Predlog DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o usklajevanju zakonodaj držav članic v zvezi z dostopnostjo pirotehničnih izdelkov na trgu /* COM/2011/0764 konč. - 2011/0358 (COD) */





OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1. Ozadje predloga Splošno ozadje, razlogi za predlog in njegovi cilji Ta predlog je predstavljen v okviru izvajanja „paketa za proizvode“, sprejetega leta 2008. Je del paketa predlogov, ki usklajujejo deset direktiv o proizvodih s Sklepom št. 768/2008/ES o skupnem okviru za trženje proizvodov. Usklajevalna zakonodaja Unije (EU), ki zagotavlja prost pretok proizvodov, je znatno prispevala k dokončnemu oblikovanju in delovanju enotnega trga. Temelji na visoki stopnji zaščite in gospodarskim subjektom zagotavlja sredstva za doseganje skladnosti, s tem pa z zaupanjem v proizvode omogoča prost pretok. Direktiva 2007/23/ES Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju pirotehničnih izdelkov v promet je primer navedene usklajevalne zakonodaje Unije, ki zagotavlja prost pretok pirotehničnih izdelkov. Določa bistvene varnostne zahteve, ki jih morajo pirotehnični izdelki izpolnjevati, da se jim lahko omogoči dostopnost na trgu EU. Proizvajalci morajo dokazati, da je bil pirotehnični izdelek načrtovan in proizveden v skladu z bistvenimi varnostnimi zahtevami, ter namestiti oznako CE. Izkušnje z izvajanjem usklajevalne zakonodaje Unije med sektorji so pokazale nekatere slabosti in nedoslednosti pri izvajanju ter izvrševanju navedene zakonodaje, kar je privedlo do: – prisotnosti neskladnih ali nevarnih proizvodov na trgu, kar je povzročilo nezaupanje v oznako CE; – poslabšanja konkurenčnega položaja gospodarskih subjektov, ki spoštujejo zakonodajo, v primerjavi s tistimi, ki se izogibajo spoštovanju pravil; – neenake obravnave v primeru neskladnih proizvodov in izkrivljanja konkurence med gospodarskimi subjekti zaradi različnih praks izvrševanja; – različnih praks, ki jih nacionalni organi uporabljajo pri imenovanju organov za ugotavljanje skladnosti; – težav s kakovostjo nekaterih priglašenih organov. Poleg tega je regulativno okolje postalo vse bolj zapleteno, saj različni zakonodajni akti pogosto veljajo hkrati za en in isti proizvod. Nedoslednosti v tej zakonodaji vse bolj otežujejo položaj gospodarskih subjektov in organov, da bi pravilno razlagali in uporabljali navedeno zakonodajo. Za odpravo teh horizontalnih pomanjkljivosti v usklajevalni zakonodaji Unije, ki so bile zaznane v različnih industrijskih sektorjih, je bil leta 2008 kot del paketa za proizvode sprejet „nov zakonodajni okvir“. Njegov cilj je okrepiti in dopolniti obstoječa pravila ter izboljšati praktične vidike njihove uporabe in uresničevanja. Nov zakonodajni okvir je sestavljen iz dveh dopolnilnih instrumentov, in sicer Uredbe (ES) št. 765/2008 o določitvi zahtev za akreditacijo in nadzor trga ter Sklepa št. 768/2008/ES o skupnem okviru za trženje proizvodov. Uredba o novem zakonodajnem okviru je uvedla pravila o akreditaciji (instrument za ocenjevanje kompetenc organov za ugotavljanje skladnosti) in zahteve za organizacijo ter učinkovitost nadzora trga in nadzora proizvodov iz tretjih držav. Ta pravila od 1. januarja 2010 veljajo neposredno v vseh državah članicah. Sklep o novem zakonodajnem okviru določa skupni okvir za usklajevalno zakonodajo EU za proizvode. Ta okvir je sestavljen iz določb, ki so pogosto uporabljene v zakonodaji EU o proizvodih (npr. opredelitev pojmov, obveznosti gospodarskih subjektov, priglašeni organi, zaščitni mehanizmi itd.). Te skupne določbe so bile okrepljene, da se zagotovita učinkovitejša uporaba in izvrševanje direktiv v praksi. Uvedeni so bili novi elementi, kot so obveznosti uvoznikov, ki so ključni za izboljšanje varnosti proizvodov na trgu. Določbe iz Sklepa o novem zakonodajnem okviru in Uredbe o novem zakonodajnem okviru se dopolnjujejo in so tesno povezane. Sklep o novem zakonodajnem okviru vsebuje ustrezne obveznosti gospodarskih subjektov in priglašenih organov, ki organom za nadzor trga in organom, pristojnim za priglašene organe, omogočajo ustrezno izvajanje nalog, ki jim jih nalaga Uredba o novem zakonodajnem okviru, ter zagotavljanje učinkovitega in skladnega izvrševanja zakonodaje EU o proizvodih. Vendar v nasprotju z Uredbo o novem zakonodajnem okviru določbe iz Sklepa o novem zakonodajnem okviru niso neposredno veljavne. Za zagotovitev, da bodo vsi gospodarski subjekti, za katere se uporablja usklajevalna zakonodaja Unije, imeli koristi od izboljšav novega zakonodajnega okvira, je treba določbe Sklepa o novem zakonodajnem okviru prenesti v veljavno zakonodajo o proizvodih. Raziskava, izvedena po sprejetju paketa o proizvodih leta 2008, je pokazala, da bo večina usklajevalne zakonodaje Unije o proizvodih v naslednjih treh letih potrebovala revizijo, ne le zaradi težav v vseh sektorjih, temveč tudi zaradi razlogov, ki so specifični za sektorje. Vsaka taka revizija bi samodejno vsebovala usklajevanje zadevne zakonodaje s Sklepom o novem zakonodajnem okviru, saj so se Parlament, Svet in Komisija zavezali, da bodo določbe Sklepa čim bolj uporabljali v prihodnji zakonodaji o proizvodih z namenom spodbujanja čim večje usklajenosti regulativnega okvira. Za mnoge druge usklajevalne direktive Unije, vključno z Direktivo 2007/23/ES o dajanju pirotehničnih izdelkov v promet, v tem časovnem okviru ni predvidena revizija na področju zaznanih težav, ki so specifične za sektorje. Za zagotovitev, da se težave v zvezi z neskladnostjo in priglašenimi organi vseeno obravnavajo v teh sektorjih, in zaradi doslednosti celotnega regulativnega okolja za proizvode je bila sprejeta odločitev, da se te direktive v paketu uskladi z določbami iz Sklepa o novem zakonodajnem okviru. Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije Ta pobuda je v skladu z Aktom za enotni trg[1], ki poudarja potrebo po ponovni vzpostavitvi zaupanja potrošnikov v kakovost proizvodov na trgu in pomembnost izvrševanja nadzora trga. Poleg tega podpira politiko Komisije o boljši zakonodaji in poenostavitvi regulativnega okolja. 2. Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi in ocena učinka Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi O usklajevanju Direktive 2007/23/ES o dajanju pirotehničnih izdelkov v promet s Sklepom o novem zakonodajnem okviru se je razpravljalo z nacionalnimi strokovnjaki, pristojnimi za izvajanje te direktive, v delovnih skupinah za pirotehnične izdelke, na forumu priglašenih organov in z industrijskimi združenji na dvostranskih srečanjih. Od junija do oktobra 2010 je potekalo javno posvetovanje, ki je zajemalo vse sektorje iz te pobude. Sestavljeno je bilo iz štirih ciljnih vprašalnikov za gospodarske subjekte, organe, priglašene organe in uporabnike, službe Komisije pa so prejele 300 odgovorov. Rezultati so objavljeni na: http://ec.europa.eu/enterprise/policies/single-market-goods/regulatory-policies-common-rules-for-products/new-legislative-framework/index_en.htm. Poleg splošnega posvetovanja je bilo izvedeno tudi posvetovanje malih in srednjih podjetij. Pri posvetovanju je maja/junija 2010 prek omrežja Enterprise Europe sodelovalo 603 malih in srednjih podjetij. Rezultati so na voljo na: http://ec.europa.eu/enterprise/policies/single-market-goods/files/new-legislative-framework/smes_statistics_en.pdf. Proces posvetovanja je pokazal široko podporo pobudi. Udeleženci so se strinjali, da je treba izboljšati nadzor trga in sistem za ocenjevanje ter spremljanje priglašenih organov. Organi v celoti podpirajo ukrep, saj bo okrepil obstoječ sistem ter izboljšal sodelovanje na ravni EU. Industrija zaradi učinkovitejših ukrepov zoper proizvode, ki niso usklajeni z zakonodajo, pričakuje bolj enake konkurenčne pogoje ter poenostavitev zaradi usklajevanja zakonodaje. Glede nekaterih obveznosti, ki so nujne za izboljšanje učinkovitosti nadzora trga, so bili izraženi nekateri pomisleki. Ti ukrepi industriji ne bodo povzročili znatnih stroškov, koristi izboljšanega nadzora trga pa morajo preseči stroške. Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj Ocena učinka za ta izvedbeni paket se je v veliki meri opirala na oceno učinka, izvedeno za nov zakonodajni okvir. Poleg zbiranja in analiziranja strokovnih informacij v tem okviru je potekalo tudi dodatno posvetovanje strokovnjakov in interesnih skupin, ki so specifični za sektor, ter horizontalnih strokovnjakov, ki so dejavni na področju tehničnega usklajevanja, ugotavljanja skladnosti, akreditacije in nadzora trga. Ocena učinka Komisija je na podlagi zbranih informacij izvedla oceno učinka, v kateri je raziskala in primerjala tri možnosti. Možnost 1 – brez sprememb trenutnega položaja Ta možnost ne predlaga sprememb trenutne direktive in se sklicuje le na nekatere izboljšave, ki se pričakujejo s sprejetjem Uredbe o novem zakonodajnem okviru. Možnost 2 – usklajevanje Sklepa o novem zakonodajnem okviru z nezakonodajnimi ukrepi Možnost 2 obravnava možnost spodbujanja prostovoljnega usklajevanja z določbami iz Sklepa o novem zakonodajnem okviru tako, da se v dokumentih s smernicami predstavi kot najboljša praksa. Možnost 3 – usklajevanje Sklepa o novem zakonodajnem okviru z zakonodajnimi ukrepi Ta možnost zajema vključevanje določb Sklepa o novem zakonodajnem okviru v veljavne direktive. Možnost 3 je bila najbolj primerna, ker: – bo izboljšala konkurenčnost podjetij, priglašeni organi pa bodo svoje obveznosti vzeli resno v nasprotju s tistimi, ki v sistemu goljufajo; – bo izboljšala delovanje notranjega trga z zagotavljanjem enake obravnave vseh gospodarskih subjektov, zlasti uvoznikov in distributerjev ter priglašenih organov; – ne bo povzročila znatnih stroškov za gospodarske subjekte in priglašene organe; pri tistih, ki že delujejo odgovorno, ni pričakovati dodatnih stroškov oziroma bodo imeli le zanemarljive stroške; – se šteje kot bolj učinkovita od možnosti 2: zaradi slabe izvršljivosti možnosti 2 je težko pričakovati, da bi v okviru navedene možnosti prišlo do pozitivnih učinkov; – možnosti 1 in 2 ne ponujata rešitve težave neusklajenosti v regulativnem okviru in zato nimata pozitivnega vpliva na poenostavitev regulativnega okolja. 3. Glavni elementi predloga 3.1. Horizontalne opredelitve Predlog uvaja usklajeno opredelitev pojmov, ki se pogosto uporabljajo v usklajevalni zakonodaji Unije, zato je njihov pomen treba uskladiti po vsej navedeni zakonodaji. 3.2. Obveznosti gospodarskih subjektov in zahteve po sledljivosti Predlog pojasnjuje obveznosti proizvajalcev in uvaja obveznosti za uvoznike ter distributerje. Uvozniki morajo preveriti, ali je proizvajalec izvedel veljavni postopek ugotavljanja skladnosti in sestavil tehnično dokumentacijo. Prav tako morajo od proizvajalca dobiti zagotovilo, da bo ta tehnična dokumentacija na voljo organom na zahtevo. Poleg tega morajo uvozniki tudi preveriti, ali so pirotehnični izdelki ustrezno označeni in opremljeni z navodili ter varnostnimi informacijami. Hraniti morajo izvod izjave o skladnosti in na proizvodu navesti svoje ime ter naslov, kadar pa to ni mogoče, podatke navedejo na embalaži ali priloženi dokumentaciji. Distributerji morajo preveriti, ali sta na pirotehničnem izdelku oznaka CE in po potrebi ime proizvajalca ter uvoznika, priložena pa mu morata biti zahtevana dokumentacija in navodila. Uvozniki in distributerji morajo sodelovati z organi za nadzor trga in v primeru dobave neskladnih pirotehničnih izdelkov sprejeti ustrezne ukrepe. Obveznosti za izboljšano sledljivost so uvedene za vse gospodarske subjekte. Na pirotehničnih izdelkih morajo biti navedeni ime in naslov proizvajalca ter številka, ki omogoča identifikacijo in povezavo izdelka z njegovo tehnično dokumentacijo. Ko je pirotehnični izdelek uvožen, morata biti na njem navedena tudi ime in naslov uvoznika. Poleg tega mora vsak gospodarski subjekt na zahtevo organov navesti gospodarski subjekt, ki mu je dobavil pirotehnični izdelek ali komur ga je dobavil sam. 3.3. Usklajeni standardi Skladnost z usklajenimi standardi zagotavlja domnevo o skladnosti z bistvenimi zahtevami. Komisija je 1. junija 2011 sprejela predlog Uredbe o evropski standardizaciji[2], ki določa horizontalni pravni okvir za evropsko standardizacijo. Predlog uredbe med drugim vsebuje določbe o standardizacijskih zahtevah Komisije za evropske standardizacijske organizacije, o postopkih za doseganje ciljev usklajenih standardov in o udeležbi zainteresiranih strani v postopku standardizacije. Zato so bile določbe Direktive 2007/23/ES, ki zajemajo enake vidike, v tem predlogu črtane zaradi pravne varnosti. Določba, ki prenaša domnevo o skladnosti na usklajene standarde, je bila spremenjena, da se pojasni obseg domneve o skladnosti, ko standardi le delno zajemajo bistvene zahteve. 3.4. Ugotavljanje skladnosti in oznaka CE V Direktivi 2007/23/ES o dajanju pirotehničnih izdelkov v promet so izbrani ustrezni postopki ugotavljanja skladnosti, ki jih morajo proizvajalci uporabljati, da dokažejo skladnost svojih pirotehničnih izdelkov z bistvenimi varnostnimi zahtevami. Predlog te postopke usklajuje z njihovimi posodobljenimi različicami iz Sklepa o novem zakonodajnem okviru. Splošna načela oznake CE so določena v členu 30 Uredbe 765/2008, natančne določbe o namestitvi oznake CE na pirotehnične izdelke pa so bile vključene v ta predlog. 3.5. Priglašeni organi Predlog utrjuje priglasitvena merila za priglašene organe. Pojasnjuje, da morajo hčerinske družbe ali podizvajalci prav tako izpolnjevati priglasitvene zahteve. Uvaja posebne zahteve za priglasitvene organe, postopek za priglasitev priglašenih organov pa je revidiran. Kompetence priglašenega organa je treba dokazati z akreditacijskim potrdilom. Kadar pri ocenjevanju kompetenc priglašenega organa ni bila uporabljena akreditacija, mora priglasitev zajemati dokumentacijo, ki kaže, kako so bile ocenjene kompetence navedenega organa. Države članice bodo imele možnost, da priglasitvi nasprotujejo. 3.6. Nadzor trga in postopek zaščitnih klavzul Predlog pregleduje veljaven postopek zaščitnih klavzul. Uvaja stopnjo izmenjave informacij med državami članicami in opredeljuje korake, ki jih morajo izvesti zadevni organi, ko odkrijejo neskladen pirotehnični izdelek. Dejanski postopek zaščitnih klavzul, ki vodi do sprejetja sklepa na ravni Komisije o tem, ali je ukrep upravičen ali ne, je sprožen le, ko druga država članica nasprotuje ukrepu, sprejetemu proti pirotehničnemu izdelku. Če nasprotovanja sprejetemu strogemu ukrepu ni, morajo vse države članice na svojem ozemlju ustrezno ukrepati. 3.7. Zadeve, ki so specifične glede na sektor Nekateri pirotehnični izdelki, in sicer pirotehnični izdelki za uporabo v avtomobilih, kot so plinski generatorji zračnih blazin, vsebujejo majhne vrednosti tržnih eksplozivnih sestavin in vojaških eksplozivov. Po sprejetju Sklepa 2007/23/ES je postalo jasno, da teh snovi ne bo mogoče nadomestiti kot dodatkov v popolnoma vnetljivih zmeseh, kjer se uporabljajo za izboljšanje energetskega ravnovesja. Zato se predlaga sprememba bistvene varnostne zahteve (4). 3.8. Komitologija in delegirani akti Določbe o delovanju odbora za eksplozive so bile prilagojene novim pravilom o delegiranih aktih iz člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije in novim določbam o izvedbenih aktih iz Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije[3]. 4. Pravni elementi predloga Pravna podlaga Predlog temelji na členu 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Načelo subsidiarnosti Notranji trg je pristojnost, ki si jo delijo Unija in države članice. Načelo subsidiarnosti je pomembno zlasti zaradi novih dodanih določb, katerih cilj je izboljšanje učinkovitega izvrševanja Direktive 2007/23/ES o dajanju pirotehničnih izdelkov v promet, in sicer o obveznosti uvoznika in distributerja, določb o sledljivosti, določb o ocenjevanju in priglasitvi priglašenih organov ter obveznosti izboljšanega sodelovanja v okviru revidiranega nadzora trga in zaščitnih postopkov. Izkušnje z izvrševanjem zakonodaje so pokazale, da so ukrepi, sprejeti na nacionalni ravni, povzročili različne pristope in drugačne obravnave gospodarskih subjektov v EU, kar ogroža doseganje cilja te direktive. Če se na nacionalni ravni za rešitev teh težav sprejmejo ukrepi, to povzroča ovire za prost pretok blaga. Poleg tega je ukrepanje na nacionalni ravni omejeno na ozemeljsko pristojnost države članice. Zaradi vse večje internacionalizacije trgovine se število čezmejnih primerov stalno povečuje. Usklajeno delovanje na ravni EU lahko veliko bolje dosega zastavljene cilje, prispevalo pa bo zlasti k učinkovitejšemu nadzoru trga. Zato je ustreznejše sprejeti ukrepe na ravni EU. Težavo nedoslednosti v direktivi pa lahko reši le zakonodajalec EU. Sorazmernost V skladu z načelom sorazmernosti predlagane spremembe ne presegajo tega, kar je potrebno za uresničitev zastavljenih ciljev. Nove ali spremenjene obveznosti ne uvajajo nepotrebnih bremen in stroškov za industrijo, zlasti za mala in srednja podjetja, ali uprave. Če je bilo ugotovljeno, da imajo spremembe negativen vpliv, je analiza učinka možnosti najprimernejši odziv na ugotovljene težave. Številne spremembe prispevajo k večji jasnosti obstoječe direktive brez uvedbe novih zahtev, ki bi povzročale dodatne stroške. Uporabljena zakonodajna tehnika Usklajevanje Sklepa o novem zakonodajnem okviru zahteva številne znatne spremembe določb Direktive 2007/23/ES. Za zagotovitev berljivosti spremenjenega besedila je bila izbrana tehnika prenovitve v skladu z medinstitucionalnim sporazumom z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov[4]. Spremembe določb Direktive 2007/23/ES zadevajo: opredelitev pojmov, obveznosti gospodarskih subjektov, domnevo o skladnosti, zagotovljeno z usklajenimi standardi, izjavo o skladnosti, oznako CE, priglašene organe, postopek zaščitnih klavzul in postopek ugotavljanja skladnosti. Predlog ne spreminja obsega Direktive in bistvenih varnostnih zahtev, razen popravka iz točke 3.7. 5. Proračunske posledice Predlog nima nobenih posledic za proračun EU. 6. Dodatne informacije Razveljavitev veljavne zakonodaje Zaradi sprejetja predloga bo Direktiva 2007/23/ES o dajanju pirotehničnih izdelkov v promet razveljavljena. Evropski gospodarski prostor Predlog zadeva EGP in ga je zato treba razširiti na Evropski gospodarski prostor. ê 2007/23/ES (prilagojeno) ð novo NOVI ZAKONODAJNI OKVIR – PAKET PORAVNAVE (Izvajanje paketa za proizvode) 2011/0358 (COD) Predlog DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o usklajevanju zakonodaj držav članic v zvezi z dostopnostjo pirotehničnih izdelkov na trgu (Prenovitev) (Besedilo velja za EGP) EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Ö o delovanju Evropske unije Õ in zlasti člena 95 Ö 114 Õ Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[5], v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: ò novo (1) Potrebne so številne bistvene spremembe Direktive 2007/23/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. maja 2007 o dajanju pirotehničnih izdelkov v promet[6]. Zaradi jasnosti je treba navedeno direktivo prenoviti. (2) Uredba (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o določitvi zahtev za akreditacijo in nadzor trga v zvezi s trženjem proizvodov ter razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 339/93[7] določa pravila o akreditaciji organov za ugotavljanje skladnosti, zagotavlja okvir za nadzor trga proizvodov in nadzor proizvodov iz tretjih držav ter določa glavna načela o oznaki CE. (3) Sklep št. 768/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o skupnem okviru za trženje proizvodov in razveljavitvi Sklepa Sveta 93/465/EGS[8] določa skupna načela in referenčne določbe za uporabo v sektorski zakonodaji z namenom zagotavljanja skladne podlage za revizijo ali prenovitev navedene zakonodaje. Direktivo 2007/23/ES je treba prilagoditi navedenemu sklepu. ê 2007/23/ES, uvodna izjava 1 ð novo (4) Zakoni in drugi predpisi, ki v državah članicah urejajo dajanje ð dostopnost ï pirotehničnih izdelkov v promet ð na trgu ï, so različni, zlasti glede vidikov, kot sta varnost in učinkovitost. ê 2007/23/ES, uvodna izjava 2 (prilagojeno) (5) Te zZakone in druge predpise Ö držav članic Õ, ki lahko povzročijo trgovinske ovire v Skupnosti Ö Uniji Õ, bi bilo Ö je Õ treba uskladiti, da se zagotovi prosti pretok pirotehničnih izdelkov na notranjem trgu, pri čemer se zagotavlja visoka raven zaščite zdravja in varnosti ter varstva potrošnikov in poklicnih končnih uporabnikov. ê 2007/23/ES, uvodna izjava 3 (prilagojeno) (6) Direktiva Sveta 93/15/EGS z dne 5. aprila 1993 o usklajevanju določb v zvezi z dajanjem eksplozivov za civilno uporabo[9] v promet in njihovim nadzorom iz področja uporabe izključuje pirotehnične izdelkein navaja, da je treba zaradi pirotehničnih izdelkov sprejeti ustrezne ukrepe za zagotovitev zaščite potrošnikov in varnosti javnosti ter da se na tem področju načrtuje dodatna direktiva. ê 2007/23/ES, uvodna izjava 4 (prilagojeno) (7) Ö Varnost med skladiščenjem ureja Õ Direktiva Sveta 96/82/ES z dne 9. decembra 1996 o obvladovanju nevarnosti večjih nesreč, v katere so vključene nevarne snovi[10], Ö ki Õ določa varnostne zahteve za organizacije, v katerih so prisotni eksplozivi, vključno s pirotehničnimi snovmi. ê 2007/23/ES, uvodna izjava 21 ð novo (8) V zvezi z varnostjo pri prevozu so pravila glede prevoza pirotehničnih izdelkov zajeta z mednarodnimi konvencijami in sporazumi, vključno s priporočili Združenih narodov o prevozu nevarnih snovi. ð Navedeni vidiki zato ne sodijo na področje uporabe te direktive. ï ê 2007/23/ES, uvodna izjava 6 (prilagojeno) ð novo (9) Ta direktiva se ne bi smela Ö ne sme Õ uporabljati za pirotehnične izdelke, za katere se uporabljajo Direktiva Sveta 96/98/ES z dne 20. decembra 1996 o pomorski opremi[11] in v njej navedene zadevne mednarodne konvencije. ð Prav tako se ne sme uporabljati za udarne kapice, namenjene za igrače, ki spadajo na področje uporabe Direktive 2009/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o varnosti igrač[12]. ï ê 2007/23/ES, uvodna izjava 8 (prilagojeno) ð novo (10) V skladu z načeli iz Resolucije Sveta z dne 7. maja 1985 o novem pristopu do tehničnega usklajevanja in standardov[13] bi moral biti pirotehnični izdelek skladen s to direktivo, ko se ta izdelek prvič daje v promet na trgu Skupnosti. Ob upoštevanju verskih, kulturnih in tradicionalnih praznikov v državah članicah se izdelki za ognjemete, ki jih proizvajalec izdela za lastno uporabo, ne obravnavajo, kot da so bili dani v promet Ö na voljo na trgu Õ, če države članice dovolijo njihovo uporabo na svojem ozemlju, zato ni potrebno, da so skladni s to direktivo. ê 2007/23/ES, uvodna izjava 13 (prilagojeno) (11) Če so bistvene varnostne zahteve izpolnjene, države članice ne bi smele Ö ne smejo Õ prepovedati, omejiti ali ovirati prostega pretoka pirotehničnih izdelkov. Ta direktiva bi se morala Ö se mora Õ uporabljati brez poseganja v nacionalno zakonodajo o izdajanju dovoljenj proizvajalcem, distributerjem in uvoznikom v državah članicah. ê 2007/23/ES, uvodna izjava 5 (prilagojeno) (12) Pirotehnični izdelki bi morali Ö morajo Õ vključevati izdelke za ognjemete, pirotehnične izdelke za odrska prizorišča in pirotehnične izdelke za tehnične namene, na primer plinske generatorje, ki se uporabljajo v zračnih blazinah ali zategovalnikih varnostnih pasov. ê 2007/23/ES, uvodna izjava 7 (prilagojeno) (13) Da se zagotovi ustrezno visoka raven zaščite, bi bilo Ö je Õ treba pirotehnične izdelke razvrstiti zlasti glede na raven nevarnosti ter glede na vrsto uporabe, namen ali raven hrupa. ê 2007/23/ES, uvodna izjava 9 (prilagojeno) (14) Glede na nevarnosti, ki so sestavni del uporabe pirotehničnih izdelkov, je primerno določiti najnižje dovoljene starosti za njihovo prodajo potrošnikom in njihovo uporabo ter zagotoviti, da njihove oznake navajajo zadostne in ustrezne podatke o varni uporabi, da se zaščitijo zdravje, varnost ljudi in okolje. Treba bi bilo oblikovati določbe za nekatere pirotehnične izdelke, ki bodo Ö Nekateri pirotehnični izdelki morajo biti Õ na voljo le pooblaščenim strokovnjakom s potrebnim znanjem, spretnostmi in izkušnjami. V zvezi s pirotehničnimi izdelki za vozila bi morale Ö morajo Õ zahteve za označevanje upoštevati trenutno prakso in dejstvo, da se ti izdelki dobavljajo izključno profesionalnim uporabnikom. ê 2007/23/ES, uvodna izjava 10 (prilagojeno) (15) Uporaba pirotehničnih izdelkov in zlasti uporaba izdelkov za ognjemete je predmet izrazito različnih kulturnih običajev in navad v zadevnih državah članicah. Zato je nujno omogočiti Ö treba Õ državam članicam Ö omogočiti Õ, da sprejmejo nacionalne ukrepe za omejevanje uporabe ali prodaje nekaterih kategorij izdelkov za ognjemete širši javnosti iz razlogov javne varnosti ali varnostnih razlogov. ò novo (16) Gospodarski subjekti morajo biti odgovorni za skladnost pirotehničnih izdelkov, in sicer v povezavi z njihovo vlogo v dobavni verigi, da se zagotovi visoka raven zaščite javnih interesov, kot sta zdravje in varnost, in varstva uporabnikov ter poštena konkurenca na trgu Unije. (17) Vsi gospodarski subjekti, ki sodelujejo v dobavni in distribucijski verigi, morajo sprejeti ustrezne ukrepe za zagotovitev, da so na trgu dostopni samo tisti pirotehnični izdelki, ki so v skladu s to direktivo. Treba je določiti jasno in sorazmerno delitev obveznosti, ki ustrezajo vlogi vsakega subjekta v postopku dobave in distribucije. (18) Proizvajalec, ki natančno pozna postopek zasnove in proizvodnje, je najprimernejši za izvedbo celotnega postopka ugotavljanja skladnosti. Postopek ugotavljanja skladnosti torej mora ostati obveznost samega proizvajalca. ê 2007/23/ES, uvodna izjava 12 Odgovornost za zagotavljanje usklajenosti pirotehničnih izdelkov s to direktivo in zlasti z bistvenimi varnostnimi zahtevami bi moral imeti proizvajalec. Če proizvajalec nima sedeža v Skupnosti, bi morala fizična ali pravna oseba, ki uvaža pirotehnični izdelek v Skupnost, zagotoviti, da proizvajalec izpolni vse obveznosti na podlagi te direktive, ali prevzeti vse obveznosti proizvajalca. ò novo (19) Nujno je treba zagotoviti, da so pirotehnični izdelki iz tretjih držav, ki vstopajo na trg Unije, v skladu z zahtevami iz te direktive, zlasti pa je treba zagotoviti, da so proizvajalci izvedli ustrezno ugotavljanje skladnosti navedenih izdelkov. Zato je treba določiti, da morajo uvozniki zagotoviti, da so pirotehnični izdelki, ki jih dajejo na trg, skladni z zahtevami iz te direktive, in da na trg ne dajejo pirotehničnih izdelkov, ki niso v skladu s temi zahtevami ali pomenijo tveganje. Določiti je treba tudi, da morajo uvozniki zagotoviti, da so bili opravljeni postopki ugotavljanja skladnosti ter da je označevanje proizvodov in dokumentacija, ki jo pripravijo proizvajalci, na voljo nadzornim organom za pregled. (20) Distributer omogoča dostopnost pirotehničnega izdelka na trgu, potem ko ga na trg da proizvajalec ali uvoznik, ter mora delovati skrbno in zagotoviti, da njegovo ravnanje s pirotehničnim izdelkom ne vpliva negativno na njegovo skladnost. (21) Vsak gospodarski subjekt, ki da pirotehnični izdelek na trg pod svojim imenom ali blagovno znamko ali ga spremeni na tak način, da vpliva na izpolnjevanje zahtev iz te direktive, je treba šteti za proizvajalca in mora prevzeti obveznosti proizvajalca. (22) Distributerji in uvozniki, ki so blizu trga, morajo biti vključeni v naloge nadzora trga, ki jih izvajajo pristojni nacionalni organi, in morajo biti pripravljeni na dejavno udeležbo ter navedenim organom zagotoviti vse potrebne informacije v zvezi z zadevnim pirotehničnim izdelkom. ê 2007/23/ES, uvodna izjava 11 (23) Ustrezno je določiti bistvene varnostne zahteve za pirotehnične izdelke, da se zaščiti potrošnike in preprečijo nesreče. ò novo (24) Nekateri pirotehnični izdelki, npr. pirotehnični izdelki za uporabo v avtomobilih, kot so plinski generatorji zračnih blazin, vsebujejo manjše vrednosti tržnih eksplozivnih sestavin in vojaških eksplozivov. Po sprejetju direktive 2007/23/ES je postalo jasno, da teh snovi ne bo mogoče nadomestiti kot dodatkov v popolnoma vnetljivih zmeseh, kjer se uporabljajo za izboljšanje energetskega ravnovesja. Bistveno varnostno zahtevo (4), ki prepoveduje uporabo tržnih eksplozivnih sestavin in vojaških eksplozivov, je treba zato spremeniti. ê 2007/23/ES, uvodna izjava 14 (prilagojeno) ð novo (25) Da se olajša proces dokazovanja skladnosti Ö ugotavljanje skladnosti Õ z bistvenimi varnostnimi zahtevami Ö iz te direktive Õ, se v zvezi z načrtovanjem, proizvodnjo in preskušanjem pirotehničnih izdelkov razvijajo usklajeni standardi. ð je treba določiti domnevo skladnosti za pirotehnične izdelke, ki so v skladu z usklajenimi standardi, sprejetimi v skladu z Uredbo (EU) št. [../..] Evropskega parlamenta in Sveta z dne […..] o evropski standardizaciji in spremembi direktiv Sveta 89/686/EGS in 93/15/EGS ter direktiv 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/105/ES in 2009/23/ES[14] Evropskega parlamenta in Sveta, za namene navedbe podrobnih tehničnih specifikacij navedenih zahtev. ï ò novo (26) Uredba (EU) št. [../..] [o evropski standardizaciji] določa postopek za pripombe k usklajenim standardom, kadar navedeni standardi ne izpolnjujejo zahtev iz te direktive v celoti. ê 2007/23/ES, uvodna izjava 15 Evropske usklajene standarde pripravljajo, sprejemajo in spreminjajo Evropski odbor za standardizacijo (CEN), Odbor za elektrotehnično standardizacijo (CENELEC) in Evropski inštitut za telekomunikacijske standarde (ETSI). Te organizacije imajo pristojnosti za sprejemanje usklajenih standardov, ki jih pripravljajo v skladu s splošnimi smernicami za sodelovanje med seboj in Evropsko komisijo ter Evropskim združenjem za prosto trgovino[15], kakor tudi s postopkom, določenim v Direktivi 98/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. junija 1998 o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih standardov in tehničnih predpisov o storitvah informacijske družbe[16]. V zvezi s pirotehničnimi izdelki za vozila bi bilo treba upoštevati mednarodno usmeritev evropskih proizvajalcev avtomobilske opreme in spoštovati ustrezne mednarodne standarde ISO. ê 2007/23/ES, uvodna izjava 16 V skladu z dokumentom „Novi pristop k tehničnemu usklajevanju in standardizaciji“ bi se za pirotehnične izdelke, izdelane ob upoštevanju usklajenih standardov, moralo domnevati, da izpolnjujejo bistvene varnostne zahteve, določene s to direktivo. ò novo (27) Zato da lahko gospodarski subjekti dokažejo in pristojni organi zagotovijo, da so pirotehnični izdelki, ki so dostopni na trgu, skladni z bistvenimi varnostnimi zahtevami, je treba določiti postopke ugotavljanja skladnosti. Sklep 768/2008/ES določa module za postopke ugotavljanja skladnosti, ki vključujejo postopke od najmanj do najbolj strogega, sorazmerno s stopnjo tveganja in stopnjo zahtevane varnosti. Za zagotovitev medsektorske skladnosti in preprečitev ad hoc možnosti je treba izbrati postopke ugotavljanja skladnosti med navedenimi moduli. (28) Proizvajalci morajo pripraviti izjavo EU o skladnosti, da se zagotovijo podrobne informacije o skladnosti pirotehničnega izdelka z zahtevami iz te direktive in zadevne usklajevalne zakonodaje Unije. ê 2007/23/ES, uvodna izjava 17 Svet je v Sklepu 93/465/EGS z dne 22. julija 1993 o modulih za različne faze postopkov ugotavljanja skladnosti in o pravilih za pritrditev in uporabo znaka skladnosti CE, ki so namenjeni uporabi v direktivah o tehnični uskladitvi[17], uvedel usklajene načine uporabe postopkov za ugotavljanje skladnosti. Uporaba teh modulov pri pirotehničnih izdelkih bo omogočila določitev odgovornosti proizvajalcev in organov, vključenih v postopek ugotavljanja skladnosti, ob upoštevanju narave zadevnih pirotehničnih izdelkov. ê 2007/23/ES, uvodna izjava 19 Da se pirotehnični izdelki lahko dajo v promet, bi morali imeti oznako CE, ki označuje skladnost z določbami te direktive, da so lahko predmet prostega pretoka v Skupnosti. ò novo (29) Oznaka CE, ki predstavlja ustreznost pirotehničnega izdelka, je vidna posledica celotnega procesa, ki obsega ugotavljanje skladnosti v širšem pomenu. Splošna načela, ki urejajo oznako CE, so določena v Uredbi (ES) št. 765/2008. Pravila, ki urejajo namestitev oznake CE, je treba določiti v tej direktivi. (30) Izkušnje so pokazale, da merila iz Direktive 2007/23/ES, ki jih morajo izpolnjevati organi za ugotavljanje skladnosti, da se priglasijo Komisiji, ne zadostujejo za zagotovitev enako visoke stopnje učinkovitosti priglašenih organov po vsej Uniji. Zato je bistveno, da vsi priglašeni organi opravljajo svoje funkcije enako in pod pogoji poštene konkurence. To zahteva določitev obveznih zahtev za organe za ugotavljanje skladnosti, ki želijo biti priglašeni kot ponudniki storitev ugotavljanja skladnosti. (31) Za zagotovitev dosledne ravni kakovosti ugotavljanja skladnosti je prav tako treba določiti zahteve za priglasitvene organe in druge organe, vključene v ugotavljanje skladnosti, priglaševanje in spremljanje priglašenih organov. (32) Sistem iz te direktive je treba dopolniti s sistemom akreditacije, določenim v Uredbi (ES) št. 765/2008. Ker je akreditacija pomembno sredstvo za preverjanje usposobljenosti organov za ugotavljanje skladnosti, jo je treba uporabljati tudi za namene priglasitve. (33) Pregledno akreditacijo, kot je določena v Uredbi (ES) št. 765/2008 za zagotovitev potrebne stopnje zaupanja v potrdila o skladnosti, morajo javni nacionalni organi po vsej Uniji šteti za prednostno sredstvo za dokazovanje tehnične usposobljenosti organov za ugotavljanje skladnosti. Vendar pa lahko nacionalni organi menijo, da razpolagajo z ustreznimi sredstvi, s katerimi lahko sami opravijo to vrednotenje. Da se zagotovi primerna stopnja verodostojnosti vrednotenja, ki jo opravijo drugi nacionalni organi, morajo v takih primerih ti organi Komisiji in drugim državam članicam zagotoviti potrebna dokumentarna dokazila, da ocenjeni organi za ugotavljanje skladnosti izpolnjujejo ustrezne zakonske zahteve. (34) Organi za ugotavljanje skladnosti za svoje dejavnosti, povezane z ugotavljanjem skladnosti, pogosto najemajo podizvajalce ali jih prenesejo na hčerinsko podjetje. Za ohranitev zahtevane varnostne ravni za pirotehnične izdelke, ki so dani na trg Unije, je za izvajanje nalog ugotavljanja skladnosti bistveno, da podizvajalci in hčerinska podjetja za ugotavljanje skladnosti izpolnjujejo iste zahteve kot priglašeni organi. Zato je pomembno, da ocenjevanje usposobljenosti in delovanja organov, ki bodo priglašeni, ter spremljanje organov, ki so že bili priglašeni, vključuje tudi dejavnosti podizvajalcev in hčerinskih podjetij. (35) Treba je povečati učinkovitost in preglednost priglasitvenega postopka ter ga zlasti prilagoditi novim tehnologijam, da se omogoči uradno obveščanje prek spleta. (36) Ker priglašeni organi svoje storitve lahko ponujajo na celotnem ozemlju Unije, je treba dati državam članicam in Komisiji priložnost, da izrazijo svoje pripombe glede priglašenega organa. Zato je treba določiti obdobje, v katerem se lahko pojasnijo vsi dvomi in pomisleki glede usposobljenosti organov za ugotavljanje skladnosti, preden začnejo delovati kot priglašeni organi. (37) Za namene konkurenčnosti je ključnega pomena, da priglašeni organi uporabljajo postopke ugotavljanja skladnosti brez nepotrebne obremenitve gospodarskih subjektov. Iz istega razloga in za zagotovitev enake obravnave gospodarskih subjektov je treba zagotoviti usklajenost tehnične uporabe postopkov ugotavljanja skladnosti. To je mogoče doseči z ustreznim usklajevanjem in sodelovanjem priglašenih organov. (38) Za zagotovitev pravne varnosti je treba pojasniti, da se pravila o nadzoru trga Unije in preverjanju izdelkov, danih na trg Unije, iz Uredbe (ES) št. 765/2008 uporabljajo za pirotehnične izdelke. Ta direktiva državam članicam ne sme onemogočiti izbire pristojnih organov za izvedbo navedenih nalog. ê 2007/23/ES, uvodna izjava 18 (prilagojeno) (39) Skupine pirotehničnih izdelkov, ki so si podobni po zgradbi, namenu in delovanju, bi morali Ö morajo Õ priglašeni organi oceniti kot družine izdelkov. ê 2007/23/ES, uvodna izjava 20 (prilagojeno) ð novo (40) V skladu z dokumentom „Novi pristop k tehničnemu usklajevanju in standardizaciji“ je pPotreben Ö je Õ postopek z zaščitno klavzulo, ki bo omogočil spodbijanje ustreznosti pirotehničnih izdelkov ali napak. Zato bi morale države članice sprejeti vse ustrezne ukrepe za prepoved ali omejitev dajanja v promet izdelkov, ki nosijo oznako CE, ali za umik takšnih izdelkov iz prometa, če pri uporabi v predvidene namene ogrožajo zdravje in varnost potrošnikov. ðDa bi povečali preglednost in skrajšali čas postopka, je z namenom povečanja učinkovitosti in črpanja iz obstoječih izkušenj držav članic treba izboljšati postopke obstoječih zaščitnih klavzul. ï ò novo (41) Obstoječi sistem je treba dopolniti s postopkom, ki omogoča zainteresiranim stranem, da so obveščene o bodočih ukrepih, povezanih s pirotehničnimi izdelki, ki predstavljajo tveganje za zdravje in varnost ljudi ali druge javne interese. Organom za nadzor trga naj bi omogočal, da v sodelovanju z ustreznimi gospodarskimi subjekti glede takih pirotehničnih izdelkov prej ukrepajo. (42) Kadar se države članice in Komisija strinjajo glede upravičenosti ukrepa, ki ga izvaja država članica, nadaljnje posredovanje Komisije ni potrebno, razen v primerih, kjer je neizpolnjevanje posledica pomanjkljivosti usklajenega standarda. ê 2007/23/ES, uvodna izjava 23 (prilagojeno) (43) Dobava varnih Ö pirotehničnih izdelkov Õizdelkov je v interesu proizvajalcev in uvoznikov, saj se ti tako izognejo plačilu odškodnine zaradi izdelkov z napako, ki bi lahko povzročili škodo posameznikom in na zasebni lastnini. Ob upoštevanju slednjega Direktiva Sveta 85/374/EGS z dne 25. julija 1985 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z odgovornostjo za proizvode z napako[18] dopolnjuje to direktivo, saj ta direktiva uvaja objektivno odgovornost proizvajalcev in uvoznikov ter zagotavlja ustrezno raven varstva potrošnikov. Ta direktiva prav tako predvideva, da so priglašeni organi ustrezno zavarovani glede svojih strokovnih dejavnosti, razen če njihove odgovornosti ne prevzame država v skladu z nacionalno zakonodajo ali je za preskuse neposredno odgovorna sama država članica. ê 2007/23/ES, uvodna izjava 26 Ukrepe, potrebne za izvedbo te direktive, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil[19]. ê 2007/23/ES, uvodna izjava 27 Komisijo bi bilo treba zlasti pooblastiti za sprejemanje ukrepov Skupnosti v zvezi s priporočili Združenih narodov, zahtevami za označevanje pirotehničnih izdelkov ter prilagajanjem prilog II in III tehničnemu napredku, kar zadeva varnostne zahteve in postopke ugotavljanja skladnosti. Ker so ti ukrepi splošne narave in spreminjajo nebistvene določbe te direktive ali dopolnjujejo to direktivo z novimi nebistvenimi določbami, jih je treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom, določenim v členu 5a Sklepa 1999/468/ES. ò novo (44) Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje te direktive je treba izvedbena pooblastila prenesti na Komisijo. Navedena pooblastila je treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije[20]. (45) Postopek pregleda je treba uporabiti za sprejetje izvedbenih aktov, da se vzpostavijo sistem sledljivosti in skupna merila za zbiranje ter posodabljanje podatkov o nesrečah v zvezi s pirotehničnimi izdelki. (46) Za doseganje ciljev te direktive je treba pooblastila za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije podeliti Komisijo, in sicer ob upoštevanju sprejetja ukrepov Unije v zvezi s prilagoditvijo te direktive priporočilom Združenih narodov o prevozu nevarnega blaga, prilagoditvami modulov za ugotavljanje skladnosti iz Priloge I k tej direktivi tehničnemu napredku in zahtevami o označevanju pirotehničnih izdelkov. Zlasti pomembno je, da Komisija med postopkom priprave izvede ustrezna posvetovanja, vključno s posvetovanji na strokovni ravni. (47) Komisija mora pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje pomembnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu. ê 2007/23/ES, uvodna izjava 22 (prilagojeno) (48) Države članice bi morale Ö morajo Õ določiti pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve določb nacionalne zakonodaje, sprejete v skladu s to direktivo, in zagotoviti, da se ta pravila izvajajo. Kazni bi morale Ö morajo Õ biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. ê 2007/23/ES, uvodna izjava 24 (prilagojeno) ð novo (49) Bistveno je določiti prehodno obdobje, da se omogoči postopno prilagajanje nacionalne zakonodaje na posebnih področjih. Proizvajalcem in uvoznikom je treba dati čas za uveljavljanje pravic iz nacionalnih predpisov, ki so veljali pred Ö datumom uporabe Õzačetkom veljavnosti Ö nacionalnih predpisov o izvajanju Õ te direktive, da bodo na primer lahko prodali zaloge narejenih izdelkov. Poleg tega bi posebno prehodno obdobje za uporabo te direktive omogočilo dodaten čas za sprejetje usklajenih standardov in zagotovilo pospešeno izvajanje te direktive, s čimer bi povečali varstvo potrošnikov. ð Treba je zagotoviti prehodno ureditev, ki bo omogočala, da bodo pirotehnični izdelki, ki so bili že dani na trg, dostopni na trgu v skladu z Direktivo 2007/23/ES. ï ê 2007/23/ES, uvodna izjava 25 (prilagojeno) (50) Ker države članice ciljev te direktiveÖ , in sicer zagotovitve, da pirotehnični izdelki na trgu izpolnjujejo zahteve, s čimer se omogoča visoka raven zaščite zdravja in varnosti ter drugih javnih interesov in hkrati zagotavlja delovanje notranjega trga, Õ ne morejo v zadostni meri doseči same in se zato Ö zaradi obsega in učinkov predlaganega ukrepa Õ lahko bolje dosežejo na ravni Skupnosti Ö Unije Õ, lahko Skupnost Ö Unija Õ sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe Ö o Evropski uniji Õ. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno, da se dosežejo ti cilji. ê 2007/23/ES, uvodna izjava 28 V skladu s točko 34 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje[21] se države članice spodbuja, da za svoje potrebe in v interesu Skupnosti izdelajo in objavijo lastne tabele, ki naj, kolikor nazorno je to mogoče, prikažejo korelacijo med to direktivo in ukrepi za prenos – ò novo (51) Obveznost prenosa te direktive v nacionalno pravo mora biti omejena na tiste določbe, ki pomenijo vsebinsko spremembo v primerjavi s predhodno direktivo. Obveznost prenosa določb, ki so nespremenjene, izhaja iz predhodne direktive. (52) Ta direktiva ne vpliva na obveznosti držav članic glede rokov za prenos direktive iz Priloge III v nacionalno zakonodajo in njihovo uporabo – ê 2007/23/ES (prilagojeno) SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO: Poglavje 1 Ö Splošne določbe Õ Člen 1 Cilji in področje uporabeÖ Vsebina Õ 1. Ta direktiva določa pravila, da bi se dosegel prost pretok pirotehničnih izdelkov na notranjem trgu, hkrati pa zagotavlja visoko raven zaščite zdravja ljudi in javne varnosti ter varnost in varstvo potrošnikov, kakor tudi upošteva pomembne vidike varstva okolja. ê 2007/23/ES ð novo 2. Ta direktiva določa bistvene varnostne zahteve, ki jih morajo izpolnjevati pirotehnični izdelki, da bi se lahko dali v promet ð bili lahko dostopni na trgu ï. ê 2007/23/ES (prilagojeno) Člen 2 Ö Področje uporabe Õ 13. Ta direktiva se uporablja za pirotehnične izdelke, kakor so opredeljeni v členu 2(1) do (5). ê 2007/23/ES 24. Ta direktiva se ne uporablja za: (a) pirotehnične izdelke za nekomercialno uporabo, ki jih v skladu z nacionalno zakonodajo uporabljajo oborožene sile, policija ali gasilske enote; (b) opremo, ki spada v področje uporabe Direktive 96/98/ES; (c) pirotehnične izdelke, ki so namenjeni za uporabo v letalsko-vesoljski industriji; (d) udarne kapice, namenjene posebej za igrače, ki spadajo v področje uporabe Direktive 2009/48/ESSveta 88/378/EGS z dne 3. maja 1988 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z varnostjo igrač[22]; (e) eksplozive, ki spadajo v področje uporabe Direktive 93/15/EGS; ê 2007/23/ES (prilagojeno) (f) streliva, v smislu projektilov, pogonskih nabojev in vadbenega streliva, ki se uporabljajo v prenosnem, drugem strelnem in artilerijskem orožju. (g) Ö izdelke za ognjemete, ki jih proizvajalec izdela za lastno uporabo, države članice pa njihovo uporabo dovolijo na svojem ozemlju. Õ Člen 23 Ö [Člen R1 Sklepa št. 768/2008/ES] Õ Opredelitev pojmov V tej direktivi Ö se uporablja naslednja opredelitev pojmov Õ: ê 2007/23/ES (1) „pirotehnični izdelek“ pomeni vsak izdelek, ki vsebuje eksplozivne snovi ali eksplozivno mešanico snovi, ki proizvajajo toploto, svetlobo, zvok, plin ali dim, ali kombinacijo takšnih učinkov s samostojnimi eksotermnimi kemičnimi reakcijami; (23) „izdelek za ognjemet“ pomeni pirotehnični izdelek, namenjen za zabavo; (34) „pirotehnični izdelki za odrska prizorišča“ pomenijo pirotehnične izdelke, namenjene za uporabo na odrih v zaprtih prostorih ali na prostem, vključno s filmsko in televizijsko produkcijo ali podobno uporabo; (45) „pirotehničen izdelek za vozila“ pomeni sestavni del varnostnih naprav v vozilih, ki vsebuje pirotehnične snovi in se uporablja za aktiviranje teh ali drugih naprav; ê 2007/23/ES (prilagojeno) Ö (5) „streliva“ pomenijo projektile, pogonske naboje in vadbeno strelivo, ki se uporabljajo v prenosnem, drugem strelnem in artilerijskem orožju; Õ ê 2007/23/ES (prilagojeno) (610) „oseba s strokovnim znanjem“ pomeni osebo, ki so jo države članice pooblastile za ravnanje z in/ali uporabo izdelkov za ognjemet kategorije 4, pirotehničnih izdelkov za odrska prizorišča kategorije T2 in/ali drugih pirotehničnih izdelkov kategorije P2 na svojem ozemlju, kakor je določeno v členu 3.; ê 2007/23/ES (prilagojeno) (72) „dajanje Ö na trg Õ v promet“ pomeni prvo Ö omogočanje dostopnosti pirotehničnega izdelka Õ ponujanje posameznega izdelka na trguSkupnosti Ö Unije Õv namene distribucije in/ali uporabe, za plačilo ali brezplačno. Izdelki za ognjemete, ki jih proizvajalec izdela za lastno uporabo in za katere je država članica dovolila uporabo na svojem ozemlju, se ne obravnavajo, kot da so bili dani v promet; ò novo (8) „omogočiti dostopnost na trgu“ pomeni vsako dobavo pirotehničnega izdelka za distribucijo, porabo ali uporabo na trgu Unije v okviru gospodarske dejavnosti, bodisi odplačno ali neodplačno; ê 2007/23/ES (prilagojeno) ð novo (96) „proizvajalec“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki oblikuje in/ali izdela pirotehnični izdelek ali ki je tak izdelek dala oblikovati in izdelati Ö načrtoval ali izdelal Õ za dajanje v promet in trži Ö tak pirotehnični izdelek Õ pod lastnim imenom ali blagovno znamko; (107) „uvoznik“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo s sedežem v Skupnosti Ö Uniji Õ, ki je pirotehnični izdelek s poreklom Ö da pirotehnični izdelek Õ iz tretje države prvič ponudila na trgu Skupnosti Ö Unije Õ v okviru svojega poslovanja; (118) „distributer“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo v dobavni verigi Ö razen proizvajalca ali uvoznika Õ, ki Ö omogoči dostopnost Õ pirotehničnegai izdeleka ponuja na trgu v okviru svojega poslovanja; ò novo (12) „gospodarski subjekti“ pomenijo proizvajalca, uvoznika in distributerja; (13) „tehnična specifikacija“ pomeni dokument, ki določa tehnične zahteve, ki jih mora izpolnjevati pirotehnični izdelek; ê 2007/23/ES ð novo (149) „usklajeni standard“ pomeni usklajeni standard, kot je opredeljen v členu 2(1)(c) Uredbe EU št. [../..] [o evropski standardizaciji]evropski standard, ki ga je sprejel evropski organ za standardizacijo na podlagi pooblastila Komisije v skladu s postopki, ki jih določa Direktiva 98/34/ES in s katero skladnost ni obvezna; ò novo (15) „akreditacija“ pomeni akreditacijo, kot je opredeljena v členu 2(10) Uredbe (ES) št. 765/2008; (16) „nacionalni akreditacijski organ“ pomeni nacionalni akreditacijski organ, kot je opredeljen v členu 2(11) Uredbe (ES) št. 765/2008; (17) „ugotavljanje skladnosti“ pomeni proces ugotavljanja, ali so bistvene varnostne zahteve glede pirotehničnega izdelka izpolnjene; (18) „organ za ugotavljanje skladnosti“ pomeni organ, ki izvaja dejavnosti ugotavljanja skladnosti, vključno z umerjanjem opreme, preskušanjem, izdajanjem potrdil in pregledovanjem; (19) „odpoklic“ pomeni vsak ukrep za vrnitev pirotehničnega izdelka, ki je že dostopen končnemu uporabniku; (20) „umik“ pomeni vsak ukrep za preprečitev omogočanja dostopnosti pirotehničnega sredstva iz dobavne verige na trgu; (21) „oznaka CE“ pomeni oznako, s katero proizvajalec izjavlja, da je pirotehnični izdelek v skladu z veljavnimi zahtevami iz usklajevalne zakonodaje Unije, ki zagotavlja njegovo namestitev; (22) „usklajevalna zakonodaja Unije“ pomeni vsako zakonodajo Unije, ki usklajuje pogoje za trženje proizvodov. ê 2007/23/ES (prilagojeno) ð novo Člen 64 Prost pretok 1. Države članice ne prepovedujejo, omejujejo ali ovirajo dajanja v promet pirotehničnih izdelkov ð omogočanja dostopnosti pirotehničnih izdelkov na trgu, ï ki so skladni z zahtevami te direktive. 2. Določbe tTa direktivae ne izključujejo ukrepov držav članic glede prepovedi ali omejitve posesti, uporabe in/ali prodaje izdelkov za ognjemete kategorij 2 in 3, pirotehničnih izdelkov za odrska prizorišča in drugih pirotehničnih izdelkov širši javnosti, torej ukrepov, ki so upravičeni na podlagi javnega reda in miru, javne varnosti ali varstva okolja. 3. Na sejmih, razstavah in prikazih za trženje pirotehničnih izdelkov države članice ne preprečijo prikazovanja in uporabe pirotehničnih izdelkov, ki niso v skladu zs določbami toe direktivoe, če viden znak jasno kaže ime in datum zadevnega sejma, razstave ali prikaza inter neskladnost in nerazpoložljivost teh izdelkov za prodajo, dokler jih proizvajalec, če je ustanovljen v Skupnosti Ö Uniji Õ, ustrezno ne uskladi, ali pa to stori uvoznik. Med takimi dogodki je treba sprejeti ustrezne varnostne ukrepe v skladu z zahtevami, ki jih določi pristojni organ zadevne države članice. 4. Države članice ne preprečujejo prostega pretoka in uporabe pirotehničnih izdelkov, izdelanih za raziskovalne, razvojne in testne namene, ki niso v skladu zs določbami toe direktivoe, če viden znak jasno kaže na njihovo neskladnost in da niso razpoložljivi razen za raziskovalne, razvojne in testne namene. ê 2007/23/ES ð novo Člen 5 Dajanje v promet ð Dostopnost na trgu ï 1. Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe za zagotovitev, da se pirotehnični izdelki lahko dajo v promet ð omogoči dostopnost pirotehničnih izdelkov na trgu ï le, če so skladni z zahtevami te direktive, nosijo oznako CE in izpolnjujejo obveznosti glede ugotavljanja skladnosti. 2. Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da pirotehnični izdelki ne nosijo oznake CE neupravičeno. ê 2007/23/ES (prilagojeno) Člen 63 Ö Kategorije pirotehničnih izdelkov ÕRazvrstitev 1. Pirotehnične izdelke razvrsti proizvajalec glede na vrsto uporabe ali namen in raven nevarnosti, tudi glede na raven hrupa. Priglašeni organi iz člena 2110 potrdijo razvrstitev kot del postopka ugotavljanja skladnosti v skladu s členom Ö iz člena Õ 179. ê 2007/23/ES Razvrstitev je naslednja: (a) Izdelki za ognjemete: (i) kategorija 1: izdelki za ognjemete, ki predstavljajo zelo majhno nevarnost, povzročajo zanemarljivo raven hrupa in so namenjeni uporabi v zaprtih območjih, vključno z izdelki za ognjemete, ki so namenjeni uporabi v stanovanjskih zgradbah; (ii) kategorija 2: izdelki za ognjemete, ki predstavljajo majhno nevarnost in povzročajo nizko raven hrupa ter so namenjeni uporabi na omejenih območjih na prostem; (iii) kategorija 3: izdelki za ognjemete, ki predstavljajo srednjo veliko nevarnost in so namenjeni uporabi na prostem, na velikih odprtih območjih in katerih raven hrupa ni škodljiva za zdravje ljudi; (iv) kategorija 4: izdelki za ognjemet, ki predstavljajo veliko nevarnost in so namenjeni za uporabo le osebam s strokovnim znanjem (splošno znani kot „izdelki za ognjemete za poklicno uporabo“) in katerih raven hrupa ni škodljiva za zdravje ljudi. (b) Pirotehnični izdelki za odrska prizorišča: (i) kategorija T1: pirotehnični izdelki za uporabo na odru, ki predstavljajo majhno nevarnost; (ii) kategorija T2: pirotehnični izdelki za uporabo na odru, ki so namenjeni za uporabo samo osebam s strokovnim znanjem. (c) Drugi pirotehnični izdelki: (i) kategorija P1: pirotehnični izdelki, razen izdelkov za ognjemete, in pirotehnični izdelki za odrska prizorišča, ki predstavljajo majhno nevarnost; (ii) kategorija P2: pirotehnični izdelki, razen izdelkov za ognjemete, in pirotehnični izdelki za odrska prizorišča, ki so namenjeni za ravnanje ali uporabo samo osebam s strokovnim znanjem. 2. Države članice obvestijo Komisijo o postopkih, s katerimi določajo in pooblaščajo osebe s strokovnim znanjem. ê 2007/23/ES (prilagojeno) Člen 7 Starostne omejitve 1. Pirotehnični izdelki se ne prodajajo ali kako drugače dajejo na voljo potrošnikom, ki so mlajši Ö Dostop do pirotehničnih izdelkov na trgu se ne omogoči mlajšim Õ od: ê 2007/23/ES (a) za izdelke za ognjemete: (i) kategorija 1: 12 let; (ii) kategorija 2: 16 let; (iii) kategorija 3: 18 let; ê 2007/23/ES (prilagojeno) (b) za druge pirotehnične izdelke Ö kategorije P1 Õ in pirotehnične izdelke za odrska prizorišča Ö kategorije T1: 18 let Õ. kategoriji T1 in P1: 18 let 2. Države članice lahko zvišajo najnižje dovoljene starosti iz odstavka 1, če je to upravičeno na podlagi javnega reda in miru ali javne varnosti. Države članice lahko tudi znižajo najnižje dovoljene starosti za osebe, ki so poklicno usposobljene ali se poklicno usposabljajo. 3. Proizvajalci, uvozniki in distributerji ne prodajajo ali kako drugače dajejo na voljo Ö omogočajo dostopnosti Õ naslednjih pirotehničnih izdelkov Ö na trgu Õ, razen osebam s strokovnim znanjem: ê 2007/23/ES (a) izdelkov za ognjemete kategorije 4; (b) pirotehničnih izdelkov kategorije P2 in pirotehničnih izdelkov za odrska prizorišča kategorije T2. ê 2007/23/ES (prilagojeno) Poglavje 2 ÖObveznosti gospodarskih subjektov Õ Člen 48 Ö [Člen R2 Sklepa št. 768/2008/ES] Õ Obveznosti proizvajalca Ö proizvajalcev Õ uvoznika in distributerja 1. Ö Pri dajanju pirotehničnih izdelkov na trg Õ Pproizvajalci zagotovijo, da so pirotehnični izdelki, ponujeni na trgu, skladni Ö bili načrtovani in proizvedeni v skladu Õ z bistvenimi varnostnimi zahtevami iz Priloge I. ê 2007/23/ES 2. Če proizvajalec ni ustanovljen v Skupnosti, mora uvoznik pirotehničnega izdelka zagotoviti, da je proizvajalec izpolnil vse obveznosti, ki mu jih nalaga ta direktiva, ali te obveznosti prevzeti sam. Za te obveznosti je lahko uvoznik odgovoren organom in telesom Skupnosti. 3. Distributerji ravnajo z ustrezno skrbnostjo v skladu z veljavno zakonodajo Skupnosti. Preverijo zlasti, da ima pirotehnični izdelek zahtevane oznake skladnosti in da mu je priložena potrebna dokumentacija. 4. Proizvajalci pirotehničnih izdelkov: (a) predložijo pirotehnični izdelek priglašenemu organu iz člena 10, ki bo opravil ugotavljanje skladnosti v skladu s členom 9; in (b) namestijo oznako CE in oznako pirotehničnega izdelka v skladu s členom 11 in členoma 12 ali 13. ò novo 2. Proizvajalci pripravijo tehnično dokumentacijo iz Priloge II ter izvedejo ustrezen postopek ugotavljanja skladnosti iz člena 16. Če je bilo s tem postopkom že dokazano, da pirotehnični izdelek izpolnjuje veljavne zahteve, proizvajalci pripravijo izjavo EU o skladnosti in namestijo oznako CE. 3. Proizvajalci hranijo tehnično dokumentacijo in izjavo EU o skladnosti najmanj 10 let po tem, ko je bil pirotehnični izdelek dan na trg. 4. Proizvajalci zagotovijo, da se izvajajo postopki za ohranjanje skladnosti serijske proizvodnje. Treba je upoštevati spremembe pri načrtovanju pirotehničnega izdelka ali njegovih lastnosti ter spremembe usklajenih standardov ali tehničnih specifikacij glede skladnosti pirotehničnega izdelka. Proizvajalci, ko je to potrebno zaradi tveganj, ki jih predstavlja pirotehnični izdelek, ter zaradi zaščite zdravja in varnosti potrošnikov pregledujejo vzorce na trgu dostopnih pirotehničnih izdelkov, raziskujejo in po potrebi vodijo knjigo pritožb in register neustreznih pirotehničnih izdelkov in njihovega odpoklica ter o vsem tovrstnem spremljanju obveščajo distributerje. 5. Proizvajalci zagotovijo, da so njihovi pirotehnični izdelki označeni v skladu s členom 9 ali 10. 6. Proizvajalci, ki menijo ali utemeljeno domnevajo, da pirotehnični izdelek, ki so ga dali na trg, ni v skladu s to direktivo, nemudoma izvedejo korektivne ukrepe, da zagotovijo skladnost pirotehničnega izdelka ali pa ga po potrebi umaknejo ali odpokličejo. V kolikor pirotehnični izdelek predstavlja tveganje, proizvajalci takoj obvestijo pristojne nacionalne organe držav članic, v kateri je ta pirotehnični izdelek na voljo, in jim predložijo informacije, zlasti o neizpolnjevanju in sprejetih korektivnih ukrepih. 7. Proizvajalci na podlagi utemeljene zahteve pristojnih nacionalnih organov predložijo vse potrebne informacije in dokumentacijo za dokazovanje skladnosti pirotehničnega izdelka v jeziku, ki ga navedeni organ brez težav razume. S tem organom na njegovo zahtevo sodelujejo pri kateri koli dejavnosti, katere cilj je preprečiti tveganje, ki ga povzroča pirotehnični izdelek, ki so ga dali na trg. ê 2007/23/ES (prilagojeno) Člen 129 Označevanje Ö pirotehničnih Õ izdelkov, ki niso pirotehnični izdelki za vozila ê 2007/23/ES (prilagojeno) ð novo 1. Proizvajalci zagotovijo, da so pirotehnični izdelki, ki niso pirotehnični izdelki za vozila, ustrezno vidno, čitljivo in neizbrisljivo označeni v uradnem jeziku/uradnih jezikih države članice, v kateri se izdelek prodaja ð je izdelek dostopen ï potrošnikom. ê 2007/23/ES (prilagojeno) ð novo 2. Označevanje pirotehničnih izdelkov vključuje vsaj ime in naslov proizvajalca ali, če proizvajalec ni ustanovljen v Skupnosti Ö Uniji Õ, ime proizvajalca ter ime in naslov uvoznika, ime in vrsto izdelka, ð registrsko številko, ï najnižje dovoljene starosti iz člena 7(1) in (2), zadevne kategorije in navodila za uporabo, leto proizvodnje izdelkov za ognjemete kategorij 3 in 4 in, če je primerno, minimalno varnostno razdaljo. Označevanje vključuje enakovredno neto količino (NEQ) aktivne eksplozivne snovi ð neto vsebino eksploziva (NEC) ï. 3. Poleg tega iIzdelki za ognjemete vsebujejo Ö tudi Õ vsaj naslednje informacije: ê 2007/23/ES (a) kategorija 1: če je primerno: „le za uporabo na prostem“ in najmanjšo varnostno razdaljo; (b) kategorija 2: „le za uporabo na prostem“ in, če je primerno, najmanjšo varnostno razdaljo/najmanjše varnostne razdalje; (c) kategorija 3: „le za uporabo na prostem“ in najmanjšo varnostno razdaljo/najmanjše varnostne razdalje; (d) kategorija 4: „le za osebe s strokovnim znanjem“ in najmanjšo varnostno razdaljo/najmanjše varnostne razdalje. ê 2007/23/ES (prilagojeno) 4. Poleg tega pPirotehnični izdelki za odrska prizorišča vsebujejo Ö vsebujejo tudi Õ vsaj naslednje informacije: ê 2007/23/ES (prilagojeno) ð novo (a) kategorija T1: če je primerno: „le za uporabo na prostem“ in najmanjšo varnostno razdaljo; (b) kategorija T2: „le za osebe s strokovnim znanjem“ in najmanjšo varnostno razdaljo/najmanjše varnostne razdalje. 5. Če na pirotehničnem izdelku ni dovolj prostora za zahteve označevanja iz odstavkov 2do, 3 in 4, se informacija navede na najmanjšem kosu embalaže. 6. Določbe tega člena se ne uporabljajo za pirotehnične izdelke, razstavljene na sejmih, razstavah in predstavitvah za namene trženja pirotehničnih izdelkov v skladu s členom 6(3), ali izdelane za namen raziskovanja, razvoja ali preizkušanja v skladu s členom 6(4). Člen 1310 Označevanje pirotehničnih izdelkov za vozila 1. Pri označevanju pirotehničnih izdelkov za vozila se navede ime proizvajalca ali, če proizvajalec ni ustanovljen v Skupnosti, ime uvoznika, ime in vrstoa izdelka ð , registrsko številko ï in varnostna navodila. 2. Če na izdelku ni dovolj prostora za izpolnitev zahteve glede označevanja iz odstavka 1, se podatki navedejo na embalaži. 3. V skladu s Prilogo k Direktivi Komisije 2001/58/ES z dne 27. julija 2001 o drugi spremembi Direktive 91/155/EGS[23] k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta[24] se profesionalnemu uporabniku dostavi izpolnjen varnostni list v jeziku, ki ga je uporabnik zahteval. Varnostni list se lahko dostavi v papirnati ali elektronski obliki, če ima naslovnik ustrezna sredstva, ki mu omogočajo dostop do varnostnega lista v taki obliki. ò novo Člen 11 [Člen R4 Sklepa št. 768/2008/ES] Obveznosti uvoznikov 1. Uvozniki dajejo na trg le pirotehnične izdelke, ki so skladni z zakonodajo. 2. Uvozniki preden dajo pirotehnični izdelek na trg zagotovijo, da je proizvajalec izvedel ustrezen postopek ugotavljanja skladnosti iz člena 16. Zagotovijo, da je proizvajalec pripravil tehnično dokumentacijo, da ima pirotehnični izdelek oznako CE in da je opremljena z zahtevanimi dokumenti ter da je proizvajalec izpolnil zahteve za označevanje iz člena 9 ali 10. Kadar uvoznik meni ali ima razlog, da domneva, da pirotehnični izdelek ni skladen z bistvenimi varnostnimi zahtevami iz Priloge I, da pirotehnični izdelek na trg šele po tem, ko je bil usklajen. Poleg tega kadar pirotehnični izdelek predstavlja tveganje, uvoznik o tem obvesti proizvajalca in organe za nadzor trga. 3. Uvozniki navedejo ime in naslov, na katerem so dosegljivi glede informacij o pirotehničnem izdelku ali, če to ni mogoče, podatke navedejo na embalaži ali v spremnem dokumentu. 4. Uvozniki zagotovijo, da so pirotehničnemu izdelku priložena navodila in varnostne informacije v jeziku, ki ga potrošniki in drugi končni uporabniki brez težav razumejo, kot ga določi zadevna država članica. 5. Uvozniki zagotovijo, da v času, ko je pirotehnični izdelek v okviru njihove odgovornosti, pogoji skladiščenja ali prevoza ne ogrožajo njegove skladnosti z bistvenimi varnostnimi zahtevami iz Priloge I. 6. Uvozniki, ko je to potrebno zaradi tveganj, ki jih predstavlja pirotehnični izdelek, ter zaradi zaščite zdravja in varnosti potrošnikov, pregledujejo vzorce pirotehničnih izdelkov, ki so na voljo na trgu, raziskujejo ter po potrebi vodijo knjigo pritožb in register neustreznih pirotehničnih izdelkov in odpoklica pirotehničnih izdelkov ter o tovrstnem spremljanju obveščajo distributerje. 7. Uvozniki, ki menijo ali utemeljeno domnevajo, da pirotehnični izdelek, ki so ga dali na trg, ni v skladu s to direktivo, nemudoma izvedejo korektivne ukrepe, da zagotovijo skladnost pirotehničnega izdelka ali pa ga po potrebi umaknejo ali odpokličejo. V kolikor pirotehnični izdelek predstavlja tveganje, uvozniki takoj obvestijo pristojne nacionalne organe držav članic, v kateri je ta pirotehnični izdelek na voljo, in jim predložijo informacije, zlasti o neizpolnjevanju in sprejetih korektivnih ukrepih. 8. Uvozniki za obdobje 10 let po tem, ko je bil pirotehnični izdelek dan na trg, omogočajo organom za nadzor trga dostop do izvoda izjave EU o skladnosti in zagotovijo, da je tehnična dokumentacija na voljo navedenim organom na zahtevo. 9. Uvozniki na podlagi utemeljene zahteve pristojnih nacionalnih organov posredujejo vse potrebne informacije in dokumentacijo za dokazovanje skladnosti pirotehničnega izdelka v jeziku, ki ga pristojni nacionalni organ brez težav razume. S tem organom na njegovo zahtevo sodelujejo pri kateri koli dejavnosti, katere cilj je preprečiti tveganje, ki ga povzročajo proizvodi, ki so jih dali na trg. Člen 12 [Člen R5 Sklepa št. 768/2008/ES] Obveznosti distributerjev 1. Ko distributerji omogočajo dostopnost pirotehničnih izdelkov na trgu, delujejo s potrebno skrbnostjo, da zagotovijo skladnost teh aparatov z zahtevami iz te direktive. 2. Preden distributerji dajo pirotehnični izdelek na trg, preverijo, ali ima pirotehnični izdelek oznako CE, ali je opremljen z navodili in varnostnimi informacijami v jeziku, ki ga brez težav razumejo potrošniki in drugi končni uporabniki v državi članici, kjer bo omogočena dostopnost pirotehničnega izdelka na trgu, in ali sta proizvajalec in uvoznik izpolnila zahteve iz členov 9 ali 10 in 11(3). Kadar distributer meni ali ima razlog, da domneva, da pirotehnični izdelek ni skladen z bistvenimi varnostnimi zahtevami iz Priloge I, omogoči dostopnost pirotehničnega izdelka na trgu šele po tem, ko je bil usklajen. Kadar pirotehnični izdelek predstavlja tveganje, distributer prav tako o tem obvesti proizvajalca ali uvoznika in organe za nadzor trga. 3. Distributerji zagotovijo, da v času, ko je pirotehnični izdelek v okviru njihove odgovornosti, pogoji skladiščenja ali prevoza ne ogrožajo njegove skladnosti z bistvenimi varnostnimi zahtevami iz Priloge I. 4. Distributerji, ki menijo ali utemeljeno domnevajo, da pirotehnični izdelek, katerega dostopnost na trgu so omogočili, ni v skladu s to direktivo, zagotovijo sprejetje ustreznih korektivnih ukrepov, s katerimi se doseže skladnost navedenega pirotehničnega izdelka, ali pa ga po potrebi umaknejo ali odpokličejo. V kolikor pirotehnični izdelek predstavlja tveganje, distributerji takoj obvestijo pristojne nacionalne organe držav članic, v kateri je ta pirotehnični izdelek na voljo, in jim predložijo informacije, zlasti o neizpolnjevanju in sprejetih korektivnih ukrepih. 5. Distributerji na podlagi utemeljene zahteve pristojnega nacionalnega organa posredujejo vse potrebne informacije in dokumentacijo za dokazovanje skladnosti pirotehničnega izdelka. S tem organom na njegovo zahtevo sodelujejo pri kateri koli dejavnosti, katere cilj je preprečiti tveganje, ki ga povzročajo pirotehnični izdelki, ki so jih dali na trg. Člen 13 [Člen R6 Sklepa št. 768/2008/ES] Primeri, ko se obveznosti proizvajalcev uporabljajo za uvoznike in distributerje Uvoznik ali distributer se za namene te direktive obravnava kot proizvajalec in zanj veljajo obveznosti proizvajalca iz člena 8, če da pirotehnični izdelek na trg pod svojim imenom ali blagovno znamko ali spremeni pirotehnični izdelek, ki je že bil dan na trg, na način, ki lahko vpliva na izpolnjevanje zahtev iz te direktive. Člen 14 [Člen R7 Sklepa št. 768/2008/ES] Identifikacija gospodarskih subjektov Gospodarski subjekti organom za nadzor trga na zahtevo sporočijo: (a) vsak gospodarski subjekt, ki jim je dobavil pirotehnični izdelek; (b) vsak gospodarski subjekt, ki so mu dobavili pirotehnični izdelek. Gospodarski subjekti lahko predložijo informacije iz prvega odstavka za obdobje 10 let po tem, ko jim je bil pirotehnični izdelek dobavljen, in za obdobje 10 let po tem, ko so pirotehnični izdelek dobavili. Poglavje 3 Skladnost pirotehničnega izdelka ê 2007/23/ES Člen 8 Usklajeni standardi 1. Komisija lahko, v skladu s postopki, določenimi v Direktivi 98/34/ES, zahteva, da evropski organi za standardizacijo pripravijo ali prilagodijo evropske standarde v podporo tej direktivi ali pristojne mednarodne organe spodbuja, da pripravijo ali prilagodijo mednarodne standarde. 2. Komisija v Uradnem listu Evropske unije objavi sklicevanja na te usklajene standarde. 3. Države članice zagotovijo, da se usklajeni standardi, objavljeni v Uradnem listu Evropske unije, priznajo in sprejmejo. Države članice obravnavajo pirotehnične izdelke, ki spadajo v področje uporabe te direktive in so v skladu z zadevnimi nacionalnimi standardi, ki prenašajo usklajene standarde, objavljene v Uradnem listu Evropske unije, kot skladne z bistvenimi varnostnimi zahtevami iz Priloge I. Države članice objavijo sklicevanja na nacionalne standarde, ki prenašajo usklajene standarde. Države članice objavijo sklicne številke teh prenosov, ko sprejmejo prenos usklajenih standardov na nacionalno raven. 4. Če država članica ali Komisija meni, da usklajeni standardi iz odstavka 2 tega člena v celoti ne izpolnjujejo bistvenih zahtev iz Priloge I, Komisija ali zadevna država članica predloži zadevo stalnemu odboru, ustanovljenemu z Direktivo 98/34/ES, in navede razloge. Stalni odbor izda mnenje v šestih mesecih po takšni predložitvi zadeve. Glede na mnenje stalnega odbora Komisija obvesti države članice o ukrepih, ki jih je treba sprejeti v zvezi z usklajenimi standardi in objavo iz odstavka 2. ò novo Člen 15 [Člen R8 Sklepa št. 768/2008/ES] Domneva o skladnosti pirotehničnih izdelkov Za pirotehnične izdelke, ki so v skladu z usklajenimi standardi ali delom usklajenih standardov, katerih sklicevanja so bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije, se šteje, da so v skladu z bistvenimi varnostnimi zahtevami, zajetimi v navedenih standardih ali delih standardov iz Priloge I. [Kadar usklajeni standard izpolnjuje zahteve, ki jih zajema in ki so določene v členu 24 ali Prilogi I ali, Komisija objavi sklicevanja na navedene standarde v Uradnem listu Evropske unije.] ê 2007/23/ES Člen 916 Postopki ugotavljanja skladnosti Za ugotavljanje skladnosti pirotehničnih izdelkov proizvajalec uporabi enega od naslednjih postopkov: ê 2007/23/ES (prilagojeno) (a) postopektipskega preskusa ES Ö EU-pregled tipa Õ (modul B), iz Priloge II, oddelka 1, in, po izbiri proizvajalca, ali Ö enega od naslednjih postopkov Õ : (i) postopek skladnosti s tipom Ö na podlagi notranjega nadzora proizvodnje in nadzorovani preskusi proizvodov v naključno izbranih časovnih presledkih Õ (modul C2), iz Priloge II, oddelka 2; (ii) postopek Ö skladnost na podlagi Õ zagotavljanja kakovosti Ö proizvodnega procesa Õ proizvodnje (modul D), iz Priloge II, oddelka 3; ali; (iii) postopek Ö skladnost na podlagi Õ zagotavljanja kakovosti proizvoda (modul E), iz Priloge II, oddelka 4; (b) postopek Ö skladnost na podlagi Õ preverjanja enote (modul G) iz Priloge II, oddelka 5; ali; (c) Ö skladnost na podlagi Õ postopek popolnega zagotavljanja kakovosti izdelkov (modul H) iz Priloge II, oddelka 6, v kolikor se nanaša na Ö če zadeva Õ izdelke za ognjemet kategorije 4. ò novo Člen 17 [Člen R10 Sklepa št. 768/2008/ES] Izjava EU o skladnosti 1. V izjavi EU o skladnosti je navedeno, da je bilo dokazano izpolnjevanje bistvenih varnostnih zahtev iz Priloge I. 2. Izjava EU o skladnosti vsebuje elemente, opredeljene v ustreznih modulih iz Priloge II k tej direktivi, ima vzorčno strukturo, določeno v Prilogi III k Sklepu 768/2008/ES, in se redno posodablja. Prevede se v jezik ali jezike, ki ga/jih zahteva država članica, kjer se pirotehnični izdelek da na trg ali je dostopen na trgu. 3. Kadar se za pirotehnični izdelek uporablja več kot en akt Unije, ki zahteva izjavo EU o skladnosti, se pripravi enotna izjava EU o skladnosti v zvezi z vsemi takimi akti Unije. Navedena izjava vsebuje identifikacijo zadevnih aktov, vključno s sklicevanjem na objave. 4. Proizvajalec s pripravo izjave EU o skladnosti prevzame odgovornost za skladnost pirotehničnega izdelka. Člen 18 [Člen R11 Sklepa št. 768/2008/ES] Splošna načela za oznako CE Za oznako CE veljajo splošna načela iz člena 30 Uredbe (ES) št. 765/2008. ê 2007/23/ES (prilagojeno) Člen 1119 Ö [Člen R12 Sklepa št. 768/2008/ES] Õ Obvezna Ö Pravila in pogoji za Õ namestitev oznake CE Ö in drugih oznak Õ 5. Po uspešnem zaključku ugotavljanja skladnosti v skladu s členom 9, proizvajalci Ö Oznaka CE se namesti na Õ vidno, čitljivo in neizbrisno namestijo oznako CE Ö mesto Õ na same pirotehničnihe izdelkihe. ali, če Ö Kadar Õ to ni mogoče Ö ali upravičeno zaradi narave pirotehničnega izdelka, se namesti Õ , na pritrjeno identifikacijsko tablico ali na embalažo Ö in v spremne dokumente Õ. Identifikacijska tablica mora biti narejena tako, da je ni mogoče ponovno uporabiti. ê 2007/23/ES Vzorec, ki se uporablja za oznako CE, je v skladu s Sklepom 93/465/EGS. 6. Na pirotehnični izdelek se ne namesti nobena oznaka ali napis, ki lahko zmede tretje osebe glede pomena in oblike oznake CE. Na pirotehnične izdelke se lahko pritrdi katera koli druga oznaka, če ne ovira vidljivosti in čitljivosti oznake CE. 7. Če so pirotehnični izdelki predmet drugih pravnih aktov Skupnosti, ki vključujejo druge vidike in predpisujejo namestitev oznake CE, kaže ta oznaka, da se predvideva skladnost zgoraj navedenih izdelkov tudi z določbami drugih pravnih aktov, ki se uporabljajo zanje. ò novo 1. Oznaka CE mora biti nameščena, preden je pirotehnični izdelek dan na trg. 2. Oznaki CE sledi identifikacijska številka priglašenega organa, če takšen organ sodeluje v fazi nadzora proizvodnje. Identifikacijsko številko priglašenega organa namesti organ sam ali pa jo v skladu z njegovimi navodili namesti proizvajalec. 3. Oznaki CE in po potrebi identifikacijski številki iz odstavka 3 lahko sledi piktogram ali katera koli druga oznaka, ki označuje posebno tveganje ali uporabo. ê 2007/23/ES (prilagojeno) Poglavje 4 Ö Priglasitev organov za ugotavljanje skladnosti Õ Člen 1020 Ö [Člen R13 Sklepa št. 768/2008/ES] Õ Priglašeni organi Ö Priglasitev Õ 1. Države članice obvestijo Komisijo in druge države članice o organih, ki so jih imenovale Ö v skladu s to direktivo pristojni Õ za opravljanje postopkov ugotavljanja skladnosti iz člena 9, skupaj s posebnimi nalogami, Ö ugotavljanja skladnosti tretjih strani Õ za opravljanje katerih so bili imenovani ti organi, in identifikacijskimi številkami, ki jim jih je vnaprej dodelila Komisija. ê 2007/23/ES 3. Države članice uporabljajo minimalna merila, določena v Prilogi III, za ocenjevanje organov, ki jih je treba priglasiti Komisiji. Za organe, ki izpolnjujejo ocenjevalna merila, določena z usklajenimi standardi, ki zadevajo priglašene organe, se šteje, da izpolnjujejo zadevna minimalna merila. 4. Država članica, ki je Komisiji priglasila določen organ, umakne priglasitev, če ugotovi, da organ ne izpolnjuje več minimalnih meril iz odstavka 3. O tem nemudoma obvesti druge države članice in Komisijo. 5. Če je bila priglasitev umaknjena, potrdila o skladnosti in priloženi dokumenti, ki jih je zagotovil zadevni organ, ostanejo veljavni, razen če je ugotovljeno, da sta neposredno ogrožena zdravje in varnost. 6. Komisija na svoji spletni strani objavi, da je bila zadevnemu organu umaknjena priglasitev. ò novo Člen 21 [Člen R14 Sklepa št. 768/2008/ES] Priglasitveni organi 1. Države članice imenujejo priglasitveni organ, ki je pristojen za uvedbo in izvajanje potrebnih postopkov za ocenjevanje in priglasitev organov za ugotavljanje skladnosti ter spremljanje priglašenih organov, vključno s skladnostjo s členom 26. 2. Države članice lahko določijo, da ocenjevanje in spremljanje iz odstavka 1 izvaja nacionalni akreditacijski organ v smislu Uredbe (ES) št. 765/2008 in v skladu z njo. Člen 22 [Člen R15 Sklepa št. 768/2008/ES] Zahteve v zvezi s priglasitvenimi organi 1. Priglasitveni organ je treba ustanoviti tako, da ne pride do navzkrižja interesov z organi za ugotavljanje skladnosti. 2. Priglasitveni organ je organiziran in deluje tako, da zaščiti objektivnost in nepristranskost svojih dejavnosti. 3. Priglasitveni organ je organiziran tako, da vsako odločitev o priglasitvi organa za ugotavljanje skladnosti sprejmejo pristojne osebe, ki niso tiste, ki so izvedle ugotavljanje skladnosti. 4. Priglasitveni organ ne sme ponujati ali izvajati kakršnih koli dejavnosti, ki jih izvajajo organi za ugotavljanje skladnosti, ali svetovanja na komercialni ali konkurenčni osnovi. 5. Priglasitveni organ zagotovi zaupnost pridobljenih podatkov. 6. Priglasitveni organ mora imeti na voljo zadostno število strokovnega osebja za pravilno izvajanje svojih nalog. Člen 23 [Člen R16 Sklepa št. 768/2008/ES] Obveznosti obveščanja za priglasitvene organe Države članice Komisijo obvestijo o svojih postopkih za ocenjevanje in priglasitev organov za ugotavljanje skladnosti ter spremljanje priglašenih organov ter o kakršni koli spremembi v zvezi s tem. Komisija zagotovi, da so navedene informacije javno dostopne. Člen 24 [Člen R17 Sklepa št. 768/2008/ES] Zahteve v zvezi s priglašenimi organi 1. Za namene priglasitve organ za ugotavljanje skladnosti izpolnjuje zahteve iz odstavkov od 2 do 11. 2. Organ za ugotavljanje skladnosti je ustanovljen v skladu z nacionalnim pravom in je pravna oseba. 3. Organ za ugotavljanje skladnosti je organ tretje stranke, neodvisen od organizacije ali pirotehničnega izdelka, ki ga ocenjuje. 4. Organ za ugotavljanje skladnosti, njegovo najvišje vodstvo in osebje, pristojno za izvajanje nalog ugotavljanja skladnosti, ne sme biti načrtovalec, proizvajalec, dobavitelj, monter, kupec, lastnik, uporabnik ali vzdrževalec pirotehničnega izdelka in/ali eksplozivnih snovi, ki jih ocenjuje. To ne izključuje uporabe pirotehničnih izdelkov in/ali eksplozivnih snovi, nujnih za delovanje organa za ugotavljanje skladnosti, ali uporabe takšnih izdelkov v zasebne namene. Organ za ugotavljanje skladnosti, njegovo najvišje vodstvo in osebje, odgovorno za izvajanje nalog ugotavljanja skladnosti, ne smejo neposredno sodelovati pri načrtovanju, proizvodnji ali konstrukciji, trženju, namestitvi, uporabi ali vzdrževanju pirotehničnih izdelkov in/ali eksplozivnih snovi niti zastopati strani, ki sodelujejo pri navedenih dejavnostih. Ne sodelujejo pri nobenih dejavnostih, ki bi lahko nasprotovale njihovi neodvisni presoji in integriteti v zvezi z dejavnostmi ugotavljanja skladnosti, za katere so priglašeni. To zlasti velja za svetovalne storitve. Organi za ugotavljanje skladnosti zagotovijo, da dejavnosti njihovih hčerinskih družb ali podizvajalcev ne vplivajo na zaupnost, objektivnost ali nepristranskost njihovih dejavnosti ugotavljanja skladnosti. 5. Organi za ugotavljanje skladnosti in njihovo osebje izvajajo dejavnosti ugotavljanja skladnosti z največjo strokovno neoporečnostjo in potrebno tehnično usposobljenostjo na določenem področju, brez pritiskov in spodbud, zlasti finančnih, ki bi lahko vplivali na njihovo presojo ali rezultate njihovih dejavnosti ugotavljanja skladnosti, zlasti kar zadeva osebe ali skupine oseb, za katere so rezultati navedenih dejavnosti pomembni. 6. Organ za ugotavljanje skladnosti je sposoben izvajati vse naloge ugotavljanja skladnosti, ki so takšnemu organu dodeljene v členu 16 in za katere je bil priglašen, bodisi da navedene naloge izvede sam organ za ugotavljanje skladnosti bodisi da so izvedene v njegovem imenu in v okviru njegove odgovornosti. Organ za ugotavljanje skladnosti mora imeti vedno in za vsak postopek ugotavljanja skladnosti ter za vsako vrsto ali kategorijo proizvodov, za katere je priglašen, na razpolago potrebno: (a) osebje s tehničnim znanjem ter zadostnimi in ustreznimi izkušnjami za izvajanje nalog ugotavljanja skladnosti; (b) opise postopkov, glede na katere se izvaja ugotavljanje skladnosti, ki zagotavljajo preglednost in zmožnost reprodukcije teh postopkov. Uvedeno mora imeti ustrezno politiko in postopke, ki razlikujejo med nalogami, ki jih izvaja kot priglašeni organ, in drugimi dejavnostmi; (c) postopke za izvajanje dejavnosti, ki ustrezno upoštevajo velikost podjetja, sektor, v katerem deluje in njegovo strukturo, stopnjo zahtevnosti tehnologije zadevnega proizvoda ter masovno ali serijsko naravo proizvodnega postopka. Ima potrebna sredstva za ustrezno izvajanje tehničnih in upravnih nalog, povezanih z dejavnostmi ugotavljanja skladnosti, ter dostop do vse potrebne opreme ali prostorov. 7. Osebje, pristojno za izvajanje dejavnosti ugotavljanja skladnosti: (a) je dobro tehnično in poklicno usposobljeno, kar zajema vse dejavnosti ugotavljanja skladnosti, za katere je bil organ za ugotavljanje skladnosti priglašen; (b) ima zadovoljivo znanje o zahtevah glede ocenjevanj, ki jih izvaja, in ustrezna pooblastila za izvedbo teh ocenjevanj; (c) primerno znanje in razumevanje bistvenih varnostnih zahtev iz Priloge I, veljavnih usklajenih standardov ter ustreznih določb usklajevalne zakonodaje Unije in nacionalne zakonodaje; (d) je usposobljeno za pripravo potrdil, zapisov in poročil, ki dokazujejo, da so bila ocenjevanja izvedena. 8. Zagotovljena je nepristranskost organa za ugotavljanje skladnosti, njegovega najvišjega vodstva in osebja za ugotavljanje skladnosti. Plačilo najvišjega vodstva in osebja organa za ugotavljanje skladnosti ni odvisno od števila izvedenih ugotavljanj skladnosti ali rezultatov navedenih ugotavljanj skladnosti. 9. Organ za ugotavljanje skladnosti sklene zavarovanje odgovornosti, razen če odgovornost prevzame država v skladu z nacionalnim pravom ali če je država članica sama neposredno odgovorna za ugotavljanje skladnosti. 10. Osebje organa za ugotavljanje skladnosti je zavezano k poklicni molčečnosti v zvezi z vsemi informacijami, pridobljenimi med izvajanjem nalog v skladu s členom 16 ali katero koli izvedbeno določbo nacionalne zakonodaje, razen pred pristojnimi organi države članice, v kateri izvaja svoje dejavnosti. Lastninske pravice so zaščitene. 11. Organi za ugotavljanje skladnosti sodelujejo pri ustreznih dejavnostih standardizacije in dejavnostih skupine za usklajevanje priglašenega organa, ustanovljene v skladu z ustrezno usklajevalno zakonodajo Unije, ali zagotovijo, da je njihovo osebje za ugotavljanje skladnosti obveščeno o teh dejavnostih, upravne odločbe in dokumente, ki izhajajo iz rezultatov dela navedene skupine, pa uporabljajo kot splošne smernice. Člen 25 [Člen R18 Sklepa št. 768/2008/ES] Domneva o skladnosti priglašenih organov Kadar organ za ugotavljanje skladnosti dokaže skladnost z merili, določenimi v zadevnih usklajenih standardih ali njihovih delih, sklicevanja na katere so bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije, se domneva, da je skladen z zahtevami iz člena 24, če veljavni usklajeni standardi izpolnjujejo navedene zahteve. Člen 26 [Člen R20 Sklepa št. 768/2008/ES] Hčerinske družbe in podizvajalci priglašenih organov 1. Kadar priglašen organ za določene naloge, povezane z ugotavljanjem skladnosti, sklene pogodbo s podizvajalci ali jih prenese na hčerinsko podjetje, zagotovi, da podizvajalec ali hčerinsko podjetje izpolnjuje zahteve iz člena 24 ter o tem ustrezno obvesti priglasitveni organ. 2. Priglašeni organi prevzamejo celotno odgovornost za naloge, ki jih izvajajo podizvajalci ali hčerinska podjetja, ne glede na njihov sedež. 3. Dejavnosti se lahko prenesejo na podizvajalca ali hčerinsko podjetje samo, če stranka s tem soglaša. 4. Priglašeni organi za priglasitvene organe hranijo zadevne dokumente v zvezi z ocenjevanjem kvalifikacij podizvajalca ali hčerinskega podjetja ter z delom, ki ga izvaja v skladu s členom 16. Člen 27 [Člen R22 Sklepa št. 768/2008/ES] Vloga za priglasitev 1. Organ za ugotavljanje skladnosti predloži vlogo za priglasitev priglasitvenemu organu države članice, v kateri je ustanovljen. 2. Navedeni vlogi je priložen opis dejavnosti ugotavljanja skladnosti, modul ali moduli za ugotavljanje skladnosti in izdelek ali izdelki, za katere navedeni organ trdi, da je pristojen, ter potrdilo o akreditaciji, če obstaja, ki ga izda nacionalni akreditacijski organ, ki potrjuje, da organ za ugotavljanje skladnosti izpolnjuje zahteve iz člena 24. 3. Kadar zadevni organ za ugotavljanje skladnosti ne more predložiti potrdila o akreditaciji, priglasitvenemu organu predloži vsa dokumentarna dokazila, potrebna za preverjanje, priznavanje in redno spremljanje njegove skladnosti z zahtevami iz člena 24. Člen 28 [Člen R23 Sklepa št. 768/2008/ES] Priglasitveni postopek 1. Priglasitveni organi lahko priglasijo samo tiste organe za ugotavljanje skladnosti, ki izpolnjujejo zahteve iz člena 24. 2. Komisijo in druge države članice obvestijo z uporabo elektronskega orodja za priglasitev, ki ga je razvila in s katerim upravlja Komisija. 3. Priglasitev vključuje vse podrobnosti o dejavnostih ugotavljanja skladnosti, modul ali module za ugotavljanje skladnosti in zadevni proizvod ali proizvode ter ustrezno potrdilo o usposobljenosti. 4. Kadar priglasitev ne temelji na potrdilu o akreditaciji iz člena 27(2), priglasitveni organ Komisiji in drugim državam članicam predloži dokumentarna dokazila, ki potrjujejo pristojnost organa za ugotavljanje skladnosti in uvedene ukrepe, s čimer se zagotovi, da bo organ pod rednim nadzorom in da bo še naprej izpolnjeval zahteve iz člena 24. 5. Zadevni organ lahko izvaja dejavnosti priglašenega organa le, kadar Komisija ali druge države članice ne predložijo ugovora v dveh tednih od priglasitve v primeru uporabe potrdila o akreditaciji oziroma v dveh mesecih od priglasitve v primeru, da akreditacija ni uporabljena. Samo tak organ se šteje za priglašeni organ za namene te direktive. 6. Države članice obvestijo Komisijo in druge države članice o vseh naknadnih spremembah priglasitve. Člen 29 [Člen R24 Sklepa št. 768/2008/ES] Identifikacijske številke in seznami priglašenih organov 1. Komisija priglašenemu organu dodeli identifikacijsko številko. Dodeli samo eno tako številko, tudi če je organ priglašen v skladu z različnimi akti Unije. ê 2007/23/ES (prilagojeno) 1. Komisija na svoji spletni strani Ö javno Õ objavi seznam priglašenih organovÖ , priglašenih v skladu s to direktivo, vključno z Õ in njihovih identifikacijskimiih številkamiter nalog, Ö ki so jim bile dodeljene, in dejavnostmi, Õ za katere so bili priglašeni. Komisija zagotovi, da se ta Ö navedeni Õ seznam dopolnjuje z najnovejšimi podatki. ò novo Člen 30 [Člen R25 Sklepa št. 768/2008/ES] Spremembe priglasitev 1. Kadar priglasitveni organ ugotovi ali je obveščen, da priglašeni organ ne izpolnjuje več zahtev iz člena 24 ali da ne more izpolniti svojih obveznosti, priglasitveni organ omeji, začasno prekliče ali umakne priglasitev, kot je primerno, v skladu z resnostjo neizpolnjevanja navedenih zahtev ali nespoštovanja navedenih obveznosti. O tem takoj ustrezno obvesti Komisijo in druge države članice. 2. V primeru omejitve, začasnega preklica ali umika priglasitve ali če je priglašeni organ prenehal z dejavnostjo, država članica priglasiteljica sprejme ustrezne ukrepe za zagotovitev, da dokumente navedenega organa obravnava drug priglašeni organ ali da so na zahtevo na voljo pristojnim priglasitvenim organom oz. organom za nadzor trga. Člen 31 [Člen R26 Sklepa št. 768/2008/ES] Izpodbijanje pristojnosti priglašenih organov 1. Komisija razišče vse primere, pri katerih dvomi oziroma je bila seznanjena z dvomom v pristojnost priglašenega organa ali njegovo stalno izpolnjevanje zahtev in obveznosti, ki veljajo zanj. 2. Država članica priglasiteljica Komisiji na zahtevo predloži vse informacije z zvezi z osnovo za priglasitev ali ohranjanjem pristojnosti zadevnega organa. 3. Komisija zagotovi, da se vse informacije občutljive narave, pridobljene v okviru njenih preiskav, obravnavajo zaupno. 4. Kadar Komisija ugotovi, da priglašeni organ ne izpolnjuje ali ne izpolnjuje več zahtev za priglasitev, o tem obvesti državo članico priglasiteljico in od nje zahteva, da sprejme potrebne korektivne ukrepe, po potrebi vključno s preklicem priglasitve. Člen 32 [Člen R27 Sklepa št. 768/2008/ES] Operativne obveznosti priglašenih organov 1. Priglašeni organi izvajajo ugotavljanje skladnosti v skladu s postopki ugotavljanja skladnosti iz člena 16. 2. Ugotavljanje skladnosti se izvaja sorazmerno, tako da se prepreči nepotrebna obremenitev gospodarskih subjektov. Organi za ugotavljanje skladnosti pri izvajanju svojih postopkov upoštevajo velikost podjetja, sektor, v katerem deluje in njegovo strukturo, stopnjo zahtevnosti zadevne tehnologije ter masovno ali serijsko naravo proizvodnega postopka. Pri tem spoštujejo stopnjo strogosti in zaščite, potrebno za skladnost pirotehničnega izdelka z zahtevami iz te direktive. 3. Kadar priglašeni organ ugotovi, da proizvajalec ne izpolnjuje bistvenih varnostnih zahtev iz Priloge I ali ustreznih usklajenih standardov ali tehničnih specifikacij, od navedenega proizvajalca zahteva, da sprejme ustrezne korektivne ukrepe, in ne izda potrdila o skladnosti. 4. Kadar med spremljanjem skladnosti po izdaji potrdila priglašeni organ ugotovi, da pirotehnični izdelek ni več skladen, mora od proizvajalca zahtevati, da izvede ustrezne korektivne ukrepe, in po potrebi razveljaviti ali preklicati potrdilo. 5. Kadar popravni ukrepi niso sprejeti ali nimajo zahtevanega učinka, priglašeni organ po potrebi omeji, začasno prekliče ali umakne vsa potrdila. Člen 33 Pritožba zoper odločitve priglašenih organov Države članice zagotovijo, da je na voljo pritožbeni postopek zoper odločitve priglašenih organov. Člen 34 [Člen R28 Sklepa št. 768/2008/ES] Obveznosti obveščanja za priglašene organe 1. Priglašeni organi obveščajo priglasitveni organ o: (a) vseh zavrnitvah, omejitvah, začasnih razveljavitvah ali preklicih potrdila; (b) okoliščinah, ki vplivajo na področje veljavnosti priglasitve in pogoje za priglasitev; (c) vsaki zahtevi po informacijah, ki so jo prejeli od organov za nadzor trga v zvezi z dejavnostmi ugotavljanja skladnosti; (d) na zahtevo o vseh dejavnostih ugotavljanja skladnosti, izvedenih v okviru njihove priglasitve, in o kakršnih koli drugih izvedenih dejavnostih, vključno s čezmejnimi dejavnostmi in sklepanjem pogodb s podizvajalci. 2. Priglašeni organi drugim organom, ki so priglašeni v okviru te direktive ter izvajajo podobne dejavnosti ugotavljanja skladnosti in zajemajo enake izdelke, zagotavljajo zadevne informacije o vprašanjih v zvezi z negativnimi in na zahtevo pozitivnimi rezultati ugotavljanja skladnosti. Člen 35 [Člen R29 Sklepa št. 768/2008/ES] Izmenjava izkušenj Komisija omogoči izmenjavo izkušenj med nacionalnimi organi držav članic, ki so pristojni za politiko glede priglasitev. Člen 36 [Člen R30 Sklepa št. 768/2008/ES] Usklajevanje priglašenih organov Komisija zagotovi vzpostavitev in pravilno delovanje ustreznega usklajevanja in sodelovanja med organi, ki so bili priglašeni v okviru te direktive, v obliki foruma priglašenih organov. Države članice zagotovijo, da organi, ki jih priglasijo, sodelujejo pri delu foruma, neposredno ali s pooblaščenimi zastopniki. ê 2007/23/ES (prilagojeno) Poglavje 5 Ö Nadzor trga Unije, nadzor proizvodov, ki vstopajo na trg Unije, in zaščitni postopki Õ Člen 1437 Nadzor na trgau Ö Unije in nadzor proizvodov, ki vstopajo na trg Unije Õ ê 2007/23/ES 1. Države članice sprejmejo vse ustrezne ukrepe, da zagotovijo, da se lahko pirotehnični izdelki dajo v promet le, ko ustrezno skladiščeni in uporabljeni za predviden namen ne ogrožajo zdravja in varnosti ljudi. 2. Države članice izvajajo redne preglede pirotehničnih izdelkov ob vstopu na ozemlje Skupnosti in tudi na krajih skladiščenja in proizvodnje. 3. Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da se pri prenašanju pirotehničnih izdelkov na ozemlju Skupnosti izpolnjujejo vse zahteve te direktive glede varnosti, javne varnosti in zaščite. 4. Države članice organizirajo in izvajajo ustrezen nadzor izdelkov, ki so bili dani v promet, ob upoštevanju domneve o skladnosti izdelkov z oznako CE. ò novo 1. Za pirotehnične izdelke se uporabljajo člen 15(3) ter členi 16 do 29 Uredbe (ES) št. 765/2008. ê 2007/23/ES 52. Države članice vsako leto obvestijo Komisijo o svojih dejavnostih tržnega nadzora. 6. Če država članica potrdi, da lahko pirotehnični izdelek z oznako CE, ki ima izjavo ES o skladnosti in se uporablja v skladu s predvidenim namenom, ogrozi zdravje in varnost ljudi, sprejme vse ustrezne začasne ukrepe za umik takšnega izdelka iz prometa, preprečitev dajanja v promet ali omejitev prostega pretoka tega izdelka. Država članica o tem obvesti Komisijo in druge države članice. 7. Komisija na svoji spletni strani objavi imena izdelkov, ki so bili v skladu z odstavkom 6 umaknjeni, prepovedani ali za njihovo dajanje v promet velja omejitev. ê 2007/23/ES (prilagojeno) ð novo Člen 3815 Ö [Člen R31 Sklepa št. 768/2008/ES] Õ Hitro obveščanje o izdelkihÖ Postopek za obravnavo pirotehničnih izdelkov Õ, ki predstavljajo resno Ö tveganje na nacionalni ravni Õ 1. Če ima država članica Ö Kadar organi za nadzor trga ene države članice ukrepajo v skladu s členom 20 Uredbe (ES) št. 765/2008 ali kadar imajo Õ zadostne razloge za domnevo, da pirotehnični izdelek predstavlja resno tveganje za zdravje in/ali varnost ljudi ð ali druge vidike varovanja javnega interesa, ki jih zajema ta direktiva, izvedejo vrednotenje zadevnega pirotehničnega izdelka glede izpolnjevanja vseh zahtev iz te direktive. Zadevni gospodarski subjekti po potrebi sodelujejo z organi za nadzor trga. ï v Skupnosti, o tem obvesti Komisijo in druge države članice ter ga ustrezno oceni. Komisijo in druge države članice obvesti o ozadju in rezultatih ocene. ò novo Kadar organi za nadzor trga med navedenim vrednotenjem ugotovijo, da pirotehnični izdelek ni skladen z zahtevami iz te direktive, od zadevnega gospodarskega subjekta nemudoma zahtevajo, da sprejme vse ustrezne korektivne ukrepe in pirotehnični izdelek uskladi z navedenimi zahtevami, ga umakne s trga ali odpokliče v razumnem roku, ki ga določijo glede na naravo tveganja. Organi za nadzor trga o tem ustrezno obvestijo zadevni priglašeni organ. Za ukrepe iz drugega pododstavka se uporablja člen 21 Uredbe (ES) št. 765/2008. 2. Kadar organi za nadzor trga menijo, da neizpolnjevanje ni omejeno na njihovo nacionalno ozemlje, Komisijo in druge države članice obvestijo o rezultatih vrednotenja in ukrepih, ki jih zahtevajo od gospodarskega subjekta. 3. Gospodarski subjekt zagotovi sprejetje vseh ustreznih korektivnih ukrepov glede vseh pirotehničnih izdelkov, katerih dostopnost je omogočil na trgu po vsej Uniji. 4. Kadar gospodarski subjekt v roku iz drugega pododstavka odstavka 1 ne sprejme korektivnih ukrepov, organi za nadzor trga sprejmejo ustrezne začasne ukrepe za prepoved ali omejevanje pirotehničnega izdelka na nacionalnem trgu ali pa ga umaknejo ali odpokličejo s trga. Organi za nadzor trga Komisijo in druge države članice nemudoma obvestijo o navedenih ukrepih. 5. Informacije iz odstavka 4 vključujejo vse razpoložljive podrobnosti, zlasti podatke, potrebne za identifikacijo neskladnega pirotehničnega izdelka, njegovega porekla, vrste domnevne neskladnosti in tveganja, vrste in trajanja sprejetih nacionalnih ukrepov ter stališča zadevnega gospodarskega subjekta. Organi za nadzor trga zlasti navedejo, ali je neskladnost posledica naslednjih vzrokov: (a) pirotehnični izdelek ne izpolnjuje pogojev, ki so povezani z ogrožanjem zdravja ali varnosti ali drugimi vidiki zaščite javnega interesa in so določeni v tej direktivi; (b) usklajeni standardi iz člena 15 v zvezi z domnevo o skladnosti so pomanjkljivi. 6. Države članice, razen države članice, ki je začela postopek, Komisijo in ostale države članice nemudoma obvestijo o vseh sprejetih ukrepih in vseh dodatnih razpoložljivih informacijah, ki so jim na voljo v zvezi z neskladnostjo zadevnega pirotehničnega izdelka, v primeru nestrinjanja s priglašenim nacionalnim ukrepom pa predložijo svoje ugovore. 7. Kadar država članica ali Komisija v obdobju 3 mesecev po prejemu informacij iz odstavka 4 ne predloži nobenega ugovora glede začasnega ukrepa, ki ga je sprejela država članica, se šteje, da je navedeni ukrep upravičen. 8. Države članice zagotovijo takojšnje izvajanje ustreznih omejevalnih ukrepov v zvezi z zadevnim pirotehničnim izdelkom. ê 2007/23/ES (prilagojeno) ð novo Člen 1639 Ö [Člen R32 Sklepa št. 768/2008/ES] Õ Zaščitnia klavzula Ö postopek Unije Õ 1. Če se država članica ne strinja z začasnimi ukrepi, ki jih je druga država članica sprejela na podlagi člena 14(6), Ö Kadar so ob zaključku postopka iz člena 38(3) in (4) vloženi ugovori zoper ukrepe države članice Õ ali če Ö kadar Õ Komisija meni, da so taki ukrepi v nasprotju z zakonodajo Skupnosti Ö Unije Õ, se Komisija nemudoma Ö začne posvetovanje z državami članicami in ustreznimi gospodarskimi subjekti ter oceni nacionalni ukrep. Komisija na podlagi rezultatov navedene ocene odloči, ali je nacionalni ukrep upravičen ali ne. Õ posvetuje z vsemi zadevnimi stranmi, oceni ukrepe in zavzame stališče do tega, ali so ukrepi upravičeni ali ne. Komisija uradno obvesti države članice o svojem stališču in o tem obvesti zainteresirane strani. ò novo Komisija svojo odločitev naslovi na vse države članice in jo nemudoma predloži državam članicam in zadevnemu gospodarskemu subjektu oziroma subjektom. ê 2007/23/ES (prilagojeno) ð novo 2. Če Komisija meni, da so Ö se Õ nacionalni ukrepi Ö šteje kot Õ upravičeni, druga Ö vse Õ državea članicea sprejmejo potrebne ukrepe, da zagotovijo umik nevarnega Ö neskladnega Õ izdelka z nacionalnihega trgova in o tem Ö v skladu s tem Õ obvestijo Komisijo. Če Komisija meni, da Ö se Õ nacionalni ukrepi niso upravičeni Ö šteje kot neupravičen Õ, jih Ö ga Õ zadevna država članica prekliče. 23. Če začasni ukrepi iz odstavka 1 temeljijo na Ö Kadar se šteje, da je nacionalni ukrep upravičen, pirotehnični izdelek pa ni skladen zaradi Õ pomanjkljivostih usklajenih standardov Ö iz člena 15 te direktive Õ, predloži Komisija ð uporabi postopek iz člena 8 Uredbe (EU) št. [../..] [o evropski standardizaciji]. ï zadevo Stalnemu odboru, ustanovljenemu z Direktivo 98/34/ES, če država članica, ki je sprejela te ukrepe, vztraja na svojem stališču in Komisija ali ta država članica sproži postopek iz člena 8. 3. Če pirotehnični izdelek ni usklajen, vendar nosi oznako CE, sprejme pristojna država članica ustrezne ukrepe proti tistim, ki so namestili oznako, in o tem obvesti Komisijo. Komisija obvesti ostale države članice. ò novo Člen 40 [Člen R33 Sklepa št. 768/2008/ES] Skladni pirotehnični izdelki, ki vseeno predstavljajo tveganje za zdravje in varnost 1. Kadar država članica ugotovi, da po izvedbi vrednotenja iz člena 38(1) pirotehnični izdelek, čeprav skladen s to direktivo, predstavlja tveganje za zdravje ali varnost ljudi ali ogroža druge vidike zaščite javnega interesa, od zadevnega gospodarskega subjekta zahteva, da sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovi, da zadevni pirotehnični izdelek takrat, ko je dan v promet, ne predstavlja več navedenega tveganja, ali pa pirotehnični izdelek umakne s trga ali ga odpokliče v obdobju, razumnem glede na naravo tveganja, ki ga lahko predpiše. 2. Gospodarski subjekt zagotavlja izvajanje korektivnih ukrepov glede vseh pirotehničnih izdelkov, ki jih je dal na trg po vsej Uniji. 3. Država članica nemudoma obvesti Komisijo in druge države članice. Te informacije morajo biti natančne, zlasti morajo biti navedeni podatki za identifikacijo zadevnega pirotehničnega izdelka, poreklo in dobavna veriga pirotehničnega izdelka, vrsta tveganja ter vrsta in trajanje sprejetih nacionalnih ukrepov. 4. Komisija se nemudoma posvetuje z državami članicami in zadevnimi gospodarskimi subjekti ter nadaljuje z vrednotenjem nacionalnega ukrepa. Na podlagi rezultatov vrednotenja, Komisija odloči, ali je ukrep upravičen ali ne, in, če je to potrebno, predlaga ustrezne ukrepe. 5. Komisija svojo odločitev naslovi na vse države članice in jo nemudoma predloži državam članicam in zadevnemu gospodarskemu subjektu oziroma subjektom. Člen 41 [Člen R34 Sklepa št. 768/2008/ES] Formalna neskladnost 1. Brez poseganja v člen 38 država članica od gospodarskega subjekta zahteva, da zadevno neskladnost odpravi, kadar ugotovi eno od naslednjih dejstev: (a) oznaka CE ni nameščena v skladu s členom 30 Uredbe (ES) št. 765/2008 ali členom 20 te direktive; (b) oznaka CE ni bila nameščena; (c) izjava EU o skladnosti ni bila izdana; (d) izjava EU o skladnosti ni bila pravilno izdelana; (e) tehnična dokumentacija ni na voljo ali ni popolna. 2. Če se neizpolnjevanje iz odstavka 1 nadaljuje, zadevna država članica sprejme vse ustrezne ukrepe za omejevanje ali prepoved dostopnosti pirotehničnega izdelka na trgu ali pa zagotovi njegov odpoklic ali umik s trga. ê 2007/23/ES Člen 17 Ukrepi za zavrnitev ali omejitev 1. Vsak ukrep, sprejet v skladu s to direktivo (a) za prepoved ali omejitev dajanja izdelka v promet; ali (b) za umik izdelka iz prometa, se utemelji z natančnimi razlogi. O takšnem ukrepu se nemudoma uradno obvesti zadevno stran, ki se jo istočasno obvesti o pravnih sredstvih, ki so ji na voljo v skladu z nacionalno zakonodajo zadevne države članice, in o rokih, ki veljajo za ta sr