Uvod

Boljše pravno urejanje je pomembno. Zakonodaja ni sama sebi namen, temveč je sredstvo za zagotavljanje oprijemljivih koristi za evropske državljane in reševanje skupnih izzivov, s katerimi se sooča Evropa. Dobro usmerjena, na dokazih temelječa in enostavno napisana pravna ureditev se bo bolj verjetno ustrezno izvajala in dosegala svoje cilje na terenu, pa naj bodo ti gospodarski, družbeni ali okoljski. Sodobna in sorazmerna pravila, ki ustrezajo svojemu namenu, so bistvenega pomena za spoštovanje pravne države, zaščito naših skupnih vrednot ter učinkovito delovanje javne uprave in podjetij.

Evropski uniji se pogosto – večkrat tudi upravičeno – očitata prekomerno in slabo napisano pravno urejanje ter vmešavanje v življenja državljanov ali podjetij s preveč številnimi in podrobnimi pravili. Ne manjka utemeljenih in neutemeljenih poročil o primerih zgrešenega pravnega urejanja ali pravilih, ki naj bi na mikro ravni urejala vidike vsakdanjega gospodarskega ali družbenega življenja. Ob tem državljani od Evrope pričakujejo, da se bo bolj osredotočala na ponujanje uspešnih rešitev za velike izzive, kot so na primer zagotavljanje delovnih mest, rast, naložbe, varnost, migracijski tokovi in digitalna revolucija.

Junckerjeva Komisija je že na začetku svojega mandata jasno sporočila, da bo prekinila s staro prakso in spremenila način dela Komisije ter določanja njenih politik. Njen namen je postaviti načela boljšega pravnega urejanja v izhodišče postopkov sprejemanja politik in s tem zagotoviti, da bodo njene politike dosegale boljše rezultate za državljane, podjetja in javne organe. Kot Komisija smo se zavezali, da bomo več pozornosti posvečali velikim zadevam, malim pa manj, pri čemer se bomo osredotočili na tista vprašanja, ki so resnično pomembna za naše državljane in pri katerih je ukrepanje na evropski ravni najbolj potrebno, ter poskrbeli, da države članice prevzamejo odgovornost na področjih, na katerih so nacionalni ukrepi primernejši.

Zavezali smo se tudi k tesnemu partnerstvu z Evropskim parlamentom in Svetom ter k tesnemu sodelovanju z državami članicami pri oblikovanju načrtov in določanju skupnih političnih prednostnih nalog, da bi lahko evropske institucije skupaj omogočile boljšo, bolj osredotočeno Unijo. Z osredotočanjem na ukrepe, ki so resnično potrebni, in izogibanjem ukrepanju tam, kjer bi to prineslo le omejene koristi ali kjer bi bilo bolje ukrepati na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni v državah članicah, se tudi sproščajo kapacitete in viri, ki jih lahko institucije skupaj hitreje mobilizirajo za obravnavanje novih okoliščin, kot se je zgodilo pri migracijski krizi.

Skoraj dve leti po začetku mandata je Komisija na dobri poti, da izpolni svoje zaveze glede boljšega pravnega urejanja. Naše delo je od vsega začetka potekalo v okviru osredotočenega sklopa političnih usmeritev za usmerjanje ukrepov v srednjeročnem obdobju na ključne izzive, s katerimi se sooča EU: delovna mesta, rast in naložbe, migracije, varnost, digitalni sektor, energija ter poglobitev enotnega trga. Vsako leto so v letnih, usmerjenih in racionaliziranih delovnih programih opredeljeni konkretni ukrepi, ki odražajo te strategije. Medtem ko je bilo v delovnem programu za leto 2014 opredeljenih 100 pobud, je delovni program za leto 2015 vseboval 23 novih prednostnih pobud in svežnjev. Tudi v letu 2016 je bilo teh le 23.

Graf 1: boljše pravno urejanje v številkah za obdobje 2015–16.

V tem času se je število predlogov uredb in direktiv, ki jih je Komisija predložila v sprejetje Evropskemu parlamentu in Svetu po rednem zakonodajne postopku, zmanjšalo s 159 v letu 2011 na 48 v letu 2015. Od leta 2000 se je število direktiv in uredb, ki sta jih sprejela Parlament in Svet po rednem zakonodajnem postopku, na letni ravni spreminjalo, največ takih aktov, in sicer 141, pa je bilo sprejetih v letu 2009. Leta 2015, ki je bilo prvo leto mandata Junckerjeve Komisije, je bilo sprejetih 56 zakonodajnih aktov.

Graf 2: število zakonodajnih predlogov v obdobju 2011–2015.

Komisija si prizadeva, da bi se ob tem, kar je potrebno in pomembno za državljane EU, osredotočala tudi na boj proti pasivnosti. Pri sozakonodajalcih smo v zadnjih dveh letih umaknili 90 predlogov, ki so postali zastareli ali pri katerih v evropskem zakonodajnem postopku ni bilo napredka, da bi se ta lahko osredotočila na prednostne zadeve. Z odpravo 32 zastarelih zakonov se je obstoječi pravni red EU skrčil, začelo pa se je tudi delo za poenostavitev obstoječih pravil na približno 103 področjih.

Boljše pravno urejanje zahteva tudi pripravo pravne ureditve ob popolnem poznavanju njenih pričakovanih učinkov, da bi se kar najbolj povečal pozitivni učinek in preprečili nepotrebna bremena ter birokracija za državljane, podjetja in javne organe. K zavezi Komisije k boljšemu pravnemu urejanju torej spada tudi oblikovanje pravil, ki temelji na dokazih. Preden se predlaga nova zakonodaja, Komisija temeljito oceni pretekle izkušnje, izvede študije in posvetovanja o možnih učinkih ter oceni, ali bi bilo treba sprejeti ukrepe na ravni Unije ali pa bi bilo ukrepanje najbolje prepustiti državam članicam.

Za boljše pravno urejanje ni izključno odgovorna Evropska komisija. Gre za skupno prizadevanje z Evropskim parlamentom, Svetom in državami članicami, saj imajo ti pri tem vsak svojo vlogo in odgovornosti. Prav tako se za to ne skrbi le pri pripravljanju in oblikovanju nove zakonodaje. Boljše pravno urejanje bi se moralo upoštevati v vseh fazah cikla politike, od zakonodajnih pogajanj med Parlamentom in Svetom do prenosa in izvajanja s strani držav članic in Komisije. Za uspeh se moramo vsi osredotočiti, biti učinkoviti, poenostavljati, delovati pregledno in ukrepati na ustrezni ravni.





Posvečanje več pozornosti velikim zadevam

V preteklem letu je Komisija napredovala pri doseganju rezultatov v okviru desetih prednostnih nalog predsednika Junckerja. Svoje delo smo osredotočili na pomembne pobude z visoko evropsko dodano vrednostjo v smislu otipljivih rezultatov za državljane in podjetja ter smo se hitro odzivali na nove izzive, ki zahtevajo hitre, vendar zanesljive odgovore. V številnih primerih je Komisiji uspelo pripraviti in predstaviti pobude rekordno hitro, pri čemer je sorazmerno glede na vsako posamezno pobudo pripravila tudi analizo njihovih učinkov, podprto z dokazi. Spoštovanje načel boljšega pravnega urejanja je prispevalo k oblikovanju predlogov, ki so ustrezali nameravanim potrebam, zato so jih lahko druge institucije pravočasno sprejele, kot je bilo na primer v primeru ukrepov za preprečevanje izogibanja davkom.