[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 14.9.2005

KOM(2005) 400 končno

SPOROČILO KOMISIJE SVETU, EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ

Tržni pristop k upravljanju spektra v Evropski uniji

SPOROČILO KOMISIJE SVETU, EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ

Tržni pristop k upravljanju spektra v Evropski uniji (Besedilo velja za EGP)

KAZALO

1. Povzetek 3

2. Učinkovita uporaba spektra – potreba po spremembi 4

3. Kako bodo trgi za spekter izboljšali učinkovitost? 5

4. Razsežnost trgov za spekter v EU 6

5. Ključna vprašanja, ki jih je treba upoštevati pri uvedbi evropskih trgov za spekter 7

5.1. Soglasje glede ciljev 7

5.2. Pasovi spektra 7

5.3. Vprašanja prehoda 8

5.4. Definicija pravic do spektra 9

5.5. Koordinacija informacij 9

5.6. Nevtralnost storitev in tehnologije 9

6. Naslednji koraki za vzpostavitev trgov za spekter 10

7. Zaključki 11

1. POVZETEK

Ker je današnja družba odvisna od naprednih elektronskih komunikacij, potrebe po radijskih frekvencah stalno naraščajo. Spekter je bistveni spremljevalec našega vsakdana, pa naj gre za mobilno telefonijo, brezžični internetni dostop ali oddajanje televizijskih programov. Tradicionalni pristop k reševanju konkurenčnih potreb po frekvencah temelji na načrtovanju, kdo je upravičen do uporabe spektra in na kakšen način, s čimer se poskuša pospešiti najrazličnejše cilje politike.

Danes hitri razvoj tehnologije in zbliževanje telekomunikacij, medijske vsebine in elektronskih naprav ustvarjajo dinamično okolje, v katerem spekter postaja vedno pomembnejši vir. Upravljanje spektra ni sledilo temu razvoju, kar je pripomoglo k vedno večjemu tveganju, da bo tradicionalni pristop, če se ne bo spremenil, naši družbi preprečil, da bi uživala sadove tega novega dinamičnega okolja. Čeprav je svet vpeljala v razvoj mobilnih komunikacij, je Evropa sedaj v nevarnosti, da bo postala uporabnik tehnologije, ki se razvija drugje, namesto da bi bila inovator. Zato države članice proučujejo svojo politiko spektra. Ena od možnosti je, da se začne uporabljati tržni model , ki akterjem na trgu daje več svobode pri odločanju o tem, kako naj bi se uporabljalo spekter, in zmanjšuje ovire za dostop do pravic do spektra tako, da omogoča trgovanje s temi pravicami.

Obstaja tudi nevarnost, da bosta slabo usklajena regulacija in tržna dinamika v zbliževanju brezžičnih komunikacijskih storitev preprečili učinkovito uporabo spektra in tako ovirali doseganje ciljev politike EU, kot so na primer razvoj notranjega trga, konkurenca, inovacije in rast. Z razdrobljenim pristopom k reformi spektra bo te cilje težje doseči. Iz teh razlogov ter po široki javni razpravi in posvetovanju Komisija predlaga koordinirano vzpostavitev trgov za spekter v vsej EU.

Ta predlog omogoča rast, delovna mesta in dejansko uporabo ciljev revidirane lizbonske strategije. Je tudi del strategije za učinkovito upravljanje spektra, kot ga predvideva pobuda i2010, ki stavi na vizijo skupne in koordinirane odstranitve omejitev glede uporabe spektra v vseh državah članicah, da bi se tako spodbudilo odprto in konkurenčno digitalno gospodarstvo. Evropski državljani bi morali imeti s hitrejšim dostopom do nove tehnologije in nižjimi cenami komunikacij od tega neposredne koristi.

Do leta 2010se bo mogoče dalo fleksibilno uporabljati in trgovati precejšnjim delom spektra, vključno, na primer, s približno tretjino spektra pod 3 GHz (spekter, ki je najbolj primeren za prizemne komunikacije). To sporočilo postavlja okvir za dinamično in prilagodljivo uporabo spektra.

Poleg tržnega pristopa k spektru se bo tradicionalni model še vedno uporabljalo tam, kjer so v igri pomembni javni interesi (npr. obramba in letalstvo ali raziskovalne storitve, kot so npr. radijska astronomija in sateliti za opazovanje Zemlje). Drug pristop je model brez licenc , ki zagotavlja dodatno fleksibilnost, s tem ko omogoča prost dostop z nekaterimi tehničnimi omejitvami. Vsak od modelov upravljanja je koristen pripomoček, za doseganje ciljev politike[1] EU pa bo treba razviti model, ki bo vključeval pravo mešanico vseh modelov.

Da bi ta postopek v EU začeli koordinirano, Komisija predlaga, da se vzpostavijo trgi za spekter, na politični ravni pa želi doseči dogovor za naslednje cilje:

V obdobju do leta 2010 je na ravni EU treba uresničiti:

- pravico do trgovanja z individualnimi pravicami do uporabe frekvenc v izbranih pasovih spektra za prizemne elektronske komunikacijske storitve;

- pravico do uporabe teh frekvenc na prilagodljiv način.

Komisija namerava predlagati ureditvene ukrepe, ki so potrebni za uresničitev tega cilja med pregledom ureditvenega okvira za elektronske komunikacijske storitve, ki se bo začel v sredini leta 2006. Da bi olajšala začetni razvoj trgov za spekter, bo Komisija hkrati začela koordinacijski postopek, da bi se izognilo zamudam in dragi razdrobitvi v škodo enotnega trga, dokler ne bo sprejeta rešitev za celotno EU.

2. UčINKOVITA UPORABA SPEKTRA – POTREBA PO SPREMEMBI

VSE RADIJSKE NAPRAVE uporabljajo za oddajanje ali sprejemanje informacij radijski spekter in ker število aplikacij, ki uporabljajo spekter, narašča, je vedno večjim potrebam težko zadostiti v okviru trenutnih nefleksibilnih predpisov upravljanja. Razpoložljivost spektra velja za redek vir. Spekter je bistvenega pomena ne le za mobilno telefonijo, razširjenost medijev in brezžični dostop do interneta, ampak tudi za številne druge aplikacije, npr. napovedovanje vremena, astronomijo ter zračno in pomorsko varnost. Bistvenega pomena je tudi, ko gre za storitve, ki služijo javnemu interesu, kot sta npr. varnost in obramba, ter za uporabo vsakdanjih naprav, kot so na primer daljinski upravljalniki in slušni aparati. Potrebe po radijskem spektru so se izjemno povečale.

Po tradicionalnem modelu se spekter deli na osnovi dodelitve individualnih pravic do spektra in dodelitve različnih pasov določenim kategorijam storitev, pri čemer je glavni cilj izogniti se motenju. Zaradi velikosti slotov spektra in pogojev za uporabo so uporabniki pogosto omejeni na specifične tehnologije, na primer GSM za nekatere od „mobilnih“ pasov ali televizijo za del „radiodifuzijskih“ pasov. Zato individualne pravice implicitno ali eksplicitno prepovedujejo uporabo drugih tehnologij ali opravljanje drugih storitev.

Ta pristop za elektronske komunikacijske storitve se v svetu pospešenega tehničnega razvoja, kjer delitev storitev po sektorjih zaradi njihovega zbliževanja postaja vedno težja, ne zdi več primeren. Digitalizacija pomeni, da lahko tehnologija zagotovi kombinacijo komunikacijskih storitev, kot na primer TV, telefonijo in širokopasoven dostop. Poleg tega usposabljanje naprav za delovanje na različnih frekvencah zaradi tehničnega razvoja ni več tako drago. Tradicionalni model ni dovolj agilen ali prilagodljiv, da bi družba z njim lahko imela koristi od tega razvoja. Posledica so zamujene priložnosti na področjih konkurenčnosti, industrijskega razvoja in delovnih mest, inovacij in izbire storitev za državljane.

Dandanes je velik del spektra slabo izkoriščen. Nizkofrekvenčne dele spektra še naprej koristijo stare, manj učinkovite tehnologije, medtem ko nove tehnologije lahko dobijo samo dostop do višjih frekvenc z omejenim prenašanjem in višjimi stroški za razvoj.

Politični kontekst

Po mnenju Evropske komisije je učinkovitost upravljanja spektra mogoče občutno izboljšati. V pobudi i2010, ki jo je sprožila junija 2005, je Komisija opozorila na reformo upravljanja spektra kot na enega strateških vprašanj. Na to vprašanje se je odzvala tudi s številnimi drugimi pobudami, vključno z obširno študijo o trgovanju s spektrom[2], javnimi posvetovanji, delavnicami in omogočanjem razprav na visoki politični ravni.

Novembra 2004 je Skupina za politiko radijskega spektra (RSPG)[3] potem ko jo je Komisija prosila za nasvet, v svojem mnenju o trgovanju z radijskim spektrom zaključila, da „bi bilo trgovanje s spektrom v določenih delih spektra lahko koristno, če bi se izvajali zadostni zaščitni ukrepi“ in da „je potreben enoten pristop do trgovanja med državami članicami“ . RSPG je ugotovila tudi, da „bi bilo lahko koristno te (licenčne) pogoje za uporabo določiti čim širše, saj bi s tem zagotovili tehnološko nevtralnost in fleksibilnost pri uporabi spektra v prihodnosti“ .

V svojem poročilu o posvetovanju[4], ki ga je Svetu oddalo septembra 2004, je nizozemsko predsedstvo predlagalo, da „ se začne uporabljati nov in fleksibilen model dodeljevanja spektra: EU mora nujno poskrbeti za to, da bo njen togi model dodeljevanja spektra postal fleksibilen“. Decembra 2004 je Svet ugotovil, da „je treba nadaljevati z ocenjevanjem različnih modelov upravljanja spektra, da se bo spekter na evropskem in globalnem nivoju uporabljal bolj fleksibilno in učinkovito, pri tem pa je treba upoštevati razvoj novih in inovativnih tehnologij ter metodologij, ki uporabljajo tržne mehanizme.“ [5]

3. KAKO BODO TRGI ZA SPEKTER IZBOLJšALI UčINKOVITOST?

Če bodo imeli trgi možnost odločati o uporabi in razdelitvi spektra za konvergentne komunikacijske storitve, lahko pričakujemo, da se bo s tem učinkovita uporaba spektra bistveno izboljšala – to je tudi ključni cilj politike v ureditvenem okviru za elektronske komunikacije. Učinkovita uporaba spektra je bistvenega pomena tudi za druge cilje politike EU, posebej za inovacije in rast, ter posredno vpliva na delovanje enotnega trga.

Koristi

Raziskave kažejo, da bi uporaba tržnega pristopa prinesla velike gospodarske koristi in precej izboljšala izbiro državljanov in dostop do novih tehnologij in storitev po nizkih cenah.

Študija o trgovanju s spektrom, ki je bila izvedena za Komisijo, ocenjuje, da bi neto dobiček držav članic EU in EGP zaradi uvedbe trgovanja s spektrom v kombinaciji s fleksibilnimi pravicami do uporabe znašal 8 do 9 milijard EUR na leto. Ugotavlja, da je večje število inovacij najmočnejši dejavnik, ki prinaša koristi, takoj za njim pa sledi večja konkurenca. Avtorji raziskave ocenjujejo, da bi bile koristi desetkrat višje, če bi se uvedel kombiniran model trgovanja in fleksibilnosti uporabe kot če bi se sprejel model trgovanja s spektrom brez fleksibilnosti. Neka druga študija[6] ugotavlja, da bi reforme spektra v ZDA potrošnikom zaradi nižjih cen za storitve govorne mobilne telefonije letno prihranile 77 milijard USD. Čeprav je te količinske rezultate treba obravnavati samo kot nekaj, kar kaže na red velikosti, jasno opozarjajo na potrebo po ukrepanju na evropski ravni.

Uravnoteženi pristop

Izkušnje pri uporabi različnih pristopov upravljanja spektra bodo pokazale prednosti in slabosti vsakega od alternativnih modelov in pomagale ugotoviti kje in v katerem pasu je vsakega od njih najbolje uporabiti. Sedaj je treba pomagati razvijati trge za spekter v EU in se s tem izogniti drobitvi pogojev, ki vladajo tem trgom ob njihovem razvoju.

4. RAZSEžNOST TRGOV ZA SPEKTER V EU

RADIJSKI SPEKTER VEčINOMA UPRAVLJAJO DRžAVE čLANICE NA DRžAVN i ravni in s pomočjo mednarodnega usklajevanja. Zaradi vedno večjega zavedanja glede vpliva, ki ga imajo lahko individualne odločitve na politiko Skupnosti, so se nekateri ureditveni ukrepi za koordinacijo in izboljšano učinkovitost začeli izvajati tudi že na ravni EU[7]. Ureditveni okvir[8] tržno upravljanje spektra priznava za eno izmed možnosti in pod določenimi pogoji[9] dovoljuje uvedbo trgovanja s spektrom s strani držav članic.

Eden glavnih razlogov za to, da so številne države znotraj in zunaj EU izvedle tržne reforme ali pa so ravno v zgodnji fazi prehoda v takšne reforme[10], je ravno povečanje učinkovite uporabe spektra.

Skupna pot naprej

Harmonizacija uporabe spektra se je v nekaterih pasovih spektra na ravni EU že uspešno izvedla, da bi se zagotovila hitra uporaba novih tehnologij in koristi od ekonomije obsega. Vendar pa večina frekvenc ni usklajenih na ravni EU in različne politike držav članic še naprej omejujejo razvoj notranjega trga.

Uvedba trgov za spekter v EU na uravnotežen način lahko zmanjša takšne težave in omogoči dejansko harmonizacijo uporabe na bolj učinkovit način. Študija, ki je bila izvedena za Komisijo, je analizirala vpliv različnih politik na uvedbo trgovanja in fleksibilnosti. Ugotavlja, da bi v primeru, če se ena država ne bi odločila za reformo svoje politike upravljanja spektra s sprejetjem takšnih ukrepov, to povzročilo stroške drugim državam, če pa bi se odločila, da se pridruži projektu reforme, bi s tem dodatno koristila drugim državam. 60 - 70 % koristi bi lahko pripisali državnim reformam, medtem ko bi bilo 30 - 40 % koristi posledica prehoda v vseh državah EU. Kvalitativni argumenti, ki so osnova za te modele za izračun, predpostavljajo enako vrsto vpliva, ki ga je EU doživela na notranjem trgu.

Če bi na ravni EU uvedli trgovanje s spektrom, bi s tem ustvarili pogoje za celovite čezmejne storitve na osnovi pravil, ki bi veljala v vsej Skupnosti, in ustvarili enega največjih svetovnih trgov za storitve, ki jih podpira spekter. To bi zelo hitro izboljšalo konkurenčnost EU in močno vzpodbudilo inovacije.

5. KLJUčNA VPRAšANJA, KI JIH JE TREBA UPOšTEVATI PRI UVEDBI EVROPSKIH TRGOV ZA SPEKTER

PRI UVEDBI TRGOV ZA SPEKTER SE JE TREBA ODZVATI na določene izzive, ki jih je mogoče premagati samo na osnovi soglasja v celotni EU glede političnih ciljev in tako, da se pri uvedbi osredotoči na nekatere ključne vidike.

5.1. Soglasje glede ciljev

Cilj političnega soglasja bi morala biti vzpostavitev delujočih trgov za spekter do leta 2010, pri čemer naj bi bilo s precejšnjim delom spektra mogoče trgovati in ga fleksibilno uporabljati. S tem bi se vsem vpletenim akterjem omogočilo, da se pripravijo na novo okolje za upravljanje spektra, ter zagotovilo, da bi prehod za trge s storitvami, ki so odvisne od uporabe spektra, potekal brez težav.

5.2. Pasovi spektra

Da bi dosegli zgoraj omenjeni cilj, bi se moralo trgovati s precejšnjim delom spektra. Postopen pristop, ki se osredotoča na nekaj „testnih pasov“, ne more zagotoviti večje konkurenčnosti in več inovacij. Če bi ponudili spekter, s katerim je mogoče samo omejeno trgovati, bi s tem tvegali, da bo prišlo do protikonkurenčnega obnašanja „kopičenja“, s čimer bi se omejile možnosti za učenje iz izkušenj.

Spekter, ki se uporablja v javno korist, kot na primer za obrambo in znanstvene storitve, ali spekter, ki se upravlja na globalni ravni, kot na primer za letalstvo in satelite, ni vključen v ta predlog.

Na splošno velja, kakor so pokazale tudi študije ter javna posvetovanja, da so pasovi spektra, ki se uporabljajo za prizemne elektronske komunikacijske storitve, najbolj primerni, da bi od njih imeli koristi, ki bi jih omogočili trgi. Ti pasovi tudi v glavnem ustrezajo začetnim pasovom, ki so jih izbrale nekatere države članice pri svojem državnem pristopu do trgov za spekter[11] in so težišče dela skupine RSPG, kar zadeva strateški pristop do konvergence.

Komisija predlaga uvedbo trgov za frekvence, ki se trenutno uporabljajo v namene, ki so navedeni spodaj , da bi se zagotovila učinkovita koordinacija, ki bi prinesla določene rezultate na ravni Skupnosti, na primer:

- prizemne mobilne komunikacijske storitve , vključno z npr. frekvencami za javne mobilne storitve, kot sta GSM in 3G, in frekvencami, ki se uporabljajo za zaprte skupine uporabnikov, kot sta npr. PMR in PAMR;

- prizemne fiksne brezžične komunikacijske storitve , vključno z npr. frekvencami za brezžične krajevne zanke, širokopasovni brezžični dostop in mikrovalovne povezave;

- prizemne TV in radijske radiodifuzijske storitve , vključno z npr. frekvencami za krajevno, regionalno in državno radiodifuzijo.

V koordinacijskem postopku bo treba potrditi izbiro dejanskih pasov, specifični zakonski predlogi pa bodo morali temeljiti na presojah vpliva. V tem kontekstu bi bilo potrebno v celoti upoštevati stroške malih gospodarskih operaterjev.

Pričakovati je, da bodo pasovi, ki so navedeni, v kratkem delovali na trgu. Pogosto so že dodeljeni kot individualne pravice do uporabe določenih „frekvenčnih blokov“ v določenih geografskih območjih, imetniki pravic pa so tudi pogosto sami odgovorni za načrtovanje svojega omrežja ter imajo izkušnje s posodabljanjem tehnologije in medsebojnim vplivom s trgi. Ponovna dodelitev spektra, ki jo bo sprožila digitalna dividenda, bo še dodatno povečala učinkovito uporabo teh pasov (čeprav bo morda sprejeta odločitev, da se del dividende upravlja s pomočjo drugih modelov)[12].

Medtem ko je treba upoštevati posebne značilnosti storitev javne radiodifuzije, je treba priznati, da je možnost, ki jo imajo uporabniki spektra, da trgujejo in uporabljajo frekvence na bolj fleksibilen način, samo možnost in ne obveznost. Morda bi bilo treba tudi ponovno oceniti domnevo, da radiodifuzija kot javna korist avtomatsko potrebuje prizemni spekter, saj je kritje vedno bolj mogoče zagotoviti tudi na drugačen način in ne samo s prizemnim brezžičnim prenosom, če upoštevamo večjo konvergenco in različne platforme. To ni v nasprotju niti s ciljem zagotavljanja storitev javne radiodifuzije niti z neprekinjeno veljavnostjo drugih javnih ciljev politike.

Predviden obseg pasov, s katerimi bi bilo mogoče trgovati, bi zmanjšal tveganje za kopičenje spektra, saj operaterji ne bi imeli niti virov niti spodbude za vzpostavitev dominantnega položaja. Če bi prišlo do težav zaradi konkurence, konkurenčno pravo načeloma zagotavlja ustrezna in zadostna sredstva za njihovo reševanje. Če bodo ovire za vstop na trg posledica nepotrebnih omejitev, ki so povezane s pravicami do uporabe spektra, se bo te omejitve odpravilo.

5.3. Vprašanja prehoda

Pričakovati je, da bo uvedba trgov za spekter vplivala na vrednost obstoječih licenc, pa naj bo z njimi mogoče trgovati ali ne, kot tudi na naložbe v zvezi s tem. Tak vpliv je lahko različen glede na različne imetnike pravic. V vsakem primeru bo ta učinek odražal obstoječe in prihodnje licenčne pogoje ter raven konkurenčnosti v Skupnosti.

Pri prehodu k tržnemu pristopu morajo države članice upoštevati zakonite interese imetnikov pravic in istočasno zagotoviti združljivost z zahtevami konkurenčnega prava in splošnih pravnih načel Skupnosti. Da ne bi kaznovali obstoječih imetnikov pravic, bi jim bilo morda treba na primer dati več svobode pri uveljavljanju pravic in odstraniti neupravičene omejitve pri uporabi teh pravic. To je treba storiti postopoma in brez diskriminacije, medtem ko se razvija tržna vrednost za pravice do spektra.

5.4. Definicija pravic do spektra

Nekatere vidike pravic, s katerimi je mogoče trgovati, bi bilo treba uskladiti, kot na primer skupni format (dokument ali „naslov“), in navsezadnje tudi materialna pravila, ki določajo svobodo uporabnikov, da uporabljajo svoje pravice in trgujejo z njimi. To bi zmanjšalo transakcijske stroške, okrepilo transparentnost trga in povečalo pravno varnost v EU. Poleg tega bi se s tem tudi poenostavila sprememba lastništva in vzpodbudila učinkovita uporaba, kar bi olajšalo obsežne inovacije in ekonomijo obsega.

5.5. Koordinacija informacij

Lahko dostopne zanesljive informacije so bistvenega pomena za delovanje trgov za spekter. Danes se takšne informacije z uporabo različnih formatov shranjujejo v državnih podatkovnih bazah. V prihodnosti bi morale biti te informacije predstavljene na koordiniran način, da bi olajšale primerjavo pravic do spektra in kupcem omogočile iskanje potencialnih prodajalcev v celi EU. Zato je treba razviti portal na ravni EU po načelu „vse na enem mestu“, kjer bo možen dostop do informacij glede dodeljevanja, dodeljenih pravic do spektra (državni registri), dostopnosti spektra, s katerim je mogoče trgovati in še ni dodeljen ali bo z njim mogoče trgovati v bližnji prihodnosti, ter glede relevantnih državnih ureditev in zakonodaje. To je mogoče olajšati z nadgradnjo ali razširitvijo obstoječih struktur, kot je na primer podatkovna baza EFIS v okviru Evropskega urada za radiokomunikacije.

5.6. Nevtralnost storitev in tehnologije

Ker so omejitve tehnologije in storitev vedno bolj nezdružljive s konvergenco, je treba obravnavati tudi vprašanje, kako se lahko pravice, s katerimi je mogoče trgovati, kombinirajo fleksibilno, to pomeni, da ima imetnik spektra pravico, da ga uporablja za kakršno koli storitev in tako dolgo, dokler izpolnjuje tehnične zahteve.

Nevtralnost tehnologije je načelo, ki je določeno v sedanjem ureditvenem okviru na ravni EU, in ga je treba opredeliti, kadar se uporablja za spekter, da bi s tem minimalizirali omejitve in istočasno zagotovili, da se motenje ustrezno obravnava. Vendar pa se je treba zavedati, da v nekaterih primerih potrebno upravljanje motenj povzroči omejitve, ki so v praksi za nekatere tehnologije bolj koristne kot za druge. Nevtralnost storitev pomeni, da imetnik pravic izbira med storitvami, ki se ponujajo s pomočjo pravic do uporabe spektra. Omejevanja storitev, za katere se spekter lahko uporablja, s stališča tehničnega upravljanja spektra ponavadi ni mogoče upravičiti. Kljub temu so na ravni ITU s pomočjo Pravilnika o radiokomunikacijah, ki določa pravila za izogibanje čezmejnemu motenju, določene široke kategorije. Na področju prizemnih elektronskih komunikacij te kategorizacije hitro postajajo zastarele.

Morda obstajajo primeri, ki kažejo na koristi omejevanja storitev in jih upravičujejo (npr. doseganje povezljivosti storitev), in obstajajo primeri, kjer je bil tak pristop pri razvoju storitvenih trgov in zadovoljevanju potreb potrošnikov zelo uspešen. Zato je treba definirati kriterije za določanje izjem, pri katerih je omejevanje storitev pri dodeljevanju pravic do uporabe spektra upravičeno, in nevtralnost storitev tudi sicer sprejeti kot pravilo.

6. NASLEDNJI KORAKI ZA VZPOSTAVITEV TRGOV ZA SPEKTER

Glavni cilj tega sporočila je pridobiti politično soglasje na ravni EU glede obsežnega cilja vzpostavitve trgov za spekter do leta 2010.

Da bi to dosegla, namerava Komisija razviti naslednje ključne prvine pristopa EU do trgovanja s spektrom:

Možnost trgovanja

- pravica do trgovanja z individualnimi pravicami do uporabe frekvenc v določenih pasovih spektra za elektronske komunikacijske storitve;

- definicija postopka za vključitev pasov v možnost trgovanja;

- razvoj začetnega izbora pasov.

Nevtralnost tehnologije

- določitev nevtralnosti tehnologije, vzpostavitev najmanjših možnih omejitev.

Nevtralnost storitev

- definicija posebnih pogojev zagotavljanja storitev, ki bodo lahko v prihodnosti povezani z uporabo pasov.

Pravice do spektra

- usklajevanje pravic do spektra; skupni format, ki naj mu sledijo skupne definicije različnih materialnih vidikov pravic, ki določajo svobodo uporabnikov pri uporabi in trgovanju s pravicami.

Preglednost

- dostop do informacij, ki so potrebne za trge za spekter, vključno z informacijami o dodeljevanju in dodeljenih pravicah do spektra (državni registri), ki mora biti zagotovljen na usklajen način s pomočjo portala po načelu „vse na enem mestu“ na ravni EU.

V pregled ureditvenega okvira, ki se bo začel sredi leta 2006, bodo še zlasti vključeni ukrepi v zvezi z možnostjo trgovanja, nevtralnostjo tehnologije in nevtralnostjo storitev. Zakonodajni postopek morajo spremljati ocene učinka, aktiven dialog z državami članicami in koordinacijski postopek, ki lahko zajema tudi vprašanja, ki niso vključena v pregled ureditvenega okvira. S tem bi omogočili razvoj praktičnega izvajanja trgovanja in se kratkoročno izognili dragim zamudam in razdrobitvi. Kjer bo potrebno, lahko Komisija izda priporočila. Čim prej je treba ustanoviti koordinacijske skupine, ki se bodo ukvarjale z določenimi ključnimi vidiki. Med koordinacijskimi in zakonodajnimi postopki mora prihajati do izmenjave informacij in medsebojne krepitve.

Zgoraj omenjeni postopek bodo sistematsko spremljala javna posvetovanja o posebnih predlogih. O uspehu, ki bo dosežen, namerava Komisija poročati v svojem letnem poročilu o politiki spektra.

7. ZAKLJUčKI

REFORMA UPRAVLJANJA spektra v EU, ki bo uvedla tržni pristop do razdelitve spektra, je velik izziv. Vendar pa se ga splača sprejeti, saj bi bila učinkovita uvedba trgov za spekter :

- koristna za Evropo, kar zadeva konkurenčnost, potencial za inovacije in krepitev notranjega trga ter povečanje raznovrstnosti storitev, ki se ponujajo potrošniku, poleg tega pa bi tudi pozitivno vplivala na ustvarjanje delovnih mest in zunanjo trgovino;

- časovno primerna in potrebna, saj trenutno upravljanje spektra ni več v koraku s tehnološkim napredkom, vedno večjimi potrebami po virih spektra in hitrostjo spreminjanja poslovnih primerov in trgov;

- izvedljiva v predlaganem časovnem okviru.

Komisija poziva Evropski parlament in Svet ministrov, naj odobrita pristop, ki je opisan v tem sporočilu.

[1] Sporočilo COM(2005) 411„V prihodnost usmerjena politika radijskega spektra za Evropsko unijo: drugo letno poročilo“ predstavlja splošen pristop Komisije k tej tematiki.

[2] Študija „Study on conditions and options in introducing secondary trading of radio spectrum in the European Community,,http://europa.eu.int/information_society/policy/radio_spectrum/ref_info/studies/index_en.htm.

[3] http://rspg.groups.eu.int.

[4] „Rethinking the European ICT agenda: Ten breakthroughs for reaching Lisbon goals“.

[5] Resolucija Sveta, 10.12.2004, glej 15472/04 (tisk 345).

[6] „The economic costs of spectrum misallocation“ Jerry Ellig, maj 2005, http://cadep.ufm.edu.gt/telecom/ingles/interior.asp?menu=lecturas.

[7] Odločba o radijskem spektru 676/2002/ES.

[8] Okvirna direktiva 2002/21/ES, Direktiva o odobritvi 2002/20/ES.

[9] Ureditev radijskega spektra je tudi pomemben način za prispevanje k notranjemu trgu z opremo v povezavi z Direktivo RTTE 1999/5/ES.

[10] Znotraj EU so to naslednje države: Danska, Italija, Nizozemska, Madžarska, Avstrija, Poljska, Slovaška, Slovenija, Švedska in Združeno Kraljestvo.

[11] Komisija se zaveda, da nekatere države članice v okviru tržnega pristopa načrtujejo tudi uvedbo drugih pasov.

[12] Glej Sporočilo o pospeševanju prehoda z analogne na digitalno prizemno radiodifuzijo, COM(2005) 204, in podoben delovni dokument SEC(2005) 661, str. 10.