KAZALO

1. Uvod......................................................................................................................... 3

2. Ozadje..................................................................................................................... 3

2.1. Razvoj dogodkov v zadnjih letih........................................................................... 3

2.2. Okvirna uredba o makrofinančni pomoči.............................................................. 4

2.3 Premagovanje zastoja pri odobritvah novih ukrepov makrofinančne pomoči........ 5

3. Ukrepi makrofinančne pomoči v letu 2013.................................... 6

3.1. Pregled................................................................................................................... 6

3.2. Posamezni ukrepi v državah upravičenkah v letu 2013......................................... 7

3.2.1. Bosna in Hercegovina.................................................................................... 7

3.2.2. Gruzija............................................................................................................ 7

3.2.3. Jordanija........................................................................................................ 8

3.2.4. Kirgiška republika.......................................................................................... 8

3.2.5. Tunizija............................................................................................................... 9

3.2.6. Ukrajina............................................................................................................. 9

4. zagotavljanje pravilne uporabe sredstev v okviru makrofinančne pomoči: operativne ocene in naknadna vrednotenja.............. 10

4.1. Operativne ocene................................................................................................. 10

4.2. Naknadna vrednotenja......................................................................................... 10

5. Prošnje za pomoč in prihodnji predlogi Komisije – Proračunski položaj 11

POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

o izvajanju makrofinančne pomoči tretjim državam v letu 2013

1. Uvod

Makrofinančna pomoč je instrument, ki je kot del okvira zunanje pomoči EU namenjen državam, ki so zemljepisno, gospodarsko in politično povezane z EU, in sicer za izredne potrebe po zunanjem financiranju. Njena cilja sta okrepitev makroekonomske in finančne stabilnosti v državah kandidatkah, potencialnih državah kandidatkah in sosednjih državah Evropske unije ter hkrati spodbujanje izvajanja ustreznih strukturnih reform. Makrofinančna pomoč dopolnjuje program prilagoditev in reform, dogovorjen z Mednarodnim denarnim skladom (v nadaljnjem besedilu: MDS), ter je pogojena z njegovim obstojem. Makrofinančna pomoč je instrument plačilnobilančne pomoči. Lahko je v obliki posojil, pri čemer si Komisija potrebna sredstva izposodi na kapitalskih trgih, nato pa ta sredstva posodi državi upravičenki ali v posebnih okoliščinah v obliki nepovratnih sredstev, ki se financirajo iz proračuna EU.

V letu 2013 je bila odpravljena blokada nerešenih zakonodajnih zadev o makrofinančni pomoči. Do tega je prišlo po več kot dveh letih nestrinjanja Evropskega parlamenta in Sveta o postopku za sprejetje memoranduma o soglasju, ki določa ukrepe gospodarske politike, ki jih mora izvesti država, upravičena do makrofinančne pomoči. Tako sta sozakonodajalca lahko sprejela tri zakonodajne sklepe o makrofinančni pomoči. Zakonodajna sklepa za Gruzijo in Kirgiško republiko je Komisija predlagala leta 2011, za Jordanijo pa leta 2013. Predlog za Tunizijo, ki ga je Komisija dala v letu 2013, pa naj bi bil sprejet v letu 2014.

Ob upoštevanju političnih razmer v začetku leta 2014 in zaradi akutne ranljivosti gospodarstva in plačilnobilančnega položaja v Ukrajini, je Komisija pripravila nov ukrep makrofinančne pomoči Ukrajini v višini do ene milijarde EUR v obliki posojil. 14. aprila 2014 je Svet v pospešenem postopku na podlagi člena 213 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) sprejel sklep o tem.

To poročilo je pripravljeno ob upoštevanju različnih odločitev Sveta ter skupnih odločitev Evropskega parlamenta in Sveta o ukrepih makrofinančne pomoči. Je nadaljevanje poročil, predstavljenih v prejšnjih letih. Poročilu je priložen delovni dokument služb Komisije, ki vsebuje podrobnejše informacije o makroekonomskem okolju in izvajanju posameznih ukrepov makrofinančne pomoči ter njihovo analizo.

2. Ozadje 2.1. Razvoj dogodkov v zadnjih letih

Zaradi svetovne gospodarske in finančne krize v obdobju 2008–2009, ki je zelo prizadela gospodarstva v vzponu v sosedstvu Evropske unije, se je zelo povečalo število prošenj za finančno podporo EU, vključno s prošnjami za makrofinančno pomoč. Konec leta 2009 je Svet ministrov EU odobril štiri takšne programe za Bosno in Hercegovino, Srbijo, Armenijo in Gruzijo, prav tako je bila leta 2009 za eno leto podaljšana predhodno odobrena makrofinančna pomoč Kosovu[1]. Leta 2010 sta sozakonodajalca EU – zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe sta bila to Svet in Parlament skupaj – odobrila še dva programa za pomoč Ukrajini in Republiki Moldaviji. Ukrepi za Gruzijo in Kosovo so bili zaključeni leta 2010. Komisija je v letih 2011, 2012 in 2013 zaključila izvajanje programov makrofinančne pomoči za Srbijo, Armenijo, Moldavijo ter Bosno in Hercegovino.

Splošne gospodarske razmere so se leta 2010 in v začetku leta 2011 znatno izboljšale, kar je nekoliko zmanjšalo pritisk na plačilne bilance v državah, ki so upravičene do makrofinančne pomoči.

Od druge polovice leta 2011 so se pogoji financiranja na svetovnih kapitalskih trgih močno poslabšali, kar je delno posledica učinkov krize državnega dolga v evroobmočju. Poleg tega se je zaradi arabske pomladi ter posledičnih političnih in gospodarskih pretresov v arabskih sredozemskih partnerskih državah[2] povečal pritisk na proračune in zunanje finančne položaje teh držav. Zaradi teh dogodkov se je povečalo povpraševanje po makrofinančni pomoči v letih 2012 in 2013, in sicer so za podporo prosili egiptovski, jordanski in tunizijski organi. Sozakonodajalca sta sklep o zagotovitvi makrofinančne pomoči Jordaniji sprejela decembra 2013. V istem mesecu je Komisija predstavila predlog sklepa o zagotovitvi makrofinančne pomoči Tuniziji; pričakuje se, da ga bosta sozakonodajalca sprejela v prvi polovici leta 2014. Predlog za ukrep makrofinančne pomoči Egiptu so pripravile službe Komisije, vendar je bil začasno zaustavljen do sklenitve programa izplačil MDS med Egiptom in MDS, ter zaradi razvoja dogodkov v drugi polovici leta 2013.

V zadnjem času pa se pričakuje, da bo slabenje gospodarske uspešnosti nekaterih vzhodnih sosed, ki jih v nekaterih državah spremlja še veliko poslabšanje političnega položaja, vodilo do novih ukrepov makrofinančne pomoči. Ob upoštevanju razvoja dogodkov v začetku leta 2014 in nadaljnjega slabšanja ukrajinske plačilne bilance je Svet aprila 2014 v okviru nujnega postopka (člen 213 PDEU) odobril nov ukrep makrofinančne pomoči za Ukrajino. Novi program je sestavljen iz posojila v višini do ene milijarde EUR, ki naj bi bil izplačan v letu 2014.

2.2. Okvirna uredba o makrofinančni pomoči

Evropski parlament je že leta 2003 kot eno od glavnih pomanjkljivosti makrofinančne pomoči opredelil dolgotrajen postopek odločanja – Svet je odločitve o posameznih ukrepih makrofinančne pomoči sprejemal za vsak primer posebej po posvetovanju s Parlamentom. Parlament je izpostavil tudi potrebo po pregledni pravni podlagi za instrument makrofinančne pomoči kot celoto. Od začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe 1. decembra 2009 zakonodajne sklepe o posameznih ukrepih makrofinančne pomoči sprejemata Parlament in Svet po rednem zakonodajnem postopku (soodločanje), zaradi česar je postopek odločanja še daljši. Kot je pokazala finančna in dolžniška kriza, je za učinkovito obvladovanje izrednih makroekonomskih in finančnih razmer potreben instrument za odzivanje na krizo, ki ga je mogoče hitro in učinkovito uporabiti.

Zaradi potrebe po poenostavitvi instrumenta makrofinančne pomoči je Komisija 4. julija 2011 vložila predlog okvirne uredbe o splošnih določbah v zvezi z makrofinančno pomočjo tretjim državam[3]. Glavni cilji predloga so bili: (i) povečati učinkovitost makrofinančne pomoči s hitrejšim in učinkovitejšim postopkom odločanja; (ii) uskladiti postopek odločanja o makrofinančni pomoči s postopki odločanja drugih instrumentov financiranja, povezanih predvsem z zunanjimi odnosi; (iii) formalizirati, razjasniti in poenostaviti predpise, ki urejajo makrofinančno pomoč.

Predlog Komisije je bil predmet dolgotrajnega zakonodajnega postopka, v katerem se sozakonodajalca zlasti nista strinjala glede postopka, ki naj se uporablja za sprejetje memoranduma o soglasju. Svet je vztrajal, naj se ohrani obstoječi sistem, po katerem je za vsak posamezen ukrep makrofinančne pomoči za državo v krizi treba sprejeti ločeno zakonodajno odločitev. Evropski parlament se sprva ni strinjal s stališči Sveta, pozneje pa je izjavil svojo pripravljenost skleniti tak sporazum s Svetom. Evropski parlament in Svet sta zato nameravala sprejeti predlog Komisije, vendar brez prenosa izvedbenih pooblastil za odločanje o zagotovitvi makrofinančne pomoči tretji državi na Komisijo. Po mnenju Komisije je to pomenilo, da je bila spremenjena narava njenega predloga in da bi okvirna uredba o makrofinančni pomoči, če bi bila sprejeta, pomenila hudo kršitev medinstitucionalnega ravnotežja, zlasti z vplivanjem na pravico Komisije do zakonodajne pobude. Zato se je Komisija 8. maja 2013 odločila umakniti svoj predlog. Tako zakonodajne sklepe o posameznih ukrepih makrofinančne pomoči še vedno sprejemata Parlament in Svet po rednem zakonodajnem postopku[4].

Po tem, ko je Komisija umaknila svoj predlog, je Svet v skladu s členom 263 PDEU na Sodišče vložil ničnostno tožbo zoper Komisijo[5]. Zadeva je še v teku.

Nedavne izkušnje, zlasti potreba po hitrem začetku novega ukrepa makrofinančne pomoči v Ukrajini, so spet opozorile, da je treba zagotoviti, da se makrofinančna pomoč kot instrument v sili lahko v kriznih razmerah hitro aktivira. Komisija bo zato poglobljeno proučila načine za izboljšanje uspešnosti in učinkovitosti procesa odločanja.

2.3 Premagovanje zastoja pri odobritvah novih ukrepov makrofinančne pomoči

Od 1. marca 2011, ko je začela veljati nova „uredba o postopku v odboru“[6], sta Evropski parlament in Svet v sporu glede nekaterih postopkovnih vprašanj, ki so povezana s predlogi Komisije za zagotovitev makrofinančne pomoči Gruziji in Kirgiški republiki. Kljub splošnemu soglasju o vsebini predlogov imata instituciji različne poglede na postopek v odboru, ki naj bi se uporabil za sprejetje memoranduma o soglasju. Parlament vztraja pri uporabi svetovalnega postopka (nezavezujoče mnenje držav članic), medtem ko Svet meni, da je treba uporabiti postopek pregleda (zavezujoče mnenje držav članic). Končno so našli kompromisno rešitev v okviru pogajanj o okvirni uredbi o makrofinančni pomoči in v okviru usklajevalnega postopka za makrofinančno pomoč Gruziji. Sozakonodajalca sta se strinjala, da bosta ta prihodnje ukrepe uporabila zgornjo mejo 90 milijonov EUR: postopek pregleda se bo uporabljal za sprejetje memoranduma o soglasju za posamezne ukrepe makrofinančne pomoči, ki presegajo 90 milijonov EUR, za ukrepe makrofinančne pomoči v višini 90 milijonov EUR ali manj pa se bo uporabljal svetovalni postopek. Ta kompromis (ki se odraža tudi v Skupni izjavi, navedeni v opombi 4) je omogočil sprejetje sklepov o makrofinančni pomoči za Gruzijo in Kirgiško republiko v avgustu oziroma oktobru 2013.

3. Ukrepi makrofinančne pomoči v letu 2013 3.1. Pregled

Makrofinančna pomoč Bosni in Hercegovini, ki je bila odobrena leta 2009 v skupni višini 100 milijonov EUR v obliki posojil, je bila zaključena v letu 2013. Prva in druga tranša, vsaka v višini 50 milijonov EUR, sta bili izplačani februarja in septembra 2013.

Kot je bilo že navedeno, je odprava blokade instrumenta makrofinančne pomoči v letu 2013 omogočila sprejetje dveh sklepov o makrofinančni pomoči (za Gruzijo in Kirgiško republiko), ki sta bila prej dve leti zadržana, ter sprejetje dveh novih sklepov o makrofinančni pomoči (za Jordanijo in Tunizijo):

- avgusta 2013 sta sozakonodajalca sprejela predlog Komisije iz leta 2011, da se makrofinančna pomoč Gruziji poveča za skupaj 23 milijonov EUR v obliki posojil in 23 milijonov EUR v obliki nepovratnih sredstev. Izplačilo v okviru tega ukrepa makrofinančne pomoči bo mogoče, ko se bo Gruzija z MDS dogovorila o novem programu izplačil;

- predlog Komisije iz leta 2011, da se izredna makrofinančna pomoč Kirgiški republiki poveča za 15 milijonov EUR v obliki posojil in 15 milijonov EUR v obliki nepovratnih sredstev, je bil sprejet oktobra 2013. Komisija in kirgiški organi trenutno razpravljajo o dokumentih, povezanih z makrofinančno pomočjo. Izplačilo prve in druge tranše je načrtovano za leto 2014;

- aprila 2013 je Komisija predlagala nov zakonodajni sklep, da se Jordaniji zagotovi 180 milijonov EUR v obliki posojil; sprejet je bil decembra 2013. Memorandum o soglasju in sporazum o posojilu so jordanski organi in EU podpisali 18. marca 2014. Izplačilo prve in druge tranše je načrtovano za leto 2014;

- decembra 2013 je Komisija predstavila nov zakonodajni predlog, da se Tuniziji zagotovi makrofinančna pomoč v obliki posojil v višini do 250 milijonov EUR. Sozakonodajalca sta sklep sprejela maja 2014. Izvajanje pomoči, katere velikost je bila v zakonodajnem postopku zvišana na 300 milijonov EUR, je načrtovano za leti 2014 in 2015.

Glede Ukrajine sta bila leta 2002 in 2010 sprejeta dva sklepa o zagotovitvi makrofinančne pomoči v skupni višini 610 milijonov EUR. Vendar se zaradi dolgotrajnega procesa pogajanj v letu 2013 izvajanje ni moglo začeti. Memorandum o soglasju in sporazum o posojilu sta bila podpisana februarja in marca 2013 in ratificirana eno leto pozneje. Izplačilo teh sredstev makrofinančne pomoči je odvisno od dogovora med ukrajinskimi organi in MDS o programu izplačil MDS in je predvideno v obdobju 2014-2015.

3.2. Posamezni ukrepi v državah upravičenkah v letu 2013 3.2.1. Bosna in Hercegovina

Svet je leta 2009 odobril ukrep makrofinančne pomoči za Bosno in Hercegovino v višini do 100 milijonov EUR v obliki posojil. Memorandum o soglasju in sporazum o posojilu sta bila podpisana novembra 2010, čeprav je deloma zaradi dolgotrajnega oblikovanja vlade po splošnih volitvah oktobra 2010 predsedstvo Bosne in Hercegovine sporazum o posojilu ratificiralo šele avgusta 2011. V letu 2012 niso bila izplačana nobena sredstva makrofinančne pomoči, ker zadevni organi niso izpolnili pogojev, dogovorjenih v memorandumu o soglasju. Po sklenitvi novega „stand-by“ kreditnega aranžmaja z MDS in potem ko so organi sprejeli ukrepe za izboljšanje vzdržnosti javnih financ, je Evropska komisija obdobje razpoložljivosti makrofinančne pomoči Bosni in Hercegovini podaljšala za dodatno leto in sicer do 7. novembra 2013. Prva in druga tranša, vsaka v višini 50 milijonov EUR, sta bili izplačani v letu 2013.

Po negativni gospodarski rasti v letu 2012 (rast BDP-ja je bila –0,9 %), je gospodarska rast v letu 2013 spet dobila nekaj zagona in naj bi dosegla 1,5 %, kar je deloma posledica okrevanja glavnih trgovinskih partnerjev države. 24-mesečni „stand-by“ kreditni aranžma z MDS v višini okoli 400 milijonov EUR se še izvaja kljub nekaterim političnim napetostim konec leta 2013, ki so preprečile pravočasno izplačilo šeste tranše. Januarja 2014 je bil „stand-by“ kreditni aranžma podaljšan do junija 2015 in povečan za dodatnih 300 milijonov EUR za pokritje večjih potreb po financiranju konec leta 2014.

3.2.2. Gruzija

Po vojaškem konfliktu z Rusijo avgusta 2008 se je EU na donatorski konferenci zavezala, da bo zagotovila obsežen paket v višini do 500 milijonov EUR za podporo gospodarskemu okrevanju Gruzije. Ta je zajemal dva potencialna programa makrofinančne pomoči, od katerih je vsak znašal 46 milijonov EUR. Prvi program je bil uspešno zaključen v obdobju 2009–2010. Sprejetje zakonodajnega sklepa za drugi program makrofinančne pomoči (ki bi bila v enakem znesku zagotovljena v obliki posojil in nepovratnih sredstev) je bilo odloženo za dve leti zaradi nesoglasij med Evropskim parlamentom in Svetom glede postopkov, ki jih je treba uporabiti za sprejetje memoranduma o soglasju. Sklep je bil končno sprejet avgusta 2013. Vendar je izplačilo sredstev makrofinančne pomoči pogojeno s programom izplačil MDS in na podlagi programa MDS, ki se je iztekel aprila 2014, ni bilo opravljenih nobenih izplačil, ker so ga gruzijski organi obravnavali kot preventivo. Gruzijski organi in MDS pa se trenutno pogajajo o naslednjem dogovoru, ki bi lahko vključeval uporabo sredstev MDS, kar bi lahko omogočilo izvajanje tega ukrepa makrofinančne pomoči.

V letu 2013 se je rast BDP v Gruziji v primerjavi z letom 2012, ko je bila 6,2 %, znižala na 3,2 %. Država je navzven še vedno zelo ranljiva, kar dokazujejo primanjkljaj tekočega računa (kot delež BDP), ki sicer upada, vendar je še vedno visok, visok bruto zunanji dolg ter upad neposrednih tujih naložb. Gruzija je v zadnjem četrtletju leta 2013 začela kazati znake gospodarskega okrevanja, kar se je nadaljevalo tudi v januarju in februarju 2014, rast BDP in inflacija sta se zaradi zunanjega in domačega povpraševanja zvišali.

3.2.3. Jordanija

V zadnjih treh letih so Jordanijo močno prizadeli zunanji regionalni gospodarski pretresi. Gospodarske in socialne posledice sirskega konflikta zaradi vse večjega dotoka beguncev, ponavljajočih se motenj dobave zemeljskega plina iz Egipta, slabe globalne gospodarske razmere ter visoke svetovne cene energije, so izredno negativno vplivali na zunanji prihodek in rast BDP, ki se je v letu 2013 zmanjšala na 3,3 %. V takih okoliščinah je Jordanija avgusta 2012 z MDS sklenila 36-mesečni „stand-by“ kreditni aranžma za 2 milijardi USD (800 % kvote). Glede na zadnji pregled, program poteka v glavnem po načrtih in do konca leta 2013 je bila izplačana polovica skupnega zneska.

Po uradni prošnji za makrofinančno pomoč decembra 2012 je Komisija 29. aprila 2013 predstavila predlog sklepa o zagotovitvi makrofinančne pomoči Jordaniji v višini do 180 milijonov EUR v obliki posojil. Sklep sta 11. decembra 2013 sprejela Evropski parlament in Svet. Memorandum o soglasju in sporazum o posojilu sta bila podpisana 18. marca 2014. Namen ukrepa makrofinančne pomoči Jordaniji je dopolniti sredstva, ki jih MDS zagotavlja na podlagi „stand-by“ kreditnega aranžmaja, izplačan pa naj bi bil v dveh obrokih v letu 2014. Namen pomoči je podpora reformnim prizadevanjem na področju upravljanja javnih financ in davčne reforme; mreži socialne varnosti in trgom dela; naložbenemu okviru in trgovini ter energetskemu sektorju.

3.2.4. Kirgiška republika

Komisija je 20. decembra 2011 predstavila predlog sklepa o zagotovitvi makrofinančne pomoči Kirgiški republiki v višini do 30 milijonov EUR (15 milijonov EUR v obliki posojil in 15 milijonov EUR v obliki nepovratnih sredstev). Ta ukrep izredne makrofinančne pomoči je bil zunaj običajnega geografskega območja za makrofinančno pomoč. Upravičen je bil zaradi močne, demokraciji naklonjene politične in gospodarske reforme v državi in njenega položaja v regiji, ki je za EU gospodarsko in politično pomembna. Obenem je bil z MDS dogovorjen triletni program, ki poteka od junija 2011 do junija 2014 in ga podpira razširjeni kreditni program v višini 102,3 milijone USD. Sklep o makrofinančni pomoči je bil končno sprejet 22. oktobra 2013, po dveletni zamudi, ki jo je povzročilo nesoglasje med sozakonodajalcema glede postopkov, ki jih je treba uporabiti za sprejetje memoranduma o soglasju (glej oddelek 2.3). Če bodo razprave o dokumentih o makrofinančni pomoči uspešne, bosta obe tranši lahko izplačani v letu 2014.

Po 0,9-odstotnem znižanju BDP v letu 2012, ki je bilo posledica 40-odstotnega zmanjšanja proizvodnje zlata, si je gospodarstvo v letu 2013 opomoglo. Ocenjuje se, da je v letu 2013 rast BPD dosegla 7,8 %, kar je posledica ne samo okrevanja proizvodnje zlata (ne glede na 25-odstotni padec cene zlata v letu 2013) ampak tudi dobrega poslovanja v ostalih sektorjih. V letu 2013 je bila inflacija pod nadzorom in je dosegla 7,0 %. Kirgiški vladi je uspelo, da je v letu 2013 nekoliko presegla fiskalne cilje in fiskalni primanjkljaj je znašal 5,2 % BPD, predvsem zato, ker je bila rast višja od pričakovane in znatnega uvoza, kar je povzročilo višje prejemke, povezane z DDV in davkom iz dobička. Pričakuje se, da se bo v letu 2013 primanjkljaj tekočega računa zmanjšal na 10,4 %. Do konca leta 2013 se je zunanji javni dolg nekoliko zmanjšal na približno 44,6 % BDP. Raven bruto rezerv se je s 3,7 v prejšnjem letu znižala na 3,3 mesece uvoza, kar je posledica povečanega uvoza. V glavnem Kirgiška republika deluje v skladu s tekočim programom MDS.

3.2.5. Tunizija

Sredi aprila 2013 je Tunizija dosegla sporazum z MDS o 24-mesečnem „stand-by“ kreditnem aranžmaju za 1,75 milijarde USD, ki ga je odbor MDS odobril junija 2013. Na podlagi tega je tunizijska vlada avgusta 2013 zaprosila za makrofinančno pomoč od EU v višini 500 milijonov EUR. Komisija je zato 5. decembra vložila predlog, da se Tuniziji odobri makrofinančna pomoč v višini do 250 milijonov EUR v obliki posojila, ki se izplača v treh tranšah v letu 2014 in v prvi polovici leta 2015. Med razpravami v Parlamentu in Svetu se je višina pomoči zvišala na 300 milijonov EUR. Sozakonodajalca sta sklep o tem ukrepu makrofinančne pomoči sprejela maja 2014.

Nadaljevanje politične krize ter slab pridelek žit in slabo zunanje povpraševanje so negativno vplivali na rast BDP v letu 2013, ki naj bi bila omejena na 2,6 %. Zadnje ocene fiskalnega položaja in tekočega računa kažejo primanjkljaj v višini 8,8 % oziroma 8,2 % BDP, kar je veliko slabše od prvotnih napovedi MDS. Konec leta 2013 naj bi rezerve predstavljale samo trimesečni uvoz. Kljub pozitivnim političnim dogodkom v začetku leta 2014 (sprejetje nove ustave in vlade, ki opravlja tekoče posle), tveganja za makroekonomske obete ostajajo visoka. V razmerah počasne svetovne rasti se Tunizija sooča z velikimi omejitvami zunanjega in proračunskega financiranja. Zelo je občutljiva tudi na naraščajoče domače varnostne grožnje in zmerna tveganja za regionalno stabilnost. Začasna vlada bi morala ob podpori tekočega programa MDS izvajati potrebne strukturne reforme s ciljem okrepiti vključujočo rast in reševati zunanja in fiskalna ravnovesja.

3.2.6. Ukrajina

EU je glede na stalno vrzel v zunanjem financiranju in z namenom, da bi podprla proces gospodarskih reform v državi, julija 2010 sprejela sklep o zagotovitvi makrofinančne pomoči Ukrajini v višini do 500 milijonov EUR. Skupaj s 110 milijoni EUR, ki so ostali na voljo v skladu s sklepom o makrofinančni pomoči iz leta 2002, bi to pomenilo celotni ukrep makrofinančne pomoči v višini do 610 milijonov EUR v obliki posojil, ki se izplača v treh tranšah. Memorandum o soglasju in sporazum o posojilu sta bila podpisana marca 2013, ukrajinski parlament pa ju je ratificiral marca 2014.

Ukrajina se sooča z velikimi makroekonomskimi neravnovesji in trenutni politični nemiri povzročajo številne negotovosti. Po stagnaciji v letih 2012 in 2013 se pričakuje, da se bo BDP v prvem četrtletju leta 2014 zmanjšal za 10 %. Inflacija v letu 2013 je bila negativna in sicer –0,2 %. V letu 2013 se je fiskalni primanjkljaj povečal na 6,5–7,5 % BDP. Raven skupnega javnega dolga se je glede na mednarodne standarde zdela obvladljiva (41 % BDP v letu 2013), vendar se je Ukrajina v letu 2013 soočala z največjim odplačilom dolga. Soočala se je z velikim izzivom obnovitve dolga po vzdržnih obrestnih merah, dokler niso organi decembra dobili 3 milijarde USD finančne podpore od Rusije. Tekoči račun se je še naprej slabšal zaradi zmanjšanja izvoza in po ocenah primanjkljaj znaša 10 % BDP. Do konca februarja 2014 so se uradne rezerve znižale na samo dva meseca uvoza v prihodnjem letu, kar je posledica velikega primanjkljaja tekočega računa, pritiska na grivno in velikih odplačil dolga v zadnjem četrtletju leta 2013. V prvih mesecih leta 2014 so se gospodarske razmere še poslabšale zaradi akutne politične krize. Ocenjuje se, da se je v primerjavi z istim obdobjem prejšnjega leta BDP v januarju in februarju 2014 znižal za okrog 3–4 %.

Ob upoštevanju političnih razmer v začetku leta 2014 in zaradi akutne ranljivosti gospodarstva v Ukrajini in plačilnobilančnega položaja, je Komisija pripravila nov ukrep makrofinančne pomoči v višini do ene milijarde EUR v obliki posojil. Sklep o tej pomoči je bil sprejet v pospešenem postopku na podlagi člena 213 PDEU 14. aprila 2014. Izplačilo je pogojeno z dogovorom z MDS in izvajanjem pogojev politike, dogovorjenimi v memorandumu o soglasju, ki je bil z ukrajinskimi organi dogovorjen v aprilu in ukrajinski parlament ga bo predvidoma podpisal in ratificiral maja. Aprila 2014 je odbor MDS odobril 24-mesečni „stand-by“ kreditni aranžma v višini do 17 milijard USD, ki v bistvu omogoča začetek izplačil ukrepov makrofinančne pomoči 2002/2010 in 2014.

4. zagotavljanje pravilne uporabe sredstev v okviru makrofinančne pomoči: operativne ocene in naknadna vrednotenja 4.1. Operativne ocene

V skladu z zahtevami iz finančne uredbe EU Komisija ob pomoči zunanjih svetovalcev izvaja operativne ocene, da bi pridobila ustrezna zagotovila o delovanju upravnih postopkov in finančnih tokov držav prejemnic.

Operativna ocena se osredotoča na sisteme upravljanja javnih financ, zlasti postopke in organiziranost ministrstva za finance in centralne banke ter podrobneje na upravljanje računov, ki prejemajo sredstva EU. Poleg tega je posebna pozornost namenjena načinu delovanja institucij za zunanjo revizijo, njihovi neodvisnosti, delovnim programom in učinkovitosti njihovega nadzora. Pregledajo se tudi postopki javnih naročil na centralni ravni. Leta 2013 je Komisija izvedla operativne ocene v Jordaniji, Egiptu in Tuniziji.

4.2. Naknadna vrednotenja

V skladu s finančno uredbo EU Komisija izvaja naknadna vrednotenja programov makrofinančne pomoči, da bi ocenila učinek makrofinančne pomoči. Glavna cilja naknadnih vrednotenj sta: (i) analiza gospodarskega vpliva makrofinančne pomoči na gospodarstvo države prejemnice in zlasti na trajnost njenega zunanjega položaja, ter (ii) ocena dodane vrednosti ukrepa EU. Leta 2013 so bila opravljena tri naknadna vrednotenja ukrepov makrofinančne pomoči Srbiji, Moldaviji in Armeniji[7].

- Pri naknadnem vrednotenju programa makrofinančne pomoči Srbiji je bil sprejet sklep, da je pomoč skupaj s paketom MDS srbskemu gospodarstvu pomagala, da ni zdrsnilo v veliko gospodarsko krizo. Kljub temu je fiskalni in zunanji finančni položaj Srbije ostal nestabilen in izpostavljen številnim tveganjem in izzivom.

- Vrednotenje je ugotovilo, da je ukrep makrofinančne pomoči Moldaviji imel neto pozitivni vpliv na moldavsko gospodarstvo. Omogočil je bolj postopno fiskalno konsolidacijo kot bi bila sicer mogoča v obdobju po krizi in tako podpiral gospodarsko rast v obdobju od leta 2010 do leta 2012. S povezovanjem izplačil tranš z določenimi pogoji, dogovorjenimi z moldavskimi organi in usklajeni z drugimi donatorji, so bile spodbujene nekatere strukturne reforme.

- V vrednotenju za Armenijo je bilo ugotovljeno, da je makrofinančna pomoč vplivala na okrepitev na področju davčnih reform in reform carinske politike. Vendar pa je bila nedokončna glede drugih področij reform, kot na primer pokojninske reforme: ker je domače lastništvo že visoko, bi bila ta reforma verjetno izvedena brez ukrepov makrofinančne pomoči.

5. Prošnje za pomoč in prihodnji predlogi Komisije – Proračunski položaj

Program ukrepov makrofinančne pomoči za leto 2014 je naslednji:

(i) odobreni so bili že štirje sklepi za ukrepe makrofinančne pomoči Kirgiški republiki, Jordaniji, Gruziji in Ukrajini;

(ii) sklep o makrofinančni pomoči Tuniziji, ki ga je Komisija predlagala v letu 2013, izvajanje pa naj bi se začelo v letu 2014;

(iii) nov sklep o makrofinančni pomoči Ukrajini, ki ga je Svet sprejel aprila 2014 in po pričakovanjih naj bi se izvajal v letu 2014; in

(iv) do dva nova programa na podlagi do sedaj prejetih prošenj iz držav v okviru evropske sosedske politike (trenutno Armenija in Egipt).

Kot je navedeno zgoraj, je v letu 2014 načrtovano izplačilo dveh tranš v okviru ukrepa makrofinančne pomoči Kirgiški republiki (15 milijonov EUR v obliki posojil in 15 milijonov EUR v obliki nepovratnih sredstev). Tako je tudi za ukrep makrofinančne pomoči Jordaniji (180 milijonov EUR v obliki posojil).

Na podlagi programa makrofinančne pomoči Ukrajini, ki je bil odobren med leti 2002 in 2010 (610 milijonov EUR v obliki posojil), je izplačilo teh sredstev sedaj načrtovano v letih 2014-2015, če bodo izpolnjeni pogoji politike iz memoranduma o soglasju. Novi sklep o makrofinančni pomoči Ukrajini v višini ene milijarde EU, ki je bil odobren aprila 2014, naj bi bil v celoti izveden v letu 2014.

Na podlagi novega zakonodajnega sklepa za ukrep makrofinančne pomoči Tuniziji v višini 300 milijonov EUR (tudi v obliki posojil), ki je bil odobren maja 2014, so izplačila načrtovana v treh tranšah v letih 2014–2015.

Vsi zgoraj navedeni ukrepi bodo v celoti izvedeni, če bodo izpolnjeni pogoji politike, določeni v ustreznih memorandumih o soglasju.

Če bo rezultat razprav, ki potekajo med MDS in Gruzijo, nov program MDS in če se bodo gruzijski organi in EU sporazumeli o memorandumu o soglasju, bi se v letu 2014 lahko začel izvajati sklep o makrofinančni pomoči Gruziji (23 milijonov EUR v obliki posojil, 23 milijonov EUR v obliki nepovratnih sredstev).

Komisija je februarja 2014 od Armenije prejela novo prošnjo za makrofinančno pomoč. Ukrep bi sledil programu makrofinančne pomoči, zaključenem leta 2012, in bi bil namenjen pomoči države za kritje preostale vrzeli v zunanjem financiranju, predvidene za obdobje 2014–2015, ter bi dopolnjeval sredstva MDS na podlagi novega dogovora o financiranju (instrument za povečanje posojil v višini 125 milijonov USD), ki je bil odobren 7. marca 2014.

Egipt je novembra 2012 ponovno zaprosil za makrofinančno pomoč v skupni višini 500 milijonov EUR. Na podlagi tega je Komisija proučevala vložitev predloga, ki bi verjetno zajemal posojilo v višini 450 milijonov EUR in nepovratna sredstva v višini 50 milijonov EUR. Junija 2013 je bila izdelana tudi operativna ocena, ki je analizirala finančne tokove in nadzor egiptovskega sistema upravljanja javnih financ. Vendar je bil predlog začasno zaustavljen do sklenitve programa izplačil MDS med Egiptom in MDS, ter zaradi razvoja političnih dogodkov v drugi polovici leta 2013.

Komisija bo morebiti predložila predlog za nov ukrep makrofinančne pomoči Moldaviji, ker so se gospodarske razmere v Moldaviji poslabšale in nedavno so potekali pogovori z MDS o novem programu.

V preglednici spodaj je predstavljen pregled dodeljenih sredstev in izplačil nepovratnih sredstev v okviru makrofinančne pomoči za leta 2012, 2013 in 2014 (okvirno). Napoved za leto 2014 je začasna in vključuje samo ukrepe makrofinančne pomoči, za katere je Komisija že predlagala sklep ali sta jih sozakonodajalca že odobrila.

Kar zadeva posojila, je konec leta 2013 skupen neporavnan znesek ukrepov makrofinančne pomoči v obliki posojil znašal 582 milijonov EUR. Ta znesek se krije iz Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe[8], ki je določen na 9 % neporavnanega zneska. Jamstveni sklad ne krije le posojil makrofinančne pomoči, ampak tudi posojila Euratoma in posojila EIB tretjim državam; podpira ga proračun EU. Ocenjuje se, da bodo izplačila makrofinančne pomoči v obliki posojil v letu 2014 dosegla 1,8 milijarde EUR, kar bi ustrezalo približno 160 milijonov EUR kot del Jamstvenega sklada. Te številke pa ne vključujejo možnih novih ukrepov makrofinančne pomoči, za katere Komisija še ni predstavila predlogov.

[1] To poimenovanje ne vpliva na stališča o statusu ter je v skladu z Resolucijo Varnostnega Sveta OZN 1244 in mnenjem Meddržavnega sodišča o razglasitvi neodvisnosti Kosova.

[2] Dodatne informacije o nedavnem gospodarskem razvoju v južnih sosednjih državah so na voljo v dokumentu z naslovom: „The EU's neighbouring economies: managing policies in a challenging global environment“, Occasional Papers št. 160, avgust 2013, GD ECFIN, Evropska komisija. (http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/occasional_paper/2013/index_en.htm).

[3] COM(2011) 396 konč, 4.7.2011.

[4] V okviru sprejetja Sklepa št. 778/2013/EU o zagotavljanju nadaljnje makrofinančne pomoči Gruziji sta Evropski parlament in Svet sprejela skupno izjavo, ki odraža kompromise, ki sta jih zakonodajalca sklenila med pogajanji o okvirni uredbi in usklajevalnim postopkom za sklep o Gruziji (OJ L 218, 14.8.2013, str. 18) . Izjava je politično soglasje in ni pravno zavezujoča.

[5] Zadeva C-409/13.

[6] Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011.

[7] Vsa naknadna vrednotenja so na voljo na spletni strani GD ECFIN: http://ec.europa.eu/dgs/economy_finance/evaluation/completed/index_en.htm.

[8] Za več informacij glej Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o jamstvih, ki jih krije splošni proračun.