KRATICE

CATS : Clearance Audit Trail System (podatkovna zbirka, ki vsebuje informacije v zvezi s plačili iz evropskih kmetijskih skladov)

EKJS : Evropski kmetijski jamstveni sklad

Eurostat : Statistični urad Evropske unije

GAC : dobro kmetijsko stanje

GAEC : dobri kmetijski in okoljski pogoji

IAKS : integrirani administrativni in kontrolni sistem

KZU : kmetijsko zemljišče v uporabi

LPIS : identifikacijski sistem za zemljišča

SEP : shema enotnega plačila

SEPP : shema enotnega plačila na površino

SKP : skupna kmetijska politika

GLOSAR

Agenda 2000 : Ta reforma je uvedla strukturo SKP v obliki dveh glavnih stebrov, ki se financirata iz proračuna Skupnosti prek dveh evropskih kmetijskih skladov. Prvi steber (Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS)) zagotavlja tržne ukrepe in dohodkovno podporo v obliki neposrednih plačil. Drugi steber (Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP)) sofinancira ukrepe za razvoj podeželja na področjih, kot so kmetijsko okolje, spodbujanje kakovosti hrane, višji tehnični standardi in dobro počutje živali.

Akt o pristopu : Akt s pogoji, pod katerimi država postane država članica EU.

Države članice, ki uporabljajo SEPP : Nove države članice, ki so se odločile za uvedbo SEPP namesto shem pomoči, ki se uporabljajo v EU-15: Bolgarija, Češka, Estonija, Ciper, Latvija, Litva, Madžarska, Poljska, Romunija in Slovaška.

EU-15 : Belgija, Danska, Nemčija, Irska, Grčija, Španija, Francija, Italija, Luksemburg, Nizozemska, Avstrija, Portugalska, Finska, Švedska, Združeno kraljestvo.

Faktorski dohodek kmetijstva : Ta kaže čisto dodano vrednost kmetijskih dejavnosti (ter neločljivih nekmetijskih, sekundarnih dejavnosti) po faktorskih stroških. Izračuna se tako, da se od vrednosti kmetijske proizvodnje po osnovnih cenah odštejejo vrednost vmesne potrošnje, poraba fiksnega kapitala in davki na proizvodnjo, prišteje pa se vrednost (drugih) subvencij za proizvodnjo. Gospodinjstva pogosto prejemajo dohodke iz drugih virov (nekmetijske dejavnosti, plače, socialni prejemki, dohodek od lastnine), zato kmetijski dohodek ni nujno enak dejanskemu dohodku kmetijskih gospodinjstev.

Ločevanje pomoči od proizvodnje : Proces ločevanja plačil neposredne pomoči od kmetijske proizvodnje.

Nove države članice : Bolgarija, Češka, Estonija, Ciper, Latvija, Litva, Madžarska, Malta, Poljska, Romunija, Slovenija in Slovaška.

Podjetniški dohodek kmetijstva : To je dohodek, ki ga ustvarjajo kmetijske dejavnosti in se uporablja za poplačilo lastnih proizvodnih dejavnikov (delo in/ali podjetje, lastni kapital in lastniška zemljišča). Ustreza faktorskemu dohodku brez stroškov, povezanih z izposojanjem kapitala in najemanjem dela.

Pregled stanja SKP : Pregled reforme SKP iz leta 2003, izveden leta 2008. Sprejetje predlogov Komisije za nadaljnje ločevanje neposrednih pomoči od proizvodnje in dodatno prilagodljivost SEP, večje prenose odhodkov na ukrepe za razvoj podeželja, spremembe intervencijskega sistema, povečanje mlečnih kvot in druge ukrepe, značilne za posamezne sektorje.

Reforma iz leta 2003 : Reforma SKP ("vmesni pregled"), namenjena zmanjšanju cenovne podpore in kompenzaciji tega zmanjšanja z neposredno dohodkovno podporo, s katero se je nadaljeval proces iz leta 1992 ("MacSharryjeva reforma"), ki je bil potrjen leta 1999 (z reformo Agenda 2000). Z reformo iz leta 2003 sta bili uvedeni proizvodno nevezana pomoč in navzkrižna skladnost, hkrati pa se je povečala pomoč za razvoj podeželja.

SEPP : Prehodna poenostavljena shema dohodkovne podpore za kmete v novih državah članicah.

Širitev EU : Proces širitve Evropske unije s pristopom novih držav članic.

POVZETEK

I. Shema enotnega plačila na površino (SEPP) je poenostavljena shema dohodkovne podpore za kmete v novih državah članicah. Uvedena je bila v Bolgariji, na Češkem, v Estoniji, na Cipru, v Latviji, Litvi, na Madžarskem, Poljskem, v Romuniji in na Slovaškem. Shema je nacionalnim upravam omogočila izvajanje neposredne pomoči kmetom, dokler zadevne države članice ne bodo začele izvajati sheme podpore, ki bi se morala v celotni EU izvajati od 1. januarja 2014. V proračunskem letu 2011 so plačila iz SEPP znašala približno 5 milijard EUR.

II. Kmetje v okviru SEPP nimajo obveznosti proizvodnje blaga ali uporabe proizvodnih dejavnikov, morajo pa svoja zemljišča ohranjati v dobrih kmetijskih in okoljskih pogojih (GAEC) ter upoštevati osnovne standarde v zvezi z okoljem, varnostjo živil ter zdravjem in dobrim počutjem živali.

III. Sodišče se je pri svoji reviziji izvajanja SEPP osredotočilo na:

- izvajanje glavnih elementov sheme, vključno z opredelitvijo upravičencev in upravičenih zemljišč;

- prispevek sheme k cilju dohodkovne podpore kmetom v novih državah članicah;

- pripravo prehoda na nov sistem neposrednih plačil, ki bo skupen vsem državam članicam EU.

IV. Sodišče je v svojem poročilu o SEP [1] opozorilo na neustreznost opredelitve "kmeta" in na izplačevanje pomoči upravičencem, ki se ne ukvarjajo s kmetijstvom, ali pa se z njim ukvarjajo le kot z obrobno dejavnostjo. Pri tej reviziji je prišlo do enakih zaključkov o SEPP. Poleg tega je bila pomoč iz SEPP v nekaterih zadevnih državah članicah zakonito izplačana javnim subjektom, ki upravljajo državna zemljišča in se sicer ne ukvarjajo s kmetijstvom (kar pomeni, da je bila zanje dohodkovna podpora).

V. Države članice niso natančno opredelile upravičenih površin, zato so bila izvršena plačila za zemljišča, ki niso v uporabi, ali pa so namenjena nekmetijskim dejavnostim. To stanje vpliva na znesek, izplačan vsakemu posameznemu kmetu, in slabi povezavo med plačili in upravičenimi površinami.

VI. Plačila iz SEPP so pomembno prispevala k povišanju dohodkov kmetov v zadevnih državah članicah in so zdaj za številne med njimi glavni vir čistih dohodkov. Vendar razdeljevanje pomoči iz SEPP v bistvu temelji na površini kmetijskih parcel, ki jih imajo kmetje na voljo, brez upoštevanja specifičnih regionalnih značilnosti kmetijskih dejavnosti ali prispevka kmetov k proizvodnji javnih dobrin. Poleg tega dvodelna struktura kmetijskega sektorja v mnogih novih državah članicah (z velikimi kmetijami na eni strani in številnimi majhnimi družinskimi gospodarstvi na drugi) in dejstvo, da shema temelji na površini, povzročata veliko osredotočanje plačil na majhno število velikih upravičencev, medtem ko večina kmetov prejema zelo majhne zneske pomoči.

VII. Plačil iz SEPP v državah članicah ni mogoče diferencirati, tako da bi se upoštevale kmetijske možnosti regij ali okoljska merila. Vendar lahko države članice od leta 2010 del nacionalnega finančnega okvira za SEPP uporabijo za posebno pomoč kmetom na gospodarsko ranljivih ali okoljsko občutljivih območjih ali za gospodarsko ranljive vrste kmetijstva. Vendar je za oceno učinka te možnosti na razdeljevanje pomoči iz SEPP še prezgodaj.

VIII. Raven neposrednih plačil v državah članicah je bila določena za spodbujanje potrebnega prestrukturiranja kmetijskega sektorja ter preprečevanje večjih razlik v dohodkih in socialnih izkrivljanj v zadevnih podeželskih skupnostih. Vendar lahko stalne strukturne slabosti v kmetijstvu v državah članicah, ki uporabljajo SEPP, vplivajo na dolgoročno uspešnost in učinkovitost neposrednih plačil. Komisija doslej ni analizirala učinkov pomoči iz SEPP na prestrukturiranje kmetijskega sektorja.

IX. Uspešnost SEPP pri dohodkovni podpori kmetijam je zmanjšana, kadar je pomoč "kapitalizirana" v cenah ali zakupninah zemljišč. Komisija še ni analizirala teh učinkov v obiskanih državah članicah, vendar obstajajo dokazi, da so plačila iz SEPP povezana z višanjem cen in zakupnin zemljišč.

X. Večina držav članic, ki uporabljajo SEPP, še ni pripravljenih na uvedbo sheme na podlagi pravic, ki bo nasledila SEPP. Pri uvedbi SEP v državah članicah EU-15 leta 2005 se je pokazalo, da je zaradi izvajanja take sheme prišlo do pomembnih zamud pri plačilih kmetom.

XI. Sodišče priporoča:

- naj bo dohodkovna podpora kmetom usmerjena v aktivne kmete, ki dejansko izvajajo redne kmetijske dejavnosti. Pomoči iz SEPP predvsem ne bi smeli prejemati javni subjekti, ki upravljajo državna zemljišča in se sicer ne ukvarjajo s kmetijstvom;

- naj se jasno opredeli upravičenost zemljišč do pomoči in se omeji na parcele, na katerih je treba zaradi standardov GAEC dejansko izvajati redne kmetijske dejavnosti. Če bo uvedena shema, ki bo temeljila na pravicah, naj se plačilne pravice dodelijo samo za take parcele;

- prizadevanje za bolj uravnoteženo razdeljevanje pomoči med kmete z določitvijo zgornje meje za posamezna plačila ali z upoštevanjem specifičnega položaja kmetij v različnih regijah;

- naj Komisija analizira, koliko strukturne slabosti in cene zemljišč negativno vplivajo na uspešnost in učinkovitost neposrednih plačil. Na podlagi take analize naj razmisli o dopolnilnih ukrepih za prestrukturiranje kmetijskega sektorja in povečanje njegove konkurenčnosti;

- naj Komisija dejavno podpira države članice in natančneje spremlja njihove priprave na uvedbo prihodnje sheme, ki bo temeljila na pravicah. Predvsem naj državam članicam pomaga opredeliti ključne zahteve za nacionalne uprave in kmete.

UVOD

OZADJE

1. Ko so se Češka, Estonija, Ciper, Latvija, Litva, Madžarska, Malta, Poljska, Slovenija in Slovaška 1. maja 2004 pridružili Evropski uniji (EU), so bila jedro skupne kmetijske politike (SKP) vezana neposredna plačila kmetom na podlagi površine njiv in števila živali (govedo, ovce in koze). Svet se je leta 2002 odločil, da bodo taka neposredna plačila na voljo kmetom v novih državah članicah. V skladu z načeli, ki so takrat veljala v državah članica EU (EU-15), je Svet za vsako novo državo članico določil proračunsko zgornjo mejo. To je najvišji znesek, ki se financira iz proračuna EU in se lahko letno porabi za neposredna plačila. Svet se je odločil tudi, da se bodo neposredna plačila do leta 2013 postopoma višala, da bodo primerljiva z ravnijo podpore, odobreno v EU-15.

2. Vendar se je struktura kmetijskih sektorjev v večini novih držav članic precej razlikovala od strukture, ki je prevladovala v državah članicah EU-15. Struktura je bila dvodelna, z velikimi kmetijami na eni strani in številnimi majhnimi družinskimi gospodarstvi na drugi. Produktivnost sektorja je bila na splošno nizka. Poleg tega večina nacionalnih uprav ni imela izkušenj z upravljanjem sistema neposrednih plačil kmetom.

3. Zato so države članice, ki so se pridružile EU leta 2004, v aktu o pristopu, ki so ga podpisale, dobile možnost, da namesto vezanih neposrednih plačil v prehodnem obdobju izvajajo poenostavljen sistem dohodkovne podpore: shemo enotnega plačila na površino (SEPP). V tem aktu je bilo navedeno, da bo Komisija za vsako novo državo članico določila letni finančni okvir za odhodke iz SEPP v okviru nacionalne proračunske zgornje meje, ki jo je določil Svet. Ista možnost je bila ponujena Bolgariji in Romuniji, ko sta se leta 2007 pridružili EU.

4. Svet je leta 2003 vzporedno s procesom širitve EU sprejel še reformo SKP, s katero:

(a) je bila uvedena shema enotnega plačila (SEP), ki je nadomestila večino obstoječih neposrednih plačil in s katero je bila pomoč ločena od vsakršne obveznosti proizvodnje;

(b) je bil uveden pogoj, da morajo kmetje za prejetje celotnega zneska neposrednih plačil upoštevati zahteve "navzkrižne skladnosti" [2] in

(c) je bil vzpostavljen obvezni mehanizem za zmanjšanje vseh neposrednih plačil, ki presegajo 5000 EUR na kmetijo v koledarskem letu, za določen odstotek ("modulacija").

5. Svet se je leta 2004 odločil, da bodo v novih državah članicah veljala načela, sprejeta z reformo leta 2003, razen elementa "modulacije" (vsaj dokler raven neposrednih plačil, ki se uporablja v novih državah članicah, ne bo enaka tisti, ki se uporablja v EU-15). Vendar je bila ohranjena možnost izvajanja SEPP. [3]

6. Leta 2004 sta se samo Malta in Slovenija odločili za izvajanje takrat veljavnih določb o neposrednih plačilih, leta 2007 pa še za izvajanje SEP, ki je v EU-15 začela veljati leta 2005. Češka, Estonija, Ciper, Latvija, Litva, Madžarska, Poljska in Slovaška, leta 2007 pa tudi Bolgarija in Romunija, so se odločili izvajati SEPP.

7. SEPP je bila tako že od začetka zasnovana kot prehod na sistem neposrednih plačil, ki velja v celotni EU (od leta 2005 SEP). Sprva je bilo načrtovano, da se bo prehodno obdobje končalo najkasneje leta 2009, vendar ga je Svet v okviru "pregleda stanja SKP" leta 2008 podaljšal do leta 2013. Zato bo sistem neposrednih plačil, o katerem se sedaj razprav- lja v Evropskem parlamentu in Svetu in ki bo sprejet kot del nove SKP, ki se bo izvajala od leta 2014, takrat nadomestil SEPP. [4]

KLJUČNI ELEMENTI SHEME ENOTNEGA PLAČILA NA POVRŠINO

8. SEPP je poenostavljena shema dohodkovne podpore za kmete, ki temelji na površini upravičenih zemljišč, ki jih imajo na voljo. [5] V vsaki državi članici pomeni pomoč letni znesek na hektar upravičenega zemljišča. Kmetje pristojnemu nacionalnemu organu predložijo letno prijavo, v kateri navedejo vse kmetijske parcele. Kmetje nimajo obveznosti proizvodnje ali uporabe proizvodnih dejavnikov, vendar morajo parcele ohranjati v dobrih kmetijskih in okoljskih pogojih (GAEC). [6]

9. Raven letnega plačila na hektar se v vsaki državi članici izračuna z deljenjem letnega finančnega okvira s kmetijsko površino vsake nove države članice. Če v posameznem letu ta plačila presežejo letni finančni okvir, se nacionalni znesek na hektar, ki se uporablja v tej državi, sorazmerno zniža z uporabo redukcijskega koeficienta. S tem se zagotovi, da plačila ne presežejo nacionalnih finančnih okvirov, sprejetih v aktu o pristopu.

10. Za države članice, ki so se pridružile EU leta 2004, je kmetijska površina opredeljena kot del kmetijskih zemljišč v uporabi (KZU), ki je bila 30. junija 2003 v dobrem kmetijskem stanju (GAC). [7] Kmetje zaradi določitve tega datuma za zemljišča, ki takrat niso bila v uporabi, niso mogli izkoristiti SEPP, niti če so jih v kasnejših letih znova kultivirali. Za Bolgarijo in Romunijo pa tak rok ni bil določen, zato lahko kmetje prejmejo plačila iz SEPP za prej opuščena zemljišča, ki jih znova kultivirajo po pristopu teh držav k EU.

11. "Kmetijsko zemljišče v uporabi" je statistični pojem, ki ga uporablja Eurostat [8]. Obsega skupno površino njiv, trajnega travinja, trajnih nasadov in vrtov.

12. Primerjava med SEPP in SEP je v Prilogi I.

MOŽNOST ZAGOTAVLJANJA DOPOLNILNIH NACIONALNIH NEPOSREDNIH PLAČIL

13. Nekatere države članice so pred pridružitvijo EU svojim kmetom že odobrile neposredna plačila, ki bi bila nezdružljiva z načeli skupnega trga EU. Da ne bi po pristopu njihovih držav k EU prišlo do morebitnega znižanja ravni podpore, ki jo prejemajo kmetje, lahko zadevne države članice iz nacionalnega proračuna poleg pomoči iz SEPP dodelijo dopolnilna neposredna plačila kot nadomestilo za postopno uvajanje neposrednih plačil EU. [9] To mora odobriti Komisija, skupna neposredna podpora, ki se lahko odobri kmetom, pa ne sme preseči ravni neposredne podpore, do katere bi bili upravičeni v EU-15. Dopolnilna nacionalna neposredna plačila se postopno ukinjajo glede na letno povečanje plačil iz SEPP.

OBSEG IN CILJI REVIZIJE TER REVIZIJSKI PRISTOP

14. Sodišče je od proračunskega leta 2005 revidiralo izvajanje SEPP v okviru letne izjave o zanesljivosti (DAS). Vendar so bile te revizije omejene na zakonitost in pravilnost plačil ter delovanje nadzornih in kontrolnih sistemov. Njihove rezultate je objavilo v svojih letnih poročilih.

15. SEPP je druga največja shema, ki jo financira Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS) in glavni vir dohodkovne podpore kmetom v novih državah članicah. Letni odhodki so se povečali z 1,4 milijarde EUR v proračunskem letu 2005 na približno 5 milijard EUR v letu 2011. Pomoč naj bi po načrtih do proračunskega leta 2014 znašala do okoli 7,5 milijarde EUR.

16. Revizija je bila izvedena leta 2011. Vključevala je obiske v Evropski komisiji in petih državah članicah, ki so uvedle SEPP leta 2004 (Madžarska, Poljska in Slovaška) ali leta 2007 (Bolgarija in Romunija), analizo dokumentacije ter pregled študij in vrednotenj. Obiskane države članice so leta 2011 izplačale približno 4 milijarde EUR pomoči iz SEPP, kar pomeni približno 80 % skupnih odhodkov iz te sheme v tem proračunskem letu. [10]

17. Poročilo je osredotočeno na:

- izvajanje glavnih elementov sheme, vključno z opredelitvijo upravičencev in upravičenih zemljišč;

- prispevek sheme k cilju dohodkovne podpore kmetom v novih državah članicah;

- pripravo prehoda na nov sistem neposrednih plačil, ki bo skupen vsem državam članicam EU.

OPAŽANJA

PLAČILA UPRAVIČENCEM, KI SE S KMETIJSTVOM UKVARJAJO LE KOT Z OBROBNO DEJAVNOSTJO

18. Plačila iz SEPP so, kot že navedeno, namenjena dohodkovni podpori kmetom. [11] Shema je zasnovana tako, da je skladna z glavnimi cilji skupne kmetijske politike, ki si prizadeva "povečati kmetijsko produktivnost" in "s tem zagotoviti primerno življenjsko raven kmetijske skupnosti, zlasti s povečanjem individualnega zaslužka oseb, ki se ukvarjajo s kmetijstvom". [12]

OPREDELITEV "KMETA" IN "KMETIJSKE DEJAVNOSTI"

19. V Uredbi [13] je kmet opredeljen kot oseba ali združenje oseb, ki oprav- lja(-jo) "kmetijsko dejavnost". "Kmetijska dejavnost" pomeni "proizvodnjo, vzrejo ali gojenje kmetijskih proizvodov, vključno z žetvijo, molžo, rejo živali in kmetijsko rejo živali, ali ohranjanje zemljišča v dobrih kmetijskih in okoljskih pogojih".

20. Sodišče je že opozorilo na to, da opredelitev "kmetov" kot oseb ali subjektov, ki imajo na voljo upravičena zemljišča in opravljajo "kmetijsko dejavnost" ni dovolj natančna. [14] Ugotovilo je, da sta Madžarska in Romunija ta pojma dodatno pojasnili v svoji nacionalni zakonodaji. Madžarska se je odločila, da bo pomoč iz SEPP izplačevala le uporabnikom zemljišč. V Romuniji nacionalna pravila izrecno prepovedujejo plačila iz SEPP osebam, ki samo dajo zemljišča v uporabo koncesionarju ali jih oddajo v najem. Vendar se to v praksi redko preverja in Sodišče je v obeh državah članicah ugotovilo, da je bila pomoč iz SEPP izplačana lastnikom zemljišč, ki na zadevnih zemljiščih niso izvajali lastne kmetijske dejavnosti, kmetje, ki so zemljišča dejansko uporabljali, pa niso imeli dostopa do pomoči iz SEPP.

21. Sodišče je kot pri SEP odkrilo tudi upravičence do pomoči iz SEPP, ki so se s kmetijstvom ukvarjali le kot z obrobno dejavnostjo. Značilni primeri so nepremičninske družbe, letališča (Poljska in Romunija), gozdarska podjetja, lovska društva, ribiška društva ali smučarski klubi (Madžarska, Poljska in Slovaška). Komisija in obiskane države članice nimajo niti natančnih podatkov o številu takih primerov niti o njihovem finančnem učinku. Sodišče je na primer ugotovilo, da je v letu oddaje zahtevkov 2010 na Poljskem 1345 lovskih društev zakonito prejelo 2,54 milijona EUR pomoči iz SEPP za 19000 ha kmetijskih zemljišč. Podobno je na Madžarskem 337 lovskih društev prejelo več kot 1 milijon EUR pomoči iz SEPP za 7000 ha kmetijskih zemljišč.

22. Sodišče je v obiskanih državah članicah odkrilo tudi posebno skupino upravičencev do SEPP, in sicer javne subjekte, ki upravljajo zemljišča v državni lasti v skladu z nacionalno zakonodajo. Ti subjekti se ne ukvarjajo s kmetijstvom, ali pa je to zanje le obrobna dejavnost. V takih primerih plačila iz SEPP financirajo predvsem javno funkcijo teh subjektov in niso dohodkovna podpora kmetom.

23. Pregled stanja SKP iz leta 2008 je državam članicam omogočil opredelitev meril, s katerimi bi preprečile, da bi plačila iz SEPP prejemale zgoraj navedene vrste upravičencev. Vendar doslej nobena od obiskanih držav članic ni izkoristila te možnosti, zato opisano stanje ostaja nespremenjeno.

ZEMLJIŠČA, KI SE UPORABLJAJO ZA NEKMETIJSKE DEJAVNOSTI

24. Določbe, ki se uporabljajo za SEP, ne dovoljujejo plačil za zemljišča, ki se ne uporabljajo pretežno za kmetijstvo [15]. Takega pravila za SEPP ni. Na Madžarskem so organi izplačali plačila iz SEPP za trajno travinje v državni lasti, namenjeno vojaškemu urjenju, za katerega nacionalni organi niso mogli pojasniti, ali se uporablja izključno za urjenje ali vsaj delno v kmetijske namene (paša ovac). Sodišče je ocenilo, da je bilo leta 2010 za vojaška zemljišča plačanih 4,25 milijona EUR. [16]

OKVIR 1

DRŽAVNI SUBJEKTI, KI PREJEMAJO POMOČ IZ SEPP SAMO ZA OPRAVLJANJE JAVNE FUNKCIJE V SKLADU Z NACIONALNO ZAKONODAJO

Na Poljskem, v Romuniji, na Slovaškem in Madžarskem so velike površine kmetijskih zemljišč v državni lasti. Agencija za kmetijsko posest na Poljskem na primer, ki upravlja približno 2 milijona ha, ki pripadajo državni zakladnici, je največji samostojni upravitelj kmetijskih zemljišč. Upravni organi na teh zemljiščih sami ne kmetujejo, temveč jih dajejo v zakup kmetom, ki so običajno upravičeni do pomoči iz SEPP za parcele, na katerih kmetujejo. Te države članice niso imele enotne politike za take subjekte: medtem ko na Slovaškem in v Romuniji ne prejemajo pomoči iz SEPP, na Poljskem okrajni uradi agencije za kmetijsko posest letno prejmejo približno 1 milijon EUR pomoči iz SEPP za zemljišča, za katera niso našli najemnika. Okrajni uradi so ponudnikom storitev poverili vzdrževanje zemljišč za ohranitev njihove kmetijske vrednosti po ceni na hektar, ki je mnogo nižja od letne pomoči iz SEPP. Vendar je to funkcija, ki jo morajo organi opravljati v vsakem primeru, saj jih nacionalna zakonodaja obvezuje k ohranjanju vrednosti javne posesti.

Na Madžarskem je država največji samostojni upravičenec SEPP. [17] Taka pomoč se izplačuje na primer za nacionalne parke, ki se financirajo iz državnega proračuna z glavnim namenom ohranjanja naravnih rezervatov. Med drugimi primeri institucionalnih uporabnikov zemljišč, katerih glavni cilj ni kmetovanje, so vodnogospodarska podjetja in občine. Nacionalni organi nimajo nobenega pregleda nad tem, koliko plačil prejmejo taki subjekti. Vendar Sodišče ocenjuje, da bi se lahko to nanašalo na 300000 ha, za katere so nacionalni organi v letu 2010 izplačali približno 50 milijonov EUR pomoči iz SEPP.

Sodišče je v Romuniji, kjer so občine lastnice približno 1,6 milijona ha kmetijskih zemljišč, od katerih je 1,5 milijona ha travinja, ugotovilo, da je leta 2010 več kot 1000 občin in lokalnih organov prejelo 23,5 milijona EUR pomoči iz SEPP za približno 340000 ha javnih zemljišč. To so zemljišča, ki jih lokalni kmetje večinoma uporabljajo skupaj, na primer za pašo živine ali košnjo trave, in na katerih se javni lastniki praviloma ne ukvarjajo s kmetijsko dejavnostjo. Romunski organi so nedavno sprejeli ukrepe za boljše usmerjanje plačil kmetom, ki pa so le deloma uspešni, in mnogo kmetov, ki uporabljajo zemljišča, še vedno ne prejema plačil iz SEPP.

Sodišče je podobne primere odkrilo v Bolgariji, kjer so občine ustanovile pravne subjekte, ki prejemajo pomoč iz SEPP za javna zemljišča, na katerih lokalni kmetje pasejo svojo živino. V takih primerih so bile dejavnosti subjektov omejene na zagotavljanje vode za živino ali občasen najem delavcev za odstranjevanje grmovja z zemljišč.

Zaradi načrtovanega povečanja plačil iz SEPP na hektar bodo letni zneski, ki se izplačujejo tem subjektom, do leta 2013, v Bolgariji in Romuniji pa do leta 2016, naraščali. V vseh navedenih primerih pomoč ne podpira dohodkov kmetov, ampak prispeva k financiranju javne uprave.

SKUPNE POVRŠINE, UPRAVIČENE DO POMOČI IZ SEPP, NISO BILE ZANESLJIVO UGOTOVLJENE IN OBISKANE DRŽAVE ČLANICE SO RAZLIČNO OPREDELILE UPRAVIČENOST PARCEL

VEČINA ZADEVNIH DRŽAV ČLANIC NE MORE NATANČNO DOLOČITI KMETIJSKIH POVRŠIN, UPRAVIČENIH DO SEPP

25. Nacionalne proračunske zgornje meje, ki so bile na voljo za neposredna plačila, je sicer določil Svet, natančna določitev površin, ki bodo dejansko upravičene do pomoči iz SEPP, pa je bila prepuščena Komisiji in državam članicam. [18]

26. Kot že omenjeno, je bilo v aktu o pristopu in poznejših uredbah Sveta določeno, da so upravičena kmetijska zemljišča "kmetijska zemljišča v uporabi" (KZU), ki so bila 30. junija 2003 v dobrem kmetijskem stanju (GAC), ne glede na to, ali so se takrat obdelovala ali ne.

27. V primeru Bolgarije in Romunije ta pretekla referenca ne velja, tako da je upravičena kmetijska površina tisti del KZU, ki je v GAC v zadevnem letu oddaje zahtevkov.

28. Zaradi merila v zvezi s KZU se pomoč iz SEPP ne dodeljuje za nekmetijske površine, kot so gozdovi ali okrasni vrtovi, niti za površine, na katerih se zaradi gospodarskih, socialnih ali drugih razlogov ne izvaja več kmetijska dejavnost (tudi če bi jih bilo mogoče znova kultivirati z uporabo virov, ki so običajno na voljo na kmetijskih gospodarstvih). Sodišče ugotavlja, da so sedanja pravila nedosledna, saj kmetje, ki želijo znova kultivirati parcele v državah članicah, ki uporabljajo SEPP in so se pridružile EU leta 2004, zanje ne morejo prejeti pomoči iz SEPP, medtem ko jo kmetje v Bolgariji in Romuniji prejmejo, če obdelujejo prej opuščena zemljišča.

29. V zakonodaji EU "dobro kmetijsko stanje" (GAC) ni dodatno opredeljeno. V času revizije je imela samo Bolgarija standarde, ki izrecno opredeljujejo GAC.

30. Določbe aktov o pristopu so sicer zahtevale, da morajo nacionalni organi fizično določiti upravičene kmetijske površine, vendar je imela večina držav članic pri tem težave z zanesljivostjo. Ker ni bilo opredelitve GAC in ker identifikacijski sistemi za zemljišča (LPIS) niso bili na voljo, ali pa niso bili dovolj razviti, so države članice za določitev svojih kmetijskih površin uporabljale različne metode.

31. Na Poljskem so bile upravičene kmetijske površine, ki jih je sprejela Komisija, določene na podlagi globalnih podatkov o rabi zemljišč iz popisa kmetijskih gospodarstev iz leta 2002 in dopolnilnih informacij o neobdelanih zemljiščih, za katera se je pričakovalo, da jih bodo kmetje spet začeli uporabljati za kmetijske dejavnosti, ko bodo ugotovili, da lahko zanje prejmejo plačila iz SEPP. V LPIS pa so bile vključene površine na podlagi podatkov iz zemljiških knjig, ki so vsebovale veliko večje površine, ne pa tudi podatkov o njihovem stanju leta 2003. [19]

32. Na Madžarskem so bile upravičene kmetijske površine, ki jih je sprejela Komisija, določene na podlagi predpristopnih podatkov o rabi zemljišč in popisa kmetijskih gospodarstev iz leta 2002 brez upoštevanja ocene zemljišč, ki se štejejo za neprimerna za kmetijstvo. LPIS pa v celoti temelji na interpretaciji letalskih posnetkov.

33. Navedeni primeri kažejo tudi, da so v LPIS, kjer so evidentirane površine, upravičene do pomoči iz SEPP, in ki ga države članice uporabljajo za upravljanje zahtevkov, [20] vključene tudi kmetijske površine, ki so včasih mnogo večje od kmetijskih površin, ki jih je določila in sprejela Komisija v času pristopa. Kot je prikazano v tabeli, je bilo stanje leta 2010 še vedno enako.

34. Komisija od držav članic ni zahtevala, da te neskladnosti analizirajo. Sodišče zato ne more potrditi, da so bile površine, evidentirane kot upravičene do plačil iz SEPP, dejansko določene v skladu z določbami aktov o pristopu in kasnejše zakonodaje EU [21].

35. Ta negotovost v zvezi s površinami, upravičenimi do pomoči iz SEPP, ima dve vrsti posledic:

(a) ker je finančni okvir za vsako državo članico določen za proračunsko obdobje, je bil povprečni znesek na hektar sorazmerno znižan, kjer so vse površine, ki so jih prijavili kmetje, presegle kmetijske površine, ki jih je odobrila Komisija;

(b) povprečni znesek pomoči iz SEPP na hektar je bil povečan, kadar so bila kmetijska zemljišča, ki jih je odobrila Komisija, manjša od dejanskih kmetijskih zemljišč, kot so opredeljena v LPIS.

TABELA

PRIMERJAVA MED KMETIJSKIMI ZEMLJIŠČI V UPORABI, KMETIJSKIMI ZEMLJIŠČI, KI JIH JE ODOBRILA KOMISIJA, IN ZEMLJIŠČI, UPRAVIČENIMI DO SEPP ZA LETO ODDAJE ZAHTEVKOV 2010

Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi podatkov iz nacionalnih statističnih uradov in plačilnih agencij (2011).

(v ha) |

| Bolgarija | Madžarska | Poljska | Romunija | Slovaška |

Kmetijska zemljišča v uporabi (KZU) leta 2010 po podatkih statističnih uradov | 3620000 | 5343000 | 15534000 | 13298000 | 1921000 |

Kmetijska zemljišča, ki jih je odobrila Komisija (Priloga VIII k Uredbi (ES) št. 1121/2009) | 3492000 | 4829000 | 14137000 | 8716000 | 1865000 |

Vsa zemljišča, upravičena do SEPP, ki so evidentirana v LPIS | 3707125 | 5681781 | 18245374 | 13015446 | 2083248 |

SPREMEMBE UPRAVIČENIH KMETIJSKIH POVRŠIN NISO VEDNO TEMELJILE NA PREVERLJIVIH MERILIH

36. Komisija lahko odobri spremembe upravičenih kmetijskih površin države članice, če se izkaže, da so prvotno določene površine nepravilne. Take prilagoditve se lahko izvedejo, če je zadevna država članica opredelila objektivna in nediskriminatorna merila. [22]

37. Komisija je od leta 2004 odobrila zahtevke za spremembo kmetijskih površin Bolgariji, Litvi, Madžarski, Poljski in Slovaški. V Bolgariji, na Poljskem in Slovaškem so se zaradi sprememb kmetijske površine zmanjšale, zato se je znesek pomoči iz SEPP na hektar povečal. To je tem državam članicam omogočilo, da so v celoti porabile svoje letne finančne okvire. Madžarska je zaprosila za povečanje kmetijskih površin, ker so organi prejeli zahtevke za pomoč za mnogo večje površine, kot je bilo pričakovano. Zato so se plačila iz SEPP za vse kmete zmanjšala, da letni finančni okvir ne bi bil presežen.

38. Sodišče je ugotovilo, da je bila v Bolgariji sprememba kmetijskih površin deloma posledica ugotovitve neupravičenih zemljišč, na Madžarskem, Poljskem in Slovaškem pa sprememba ni temeljila na preverljivih merilih, ampak zgolj na dejstvu, da so organi prejeli zahtevke za pomoč za več oziroma manj kmetijskih zemljišč, kot je bilo pričakovano. Komisija je že leta 2005 slovaške organe obvestila, da letno število prejetih zahtevkov za pomoč in kakršno koli pričakovano povečanje nista dovolj objektivni merili za spremembo kmetijskih površin v okviru SEPP. Vendar je Komisija zahtevke za spremembo, ki so jih vložile Madžarska, Poljska in Slovaška nazadnje sprejela brez dodatne analize. [23]

PLAČILA IZ SEPP SE IZVRŠUJEJO ZA KMETIJSKA ZEMLJIŠČA, KI NISO V UPORABI ALI SO OPUŠČENA

39. Posebna značilnost mnogih držav članic, ki uporabljajo SEPP, so kmetijska zemljišča, ki niso v uporabi ali so opuščena. To je predvsem posledica socialnih in gospodarskih sprememb po letu 1990. Za taka zemljišča se pomoč iz SEPP ne bi smela izplačevati.

40. Kot že navedeno, so imele države članice težave pri opredeljevanju tistega dela KZU, ki je bil 30. junija 2003 v GAC. Pri revizijah, ki jih je Sodišče izvedlo v okviru letne izjave o zanesljivosti, je bilo ugotovljeno, da LPIS pogosto ni bil dovolj kakovosten niti redno posodobljen.

41. Sodišče je ugotovilo, da so si Komisija in države članice prizadevale za izboljšanje LPIS. Organi na Madžarskem so na primer med letoma 2008 in 2010 približno 891000 ha razvrstili med neupravičene površine za plačila iz SEPP, ker so ugotovili, da so bile ustrezne parcele opuščene ali niso bile več primerne za kmetijske dejavnosti. Za Bolgarijo in Romunijo je Komisija pripravila posebna akcijska načrta, ki v revidiranem obdobju (leto oddaje zahtevkov 2010) še nista bila v celoti izvedena, vendar so se zaradi njiju že pomembno zmanjšale prvotno upravičene površine. Na Slovaškem so organi za 100000 ha trajnega travinja (približno ena petina celotne površine trajnih travinj) dvomili, da so v celoti v kmetijski uporabi, in razmišljali o znižanju plačil iz SEPP na hektar, da bi upoštevali dele parcel, ki niso v uporabi.

42. Kljub tem prizadevanjem so v LPIS nekaterih držav članic še vedno zemljišča, ki niso v uporabi ali so opuščena.

OKVIR 2

PLAČILO POMOČI IZ SEPP ZA ZEMLJIŠČA, KI NISO V UPORABI

V Romuniji, kjer so se prijavljene kmetijske površine od leta 2007 povečale, so se parcele štele za upravičene, tudi če se na njih ni izvajala kmetijska dejavnost (fotografija 1). Organi še niso opredelili jasnih in nedvoumnih pogojev, pod katerimi postanejo upravičena opuščena zemljišča, ki jih nameravajo kmetje znova kultivirati.

+++++ TIFF +++++

V Bolgariji organi kot minimalni pogoj za upravičenost zahtevajo, da se na trajnem travinju pasejo živali ali da se ta vsaj enkrat letno pokosi. V praksi pa v celoti sprejmejo tudi parcele z zelo omejeno kmetijsko dejavnostjo ali celo brez nje (npr. parcele, ki jih domače ali divje živali samo prečkajo). Sodišče je odkrilo tudi primere plačil iz SEPP za parcele, za katere ni bilo dokazov, da se je na njih kdaj koli izvajala kakršna koli kmetijska dejavnost (fotografija 2).

+++++ TIFF +++++

Na Poljskem zahteve GAEC predpisujejo redno dejavnost na njivah. Vendar je Sodišče ugotovilo, da je bila pomoč iz SEPP izplačana za njive na fotografiji 3, ki niso v uporabi. Sodišče je pri obiskanih upravičencih pogosto ugotovilo podobno stanje. Upravičenci do SEPP so v večini primerov prejeli celotno ali le zelo zmerno znižano plačilo, tudi kadar so organi ugotovili, da zemljišča že več let niso v uporabi.

+++++ TIFF +++++

Na Madžarskem razen odstranjevanja plevela kmetom za upravičenost njihovih parcel ni treba izvajati nobene kmetijske dejavnosti. Sodišče je ugotovilo primere, ko so kmetje najeli prostrana polnaravna travinja in prejeli plačila pomoči iz SEPP, ne da bi zemljišča sploh uporabljali za kmetovanje. Poleg tega je neizvajanje kmetijske dejavnosti negativno vplivalo na okoljsko vrednost tovrstnih zemljišč (fotografija 4).

+++++ TIFF +++++

43. Ocena upravičenosti parcele do plačil iz SEPP je odvisna od tega, ali so države članice dodatno opredelile pogoje za upravičenost in minimalne standarde za kmetijsko dejavnost ter kako jasno so to storile, kako zanesljivo lahko nacionalni organi ugotovijo status parcele 30. junija 2003 ter kako skrbno preverjajo stanje. Glede na te dejavnike je Sodišče ugotovilo mnogo različnih stanj, ki so privedla do neenake obravnave kmetov v obiskanih državah članicah.

PLAČILA IZ SEPP PRECEJ PRISPEVAJO K DOHODKOM KMETOV, VENDAR TA PODPORA KORISTI PREDVSEM VELIKIM KMETIJAM

PLAČILA IZ SEPP NA SPLOŠNO PODPIRAJO DOHODKE KMETOV V NOVIH DRŽAVAH ČLANICAH …

44. Namen SEPP je dohodkovna podpora kmetom, vendar ta cilj ni dodatno opredeljen v smislu želene ravni pomoči ali njenega razdeljevanja.

45. Od leta 2004 do leta 2010 (proračunska leta od 2005 do 2011) so kmetje v novih državah članicah prejeli približno 21,5 milijarde EUR plačil iz SEPP. [24] Leta 2010 je bilo približno 3 milijone upravičencev, povprečno plačilo iz SEPP na kmetijo pa je znašalo 1668 EUR. [25] Vse države članice, ki uporabljajo SEPP, so porabile večino svojega finančnega okvira. Tako je SEPP na splošno prispevala k povečanju dohodkov kmetov. [26]

46. Po ugotovitvah najnovejše analize dohodkov kmetov, ki jo je izvedla Komisija, so dohodki kmetov v EU-12 (države članice, ki uporabljajo SEPP, ter Malta in Slovenija) kljub večjemu znižanju leta 2009 zaradi sedanje gospodarske krize ostali precej nad predpristopno ravnijo. Na splošno so se dohodki na letno delovno enoto od leta 2004 do leta 2009 povišali za 34 %. [27] To povečanje je posledica višjih cen na enotnem trgu in rasti javne podpore kmetijskemu sektorju.

47. Plačila iz SEPP bi lahko šteli za najpomembnejši element čistih dohodkov kmetov v teh državah članicah, kar je razvidno iz diagrama 1.

48. Vendar se razvoj kmetijskih dohodkov precej razlikuje med državami članicami. Medtem ko je razvoj na Poljskem na splošno pozitiven, je na Madžarskem in Slovaškem kljub uvedbi plačil iz SEPP prišlo do precejšnjega znižanja čiste dodane vrednosti kmetijske proizvodnje.

DIAGRAM 1

RAZVOJ PLAČIL IZ SEPP, DRUGIH SUBVENCIJ IN KMETIJSKEGA PODJETNIŠKEGA DOHODKA V VSEH DRŽAVAH ČLANICAH, KI UPORABLJAJO SEPP (VREDNOSTI V TEKOČIH CENAH)

+++++ TIFF +++++

Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi ekonomskih računov za kmetijstvo (Eurostat).

... VENDAR SE NJIHOV UČINEK RAZLIKUJE GLEDE NA VELIKOST IN VRSTO KMETIJE TER DRŽAVO ČLANICO

49. Sodišče ugotavlja, da je dejstvo, da SEPP temelji na površini, [28] v povezavi z dvodelno strukturo kmetijskega sektorja v vseh obiskanih državah članicah, ki to shemo izvajajo, povzročilo zelo močno koncentracijo plačil na velikih kmetijah, medtem ko je bila pomoč, izplačana manjšim kmetijam, včasih zelo nizka. [29] Precejšnje število kmetov sploh ne prejme pomoči iz SEPP, ker je upravičena površina njihovih kmetijskih gospodarstev premajhna. Ta koncentracija je očitna zlasti v Bolgariji, kjer je bila leta 2010 več kot polovica nacionalnega finančnega okvira za SEPP dodeljena 2 % kmetij.

50. Pomoč iz SEPP je zasnovana protislovno, saj je po eni strani mišljena kot podpora individualnim dohodkom, po drugi strani pa se pri razdeljevanju ne upoštevajo specifične razmere prejemnika.

51. Leta 2010 je 98 % upravičencev do SEPP prejelo manj kot 10000 EUR, kar je predstavljalo 49 % skupne vrednosti plačil, 0,2 % upravičencev pa je prejelo več kot 100000 EUR, kar je predstavljalo 24 % skupne vrednosti plačil.

52. Pravni okvir za SEPP za razliko od SEP ne zagotavlja možnosti za diferenciacijo plačil v državah članicah, s čimer bi bilo mogoče bolj upoštevati kmetijski potencial regij ali okoljska merila. Zato je SEPP preprosta in enostavna za izvajanje, vendar ne omogoča usmerjanja plačil v specifične potrebe regij.

53. Sodišče je na Madžarskem, v Romuniji in na Slovaškem ugotovilo, da so bila lahko plačila iz SEPP za upravičence zelo donosna, če so najemali ali kupovali kmetijska zemljišča, ne da bi začeli dejavno kmetovati, saj jim na zemljiščih ni bilo treba izvajati nobene posebne dejavnosti. V takih primerih plačila iz SEPP ne prispevajo k cilju povečanja kmetijske produktivnosti, določenega v Pogodbi. [30]

54. Učinek pomoči iz SEPP na dohodke kmetij se precej razlikuje med vrstami kmetij. Po pridružitvi EU je namreč v mnogih novih državah članicah prišlo do velikeg upada živinoreje, saj so imeli mnogi živinorejci zelo omejen dostop do pomoči iz SEPP, ali pa ga sploh niso imeli, ker niso imeli kmetijskih zemljišč, ali pa so jih imeli zelo malo.

55. Z možnostjo plačila dopolnilnih nacionalnih neposrednih plačil so lahko nove države članice obravnavale specifične potrebe. Poleg tega je Svet leta 2009 v okviru pregleda stanja SKP državam članicam ponudil možnost, da del nacionalnega finančnega okvira za SEPP porabijo za obravnavo specifičnega neugodnega položaja, v katerem so nekateri kmetje npr. v gospodarsko ranljivih in okoljsko občutljivih območjih ali kmetje, ki se ukvarjajo z gospodarsko ranljivimi vrstami kmetijstva [31]. Tako ali drugače so jo izkoristile vse obiskane nove države članice. Ker pa je ta možnost na voljo šele od leta 2010, njen učinek na porazdelitev dohodkov kmetov še ni ovrednoten.

DIAGRAM 2

RAZDELJEVANJE DOHODKOVNE PODPORE IZ SEPP V LETU 2010 (V EUR)

+++++ TIFF +++++

Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi podatkov Evropske komisije o plačilih (CATS).

UČINEK PLAČIL IZ SEPP NA PRESTRUKTURIRANJE IN IZBOLJŠANJE UČINKOVITOSTI KMETIJ ŠE NI BIL OCENJEN

56. Raven plačil iz SEPP na hektar v novih državah članicah je bila določena tako, da ne bi ovirala potrebnega prestrukturiranja kmetijskega sektorja ter ustvarjala večjih razlik v dohodkih in socialnih izkrivljanj v podeželskih skupnostih. Komisija je navedla, da bi uvedba neposrednih plačil na nizki ravni prispevala k stabilizaciji kmetijskega dohodka, ne da bi ogrožala proces prestrukturiranja. [32]

57. Vendar Komisija še ni analizirala učinkov pomoči iz SEPP na prestrukturiranje ter produktivnost in donosnost kmetij v novih državah članicah.

STRUKTURNE SLABOSTI ŠE VEDNO NEGATIVNO VPLIVAJO NA DOHODKE KMETIJ

58. Različne študije, pa tudi ugotovitve Sodišča kažejo, da strukturni dejavniki, kot so razdrobljeno lastništvo zemljišč, nizka tehnološka raven na kmetijah, nezadostne skladiščne zmogljivosti, premalo razviti obrati za predelavo hrane, pomanjkanje kvalificiranih delavcev ali težek dostop do financiranja, negativno vplivajo na pričakovani učinek pomoči iz SEPP na posodabljanje in rentabilnost kmetij. [33]

DRUGI DEJAVNIKI, KI ZMANJŠUJEJO USPEŠNOST PLAČIL IZ SEPP

59. Uspešnost SEPP pri dohodkovni podpori kmetijam se lahko zmanjša, kadar je pomoč "kapitalizirana" v cenah ali zakupninah zemljišč. To pomeni, da morajo kmetje plačati višje cene ali zakupnine zemljišč samo zaradi prejemanja podpore iz SEPP, kar zmanjšuje uspešnost podpore in lahko negativno vpliva na donosnost kmetij. [34]

60. V Bolgariji, na Madžarskem, Slovaškem in v nekaterih regijah na Poljskem in v Romuniji so zakupljene velike površine kmetijskih zemljišč. [35] Komisija še ni posebej ocenila učinka uvedbe SEPP na cene ali zakupnine zemljišč v novih državah članicah. Razpoložljive študije pa kažejo statistično pomemben učinek plačil iz SEPP na zakupnine zemljišč, [36] čeprav trg s kmetijskimi zemljišči v vseh novih državah članicah še ne deluje v celoti. Celotni učinek plačil iz SEPP na cene in zakupnine zemljišč zato morda še ni v celoti viden. [37]

OKVIR 3

UČINEK PLAČIL IZ SEPP NA ZAKUPNE POGOJE IN CENE

Sodišče je na Poljskem in Madžarskem opazilo posebej veliko zvišanje zakupnin zemljišč v državni lasti z majhno kmetijsko vrednostjo, kot je npr. nekakovostno travinje. Rejci ovac, ki so običajno uporabljali ta zemljišča, pred letom 2004 zanje niso plačevali nič, ali pa le zelo nizke zakupnine, z uvedbo SEPP pa se je povpraševanje po takih zemljiščih povečalo. Do tega ni prišlo zaradi stanja na kmetijskih trgih, pač pa zato, ker plačila iz SEPP, ki so sorazmerna s površino, zagotavljajo visoko raven pomoči glede na nizko proizvodno vrednost zemljišč. Organi so začeli organizirati javne razpise za sklepanje zakupnih pogodb, zato so se zakupnine precej zvišale, kar je vplivalo na vse kmete, ki uporabljajo tovrstna zemljišča.

Sodišče je na Madžarskem in v Romuniji odkrilo zakupne pogodbe, v katerih je bila zakupnina neposredno izražena kot delež plačil iz SEPP in/ali dopolnilnih nacionalnih neposrednih plačil in se je višala sorazmerno z višanjem teh plačil. V zakupnih pogodbah je bilo npr. določeno plačilo fiksne cene na hektar in 100 % zneska SEPP.

Sodišče je na Madžarskem tudi opazilo, da so lahko kmetje, ki so najemniki, zakupne pogodbe sklenili ali podaljšali, samo če so bili pripravljeni plačilne pravice, ki bi jim bile dodeljene v primeru uvedbe nove podporne sheme v prihodnosti, brezplačno prenesti na lastnika zemljišča.

NI PRIPRAV NA PODPORNO SHEMO NA PODLAGI PLAČILNIH PRAVIC

61. SEPP naj bi sprva trajala samo dokler nove države članice ne bi mogle uspešno upravljati neposrednih plačil, kakršna so obstajala v EU-15, vendar najdlje do leta 2009. [38] Svet je leta 2006 podaljšal mogoče trajanje SEPP do konca leta 2010. [39] V okviru pregleda stanja SKP leta 2008 pa je Svet dodatno podaljšal prehodno obdobje za uvedbo SEP do leta 2013. To je državam članicam omogočilo, da so izkoristile prednosti enostavne sheme, ni pa jih spodbudilo k pripravi na sistem na podlagi pravic.

62. Od držav članic, ki so bile obiskane med revizijo, je od leta 2009 samo Madžarska sprejela konkretne ukrepe za zamenjavo SEPP s SEP, vendar zaradi razsodbe madžarskega ustavnega sodišča ni bilo mogoče uvesti specifičnega nacionalnega modela izvajanja. Odtlej nacionalni organi niso dali dodatnih pobud za uvedbo SEP.

63. Komisija je oktobra 2011 predlagala uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi novih pravil za neposredna plačila kmetom. [40] V skladu s tem predlogom bi od leta 2014 tako SEPP kot SEP nadomestila osnovna plačilna shema, ki bi še naprej temeljila na plačilnih pravicah. Kmetje bi potem morali za prejetje plačil imeti plačilne pravice in hkrati prijaviti upravičene hektare, ki jih imajo na voljo. V okviru sistema deljenega upravljanja bi morale nacionalne uprave leta 2014 kmetom dodeliti plačilne pravice in jih v naslednjih letih upravljati.

64. Sodišče je ugotovilo, da so nacionalne uprave in kmetje doslej zelo slabo poznali sisteme neposrednih plačil na podlagi pravic. Niti Komisija niti nacionalni organi niso uprav in kmetov dejavno pripravili na prehod na sistem na podlagi pravic. V času revizije leta 2011 so se poljski organi šele na centralni ravni začeli seznanjati s pomočjo na podlagi pravic (sedaj SEP), vendar niso storili še nič v zvezi s sistematično opredelitvijo tehničnih zahtev upravljanja take sheme po letu 2013. Bolgarski organi so pripravljali oceno učinka prehoda na SEP na upravo in kmete. Romunski organi so marca 2012 začeli dvostranske razprave s predstavniki Komisije in posvetovanja s kmeti. Slovaški organi so od leta 2009 analizirali samo finančne učinke prehoda na SEP, vendar so se odločili uporabljati SEPP do leta 2013.

65. Ko je bila SEP uvedena v EU-15, so imele nacionalne uprave vsaj 20 mesecev za pripravo prehoda z vezane pomoči na novo shemo. Kljub temu je Sodišče v svojih letnih poročilih za proračunski leti 2006 in 2007 opozorilo na slabosti pri izvajanju sistema na podlagi pravic, ki so včasih povzročile precejšnje zamude pri plačilih kmetom. [41] Sodišče zato meni, da obstaja tveganje, da bo zaradi nezadostne priprave na uvedbo pomoči na podlagi pravic v državah članicah, ki uporabljajo SEPP, prišlo do podobnih težav.

ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA

66. SEPP je shema, ki je enostavna za upravljanje in je novim državam članicam po pridružitvi EU leta 2004 in leta 2007 omogočila plačevanje dohodkovne podpore njihovim kmetom. Ker ni vezana na kmetijsko proizvodnjo, so v njej predvideni tudi cilji reforme SKP iz leta 2003, namenjeni okrepitvi tržne usmerjenosti kmetov, plačila pa so postala pogojena s spoštovanjem zahtev navzkrižne skladnosti.

67. Zasnova in izvajanje SEPP v državah članicah sta privedla do mnogih vprašljivih elementov v zvezi s predvidenimi upravičenci do pomoči, opredelitvijo upravičenih površin in razdelitvijo podpore med kmetijsko prebivalstvo. Razdeljevanje pomoči med kmete kot pri SEP temelji na površini kmetijskega gospodarstva in ne odraža specifičnih regionalnih značilnosti kmetijskih dejavnosti niti prispevka kmetov k proizvodnji javnih dobrin. Učinek SEPP na prestrukturiranje kmetijskega sektorja še ni bil ocenjen in stalne strukturne slabosti še vedno negativno vplivajo na dohodke mnogih kmetov. In nazadnje, države članice, ki sedaj uporabljajo SEPP, še niso bile pripravljene na uvedbo sheme dohodkovne podpore na podlagi pravic po letu 2013. Zato bi bilo dobro, če bi Svet in Parlament razmislila o ponovnem pregledu teh elementov pri pripravi skorajšnje reforme SKP v skladu s smernicami iz spodnjih priporočil.

UPRAVIČENCI, UPRAVIČENA ZEMLJIŠČA IN KMETIJSKE DEJAVNOSTI

68. Sodišče je v svojem poročilu o SEP opozorilo na neustreznost opredelitve "kmeta" in na izplačevanje pomoči upravičencem, ki se ne ukvarjajo s kmetijstvom, ali pa se z njim ukvarjajo le kot z obrobno dejavnostjo. Ta revizija je prišla do enakih zaključkov glede SEPP. Poleg tega je bila pomoč iz SEPP v nekaterih zadevnih državah članicah zakonito izplačana javnim subjektom, ki upravljajo državna zemljišča in se sicer ne ukvarjajo s kmetijstvom (kar pomeni, da je bila zanje dohodkovna podpora).

69. Države članice, ki uporabljajo SEPP, niso natančno opredelile upravičenih površin in izvršena so bila plačila za zemljišča, ki niso v uporabi, ali pa so namenjena nekmetijskim dejavnostim.

PRIPOROČILO 1

Sodišče ponavlja svoje priporočilo, naj bo dohodkovna podpora usmerjena v aktivne kmete, ki dejansko izvajajo redne kmetijske dejavnosti. Dohodkovne podpore iz SEPP predvsem ne bi smeli prejemati javni subjekti, ki upravljajo državna zemljišča in se sicer ne ukvarjajo s kmetijstvom.

PRIPOROČILO 2

Upravičenost zemljišč do pomoči naj se jasno opredeli in omeji na parcele, na katerih je treba zaradi standardov v zvezi z dobrimi kmetijskimi in okoljskimi pogoji dejansko izvajati redne kmetijske dejavnosti. Če bo uvedena shema pomoči, ki bo temeljila na pravicah, naj se plačilne pravice dodelijo samo za take parcele.

RAZDELJEVANJE POMOČI IZ SEPP

70. Razdeljevanje pomoči iz SEPP v bistvu temelji na površini kmetijskih parcel, na katerih se izvajajo kmetijske dejavnosti in ki jih imajo kmetje na voljo, brez upoštevanja specifičnih regionalnih značilnosti kmetijskih dejavnosti ali prispevka kmetov k proizvodnji javnih dobrin.

71. Zaradi dvodelne strukture kmetijstva v večini novih držav članic velika večina kmetov prejema samo zelo majhne zneske pomoči, večino pomoči pa prejme majhno število velikih upravičencev.

PRIPOROČILO 3

Prizadevati si je treba za bolj uravnoteženo razdeljevanje pomoči med kmeti z določitvijo zgornje meje za posamezna plačila ali z upoštevanjem specifičnega položaja kmetij v različnih regijah.

VLOGA POMOČI IZ SEPP PRI PRESTRUKTURIRANJU KMETIJSKEGA SEKTORJA

72. Raven pomoči se je od pristopa novih držav članic leta 2004 in 2007 letno večala, kar se bo nadaljevalo še do leta 2013 oziroma 2016. Učinek sedanje ravni pomoči in prihodnjih zvišanj na prestrukturiranje kmetijskega sektorja in učinkovitost kmetij še ni znan.

STRUKTURNE SLABOSTI, KI VPLIVAJO NA DOHODKE KMETIJ

73. Stalne strukturne slabosti v kmetijstvu v državah članicah, ki uporabljajo SEPP, lahko vplivajo na dolgoročno uspešnost in učinkovitost neposrednih plačil.

KAPITALIZACIJA DELOV POMOČI V CENAH IN ZAKUPNINAH ZEMLJIŠČ

74. Ker je pomoč iz SEPP strogo vezana na površino, ki jo ima kmet na voljo, lahko privede do zviševanja cen in zakupnin zemljišč ter tako zmanjša uspešnost pomoči.

PRIPOROČILO 4

Komisija naj analizira, koliko strukturne slabosti in cene zemljišč negativno vplivajo na uspešnost in učinkovitost neposrednih plačil. Na podlagi take analize naj razmisli o dopolnilnih ukrepih za prestrukturiranje kmetijskega sektorja in povečanje njegove konkurenčnosti.

PREHODNOST SEPP IN PRIPRAVA NA UVEDBO POMOČI NA PODLAGI PRAVIC

75. SEPP je opredeljena kot prehodni sistem, ki ga bo nadomestila nova shema na podlagi pravic. Vendar se večina držav članic, ki uporabljajo SEPP, ni pripravila na uvedbo tovrstne sheme. Pri uvedbi SEP v državah članicah EU-15 se je pokazalo, da je zaradi izvajanja sheme na podlagi pravic prišlo do precejšnjih zamud pri plačilih kmetom.

PRIPOROČILO 5

Komisija naj dejavno podpira države članice in natančno spremlja njihove priprave na uvedbo prihodnje sheme, ki bo temeljila na pravicah. Predvsem naj državam članicam pomaga opredeliti ključne zahteve za nacionalne uprave in kmete.

To poročilo je sprejel senat I, ki ga vodi Ioannis SARMAS, član Evropskega računskega sodišča, v Luxembourgu na zasedanju 10. oktobra 2012.

Za Računsko sodišče

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Predsednik

[1] Posebno poročilo št. 5/2011 – Shema enotnega plačila (SEP): vprašanja, ki jih je treba obravnavati za izboljšanje njenega dobrega finančnega poslovodenja (http://eca.europa.eu).

[2] To pomeni, da morajo kmetje na svojih kmetijah kot pogoj za plačila upoštevati osnovne standarde v zvezi z okoljem, varnostjo živil ter zdravjem in dobrim počutjem živali, t. i. predpisane zahteve ravnanja, in svoja zemljišča ohranjati v dobrih kmetijskih in okoljskih pogojih (GAEC).

[3] Sklep Sveta (2004/281/ES) z dne 22. marca 2004 o prilagoditvi Akta o pogojih pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike in prilagoditvah pogodb, na katerih temelji Evropska unija, zaradi reforme skupne kmetijske politike (UL L 93, 30.3.2004. str. 1).

[4] COM(2011) 625 final/2 z dne 19. oktobra 2011: Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi pravil za neposredna plačila kmetom v podpornih shemah v okviru skupne kmetijske politike.

[5] Člen 1(c) in člen 124(2) Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 z dne 19. januarja 2009 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor za kmete v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete, spremembi uredb (ES) št. 1290/2005, (ES) št. 247/2006, (ES) št. 378/2007 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1782/2003 (UL L 30, 31.1.2009. str. 16)

[6] Člen 124(4) Uredbe (ES) št. 73/2009.

[7] Člen 124(1) Uredbe (ES) št. 73/2009.

[8] Ta pojem je opredeljen v Uredbi Komisije (ES) št. 1200/2009 z dne 30. novembra 2009 o raziskovanjih strukture kmetijskih gospodarstev (UL L 329, 15.12.2009, str. 1).

[9] Člen 132 Uredbe (ES) št. 73/2009.

[10] Glej Prilogo II.

[11] Člen 1(c) Uredbe (ES) št. 73/2009.

[12] Člen 39 Pogodbe o delovanju Evropske unije:"1.Cilji skupne kmetijske politike so: (a)povečati kmetijsko produktivnost s pospeševanjem tehničnega napredka in zagotavljanjem racionalnega razvoja kmetijske proizvodnje ter z optimalno uporabo proizvodnih dejavnikov, zlasti delovne sile;(b)s tem zagotoviti primerno življenjsko raven kmetijske skupnosti, zlasti s povečanjem individualnega zaslužka oseb, ki se ukvarjajo s kmetijstvom;(c)stabilizirati trge;(d)zagotoviti redno preskrbo;(e)zagotoviti, da je preskrba potrošnikom dostopna po primernih cenah.2.Pri oblikovanju skupne kmetijske politike in posebnih metod za njeno izvajanje se upošteva: (a)posebna narava kmetijske dejavnosti, ki je posledica socialne strukture kmetijstva ter strukturnih in naravnih neskladij med različnimi kmetijskimi regijami;(b)potreba, da se ustrezne prilagoditve izvedejo postopno;(c)dejstvo, da je kmetijstvo v državah članicah sektor, ki je tesno povezan s celotnim gospodarstvom."

[13] Člen 2 Uredbe (ES) št. 73/2009.

[14] Posebno poročilo št. 5/2011.

[15] Člen 34 Uredbe (ES) št. 73/2009.

[16] Nacionalna plačilna agencija ni natančno vedela, kako velike so te vojaške površine, za katere je bila plačana pomoč iz SEPP.

[17] Za leto oddaje zahtevkov 2010 so državni subjekti neposredno prejeli približno 13,8 milijona EUR za skoraj 82000 ha zemljišč, pri čemer je za več kot 27000 ha vloge za pomoč oddalo 10 nacionalnih parkov, za katere je bilo v državno zakladnico plačanih 4,3 milijona EUR pomoči iz SEPP.

[18] Kmetijske površine, za katere se lahko vloži zahtevek za pomoč iz SEPP, so določene v Prilogi VIII k Uredbi Komisije (ES) št. 1121/2009 z dne 29. oktobra 2009 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 v zvezi s shemami podpor za kmete iz naslovov IV in V Uredbe (UL L 316, 2.12.2009, str. 27). Površine za leta oddaje zahtevkov pred letom 2010 so določene v Prilogi XXI k Uredbi Komisije (ES) št. 1973/2004 z dne 29. oktobra 2004 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 v zvezi s shemami podpor, iz naslova IV in IVa navedene uredbe, glede uporabe zemljišč v prahi za proizvodnjo surovin (UL L 345, 20.11.2004, str. 1).

[19] Glej tabelo.

[20] Člen 6 Uredbe Komisije (ES) št. 1122/2009 z dne 30. novembra 2009 o podrobnih pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 v zvezi z navzkrižno skladnostjo, modulacijo ter integriranim administrativnim in kontrolnim sistemom v okviru shem neposrednih podpor za kmete, določenih za navedeno uredbo, ter za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 v zvezi z navzkrižno skladnostjo v okviru sheme podpore, določene za sektor vina (UL L 316, 2.12.2009, str. 65).

[21] Člen 124(1) Uredbe (ES) št. 73/2009.

[22] Člen 124(1) Uredbe (ES) št. 73/2009.

[23] Uredba Komisije (ES) št. 993/2007 (UL L 222, 28.8.2007, str. 10) in Uredba Komisije (ES) št. 316/2009 (UL L 100, 18.4.2009, str. 3), s katerima je bila spremenjena Uredba (ES) št. 1973/2004 ter Uredba Komisije (EU) št. 387/2010 (UL L 114, 7.5.2010, str. 1)o spremembi Uredbe (ES) št. 1121/2009 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009.

[24] Za zneske, plačane na proračunsko leto in državo članico, glej Prilogo II.

[25] Glej Prilogo III.

[26] Pri merjenju skupne ravni neposredne dohodkovne podpore kmetijskemu sektorju je treba prišteti dopolnilna nacionalna neposredna plačila. Po navedbah Komisije so v istem obdobju znašala 13,4 milijarde EUR.

[27] Dokument Komisije Developments in the income situation of the EU agricultural sector (novosti v zvezi z dohodkovnim stanjem v kmetijskem sektorju EU), Bruselj 2010, http://ec.europa.eu/agriculture/rica/pdf/hc0301_income.pdf. Dohodek se meri z letno delovno enoto, ki, poenostavljeno povedano, pomeni eno zaposleno osebo za polni delovni čas na kmetijskem gospodarstvu.

[28] Glej odstavek 8.

[29] Za razdeljevanje pomoči iz SEPP glej Prilogo III.

[30] Člen 39 Pogodbe o delovanju Evropske unije.

[31] Člen 68(1) in člen 131 Uredbe (ES) št. 73/2009.

[32] SEC(2002) 95 final z dne 30. januarja 2002: Enlargement and Agriculture: Successfully integrating the new Member States into the CAP (širitev in kmetijstvo: uspešna vključitev novih držav članic v SKP) (odstavek 4.2).

[33] Za Madžarsko glej npr. Udovecz, G., Popp, J., Potori, N., Alkalmazkodási kényszerben a magyar mezőgazdaság (madžarsko kmetijstvo pod pritiskom prilagajanja), Budimpešta, 2007. Leta 2009 so bili rezultati analize iz leta 2007 potrjeni (A magyar agrárgazdaság versenyesélyei és stratégiai dilemmái (strateške dileme madžarskega kmetijstva in njegove možnosti na trgu), Budimpešta, 2009). Kažejo na obstoječe strukturne probleme in slabo konkurenčnost madžarskega kmetijskega sektorja. Za Slovaško glej Božik, M. et al., Economics of sustainable development in agriculture, food sector and rural areas in Slovak Republic (ekonomija trajnostnega razvoja kmetijstva, hrane in podeželskih območij v Republiki Slovaški), Bratislava, 2009. V Romuniji, kjer podrobno vrednotenje stanja kmetijstva ni na voljo, so nacionalni organi kot dejavnike, zaradi katerih mnogi kmetje težko ustvarijo višje dohodke s kmetijskimi dejavnostmi, navedli razdrobljeno lastništvo zemljišč, ki otežuje združevanje parcel v večje proizvodne enote, in strukturne probleme v prehranski verigi, npr. premalo razvite obrate za predelavo hrane ali vse manjše zanašanje trgovcev s hrano na domače proizvode.

[34] Sodišče je že pri drugi reviziji opozorilo na to, da je po uvedbi sheme enotnega plačila prišlo do podobnih učinkov v EU-15, zlasti pri regionalnem modelu: Posebno poročilo št. 5/2011.

[35] Na Slovaškem je bilo leta 2009 zakupljenih 82 % KZU, za Romunijo pa po zadnjih podatkih (iz leta 2007) le 17 %.

[36] Madžarski raziskovalni inštitut za agrarno ekonomiko je izračunal, da imajo zaradi visokih zakupnin tudi lastniki zemljišč precejšnjo korist od podpore, saj gre zanje 31% pomoči; Kovács, G. et al., The efficiency of agricultural subsidies (učinkovitost kmetijskih subvencij), Budimpešta, 2008. To je skladno z drugo študijo, ki je zajela Češko, Estonijo, Madžarsko, Litvo, Latvijo, Poljsko in Slovaško; Ciaian, P., Kancs, D., The capitalisation of Area Payments into Farmland Rents: Theory and Evidence from the New EU Member States (kapitalizacija plačil na površino v zakupninah kmetijskih zemljišč: teorija in dokazi iz novih držav članic EU), Bruselj, 2009.

[37] Še vedno obstajajo nacionalne omejitve za zakup ali nabavo kmetijskih zemljišč (Madžarska, Slovaška, Poljska in Romunija), zakupne pogodbe včasih veljajo zelo dolgo (Slovaška), zato se učinek pristopa k EU na cene in zakupnine zemljišč še ne vidi v celoti.

[38] Člen 143b(9) Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete ter o spremembi uredb (EGS) št. 2019/93, (ES) št. 1452/2001, (ES) št. 1453/2001, (ES) št. 1454/2001, (ES) 1868/94, (ES) št. 1251/1999, (ES) št. 1254/1999, (ES) št. 1673/2000, (EGS) št. 2358/71 in (ES) št. 2529/2001 (UL L 270, 21.10.2003, str. 1).

[39] Uredba Sveta (EC) št. 2012/2006 z dne 19. decembra 2006 o spremembah in popravku Uredbe (ES) št. 1782/2003 (UL L 384, 29.12.2006 str. 8).

[40] COM(2011) 625 final/2 z dne 19. oktobra 2011.

[41] Glej odstavke od 5.33 do 5.38 letnega poročila za proračunsko leto 2006 ter odstavke 5.14 in od 5.21 do 5.25 letnega poročila za proračunsko leto 2007.

--------------------------------------------------

PRILOGA I

PRIMERJAVA MED SEPP IN SHEMO ENOTNEGA PLAČILA (SEP)

SEP in SEPP sta zasnovani za zagotavljanje dohodkovne podpore kmetom. Pri obeh morajo biti površine kmetijskih zemljišč, na katerih temelji plačilo, kmetom na voljo na določen dan v vsakem letu oddaje zahtevkov, poleg tega pa je treba zemljišča ohranjati v dobrih kmetijskih in okoljskih pogojih (kot je določeno v Uredbi (ES) št. 73/2009).

Vendar sta med SEP in SEPP dve bistveni razliki:

(a) Plačilne pravice

V okviru SEP se pomoč določa z dvema sklopoma zahtev, in sicer (i) s številom upravičenih hektarov, ki jih ima posameznik na voljo, in (ii) z vrednostjo plačilnih pravic, ki jih ima. Plačilne pravice dajo pravico do fiksnega zneska pomoči na hektar. V večini primerov vrednost vsake plačilne pravice odraža vrednost neposredne pomoči iz preteklega referenčnega obdobja. S plačilnimi pravicami se lahko trguje neodvisno od zemljišč.

Pomoč iz SEPP pa je za razliko od tega določena kot pavšalni znesek na hektar, ki se vsako leto izračuna z delitvijo nacionalnega finančnega okvira s kmetijskimi zemljišči v uporabi v zadevni državi članici, plačilne pravice pa ne obstajajo.

(b) Opredelitev upravičenega kmetijskega zemljišča: GAC in GAEC

Pri SEP se plačila izvršijo za katero koli kmetijsko površino gospodarstva, ki se uporablja za kmetijsko dejavnost (kar vključuje njeno ohranjanje v dobrih kmetijskih in okoljskih pogojih).

Za razliko od tega pa je pri SEPP upravičena tista kmetijska površina, ki je dejansko v uporabi in je bila 30. junija 2003 v dobrem kmetijskem stanju. Pojem dobrega kmetijskega stanja v uredbi ni dodatno opredeljen. Za vse praktične namene se je uporabljal samo v času pristopa zaradi izključitve parcel, ki so bile junija 2003 opuščene, iz KZU in da kmetje ne bi mogli zahtevati pomoči za taka zemljišča, ki bi jih znova kultivirali po tem datumu. Zato ta pojem ni več relevanten in nima več praktičnega namena, razen pri dveh v nadaljevanju navedenih izjemah.

V aktu o pristopu Bolgarije in Romunije rok 30. junij 2003 ni omenjen, dobro kmetijsko stanje pa je treba upoštevati vsako leto.

Standardi dobrega kmetijskega stanja so bili opredeljeni samo v Bolgariji. Romunski organi tega niso opredelili, zato zemljišča, ki niso bila v uporabi, niso bila izključena iz kmetijskih površin.

Za vse praktične namene je zdaj relevanten pojem dobrih kmetijskih in okoljskih pogojev, saj morajo kmetje spoštovati obveznosti v zvezi z dobrimi kmetijskimi in okoljskimi pogoji, da so upravičeni do celotnega plačila pomoči iz SEP ali SEPP.

--------------------------------------------------

PRILOGA II

DOHODKOVNA PODPORA, PLAČANA IZ SEPP V PRORAČUNSKIH LETIH OD 2005 DO 2011

Vir: Letna poročila EKJS za proračunska leta 2005–2011.

(v milijonih EUR) |

Proračunsko leto | Bolgarija | Češka | Estonija | Ciper | Latvija | Litva | Madžarska | Poljska | Romunija | Slovaška | SKUPAJ |

2005 | 0,0 | 212,4 | 21,2 | 7,9 | 25,1 | 81,8 | 316,0 | 702,0 | 0,0 | 82,8 | 1449,2 |

2006 | 0,0 | 255,5 | 27,8 | 13,6 | 38,4 | 103,3 | 373,4 | 807,1 | 0,0 | 102,2 | 1721,3 |

2007 | 0,0 | 309,6 | 35,1 | 16,9 | 48,4 | 128,2 | 445,4 | 977,3 | 0,0 | 122,0 | 2082,9 |

2008 | 166,3 | 354,7 | 40,5 | 19,4 | 55,5 | 146,3 | 508,3 | 1123,9 | 420,1 | 139,5 | 2974,5 |

2009 | 208,5 | 437,3 | 50,6 | 24,6 | 69,5 | 183,5 | 639,4 | 1401,6 | 528,8 | 179,7 | 3723,5 |

2010 | 272,1 | 517,0 | 60,6 | 28,7 | 83,6 | 220,1 | 771,1 | 1671,6 | 611,0 | 225,2 | 4461,0 |

2011 | 289,7 | 580,6 | 70,5 | 29,9 | 95,1 | 261,1 | 831,7 | 1962,5 | 698,5 | 264,8 | 5084,4 |

SKUPAJ | 936,6 | 2667,1 | 306,3 | 141,0 | 415,6 | 1124,3 | 3885,3 | 8646,0 | 2258,4 | 1116,2 | 21496,8 |

--------------------------------------------------

PRILOGA III

PORAZDELITEV DOHODKOVNE PODPORE IZ SEPP (LETO ODDAJE ZAHTEVKOV 2010)

Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi podatkov Evropske komisije o plačilih (CATS).

Letno plačilo podpore iz SEPP (v EUR) | Število upravičencev | Bolgarija | Češka | Estonija | Ciper | Latvija | Litva | Madžarska | Poljska | Romunija | Slovaška |

< 500 | 1761219 | 63377 | 3822 | 5662 | 22373 | 33144 | 92613 | 58940 | 520945 | 954443 | 5900 |

≥ 500 in < 5000 | 1164925 | 21359 | 12724 | 8167 | 8779 | 29128 | 68918 | 94003 | 801055 | 114179 | 6613 |

≥ 5000 in < 10000 | 62135 | 2608 | 3174 | 908 | 598 | 1522 | 4773 | 11170 | 30515 | 6055 | 812 |

≥ 10000 in < 50000 | 46706 | 2952 | 3776 | 1101 | 420 | 1174 | 3348 | 11469 | 13450 | 7699 | 1317 |

≥ 50000 in < 100000 | 6060 | 862 | 818 | 164 | 17 | 132 | 259 | 1031 | 1267 | 1125 | 385 |

≥ 100000 in < 300000 | 4396 | 529 | 1170 | 90 | 4 | 45 | 145 | 771 | 566 | 440 | 636 |

≥ 300000 in < 500000 | 746 | 26 | 303 | 6 | 0 | 2 | 10 | 184 | 56 | 30 | 129 |

≥ 500000 | 287 | 15 | 105 | 0 | 0 | 0 | 2 | 77 | 20 | 21 | 47 |

SKUPAJ | 3046474 | 91728 | 25892 | 16098 | 32191 | 65147 | 170068 | 177645 | 1367874 | 1083992 | 15839 |

--------------------------------------------------