EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 29.11.2011 
SEC(2011) 1409 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
Spremni dokument 
k Predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o alternativnem reševanju 
potrošniških sporov (Direk tiva o alternativnem reševan ju potrošniških sporov) 
 
in 
 
k Predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spletnem reševanju potrošniških 
sporov (Uredba o spletnem reše vanju potrošniških sporov) 
 
{COM(2011) 793 kon č.} 
{SEC(2011) 1408 kon č.}  
 
SL 2   SL Izjava o omejitvi odgovornosti 
To poročilo o oceni u činka je zavezujo če samo za službe Komisije, vklju čene v njegovo 
pripravo, besedilo pa je odprto za pripombe in ne vpliva na kon čno odločitev Komisije. 
 
SL 3   SL 1. UVOD 
Zakonodaja o varstvu potrošnikov na ravni EU in na ravni držav članic se je v zadnjih 
desetletjih precej okrepila. Kljub temu evropski po trošniki, ki so jim kršene pravice, ne dobijo 
vedno učinkovite odškodnine.  
Po mnenju potrošnikov so namre č sodni postopki dragi, dolgotrajni in obremenjujo či. Obsežni 
in neučinkoviti postopki ter njihov negotov izid potrošnike odvra čajo, da bi sploh zahtevali 
odškodnino. Poleg tega se potrošniki vedno ne zavedajo, kaj konkretno vklju čujejo njihove 
pravice, in zato ne zahtevajo odškodnine, kadar so do nje upravi čeni. 
Odsotnost u činkovitih pravnih sredstev je zlasti problemati čna pri čezmejnih transakcijah. 
Potrošniki, ki so previdni pri spuš čanju v neznano trgovsko okolje, so še posebej zaskrbljeni, 
da bi šlo kaj narobe pri nakupu v drugi državi članici. Skrbijo jih ra zlike v zakonodaji med 
državami članicami, jezikovne ovire, potencialno vi soki stroški in neznana postopkovna 
pravila pri reševanju sporov v drugi državi članici. Potrošniki pogosto  opustijo svoj primer, 
ker preprosto ne vedo, na koga naj se v primeru spora obrnejo v drugi državi članici. 
Negotovost glede pravnih sredstev vpliv a na zaupanje potrošnikov v nakupovanje čez mejo in 
jih odvrača od uživanja prednos ti enotnega trga. 
Poleg uporabe obi čajnih sodnih sredstev za reševanje sp orov lahko potrošniki  in podjetja v 
nekaterih državah članicah svoje zahtevke naslovijo na tako imenovane sheme 
alternativnega reševanja sporov (v nadaljnjem besedilu: ARS) . Izraz alternativno 
reševanje sporov zajema nesodne postopke, kot so  poravnava, mediacija, arbitraža in odbor za 
pritožbe potrošnikov. V tej oceni u činka se ARS nanaša na re ševanje sporov med potrošniki 
in trgovci (B2C), povezanih s prodajo blaga in op ravljanjem storitev s strani trgovcev. Sheme 
ARS so namenjene reševanju sporov med stranka ma s posredovanjem tretje strani (npr. 
posrednika, mediatorja, varuha človekovih pravic, odbora za prit ožbe itn.). ARS ne zajema 
reševanja sporov prek notranjih sistemov obravna ve pritožb, ki jih upravljajo podjetja. Sheme 
ARS, ki so namenjene reševanju sporov med pot rošniki in trgovci prek spletnega postopka, se 
imenujejo sheme spletnega reševanja sporov (v nadaljnjem besedilu: SRS)  in bi lahko bile 
učinkovito orodje, zlasti za reševanje sporov v zvezi s spletnimi transakcijami. Vendar SRS 
zaenkrat še ni zadosti razvit1. 
Potrebo po izboljšanju dostopa potro šnikov do pravnih sredstev s pomo čjo shem 
alternativnega reševanja sporov je treba obrav navati na ravni EU. V tej analizi so v celoti 
upoštevane razli čne ravni razvoja ARS v državah članicah in raznovrstne obstoje če sheme 
ARS. Razlike med nacionalnimi politikami gled e shem ARS (ali njihova  odsotnost) kažejo, 
da enostransko ukrepanje držav članic ne prinaša zadovoljive reši tve za potrošnike in podjetja. 
Odsotnost jasnih in u činkovitih sistemov ARS v državah članicah vpliva tudi na možnost 
potrošnikov, da se na te sisteme zanesejo pri čezmejnih in spletnih sporih, pri katerih je 
dostop do postopkov ARS/SRS še vedno zelo omejen. Čezmejni vidiki ugotovljenih težav pri 
ARS in SRS so neposredno povezani s stanjem v državah. Za izboljšanje čezmejnega ARS je 
treba izboljšati nacionalni ARS.  
                                                 
1 SRS je možen tudi pri sporih med trgovci (B2B), ki tako kot ARS med trgovci niso vklju čeni v to oceno 
učinka. Primer SRS med trgovci (B2B) je služba češkega arbitražnega sodiš ča (www.adr.eu ), ki 
lastnikom blagovnih znamk, registrantom domenskih imen in podjetjem za registracijo po vsem svetu 
pomaga reševati spore prek spletnega postopka.  
 
SL 4   SL Ocena učinka se osredoto ča izključno na podro čje izvensodnega reševanja sporov. Namenjena 
je analizi ve č možnih politik za izboljšanje dost opa potrošnikov do pravnih sredstev s 
pomočjo ARS in SRS. Ta ocena u činka ne zajema drugih obstoje čih instrumentov, ki krepijo 
uresničevanje pravic potrošnikov na notranjem tr gu prek sodnih sredstev in kazenskega 
pregona. 
2. OPREDELITEV PROBLEMATIKE  
Velik delež evropskih potrošnikov ima težave pr i nakupu blaga in storitev na notranjem trgu. 
V letu 2010 je to veljalo za pr ibližno 20 % evropskih potrošnikov2. Kljub na splošno visoki 
stopnji varstva potrošnikov, ki ga zagotavlja zakonodaja, težave potrošnikov pogosto ostanejo 
nerešene. Izgube, ki jih evropski  potrošniki utrpijo zaradi težav s kupljenim blagom ali 
storitvami, se ocenjujejo na 0,4 % BDP EU. To vklju čuje škodo, ki jo evropski potrošniki 
utrpijo v zvezi s čezmejnim nakupovanjem in katere vrednos t se ocenjuje med 500 milijoni in 
1 milijardo EUR3. 
Ugotovljene so bile štiri glavne  pomanjkljivosti, ki ovirajo u činkovitost ARS. Nepopolna 
pokritost ARS, nizka ozaveš čenost in kakovost shem ARS  
Evropski potrošniki nimajo enakega dostopa  do kakovostnih shem AR S v EU. Kljub obstoju 
okoli 750 nacionalnih shem ARS ostajajo tako geografske kot tudi se ktorske vrzeli. Poleg 
tega pomanjkanje podrobnih informacij za potr ošnike pomeni veliko oviro za uporabo ARS. 
Podjetja namre č le redko zagotovijo potrošnikom info rmacije o shemi ARS, pristojni za 
reševanje njihovega spora ob nakupu ali po njem. In nenazadnje, sheme ARS ne spoštujejo 
vedno klju čnih načel, kot so preglednost, nepristranskost in u činkovitost, ki jih dolo čata 
priporočili Komisije iz leta 1998 in 2001. 
SRS v zvezi s transakcijami v čezmejnem e-trgovanju  
Posledica nezadostne pokritosti ARS v državah članicah EU je neu činkovito reševanje 
sporov, povezanih s transakcijami v e-trgovanju. V letu 2010 se je ve č kot polovica pritožb 
(56,3 %), ki so prispele na ECC-Net, nanašala  na transakcije v e-tr govanju, od katerih jih je 
bilo mogo če manj kot 9 % napotiti na  shemo ARS v drugi državi članici. Zelo malo 
obstoječih shem ARS ponuja možnost izvedbe cel otnega postopka prek spleta. Z izvedbo 
celotnega postopka prek sp leta bi se prihranil čas in olajšalo sporazumevanje med strankami. 
3. SUBSIDIARNOST IN POTREBA PO UKREPANJU EU  
Varstvo potrošnikov spada v deljeno pristojnost EU in držav članic. Kot je dolo čeno v 
členu 169 Pogodbe o delovanju Evropske unije  (PDEU), EU med drugim prispeva k 
varovanju ekonomskih intere sov potrošnikov ter k spodbuj anju njihove pravice do 
obveščenosti in izobraževanja, da bi podprla njih ove interese. Pobuda ARS/SRS, ki temelji na 
                                                 
2 Eurobarometer 342, str. 169. 
3 Ob predpostavki, da so izgube posameznikov podobne pri doma čih in čezmejnih nakupih, se škoda, ki 
jo potrošniki EU utrpijo v povezavi s čezmejnim nakupovanjem, ocenjuje med 500 milijoni in 
1 milijardo EUR. To predpostavko na primer podpira tudi dejstvo, da pri primerjavi izkušenj kupcev, ki kupujejo doma, in tistih, ki kupujejo na daljavo čez mejo, ni opaznih bistvenih razlik glede težav, s 
katerimi se sre čujejo. 16 % kupcev je imelo izkušnjo z zamudo izdelka, kupljenega čez mejo v EU, 
18 % kupcev pa z izdelkom, kupljenim doma.  
 
SL 5   SL členu 114 PDEU, bo pripomogla k doseganju teh ciljev v okviru pravilnega delovanja 
notranjega trga. Hkrati bo spoštovala na čeli subsidiarnosti in sorazmernosti. 
Razvoj ARS/SRS za potrošnike je klju čen za dobro potrošnikov in podjetij ter za izboljšanje 
delovanja notranjega trga, kot so  potrdile vse zainteresirane st rani v javnem posvetovanju in 
razpravah. 
Analiza sedanjega stanja, izve dena dvanajst let po priporo čilih Komisije o shemah 
alternativnega reševanja potrošniški h sporov, kaže, da ukrepanje izklju čno na nacionalni ravni 
ni zagotovilo zadostne pokritosti ARS. U činkovitost shem ARS še vedno ovira ve č 
pomanjkljivosti in še vedno niso razvite dobro delujo če in dostopne sheme SRS za transakcije 
v čezmejnem e-trgovanju. Evropski potrošniki zat o nimajo enakega dostopa do shem ARS v 
EU. Prav tako ni zagotovljena informira nost potrošnikov o ARS v vseh sektorjih 
maloprodajnega trga. Če bo razvoj ARS prepuš čen samo državam članicam, v nekaterih 
sektorjih maloprodajnega trga in  na nekaterih geografskih obmo čjih EU še naprej ne bo 
kakovostnih shem ARS. Ozaveš čenost potrošnikov in podjetij bo ostala nizka, države članice 
pa bodo nacionalne sheme ARS spremljale prost ovoljno. In nenazadnje, ne bo zagotovila, da 
sheme ARS/SRS spoštujejo klju čna načela za zagotavljanje njihove kakovosti. Tak 
nezadosten in razdrobljen razvoj ARS v EU je v nasprotju s cilji PDEU, saj bo oslabil 
delovanje notranjega trga ali ustvaril nove ovire pri njegovem delovanju ter povzro čil neenake 
ravni varstva potrošnikov v EU in spremenljive trgovinske pogoje za podjetja. Poleg tega v odsotnosti dobro delujo čega sistema doma čega ARS, na katerem lahko temelji in gradi 
čezmejni ARS, ne bo mogo če doseči uspešnega in u činkovitega alternativnega reševanja 
čezmejnih sporov. 
Zaradi pomanjkanja u činkovitosti ARS/SRS se omejuje potenc ial tega sredstva za reševanje 
sporov in ustvarjajo neravnovesja glede u činkovitosti reševanja potrošniških sporov v 
različnih državah članicah, zlasti pri čezmejnih sporih. Take razmere vplivajo na zaupanje 
potrošnikov v čezmejno nakupovanje. Tako podjetja
4 kot tudi potrošniki jasno navajajo, da jih 
skrbi glede morebitnih težav s povrnitvijo škode v drugi državi članici odvra čajo od čezmejne 
prodaje oziroma nakupa ter tako ne uživajo vseh prednosti, ki jih ponuja notranji trg5. 
Posebno pozornost je treba nameniti ustvarja nju zaupanja potrošnikov v notranji trg in 
zagotavljanju enakih konkuren čnih pogojev za podjetja v državah članicah. 
Poleg tega se kljub sedan ji nizki stopnji transakcij v čezmejnem e-trgovanju v državah 
članicah hitro širi digitalni maloprodajni trg6. Zato je zagotovitev en ostavnih, poceni in 
učinkovitih izvensodnih pravnih sr edstev še toliko pomembnejša za potrošnike in trgovce, da 
bi se odlo čali za čezmejne spletne transakcije. Z ukrepanjem na ravni držav članic se ne bo 
vzpostavil sistem za spletno reševanje sporov za celotno EU, ki je, kot je zapisano v digitalni 
agendi, klju čno orodje za spodbujanje e-trgovanja.  
                                                 
4 Zlasti MSP, ker jim omejene upravne zmogljivosti ne bi omogo čale pritožbe prek sodne poti. Možnost 
enostavnega reševanja sporov, kot je ARS, bi odpravila take skrbi malih in srednjih podjetij. 
5 Vsak dvajseti potrošnik naj bi imel težave pri čezmejnem nakupu blaga ali storitev, 59 % trgovcev pa 
navaja, da jim veliko oviro pri čezmejni prodaji predstavljajo potencialno visoki stroški čezmejnega 
reševanja pritožb in sporov v primerjavi z doma čim. 
6 Med letoma 2004 in 2010 se je odstotek posameznikov, ki so naro čili blago ali storitve prek spleta v 
EU-25, znatno pove čal, in sicer z 22 % na 37 %, zlasti v Veliki Britaniji, Luksemburgu, Nem čiji, na 
Nizozemskem, v Franciji in v skandinavskih državah, kjer med 45 % in 65 % internetnih uporabnikov 
kupuje prek spleta. 
 
SL 6   SL Zastavljene cilje se lahko bolje doseže z ukrep i na ravni EU, in sicer  zaradi njihovih u činkov 
in obsega. Jasna prednost opredelitve skupnih na čel in meril za sheme ARS v vseh državah 
članicah bo u činkovita in ustrezna obravnava potr ošniških sporov, pove zanih tako z doma čimi 
kot tudi s čezmejnimi transakcijami. Zagotovljen bo tudi enotnejši razvoj ARS/SRS v EU. 
Enostranski ukrepi na ravni držav članic ne morejo v zadostni meri zagotoviti navedenih 
koristi za potrošnike in trgovce. Neusklajena prizadevanja držav članic bi verjetno povzro čila 
še dodatno razdrobljenost ARS ter posledi čno prispevala k neenaki obravnavi potrošnikov in 
trgovcev na notranjem trgu ter ustvarila razli čne ravni pravnega va rstva potrošnikov v EU. 
4. CILJI POLITIKE  
Splošni cilji so: i) izboljšati delova nje maloprodajnega notranjega trga, vklju čno z 
maloprodajnim digitalnim trgom; ii) dose či visoko raven varstv a potrošnikov; iii) 
potrošnikom in trgovcem omogo čiti učinkovito reševanje sporov. V spodnji razpredelnici so 
opisani specifi čni in operativni cilji:  
Specifični cilji  Operativni cilji  
Pokritost ARS, obveš čenost in kakovost  
Zagotoviti dostop do shem ARS za lažje izvensodno 
reševanje doma čih in čezmejnih sporov med 
potrošniki in trgovci.  • Povečati delež doma čih in čezmejnih potrošniških 
sporov, rešenih s shemami ARS. 
• Zmanjšati število nerešenih težav potrošnikov s 
kupljenim blagom ali storitvami na nacionalni in 
čezmejni ravni.  
Zagotoviti, da se potrošniki in podjetja zavedajo 
obstoja shem ARS.  • Zagotoviti, da so potrošniki obveš čeni o shemi 
ARS, ki je pristojna za re ševanje njihovega spora, 
zlasti v čezmejnih primerih. 
• Zagotoviti, da imajo potrošniki in podjetja splošne 
informacije o shemah ARS in njihovi uporabi, zlasti 
v čezmejnih primerih.  
Zagotoviti, da sheme ARS potrošnikom in podjetjem 
nudijo kakovostne storitve.  • Zagotoviti, da sheme ARS podjetjem in 
potrošnikom nudijo nepristranske storitve. 
• Zagotoviti, da sheme ARS podjetjem in 
potrošnikom nudijo kompetentne in pregledne storitve. 
• Zagotoviti, da sheme ARS nudijo u činkovite 
storitve. 
• Zagotoviti redno spremljanje shem ARS.  
Spletno reševanje sporov (SRS) za transakcije v čezmejnem e-trgovanju  
Zagotoviti, da se potrošniki in podjetja lahko 
zanesejo na mehanizem za spletno reševanje 
čezmejnih sporov, povezanih z e-trgovanjem.  • Omogočiti potrošnikom in podjetjem, da vse 
čezmejne spore, povezane z e-trgovanjem, rešujejo 
prek spleta in izvensodno, in sicer z zagotavljanjem spletnega orodja na ravni EU. 
 
• Razviti skupna merila, na katerih bo temeljil spletni 
sistem, da se pove ča njegova u činkovitost.  
 
SL 7   SL 5. MOŽNOSTI POLITIKE IN NJIHOVA ANALIZA  
V spodnjih razpredelnicah so povzete možnosti politike za dve podro čji, na katerih je 
potrebno ukrepanje. 
5.1. Pokritost ARS, obveš čenost in kakovost  
Možnost 
1 Brez ukrepanja EU (osnovni scenarij).  
Možnost 
2 Nezavezujo či pravni instrument za spodbujanje razvoja kakovostnih shem ARS za vse 
domače in čezmejne potrošniške spore, za spodbujanje podjetij, da potrošnikom 
zagotovijo informacije o shemi ARS, pristo jni za rešitev njihovega spora, ter za 
spodbujanje sodelovanja shem ARS v obstoje čih mrežah EU sektorskih shem ARS.  
Možnost 
3  Zavezujoči pravni instrument za zagotovitev, da  se lahko potrošniki v zvezi z vsemi 
domačimi in čezmejnimi spori obrnejo na kakovostn e sheme ARS, ki zajemajo tudi 
spletne storitve, da so potrošniki obveš čeni o shemi ARS, pristojni za reševanje 
njihovega spora, ter da sheme ARS sodelujejo v obstoje čih mrežah EU sektorskih shem 
ARS.  
Možnost 
4 Zavezujoči pravni instrument za vzpostavitev modela EU za kakovostne nacionalne 
sheme ARS, ki bi pokrivale vse doma če in čezmejne potrošniške spore, tudi v povezavi s 
spletnimi nakupi. Ta pravni instrument bo tudi zagotovil, da so potrošniki obveš čeni o 
shemi ARS, pristojni za reševanje njihovega spora, in da se vzpostavijo mreže EU 
sektorskih shem ARS.  
5.2. Spletno reševanje sporov (SRS) za transakcije v čezmejnem e-trgovanju  
Možnost 
1 Brez ukrepanja EU (osnovni scenarij).  
Možnost 
2 Nezavezujo či pravni instrument za povezovanje nacionalnih spletnih shem 
alternativnega reševanja čezmejnih sporov, povezanih z e-trgovanjem, v mrežo EU.  
Možnost 
3 Zavezujoči pravni instrument za vzpostavitev sistema EU, ki ga sestavlja spletna 
platforma, neposredno dostopna potrošnikom, ki bo temeljila na nacionalnih shemah 
ARS in s katero bo možno čezmejne spore v zvezi z e-trgova njem reševati prek spleta 
(SRS), ter za dolo čitev skupnih meril za delovanje spletne platforme. 
Možnost 
4 Zavezujoči pravni instrument za vzpostavitev enot nega organa EU za spletno reševanje 
vseh čezmejnih sporov, povezanih z e-trgovanjem. 
6. PRIMERJAVA MOŽNOSTI IN NJIHOVEGA U ČINKA  
Ocena možnosti politike v zvezi s podro čjema, ki zahtevata ukrepanje,  je bila izvedena glede 
na merila uspešnosti, u činkovitosti in skladnosti z lestvi co od 0 do 5. V spodnji zbirni 
razpredelnici so predstavljeni rezultati za vsako kombinacijo možnosti in vsako merilo (uspešnost, u činkovitost, skladnost). Kon čni rezultati kažejo, kako naj bi vsaka kombinacija 
možnosti prispevala k ciljem politike.  
Skupni u činek (uspešnost, Spletno reševanje sporov za transakcije v čezmejnem e-trgovanju  
 
SL 8   SL učinkovitost in skladnost)  
Pokritost ARS, 
obveščenost in kakovost  Možnost politike 
1 Možnost politike 
2 Možnost politike 
3 Možnost politike 
4 
Možnost politike 1  0 3 5 7 
Možnost politike 2  3 6 6 8 
Možnost politike 3  6 9 15 11 
Možnost politike 4  8 8 13 12 
Iz rezultatov v zgornji razprede lnici se lahko sklepa, da se bo s kombinacijo možnosti, ki 
predvideva neukrepanje EU, ohranilo sedanje stanje in zato ugotovljene težave ne bodo 
odpravljene. Kombinacija možnosti, ki  predvideva sprejetje nezavezujo čih pravnih 
instrumentov za spopadanje z ugotovljenimi težavami, ni u činkovita niti uspešna. Posledi čno 
bodo težave potrošnikov ostale nerešene in izgube na notranjem trgu nepokrite. Dodatno 
priporočilo verjetno ne bi pripomogl o k odpravi sedanjih težav.  
Kombinacija možnosti, ki pr edvideva sprejetje zavezujo čih pravnih instrumentov, na podlagi 
katerih bodo sheme ARS, s katerimi je možno s pore reševati tudi prek  spleta, na voljo v 
gospodarskih sektorjih, v katerih sedaj ne obs tajajo (možnost 3 ARS), bo zagotovila polno 
pokritost ARS. Tako se bo vzpostavil potreben okvir, na podlagi katerega lahko sistem SRS 
za celotno EU u činkovito rešuje spore, povezane s transakcijami v čezmejnem e-trgovanju 
(možnost 3 SRS). Ta kombinacija možnosti bi bila zato najuspešnejše in naju činkovitejše 
sredstvo za izboljšanje reševanja doma čih in čezmejnih sporov.  
Kombinacija možnosti, ki zahteva veliko stopnjo harmonizacije na podro čju ARS in SRS 
(možnost 4), bi zagotovila polno pokritost, venda r ne bi bila sorazm erna s cilji splošne 
pobude. To so potrdili tudi odgovori v okviru ja vnega posvetovanja ter dvostranska sre čanja 
služb Komisije in držav članic. Poleg tega bi obstoje če sheme ARS na nacionalni ravni, ki 
spore rešujejo prek spleta, z vzpostavitvijo enotnega or gana EU za SRS postale odve čne. 
Nenazadnje, tak razvoj ne upošte va nacionalnih razmer in je nesorazmeren, saj predvideva 
močno posredovanje EU „z vrha“, ki ustvarja  tudi nepotrebne stroške za EU.  
Zastavljene cilje se torej lahko bolje doseže z lo čenimi, vendar dopolnjujo čimi se instrumenti. 
Najprimernejša možnost je kombinacija naslednjih dveh možnosti politik: 
(1) okvirna direktiva za zagotovitev, da se  lahko potrošniki v zvezi z vsemi 
domačimi in čezmejnimi spori obrnejo na kakovostne sheme ARS, ki zajemajo 
tudi spletne storitve, da dobijo informacije o shemi ARS, pristojni za reševanje 
njihovega spora, in da sheme ARS sodelujejo v obstoje čih mrežah EU 
sektorskih shem ARS (možnost 3). Direktiva bo za države članice zavezujo ča, 
vendar jim bo prepustila možnost izbire  oblike in metod (kako „zapolniti 
vrzeli“); in 
(2) uredba za vzpostavitev sistema EU, ki  ga sestavlja spletna platforma, 
neposredno dostopna potrošnikom, ki bo temeljila na nacionalnih shemah ARS in prek katere bo mo žno spletno reševanje čezmejnih sporov v zvezi z e-
trgovanjem (SRS), ter za dolo čitev skupnih meril za delovanje spletne 
platforme (možnost 3). 
 
SL 9   SL 6.1. Učinek najprimernejše možnosti 
Najprimernejša možnost bo prinesla resni čne spremembe za potrošnike .  
Potrošniki se bodo lahko z vsemi spori (ne glede na gospodarski sektor, na čin nakupa ali 
državo, v kateri je bilo kuplje no blago ali storitev) obrnili na shemo ARS. Poleg tega bodo 
imeli zagotovilo, da so vse sheme ARS pregledne ter da bodo spor reševale u činkovito in 
nepristransko, zaradi česar se bodo po čutili bolj priprav ljene in samozavestne za uporabo 
ARS. Posledi čno bo znanih in rešenih ve č potrošniških težav. Povrnjeni izgubljeni zneski se 
lahko ponovno uporabijo na notranjem trgu za nakup blaga in storitev. Vzpostavitev kakovostnega ARS bo prinesla tudi znatne  prihranke v višini  okoli 0,17 % BDP EU. 
Potrošnikom bodo v vseh pogodbah in trgovinskih dokumentih (npr. na ra čunih) na voljo 
informacije o shemi ARS, na katero se lahko obrnejo v primeru spora s trgovcem. Potrošniki 
bodo tako splošno seznanjeni z ARS in raven ozaveš čenosti se bo znatno pove čala.  
Splošni u činek na podjetja  bo razumen. Podjetja bodo imela štev ilne stroške, in sicer: i) Od 
podjetij se bo lahko zahtevalo, da vzpostavijo in  – delno ali v celoti – financirajo sheme ARS 
v sektorjih, kjer te ne obstajajo. Povezani stroški bodo odvisni od sektorja, obravnavanih 
sporov in države. Bolj prizadete bodo države članice, ki imajo manj shem ARS ali jih sploh 
nimajo. Vendar stroški podjetij v zvezi z obv ezo o polni pokritosti niso neposredno povezani s 
sedanjo pokritostjo ARS v državah članicah, v katerih imajo podjetja sedež. Za polno 
pokritost ARS ne bo vedno potrebno, da podjetja  vzpostavijo posebno shemo ARS v vsakem 
maloprodajnem sektorju. Države članice se namesto tega – v sode lovanju s podjetji ali same – 
lahko odlo čijo za ustanovitev enotnega ali dopol nilnega medsektorskega organa za 
„zapolnitev vrzeli“ na njihovem ozemlju. Poleg te ga velja omeniti, da je financiranje shem 
ARS s strani podjetij že splošna praksa v ve č sektorjih in državah članicah. ii) Podjetja bodo 
morala v svoje pogodbe in trgovinske dokumente vklju čiti informacije o pristojnih shemah 
ARS. S tem bodo imela nekaj stroškov, ki bodo v enkratnem znesku in bodo znašali okoli 
771 milijonov EUR za celotno EU (254 EUR na podjetje). 
Po drugi strani bodo podjetja, vklju čno z MSP, z uporabo ARS namesto sodnih postopkov 
letno privar čevala od 1,7 do 3 milijarde EUR ter hkrati tudi čas (258 dni). Poleg tega se bo 
izboljšal njihov ugled med potro šniki in do neke mere reši lo vprašanje tveganja izgube 
ugleda, saj bodo pokazala pripra vljenost za rešitev sporov na poceni in lahko dostopen na čin. 
Polna pokritost za vse sple tne, „nespletne“, doma če in čezmejne nakupe blaga in storitev bo 
zato podjetjem omogo čila uporabo ARS. S tem se bodo lahko iz ognila dolgotrajnim in dragim 
sodnim postopkom ter ohranila svoj poslovn i ugled. To bo podjetja, še zlasti MSP, 
spodbudilo, da izboljšajo tudi s voje notranje sisteme obravnave pritožb, in zagotovljena bo 
boljša konkurenca. Posledi čno se bodo podjetja pogosteje odlo čala za ponudbo svojih 
izdelkov in storitev na spletu.  
Podobno bo tudi u činek na države članice  razumen. Države članice bodo morda morale delno 
ali v celoti kriti nastale stro ške vzpostavitve in izvajanj a novih shem ARS (odvisno od na čina 
financiranja ARS, ki bo bodisi javno ali s pr ispevkom zasebnega sektorja ali oboje). Stroški 
izvajanja bodo podobni zgoraj opisa nim stroškom podjetij. Države članice bodo lahko obvezo 
polne pokritosti izpolnile na ve č načinov. Države članice bodo imele nekaj stroškov tudi s 
poročanjem o razvoju shem ARS. 
Obravnavati je treba tudi u činek na proračun EU . EU bo krila stroške razvoja spletnega 
sistema za spore, povezane s transakcijami v čezmejnem e-trgovanju, in zagotovila potrebno 
strokovno znanje v okviru mreže ECC-Net. Ob upoštevanju obstoje čih shem ARS, ki spore 
 
SL 10   SL rešujejo prek spleta, in  podobnih orodij EU se prora čun za vzpostavitev spletnega sistema 
ocenjuje na okoli 2 milijona EUR, letni strošk i vzdrževanja in vodenja pa bodo znašali okoli 
300 000 EUR.  
Obseg posredovanja EU je strogo omejen na ukrepe, potrebne za doseganje zastavljenih 
ciljev. Okvirna direktiva o raz voju ARS in uredba o vzpostavitvi sistema SRS na ravni EU 
bosta naju činkovitejši sredstvi za uresni čitev zastavljenih ciljev z najnižjimi primerjalnimi 
stroški. Ukrepanje na ravni EU upošteva obstoje če nacionalne sheme ARS. Breme za podjetja 
in države članice, ki izhaja iz najprimernejše mož nosti, je najbolj sora zmerno, saj bodo cilji 
doseženi z najmanjšimi stroški, izognilo pa se bo podvajanju izdatkov ali nepotrebnemu upravnemu bremenu. Nenazadnje, najprimernejša možnost spoštuje na čelo sorazmernosti. 
7. S
KLEP / SPREMLJANJE IN VREDNOTENJE  
Predlagani zakonodajni pobudi bi vklju čevali dolo čbo, na podlagi katere je treba pripraviti 
poročilo o uporabi pobude ter o njeni primernosti in u činkovitosti za doseganje ciljev. Poleg 
tega se bo napredek pobud pri iz polnjevanju zastavljenih ciljev meril s številnimi kazalniki 
spremljanja. Ti bodo vklju čevali: pove čanje števila primerov ARS ter števila potrošnikov in 
prodajalcev, ki kupujejo oziroma prodajajo čez mejo prek spleta; pove čanje ravni 
ozaveščenosti, 20-odstotno pove čanje števila podjetij, ki so pripravljena prodajati prek spleta 
v drugi državi članici, do leta 2020, in 10-odstotno pove čanje števila potrošnikov, ki so 
pripravljeni kupovati prek spleta v drugi državi članici, do leta 2020; te r skladnost shem ARS 
z načeli kakovosti.