SL    SL  
 EVROPSKA  
KOMISIJA 
Bruselj, 2.12.2014  
COM(2014) 717 final 
  
POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU 
EKONOMSKO-SOCIALNEMU OD BORU IN ODBORU REGIJ 
Letno poro čilo o instrumentu za st abilnost za leto 2013 
{SWD(2014) 344 final}  
SL 2   SL KAZALO 
POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU 
EKONOMSKO-SOCIALNEMU OD BORU IN ODBORU REGIJ 
Letno poro čilo o instrumentu za stabilnost za leto 2013 
Kazalo 
1. Uvod........................................................................................................................... .. 3 
2. Struktura instrumenta za stabilnost .............................................................................. 3  
3. Izvajanje instrumenta za stabilnost .............................................................................. 4  
4. Pregled ukrepov v okviru instrume nta za stabilnost v obdobju 2007–2013 ................ 4  
5. Stanje instrumenta za stabilnost leta 2013 ................................................................... 5  
6. Odzivanje na krizne razmere ali porajajo če se krize ( člen 3 uredbe o instrumentu za 
stabilnost) .................................................................................................................... .6 
6.1. Odzivanje na krizne razmere v okviru instrumenta za stabilnost leta 2013................. 6  
6.2. Kdo sodeluje pri ukrepih kriznega odzivanj a v okviru instrumenta za stabilnost?...... 8  
7. Pomoč v okviru stabilnih r azmer za sodelovanje ( člen 4 uredbe o instrumentu za 
stabilnost) .................................................................................................................... .9 
7.1. Ogrožanje javnega reda in miru ( člen 4(1) uredbe o instrumentu za stabilnost) ......... 9  
7.2. Zmanjševanje tveganj v zvezi s kemi čnimi, biološkimi, radiološkimi in jedrskimi 
snovmi (člen 4(2) uredbe o instrumentu za stabilnost) .............................................. 11  
7.3. Izgradnja zmogljivosti pred na stopom krize in po njem ( člen 4(3) uredbe o 
instrumentu za stabilnost) .......................................................................................... 14  
8. Zaključek.................................................................................................................... 17  
SL 3   SL 1. U VOD 
To sedmo letno poro čilo o instrumentu za stabilnost, zadnje takšno poro čilo na podlagi 
obstoječe pravne podlage1, se predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Ekonomsko-
socialnemu odboru in Odboru regij v skladu z zahtevami za poro čanje iz člena 23 Uredbe o 
vzpostavitvi instrumenta za stabilnost2. 
Instrument za stabilnost je pomembno orodje v pristojnosti visoke 
predstavnice/podpredsednice in komisarja,  pristojnega za razvoj, ki jima omogo ča ciljno 
usmerjanje virov za podpiranje celovitih pristopov EU, namenjenih prepre čevanju, blaženju in 
odpravljanju posledi c kriz ter dolgoro čnih varnostnih groženj po svetu. To poro čilo prinaša 
pregled, kako se je instrument za stabilnost upora bljal leta 2013. 
Poročilo dopolnjujejo trije delovn i dokumenti služb Komisije, ki zagotavljajo celovite in 
podrobne posodobljene informacije o splošnem  izvajanju (i) nujnih ukrepov kriznega 
odzivanja v okviru instrumenta za stabilnost v skladu s členom 3 Uredbe, ki so se v letu 2013 
začeli izvajati in/ali so že potekali (Delovni dokument služb Komisije, dela 1 in 2), ter (ii) 
dolgoročnih programov v okviru instrume nta za stabilnost v skladu s členom 4(1), (2) in (3) 
Uredbe. 
2. S TRUKTURA INSTRUMENTA ZA STABILNOST  
V členih 3 in 4 uredbe o instrumentu za stabilnost so opredeljene vrste dejavnosti, za katere bi 
se ta instrument lahko uporabil. 
V členu 3  je opredeljena „pomo č kot odziv na krizne razmere ali porajajo čo se krizo“.  
V členu 4  uredbe o instrumentu za stabilnost je predvideno programsko na črtovanje 
komponente instrumenta, ki zajema dolgoro čne programe v okviru in strumenta za stabilnost 
in se uporablja za ukrepanje na treh glavnih podro čjih:  
• nadregionalne grožnje za zaš čito in varnost ( člen 4(1)), 
• zmanjševanje tveganj v zvezi s kemi čnimi, biološkimi, radiološkimi in 
jedrskimi snovmi ( člen 4(2)) ter  
• izgradnja zmogljivosti pred na stopom krize in po njem ( člen 4(3))3. 
                                                 
1 Instrument za stabilnost se je uporabljal od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013. Novi instrument, ki 
prispeva k stabilnosti in miru (Uredba (EU) št. 230/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 
11. marca 2014 o vzpostavitvi instrumenta za prispevanje k stabilnosti in miru) in za katerega se bodo v 
skladu s členom 13 naslova IV skupnih izvedbenih pravil za izvajanje instrumentov Unije za 
financiranje zunanjega delovanja letna poro čila predložila Evropskemu parlamentu in Svetu v 
prihodnosti, se uporablja od 1. ja nuarja 2014 do 31 . decembra 2020. 
2 Uredba (ES) št. 1717/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006, UL L 327, 
24.11.2006, str. 1. 
3 Znana tudi kot „partnerstvo za gradnjo miru“ v okviru instrumenta za stabilnost. 
SL 4   SL 3. I ZVAJANJE INSTRUMENTA ZA STABILNOST  
Služba Komisije za instrument e zunanje politike (FPI) tesno sodeluje z Evropsko službo za 
zunanje delovanje (ESZD), ki je funkc ionalno neodvisen organ Evropske unije4. Obe službi 
sta v pristojnosti visoke predstavnice/podpred sednice Catherine Ashton; za FPI je pristojna 
kot podpredsednica Evropske komisije. Za delo na podlagi člena 4(1) in (2) je pristojen 
komisar za razvojno sodelovanje.  
ESZD je zagotavljala politi čno usmerjanje za dejavnosti v okviru člena 3 uredbe o 
instrumentu za stabilnost in pri pripravi ukre pov sodelovala s FPI, ki je odgovorna za izvedbo 
dogovorjenih ukrepov. ESZD je zagot avljala tudi strateško na črtovanje dejavnosti programov 
v okviru člena 4 v obliki strateških dokumentov in ve čletnih indikativnih programov. 
Ustrezne letne akcijske programe dolo čata in izvajata GD DEVCO (G eneralni direktorat za 
razvoj in sodelovanje) ( člen 4(1) in (2)) in FPI ( člen 4(3)).  
4. P REGLED UKREPOV V OKVIRU INSTRUMENTA ZA STABILNOST V OBDOBJU  2007–
2013 
Po sedmih letih obstoja je instrument za stabilnost zagotovil podporo za obravnavanje 
celotnega cikla prepre čevanja, odzivanja in okrevanja v zvezi s konflikti in krizami po svetu, 
ki zajema reševanje varnostnih groženj na nacionalni, regionaln i in nadregionalni ravni ter 
krepitev zmogljivosti za prepre čevanje konfliktov in odzivanje na krize. 
Slika 1: Sredstva v okviru instrumenta za stabilnost za dejavnosti iz člena 3 ter člena 4(1), (2) in (3) (skupaj 
1,57 milijarde EUR za obdobje 2007–2013) (glede na dodeljena finan čna sredstva) 
Člen 3
68% Člen 4(1)
9%Člen 4(2)
17%Člen 4(3)
6%
 
V obdobju 2007–2013 je bilo v okviru komponente za kratkoro čno krizno odzivanje 
instrumenta za stabilnost ( člen 3) zagotovljenih 1,08 milijarde EUR za približno 288 
ukrepov kriznega odzivanja v 70 drž avah ali regijah po vsem svetu . Na sliki 2 je 
prikazana geografska pokr itost za to obdobje.  
                                                 
4 V skladu s Sklepom Sveta z dne 26 . julija 2010 o organizaciji in delo vanju Evropske službe za zunanje 
delovanje (2010/427/EU), UL L 201. 
SL 5   SL Slika 2: Geografska pokritost kriznega odzivanja v okvir u instrumenta za stabilnost med letoma 2007 in 2013 
(glede na dodeljena finan čna sredstva) 
Afrika
34%
Azija in Pacifik
17%
Latinska 
Amerika in 
karibske države
9%Bližnji Vzhod in 
severna Afrika
34%Vzhodna Evropa 
in Zahodni 
Balkan
1%Južni Kavkaz 
in Srednja 
Azija
5%Globalno
0%
 
V istem obdobju je bilo zagotovljenih približno 502,45 milijona EUR za dolgoro čno 
programsko na črtovanje  elementa instrumenta za stabilnost, ki zajema dejavnosti iz 
člena 4(1), (2) in (3). Na slik i 1 je prikazano, kako so bila sredstva ra zporejena po ukrepih 
kriznega odzivanja ( člen 3) in dolgoro čnih programih ( člen 4) v tem obdobju. 
5. S TANJE INSTRUMENTA ZA STABILNOST LETA  2013 
V razpoložljivem prora čunu za instrument za stabilnost v višini 309,3 milijona EUR  za 
leto 20135, za katerega so bile obveznosti v celoti prevzete, so bile dode litve razporejene na 
naslednji na čin:  
• 210,7 milijona EUR za krizne razmere ali porajajo če se krize ( člen 3), 
• 30,3 milijona EUR za odzivanje na nadregionalne grožnje ( člen 4(1)), 
• 44,3 milijona EUR za zmanjševanje tveganj v zvezi s kemi čnimi, biološkimi, 
radiološkimi ali jedrskimi snovmi ( člen 4(2)) in 
• 24 milijonov EUR za izgradnjo zmogljivosti  pred nastopom krize in po njem 
(člen 4(3)).  
Svet je bil o na črtovanju novih ukrepov kriznega odzivanja na podlagi člena 3 uredbe o 
instrumentu za stabilnost in napredku pri izvajanju teko čih ukrepov obveš čen prek rednih 
obvestil, predloženih Politi čnemu in varnostnemu odboru. Delovna skupina za konflikte, 
varnost in razvoj, ki je bila ustanovljena zn otraj Odbora Evropskega parlamenta za zunanje 
zadeve v okviru demokrati čnega nadzora nad instrumentom za stabilnost, je med letom 
sklicala šest tristransk ih sestankov na politi čni ravni s predstavniki Komisije in ESZD ter 
približno 15 tehni čnih sestankov. 
V zvezi z geografsko pokritostjo  je s slike 3 razvidna se danja znatna podpora v okviru 
instrumenta za stabilnost na Bližnjem vzhodu te r v Severni in podsaharski Afriki glede na 
dolgotrajne krize v regiji. 
                                                 
5 Glej poglavje „Instrument za stabilnost: pregled obveznosti in pla čil za leto 2013“ v delovnem 
dokumentu služb Komisije II, ki dopolnjuje to poro čilo. 
SL 6   SL Slika 3: Geografska pokritost kriznega odzivanja v okviru novega instrumenta za stabilnost leta 2013 (glede 
na dodeljena finan čna sredstva) 
Afrika
34 %
Azija in Pacifik
14 %
Latinska 
amerika in 
karibske države
10 %Bližnji vzhod in 
severna Afrika
38 %Vzhodna 
Evropka in 
Zahodni 
Balkan
1 %Južni 
Kavkaz in 
Srednja 
Azija
2%Globalno
<1 %
 
Posamezni primeri projektov, ki so se leta 2013 iz vajali v okviru instrumenta za stabilnost, so 
navedeni v naslednjih dveh razdelkih. 
6. O DZIVANJE NA KRIZNE RAZMERE ALI PORAJAJO ČE SE KRIZE (ČLEN 3 UREDBE O 
INSTRUMENTU ZA STABILNOST )  
6.1. Odzivanje na krizne razmere v okviru  instrumenta za stabilnost leta 2013 
V okviru instrumenta za stabilnost je bilo leta 2013 za približno 45 ukrepov kratkoro čnega 
kriznega odzivanja  namenjenih 216,6 milijona EUR6. V bližnjevzhodni in severnoafriški 
regiji se je še naprej zagotavljala po dpora zaradi dolgotrajne krize v Siriji in u činkov, ki jih 
ima ta na sosednje države. Tudi podpora v podsaharski Afriki je bila pomembna in kaže na odziv EU na nestabilne politi čne razmere in varnostne grožnje v regiji. V Jugovzhodni Aziji 
se je še naprej podpirala vzpostavite v mirovnih procesov in pravne države.  
Podrobne informacije o vseh ukrepih v okviru in strumenta za stabilnost, ki so se izvajali 
leta 2013, so navedene v delovnem dokumentu služb Komisije, ki dopolnjuje to letno 
poročilo. Naslednji izbor dejavnosti, ki so se izvajale leta 2013, kaže na velik obseg in 
raznolikost kriz, za katere je bil upo rabljen instrument za stabilnost v razli čnih delih sveta:  
Sirija : v primeru dolgotrajne krize v Siriji inst rument za stabilnost nudi stalno podporo v 
Siriji in sosednjih državah. Inst rument za stabilnost je v Tur čiji, Iraku ter zlasti v Jordaniji in 
Libanonu podpiral organe pri sprejemanju in gostovanju čedalje ve č sirskih beguncev. 
Begunci so prejemali tudi neposredno pomo č, na primer v obliki denarnih subvencij za 
najemnino in izboljšanja življenjskih razm er, tudi pri strukturah upravljanja v taboriš čih, 
alternativnih na činov izobraževanja in v okviru psihosocialne podpore. V Libanonu 
instrument za stabilnost zagot avlja precejšnjo podpor o lokalnemu zdravstvenemu sektorju, ki 
je zaradi dodatnih potr eb zaradi velikega števila beguncev zelo obremenjen.  
V Siriji dostop in drugi pogoji za zagotavljanje nehumanitarne pomo či pomenijo ve čji izziv. 
Kljub temu je instrument za stabil nost zagotovil nekaj neposredne pomo či v obliki osnovne 
zdravstvene dejavnosti, ve čje prehranske varnosti in osnovnega izobraževanja.  
                                                
 
6 Ta številka vklju čuje 6 milijonov EUR sredstev, ki so se pren esla iz leta 2012 ali so bila izterjana 
leta 2013. 
SL 7   SL Mali : instrument za stabilnost je  bil eden prvih instrumentov, ki jih je lahko EU v za četku 
leta 2013 uporabila v okviru obsežnejšega  odziva na krizo v Maliju. Paket pomo či 
instrumenta za stabilnost, vreden 20 milijonov EUR, je zagotovil podporo zlasti na podro čjih 
varnosti in pravice, pomo č za ponovno vzpostavitev vpliva Malija na severu države in pri 
pripravi prvih faz volilnega postopka. Ta pomo č je dopolnjevala podporo iz drugih 
instrumentov EU, zlasti dolgoro čnega programa instrumenta za stabilnost za boj proti 
terorizmu v Sahelu, obeh operacij skupne varnostne in obrambne politike – vojaške misije Evropske unije, ki prispeva k usposabljanju vo jaških sil Malija (EUTM), in misije SVOP v 
Sahelu (EUCAP) – ter podpore EU mednarodni  podporni misiji v Maliju pod afriškim 
vodstvom (AFISMA) z mirovno pomo čjo za Afriko v okviru sklada ERS.  
Niger:  Varnostne grožnje v Nigru so se leta 2013 pove čale zaradi upora in vojaškega 
konflikta v severnem Maliju. V zadnjih letih se  je iz Libije v Nige r vrnilo približno 250 000 
ekonomskih migrantov, vklju čno z nekdanjimi borci in pla čanci, kar je razmere še poslabšalo. 
Na podlagi dosedanje podpore instru mentu za stabilnost za varnost in stabilizacijo v severnih 
regijah Nigra in Malija je bila dogovorjena nadaljnja  podpora za pomo č na podro čjih 
upravljanja ob čin, dejavnosti, ki ustvarjajo pri hodek, ter pobud za mir in spravo, ki jih 
izvajajo regionalni in nacionalni organi. Ti ukrepi prispevajo k dos eganju ciljev strategije EU 
za Sahel, dopolnjujejo raz vojno in humanitarno pomo č EU ter v okviru operacije skupne 
varnostne in obrambne politike ustvarja jo sinergije z misijo SVOP v Nigru.  
Srednjeafriška republika (SAR): obseg dejavnosti instrumenta za stabilnost v Srednjeafriški 
republiki se je po državnem udaru marca 2013 razš iril, da bi se upoštevale nove razmere na 
terenu. To se je izvedlo s paketi podpore za civ ilne varnostne sile, kar bi lahko bilo tudi 
izhodišče za celovita prizadevanja za poznejš o reformo varnostnega sektorja, podporo 
medijem, da se v prestolnici Bangui in provincah omogo či razpoložljivost objektivnih 
informacij o konfliktih, napotit vami opazovalnih misij za človekove pravice in spodbujanjem 
dialoga med skupnostmi s prizadevanji civilne družbe.  
Slonokoš čena obala: EU je po imenovanju nacionalnega organa za izvajanje vladne politike 
o razoroževanju, demobilizaciji in ponovnem vklju čevanju (DDR) iz leta 2012 z ukrepi 
instrumenta za stabilnost zagotovila pomo č, ki je vklju čevala krepitev zmogljivosti in 
tehnično pomo
č, vključno z usmerjanjem in pripravo nekdanjih demobiliziranih borcev, ki naj 
bi se znova vklju čili v družbo, podporo pri ponovnem vklju čevanju približno 5 000 
predhodno demilitiziranih in demobiliziranih nekdanjih borcev v gospodarsko dejavnost in 
družbo nasploh in vzporedno pomo č gostiteljskim skupnostim, da se ustvari okolje, ki podpira 
takšno ponovno vklju čevanje, ter skrbno in redno spremljanje programa za razoroževanje, 
demobilizacijo in ponovno vklju čevanje zaradi zagotavljanja, da ta participativni pristop 
izpolnjuje potrebe gostiteljskih skupnosti in nekdanjih borcev.  
Mjanmar:  EU je ob predhodni podpori mirovnemu pr ocesu, ki jo še vedno izvaja, vklju čno s 
pomočjo pri ustanovitvi mjanmarskega mirovne ga centra leta 201 2, ob pristopih iz 
predsedniškega urada in vodje opoz icije Dav Aung San Suu Kji ter v skladu s sklepi Sveta za 
zunanje zadeve iz aprila 2013 za čela izvajati podporo pri krep itvi zmogljivosti policije v 
Mjanmaru, da bi policija bolj spoštovala človekove pravice ter da bi se izboljšala njena 
zanesljivost in st rokovnost na podro čju obvladovanja množic in opravljanja policijskih nalog 
v skupnosti.  
SL 8   SL 6.2. Kdo sodeluje pri ukrepih kriznega odzivanja v okviru instrumenta za 
stabilnost? 
Ukrepi so se pripravljali v tesnem sodel ovanju med institucijami EU ter z državami članicami 
EU in raznimi partnerji: civilno družbo, javn imi upravami, tretjimi državami in drugimi 
partnerji. Klju čno vlogo imajo tudi delegacije EU, ki  skrbijo za zgo dnje opozarjanje ter 
razvijajo za četne okvirne na črte in možne na čine odzivanja. Leta 2013 se je ve čina novih 
ukrepov, da bi se ti izvajali na lokalni ravni, še vedno prenašala na delegacije EU7, saj je 
njihovo razumevanje lokalnih potreb in zahtev klju čno za uspeh dejavnosti. S tem sta 
omogočena pravo časno sklepanje pogodb z izvajalskimi organi in natan čno spremljanje 
izvajanja teh pogosto ob čutljivih projektov na kraju same m. Tako so bile delegacije EU 
leta 2013 odgovorne za 62 % prevzetih obveznosti in 80 % pla čil v okviru instrumenta za 
stabilnost.  
Na slikah 4a in 4b so prikazani izvajalski partnerji pri ukrepih kriz nega odzivanja v okviru 
člena 3 uredbe o instrumentu za stabilnost od leta 2007 do 2013. Možnosti glede izvajalskih 
partnerjev lahko pogosto narekujej o organizacije ali akterji, ki se lahko zaradi strokovnega 
znanja in mo čne prisotnosti v zadevnih državah ter z uporabo trdnih lokalnih mrež hitro 
odzovejo v nestabilnih okoljih, v katerih se iz vajajo ukrepi kriznega odzivanja v okviru 
instrumenta za stabilnost. Agencije Združenih  narodov so tako kot ne vladne organizacije 
ostale pomembne izvajalske partnerice, leta 2013 pa se je pove čalo sodelovanje z agencijami 
držav članic. 
Slika 4a: Izvajalski partnerji pri kriznem odzivanju v okviru instrumenta za stabilnost med letoma 2007 
in 2013 (glede na dodeljena finan čna sredstva) 
Agencije ZN
46%
Mednarodne in 
lokalne NVO
25%Druge 
mednarodne 
organizacije
19%Zasebni sektor
2%Organi držav 
članic EU
8%
 
                                                 
7 Pravna in finan čna odgovornost za porabo sredstev EU, vklju čno s pooblastili za podpisovanje in po 
potrebi spreminjanje pogodb, se prenese s sedeža Ev ropske komisije v Bruslju na zadevne delegacije 
EU. 
SL 9   SL Slika 4b: Izvajalski partnerji pri kriznem odzivanju v ok viru instrumenta za stabilnost leta 2013 (glede na 
dodeljena finan čna sredstva) 
Agencije ZN
41 %
Mednarodne in 
lokalne NVO
22 %Druge 
mednarodne 
organizacije
13 %Zasebni 
sektor
3 %Organi držav 
članic EU
20 %Vlade in 
agencije tretjih 
držav
1 %
 
7. P OMOČ V OKVIRU STABILNIH RAZMER ZA SODELOVANJE (ČLEN 4 UREDBE O 
INSTRUMENTU ZA STABILNOST ) 
Komisija zagotavlja pripravo letnega na črtovanja in upravljanja pomo či v okviru stabilnih 
razmer za sodelovanje na podlagi člena 4 uredbe o instrumentu za stabilnost. Letni akcijski 
programi v okviru instrumenta za stabilnost so bili v letu 2013 sprejeti, kot sledi: za člen 4(1) 
in (2) julija 20138, za člen 4(3) pa marca 2013. Podrobne posodobljene informacije o 
izvajanju ukrepov na podlagi posameznih členov so navedene v delovnem dokumentu služb 
Komisije II, ki dopolnjuje to letno poro čilo. 
7.1. Ogrožanje javnega reda in miru ( člen 4(1) uredbe o instrumentu za stabilnost) 
Programi, zasnovani v okviru nadreg ionalnih groženj, se osredoto čajo na krepitev 
zmogljivosti v tesnem posvetovanju z državami upravi čenkami. Obi čajno se varnostne 
zmogljivosti okrepijo na nacionalni in regionalni ravni, da se omogo či učinkovito sodelovanje 
na svetovni in nadregionalni ravni.  
Leta 2013 je bilo namenjenih 74 milijonov EUR, skupno pa je bilo izvršenih za 
44 milijonov EUR pla čil. Do konca leta 2013 je bilo iz sp ecializiranih javni h ali poljavnih 
organizacij v državah članicah EU v okviru sistema pomo či strokovnjakov9 zaposlenih ve č 
kot 100 strokovnjakov, ki so združili mo či in dali na razpolago svoje tehni čno in strokovno 
znanje in izkušnje ter zagotovili tehni čni prispevek pri opredelitvi in podrobnem na črtovanju 
ukrepov v okviru instrumenta za stabilnost. Sodelova li so tudi pri pripravi letnega akcijskega 
programa za leto 2013 in pripravljalnih ukr epih za celovito izvajanje dejavnosti, dolo čenih v 
prejšnjih letnih akcijskih programih. V na slednjem delu so opisana zajeta podro čja: 
• Program za kokainsko pot  (35 milijonov EUR od leta 2009) zajema 38 držav v 
Afriki (v glavnem v zahodni Afriki), Latin ski Ameriki in karibskih državah, podpira 
zmogljivosti v partnerskih državah za boj pr oti organiziranemu kr iminalu in trgovini 
                                                 
8 Revidirana razli čica letnega akcijskega progra ma, potrjena 23. decembra 2013. 
9 Na podlagi okvirne pogodbe sistema pomo či strokovnjakov lahko sodelujejo strokovnjaki iz javnih ali 
poljavnih organizacij iz EU. Od leta 2008 so stro kovnjaki iz približno 60 organizacij v 17 državah 
članicah izvedli ve č kot 100 misij. 
SL 10   SL z drogami vzdolž celotne poti, pri tem pa se osredoto ča na prestrezanje nezakonitega 
pretoka drog, ter boj proti pr anju denarja in izmenjavo in formacij. Podpisani sta bili 
novi pogodbi za razširitev ge ografskega dosega pr ojekta AIRCOP na nove države v 
Afriki in Latinski Ameriki v naslednjih treh letih in za podporo  uvedbi regionalnega 
policijskega informacijskega sistema v zahodni Afriki (WAPIS) v prvih petih 
pilotnih državah.  
• Pri podpori boju proti organiziranemu krimin alu na heroinski po ti se je delo 
nadaljevalo v 15 državah v Aziji,  Srednji Aziji, na Kavkazu, ob Črnem morju in na 
Zahodnem Balkanu v okviru dveh faz krovnega programa heroinske poti , ki se 
trenutno izvajata hkrati: prvi projekt sestavljajo štirje deli, ve čina dejavnosti v okviru 
projekta pa je osredoto čena na Afganistan in Pakista n, drugi projekt pa sestavljajo 
trije samostojni projekti. V okviru dr uge faze programa sta se leta 2013 za čeli dve 
novi posredovanji: cilj prvega projekta je bila krepitev sodelovanja med organi 
kazenskega pregona na operativni ravni, zlasti  v Srednji Aziji, drugi projekt pa je 
obravnaval vprašanja trgov ine z ljudmi v državah vz dolž heroinske poti z 
dejavnostmi, ki so se osredoto čale na krepitev zmogljivosti na podro čju zbiranja in 
analize podatkov/informacij ter sistemati čno izmenjavo informacij v Adzerbajdžanu, 
Bosni in Hercegovini, Republiki Moldaviji in Tur čiji.  
• V program ključnih pomorskih poti  v vrednosti 22 milijonov EUR je vklju čenih 
25 obalnih držav v širši regiji Indijskega oceana (vklju čno z Jugovzhodno Azijo) in 
Gvinejskem zalivu. Program krepi zmogljivosti za izmenjavo informacij in pooblastila za izvrševanje pomorskega prav a teh držav, in sicer s poudarkom na boju 
proti piratstvu in oboroženih ropih na morju, da bi omogo čili varnejši pomorski 
promet, ter drugih vidi kih pomorske varnosti. 
• Podpora projektom za boj proti terorizmu  na nacionalni in regi onalni ravni se je 
leta 2013 nadaljevala v skladu s strategijo EU  za boj proti terorizm u. V Maliju se je z 
usposabljanjem za odziv na teroristi čne napade, o preiskoval nih tehnikah, zbiranju 
informacij in njihovi uporabi ter pravnih pos topkih v boju proti terorizmu dejansko 
začelo izvajanje projekta za boj proti terori zmu v Sahelu, namenj enega Nigru, Maliju 
in Mavretaniji. Za za četek izvajanja na za č
etku leta 2014 je bil zasnovan nov projekt, 
ki bo prispeval k financiran ju boja proti terorizmu na Afriškem rogu in v Jemnu, 
dodeljena pa je bila tudi pogodba za nov pr ojekt v zvezi z bojem proti nasilnemu 
ekstremizmu na Afriškem rogu. Sodelovanj e s Pakistanom je bilo utrjeno z novo 
podporo boju proti nasilnemu ekstremizmu, ki se bo za čela izvajati leta 2014 in bo 
dopolnila sedanjo podporo sistemu kazenskega pravosodja v Pandžabu. V Jugovzhodni Aziji se je instrument za stabil nost uporabljal pri skupni protiteroristi čni 
pobudi EU-UNODC (Urad Združenih narodo v za droge in kriminal). V okviru 
instrumenta je bila zagotovljena tudi podpora Inštitutu za pravosodje in pravno 
državo s sedežem na Malti, in sicer prek  izvedbe kartiranja, ki bo podlaga za 
prihodnje delo v zvezi z bojem proti tero rizmu. V sodelovanju z uradom svetovalca 
za nacionalno varnost v Nigeri ji je bila priprav ljena študija o skupini Boko Haram. 
Načrtovano je bilo tudi usposabljanje Komis ije za pripravo proj ektov za boj proti 
nasilnemu ekstremizmu za osebje EU in držav članic v delegacijah in na ambasadah; 
prvo usposabljanje je potekalo decembra 2013 v Nairobiju, nadaljnje usposabljanje 
pa bo potekalo leta 2014 v Afriki in Aziji.  
• Konec leta 2013 se je v sodelovanju s Svetom Evrope za čelo izvajanje posredovanja 
na podro čju kibernetske kriminalitete . Ukrepanje na svetovni ravni proti 
SL 11   SL kibernetski kriminaliteti (GLACY) je na menjeno spodbujanju pristopa h konvenciji o 
kibernetski kriminaliteti, sklenjeni v Budimpešti, in omogo čanju kazenskim sodnim 
organom, da na podlagi te pogodbe sodelujejo  v boju proti kibernetski kriminaliteti 
in pri zbiranju el ektronskih dokazov na mednarodni ravni.  
• Oblikovan je bil pilotni projekt za kibernetsko varnost , ki naj bi se za čel izvajati v 
začetku leta 2014, njegov cilj pa  je okrepiti odpornost kriti čne informacijske 
infrastrukture ter olajšati usklajevanje  in razvoj nacionalne zakonodaje v skladu z 
mednarodnimi standardi v izbranih državah.  
• Zaradi omogo čanja nacionalnim sodnim in na dzornim organom ter organom 
kazenskega pregona, da se u činkovito odzovejo na proizvodnjo ponarejenih zdravil  
in trgovino z njimi, je bila razvita  in v izvajanje oddana nova pobuda za 
obravnavanje groženj javnemu zdra vju, izvajati pa naj bi se za čela leta 2014. Projekt 
bo zagotovil potrebni pravni okvir in zmogljivost za uspešno izvajanje navedenih operacij na ustrezni nacionaln i in pod- ali nadregionalni ravni, geografsko pa bo 
osredotočen na Gano, Senegal, Jordanijo, Maroko in Kamerun, saj so te države 
politično zelo zavezane reševanju izzi vov zaradi ponarejenih zdravil. 
• Za boj proti nedovoljenemu kopi čenju osebnega in lahkega orožja ter trgovini  z 
njim in obravnavanje njegovih destibilizacijskih u činkov je pobuda, ki jo je izvedel 
urad UNODC (Urad Združenih narodov za droge in kriminal), namenjena pa je pospeševanju ratifikacije in izvajanj a Konvencije Združenih narodov proti 
mednarodnemu organiziranemu kriminalu in  njenega Protokola o strelnem orožju, 
dosegla ve č mejnikov. Po uspešnem kon čanju prve faze projekta iARMS (2011–
2012), ki ga izvaja Interpol, se je za čelo izvajanje druge faze (2012–2013). V Afriki 
se je junija 2013 kon čala prva faza podpore Regionalnemu centru za lahko orožje 
(Nairobi, Kenija), nato pa se je za čelo izvajanje druge faze, ki  bo trajala tri leta. V 
Srednji Ameriki se je za čelo izvajanje drugega leta druge faze podpore 
Srednjeameriškemu programu za nadzor nad osebnim in lahkim orožjem (CASAC), 
ki ga izvaja komisija za varnost Integracijskega sistem a Srednje Amerike (SICA).  
7.2. Zmanjševanje tveganj v zvezi s kemi čnimi, biološkimi, radiol oškimi in jedrskimi 
snovmi (člen 4(2) uredbe o instrumentu za stabilnost) 
Program zmanjšanja tveganj v zvezi s kemi čnimi, biološkimi, radiološkimi in jedrskimi 
snovmi zajema naklju č
na, naravna ali škodljiva tveganja v zvezi s temi snovmi ter je 
namenjen izboljšanju varnos ti in kulture var nosti s širjenjem dobr ih praks in pove čanjem 
splošne ravni ozaveš čenosti o varnosti in zaš čiti. Pred letom 2010 so bila razli čna področja 
urejena lo čeno10. Strategija programa zmanjševanja tveganj v zvezi s kemi čnimi, biološkimi, 
radiološkimi in jedrskimi snovmi je regionalna, zato so le izjemoma vklju čeni dvostranski 
projekti v eni državi (izjemi sta Af ganistan in Pakistan na podro čju kemikalij, biološke 
varnosti in biološke zaš čite). 
Centri odli čnosti za zmanjševanje tveganj v zvezi s kemi čnimi, biološkimi, radiološkimi 
in jedrskimi snovmi  postopoma zagotavljajo enotno in integrirano platformo za ukrepe na 
vseh podro čjih nadzora meja / nedovoljene trgovine, nadzora nad izvozom, biološke varnosti 
in biološke zaš čite itd., vklju čno z ukrepi civilne zaš čite (načrtovanje nujnih ukrepov ter 
                                                 
10 Npr. nadzor nad izvozom blaga z dvojno rabo, nezakonita trgovina, preusmerjanje nekdanjih 
strokovnjakov za orožje ter kultura varnosti in zaš čite.  
SL 12   SL pripravljenost in odzivanje na krize). Pobuda se izvaja v tesnem sodelovanju z ESZD in s 
pomočjo Medregijskega raziskovaln ega inštituta Združenih nar odov za kriminal in pravico 
(UNICRI). Tehni čno podporo pobude zagotavlja S kupno raziskovalno središ če Evropske 
komisije. Ti centri odli čnosti so namenjeni okrepitvi politik  za zmanjševanje zadevnih tveganj 
z razvojem prilagojenih svežnjev podpore. Centri odli čnosti bodo eden glavnih instrumentov 
za izgradnjo zmogljivosti in oblikovanje usklaj enih regionalnih politik ter krepitev 
sodelovanja med nacionalnimi in regi onalnimi zmogljivostmi na tem podro čju. Leta 2012 je 
EU ustanovila centre odli čnosti v Jugovzhodni Aziji (Filipini), v jugovzhodni Evropi / na 
južnem Kavkazu / v Ukrajini (Gruzija), v Severni Af riki (Alžirija), na atla ntski obali ob Afriki 
(Maroko), na Bližnjem vzhodu (J ordanija) ter v vzhodni in sre dnji Afriki (Kenija). Leta 2013 
je delovalo pet regionalnih  sekretariatov centrov odli čnosti in štirje so bili uradno odprti. 
Poleg tega so bili vzpostavljeni stiki s Sre dnjo Azijo in državami Sveta za sodelovanje v 
Zalivu. Komisija je leta 2013 s partne rskimi državami pobude za centre odli čnosti začela 
oblikovati splošno oceno potreb in groženj, da bi  se opredelile glavne potrebe držav v zvezi s 
kemičnimi, biološkimi, radiološkimi in jedr skimi snovmi. Na podlagi teh ocen se bodo 
oblikovali nacionalni akcijski na črti v zvezi s kemi čnimi, biološkimi, radiološkimi in 
jedrskimi snovmi, ki bodo v pomo č pri določanju podro čij prednostnega ukrepanja zadevnih 
držav. Na teh prednostnih nalogah bodo temeljil e prihodnje opredelitve projektov v regijah s 
centri odli čnosti.  
Veliki projekti kemijskih,  bioloških, radioloških in jedrskih centrov odli čnosti, ki so se 
začeli izvajati, vključujejo:  na Bližnjem vzhodu je center odli čnosti v Amanu pripravil 
projekt za usposabljanje civilnega osebja za prvo posredovanje pri nesre čah s kemi čnimi, 
biološkimi, radiološkimi in jedrsk imi snovmi (HAZMAT). Center odli čnosti na afriški 
atlantski obali v Rabatu je za čel izvajati projekt o bioloških in kemi čnih nevarnih odpadkih. 
Pri projektu sodeluje sedem partnerskih držav z afriške atlantske obale in iz Tunizije. Drugi 
projekt, ki ga vodita centra odli čnosti v Rabatu in v Nairobiju, bo partnerskim državam 
pomagal pri oblikovanju in kr epitvi zakonodaje ter razvoju u činkovitih izvršilnih ukrepov za 
izpolnjevanje mednarodnih obveznosti. Pri tem pr ojektu sodeluje devet držav, zanimanje za 
sodelovanje pri podobnem projektu pa  je izrazilo še devet držav.  
Druga podro čja, ki jih program podpira, vklju čujejo več področij dejavnosti, ki jih usklajuje 
mreža centrov odli čnosti. 
• Dejavnosti nadzora nad iz vozom blaga z dvojno rabo , v okviru katere so se 
uspešno izvajali programi z ve č kot 23 državami po svetu, so  se razširile. Okrepljeno 
je bilo sodelovanje s programom ZDA za izvozni nadzor in varnost meja (EXBS)11. 
V Bruslju je junija 2013 potekalo sre čanje o skupnem mednarodnem obveš čanju o 
nadzoru izvoza. Sprejeta je bila odlo čitev o ustanovitvi skupne delovne skupine, da 
se okrepi usklajevanje med ZDA in EU ter tako izogne podvajanju izvajanja 
dejavnosti nadzora izvoza. Na podlagi tre nutnih razmer sta se v drugi polovici 
leta 2013 izvedli širitev in  okrepitev teh ukrepov na Bližnjem vzhodu / v Srednji 
Aziji. Da se zagotovi boljši u činek na operaterje, ki so odgovorni za dejavnosti 
nadzora, je bil opredeljen nov pris top k dejavnostim nadzora izvoza.  
• Podpora za preusposabljanje in al ternativne možnosti zaposlovanja 
znanstvenikov in inženirjev, ki so bili prej zaposleni na podro čjih, povezanih z 
orožjem , iz držav nekdanje Sovjetske zveze, ki  jo še naprej zagotavljata namenski 
                                                 
11 Pomo č za izvozni nadzor in povezano varnost meja. 
SL 13   SL Center za znanost in tehnologijo (STCU) na podlagi okrepljenega partnerstva med 
vsemi stranmi in sheme sofinanciranja de javnosti ter Mednarodni center za znanost 
in tehnologijo (ISTC), je v postopku preob likovanja, tj. poteka posodabljanje ciljev 
in širitev geografskega podro čja uporabe. Svet je Komi siji in ESZD podelil mandat 
za pogajanja o novem sporazumu z Mednarodn im centrom za znanost in tehnologijo. 
Center se bo preselil v Astano v Kazah stan. Mednarodni center za znanost in 
tehnologijo je leta 2013 odpr l regionalni center za biol oško varnost in biološko 
zaščito v Dušanbeju, ki je bil financiran s sredst vi projekta EU, in za čel usposabljati 
tadžiške in afganistanske st rokovnjake, da bi njihove de javnosti usmeril k miroljubni 
uporabi. Druge dejavnosti preusmerjanja znan stvenikov so se leta 2013 izvajale tudi 
v Iraku. Izvedeno je bilo usposabljanje za preusmerjanje dejavnos ti 98 radioloških in 
jedrskih strokovnjakov k razgradnji jedrskih naprav.  
• Boj proti nezakoniti trgovini s kemi čnimi, biološkimi, radiol oškimi in jedrskimi 
snovmi ter proti goljufivim finan čnim praksam , se nadaljuje z izvajanjem ukrepov 
v Srednji Aziji, Jugovzhodni Aziji in Seve rni Afriki. Z Mednarodno agencijo za 
atomsko energijo (MAAE) je bila podpisa na druga pogodba, ki pr edvideva prispevek 
k novemu laboratoriju za jedrski material, ki  naj bi ga uporabljale službe MAAE za 
analizo v zvezi z nadzornimi ukr epi v Seibersdorfu v Avstriji.  Poleg tega so Tajska, 
Kambodža, Laos, Filipini in Demokrati čna republika Kongo prejeli podporo za 
odkrivanje radiološkega in jedrskega materiala.   
• V južnem in vzhodnem sosedstvu EU se je za čelo izvajanje strate gije za biološko 
varnost in biološko zaš čito za sosedstvo EU z izvajanjem rezultatov projekta 
EpiSouth (17 partnerskih držav, ki niso članice EU, in 10 držav članic). Mreža 
EpiSouth, ki je bila prvotno omejena na sr edozemski bazen, je bila razširjena na 
Armenijo, Gruzijo, Moldavijo in Ukraji no. V okviru te stra tegije so se z 
izkoriščanjem držav v mreži EpiSout h oblikovali štirje glavni  projekti in vsi so se 
začeli izvajati konec leta 2013. Prvi in najve čji je projekt „MediPET“, ki nadaljuje 
usposabljanje epidemiologov za posredovanje, kar prispeva k splošnemu cilju izboljšanja zdravja in biološke varnos ti v sosedstvu. Njegov cilj je krepitev 
zmogljivosti za prepre čevanje nevarnosti za zdravje zaradi nalezljivih bolezni, tako 
naravnih kot tistih, ki jih je ustvaril človek. Drugi biološki projekt, ki ga vodi 
Svetovna zdravstvena organizacija, raziskuje porajajo
če se bakteriološke bolezni, 
njegov cilj pa je krepitev ja vnega zdravja zaradi nastajajo čih bakterijskih patogenov 
(antraks, tularemija, kuga, tuberkoloza itd.) in mrež za spremljanje odpornosti 
mikrobov proti antibiotikom zaradi morebitn ih izbruhov. Tretji, vzporedni projekt 
„Medilabsecure“, ki ga vodi inštitut Pasteur, spremlja nevarnosti, povezane s 
porajajočimi se in znova porajajo čimi se virusi, ki prizaden ejo ljudi in živali, in 
oblikuje mrežo entomologov. Četrti projekt, ki ga vodi Svetovna zdravstvena 
organizacija, je namenjen izboljšanju zdra vstvene varnosti na svetovni ravni in 
pomaga državam pri pove čanju in krepitvi zmogljivosti za prepre čevanje in 
odkrivanje dogodkov, povezanih z javnim zdravjem, ki so povezani z dejavnostmi pri mednarodnih potovanjih in prevozu na to čkah vstopa na morju, kopnem in v 
zraku, obravnava tudi nadzor nad njimi in odziv na te dogodke. Ta pristop je 
večsektorski, njegov cilj pa je zmanjšan je tveganj, povezanih z naravno ali namerno 
sprostitvijo patogenov.   
• Leta 2013  je pobuda programa instrumenta za stabilnost v zvezi s kemi čnimi, 
biološkimi, radiološkimi in jedrskimi snovmi finan čno podprla odstranitev in 
uničenje nakopi čenih zalog kemi čnih snovi v Siriji . EU je po prilagoditvi letnega 
SL 14   SL akcijskega programa za leto 2013 Organizaciji za prepoved kemi čnega orožja 
(OPCW) dodelila 12 milijonov EUR za nevtra lizacijo in sežig sirskih kemikalij v 
sodelovanju z mednarodno skupnostjo. 
7.3. Izgradnja zmogljivosti pred nastopom krize in po njem ( člen 4(3) uredbe o 
instrumentu za stabilnost) 
Med letoma 2007 in 2013 so bili v podporo približno 140 projektom za izgradnjo in krepitev 
zmogljivosti EU in njenih partnerjev pred nast opom krize in po njem na  nacionalni, regionalni 
in svetovni ravni namenjeni 103 milijoni EUR. S slike 5 so razvidna glavna tematska podro čja 
podpore med letoma 2007 in 2013, slika 6 pa pr ikazuje razne izvajalske partnerje.  
Slika 5: Tematska podro čja podpore za gradnjo zmogljivosti v obdobju 2007–2013 (glede na dodeljena 
finančna sredstva v skladu s členom 4(3))  
2 %3 %5 %8 %8 %12 %12 %14 %17 %18 %
MedijiRazorožitev, demobilizacija in vkjlu čitev ter reforma varnostnega sektorjaBrezposelnost mladihPreprečevanje konfliktov, gradnja miru in nestabilnostZgodnje okrevanje ter ocena potreb za ukrepanje po konfliktih in nesre čahNaravni viri in podnebne spremembeCivilna zmogljivost za krizno upravljanjeŽenske, mir in varnost ter otrociZgodnje opozarjanje in spremljanje razmerMediacija, dialog in sprava
 
Slika 6: Izvajalski partnerji za izgradnjo zmogljivosti v skladu s členom 4(3) v obdobju 2007–2013 (glede na 
dodeljena finan čna sredstva)  
53 %28 %19 %
Organizacije civilne družbe
Mednarodne in (pod)regionalne organizacije
Države članice
 
V okviru letnega akcijskega programa za leto 2013 je bilo dodeljenih 24 milijonov EUR. V 
nadaljevanju je pregle d glavnih dosežkov in u činkov, povezanih s sedanjimi projekti, ki so se 
izvajali leta 2013.  
Preprečevanje konfliktov, gradnja miru in nestabilnost: v okviru Mreže za dialog s civilno 
družbo (CSDN) je bil med EU in akterji civ ilne družbe vzpostavlje n pomemben forum za 
SL 15   SL dialog o vprašanjih, povezanih z izgradnjo mi ru, ki civilni družbi zagotavlja možnost za 
prispevanje k oblikovanju politik EU. Leto 2013 je bilo  tretje leto izvaja nja te platforme, do 
konca leta 2013 pa je bilo or ganiziranih 40 tematskih sre čanj, ki so prispevala h krepitvi 
dolgoročnih zmogljivosti civilne družbe v tretjih dr žavah in njihovih evropskih partnerjev, da 
bodo bolje pripravljeni na prepre čevanje krize.  
Mediacija, dialog in sprava:  s podporo, ki jo je inst rument za stabilnost omogo čal enoti za 
mediacijo oddelka Združenih narodov za politi čne zadeve, je bila v pomembnih krizah v 
Srednjeafriški republiki, Maliju in Somaliji zagotovljena klju čna podpora. Sodelovanje žensk 
v mirovnih procesih se je pove čalo z usposabljanjem šestih žensk, ki jih je gene ralni sekretar 
ZN opredelil kot kandidatke za morebitna imenova nja na položaj mediatorke, in s pripravo 
seminarja „High-level Seminar on Gender and In clusive Mediation Proc esses“ (Seminar o 
spolu in vklju čujočih postopkih mediacije na visoki ravn i). Instrument za stabilnost je v 
sodelovanju s Programom Združenih narodov za r azvoj (UNPD) prispeva l tudi k vzpostavitvi 
zmogljivosti in trajnostnih nacionalnih me hanizmov za notranjo mediacijo in upravljanje 
konfliktov v devetih pilotnih državah12.  
Vzpostavljen je bil raznovrst en nov mehanizem instrument a za stabilnost, „European 
Resources for Mediation Support“ (ERMES; Ev ropski viri za podporo mediaciji), namenjen 
spodbujanju prožnega in hi trega zagotavljanja tehni čne pomoči za mediacijo tretjim osebam, 
ki sodelujejo pri vklju čujočih mirovnih procesih na mednar odni, regionalni in/ali lokalni 
ravni, ženskam, mladim in drugim ranljivim skupinam pa omogo ča izražanje njihovega 
stališča na konfliktnih obmo čjih.  
Ženske, mir in varnost ter otroci: instrument za stabilnost je še naprej podpiral izvajanje 
resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov  št. 1325 prek skupnega projekta z Agencijo 
ZN za ženske o udeležbi žensk pri gradnji miru in na črtovanju v pokonfliktnih razmerah na 
Kosovu13, v Liberiji in Vzhodnem Timorju. Na Kosovu se je na stotine moških, žensk in 
mladih udeležilo dialogov o spravi, r ezultat pa so bila konkretna priporo čila o vprašanjih, kot 
so zakon o enakopravnosti spolov, zaposlovanje žensk in izobraževanje deklet. S 
pomembnimi mediji na Kosovem so bili skle njeni dogovori o objavi vprašanj glede žensk, 
miru in varnosti v njihovih programih. Ženske, mir in varnost so bili tudi prednostna naloga 
lokalnih javnih razpisov v 17 državah in treh regijah14, ki so zajemali razli čna vprašanja spola.  
Zgodnje opozarjanje in spremljanje razmer:  organizacija civilne družbe Belun v 
Vzhodnem Timorju je na podlagi instrumenta za stabilnost uvedla in nadgradila sistem za 
zgodnje opozarjanje in odzivanje, ki velja  za enega najboljših primerov na podro čju tovrstnih 
sistemov in uspešno prispeva k zmanjševanju splošnih potencialnih konf liktov in napetosti v 
regiji. Podpora prek organizacije Saferworld  in mednarodne krizne skupine (ICG) je 
omogočila krepitev notranje zmogljivosti in zm ogljivost regionalnih akterjev za analizo 
nevarnosti konfliktov na 32 obmo čjih, kjer obstajajo te nevar nosti, ter oblikovalcem politike 
in civilni družbi zagotovila visoko kakovostno analizo konfliktov s priporo čili za zgodnje 
ukrepe kriznega odzivanja.  
Zmogljivosti regionalnih in podregionalnih  organizacij za zgodnje opozarjanje in obnovo po 
nesrečah so bile okrepljene, tudi s krepitvijo zm ogljivosti Lige arabskih držav za odziv na 
                                                 
12 Bolivija, Čad, Gana, Gvajana, Maldivi, Mavretanija, Nepal, Togo in Jemen.  
13 To poimenovanje ne posega v stališ ča glede statusa ter je v skladu z RVSZN 1244 in mnenjem 
Meddržavnega sodiš ča o razglasitvi neodvisnosti Kosova. 
14 Afganistan, Bolivija, Bosna in Hercegovina, Brazilija, Čad, Srednjeafriška republik a, Salvador, Gvineja 
Bissau, Indija, Kirgizistan, Liberija, Nepal, Nika ragva, Peru, Senegal, Salomonovi otoki, Jemen, 
Srednja Amerika, Južna Azija in  južna regija srednje Afrike. 
SL 16   SL krize, razvojem zmogljivosti sekretariata Orga nizacije ameriških držav (OAS) za spremljanje 
medijev in nadaljnjo podporo kontinentalnega sistema z godnjega opozarjanja (CEWS) 
Afriške unije. Instrument za stabilnost je podprl krepitev zmogljivosti Zveze držav 
Jugovzhodne Azije (ASEAN) in njenih držav članic za odzivanje v nujnih razmerah. V zvezi 
s tem je bilo novembra 2013 izvedeno prvo uspos abljanje prihodnjega osebja nacionalnega 
kriznega centra v Mjanmaru, ki je sovpadalo z obiskom visoke predstavnice / podpredsednice 
Catherine Ashton.  
Civilna zmogljivost za krizno upravljanje:  program ENTRi (Nova pobuda Evrope na 
področju usposabljanja za civilno krizno upravljanje) se je po uspešnem kon čanju prve faze 
leta 2012 znova za čel izvajati aprila 2013. Med letom je devet prilagojenih usposabljanj 
(povprečno eno na mesec) okr epilo zmogljivosti 210 članov osebja (državljanov EU in 
državljanov tretjih držav), ki so bili ali naj bi bili napoteni na mednarodne misije EU, ZN, 
Afriške unije in OVSE za ci vilno krizno upravljanje. Te čaji so obsegali usposabljanja pred 
začetkom mednarodnih misij v Libiji, Gruzij i in na Kosovem ter specializirane te čaje, ki so 
zajemali teme, kot so človekove pravice, pravna država, mediacija in mentorstvo. Spodbujala 
sta se tudi interoperabilnost in usklajevan je pristopov k usposabljanju med 13 evropskimi 
člani konzorcija ENTRi, septembra 2013 pa je bila objavljena prakti čna knjižica za civiliste, 
napotene na mednarodne krizne misije (z na slovom „In Control“ (Ohranitev nadzora)). 
V okviru Evropskega programa usposabljanja za policijske službe (EUPTS) so bila leta 2013 
izvedena tri glavna usposabljanj a, ki so jih organizirale šp anske varnostne sile (Guardia 
Civil), francoska nacionalna žandarmerija (Gendarmerie) in italijanski karabinjerji (Carabinieri), okrepile pa  so se zmogljivosti 1 019 policistov iz 42 držav, vklju čno z 
19 afriškimi državami, ki bodo sodelovali v mednarodnih policijskih misijah.  
Naravni viri in podnebne spremembe: „Partnerstvo med EU in ZN o zemljiš čih, naravnih 
virih in prepre čevanju konfliktov“ je še naprej krep ilo zmogljivosti lokalnih organizacij 
civilne družbe na obmo čju afriških Velikih jeze r, da bi se razumela dinamika konfliktov, za 
sporna vprašanja, povezana z upravljanjem naravni h virov, pa razvile rešitve, pri katerih se 
upoštevajo zna čilnosti konfliktov. S projektom o „podn ebnih spremembah in varnosti v 
vzhodni Evropi, Srednji Aziji in na južnem Ka vkazu“ v okviru Pobude za okolje in varnost 
(ENVSEC) je bil razvit strateški okvir za prilagajanje pore čja Dnjester podnebnim 
spremembam.  
Zgodnje okrevanje in ocena potreb za  ukrepanje po konfliktih in nesre čah: septembra je 
bilo organizirano usposabljanje o oceni po treb za ukrepanje po konfliktih in nesre čah 
„Strengthening Cooperation in Fragile and Conflict Affected Countries“ (Krepitev 
sodelovanja v nestabilnih državah in državah, ki so jih prizadeli konflikti) , udeležilo pa se ga 
je osebje z glavnega sedeža in terensko osebje iz EU in ZN. 
Razorožitev, demobilizacija in ponovna vklju čitev ter reforma varnostnega sektorja:  
zmogljivosti Afriške un ije za reformo varnostnega sektorja  so bile okrepljene s skupnim 
projektom EU in ZN, ki ga je izvedel Ur ad Združenih narodov za projektne storitve 
(UNOPS). Na novembrski delavnici v Adis Abebi se  je razpravljalo o treh sklopih operativnih 
navodil za reformo varnostnega sektorja, udeležili  pa so se je predstavniki regionalnih 
gospodarskih skupnosti in civilne družbe. 
Ob koncu sedemletnega programskega cikla ure dbe o instrumentu za stabilnost je bilo 
naročeno zunanje vrednotenje, da bi se ocenil u činek rezultatov projektov na podlagi 
komponente o pripravljenosti na krize iz člena 4(3) uredbe o instrumentu za stabilnost v 
obdobju 2007–2013. V oceni je bilo ugot ovljeno, da je komponenta o pripravljenosti na krize 
nepogrešljiv sestavni del celovite arhitekture EU za mir, varnost in  razvoj ter da bi jo bilo 
SL 17   SL treba v celoti vgraditi v to strukturo. Ugotovljeno je bilo, da ta komponenta EU omogo ča 
obravnavanje konfliktnih vprašanj v najširšem smis lu in da so posamezni projekti dejansko 
vzpostavili ali okrepili zmogljivost organizaci j, da prispevajo k prizadevanjem za 
vzpostavitev miru in okrepijo kon cept skupnosti izvaja lcev. Podprti ukrepi so kljub omejenim 
proračunskim sredstvom prispevali k izpolnjevanj u zavez EU v zvezi z ženskami, mirom in 
varnostjo ter mediacijo in dialogom. Na ložbe v civilno družbo na osnovni ravni v 
26 državah/regijah, ki so jih pr izadeli konflikti, so bile klju čne za smotrnost približno 
80 projektov za razmere v država h in zagotavljanju, da izpolnju jejo prednostne naloge in 
potrebe na ravni države in lokalni ravni. Komponenta in strumenta za stabilnost za 
pripravljenost na krize je bi la uspešno uporabljena pri obli kovanju strateških partnerstev, 
zlasti na ve čstranski ravni s projekti ZN, in je precej prispevala k odnosom EU z ve č 
specializiranimi agencijami ZN.  
8. Z AKLJUČEK 
Ukrepi v okviru instrumenta za  stabilnost, ki so se leta 2013 izvajali kot dopolnitev drugih 
ukrepov EU v okviru geografskih in tematski h razvojnih instrumentov, humanitarne pomo či 
in misij skupne varnostne in obrambne politike, so mo čno prispevali k prizadevanjem EU za 
podpiranje prepre čevanja konfliktov, odz ivanja na krize in ohranja nje miru. Glede tega so 
številni ukrepi, izvedeni v okviru instrumenta za stabilnost, omogo čili precejšnje in vidne 
odzive EU v zvezi s številnimi kriznimi razmerami po svetu.  
Zaradi stalne politi čne nestabilnosti in čedalje večjega števila na ravnih nesre č v številnih delih 
sveta si je nujno treba še naprej prizadevati za uspešnejšo in u činkovitejšo uporabo 
razpoložljivih instrumentov EU. V tem okviru mo ra EU zagotoviti, da se ukrepi instrumenta 
za stabilnost izvajajo kot del celotnega cikla prepre čevanja kriz in odzivanja nanje ter gradnje 
miru. Instrument za stabilnost je EU zagotov il edinstveno sposobnost odzivanja in je v 
številnih primerih deloval kot vstopna to čka in usmerjevalec, ki je omogo čal zelo razli čne 
odzive EU, ki z združevanjem oblikujejo st rateški in celovit pristop EU k prepre čevanju 
konfliktov in odzivanju na krize. Kot je navedeno v skupnem sporo čilu o celostnem pristopu 
EU: „ Dolgoročno sodelovanje pri ohranjanju miru in gradnji države ter dolgoro čni trajnostni 
razvoj sta bistvena za obravnavanje temeljnih vz rokov konfliktov in vzpostavljanje mirnih in 
trdnih družb . Splošni cilji trajnostnega miru in razvoja morajo biti že od samega za četka v 
središču odzivanja EU – EU mora imeti dolgoro čno vizijo za svoje kratkoro čne obveznosti in 
ukrepe. “15 
Leta 2014 bo instrument za stabilnost nadomestil  nov instrument za prispevanje k stabilnosti 
in miru. Posvetovanja o novem instrumentu za pris pevanje k stabilnosti in miru so potrdila 
potrebo, da EU ohrani in razširi svojo zmoglji vost za zagotavljanje hitrega in usmerjenega 
odziva na krizne razmere drugje po sv etu ter na nevarnosti in pojavljajo če se nevarnosti na 
svetovni in nadregionalni ravni (boj  proti organiziranemu kriminalu, zaš čita kritične 
infrastrukture, boj proti terorizmu, zmanjševanje tveganj v zvezi s kemi čnimi, biološkimi, 
radiološkimi in jedrskimi snovmi). Novi instru ment za prispevanje k stabilnosti in miru bo 
znova poudaril prepre čevanje konfliktov, gradnjo miru in pripravljenost na krize ob 
upoštevanju, da je lahko zgodnje odziv anje EU sredstvo, ki pogosto u činkovito prepre či, da bi 
napetosti prerasle v krizo. 
                                                 
15 Skupno sporo čilo Evropskemu parlamentu in Svetu: Celosten pristop zunanje politike EU k reševanju konfliktov in kriz: Bruselj, 11. 12. 2013,  JOIN(2013) 30 
final.