Posebno poročilo Potrebnih je več 
prizadevanj za seznanjanje 
s pravili o državni pomoči 
in uveljavljanje njihovega 
spoštovanja SL 2016  št. 24
EVROPSKO  
RAČUNSKO
SODIŠČE

EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČE  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel.: +352 4398-1
Vprašanja: eca.europa.eu /sl/Pages/ContactForm.aspx
Spletišče: eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
Veliko dodatnih informacij o Evropski uniji je na voljo na internetu.  
Dostop je mogoč na strežniku Europa (http://europa.eu).
Luxembourg: Urad za publikacije Evropske unije, 2016
Print ISBN 978-92-872-5886-1 ISSN 1831-094X doi:10.2865/483763 QJ-AB-16-024-SL-C
PDF ISBN 978-92-872-5840-3 ISSN 1977-5784 doi:10.2865/30535 QJ-AB-16-024-SL-N
EPUB ISBN 978-92-872-5842-7 ISSN 1977-5784 doi:10.2865/181932 QJ-AB-16-024-SL-E
© Evropska unija, 2016
Reprodukcija je dovoljena z navedbo vira.
Potrebnih je več 
prizadevanj za seznanjanje 
s pravili o državni pomoči 
in uveljavljanje njihovega 
spoštovanja
(v skladu z drugim pododstavkom člena 287(4) PDEU)Posebno poročiloSL 2016  št. 24
02
 Revizijska ekipa
Posebna poročila Evropskega računskega sodišča predstavljajo rezultate njegovih revizij smotrnosti poslovanja in 
skladnosti za posamezna proračunska področja ali upravljavske teme. Računsko sodišče izbira in načrtuje revizijske 
naloge tako, da je njihov učinek kar največji, in pri tem upošteva tveganje za smotrnost ali skladnost, višino ustreznih 
prihodkov ali porabe, prihodnji razvoj ter politični in javni interes.
To revizijo smotrnosti poslovanja je opravil senat II, ki ga vodi Henri Grethen, član Evropskega računskega sodišča, in 
ki je specializiran za naložbe v kohezijo, rast in vključevanje. Revizijo je vodil član poročevalec Oskar Herics, pomagali 
pa so mu Margit Spindelegger, vodja kabineta, Niels Brokopp, vodilni upravni uslužbenec, Gert Rammeloo in Angeli -
ka Zych, vodji naloge, Ildiko Preiss, ataše, ter Dana Moraru, Maria Ploumaki in Laura Zanarini, revizorke.
Od leve proti desni: A. Zych, I. Preiss, G. Rammeloo, N. Brokopp, M. Spindelegger, O. Herics.

03
 Kazalo
Odstavek
 Kratice
 Glosar
I-VIII Povzetek
1-24  Uvod
3-8 Kaj je državna pomoč in kako finančno pomembna je v EU?
9-21  Postopki za dodelitev državne pomoči
9-10  Države članice morajo državno pomoč priglasiti Komisiji
11-14  Izjeme pri priglasitvi
15-21  Glavni akterji, ki sodelujejo pri upravljanju operativnih programov kohezijske politike
22-24  Revizije Evropskega računskega sodišča in vrhovnih revizijskih institucij držav članic na področju 
državne pomoči
25-31  Obseg revizije in revizijski pristop
32-113  Opažanja
32-82  Komisija ni dovolj izčrpno analizirala napak pri državni pomoči, države članice pa niso dovolj 
osredotočene na državno pomoč
33-44  Veliko število napak pri državni pomoči v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj, Kohezijskega 
sklada in, v precej manjšem obsegu, Evropskega socialnega sklada
45-71  Spremljanje, ki ga izvaja Komisija, je oslabljeno, ker ni dovolj izčrpne analize in ker je interno usklajevanje 
nezadostno
72-82  Premajhno osredotočanje revizijskih organov držav članic na skladnost s pravili o državni pomoči
04 Kazalo 
83-113  Komisija je sprejela ukrepe za poenostavitev veljavne zakonodaje o državni pomoči in 
spodbujanje upravne zmogljivosti držav članic
84-99  Razširjena uredba o splošnih skupinskih izjemah odgovornost s Komisije prenaša na države članice
100-107  Na novo uvedene predhodne pogojenosti in postopek za velike projekte lahko izboljšajo skladnost s pravili 
o državni pomoči na področju kohezijske politike
108 -113  Skupni akcijski načrt o državni pomoči, ki ga je pripravila Komisija, je namenjen krepitvi upravne 
zmogljivosti držav članic in zahteva stalno pozornost
114 -130  Zaključki in priporočila
 Priloga I —  Odhodki za državno pomoč po državah članicah, 2010–2014, v milijonih EUR
 Priloga II —  Rezultati spremljanja, ki ga je izvedel Generalni direktorat za konkurenco, 
2006–2014
 Priloga III —  Veliki projekti, ki jih je v programskem obdobju 2007–2013 sprejel Generalni 
direktorat za regionalno in mestno politiko
 Priloga IV —  Pravni okvir na področju državne pomoči
 Odgovori Komisije
05
 Kratice
BDP : Bruto domači proizvod
COCOF : Odbor za usklajevanje skladov
ECN-ET : Evropska mreža za konkurenco – elektronski prenos
ESRR : Evropski sklad za regionalni razvoj
ESS : Evropski socialni sklad
GBER : Uredba o splošnih skupinskih izjemah
GD: Generalni direktorat
GD COMP : Generalni direktorat za konkurenco
GD EMPL : Generalni direktorat za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje
GD REGIO : Generalni direktorat za regionalno in mestno politiko
IKT: Informacijske in komunikacijske tehnologije
IMS : Sistem za upravljanje nepravilnosti
IT: Informacijska tehnologija
JASPERS : Skupna pomoč pri podpori projektov v evropskih regijah
KS: Kohezijski sklad
LPN : Letno poročilo o nadzoru
MSP : Mala in srednja podjetja
PDEU : Pogodba o delovanju Evropske unije
R&R : Raziskave in razvoj
R&R&I : Raziskave, razvoj in inovacije
skladi ESI : Evropski strukturni in investicijski skladi
VRPDV : Vodenje revizijskih postopkov, dejavnosti in virov
06
 Glosar
Cilj Evropskega sklada za regionalni razvoj  je okrepiti ekonomsko in socialno kohezijo v Evropski uniji tako, 
da se odpravijo glavna regionalna neravnovesja, in sicer s finančno podporo za vzpostavitev infrastrukture in 
produktivnih naložb, ki ustvarjajo delovna mesta, predvsem za podjetja.
Cilj Evropskega socialnega sklada  je okrepiti ekonomsko in socialno kohezijo v Evropski uniji s izboljšanjem 
zaposlovanja in možnosti za zaposlitev, predvsem prek ukrepov usposabljanja, ki spodbujajo višjo stopnjo 
zaposlenosti ter ustvarjanje več in boljših delovnih mest.
Evropski strukturni in investicijski skladi (skladi ESI)  zajemajo pet ločenih skladov, katerih cilj je zmanjšati 
neravnovesja med regijami Unije in katerih okviri politik so določeni za sedemletno proračunsko obdobje 
večletnega finančnega okvira. Skladi zajemajo: Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), Evropski socialni sklad 
(ESS), Kohezijski sklad (KS), Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) in Evropski sklad za pomorstvo in 
ribištvo (ESPR).
Finančni popravki  so namenjeni zaščiti proračuna EU pred bremenitvijo z napačnimi ali nepravilnimi odhodki. 
Pri odhodkih, za katere se uporablja deljeno upravljanje, so za izterjavo nepravilno izplačanih plačil v prvi vrsti 
odgovorne države članice. Finančni popravki se lahko izvajajo z umikom nepravilnih odhodkov iz izjav držav članic 
o odhodkih ali z izterjavo od upravičencev. Finančne popravke lahko odredi tudi Komisija.
Kohezijska politika  je eno od najobsežnejših področij porabe proračuna EU. Njen cilj je zmanjšati razvojne razlike 
med različnimi regijami s prestrukturiranjem nazadujočih industrijskih območij in diverzifikacijo podeželskih 
območij ter spodbujati čezmejno, transnacionalno in medregionalno sodelovanje. Financira se iz Evropskega sklada 
za regionalni razvoj, Evropskega socialnega sklada in Kohezijskega sklada.
Kohezijski sklad  je namenjen izboljšanju ekonomske in socialne kohezije v Evropski uniji s financiranjem okoljskih 
in prometnih projektov v državah članicah, v katerih je BNP na prebivalca nižji od 90 % povprečja EU.
Letna poročila o nadzoru  (LPN) so letna poročila revizijskih organov, v katerih so navedene ugotovitve vseh revizij, 
ki so jih izvedli za enega ali več operativnih programov. Letna poročila o nadzoru so glavni dokumenti, s katerimi 
revizijski organi dajo zagotovilo glede sistemov upravljanja in nadzora operativnega(-ih) programa(-ov) ter glede 
zakonitosti in pravilnosti sofinanciranih projektov.
Ocena združljivosti  je primerjava negativnih učinkov ukrepa pomoči na trgovino in konkurenco na notranjem trgu 
s pozitivnimi učinki njegovega prispevka k doseganju natančno opredeljenih ciljev skupnega interesa. Pri primerjavi 
teh učinkov se upošteva vpliv pomoči na socialno varnost v EU. Ocena združljivosti je v izključni pristojnosti 
Komisije.
Odbor za usklajevanje skladov  je odbor predstavnikov držav članic, ki je bil ustanovljen v skladu s členom 103 
Uredbe (ES) št. 1083/2006, da Komisiji svetuje v zvezi z izvajanjem ESRR, ESS in Kohezijskega sklada. Njegova 
navodila so priporočila s praktičnimi primeri in informacijami, niso pa pravno zavezujoča niti omejevalna.
07 Glosar 
Operativni program  določa prednostne naloge in specifične cilje države članice ter kako bodo sredstva 
uporabljena za financiranje projektov v določenem obdobju, ki običajno traja sedem let. Ti projekti morajo 
prispevati k doseganju enega ali več ciljev, določenih na ravni prednostne osi operativnega programa. Pripravljeni 
morajo biti za vsak sklad na področju kohezijske politike, tj. Evropski sklad za regionalni razvoj, Evropski socialni 
sklad ali Kohezijski sklad. Operativne programe pripravijo države članice, preden se lahko izvedejo kakršna koli 
plačila iz proračuna EU, pa jih mora potrditi Komisija. V obdobju, ki ga pokrivajo, se lahko spreminjajo le, če se 
strinjata obe strani.
Organ upravljanja  je nacionalni, regionalni ali lokalni javni organ ali kateri koli drug javni ali zasebni subjekt, ki ga 
je država članica določila za upravljanje operativnega programa. Njegove naloge vključujejo izbiranje projektov, ki 
bodo financirani, spremljanje njihovega izvajanja ter poročanje Komisiji o finančnih vidikih in doseženih rezultatih.
Organi za potrjevanje  izvajajo preglede na prvi stopnji za odhodke, ki jih prijavijo organi upravljanja, ter potrdijo, 
da so ti odhodki zakoniti in pravilni. Običajno so del ministrstev za finance ali organi za notranji nadzor v njihovi 
sestavi.
Podjetje  je vsak subjekt, ki se ukvarja z gospodarsko dejavnostjo, ne glede na pravni status ali način financiranja.
Programsko obdobje : Večletni okvir, znotraj katerega se načrtujejo in izvršujejo odhodki za kohezijsko politiko.
Revizijski organ  Komisiji zagotovi, da sistemi upravljanja in notranjega nadzora za posamezen operativni program 
uspešno delujejo (in torej da so potrjeni odhodki zakoniti in pravilni). Revizijski organi so ponavadi oddelki 
v generalnih sekretariatih vlade, na ministrstvih za finance (ali organih za notranji nadzor v sestavi teh ministrstev), 
na drugih ministrstvih ali v okviru vrhovnih revizijskih institucij. Funkcionalno morajo biti neodvisni od organov, ki 
upravljajo sklade. Revizijski organ o ugotovitvah v okviru svojih revizij sistemov in revizij operacij poroča organu 
upravljanja in organu za potrjevanje za zadevni operativni program. Poročila o revizijah sistemov in letno poročilo 
o nadzoru predložijo tudi Komisiji. Če revizijski organ meni, da organ upravljanja ni sprejel ustreznih popravljalnih 
ukrepov, mora na to opozoriti Komisijo.
Sporazumi o partnerstvu  so sporazumi med Evropsko komisijo in vsako državo članico za programsko 
obdobje 2014–2020. V njih so navedeni načrti nacionalnih organov za porabo sredstev iz evropskih strukturnih 
in investicijskih skladov ter opisani strateški cilji in prednostne naložbe vsake države, za katere je v sporazumih 
vzpostavljena povezava s splošnimi cilji strategije Evropa 2020 za pametno, trajno in vključujočo rast. Poleg tega 
vključujejo tudi podrobnosti o vseh predhodnih pogojenostih in okvirih za upravljanje smotrnosti. Pripravijo jih 
države članice v dialogu s Komisijo, ta pa jih mora sprejeti.
08 Glosar 
Storitve splošnega gospodarskega pomena so gospodarske dejavnosti, ki jih javni organi opredelijo kot posebno 
pomembne za državljane in ki se brez javnega posredovanja ne bi mogle izvajati (ali pa bi se izvajale pod 
drugačnimi pogoji). To so na primer prometna omrežja, poštne storitve in storitve socialnega varstva.
Strokovna skupina za evropske strukturne in investicijske sklade (EGESIF)  je bila ustanovljena znotraj 
Komisije z namenom, da ji svetuje o vprašanjih v zvezi z izvajanjem programov, ki se sprejmejo in izvajajo v skladu 
z uredbami o evropskih strukturnih in investicijskih skladih. EGESIF je ena od dveh skupin, ki sta nadomestili Odbor 
za usklajevanje skladov (druga je COESIF – Odbor za usklajevanje evropskih strukturnih in investicijskih skladov).
Veliki projekti  so projekti, ki so finančno tako pomembni, da je potreben poseben sklep Komisije, da lahko države 
članice pridobijo sofinanciranje EU iz Evropskega sklada za regionalni razvoj ali Kohezijskega sklada. Njihov skupni 
strošek presega 50 milijonov EUR, običajno pa gre za obsežne infrastrukturne projekte na področju prometa, okolja 
in drugih sektorjev, kot so kultura, izobraževanje, energija in IKT.
Vrhovne revizijske institucije  so nacionalni organi, odgovorni za revizijo prihodkov in porabe države.
09
 Povzetek
I
Državna pomoč je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica in ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z daja -
njem prednosti posameznim podjetjem, če prizadene trgovino med državami članicami. Državna pomoč je zaradi 
zagotavljanja ustreznega delovanja notranjega trga načeloma sicer prepovedana, vendar pa je lahko v določenem 
obsegu, v nekaterih sektorjih, na nekaterih geografskih območjih ali v posebnih okoliščinah združljiva z njim. Države 
članice so v obdobju med letoma 2010 in 2014 v povprečju dodelile 76,6 milijarde EUR državne pomoči na leto, če 
izključimo pomoč finančnemu sektorju, železniškemu sektorju in javnih storitvam, kot so poštne storitve. To je več 
kot 0,5 % BDP držav članic EU.
II
Kohezijska politika je eno od glavnih področij porabe proračuna EU. Skupni proračun Evropskega sklada za regi -
onalni razvoj (ESRR), Kohezijskega sklada (KS) in Evropskega socialnega sklada (ESS) v programskem obdobju 
2014–2020 je 352 milijard EUR, torej več kot v programskem obdobju 2007–2013, ko je znašal 347 milijard EUR. 
Poraba ESRR/KS in ESS je po ocenah Komisije predstavljala več kot eno četrtino državne pomoči, dodeljene v EU 
v obdobju 2007–2013.
III
Sodišče je pri tej reviziji ocenilo, kakšna je bila v programskem obdobju 2007–2013 raven neskladnosti s pravili 
o državni pomoči na področju kohezijske politike in v kolikšni meri je Komisija seznanjena z vzroki za to neskla -
dnost. Poleg tega je preučilo, ali bodo ukrepi, ki jih Komisija izvaja za programsko obdobje 2014–2020, okrepili 
njeno zmogljivost in zmogljivost držav članic za preprečevanje, odkrivanje in popravljanje kršitev pravil o državni 
pomoči.
IV
Komisija in Sodišče sta v obdobju 2010–2014 pri številnih revizijah odkrila kršitve pravil o državni pomoči. Napake 
pri državni pomoči v okviru ESRR in Kohezijskega sklada so pomembno prispevale k naši ocenjeni stopnji napake 
na področju kohezijske politike. Ugotovljeno je bilo, da je bila stopnja odkrivanja kršitev pri revizijah in spremljanju 
Komisije na področju kohezijske politike podobna ugotovitvam Sodišča. Po drugi strani je bila stopnja odkriva -
nja kršitev pravil o državni pomoči revizijskih organov držav članic veliko nižja od stopnje Komisije ali Sodišča. To 
pomeni, da se revizijski organi pri svojih revizijah doslej niso dovolj osredotočali na državno pomoč.
V
Komisija v programskem obdobju 2007–2013 napak pri državni pomoči, ki jih je odkrila sama ali so jih sporočile 
države članice, ni beležila tako, da bi lahko izvedla ustrezno analizo. Taka analiza bi Komisiji lahko pomagala razviti 
bolj osredotočene in prilagojene preventivne ukrepe za države članice in programe;
10 Povzetek 
VI
Države članice v vlogah za projekte z veliko finančno vrednostjo (veliki projekti) navedejo, ali menijo, da naložba 
pomeni državno pomoč, to informacijo pa lahko preveri Komisija. Komisija zlasti na začetku programskega 
obdobja 2007–2013 ni sistematično preverjala skladnosti velikih projektov s pravili o državni pomoči, zato obstaja 
tveganje, da so nekateri veliki projekti, ki jih je sofinancirala EU, nezdružljivi z notranjim trgom. Med drugim tudi 
zato, ker so države članice pred letom 2012 in pojasnili, ki jih je prinesla sodba v zadevi Leipzig/Halle, Komisijo redko 
obveščale o infrastrukturnih naložbah. Komisija je za zmanjšanje tega tveganja za prihodnost okrepila svoje interne 
preventivne ukrepe in uvedla alternativni postopek odobritve, vključno z neodvisnim pregledom kakovosti za pro -
gramsko obdobje 2014–2020. Ta postopek ni zasnovan tako, da bi za države članice v času sprejetja sklepa o velikem 
projektu vedno zagotavljal pravno varnost v zvezi s skladnostjo s pravili o državni pomoči. Ta varnost je mogoča 
samo na podlagi priglasitve države članice in sklepa o državni pomoči, ki ga nato sprejme Komisija.
VII
Komisija je sprejela ukrepe za poenostavitev veljavne zakonodaje o državni pomoči za programsko obdobje 2014–
2020, ki so zmanjšali upravno breme in prinesli večjo preglednost, vendar je z njimi povečala tudi odgovornosti 
držav članic pri zasnovi in izvajanju ukrepov pomoči. Povečanje odgovornosti držav članic je prineslo tveganje za 
pogostejše napake pri državni pomoči, saj je Komisija pri spremljanju odkrila, da so države članice pri zasnovi in 
izvajanju shem pomoči v programskem obdobju 2007–2013 napravile veliko napak. Za zmanjšanje tega tveganja je 
sprejela ukrepe za spodbujanje upravne zmogljivosti držav članic na področju državne pomoči, vključno z uvedbo 
osnovnih pogojev za sisteme državne pomoči, s katerimi naj bi spodbudila učinkovito in uspešno izvajanje evrop -
skih strukturnih in investicijskih skladov (tj. predhodne pogojenosti). Toda države članice, za katere šteje, da ne 
izpolnjujejo teh pogojev, niso nujno države članice, pri katerih je Komisija v preteklosti odkrila največ težav. Poleg 
tega je treba te ukrepe stalno spremljati.
VIII
Sodišče priporoča naslednje:
(a) Komisija naj uvede popravljalne ukrepe, kadar ukrepi pomoči niso skladni s pravili o državni pomoči;
(b) (i)  Komisija naj za beleženje nepravilnosti na način, ki omogoča preprosto analizo npr. njihove vrste, pogo -
stosti, resnosti, geografskega izvora in vzroka, uporablja podatkovno zbirko MAPAR. Poleg tega naj po -
datkovna zbirka vsebuje informacije o naknadnem spremljanju teh nepravilnosti (kot so naloženi finančni 
popravki),
(ii) v okviru sistema za upravljanje nepravilnosti naj Komisija prilagodi strukturo svoje podatkovne zbirke, tako 
da bo iz nje mogoče pridobiti informacije o nepravilnostih ( npr. pri državni pomoči) ter jih analizirati po 
državah in vrstah,
(iii) GD COMP naj se omogoči reden dostop do vseh relevantnih informacij o nepravilnostih pri državni pomoči 
v MAPAR in sistemu za upravljanje nepravilnosti,
(iv) z informacijami iz svojih podatkovnih zbirk naj Komisija vsaki dve leti spremlja zmogljivost držav članic, da 
zagotovijo skladnost s pravili o državni pomoči, tako da izvede analize npr. vrste, pogostosti, resnosti, ge -
ografskega izvora in vzroka napak pri državni pomoči, ki jih je odkrila Komisija sama ali so jih odkrili organi 
držav članic. Komisija naj te dejavnosti uporablja za spremljanje in usmerjanje podpornih dejavnosti, kot je 
zagotavljanje usposabljanja državam članicam, ki jih najbolj potrebujejo;
11 Povzetek 
(c) Komisija naj velike projekte odobrava šele po interni odobritvi državne pomoči in države članice dosledno prosi, 
naj po potrebi priglasijo pomoč, da bi zase zagotovile pravno varnost, in to neodvisno od postopka obravnave 
vlog, ki ga uporabljajo;
(d) (i)  Komisija naj zagotovi, da sta obseg in kakovost pregledov skladnosti s pravili o državni pomoči, ki jih opra -
vijo revizijski organi, zadostna,
(ii) Komisija naj zaradi zaključka programskega obdobja 2007–2013 od revizijskih organov zahteva, da pregleda -
jo skladnost s pravili o državni pomoči pri velikih projektih, ki so bili odobreni pred koncem leta 2012,
(iii) Komisija naj pripravi dodatna navodila, zlasti študije primerov, ki prikazujejo dobre prakse ter najpogostejše 
vrste kršitev pravil o državni pomoči in vzroke zanje,
(iv) Komisija naj države članice spodbuja k vzpostavitvi centralnega registra za spremljanje kopičenja majhnih 
zneskov nepovratnih sredstev, ki skupaj ne smejo presegati določenega zneska (pomoč de minimis ),
(v) Komisija naj vzpostavi centralno podatkovno zbirko za celotno EU, v kateri bodo ustrezni organi držav članic 
lahko preverili identiteto podjetij, za katera so bili izdani nalogi za izterjavo državne pomoči, ter stanje po -
stopkov izterjave, da bi zagotovili skladnost z veljavno zakonodajo (z načelom Deggendorf). Dostop naj se 
odobri samo na podlagi potrebe po seznanitvi;
(e) če predhodne pogojenosti ne bodo izpolnjene do konca leta 2016, naj Komisija uporabi svoja pooblastila za 
začasno ustavitev plačil zadevnim državam članicam, dokler ne odpravijo vseh večjih pomanjkljivosti.
12
 Uvod
01 
Namen politike konkurence je zagotoviti, da si lahko podjetja konkurirajo pod 
enakimi pogoji, tj. na podlagi svojih proizvodov in cen, ne da bi bila deležna ne -
upravičenih prednosti. Ker enotni trg EU zagotavlja prosto trgovino z blagom in 
storitvami po vsej Uniji, je politika konkurence urejena na evropski ravni1. Pravila 
o državni pomoči so ključni element politike konkurence EU.
02 
Podjetje, ki prejme državno pomoč, ne konkurira več pod enakimi pogoji. Zato 
v Pogodbi o delovanju Evropske unije (PDEU) državna pomoč načeloma velja 
za nezdružljivo z notranjim trgom2. Kljub temu obstajajo področja in okoliščine, 
v katerih trg ne deluje tako, kot bi moral. Obstajajo namreč vrzeli, ko za nekatere 
potrebe ni poskrbljeno. Pogodba za namene doseganja ciljev javnih politik do -
loča seznam vrst državne pomoči, ki je ali je lahko združljiva z notranjim trgom3. 
Komisija je oblikovala več pravil, ki urejajo te vrste pomoči.
Kaj je državna pomoč in kako finančno pomembna je 
v EU?
03 
V Pogodbi je državna pomoč opredeljena kot vsaka pomoč, ki jo dodeli država 
članica in ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posa -
meznim podjetjem, če vpliva na trgovino med državami članicami. Da bi pomoč 
štela za državno pomoč, morajo biti izpolnjena vsa merila iz opredelitve. Ta so 
navedena v  tabeli  1.1 Člen 26 Pogodbe o delovanju 
Evropske unije (PDEU).
2 Člen 107(1) PDEU.
3 Člen 107(2) PDEU: „Z notranjim 
trgom je združljivo naslednje 
…” (na primer: pomoč za 
povrnitev škode, ki so jo 
povzročile naravne nesreče).  
Člen 107(3) PDEU: „Kot 
združljivo z notranjim trgom 
se lahko šteje naslednje …” (na 
primer: pomoč za 
pospeševanje kulture in 
ohranjanje kulturne 
dediščine).
13 Uvod 
04 
Države članice so v obdobju 2010–2014 za državno pomoč na leto v povprečju 
porabile 76,6  milijarde  EUR4, kar je več kot 0,5 % BDP držav članic EU (glej sliko  1). 
Ti podatki so podcenjeni, saj ne vključujejo večine pomoči železniškemu sektorju 
in storitvam splošnega gospodarskega pomena, kot so prometna omrežja ali po -
štne storitve, za katere popolni podatki za obdobje 2010–2014 niso na voljo. Po -
leg tega ne vključujejo pomoči, dodeljene finančnemu sektorju (krizna pomoč), 
saj ni realen pokazatelj zneska državne pomoči, ki bi bila dodeljena v običajnih 
razmerah, in je ta revizija ne obsega. Pregled porabe državne pomoči v posame -
znih državah članicah v obdobju 2010–2014 je v  Prilogi I . V prihodnjih letih bi lah -
ko vključitev več podpornih shem za energijo iz obnovljivih virov v poročanje po 
sprejetju smernic za pomoč na področjih okolja in energija iz leta 2014 privedla 
do dodatnega povečanja števila priglasitev državne pomoči Komisiji. Tabela 1Merila za ugotavljanje, ali pomoč pomeni državno pomoč
Merilo in razlaga Primeri
1Pomoč dodeli država ali pa je dodeljena iz državnih sredstev. Državna sredstva so 
vsa sredstva, ki jih zagotovi organ države članice ali subjekt, ki je v lasti države ali ga 
ta nadzira1.Subvencije, oprostitve davkov ali jamstva.
2Pomoč je dodeljena podjetjem. Podjetje je vsak subjekt, ki se ukvarja z gospodarsko 
dejavnostjo, ne glede na svoj pravni status ali način financiranja2. Gospodarska 
dejavnost je ponujanje blaga ali storitev na trgu3.Družba, ki izdeluje avtomobile, dobrodelna orga -
nizacija, ki dobavlja hrano, ali državna družba, ki 
ponuja poštne storitve.
3Pomoč daje prednost. Prednost je gospodarska korist, ki je podjetje v običajnih 
tržnih razmerah ne bi imelo4.Posojilo, odobreno podjetju, z obrestno mero pod 
tržno obrestno mero.
4Dodeljena prednost je selektivna. Vsak ukrep pomoči, ki ni pod enakimi pogoji odprt 
za vsa podjetja, ki delujejo v državi članici, je selektiven.Ukrepi, ki veljajo samo za večja podjetja ali za 
podjetja iz specifičnega sektorja, npr. prometnega 
ali energetskega.
5Pomoč izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco. Izkrivljanje konkurence se domne -
va, kadar upravičenec do pomoči deluje v sektorju, v katerem obstaja ali bi lahko 
obstajala konkurenca5.Pomoč, dodeljena družbi iz tekstilnega sektorja, saj 
v tem sektorju obstaja konkurenca.
6Pomoč prizadene trgovino med državami članicami. Kadar pomoč izkrivlja ali bi 
lahko izkrivljala konkurenco, se domneva, da lahko vpliva na trgovino med državami 
članicami, kadar učinki na druge države članice niso zanemarljivi6.Pomoč, dodeljena lokalnemu proizvajalcu pohištva, 
saj proizvajalci pohištva (lokalni ali ne) obstajajo 
v različnih državah članicah EU.
1 Zadeva C-248/84, točka 17, in zadeva C-482/99, točka 38.
2 Združene zadeve C-180/98 do C-184/98, točka 74.
3 Zadeva C-35/96, točka 36.
4 Zadeva C-39/94, točka 60.
5 Združene zadeve T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97 do T-607/97, T-1/98, T-3/98 do T-6/98 in T-23/98, točke 141 do 147. 
6 Združene zadeve T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97 do T-607/97, T-1/98, T-3/98 do T-6/98 in T-23/98, točka 81. 
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi obvestila Komisije o pojmu državne pomoči.
4 Pregled stanja na področju 
državnih pomoči, ki ga je 
Komisija objavila za leto 2015, 
je na voljo na spletišču GD 
CO M P.
14 Uvod 
05 
Na splošno obstaja povezava med BDP držav članic na prebivalca in njihovo pora -
bo za državno pomoč (glej sliko 2). V obdobju 2010–2014 so za državno pomoč na 
prebivalca v povprečju največ porabile Danska, Finska in Švedska. Slika 1Državna pomoč v EU, 2010–2014
Opomba:  Po podatkih Komisije je povečanje odhodkov leta 2014 večinoma (85 %) posledica vključitve več shem obnovljive energije v poročanje. 
Če te sheme ne bi bile vključene, bi sporočena državna pomoč leta 2014 znašala približno 73 milijard EUR. Poleg tega so finančna sredstva EU 
vključena šele od leta 2014.
Vir: Evropsko računsko sodišče, na podlagi pregleda stanja na področju državnih pomoči, ki ga je Komisija objavila za leto 2015.0,00 %0,20 %0,40 %0,60 %0,80 %1,00 %1,20 %
020406080100120
2010 2011 2012 2013 2014
Odstotki BDP EUV milijardah EUR
LetoSkupni znesek pomoči brez krizne pomoči in večine 
pomoči za železniški sektor ter storitve splošnega gospodarskega pomena (v % BDP EU) Skupni znesek pomoči brez krizne pomoči in večine 
pomoči za železniški sektor ter storitve splošnega gospodarskega pomena (v milijardah EUR)
15 Uvod 
06 
Kohezijska politika je eno od glavnih področij porabe proračuna EU. Izvaja se 
prek Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR), Kohezijskega sklada (KS) in 
Evropskega socialnega sklada (ESS), njen namen pa je podpreti gospodarski razvo 
j in zaposlovanje v manj razvitih regijah EU5. Celotni proračun EU za kohezijsko 
politiko v programskem obdobju 2014–2020 je 352 milijard EUR, torej več kot 
v programskem obdobju 2007–2013, ko je znašal 347 milijard EUR6. Med leto -
ma 2010 in 2014 je bilo v okviru kohezijske politike porabljenih 216 milijard EUR 
sredstev EU7.Slika 2Primerjava porabe držav članic za državno pomoč in BDP na prebivalca, 2010–2014
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi pregleda stanja na področju državnih pomoči, ki ga je Komisija objavila za leto 2015, ter podatkov 
Eurostata o prebivalstvu in BDP na prebivalca v tekočih cenah.BE
BGCZDK
DE
EEIE
EL
ESFR
HR ITCYLV
LTLU
HUMT
NLAT
PL PT
ROSL
SKFI
SV
UK
0100200300400500600
0 10 000 20 000 30 000 40 000 50 000 60 000 70 000 80 000 90 000Poraba za državno pomoč na prebivalca (v EUR)
BDP na prebivalca (v EUR)
5 Politika se izvaja preko 
operativnih programov, ki 
določajo prednostne naloge, 
posebne cilje in način uporabe 
sredstev EU.
6 Glej publikaciji Komisije 
„Predstavitev kohezijske 
politike EU 2014–2020” iz 
junija 2014 in „Kohezijska 
politika 2007–2013 – 
Komentarji in uradna besedila” 
iz januarja 2007. Programsko 
obdobje je večletni okvir, 
znotraj katerega se načrtujejo 
in izvajajo odhodki za 
strukturna sklada in Kohezijski 
sklad.
7 Glej portal s podatki o koheziji 
na spletišču Komisije.
16 Uvod 
07 
Sredstva v okviru kohezijske politike se razdelijo ob upoštevanju razlik v BDP , 
tako da revnejše regije dobijo več finančne podpore8. Posledično ta sredstva 
predstavljajo znaten delež skupnih javnofinančnih odhodkov v več državah čla -
nicah (glej sliko  3). To še posebno velja za tiste države članice, ki so se EU pridru -
žile leta 2004 ali 2007. Dodeljena sredstva v okviru kohezijske politike so tako na 
primer v Estoniji, na Madžarskem, v Latviji, Litvi, in na Poljskem leta 2014 predsta -
vljala več kot 5 % vseh javnofinančnih odhodkov. Slika 3Sredstva EU, porabljena v okviru kohezijske politike, po državah članicah, 2010–2014
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi računovodskih podatkov Komisije in statističnih podatkov Eurostata o državnih odhodkih.Sredstva EU, porabljena v okviru kohezijske politike, kot % javnoﬁnančne porabeBG
CYCZDE
EEELES
FRHU IT
LTLVMTPL
PT
RO
SISK UK
02 0004 0006 0008 00010 00012 000
0 % 1 % 2 % 3 % 4 % 5 % 6 % 7 % 8 % 9 %Sredstva EU, porabljena v okviru kohezijske politike
(v milijonih EUR)AT, BE, DK, FI, HR, 
IE, LU, NL in SE8 Člen 90 Uredbe (EU) 
št. 1303/2013 Evropskega 
parlamenta in Sveta z dne 
17. decembra 2013 o skupnih 
določbah o Evropskem skladu 
za regionalni razvoj, 
Evropskem socialnem skladu, 
Kohezijskem skladu, 
Evropskem kmetijskem skladu 
za razvoj podeželja in 
Evropskem skladu za 
pomorstvo in ribištvo, 
o splošnih določbah 
o Evropskem skladu za 
regionalni razvoj, Evropskem 
socialnem skladu, Kohezijskem 
skladu in Evropskem skladu za 
pomorstvo in ribištvo ter 
o razveljavitvi Uredbe Sveta 
(ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 
20.12.2013, str. 320).
17 Uvod 
08 
Pravila o državni pomoči v skladu s Pogodbo veljajo samo za pomoč, ki jo drža -
ve članice dodelijo subjektom, ki izvajajo gospodarsko dejavnost9. Za pomoč, 
ki jo neposredno dodeli Komisija ali drug organ EU, kot je Evropska investicijska 
banka, torej pravila o državni pomoči ne veljajo. Za sredstva EU, ki so zagotovlje -
na v okviru kohezijske politike, pravila o državni pomoči veljajo, saj ta sredstva 
upravljajo države članice. Komisija ocenjuje, da je bilo v programskem obdob -
ju 2007–2013 približno 40 % sredstev v okviru kohezijske politike v višini 139 mi -
lijard EUR dodeljenih projektom, za katere veljajo pravila o državni pomoči10. Po 
podatkih Komisije so bile v tem obdobju skupno porabljene 504 milijarde EUR 
državne pomoči11. Sredstva v okviru kohezijske politike so torej v programskem 
obdobju 2007–2013 predstavljala več kot četrtino vseh odhodkov za državno 
pomoč.
Postopki za dodelitev državne pomoči
Države članice morajo državno pomoč priglasiti Komisiji
09 
V skladu s Pogodbo mora biti Komisija obveščena o vseh načrtih za dodelitev ali 
spremembo pomoči12. V praksi to pomeni, da mora država članica, ki želi dodeliti 
državno pomoč, o tem obvestiti Generalni direktorat Komisije za konkurenco (GD 
COMP). Ta postopek se imenuje priglasitev.
10 
Ko država članica priglasi načrtovano dodelitev pomoči, GD COMP določi, ali ta 
pomoč pomeni državno pomoč. Če ugotovi, da gre za državno pomoč, oceni, ali 
je ta združljiva z notranjim trgom, in sicer tako, da njene pozitivne učinke (prispe -
vek k doseganju natančno opredeljenega cilja skupnega interesa) primerja z ne -
gativnimi (izkrivljanje konkurence in trgovine). Ta ocena združljivosti je v izključni 
pristojnosti Komisije13.
Izjeme pri priglasitvi
11 
Pogodba sicer državno pomoč načeloma prepoveduje, vendar pa določa tudi 
seznam vrst pomoči, ki so lahko združljive z notranjim trgom. V zvezi s tem lahko 
Komisija izda pravila, ki opredeljujejo merila, na podlagi katerih teh vrst pomo -
či ni treba priglasiti14. Komisija ta pravila oblikuje na podlagi svojih izkušenj pri 
ocenjevanju ukrepov pomoči in pri tem upošteva sodno prakso Sodišča Evropske 
unije.9 Člen 107 PDEU.
10 Glej poročilo Komisije 
o smernicah za regionalno 
pomoč za obdobje 2014–2020 
iz septembra 2014.
11 Glej pregled stanja na 
področju državnih pomoči, ki 
ga je Komisija objavila za 
leti 2011 in 2015.
12 Člen 108(2) in (3) PDEU.
13 Člen 108 PDEU.
14 Uredba Sveta (EU) 2015/1588 
z dne 13. julija 2015 o uporabi 
členov 107 in 108 Pogodbe 
o delovanju Evropske unije za 
določene vrste horizontalne 
državne pomoči (UL L 248, 
24.9.2015, str. 1) (kodificirano 
besedilo), ki nadomešča 
Uredbo Sveta (ES) št. 994/98 
z dne 7. maja 1998 o uporabi 
členov 92 in 93 Pogodbe 
o ustanovitvi Evropske 
skupnosti za določene vrste 
horizontalne državne pomoči, 
zlasti člena 108(4) PDEU.
18 Uvod 
Uredba o splošnih skupinskih izjemah (GBER)
12 
Komisija je sprejela uredbo, v skladu s katero ni treba priglasiti vrst pomoči, za ka -
tere meni, da so verjetno združljive z notranjim trgom, če so izpolnjeni vsi pogoji 
in če njihov znesek ne presega pragov iz te uredbe. Imenuje se uredba o splošnih 
skupinskih izjemah (GBER)15. Primera takih vrst pomoči sta državna pomoč za 
kulturo in varstvo okolja.
13 
Uredba o splošnih skupinskih izjemah znatno poenostavlja delo Komisije in držav 
članic. Državam članicam omogoča, da izvajajo številne ukrepe pomoči, ne da 
bi morale uporabiti postopke priglasitve in ne da bi morala Komisija eksplicitno 
ocenjevati njihovo združljivost. Uredba o splošnih skupinskih izjemah vsebuje več 
splošnih določb in določb, ki veljajo za posamezne vrste pomoči. Pomoč, ki spada 
na področje uporabe uredbe o splošnih skupinskih izjemah in je v skladu s temi 
določbami, samodejno velja za združljivo z notranjim trgom. Kljub temu pa je pri 
obsežnih ukrepih pomoči (ki so nad pragovi za priglasitev) še vedno potrebna 
priglasitev, saj bi ti lahko izkrivljali konkurenco16.
Pomoč de minimis
14 
Poleg tega je Komisija določila, da pomoč v višini do 200 000 EUR, dodeljena 
enemu samemu upravičencu v obdobju treh let, ne izkrivlja konkurence in ne 
vpliva na trgovino med državami članicami17. Ta vrsta pomoči se imenuje pomoč 
de minimis  ter ni opredeljena kot državna pomoč in je ni treba priglasiti GD COMP , 
saj ne izpolnjuje merila državne pomoči glede izkrivljanja ali možnosti izkrivljanja 
konkurence niti merila vplivanja na trgovino med državami članicami. Pri stori -
tvah splošnega gospodarskega pomena je prag pomoči zvišan na 500 000 EUR18.
Glavni akterji, ki sodelujejo pri upravljanju operativnih 
programov kohezijske politike
15 
Operativne programe ESRR/KS in ESS skupaj upravljajo države članice in Komisija. 
Države članice izberejo, upravljajo in spremljajo projekte, Komisija pa nadzoruje 
in spremlja sisteme upravljanja in nadzora držav članic. Končno odgovornost za 
izvrševanje proračuna EU ima Komisija19.15 Uredba Komisije (EU) 
št. 651/2014 z dne 
17. junija 2014 o razglasitvi 
nekaterih vrst pomoči za 
združljive z notranjim trgom 
pri uporabi členov 107 in 108 
Pogodbe (UL L 187, 26.6.2014, 
str. 1).
16 Pragovi segajo od 
400 000 EUR za nekatere vrste 
pomoči za novoustanovljena 
podjetja do 150 milijonov EUR 
za nekatere vrste pomoči za 
obnovljive vire energije.
17 Uredba Komisije (EU) 
št. 1407/2013 z dne 
18. decembra 2013 o uporabi 
členov 107 in 108 Pogodbe 
o delovanju Evropske unije pri 
pomoči  de minimis  (UL L 352, 
24.12.2013, str. 1).
18 Uredba Sveta (EU) št. 360/2012 
z dne 25. aprila 2012 o uporabi 
členov 107 in 108 Pogodbe 
o delovanju Evropske unije pri 
pomoči de minimis  za podjetja, 
ki opravljajo storitve 
splošnega gospodarskega 
pomena (UL L 114, 26.4.2012, 
str. 8).
19 Člen 53 Uredbe (EU, Euratom) 
št. 966/2012 Evropskega 
parlamenta in Sveta z dne 
25. oktobra 2012 o finančnih 
pravilih, ki se uporabljajo za 
splošni proračun Unije in 
razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, 
Euratom) št. 1605/2002 
(UL L 298, 26.10.2012, str. 1).
19 Uvod 
Raven držav članic
16 
Na ravni držav članic so za tekoče vodenje operativnih programov odgovorni 
organi upravljanja. S preverjanjem upravljanja morajo zagotoviti, da so vsi sofi -
nancirani projekti upravičeni do sredstev EU in da prijavljeni odhodki projektov 
izpolnjujejo pogoje za upravičenost, vključno s skladnostjo s pravili o državni 
pomoči. Organi za potrjevanje preverjajo zahtevke za odhodke projektov, ki jih 
prejmejo od organov upravljanja, in jih predložijo Komisiji za povračilo stroškov. 
Revizijski organi revidirajo operacije (tj. projekte) in sisteme upravljanja in nadzo -
ra ter v letnih poročilih o nadzoru in revizijskih mnenjih o tem poročajo Komisiji20.
17 
Poleg tega lahko nacionalni uradi za državno pomoč glede na svoja pooblastila 
preverijo skladnost shem pomoči na nacionalni ravni (če jih EU sofinancira ali ne) 
ali dajo nasvete oziroma mnenja drugim organom v državah članicah. Uradi za dr -
žavno pomoč delujejo na osrednji ravni v vseh državah članicah, razen v Belgiji, ki 
ima urade za državno pomoč na regionalni ravni. V nekaterih državah članicah je 
urad za državno pomoč vključen v ministrstvo za finance ali gospodarske zadeve, 
v drugih pa je neodvisen organ ali vključen v nacionalni organ za konkurenco. 
Uradi za državno pomoč lahko delujejo tudi kot kontaktna točka za pridobitev 
strokovnega znanja ali pomoči pri zasnovi shem pomoči, s čimer se zmanjša tve -
ganje za neskladnost s pravili o državni pomoči (glej okvir 1 ).20 Letna poročila o nadzoru so 
letna poročila revizijskih 
organov, v katerih so 
navedene ugotovitve vseh 
revizij, ki so jih izvedli za enega 
ali več operativnih programov. 
Letna poročila o nadzoru so 
glavni dokumenti, s katerimi 
revizijski organi dajo 
zagotovilo glede sistemov 
upravljanja in nadzora 
operativnega(-ih) programa(-
ov) ter glede zakonitosti in 
pravilnosti sofinanciranih 
projektov.
Državna pomoč, ki jo je v fazi zakonodajnega predloga pregledal urad za državno 
pomoč (Danska)
Vsa ministrstva morajo pri pripravi zakonodajnega predloga opraviti začetno oceno tega, ali je povezan 
z državno pomočjo. Te informacije se pošljejo v oceno sekretariatu za državno pomoč (v katerem so zaposleni 
strokovnjaki s tega področja). Če se ugotovi, da je zakonodajni predlog v nasprotju s pravili o državni pomoči, 
ga mora ministrstvo preoblikovati. Sekretariat za državno pomoč ministrstvu pomaga s predlogi in mu svetuje 
v celotnem zakonodajnem postopku.Okvir 1
20 Uvod 
Raven Komisije
18 
Generalni direktorat za regionalno in mestno politiko (GD REGIO) je odgovoren za 
spodbujanje gospodarskega in socialnega razvoja različnih regij Evropske unije, 
zlasti tistih z omejenimi možnostmi. Upravlja ESRR in Kohezijski sklad. Generalni 
direktorat za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje (GD EMPL) je odgovo -
ren za zaposlovanje in socialna vprašanja EU ter upravlja ESS.
19 
Oba generalna direktorata zagotovilo o skladnosti odhodkov iz ESRR/KS in ESS 
z veljavnimi pravili EU in nacionalnimi pravili pridobivata predvsem na podlagi 
dela revizijskih organov. Poleg pregledovanja dela revizijskih organov v okviru 
svojih nadzornih nalog opravljata lastne revizije operacij in sistemov v državah 
članicah.
20 
GD COMP je oddelek Komisije, ki je odgovoren za zagotavljanje pravilne uporabe 
pravil EU o državni pomoči na vseh področjih, razen kmetijstva in ribištva21. Na 
podlagi Pogodbe oblikuje zakonodajo na področju državne pomoči in nadzoruje 
njeno izvajanje ter redno spremlja sheme pomoči, da bi preveril, ali in v kolikšni 
meri spoštujejo pravila o državni pomoči22. Poleg tega lahko zainteresirane stran -
ke, kot so države članice ali konkurenčne družbe, vložijo pritožbo pri Komisiji, če 
menijo, da je pomoč, dodeljena določenemu upravičencu, nezakonita. Komisija 
mora vse take pritožbe obravnavati23.
21 
Na sliki 4  je poenostavljen pregled akterjev, vključenih v kohezijsko politiko in 
v postopek dodelitve državne pomoči.21 Na področjih kmetijstva in 
razvoja podeželja ter 
pomorskih zadev in ribištva 
sta za nadzor državne pomoči 
odgovorna Generalni 
direktorat za kmetijstvo in 
razvoj podeželja oz. Generalni 
direktorat za pomorske 
zadeve in ribištvo.
22 Shema pomoči je akt ali zakon, 
ki na splošno določa, katere 
vrste upravičencev lahko 
prejmejo državno pomoč in 
pod kakšnimi pogoji.
23 Člen 24 Uredbe Sveta (EU) 
št. 2015/1589.
21 Uvod Slika 4Akterji, vključeni v kohezijsko politiko in v postopek dodelitve državne pomoči
Vir: Evropsko računsko sodišče.
OKVIR ZA KOHEZIJSKO POLITIKO PRAVNI OKVIR ZA DRŽAVNO
POMOČ 
GD REGIO GD EMPL
ESSGD COMP
Upravičenec (npr. podjetje, 
ministrstvo ali dobrodelna organizacija) 
Organi upravljanja
Revizijski organiOcena 
združljivosti in 
spremljanje
Svetovanje 
in mnenja 
RAVEN
PROJEKTOVDRŽAVA 
ČLANICA
Izvajanje 
projektovSpremljanje in 
revizija skladnosti 
s pravili o državni 
pomočiNacionalni uradi za 
državno pomočNadzor in revizije 
skladnosti s 
pravili o državni 
pomočiNadzor in revizije 
skladnosti s 
pravili o državni 
pomočiPriglasitev preko 
stalnih predstavništev
 
Predpisi o 
državni pomočiESRR in 
Kohezijski skladEVROPSKA 
KOMISIJA
22 Uvod 
Revizije Evropskega računskega sodišča in vrhovnih 
revizijskih institucij držav članic na področju državne 
pomoči
22 
Sodišče je v enem od svojih prejšnjih posebnih poročil iz leta 2011 ugotovilo sla -
bosti v sistemih držav članic, s katerimi se zagotavlja, da je državna pomoč prigla -
šena, in sicer predvsem na podlagi preučitve več pritožb in primerov spremljanja 
v obdobju 2008–201024.
23 
Poleg tega je od leta 2010 do leta 2014 preučevalo skladnost več projektov ESRR/
KS in ESS s pravili o državni pomoči. Rezultati teh revizij so bili del osnove za 
posebne ocene ESRR/KS in ESS v njegovih letnih poročilih25.
24 
Sodišče je anketiralo 28 vrhovnih revizijskih institucij, odgovorilo pa jih je 22. Ve -
čina jih je navedla, da so preglede državne pomoči v različni meri vključile v svoje 
revizije26. Le redke so izvedle tudi posebne revizije državne pomoči.24 Posebno poročilo št. 15/2011 – 
Ali postopki Komisije 
zagotavljajo uspešno 
upravljanje nadzora državne 
pomoči? ( http://eca.europa.
eu).
25 Glej na primer poglavje 6 
letnega poročila Sodišča za 
proračunsko leto 2014 
(UL C 373, 10.11.2015).
26 Vrhovne revizijske institucije 
so nacionalni organi, 
odgovorni za revizijo 
prihodkov in porabe države.
23
 Obseg revizije in revizijski 
pristop
25 
Sodišče je v zadnjih letih pri svojih letnih revizijah skladnosti odkrilo znatno 
število napak v zvezi s skladnostjo s pravili o državni pomoči na področju kohe -
zijske politike. V tem poročilu preučuje, ali je Komisija sprejela dovolj ukrepov, da 
bi razumela, zakaj do tega prihaja, ter analizira, ali bo Komisija s sprejetimi ukrepi 
okrepila svojo zmogljivost in zmogljivost držav članic za preprečevanje, odkriva -
nje in popravljanje kršitev pravil o državni pomoči.
26 
Sodišče je pri tej reviziji ocenilo, kakšna je bila raven neskladnosti s pravili o dr -
žavni pomoči na področju kohezijske politike (tj. ESRR/Kohezijski sklad in ESS) 
v programskem obdobju 2007–2013 in v kolikšni meri je Komisija seznanjena 
z vzroki za to neskladnost. Posamezne analize so se osredotočale predvsem na 
obdobje 2010–2014. Preučilo je tudi, ali bodo ukrepi, ki jih je Komisija sprejela za 
programsko obdobje 2014–2020, lahko odpravili neskladnosti s pravili o državni 
pomoči.
27 
Preučilo je zlasti:
(a) ali je Komisija imela celovit in aktualen pregled nad vzroki za neskladnost 
s pravili o državni pomoči na področju kohezijske politike ter ali so generalni 
direktorati Komisije in države članice odkrili kršitve pravil o državni pomoči. 
Preučilo je tudi, ali se je Komisija na napake pri državni pomoči odzvala tako, 
da je sprejela ustrezno število popravljalnih ukrepov, in
(b) ali je Komisija sprejela ustrezne ukrepe za preprečevanje kršitev pravil o dr -
žavni pomoči na področju kohezijske politike v prihodnosti.
28 
Poleg tega je podrobno analiziralo ugotovitve svojih revizij skladnosti in s primeri 
ponazorilo pogoste napake pri državni pomoči. Preučilo je tudi postopek odo -
britve, s katerim je Komisija ocenila nekatere projekte, ki so bili zelo pomembni 
v finančnem smislu (velike projekte).
29 
Revizija je bila sestavljena iz pregleda dokumentov (na primer analize letnih po -
ročil revizijskih organov, revizijskih poročil Komisije in uredb Komisije) in pogovo -
rov s predstavniki Komisije.
24 Obseg revizije in revizijski pristop 
30 
Na ravni držav članic sta bili izvedeni dve anketi:
(a) anketa med 113 revizijskimi organi v 28 državah članicah, ki so bili v obdobju 
2007–2013 odgovorni za 440 operativnih programov ESRR/KS in ESS, od kate -
rih jih je odgovorilo 100 (88 %), ter
(b) anketa med 31 uradi za državno pomoč v 28 državah članicah, od katerih jih 
je odgovorilo 24 (77 %).
31 
Sodišče je tudi obiskalo štiri države članice (Dansko, Madžarsko, Poljsko in Portu -
galsko), da bi preučilo več različnih postopkov na področju državne pomoči, ki jih 
uporabljajo različni organi.
25
 Opažanja
Komisija ni dovolj izčrpno analizirala napak pri državni 
pomoči, države članice pa niso dovolj osredotočene na 
državno pomoč
32 
Sodišče je analiziralo svoje letne revizije skladnosti, da bi opredelilo raven neskla -
dnosti s pravili o državni pomoči na področju kohezijske politike. Ugotoviti je tudi 
želelo, ali je Komisija imela pregled nad napakami pri državni pomoči v državah 
članicah, saj bi tak pregled – če bi bil ustrezno pripravljen – Komisiji pomagal pri 
usmerjanju sredstev za revidiranje, spremljanje in podpiranje držav članic. Na -
pake pri državni pomoči, ki so jih odkrile Komisija in države članice, je primerjalo 
z napakami, ki jih je odkrilo samo, preučilo pa je tudi popravljalne ukrepe, ki jih je 
Komisija sprejela zaradi teh napak.
Veliko število napak pri državni pomoči v okviru Evropskega 
sklada za regionalni razvoj, Kohezijskega sklada in, v precej 
manjšem obsegu, Evropskega socialnega sklada
Revizije projektov z državno pomočjo, ki jih je izvedlo Sodišče
33 
Sodišče je v svojih letnih revizijah skladnosti v obdobju 2010–2014 revidiralo 
1 573 naključno izbranih projektov ESRR/KS in ESS27. Od 828 projektov ESRR/KS 
jih je 220 (26,6 %) prejelo državno pomoč, od 745 projektov ESS pa 49 (6,6 %).
34 
Odkrilo je skupno 50 primerov neskladnosti s pravili o državni pomoči, od katerih 
jih je bilo 46 povezanih s projekti ESRR/KS, 4 pa s projekti ESS. Napake pri državni 
pomoči so pri projektih ESS bistveno manj verjetne, saj so ti projekti ponavadi 
veliko manjši in je zato bolj verjetno, da bo šlo za pomoč de minimis .
35 
Od leta 2010 do leta 2014 sta se število projektov z državno pomočjo in delež 
teh projektov, v katerih so bile odkrite napake pri državni pomoči, na splošno 
povečala, kar kaže na to, da se nadzor, katerega namen je preprečiti te napake, ni 
sčasoma izboljšal. Povečalo se je predvsem število napak, ki niso imele finančne -
ga vpliva na višino sredstev iz proračuna EU (glej tabelo  2)28. Sodišče je ugotovilo, 
da je 20,9 % projektov ESRR/KS z državno pomočjo vsebovalo napake pri državni 
pomoči. Pri ESS je bil ta delež 8,2 %.27 Več informacij o tem, kako 
Sodišče vzorči in preizkuša 
projekte, je v odstavkih 4–10 
Priloge 1.1 k letnemu poročilu 
za proračunsko leto 2014.
28 Finančni vpliv pomeni, da je 
Sodišče ugotovilo razliko med 
dejansko vrednostjo 
transakcije in vrednostjo, ki bi 
jo transakcija imela, če bi bila 
v skladu z veljavnimi 
določbami. Priloga 1.1 
k letnemu poročilu Sodišča za 
proračunsko leto 2014 vsebuje 
več podrobnosti 
o metodologiji.
26 Opažanja 
36 
Sodišče je v 16 od 50 primerov neskladnosti s pravili o državni pomoči (32 %) 
ugotovilo, da so odkrite napake imele finančni vpliv na višino sredstev iz proraču -
na EU. Vseh 16 primerov je bilo povezanih s projekti ESRR/Kohezijskega sklada in 
bili so pomemben dejavnik, ki je prispeval k ocenjeni stopnji napake na področju 
kohezijske politike, predvsem po letu 2013 (glej sliko  5)29. V obdobju 2010–2014 
je bilo 13,5 % povprečne letne ocenjene stopnje napake na področju kohezijske 
politike mogoče pripisati napakam pri državni pomoči30.Tabela 2Napake pri državni pomoči, ugotovljene pri letnih revizijah skladnosti, 2010–2014
Sklad  
(1)Leto  
(2)Število 
revidiranih 
projektov  
(3)Število 
projektov 
z državno 
pomočjo  
(4)% 
(4/3)Število 
napak pri 
državni 
pomoči  
(5)% 
(5/4)Število napak 
pri državni po -
moči s finanč -
nim vplivomŠtevilo napak pri 
državni pomoči 
brez finančnega 
vpliva
ESRR/KS2010 163 37 22,7  % 2 5,4 % 2 0
2011 168 43 25,6  % 8 18,6  % 4 4
2012 168 30 17,9  % 6 20,0  % 2 4
2013 168 51 30,4  % 16 31,4  % 5 11
2014 161 59 36,6  % 14 23,7  % 3 11
ESRR/KS skupaj 828 220 26,6  % 46 20,9  % 16 30
ESS2010 66 0 0,0 % 0 0,0 % 0 0
2011 166 8 4,8 % 0 0,0 % 0 0
2012 168 3 1,8 % 3 100,0  % 0 3
2013 175 14 8,0 % 1 7,1 % 0 1
2014 170 24 14,1  % 0 0,0 % 0 0
ESS skupaj 745 49 6,6 % 4 8,2 % 0 4
Skupaj 1573 269 17,1  % 50 18,6  % 16 34
Vir: Evropsko računsko sodišče.
29 Ocenjena stopnja napake je 
statistična ocena verjetnega 
odstotka napak v populaciji. 
Glej odstavek 15 Priloge 1.1 
k našemu letnemu poročilu za 
proračunsko leto 2014.
30 V obdobju 2010–2014 je bila 
povprečna letna ocenjena 
stopnja napake na področju 
kohezijske politike 5,7 %.
27 Opažanja 
Štiri glavne vrste odkritih napak pri državni pomoči
37 
Napake pri državni pomoči, ki jih je Sodišče odkrilo pri svojih letnih revizijah skla -
dnosti v obdobju 2010–2014, se lahko razdelijo na štiri različne vrste (glej sliko 6):
(a) prevelika intenzivnost pomoči;
(b) odsotnost spodbujevalnega učinka;
(c) neodkrita državna pomoč oziroma nepriglasitev in
(d) neizpolnjevanje zahtev glede spremljanja ali formalnih zahtev.
38 
Od 16 napak pri državni pomoči, ki so imele finančni vpliv, jih je bilo 15 iz katego -
rije „prevelika intenzivnost pomoči” in „odsotnost spodbujevalnega učinka”. Slika 5Prispevek napak pri državni pomoči k ocenjeni stopnji napake na področju 
kohezijske politike, 2010–2014
Opomba:  Prispevek napak pri državni pomoči k ocenjeni stopnji napake na področju kohezijske politike je odvisen od resnosti in števila teh 
napak.
Vir: Evropsko računsko sodišče.0 %5 %10 %15 %20 %25 %
2010 2011 2012 2013 2014Prispevek k ocenjeni stopnji napake na 
področju kohezijske politike 
LetoNapake pri 
državni pomoči
28 Opažanja 
Prevelika intenzivnost pomoči
39 
Komisija določi zgornje meje intenzivnosti pomoči31, da bi omejila višino državne 
pomoči na najmanjši možni znesek, ki je potreben za izvajanje dejavnosti, ki prej -
me pomoč32. V številnih primerih (kar je med drugim odvisno od vrste pomoči) se 
lahko zgornje meje intenzivnosti za mala in srednja podjetja povišajo33. To povi -
šanje se imenuje „bonus za MSP”. Do napak pri tej vrsti pomoči je pogosto prišlo, 
ko je organ upravljanja veliko družbo štel za malo in srednje podjetje ter ji dodelil 
bonus za MSP , do katerega družba ni bila upravičena (glej okvir 2 ).Slika 6Vrsta in število napak pri državni pomoči, 2010–2014
Vir: Evropsko računsko sodišče.02468101214161820Število napak
Vrsta napakS ﬁnančnim vplivom
Brez ﬁnančnega vpliva
Prevelika intenzivnost 
pomočiOdsotnost 
spodbujevalnega 
učinkaNeodkrita državna 
pomoč oziroma 
nepriglasitevNeizpolnjevanje zahtev 
glede spremljanja ali 
formalnih zahtev
31 „Intenzivnost pomoči” pomeni 
znesek pomoči, izražen kot 
odstotek upravičenih stroškov 
projekta. Glej na primer 
člen 2(26) Uredbe (EU) 
št. 651/2014.
32 Glej osnutek skupnih načel 
Komisije za gospodarsko 
oceno združljivosti državne 
pomoči, ki je na voljo na 
spletišču GD COMP.
33 Mala in srednja podjetja so 
lahko deležna večje 
intenzivnosti pomoči, ker 
Komisija meni, da se mala 
podjetja srečujejo z večjimi 
tržnimi pomanjkljivostmi, na 
primer pri dostopu do 
financiranja. Glej priročnik 
pravil Skupnosti o državnih 
pomočeh za MSP, ki ga je 
25. februarja 2009 izdala 
Komisija.
29 Opažanja 
Odsotnost spodbujevalnega učinka
40 
Državna pomoč bo lahko uspešno prispevala k doseganju želenega cilja javne 
politike le, če bo imela spodbujevalni učinek, tj. če bo upravičence do pomoči 
spodbujala k izvajanju dejavnosti, ki jih brez pomoči ne bi34. Upravičenci morajo 
zato pokazati, da podprti projekti brez pomoči ne bi bili mogoči. V skladu z ured -
bo o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2008 je bilo treba na primer spodbujeval -
ni učinek za velika podjetja, ki prejemajo državno pomoč, pokazati tako, da se je 
dokazalo, da je pomoč privedla do pomembnega povečanja obsega ali velikosti 
projekta, porabljenega zneska ali hitrosti zaključka projekta (glej okvir 3 )35.34 COM(2012) 209 final z dne 
8. maja 2012 z naslovom 
Posodobitev področja 
državnih pomoči EU.
35 Člen 8(3) Uredbe Komisije (ES) 
št. 800/2008 z dne 
6. avgusta 2008 o razglasitvi 
nekaterih vrst pomoči za 
združljive s skupnim trgom 
z uporabo členov 87 in 88 
Pogodbe (Uredba o splošnih 
skupinskih izjemah) (UL L 214, 
9.8.2008, str. 3). Pred to uredbo 
se je uporabljala Uredba 
Komisije (ES) št. 1628/2006 
z dne 24. oktobra 2006 
o uporabi členov 87 in 88 
Pogodbe pri državni 
regionalni pomoči za naložbe.Primer nepravilne intenzivnosti pomoči (Slovenija)
Pri projektu ESRR v Sloveniji, ki smo ga preučili v okviru naše letne revizije skladnosti za leto 2013, je bila 
pomoč dodeljena v okviru priglašene sheme za raziskovalne in razvojne dejavnosti v avtomobilski industriji. 
Upravičenec je bil ustanovljen na podlagi konzorcijskega sporazuma med devetimi partnerji, od katerih je bil 
eden malo ali srednje podjetje. Vsi ostali partnerji so bili velika podjetja. Upravičenec je prejel bonus za MSP , 
svoje raziskovalne dejavnosti pa je izvajal izključno za velika podjetja. Tako bi za del upravičenih odhodkov 
morala veljati 25-odstotna zgornja meja intenzivnosti, uporabljena pa je bila 50-odstotna. Zato znesek pomo -
či v višini 0,4 milijona EUR ne bi smel biti dodeljen.
Primer odsotnosti spodbujevalnega učinka (Poljska)
Pri projektu ESRR za gradnjo logističnega središča na Poljskem, ki smo ga preučili v okviru naše letne revizije 
skladnosti za leto 2010, upravičenec v svoji projektni vlogi ni pokazal, da bi pomoč privedla do pomembnega 
povečanja obsega ali velikosti projekta, porabljenega zneska ali hitrosti zaključka projekta, kot se zahteva 
v skladu z uredbo o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2008. Zato projekt, ki bi lahko prejel 23,2 milijona EUR 
sredstev EU, ni bil upravičen in ga je država članica umaknila.Okvir 2 Okvir 3
30 Opažanja 
41 
Sodišče je odkrilo tudi primere, pri katerih se je delo začelo, še preden je bila pro -
jektna vloga predložena organu, ki dodeljuje pomoč. Tudi to kaže, da za izvajanje 
projekta pomoč ni bila potrebna.
Neodkrita državna pomoč oziroma nepriglasitev
42 
Sodišče je pri vrsti napak, pri kateri je organ upravljanja pomoč za projekt nepra -
vilno opredelil kot pomoč, ki ne pomeni državne pomoči, ali pa Komisiji ni prigla -
sil državne pomoči, najprej preučilo, ali bi bila pomoč lahko izvzeta iz priglasitve 
na primer v skladu z uredbo o splošnih skupinskih izjemah. Napako je štelo za 
napako s finančnim vplivom le, če ni bilo nobene osnove za izvzetje (glej okvir 4 ).
Primer nepriglasitve (Češka republika)
Pri projektu ESRR za gradnjo raziskovalne infrastrukture v Češki republiki, ki smo ga preučili v okviru naše le -
tne revizije skladnosti za leto 2014, organ upravljanja pomoči ni priglasil Komisiji, saj je menil, da raziskovalne 
dejavnosti projekta niso gospodarske narave. Čeprav so bile sicer raziskovalne dejavnosti upravičenca delno 
negospodarske, pa je precejšen del dejavnosti zajemal tudi pogodbene raziskave. Revidirana nepovratna 
sredstva v višini 1,8 milijona EUR so torej pomenila državno pomoč, zato bi lahko bila dodeljena šele po prigla -
sitvi Komisiji in njeni odobritvi.Okvir 4
Neizpolnjevanje zahtev glede spremljanja ali formalnih zahtev
43 
Pomembno je, da organi upravljanja izpolnjujejo zahteve glede spremljanja in 
preverjanja ter druge formalne zahteve, ki veljajo zanje, da zagotovijo združljivost 
ukrepov, ki pomenijo državno pomoč, z notranjim trgom. Te zahteve veljajo tudi 
za pomoč de minimis  (glej odstavek 14). Težava pa je predvsem v tem, da lahko 
podjetja večkrat prejmejo finančno pomoč iz več različnih virov, zato lahko skup -
ni znesek pomoči presega zgornjo mejo de minimis . V več primerih je do napake 
te vrste prišlo, ker se ni preverilo kopičenje pomoči de minimis  (glej okvir 5 ).
31 Opažanja 
44 
Tudi zaradi pomanjkljivosti pri spremljanju je lahko pomoč na koncu neupraviče -
na, če na primer skupni znesek odobrene pomoči presega zgornjo mejo de mi -
nimis . Uredba o pomoči de minimis  predvideva dve možnosti za spremljanje te 
vrste pomoči, in sicer izjavo upravičenca, da pomoč ne bo presegla zgornje meje  
de minimis , ali uporabo centralnega registra36. Z vzpostavitvijo centralnega regi -
stra z vsemi informacijami o vseh zneskih pomoči de minimis , dodeljenih v državi 
članici, je mogoče te napake preprečiti (glej okvir 6 ).Primer neizpolnjevanja zahtev glede spremljanja ali formalnih zahtev (Francija)
Pri projektu ESRR za gradnjo industrijskega poslopja v Franciji, ki smo ga preučili v okviru naše letne revizije 
skladnosti za leto 2011, je organ upravljanja odobril dodelitev pomoči kot pomoči de minimis , vendar ni upo -
števal, da je bila v triletnem obdobju istemu upravičencu pomoč dodeljena že dvakrat prej. Napaka ni imela 
finančnega vpliva, saj je bil skupni znesek pomoči pod zgornjo mejo de minimis .
Uporaba centralnega registra za pomoč de minimis  (Portugalska)
Na Portugalskem mora biti dodeljena pomoč de minimis  vpisana v centralni register, ki ga upravlja organ za 
potrjevanje za ESRR/KS in ESS. Register nato samodejno izračuna vso pomoč, ki je bila dodeljena upravičencu, 
in prikaže, ali je zgornja meja  de minimis  presežena. Če je, mora organ, ki dodeljuje pomoč, izdati sklep o prek -
licu in predhodno vpisano pomoč umakniti iz registra. Organ za potrjevanje dvakrat letno preveri, ali so bili 
dodeljeni zneski pomoči, ki presegajo zgornjo mejo de minimis , naknadno umaknjeni.Okvir 5 Okvir 636 Uvodna izjava 21 Uredbe 
Komisije (EU) št. 1407/2013.
Spremljanje, ki ga izvaja Komisija, je oslabljeno, ker ni dovolj 
izčrpne analize in ker je interno usklajevanje nezadostno
45 
Komisija v okviru svoje nadzorne vloge izvaja različne vrste nadzora nad državno 
pomočjo. GD REGIO ter GD EMPL na področju kohezijske politike izvajata pregle -
de na kraju samem, večinoma z revizijami projektov in sistemov ESRR/Kohezij -
skega sklada in ESS, medtem ko GD COMP izvaja nadzor na področju državne 
pomoči, in sicer predvsem v okviru spremljanja in obravnavanja pritožb.
32 Opažanja 
46 
Sodišče je preučilo, ali in v kolikšnem obsegu je Komisija odkrila kršitve pravil 
o državni pomoči, ali so bile te informacije zabeležene v podatkovni zbirki ter ali 
so bile analizirane in dane na razpolago znotraj Komisije. Preučilo je tudi, v ka -
kšnem obsegu je Komisija sprejela ustrezne ukrepe za to, da bi odpravila primere 
neskladnosti s pravili o državni pomoči, ki jih je odkrila ona sama ali Sodišče.
GD REGIO odkrije veliko število napak pri državni pomoči
47 
Pri projektih ESRR in Kohezijskega sklada je Sodišče analiziralo naključen vzorec 
25 od 131 poročil o revizijah, ki jih je izvedel GD REGIO v letih 2013 in 2014. GD 
REGIO je projekte in programe izbral na podlagi ocene tveganja37. Vsa poročila 
so se nanašala na revizije projektov in sistemov, razen enega, ki je zajemal samo 
revizije projektov. 25 poročil je obravnavalo skupno 202 projekta.
48 
Analiza Sodišča je pokazala, da so ugotovitve o državni pomoči vplivale na 38 od 
202 projektov, kar je 19 % vseh projektov, obravnavanih v teh 25 revizijah Komi -
sije (glej tabelo  3). Ta stopnja odkrivanja je podobna ugotovitvam Sodišča (glej 
odstavek 35, tabelo  2).37 Odstavek 2.1.1 letnega 
poročila o dejavnostih GD 
REGIO za leto 2014 – 
Uspešnost nadzora v zvezi 
z zakonitostjo in pravilnostjo, 
str. 47.Tabela 3Ugotovitve v zvezi z državno pomočjo v revizijah GD REGIO, 2013–2014
 Število revizijskih 
poročilDelež revizijskih 
poročilŠtevilo projektov Delež projektov
Brez ugotovitev o državni pomoči 16 64 % 110 + 54181 %
Ugotovitve o državni pomoči samo 
pri operacijah (projektih)5 20 %
38 19 %Ugotovitve o državni pomoči pri 
operacijah (projektih) in sistemih2 8 %
Ugotovitve o državni pomoči samo 
pri sistemih2 8 % - -
Skupaj 25 100 % 202 100 %
1  110 projektov brez ugotovitev je bilo zajetih v 16 poročilih brez ugotovitev o državni pomoči, 54 projektov brez ugotovitev o državni pomoči 
pa v preostalih 9 poročilih.
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi podatkov Komisije.
33 Opažanja 
GD REGIO je naložil nekaj finančnih popravkov zaradi kršitev 
pravil o državni pomoči v obdobju 2010–2014
49 
Komisija je mora sprejeti ustrezne ukrepe, da odpravi sistemske slabosti in napa -
ke, odkrite na ravni projektov38. V primeru večjih pomanjkljivosti ali kadar država 
članica ne izpolnjuje ustrezno svoje odgovornosti glede odkrivanja in popravlja -
nja nepravilnih odhodkov, lahko Komisija sprejme sklep o finančnem popravku. 
Finančni popravki so namenjeni zaščiti proračuna EU pred bremenitvijo z napač -
nimi ali nepravilnimi odhodki39.
50 
Za obdobje 2010–2014 je GD REGIO po opravljenih lastnih revizijah izvedel deset 
finančnih popravkov, ki so bili vsaj delno povezani z državno pomočjo. Zadevali 
so pet držav članic (Avstrija, Češka republika, Španija, Francija in Romunija). Šest 
od teh finančnih popravkov, ki so skupaj znašali 3,2 milijona EUR in zadevali dve 
državi članici (Španija in Francija), se je nanašalo samo na državno pomoč. Poleg 
tega je GD REGIO po pregledu letnih poročil o nadzoru, ki so jih pripravili revi -
zijski organi, izvedel tri finančne popravke, ki so bili vsaj delno povezani z dr -
žavno pomočjo. Eden od teh finančnih popravkov, ki je znašal 32,5 milijona EUR 
in zadeval eno državo članico (Španija), se je nanašal samo na državno pomoč. 
V finančnih popravkih, ki so samo delno povezani z državno pomočjo, ni mogo -
če količinsko določiti deleža državne pomoči. Glede skupnega števila napak ali 
sistemskih slabosti, ki jih je GD REGIO odkril v obdobju 2010–2014, ni bilo na voljo 
nobenih podatkov.
51 
Sodišče dve leti po vsaki letni reviziji skladnosti analizira, ali je Komisija sprejela 
ustrezne in pravočasne popravljalne ukrepe v zvezi z odkritimi napakami. GD 
REGIO je izvedel ali je bil v postopku izvajanja petih finančnih popravkov v zvezi 
s petimi od napak, ki jih je Sodišče odkrilo pri državni pomoči v obdobju 2010–
201340. Ti finančni popravki so zadevali štiri države članice (Španija, Grčija, Avstrija 
in Poljska). Štirje od njih, ki so skupaj znašali 2,7 milijona EUR in zadevali iste štiri 
države članice, so se nanašali samo na državno pomoč. Stališče Komisije o predla -
ganem finančnem popravku v višini 0,3 milijona EUR za šesto napako pri državni 
pomoči še ni bilo dokončno določeno.38 Člen 59 Uredbe (EU, Euratom) 
št. 966/2012.
39 Finančni popravki se lahko 
izvajajo z umikom nepravilnih 
odhodkov iz izjav držav članic 
o odhodkih ali z izterjavo od 
upravičencev.
40 5 od 13 napak s finančnim 
vplivom, ki jih je odkrilo 
Sodišče, je privedlo 
do finančnih popravkov. En 
finančni popravek se je 
nanašal na eno od 19 napak, ki 
jih je Sodišče opredelilo kot 
napake brez finančnega 
vpliva.
34 Opažanja 
GD COMP pri spremljanju državne pomoči odkrije številne sporne 
sheme pomoči
52 
Komisija mora redno spremljati sheme pomoči in preverjati, ali in v kolikšnem ob -
segu so skladne s pravili o državni pomoči, ter sprejeti ustrezne ukrepe, zlasti če 
katera od dodeljenih državnih pomoči ni združljiva z notranjim trgom. Ti ukrepi 
vključujejo izterjavo dodeljene nezdružljive pomoči41. Zato je Sodišče preučilo 
rezultate spremljanja GD COMP za obdobje 2009–2014, ki so navedeni v  tabeli  4. 
Komisija tudi po odobritvi spremlja sheme pomoči42.Tabela 4Rezultati spremljanja GD COMP , 2009–20 141
Shema pomočiŠtevilo spremljanih 
shemŠtevilo (in delež) 
spornih primerov3Število (in delež) primerov s proble -
mi, ki vplivajo na združljivost
Pomoč na podlagi skupinskih izjem 73 24 (32,9  %) 9 (12,3 %)
Priglašena pomoč 138 50 (36,2 %) 7 (5,1 %)
Drugo21 1 (100,0 %) 0 (%)
Storitve splošnega gospodarskega pomena 8 4 (50,0 %) 0 (%)
Skupaj 220 79 (35,9 %) 16 (7 ,3 %)
1 Vključeno je tudi leto 2009, saj rezultati spremljanja Komisije združujejo leti 2009 in 2010.
2  GD COMP je odkril shemo državne pomoči, ki ni bila v skladu z uredbo o splošnih skupinskih izjemah, ni ustrezala storitvam splošnega gospo -
darskega pomena in ni bila odobrena (torej je šlo za nezakonito shemo).
3  GD COMP uporablja pojem „sporen” za označevanje kršitev pravil o državni pomoči, ki pokrivajo vse od formalnih pomanjkljivosti, kot je 
nepravilno oblikovanje pravil o kumulaciji, pa do pravnih vprašanj, kot je neizpolnjevanje pogojev iz uredbe o splošnih skupinskih izjemah 
v shemi, ki se sklicuje na to uredbo.
Vir: Evropska komisija.41 Zadeva C-301/87, točke 17–23.
42 Člen 108(1) PDEU: „Komisija 
[…] redno preverja vse sisteme 
pomoči, ki obstajajo v […] 
državah [članicah]. [Državam 
članicam] predlaga ustrezne 
ukrepe, ki so potrebni za 
postopen razvoj ali delovanje 
notranjega trga.”
53 
Sodišče je ugotovilo, da je GD COMP spremljal sheme pomoči, ki jih je izbral na 
podlagi ocene tveganja in ob upoštevanju višine dodeljene pomoči. V obdob -
ju 2009–2014 je letno v povprečju 2 401 shema pomoči vključevala prijavljene 
odhodke. V istem obdobju je GD COMP spremljal skupno 220 shem pomoči (med 
30 in 75 shem pomoči na leto). GD COMP ocenjuje, da so sheme, ki jih je sprem -
ljal v obdobju 2009–2014, zajemale več kot 20 % vse državne pomoči, dodeljene 
v okviru shem pomoči. Večina shem pomoči traja več let, odhodki pa se prijavlja -
jo letno.
35 Opažanja 
54 
Na podlagi spremljanja v obdobju 2009–2014 je Komisija ugotovila, da so se 
težave pojavile v približno 36 % shem pomoči. Te težave so zajemale slabosti pri 
oblikovanju shem pomoči (kot so nezakonita odstopanja od pravil o spodbujeval -
nem učinku ali neobstoj določb o najvišji intenzivnosti pomoči) ali pri izvajanju 
individualne pomoči (kot so nezakonite kršitve obveznosti priglasitve individual -
ne pomoči, ki presega pragove iz uredbe o skupinskih izjemah, ali dodelitev po -
moči velikim podjetjem, čeprav je bila shema pomoči omejena na mala in srednja 
podjetja)43. Obsežne so bile zlasti težave, ki so vplivale na združljivost (7,3 % vseh 
primerov). V teh primerih se lahko Komisija odloči za izterjavo pomoči. Težave, ki 
so vplivale na združljivost, so bile posebno pogoste v shemah, ki so temeljile na 
uredbi o splošnih skupinskih izjemah (12,3 % vseh primerov, ki so temeljili na tej 
uredbi).
55 
Podrobnejši podatki po posameznih državah članicah in vrstah pomoči za 
obdobje 2006–2014 so na voljo v  Prilogi II , iz katere je razvidno, da je GD COMP 
v petih državah članicah (Grčija, Litva, Luksemburg, Portugalska in Združeno 
kraljestvo) pol ali več shem pomoči ocenil kot spornih. Medtem ko rezultati spre -
mljanja, ki ga izvaja GD COMP , niso omejeni na kohezijsko politiko, je v Prilogi II 
prikazano, da je regionalni razvoj vrsta pomoči, ki jo GD COMP spremlja najbolj 
pogosto.
Na podlagi spremljanja GD COMP v obdobju 2009–2014 niso bili 
izterjani večji zneski državne pomoči
56 
V obdobju 2009–2014 so države članice na podlagi spremljanja državne pomoči, 
ki ga izvaja Komisija, v osmih primerih od upravičencev prostovoljno izterjale 
nepravilne izdatke44. Poleg tega je Komisija sprožila osem formalnih ukrepov, 
kot so postopki preiskave. Na podlagi enega izmed teh postopkov, ki se je začel 
leta 2014 proti Cipru, je bilo leta 2015 v zvezi z ukrepom, ki je bil nepravilno izvzet 
na podlagi uredbe o splošnih skupinskih izjemah, izterjanih 0,3 milijona EUR45.43 Individualna pomoč je vsaka 
pomoč, dodeljena v okviru ali 
zunaj sheme pomoči. 
GD COMP ni spremljal 
individualnih pomoči, ki so 
bile dodeljene zunaj shem 
pomoči pred letom 2015.
44 Štiri izterjave v letu 2009, ena 
v letu 2011, ena v letu 2012 in 
dve v letu 2014.
45 Glej Sklep Komisije 
C(2014) 9362 z dne 
9. januarja 2015.
36 Opažanja 
Podatkovne zbirke Komisije za programsko obdobje 2007–2013 
niso omogočale analize napak pri državni pomoči
57 
V programskem obdobju 2007–2013 niti GD REGIO niti GD EMPL nista beležila 
odkritih primerov neskladnosti s pravili o državni pomoči tako, da bi lahko ustre -
zno analizirala napake pri državni pomoči. V programskem obdobju 2014–2020 
sta razvila podatkovno zbirko, imenovano MAPAR (vodenje revizijskih postopkov, 
dejavnosti in virov), za beleženje vseh ugotovitev njunih revizij ESRR, Kohezijske -
ga sklada in ESS, razvrščenih po vrsti, kategoriji in resnosti. V tej podatkovni zbirki 
so napake pri državni pomoči razvrščene v posebno kategorijo. Sodišče pa je 
ugotovilo, da GD COMP ni imel dostopa do podatkovne zbirke MAPAR.
58 
Druga podatkovna zbirka, ki jo upravlja Evropski urad za boj proti goljufijam ter 
do katere imata dostop GD REGIO in GD EMPL, ne pa tudi GD COMP , je sistem za 
upravljanje nepravilnosti, ki ga uporablja Komisija za zbiranje podatkov od držav 
članic vsake tri mesece v zvezi z nepravilnostmi, pri katerih prispevki EU presega -
jo 10 000 EUR46. V obdobju 2010–2014 so države članice poročale o 31 nepravil -
nostih v zvezi z državno pomočjo. Čeprav je bilo število nepravilnosti majhno, jih 
Komisija ni analizirala.
59 
V predstavitvi podatkov o nepravilnostih v sistemu za upravljanje nepravilnosti 
smo ugotovili naslednji pomanjkljivosti:
(a) specifična tipologija napak za državno pomoč ni bila določena, zato med dr -
žavami članicami ni bilo doslednosti pri razvrstitvi napak. Napake pri državni 
pomoči bi moralo biti mogoče najti v vseh uradnih jezikih na podlagi iskalne -
ga niza „državna pomoč” ter
(b) v številnih primerih v predloženih informacijah ni podrobnosti o naravi ali 
vrsti napak. Napaka pri državni pomoči je lahko opisana na primer samo kot 
„vprašanje državne pomoči”.46 Člen 28 Uredbe Komisije (ES) 
št. 1828/2006 z dne 
8. decembra 2006 o pravilih za 
izvajanje Uredbe Sveta (ES) 
št. 1083/2006 o splošnih 
določbah o Evropskem skladu 
za regionalni razvoj, 
Evropskem socialnem skladu 
in Kohezijskem skladu ter 
Uredbe (ES) št. 1080/2006 
Evropskega parlamenta in 
Sveta o Evropskem skladu za 
regionalni razvoj (programsko 
obdobje 2007–2013) (UL L 371, 
27.12.2006, str. 1) in Delegirana 
uredba Komisije 
(EU) 2015/1970 
z dne 8. julija 2015 o dopolnitvi 
Uredbe (EU) št. 1303/2013 
Evropskega parlamenta in 
Sveta s posebnimi določbami 
o poročanju o nepravilnostih 
v zvezi z Evropskim skladom 
za regionalni razvoj, 
Evropskim socialnim skladom, 
Kohezijskim skladom in 
Evropskim skladom za 
pomorstvo in ribištvo 
(programsko obdobje 
2014–2020) (UL L 293, 
10.11.2015, str. 1).
37 Opažanja 
60 
Čeprav tudi GD COMP ni imel podatkovne zbirke, je za programsko obdobje 
2007–2013 na podlagi razpredelnice v programu Excel pripravil horizontalno 
analizo težav, odkritih med spremljanjem. Teh podatkov ni posredoval GD REGIO 
ali GD EMPL. Posredovati jih je začel marca 2016.
61 
Ker ni zanesljivih podatkovnih zbirk in dovolj izmenjave podatkov o odkritih na -
pakah pri državni pomoči med generalnimi direktorati Komisije, izčrpna analiza 
napak pri državni pomoči na področju kohezije ni bila mogoča. Taka analiza bi 
Komisiji lahko pomagala razviti bolj osredotočene in prilagojene preventivne 
ukrepe za države članice in/ali programe (glej npr. odstavke 101 do 105).
Komisija je po sodbi Sodišča Evropske unije iz leta 2011 okrepila 
nadzor nad državno pomočjo za projekte javne infrastrukture
62 
Komisija je leta 1994 objavila smernice, v katerih je določila, da projekti za izgra -
dnjo javne infrastrukture spadajo med splošne ukrepe gospodarske politike, za 
katere ne veljajo pravila o državni pomoči47. Zato države članice javnega financi -
ranja naložb v letališča, pristanišča ali podobno javno infrastrukturo niso priglaša -
le Komisiji. Toda Komisija je v teh smernicah že navedla, da bi lahko gospodarske 
dejavnosti, izvedene znotraj letališč, ki neposredno ali posredno koristijo letal -
skim družbam, štele za državno pomoč48. To razlikovanje med „javno” in „namen -
sko” infrastrukturo je bilo uvedeno šele v letnem poročilu o politiki konkurence 
za leto 1995 in kasneje v vademekumu Komisije za državno pomoč, objavljenem 
leta 200349. Toda v tem vademekumu je navedeno, da splošna pravila o držav -
ni pomoči ne veljajo zlasti za železniški in zračni promet, promet po celinskih 
plovnih poteh in pomorski promet. V 90-ih letih 20. stoletja je več dejavnikov, kot 
so liberalizacija trga, privatizacija in tehnološki napredek, prispevalo k povečanju 
možnosti za komercialno uporabo infrastruktur. Komisija je od leta 1998 v skladu 
s to interpretacijo pomoč, dodeljeno več projektom javne infrastrukture, obrav -
navala kot državno pomoč.
63 
Sodišče Evropske unije je v letih 2000 in 2011 izdalo sodbe, s katerimi je potrdi -
lo, da je javno financiranje naložb v infrastrukturo relevantno z vidika državne 
pomoči (glej okvir 7 ).47 Glej odstavek 12 dokumenta 
Uporaba členov 92 in 93 
Pogodbe ES in člena 61 
Sporazuma EGP za državno 
pomoč v letalskem sektorju 
(UL C 350, 10.12.1994).
48 Glej odstavek 12 dokumenta 
Uporaba členov 92 in 93 
Pogodbe ES in člena 61 
Sporazuma EGP o državnih 
pomočeh v letalskem sektorju 
(UL C 350, 10.12.1994, str. 5).
49 Glej odstavek 175 COM(96) 126 
final in strani 6 in 10 
vademekuma o pravilih 
Skupnosti o državni pomoči.
38 Opažanja 
64 
GD COMP je avgusta 2012 objavil smernice (imenovane „razpredelnice za anali -
zo”), ki temeljijo na sodbi Leipzig/Halle in naj bi državam članicam pomagale pri 
ocenjevanju, ali je treba pomoč za infrastrukturne projekte priglasiti Komisiji.
65 
Šele po sodbi Leipzig/Halle in smernicah Komisije iz leta 2012 za države članice se 
je število priglasitev infrastrukturnih projektov52 povečalo. V letu 2014 je Komisija 
na podlagi sodb Aéroports de Paris in Leipzig/Halle izrazila mnenje, da bi se mo -
rali ti sodbi „uporablja[ti] za katero koli infrastrukturo gospodarske dejavnosti”, 
ne glede na sektor53.Dve pomembni sodbi Sodišča Evropske unije o skladnosti projektov javne 
infrastrukture s pravili o državni pomoči
V sodbi v zadevi Aéroports de Paris je Splošno sodišče decembra 2000 odločilo, da je upravljanje letališča, 
vključno z zagotavljanjem letaliških storitev letalskim družbam in ponudnikom storitev znotraj letališč, gospo -
darska dejavnost, torej zanj veljajo pravila o državni pomoči50.
V sodbi v zadevi Leipzig/Halle je Splošno sodišče marca 2011 odločilo, da v primeru, ko je izgradnja infrastruk -
ture (na primer vzletne steze) neločljivo povezana z gospodarsko dejavnostjo (na primer z letalskim prevozom 
potnikov), tudi sama izgradnja pomeni gospodarsko dejavnost51.
50 Zadeva T-128/98, Aéroports de Paris.
51 Združeni zadevi T-443/08 in T-445/08, Leipzig/Halle.Okvir 7
52 GD COMP je v svojem dopisu 
z dne 3. julija 2013 z naslovom 
Vprašalnik v zvezi z državno 
pomočjo o delovanju in 
obdavčenju pristanišč na 
primer zapisal, da je Evropska 
komisija po sodbi Sodišča 
Evropske unije v zadevi 
Leipzig/Halle prejemala 
naraščajoče število priglasitev 
projektov za naložbe 
v pristaniško infrastrukturo, ki 
so zajemali državno pomoč. 
Glej COMP/E3/H3/IA/jf/20 
13/68 609.
53 Odstavek 35 osnutka obvestila 
Komisije o pojmu državne 
pomoči v skladu 
s členom 107(1) PDEU, 
objavljenega leta 2014. 
Obvestilo, ki vsebuje podobno 
ubeseditev, je bilo sprejeto 
19. maja 2016 ( http://
ec.europa.eu/competition/
state_aid/modernisation/
notice_aid_en.html ).
39 Opažanja 
Generalni direktorati Komisije so premalo usklajeni med seboj, da 
bi zagotovili spoštovanje pravil o državni pomoči pri odločitvah 
o velikih projektih do konca leta 2012
66 
Nekateri projekti ESRR/KS so finančno tako pomembni, da je potreben poseben 
sklep Komisije, da lahko države članice pridobijo sofinanciranje EU. Njihov skupni 
strošek, upravičen do sofinanciranja EU, presega 50 milijonov EUR, običajno pa 
gre za obsežne infrastrukturne projekte54. Imenujejo se veliki projekti. Kadar je 
velikemu projektu dodeljena državna pomoč, je tudi zelo verjetno, da jo bo treba 
priglasiti zaradi njene vrednosti55.
67 
V programskem obdobju 2007–2013 je Komisija sprejela 918 sklepov o velikih 
projektih, ki so zajemali več kot 75 milijard EUR prispevkov EU. Povprečni prispe -
vek EU k tem projektom je bil 82,6 milijona EUR. Ti projekti so skupaj predstavljali 
več kot 25 % celotne porabe ESRR/KS z velikimi razlikami med državami članicami 
(glej sliko  7).
68 
Podrobnejši podatki o velikih projektih, ki jih je Komisija sprejela v programskem 
obdobju 2007–2013, so na voljo v  Prilogi III .54 Prag za nekatere projekte je 
75 milijonov EUR. Glej člen 100 
Uredbe št. 1303/2013.
55 V skladu z uredbo o splošnih 
skupinskih izjemah so edine 
vrste pomoči, katerih pragovi 
za priglasitev so višji od 
50 milijonov  EUR, regionalna 
pomoč za naložbe, pomoč za 
naložbe v kulturo in 
ohranjanje kulturne dediščine 
ter pomoč za širokopasovno 
infrastrukturo, pod določenimi 
pogoji pa tudi pomoč za 
raziskave in razvoj ter pomoč 
za tekoče poslovanje za 
obnovljive vire energije.  
Prag za priglasitev za storitve 
splošnega gospodarskega 
pomena je 15 milijonov EUR.  
Člen 4 Uredbe št. 651/2014 in 
člen 2 Sklepa Komisije 
z dne 20. decembra 2011 
o uporabi člena 106(2) 
Pogodbe o delovanju 
Evropske unije za državno 
pomoč v obliki nadomestila za 
javne storitve, dodeljenega 
nekaterim podjetjem, 
pooblaščenim za opravljanje 
storitev splošnega 
gospodarskega pomena.
40 Opažanja Slika 7Prispevki EU k velikim projektom kot delež vse porabe ESRR/KS po državah članicah
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi podatkov Komisije za leto 2015.
0 200 400 600 800 km 
Legend
0 - 12,5 %
12,5 - 25 %25-37,5 %37,5-50 %Nad 50 %Brez velikih projektov
Ni država članica EUAdministrativne meje: ©EuroGeographics ©UN-FAO ©Turkstat
Kartografija: Eurostat – GISCO, 01/2015
41 Opažanja 
69 
Države članice morajo v vlogah za velike projekte navesti različne vrste podatkov, 
da se lahko Komisija utemeljeno odloči na podlagi ocene relevantnosti, sposob -
nosti preživetja, trajnosti in okoljskega profila projekta, utemeljitve zahtevane -
ga financiranja ter informacij, ki jih države članice zagotovijo o tem, ali gre za 
državno pomoč. Po navedbah Komisije se od konca leta 2012 GD REGIO formalno 
posvetuje z GD COMP o vseh vlogah za velike projekte v okviru svojih internih 
postopkov, pri tem pa mu lahko GD COMP nakaže, da je treba projekt priglasiti. 
Poleg tega se mora GD REGIO kot vodilni generalni direktorat o odobritvi velikih 
projektov posvetovati z GD COMP in drugimi relevantnimi direktorati56.
70 
To posvetovanje je pomembno zlasti takrat, ko države članice v vlogi za veliki 
projekt navedejo, da ne gre za državno pomoč, saj v tem primeru projekt ni 
priglašen GD COMP . Ampak tudi če Komisija s sklepom odobri veliki projekt, to ne 
pomeni zagotovila, da je ta v skladu s pravili o državni pomoči. Analiza sklepov 
Komisije o velikih projektih je pokazala, da v njih ni omenjeno, da sklep ni potrdi -
lo o skladnosti projekta z veljavno zakonodajo o državni pomoči.
71 
Komisija je 440 od teh 918 velikih projektov, sprejetih za programsko obdobje 
2007–2013, sprejela pred koncem leta 2012. Za te projekte GD COMP ni siste -
matično preverjal, ali naložbe v javno infrastrukturo morda vključujejo državno 
pomoč. Poleg tega je Komisija novembra 2012 državam članicam poslala smer -
nice, v katerih je navedla, da ne namerava sistematično pregledovati skladnosti 
velikih infrastrukturnih projektov, zajetih v obvestilu, s pravili o državni pomoči, 
če je bilo o njih že odločeno s sklepom pred izdajo obvestila57. Tako je teoretično 
mogoče, da je država članica prejela sklep Komisije o odobritvi velikega projekta, 
čeprav ta morda ni v skladu s pravili o državni pomoči.56 Vsi relevantni oddelki Komisije 
imajo na voljo 10 do 15 
delovnih dni za pripravo svoje 
ocene projektne vloge in za 
oceno sklepa o odobritvi 
velikega projekta.
57 Evropska komisija, smernice za 
odbor COCOF št. 12-0059-01 
Verification of compliance with 
state aid rules in infrastructure 
cases  (preverjanje skladnosti 
s pravili o državni pomoči pri 
infrastrukturi) z dne 
21. novembra 2012.
42 Opažanja 
Premajhno osredotočanje revizijskih organov držav članic na 
skladnost s pravili o državni pomoči
72 
Revizijski organi držav članic so pomemben del nadzorne verige, na podlagi kate -
re Komisija gradi zagotovilo za področje kohezijske politike, zato je pomembno, 
da imajo potrebno strokovno znanje in izvajajo dovolj kakovostne preglede. To je 
še posebno pomembno pri preverjanju skladnosti s pravili o državni pomoči, saj 
tu pogosto prihaja do napak in nepravilnih odhodkov v okviru kohezijske politike, 
čeprav je to redkeje pri ESS kot pri ESRR in KS (glej odstavke 33 do 36).
73 
Revizijske organe smo v anketi prosili za njihove rezultate revizij državne pomoči 
in pregledali poročanje o napakah pri državni pomoči v njihovih letnih poročilih 
o nadzoru za operativne programe v okviru ESRR in KS. V okviru letnih revizij 
skladnosti smo pregledali kontrolne sezname revizijskih organov za revizijo skla -
dnosti s pravili o državni pomoči. Poleg tega smo revizijske organe vprašali, ali 
jim je Komisija zagotovila dovolj pomoči in kako pogosto so na področju držav -
ne pomoči sodelovali z drugimi organi države članice (kot so uradi za državno 
pomoč).
Revizijski organi so odkrili precej manj primerov neskladnosti 
s pravili o državni pomoči kot Komisija ali Sodišče
74 
Podatki iz ankete kažejo, da so revizijski organi v obdobju 2010–2014 ocenili, da 
približno tretjina projektov (32,4 %) ESRR/KS ter projektov ESS, ki so jih revidira -
li, vključuje državno pomoč. V povprečju so odkrili napake pri državni pomoči 
v 3,6 % teh projektov (glej sliko  8). V istem obdobju je Računsko sodišče odkrilo 
več kot petkrat več napak pri državni pomoči pri projektih ESRR/KS in projek -
tih ESS (glej odstavek 35 v  preglednici  2), čeprav je uporabilo podobno metodo -
logijo vzorčenja58.58 Na splošno morajo revizijski 
organi projekte vzorčiti 
naključno. Glej člen 17 Uredbe 
Komisije (ES) št. 1828/2006 za 
programsko obdobje 
2007–2013 in člen 127 Uredbe 
(EU) št. 1303/2013 za 
programsko 
obdobje 2014–2020.
43 Opažanja 
75 
Sodišče je preučilo tudi 1 026 letnih poročil o nadzoru za operativne programe 
ESRR in KS, ki so bili predloženi GD REGIO v obdobju 2010–2014 (glej tabelo  5). 
Revizijski organi so morali v letnih poročilih o nadzoru poročati o „glavnih rezul -
tatih” svojih revizij projektov59. Sodišče je preverjalo zlasti poročanje o napakah 
pri državni pomoči. Ugotovilo je, da so napake pri državni pomoči omenjene 
samo v 40 od 1 026 letnih poročilih o nadzoru (3,9 %). Najpogosteje je bila nave -
dena napaka v zvezi s pomočjo de minimis .59 Uredba Komisije (ES) 
št. 1828/2006, Priloga VI.Slika 8Državna pomoč v revizijah projektov, ki so jih izvedli revizijski organi, 2010–2014
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi rezultatov ankete.0 %5 %10 %15 %20 %25 %30 %35 %40 %
0 %5 %10 %15 %20 %25 %30 %35 %40 %
2010 2011 2012 2013 2014
LetoProjekti, za katere veljajo pravila 
o državni pomoči
Projekti, pri katerih so bile odkrite napake pri državni pomočiDelež vseh projektov
Delež vseh projektov, za katere veljajo 
pravila o državni pomočiTabela 5Letna poročila o nadzoru, predložena GD REGIO, 2010–2014
LetoŠtevilo pregledanih letnih poročil 
o nadzoruŠtevilo letnih poročil o nadzo -
ru z  ugotovljenimi nepravil -
nostmi pri državni pomočiPogostost ugotovljenih 
nepravilnosti
2010 199 4 2,0 %
2011 211 8 3,8 %
2012 203 9 4,4 %
2013 209 9 4,3 %
2014 204 10 4,9 %
Skupaj 1 026 40 3,9 %
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi analize letnih poročil o nadzoru, predloženih GD REGIO.
44 Opažanja 
76 
Naša analiza je pokazala, da se delež letnih poročil o nadzoru s sporočenimi 
napakami pri državni pomoči med državami članicami razlikuje. Za Dansko je 
Sodišče našlo skupno pet letnih poročil o nadzoru, v katerih so omenjene napake 
pri državni pomoči, za Ciper, Estonijo in Francijo štiri ter za Madžarsko in Litvo tri. 
Za osem držav članic (Belgija, Irska, Italija, Luksemburg, Malta, Avstrija, Slovenija 
in Slovaška) nismo našli nobenega letnega poročila o nadzoru, v katerem bi bile 
omenjene napake pri državni pomoči.
77 
V primerjavi z rezultati pregledov, ki sta jih opravila Komisija (glej odstavke 47 
do 56) in Sodišče (glej odstavke 33 do 44), so revizijski organi odkrili precej manj 
napak pri državni pomoči.
78 
Sodišče je v okviru priprave svoje letne revizije skladnosti za leto 2014 pregledalo 
vzorec 53 revizijskih kontrolnih seznamov, ki so jih uporabljali revizijski organi pri 
svojih revizijah projektov. Pri 18 od teh seznamov (približno 33 %) je ugotovilo 
velike pomanjkljivosti. Tako na primer kontrolni seznam ni zahteval preverjanja 
intenzivnosti pomoči, ki ga Sodišče pri svojih revizijah ugotavlja kot enega od 
glavnih vzrokov za napake (glej odstavek 39)60. Ustrezni kontrolni seznami za 
državno pomoč bi lahko revizijskim organom pomagali pri odkrivanju napak pri 
državni pomoči.
79 
Leta 2015 je Komisija revizijske organe spodbudila, naj rešijo to težavo, in naša 
analiza je pokazala pomembne izboljšave na tem področju61.60 Glej odstavek 6.65 letnega 
poročila Sodišča za 
proračunsko leto 2014.
61 Glej odstavek 6.59 letnega 
poročila Sodišča za 
proračunsko leto 2015, ki bo 
kmalu objavljeno.
45 Opažanja 
Organi držav članic potrebujejo dodatno podporo pri revizijah 
skladnosti s pravili o državni pomoči
80 
Skoraj vsi revizijski organi, ki so se odzvali na anketo, so menili, da je pravni 
okvir EU za državno pomoč vsaj dokaj zapleten (glej sliko  9). Več kot 35 % je 
obsežnost zakonodaje navedlo kot najpomembnejši vzrok za zapletenost pod -
ročja državne pomoči. Drugih 35 % jih je navedlo, da so imeli težave pri izvajanju 
zakonodaje v praksi. Pregled pravnega okvira na področju državne pomoči je na 
voljo v  Prilogi IV .Slika 9Ocena pravnega okvira EU za državno pomoč – odgovori revizijskih organov na 
anketo
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi rezultatov ankete.Dokaj enostaven: 3 % Zelo enostaven: 0 %
Zelo zapleten: 24 %
Dokaj zapleten: 73 %
81 
Več kot 85 % vseh revizijskih organov, ki so odgovorili na anketo, je prav tako 
izrazilo mnenje, da bi jim koristila dodatna podpora Komisije (glej sliko  10). Kot 
podporo so najpogosteje predlagali praktična navodila s študijami primerov (sko -
raj 70 %) in dodatne ukrepe za usposabljanje (50 %).
46 Opažanja 
82 
Anketa je tudi pokazala, da je skoraj 70 % revizijskih organov redko imelo sti -
ke z uradi za državno pomoč ali stikov nikoli ni imelo. Revizijski organi iz os -
mih držav članic niso vedeli, da v njihovi državi članici obstaja urad za državno 
pomoč na centralni ravni. S pogostejšim sodelovanjem z uradi za državno pomoč 
lahko revizijski organi razvijajo svoje strokovne izkušnje na področju državne 
pomoči. Slika 10Dodatna potrebna podpora Komisije v zvezi z državno pomočjo – odgovori 
revizijskih organov na anketo
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi rezultatov ankete.0 % 10 % 20 % 30 % 40 % 50 % 60 % 70 % 80 %Dodatna podpora ni potrebnaDodatne/podrobnejše razpredelnice za 
analizoDodatne smernice za posamezne temeUsposabljanje v zvezi s posameznimi 
temamiPraktična navodila s študijami primerov
47 Opažanja 
Komisija je sprejela ukrepe za poenostavitev veljavne 
zakonodaje o državni pomoči in spodbujanje upravne 
zmogljivosti držav članic
83 
Sodišče je skušalo ugotoviti, ali je Komisija za reševanje problema neskladnosti 
s pravili o državni pomoči na področju kohezijske politike sprejela ustrezne 
preventivne ukrepe. Ukrepi lahko zajemajo zakonodajne ukrepe, kot je poenosta -
vitev pravil ali uvajanje zahtev za poročanje za namene spremljanja, in nezakono -
dajne ukrepe, kot so usposabljanje, seminarji in razširjanje dobre prakse. Ti ukrepi 
lahko vključujejo organe, ki sodelujejo pri upravljanju in nadzoru državne pomoči 
na področju kohezijske politike in tudi zunaj nje.
Razširjena uredba o splošnih skupinskih izjemah 
odgovornost s Komisije prenaša na države članice
Nova uredba o splošnih skupinskih izjemah zagotavlja obsežnejše 
izvzetje iz obveznosti priglasitve, povečuje preglednost in uvaja 
zahteve za ocenjevanje
84 
V obdobju 2009–2014 je bilo na podlagi uredbe o splošnih skupinskih izjemah 
porabljenih več kot 115 milijard EUR62. Junija 2014 je Komisija sprejela novo ured -
bo o splošnih skupinskih izjemah, ki je nadomestila uredbo iz leta 2008. Sprejetje 
nove uredbe o splošnih skupinskih izjemah je najpomembnejši ukrep, ki ga je 
Komisija v obdobju 2014–2020 sprejela na področju državne pomoči. Glavne 
spremembe v uredbi iz leta 2014 so:
(a) razširitev področja uporabe uredbe;
(b) sprememba v uporabi spodbujevalnega učinka;
(c) strožje zahteve glede preglednosti ter
(d) naknadno ocenjevanje obsežnih shem pomoči.
Razširitev področja uporabe
85 
Področje uporabe uredbe o splošnih skupinskih izjemah je bilo razširjeno z uved -
bo novih vrst pomoči63, povečanjem obsega vrst pomoči, ki so bile izvzete že 
na podlagi uredbe o splošnih skupinskih izjemah iz leta 200864, ter z zvišanjem 
pragov za priglasitev in intenzivnosti pomoči za nekatere ukrepe pomoči65.62 Glej pregled stanja na 
področju državnih pomoči, ki 
ga je Komisija objavila za 
leto 2015.
63 Skupno je bilo izvzetih 
22 novih kategorij izjem, kot je 
pomoč za širokopasovno 
infrastrukturo in pomoč za 
športno ter večnamensko 
rekreacijsko infrastrukturo. 
Nekatere kategorije pomoči, 
kot je pomoč za nova mala 
podjetja, ki so jih ustanovile 
podjetnice, so bile izključene. 
Druge kategorije pomoči, kot 
je pomoč za svetovalne in 
podporne storitve za inovacije 
ter pomoč za posojanje 
visokokvalificiranega osebja, 
so bile združene. Skupno se je 
število kategorij izjem 
povečalo s 26 na 43.
64 Področje uporabe se je 
razširilo na primer v okviru 
pomoči za financiranje 
tveganja, pomoči za naložbe 
v raziskovalno infrastrukturo 
in okoljske pomoči.
65 Za 30 % obstoječih vrst 
pomoči v uredbi o splošnih 
skupinskih izjemah so se 
zvišali pragovi za priglasitev 
(pragovi za priglasitev za 
raziskave in razvoj so se na 
primer podvojili). Stopnje 
intenzivnosti pomoči so se 
povečale npr. za naložbeno 
pomoč za varstvo okolja, in 
sicer s 35–55 % na 40–75 %.
48 Opažanja 
86 
Razširitev področja uporabe je obsežna: po mnenju GD COMP je uredba o splo -
šnih skupinskih izjemah iz leta 2008 pokrivala 60 % ukrepov pomoči in 30 % 
dodeljenih zneskov pomoči66. V primerjavi s tem je ocenil, da bi lahko bilo v pro -
gramskem obdobju 2014–2020 med 75 in 90 % ukrepov pomoči in 67 % zneskov 
dodeljene pomoči zajetih v uredbi o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2014 (glej 
s l i ko  11)67. Natančen učinek razširitve področja uporabe se bo lahko ocenil šele 
v prihodnjih letih. Slika 11Ocenjen najmanjši učinek razširitve področja uporabe 
uredbe o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2014 glede na 
področje uporabe uredbe o splošnih skupinskih izjemah iz 
leta 2008
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi ocen Komisije ter uredb o splošnih skupinskih izjemah iz 
leta 2008 in 2014.67 %
30 %100 %
100 %75 %60 %Delež zneskov pomoči, zajetih v uredbi o splošnih skupinskih izjemah
Delež ukrepov pomoči, zajetih v uredbi o splošnih skupinskih izjemahUredba o splošnih skupinskih izjemah iz 
leta 2008: 26 kategorij izjemUredba o splošnih skupinskih izjemah iz 
leta 2014: 43 kategorij izjem, višji pragovi za priglasitev in intenzivnost pomočiPreostala državna pomoč: priglašena pomoč, 
storitve splošnega gospodarskega pomena ...66 Glej Sporočilo za medije 
Komisije IP 14 587 z dne 
21. maja 2014.
67 Glej Memo Evropske 
komisije 14-369 z dne 
21. maja 2014.
49 Opažanja 
87 
Komisija je z razširitvijo področja uporabe uredbe o splošnih skupinskih izjemah 
znatno zmanjšala upravno breme za države članice in svoje generalne direkto -
rate, saj bo treba priglasiti bistveno manj ukrepov pomoči. Vendar je s tem tudi 
dodelila večjo odgovornost državam članicam. Zdaj bodo namreč pri večjem 
številu ukrepov pomoči morale preveriti, ali so skladni s pravili o državni pomoči, 
kot sta spoštovanje zgornjih meja intenzivnosti pomoči in dokazovanje spodbu -
jevalnega učinka. Komisija je pri dejavnostih spremljanja odkrila, da so države 
članice pri zasnovi in izvajanju shem pomoči v obdobju 2009–2014 storile veliko 
napak. Verjetno je, da so te napake vplivale na združljivost zlasti shem iz uredbe 
o splošnih skupinskih izjemah (glej odstavke 52 do 54).
Sprememba v uporabi spodbujevalnega učinka
88 
Državna pomoč lahko uspešno prispeva k doseganju želenih ciljev javne politike 
le, če bo imela spodbujevalni učinek, tj. če bo upravičence do pomoči spodbujala 
k izvajanju dejavnosti, ki jih brez pomoči ne bi (glej odstavek 40). Druga velika 
sprememba uredbe o skupinskih izjemah iz leta 2014 je, da se velikim podjetjem 
olajša dokazovanje tega spodbujevalnega učinka, ko prejemajo pomoč v okviru 
sheme pomoči, tako da se zahteve uskladijo z zahtevami, ki se uporabljajo za 
mala in srednja podjetja (glej tabelo  6). To pomeni dodatno zmanjšanje upravne -
ga bremena za Komisijo, države članice in ta podjetja. Tabela 6Dokazovanje spodbujevalnega učinka, uredba o splošnih skupinskih izjemah iz 
leta 2008 v primerjavi z uredbo o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2014
  Uredba o  splošnih skupinskih izjemah iz leta  2008 Uredba o  splošnih skupinskih izjemah iz leta  2014
Pomoč za MSP (a) predložitev projektne vloge pred začetkom dela na projektu ali dejavnosti
Pomoč velikim 
podjetjem, dodeljena 
v okviru shem pomoči(a) predložitev projektne vloge pred začetkom dela na projektu ali dejavnosti
(a)  preverjanje, ali dokumentacija, ki jo je pripravil 
upravičenec, dokazuje, da se je zaradi pomoči 
pomembno povečala velikost, obseg ali hitrost 
izvedbe projekta ali da se je pomembno povečal 
znesek, namenjen projektu–
Pomoč velikim 
podjetjem, dodeljena 
zunaj sheme pomoči(a) predložitev projektne vloge pred začetkom dela na projektu ali dejavnosti in
(b)  preverjanje, ali dokumentacija, ki jo je pripravil upravičenec, dokazuje, da se je zaradi pomoči pomembno povečala 
velikost, obseg ali hitrost izvedbe projekta ali da se je pomembno povečal znesek, namenjen projektu
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi uredb o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2008 in 2014.
50 Opažanja 
Strožje zahteve glede preglednosti
89 
Tretja glavna sprememba uredbe o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2014 je 
znatno povečanje zahtev glede preglednosti za individualno pomoč. V skladu 
z določbami o preglednosti morajo države članice zdaj poleg informacij o she -
mah pomoči in  ad hoc  pomoči objavljati tudi informacije o individualnih ukrepih 
pomoči, ki presegajo 500 000 EUR, dodeljenih v okviru shem pomoči68. V skladu 
z uredbo o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2008 so morale države članice take 
informacije pošiljati le v zvezi z večjimi individualnimi ukrepi pomoči in le Komisi -
ji (brez obveznosti objave) in le za kategorije pomoči za regionalne naložbe ter za 
raziskave in razvoj v posebnih okoliščinah69.
90 
Za lažjo centralno objavo vseh informacij, objavljenih na nacionalnih ali regi -
onalnih spletiščih o teh dodeljenih državnih pomočeh, je GD COMP v sodelo -
vanju z državami članicami razvil posebno orodje IT, tj. modul za zagotavljanje 
preglednosti dodelitev Transparency Award Module . To orodje je na voljo od 
1. julija 201670.
91 
Pričakuje se večja preglednost, s katero bi se izboljšala skladnost s pravili o držav -
ni pomoči v državah članicah, saj bodo imele zainteresirane strani boljše infor -
macije za vložitev pritožb o nezakoniti pomoči. Komisija mora vse take pritožbe 
obravnavati (glej odstavek 20).
Naknadno ocenjevanje velikih shem pomoči
92 
Z uredbo o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2014 je Komisija uvedla koncept 
naknadnega ocenjevanja nekaterih vrst shem pomoči, katerih letni proračun 
presega 150 milijonov EUR71. Tako ocenjevanje izvedejo države članice, da bi 
primerjale pozitivne učinke sheme pomoči z negativnimi. Naknadno ocenjevanje 
sicer povečuje upravno breme za države članice, a ga je GD COMP omejil, saj je 
zahtevo po ocenjevanju uvedel samo za velike sheme pomoči. Do konca leta 2015 
so države članice GD COMP predložile 18 načrtov ocenjevanja v skladu z uredbo 
o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2014. Rezultati prvega ocenjevanja se priča -
kujejo leta 2017.68 Informacije, vključno z vsemi 
pomembnimi vidiki dodeljene 
pomoči, kot so znesek 
dodeljenih sredstev, organ, ki 
dodeli pomoč, in upravičenec, 
je treba najpozneje od 
1. julija 2016 objavljati na 
celovitem spletišču državne 
pomoči na nacionalni ali 
regionalni ravni. Glej člen 9 
uredbe o splošnih skupinskih 
izjemah iz leta 2014.
69 Člen 9 uredbe o splošnih 
skupinskih izjemah iz 
leta 2008.
70 https://webgate.ec.europa.eu/
competition/transparency/
public/search/
chooseLanguage .
71 Člen 1(2) uredbe o splošnih 
skupinskih izjemah iz 
leta 2014. Vrste pomoči so 
regionalna pomoč, pomoč za 
MSP in pomoč za dostop MSP 
do finančnih sredstev, pomoč 
za raziskave, razvoj in 
inovacije, pomoč za varstvo 
okolja ter pomoč za 
širokopasovno infrastrukturo.
51 Opažanja 
Retroaktivna uporaba nove uredbe o splošnih skupinskih izjemah
93 
Nova uredba o splošnih skupinskih izjemah je bila objavljena 26. junija 2014 in je 
začela veljati 1. julija 2014. Člen 58(1) določa: „Ta uredba se uporablja za indivi -
dualno pomoč, dodeljeno pred njenim začetkom veljavnosti”72. To pomeni, da 
bi se pomoč, dodeljena pred začetkom veljavnosti uredbe o splošnih skupinskih 
izjemah iz leta 2014, ki je bila ob dodelitvi nezdružljiva z notranjim trgom, posle -
dično lahko razglasila za združljivo, če je pomoč združljiva v skladu z novimi ali 
spremenjenimi določbami iz navedene uredbe73. Upravičenec je morda kršil do -
ločbe o spodbujevalnem učinku, ki so veljale ob dodelitvi pomoči, vendar ne krši 
novih določb uredbe o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2014. Zaradi retroaktiv -
ne uporabe uredbe o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2014 državam članicam 
ne bi bilo več treba izterjati te pomoči.
94 
Retroaktivna uporaba bi lahko privedla do tega, da bi se ukrep pomoči zaradi 
spremembe določbe ali uvedbe nove določbe, ki ni veljala ob dodelitvi pomoči, 
lahko razglasil za združljivega z notranjim trgom. Pri dejavnostih spremljanja 
v obdobju 2009–2014 je Komisija odkrila 16 težav, ki so ob dodelitvi pomoči vpli -
vale na združljivost. V štirih primerih je pozneje ugotovila, da je pomoč združljiva 
zaradi retroaktivne uporabe uredbe o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2014. 
Podobno je Sodišče pri letnih revizijah skladnosti za leto 2014 odkrilo dve napaki 
pri državni pomoči, ki sta imeli ob dodelitvi pomoči finančni vpliv (ko je veljala 
uredba o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2008), vendar sta bili povezani le 
s skladnostjo in v času revizije (ko je začela veljati uredba o splošnih skupinskih 
izjemah iz leta 2014) nista imeli finančnega vpliva.
Težave so pri spremljanju stanja izterjave nezakonite pomoči so še 
vedno prisotne v vseh državah članicah
95 
Uredba o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2014 je ohranila načelo iz uredbe 
o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2008, v skladu s katerim je prepovedana 
dodelitev pomoči podjetju, ki je naslovnik neporavnanega naloga za izterjavo74. 
Ta določba se imenuje načelo Deggendorf.72 Uredba o splošnih skupinskih 
izjemah iz leta 2008 je 
vsebovala podobno določbo, 
glej člen 44.
73 Komisija o združljivosti 
pomoči odloča po njeni 
dodelitvi, kadar pomoč ni 
ustrezno priglašena in je 
Komisija o tem obveščena, na 
primer s pritožbo 
zainteresirane strani.
74 Člen 1(4) uredbe o splošnih 
skupinskih izjemah iz leta 2014 
in člen 1(6) uredbe o splošnih 
skupinskih izjemah iz 
leta 2008.
52 Opažanja 
96 
Ko Komisija sprejme sklep o izterjavi, mora zadevna država članica od upravi -
čenca izterjati nezakonito pomoč. Sklepi o izterjavi so objavljeni v Uradnem listu 
Evropske unije. Za razliko od individualne pomoči, pri kateri je v sklepu o izterjavi 
naveden upravičenec, morajo pri shemah pomoči države članice običajno ugoto -
viti, katera podjetja so imela korist od pomoči in kolikšen znesek pomoči je treba 
izterjati, ter o tem obvestiti Komisijo. Zato v sklepih o izterjavi, ki se uporabljajo 
za nacionalne sheme pomoči, objavljenih v Uradnem listu Evropske unije, niso 
navedena posamezna vpletena podjetja. Poleg tega je država članica tista, ki je 
odgovorna za izterjavo in ki mora o tem obvestiti Komisijo. Vendar ni sistema, ki 
bi omogočal dostop do stanja teh postopkov izterjave (tj. ali je nalog za izterjavo 
še neporavnan) v državah članicah EU relevantnim organom drugih držav čla -
nic. Ta težava je izrazita zlasti v primeru podjetij, ki delujejo v več kot eni državi 
članici.
Strožji pogoji za dodelitev pomoči v smernicah o regionalni 
pomoči spodbujajo uporabo uredbe o splošnih skupinskih izjemah
97 
Po mnenju Komisije pomoč, dodeljena v skladu s smernicami o državni pomo -
či (glej Prilogo IV ), predstavlja posebno tveganje za notranji trg bodisi zaradi 
velikosti pomoči (individualna pomoč, ki presega pragove za priglasitev iz uredbe 
o splošnih skupinskih izjemah) bodisi zaradi vrste pomoči (na primer pomoč MSP 
za tekoče poslovanje je treba v nekaterih regijah priglasiti v skladu s smernicami 
o regionalni pomoči75). Zato so določbe smernic strožje od določb uredbe o splo -
šnih skupinskih izjemah. Smernice o regionalni pomoči, ki so ene od sedmih 
smernic o državni pomoči, revidiranih za programsko obdobje 2014–2020, se 
osredotočajo na razvoj prikrajšanih območij v smislu življenjskih standardov (ne -
katera območja, na katerih BDP na prebivalca znaša 75 % povprečja EU ali manj) 
ali gostote prebivalstva (nekatera območja z manj kot 12,5 prebivalca na km2) ter 
so pomembne zlasti za kohezijsko politiko.
98 
Smernice o regionalni pomoči za programsko obdobje 2014–2020 povečujejo 
preglednost, saj določajo obvezno objavo pomembnih informacij na osrednjem 
spletišču76. Zmanjšujejo tveganje, da bi pomoč izkrivljala notranji trg, saj zmanjšu -
jejo največjo intenzivnost pomoči za velika podjetja v vseh, razen v najrevnejših 
regijah77. Prav tako spreminjajo uporabo spodbujevalnega učinka. Na primer na 
področju pomoči za naložbe morajo prejemniki pomoči zdaj hipotetično pojasni -
ti, kaj bi se zgodilo brez pomoči78. Ta zahteva velja tudi za MSP , zato so smernice 
o regionalni pomoči glede dokazovanja spodbujevalnega učinka bistveno strožje 
kot uredba o splošnih skupinskih izjemah (glej odstavek 88).75 Komisija meni, da pomoč za 
tekoče poslovanje predstavlja 
posebno tveganje za notranji 
trg. Operativni programi za 
programsko obdobje 2014–
2020 na primer vsebujejo 
izjavo o neprevzemanju 
odgovornosti, ki navaja, da je 
treba posebno pozornost 
nameniti pravilom o državni 
pomoči za pomoč za tekoče 
poslovanje.
76 Oddelek 3.8 smernic 
o regionalni pomoči za 
obdobje 2014–2020.
77 Oddelek 5.4 smernic 
o regionalni pomoči za 
obdobje 2014–2020 
v primerjavi z oddelkom 4.1.2 
smernic o regionalni pomoči 
za obdobje 2007–2013.
78 Oddelek 3.5 smernic 
o regionalni pomoči za 
obdobje 2014–2020 
v primerjavi 
z oddelkom 4.1.1(38) Smernic 
o regionalni pomoči za 
obdobje 2007–2013.
53 Opažanja 
99 
Tudi smernice o regionalni pomoči določajo naknadno ocenjevanje shem pomoči 
pod nekaterimi pogoji. Naknadno ocenjevanje lahko zahteva GD COMP pri she -
mah pomoči z velikim proračunom, ki imajo nove značilnosti, ali če so predvidene 
pomembne tržne, tehnološke ali regulativne spremembe79. Do 30. junija 2016 so 
države članice predložile deset načrtov ocenjevanja v skladu s smernicami o dr -
žavni pomoči, vključno v skladu s smernicami o regionalni pomoči.
Na novo uvedene predhodne pogojenosti in postopek za 
velike projekte lahko izboljšajo skladnost s pravili o državni 
pomoči na področju kohezijske politike
100  
Uredba o skupnih določbah za programsko obdobje 2014–2020 je uvedla dve 
spremembi, ki sta posebno pomembni za državno pomoč na področju kohezijske 
politike80:
(a) predhodne pogojenosti in
(b) nov, neobvezni postopek za odobritev velikih projektov.
Države članice, ki ne izpolnjujejo predhodnih pogojenosti, niso 
države članice, pri katerih je Komisija v preteklosti odkrila največ 
težav
101  
Predhodne pogojenosti so pogoji, ki temeljijo na vnaprej določenih merilih, za 
katere Komisija meni, da so osnovni pogoji za uspešno in učinkovito porabo 
sredstev EU. Državna pomoč je eno od področij, za katera so določeni taki pogoji. 
Po mnenju Komisije se lahko z izpolnjevanjem teh pogojev zmanjša število napak 
in problematičnih primerov na področju državne pomoči, saj to pomaga izboljša -
ti sisteme upravljanja in nadzora v državah članicah, s čimer bi se morala izboljša -
ti skladnost s pravili o državni pomoči.
102  
Države članice so morale pripraviti samooceno tega, ali izpolnjujejo naslednja tri 
merila in kako jih izpolnjujejo: uspešno uporabo pravil o državni pomoči, uspo -
sabljanje in informiranje osebja ter upravno zmogljivost81. Pet držav članic je 
v soglasju s Komisijo prišlo do zaključka, da v času sprejetja sporazumov o par -
tnerstvu niso izpolnjevale pogojev (glej tabelo  7).79 Glej Smernice za Komisijo in 
države članice v zvezi s skupno 
metodologijo za ocenjevanje 
sistemov upravljanja in 
nadzora v državah članicah 
z dne 18. decembra 2014.
80 Uredba (EU) št. 1303/2013.
81 Člen 19 Uredbe (EU) 
št. 1303/2013.
54 Opažanja 
Države članice, ki ne izpolnjujejo meril predhodne pogojenosti za državno pomoč
Merilo Hrvaška Češka republika Italija Romunija Slovaška
Ureditve za uspešno uporabo pravil o državni pomoči - - - - -
Ureditve za usposabljanje in informiranje osebja - √ - √ √
Ureditve za zagotovitev upravne zmogljivosti - - - √ -
Opomba : √ pomeni, da je merilo izpolnjeno.
 - pomeni, da merilo ni izpolnjeno.
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi podatkov Komisije.Tabela 7
103  
V vseh primerih sta se GD REGIO in zadevna država članica dogovorila, da bo dr -
žava članica sprejela več ukrepov, ki so dokumentirani v akcijskih načrtih. Primeri 
nekaterih ukrepov so predstavljeni v  okviru  8.
Primeri ukrepov, ki se izvedejo za izpolnjevanje meril predhodnih pogojenosti za 
državno pomoč
Države članice iz tabele 7 morajo vzpostaviti ureditve glede:
Uspešne uporabe pravil o državni pomoči. Primera dogovorjenih ukrepov:
 vzpostavitev centralnih registrov za zagotavljanje skladnosti z uredbo o splošnih skupinskih izjemah iz 
leta 2014 ali za registracijo pomoči de minimis  (Italija in Romunija),
 zagotavljanje skladnosti z načelom Deggendorf, na primer z objavo seznama podjetij z neporavnanimi nalogi 
za izterjavo (Češka republika, Italija in Romunija).
Usposabljanje in informiranje osebja. Primera dogovorjenih ukrepov:
 zahteva, da se osebje udeleži vsaj dveh usposabljanj o državni pomoči na leto (Italija),
 vzpostavitev operativnega omrežja za strokovnjake in koordinatorje za državno pomoč (Hrvaška).
Zagotovitev upravne zmogljivosti. Primera dogovorjenih ukrepov:
 zahteva, da država članica izboljša svojo administrativno usposobljenost za od 10 do 15 delovnih mest 
(Slovaška),
 sprejetje načrta zaposlovanja za nacionalne organe, ki sodelujejo pri upravljanju strukturnih in investicijskih 
skladov (Hrvaška).
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi akcijskih načrtov za predhodne pogojenosti za državno pomoč.Okvir 8
55 Opažanja 
104  
Ti ukrepi morajo biti v celoti izvedeni do konca leta 2016. Ko bodo države članice 
sporočile, da so izvedle akcijske načrte, bo Komisija ocenila njihovo izvedbo. Če 
Komisija na podlagi ocene ugotovi, da akcijski načrt ni bil ustrezno izveden, lahko 
začasno ustavi plačila državi članici82. Koneca avgusta 2016 ocena Komisije o tem, 
ali je pet držav članic izvedlo vse ukrepe iz svojih akcijskih načrtov, še ni bila 
dokončana.
105  
Uredba o skupnih določbah v programskem obdobju 2007–2013 ni zahtevala, da 
samoocena držav članic temelji na skladnosti s pravili o državni pomoči, določila 
pa je tri specifična merila za upravne ureditve (glej tabelo  7). Komisija pri oce -
njevanju ustreznosti samoocen držav članic ni uspešno uporabljala razpoložljivih 
informacij o spremljanju za določitev akcijskih načrtov za vse države članice, pri 
katerih so bili v preteklosti ugotovljeni bistveni problemi. V skladu z rezultati 
dejavnosti spremljanja GD COMP v obdobju 2006–2014 imajo nekatere države 
članice pogosteje težave pri zasnovi in izvajanju ukrepov pomoči kot države 
članice, ki so ugotovile, da ne izpolnjujejo predhodnih pogojenosti za državno 
pomoč (glej odstavek 55).
Alternativni postopek odobritve za velike projekte lahko izboljša 
odobritev zadev v zvezi z državno pomočjo znotraj Komisije, 
vendar ni zasnovan tako, da bi vedno zagotavljal pravno varnost 
za države članice
106  
Komisija je za programsko obdobje 2007–2013 sprejela velike projekte, ko je preg -
ledala projektne vloge, ki so jih poslale države članice (glej odstavke 66 do 71). 
Za programsko obdobje 2014–2020 je bil z uredbo o skupnih določbah83 uve -
den alternativni postopek odobritve za velike projekte, pri katerem vlogo oceni 
neodvisen strokovnjak, preden jo države članice priglasijo Komisiji (glej okvir 9 ). 
Uporaba alternativnega postopka ni obvezna, do vključno junija 2016 pa je bila 
v skladu z njim predložena samo ena vloga za veliki projekt.82 Člen 19 Uredbe (EU) 
št. 1303/2013.
83 Člen 101 Uredbe (EU) 
št. 1303/2013.
56 Opažanja 
107  
Ta alternativni postopek za velike projekte lahko izboljša odobritev zadev v zve -
zi z državno pomočjo, vendar ni zasnovan tako, da bi za države članice v času 
sprejetja sklepa o velikem projektu vedno zagotavljal pravno varnost v zvezi 
s skladnostjo s pravili o državni pomoči. Ta varnost je mogoča samo na podlagi 
priglasitve države članice in sklepa o državni pomoči, ki ga nato sprejme Komisija 
(glej odstavek 70).
Skupni akcijski načrt o državni pomoči, ki ga je pripravila 
Komisija, je namenjen krepitvi upravne zmogljivosti držav 
članic in zahteva stalno pozornost
108  
GD COMP in GD REGIO sta se marca 2015 dogovorila o skupnem akcijskem načrtu 
za državno pomoč85.
109  
Akcijski načrt je prvotno vseboval šest ukrepov, katerih namen sta ozaveščanje in 
izboljšanje strokovnega znanja o državni pomoči v vseh državah članicah. Ti so 
opredeljevanje in razširjanje dobrih praks, usposabljanja za specialiste za državno 
pomoč, delavnice za posamezne države, seminarji za specialiste, dodaten razvoj 
podatkovne zbirke z vprašanji in odgovori (mreža ECN-ET86) in razvoj informacij -
ske podatkovne zbirke o državni pomoči. Komisija je leta 2016 dodala še sedmi 
ukrep (glej tabelo  8).Imenovanje neodvisnega strokovnjaka in potrjevanje neodvisnega pregleda 
kakovosti
Neodvisni strokovnjak pregleda predlog za veliki projekt. Pregled vključuje analizo narave ukrepa pomoči in 
njegove združljivosti z notranjim trgom. Če je projektna vloga pozitivno ocenjena, lahko organ upravljanja ve -
liki projekt odobri in ga pošlje Komisiji. Komisija lahko v treh mesecih izrazi nasprotovanje odobritvi projekta, 
če pri neodvisnem pregledu kakovosti ugotovi „bistvene slabosti”.
Strokovnjaka izbere država članica, njegovo imenovanje pa mora potrditi Komisija. Komisija je že vnaprej odo -
brila skupino strokovnjakov JASPERS84 (skupna pomoč pri podpori projektov v evropskih regijah).
84 JASPERS je partnerstvo za tehnično pomoč med GD REGIO, Evropsko investicijsko banko in Evropsko banko za obnovo in razvoj. Državam 
članicam se zagotovi brezplačno.Okvir 9
85 Strengthening administrative 
capacity for the management of 
the funds of Member States in 
the field of State aid – 
a common action plan  
(Krepitev upravne zmogljivosti 
za upravljanje finančnih 
sredstev držav članic na 
področju državne pomoči – 
skupni akcijski načrt), ki ga je 
Komisija sprejela 
18. marca 2015.
86 Evropska mreža za 
konkurenco – elektronski 
prenos (ECN-ET) je elektronski 
vmesnik, kjer lahko države 
članice GD COMP zastavijo 
vprašanja o državni pomoči. 
Običajno so objavljeni tako 
vprašanja kot odgovori GD 
COMP, da jih lahko preberejo 
vse države članice. Izjemoma 
se ne objavijo npr. v zelo 
specifičnih primerih, ko niso 
uporabni za druge države 
članice.
57 Opažanja 
Skupni akcijski načrt za državno pomoč Komisije
Št. Ukrep in rok Opis Stanje avgusta  2016
1Opredeljevanje in razširjanje 
dobrih praks
Prvi rezultati pričakovani do 
drugega četrtletja  2015.Popis uspešnih orodij, ki obstajajo v različnih državah 
članicah za izgradnjo upravne zmogljivosti in ugotavlja -
nje dobrih praks, ki se lahko delijo.Dokončano leta 2016
2Usposabljanje za nacionalne 
specialiste za državno pomoč 
o evropskih strukturnih in 
investicijskih skladih1
Drugo četrtletje  2015.Enodnevno usposabljanje, prilagojeno nacionalnim 
specialistom za državno pomoč, ki bo potekalo 
v Bruslju.Avgusta 2016 še ni bilo izvedeno.
3Delavnice za posamezne države
Začetek od drugega četrtletja 
2015.Organizacija interaktivnih seminarjev v  posameznih 
državah članicah, ki ne izpolnjujejo predhodnih pogo -
jenosti za državno pomoč ali v katerih so bila odkrita 
resna ozka grla.Seminarji so bili organizirani leta 2014 (v 
Španiji) in leta 2015 (v Bolgariji, na Hrva -
škem, v Češki republiki, v Italiji, Romuniji in 
na Slovaškem).
4Seminarji za specialiste, spletna 
usposabljanja
Stalen ukrepRazširjanje znanja z zelo specifičnimi, prilagojenimi 
seminarji, ki so osredotočeni na določeno temo/
vprašanje.Januarja 2016 je v Bruslju potekala tematska 
delavnica za raziskave, razvoj in inovacije.
5Razvoj podatkovne zbirke 
z vprašanji in odgovori.
Stalen ukrepZagotavljanje smernic za razlago novih pravil vsem na -
cionalnim specialistom za državno pomoč prek skupne 
platforme IT, ki jo v celoti upravlja GD COMP .Do vključno junija 2016 je bilo oddanih več 
kot 600 vprašanj in odgovorov, ki se sedaj 
selijo na eState aid wiki (glej ukrep 6).
6Razvoj strani wiki o državni 
pomoči (State aid wiki)
Stalen ukrepVeč strani, na katerih so povzeta pomembna vprašanja, 
zastavljena prek mreže ECN-ET.Na spletu je dostopna od februarja 2016, 
imenuje pa se eState aid wiki. Do vključ -
no junija 2016 je bilo objavljenih okoli 270 
vprašanj in odgovorov.
7Razvoj posebnega modula 
usposabljanjaGD REGIO/GD EMPL in GD COMP z Evropskim inšti -
tutom za javno upravo razvijajo serijo dvodnevnih 
usposabljanj na področju državne pomoči. Dva tečaja 
usposabljanja bosta potekala v Bruslju novembra in 
decembra 2016, več pa se jih lahko doda na podlagi 
povpraševanja držav članic.
Ciljna skupina so izvajalci evropskih strukturnih in 
investicijskih skladov z nekaj izkušnjami na področju 
državne pomoči.Načrtovano za november in december  2016
1  Evropski strukturni in investicijski skladi so Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), Kohezijski sklad, Evropski socialni sklad (ESS), Evropski 
kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) in Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo.
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi informacij Komisije.Tabela 8
58 Opažanja 
110  
Od sedmih ukrepov iz skupnega akcijskega načrta za državno pomoč sta bila 
ukrepa 1 in 3 v celoti izvedena, ukrepa 5 in 6 pa sta se izvedla in naj bi se stalno 
izvajala. Preostali trije ukrepi avgusta 2016 še niso bili izvedeni. Eden je bil v po -
stopku uvedbe (ukrep 4), dva pa se še nista začela (ukrepa 2 in7).
111 
Poleg tega je Sodišče ugotovilo, da sta GD REGIO in GD EMPL bistveno povečala 
skupno število usposabljanj s petih v obdobju 2012–2013 na 17 v obdobju 2014–
2015. GD COMP je v letih 2014 in 2015 na zahtevo 19 držav članic87 organiziral 
37 usposabljanj o reformi zakonodaje o državni pomoči za programsko obdob -
je 2014–2020. Poleg tega je do januarja 2016 organiziral usposabljanja o državni 
pomoči in infrastrukturi za pet držav članic88.
112  
Skupni akcijski načrt za državno pomoč in povečanje števila dejavnosti usposa -
bljanja, ki jih zagotavlja Komisija, sta del usklajenih prizadevanj za izboljšanje 
skladnosti s pravili o državni pomoči v državah članicah, kar je delno odziv na nji -
hove večje odgovornosti na področju državne pomoči. Te pobude so pomembne 
za blažitev tveganja zaradi večje vloge držav članic pri zasnovi in izvajanju ukre -
pov pomoči. Rezultati naše raziskave kažejo, da je bila zlasti viki o državni pomoči 
eState aid wiki  sprejeta zelo pozitivno in da jo države članice veliko uporabljajo, 
saj je bilo do 30. junija 2016 objavljenih okoli 270 vprašanj in odgovorov.89
113  
Koliko bodo ti ukrepi izboljšali odkrivanje in preprečevanje napak pri državni 
pomoči v državah članicah, bo mogoče oceniti šele v prihodnosti.87 Zahteva vseh držav članic 
razen Danske, Irske, Grčije, 
Cipra, Litve, Luksemburga, 
Malte, Nizozemske in Avstrije.
88 Bolgarija, Hrvaška, Češka 
republika, Romunija in 
Slovaška.
89 Na prejšnji mreži ECN-ET je 
bilo objavljenih več kot 600 
vprašanj in odgovorov, ki se 
sedaj selijo na eState aid wiki.
59
 Zaključki in priporočila
114  
Z našimi revizijami na področju kohezijske politike od leta 2010 ugotavljamo bi -
stveno stopnjo neskladnosti s pravili o državni pomoči. V tem poročilu opozarja -
mo na potrebo po večji ozaveščenosti o veljavnih pravilih na ravni držav članic ter 
po stalni podpori Komisije za uspešno preprečevanje, odkrivanje in popravljanje 
kršitev pravil o državni pomoči. Na splošno je bilo ugotovljeno:
(a) Komisija in Sodišče sta v obdobju 2010–2014 pri številnih revizijah odkrila 
kršitve pravil o državni pomoči. Napake pri državni pomoči v okviru ESRR in 
Kohezijskega sklada so pomembno prispevale k naši ocenjeni stopnji na -
pake na področju kohezijske politike. Ugotovljeno je bilo, da je bila stopnja 
odkrivanja kršitev pri revizijah in spremljanju Komisije na področju kohezijske 
politike podobna ugotovitvam Sodišča. Po drugi strani je bila stopnja odkri -
vanja kršitev pravil o državni pomoči revizijskih organov držav članic veliko 
nižja od stopnje Komisije ali Sodišča. To pomeni, da se revizijski organi pri 
svojih revizijah doslej niso dovolj osredotočali na državno pomoč;
(b) Komisija v programskem obdobju 2007–2013 napak pri državni pomoči, ki 
jih je odkrila sama ali so jih sporočile države članice, ni beležila tako, da bi 
lahko izvedla ustrezno analizo. Taka analiza bi Komisiji lahko pomagala razviti 
bolj osredotočene in prilagojene preventivne ukrepe za države članice in 
programe;
(c) Komisija zlasti na začetku programskega obdobja 2007–2013 ni sistematično 
preverjala skladnosti velikih projektov s pravili o državni pomoči, zato obstaja 
tveganje, da so nekateri veliki projekti, ki jih je sofinancirala EU, nezdružljivi 
z notranjim trgom. Med drugim tudi zato, ker so države članice pred le -
tom 2012 in pojasnili, ki jih je prinesla sodba v zadevi Leipzig/Halle, Komisijo 
redko obveščale o infrastrukturnih naložbah. Komisija je za zmanjšanje tega 
tveganja za prihodnost okrepila svoje interne preventivne ukrepe in uvedla 
alternativni postopek odobritve, vključno z neodvisnim pregledom kakovosti 
za programsko obdobje 2014–2020. Po navedbah Komisije bodo neodvisno 
od postopkov, ki jih uporabljajo države članice, veliki projekti odobreni šele 
po interni odobritvi državne pomoči;
(d) Komisija je sprejela ukrepe za poenostavitev veljavne zakonodaje o državni 
pomoči za programsko obdobje 2014–2020, ki so zmanjšali upravno breme in 
prinesli večjo preglednost, vendar je z njimi povečala tudi odgovornosti držav 
članic pri zasnovi in izvajanju ukrepov pomoči. Povečanje odgovornosti držav 
članic je prineslo tveganje za pogostejše napake pri državni pomoči, saj je 
Komisija pri spremljanju odkrila, da so države članice pri zasnovi in izvajanju 
shem pomoči v programskem obdobju 2007–2013 napravile veliko napak. Za 
zmanjšanje tega tveganja je sprejela ukrepe za spodbujanje upravne zmoglji -
vosti držav članic na področju državne pomoči, vključno z uvedbo osnovnih 
pogojev za sisteme državne pomoči, s katerimi naj bi spodbudila učinkovito 
in uspešno izvajanje evropskih strukturnih in investicijskih skladov (tj. pred -
hodne pogojenosti). Toda države članice, za katere šteje, da ne izpolnjujejo 
teh pogojev, niso nujno države članice, pri katerih je Komisija v preteklosti 
odkrila največ težav. Poleg tega je treba te ukrepe stalno spremljati.
60 Zaključki in priporočila 
Komisija nima celovitega pregleda nad napakami pri državni 
pomoči, države članice so premalo osredotočene na državno 
pomoč, izterjava državne pomoči po dejavnostih spremljanja 
Komisije pa ni zadostna
115  
Sodišče je v obdobju 2010–2014 pri 269 revidiranih projektih na področju kohe -
zije, za katere se uporabljajo pravila o državni pomoči, odkrilo številne primere 
neskladnosti s temi pravili. Napake pri državni pomoči so bile pomemben dejav -
nik, ki je prispeval k naši ocenjeni stopnji napake na področju kohezije. Rezultati 
revizije GD REGIO na tem področju so podobni rezultatom Sodišča (glej odstav -
ke 33 do 36 ter odstavka 47 in 48).
116  
Komisija za zaščito proračuna EU državam članicam naloži finančne popravke, če 
se odkrijejo primeri neskladnosti s pravili o državni pomoči. Za obdobje 2010–
2014 je GD REGIO naložil oziroma je nameraval naložiti 18 finančnih popravkov 
sedmim državam članicam, ki so bili vsaj delno posledica kršitev pravil o državni 
pomoči. Deset jih je izhajalo iz revizij GD REGIO, pet iz revizij Sodišča in trije iz 
pregleda, ki ga je GD REGIO opravil za letna poročila revizijskih organov o nad -
zoru. 11 od teh finančnih popravkov v skupni vrednosti 38,4 milijona EUR, ki je 
zadevalo pet držav članic, se je nanašalo samo na državno pomoč90. Pri drugih 
finančnih popravkih ni mogoče količinsko določiti deleža državne pomoči (glej 
odstavke 49 do 51).
117  
Komisija mora redno spremljati ukrepe pomoči, da preveri, ali se pri njih spoštuje -
jo pravila o državni pomoči in v kakšni meri se spoštujejo. Če ugotovi, da je dode -
ljena pomoč nezdružljiva z notranjim trgom, lahko začne izterjavo pomoči. Glede 
na število in resnost težav, ki jih je GD COMP odkril pri dejavnostih spremljanja, 
je ta direktorat doslej sprejel zgolj omejene popravljalne ukrepe. GD COMP na 
podlagi svojega spremljanja meni, da je imelo v obdobju 2009–2014 v povpre -
čju težave 36 % vseh shem pomoči. Zlasti veliki so bili problemi, ki so vplivali na 
združljivost (7,3 % vseh shem). V tem obdobju je bilo zaradi spremljanja GD COMP 
izvedenih osem prostovoljnih izterjav in osem formalnih ukrepov, na podlagi 
katerih je bilo skupaj izterjanih 0,3 milijona EUR (glej odstavke 52 do 56).
Priporočilo 1
Komisija naj uvede popravljalne ukrepe, kadar ukrepi pomoči niso skladni s pravi -
li o državni pomoči.
Ciljni rok za uresničitev: takoj.90 Grčija, Španija, Francija, 
Avstrija in Poljska.
61 Zaključki in priporočila 
118  
V programskem obdobju 2007–2013 niti GD REGIO niti GD EMPL nista beležila od -
kritih primerov neskladnosti s pravili o državni pomoči tako, da bi lahko ustrezno 
analizirala napake pri državni pomoči (glej odstavke 57 do 61).
119  
Komisija je vzpostavila podatkovno zbirko za programsko obdobje 2014–2020 
(MAPAR) za beleženje informacij o primerih neskladnosti s pravili o državni 
pomoči, ki jih odkrije med svojimi revizijami ESRR, Kohezijskega sklada in ESS. Ta 
sistem je znatno izboljšanje, vendar GD COMP še ni dobil pravice do dostopa (glej 
odstavek 57).
120  
Napake pri državni pomoči, ki jih sporočijo organi držav članic, so vpisane v sis -
tem Komisije za upravljanje nepravilnosti. Sistem za upravljanje nepravilnosti 
ima več slabosti, kot je to, da ni specifične tipologije napak za državno pomoč, ali 
nezadosten opis napak, zato je njegova uporabnost v praksi majhna. Poleg tega 
GD COMP tudi do tega sistema nima dostopa (glej odstavka 58 in 59).
Priporočilo 2
(a) Komisija naj za beleženje nepravilnosti na način, ki omogoča preprosto 
analizo npr. njihove vrste, pogostosti, resnosti, geografskega izvora in vzroka, 
uporablja podatkovno zbirko MAPAR. Poleg tega naj podatkovna zbirka vse -
buje informacije o naknadnem spremljanju teh nepravilnosti (kot so naloženi 
finančni popravki).
Ciljni rok za uresničitev: takoj.
(b) V okviru sistema za upravljanje nepravilnosti naj Komisija prilagodi struktu -
ro svoje podatkovne zbirke, tako da bo iz nje mogoče pridobiti informacije 
o nepravilnostih ( npr. pri državni pomoči) ter jih analizirati po državah in 
vrstah.
Ciljni rok za uresničitev: do konca leta 2017.
(c) GD COMP naj se omogoči reden dostop do vseh relevantnih informacij 
o nepravilnostih pri državni pomoči v MAPAR in sistemu za upravljanje 
nepravilnosti.
Ciljni rok za uresničitev: takoj.
62 Zaključki in priporočila 
121  
Odločitev Komisije o odobritvi velikih projektov temelji na oceni relevantnosti, 
sposobnosti preživetja, trajnosti in okoljskega profila projekta, utemeljitve zahte -
vanega financiranja ter informacij, ki jih države članice zagotovijo o tem, ali gre za 
državno pomoč. Vendar postopek ni zasnovan tako, da bi za države članice v času 
sprejetja sklepa o velikem projektu vedno zagotavljal pravno varnost v zvezi 
s skladnostjo s pravili o državni pomoči. Ta varnost je mogoča samo na podlagi 
priglasitve države članice in sklepa o državni pomoči, ki ga nato sprejme Komisija 
(glej odstavka 69 in 70).
122  
Komisija zlasti na začetku programskega obdobja 2007–2013 ni sistematično 
preverjala skladnosti velikih projektov s pravili o državni pomoči, zato obstaja 
tveganje, da so nekateri veliki projekti, ki jih je sofinancirala EU, nezdružljivi z no -
tranjim trgom. Med drugim tudi zato, ker so države članice pred letom 2012 in 
pojasnili, ki jih je prinesla sodba v zadevi Leipzig/Halle, Komisijo redko obveščale 
o infrastrukturnih naložbah. Komisija je za zmanjšanje tega tveganja za priho -
dnost okrepila svoje interne preventivne ukrepe in uvedla alternativni postopek 
odobritve, vključno z neodvisnim pregledom kakovosti za programsko obdobje 
2014–2020 (glej odstavke 62 do 65, 70 ter 106 in 107).
Priporočilo 3
(a) Komisija naj velike projekte odobrava šele po interni odobritvi državne po -
moči in države članice dosledno prosi, naj po potrebi priglasijo pomoč, da bi 
zagotovile pravno varnost, in to neodvisno od postopka obravnave vlog, ki 
ga uporabljajo.
Ciljni rok za uresničitev: takoj.
123  
Revizijski organi so ocenili, da je v obdobju 2010–2014 približno tretjina projektov 
ESRR/KS in projektov ESS, ki so jih revidirali, vsebovala državno pomoč. Napake 
pri državni pomoči so odkrili le pri 3,6 % teh projektov. V istem obdobju je So -
dišče odkrilo več kot petkrat več napak pri državni pomoči pri projektih ESRR/KS 
in projektih ESS. Sodišče je pregledalo kontrolne sezname revizijskih organov in 
ugotovilo, da jih je nekoliko več kot tretjina v oddelku o državni pomoči vsebo -
vala znatne pomanjkljivosti. Izboljšave v zvezi s tem so bile izvedene leta 2015. 
Večina napak, ki so jih revizijski organi sporočili v letnih poročilih o nadzoru, je 
povezana s pomočjo de minimis . Vzpostavitev centralnega registra z vsemi infor -
macijami o celotni pomoči de minimis , dodeljeni v posamezni državi članici, bi 
lahko pomagala preprečiti te napake (glej odstavke 43 in 74 do 79).
63 Zaključki in priporočila 
124  
Skoraj vsi revizijski organi so menili, da je pravni okvir EU za državno pomoč vsaj 
dokaj zapleten. Izrazili so potrebo po dodatni podpori pri izvajanju revizij skla -
dnosti s pravili o državni pomoči, zlasti potrebo po praktičnih navodilih s študi -
jami primera. Organi držav članic nimajo informacij o posameznih vidikih, kot je 
stanje sklepov o izterjavi, potrebnih za preverjanje skladnosti z veljavnimi pravili 
o državni pomoči (z načelom Deggendorf) (glej odstavke 80 do 82, 95 in 96).
Priporočilo 4
(a) Komisija naj zagotovi, da sta obseg in kakovost pregledov skladnosti s pravili 
o državni pomoči, ki jih opravijo revizijski organi, zadostna.
Ciljni rok za uresničitev: marec 2017.
(b) Komisija naj zaradi zaključka programskega obdobja 2007–2013 od revizijskih 
organov zahteva, da preverijo skladnost s pravili o državni pomoči pri velikih 
projektih, ki so bili odobreni pred koncem leta 2012.
Ciljni rok za uresničitev: marec 2017.
(c) Komisija naj pripravi dodatna navodila, zlasti študije primerov, ki prikazujejo 
dobre prakse ter najpogostejše vrste kršitev pravil o državni pomoči in vzroke 
zanje.
Ciljni rok za uresničitev: do konca leta 2017.
(d) Komisija naj države članice spodbuja k vzpostavitvi centralnega registra za 
spremljanje pomoči de minimis .
Ciljni rok za uresničitev: do konca leta 2017.
(e) Komisija naj vzpostavi centralno podatkovno zbirko za celotno EU, v kateri 
bodo ustrezni organi držav članic lahko preverili identiteto podjetij, za katera 
so bili izdani nalogi za izterjavo državne pomoči, ter stanje postopkov izter -
jave, da bi zagotovili skladnost z načelom Deggendorf. Dostop naj se odobri 
samo na podlagi potrebe po seznanitvi.
Ciljni rok za uresničitev: do konca leta 2017.
64 Zaključki in priporočila 
Komisija je sprejela ukrepe za poenostavitev veljavne zakonodaje 
o državni pomoči, s katerimi je povečala odgovornosti držav 
članic, in za spodbujanje upravne zmogljivosti držav članic
125  
Komisija je za programsko obdobje 2014–2020 sprejela novo uredbo o splošnih 
skupinskih izjemah. Področje uporabe uredbe o splošnih skupinskih izjemah 
iz leta 2014 se je bistveno razširilo, zato bo veljala za še več ukrepov pomoči. 
Komisija je z razširitvijo področja uporabe uredbe o splošnih skupinskih izjemah 
znatno zmanjšala upravno breme za države članice in za Komisijo, saj bo treba 
priglasiti bistveno manj ukrepov pomoči. Države članice bodo morale pri večjem 
številu ukrepov pomoči zagotoviti in preveriti njihovo skladnost s pravili o držav -
ni pomoči, kot sta spoštovanje zgornjih meja intenzivnosti pomoči in dokazo -
vanje spodbujevalnega učinka. Določbe smernic o regionalni pomoči za pro -
gramsko obdobje 2014–2020 so načeloma strožje kot določbe uredbe o splošnih 
skupinskih izjemah, kar je še dodatna spodbuda za njeno uporabo (glej odstavke 
od 85 do 87 ter odstavka 97 in 98).
126  
Zaradi večje vloge držav članic po razširitvi uredbe o splošnih skupinskih izjemah 
obstaja tveganje, da se bo število napak pri državni pomoči povečalo. Komisija je 
pri spremljanju odkrila, da so države članice pri zasnovi in izvajanju shem pomoči 
v obdobju 2009–2014 napravile veliko napak. Verjetno je, da so te težave vplivale 
na združljivost zlasti shem iz uredbe o splošnih skupinskih izjemah (glej odstav -
ke 52 do 54).
127  
Vendar so bile določbe uredbe o splošnih skupinskih izjemah spremenjene, da 
bi se to tveganje zmanjšalo. V skladu z uredbo o splošnih skupinskih izjemah iz 
leta 2014 lahko velika podjetja, ki jim je odobrena državna pomoč v skladu s she -
mo pomoči, lažje dokažejo spodbujevalni učinek. Dodatna bistvena sprememba 
uredbe o splošnih skupinskih izjemah so tudi strožje zahteve glede preglednosti, 
s katerimi naj bi se po pričakovanjih izboljšala skladnost s pravili o državni pomo -
či v državah članicah, saj bodo imele zainteresirane strani boljše informacije za 
vložitev pritožb o nezakoniti pomoči (glej odstavke 88 do 91).
65 Zaključki in priporočila 
128  
Da bi se izboljšal način, kako države članice zasnujejo sheme pomoči, je Komisija 
za programsko obdobje 2014–2020 uvedla naknadno ocenjevanje. Ocenjevanje 
se bo izvajalo zlasti pri največjih shemah pomoči, saj je v skladu z uredbo o splo -
šnih skupinskih izjemah ocenjevanje obvezno pri nekaterih vrstah shem pomoči, 
katerih letni proračun presega 150 milijonov EUR. Države članice naj bi po priča -
kovanjih svoje prve rezultate predstavile do leta 2017 (glej odstavka 92 in 99).
129  
Uredba o skupnih določbah je uvedla predhodne pogojenosti za sisteme državne 
pomoči držav članic. Z izpolnjevanjem teh pogojev se lahko zmanjšajo kršitve 
pravil o državni pomoči. Glede na samooceno pet držav članic do konca leta 2015 
še ni izpolnilo teh pogojev. Toda države članice, za katere šteje, da ne izpolnju -
jejo teh pogojev, niso nujno države članice, pri katerih je Komisija v preteklosti 
odkrila največ težav. Poleg tega je treba te ukrepe stalno spremljati. Za dodatno 
spodbujanje upravne zmogljivosti na področju državne pomoči sta GD REGIO 
in GD COMP marca 2015 sprejela skupni akcijski načrt za državno pomoč. Zaradi 
tega akcijskega načrta so se na primer povečale dejavnosti usposabljanja, ki jih 
organizira Komisija, in je bil vzpostavljen spletni vmesnik, na katerem lahko orga -
ni držav članic Komisiji zastavijo vprašanja o državni pomoči in ki je bil pozitivno 
sprejet (glej odstavke 101 do 105 ter 108 do 113).
130  
Koliko lahko spodbujanje upravne zmogljivosti s strani Komisije in uvedba 
naknadnega ocenjevanja izravnata večje tveganje zaradi povečanih odgovorno -
sti držav članic ter koliko se bosta na podlagi teh pobud izboljšala odkrivanje in 
preprečevanje napak pri državni pomoči v državah članicah, se bo lahko ocenilo 
šele v prihodnosti.
66 Zaključki in priporočila 
Priporočilo 5
(a) Če predhodne pogojenosti ne bodo izpolnjene do konca leta 2016, naj Komi -
sija uporabi svoja pooblastila za začasno ustavitev plačil zadevnim državam 
članicam, dokler ne odpravijo vseh večjih pomanjkljivosti.
Ciljni rok za uresničitev: ko Komisija zaključi svojo oceno.
(b) Z informacijami iz svojih podatkovnih zbirk naj Komisija vsaki dve leti 
spremlja zmogljivost držav članic, da zagotovijo skladnost s pravili o državni 
pomoči, tako da izvajajo analize npr. vrste, pogostosti, resnosti, geografskega 
izvora in vzroka napak pri državni pomoči, ki so jih odkrili Komisija ali organi 
držav članic. Komisija naj te dejavnosti uporablja za spremljanje in usmerjanje 
podpornih dejavnosti, kot je zagotavljanje usposabljanja državam članicam 
na področjih, ki jih najbolj potrebujejo.
Ciljni rok za uresničitev: vsaki dve leti od konca leta 2017.
To poročilo je sprejel senat II, ki ga vodi član Evropskega računskega sodišča 
Henri GRETHEN, v Luxembourgu na zasedanju 7. septembra 2016.
 Za Evropsko računsko sodišče
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Predsednik
67
 Priloge
Odhodki za državno pomoč po državah članicah, 2010–2014, v milijonih EUR
Država članica 2010 2011 2012 2013 2014 Skupaj Odstotek celote
Belgija 2 400 1 655 1 556 1 614 1 711 8 936 2,33 %
Bolgarija 40 43 77 121 240 520 0,14  %
Češka republika 1 242 1 406 1 558 1 714 2 169 8 089 2,11  %
Danska 2 211 2 369 2 591 2 561 2 509 12 241 3,20  %
Nemčija 16 266 14 000 13 574 13 808 39 559 97 208 25,39 %
Estonija 49 52 62 123 236 522 0,14  %
Irska 1 718 1 057 853 1 144 825 5 597 1,46  %
Grčija 2 083 2 509 1 931 2 903 1 929 11 354 2,97  %
Španija 4 898 4 507 3 905 3 084 3 197 19 591 5,12  %
Francija 15 917 13 912 15 706 13 733 15 543 74 811 19,54  %
Hrvaška - - - 258 276 534 0,14  %
Italija 4 127 3 840 4 399 3 469 5 509 21 343 5,58 %
Ciper 121 140 116 104 100 580 0,15  %
Latvija 202 284 398 378 492 1 754 0,46  %
Litva 180 222 230 208 181 1 020 0,27  %
Luksemburg 108 114 101 164 168 655 0,17  %
Madžarska 2 051 1 173 1 167 1 452 1 702 7 545 1,97  %
Malta 92 102 108 132 82 516 0,13  %
Nizozemska 2 782 2 827 2 510 2 064 2 238 12 420 3,24  %
Avstrija 2 085 1 777 1 914 1 871 1 479 9 126 2,38 %
Poljska 3 499 2 942 3 001 2 978 4 929 17 349 4,53  %
Portugalska 1 535 1 553 933 471 732 5 224 1,36 %
Romunija 315 677 878 896 972 3 737 0,98  %
Slovenija 375 455 459 472 453 2 214 0,58 %
Slovaška 313 173 133 200 313 1 131 0,30 %
Finska 2 287 3 126 2 523 2 589 2 545 13 071 3,41  %
Švedska 3 210 3 155 3 172 3 255 3 204 15 996 4,18  %
Združeno kraljestvo 5 574 4 797 5 524 5 953 7 872 29 719 7,76  %
Evropska unija 75 680 68 866 69 376 67 719 101  161 382  802 100  %
Opomba:  Po podatkih Komisije je povečanje odhodkov leta 2014 večinoma (85 %) posledica vključitve več shem obnovljive energije v poročanje. 
Če te sheme ne bi bile vključene, bi sporočena državna pomoč leta 2014 znašala približno 73 milijard EUR. Poleg tega so finančna sredstva EU 
vključena šele od leta 2014.
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi pregleda stanja na področju državnih pomoči, ki ga je Komisija objavila za leto 2015.Priloga I
68 Priloge 
Rezultati spremljanja, ki ga je izvedel Generalni direktorat za konkurenco, 
2006–2014
 Število spremljanih shem Število težavnih primerov Delež težavnih primerov
Pomoč na podlagi skupinskih 
izjem121 (od tega 26 leta 2014) 31 26 %
Odobrena pomoč 166 (od tega 42 leta 2014) 53 32 %
Drugo 1 (od tega 0 leta 2014) 1 100 %
Storitve splošnega 
gospodarskega pomena8 (od tega 7 leta 2014) 4 50 %
Skupaj 296 (od tega 75 leta 2014) 89 (od tega 27 leta 2014) 30 % (36 % leta 2014)
Širokopasovna infrastruktura 7 2 29 %
Kultura 11 3 27 %
Zaposlovanje 15 5 33 %
Okolje in energija 45 14 31 %
Druga horizontalna področja 2 0 0 %
Regionalni razvoj 64 18 28 %
Raziskave in razvoj 47 19 40 %
Tvegani kapital 10 6 60 %
Sektorski razvoj 5 1 20 %
MSP 31 5 16 %
Usposabljanje 25 4 16 %
Promet 16 6 38 %
Reševanje in prestrukturiranje 9 1 11 %
Storitve splošnega 
gospodarskega pomena8 4 50 %
Drugo 1 1 100 %Priloga II
69 Priloge 
 Število spremljanih shem Število težavnih primerov Delež težavnih primerov
Belgija 15 7 47 %
Bolgarija 4 1 25 %
Češka republika 10 3 30 %
Danska 5 1 20 %
Nemčija 26 3 12 %
Estonija 4 1 25 %
Irska 11 1 9 %
Grčija 11 6 55 %
Španija 21 5 24 %
Francija 29 10 34 %
Italija 28 6 21 %
Ciper 4 1 25 %
Latvija 3 1 33 %
Litva 4 2 50 %
Luksemburg 4 2 50 %
Madžarska 9 1 11 %
Malta 3 1 33 %
Nizozemska 13 6 46 %
Avstrija 11 4 36 %
Poljska 17 4 24 %
Portugalska 9 6 67 %
Romunija 6 1 17 %
Slovenija 4 1 25 %
Slovaška 5 0 0 %
Finska 4 1 25 %
Švedska 7 0 0 %
Združeno kraljestvo 29 15 52 %
Vir: Evropska komisija.Priloga II
70 Priloge 
Veliki projekti, ki jih je v programskem obdobju 2007–2013 sprejel Generalni direk -
torat za regionalno in mestno politiko
Država članicaŠtevilo sprejetih velikih 
projektovDelež sprejetih velikih 
projektovPovprečni prispevek EU 
na odobreni veliki 
projekt  
(v milijonih  EUR)Skupni prispevek EU na 
odobreni veliki projekt  
(v milijonih  EUR)
Belgija 0 0,0 % – 0,0
Bolgarija 18 2,0 % 108,8 1 958,4
Češka republika 49 5,3 % 89,5 4 3 87, 8
Danska 0 0,0 % – 0,0
Nemčija 44 4,8 % 41,6 1 830,3
Estonija 9 1,0 % 50,8 45 7, 3
Irska 3 0,3 % 24,8 74,5
Grčija 59 6,4 % 105,6 6 228,4
Španija 70 7, 6 % 83,6 5 852,3
Francija 36 3,9 % 28,8 1 035,7
Hrvaška 12 1,3 % 39,2 470,3
Ciper 3 0,3 % 34,0 102,0
Latvija 10 1,1 % 70,3 702,7
Litva 10 1,1 % 49,7 496,5
Luksemburg 0 0,0 % – 0,0
Madžarska 51 5,6 % 114,7 5 849,2
Malta 7 0,8 % 40,9 286,3
Nizozemska 0 0,0 % – 0,0
Avstrija 1 0,1 % 4,1 4,1
Poljska 274 29,8  % 98,6 27 022,9
Portugalska 39 4,2 % 47, 5 1 852,0
Romunija 100 10,9  % 80,4 8 044,4
Slovenija 16 1,7 % 58,2 931,1
Slovaška 33 3,6 % 79,8 2 634,8
Finska 0 0,0 % – 0,0
Švedska 0 0,0 % – 0,0
Združeno kraljestvo 13 1,4 % 38,6 501,2
Skupaj 918 100,0  % 82,6 75 790,3
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi podatkov Komisije.Priloga III
71 Priloge 
Pravni okvir na področju državne pomoči
PDEU – Pogodba v členih od 107 do 109 določa temelje za vsa pravila o državni pomoči. Pogodba ima naj -
pomembnejši pravni položaj in vsa druga zakonodaja mora biti skladna z njenimi določbami. Člen 108(4) in 
člen 109 predvidevata sprejetje uredb na področju državne pomoči.
Sodna praksa – Sodbe Sodišča Evropske unije, s katerimi se razlagajo določbe Pogodbe in sekundarnega prava, 
so zavezujoče za Komisijo in države članice. Komisija mora svoj pristop prilagoditi sodbam Sodišča.
Uredbe – Uredbe so akti sekundarnega prava, ki jih sprejmejo institucije. Uporabljajo se za vse, so v celoti 
zavezujoče in se neposredno začnejo uporabljati v državah članicah na datum začetka njihove veljavnosti (ne 
da bi bil potreben ločen prenos v nacionalno pravo)1. Najpomembnejša uredba na področju državne pomoči je 
uredba o splošnih skupinskih izjemah.
Mehko pravo
Smernice – Smernice so mehko pravo, saj niso pravno zavezujoče, čeprav lahko imajo pravne učinke. Sodišče 
Evropske unije je v preteklosti že razveljavilo sklepe Komisije, ker niso bili skladni z mehkim pravom. Smernice 
določajo merila, s katerimi Komisija ocenjuje združljivost priglašenih ukrepov pomoči z notranjim trgom, zato 
je zelo verjetno, da bo Komisija priglašene ukrepe pomoči, ki ne izpolnjujejo meril iz smernic, obravnavala kot 
nezdružljive. Smernice obstajajo na horizontalni ravni (npr. smernice o raziskavah, razvoju in inovacijah) in sek -
torski ravni (npr. smernice o letališčih in letalskih družbah).
Razpredelnice za analizo – Smernice, posebej namenjene državam članicam za ocenjevanje, ali bi bilo treba 
pomoč, dodeljeno infrastrukturnim projektom, priglasiti Komisiji.
1 Glej člen 288 PDEU.Priloga IV
72 Odgovori  
Komisije
IV
Komisija tesno in redno sodeluje z revizijskimi organi pri izboljševanju njihovih zmogljivosti glede revizije državne 
pomoči. Leta 2011 je revizijskim organom zagotovila kontrolne sezname za državno pomoč, pripravljene za upo -
rabo, in novembra 2015 še posodobljene različice, poleg tega pa ciljno usmerjeno usposabljanje, ukrepe in navodila.
Uredba od revizijskih organov zahteva, da v svojih letnih poročilih o nadzoru objavijo glavne ugotovitve revizij, ne 
pa tudi podrobnih informacij o vrsti ugotovljenih napak. Pregledi letnih poročil o nadzoru služb Komisije vključu -
jejo preverjanje metodologije za revizije sistema in revizije operacij (vključno s kontrolnimi seznami) ter ponovitve 
revizij, ki so jih revizijski organi držav članic že opravili. Komisija na podlagi svojih pregledov meni, da so v neka -
terih primerih revizijski organi morda zaznali napake pri državni pomoči, prijavili pa so jih v drugi kategoriji, kar je 
privedlo do mogoče prenizke stopnje prijavljanja v letnih poročilih o nadzoru. Ugotovila pa je tudi pomanjkljivosti 
in zahtevala, da revizijski organi izboljšajo nadzor nad vprašanji državne pomoči. Lastna preverjanja Komisije so 
pokazala tudi na nedavne pomembne izboljšave kakovosti kontrolnih seznamov za državno pomoč, ki jih upora -
bljajo revizijski organi, v skladu z oceno Sodišča.
V
Komisija ugotavlja, da sta GD REGIO in GD EMPL za zbiranje revizijskih ugotovitev iz finančnega obdobja 2007–2013 
uporabila zbirke podatkov. Čeprav te zbirke podatkov niso namenjene kot orodja za analizo virov napak, je Komisija 
kljub temu izvedla ustrezne in preventivne ukrepe, ki obravnavajo znana ponavljajoča se vprašanja državne pomoči. 
GD COMP je marca 2016 delil svoje izkušnje z naknadnim spremljanjem programov državne pomoči z GD REGIO in 
GD EMPL. Zlasti je GD COMP izide cikla spremljanja v letu 2015 predložil GD REGIO in GD EMPL. Poleg tega Komi -
sija izboljšuje izmenjavo informacij o napakah pri državni pomoči med generalnimi direktorati, kjer in kadar je to 
potrebno.
Kar se tiče sprejetih preventivnih ukrepov, GD REGIO in GD COMP od marca 2015 izvajata celovit akcijski načrt za 
„krepitev upravnih zmogljivosti za upravljanje skladov držav članic na področju državne pomoči“. Zakonodajni okvir 
za programsko obdobje 2014–2020 pred izvedbo programa uvaja predhodno pogojenost državne pomoči, da bi 
s pomočjo akcijskih načrtov izboljšali upravno zmogljivost nekaterih držav članic na tem področju.
VI
Komisija poudarja, da je obveznost obveščanja o ukrepih državne pomoči na državah članicah in da odločitev 
o velikem projektu ni tudi odločitev o njegovi skladnosti s pravili o državni pomoči. Poleg tega morajo države čla -
nice oceniti, ali bodo projekti prejeli državno pomoč ali ne ter ob dodelitvi pomoči dokazati njeno skladnost, kadar 
predložijo velik projekt, ne glede na to, kateri postopek odločanja izberejo v skladu z uredbo o skupnih določbah.
GD COMP se je v okviru uradnih posvetovanj med službami z GD REGIO o odločitvah v zvezi z velikimi projekti 
posvetoval že pred koncem leta 2012, vendar ne sistematično. Notranje sodelovanje z GD COMP pri odobritvah 
velikih projektov se je izboljšalo po sodbi Leipzig-Halle. Kot preventivni ukrep je bil uveden ustrezen sistem zavor 
in ravnotežij, ki v obdobju 2014–2020 preprečuje sprejemanje odločitev o velikih projektih, ki niso skladne s pravili 
o državni pomoči.
Odgovori Komisije 73
Komisija zato meni, da preventivni ukrepi in sodelovanje z GD COMP , vzpostavljeni za obdobje 2014–2020 v fazah 
priprave in odločanja o projektu, ustrezno zmanjšujejo tveganja, ki jih omenja Sodišče.
Nadaljnja prizadevanja za doseganje pravne varnosti glede skladnosti državne pomoči v okviru sistematičnih ura -
dnih obvestil, ki jim sledi odločitev o državni pomoči Komisije za vse velike projekte (neodvisno od pravnih zahtev), 
bi bila v nasprotju s procesom posodobitve področja državne pomoči, pa tudi s splošnim ciljem poenostavitve in 
zmanjšanja upravnih bremen vseh deležnikov ter bi pomenila dodatno tveganje za pravočasno financiranje velikih 
projektov iz ESRR/KS.
VII
V okviru posodobitve področja državne pomoči, ki povečuje odgovornost držav članic za dodelitev pomoči je GD 
COMP okrepil svoje spremljanje izvajanja ukrepov za državno pomoč na podlagi vzorcev. Spremljanje, ki ga izvaja 
GD COMP , se osredotoča na napake in nepravilnosti pri izvajanju ukrepov pomoči, služi pa tudi zbiranju informacij 
o tem, kako države članice v praksi dejansko izvajajo ukrepe pomoči. To omogoča GD COMP , da pripravi sezname 
dobrih in slabih praks ter jih deli z državami članicami (prek delovnih skupin držav članic, omrežja koordinatorjev 
držav itd.).
GD COMP je nadalje pripravil in z državami članicami delil kontrolne sezname na podlagi Uredbe o splošnih skupin -
skih izjemah (GBER – Uredba Komisije št. 651/2014 z dne 17. junija 2014), da bi lažje vnaprej preverile, ali so izpolnjeni 
vsi ustrezni pogoji za skladnost. Kontrolne sezname GBER prejmejo tudi GD REGIO, GD EMPL in revizijski organi za 
kohezijsko politiko.
Poleg tega GD COMP zagotavlja namensko informacijsko platformo, na kateri odgovarja na vprašanja držav čla -
nic glede razlage (eState aid WIKI), na podlagi teh vprašanj in odgovorov pa objavlja tudi dokumente s pogostimi 
vprašanji.
Ocena predhodne pogojenosti državne pomoči v skladu z uredbo o skupnih določbah (CPR) bo temeljila na podlagi 
treh meril, opredeljenih v prilogi XI te uredbe. Skladnost s pravili o državni pomoči v programskem obdobju 2007–
2013 ni merilo za samo izvedbo. Komisija pa bo še naprej spremljala vsa vprašanja, povezana s skladnostjo s pravili 
o državni pomoči pri vseh državah članicah in bo po potrebi ustrezno ukrepala.
VIII (a)
Komisija sprejema priporočilo in meni, da ga že izvaja.
Uporablja razpoložljive korektivne ukrepe, če pri spremljanju odkrije primere neskladnosti s pravili o državni 
pomoči.
V tem okviru je treba razločevati med nezakonitostjo in neskladnostjo. Ukrep pomoči je nezakonit, kadar je dodeljen 
brez predhodnega obvestila Komisiji in kadar ni v skladu z uredbo GBER. Komisija lahko odredi izterjavo takšnega 
ukrepa le, če je nezdružljiv z notranjim trgom (to pomeni, da ne more biti združljiv na podlagi katerih koli smernic ali 
neposredno na podlagi Pogodbe).
Če nadzor GD COMP razkrije nezakonit ukrep pomoči, pristojni najprej preverijo, ali je tak ukrep lahko združljiv 
z notranjim trgom.
Odgovori Komisije 74
Korektivne ukrepe s povrnitvijo pomoči je mogoče uporabiti le, če je odkrita napaka vodila v dodelitev nezdružljive 
pomoči.
Pri napakah drugih vrst je primernejša prilagoditev zasnove programa in/ali nadzornih mehanizmov. Pri nekaterih 
napakah bi bilo korektivne ukrepe težko izvesti (npr. če je bila pomoč nezdružljiva v trenutku dodelitve, vendar je 
bila združljiva na podlagi kasnejših spremenjenih pravil).
VIII (b) (i)
Komisija sprejema priporočilo in meni, da ga že izvaja v svojem revizijskem orodju MAPAR.
MAPAR zagotavlja celovito zbirko podatkov vseh ugotovljenih nepravilnosti, vključno z napakami pri državni 
pomoči. Trenutno je v MAPAR opredeljenih sedem vrst ugotovljenih nepravilnostih pri državni pomoči.
Poleg tega MAPAR omogoča boljše strukturiranje podatkov iz ugotovitev revizij. Ponuja popolno prilagodljivost za 
dodajanje ali prilagajanje kategorij ali podkategorij ugotovitev, vključno s tistimi za državno pomoč, v skladu z opre -
deljenimi revizijskimi potrebami ali ugotovitvami.
Revizijsko orodje MAPAR je zasnovano tako, da omogoča službam Komisije spremljanje vseh ugotovljenih nepravil -
nosti, vključno s finančnimi popravki.
VIII (b) (ii)
Komisija sprejema priporočilo Sodišča in bo prilagodila tipologijo napak, tako da bo mogoče opraviti analizo.
VIII (b) (iii)
Komisija sprejema priporočilo in ga že izvaja.
GD EMPL in GD REGIO bosta za potrebe orodja MAPAR enkrat letno GD COMP poslala ustrezne podatke o državni 
pomoči v okviru prilagojenega poročanja (tipologij ugotovitev glede državne pomoči, ki so razvidne iz revizij 
Komisije).
GD REGIO, GD EMPL in GD COMP širijo svoje komunikacijske kanale za izmenjavo informacij med službami Komisije. 
GD EMPL in GD REGIO si izmenjujeta izide in se o revizijskih zadevah, povezanih z državno pomočjo, po potrebi 
posvetujeta z GD COMP .
GD COMP bo imel dostop do podatkov sistema za upravljanje nepravilnosti v skladu z načelom potrebe po 
seznanitvi.
VIII (b) (iv)
Komisija sprejema priporočilo.
Odgovori Komisije 75
Spremljala bo zmožnost držav članic za izpolnjevanje pravil o državni pomoči na podlagi podatkov, ki so na voljo 
v njenih zbirkah podatkov in ki izhajajo zlasti iz razpoložljivih revizijskih ugotovitev.
Komisija bo na podlagi rezultatov nadaljnje obravnave bolje usmerjala svoje dejavnosti spremljanja in usposablja -
nja, ki jih ponuja organom v državah članicah, udeleženim v teh programih.
VIII (c)
Komisija sprejema priporočilo in ga je že izvedla, saj so morale države članice dokazati, da so temeljito preverile 
skladnost državne pomoči, ko se predložile predlog velikega projekta, ne glede na to, kateri sorodni postopek 
odločanja so izbrale v skladu z uredbo o skupnih določbah, vključno z obvestilom o državni pomoči, kadar je to 
potrebno.
Država članica mora v primeru državne pomoči, o kateri mora odločiti Komisija, počakati, da Komisija odobri odloči -
tev, preden predloži vlogo za velik projekt ali obvestilo o velikem projektu.
Gre za preventivni ukrep z namenom da se v obdobju 2014–2020 prepreči sprejemanje neskladnih odločitev 
o državni pomoči za velike projekte.
VIII (d) (i)
Komisija sprejema priporočilo in ga je že izvedla.
Komisija proučuje kakovost dela revizijskih organov glede državne pomoči v različnih revizijskih postopkih: v revizi -
jah Komisije na podlagi tveganja dela revizijskih organov, ki obsegajo pregled metodologije (vključno s kontrolnimi 
seznami), ki jih uporabljajo revizijski organi pri sistemskih revizijah in revizijah dejavnosti; med ponovnimi ocenami 
učinkovitosti revizij, ki so jih revizijski organi že izvedli, da preveri veljavnost ugotovitev v poročilih; v vsakoletnem 
pregledu letnih poročilih o nadzornih pregledih, ki so jih Komisiji predložili revizijski organi, da preveri, ali je mnenje 
revizijskega organa dobro utemeljeno z ugotovitvami iz sistemskih revizij in revizij dejavnosti.
V nekaterih primerih je Komisija tem revizijskim organom že priporočila, naj okrepijo svoje kontrolne sezname za 
boljše preverjanje državne pomoči. Komisija bo še naprej zagotavljala, da revizijski organi uporabljajo ustrezne 
kontrolne sezname.
VIII (d) (ii)
Komisija ne sprejema priporočila, saj je v nasprotju s ciljem Komisije, ki ga je izvedla s smernicami za države članice 
leta 2012, da jim ni treba sistematično ponovno proučiti projektov, o katerih je bilo odločeno pred tem časom – 
države članice imajo možnost, da jih priglasijo ali ne – in državam članicam ter upravičenkam zagotoviti stabilnost 
pri obravnavi takšnih projektov.
Odgovori Komisije 76
VIII (d) (iii)
Komisija sprejema priporočilo in ga že izvaja.
Komisija v okviru izvajanja akcijskega načrta državnih pomoči že deluje na podlagi svojih odločitev o državni 
pomoči, ki se uporabljajo kot študije primerov: na primer več kot polovica programov tematskih seminarjev (do zdaj 
sta bila izvedena RDI in Energija) temelji na konkretnih primerih (dejanskih odločitvah o državni pomoči).
Službe Komisije zagotavljajo tudi smernice v obliki preglednic, kontrolnih seznamov ali hitrih odgovorov za tolma -
čenje vprašanj organov, ki dodeljujejo pomoč. Vprašanja in odgovori so podlaga za objavo dokumentov s pogostimi 
vprašanji.
Komisija bo še naprej posodabljala smernice za vse vpletene organe, vključno z organi programov skladov ESI, če bo 
to potrebno glede na razvoj dogodkov.
Nedavno sprejeto Obvestilo Komisije o pojmu pomoči zagotavlja smernico o tem, kdaj je javna poraba znotraj in 
zunaj nadzora državne pomoči na ravni EU.
VIII (d) (iv)
Komisija ne sprejema priporočila, saj uredba de minimis  državam članicam prepušča izbiro, ali bodo vzpostavile 
osrednji register za nadzor pomoči de minimis  ali delale z drugimi sredstvi (npr. s samoprijavami upravičencev).
Osrednji register za pomoč de minimis  je sicer zaželen, vendar člen 6 uredbe de minimis  držav članic ne zavezuje, da 
morajo imeti takšen register in dopušča izvajanje pravila o kumulaciji z drugimi sredstvi. Možnost izbire držav članic 
je v skladu s splošnim načelom, da smejo same odločati o najprimernejšem upravnem sistemu zase. Komisija je opo -
zorila tudi na negativen odziv več držav članic na zamisel o obveznem registru de minimis  v okviru prvega posveto -
vanja za revizijo uredbe de minimis .
(http://ec.europa.eu/competition/consultations/2013_de_minimis/index_en.html ).
VIII (v)
Komisija ne sprejema priporočila, saj meni, da je mogoče načelo Deggendorf uporabiti samo na ravni posamezne 
države članice. Komisija namerava pojasniti to točko v trenutni reviziji uredbe o splošnih skupinskih izjemah iz leta 
2014.
Če je država članica v dvomih ali ima težave pri ugotavljanju, ali za določeno podjetje velja neizvedena odredba 
o vračilu, se lahko obrne na GD COMP v okviru medsebojnega sodelovanja.
VIII (e)
Komisija sprejema priporočilo.
Generalni direktorji štirih generalnih direktoratov evropskih strukturnih in investicijskih skladov se že redno sesta -
jajo v okviru odbora za odpravo predhodne pogojenosti. Sedanji pristop, ki je preventiven (z izvajanjem nacionalnih 
akcijskih načrtov za neizpolnjevanje predhodne pogojenosti) in korektiven (z ustavitvijo plačil, kadar je to pot -
rebno), bomo še naprej strogo in dosledno izvajali.
Odgovori Komisije 77
Skupni odgovor na odstavke od 34 do 36:
Komisija je pozorno spremljala vsa vprašanja državne pomoči, ki jih je zaznala v zadnjih letih v revizijskih ugotovi -
tvah Sodišča in lastnih revizijskih ugotovitvah na tem področju in je od zadevnih držav članic in programov zahte -
vala finančne popravke, kadar se ji je to zdelo ustrezno (glej odstavka 50 in 51).
Komisija vseeno ugotavlja, da se je zmanjšalo število napak pri državni pomoči, zaznanih v lastnih vzorcih, kot je 
Sodišče prikazalo v preglednici 2. Število napak s finančnim učinkom se je zmanjšalo s 5 primerov v letu 2013 na 3 
primere v letu 2014. Komisija pričakuje, da se bo ta trend nadaljeval tudi zaradi izvajanja uredbe o splošnih skupin -
skih izjemah iz leta 2014 (Uredba (EU) št. 651/2014).
Skupni odgovor na odstavke od 37 do 44:
Komisija se strinja s tipologijo napak na področju državne pomoči, ki jo je predstavilo Sodišče in ki jo je zaznala tudi 
v svojih revizijah (glej odstavka 47 in 48). Izkušnje iz preteklih napak Komisijo vodijo k razjasnjevanju in poenostavi -
tvi pravil, zlasti glede spodbujevalnega učinek v uredbi o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2014..
53
Komisija ugotavlja, da je v obdobju, ki ga obravnava poročilo Sodišča, nadzor državne pomoči Komisije pokrival 
približno 6–9 % celotnih izdatkov za državne pomoči vsako leto. Pomemben del programov je bil spremljan vsaj 
enkrat v času njihovega izvajanja.
55
Zaradi omejenega števila programov, ki se spremljajo v posameznih državah članicah, je treba delež težavnih pri -
merov povezati s skupnim številom programov v nadzoru. V primeru Litve in Luksemburga 50 % tako delež težav -
nih primerov temelji na nadzoru le štirih programov (t. j. težavnost je bila ugotovljena za dva od štirih programov). 
„Težaven“ je izraz, ki ga GD COMP uporablja za navajanje kršitev pravil o državni pomoči, od formalnih pomanjklji -
vosti, kot so nepravilno oblikovana pravila o kumulaciji, do pravnih vprašanj, kot je odsotnost pogojev iz uredbe 
o splošnih skupinskih izjemah v programu, ki ga ta pokriva.
56
Spremljanje GD COMP je privedlo do več različnih ukrepov, vključno s prostovoljnimi in obveznimi vračili nezdru -
žljive pomoči.
Komisija in država članica skupaj spremljata primere prostovoljnega vračila. Za vse primere prostovoljnih vračil ni 
ločene evidence. V nekaterih primerih vračilo ni primerno, saj je lahko ukrep, čeprav nezakonit, združljiv z notranjim 
trgom, ali pa je ukrep, ki je bil predhodno nezdružljiv, postal združljiv zaradi poznejše spremembe pravil o državni 
pomoči.
V takih primerih Komisija izda priporočila in sčasoma od držav članic zahteva, da spremenijo obliko programa 
pomoči.
Odgovori Komisije 78
57
Komisija ugotavlja, da sta GD REGIO in GD EMPL za zbiranje revizijskih ugotovitev iz programskega obdobja 2007–
2013 uporabila zbirke podatkov. Čeprav te zbirke podatkov niso namenjene kot orodja za analizo virov napak, je 
Komisija kljub temu izvedla ustrezne in preventivne ukrepe, ki obravnavajo ponavljajoča se vprašanja o državni 
pomoči, na primer dodatke za mala in srednja podjetja ali spodbujevalni učinek.
Orodje za notranji nadzor, ki ga je Komisija uporabila za nadaljnjo obravnavo na podlagi lastnih revizijskih ugo -
tovitev, je za programsko obdobje 2014–2020 bistveno izboljšano z uvedbo skupnega informacijskega orodja 
za upravljanje in nadzor procesa revizije, imenovanega „MAPAR“ (Upravljanje revizijskih procesov, dejavnosti in 
sredstev) za ESRR, KS in ESS.
GD EMPL in GD REGIO sta se z GD COMP sredi leta 2016 dogovorila, da bosta GD COMP odslej vsako leto posredo -
vala ustrezne podatke o svojih revizijskih ugotovitvah glede državne pomoči, da bi izboljšali pretok informacij in 
zmožnosti analize za vse zadevne službe Komisije.
59
Sistem za upravljanje nepravilnosti je orodje, namenjeno poročanju držav članic o nepravilnostih (vključno z golju -
fijami). Vrste nepravilnosti so podane v spustnem seznamu (šifer), medtem ko je uporabljeni način ravnanja opisan 
v dodatnem besedilu ob podatkih, navedenih v šifriranih poljih. Na podlagi vrste nepravilnosti je mogoče izvesti 
analizo. Sistem za upravljanje nepravilnosti ni orodje za nadzor državnih pomoči, ampak je v njem mogoče dodajati 
posebne tipologije državnih pomoči obstoječim spustnim seznamom.
61
Komisija ugotavlja, da je že sprejela preventivne ukrepe glede ponavljajočih se vprašanj o državni pomoči 
v obdobju 2007–2013, predvsem v okviru rednih izmenjav med zadevnimi službami Komisije. Generalni direktorati 
Komisije si, na primer, revizijska poročila izmenjujejo že od začetka programskega obdobja 2007–2013. GD COMP 
je opravil tudi posvetovanja o revizijskih vprašanjih, povezanih z državno pomočjo, kadar je bilo to potrebno pred 
dokončanjem revizijskih zaključkov.
Glejte tudi odstavek 60 in odgovor Komisije na odstavek 57.
Službe Komisije so marca 2015 sprejele akcijski načrt za državne pomoči s posebnimi usmerjenimi ukrepi, ki teme -
ljijo na izkušnjah iz razpoložljivih revizijskih ugotovitev (glejte opombo Sodišča v odstavkih 108–110).
Poleg tega zakonodajni okvir za programsko obdobje 2014–2020, sprejet decembra 2013, uvaja predhodno pogo -
jenost državne pomoči, da bi pred izvajanjem programov izboljšal zmožnost držav članic za izpolnjevanje pravil 
državne pomoči.
62
Komisija ugotavlja, da se priročnik nanaša na prometni sektor. Komisija ne trdi, da pravila o državni pomoči ne 
veljajo za ta sektor, ampak da namesto splošnih  veljajo posebna pravila o državni pomoči (o združljivosti), skladno 
s členom 93 PDEU. Izjave v priročniku ne smemo razumeti tako, da je opredelitev državne pomoči kot takšne dru -
gačna za prometni sektor.
Odgovori Komisije 79
Skupni odgovor na odstavke od 69 do 71:
Komisija ugotavlja, da je obveznost obveščanja o ukrepih državne pomoči na državah članicah in da odločitev o veli -
kem projektu ne predstavlja tudi odločitve o skladnosti velikega projekta s pravili o državni pomoči.
Treba je razlikovati med stanjem pred sodbo Leipzig-Halle in po njej ter med programskima obdobjema 2007–2013 
in 2014–2020.
Komisija poudarja, da se je GD COMP v okviru formalnih posvetovanj med službami z GD REGIO o odločitvah za 
velike projekte posvetoval že pred koncem leta 2012, vendar ne sistematično.
Po sodbi Leipzig-Halle sta GD REGIO in GD COMP okrepila medsebojno sodelovanje pri ocenjevanju vlog za velike 
projekte. Komisija poudarja, da za nobeden velik projekt, za katerega je Komisija sprejela sklep o odobritvi sredstev 
ESRR ali KS v zadnjih letih, ni nato prejel negativne odločitve na podlagi pravil o državni pomoči. To kaže, da dogo -
vori o sodelovanju, ki se izvajajo, v praksi delujejo dobro.
Za obdobje 20142020 morajo države članice pripraviti vlogo za velik projekt, v kateri morajo dokazati skladnost 
državne pomoči še pred predložitvijo GD REGIO, ne glede na to, kateri postopek odločanja o velikih projektih izbere 
(člen 102(1) ali člen 102(2) uredbe o skupnih določbah). Če je potrebna odločitev o državni pomoči, mora ta biti 
v vsakem primeru sprejeta še pred predložitvijo velikega projekta GD REGIO.
Poleg okrepljenega sodelovanja, ki ga omenja Sodišče, je bil uveden dodatni preventivni ukrep: možnost, da se 
država članica in strokovnjaki za neodvisne preglede obrnejo na GD COMP že v fazi priprave projekta, če so v dvo -
mih glede tega, ali je treba za posamezni velik projekt uporabiti postopek priglasitve GD COMP ali ne.
Komisija zato meni, da sedanji preventivni ukrepi in sodelovanje z GD COMP , vzpostavljeni za obdobje 2014–2020 
v fazah priprave in odločanja o projektu, ustrezno zmanjšujejo tveganja, ki jih omenja Sodišče v odstavku 70.
Skupni odgovor na odstavke od 74 do 79:
Uredba od revizijskih organov zahteva, da v svojih letnih poročilih o nadzoru objavijo glavne ugotovitve revizij, 
ne pa tudi podrobnih informacij o vrsti ugotovljenih napak v okviru revizij dejavnosti. To pa je vseeno mogoče na 
prostovoljni osnovi.
Poleg tega Komisija na podlagi lastnih pregledov meni, da so v nekaterih primerih revizijski organi morda zaznali 
napake pri državni pomoči, prijavili pa so jih v drugi kategoriji, na primer kot neskladnost z nacionalnimi pravili 
o upravičenosti, kar je privedlo do mogoče prenizke stopnje prijavljanja v letnem poročilu o nadzoru.
Službe Komisije prav tako nenehno in tesno sodelujejo z revizijskimi organi, da bi povečale njihove revizijske zmo -
gljivosti glede vprašanj državne pomoči prek usposabljanja, usmerjanja in izmenjave izkušenj, vključno z izmenjavo 
posebnih revizijskih kontrolnih seznamov, ki jih je Komisija pripravila leta 2011 in posodobila leta 2015. Komisija pri 
pregledu letnih poročil o nadzoru preveri, ali je mnenje revizijskega organa dobro utemeljeno z ugotovitvami iz 
sistemskih revizij in revizij dejavnosti.
Nenazadnje so lastna preverjanja Komisije pokazala tudi na nedavne pomembne izboljšave kakovosti kontrolnih 
seznamov za državno pomoč, ki jih uporabljajo revizijski organi, v skladu z oceno Sodišča (glejte odstavek 79).
Odgovori Komisije 80
Skupni odgovor na odstavka 81 in 82
V zadnjih letih so službe Komisije močno okrepile svojo podporo usposabljanju za države članice. Najprej so orga -
nizirale oziroma prispevale k velikemu številu seminarjev in delavnic po vsej EU (izvajale so, na primer, usposablja -
nja o uredbi o splošnih skupinskih izjemah v večini držav članic, ki so vključevala tudi vse revizijske organe; glej 
odstavek 111). Zagotavljajo tudi smernice v obliki preglednic, kontrolnih seznamov ali hitrih odgovorov za tolmače -
nje vprašanj organov, ki dodeljujejo pomoč, ali revizijskih organov.
Nedavno sprejeto Obvestilo Komisije o pojmu pomoči zagotavlja nadaljnja navodila tudi o tem, kdaj je javna poraba 
znotraj in zunaj nadzora državne pomoči na ravni EU. Ta navodila bi morala biti v pomoč javnim organom in podje -
tjem pri prepoznavanju tega, ali je mogoče ukrepe javne podpore odobriti, ne da bi potrebovali odobritev v skladu 
s pravili EU o državni pomoči.
Službe Komisije so se seznanile z izidom ankete, ki jo je izvedlo Sodišče, in s prednostjo, ki jo Sodišče pred drugimi 
možnostmi daje praktičnemu vodniku s študijami primerov in dodatnim ukrepom usposabljanja. Na področju 
ocenjevanja državne pomoči pomembno vlogo igrajo posebne okoliščine primera. GD COMP meni, da odločitve 
o državni pomoči Komisije predstavljajo najboljše primere uporabnih navodil za države članice.
Komisija bo še naprej podpirala revizijske organe in jih spodbujala, da čim bolj sodelujejo z uradi za državno pomoč 
v državah članicah.
Skupni odgovor na odstavke od 92 do 94:
Glavni namen revizije uredbe o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2014 je bil nadalje pojasniti in poenostaviti pra -
vila o državni pomoči in zmanjšati upravno breme držav članic. Zlasti razširitev obsega uredbe o splošnih skupinskih 
izjemah je privedla do znatnega zmanjšanja števila ukrepov državne pomoči, ki jih je treba priglasiti Komisiji. To naj 
bi tudi olajšalo izvajanje dejavnosti skladov ESI.
93
Uredba o splošnih skupinskih izjemah je namenjena opredelitvi potrebe o priglasitvi. Njeno področje uporabe je 
razširjeno na ukrepe, ki niso bili izvzeti iz obveznosti priglasitve pred začetkom veljavnosti uredbe o splošnih sku -
pinskih izjemah iz leta 2014.. Te ukrepe bi bilo mogoče po oceni Komisije razglasiti za skladne tudi pred začetkom 
veljavnosti uredbe o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2014.
96
Komisija meni, da je mogoče načelo Deggendorf uporabiti samo na ravni posamezne države članice. Komisija name -
rava pojasniti to točko v trenutni reviziji uredbe o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2014.
Če je država članica v dvomih ali ima težave pri ugotavljanju, ali za določeno podjetje velja neizvedena odredba 
o vračilu, se lahko obrne na GD COMP v okviru medsebojnega sodelovanja.
Skupni odgovor na odstavke od 102 do 104:
Države članice so sprejele akcijske načrte, ki jih je treba izvajati in zaključiti do konca leta 2016. Službe Komisije to 
temeljito nadzirajo (GD REGIO in GD COMP) in lahko sčasoma privede do ustavitve plačil s strani Komisije, če države 
članice ne bi izpolnjevale svojih obveznosti.
Odgovori Komisije 81
105
Komisija ugotavlja, da se predhodna pogojenost nanaša na izvajanje programov evropskih strukturnih in investicij -
skih skladov, medtem ko programi GD COMP ne vključujejo nujno sredstev iz skladov ESI.
Prav tako, kot navaja Sodišče, uredba o skupnih določbah določa, da mora ocena predhodnega pogojevanja 
državne pomoči temeljiti na treh podmerilih, opredeljenih v Prilogi XI uredbe o skupnih določbah. Skladnost s pra -
vili o državni pomoči v obdobju 2007–2013 ni merilo za samo izvedbo.
Komisija pa bo še naprej spremljala vsa vprašanja, povezana s skladnostjo s pravili o državni pomoči pri vseh drža -
vah članicah, in bo po potrebi ustrezno ukrepala.
106
Postopek odobritve velikih projektov je v obdobju 2014–2020 izboljšan v primerjavi s predhodnim obdobjem (glejte 
skupni odgovor na odstavke od 69 do 71).
Službe Komisije so zavezane, da si bodo še naprej prizadevale za racionalizacijo obravnave velikih projektov, ki so 
sofinancirani iz skladov ESI in vloge za katere je treba predložiti po novem postopku za neodvisne preglede (člen 
102(1) uredbe o skupnih določbah).
GD COMP je o tem pripravil notranje postopke, da bi zagotovil uspešno in učinkovito obravnavo posvetovanj o veli -
kih projektih v postopku za neodvisne preglede.
Poročilo iz neodvisnega pregleda mora vsebovati celovito analizo vrste pomoči, ki jo predstavlja ukrep, in/ali 
njegove združljivosti na podlagi izvzetja ali obstoječega programa. Poleg tega se lahko strokovnjaki za neodvisne 
preglede obrnejo na GD COMP , da pridobijo pojasnila o vprašanjih državne pomoči, ki se pojavijo pri velikem pro -
jektu, v skladu s členom 23 Delegirane uredbe Komisije št. 480/2014.
Vprašanja državne pomoči, priglašena GD COMP , morajo biti po novem postopku za neodvisne preglede razrešena, 
preden je mogoče projektno dokumentacijo za velik projekt predložiti Komisiji.
107
Komisija poudarja, da morajo države članice ob predložitvi predloga velikega projekta dokazati, da so temeljito pre -
verile skladnost državne pomoči, ne glede na to, kateri sorodni postopek odločanja so izbrale (člen 102(1) ali 102(2) 
uredbe o skupnih določbah). Predlogov velikih projektov ni mogoče predložiti Komisiji brez takšne podrobne ocene 
skladnosti državne pomoči.
Komisiji je mogoče priglasiti le projekte s pozitivnim poročilom iz neodvisnega pregleda v skladu s členom 102(1) 
uredbe o skupnih določbah, kar pomeni, da mora država članica izpolnjevati vse zahteve, vključno z zahtevami za 
državno pomoč.
Službe Komisije menijo, da ima postopek lahko številne pozitivne učinke, saj vključuje podrobnejšo oceno državne 
pomoči s strani države članice, ki vlaga vlogo, in bolj poglobljeno preverjanje vprašanj državne pomoči s strani sku -
pine strokovnjakov za neodvisne preglede. Poleg tega je GD COMP pripravil vse potrebno, da omogoči skupinam za 
neodvisne preglede, da se posvetujejo o vprašanjih državne pomoči pri velikem projektu, ki ga pregledujejo.
Odgovori Komisije 82
Nadaljnja prizadevanja za doseganje pravne varnosti glede skladnosti državne pomoči v okviru sistematičnih ura -
dnih obvestil, ki jim sledi odločitev o državni pomoči Komisije za vse velike projekte (neodvisno od pravnih zahtev), 
bi bila v nasprotju s procesom posodobitve področja državne pomoči, pa tudi s splošnim ciljem poenostavitve in 
zmanjšanja upravnih bremen vseh deležnikov ter bi pomenila dodatno tveganje za pravočasno financiranje velikih 
projektov iz ESRR/KS.
114
Komisija podpira zmožnost držav članic za pravilno tolmačenje in/ali izvajanje pravil o državni pomoči, saj so v prvi 
vrsti same odgovorne za izvajanje ustreznih ukrepov v skladu s temi pravili.
Službe Komisije nepravilnosti odpravljajo z izvajanjem skupnega akcijskega načrta za „krepitev upravnih zmogljivo -
sti za upravljanje skladov držav članic na področju državne pomoči“ (na ravni GD REGIO in GD COMP). Usposabljanja 
izvajajo v več državah članicah, ciljna skupina pa so vsi ustrezni organi, ki sodelujejo pri upravljanju in izvajanju 
programov skladov ESI – organi upravljanja, vmesni organi in glavni upravičenci.
Poleg tega uredba o skupnih določbah za finančno obdobje 2014–2020 predvideva predhodno pogojenost državne 
pomoči, da bi zagotovili predhodne pogoje za učinkovito izvajanje pravil EU o državni pomoči. Za države članice, ki 
ne izpolnjujejo predhodne pogojenosti, so pripravljeni akcijski načrti, ki jih morajo izvesti in zaključiti do konca leta 
2016. Službe Komisije to temeljito nadzirajo in lahko sčasoma privede do ustavitve plačil s strani Komisije, če države 
članice ne bi izpolnjevale svojih obveznosti.
114 (a)
Komisija tesno in redno sodeluje z revizijskimi organi pri izboljševanju njihovih zmogljivosti glede revizije državne 
pomoči. Leta 2011 je revizijskim organom zagotovila kontrolne sezname za državno pomoč, pripravljene za upo -
rabo, in novembra 2015 še posodobljene različice, poleg tega pa usmerjeno usposabljanje, ukrepe in navodila. 
Nedavno so lastna preverjanja Komisije pokazala tudi na nedavne pomembne izboljšave kakovosti kontrolnih sezna -
mov za državno pomoč, ki jih uporabljajo revizijski organ, v skladu z oceno Sodišča.
Pregledi letnih poročil o nadzoru služb Komisije vključujejo preverjanje metodologije za revizije sistema in revizije 
operacij (vključno s kontrolnimi seznami) ter ponovitve revizij, ki so jih revizijski organi držav članic že opravili. 
Službe komisije so v takšnih revizijah ugotovile tudi pomanjkljivosti in zahtevale, da revizijski organi izboljšajo nad -
zor nad vprašanji državne pomoči.
114 (b)
Komisija ugotavlja, da sta GD REGIO in GD EMPL za zbiranje revizijskih ugotovitev iz finančnega obdobja 2007–2013 
uporabila zbirke podatkov. Čeprav te zbirke podatkov niso namenjene kot orodja za analizo virov napak, je Komisija 
kljub temu izvedla ustrezne in preventivne ukrepe, ki obravnavajo znana ponavljajoča se vprašanja državne pomoči. 
GD COMP je marca 2016 delil svoje izkušnje iz naknadnega spremljanja programov državne pomoči z GD REGIO in 
GD EMPL. GD COMP je izide cikla spremljanja v letu 2015 predložil zlasti GD REGIO in GD EMPL. Poleg tega Komi -
sija izboljšuje izmenjavo informacij o napakah pri državni pomoči med generalnimi direktorati, kjer in kadar je to 
potrebno.
Zakonodajni okvir za programsko obdobje 2014–2020 kot preventivne ukrepe uvaja predhodno pogojenost državne 
pomoči.
Odgovori Komisije 83
Poleg tega GD REGIO in GD COMP od marca 2015 izvajata celovit akcijski načrt krepitve upravnih zmogljivosti za 
upravljanje strukturnih skladov na področju državne pomoči.
Glejte tudi odgovore Komisije na odstavka 57 in 61.
114 (c)
Komisija poudarja, da je obveznost predhodnega obveščanja o ukrepih državne pomoči na državah članicah in da 
odločitev o velikem projektu ne predstavlja tudi odločitve o skladnosti velikega projekta s pravili o državni pomoči.
GD COMP se je v okviru formalnih posvetovanj med službami z GD REGIO o odločitvah za velike projekte posvetoval 
že pred koncem leta 2012, vendar ne sistematično.
Pri zahtevkih za podatke o velikih projektih in v obeh postopkih odločanja glede velikih projektov (člen 102(1) in 
člen 102(2) uredbe o skupnih določbah) je bil kot preventivni ukrep uveden ustrezen sistem zavor in ravnotežij, 
ki v obdobju 2014–2020 preprečuje sprejemanje odločitev o velikih projektih, ki niso skladne s pravili o državni 
pomoči.
Glejte tudi odgovor Komisije na odstavek 69.
114 (d)
V okviru modernizacije državne pomoči, ki povečuje odgovornost držav članic za dodelitev pomoči je GD COMP 
okrepil svoj nadzor nad izvajanjem ukrepov za državno pomoč na podlagi vzorcev. Nadzor GD COMP se osredotoča 
na napake in nepravilnosti pri izvajanju ukrepov pomoči, služi pa tudi zbiranju informacij o tem, kako države članice 
v praksi dejansko izvajajo ukrepe pomoči. To omogoča GD COMP , da pripravi sezname dobrih in slabih praks.
GD COMP deli pridobljene izkušnje in znanje iz spremljanja z državami članicami (prek delovnih skupin držav članic, 
omrežja povezovalcev držav itd.).
GD COMP je nadalje razvil in podelil z državami članicami kontrolne sezname na podlagi Uredbe o splošnih skupin -
skih izjemah (GBER – Uredba Komisije št. 651/2014 z dne 17. junija 2014), da bi lažje vnaprej preverile, ali so izpolnjeni 
vsi ustrezni pogoji za skladnost. Kontrolne sezname GBER prejmejo tudi GD REGIO, GD EMPL in revizijski organi za 
kohezijsko politiko.
Poleg tega GD COMP zagotavlja namensko informacijsko platformo, na kateri odgovarja na vprašanja o razlagi držav 
članic (eState aid WIKI), na podlagi teh vprašanj in odgovorov pa objavlja tudi dokumente s pogostimi vprašanji.
Ocena predhodne pogojenosti državne pomoči v skladu z uredbo o skupnih določbah bo temeljila na podlagi treh 
meril, opredeljenih v prilogi XI te uredbe. Skladnost s pravili o državni pomoči v programskem obdobju 2007–2013 
ni merilo za samo izvedbo.
Komisija pa bo še naprej spremljala vprašanja, povezana s skladnostjo s pravili o državni pomoči pri vseh državah 
članicah in bo po potrebi ustrezno ukrepala.
117
GD COMP meni, da pravilno uporablja razpoložljive korektivne ukrepe, če ob spremljanju odkrije neskladnost s pra -
vili o državni pomoči.
Odgovori Komisije 84
Komisija lahko uporabi le korektivne ukrepe, ki obsegajo prostovoljno ali obvezno vračilo dodeljene pomoči, če je ta 
nezdružljiva z notranjim trgom.
Pri napakah drugih vrst je primernejša prilagoditev zasnove programa in/ali nadzornih mehanizmov. Pri nekaterih 
napakah bi bilo korektivne ukrepe težko izvesti (npr. če je bila pomoč nezdružljiva v trenutku dodelitve, vendar je 
bila združljiva na podlagi pozneje spremenjenih pravil). V vsakem primeru so podana priporočila za države članice in 
čez čas ponovno spremljanje programa, da preverimo, ali so bila priporočila izvedena, če je to potrebno.
Komisija in država članica skupaj spremljata primere prostovoljnega vračila. Za vse primere prostovoljnih vračil ni 
ločene evidence. Komisija pa meni, da je možnost prostovoljnega vračila nezdružljive pomoči, ki jo uporabijo države 
članice, uporabno orodje za hitro in učinkovito odpravljanje nepoštene prednosti na trgu, ki države članice spod -
buja, da ne dodeljujejo nezakonite pomoči.
Priporočilo 1
Komisija sprejema priporočilo in meni, da ga že izvaja.
Uporablja razpoložljive korektivne ukrepe, če pri spremljanju odkrije primere neskladnosti s pravili o državni 
pomoči.
V tem okviru je treba razločevati med nezakonitostjo in neskladnostjo. Ukrep pomoči je nezakonit, kadar je dodeljen 
brez predhodnega obvestila Komisiji in kadar ni v skladu z uredbo GBER. Komisija lahko zahteva povrnitev takšnega 
ukrepa le, če je nezdružljiv z notranjim trgom (to pomeni, da ne more biti združljiv na podlagi katerih koli smernic ali 
neposredno na podlagi Pogodbe).
Če spremljanje, ki ga opravlja GD COMP , razkrije nezakonit ukrep pomoči, pristojni najprej preverijo, ali je tak ukrep 
lahko združljiv z notranjim trgom.
Korektivne ukrepe s povrnitvijo pomoči je mogoče uporabiti le, če je odkrita napaka vodila v dodelitev nezdružljive 
pomoči.
Pri napakah drugih vrst je primernejša prilagoditev zasnove programa in/ali nadzornih mehanizmov. Pri nekaterih 
napakah bi bilo korektivne ukrepe težko izvesti (npr. če je bila pomoč nezdružljiva v trenutku dodelitve, vendar je 
bila združljiva na podlagi kasnejših spremenjenih pravil).
118
Komisija ugotavlja, da sta GD REGIO in GD EMPL za zbiranje revizijskih ugotovitev iz finančnega obdobja 2007–2013 
uporabila zbirke podatkov. Čeprav te zbirke podatkov niso namenjene kot orodja za analizo virov napak, je Komisija 
kljub temu opredelila vrste ponavljajočih se napak na tem področju in izvedla dejanske in ciljno usmerjene ukrepe 
za preprečevanje napak pri državni pomoči.
Glejte tudi odgovore Komisije na odstavka 57 in 61.
Odgovori Komisije 85
119
GD REGIO in GD EMPL bosta lahko ponudila podrobnejši pregled nad vrstami nepravilnosti s pomočjo svojega infor -
macijskega revizijskega orodja MAPAR, ki zajema programsko obdobje 2014–2020 za ESRR/KS in ESS. Orodje MAPAR 
je med drugim namenjeno registraciji in razvrščanju napak ter nepravilnosti, kar omogoča pripravo podatkovne 
zbirke podrobnih revizijskih ugotovitev. Službe Komisije bodo s stalnim dialogom z revizijskimi organi še naprej 
sodelovale z državami članicami pri razvoju skupne tipologije napak državne pomoči, ki bo temeljila na orodju 
MAPAR in bo v njem tudi razvidna.
Poleg tega bo prilagojeno poročanje o tipologijah napak, ki je uvedeno v orodju MAPAR, omogočilo GD REGIO in 
GD EMPL vsakoletni prenos ustreznih podatkov o ugotovitvah iz revizij državne pomoči k GD COMP .
Glejte tudi odgovore Komisije na odstavke 57, 59 in 61.
120
Sistem za upravljanje nepravilnosti je orodje, namenjeno poročanju držav članic o nepravilnostih (vključno z golju -
fijami). Vrste nepravilnosti so podane v spustnem seznamu (šifer), medtem ko je uporabljeni način ravnanja opisan 
v dodatnem besedilu ob podatkih, navedenih v šifriranih poljih. Na podlagi vrste nepravilnosti je mogoče izvesti 
analizo. Sistem za upravljanje nepravilnosti ni orodje za nadzor državnih pomoči, ampak je v njem mogoče dodajati 
posebne tipologije državnih pomoči obstoječim spustnim seznamom.
Priporočilo 2 (a)
Komisija sprejema priporočilo in meni, da ga že izvaja v svojem revizijskem orodju MAPAR.
MAPAR zagotavlja celovito zbirko podatkov vseh ugotovljenih nepravilnosti, vključno z napakami pri državni 
pomoči. Trenutno je v MAPAR opredeljenih sedem vrst nepravilnostih za poročanje o državni pomoči.
Poleg tega MAPAR omogoča boljše strukturiranje podatkov iz ugotovitev revizij. Ponuja popolno prilagodljivost za 
dodajanje ali prilagajanje kategorij ali podkategorij ugotovitev, vključno s tistimi za državno pomoč, v skladu z opre -
deljenimi revizijskimi potrebami ali ugotovitvami.
Revizijsko orodje MAPAR je zasnovano tako, da omogoča službam Komisije nadaljnjo obravnavo vseh ugotovljenih 
nepravilnosti, vključno s finančnimi popravki.
Komisija se sklicuje tudi na svoj odgovor na odstavek 57.
Priporočilo 2 (b)
Komisija sprejema priporočilo Sodišča in bo prilagodila tipologijo napak, tako da bo mogoče opraviti analizo.
Odgovori Komisije 86
Priporočilo 2 (c)
Komisija sprejema priporočilo in ga že izvaja.
GD EMPL in GD REGIO bosta za potrebe orodja MAPAR enkrat letno GD COMP poslala ustrezne podatke o državni 
pomoči v okviru prilagojenega poročanja (tipologij ugotovitev glede državne pomoči, ki so razvidne iz revizij 
Komisije).
GD REGIO, GD EMPL in GD COMP širijo svoje komunikacijske kanale za izmenjavo informacij med službami Komisije. 
GD EMPL in GD REGIO si izmenjujeta izide in se o revizijskih zadevah, povezanih z državno pomočjo, po potrebi 
posvetujeta z GD COMP .
GD COMP bo imel dostop do podatkov sistema za upravljanje nepravilnosti v skladu z načelom potrebe po 
seznanitvi.
Skupni odgovor na odstavka 121 in 122
Komisija poudarja, da je obveznost predhodnega obveščanja o ukrepih državne pomoči na državah članicah in da 
odločitev o velikem projektu ne predstavlja tudi odločitve o skladnosti velikega projekta s pravili o državni pomoči.
GD COMP se je v okviru formalnih posvetovanj med službami z GD REGIO o odločitvah za velike projekte posvetoval 
pred koncem leta 2012, vendar ne sistematično.
Komisija je uvedla preventivne ukrepe in okrepila sodelovanje med svojimi službami, da bi zagotovila, da države 
članice v programskem obdobju 2014–2020 predložijo, Komisija pa odloča le o velikih projektih, ki so skladni z novo 
zakonodajo o državni pomoči.
Nadaljnja prizadevanja za doseganje pravne varnosti v okviru uradnih obvestil o državni pomoči za vse velike 
projekte bi bila v nasprotju s procesom modernizacije državne pomoči, pa tudi s splošnim ciljem poenostavitve in 
zmanjšanja upravnih bremen vseh deležnikov ter bi pomenila dodatno tveganje za pravočasno financiranje velikih 
projektov iz ESRR/KS.
Glejte tudi odgovore Komisije na odstavke 69, 107 in 114(c).
Priporočilo 3
Komisija sprejema priporočilo in ga je že izvedla, saj lahko države članice Komisiji predložijo predlog velikega 
projekta le, ko so bila vsa vprašanja skladnosti državne pomoči razrešena, po potrebi tudi s postopkom obveščanja 
o državni pomoči.
Komisija je tudi okrepila sodelovanje med svojimi službami, da bi zagotovila, da bodo v programskem obdobju 
2014–2020 države članice predložile, Komisija pa odločala le o predlogih velikih projektov, za katere so države čla -
nice temeljito proučile skladnost z nedavno posodobljeno zakonodajo o državni pomoči.
123
Regulativni okvir 2007–2013 od revizijskih organov zahteva, da v svojih letnih poročilih o nadzoru objavijo glavne 
ugotovitve revizij, ne pa tudi podrobnih informacij o vrsti ugotovljenih napak v okviru revizij dejavnosti. To pa je 
vseeno mogoče na prostovoljni osnovi. Zato lahko podatki, ki jih sporočijo revizijski organi, podcenijo njihovo spo -
sobnost zaznavanja državne pomoči.
Odgovori Komisije 87
Službe Komisije prav tako nenehno in tesno sodelujejo z revizijskimi organi, da bi povečale njihovo revizijske zmo -
gljivosti glede vprašanj državne pomoči prek usposabljanja, usmerjanja in izmenjave izkušenj, vključno z izmenjavo 
posebnih revizijskih kontrolnih seznamov, ki jih je Komisija pripravila leta 2011 in znova leta 2015.
Nenazadnje so lastna preverjanja Komisije pokazala tudi na nedavne pomembne izboljšave kakovosti kontrolnih 
seznamov za državno pomoč, ki jih uporabljajo revizijski organ, v skladu z oceno Sodišča (glejte odstavek 79).
124
Službe Komisije so kontrolne sezname, skladne z uredbo o splošnih skupinskih izjemah, že podelile z revizijskimi in 
usklajevalnimi organi držav članic in jim tako omogočile, da vnaprej preverijo, ali so izpolnjeni vsi pogoji za zdru -
žljivost in da izboljšajo revizije na tem področju. Države članice so prejele tudi tipologijo zaznanih težav, sezname 
dobrih in slabih praks in izkušnje, pridobljene med spremljanjem, na različne načine (prek delovnih skupin, omrežja 
povezovalcev države, večstranskih ali dvostranskih sestankih za uskladitev revizij itd.). Razlaga pravil o državni 
pomoči je zagotovljena tudi v sistemu vprašanj o razlagi (eState aid Wiki) v obliki analitičnih preglednic itd.
Komisija meni, da je mogoče načelo Deggendorf uporabiti samo na ravni posamezne države članice. Komisija name -
rava pojasniti to točko v trenutni reviziji uredbe o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2014.
Če je država članica v dvomih ali ima težave pri ugotavljanju, ali za določeno podjetje velja neizvedena odredba 
o vračilu, se lahko obrne na GD COMP v okviru medsebojnega sodelovanja.
Priporočilo 4 (a)
Komisija sprejema priporočilo in ga je že izvedla.
Komisija proučuje kakovost dela revizijskih organov glede državne pomoči v različnih revizijskih postopkih: v revizi -
jah Komisije na podlagi tveganja dela revizijskih organov, ki obsegajo pregled metodologije (vključno s kontrolnimi 
seznami), ki jo uporabljajo revizijski organi pri sistemskih revizijah in revizijah dejavnosti; med ponovnimi ocenami 
učinkovitosti revizij, ki so jih revizijski organi že izvedli, da preveri veljavnost ugotovitev v poročilih; v vsakoletnem 
pregledu letnih poročilih o nadzornih pregledih, ki so jih Komisiji predložili revizijski organi, da preveri, ali je mnenje 
revizijskega organa dobro utemeljeno z ugotovitvami iz sistemskih revizij in revizij dejavnosti.
V nekaterih primerih je Komisija tem revizijskim organom že priporočila, naj okrepijo svoje kontrolne sezname za 
boljše preverjanje državne pomoči. Komisija bo še naprej zagotavljala, da revizijski organi uporabljajo ustrezne 
kontrolne sezname.
Priporočilo 4 (b)
Komisija ne sprejema priporočila, saj je v nasprotju s cilji Komisije, ki jih je izvedla s smernicami za države članice 
leta 2012, da jim ni treba sistematično ponovno proučiti projektov, o katerih je bilo odločeno pred tem časom – 
države članice imajo možnost, da jih priglasijo ali ne – in državam članicam ter upravičenkam zagotoviti stabilnost 
pri obravnavi takšnih projektov.
Odgovori Komisije 88
Priporočilo 4 (c)
Komisija sprejema priporočilo in ga že izvaja.
Komisija v okviru izvajanja akcijskega načrta državnih pomoči že deluje na podlagi svojih odločitev o državni 
pomoči, ki se uporabljajo kot študije primerov: na primer, več kot polovica programov tematskih seminarjev (do zdaj 
sta bila izvedena RDI in Energija) temelji na konkretnih primerih (dejanskih odločitvah o državni pomoči).
Službe Komisije zagotavljajo tudi smernice v obliki preglednic, kontrolnih seznamov ali hitrih odgovorov za tolma -
čenje vprašanj organov, ki dodeljujejo pomoč. Vprašanja in odgovori so podlaga za objavo dokumentov s pogostimi 
vprašanji.
Komisija bo še naprej posodabljala smernice za vse vpletene organe, vključno z organi programov skladov ESI, če bo 
to potrebno glede na razvoj dogodkov.
Končno pa nedavno sprejeto Obvestilo Komisije o pojmu pomoči zagotavlja smernico o tem, kdaj je javna poraba 
znotraj in zunaj nadzora državne pomoči na ravni EU.
Priporočilo 4 (d)
Komisija ne sprejema priporočila, saj uredba de minimis  državam članicam prepušča izbiro, ali bodo vzpostavile 
osrednji register za spremljanje pomoči de minimis  ali delale z drugimi sredstvi (npr. s samoprijavami upravičencev).
Osrednji register za pomoč de minimis  je sicer zaželen, vendar člen 6 uredbe de minimis  držav članic ne zavezuje, da 
morajo imeti takšen register in dopušča izvajanje pravila o kumulaciji z drugimi sredstvi (npr. na podlagi samoprijav 
upravičencev). Možnost izbire držav članic je v skladu s splošnim načelom, da smejo same odločati o upravnem oko -
lju, ki je zanje najprimernejše. Komisija je opozorila tudi na negativen odziv več držav članic na zamisel o obveznem 
registru de minimis  v okviru prvega posvetovanja za revizijo uredbe de minimis . 
(http://ec.europa.eu/competition/consultations/2013_de_minimis/index_en.html ).
Priporočilo 4 (e)
Komisija ne sprejema priporočila, saj meni, da je mogoče načelo Deggendorf uporabiti samo na ravni posamezne 
države članice. Komisija namerava pojasniti to točko v trenutni reviziji uredbe o splošnih skupinskih izjemah iz leta 
2014.
Če je država članica v dvomih ali ima težave pri ugotavljanju, ali za določeno podjetje velja neizvedena odredba 
o vračilu, se lahko obrne na GD COMP v okviru medsebojnega sodelovanja.
129
Ocena predhodne pogojenosti državne pomoči v skladu z uredbo o skupnih določbah (CPR) bo temeljila na podlagi 
treh meril, opredeljenih v prilogi XI te uredbe. Skladnost s pravili o državni pomoči v programskem obdobju 2007–
2013 ni merilo za samo izvedbo.
Komisija pa bo še naprej spremljala vsa vprašanja, povezana s skladnostjo s pravili o državni pomoči pri vseh drža -
vah članicah in bo po potrebi ustrezno ukrepala.
Odgovori Komisije 89
Priporočilo 5 (a)
Komisija sprejema priporočilo.
Generalni direktorji štirih generalnih direktoratov evropskih strukturnih in investicijskih skladov se že redno sesta -
jajo v okviru odbora za odpravo predhodne pogojenosti. Sedanji pristop, ki je preventiven (z izvajanjem nacionalnih 
akcijskih načrtov za neizpolnjevanje predhodne pogojenosti) in korektiven (z ustavitvijo plačil, kadar je to pot -
rebno), bomo še naprej strogo in dosledno izvajali.
Priporočilo 5 (b)
Komisija sprejema priporočilo.
Pristaja na to, da bo spremljala zmožnost držav članic za izpolnjevanje pravil o državni pomoči na podlagi podatkov, 
ki so na voljo v njenih zbirkah podatkov in ki izhajajo zlasti iz razpoložljivih revizijskih ugotovitev.
Komisija bo na podlagi rezultatov nadaljnje obravnave bolje usmerjala svoje dejavnosti spremljanja in usposablja -
nja, ki jih ponuja organom v državah članicah, udeleženim v teh programih.

KAKO DO PUBLIKACIJ EVROPSKE UNIJE
Brezplačne publikacije:
  en izvod:  
na spletni strani EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  več kot en izvod ter plakati in zemljevidi:  
pri predstavništvih Evropske unije (http://ec.europa.eu/represent_sl.htm), 
pri delegacijah v državah, ki niso članice EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sl.htm),  
pri službi Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sl.htm) ali  
s klicem na telefonsko številko 00 800 6 7 8 9 10 11 (brezplačna številka za celotno EU) (*).
(*)  Informacije so brezplačne, kakor tudi večina klicev (nekateri operaterji, telefonske govorilnice ali hoteli lahko klic zaračunajo).
Publikacije, ki so naprodaj:
 na spletni strani EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Dogodek Datum
Sprejetje revizijskega memoranduma / začetek revizije 12.11.2014
Osnutek poročila uradno poslan Komisiji (ali drugemu revidirancu) 16.6.2016
Sprejetje končnega poročila po razčiščevalnem postopku 7.9. 2016
Prejeti uradni odgovori Komisije (ali drugega revidiranca) v vseh jezikih 27.9. 2016
V preteklih letih je Evropsko računsko sodišče odkrilo 
visoko stopnjo nespoštovanja pravil o državni pomoči na 
področju kohezijske politike. Sodišče in Komisija sta 
kršitve teh pravil odkrila veliko večkrat kot države članice, 
kar kaže, da je potrebna večja pozornost in stalna podpora 
Komisije. Podatkovne zbirke Komisije za programsko 
obdobje 2007–2013 niso omogočale ustrezne analize 
napak pri državni pomoči, njeno spremljanje pa ni 
privedlo do vračila večjih zneskov državne pomoči.
Komisija je sprejela ukrepe za poenostavitev veljavne 
zakonodaje o državni pomoči in za spodbujanje upravne 
zmogljivosti držav članic. V programskem obdobju 
2014–2020 je bila odgovornost za izvajanje ukrepov 
državne pomoči prenesena na države članice, zaradi česar 
bi se lahko število napak v zvezi z državno pomočjo 
povečalo.
EVROPSKO  
RAČUNSKO
SODIŠČE