ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
•Temeljne pravice

4.PRORAČUNSKE POSLEDICE

5.DRUGI ELEMENTI

•Načrti za izvedbo ter ureditev spremljanja, ocenjevanja in poročanja

•Obrazložitveni dokumenti (za direktive)

•Natančnejša pojasnitev posameznih določb predloga

Predsednik

V sedanji ureditvi ESRB predseduje predsednik ECB. Predsednik ECB kot predsedujoči dodeljuje pooblastila in daje kredibilnost ESRB ter skrbi, da lahko ta učinkovito nadgrajuje in se opira na strokovno znanje in izkušnje ECB na področju finančne stabilnosti. Zato se predlaga, da funkcija predsednika ECB kot predsedujočega ESRB postane trajna.

Sekretariat ESRB

Glede na to, da splošni odbor ESRB nima nobenega člana za poln delovni čas, tudi ne predsednika ali podpredsednikov za poln delovni čas, ni v njem niti enega člana, ki bi lahko ves svoj čas namenil zadevam in nalogam v zvezi z ESRB. Poleg tega so uradne naloge vodje sekretariata ESRB omejene. To bi lahko omejilo prepoznavnost dela ESRB kljub redni udeležbi predsednika ESRB na predstavitvah v Parlamentu. Večja vloga vodje sekretariata ESRB bi povečala učinek in učinkovitost opozoril in priporočil.

Predlaga se uvedba postopka posvetovanja, v katerem splošni odbor oceni kandidate, ki jih ECB predlaga za delovno mesto vodje sekretariata ESRB, in sicer zlasti njihove lastnosti in izkušnje, ki so potrebne za upravljanje sekretariata. Evropski parlament in Svet bi se obvestilo o postopku. Tako bi se ohranila povezava z ECB, vodja sekretariata splošnega odbora pa bi še naprej odgovarjal splošnemu odboru. Prav tako bi bil proces bolj pregleden, sočasno pa bi se povečala prepoznavnost vodje sekretariata. Predlaga se, da se podrobneje opredelijo naloge vodje sekretariata, vključno z možnostjo, da mu predsednik naloži zastopanje predsednika navzven.

Sestava ESRB

Predlog posodablja uredbo ESRB, tako da se upošteva vzpostavitev bančne unije in se enotni mehanizem nadzora ter Enotni odbor za reševanje doda kot člana splošnega odbora ESRB z glasovalno pravico. Ustrezne prilagoditve bi bilo treba opraviti tudi v svetovalnem tehničnem odboru in v pripravljalnem odboru.

Naslovniki opozoril in priporočil ESRB

Predlaga se tudi vključitev ECB kot morebitnega naslovnika opozoril in priporočil ESRB v zvezi z nalogami ECB, ki so ji bile zaupane v skladu z uredbo o enotnem mehanizmu nadzora (Uredba (ES) št. 1024/2013), in sicer za naloge nadzora, ki niso povezane z izvajanjem monetarne politike. To bi odpravilo sedanjo asimetrijo, ko lahko nacionalni organi takšna opozorila in priporočila prejmejo kot člani splošnega odbora, vendar se ta ne pošljejo ECB kot pristojnemu ali imenovanemu organu na ravni bančne unije.
•Naknadne ocene/preverjanja ustreznosti obstoječe zakonodaje

•Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi

Posvetovanja o politiki so potekala z državami članicami in Evropskim parlamentom ter v okviru delovnih skupin Sveta in zadevnega odbora Evropskega parlamenta. Posvetovanje med državami CARIFORUMA in zainteresiranimi stranmi EU so potekala v posvetovalnem odboru SGP CARIFORUM–ES ter v okviru delavnic in drugih dogodkov, povezanih s splošnim interesom (sejmi, srečanja skupin proizvajalcev itd.).
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

V zadnjih letih je vključitev reševanja sporov med vlagatelji in državo v trgovinske sporazume in sporazume o naložbah pod vse ostrejšim javnim nadzorom in vzbuja vedno več pomislekov. Ugotovljene so bile številne težave, ki izhajajo iz reševanja sporov med vlagatelji in državo, ki temelji na načelih arbitraže. Med te težave spadajo omejena legitimnost, doslednost in preglednost reševanja sporov med vlagatelji in državo ali njihovo pomanjkanje ter pomanjkanje možnosti pregleda.

Za odpravo teh omejitev si Unija že od leta 2015 prizadeva institucionalizirati sistem za reševanje naložbenih sporov v trgovinskih sporazumih EU in sporazumih EU o naložbah z vključitvijo sistema sodišča za naložbe. Vendar je sistem sodišča za naložbe dvostranski, zato ne more v celoti obravnavati navedenih težav. Poleg tega vključitev sistema sodišča za naložbe v sporazume Unije pomeni večjo upravno zapletenost in proračunske posledice.

Cilj pobude za večstransko sodišče za naložbe je vzpostaviti okvir za reševanje mednarodnih naložbenih sporov, ki je stalen, neodvisen in legitimen, predvidljiv v smislu dosledne sodne prakse, omogoča pritožbo zoper odločitve, je stroškovno učinkovit, zagotavlja pregledne in učinkovite postopke ter omogoča posredovanje tretjih strani (med drugim na primer zainteresiranih okoljskih ali delavskih organizacij). Neodvisnost sodišča bi bilo treba zagotoviti s strogimi zahtevami glede etike in nepristranskosti, neobnovljivimi imenovanji, zaposlovanjem razsodnikov za polni delovni čas in neodvisnimi mehanizmi za imenovanje.

Ta pobuda bo obravnavala zgolj postopkovna vprašanja. Zadeve, kot so uporabno pravo ali standardi razlage, vključno z zagotavljanjem skladnosti z drugimi mednarodnimi obveznostmi (na primer iz konvencij Mednarodne organizacije dela in Združenih narodov), bodo obravnavane v okviru osnovnih sporazumov o naložbah, ki jih bo uporabljalo večstransko sodišče za naložbe.

Cilj te pobude je uskladiti politiko Unije glede reševanja naložbenih sporov in njen pristop na drugih področjih mednarodnega upravljanja in reševanja mednarodnih sporov, ki daje prednost večstranskim rešitvam. Ta pobuda ni del programa ustreznosti in uspešnosti predpisov Komisije.
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Sklep (EU) 2017/1324 Evropskega parlamenta in Sveta o sodelovanju Unije v partnerstvu na področju raziskav in inovacij v Sredozemlju (v nadaljnjem besedilu: program PRIMA), ki ga skupaj izvaja več držav članic, je bil sprejet na predlog Komisije za pobudo PRIMA v skladu s členom 185 PDEU.

Cilj programa PRIMA je izvajanje skupnega programa za krepitev raziskovalnih in inovacijskih zmogljivosti ter razvoj znanja in skupnih inovativnih rešitev za izboljšanje učinkovitosti, varnosti, zaščite in trajnosti agroživilskih sistemov ter celostne oskrbe in gospodarjenja z vodo v Sredozemlju. Program PRIMA bodo skupaj in pod enakimi pogoji izvajale številne države članice in tretje države (v nadaljnjem besedilu: sodelujoče države v programu PRIMA) z visoko ravnjo zavezanosti k znanstvenemu, upravljavskemu in finančnemu povezovanju.

Hašemitska kraljevina Jordanija (v nadaljnjem besedilu: Jordanija) je v dopisih z dne 7. novembra 2016 in 30. februarja 2017 izrazila željo, da se programu PRIMA pridruži kot sodelujoča država, in se zavezala, da bo k pobudi finančno prispevala 30 milijonov EUR.

Za zagotovitev, da Jordanija sodeluje v programu PRIMA enakopravno z državami članicami in tretjimi državami, pridruženimi programu Obzorje 2020, je potreben mednarodni sporazum z Unijo, da se področje uporabe pravne ureditve, vzpostavljene s Sklepom (EU) 2017/1324, razširi na Jordanijo.

Svet je 30. maja 2017 Komisijo pooblastil, da v imenu Unije začne pogajanja z Jordanijo o mednarodnem sporazumu med Unijo in Jordanijo o pogojih za sodelovanje Jordanije v programu PRIMA pod pogojem sprejetja Sklepa (EU) 2017/1324.

Pogajanja so se začela 26. junija 2017 in se uspešno zaključila 10. julija 2017, ko so predstavniki vseh prihodnjih pogodbenic parafirali besedilo osnutka sporazuma. Osnutek sporazuma, ki je priložen temu predlogu, je v skladu s pogajalskimi direktivami, ki jih je izdal Svet. Zlasti določa, da so pogoji za sodelovanje Jordanije v programu PRIMA tisti iz Sklepa (EU) 2017/1324, s čimer se neposredno sklicuje na zakonodajni akt Unije.

Za zagotovitev zaščite finančnih interesov Unije, zlasti pristojnosti Komisije, Evropskega urada za boj proti goljufijam, Računskega sodišča in izvedbene strukture programa PRIMA (struktura PRIMA-IS) za izvajanje revizij in preiskav v skladu z veljavno zakonodajo Unije, so v sporazumu izrecni sklici na ustrezne določbe Sklepa (EU) 2017/1324, pogodbenice pa so obvezane, da zagotovijo vso potrebno pomoč za zagotovitev njihovega izvajanja. Poleg tega prihodnji sporazum določa, da se morajo pogodbenice dogovoriti o podrobnih ureditvah za pomoč, saj so takšne ureditve bistvene za njihovo sodelovanje na podlagi tega sporazuma.
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

Mednarodni sporazum o oljčnem olju in namiznih oljkah iz leta 2005, ki je prenehal veljati 31. decembra 2014, je bil podaljšan do 31. decembra 2015. Sporazum v skladu s členom 47(3) velja, dokler ne začne veljati novi sporazum.

Svet je 19. novembra 2013 Komisijo pooblastil, da v imenu Unije začne pogajanja za sklenitev novega mednarodnega sporazuma o oljčnem olju in namiznih oljkah.

Na Konferenci Združenih narodov za pogajanja o sporazumu, ki nasledi Mednarodni sporazum o oljčnem olju in namiznih oljkah iz leta 2005, ki je bila v Palači narodov v Ženevi od 5. do 9. oktobra 2015, so predstavniki 24 držav članic Konference Združenih narodov za trgovino in razvoj (UNCTAD) in dveh medvladnih organizacij pripravili besedilo novega sporazuma.

Besedilo Sporazuma, ki je bilo doseženo s pogajanji ob posvetovanju z delovno skupino Sveta za primarne proizvode (PROBA), je skladno s pogajalskimi smernicami, ki jih je sprejel Svet.

V skladu s Sklepom Sveta (EU) 2016/1892 z dne 10. oktobra 2016 je bil Mednarodni sporazum o oljčnem olju in namiznih oljkah iz leta 2015 podpisan v imenu Unije 28. novembra 2016 na sedežu Združenih narodov v New Yorku s pridržkom njegove poznejše sklenitve.

Novi sporazum je v skladu s svojim členom 31(2) začel začasno veljati 1. januarja 2017 in je bil odobren s Sklepom Sveta [2017/…].

V skladu s členom 218(9) Pogodbe o delovanju Evropske unije je treba stališče, ki naj se v imenu Unije zavzame v organih, ustanovljenih z mednarodnim sporazumom, kadar ti sprejemajo akte s pravnim učinkom, razen aktov o dopolnitvah ali spremembah njihovega institucionalnega okvira, sprejeti s sklepom Sveta na predlog Komisije.

S Sporazumom se ustanovi organ odločanja, imenovan „svet članic“, ki ima polne pristojnosti in izvaja vse naloge, ki so potrebne za doseganje ciljev navedenega sporazuma. Da bi svet članic lažje sprejemal sklepe in bi bilo izvajanje Sporazuma učinkovito, bi bilo treba določiti splošna načela za stališče Unije ter poenostavljen notranji postopek za oblikovanje stališča Unije v svetu članic do nekaterih sklepov s pravnim učinkom, ki ne spreminjajo institucionalnega okvira Sporazuma.

2.PREDLOG

Komisija na podlagi navedenega predlaga, da Svet določi poenostavljen postopek, ki bo Komisiji omogočil opredeliti nekatera stališča, ki se v svetu članic v imenu Unije zavzamejo do nekaterih sklepov s pravnim učinkom, ki ne spreminjajo institucionalnega okvira Sporazuma. Pogoji in postopek, ki jih je treba upoštevati, so določeni v Prilogi. Stališča Unije do sklepov sveta članic s pravnim učinkom, za katera Priloga ne določa uporabe poenostavljenega postopka, določi Svet Evropske unije.

3.PRORAČUNSKE POSLEDICE

Ta predlog za poenostavljeni postopek nima proračunskih posledic.

2017/0108 (NLE)

Predlog

SKLEP SVETA

o poenostavljenem postopku za oblikovanje stališča Unije v svetu članic Mednarodnega sveta za oljke
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Da se zagotovi potrebna pravna varnost in homogenost notranjega trga, mora Skupni odbor EGP vso ustrezno zakonodajo EU čim prej po njenem sprejetju vključiti v Sporazum EGP ter zagotoviti sodelovanje držav Efte, ki so del EGP, pri ustreznih ukrepih ali programih EU.

Namen osnutka sklepa Skupnega odbora EGP (priloženega predlogu sklepa Sveta) je spremeniti Protokol 31 k Sporazumu EGP o sodelovanju na posebnih področjih, za katera ne veljajo štiri temeljne svobode, da se državam Efte, ki so del EGP (Norveška, Islandija in Lihtenštajn), omogoči nadaljnje sodelovanje pri ukrepih Unije, ki se financirajo iz splošnega proračuna Evropske unije, v zvezi s prostim pretokom delavcev, uskladitvijo sistemov socialne varnosti in ukrepi, ki se nanašajo na migrante, vključno z migranti iz tretjih držav (proračunska vrstica 04 03 01 03), vključenih v splošnem proračunu Evropske unije za proračunsko leto 2017.

•Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

Priloženi osnutek sklepa Skupnega odbora je v celoti skladen s ciljem Sporazuma EGP, ki je spodbujati stalno in uravnoteženo krepitev trgovinskih in ekonomskih odnosov med pogodbenicami, z enakimi pogoji konkurence in spoštovanjem istih pravil, da bi ustvarili homogen Evropski gospodarski prostor.

•Skladnost z drugimi politikami Unije

Sklep Skupnega odbora je skladen tudi z drugimi politikami Unije, zlasti prek cilja varovanja homogenosti notranjega trga EU.

2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

•Pravna podlaga

V členu 1(3) Uredbe Sveta (ES) št. 2894/94 o pravilih za izvajanje Sporazuma EGP je določeno, da Svet na predlog Komisije določi stališče Unije glede takih sklepov.

Komisija v sodelovanju z Evropsko službo za zunanje delovanje predloži osnutek sklepa Skupnega odbora EGP kot stališče Unije Svetu v sprejetje. Komisija upa, da bo lahko osnutek v najkrajšem možnem času predstavila v Skupnem odboru EGP.

•Subsidiarnost (za neizključno pristojnost)

Predlog je v skladu z načelom subsidiarnosti iz naslednjega razloga.

Cilja tega predloga, tj. zagotoviti homogenost notranjega trga, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, zato se zaradi učinkov lažje doseže na ravni Unije.

•Sorazmernost
SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Uredba Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 in zlasti člen 10 Uredbe omogoča uporabo Solidarnostnega sklada Evropske unije do letne zgornje meje 500 milijonov EUR (v cenah iz leta 2011) nad zgornjimi mejami ustreznih razdelkov finančnega okvira.

Podrobnosti glede uporabe sklada so določene v točki 11 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju.

Pogoji za upravičenost do sredstev sklada so podrobneje opredeljeni v uredbi Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002, ki določa, da se v proračun za plačilo predplačil vključi znesek v višini največ 50 000 000 EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil.

Komisija vključi te zneske v predlog proračuna za leto 2018.

Predlog

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije za plačilo predplačil v okviru splošnega proračuna Unije za leto 2018

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije in zlasti člena 4a(4) Uredbe,

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju in zlasti točke 11 Sporazuma,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

(1)Namen Solidarnostnega sklada Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: sklad) je omogočiti Uniji, da se hitro, učinkovito in prožno odziva na izredne razmere in tako pokaže solidarnost s prebivalstvom območij, ki so jih prizadele naravne nesreče.

(2)Sredstva sklada ne smejo preseči najvišjega letnega zneska 500 000 000 EUR (cene iz leta 2011), kot je določeno v členu 10 Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013.

(3)Člen 4a(4) Uredbe (ES) št. 2012/2002 določa, da se lahko, kadar je potrebno za zagotovitev pravočasne razpoložljivosti proračunskih sredstev, sklad uporabi v znesku do največ 50 000 000 EUR za plačilo predplačil, ustrezne odobritve pa se vnesejo v splošni proračun Unije.

(4)Da se zagotovi pravočasna razpoložljivost zadostnih proračunskih sredstev v splošnem proračunu Unije za leto 2018, bi bilo treba za plačilo predplačil uporabiti sredstva sklada v višini 50 000 000 EUR –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Da se zagotovi potrebna pravna varnost in homogenost notranjega trga, mora Skupni odbor EGP vso ustrezno zakonodajo EU čim prej po njenem sprejetju vključiti v Sporazum EGP ter zagotoviti sodelovanje držav Efte, ki so del EGP, pri ustreznih ukrepih ali programih EU.

Namen osnutka sklepa Skupnega odbora EGP (priloženega predlogu sklepa Sveta) je spremeniti Protokol 31 k Sporazumu EGP o sodelovanju na posebnih področjih, za katera ne veljajo štiri temeljne svobode, da se državam Efte, ki so del EGP (Norveška, Islandija in Lihtenštajn), omogoči sodelovanje pri ukrepih Unije v zvezi s proračunsko vrstico 33 02 03 01: „Pravo družb“, vključeno v splošnem proračunu Evropske unije za proračunsko leto 2017.

•Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

Priloženi osnutek sklepa Skupnega odbora je v celoti skladen s ciljem Sporazuma EGP, ki je spodbujati stalno in uravnoteženo krepitev trgovinskih in ekonomskih odnosov med pogodbenicami, z enakimi pogoji konkurence in spoštovanjem istih pravil, da bi ustvarili homogen Evropski gospodarski prostor.

•Skladnost z drugimi politikami Unije

Sklep Skupnega odbora je skladen tudi z drugimi politikami Unije, zlasti prek cilja varovanja homogenosti notranjega trga EU.

2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

•Pravna podlaga

V členu 1(3) Uredbe Sveta (ES) št. 2894/94 o pravilih za izvajanje Sporazuma EGP je določeno, da Svet na predlog Komisije določi stališče Unije glede takih sklepov.

Komisija v sodelovanju z Evropsko službo za zunanje delovanje predloži osnutek sklepa Skupnega odbora EGP kot stališče Unije Svetu v sprejetje. Komisija upa, da bo lahko v najkrajšem možnem času osnutek predstavila v Skupnem odboru EGP.

•Subsidiarnost (za neizključno pristojnost)

Predlog je v skladu z načelom subsidiarnosti iz naslednjega razloga.

Cilja tega predloga, tj. zagotoviti homogenost notranjega trga, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, zato se zaradi učinkov lažje doseže na ravni Unije.

•Sorazmernost
o podpisu, v imenu Evropske unije, in začasni uporabi sporazuma, ki spreminja Sporazum med Združenimi državami Amerike in Evropsko skupnostjo o sodelovanju pri ureditvi varnosti civilnega letalstva

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

1.1.Ozadje

Na podlagi sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Združenimi državami Amerike in Evropsko skupnostjo o sodelovanju pri ureditvi varnosti civilnega letalstva (v nadaljnjem besedilu: sporazum), je slednji začel veljati 1. maja 2011. Sporazum je bil izpogajan na podlagi sklepa Sveta z dne 9. marca 2004, ki Komisijo pooblašča za začetek pogajanj.

Namen sporazuma je med drugim zagotoviti ohranitev visoke stopnje sodelovanja in usklajevanja med Združenimi državami in Evropsko unijo na področjih, ki spadajo v področje uporabe sporazuma.

Sedanje področje uporabe sporazuma, kakor je opredeljeno v njegovem členu 2.B, zajema:

potrditve plovnosti in spremljanje proizvodov civilnega letalstva,

okoljske preskuse in odobritve proizvodov civilnega letalstva ter

odobritve in nadzor objektov za vzdrževanje.

Med izvajanjem sporazuma, zlasti prek razprav v Dvostranskem nadzornem odboru (beri: skupnem odboru), ustanovljenem na podlagi sporazuma, sta Zvezna uprava za letalstvo ZDA (v nadaljnjem besedilu: FAA) in Komisija ugotovili, da obstaja skupna želja po večjih možnostih za nadaljnje sodelovanje na področju varnosti v letalstvu, ki bi presegale sedanje določbe sporazuma.

Obe strani sta ugotovili, da bi bilo treba kot prednostno nalogo razviti tesnejše sodelovanje na področju licenciranja in usposabljanja pilotov, in sta zadolžili strokovnjake, da preučijo možnosti in pripravijo tehnične predloge. Poleg tega so strokovnjaki potrdili, da je razširitev sporazuma na dodatna področja sodelovanja in priznavanja izvedljiva in potrebna.

Na podlagi izkušenj in koristi, pridobljenih v treh letih od začetka veljavnosti sporazuma, in ob ustreznem upoštevanju razprav dvostranskega nadzornega odbora o možnostih za nadaljnje sodelovanje v okviru razširjenega področja uporabe sporazuma, je Komisija 3. septembra 2014 predložila priporočilo za sklep Sveta o pooblastitvi Komisije za pogajanja o spremembi sporazuma. Na podlagi ustreznega sklepa Sveta, sprejetega 25. septembra 2014, so se začela uradna pogajanja z Združenimi državami. Rezultati pogajanj so opisani spodaj in so bili vključeni v osnutek spremembe št. 1 sporazuma, ki je priložen temu predlogu.

1.2.Področje uporabe

V skladu z izpogajanim besedilom bi se člen 2.B nadomestil, tako da bi zajemal naslednja področja, na katerih bi sodelovanje lahko potekalo na podlagi ustreznih prilog k sporazumu:

(1)potrditve plovnosti in spremljanje proizvodov civilnega letalstva;

(2)okoljski preskusi in odobritve proizvodov civilnega letalstva;

(3)odobritve in nadzor objektov za vzdrževanje;

(4)licenciranje in usposabljanje osebja;

(5)upravljanje zrakoplovov;
4.PRORAČUNSKE POSLEDICE

Unija bo v okviru novega mandata za posojila zasebnemu sektorju, uvedenega z ločenim zakonodajnim aktom, upravičena do prihodkov iz premij za tveganje, ustvarjenih v okviru financiranja, ki ga izvaja EIB. Prihodki iz premij za tveganje bodo nadomestili višje tveganje in v času trajanja instrumenta prispevali k financiranju dodatnih potreb Jamstvenega sklada po zagotavljanju sredstev. Predlog po pričakovanjih ne bo imel nobenih neto proračunskih posledic, saj so premije za tveganje prilivi v Jamstveni sklad. Zaračunane bodo EIB v zameno za tveganja za proračun Unije.

5.DRUGI ELEMENTI

•Načrti za izvedbo ter ureditev spremljanja, ocenjevanja in poročanja

V skladu z Uredbo (ES, Euratom) št. 480/2009, Komisija vsako leto do 31. maja Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču poroča o položaju Jamstvenega sklada in njegovem vodenju. Zdaj se predlaga, da Komisije o položaju Jamstvenega sklada poroča do 31. marca v okviru svojih računovodskih izkazov. Poročilo o upravljanju Jamstvenega sklada se pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču vsako leto do 31 maja.

Financiranje EIB v sklopu jamstva EU EIB upravlja in spremlja v skladu s svojimi pravili in postopki, vključno z ustreznimi ukrepi za revizijo, nadzor in spremljanje. Poleg tega upravni odbor EIB, v katerem Komisijo zastopata direktor in namestnik direktorja, odobri vsako financiranje EIB in spremlja, ali upravljanje EIB poteka v skladu s statutom in splošnimi navodili, ki jih določi svet guvernerjev.
(2)

Brez poseganja v obveznost iztovarjanja se ulovi limande, mola in skuše lahko vštejejo v kvoto (OT1/*2A3A4) do višine 2 %, pod pogojem, da skupaj največ 9 % te kvote za pravo peščenko odpade na te ulove in prilov tistih vrst, ki so upoštevane v skladu s členom 15(8) Uredbe (EU) št. 1380/2013.