[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 16.8.2010

COM(2010) 436 konč.

POROČILO KOMISIJE SVETU IN EVROPSKEMU PARLAMENTU

o uvedbi uporabe daljinskega zaznavanja in o uporabi finančnih sredstev, ki so na voljo v ta namen z Uredbo Sveta (ES) št. 78/2008(vmesno poročilo)

SEC(2010) 984

KAZALO

POROČILO KOMISIJE SVETU IN EVROPSKEMU PARLAMENTU o uvedbi uporabe daljinskega zaznavanja in o uporabi finančnih sredstev, ki so na voljo v ta namen z Uredbo Sveta (ES) št. 78/2008 (vmesno poročilo) 3

1. Uvod 3

2. Sistem za napovedovanje donosa MARS 3

3. Izvajanje 6

3.1. Celostno izvajanje 6

3.2. Izvajanje ob upoštevanju člena 1 Uredbe Sveta (ES) št. 78/2008 6

3.2.1. Cilji izvajanja ukrepov (člen 1(1)) 6

3.2.2. Ukrepi za izvedbo (člen 1(2)) 7

4. Prispevki in rezultati 8

5. Uporaba proračunskih sredstev 9

POROČILO KOMISIJE SVETU IN EVROPSKEMU PARLAMENTU

o uvedbi uporabe daljinskega zaznavanja in o uporabi finančnih sredstev, ki so na voljo v ta namen z Uredbo Sveta (ES) št. 78/2008(vmesno poročilo)

UVOD

Natančni podatki o uporabi kmetijskih zemljišč in stanju poljščin so bistveni za kakovost napovedi donosa in kmetijsko proizvodnjo. Takšni podatki so posebej uporabni za nadzor trga in upravljanje zadevnih tržnih ukrepov v okviru skupne ureditve trga. V tem okviru si je Evropska unija zelo prizadevala za razvoj in izboljšanje inovativnih tehnologij in modelov, posebej za daljinsko zaznavanje. Dosedanje izkušnje so pokazale, da daljinsko zaznavanje zagotavlja neodvisne informacije visoke kakovosti, ki jih ni mogoče pridobiti iz tradicionalnih kmetijskih statistik in sistemov za napovedovanje.

Uredba Sveta (ES) št. 78/2008[1] zagotavlja pravni okvir za te dejavnosti daljinskega zaznavanja za obdobje 2008–2013.

Uporaba daljinskega zaznavanja, podprtega v tem okviru, prek obsežnega širjenja proizvodov zagotavlja uporabne informacije Evropski komisiji ter tudi zainteresiranim državam članicam, raziskovalnim inštitutom in drugim uporabnikom. Vse od začetka se sistem stalno izboljšuje. Poleg primarnega cilja, ki je priprava napovedi donosa žetve in pridelave, sistem zagotavlja tudi koristen vpogled na druga področja kmetijstva EU, kot so vprašanja podnebnih sprememb.

To poročilo je bilo pripravljeno v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 78/2008, ki določa, da Komisija najpozneje do 31. julija 2010 predloži vmesno poročilo o izvajanju ukrepov daljinskega zaznavanja in o uporabi finančnih sredstev, ki so ji dana na voljo v skladu s to uredbo.

SISTEM ZA NAPOVEDOVANJE DONOSA MARS

Sistem za izdelavo napovedi donosa žetve se je začel leta 1988 kot 10-letni pilotni projekt. Dejavnost, ki se je takrat imenovala spremljanje kmetijstva z daljinskim zaznavanjem (kratica MARS-STAT, sedaj pa se uporablja kratica AGRI4CAST), se je osredotočala na oceno donosa pridelka in obsega pridelave različnih pridelkov znotraj EU, in sicer na podlagi meteorološke analize, agrometeoroloških kazalnikov simulirane rasti pridelkov, satelitskih podatkov z nizko ločljivostjo in statistične analize z uporabo sistema za napovedovanje pridelka Mars (MCYFS) . Od leta 1999 se je kot pravna podlaga za to dejavnost uporabljal Sklep 1445/2000/ES[2] za obdobje 1999–2003, njegova veljavnost pa se je s Sklepom 2066/2003/ES[3] podaljšala še na obdobje 2004–2007. Od leta 2008 do leta 2013 se je ta dejavnost izvajala v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 78/2008. Sistem se uporablja v Inštitutu za zaščito in varnost državljanov (IPSC) Skupnega raziskovalnega središča (JRC) v Ispri.

MCYFS je kompleksno celostno analitično orodje, ki obravnava cilje, opredeljene v Uredbi, predvsem za nadzorovanje stanja pridelkov, donosa in kmetijske pridelave.

Sistem sestavlja več neodvisnih modulov, ki so združeni tako, da nadzorujejo stanje pridelka in pripravljajo napovedi donosa pridelkov. S tehničnega vidika MCYFS vključuje: 1) vzdrževanje meteorološke zbirke podatkov (glej člen 1(2)(a) Uredbe); 2) uporabo agrometeoroloških modelov (glej člen 1(2)(d)); 3) obdelavo satelitskih podatkov z nizko ločljivostjo (glej člen 1(2)(a)); 4) statistične analize in napovedi donosa najpomembnejših pridelkov na nacionalni ravni po EU (glej člen 1(2)(b)) ter orodja za vizualizacijo.

MCYFS se uporablja po vsej Evropi, v državah Magreba in v Turčiji. Pridelki, vključeni v simulacijske modele, so navadna pšenica, pšenica durum, zimski in spomladanski ječmen, koruza za zrnje, repično seme, sončnice, krompir, sladkorna pesa, krmni bob, pašniki in riž.

Natančnejše informacije o sistemu in njegovih rezultatih je mogoče najti v priloženem delovnem dokumentu služb Komisije.

(1) Meteorološka zbirka podatkov

Meteorološki podatki se zbirajo z vseh meteoroloških postaj po Evropi. Preveri se njihova kakovost, nato se nadalje obdelajo in analizirajo. Kot taki se lahko uporabijo tudi za sprožanje opozoril o tveganju (npr. odkritje neobičajnih vremenskih pogojev v zadevnem mesecu). Nadalje se analizirajo podatki iz vremenske napovedi Evropskega centra za srednjeročne vremenske napovedi, da se pripravijo napovedi o vremenskih pogojih, ki vplivajo na kmetijsko zemljišče.

(2) Agrometeorološki modeli, ki se uporabljajo za simulacijo rasti pridelkov

Agrometeorološki modeli se uporabljajo za pretvorbo meteoroloških podatkov v ocene pridelave biomase pridelkov. Orodja, ki se uporabljajo, so sistem za spremljanje rasti pridelkov (svetovni model za preučevanje živil – WOFOST – prilagojen evropskim razmeram), model Lingra, ki se uporablja za pašnike, in model za riževa polja (Water Accounting Rice Model – WARM).

Za pripravo simulacij se uporabljajo dodatne informacije, kot so parametri za prst, koledarji pridelkov, prakse za pridelke in parametri za pridelke. Na tej stopnji se izdelajo številni specifični kazalniki/napovedovalci za pridelke (npr. potencialna biomasa) in se posredujejo za statistično analizo, kjer se uporabijo pri pripravi napovedi količinskega donosa. Ti elementi se prav tako uporabijo pri oceni stanja pridelkov (člen 1(1)(b) Uredbe). Primeri tega so zemljevidi, ki kažejo ekstremne temperature na določeni stopnji rasti pridelka, simulacije pridelave biomase in žita, ocene dejanskih rezerv vlage v prsti, stopnjo rasti pridelka v določenem mesecu ter odstopanje od dolgoročnega povprečja v danem desetletju ali obdobju znotraj sezone rasti za kateri koli agrometeorološki kazalnik.

(3) Satelitski podatki z nizko ločljivostjo

Aplikacije za daljinsko zaznavanje oskrbujejo sistem s podatki na vseh ravneh in prispevajo k izboljševanju modelov za kmetijske napovedi ter k vzpostavitvi regionalnih modelov. Informacije iz meteoroloških satelitov se uporabljajo skupaj s podatki, ki jih posredujejo meteorološke postaje (npr. sevanje, merjeno s sateliti z ločljivostjo 5 km). Podatki, pridobljeni z daljinskim zaznavanjem, se obdelajo, da se pridobijo „merjeni“ kazalniki vegetacije, ki jih je mogoče primerjati z agrometeorološkimi kazalniki in uporabiti za statistično analizo. Uporabljajo se satelitski senzorji z nizko do srednjo resolucijo: SPOT Vegetation/NOAA-AVHRR (ločljivost približno 1 km) in MODIS (ločljivost približno 300–500 m)[4].

(4) Statistična analiza

Kazalniki, pridobljeni iz meteorološke zbirke podatkov, agrometeorološke zbirke podatkov in zbirke podatkov, pridobljenih z daljinskim zaznavanjem, se primerjajo s kronološkimi podatki o donosu ter se analizirajo s statističnimi metodami (npr. regresija ali analiza scenarijev). Končni rezultati so količinske napovedi donosa, ki so skupaj z analizo zgoraj omenjenih rezultatov objavljene v biltenih MARS. Podatki, ki so na voljo v sistemu, pokrivajo dolgo časovno obdobje, ki se je začelo leta 1975.

(5) Orodja za vizualizacijo in razpošiljanje rezultatov

Uporabniki lahko brskajo po zbirkah podatkov (meteorološki podatki, agrometeorološki podatki, podatki, pridobljeni z daljinskim zaznavanjem) s pomočjo informacijskih orodij. S projektom AGRI4CAST se vzdržuje spletni portal, na katerem je mogoče prebrati podatke, pridobljene z daljinskim zaznavanjem, in jih naložiti, prav tako je na tem portalu mogoč vpogled v meteorološke in agrometeorološke podatke, ki se jih lahko naloži v obliki elektronskih zemljevidov. Mogoče je naložiti tudi analizo stanja pridelkov in ocene donosa.

Vsi zgoraj našteti elementi se uporabijo za pripravo biltenov in posebnih študij o podnebnih pogojih (glej člen 1(2)(c)). Zagotavljajo analizo stanja pridelkov v različnih regijah EU, vremenskih kart in kazalnikov pridelkov ter pričakovanj glede donosa. Bilten MARS se objavlja skoraj mesečno med osrednjo sezono rasti, in sicer v papirni obliki in na internetu.

IZVAJANJE

Celostno izvajanje

Za nadaljevanje operativnih storitev od leta 2008 do leta 2013 v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 78/2008 se je začel nov projekt, imenovan MARSOP3. Osredotoča se na zagotavljanje operativnih proizvodov skoraj v realnem času za Skupno raziskovalno središče za spremljanje kmetijske proizvodnje in donosa po Evropi. Avgusta 2007 je bil objavljen razpis (operativne dejavnosti za ukrepe MARS (MARSOP3) 2008–2013, Obvestilo o javnem naročilu št. 2007/S 154-191094) je bilo objavljeno v dodatku k Uradnemu listu Evropske unije .

Po oceni ponudbe za Sklop I (meteorološki podatki) in Sklop II (pridobivanje in obdelovanje satelitskih podatkov) ter pozitivnem mnenju Svetovalne skupine za javna naročila se je podpisala pogodba s konzorcijem, ki ga vodi inštitut Alterra BV.

Na podlagi operativnih proizvodov, dobavljenih v okviru te pogodbe, Skupno raziskovalno središče izvaja analizo stanja pridelkov ter pripravi ocene donosa in proizvodnje. Te se dajo na razpolago Evropski komisiji, državam članicam in državljanom EU.

Izvajanje ob upoštevanju člena 1 Uredbe Sveta (ES) št. 78/2008

Člen 1 Uredbe Sveta (ES) št. 78/2008 določa cilje glede izvajanja ukrepov daljinskega zaznavanja (člen 1(1)) in podrobnosti o ukrepih, ki jih je treba sprejeti (člen 1(2)). Za lažje sklicevanje se pri spodnjem opisu izvajanja ukrepov upošteva struktura člena 1.

Cilji izvajanja ukrepov (člen 1(1))

Člen 1(1)(a): upravljanje kmetijskih trgov

Ta dejavnost zagotavlja neodvisne, pravočasne, znanstvene in sledljive napovedi donosa pridelkov za vse države članice EU in njihove sosednje države za izbrane poljščine. Te podatke službe Komisije uporabljajo za naslednje namene: 1) posodobljene bilance stanja za oskrbo s pridelki; 2) oceno podnebnih pogojev in možnih učinkov določenih vremenskih dogodkov v državah članicah ali regijah (npr. učinek pozne zmrzali); 3) spremljanje stanja pridelkov v tretjih državah. Napovedi pridelkov AGRI4CAST se posredujejo tudi sistemu Eurostata za zgodnje ocenjevanje.

Službe Komisije neodvisnost in zanesljivost rezultatov, ki jih pripravi AGRI4CAST, obravnavajo kot pomembno sredstvo. Statistična analiza, opravljena s kazalniki rasti pridelkov, je pregledna, sledljiva in shranjena za vse simulacije pridelkov in vsa leta. Za vsak model se določi sklop statističnih kazalnikov (npr. koren srednje kvadratne napake (root mean square error – RMSE) za različne intervale zaupanja, standardno odstopanje). Ko je napoved pripravljena, se opravi analiza napak, pri kateri se napovedi donosa pridelkov primerjajo z dejanskimi donosi, da se ocenita napaka pri napovedi donosa in točnost napovedi. Za ponazoritev, skupna napaka, merjena kot povprečna absolutna napaka pri napovedi v odstotkih, je za EU-27 za vse mesece v letih 2007 in 2008 znašala 1,6 % za vsa žita skupaj. Cilj je napaka pod 3 %.

Člen 1(1)(b): spremljanje stanja pridelkov in ocene

Poleg napovedi donosa se skozi celotno sezono rasti natančno spremlja stanje pridelkov. Meteorološki podatki in podatki, pridobljeni z daljinskim zaznavanjem, se analizirajo in povežejo z zadevnimi podatki o pridelku na podlagi rezultatov biofizičnega modeliranja (npr. učinek vročega vala ali hladnega vala v določenih obdobjih rasti pridelkov). Poleg tega se rezultati iz modela rasti pridelkov uporabljajo neposredno za oceno stanja pridelkov (npr. simulacija indeksa listne površine ali simulacija biomase). To spremljanje zajema EU in se izvaja za vse pridelke iz oddelka 2.

Člen 1(1)(c): spodbujanje dostopa do ocen

Odprti dostop do različnih rezultatov je zajamčen na spletnih straneh, ki jih vzdržujeta Skupno raziskovalno središče in konzorcij MARSOP3. Spletna stran MARSOP ponuja velik razpon podatkov (rezultate opravljenega daljinskega zaznavanja, rezultate modela rasti pridelkov, povezave na biltene). Satelitski podatki in slike se vnesejo v strežnik slik, kjer je mogoč vpogled v podatke in od koder jih je mogoče naložiti. Prav tako je mogoč vpogled v meteorološke podatke na strani MARSOP, od koder jih je mogoče tudi naložiti.

Člen 1(1)(d): zagotavljanje tehnološkega spremljanja agrometeorološkega sistema

Skupno raziskovalno središče ves čas izvaja tehnološko spremljanje sistema, kar zagotavlja njegovo neprekinjeno delovanje in jamči za strokovno neoporečnost uporabljenih metodologij, kot so interpolacija meteoroloških podatkov na raster, izpeljava meritev, opravljenih pri daljinskem zaznavanju, za opis rasti pridelkov ali statistična analiza, opravljena za pripravo ocen donosa pridelkov.

Ukrepi za izvedbo (člen 1(2))

Člen 1(2)(a): zbiranje in pridobivanje meteoroloških in satelitskih podatkov

V zbiranje in pridobivanje meteoroloških podatkov je vključenih 3 655 postaj, ki zagotavljajo podatke o vremenskih parametrih, ki se nato vsak dan vnašajo v sistem MCYFS. Ta storitev se izvaja stalno. Prosto dosegljivi podatki, pridobljeni z daljinskim zaznavanjem s sateliti z nizko in srednjo ločljivostjo (ločljivost v slikovnih točkah 1 km do 300 m), namenjeni spremljanju rasti, se prav tako pridobivajo, shranjujejo, nadalje obdelujejo in analizirajo.

Člen 1(2)(b): infrastruktura prostorskih podatkov in spletna stran

Infrastruktura prostorskih podatkov vključuje tehnologijo, standarde, človeške vire in sorodne dejavnosti, ki so potrebne za pridobivanje, obdelovanje, razpošiljanje, uporabo, vzdrževanje in shranjevanje prostorskih podatkov. Ta infrastruktura je bila vzpostavljena s sistemom MCYFS, pri tem so sodelovale ekipe iz Skupnega raziskovalnega središča in ekipe s pogodbo MARSOP3. Zajema sklope prostorskih podatkov za celotno Evropo, in sicer v različnih obsegih. Podatki se obdelajo tako, da ustrezajo potrebam spremljanja stanja pridelkov in napovedovanja pridelave pridelkov. Rezultati in informacije, ki izvirajo od različnih virov (npr. daljinsko zaznavanje) so na voljo na različnih spletnih straneh in spletnih portalih.

Infrastruktura je usklajena z okvirom, ki ga določa direktiva o infrastrukturi za prostorske informacije v Evropski skupnosti (INSPIRE)[5]: prostorski podatki so geografsko opredeljeni v skladu z napovedjo INSPIRE, metapodatki pa so opisani po načelih INSPIRE in bodo nadalje usklajeni.

Člen 1(2)(c): posebne študije v zvezi s podnebnimi razmerami

Sistem dopušča pripravo posebnih študij o podnebnih razmerah na podlagi obsežnega sklopa informacij, ki jih ima na voljo in ki pokrivajo vse zadevne vidike. Spodaj naštete posebne študije so bile opravljene, od kar je začela veljati Uredba Sveta (ES) št. 78/2008:

- analiza učinka spomladansko-poletne suše in obilnega deževja avgusta 2008 na pridelavo zimskih žit v Latviji;

- analiza učinka ekstremnih vremenskih razmer več dni v juliju in avgustu 2008 na kmetijstvo v Sloveniji;

- razpoložljivost vode za pridelovanje riža v Španiji leta 2008 (analiza skupne količine dežja);

- analiza učinka zimskih zmrzali pozimi leta 2009 na zimska žita v Evropi.

Člen 1(2)(d): oblikovanje agrometeoroloških in ekonometričnih modelov.

Poleg operativnega delovanja sistema se stalno posodabljajo sistem, modeli in zadevne zbirke podatkov. Zbirka podatkov trenutno vsebuje 2,5 terabajtov podatkov. Odkar je začela veljati Uredba Sveta je prišlo do pomembnih izboljšav: omrežje meteorološke postaje je bolj zgoščeno, kar zagotavlja boljši nadzorni sistem; ločljivost prejšnje mreže 50 x 50 km za prostorske analize se je povečala na 25 x 25 km; izvedla so se nova umerjanja pridelkov; izdani sta bili tudi novi verziji zbirke podatkov in programske opreme.

PRISPEVKI IN REZULTATI

Evropski komisiji, državam članicam in drugim zainteresiranim stranem se zagotovijo različni prispevki, ki jih je mogoče združiti v poročila in biltene na eni strani ter informacijske storitve in podatke na drugi strani. Vsi proizvodi so na voljo v elektronski obliki (člen 2 Uredbe) in delno tudi na papirju.

Poročila in bilteni

Bilten o nadzorovanju pridelkov za Evropo ponuja, skoraj v realnem času in v operativnem kontekstu, informacije in analize v zvezi s spremljanjem rasti in napovedovanjem donosa. Vključene so države članice EU in sosednje regije (Magreb, območje Črnega morja). Vključeni so naslednji pridelki: navadna pšenica, pšenica durum, zimski in spomladanski ječmen, koruza za zrnje, repično seme, sončnice, sladkorna pesa in krompir. Popolna analiza se na internetu navadno objavi šestkrat na leto ter se dva- do trikrat letno dopolni s posodobljenimi ocenami donosa. Posebni bilteni za območje EU se pripravijo za pašnike in riž. Posodobitve in pregledi agrometeoroloških pogojev se objavijo med objavo biltenov s popolno analizo (10 do 12-krat na leto).

Vse te publikacije so na voljo na internetu, na zahtevo pa so na voljo tudi na papirju.

Informacijske storitve in podatki

Na spletnem prikazovalniku in spletnih straneh MARSOP so na voljo zelo različne informacije o sedanji sezoni kmetijske pridelave v Evropi in drugih pomembnih kmetijskih področjih po svetu. Razpoložljivi proizvodi vključujejo grafe in zemljevide vremenskih kazalnikov na podlagi opazovanj in numeričnih vremenskih modelov, grafe in zemljevide kazalnikov pridelkov na podlagi agrometeoroloških modelov ter grafe in zemljevide indeksov vegetacije in nakopičene suhe snovi na podlagi slik, pridobljenih z daljinskim zaznavanjem.

UPORABA PRORAčUNSKIH SREDSTEV

Preglednica 1: Uporaba finančnih sredstev v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 78/2008 v letih 2008 in 2009 (odobritve plačil, v EUR)

2008 | 2009 |

Znesek | Kratek opis | Znesek | Kratek opis |

SKLOP 1 / faza 1 | 1 016 084 | Vmesno in končno plačilo |

SKLOP 1 / faza 2 | 283 185 | Vmesno plačilo |

Dodatne meteorološke postaje za SKLOP 1 | 67 800 | Postaje skoraj v realnem času (več kot 250) |

SKLOP 2 / faza 1 | 387 720 | Vmesno in končno plačilo |

SKLOP 2 / faza 2 | 137 989 | Vmesno plačilo |

Zbirka podatkov in informacijska (IT) podpora MARS | 97 298 | Vzdrževanje in razvoj MARS DB in informacijskih sistemov | 477 562 | Vzdrževanje in razvoj MARS DB in informacijskih sistemov |

SKUPAJ | 97 298 | 2 370 340 |

Sklop 1 zajema zagotavljanje podatkov za meteorološke in vremenske napovedi (vključno z zgoščevanjem mreže meteoroloških postaj). Zajema operativno delovanje in vzdrževanje modelov rasti pridelkov, ki se uporabljajo znotraj MCYFS. Rezultati v obliki posodobitev zbirke podatkov in zemljevidov se v Skupnem raziskovalnem središču vsak dan ali vsakih deset dni vnesejo v zbirko podatkov. Vzdržujejo in razvijajo se ustrezna orodja za uporabo rezultatov. Vzdrževanje in izboljševanje spletne strani MARSOP je prav tako del tega sklopa, skupaj s splošnim usklajevanjem in upravljanjem.

Sklop 2 zajema obdelavo podatkov, pridobljenih z daljinskim zaznavanjem. Opravljeno delo zajema vse korake za izboljšanje podatkov med pridobivanjem neobdelanih slik in objavo sestavljenih slik vsakih 10 dni (vnos in obdelava podatkov, umerjanje itd.).

Zbirka podatkov Mars in podpora IT : MCYFS zahteva storitve IT za zagotavljanje pravočasne priprave biltenov. Opravljeno delo zajema upravljanje in vzdrževanje zbirke podatkov s podatki, pridobljenimi z daljinskim zaznavanjem, meteorološkimi podatki in agrometeorološkimi kazalniki. Razvoj in vzdrževanje analitičnih orodij in spletnih strani sta del te komponente.

[1] Uredba Sveta (ES) št. 78/2008 z dne 21. januarja 2008 o ukrepih, ki jih mora Komisija sprejeti v zvezi z uporabo daljinskega zaznavanja, ki je bila uvedena v okviru skupne kmetijske politike, za obdobje 2008–2013, Uradni list Evropske unije , L 25, 30.1.2008, str. 1.

[2] Sklep št. 1445/2000/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2000 o uporabi tehnik prostorskih anketnih raziskovanj in daljinskega zaznavanja za kmetijske statistike za obdobje 1999–2003, Uradni list Evropskih skupnosti, L 163, 4.7.2000, str. 1.

[3] Sklep št. 2066/2003/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. novembra 2003 o nadaljnji uporabi prostorskih anketnih raziskovanj in daljinskega zaznavanja za kmetijske statistike za obdobje 2004–2007 ter o spremembi Sklepa 1445/2000/ES, Uradni list Evropske unije L 309, 26.11.2003, str. 9.

[4] Kratica SPOT pomeni „Satellite pour l'Observation de la Terre“ (satelit za opazovanje Zemlje), NOAA pomeni National Oceanic and Atmospheric Administration (Nacionalne uprave za oceane in ozračje), AVHRR pomeni Advanced very high Resolution Radiometer (napredni radiometer z visoko ločljivostjo), MODIS pa pomeni Moderate Resolution Imaging Spectroradiometer (spektroradiometer srednje ločljivosti).

[5] Direktiva 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2007 o vzpostavitvi infrastrukture za prostorske informacije v Evropski skupnosti (INSPIRE), Uradni list Evropske unije L 108, 25.4.2007, str. 1.