OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.Predmet urejanja predloga

Ta predlog se nanaša na sklep o stališču, ki se v imenu Unije zastopa v upravnem odboru, ustanovljenem s Carinsko konvencijo o mednarodnem prevozu blaga na podlagi TIR zvezkov (v nadaljnjem besedilu: Konvencija TIR), v zvezi s predvidenim sprejetjem sprememb v zvezi z združenji TIR in carinskimi uradi, vključenimi v operacije TIR.

2.Ozadje predloga

2.1.Carinska konvencija o mednarodnem prevozu blaga na podlagi TIR zvezkov

Namen Carinske konvencije o mednarodnem prevozu blaga na podlagi TIR zvezkov z dne 14. novembra 1975 (v nadaljnjem besedilu: Konvencija TIR) je olajšati mednarodni prevoz blaga od carinskih uradov odhoda do namembnih carinskih uradov in skozi toliko držav, kot je potrebno. Konvencija TIR je začela veljati leta 1978. Januarja 2019 je konvencija vključevala 76 pogodbenic, in sicer 75 držav in Evropsko unijo. Evropska unija je pogodbenica Konvencije TIR od 20. junija 1983. Vse države članice so pogodbenice Konvencije TIR.

2.2.Upravni odbor

Upravni odbor deluje v okviru Carinske konvencije o mednarodnem prevozu blaga na podlagi TIR zvezkov. Naloga upravnega odbora je, da obravnava in sprejme spremembe Konvencije TIR. O predlogih se glasuje, vsaka država, ki je pogodbenica in je zastopana na sestanku upravnega odbora, pa ima en glas. Unija ima izključno pristojnost na področju carin, ki jih ureja Konvencija TIR. Vendar pa Unija kot mednarodna organizacija nima glasovalnih pravic. Vse države članice so pogodbenice z glasovalnimi pravicami.

Spremembe Konvencije TIR se sprejemajo z dvotretjinsko večino glasov pogodbenic, ki so prisotne in glasujejo. Za sprejetje odločitve je potrebna sklepčnost najmanj ene tretjine držav, ki so pogodbenice.

2.3.Predvideni akt upravnega odbora

Upravni odbor se bo v letu 2019 sestal na naslednja datuma: 7. februarja in 17. oktobra. Upravni odbor na enem od sestankov ali na izredni seji sprejme sklep o sprejetju predlaganih sprememb Carinske konvencije o mednarodnem prevozu blaga na podlagi TIR zvezkov (v nadaljnjem besedilu: predvideni akt).

Cilji predvidenega akta so: (i) pojasniti, kateri organi lahko pooblastijo združenja, da delujejo kot garant; (ii) povečati število carinskih uradov odhoda in/ali namembnih carinskih uradov, ki so lahko vključeni v prevoz TIR; in (iii) zahtevati objavo informacij o omejitvah števila razpoložljivih carinskih uradov odhoda in/ali namembnih carinskih uradov, odprtih za operacije TIR.

Predvideni akt bo postal zavezujoč za pogodbenice v skladu s členoma 59 in 60 Konvencije TIR. Člen 59 obravnava spremembe glavnega dela Konvencije TIR in določa: „Razen v izjemah, predvidenih v členu 60, vsaka sprememba, predlagana v skladu s prejšnjim odstavkom, za vse pogodbenice začne veljati tri mesece po končanem dvanajstmesečnem obdobju po datumu predložitve predlagane spremembe, v katerem nobena od držav pogodbenic generalnemu sekretarju Združenih narodov ne sporoči ugovora zoper predlagano spremembo. Če je bil zoper predlagano spremembo sporočen ugovor v skladu z odstavkom 3 tega člena, se šteje, da sprememba ni bila sprejeta in nima nikakršnega učinka.“

Člen 60 obravnava spremembe prilog h Konvenciji TIR in določa: „Vsaka predlagana sprememba prilog 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9 in 10 obravnavana v skladu z odstavkoma 1 in 2 člena 59, začne veljati z datumom, ki ga upravni odbor določi ob njenem sprejetju, razen če pred datumom, ki ga določi upravni odbor istočasno, ena petina ali pet držav pogodbenic, kar koli je manj, generalnemu sekretarju Združenih narodov uradno sporoči svoj ugovor zoper spremembo. Upravni odbor datuma, navedena v tem odstavku, določi z dvotretjinsko večino glasov članov, ki so navzoči in glasujejo.“

3.Stališče, ki se zastopa v imenu Unije

Unija se strinja s cilji predlaganih sprememb Konvencije TIR in njenih pojasnjevalnih opomb. Unija zlasti podpira pojasnitev, kateri organi so pristojni za izdajanje dovoljenj garantnim združenjem; povečanje števila carinskih uradov, vključenih v operacijo TIR; in zahtevo po objavi informacij o omejitvah števila razpoložljivih carinskih uradov odhoda in/ali namembnih carinskih uradov, odprtih za operacije TIR.

Natančneje, predlog spremembe člena 6(1) Konvencije TIR, v skladu s katerim naj bi se beseda „vsaka“ nadomestila z besedilom „carinski organi ali drugi pristojni organi“, temelji na zahtevi Ruske federacije po upoštevanju dejstva, da glede na različne upravne ureditve, ki obstajajo v različnih pogodbenicah, pristojni organ za odobritev garantnega združenja ni vedno carinska uprava. Predlagano besedilo je kompromisna rešitev, saj je več pogodbenic, vključno z Evropsko unijo, izrazilo zaskrbljenost glede prvotnega predloga o izbrisu izraza „carinski organi“ zaradi zahtev nacionalnega ali mednarodnega prava. S predlagano spremembo bi se razširilo področje uporabe določbe in zagotovila potrebna prožnost.

Za obsežno spremembo gre pri predlogu spremembe tretje vrstice člena 18 Konvencije TIR, v skladu s katerim se beseda „štiri“ nadomesti z „osem“ in se doda nov odstavek: „Carinski organi lahko omejijo največje število carinskih uradov odhoda (ali namembnih carinskih uradov) na svojem ozemlju na manj kot sedem, vendar ne manj kot tri.“. S podvojitvijo števila carinskih uradov, ki so lahko vključeni v operacijo TIR, bi se s predlagano spremembo okrepila konkurenčnost sistema TIR in zagotovila opazna poenostavitev prometnega sektorja. Hkrati bi na podlagi predloga Ruske federacije pogodbenice ohranile možnost, da omejijo število carinskih uradov, vključenih na njihovem ozemlju, in se tako izognile morebitnim tveganjem za državni proračun. Predlagano spremembo bi bilo treba obravnavati skupaj s predlagano novo pojasnjevalno opombo k členu 18.

Predlog za novo pojasnjevalno opombo k členu 18 Konvencije TIR je pripravil izvršni odbor TIR (ki ga je pooblastil upravni odbor). Njen namen je dopolniti predlagano spremembo člena 18, ki pogodbenicam omogoča, da imajo na svojem ozemlju manjše število carinskih uradov odhoda in/ali namembnih carinskih uradov. Predlagana nova pojasnjevalna opomba zahteva, da morajo biti, če v pogodbenici carinski organi omejijo največje število carinskih uradov odhoda (ali namembnih carinskih uradov) na svojem ozemlju, te informacije javno dostopne in zagotovljene tudi izvršnemu odboru TIR. S tem mehanizmom bi se v primeru takih omejitev v prometnem sektorju izognili pravnim in logističnim težavam.