ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1.

Sklep Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2007 o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2005, Oddelek VII, Odbor regij (C6-0470/2006 — 2006/2076(DEC))

Evropski parlament,

- ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2005 [1],

- ob upoštevanju zaključnega letnega računa Evropskih skupnosti za proračunsko leto 2005 – zvezek I (C6-0470/2006) [2],

- ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2005 in njegovih posebnih poročil z odgovori revidiranih institucij [3],

- ob upoštevanju izjave o zanesljivosti poslovnih knjig ter zakonitosti in pravilnosti poslovnih dogodkov, ki jo predloži Računsko sodišče v skladu s členom 248 Pogodbe ES [4],

- ob upoštevanju členov 272(10), 274, 275 in 276 Pogodbe ES,

- ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, [5], ter zlasti členov 50, 86, 145, 146 in 147 Uredbe,

- ob upoštevanju člena 71 in Priloge V, svojega Poslovnika

- ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A6-0106/2007),

1. podeli generalnemu sekretarju Odbora regij razrešnico glede izvrševanja proračuna Odbora regij za proračunsko leto 2005;

2. navaja pripombe v priloženi resoluciji;

3. naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in priloženo resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Sodišču evropskih skupnosti, Računskemu sodišču, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij, evropskemu varuhu človekovih pravic in evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov ter poskrbi za objavo v uradnem listu Evropske unije (serija L).

[1] UL L 60, 8.3.2005.

[2] UL C 264, 31.10.2006, str. 1.

[3] UL C 263, 31.10.2006, str. 1.

[4] UL C 263, 31.10.2006, str. 10.

[5] UL L 248, 16.9.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 1995/2006 (UL L 390, 30.12.2006, str. 1).

--------------------------------------------------
P6_TA(2006)0428

Predlog spremembe proračuna št. 3/2006

Resolucija Evropskega parlamenta o predlogu spremembe proračuna št. 3/2006 Evropske unije za proračunsko leto 2006, Oddelek III — Komisija, Oddelek VIII, del B — Evropski nadzornik za varstvo podatkov (C6-0336/2006 — 2006/2119(BUD))

Evropski parlament,

- ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 272(6) Pogodbe,

- ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, zlasti člena 177 Pogodbe,

- ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti [1], zlasti členov 37 in 38 Uredbe,

- ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2006, ki je bil dokončno sprejet dne 15. decembra 2005 [2],

- ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 6. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in izboljšanju proračunskega postopka. [3],

- ob upoštevanju predhodnega predloga spremembe proračuna št. 3/2006 Evropske unije za proračunsko leto 2006, ki ga je Komisija predložila dne 22. maja 2006 (SEK(2006)0633),

- ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 3/2006, ki ga je Svet pripravil dne 11. julija 2006 (11297/2006 — C6-0239/2006),

- ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. septembra 2006 o predlogu spremembe proračuna št. 3/ 2006 Evropske unije za proračunsko leto 2006, Oddelek III - Komisija, Oddelek VIII, del B — Evropski nadzornik za varstvo podatkov [4],

- ob upoštevanju svojih dopolnitev z dne 27. septembra 2006 k predlogu spremembe proračuna št. 3/2006 [5],

- ob upoštevanju druge obravnave Sveta z dne 10. oktobra 2006 (SGS6/12736),

- ob upoštevanju člena 69 in Priloge IV svojega Poslovnika,

- ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A6-0350/2006),

1. se seznani z drugo obravnavo Sveta;

2. potrjuje sklep, sprejet v prvi obravnavi;

3. naroči svojemu predsedniku, naj razglasi, da je bila sprememba proračuna št. 4/2006 dokončno sprejeta in poskrbi za njeno objavo v Uradnem listu Evropske unije;

4. naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov.

[1] UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

[2] UL L 78, 15.3.2006.

[3] UL C 172, 18.6.1999, str. 1. Sporazum, kakor je bil nazadnje spremenjen s Sklepom 2005/708/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 269, 14.10.2005, str. 24).

[4] 4 Sprejeta besedila, P6_TA(2006)0376.

[5] 5 Sprejeta besedila, P6_TA(2006)0375.

--------------------------------------------------
P6_TA(2005)0392

Predlog spremembe proračuna št. 6/2005

Resolucija Evropskega parlamenta o predlogu spremembe proračuna št. 6/2005 Evropske unije za proračunsko leto 2005, Oddelek IV — Sodišče — Ustanovitev Sodišča za uslužbence Evropske unije (12180/2005 — C6-0304/2005 — 2005/2159(BUD))

Evropski parlament,

- ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti predzadnjega pododstavka člena 272(4) Pogodbe,

- ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 177 Pogodbe,

- ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti [1], zlasti členov 37 in 38 Uredbe,

- ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2005, ki je bil dokončno sprejet dne 16. decembra 2004 [2],

- ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 6. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in izboljšanju proračunskega postopka. [3],

- ob upoštevanju predhodnega predloga spremembe proračuna št. 6/2005 Evropske unije za proračunsko leto 2005, ki ga je Komisija predložila dne 5. septembra 2005 (KOM(2005)0419),

- ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 7/2005, ki ga je Svet pripravil dne 3. oktobra 2005 (12180/2005 — C6-0304/2005),

- ob upoštevanju člena 69 in Priloge IV svojega Poslovnika,

- ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A6-0306/2005),

A. ker je Svet sklenil ustanoviti Sodišče za uslužbence Evropske unije,

B. ker je bil datum začetka delovanja Sodišča za uslužbence Evropske unije prestavljen na leto 2005,

1. sklene odpreti vsa zahtevana delovna mesta za Sodišče za uslužbence Evropske unije v predhodnem predlogu spremembe proračuna št. 7/2005 ter ustrezno prilagodi sredstva v predlogu spremembe proračuna št. 6/2005;

2. odobri spremenjeni predlog spremembe proračuna št. 6/2005;

3. naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje, skupaj s predlogom spremembe pri predlogu spremembe proračuna št. 6/2005, Svetu, Komisiji in Sodišču.

[1] UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

[2] UL L 60, 8.3.2005.

[3] UL C 172, 18.6.1999, str. 1. Sporazum, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2003/429/ES (UL L 147, 14.6.2003, str. 25).

--------------------------------------------------
E.

ker so trenutne okoliščine, kot so zvišanje cen energije ter nezakonita in neizzvana ruska invazija v Ukrajino, vplivale na več kazalnikov, ki se uporabljajo v konvergenčnih poročilih, in bi zahtevale ustrezen razmislek o njihovem izvajanju; ker izpolnjevanje teh meril prispeva k vključevanju v ekonomsko in monetarno unijo ter njeni dolgoročni stabilnosti;
(48)

Da se tudi dolgoročno zagotovijo enaki konkurenčni pogoji na notranjem trgu in z namenom zagotavljanja ustrezne pokritosti primerov, ki se preiskujejo tako na podlagi priglasitev kot po uradni dolžnosti, bi morala Komisija najpozneje v dveh letih po začetku veljavnosti te uredbe in nato vsaka tri leta oceniti njeno delovanje in učinkovitost, tudi pragov za priglasitev iz členov 18 in 27, ter Evropskemu parlamentu in Svetu predstaviti to oceno v obliki poročila . Poročilo bi moralo vsebovati oceno, ali bi bilo treba to uredbo spremeniti. Če so v poročilu predlagane spremembe te uredbe, se mu lahko po potrebi priloži zakonodajni predlog, zlasti v zvezi s spremembo pragov za priglasitev koncentracij in postopkov za oddajo javnega naročila, izvzetjem nekaterih kategorij podjetij iz obveznosti priglasitve v skladu s to uredbo, uvedbo nižjih pragov za priglasitev koncentracij, ki so značilni za nekatere gospodarske sektorje, ali diferenciranih pragov za različne vrste javnih naročil ter spremembo rokov za predhodni pregled in poglobljene preiskave priglašenih koncentracij ali priglašenih finančnih prispevkov v okviru postopka za oddajo javnega naročila. V zvezi s finančnimi prispevki v okviru postopka za oddajo javnega naročila bi bilo treba oceno opraviti na način, ki upošteva interese MSP. Komisija bi morala uporabiti tudi količinsko opredeljeno analizo stroškov in koristi ter predhodno analizo vpliva na naložbe in blaginjo potrošnikov. Komisija bi morala razmisliti o razveljavitvi te uredbe, če med oceno ugotovi, da je zaradi oblikovanja večstranskih pravil za obravnavo izkrivljajočih subvencij ta uredba postala v celoti odvečna.
C 493/150

P9_TA(2022)0227

Krepitev pooblastil Europola: vnos razpisov ukrepov v SIS ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2022 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2018/1862 o vzpostavitvi, delovanju in uporabi schengenskega informacijskega sistema (SIS) na področju policijskega sodelovanja in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah glede vnosa razpisov ukrepov s strani Europola (COM(2020)0791 – C9-0394/2020 – 2020/0350(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2022/C 493/18)

Evropski parlament,

— ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0791),

— ob upoštevanju člena 294(2) in člena 88(2)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0394/2020),

— ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

— ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 30. marca 2022, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

— ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

— ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0287/2021),

1. sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

2. poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti;
P9_TC1-COD(2020)0360

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 5. aprila 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/… Evropskega parlamenta in Sveta o smernicah za vseevropsko energetsko infrastrukturo, spremembi uredb (ES) št. 715/2009, (EU) 2019/942 in (EU) 2019/943 ter direktiv 2009/73/ES in (EU) 2019/944 in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 347/2013

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/869.)
2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Grenlandije ter Danske.
PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

Izjava Komisije o naložbah ESS+ za boj proti revščini otrok

Leta 2019 sta revščina in socialna izključenost ogrožali 18 milijonov otrok v EU in v nekaterih državah članicah so bile te številke še posebej visoke. Izbruh COVID-19 in njegove socialno-ekonomske posledice so povečale neenakosti in revščino, pri čemer so bili še izraziteje prizadeti otroci. Revščina otrok je stalno prisotna v vseh državah članicah in je še vedno večja kot pri delovno sposobnih odraslih.

Komisija zato pozdravlja uravnotežen dogovor, da bo ESS+ odločilno orodje za reševanje problematike revščine otrok. Dogovor priznava nujnost vlaganja v otroke v vseh državah članicah.

Komisija je 24. marca 2021 sprejela predlog priporočila Sveta o vzpostavitvi evropskega jamstva za otroke, da bi se strukturno spoprijeli s tem izzivom. Komisija bo pri načrtovanju programov ESS+ storila vse, kar je v njeni moči, da bi države članice namenile ustrezna sredstva ESS+ in s tem prispevale k izvajanju evropskega jamstva za otroke. Poleg tega bo spodbudila države članice, da uporabijo tudi druge instrumente financiranja EU in nacionalne vire, ki so na voljo, da bi se podprle ustrezne naložbe na tem področju.

Izjava Komisije o naložbah ESS+ v zaposlovanje mladih

Komisija poudarja, da je socialno-ekonomska kriza po izbruhu COVID-19 nesorazmerno prizadela mlade. Od decembra 2019 do decembra 2020 se je brezposelnost mladih v EU povečala za 3 odstotne točke, s čimer je število brezposelnih mladih preseglo 3,1 milijona. Komisija opozarja tudi, da je bila brezposelnost mladih stalno in znatno višja od brezposelnosti odraslega prebivalstva, pri čemer najnovejši podatki kažejo razliko za več kot 10 odstotnih točk (17,8 % v primerjavi s 6,6 % decembra 2020).

Komisija pozdravlja dogovor, ki sta ga dosegla sozakonodajalca in iz katerega je razvidno, da se s tem izzivom spopadajo vse države članice. ESS+ je najpomembnejši instrument financiranja EU za izvajanje nedavno sprejetega okrepljenega jamstva za mlade, pa tudi drugih ustreznih ukrepov v okviru pobude za podporo zaposlovanju mladih.

Komisija bo pri načrtovanju programov ESS+ storila vse, kar je v njeni moči, da bi države članice namenile ustrezna sredstva ESS+ za izvajanje okrepljenega jamstva za otroke. Poleg tega bo spodbudila države članice, da uporabijo tudi druge instrumente financiranja EU in nacionalne vire, ki so na voljo, da bi se podprle ustrezne naložbe na tem področju.
P9_TA(2020)0386

Osnovna povezljivost cestnega prevoza blaga in potnikov po koncu prehodnega obdobja pri izstopu Združenega kraljestva iz Evropske unije ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. decembra 2020 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za zagotovitev osnovne povezljivosti cestnega prevoza blaga in potnikov po koncu prehodnega obdobja iz Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (COM(2020)0826 – C9-0399/2020 – 2020/0362(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2021/C 445/50)

Evropski parlament,

— ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0826),

— ob upoštevanju člena 294(2) in člena 91(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0399/2020),

— ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

— po posvetovanju z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom,

— po posvetovanju z Odborom regij,

— ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 16. decembra 2020, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

— ob upoštevanju členov 59 in 163 Poslovnika,

1. sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

2. poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti;
2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Izraela.
—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s točkama (b) in (d) člena 77(2), točko (c) člena 79(2) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0138/2019),
C 316/28

P9_TA(2020)0052

Posebni ukrepi za ublažitev vpliva izbruha COVID-19 na sektor ribištva in akvakulture ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2020 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1379/2013 in Uredbe (EU) št. 508/2014 glede posebnih ukrepov za ublažitev posledic izbruha COVID-19 v sektorju ribištva in akvakulture (COM(2020)0142 – C9-0093/2020 – 2020/0059(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2021/C 316/14)

Evropski parlament,

— ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0142),

— ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 43(2), 175 in 177 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0093/2020),

— ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

— po posvetovanju z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom,

— po posvetovanju z Odborom regij,

— ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 14. aprila 2020, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

— ob upoštevanju členov 59 in 163 Poslovnika,

1. sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

2. poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti;
(7) V skladu z Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (46) je pomembno, da je obveznost ponudnika plačilnih storitev, da hrani in zagotavlja informacije v zvezi s čezmejno plačilno transakcijo, sorazmerna in da pomeni le tisto, kar države članice potrebujejo za boj proti goljufijam na področju DDV pri e-trgovanju. Poleg tega bi morala biti edina informacija o plačniku, ki jo je treba hraniti, informacija o njegovi lokaciji. Kar zadeva informacije, ki se nanašajo na prejemnika plačila in na samo plačilno transakcijo, bi se moralo od ponudnikov plačilnih storitev zahtevati, da hranijo in davčnim organom posredujejo le tiste informacije, ki jih ti potrebujejo za odkrivanje morebitnih goljufov in izvajanje nadzora DDV. Zato bi se moralo od ponudnikov plačilnih storitev zahtevati, da hranijo le evidence o čezmejnih plačilnih transakcijah, za katere je verjetno, da izkazujejo gospodarsko dejavnost. Uvedba praga, ki temelji na številu plačil, ki jih prejemnik plačila prejme v koledarskem četrtletju, bi zanesljivo izkazovala, da so bila navedena plačila prejeta v okviru gospodarske dejavnosti, s čimer bi se izključila plačila iz nekomercialnih razlogov. Ko bi bil ta prag dosežen, bi se sprožila knjigovodska obveznost ponudnika plačilnih storitev.

(7) V skladu z Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (46) je pomembno, da je obveznost ponudnika plačilnih storitev, da hrani in zagotavlja informacije v zvezi s čezmejno plačilno transakcijo, sorazmerna in da pomeni le tisto, kar države članice potrebujejo za boj proti goljufijam na področju DDV pri e-trgovanju. Poleg tega bi morala biti edina informacija o plačniku, ki jo je treba hraniti, informacija o njegovi lokaciji. Kar zadeva informacije, ki se nanašajo na prejemnika plačila in na samo plačilno transakcijo, bi se moralo od ponudnikov plačilnih storitev zahtevati, da hranijo in davčnim organom posredujejo le tiste informacije, ki jih ti potrebujejo za odkrivanje morebitnih goljufov in izvajanje nadzora DDV. Zato bi se moralo od ponudnikov plačilnih storitev zahtevati, da hranijo le evidence o čezmejnih plačilnih transakcijah, za katere je verjetno, da izkazujejo gospodarsko dejavnost. Uvedba praga, ki bi temeljila na številu plačil, ki jih prejemnik plačila prejme v koledarskem četrtletju, ali na najnižjem znesku na plačilo, bi zanesljivo izkazovala, da so bila navedena plačila prejeta v okviru gospodarske dejavnosti, s čimer bi se izključila plačila iz nekomercialnih razlogov. Ko bi bil ta prag dosežen, bi se sprožila knjigovodska obveznost ponudnika plačilnih storitev.
V skladu s celostnim pristopom in da bi prispevali k večji konkurenčnosti in inovativnosti obrambne industrije v Uniji, bi bilo treba ustanoviti Evropski obrambni sklad. Cilj Sklada bi morala biti večja konkurenčnost, inovativnost, učinkovitost ter tehnološka neodvisnost evropske obrambne industrije, s čimer bi prispeval k strateški neodvisnosti Unije, saj bi podpiral čezmejno sodelovanje med državami članicami in sodelovanje med podjetji, raziskovalnimi centri, nacionalnimi upravami, mednarodnimi organizacijami in univerzami po vsej Uniji v fazi raziskav in v fazi razvoja obrambnih proizvodov in tehnologij. Da bi dosegel bolj inovativne rešitve in odprt notranji trg, bi moral Sklad podpirati in olajšati širitev čezmejnega sodelovanja malih in srednjih podjetij (MSP) ter podjetij s srednje veliko tržno kapitalizacijo v obrambni panogi.

V Uniji so skupne pomanjkljivosti na področju obrambnih zmogljivosti ugotovljene v okviru skupne varnostne in obrambne politike, zlasti prek načrta za razvoj zmogljivosti, medtem ko so skupni cilji na področju obrambnih raziskav opredeljeni v krovnem strateškem raziskovalnem programu. Z drugimi procesi Unije, npr. usklajenim letnim pregledom na področju obrambe in stalnim strukturnim sodelovanjem (v nadaljnjem besedilu: PESCO), bo na podlagi ugotavljanja in spodbujanja priložnosti za okrepljeno sodelovanje podprto izvajanje ustreznih prednostnih nalog, da bi izpolnili raven ambicij EU na področju varnosti in obrambe. Če je ustrezno, se lahko upoštevajo tudi regionalne in mednarodne prednostne naloge, tudi tiste v okviru Organizacije Severnoatlantske pogodbe, če so v skladu s prednostnimi nalogami Unije in ne preprečujejo udeležbe nobeni državi članici ali pridruženi državi, pri čemer je treba upoštevati tudi, da se je treba izogibati nepotrebnemu podvajanju.
—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve ter mnenj Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, Odbora za proračunski nadzor, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za kulturo in izobraževanje in Odbora za ustavne zadeve (A8-0398/2018),
(7)

Ta uredba prispeva si prizadeva prispevati k zaščiti javne varnosti ter obenem vzpostavlja bi morala vzpostaviti ustrezne in zanesljive zaščitne ukrepe za zagotovitev varstva zadevnih temeljnih pravic. To vključuje pravici do spoštovanja zasebnega življenja in varstva osebnih podatkov, pravico do učinkovitega sodnega varstva, pravico do svobode izražanja, vključno s svobodo prejemanja in širjenja informacij, svobodo gospodarske pobude in načelo nediskriminacije. Pristojni organi in ponudniki storitev gostovanja bi morali sprejeti le ukrepe, ki so potrebni, ustrezni in sorazmerni v demokratični družbi, pri tem pa upoštevati poseben pomen svobode izražanja , svobode prejemanja in obveščanja širjenja informacij in zamisli , ki je eden od bistvenih temeljev pravice do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja ter varstva osebnih podatkov, ki so bistveni temelji pluralistične in demokratične družbe ter ena od vrednot vrednote , na katerih temelji Unija. Ob upoštevanju osrednje vloge ponudnikov storitev gostovanja pri omogočanju javne razprave ter širjenja in prejemanja dejstev, mnenj in zamisli v skladu z zakonom bi morali biti ukrepi, ki pomenijo poseganje se bilo treba pri vseh ukrepih izogibati poseganju v svobodo izražanja in obveščanja, z njimi pa bi se bilo treba po strogo ciljno usmerjeni; služiti bi namreč morali preprečevanju razširjanja usmerjenem pristopu, kolikor je mogoče, boriti proti razširjanju terorističnih vsebin, ne da bi vplivali na pravico do zakonitega prejemanja in širjenja informacij. Učinkoviti spletni protiteroristični ukrepi in varstvo svobode izražanja se ne izključujejo, temveč se dopolnjujejo in medsebojno krepijo. [Sprememba 10]