[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 14.9.2009

COM(2009) 478 konč.

POROČILO KOMISIJE SVETU

Letno poročilo o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 866/2004 z dne 29. aprila 2004 in razmerah, ki izvirajo iz njene uporabe {SEC(2009) 1182}

POROČILO KOMISIJE SVETU

Letno poročilo o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 866/2004 z dne 29. aprila 2004 in razmerah, ki izvirajo iz njene uporabe

Uvod

Uredba Sveta (ES) št. 866/2004 z dne 29. aprila o režimu na podlagi člena 2 Protokola št. 10 k Aktu o pristopu[1] (v nadaljevanju: Uredba o zeleni črti) je začela veljati 1. maja 2004. V njej so določeni pogoji, pod katerimi se določbe zakonodaje EU uporabljajo za prehod oseb, blaga in storitev preko črte med tistimi območji Republike Ciper, ki niso pod dejanskim nadzorom vlade Republike Ciper, in tistimi, ki so.

To poročilo zajema obdobje od 1. maja 2008 do 30. aprila 2009.

1. Spremembe Uredbe o zeleni črti

Svet je 16. junija 2008 sprejel Uredbo o spremembi Uredbe o zeleni črti, da bi še dodatno olajšal trgovino na otoku Cipru[2].

V Uredbi o spremembi je določena splošna odprava dajatev na kmetijske proizvode, ki izvirajo iz severnega dela Cipra in se prodajajo preko črte. Poleg tega se je skupna največja vrednost blaga iz osebne prtljage oseb, ki prečkajo črto, s 135 EUR povečala na 260 EUR, kar spodbuja gospodarski razvoj turške skupnosti na Cipru. Blago v vrednosti do tega zneska se zdaj lahko na območja Republike Ciper, ki so pod vladnim nadzorom, ali v suvereno cono Združenega kraljestva[3] vnese preko črte brez carine, trošarin in davkov. To pravilo ne velja za cigarete in alkohol, kar omejuje člen 6(2) Uredbe o zeleni črti. Poleg navedenega so spremembe pregledno uredile začasen vnos blaga (do šest mesecev) iz severnega dela Cipra na območja pod vladnim nadzorom ali v suvereno cono.

Pri izvedbi sprememb Uredbe o zeleni črti ni bilo težav. Kljub temu pa preko črte ni bilo zaznati znatnega povečanja trgovine z zadevnimi izdelki ali opravljanja storitev s strani ciprskih Turkov.

V zvezi z začasnim vnosom blaga od 1. novembra 2008 veljajo ciprska državna pravila (v obliki okrožnice carinske službe, ki jo upošteva tudi uprava suverene cone). Od takrat je bilo zabeleženih 73 primerov; 27 primerov se je nanašalo na blago, ki ga je bilo treba popraviti, 14 primerov na razstavno blago, en primer pa se je navezoval na strokovno opremo. Preostalih 31 primerov je zadevalo prevozna sredstva (registrirana v drugih državah) oseb, ki so v območja pod nadzorom vlade vstopile preko enega od pristanišč v severnem delu Cipra in so izrazile željo, da nameravajo ostati na območjih pod nadzorom vlade manj kot šest mesecev. Do zdaj jamstvo za začasno uvedbo ni bilo potrebno.

2. Izvedbeni ukrepi

Komisija je 21. januarja 2009 sprejela odločbo o imenovanju dodatnih fitosanitarnih strokovnjakov za opravljanje inšpekcijskih pregledov na območjih Republike Ciper, ki niso pod dejanskim nadzorom vlade (glej točko 4.6 spodaj).

3. Prehod oseb

3.1. Prečkanje na uradnih mejnih prehodih

V Uredbi je predviden trden pravni okvir za prosti pretok ciprskih državljanov, drugih državljanov EU in državljanov tretjih držav, ki prečkajo črto na uradnih mejnih prehodih. Glede na razpoložljive podatke republike Ciper je v obdobju poročanja z območij pod vladnim nadzorom v severni del Cipra vstopilo 730 310 ciprskih Grkov (prejšnje leto: 633 163) s 193 909 vozili (prejšnje leto: 426 990)[4] in s severnega dela Cipra v območja pod vladnim nadzorom 1 287 126 ciprskih Turkov (prejšnje leto: 1 162 739) s 451 334 vozili (prejšnje leto: 602 992)[5]. Po podatkih Republike Ciper je v obdobju poročanja črto prečkalo še 739 097 drugih EU državljanov in državljanov tretjih držav (podatek za preteklo leto ni na voljo).

Vendar pa ti podatki ne vključujejo oseb in vozil, ki črto prečkajo na mejnih prehodih Pergamos in Strovilia , ki sta v pristojnosti uprave suverene cone. Ta podrobnih statističnih podatkov o teh mejnih prehodih ne hrani. Uprava suverene cone za povprečne letne statistične podatke za to obdobje poročanja ocenjuje, da je v severni del Cipra vstopilo 94 000 ciprskih Grkov, za Strovilio ocenjuje, da je v severno cono vstopilo 243 000 ciprskih Turkov, ter za Pergamos , da je v severni del Cipra vstopilo 34 000 ciprskih Grkov in v suvereno cono 168 000 ciprskih Turkov[6].

Število osebja policije Republike Ciper (v nadaljnjem besedilu: CYPOL), ki dela neposredno na mejnih prehodih, se je s 67 (2008) na 63 (2009) nekoliko zmanjšalo.

Pri dnevnem prečkanju ljudi na mejnih prehodih ni bilo zapletov.

3.2. Nezakonite migracije preko zelene črte

Veliko število državljanov tretjih držav, ki nezakonito prečka črto, je še naprej velik problem. Podatki Republike Ciper kažejo, da se je v obdobju poročanja število prijetih nezakonitih priseljencev v primerjavi z lanskim rekordnim številom nekoliko zmanjšalo (s 5 844 na 5 560) – Priloga IV.

Kot poroča CYPOL jih je od 5 560 nezakonitih priseljencev samo 35 vstopilo neposredno na območja pod nadzorom vlade, medtem ko jih je 5 525 vstopilo na območja pod nadzorom vlade preko zelene črte. Od teh 5 525 nezakonitih priseljencev jih je CYPOL prijel 5 347, policija suverene cone pa jih je prijela 178 in nato predala CYPOL. Po podatkih CYPOL nezakoniti priseljenci izvirajo predvsem iz naslednjih držav: Sirija (48 %), Iran (9 %), Zahodni breg in Gaza (9 %). Veliko državljanov tretjih držav, ki v državo vstopi nezakonito, pozneje zaprosi za azil (2 226 od 5 560). Prav tako veliko število nezakonitih priseljencev prostovoljno odide (2 415 v primerjavi s 1 509 lansko leto)[7].

Oceno vstopne poti na ozemlja pod vladnim nadzorom je CYPOL izvedel na podlagi enakih meril kot prejšnja leta[8], predvsem s pomočjo dokumentov in izjav priseljencev.

Kar zadeva dokumente, podatki, ki jih je predložil CYPOL, kažejo na zaskrbljujoč trend, da je imelo 65 % (lansko leto 47 %) nezakonitih priseljencev, prijave katerih kažejo, da so na območja pod vladnim nadzorom vstopili preko črte (3 486 od 5 347), v svojih potnih listih turški (36 %) ali turško-ciprski (28 %) vstopni ali izstopni žig[9], vizum, ki ga je izdala Turčija in velja tudi za severni del Cipra (1 %) oziroma „vizum“ ali „dovoljenje za bivanje“ „Turške republike Severni Ciper“ (0,2 %)[10] .

Po informacijah organov Republike Ciper je bilo ugotovljeno, da je 131 nezakonitih priseljencev (zlasti Sirijcev in Iračanov) uporabilo neposredno trajektno povezavo med Latakio v Siriji in Famagusto v severnem delu Cipra ter se tako izognilo tranzitu preko Turčije. Sumijo pa, da je to pot uporabilo še veliko več nezakonitih priseljencev.

Zlasti je težko nadzirati več neuradnih „mejnih prehodov“ v vasi Pergamos ali v njeni okolici (vas leži delno v suvereni coni in delno v severnem delu Cipra), ki jih še vedno uporabljajo tamkajšnji prebivalci in kmetje. V zvezi s tem je uprava suverene cone Komisijo obvestila, da se policija in carina suverene cone ter njen urad za tujce in vojaški viri Združenega kraljestva s skupnimi prizadevanji še naprej borijo proti nezakonitim migracijam. Poleg tega sta carina suverene cone in njen urad za tujce ustanovila posebno obveščevalno skupino, urad za tujce je zaposlil sedem dodatnih operativnih carinskih uradnikov, obhodne straže so na splošno organizirane pogosteje (v obdobju poročanja je bilo skupaj 2 816 obhodnih straž), zagotovljena so bila dodatna usposabljanja in dobavljena različna tehnična sredstva (zlasti za nočno opazovanje). Uprava suverene cone si še naprej uspešno izmenjuje obveščevalne podatke in ohranja dobro sodelovanje z obema stranema.

Po podatkih skupnosti ciprskih Turkov je bil v obdobju poročanja 2 713 državljanom tretjih držav zavrnjen vstop v severni del Cipra (1 146 jih je bilo iz Turčije)[11]; 582 nezakonitih priseljencev je bilo pridržanih (večina iz Sirije), izdanih pa je bilo tudi 564 odločitev o vrnitvi (kljub temu do prisilnih izselitev ni prišlo).

Komisija vzdržuje konstruktivni dialog na delovni ravni z zadevnimi organi Republike Ciper in upravo suverene cone. Organizirani so bili skupna delavnica in druga srečanja s posebnim poudarkom na težavi nezakonitih migracij preko črte.

Predstavniki Republike Ciper so ob tej priložnosti Komisijo obvestili o ukrepih, ki so bili sprejeti v obdobju poročanja. Ukrepi vključujejo sprejetje štiriletnega strateškega načrta (2008–2011) s strani CYPOL, ki bi urejal tudi nezakonite migracije z uporabo dodatnega osebja iz lokalnih policijskih postaj in drugih policijskih služb pri obhodni straži črte[12], stalno prisotnostjo posebne policijske enote v še dodatno izpostavljenih vaseh Pergamos in Pyla , podpisom memoranduma o soglasju med CYPOL in ciprsko narodno gardo aprila 2009, ki bi omogočil tesnejše sodelovanje in uporabo dveh helikopterjev[13] za nadzor črte.

Republika Ciper in uprava suverene cone sta v obdobju poročanja okrepili nadzor črte. Vendar pa se Republika Ciper še vedno trudi, da ne bi bili sprejeti kakršnih koli ukrepi, zaradi katerih bi lahko črta prevzela podobo zunanje meje. V obdobju poročanja med skupnostma ciprskih Grkov in ciprskih Turkov ni bilo neposrednega pretoka informacij. V okviru medobčinskega tehničnega odbora za kriminal in kazenske zadeve, ki deluje pod okriljem ZN, sta se voditelja obeh skupnosti načeloma strinjala o ustanovitvi enote za izmenjavo informacij.

Ocenjuje se, da je nadzor na mejnih prehodih učinkovit. Ob upoštevanju zaskrbljujoče visokega pretoka nezakonitih priseljencev Komisija meni, da bo okrepitev nadzora črte med mejnimi prehodi, ki ga izvajata Republika Ciper v skladu s členom 3 Uredbe o zeleni črti in uprava suverene cone v skladu s členom 2(5) Uredbe o zeleni črti, pomembno prispevala k rešitvi problema nezakonitega priseljevanja v EU. Stiki med obema skupnostma ne smejo biti ovirani.

4. Prehod blaga

4.1. Vrednost trgovine

V skladu s členom 8 Uredbe Komisije (ES) št. 1480/2004[14] je turško-ciprska gospodarska zbornica mesečno poročala o vrsti, količini in vrednosti blaga, za katerega je izdala spremne dokumente.

Organi Republike Ciper so v mesečnih poročilih Komisiji poročali tudi o vrsti, količini in vrednosti blaga, ki je prečkalo črto. Ta poročila so vključevala blago, ki je na območja pod vladnim nadzorom vstopilo preko mejnih prehodov Pergamos in Strovilia , ki sta v pristojnosti uprave suverene cone.

Po podatkih turško-ciprske gospodarske zbornice je skupna vrednost blaga, za katerega so bili v obdobju poročanja izdani spremni dokumenti, znašala 8 573 421 EUR, vrednost blaga, s katerim se je dejansko trgovalo, pa je znašala 5 471 465 EUR[15].

V primerjavi s predhodnim obdobjem poročanja ti podatki kažejo povečanje skupne tržne vrednosti blaga, ki je prečkalo črto. Glede na poročila organov Republike Ciper se je skupna vrednost blaga, ki je dejansko prečkalo črto, v primerjavi s predhodnim obdobjem poročanja, ko je znašala 4 473 408 EUR, povečala za več kot tretjino in je znašala 6 111 030 EUR. Treba je poudariti, da je trgovina s krompirjem znova predstavljala skoraj 30 % celotne tržne vrednosti in je tako glavni trgovski element pri porastu trgovine preko zelene črte.

Oktobra 2008 je bila vrednost blaga, ki je prečkalo črto, več kot 830 000 EUR. To je bila najvišja zabeležena raven od začetka veljavnosti Uredbe o zeleni črti. Glavni element trgovine je bil krompir, vreden več kot 450 000 EUR.

Trgovina preko zelene črte kot delež celotne trgovine skupnosti ciprskih Turkov enakomerno narašča in je leta 2008 dosegla rekordno raven skoraj 12 %.

Čeprav Uredba o zeleni črti tega ne zajema, lahko omenimo, da je v obdobju poročanja vrednost trgovinske menjave iz območij pod vladnim nadzorom v severni del Cipra po podatkih ciprske Gospodarske zbornice znašala 1 095 060 EUR, v primerjavi s 1 015 340 EUR v predhodnem obdobju. Vrednost trgovinske menjave iz območij pod vladnim nadzorom v severni del Cipra je tako ostala skoraj enaka in znaša približno šestino trgovinske vrednosti v obratni smeri (v predhodnem obdobju je še zmeraj znašala približno četrtino)[16].

Skupnost ciprskih Turkov še naprej uporablja trgovinski sistem, ki načeloma „odseva“ omejitve Uredbe o zeleni črti. Vendar se spremembe Uredbe o zeleni črti iz leta 2008, še posebej glede zvišanja vrednosti brezcarinskega vnosa za potnike s 135 EUR na 260 EUR (glej točko 1), ne odražajo. Trgovinski režim ciprskih Turkov se ne izvaja zmeraj dosledno, kar otežuje oblikovanje trajnostnih trgovinskih odnosov. Skupnost ciprskih Turkov kot glavni razlog javno navaja zaščito lokalnega gospodarstva. Tako je bil na primer poleti 2008 več ciprsko-turškim pridelovalcem krompirja prepovedan vnos semenskega krompirja čez zeleno črto v severni del Cipra. Ta problem ni bil tolikšen, da bi lahko imel večji vpliv na proizvodnjo krompirja na tem območju.

4.2. Vrsta blaga

Podatki o vrsti blaga, s katerim je potekalo trgovanje, kažejo, da je bilo na območja pod vladnim nadzorom preko črte preneseno le omejeno število novih proizvodov, od teh so najbolj pomembne sveže ribe. Kot v predhodnem obdobju poročanja zelenjava tudi letos predstavlja glavno vrsto blaga, s katerim se je trgovalo, sledijo ji gradbeni materiali in izdelki iz kamna[17].

V obdobju poročanja je trgovina preko črte z eno samo izjemo potekala izključno za namene trgovanja na otoku. Maja 2008 so bili preko črte preneseni vzorci prsti in vode (brez komercialne vrednosti) in poslani v Nemčijo na testiranje. Vendar še zmeraj obstaja sum (kot so Komisiji sporočili neodvisni fitosanitarni strokovnjaki), da je turško-ciprski krompir, prvotno prijavljen za porabo na Cipru, prepakiran na območjih pod vladnim nadzorom in prodan v tujino.

4.3. Nepravilnosti

Od maja 2008 so organi Republike Ciper prijavili osem primerov nepravilnosti (skupna tržna vrednost 7 166 EUR), v katerih blaga ni bilo dovoljeno prenesti preko črte. Sveže ribe so bile v treh primerih zasežene in uničene, saj so veterinarski organi Republike Ciper ugotovili, da blago ne izpolnjuje standardov varnosti hrane (skupna tržna vrednost 2 137 EUR). Drugi razlogi za zavrnitev blaga so bili: blago domnevno ni izpolnjevalo zahtev za označevanje (npr. gradbeni materiali in kabli), obstajalo je tveganje za okužbo z nalezljivimi boleznimi (listi vinske trte) in prepoved trženja citrusov ter evkaliptusovega in borovega lesa.

Komisija je aprila 2009 zaradi ugotovljenega tveganja prenašanja slinavke in parkljevke prepovedala trgovino s senom in slamo preko zelene črte.

Med razpravo v parlamentu Republike Ciper aprila 2009 je nekaj poslancev menilo, da so nekateri Uredbo o zeleni črti izkoristili, da so lahko v državo pripeljali izdelke iz Turčije. Pristojni organi Republike Ciper zadevo preiskujejo. Organi Republike Ciper Komisiji o potrjenih primerih nepravilnosti niso poročali ne v mesečnih poročilih Komisiji ne po kakšni drugi uradni poti.

4.4. Pozitivne spremembe pri pretoku blaga

Med obdobjem poročanja so bile zaradi pozitivnega razvoja zadev odpravljene nekatere ovire, ki so prej omejevale trgovino preko črte. Mednje spadajo:

- Marca 2009 so voditelji obeh skupnosti, ciprskih Grkov in ciprskih Turkov, izkoristili dogodek, ki sta ga skupaj organizirali turško-ciprska Gospodarska zbornica in ciprska Gospodarska zbornica, ter izdali skupno izjavo, s katero so spodbudili trgovino preko zelene črte[18].

- Hkrati je bil ob tej priložnosti izdelan projekt, financiran iz sredstev pobude ACT v okviru Programa ZN za razvoj, z namenom pospešiti trgovino znotraj otoka in sodelovanje med podjetji, povečati gospodarsko neodvisnost, spodbuditi načrtovanje v okviru sodelovanja in ustvariti več priložnosti za partnerstva.

- Nadaljevale so se „okrogle mize“ med tremi zbornicami (ciprsko gospodarsko zbornico, turško-ciprsko gospodarsko zbornico in turško-ciprsko industrijsko zbornico).

- Pod okriljem projekta EDGE, ki ga financira Ameriška agencija za mednarodni razvoj, je bilo izpeljanih več ukrepov za olajševanje trgovine preko zelene črte. Ti ukrepi vključujejo spodbudo skupnosti ciprskih Turkov za nakup semenskega krompirja in kmetijskih strojev, podrobne analize trgovine za morebitni nov trgovski potencial, vzpostavitev in promocijo interaktivne spletne strani (spletni portal omrežje ciprskih proizvajalcev – „Cyprus Producers' Network“) ter pomoč in priprave za ustanovitev medobčinskega mehanizma za zeleno črto.

- Trgovina s krompirjem je še naprej neovirano potekala na visoki ravni.

4.5. Obstoječe ovire in težave pri pretoku blaga

Kljub tem pozitivnim spremembam je trgovina preko zelene črte še vedno zelo ovirana.

O vprašanju prevoza od lanskega leta ni mogoče poročati o napredku[19]. Turško-ciprska gospodarska vozila, zlasti tovornjaki in avtobusi, se še vedno ne morejo prosto gibati po otoku. Večja prožnost obeh strani bi v tem pogledu okrepila ekonomsko sodelovanje.

Kot je Komisiji poročala Gospodarska zbornica ciprskih Turkov, tudi glede drugih ovir v trgovanju ni mogoče poročati o napredku. Turško-ciprski trgovci so še naprej poročali o težavah pri zagotavljanju zalog veleblagovnicam ter oglaševanju svojih proizvodov in storitev v tisku na območjih pod vladnim nadzorom. Zdi se da imajo nekateri kupci južno od zelene črte še zmeraj psihološke zadržke pred nakupom blaga ciprskih Turkov, če je to kot tako označeno, ki pa v nasprotnem primeru, ko na embalaži blaga ni označen natančen izvor izdelka, niso tako izraziti[20] [21]. Na ciprskem mednarodnem trgovskem sejmu leta 2009 poročajo o zelo majhni udeležbi ciprskih Turkov.

Tihotapljenje blaga preko črte je še vedno zelo razširjeno (a zaradi manjših razlik v cenah morda nekoliko manj). Vendar neuradne ocene in novinarski članki[22] kažejo, da vrednost pretihotapljenega blaga večkratno presega vrednost zakonite trgovine. Na podlagi pregleda blaga, ki sta ga carinski službi Republike Ciper in suverene cone zasegli, se še vedno največ tihotapijo cigarete in druge oblike tobaka; drugo blago, ki se tihotapi, sestavljajo komercialne količine svežih rib in polžev.

Problem tihotapljenja blaga jasno kaže, da morata vlada Republike Ciper in uprava suverene enote črto še naprej učinkovito nadzorovati. Najverjetneje bi pomagala tudi poostren nadzor vrste in količine blaga, dostavljenega turško-ciprskemu prebivalstvu vasi Pyla, ki se nahaja v varovalnem pasu (člen 4(10) Uredbe o zeleni črti), in poostrena kontrola neuradnih „mejnih prehodov“ v vasi Pergamos ali njeni okolici.

4.6. Spodbujanje trgovine

Za spodbujanje trgovine z nekaterimi proizvodi so bili sprejeti naslednji ukrepi:

Krompir

Za krompir carine ne veljajo, vendar mora imeti vsak tovornjak poročilo o fitosanitarnem pregledu, ki ga izda neodvisni fitosanitarni strokovnjak v skladu s Prilogo III Uredbe Komisije (ES) št. 1480/2004[23]. Za pospešitev trgovine s krompirjem preko črte je Komisija zagotovila stalno prisotnost teh strokovnjakov v obeh glavnih obdobjih pobiranja pridelkov.

Komisija je zaradi povečanega povpraševanja po njihovih storitvah imenovala sedem dodatnih neodvisnih fitosanitarnih strokovnjakov, ki bodo pomagali izvajati preglede krompirja.

Citrusi

Oktobra 2008 je črto prečkala prva pomembna pošiljka citrusov. Sledilo ji je še več pošiljk, obstaja pa potencial za nadaljnjo rast.

Med in ribe

Trgovina s svežimi ribami se je začela konec junija 2008 in se je kljub začetnim težavam izkazala za uspešno. Aprila 2009 je bila vrednost rib, ki so se prodale preko črte, več kot 82 000 EUR. Neodvisni strokovnjaki držav članic, ki jih je imenovala Komisija, so v skladu s Prilogo I k Odločbi Komisije 2007/330/ES[24] pregledali še druga turško-ciprska ribiška plovila.

Trgovine z medom v obdobju poročanja ni bilo mogoče začeti zaradi varstva potrošnikov in zdravja, saj rezultati analiz vzorcev medu niso bili zadovoljivi.

Paradižnik in čebula

Neodvisni strokovnjaki držav članic so izvedli naključne poljske preglede, da bi ocenili količino celotnega pridelka in tako pripomogli k prizadevanju turško-ciprske Gospodarske zbornice izboljšati sledljivost in nadzor.

5. Sklepne ugotovitve

Nadzor zelene črte na uradnih mejnih prehodih je zadovoljiv.

Republika Ciper in uprava suverene cone sta v obdobju poročanja okrepili nadzor zelene črte. Kljub temu je število državljanov tretjih držav, ki nezakonito prečka črto, še vedno resen problem, čeprav se je skupno število prijetih nezakonitih priseljencev v obdobju poročanja v primerjavi z lanskoletnim rekordnim številom nekoliko zmanjšalo. Po ocenah Komisije bi bila dodatna okrepitev nadzora črte med mejnimi prehodi, ki ga izvajata Republika Ciper in uprava suverene cone, velika pomoč pri reševanju problema nezakonih migracij. Vendar pa se Republika Ciper še vedno trudi, da ne bi bili sprejeti kakršnih koli ukrepi, zaradi katerih bi lahko zelena črta prevzela podobo zunanje meje.

Kar zadeva blago, ki prečka zeleno črto, podatki v primerjavi s predhodnim obdobjem poročanja spet kažejo povečanje skupne vrednosti blaga, ki prečka črto. Glede na poročila organov Republike Ciper se je skupna vrednost blaga, ki je prečkalo črto, v primerjavi s predhodnim obdobjem poročanja, ko je znašala 4 473 408 EUR, povečala za več kot tretjino in je znašala okoli 6 111 030 EUR. Od tega je skoraj 30 % vrednosti predstavljala trgovina s krompirjem.

Pri izvedbi lanskoletnih sprememb Uredbe o zeleni črti ni bilo težav. Kljub temu pa ni bilo zaznati znatnega povečanja trgovine ali opravljanja storitev s strani ciprskih Turkov preko črte.

Celotni obseg trgovine preko zelene črte je še vedno omejen, delno zaradi omejenega področja uporabe Uredbe o zeleni črti. Vendar se je delež trgovine preko zelene črte v primerjavi s celotno turško-ciprsko trgovino povečal[25].

Pretok blaga se je razvijal pozitivno. Kljub temu ovire za trgovino preko zelene črte še zmeraj ostajajo. Turško-ciprska gospodarska vozila, zlasti tovornjaki in avtobusi, se ne morejo prosto gibati po otoku. Glede drugih ovir pri trgovanju ni mogoče poročati o napredku. Zdi se tudi, da je tihotapljenje blaga preko črte še vedno zelo razširjeno.

Komisija je izvedla različne ukrepe, katerih namen je spodbuditi trgovino preko črte, zlasti trgovino s krompirjem, citrusi in ribami.

Na splošno se ugotavlja, da Uredba o zeleni črti še naprej zagotavlja delujočo osnovo za omogočanje prehoda oseb in blaga na območja pod vladnim nadzorom Republike Ciper. Komisija bo še naprej spremljala izvajanje Uredbe.

[1] UL L 161, 30.4.2004, str. 128. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 587/2008 (UL L 163, 24.6.2008, str. 1).

[2] UL L 163, 24.06.2008, str. 1. Uredba Sveta (ES) št. 587/2008 z dne 16. junija 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 866/2004.

[3] V nadaljnjem besedilu: suverena cona.

[4] Po statističnih podatkih Republike Ciper je bil povprečni mesečni pretok grško-ciprskih vozil proti severnemu delu Cipra 50 000 do 60 000 vozil do novembra 2007 in je kasneje strmo padel na približno tretjino (15 000 do 20 000 vozil) ter od takrat ostal na tej nizki ravni, vključno z obdobjem poročanja. Vzrok tega padca je predvsem izključitev vozil, ki so prečkala mejna prehoda Pergamos in Strovilia (oba pod nadzorom uprave suverene cone), iz statističnih podatkov od novembra 2007.

[5] Organi Republike Ciper ne vodijo evidence o vrnitvi ciprskih Grkov na območja pod vladnim nadzorom ali o vrnitvi ciprskih Turkov na severni del Cipra (glej Prilogo VII).

[6] Po podatkih skupnosti ciprskih Turkov je v obdobju poročanja z območij pod vladnim nadzorom na severni del Cipra prišlo 645 091 ciprskih Grkov z 200 892 vozili, s severnega dela Cipra na območja pod vladnim nadzorom pa 1 708 919 ciprskih Turkov s 645 303 vozili.

[7] Glej Prilogo VI.

[8] Glej zlasti lanskoletno poročilo o zeleni črti (Sporočilo Komisije z dne 27. avgusta 2008, COM(2008) 529 konč.), str. 4.

[9] Navedeni odstotki so izračunani kot deleži teh 65 % nezakonitih priseljencev.

[10] Glej prilogi VI in VIII.

[11] Od tega le 17 na mejnih prehodih na zeleni črti.

[12] Skupno je bilo vsaj 129 delovnih ur na dan (lansko leto: 110) porabljenih za obhode po črti med mejnimi prehodi, pri katerih je sodelovalo 328 uslužbencev lokalne policije (lansko leto: 241); (povečanje delno zaradi poostrene dolžnosti poročanja). Poleg tega druge policijske službe poleg posebnih nalog opravljajo tudi redne in naključne obhode.

[13] Med obdobjem poročanja sta dva helikopterja (lansko leto eden) izvedla skupno 100 ur patruljiranja po črti (lansko leto: 90 ur).

[14] Uredba Komisije (ES) št. 1480/2004 z dne 10. avgusta 2004 (UL L 272, 20.8.2004, str. 3).

[15] Glej priloge I, II in III.

[16] Vendar se po statističnih podatkih o stroških kreditnih kartic lahko sklepa, da so ciprski Turki v veleblagovnicah in drugih trgovinah na območjih pod vladnim nadzorom porabili več milijonov EUR (tendenca narašča), česar v uradnih statističnih podatkih zelene črte ni mogoče opaziti.

[17] Glej prilogi IV in V.

[18] Za skupno izjavo glej http://www.ktto.net/interdependence/index.html .

[19] Za podrobne analize glej lanskoletno poročilo o zeleni črti.

[20] Za več podrobnosti glej Mete Hatay, Fiona Mullen, Julia Kalimeri, „Intra-island trade in Cyprus – Obstacles, oppositions and psychological barriers“, Pro Cyprus Centre 2008.

[21] To potrjujejo tudi neodvisni fitosanitarni strokovnjaki.

[22] Glej na primer izjave predsednika ciprske Gospodarske zbornice, objavljene v ciprskem tisku 12. in 13. januarja 2009.

[23] Uredba Komisije (ES) št. 1480/2004 z dne 10. avgusta 2004 (UL L 272, 20.8.2004, str. 3).

[24] Odločba Komisije 2007/330/ES z dne 4. maja 2007 (UL L 123, 12.5.2007, str. 30).

[25] V petih letih, odkar je Uredba o zeleni črti začela veljati, se je delež z 2 % povečal na 10 %. Skupna vrednost letnega izvoza ciprskih Turkov po ocenah znaša približno 50 milijonov EUR.