Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 88/08)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1)

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Var“

PGI-FR-A1145-AM01

Datum obvestila: 25. november 2019

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Organoleptični opis proizvodov

Z dopolnitvijo specifikacije proizvoda z ZGO „Var“ v točki 3.3 poglavja I so se določile organoleptične značilnosti proizvodov za posamezno kategorijo in barvo vin.

Te podrobnosti so bile vnesene tudi v točko „Opis vin“ enotnega dokumenta.

2. Geografsko območje

V točki 4.1 poglavja I specifikacije proizvoda so bile uvedene oblikovne posodobitve opisa geografskega območja.

Določen je bil sklic na leto geokode, to je nacionalni sklic z navedbo občin po departmaju, da se oblikuje seznam občin, ki spadajo v posamezno dopolnilno geografsko ime. Gre za geokode iz leta 2018. Nekatera imena občin so bila popravljena, sestava geografskega območja pa se zaradi njih ne spreminja.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

3. Trsni izbor

V točki 5 poglavja I specifikacije proizvoda je bil trsni izbor, določen za proizvodnjo vin z ZGO „Var“, dopolnjen z naslednjimi devetimi sortami vinske trte:

„artaban N, floreal B, monarch N, muscaris B, prior N, solaris B, soreli B, souvignier gris B, vidoc N in voltis B“.

Te sorte vinske trte so odporne na sušo in glivične bolezni. Omogočajo manjšo uporabo fitofarmacevtskih sredstev, obenem pa ustrezajo sortam vinske trte, uporabljenim za proizvodnjo ZGO. Ne spreminjajo značilnosti vin z ZGO.

Uvedba teh sort vinske trte vpliva na enotni dokument.

4. Povezava z geografskim območjem – posebne značilnosti proizvoda

V deveti alinei točke 7.2 poglavja I specifikacije proizvoda je črtan naslednji stavek:

„Glede na trenutno zakonodajo se ti ,peneči‘ proizvodi ne morejo tržiti z geografsko navedbo, kar nedvomno škoduje zlasti njihovi vrednosti na lokalnem trgu, ki je za vina z zaščiteno geografsko označbo ,Var‘ najpomembnejši.“

Ta stavek je bil črtan, ker je od priznanja kakovostnih penečih vin z zaščiteno geografsko označbo „Var“ zastarel.

Črtanje tega stavka iz specifikacije proizvoda ne vpliva na enotni dokument.

5. Podrobnosti o pristojnem nadzornem organu

V poglavju II specifikacije proizvoda so bili popravljeni podatki o pristojnem nadzornem organu, tj. nacionalni inštitut za poreklo in kakovost (Institut national de l‘origine et de la qualité), ki pa ne prinašajo sprememb.

Popravljeni naslov je bil vnesen tudi v enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime proizvoda

„Var“

2. Vrsta geografske označbe

ZGO – zaščitena geografska označba

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

5. Kakovostno peneče vino

4. Opis vin

Mirna rdeča in bela vina ter mirna vina rosé

zaščitena geografska označba „Var“ se uporablja za mirna in kakovostna peneča rdeča in bela vina in vina rosé.

Vsebnost hlapnih kislin v vinih z vsebnostjo fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) najmanj 45 gramov na liter je izjemoma določena s skupnim odlokom ministrstva za potrošnjo in z\a kmetijstvo.

Za mirna vina so vsebnosti (prag ali mejna vrednost) deleža dejanskega alkohola (le za peneča vina), deleža skupnega alkohola, skupnih kislin, hlapnih kislin, skupnega žveplovega dioksida in ogljikovega dioksida (le za peneča vina) določene v zakonodaji Unije.

Vina rosé (70 % proizvodnje) so običajno blede barve. Njihova glavna značilnost je, da so živahna in imajo sadne arome, ki se seveda razlikujejo glede na sorte vinske trte in uporabljene tehnike vinifikacije.

Rdeča vina so običajno polna in imajo dobro strukturo, čeprav so včasih močna za bolj koncentrirana vina. So globoke rubinasto rdeče do granatne barve z vijoličastimi odtenki.

Bela vina združujejo prefinjenost, saden značaj in živahnost. So bledo rumene barve z zelenimi ali svetleče zlatimi odtenki in bistra.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 9 Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Kakovostna peneča rdeča in bela vina ter kakovostna peneča vina rosé

Peneča vina, ki so sicer enakih barv in imajo enake organoleptične značilnosti kot mirna vina, so bolj sveža in prefinjena ter imajo trajnejšo aromo, vse to pa poudarjajo drobni in fini mehurčki.

Za kakovostna peneča vina so vsebnosti (prag ali mejna vrednost) deleža dejanskega alkohola, deleža skupnega alkohola, skupnih kislin, hlapnih kislin, skupnega žveplovega dioksida in ogljikovega dioksida (le za peneča vina) določene v zakonodaji Unije.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

a. Osnovni enološki postopki

Poseben enološki postopek

Pri vinih je treba v zvezi z enološkimi postopki upoštevati obveznosti, določene na ravni Unije ter v zakoniku o kmetijstvu in morskem ribolovu.

b. Največji donosi

120 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Trgatev, vinifikacija in obdelava vin z zaščiteno geografsko označbo „Var“ potekajo v vseh občinah departmaja Var.

7. Glavne sorte vinske trte

Gewurztraminer Rs

Goldriesling B

Gouget N

Sciaccarello N

Segalin N

Seinoir N

Select B

Semebat N

Semillon B

Servanin N

Sylvaner B

Syrah N - shiraz

Tannat N

Tempranillo N

Téoulier N

Terret blanc B

Terret gris G

Terret noir N

Tibouren N

Tourbat B

Tressot N

Ugni blanc B

Valdiguié N

Varousset N

Velteliner rouge précoce Rs

Verdesse B

Vermentino B - rolle

Villard blanc B

Villard noir N

Mauzac rose Rs

Mayorquin B

Melon B

Mérille N

Merlot blanc B

Merlot N

Meslier saint-françois B - gros meslier

Meunier N

Milgranet N

Molette B

Mollard N

Mondeuse blanche B

Mondeuse N

Monerac N

Montils B

Morrastel N - minustellu, graciano

Mourvaison N

Mourvèdre N - monastrell

Mouyssaguès

Müller-thurgau B

Muresconu N - morescono

Muscadelle B

Muscardin N

Muscat à petits grains blancs B - muscat, moscato

Muscat à petits grains rouges Rg - muscat, moscato

Muscat à petits grains roses Rs - muscat, moscato

Muscat cendré B - muscat, moscato

Viognier B

Artaban N

Floreal B

Monarch N

Muscaris B

Prior N

Solaris B

Souvignier gris Rs

Vidoc N

Voltis B

Portugais bleu N

Précoce bousquet B

Précoce de malingre B

Prunelard N

Raffiat de moncade B

Riesling B

Riminèse B

Rivairenc blanc B - aspiran blanc

Rivairenc gris G - aspiran gris

Rivairenc N - aspiran noir

Rosé du var Rs

Roublot B

Roussanne B

Roussette d’ayze B

Sacy B

Saint côme B

Saint-macaire N

Saint-pierre doré B

Sauvignon B - sauvignon blanc

Sauvignon gris G - fié gris

Carignan blanc B

Carignan N

Carmenère N

Castets N

César N

Chardonnay B

Chasan B

Chatus N

Chenanson N

Chenin B

Cinsaut N - cinsault

Clairette B

Clairette rose Rs

Clarin B

Claverie B

Codivarta B

Colombard B

Corbeau N - douce noire

Cot N - malbec

Couderc noir N

Counoise N

Courbu B - gros courbu

Courbu noir N

Couston N

Crouchen B - cruchen

Duras N

Alicante henri bouschet N

Aligoté B

Alphonse lavallée N

Altesse B

Aramon blanc B

Aramon gris G

Aramon N

Aranel B

Arbane B

Arinarnoa N

Arriloba B

Arrouya N

Aubin B

Aubin vert B

Graisse B

Gramon N

Grassen N - grassenc

Grenache blanc B

Grenache gris G

Grenache N

Gringet B

Grolleau gris G

Grolleau N

Gros manseng B

Gros vert B

Joubertin

Jurançon blanc B

Jurançon noir N - dame noire

Knipperlé B

Lauzet B

Liliorila B

Listan B - palomino

Lledoner pelut N

Macabeu B - macabeo

Mancin N

Manseng noir N

Maréchal foch N

Marsanne B

Marselan N

Mauzac B

Aubun N - murescola

Auxerrois B

Bachet N

Barbaroux Rs

Baroque B

Béclan N - petit béclan

Béquignol N

Biancu gentile B

Blanc Dame B

Bouchalès N

Bouillet N

Bouquettraube B

Bourboulenc B - doucillon blanc

Brachet N - braquet

Brun argenté N - vaccarèse

Cabernet franc N

Cabernet-sauvignon N

Caladoc N

Calitor N

Camaralet B

Carcajolo blanc B

Carcajolo N

Muscat d’alexandrie B - muscat, moscato

Muscat de hambourg N - muscat, moscato

Muscat ottonel B - muscat, moscato

Négret de banhars N

Négrette N

Nielluccio N - nielluciu

Noir Fleurien N

Oberlin noir N

Ondenc B

Orbois B

Pagadebiti B

Pascal B

Perdea B

Persan N

Petit courbu B

Petit manseng B

Petit meslier B

Petit verdot N

Picardan B - araignan

Pineau d’aunis N

Pinot gris G

Piquepoul blanc B

Piquepoul gris G

Piquepoul noir N

Plant de brunel N

Plant droit N - espanenc

Portan N

Durif N

Egiodola N

Ekigaïna N

Elbling B

Etraire de la dui N

Fer N - fer servadou, braucol, mansois, pinenc

Feunate N

Folignan B

Folle blanche B

Fuella nera N

Furmint B

Gamaret

Gamay de bouze N

Pinot blanc B

Soreli B

Gamay N

Gascon N

Genovèse B

8. Opis povezave

Posebnost geografskega območja

Var je eden od departmajev, ki ležijo v regiji Provansa - Alpe - Azurna obala na jugovzhodu Francije. Imenuje se po obalni reki Var, ki ga je v preteklosti omejevala na vzhodu. Na zahodu meji na departma Bouches-du-Rhône, na severu na Alpes de Haute Provence, na vzhodu na Alpes-Maritimes, na jugu pa Sredozemsko morje.

Geografsko območje ima raznoliko obliko površja z dvema geološko različnima predeloma: zahodno od osi Toulon–Draguignan se razprostira predel z apnenčastim, vzhodno pa predel s kristalinskim površjem.

S tema ločenima geološkima enotama sta povezani dve vrsti rastlinstva, značilni za sredozemsko območje, to sta: gariga na apnenčastih tleh ter makija in gozd (pinije in hrasti) na bolj kristalinskih tleh. Ti vrsti rastlinstva prinašata malo humusa. Tla departmaja Var so praviloma revna, dobro odcedna, a občutljiva za erozijo. Primerna so za razvoj vinske trte. Rimljani se niso motili, ko so pred 2 600 leti pri razvoju Provincie Romane (Provanse) uvedli vinsko trto.

Ena glavnih značilnosti varskega podnebja je osončenost. Departma Var ima sredozemsko podnebje, za katero so značilna topla in suha poletja ter mile zime z dvema deževnima obdobjema, in sicer jeseni in spomladi. Ti pogoji so ugodni za gojenje vinske trte, zaradi temperaturnih razlik, ki so zelo pogosto presenetljive, pa se parcele na tem območju uporablja za vinifikacijo rdečih vin in vin rosé.

V regiji prevladuje veter mistral (severnik), ki je pozimi, ko se spusti čez alpski sneg, leden, poleti pa zagotavlja malo svežine. Včasih je sicer močan, a vinogradniki pripisujejo pomen predvsem njegovi bistveni značilnosti, ki je ta, da vinsko trto obvaruje pred prevlažnim ozračjem in škodljivimi posledicami glivičnih bolezni (peronospora).

Posebnosti proizvoda

Proizvodnja zaščitene geografske označbe „Var“ („Vin de Pays du Var“) se, odkar je bila ustvarjena, stalno razvija, v začetku 21. stoletja pa se je ustalila pri 250 000 hl.

Proizvodnja je večinoma usmerjena v vina rosé (ki jih je v povprečju 70 %), ki pretežno izhajajo iz zvrščanja.

Čeprav so te lokalne sorte vinske trte, kot so grenache N, cinsault N, carignan N, syrah N in mourvèdre N za obarvana vina ter vermentino B in ugni blanc B za bela vina, še vedno močno zakoreninjene, je treba priznati, da je bila zaradi pomoči Unije za prestrukturiranje odprta prosta pot za sorte vinske trte, značilne za druge francoske vinograde, kot so cabernet-sauvignon N, merlot N, chardonnay B in v manjši meri viognier B. Ta nabor sort vinske trte je omogočil, da je izraz vin postal bolj raznolik in je prispeval zlasti k utrditvi oziroma razvoju proizvodnje kakovostnih vin rosé.

Vina rosé pridobijo svojo zelo bledo rožnato barvo, ki je ena od posebnih značilnosti večine tovrstnih vin, pri resnično vešče opravljenem neposrednem stiskanju, pri katerem se pogosto s pnevmatskimi stiskalnicami neposredno stiska celo ali pecljano grozdje, da se da bistri sok takoj vreti na nizko temperaturo. Pridobljena vina so živahna in sadežna z bledo rožnato barvo.

Uporabljajo se tudi druge tehnike, kot je zaradi maceracije obarvan samotok, ki priteče iz pipe („saignée“ – krvav), maceracija z jagodnimi kožicami ali maceracija pred vrenjem (obrano grozdje se 8 do 24 ur pred stiskanjem hrani na nizkih temperaturah), pri katerih se pridelajo vina rosé z bolj poudarjeno barvo in gostejšo strukturo.

Rdeča vina (ki pomenijo okrog 20 % količine, za katero se zahteva označba), so pogosto močna, polna in imajo dobro taninsko strukturo, pridobljena pa so pretežno iz treh sort grenache N, syrah N in cabernet-sauvignon N, h katerim se pogosto dodata merlot N in cinsault N.

Bela vina, proizvedena v manjšem obsegu (10 % količine, za katero se zahteva označba), navdušujejo tako ljubitelje sortnih vin (rolle B ali vermentino B, viognier B in chardonnay B) kot druge z zvrstnimi vini, ki združujejo prefinjenost in živahnost.

Na zadevnem območju pridelave se pridelujejo tudi kakovostna peneča vina. Proizvodnja penečih vin v Provansi ni novost. To tradicionalno proizvodnjo s približno milijonom steklenic na leto zagotavlja približno petdeset izvajalcev (proizvajalcev, pridelovalcev in trgovcev). Nekatere vinogradniške zadruge ali pridelovalci, kot je „la Tête Noire“, so že v začetku 20. stoletja poskušali ovrednotiti kakovostna peneča vina, proizvedena v Provansi.

Ena od glavnih značilnosti penečih vin z zaščiteno geografsko označbo „Var“ je, da so pridelana iz lokalnih sort vinske trte za uporabo zlasti v vinu rosé, ki pomenijo večji delež proizvodnje mirnih vin v regiji.

Zaščitena geografska označba „Var“ tako opredeljuje mirna vina, ki jih s penečimi vini povezuje razmeroma podoben organoleptični profil. Ta peneča vina rosé imajo namreč zelo saden in cvetličen okus ter so zelo polna, kar spominja na mirna vina rosé.

In prav po teh organoleptičnih značilnostih (cvetlične in sadne note, povezane z veliko okroglostjo) je mogoče ločiti peneča vina, pridelana v departmaju Var, od tistih, pridelanih v drugih francoskih regijah.

Vzročna povezava med posebnostjo geografskega območja in posebnostjo proizvoda

Departma Var ima zaradi kakovostnega podnebja, raznovrstne pokrajine, morja, bogate zgodovinske in kulturne dediščine ter obrti in tradicij nedvomno velik turistični potencial. Departma je zaradi vseh teh prednosti razvijal močno gospodarsko dejavnost, ki temelji na turizmu.

Zaradi svoje izjemne privlačnosti privabi več kot 14 milijonov turistov letno. Ti turisti, ki se pogosto vračajo, so se seveda naučili, se učijo ali se bodo naučili okušati provansalsko kuhinjo in proizvode, med njimi tudi vina iz departmaja Var, za katere se zahteva kontrolirana označba porekla ali zaščitena geografska označba.

Tako si je proizvodnja z zaščiteno geografsko označbo „Var“, odkar je bila ustvarjena v okviru prejšnjega ureditvenega predpisa o „Vin de Pays“, utrjevala svoj sloves, v veliki meri pridobljen zaradi turistične dejavnosti v regiji, kot izpričuje veliko lokalno povpraševanje po njenih vinih rosé. Potrošniki znajo ceniti in prepoznati kakovost ponujene palete vin.

Vseeno pa je presenetljivo, da proizvajalci niso nehali namenjati pozornosti nenehnemu napredku pri pridelavi lokalnih vin („Vins de Pays“) v smeri vedno večje skladnosti z okusi potrošnikov (na primer: barva vin rosé).

Tako se je ta želja v začetku 21. stoletja izrazila v ustanovitvi nacionalnega centra za raziskave in preskušanje za vino rosé (s sedežem v Vidaubanu – departma Var), pri čemer so sodelovali strokovnjaki iz departmaja Var. Od tedaj so bila objavljena prva dela (na primer dela o rožnatih odtenkih), kar operativno prispeva k še večjemu napredku pri ravni kakovosti vin rosé. Panoga je poleg tega veliko vložila v pridobitev orodja, potrebnega za odlično obvladanje vinifikacije vina rosé. Obvladovanje te tehnologije, posvečene vinom rosé, ter znanje in izkušnje proizvajalcev seveda koristijo proizvodnji vin s kontrolirano označbo porekla, vendar se neizogibno prenašajo na postopek pridelave vin, za katera se zahteva zaščitena geografska označba.

Omeniti je treba tudi, da je varski vinograd v bližini velikih regionalnih urbanih središč ali obmorskih letovišč, kar proizvajalcem ponuja lepo priložnost, da lažje plasirajo svojo ponudbo in se odločijo za pakiranje na vinogradniškem posestvu. Približno 50 % prodane količine pomeni odslej neposredna prodaja (steklenice ali t. i. „bag in the box“ (pakiranje v plastični vrečki v kartonski škatli)), sama neposredna prodaja v kleteh pa lahko pomeni 30 % količine.

Departma Var leži v Provansi, ki je regija s priznanim slovesom. S prostovoljno izpolnjenimi anketami o slovesu se je zelo dobro vzpostavila in potrdila podoba vinogradniške Provanse, ki je pri proizvodnji kakovostnih vin rosé zelo zakoreninjena, saj je prva proizvajalka vin rosé na svetu (vir: kabinet Wine Intelligence Vinitrac, november 2009).

Ta sloves in to znanje in izkušnje, ki so močno usmerjeni na pridelavo vin rosé, se seveda nanašajo tudi na rdeča in bela vina ter peneča vina, ki jih v vinogradu tega departmaja v istem geografskem okolju pridelujejo isti ljudje.

Uspeh vin rosé tako nedvomno že zdaj omogoča, da tudi druga vina, proizvedena v departmaju, pridobijo kakovost in sloves.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Označevanje

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe v zvezi z označevanjem

Opis pogoja:

Zaščitena geografska označba „Var“ je lahko dopolnjena z:

imenom ene ali več sort vinske trte;

z izrazoma „primeur“ ali „nouveau“ (mlado). Izraza „primeur“ ali „nouveau“ (mlado) se uporabljata za mirna vina.

V skladu s pogoji iz specifikacije proizvoda je lahko zaščitena geografska označba „Var“ dopolnjena z imenom naslednjih manjših geografskih enot:

„Argens“,

„Coteaux du Verdon“ in

„Sainte Baume“.

Na etiketi je naveden logotip ZGO EU, navedba „zaščitena geografska označba“ pa je nadomeščena s tradicionalnim izrazom„Vin de Pays“.

Območje v neposredni bližini

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema v zvezi s proizvodnjo na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za vinifikacijo in obdelavo vin z zaščiteno geografsko označbo „Var“, dopolnjeno ali ne z imenom manjše geografske enote „Argens“, „Coteaux du Verdon“ ali „Sainte Baume“, obsega sosednja okrožja geografskega območja, in sicer:

na vzhodu na meji z departmajem Alpes-Maritimes okrožje Grasse;

na zahodu na meji z departmajem Bouches-du-Rhône okrožji Aix-en-Provence in Marseille;

na zahodu/severozahodu na meji z departmajem Vaucluse okrožje Apt ter

na severu na meji z departmajem Alpes de Haute-Provence okrožja Forcalquier, Digne in Castellane.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-055c5a5e-f7b9-40dc-ab3a-c1ccb2400c4c

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.