SL    SL SL 
SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 4.12.2008  
SEC(2008) 2951  
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
Spremni dokument  
 
Predlog  
UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
 
o pravicah potnikov med potovanjem po mo rju in celinskih plovnih poteh ter 
spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004 o so delovanju med nacionalnimi organi, 
odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov 
 
POVZETEK OCENE U ČINKA  
{COM(2008) 816 kon č.} 
{SEC(2008) 2950} 
SL 2   SL DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
o pravicah potnikov med potovanjem po mo rju in celinskih plovnih poteh ter 
spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004 o so delovanju med nacionalnimi organi, 
odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov 
1. POSTOPKOVNA VPRAŠANJA IN POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI  
Organizacija 
Ta ocena u činka se je izvajala zaradi prou čitve položaja v zvezi z varstvom pravic potnikov v 
sektorju pomorskega prometa in ob upošteva nju potrebe po oblikovanju zakonodaje, ki 
podeljuje potnikom splošne pravice. Ko t je poudarila Komisija v svojih politi čnih 
dokumentih, obravnava glavna podro čja, v zvezi s katerimi obsta ja zaskrbljenost, in sicer: 
pravice oseb z omejeno mob ilnostjo; kakovost storitev; pomo č in odškodnina potnikom, če je 
potovanje prekinjeno v primeru zamude ali odpovedi; pravica do obveš čenosti ter vprašanje 
nediskriminacije. 
Posvetovanje ter strokovn o znanje in izkušnje 
Generalni direktorat za energetiko in promet je v letih 2005–2006 naro čil neodvisno študijo 
sedanje stopnje varstva pravic  potnikov v sektorju pomorsk ega prometa EU, ki so jih 
prizadele prekinitve. Evropska komisija je leta  2006 sprožila tudi javno posvetovanje. Sklepna 
ugotovitev obeh ukrepov je, da mora obstajati skupna najmanjša stopnja varstva pravic 
potnikov po Evropski uniji, ne glede na vrsto pr evoza ali na to, ali poteka potovanje v celoti v 
eni sami državi članici ali se pre čkajo notranje ali zunanje meje. 
2. OPREDELITEV PROBLEMA  
Problemi za potnike z omejeno mobilnostjo 
Velika ve čina (79 %) prebivalcev, ki živi v Evropski uniji, meni, da so invalidi prikrajšani. V 
vseh državah članicah se strinjajo (91 %), da je treba storiti ve č za izboljšanje dostopnosti in 
temu nameniti ve č sredstev. Pri prevoznih storitvah se pravice oseb z omejeno mobilnostjo ne 
morejo omejiti na dostopnost pr evoznih sredstev, ker vklju čujejo tudi nediskriminacijo, 
celovito pomo č med potovanjem in obveš čanje. 
Problemi sektorja pomorskega prometa za potnike EU 
Učinkovito varstvo potnikov med potovanjem po morj u ali celinskih plovnih poteh vpliva na 
celotni sektor pomorskega prom eta: tj. nacionalni promet, promet v Skupnosti, mednarodni 
promet in promet ladij na križarjenju. 
Odpiranje trga ni imelo pri čakovanega vpliva na dvig kakovos ti standardov in storitev, 
vključno z boljšimi pravicami potnikov in uporabnikom prijaznim na činom reševanja sporov. 
Potniki, ki se morajo ukvarjati z razli čnimi postopki in skrajnim i roki, kar je odvisno od 
družbe, si morajo znati pomagati s skupnimi post opki, da lahko izrazijo svoje nezadovoljstvo, 
SL 3   SL če je to potrebno. Zaradi poman jkanja skupnih postopkov se izlo čijo potniki in se prepre či, da 
bi izrazili svoje nezadovoljstvo, kadar bi morali to storiti. 
Temeljni dejavniki problema 
– Premalo enotnosti glede obsega in in tenzivnosti varstva pravic potnikov.  
– Skupni okvir v zvezi s takoj šnjimi in vnaprej dolo čenimi rešitvami v primeru odpovedi in 
zamude ne obstaja.  
– Potniki na splošno in zlasti potniki  z omejeno mobilnostjo niso obveš čeni v primeru 
kritičnega dogodka. 
– Obstajata morebitna diskriminacija oseb z om ejeno mobilnostjo in tudi pomanjkanje njim 
namenjenim pripomo čkom v pomorskem prometu.  
Na koga vpliva in na kakšen na čin? 
Število potnikov, ki uporablja jo pomorski promet, naraš ča zaradi odpiranja trgov pomorskega 
prometa, zaradi česar se je pove čala turisti čna ponudba destinacij po vs e nižjih cenah. Skupno 
število potnikov v pomorskem prometu leta 2006 je bilo za obravnavane države ocenjeno na 
199 milijonov, od katerih jih je bilo skoraj 60 % v nacionalnem prometu, 35 % v prometu v Skupnosti, medtem ko se je ostalo  porazdelilo med mednarodni promet  in ladje na križarjenju. 
Skupno število oseb z omejeno mobilnostjo  v EU-27 je bilo leta 2005 približno 136,2 
milijona
1.  
Ali ima EU pravico do ukrepanja? 
Varstvo potnikov in zlasti varstvo najbolj ranlji vih skupin potnikov je del notranjega trga in 
skupne prometne politike Evropske unije. Šteje se, da se enotni trg vzpostavi, kadar lahko 
imajo potrošniki in družbe najve čje koristi. Ker se je skupni  trg v pomorskem prometu 
oblikoval, je treba ustrezno vzpostaviti vars tvo pravic potnikov v pomorskem prometu na 
skupnem evropskem trgu. To evropsko razsežnost  je evropski zakonodaj alec že priznal in 
uresničil na ravni Skupnosti v sektorju zra čnega in železniškega prevoza2. Poleg tega o 
predlogu Uredbe o pravicah potnikov, ki potuj ejo z avtobusnim prevozom, trenutno poteka 
posvetovanje med službami. 
Potniki in panoga potrebujejo skupen sklop na čel, ki ureja odgovornost pri vseh vrstah 
prevoza: odgovornost v primeru nesre č; obveščanje in kakovostno varstvo invalidov ter oseb 
z omejeno mobilnostjo; pomo č in odškodnino v primeru zamude in odpovedi. 
3. CILJI 
Glavni cilji zagotavljanja pravic potnikov temeljijo  na splošnih ciljih EU v zvezi z visoko 
ravnijo varstva uporabnikov, boljšo social no in ekonomsko kohezijo, družbeno vklju čitvijo 
različnih socialnih skupin ter zagotavljanjem  gibanja oseb v Evropski uniji.  
                                                 
1 Analiza podatkov Eurostata, ki jo je izvedel PwC, in Vse na enem mestu za dostopen turizem v Evropi 
(OSSATE): „Analiza dostopnosti trga in zainteresiranih strani“.  
2 Uredba (ES) št. 261/2004, UL L 46, in Uredba (ES) št. 1107/2006, UL L 204, v zvezi z zra čnim 
prevozom; glede železniškega prevoza glej Uredbo št. 1371/2007. 
SL 4   SL 4. MOŽNOSTI  
Običajno ravnanje (možnost 1) 
Na ravni EU ni bil sprejet noben ukrep, pri čemer se obstoje či položaj z razli čnimi 
nacionalnimi in mednarodnimi zakonodajami ohranja. 
Zakonodajno ukrepanje Skupnosti za boljše  pravice oseb, ki potujejo s plovilom 
(možnost 2) 
Druga možnost, ki jo je mogo če predvideti, je ureditveni ukr ep na ravni EU, ker je ta 
zavezujoč in velja takoj. Taka uredba bi  veljala za mednarodne poti, ki vklju čujejo najmanj 
eno pristaniš če v EU, in tudi za vsako doma čo storitev v posamezni državi članici. Tak akt 
EU bi: 
• uvedel pravice glede oseb z omeje no mobilnostjo; dostopnost v pristaniš čih, 
pomoč v pristaniš čih in na ladjah ter zahteve po obveš čanju; 
• uvedel pravice za potnike, če je potovanje prekinjeno v primeru odpovedi ali 
zamud; 
• uvedel standarde za zagotavljanje inform acij o pravicah potnikov v pomorskem 
prometu splošni javnosti in zlasti potnikom, vklju čno z osebami z omejeno 
mobilnostjo; 
• zagotovil reševanje pritožb in spremljanj e ter uveljavljanje pravic potnikov.  
Usklajevanje in izmenjava najboljših praks Evropske unije za izboljšanje nacionalne 
zakonodaje (možnost 3) 
Pri tej možnosti je Uredba EU omejena na spodbujanje skupnega nezavezujo čega okvira za 
države članice. Ta nezavezujo či okvir aktov bi temeljil na naj boljših praksah in bi zagotovil 
merilo nacionalnim zakonodajam za uveljavljanje pravic potnikov, če potujejo po morju in 
celinskih plovnih poteh. 
Prostovoljni sporazumi (možnost 4) 
Učinkovitost prostovoljnih sporazumov je v potniškem prometu zelo negotova: odlo čna 
mnenja potrošniških organizacij potr jujejo, da je bilo zelo malo  kodeksov ravnanja, ki so se 
do zdaj oblikovali, neuspešnih. Zdi se, da se na podlagi preteklih izkušenj pri zakonskem 
urejanju sektorja zra čnega prevoza potrjuje zelo omejen a uspešnost sporazumov te vrste.  
5. ANALIZA U ČINKA NA GOSPODARSTVO  
Možnost 1: Obi čajno ravnanje 
Pri tej politi čni možnosti prevozniki, pristaniš ča, uprave in lokalni organi nimajo nobenih 
dodatnih stroškov. Vendar lahko imajo nazadnje izgubo, ker ne bi imeli nobenega dodatnega 
prometa. Brez ukrepov v korist po tnikom, ki potujejo s plovilom,  se število potnikov verjetno 
ne bo pove čalo.  
SL 5   SL Dodaten vpliv na prevoznike, pristaniš ča, uprave in lokalne organe v EU in zunaj nje 
predstavlja strošek zaradi odst opanja med nacionalnimi zakonodajami. 
Možnost 2: Zakonodajno ukrepanje Skupnosti 
(1) Stroški ukrepov glede os eb z omejeno mobilnostjo 
Kadar koli se na terminalu opravi ve čja preureditev oziroma je terminal na novo zgrajen, se 
lahko sprejemljiva stopnja dostopnosti v pristaniš čih za prevoznike doseže po najnižjih 
stroških. 
V zvezi s stroški pomo či v pristaniš čih bo edini strošek, ki ga bodo morali nositi upravljavci 
ladje, strošek za te čaje usposabljanja. Od prevoznikov se že zahteva, da zagotovijo te čaje 
usposabljanja za svoje osebje v zvezi s „pomo čjo na ladjah“. Ocenjeni letni strošek za 
usposabljanje zaposlenih v trgovalnih enotah je približno 2,9 milijona EUR. Zaradi izboljšanja ozaveš čanja se lahko kljub temu zahteva, da se tudi ostalo osebje udeleži teh 
tečajev usposabljanja. Izra čunali so se dodatni stroški za ta posebni primer, to je približno 
1 milijon EUR.  
Obveznosti v zvezi z obveš čanjem se lahko obravnava kot manj ši strošek, ker se lahko doda 
drugim informacijam, ki so jih že pripravili/razširili prevozniki.  
(2) Stroški ukrepov, če je potovanje prekinjeno v primeru zamude ali odpovedi 
Ukrepi, usmerjeni k opredelitvi  odškodninskih shem in zagotavlj anju informacij, tako da so 
potniki obveš čeni o svojih pravicah, zelo verjetno ne bodo vklju čevali čezmernih stroškov, 
čeprav je to težko predvideti. Klju b temu vplivi na prihodek in dobi ček verjetno ne bodo 
bistveni; poleg tega mo ra biti vpliv na konkuren čnost podjetij Skupnosti majhen, ker morajo 
biti zajeti vsi prevozniki v tem sektorju. 
(3) Stroški zaradi obveznosti zagotavljanja informacij Ne zdi se, da se bodo zaradi obveznosti zagotavljanja informacij pojavili posebni dodatni 
stroški za prevoznike. 
(4) Stroški reševanja pritožb in spremljanja 
Ne pričakuje se, da bi imeli prevozniki zaradi po stopka vodenja reševanja sporov kakršna koli 
večja dodatna gospodarska bremena.  
(5) Vpliv na potnike v pomorskem prometu Zaradi ve čjih stroškov se lahko zmanjša stopnja dobi čka iz poslovanja za upravljavce ladij ali 
poveča cena za prevoz potnikov. Kakršen koli vpliv na ceno vozovnic bi bil odvisen od 
dodatnih stroškov, ki bi jih im eli ladijski prevozniki.  
(6) Vpliv na turisti čno panogo 
Predlagani ukrepi zelo ve rjetno ugodno vplivajo na konkuren čni položaj podjetij v EU.  
SL 6   SL Možnost 3: Usklajevanje in izmenjava najbol jših praks Evropske unije za izboljšanje 
nacionalne zakonodaje 
Pričakovane koristi in stroški, ki izhajajo iz predlaganih ukrepov, bodo odvisni od obsega, v 
katerem si države članice EU prizadevajo za sprejetje naci onalnih pravil in njihovo izvajanje. 
Pričakuje se pozitiven vpliv na turisti čno panogo, če se uporabijo nacionalni ukrepi. Vendar bi 
bili morebitni dodatni prihodki iz turizma nižji kot pri možnosti 2, ker bi bile storitve v celoti dostopne le v državah članicah, ki popolnoma spoštujejo priporo čila EU.  
Možnost 4: Prostovoljni sporazumi 
Vrste stroškov so enake kot pri prejšnjih možnostih. Kljub temu se pri čakuje, da bodo skupni 
stroški nižji kot pri drugih možnostih, ker lahko ima le omejeno število prevoznikov 
prostovoljno kakršne koli dodatne stroške. 
6. A
NALIZA U ČINKA NA DRUŽBO  
Možnost 1: Obi čajno ravnanje 
Zaupanje potnikov v druge vrste prevoza na podl agi pravic, ki so že priznane na ravni 
Skupnosti, bi se spremenilo v nezaupanje, če bi pomorski promet zavrnil, da bi potnikom 
zagotavljal najmanjšo stopnjo enakosti, jasnosti in u činkovitosti, kar zadev a njihove pravice. 
Negativne družbene posledice bi lahko s časoma povzro čile izgubo delovnih mest in 
pomanjkanje vklju čevanja starejših in invalidov.  
Možnost 2: Zakonodajno ukrepanje Skupnosti 
Potniki, ki potujejo po morju in celinskih plovnih poteh, bo do imeli prednost zaradi boljše 
kakovosti storitev. Prav tako bodo lahko izkoristili pomo č, če bodo med potovanjem imeli 
težave.  
Kar zadeva dodatno zaposlovanje v pristaniš čih, bo lahko zaradi ve č potnikov, ki potujejo z 
ladjo, potrebno dodatno osebje v pristaniš čih in na potniških terminalih. Morebitno število 
dodatno zaposlenih oseb, ki jih  bo treba najeti v pristaniš čih, bi bilo po najbolj previdni oceni 
približno 176 400. Dodatno zaposlovanje v sektor ju turizma se lahko spreminja od skoraj 
12 000 do ve č kot 24 000 FTE. 
Možnost 3: Usklajevanje in izmenjava najbol jših praks Evropske unije za izboljšanje 
nacionalne zakonodaje 
Pri tej možnosti bodo morebitne koristi in stroški odvisni od st opnje obveznosti držav članic 
EU pri sprejemanju in izvajanju novih pravil. 
Možnost 4: Prostovoljni sporazumi 
Morebitne koristi in stroški bodo odvisni od st opnje obveznosti prevoznikov pri sprejemanju 
pravic potnikov, če se sprejmejo skupno, ter v vsakem primeru spoštovanja pravic v praksi. 
SL 7   SL 7. UČINEK NA OKOLJE  
Možnost 1: Obi čajno ravnanje 
Če pomorskemu prometu ne uspe izpolniti pri čakovanj potnikov, bodo ti verjetno izrazili 
svoje nezadovoljstvo tako, da bodo izbrali drugo vrsto prevoza, če je ta na voljo. Tovorni 
ladijski promet onesnažuje osemkrat manj kot zra čni promet, kar se lahko obravnava kot 
edina nadomestna prevozna rešitev. Okoljski  strošek pri možnosti brez ukrepanja je zato 
lahko velik.  
Možnost 2: Zakonodajno ukrepanje Skupnosti 
Bistveno boljša kakovost st oritev za potnike bi pove čala povpraševanje po pomorskem 
prometu. Če bi se število potnikov pove čalo, bi se zaradi tega pove čali povpre čni faktorji 
preobremenitve in bi se omogo čilo boljše upravljanje obstoje čega evropskega ladjevja. 
Vendar če bi se število storitev v pomorskem prometu pove čalo, bi to delno pozitivno 
vplivalo na okolje, ker bi ve čina novih potnikov prešla iz drugih (bolj onesnažujo čih) vrst 
prevoza.  
Možnost 3: Usklajevanje in izmenjava najbol jših praks Evropske unije za izboljšanje 
nacionalne zakonodaje 
V državah, ki niso sprejele ukrepov,  ki jih je predlagala Evropska  unija, se izboljšanje storitev 
ne pričakuje. Potniki bodo verjetno svoje nezadovo ljstvo izrazili tako, da bodo izbrali druge 
vrste prevoza, ki bolj onesnažuje jo okolje kot pomorski promet. 
Možnost 4: Prostovoljni sporazumi 
Izboljšanje pomorskih storitev se ne pri čakuje. Rezultat bi bil podoben rezu ltatu iz 
možnosti 3. 
8. UPRAVNI STROŠKI  
Subjekt, ki je odgovoren za izvaja nje in spremljanje predlaganih pravil ter reševanje pritožb, 
bi bil v smislu obsega svoje dejavnosti, nalo g in strukture zelo podoben subjektu, ki ga 
imenuje vsaka država članica za izvajanje „Uredbe o pravicah in obveznostih potnikov v 
mednarodnem železniškem prometu“3 ali „Uredbe o pravicah letalskih potnikov“4. Zato so 
izkušnje, že pridobljene v zra čnem prometu, v tem primeru zelo  koristne. Skupni predvidljiv 
strošek bi bil za Evropsko unijo približno 568 000 EUR.  
9. PRIMERJAVA MOŽNOSTI  
Sklepna ugotovitev študije ocene u činka je, da je od štirih ocenjenih možnosti zakonodajno 
ukrepanje EU tista možnost, s katero je mogo če doseči vse cilje.  
                                                 
3 COM(2004) 143 kon č. 
4 Uredba (ES) št. 261/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. februarja 2004 o dolo čitvi skupnih 
pravil glede odškodnine in pomo či potnikom v primerih zavrnitve vkrcanja, odpovedi ali velike zamude 
letov ter o razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 295/91. 
SL 8   SL Na podlagi primera drugih vrst prevoza je jasn o, da se lahko dejansko izboljšanje varstva 
potnikov doseže le na ravni EU. Medtem ko so koristi za potnike o čitne, daje usklajevanje 
osnovnih pravic bistveno prednost prometni panogi, ki deluje na enotnem trgu. Zaradi 
posameznih nacionalnih pravil, vklju čenih v nepovezane dele zakonodaje in pogodbe, lahko 
nastanejo stroški prilagoditve ter se ome ji geografska prilagodljivost prevoznikov pri 
izkoriščanju osebja in vrst prevoza.