja). Tako je 
bilo v državah članicah EU-27 
do prvega četrtletja leta 2010. 
Kasnejše povečanje števila 
prostih delovnih mest ni imelo 
učinka na stopnje 
brezposelnosti.  
Vir: Eurostat: Skills mismatches 
and labour mobility  
(28. maj 2013).
31 Notranji dokumenti 
Generalnega direktorata za 
zaposlovanje, socialne zadeve 
in vključevanje: osnutek 
delovnega dokumenta za 
pobudo Priložnosti za mlade 
(8. februar 2012), posodobitev 
javnih služb za zaposlovanje in 
aktivne politike trga dela 
v Španiji ( oktober 2011, str. 9).
32 Ocena v mlade usmerjenih 
dejavnosti v Latviji. Dokument, 
ki ga je Sodišču v zvezi s to 
revizijo predložil Generalni 
direktorat za zaposlovanje, 
socialne zadeve in 
vključevanje.
22 Opažanja
44 
Medtem ko so bile v dokumentih za 
države članice opredeljene skupine 
mladih, ki jih je brezposelnost še pose -
bej prizadela, v njih predlagane inter -
vencije ESS niso bile vedno usmerjene 
posebej vanje. V Italiji je bilo na primer 
ugotovljeno, da so mladi z visoko in 
srednjo izobrazbo v posebej težavni 
situaciji. Toda glavna pobuda, oprede -
ljena v dokumentu za državo članico, 
je zajemala reprogramiranje razpolož-  
ljivih sredstev iz regionalnih operativ -
nih programov ESS (311 milijonov EUR 
za leto 2012) v nacionalni operativni 
program za izobraževanje, ki večinoma 
obravnava osnovne in srednje šole. To 
je bila predvsem posledica cilja, da se 
doseže čim boljše črpanje sredstev. Kot 
mogoče intervencije so bili predlagani 
tudi vajeniške pogodbe in mehaniz -
mi davčnega odbitka, vendar ni bilo 
nobenih dokazov, da bi bili to najboljši 
instrumenti za visokokvalificirane ljudi 
v Italiji, če se upošteva stanje na trgu 
dela v tej državi.Izid pobude skupin  
za ukrepanje na področju 
zaposlovanja mladih
45 
Da bi ocenilo izid pobude skupin za 
ukrepanje na področju zaposlovanja 
mladih, je Sodišče preučilo, ali:
 ο so bili na sestankih skupin za 
ukrepanje na področju zaposlo -
vanja mladih oblikovani posebni 
predlogi za hitrejše in uspešnejše 
ukrepe ESS za zmanjšanje stopenj 
brezposelnosti mladih,
 ο obstajajo ocene zneskov sredstev 
ESS, ki so bili reprogramirani ali 
prerazporejeni kot posledica 
sestankov skupin za ukrepanje na 
področju zaposlovanja mladih,
 ο je Komisija ocenila uspešnost spre -
memb operativnih programov, ki 
so jih predlagale države članice po 
sestankih skupin za ukrepanje na 
področju zaposlovanja mladih,
 ο so države članice upoštevale poziv 
Komisije, naj pripravijo akcijske 
načrte za mlade v skladu z izidom 
sestankov skupin za ukrepanje na 
področju zaposlovanja mladih, in 
ali so bili v nacionalnih reformnih 
programih navedeni pričakova -
ni rezultati reprogramiranja in 
prerazporeditve sredstev ESS po 
sestankih skupin za ukrepanje na 
področju zaposlovanja mladih.Primeri splošnih ukrepov, navedenih v dokumentih za države članice
Komisija je predlagala, naj Irska okrepi usmerjene aktivne politike trga dela za mlade s poudarkom na prila -
gojenem poklicnem usmerjanju dejavnosti, svetovanju in dejavnostih za iskanje zaposlitve. Poleg tega naj 
hitro posreduje, tako da ponudi dodatno izobraževanje, (pre-)usposabljanje ali aktivacijske ukrepe ali pospeši 
prehajanje na trgu dela za mlade.
Za Portugalsko je predlagala ukrepe, usmerjene v mlade brezposelne, kot so pripravništva, preusposabljanje 
in usmerjanje v področja/poklice, ki ustrezajo potrebam trga dela.Okvir 3
23 Opažanja
Sestanki skupin  
za ukrepanje na področju 
zaposlovanja mladih  
so zagotovili predloge  
za splošno reprogramiranje 
in prerazporeditev  
sredstev ESS
46 
Komisija je po sestankih skupin za 
ukrepanje na področju zaposlovanja 
mladih februarja 2012 povzela predlo -
ge za reprogramiranje in prerazporedi -
tev proračuna ESS v sklepnih opombah 
(t. i. operativni sklepi), ki jih je pripravil 
generalni sekretariat, in jih uradno 
posredovala državam članicam.
47 
Pri naši analizi poročil Generalnega 
direktorata za zaposlovanje, socialne 
zadeve in vključevanje o sestankih 
skupin za ukrepanje na področju 
zaposlovanja mladih in operativnih 
sklepov generalnega sekretariata se 
je pokazalo, da so v sedmih od osmih držav članic udeleženci na splošno 
razpravljali o možnostih za prerazpo -
reditev sredstev ESS. Niso pa navedli, 
kako bi bilo mogoče obstoječe instru -
mente/programe uspešneje uporabiti 
za obravnavo brezposelnosti mladih. 
Primeri izidov teh razprav, kot jih je 
zabeležila Komisija, so: preučiti bi bilo 
treba o dodatno prednostno razvršča -
nje pri reprogramiranju, da se zagotovi 
večji poudarek na zaposlovanju mladih 
ter podpori malim in srednjim podje -
tjem (Italija)33, ali: organi bodo preučili 
idejo financiranja dodatnih priprav -
ništev Leonardo/Erasmus v okviru 
operativnega programa ESS in mogoče 
pilotne projekte za dualno poklicno 
usposabljanje (Španija)34.
48 
Kot primer dobre prakse v primerjavi 
z navedenim splošnim pristopom, ki 
se je uporabljal, lahko šteje sestanek 
skupine za ukrepanje na področju za -
poslovanja mladih z litovskimi organi 
(glej okvir 4 ).
Specifični predlogi v operativnih sklepih sestanka skupine za ukrepanje  
na področju zaposlovanja mladih v Litvi
V operativnih sklepih sestanka skupine za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih v Litvi so bili opredelje -
ni konkretni ukrepi za izboljšanje položaja mladih brezposelnih s preusmeritvijo osredotočenosti razpoložlji -
vih sredstev ESS v kratkem času. Ti ukrepi so med drugim vključevali:
 οpodaljšanje projekta „bodi dejaven na trgu dela“, ki se je končal januarja 2012, tako da je v letih 2012 in 
2013 zajel še 6 000–10 000 mladih (dodatna potreba po sredstvih ESS je ocenjena na 6–10 milijonov EUR). 
Uspešnost tega projekta je bila ocenjena pozitivno, saj je bila več kot polovica udeležencev stalno 
zaposlenih,
 οpospešitev izvajanja sklada za spodbujanje podjetništva z zagotovitvijo dodatnih 400 posojil in z usposab-  
ljanjem dodatnih 1 000 mladih (dodatna potreba po sredstvih ESS je ocenjena na 3 milijone EUR). Skoraj 
polovica udeležencev je bila mlajših od 29 let.Okvir 433 Poročilo o nalogi skupin za 
ukrepanje na področju 
zaposlovanja mladih 
Generalnega direktorata za 
zaposlovanje, socialne zadeve 
in vključevanje za sestanek 
22. februarja 2012 v Italiji.
34 Operativni sklepi generalnega 
sekretariata, poslani stalnemu 
predstavniku Španije pri EU 
14. maja 2012.
24 Opažanja
49 
V operativnih sklepih generalnega 
sekretariata je poudarjena potreba 
po razširitvi ali podaljšanju obstoječih 
ukrepov, vendar ni dovolj pojasnjeno, 
kako bi bilo mogoče izboljšati uspeš -
nost obstoječih ukrepov. V operativnih 
sklepih za Grčijo so na primer omenje -
ni naslednji ukrepi: krepitev dejanske -
ga izvajanja nove nacionalne strategije 
vseživljenjskega učenja, krepitev po -
klicnega izobraževanja in usposablja -
nja ter sistemov vajeništva …35, vendar 
ni navedeno, kako bi bilo mogoče 
izboljšati te ukrepe v primerjavi s pre -
teklostjo, da bi mladim olajšali prema -
govanje specifičnih ovir, s katerimi se 
srečujejo pri vstopu na trg dela.
50 
Za nekatere obstoječe ukrepe je bilo 
predlagano, da se podaljšajo, ker so 
zagotavljali hitro izvajanje v smislu 
črpanja sredstev, ne da bi se razprav-  
ljalo o njihovi pretekli uspešnosti 
v smislu rezultatov (npr. število konč -
nih prejemnikov, ki so dobili delovno 
mesto po intervenciji ESS) ali se jo 
ocenilo. Analiza Sodišča je pokazala 
tudi, da Komisija na teh sestankih ni 
zagotovila tehničnih smernic za države 
članice o tem, kako izboljšati usmer -
janje sredstev pri izvajanju njihovih 
operativnih programov (npr. z boljšo 
opredelitvijo obsega dejavnosti, obja -
vo posebnih povabil k oddaji ponudb, 
vključevanjem posebnih izbirnih meril, 
ki obravnavajo potrebe prednostnih 
ciljnih skupin mladih itd.).Delovanje skupin za 
ukrepanje na področju 
zaposlovanja mladih je 
privedlo do reprogramiranja 
in/ali prerazporeditve 
sredstev ESS, vendar je 
težko zagotoviti podatke 
o skupnem znesku
51 
Sodišče je pri svoji oceni izidov skupin 
za ukrepanje na področju zaposlo -
vanja mladih v smislu preusmerjanja 
sredstev ESS v ukrepe, katerih cilj 
je zmanjšanje brezposelnosti mla -
dih, upoštevalo dva posebna vidika: 
formalno reprogramiranje ESS (ki se 
odobri s sklepom Komisije) in proces 
proračunske prerazporeditve znotraj 
prednostne osi obstoječega operativ -
nega programa. Za oceno celotnega 
zneska reprogramiranih/prerazporeje -
nih sredstev ESS po pobudi skupin za 
ukrepanje na področju zaposlovanja 
mladih je Sodišče pregledalo finančne 
informacije, ki jih je Komisija leta 2015 
zagotovila za vseh 60 zadevnih ope -
rativnih programov ESS. Podrobno je 
ocenilo obseg reprogramiranja za vzo -
rec osmih operativnih programov ESS.
52 
Pri analizi Sodišča se je pokazalo, da 
je po sestankih skupin za ukrepanje 
na področju zaposlovanja mladih, ki 
so potekali februarja 2012, prišlo do 
reprogramiranja sredstev ESS. Med 
februarjem 2012 in marcem 2013 je 
bilo reprogramiranih skupaj 36 opera -
tivnih programov ESS od 60 v osmih 
državah članicah. Za osem operativnih 
programov, ki jih je Sodišče podrobno 
preučilo, je znesek reprogramiranih 
sredstev ESS za zagotavljanje hitrih 
rezultatov pri odpravljanju brezposel -
nosti mladih, ki ga je potrdila Komisija, 
znašal 337 milijonov EUR.35 Operativni sklepi generalnega 
sekretariata, poslani stalnemu 
predstavniku Grčije pri EU 
14. maja 2012.
25 Opažanja
53 
Zagotavljanje natančnega skupnega 
zneska reprogramiranih in/ali preraz -
porejenih sredstev ESS zaradi skupin 
za ukrepanje na področju zaposlovanja 
mladih je težko, saj reprogramiranje/
prerazporeditev morda nista bila 
posledica s tem povezanih sestankov, 
temveč drugih razlogov. Glede na 
informacije, ki so jih države članice 
posredovale Komisiji, je do junija 2013 
pobuda skupin za ukrepanje na podro -
čju zaposlovanja mladih privedla do 
reprogramiranja in/ali prerazporeditve 
približno 1 915 milijonov EUR sredstev 
ESS v sedmih državah članicah, v La -
-tviji pa ne (glej tabelo 2 ). To ustreza 
19,2 % od 9 971 milijonov EUR sprva 
razpoložljivih nedodeljenih sredstev 
ESS za osem držav članic.54 
Poleg tega je Sodišče ugotovilo, da 
te informacije niso točne, vsaj ne za 
Italijo, pri kateri prerazporejen skupni 
znesek v višini 557 milijonov EUR,  
o katerem se je poročalo, vključuje 
27 milijonov EUR za regionalni opera -
tivni program ESS v Italiji (Apulija), ki 
je bil v resnici reprogramiran in se je 
o njem poročalo v okviru skup-  
nega reprogramiranega zneska 
(tj. 131 milijonov EUR).Tabela 2Zneski ESS, ki so bili reprogramirani in prerazporejeni zaradi delovanja skupin 
za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih do junija 2013 in o katerih  
je poročala Komisija
Država 
članicaŠtevilo 
operativnih 
programov 
ESSESS pred skupinami za ukrepanje 
na področju zaposlovanja mladih 
(konec leta 2011)Sredstva ESS, uporabljena za ukrepe za zaposlovanje mladih zaradi 
delovanja skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih
ESS skupaj1 
(v milijonih 
EUR)Nedodeljena 
sredstva ESS po 
navedbah Komisije  
(v milijonih EUR)Reprogramirani zne -
ski sredstev ESS po 
navedbah Komisije  
(v milijonih EUR)Prerazporejeni zne -
ski sredstev ESS po 
navedbah Komisije  
(v milijonih EUR)Skupaj3 
(v milijonih EUR)Delež vseh 
sredstev 
ESS(3/1)
Irska11 375 2 25 25 6,7 %
Grčija 4 4 364 1 495 466 466 10,7 %
Španija 22 8 057 2 712 491 491 6,1 %
Italija224 6 931 3 674 131 557 688 9,9 %
Latvija 1 583 0 0 0 0 0,0 %
Litva 2 1 028 289 27 27 2,6 %
Portugalska 4 6 845 1 760 143 143 2,1 %
Slovaška32 1 500 39 75 0 75 5,0 %
SKUPAJ 60 29 683 9 971 1 915 6,5 %
1 Irska je za prerazporeditev 25 milijonov EUR zaprosila že decembra 2011, tj. pred začetkom pobude skupin za ukrepanje na področju zaposlo -
vanja mladih.
2 Za Italijo je prerazporejeni znesek, o katerem se je poročalo, vključeval znesek v višini 27 milijonov EUR operativnega programa v Apuliji, ki je 
bil v resnici reprogramiran in se je o njem poročalo v okviru reprogramiranega zneska (glej odstavek 54).
3 Znesek nedodeljenih sredstev v višini 39 milijonov EUR, ki ga je za Slovaško posredovala Komisija, je bil podcenjen. Kasneje se je izkazalo, da je 
bilo v resnici na voljo 422 milijonov EUR (glej okvir 2 ).
Vir: Izračun Sodišča na podlagi sistema za upravljanje skladov v EU (SFC2007) in podatkov, ki jih je zagotovila Komisija.
26 Opažanja
55 
Komisija za pet od osmih držav članic 
ni mogla zagotoviti ločenih podatkov 
za reprogramirane in prerazporejene 
zneske ESS. Za operativne programe 
v vzorcu je informacije lahko zago -
tovila samo za operativne programe 
ESS v dveh državah članicah: grški 
operativni program za izobraževanje 
in vseživljenjsko učenje (približno 
24 milijonov EUR za nove ukrepe za 
mlade) ter litovski operativni program 
za razvoj človeških virov (približno 
29 milijonov EUR).56 
Komisija je marca 2014 objavila svojo 
najnovejšo publikacijo, osredotočeno 
na preusmerjanje sredstev ESS36. Po 
navedbah v njej so viri ESS, ki so bili 
reprogramirani in/ali prerazporejeni 
za posebne ukrepe za mlade, znašali 
približno 4,2 milijarde EUR37, od tega so 
bile obveznosti v višini 1,8 milijarde EUR 
prevzete za projekte, ki so se takrat v dr -
žavah članicah še izvajali. Za to podporo 
je bilo verjetno, da bo koristila 1,2 mili -
jona mladim. Sodišče ni moglo potrditi 
točnosti teh podatkov.
57 
Leta 2014 se je stopnja brezposelnosti 
mladih (starih od 15 do 24 let) v EU 
znižala na malo več kot 22 % (glej 
odstavek 1). Razvoj trenda v stopnji 
brezposelnosti mladih v osmih drža -
vah članicah, v katerih se je izvajala 
pobuda skupin za ukrepanje na podro -
čju zaposlovanja mladih, je prikazan 
spodaj (glej sliko 3 ), vendar neposredna 
povezava z delom skupin za ukrepanje 
na področju zaposlovanja mladih ni bila 
določena.Slika 3
2014 2013 2012 2011 2010 2009 200860 %
50 %
40 %
30 %
20 %
10 %Irska
GrčijaŠpanijaItalijaLatvijaLitvaPortugalskaSlovaška
Vir: Eurostat; Celotna brezposelnost – serija raziskav o delovni sili – stopnja brezposelnosti po spolu, starosti in državljanstvu (%).Stopnja brezposelnosti mladih, starih od 15 do 24 let, v državah članicah, v katerih  
se je izvajala pobuda skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih, 
v obdobju 2008–201436 Evropska komisija, Generalni 
direktorat za zaposlovanje, 
socialne zadeve in 
vključevanje: Pobuda za 
zaposlovanje mladih in 
Evropski socialni sklad, 
tematski dokument 
Evropskega socialnega sklada, 
marec 2014.
37 Viri ESS, o katerih poroča 
Komisija, zajemajo za Italijo 
prerazporeditev nacionalnih 
sredstev v ukrepe za boj proti 
brezposelnosti mladih, kar je 
bilo mogoče zaradi znižanja 
nacionalne stopnje 
sofinanciranja za operativne 
programe ESS in ESRR. 
Finančni viri v višini več kot 
1,5 milijarde EUR, ki so bili nato 
sproščeni, so bili naloženi 
v nacionalno financiran 
akcijski načrt za kohezijo 
z vrsto pobud, med katerimi 
jih je bilo nekaj namenjenih 
mladim in brezposelnim.
27 Opažanja
Ocena, ki jo je Komisija 
izvedla v zvezi 
s spremembami 
operativnega programa ESS, 
ki so jih predlagale države 
članice, je bila osredotočena 
predvsem na proračunske 
vidike
58 
Pri predlogih za spremembo operativ -
nega programa morajo države članice 
zagotoviti analizo razlogov za spre -
membe, vključno z njihovim pričakova -
nim učinkom38. Za zagotovitev gospo -
darne, učinkovite in uspešne porabe 
sredstev EU bi morale države članice 
tudi pojasniti, kakšni so načrtovani 
učinki sprememb na uspešnost in učin -
kovitost doseganja rezultatov v zvezi 
s cilji operativnega programa in EU.
59 
Komisija je v svojem sporočilu o po -
budi skupin za ukrepanje na področju 
zaposlovanja mladih navedla, da je tre -
ba reprogramiranje izvesti v dogovoru 
z Evropsko komisijo in vsako od osmih 
držav članic ter da bo to glavno delo 
skupin za ukrepanje39. V tem konte -
kstu je delo Komisije, povezano z ESS, 
obsegalo predvsem preverjanje tega, 
kako bi bilo mogoče podporo za boj 
proti brezposelnosti mladih v praksi 
v teh državah članicah pospešiti in/ali 
preusmeriti v intervencije, ki delujejo/
bi lahko delovale hitreje kot druge in 
imajo potreben učinek.60 
Pri analizi dostopne dokumentacije za 
vzorec osmih operativnih programov 
ESS, ki jo je opravilo Sodišče, pa se je 
pokazalo, da je bila ocena Komisije 
osredotočena predvsem na proračun -
ske vidike (npr. preprečevanje morebi -
tnega tveganja samodejne sprostitve 
dodeljenih sredstev, pospeševanje 
počasnega finančnega izvajanja 
operativnega programa itd.) in ne na 
uspešnost predlaganih sprememb, 
tj. najboljšo uporabo sredstev ESS za 
pomoč mladim pri iskanju zaposlitve 
ali izboljšanju njihove zaposljivosti. 
Komisija s svojo oceno in pripombami 
za države članice ni zagotovila, da bi 
bile predložene spremembe operativ -
nih programov utemeljene z dosega -
njem boljših rezultatov. Poleg tega ni 
zagotovila, da je predlagano reprogra -
miranje ustrezen odziv za obravnavo 
posebnih potreb različnih skupin 
mladih (glej okvir 5 ).
61 
V okviru ESS v obdobju 2007–2013 to 
sicer ni bilo obvezno, vendar Komisija 
na splošno ni spodbujala držav članic, 
naj določijo ali prilagodijo kazalnike re -
zultatov, ki bi omogočili boljšo oceno 
uspešnosti prerazporejenih sredstev za 
mlade. Pri reviziji je bilo ugotovljeno, 
da z izjemo Portugalske (operativni 
program za človeški potencial, glej 
okvir 6 ) in Španije (operativni program 
Navarra) v revidiranih operativnih 
programih niso bili določeni ustrezni 
kazalniki rezultatov.38 Člen 48 Uredbe Sveta (ES) 
št. 1083/2006.
39 COM MEMO 12/100, 
14. februar 2012.
28 Opažanja
Primer predlagane spremembe operativnega programa, ki je Komisija ni ocenila 
z vidika smotrnosti poslovanja
V primeru Španije (OP za Navarro) je regija reprogramiranje utemeljila z dvema ciljema, in sicer s pospeševa -
njem nizke stopnje izvajanja operativnega programa (za katerega je decembra 2011 obstajalo tveganje, da ne 
bo mogel črpati vseh dodeljenih sredstev) ter blaženjem učinka gospodarske krize na mlade, starejše od  
45 let, osebe s posebnimi potrebami in dolgoročno brezposelne. Eden od ciljev v okviru tega operativnega 
programa je bil okrepiti programe za začetno poklicno kvalifikacijo, ki nudi pot mladim, ki niso pridobili spri -
čevala o osnovni izobrazbi.
Čeprav je v oceni Komisije navedeno, da je eden od ciljev spremembe zadostiti obstoječemu povpraševanju 
po ukrepih za usposabljanje ter pridobivanje novih ali drugačnih znanj in spretnosti, v pojasnilu regije za spre -
membe operativnega programa v resnici ni informacij o tem, kakšno pridobivanje novih ali drugačnih znanj in 
spretnosti je potrebno. Ni bilo dokazov, da bi Komisija poskušala ugotoviti, ali so spremembe sistemov uspo -
sabljanja, ki so jih predlagali regionalni organi Navarre, korak v smeri zagotavljanja znanj in spretnosti v skladu 
z zahtevami trga dela.
Cilj izboljšanja črpanja razpoložljivih sredstev je bil tudi eden od glavnih ciljev pri pregledu predlaganih spre -
memb operativnih programov za Irsko, Italijo (Sicilija) in Portugalsko.Okvir 5
Primer dobre prakse določitve novega kazalnika rezultatov
Portugalska je po sestanku skupine za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih začela izvajati program za 
spodbujanje mladih ( Impulso Jovem ), ki zagotavlja sklop ukrepov, usmerjenih v brezposelne mlade, tako da jim 
omogoča pridobitev delovnih izkušenj, ki jim pomagajo pri vključevanju na trg dela.
V okviru operativnega programa ESS za človeški potencial je bila kot del pobude Impulso Jovem  uvedena nova 
serija poklicnih pripravništev, imenovanih zaposlitveni potni list. S spremembo tega operativnega programa 
sta bili povečani ciljni vrednosti dveh kazalnikov rezultatov (število ustvarjenih delovnih mest in število pri -
pravnikov, vključenih po koncu pripravništva), da bi odražali višja dodeljena finančna sredstva. Poleg tega je 
bil s spremembo uveden tudi nov kazalnik, in sicer število delovnih mest, ustvarjenih z vračanjem prispevkov 
za socialno varnost, s katerim se meri smotrnost podpore za zaposlovanje mladih z vračilom prispevkov za 
socialno varnost, ki je pogojeno z ustvarjanjem neto števila delovnih mest.Okvir 6
29 Opažanja
Akcijski načrti za mlade  
so bili pripravljeni različno 
podrobno, sklici na skupine 
za ukrepanje na področju 
zaposlovanja mladih 
v nacionalnih reformnih 
programih pa so bili 
omejenega obsega
62 
Glede na informacije, ki jih je zagoto -
vila Komisija, je po sestankih skupin za 
ukrepanje na področju zaposlovanja 
mladih pet od osmih držav članic, 
in sicer Grčija, Italija (Sicilija)40, Litva, 
Portugalska in Slovaška41, pripravilo 
akcijske načrte za mlade/načrte za 
zaposlovanje mladih, čeprav to ni 
bilo obvezno. Po navedbah Komisije 
je njihov glavni cilj določiti posebne 
ukrepe politike in proračunske ukre -
pe, s katerimi bi podprli ustvarjanje 
delovnih mest in usposabljanje mladih, 
odpravo neskladja med znanji in spret -
nostmi ter potrebami na trgu dela ter 
zgodnjega opuščanja šolanja.63 
Štirje od teh akcijskih načrtov (za 
Grčijo, Litvo, Portugalsko in Slovaško42) 
so predstavljali ukrepe, ki naj bi se 
podpirali z ESS, in so vsebovali različne 
stopnje podrobnosti o tem, kako bi 
bila sredstva ESS preusmerjena v ciljno 
usmerjene ukrepe za odpravljanje 
brezposelnosti mladih. Akcijski načrt 
za Italijo (Sicilija) za leto 2012 je bil 
financiran iz nacionalnih virov, ki so 
bili sproščeni zaradi povečanja stopnje 
sofinanciranja EU za ta regionalni ope -
rativni program ESS, in ni vključeval 
financiranja ESS.
64 
Pri reviziji, ki jo je izvedlo Sodišče, se je 
pokazalo, da niso bili vsi ukrepi, dolo -
čeni v akcijskih načrtih za mlade, dobro 
usmerjeni v opredeljeno prednostno 
skupino. Na primer, kljub temu, da je 
bilo po navedbah v dokumentih Komi -
sije na sestanku skupine za ukrepanje 
na področju zaposlovanja mladih na 
Portugalskem navedeno, da je treba 
visokokvalificirane mlade prednostno 
obravnavati zaradi odpravljanja bega 
možganov, predstavljeni ukrepi, ki 
naj bi jih podprl ESS, niso bili posebej 
usmerjeni v visokokvalificirane mlade43 
(glej okvir 7 ).
Primeri slabe usmerjenosti v opredeljene prednostne skupine
V zapisniku sestanka skupine za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih je navedeno, da je zaradi od -
pravljanja bega možganov in zagotavljanja razpoložljivosti znanja in izkušenj visokokvalificiranih za portugal -
ski trg dela in podjetja v strateškem načrtu posebna pozornost namenjena tistim z magistrsko ali doktorsko 
diplomo. Vendar pa je v portugalskem akcijskem načrtu za mlade, ki ga je zagotovila Komisija, edini ukrep, ki 
je bil posebej ciljno usmerjen v kategorijo visokošolske izobrazbe, dosegal le 11 % vseh virov ESS, namenjenih 
za načrt.Okvir 740 V Italiji (Sicilija) je bil načrt  
za zaposlovanje mladih 
predstavljen 19. decembra  
2011 (tj. pred pobudo skupin 
za ukrepanje na področju 
zaposlovanja mladih) v okviru 
italijanskega kohezijskega 
načrta. Načrt za zaposlovanje 
mladih zajema 
452 milijonov  EUR nacionalnih 
virov, ki so bili dani na voljo 
zaradi povečanja 
sofinanciranja ESS iz 
proračuna EU za operativni 
program ESS na Siciliji, da bi se 
preprečila sprostitev.
41 Na Slovaškem akcijski načrt za 
mlade ni bil neposreden 
rezultat dela skupin za 
ukrepanje na področju 
zaposlovanja mladih. Njegovo 
načrtovanje se je začelo že 
prej v okviru nacionalnega 
reformnega programa in 
izvajanja spremenjenega 
zakona o poklicnem 
izobraževanju in 
usposabljanju.
42 Na Slovaškem je ciljna skupina 
zajemala brezposelne mlade, 
stare manj kot 29 let, pa tudi 
prikrajšane osebe nad 50. 
letom starosti. Znesek, 
dodeljen za podporo mladim, 
in število delovnih mest, ki naj 
bi bila ustvarjena na ciljno 
skupino, nista bila natančno 
določena.
43 Ravni sedem in osem v  Quadro 
Nacional de Qualificacões .
30 Opažanja
65 
Države članice so lahko elemente teh 
akcijskih načrtov za mlade vključile 
v svoje nacionalne reformne pro -
grame. Te programe Komisija oceni 
v okviru evropskega semestra. Zato 
je Sodišče pregledalo tudi nacionalne 
reformne programe za leti 2012 in 2013 
za osem držav članic in z njimi poveza -
ne ocene Komisije, da bi preverilo, ali 
so bili v njih navedeni izidi sestankov 
skupin za ukrepanje na področju zapo -
slovanja mladih.
66 
Sodišče je ugotovilo, da sta izid sestan -
kov skupin za ukrepanje na področju 
zaposlovanja mladih in njegov vpliv na 
preusmerjanje sredstev ESS v ukrepe 
za zaposlovanje mladih v nacionalnih 
reformnih programih omenjena le na 
splošno (glej okvir 8 ).67 
Poleg tega je v oceni nacionalnih re -
formnih programov, ki jo je pripravila 
Komisija, omemba skupin za ukrepanje 
na področju zaposlovanja mladih ve -
činoma povezana s splošnimi izjavami 
o zneskih reprogramiranih sredstev 
za ukrepe, ki podpirajo mlade, in ne 
s konkretnimi rešitvami za specifične 
razmere in potrebe mladih brezpo -
selnih ter njihovim pričakovanim 
učinkom.
Primeri ukrepov za zaposlovanje mladih, ki jih podpira ESS in na katere  
se sklicujejo nacionalni reformni programi
V italijanskem nacionalnem reformnem programu za leto 2012 je navedeno, da bo reprogramiranje razširjeno 
na nove ukrepe za usposabljanje in zaposljivost mladih v okviru skupine za ukrepanje EU in Italije o brezpo -
selnosti in podjetništvu mladih, ki je bila ustanovljena po zasedanju Evropskega sveta 30. januarja 2012. Toda 
podrobnosti o ukrepih, na katere bi reprogramiranje vplivalo, niso bile navedene.
Irski nacionalni reformni program za leto 2012 je vseboval razdelek o brezposelnosti mladih. V njem je bil 
omenjen obisk delegacije Komisije meseca februarja zaradi razprave o ključnih izzivih brezposelnosti mladih, 
vendar pa izid obiska, tj. ukrepi, ki bi se podpirali s sredstvi iz skladov EU, ni bil opisan. V besedilu je bilo na -
vedeno, da vlada Irske ostaja zavezana razvoju inovativnih rešitev na področju politike pri obravnavanju tega 
ključnega izziva.Okvir 8
31 Opažanja
Spremljanje rezultatov 
pobude skupin za 
ukrepanje na področju 
zaposlovanja mladih  
in poročanje o njih,  
ki ju izvaja Komisija
68 
V zvezi s tem, kako je Komisija nadalje 
spremljala pobudo skupin za ukrepa -
nje na področju zaposlovanja mladih, 
je Sodišče preučilo, ali:
 ο so bile vzpostavljene posebne ure -
ditve za spremljanje zneskov, ki so 
bili reprogramirani in prerazpore -
jeni zaradi skupin za ukrepanje na 
področju zaposlovanja mladih,
 ο je poročanje Komisije vsebovalo 
relevantne in zanesljive informa -
cije o dejanskih dosežkih pobude 
skupin za ukrepanje na področju 
zaposlovanja mladih.
Nadaljnje spremljanje 
rezultatov skupin za 
ukrepanje na področju 
zaposlovanja mladih, ki ga 
izvaja Komisija, je temeljilo 
na obstoječih ureditvah  
za spremljanje ESS
69 
Komisija je skupaj z državami članicami 
spremljala spremembe operativnih 
programov, ki so bile posledica delo -
vanja skupin za ukrepanje na področju 
zaposlovanja mladih, v korist mladih 
na podlagi obstoječega regulativne -
ga okvira ESS, zlasti z letnimi poročili 
o izvajanju in letnim preučevanjem 
operativnih programov.70 
Letna poročila o izvajanju, ki jih je 
pregledalo Sodišče, so pokazala, da 
je bilo na voljo malo informacij o re -
programiranju in rezultatih, ki so bili 
z njim doseženi. Poročila so običajno 
vsebovala le primere, ne pa doslednih 
in primerljivih informacij o posebnih 
ciljnih skupinah mladih. Sodišče je 
ugotovilo, da je Komisija samo v pri -
meru Španije (operativni program za 
Navarro) izrecno zahtevala, naj država 
članica v svoja opažanja v zvezi s po -
ročilom o izvajanju za leto 2012 vključi 
kazalnike spremljanja, povezane s po -
budo Priložnosti za mlade44.
71 
Sodišče je ocenilo tudi zapisnike letnih 
sestankov o preverjanju, ki jih je zago -
tovila Komisija, in ugotovilo, da so bile 
njene pripombe v štirih od sedmih45 
preučenih primerov osredotočene na 
finančno izvajanje in izložke, namesto 
na dejanske rezultate. Sodišče je v za -
pisnikih omembo dosežkov v okviru 
pobude skupin za ukrepanje na podro -
čju zaposlovanja mladih našlo samo za 
Italijo, Litvo in Slovaško.
72 
Na podlagi analize Sodišča je Komi -
sija sprejela podatke, ki so jih države 
članice predstavile na letnih sestankih 
o preverjanju, ne da bi izvedla za -
dostno preverjanje (glej okvir 9 ).44 V okviru katere so delovale 
skupine za ukrepanje na 
področju zaposlovanja mladih.
45 V letu 2012 ni bilo letnega 
sestanka o preverjanju za 
Irsko.
32 Opažanja
Pomanjkljivosti pri 
poročanju Komisije 
o rezultatih pobude skupin 
za ukrepanje na področju 
zaposlovanja mladih
73 
Da bi lahko Evropski svet sproti ob -
veščala o napredku reprogramiranja 
zaradi delovanja skupin za ukrepanje 
na področju zaposlovanja mladih, 
je Komisija organe upravljanja ESS 
posebej v ta namen neformalno ad hoc  
prosila za informacije, da bi pridobila 
nove podatke o razmerah v državah 
članicah, zlasti o reprogramiranih/
prerazporejenih sredstvih ESS in o tem, 
za koliko ljudi je po ocenah verjetno, 
da jim bo to koristilo. Komisija je svojo 
prošnjo za informacije omejila na 
kazalnike izložkov (npr. sodelovanje 
v ukrepih ESS), namesto na rezultate 
(glej odstavek 26).74 
Na podlagi teh informacij je Komisija 
poročala o rezultatih pobude skupin 
za ukrepanje na področju zaposlova -
nja mladih v odziv na različne prošnje 
Evropskega sveta za nove informacije 
(maja 2012, novembra 2012, marca 
2013, junija 2013 in oktobra 2013) in na 
lastno pobudo (marca 2014).Primer težav zaradi podatkov o dosežkih, o katerih so poročale države članice
Komisija je v zapisniku letnega sestanka o preverjanju z litovskimi organi januarja 2014 navedla, da so bili cilji 
za tri ukrepe že doseženi46. Za enega od njih, tj. ukrep za zagotavljanje mikrokreditov, se je pri ponovnem 
izračunu Sodišča pokazalo, da je bilo v resnici doseženih le 72 % ciljne vrednosti.
46 Poklicno izobraževanje in usposabljanje za mlade, podpora pridobivanju strokovnih znanj in spretnosti ter zagotavljanje mikrokreditov.Okvir 9
33 Opažanja
75 
Pri pregledu poročil Komisije z novimi 
informacijami Evropskemu svetu in 
drugih sporočil, ki ga je opravilo Sodiš -
če, se je pokazalo, da ta poročila niso 
zagotovila analize kakovosti izvajanja 
reprogramiranih in prerazporejenih 
sredstev (glej okvir 10 ).76 
Primeri, predstavljeni kot konkret -
ni ukrepi in rezultati za posamezne 
države v zvezi s tem, kako so skupine 
za ukrepanje pomagale mladim, včasih 
niso bili izčrpni (glej okvir 11 ).
Primera omejene analize, ki jo je zagotovila Komisija v okviru posredovanja novih 
informacij Evropskemu svetu
V poročilu z novimi informacijami o rezultatih pobude skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih 
so bili rezultati akcijskih skupin opisani le v omejenem obsegu. Na primer, v novih informacijah iz maja 2012  
za Grčijo je bilo navedeno, da se po delu skupine za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih spomladi 
2012 začenjajo novi usmerjeni ukrepi za mlade, ni pa navedeno, kateri novi ukrepi za mlade bodo prejeli pod -
poro ESS in za kolikšne zneske gre.
Za Španijo pa je bilo omenjeno, da je bilo 135 milijonov EUR namenjenih javnemu zavodu za zaposlovanje 
za pomoč mladim pri iskanju dela. Ta dodatna sredstva so bila zagotovljena za podporo ukrepom, ki se na 
nacionalni ravni že izvajajo, zlasti za pomoč pri zaposlovanju večjega števila mladih, vendar njihova uspešnost 
v preteklosti ni bila pojasnjena.Okvir 10
Primer preoptimističnega poročanja o konkretnih ukrepih
V primeru regionalnega operativnega programa ESS za Italijo (Sicilija) se novi ukrepi za zaposlovanje mladih 
niso financirali s prenosom sredstev ESS, temveč s sprostitvijo (s povečanjem deleža sofinanciranja EU) nacio-  
nalnih virov, ki so bili sprva dodeljeni operativnemu programu. To je bilo storjeno pod pogojem, da bodo 
nacionalna sredstva v celoti namenjena mladim. Tako je bil pripravljen načrt v vrednosti 452 milijonov EUR, ki 
naj bi koristil 50 000 mladim. Komisija ga je napovedala in o njem v več poročilih z novimi informacijami med 
majem 2012 in junijem 2013 poročala Svetu, da poteka.
Toda junija 2013 je nadzorni odbor Komisijo obvestil, da je pri začetni fazi načrta prišlo do bistvenih zamud. 
Projekt se je nazadnje začel izvajati junija 2014, vendar je dežela Sicilija takoj zatem, avgusta 2014, preklicala 
resolucijo, s katero je bil odobren in v skladu s katero se je financiral projekt za izvajanje predvidenih ukrepov. 
Do tega je prišlo zaradi bistvenih pomanjkljivosti v sistemu IT za izbor udeležencev, ki so privedle do tega, da 
približno 54 % uporabnikov ni imelo dostopa do izbirnega postopka47.
47 Regione Siciliana, Decreto del Dirigente Generale Numero 4567  z dne 18. avgusta 2014.Okvir 11
34 Opažanja
77 
Ker so vse objavljene informacije 
izhajale iz ad hoc  prošenj Komisije 
državam članicam, je bilo treba posto -
pek ponoviti vsakič, ko je bilo treba 
zagotoviti nove informacije za Svet in/
ali jih objaviti. Za takšne informacije, ki 
jih države članice zagotavljajo pro -
stovoljno, Komisija nima zakonskega pooblastila za izvajanje pregledov 
zanesljivosti in/ali verodostojnosti. 
Zato obstaja potencialno tveganje, da 
so v poročila z novimi informacijami, 
ki se posredujejo Svetu, vključene 
nezanesljive ali nepravilne informacije. 
Tudi pregledi podatkov, o katerih se je 
poročalo v okviru ESS, niso bili vedno 
uspešni (glej okvir 12 ).
Primer netočnih podatkov, sporočenih deležnikom
Po navedbah v poročilu z novimi informacijami o rezultatih pobude skupin za ukrepanje na področju zaposlo -
vanja mladih iz marca 2014 je Komisija v zvezi s portugalsko pobudo Impulso Jovem  navedla, da je bilo na Por -
tugalskem prerazporejenih 143 milijonov EUR sredstev ESS, obveznosti za celoten znesek pa so bile prevzete 
do konca leta 2013. Zajetih je bilo 56 000 mladih. Toda zdi se, da je to ciljna vrednost, ki jo je treba doseči, in 
ne dejanski dosedanji dosežki. Podatki o finančnem izvrševanju operativnega programa in podatki, o katerih 
se je poročalo v letnem poročilu o izvajanju za leto 2013, v zvezi z operativnim programom za človeški poten -
cial, dejansko govorijo o manj kot 10 000 vključenih mladih.Okvir 12
35
 Zaključki  
in priporočila
78 
Sodišče je prišlo do zaključka, da sta 
uspešnost svetovalne podpore Komi -
sije državam članicam glede skupin za 
ukrepanje na področju zaposlovanja 
mladih omejevali raven in kakovost 
razpoložljivih informacij o tem, kako 
obstoječi ukrepi ESS ali nacionalni 
ukrepi za brezposelne mlade delujejo 
v praksi (glej odstavke 25 do 37). Poleg 
tega je bila ocena Komisije o spremem -
bah operativnega programa, ki so jih 
predlagale države članice, osredotoče -
na predvsem na proračunske vidike in 
ne na najboljšo uporabo teh sredstev 
ESS (glej odstavke 58 do 61). Nazadnje 
so obstajale pomanjkljivosti pri tem, 
kako je Komisija do leta 2014 poročala 
o rezultatih pobude skupin za ukrepa -
nje na področju zaposlovanja mladih 
(glej odstavke 73 do 77).
Komisija je državam članicam 
zagotavljala svetovalno 
podporo, vendar sta jo 
omejevali raven in kakovost 
razpoložljivih informacij
79 
Pobuda skupin za ukrepanje na po -
dročju zaposlovanja mladih ni mogla 
izpolniti visokih pričakovanj, izraženih 
na neformalnem zasedanju Evropske -
ga sveta leta 2012, nenazadnje zaradi 
omejenih informacij, ki jih je imela na 
voljo Komisija na podlagi ureditev za 
spremljanje in poročanje, določenih 
v uredbah za programsko obdobje 
2007–2013. To je pomenilo, da Komisija 
ni imela:
 ο pregleda nad obstoječimi ukrepi za 
zaposlovanje mladih, ki se financi -
rajo iz ESS, in podatkov o tem, kateri 
ukrepi so bili uspešni v smislu njiho -
vih ciljev in dejanskih rezultatov na 
ravni držav članic. Te informacije bi 
lahko pomagale pri pripravi prak -
tičnih in kratkoročnih predlogov 
o tem, kako preusmeriti sredstva 
ESS za ukrepe, ki so se v preteklosti 
ali drugod izkazali za uspešne, ο popolnih in novih informacij o raz -
položljivih sredstvih ESS, ki bi jih 
bilo potencialno mogoče reprogra -
mirati ali prerazporediti.
80 
Komisija je v okviru svojega priprav -
ljalnega ukrepa pripravila dokument 
za države članice za vsako od osmih 
zadevnih držav članic. Poleg tega je 
usklajevala sestanke skupin za ukrepa -
nje na področju zaposlovanja mladih 
in pripravila operativne sklepe v smislu 
reprogramiranja in prerazporeditve 
sredstev ESS. Ta prispevka Komisije 
sta bila sicer pozitivna, vendar sta bila 
izvedena z navedenimi omejitvami.
81 
Pri analizi, ki jo je opravilo Sodišče, 
se je pokazalo tudi, da so skupine za 
ukrepanje na področju zaposlovanja 
mladih, ustanovljene za osem držav 
članic, dale omejene posebne predlo -
ge za doseganje hitrejših in uspešnej -
ših rezultatov za brezposelne mlade. 
Za razvoj nacionalnih akcijskih načrtov 
za mlade, kakršne je predvidela Komi -
sija, in omogočanje državam članicam, 
da uspešno porabijo sredstva struktur -
nih skladov v podporo svojim prizade -
vanjem za zmanjšanje stopnje brezpo -
selnosti mladih, bi bila potrebna širše 
osnovana, trajnejša in dolgoročnejša 
pobuda.
36 Zaključki in priporočila 
Priporočilo 1
Komisija naj pri takih pobudah v pri -
hodnje ustrezno upošteva možnosti 
in omejitve političnega in pravnega 
konteksta, svoje posebno znanje in 
strokovnost na tem področju (na pod -
lagi izvajanja ukrepov, ki jih financirajo 
EU in države članice) ter razpoložljivost 
finančnih virov na ravni EU in držav 
članic.
Medtem ko je pobuda skupin 
za ukrepanje na področju 
zaposlovanja mladih privedla 
do reprogramiranja in 
prerazporeditve sredstev 
ESS, je bila ocena Komisije 
o spremembah operativnih 
programov osredotočena 
predvsem na proračunske 
vidike
82 
Glede na informacije, ki so jih države 
članice zagotovile Komisiji, je skupni 
znesek reprogramiranih in prerazpore -
jenih sredstev ESS v sedmih od osmih 
držav članic, ki so izvajale ukrep, do 
junija 2013 znašal 1,9  milijarde  EUR. 
Vendar pa je zagotavljanje natančnega 
skupnega zneska težko, saj do repro -
gramiranja sredstev ESS morda ni 
prišlo zaradi pobude skupin za ukrepa -
nje na področju zaposlovanja mladih, 
temveč zaradi drugih razlogov.83 
Po sestankih skupin za ukrepanje 
na področju zaposlovanja mladih 
in v skladu z njihovimi operativnimi 
sklepi so vse države članice pripravi -
le akcijske načrte za mlade ali so te 
vidike upoštevale v svojih nacionalnih 
reformnih programih, čeprav je bilo 
oboje zelo splošno. Reprogramiranje 
sredstev ESS v tem kontekstu se lahko 
uvede samo na pobudo zadevne drža -
ve članice s predlogom za spremembo 
zadevnih operativnih programov. Ko -
misija mora nato oceniti utemeljitev, ki 
jo zagotovi država članica, in odobriti 
spremembo, če je ocena pozitivna.
84 
Sodišče je pri oceni prošenj držav čla -
nic za spremembe operativnih progra -
mov v vzorcu ugotovilo, da Komisija 
ni preučila, ali je za reprogramirana 
sredstva ESS bolj verjetno, da bodo 
mladim pomagala najti zaposlitev ali 
izboljšati njihovo zaposljivost, kot za 
sprva načrtovane ukrepe. Namesto 
tega je bila njena ocena osredotoče -
na predvsem na proračunske vidike 
reprogramiranja. Na podlagi informa -
cij, ki so jih Komisiji zagotovile drža -
ve članice, je Sodišče prišlo tudi do 
zaključka, da ni mogoče oceniti, koliko 
so bila leta 2012 reprogramirana in/ali 
prerazporejena sredstva ESS usmerje -
na v posebne potrebe različnih skupin 
mladih brezposelnih.
37 Zaključki in priporočila 
Priporočilo 2
Za programsko obdobje 2014–2020 naj 
Komisija:
(a) zagotovi, da bo do prihodnjih 
zahtev držav članic za reprogrami -
ranje prišlo, ker se bo pričakovalo, 
da bodo doseženi boljši rezultati, 
in ne predvsem zaradi reševanja 
težav pri črpanju sredstev EU;
(b) odobri zahteve držav članic za 
spremembe operativnih progra -
mov samo, če je razumno mogoče 
pričakovati dodatne rezultate, ki 
naj bi se dosegli s predlaganim 
proračunskim prenosom;
(c) od držav članic zahteva, da v svojih 
letnih poročilih o izvajanju dovolj 
podrobno poročajo o izrednih 
prenosih znotraj operativnih 
programov in spremembah znotraj 
prednostnih nalog ter predstavijo 
dosežene rezultate;
(d) dejavno sodeluje v nadzornih 
odborih za operativne programe 
in spodbuja države članice, da 
sprejmejo ustrezne ukrepe, če 
se pri njeni oceni letnih poročil 
o izvajanju izkaže, da cilji ne bodo 
doseženi.Pomanjkljivosti pri poročanju 
Komisije Svetu o učinku 
pobude skupin za ukrepanje na 
področju zaposlovanja mladih
85 
Ker se je Komisija zavedala omejitev 
informacij, ki jih sistematično zago -
tavljajo države članice v okviru ure -
ditev za spremljanje ESS za pripravo 
poročil z novimi informacijami za Svet 
o napredku pobude, je države članice 
ad hoc  prosila za informacije. Za takšne 
informacije, ki jih države članice zago -
tavljajo prostovoljno, Komisija nima 
zakonskega pooblastila za izvajanje 
pregledov zanesljivosti in/ali vero -
dostojnosti. Tudi pregledi podatkov, 
o katerih se je poročalo v okviru ESS, 
niso bili vedno uspešni.
86 
Zato so se pri analizi informacij, za -
gotovljenih Svetu, pokazale nekatere 
pomanjkljivosti v zvezi s popolnostjo, 
doslednostjo in zanesljivostjo. Poleg 
tega Komisija ne izvaja sistematičnega 
preverjanja informacij, ki jih zagotovijo 
države članice, zato obstaja poten -
cialno tveganje, da so v predložena po -
ročila z novimi informacijami vključene 
nezanesljive ali nepravilne trditve.
38 Zaključki in priporočila 
Priporočilo 3
Komisija naj zagotovi, da se sistematič -
no izvajajo minimalni pregledi verodo -
stojnosti in zanesljivosti, kadar v svojih 
sporočilih uporablja podatke, ki jih 
zagotovijo države članice.
To poročilo je sprejel senat II, ki ga vodi Henri GRETHEN, član  
Evropskega računskega sodišča, v Luxembourgu na zasedanju 11. novembra 2015.
 Za Računsko sodišče
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Predsednik

39
V
Komisija meni, da je pobuda za skupine za ukre -
panje na področju zaposlovanja mladih izpolnila 
politična pričakovanja, ki jih je določil Evropski 
svet v svojih sklepih z dne 30. januarja 2012. Glavni 
cilj pobude za združene skupine za ukrepanje na 
področju zaposlovanja mladih, ki je natančno opre -
deljena ad hoc pobuda, je bil spodbuditi nacionalne 
instrumente in instrumente EU, vključno s struktur -
nimi skladi, in razpravljati o političnih reformah, ki 
jih je treba vključiti v načrte za delovna mesta za 
mlade. Namen skupin je bil z ozaveščanjem pre -
vetriti razmišljanje na najvišji politični ravni, ustva -
riti občutek nujnosti in utrditi usmerjenost brez 
dodatnih upravnih in pravnih postopkov.
Komisija tudi meni, da so skupine za ukrepanje na 
področju zaposlovanja mladih dosegle pomemben 
prispevek, saj so utrle pot za nove pobude v sooča -
nju z brezposelnostjo mladih, vključno z jamstvom 
za mlade, pobudo za zaposlovanje mladih ter izbolj -
šanim načrtovanjem programov ESS za obdobje 
2014–2020 z večjim poudarkom na mladih.
Komisija je proaktivno uporabila vse instrumente, 
ki so bili na voljo glede na veljavni pravni okvir, da 
bi dosegla cilje pobude za skupine za ukrepanje na 
področju zaposlovanja mladih in o njih poročala.
Komisija nima vedno podrobnih informacij o vseh 
podprtih ukrepih v zvezi s sredstvi, ki se izvršu -
jejo v okviru deljenega upravljanja. Eden od ciljev 
sestankov skupin za ukrepanje na področju zapo -
slovanja mladih je bil prav ta, da se z državami 
članicami še enkrat preverijo ocene razpoložljivih 
sredstev ESS, pri čemer je bilo treba zagotoviti, da 
se uporabijo najboljše in najnovejše informacije. 
Vendar Komisija zagotavlja svetovanje in usmerja -
nje, med drugim tudi na podlagi pridobljenih infor -
macij in ocene politik, ki je bila opravljena v okviru 
evropskega semestra.
Glede ustreznosti financiranih ukrepov – pri čemer 
tipični ukrepi za zaposlovanje mladih, ki jih podpira 
ESS, zadevajo usposabljanje, delovne izkušnje, pri -
dobivanje subvencij ter nadaljnje učenje in izobra -
ževanje – je pristop zadeval usmerjanje držav članic 
v spodbujanje tistih ukrepov, ki so uspešni.Povzetek
I
Skupni odgovor Komisije na odstavke I, II, III in IV:
Problem brezposelnosti mladih je postal v zadnjih 
desetih letih zelo razširjen v številnih državah člani -
cah. Čeprav gre pri pobudi za skupine za ukrepanje 
na področju zaposlovanja mladih (YAT) za  ad hoc 
instrument, ji je uspelo uvrstiti to vprašanje, ki se je 
z gospodarsko krizo še zaostrilo, med prednostne 
naloge evropske politične agende.
Ta nova osveščenost je spodbudila več konkret -
nih ukrepov na ravni EU in na ravni držav članic, 
vključno z jamstvom za mlade in pobudo za zapo -
slovanje mladih (YEI). Sveženj o zaposlovanju mladih  
(2012), ki je nadaljnji ukrep širše zastavljenega svež -
nja za zaposlovanje, vključuje predlog za vzpostavi -
tev jamstva za mlade . To je privedlo do priporočila, 
ki ga je Svet sprejel aprila 2013.
To je spodbudilo tudi evropske voditelje, da sprej -
mejo konkretne ukrepe na finančnem področju, in 
sicer z začetkom izvajanja pobude za zaposlovanje 
mladih  (2013). Njen cilj je podpirati zlasti mlade, ki 
se ne izobražujejo, niso zaposleni ali se ne usposab -
ljajo, v regijah, kjer stopnja brezposelnosti mladih 
presega 25 %. Pobuda za zaposlovanje mladih je 
skupaj z Evropskim socialnim skladom (ESS) drža -
vam članicam zagotovila ciljno usmerjeno finan -
ciranje, da bi se jamstvo za mlade začelo izvajati 
v praksi.
IV
Komisija ugotavlja, da je šlo pri zneskih „razpolo -
žljivih sredstev“ ESS, ki so jih ocenile države članice, 
za okvirne zneske, ki so bili predvsem odvisni od že 
objavljenih pozivov za zbiranje predlogov in pogod -
benih dogovorov v okviru ustreznih operativnih 
programov.Odgovori  
Komisije
Odgovori Komisije 40
VI, druga alinea (a)
Komisija sprejme to priporočilo in meni, da sedanji 
pravni okvir vsebuje potrebne zahteve.
Pravni okvir skladov ESI za obdobje 2014–2020 
v veliki meri že določa pogoje za zagotovitev čim 
večje stroškovne učinkovitosti. To je treba doseči 
med drugim s pomočjo okvira uspešnosti in 
rezerve, predhodne pogojenosti ter skupnih kazal -
nikov izložkov in rezultatov. Uporaba in načrtovanje 
skladov ESI sta prav tako tesno povezana s strate -
gijo Unije za rast in delovna mesta ter priporočili za 
posamezne države.
Člen 30 uredbe o skupnih določbah določa, da 
mora biti spremembam operativnega programa 
priložena utemeljitev države članice glede pričako -
vanega učinka na doseganje nacionalnih ciljev iz 
strategije Evropa 2020 in na posebne cilje operativ -
nega programa.
Poleg tega člen 23 uredbe o skupnih določbah 
omogoča Komisiji, da na lastno pobudo od države 
članice zahteva, da predlaga spremembe svojih 
operativnih programov. Tako se zagotovi skladnost 
s priporočili Sveta v okviru evropskega semestra in 
podpora skladov ESI za ustrezne prednostne naloge 
za rast in delovna mesta na nacionalni ali regionalni 
ravni.
Komisija ugotavlja, da nadzor nad morebitnimi pro -
računskimi težavami ali težavami pri absorbiranju 
tudi sodi v njeno nadzorno vlogo.
VI, druga alinea (b)
Komisija sprejema to priporočilo in meni, da sedanji 
pravni okvir vsebuje potrebne zahteve.
Člen 30 uredbe o skupnih določbah izrecno zah -
teva, da po presoji utemeljitve, ki jo je država čla -
nica predložila Komisiji, ter na zahtevo za dodatne 
informacije država članica Komisiji predloži vse pot -
rebne dodatne informacije. Poleg tega se posebna 
dodatna pravila uporabljajo za spremembe ope -
rativnega programa, ki se nanašajo na dodelitev 
rezerve za uspešnost.Komisija je v svojih rednih poročilih Evropskemu 
svetu na podlagi podatkov držav članic poročala 
o vrsti pozitivnih sprememb v dejavnostih skupine 
za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih, kot 
so začeti nacionalni ukrepi na terenu, podpora iz 
nacionalnega proračuna in število podprtih mladih 
oseb. Komisija meni, da sredstva, ki so bila preraz -
porejena za povečanje finančne podpore dobro 
delujočim programom za mlade, pomenijo jasno 
izboljšanje v podpori EU za mlade.
V zvezi s spremljanjem Komisija ugotavlja, da 
so v okviru deljenega upravljanja države članice 
odgovorne za vzpostavitev sistemov spremljanja in 
poročanja ter za zagotavljanje njihove zanesljivosti, 
revizijo teh sistemov pa opravi Komisija. Komisija je 
imela na voljo informacije iz poročil, ki jih zahteva 
uredba ESS. Ker je šlo pri skupinah za ukrepanje na 
področju zaposlovanja mladih za politično dejav -
nost, ki je bila kot taka napovedana že na začetku, 
je Komisija tudi neformalno zbirala podatke na 
podlagi vprašalnikov in zahtevkov za informacije, pa 
tudi prek drugih političnih procesov, zlasti evrop -
skega semestra. Komisija nima pravnih pooblastil za 
preverjanje zanesljivosti ali verodostojnosti takšnih 
informacij.
VI, prva alinea
Komisija sprejema to priporočilo.
Pri svojih ukrepih Komisija vedno upošteva poli -
tične, pravne, finančne in upravne okoliščine. V pri -
meru pobude za skupine za ukrepanje na področju 
zaposlovanja mladih se je Komisija zavedala, da bo 
soočena z nekaterimi omejitvami. Vendar ni bilo 
razloga za neukrepanje. Glede na nesprejemljivo 
stanje brezposelnosti mladih je bila Komisija odlo -
čena, da sprejme vse možne ukrepe za izboljšanje 
stanja.
Praviloma takšni ukrepi Komisije sistematično teme -
ljijo na strokovnem znanju in izkušnjah, pridobljenih 
pri izvajanju evropskih strukturnih in investicijskih 
skladov, zlasti Evropskega socialnega sklada, in tudi 
na sodelovanju Komisije pri evropskem semestru.
Odgovori Komisije 41
Uvod
09
Komisija je predlagala ustanovitev skupin za 
ukrepanje v državah članicah, v katerih je stopnja 
brezposelnosti mladih občutno višja od povprečja 
v EU, predlog pa je potrdil Evropski svet. Takrat je 
povprečje v EU doseglo 22,3 %, tako da je bila sto -
pnja 30 % izbrana za referenčno, osem držav članic 
pa je izpolnjevalo pogoje za ta ukrep. Ta stopnja je 
bila tudi v skladu z izjavo Evropskega sveta. Komi -
sija meni, da je ravnala v skladu z izjavo Evropskega 
sveta.
Opažanja
Skupni odgovor Komisije  
na odstavka 25 in 26
Komisija ima pravico spremljati financiranje EU le 
v skladu z določbami iz uredb, države članice pa 
imajo precej manevrskega prostora glede posre -
dovanja informacij o uspešnosti. Čeprav je obstajal 
skupen (obvezen) kazalnik izložkov za mlade, so 
tudi države članice vsako leto poročale o doseženih 
rezultatih v letnem poročilu o izvajanju na podlagi 
posebnih kazalcev, ki so opredeljeni v operativ -
nem programu za vsako prednostno os, pri čemer 
ti posebni kazalniki niso omogočali združevanja 
na ravni EU. V vseh primerih je Komisija ravnala 
v skladu s temi določbami.
27
Komisija meni, da obstaja zadostno število kazal -
nikov, ki omogočajo ustrezno spremljanje s strani 
Komisije, čeprav so kazalniki značilni za posamezne 
operativne programe.VI, druga alinea (c)
Komisija sprejema to priporočilo in tudi meni, da 
sedanji pravni okvir vsebuje potrebne zahteve.
V okviru člena 50 uredba o skupnih določbah 
predvideva poročanje v letnih poročilih o izvajanju 
o vseh ustreznih vidikih uspešnosti. Države članice 
morajo tudi poročati na podlagi kategorij inter -
vencij, kot jih določa ustrezna izvedbena uredba 
Komisije 215/2014.
VI, druga alinea (d)
Komisija sprejema to priporočilo in meni, da gre za 
obstoječo prakso, saj ima Komisija tudi posebne 
pristojnosti sodelovanja v odboru za spremljanje.
VI, tretja alinea
Komisija sprejema to priporočilo. V okviru delje -
nega upravljanja Komisija med drugim preverja 
zanesljivost sistemov za zapisovanje in shranjevanje 
računovodskih evidenc in podatkov o izvajanju, ki 
jih predložijo države članice. Običajno se to izvaja 
v okviru revizije sistema, ki jo opravljajo Komisija in 
nacionalni revizijski organi.
Za obdobje 2014–2020 uredba o skupnih določbah 
določa, da organ upravljanja ESS/PZM (Evropski 
socialni sklad/Pobuda za zaposlovanje mladih) 
zbira, shranjuje in zapisuje zanesljive podatke 
o kazalnikih v računalniško podprtem sistemu (člen 
125(2) (a), (d), in (e)), revizije sistema pa opravlja 
Komisija.
Odgovori Komisije 42
Poleg tega je Komisija začela izvajati več ocen poli -
tik za obdobje 2007–2013, ki bodo na voljo do sre -
dine leta 2016. Vsa ta vrednotenja bodo zagotovila 
uporabne dokaze o dosežkih programov. Poleg tega 
bodo v končno poročilo vključeni posebni zvezki na 
temo pridobljenih izkušenj in dobre prakse.
Skupni odgovor Komisije  
na odstavke 30 do 32
Poročilo Komisije je zajemalo pregled na podlagi 
vprašalnikov, ki so jih izpolnili organi upravljanja,  
tj. na podlagi ocene držav članic o učinkovitosti 
ukrepov v smislu dobre prakse. Namen poročila je 
bil širjenje političnih zamisli in praks, ki naj bi „nav -
dihnile“ oblikovalce politik. Poročilo ni bilo mišljeno 
kot ocena kakovosti in učinkovitosti intervencij ESS.
34
Komisija ugotavlja, da je bil eden od namenov 
sestankov skupin za ukrepanje na področju zapo -
slovanja mladih prav ta, da se skupaj z državami 
članicami natančneje opredeli, koliko sredstev EU bi 
bilo na voljo in kaj bi se lahko še storilo za zadovolji -
tev potreb mladih, ki so brezposelni.
35
V okviru deljenega upravljanja so na voljo ustrezne 
podrobnosti o operacijah na ravni držav članic, 
saj so slednje odgovorne za pripravo in izvajanje 
različnih povabil k oddaji prijave. Čeprav ima pravni 
okvir za obdobje 2007–2013 objektivne omejitve, si 
je Komisija proaktivno prizadevala, da bi bolj redno 
zbirala ustrezne podatke od držav članic o podpori 
ESS za ukrepe za zaposlovanje mladih, ki so pove -
zani z drugimi vseevropskimi pobudami za zaposlo -
vanje mladih.Vprašanje, opredeljeno v študiji strokovne mreže 
ocenjevalcev, izhaja predvsem iz dejstva, da za 
razliko od poročanja o kazalnikih učinkov poroča -
nje o kazalnikih rezultatov za posamezne ukrepe ni 
bilo obvezno. Zato ni na voljo celovitih in doslednih 
podatkov o kazalnikih rezultatov. Uvedba skupnih 
kazalnikov učinkov in rezultatov za programsko 
obdobje 2014–2020 bo odpravila to pomanjkljivost.
28
Poročilo službe za notranjo revizijo, na katero se 
sklicuje Sodišče, ugotavlja, da nekatere obstoječe 
pomanjkljivosti izhajajo iz pravnega okvira, na 
katerem po definiciji temelji delo Komisije. Poročilo 
službe za notranjo revizijo prav tako priznava, da 
je prišlo do bistvene izboljšave pri zahtevah glede 
uspešnosti, ki so bile uvedene s pravnim okvirom za 
obdobje 2014–2020. V obdobju 2007–2013 so morali 
organi upravljanja opredeliti posebne kazalnike 
rezultatov in zastaviti cilje v operativnih programih. 
To je bil predmet pogajanj pri načrtovanju operativ -
nih programov. Komisija priznava, da je bilo združe -
vanje na ravni EU težavno, vendar meni, da ga je pri -
merno spremljati na ravni operativnega programa. 
Poleg tega je Komisija izvedla študijo, da bi analizi -
rala vse posebne kazalnike rezultatov, in uporabila 
pridobljeno znanje za predlog skupnih kazalnikov 
rezultatov za obdobje 2014–2020. Ustanovila pa je 
tudi mrežo za ocenjevanje, da bi poskusila združiti 
dokaze o spremljanju in vrednotenju od organov 
upravljanja in tako zagotovila informacije o uspeš -
nosti za službe in poročanje Komisije.
29
Komisija ugotavlja, da so referenti Komisije obve-  
ščeni o napredovanju in „dobri praksi“ izvajanja 
operativnih programov prek rednih dvostranskih 
stikov z organi upravljanja, prek njihove ocene 
letnega poročila o izvajanju in sodelovanju na 
sestankih, kot predvideva uredba, pa tudi prek 
tematskih sektorjev v državah članicah v okviru 
cikla evropskega semestra. Ker analizirajo raz -
lične posebne kazalnike, se referenti dobro zave -
dajo učinkovitosti izvajanja različnih operativnih 
programov.
Odgovori Komisije 43
Standardna opredelitev mladih po Eurostatu (15-
24) je bila uporabljena od opredelitve držav članic 
z najvišjo stopnjo brezposelnosti mladih pa do 
naknadne analize in razprav. Vendar je bila celotna 
utemeljitev skupin za ukrepanje na področju zapo -
slovanja mladih ta, da se zagotovijo najprimernejši 
ukrepi za posamezno državo, tako da je bila pri 
opredelitvi pojma v nekaterih primerih uporabljena 
določena stopnja prožnosti, če so to upravičevale 
nacionalne okoliščine.
41
Vloga skupin za ukrepanje na področju zaposlo -
vanja mladih je bila preučiti priložnosti za hitro 
ukrepanje kot odgovor na neposredne učinke 
krize. Pri neustreznih spretnostih gre za strukturni 
problem, tako da so bili operativni programi ESS 
načrtovani že leta 2006, da bi se reševala strukturna 
vprašanja trgov dela. Vendar se je ta usmeritev 
v strukturne reforme srečevala z resnimi ovirami 
zaradi gospodarske krize, ki je povzročila močno 
povečanje brezposelnosti po vsej EU. Čeprav je bila 
naloga skupin za ukrepanje na področju zaposlova -
nja mladih poiskati takojšnje rešitve glede financira -
nja in izvajanja politik, si je Komisija vzporedno na 
splošno prizadevala, da bi države članice ponovno 
usmerila v reforme.
Poleg tega Komisija opravi glavni del zbiranja 
specifičnih podatkov o politikah v okviru svojega 
analitičnega dela v zvezi z evropskim semestrom, ki 
ga objavi v svojih poročilih za posamezne države. 
Komisija se poleg tega opira na nekatera strokovna 
poročila in notranja poročila GD EMPL o politikah, 
zlasti za tako imenovana poročila o posameznih 
državah, ki so pripravljena v okviru evropskega 
semestra.
42
Komisija ugotavlja, da so bile v dokumentaciji 
o osmih državah predlagane politične smernice na 
podlagi analize potreb trga dela, temeljile pa so na 
različnih virih, zlasti na podlagi analitičnega dela 
Komisije v okviru evropskega semestra.36
Komisija ugotavlja, da njene ocene temeljijo na 
podatkih, ki so jih države članice predložile prosto -
voljno. Te ocene so bile samo izhodišče za dvostran -
ske razprave in so se sistematično posodabljale 
glede na dejanske razmere v posamezni državi 
članici.
37
Komisija priznava, da je pri Slovaški prišlo do teh -
nične napake. Vendar je razprava v okviru sestanka 
skupine za ukrepanje na področju zaposlovanja 
mladih potekala na podlagi pravilnih številčnih 
podatkov.
38
Komisija ugotavlja, da bi morale v okviru priprav na 
sestanke skupin za ukrepanje na področju zaposlo -
vanja mladih vse ocene temeljiti na tem, kaj je naja -
vila Komisija, čemu se je zavezala in kaj je dejansko 
lahko predložila v okviru dogovorjenega časovnega 
okvira in sedanjega pravnega okvira.
40
Komisija meni, da cilj skupin za ukrepanje na podro -
čju zaposlovanja mladih ni bil, da se državam člani -
cam zagotovijo predhodne analize, ki se nanašajo 
na specifične skupine mladih, ali analize potreb po 
spretnostih v prihodnosti.
Poleg tega analiza Komisije o potrebah trga dela ni 
omejena le na dokumentacijo o državah, ki je bila 
v obliki delovnih navodil uporabljena za informa -
tivno gradivo na dvostranskih sestankih skupin 
za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih. 
Geografski referenti pripravijo podrobna poročila 
o državah in temeljito analizirajo stanje na področju 
zaposlovanja in socialnih politik v državah članicah, 
te informacije pa se nato upoštevajo pri pripravi pri -
poročil za posamezne države. Boj proti brezposel -
nosti mladih zahteva celovit pristop, dokumentacija 
o državah pa vsebuje dosledne podatke in politike 
ne le na področju zaposlovanja, temveč tudi glede 
drugih pomembnih vidikov, kot je izobraževanje.
Odgovori Komisije 44
V državah z velikim številom operativnih progra -
mov, na primer v Italiji, je bilo treba za vsak podro -
ben predlog preveriti, ali ga je možno uporabiti 
glede na stanje (izvajanje, rezultati) posameznega 
operativnega programa (npr. kateri operativni pro -
gram naj se reprogramirajo, za koliko itd.).
49
Komisija meni, da se povzetek operativnih sklepov 
generalnega sekretarja ne bi smel obravnavati 
ločeno. V primeru Grčije je bila tehnična pomoč že 
zelo intenzivna zaradi programa finančne pomoči, 
operativni sklepi generalnega sekretariata pa so 
predlagali razširitev ali okrepitev obstoječih pobud 
v obliki političnih smernic ter utemeljitev nadaljnje 
nadgradnje posebnih ukrepov kot odziv na ugoto -
vljene potrebe. Operativni izid skupin za ukrepanje 
na področju zaposlovanja mladih je bil „ Akcijski 
načrt za ciljno usmerjene intervencije za krepitev 
zaposlenosti in podjetništva mladih “, ki ga je Grčija 
sprejela decembra 2012.
Poleg tega države članice že prejemajo podrobne 
ocene posameznih držav in politična priporočila 
Komisije v okviru evropskega semestra.
50
Komisija se sklicuje na svoj odgovor na odstavke 29, 
44 in 47.
Kjer je bilo to ustrezno, so bile v okviru sestankov 
odbora za spremljanje, na katerih ima Komisija sve -
tovalno vlogo, obravnavane posebne spremembe 
povabil k oddaji ponudb in izbirnih meril. Komisija 
meni, da dodana vrednost predlaganih pobud ni 
bila ocenjena izključno glede na njihov pričakovani 
učinek na absorpcijo.
51
Komisija ugotavlja, da spremembe operativnih 
programov niso bile vedno v celoti povezane samo 
z ukrepi za zaposlovanje mladih. Pogosto so bile 
vključene v širše prerazporeditve sredstev za ukrepe 
za zaposlovanje na splošno. Poleg tega je sveto -
valna vloga Komisije v okviru skupin za ukrepanje 
na področju zaposlovanja mladih presegla vidike 
finančnih prerazporeditev.43
Glej odgovor Komisije na odstavek 41.
44
V Italiji je bilo stanje na trgu dela zlasti težavno za 
mlade. Dokumentacija o državi je opredelila neka -
tere skupine, ki vzbujajo posebno zaskrbljenost, 
vključno s skupino visoko in srednje izobraženih po 
diplomiranju, vendar so pobude sledile globalnemu 
pristopu k reševanju razmer na celovit način.
Odločitev o prenosu upravljanja skladov (kot za vse 
druge pobude za skupine za ukrepanje na podro -
čju zaposlovanja mladih) je imela dva jasna cilja: 
okrepitev človeškega kapitala (za olajšanje zaposlo -
vanja) in pospeševanje odhodkov (ob upoštevanju 
navedbe v dokumentaciji o državah, da se „pro -
blemi v Italiji ne nanašajo na prednostne naloge pri 
porabi, temveč na zamude pri izvajanju“).
45
Komisija ugotavlja, da mora vsaka ocena izida 
skupin za ukrepanje na področju zaposlovanja 
mladih upoštevati cilje in namen delovanja skupin 
za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih ter 
regulativni okvir ESS.
47
Glavna naloga skupin za ukrepanje na področju 
zaposlovanja mladih je bila, da se prek političnih 
razprav na visoki ravni ugotovi, kako bi nacionalni 
organi lahko prerazporedili sredstva za projekte, ki 
bi bili kar najbolj učinkoviti v kratkem obdobju. To 
je zlasti pomenilo dogovor o tem, kako obravnavati 
konkurenčne prednostne naloge ESS, vendar teh -
nične podrobnosti glede upravljanja sklada niso bile 
obravnavane. Sestanki so pomenili priložnost, da se 
pretehtajo različne možnosti, ki jih je bilo treba teh -
nično preveriti glede na posebnosti posameznega 
operativnega programa.
Preden je bilo mogoče kakršno koli reprogramira -
nje, je bilo treba z državami članicami razpravljati 
glede obsega sredstev ESS, ki bi se lahko preusmeril 
v programe za mlade.
Odgovori Komisije 45
Glede ustreznosti financiranih ukrepov – pri čemer 
tipični ukrepi za zaposlovanje mladih, ki jih pod -
pira ESS, zadevajo usposabljanje, delovne izkušnje, 
pridobivanje subvencij ter nadaljnje učenje in 
izobraževanje – je pristop Komisije zadeval usmer -
janje držav članic v spodbujanje tistih ukrepov, ki so 
uspešni. V splošnem okviru brezposelnosti mladih 
v letu 2011 (na splošno nizka stopnja zaposlenosti 
in povečanje stopnje neaktivnosti, zlasti za mlade, 
ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposa -
bljajo (NEET)) je bil eden od ključnih ciljev Komisije 
povečati pokritost v smislu udeležencev pri ukrepih, 
ki bi lahko izboljšali zaposljivost mladih na trgu 
dela. Sicer pa je pomembno tudi to, da imajo vsi 
zgoraj omenjeni ukrepi še naprej ključno vlogo tudi 
v okviru jamstva za mlade, ki ga ESS tudi finančno 
podpira.
Skupni odgovor na odstavek 64  
in okvir 7
Komisija poudarja, da sta dve prednostni skupini, 
o katerih je potekala razprava na dvostranskem 
sestanku skupine za ukrepanje na področju zapo -
slovanja mladih, zajemali visoko kvalificirane mlade 
in mlade z osnovno izobrazbo. V ti dve skupini je bil 
usmerjen tudi portugalski akcijski načrt za mlade, 
imenovan „Impulso jovem“, in zadevno reprogrami -
ranje operativnega programa.
Skupni odgovor na odstavke 65, 66, 67 
in okvir 8
Komisija ugotavlja, da so nacionalni programi 
reform strateški dokumenti, ki so v izključni pristoj -
nosti držav članic. Njihov cilj ni opisati, kateri ukrepi 
bi se lahko podprli s sredstvi EU na podlagi sestanka 
skupine za ukrepanje na področju zaposlovanja 
mladih.
Komisija spremlja položaj mladih na trgu dela 
v okviru evropskega semestra, katerega namen 
je krepiti in spodbujati reforme politik v korist 
državljanov EU. V tem okviru Komisija zagotavlja 
poglobljeno analitično oceno v poročilih o državah 
in predlaga politične ukrepe v obliki osnutkov pri -
poročil za posamezne države. V okviru evropskega 
semestra za leto 2015 je pet držav članic prejelo 
priporočila, naj sprejmejo ambicioznejše politične 
ukrepe na tem področju.53
Da se zagotovi popolna slika finančnih izidov 
pobude za skupine za ukrepanje na področju 
zaposlovanja mladih, Komisija meni, da je prav 
tako treba vključiti informacije o finančnih virih za 
pobude v zvezi z mladimi, ki so posledica nižjega 
nacionalnega sofinanciranja operativnih programov 
ESRR in ESS. V primeru Italije se je iz teh sredstev, 
ki izhajajo iz reprogramiranja operativnih progra -
mov, financirala vrsta pobud (vključno z načrtom za 
mlade na Siciliji) v okviru nacionalnega akcijskega 
načrta za kohezijo. Po mnenju Italije te pobude zaje -
majo približno 1,5 milijarde EUR dodatnih sredstev, 
ki so bila del prerazporejenih sredstev, sporočenih 
za Italijo v celotnem obdobju delovanja skupine za 
ukrepanje na področju zaposlovanja mladih.
54
Komisija prizna tehnično napako, vendar je imela 
zelo omejen učinek na skupni znesek (manj kot 
4 % skupnega zneska ESS in manj kot 1,2 %, če se 
upošteva celoten proračun za skupino za ukrepanje 
na področju zaposlovanja mladih, vključno z itali -
janskim kohezijskim akcijskim načrtom).
56
V okviru deljenega upravljanja so države članice 
odgovorne za vzpostavitev sistemov spremljanja in 
poročanja ter za zagotavljanje njihove zanesljivosti.
60
Komisija meni, da je bolje povečati finančno pod -
poro za programe za mlade (usposabljanje itd.), ki 
že dajejo rezultate na terenu, kot izgubiti sredstva 
zaradi samodejne razveljavitve dodelitev. Programi, 
ki so bili okrepljeni, so bili že ocenjeni ob njiho -
vem sprejetju, njihovo izvajanje pa je bilo v skladu 
z zahtevami predpisov.
Odgovori Komisije 46
73
Komisija je imela na voljo informacije iz poročil, 
ki jih zahteva uredba ESS. Ker je šlo pri skupinah 
za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih za 
politično dejavnost, ki je bila kot taka napovedana 
že na začetku, je Komisija tudi neformalno zbirala 
podatke na podlagi vprašalnikov in zahtevkov za 
informacije, pa tudi prek drugih političnih procesov, 
zlasti evropskega semestra.
Za skupine za ukrepanje na področju zaposlova -
nja mladih ni bilo mogoče vzpostaviti nobenega 
uradnega postopka spremljanja in poročanja, ki bi 
presegal okvir spremljanja ESS.
75
Poročila Evropskemu svetu so predstavljala splošen 
pregled stanja izvajanja skupin za ukrepanje na 
področju zaposlovanja mladih na podlagi začasnih 
podatkov, zbranih od držav članic. Glej tudi odgo -
vor Komisije na odstavek 68.
76
Glej odgovor Komisije na odstavek 72.
Poleg tega je poročanje Komisije temeljilo na infor -
macijah, ki jih je predložila Italija. V zvezi z zamu -
dami, ki so bile precejšnje, zlasti v začetni fazi 
nacionalnega načrta, je Komisija pozvala k hitremu 
izvajanju, kadar koli je bilo to mogoče.
77
V okviru deljenega upravljanja so države članice 
odgovorne za vzpostavitev sistemov spremljanja in 
poročanja ter za zagotavljanje njihove zanesljivosti. 
Komisija s svojimi revizijami preverja zanesljivost 
sistemov.68
Da bi se čim bolj zmanjšale upravne obremenitve 
za države članice in bi se hitro dosegli rezultati, 
Komisija ugotavlja, da so se skupine za ukrepanje na 
področju zaposlovanja mladih izvajale in spremljale 
v skladu s pravnimi določbami ESS.
70
Komisija ugotavlja, da so predložene informacije 
o ciljih kazalnikov odvisne od celotnega okvira 
predlaganih sprememb operativnega programa in 
od tega, ali so te informacije specifično povezane 
z zaposlovanjem mladih ali pa, širše, s spodbuja -
njem ukrepov za vse ciljne skupine v splošnem 
okviru operativnega programa.
V primeru Grčije so bili kazalniki spremljanja za 
mlade že vključeni v operativne programe.
71
Komisija ugotavlja, da zapisniki sestankov letne 
revizije niso edini vir informacij v zvezi z rednim 
spremljanjem operativnih programov s strani 
Komisije.
Skupni odgovor Komisije na odstavek 
72 in okvir 9
Komisija včasih podvomi v verodostojnost podat -
kov določenih kazalnikov, ki so navedeni v letnem 
poročilu o izvajanju. Poleg tega so računalniški sis -
temi držav članic predmet sistemskih revizij s strani 
Komisije in revizijskih organov držav članic.
Komisija priznava, da je prišlo do tehnične napake 
v podatkih, ki jih je predložil litovski organ 
upravljanja.
Odgovori Komisije 47
79, druga alinea
Eden od ciljev sestankov skupin za ukrepanje na 
področju zaposlovanja mladih je bil prav ta, da se 
z državami članicami še enkrat preverijo predvidena 
razpoložljiva sredstva ESS in se zagotovi uporaba 
najboljših in najnovejših informacij.
80
Komisija meni, da mora biti dokumentacija o drža -
vah splošne narave, saj povzema analize razvoja 
na trgu dela, ki jih Komisija redno izvaja (npr. letno 
poročilo o razvoju na področju zaposlovanja in 
socialnih zadev v Evropi, letno poročilo o razvoju 
trga dela in plač ter četrtletni pregled zaposlovanja 
in socialnih razmer v EU).
81
Glede na nujnost razmer na področju zaposlova -
nja mladih sta Komisija in Evropski svet sklenila 
sprožiti natančno opredeljeno ad hoc  pobudo, ki je 
zlasti privedla do hitre preusmeritve razpoložljivih 
sredstev ESS v ukrepe v zvezi z mladimi.
Komisija tudi meni, da so skupine za ukrepanje na 
področju zaposlovanja mladih dosegle pomemben 
prispevek, saj so utrle pot za nove pobude v sooča -
nju z brezposelnostjo mladih, vključno z jamstvom 
za mlade, pobudo za zaposlovanje mladih ter izbolj -
šanim načrtovanjem programov ESS za obdobje 
2014–2020 z večjim poudarkom na mladih.
Priporočilo 1
Komisija sprejema to priporočilo.
Pri svojih ukrepih Komisija vedno upošteva poli -
tične, pravne, finančne in upravne okoliščine. V pri -
meru pobude za skupine za ukrepanje na področju 
zaposlovanja mladih se je Komisija zavedala, da bo 
soočena z nekaterimi omejitvami. Vendar ni bilo 
razloga za neukrepanje. Glede na nesprejemljivo 
stanje brezposelnosti mladih je bila Komisija odlo -
čena, da sprejme vse možne ukrepe za izboljšanje 
stanja.Zaključki in priporočila
Skupni odgovor Komisije  
na odstavka 78 in 79
Komisija meni, da je pobuda za skupine za ukre -
panje na področju zaposlovanja mladih izpolnila 
politična pričakovanja, ki jih je določil Evropski svet 
v svojih sklepih z dne 30. januarja 2012. Glavni cilj 
združenih skupin za ukrepanje na področju zaposlo -
vanja mladih je bil spodbuditi nacionalne instru -
mente in instrumente EU, vključno s strukturnimi 
skladi, in razpravljati o političnih reformah, ki jih je 
treba vključiti v načrte za delovna mesta za mlade. 
Skupine za ukrepanje na področju zaposlovanja 
mladih so se osredotočile na izzive, ki so bili opre -
deljeni v ciljnih državah članicah. Namen skupin je 
bil z ozaveščanjem prevetriti razmišljanje na najvišji 
politični ravni, ustvariti občutek nujnosti in utrditi 
usmerjenost brez dodatnih upravnih in pravnih 
postopkov.
Komisija je proaktivno uporabila vse instrumente, 
ki so bili na voljo glede na veljavni pravni okvir, da 
bi dosegla cilje pobude za skupine za ukrepanje na 
področju zaposlovanja mladih in o njih poročala. 
Izkušnje skupin za ukrepanje na področju zaposlo -
vanja mladih so tudi prispevale k oblikovanju novih 
političnih pobud, kot je sveženj za zaposlovanje 
mladih in v tem okviru tudi priporočilo Sveta za 
jamstvo za mlade. Poleg tega je pozorno spremlja -
nje razmer v osmih državah članicah (tudi drugih 
državah članicah z visoko stopnjo brezposelnosti 
mladih) prek običajnih postopkov evropskega 
semestra vključevalo priporočila za posamezne 
države glede zaposlovanja mladih. Komisija je v svo -
jih rednih poročilih Evropskemu svetu na podlagi 
podatkov držav članic poročala o vrsti pozitivnih 
sprememb v dejavnostih skupine za ukrepanje na 
področju zaposlovanja mladih, kot so začeti nacio-  
nalni ukrepi na terenu, podpora iz nacionalnega 
proračuna in število podprtih mladih oseb.
79, prva alinea
Komisija nima vedno podrobnih informacij o vseh 
podprtih ukrepih glede sredstev, ki se izvajajo 
v okviru deljenega upravljanja, vendar zagotavlja 
svetovanje in usmerjanje, med drugim tudi na pod -
lagi pridobljenih informacij in ocene politik, ki je 
bila opravljena v okviru evropskega semestra.
Odgovori Komisije 48
Priporočilo 2 (a)
Komisija sprejme to priporočilo in meni, da sedanji 
pravni okvir vsebuje potrebne zahteve.
Pravni okvir skladov ESI za obdobje 2014–2020 
v veliki meri že določa pogoje, da se zagotovi čim 
večja stroškovna učinkovitost. To je treba doseči 
med drugim s pomočjo okvira uspešnosti in 
rezerve, predhodne pogojenosti ter skupnih kazal -
nikov učinkov in rezultatov. Uporaba in načrtovanje 
skladov ESI sta prav tako tesno povezana s strate -
gijo Unije za rast in delovna mesta ter priporočili za 
posamezno državo.
Člen 30 uredbe o skupnih določbah določa, da 
mora biti spremembam operativnega programa 
priložena utemeljitev države članice glede pričako -
vanega učinka na doseganje nacionalnih ciljev iz 
strategije Evropa 2020 in na posebne cilje operativ -
nega programa.
Poleg tega člen 23 uredbe o skupnih določbah 
omogoča Komisiji, da na lastno pobudo od države 
članice zahteva, da predlaga spremembe svojih 
operativnih programov. Tako se zagotovi skladnost 
s priporočili Sveta v okviru evropskega semestra in 
podpora skladov ESI za ustrezne prednostne naloge 
za rast in delovna mesta na nacionalni ali regionalni 
ravni.
Komisija ugotavlja, da nadzor nad morebitnimi pro -
računskimi težavami ali težavami pri absorbiranju 
tudi sodi v njeno nadzorno vlogo.Praviloma takšni ukrepi Komisije sistematično teme -
ljijo na strokovnem znanju in izkušnjah, pridobljenih 
pri izvajanju evropskih strukturnih in investicijskih 
skladov, zlasti Evropskega socialnega sklada, in tudi 
na sodelovanju Komisije v evropskem semestru.
82
Komisija se strinja, da je težko določiti zanesljiv 
znesek, saj ima dostop le do formalnih odločitev 
o spremembah operativnih programov, zneski, ki so 
na voljo v okviru operativnega programa ali v državi 
članici za preusmeritev v okviru enega ali vseh 
operativnih programov, pa se razvijajo dinamično 
glede na stopnjo in hitrost sklepanja pogodb za 
projekte in splošni napredek pri izvajanju operativ -
nih programov.
84
Komisija meni, da sredstva, ki so bila prerazporejena 
za povečanje finančne podpore dobro delujočim 
programom za mlade, pomenijo jasno izboljšanje 
v podpori EU za mlade. Ukrepi, ki so bili okrepljeni 
na ta način, so se v vsakem primeru izbrali, izvajali 
in spremljali skladno s pravili. Zato se šteje, da so 
dosegli pozitivne rezultate, čeprav je bilo v nekate -
rih primerih še prezgodaj za izvedbo celovite ocene.
Glede ustreznosti financiranih ukrepov – pri čemer 
tipični ukrepi za zaposlovanje mladih, ki jih podpira 
ESS, zadevajo usposabljanje, delovne izkušnje, pri -
dobivanje subvencij ter nadaljnje učenje in izobra -
ževanje – je pristop zadeval usmerjanje držav članic 
v spodbujanje tistih ukrepov, ki so uspešni.
Komisija se sklicuje tudi na svoje odgovore na 
odstavke 60, 72 in 76.
Odgovori Komisije 49
Skupni odgovor Komisije na 
odstavka 85 in 86
V okviru deljenega upravljanja so države članice 
odgovorne za vzpostavitev sistemov spremljanja in 
poročanja ter za zagotavljanje njihove zanesljivosti.
Komisija z revizijami pregleduje zanesljivost podat -
kov, ki jih zagotavljajo države članice.
Za obdobje 2014–2020 uredba o skupnih določbah 
določa, da organ upravljanja ESS/PZM (Evropski 
socialni sklad/Pobuda za zaposlovanje mladih) 
zbira, shranjuje in zapisuje zanesljive podatke 
o kazalnikih v računalniško podprtem sistemu (člen 
125(2) (a), (d), in (e)), revizije sistema pa opravlja 
Komisija.
Priporočilo 3
Komisija sprejema to priporočilo. V okviru delje -
nega upravljanja Komisija med drugim preverja 
zanesljivost sistemov za zapisovanje in shranjevanje 
računovodskih evidenc in podatkov o izvajanju, ki 
jih predložijo države članice. Običajno se to izvaja 
v okviru revizije sistema, ki jo opravljajo Komisija in 
nacionalni revizijski organi.
Za obdobje 2014–2020 uredba o skupnih določbah 
določa, da organ upravljanja ESS/PZM (Evropski 
socialni sklad/Pobuda za zaposlovanje mladih) 
zbira, shranjuje in zapisuje zanesljive podatke 
o kazalnikih v računalniško podprtem sistemu 
(člen 125(2) (a), (d), in (e)), revizije sistema pa oprav-  
lja Komisija.Priporočilo 2 (b)
Komisija sprejema to priporočilo in tudi meni, da 
sedanji pravni okvir vsebuje potrebne zahteve.
Člen 30 uredbe o skupnih določbah izrecno zah -
teva, da po presoji utemeljitve, ki jo je država čla -
nica predložila Komisiji, ter na zahtevo za dodatne 
informacije država članica Komisiji predloži vse po-  
trebne dodatne informacije. Poleg tega se posebna 
dodatna pravila uporabljajo za spremembe ope -
rativnega programa, ki se nanašajo na dodelitev 
rezerve za uspešnost.
Priporočilo 2 (b)
Komisija sprejema to priporočilo in meni, da sedanji 
pravni okvir vsebuje potrebne zahteve.
V okviru člena 50 uredba o skupnih določbah 
predvideva poročanje v letnih poročilih o izvajanju 
o vseh ustreznih vidikih uspešnosti. Države članice 
morajo tudi poročati na podlagi kategorij inter -
vencij, kot jih določa ustrezna izvedbena uredba 
Komisije 215/2014.
Priporočilo 2 (d)
Komisija sprejema to priporočilo in meni, da gre za 
obstoječo prakso, saj ima Komisija posebne pristoj -
nosti sodelovanja v odboru za spremljanje.

KAKO DO PUBLIKACIJ EVROPSKE UNIJE
Brezplačne publikacije:
  en izvod:  
na spletni strani EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  več kot en izvod ter plakati in zemljevidi:  
pri predstavništvih Evropske unije (http://ec.europa.eu/represent_sl.htm), 
pri delegacijah v državah, ki niso članice EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sl.htm),  
pri službi Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sl.htm) ali  
s klicem na telefonsko številko 00 800 6 7 8 9 10 11 (brezplačna številka za celotno EU) (*).
(*)  Informacije so brezplačne, kakor tudi večina klicev (nekateri operaterji, telefonske govorilnice ali hoteli lahko klic zaračunajo).
Publikacije, ki so naprodaj:
 na spletni strani EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Leta 2012 so bile za osem držav članic s posebej visoko 
stopnjo brezposelnosti mladih ustanovljene skupine  
za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih, ki so jih 
sestavljali strokovnjaki iz pristojnih nacionalnih organov  
in Komisije. Te skupine za ukrepanje naj bi pomagale 
omenjenim državam članicam kar najbolje izkoristiti 
financiranje iz strukturnih skladov EU, tako da bi 
nedodeljena sredstva iz programskega obdobja 2007–2013 
usmerile v projekte, ki podpirajo zaposlitvene možnosti za 
mlade in lajšajo dostop malih podjetij do financiranja.
Sodišče je pri reviziji preučilo obseg preusmeritev glede na 
nedodeljena sredstva ESS in to, koliko so k temu prispevale 
skupine za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih, tako 
da so nacionalnim organom pomagale prerazporediti 
sredstva v projekte z najboljšimi rezultati v najkrajšem času.
EVROPSKO  
RAČUNSKO
SODIŠČE