[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 6.5.2008

COM(2008) 237 konč.

POROČILO KOMISIJE

LETNO POROČILO ZA LETO 2007 O ODNOSIH MED EVROPSKO KOMISIJO IN NACIONALNIMI PARLAMENTI

POROČILO KOMISIJE

LETNO POROČILO ZA LETO 2007O ODNOSIH MED EVROPSKO KOMISIJO IN NACIONALNIMI PARLAMENTI

1. UVOD

Komisija je na področju krepitve svojih odnosov z nacionalnimi parlamenti opredelila nov pristop in ga v letu 2007 znatno razvila. Ta pristop vključuje zlasti redne obiske predsednika Komisije in drugih članov kolegija v nacionalnih parlamentih (več kot 120 leta 2007), od septembra 2006 pa tudi posvetovanje s parlamenti glede vseh sporočil in predlogov Komisije, pa naj gre za zakonodajne ali druge oblike pobud. Komisija je do 31. decembra 2007 prejela 168 mnenj nacionalnih parlamentov. Preteklo leto je bilo na teh dveh področjih zelo uspešno, odnosi z nacionalnimi parlamenti pa so se izrazito poglobili.

Poleg tega je podpis Lizbonske pogodbe zaznamoval zelo pomemben dosežek na področju sodelovanja nacionalnih parlamentov pri postopku priprave zakonodaje Skupnosti. Vprašanje vloge nacionalnih parlamentov je bilo namreč v samem ospredju institucionalnega dogovora. Po začetku veljavnosti nove pogodbe bodo imeli nacionalni parlamenti pravico, da izrazijo svoje mnenje glede načela subsidiarnosti v vseh zakonodajnih pobudah Komisije, od Komisije pa bodo lahko zahtevali dodatna pojasnila („rumena kartica“) ali celo sprožili postopek s posebnim glasovanjem s kvalificirano večino v Evropskem parlamentu in Svetu Unije („oranžna kartica“).

V prvi vrsti pa morajo nacionalni parlamenti izraziti svoje stališče glede ratifikacije navedene lizbonske pogodbe, kar izrazito krepi njihovo vlogo v evropskih zadevah. Ratifikacija se bo namreč v 26 od 27 držav članic izvedla izključno z glasovanjem v parlamentu.

2. UGOTOVITVE GLEDE MNENJ NACIONALNIH PARLAMENTOV

Od štiridesetih parlamentarnih domov, ki so bili pozvani, da sodelujejo pri političnem dialogu (štirinajst držav članic ima enodomni parlamentarni sistem, trinajst pa dvodomni), jih je zelo veliko poslalo mnenja.

2.1. Odziv nacionalnih parlamentov

168 mnenj

Nacionalni parlamenti so še naprej dejavno sodelovali pri izvajanju mehanizma političnega dialoga, vzpostavljenega leta 2006. Komisija je do 31. decembra 2007 od 27 parlamentarnih domov 19 držav članic prejela 168 mnenj, ki so se nanašala na 82 besedil Komisije (prim. priloženi seznam).

Petintrideset mnenj je bilo izdanih v okviru dveh usklajenih postopkov subsidiarnosti, ki ju je vodila Konferenca odborov za evropske zadeve (COSAC), sprožila pa konec leta 2006. Nekateri domovi (skupno devetnajst) so Komisiji predstavili svoje stališče glede predloga o sodni pristojnosti in pravilih, ki se uporabljajo v zakonskih sporih, medtem ko je šestnajst mnenj zadevalo predlog o popolnem izoblikovanju notranjega trga poštnih storitev.

Konferenca COSAC pa je v letu 2007 sprožila samo en tovrstni postopek, ki je zadeval okvirni sklep Sveta o boju proti terorizmu z dne 6. novembra 2007[1].

Obravnavani so bili številni predlogi Komisije

Preostalih 133 mnenj se je nanašalo na različne dokumente Komisije. Za več predlogov so bila izdana vsaj tri mnenja: predlogi o Evropskem inštitutu za tehnologijo, skupni ureditvi trga za vino, zaščiti tal, sankcijah zoper delodajalce državljanov tretjih držav, ki nezakonito prebivajo v EU, zelenih knjigah glede tobaka, posodobitve trga dela, diplomatske in konzularne zaščite, dostopa javnosti do dokumentov institucij Evropske skupnosti, o raziskovalni politiki in prihodnjem evropskem azilnem sistemu, sporočilu o evropski politiki za oceane in morja, pa tudi o letni strategiji politik za leto 2008.

Poudariti je treba, da so nacionalni parlamenti pokazali tudi posebno zanimanje za letno strategijo politik za leto 2008. Pet domov se je tako z mnenji odzvalo v okviru političnega dialoga, ki ga je začela Komisija. Ta dialog pa se je odvijal tudi na drugačne načine, in sicer z zaslišanji, ki so bila organizirana na pobudo skupščin in se odvijala ob prisotnosti oziroma odsotnosti članov Komisije, ali z razpravami v okviru konference COSAC.

Skupščine so bile zelo dejavne

Nekateri drugi domovi, kot so francoski senat, nemški zvezni svet, lordska zbornica ter češki senat, so bili zelo dejavni in sami izdali skupno 92 mnenj. Švedski Riksdag in danski Folketing sta prav tako izrazila svoje stališče glede več posvetovalnih dokumentov, medtem ko je skupščina Portugalske republike izdala vrsto pozitivnih mnenj o subsidiarnosti. Teh sedem domov je pripravilo 138 mnenj.

Odgovori Komisije

Komisija je odgovorila na 109 od teh mnenj. Številna mnenja (skupno 41) nacionalnih parlamentov so bila pozitivna in razen potrdila o prejemu niso zahtevala nobenega odgovora. Odgovor Komisije se pripravi v jeziku zadevnega doma ter se v vednost pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu.

Nekateri odgovori

Francoski senat se je trikrat odločil odzvati na odgovore Komisije, in sicer glede predlogov v zvezi s prepovedjo uporabe pasjega in mačjega krzna, varnostjo avtocestne infrastrukture in sankcijami zoper delodajalce državljanov tretjih držav, ki nezakonito prebivajo v EU. Lordska zbornica se je dvakrat odzvala na predlog o ustanovitvi Evropskega inštituta za tehnologijo. Tudi francoski senat in nemški zvezni svet sta leta 2007 ponovno obravnavala prve pripombe iz leta 2006 glede predloga o zaščiti tal.

2.2. Postopek še poteka

Obsežnejša udeležba

Medtem ko so bila mnenja nacionalnih parlamentov na začetku predvsem rezultat zelo dejavnih drugih domov, razen tistih v okviru postopkov, ki jih opravlja COSAC, je treba omeniti, da sta se švedska in danska skupščina odločili, da bosta mnenja izdajali že v fazi posvetovalnih dokumentov.

Pripombe glede splošne politike

Medtem ko so bile raziskave, ki jih je organizirala COSAC, omejene na poseben vidik subsidiarnosti, je treba opozoriti, da so mnenja nacionalnih parlamentov na splošno obravnavala tudi politične ugotovitve, povezane z vsebino predlogov Komisije. Nekateri domovi, kot so francoski senat, nizozemski parlament in skupščina Portugalske republike, so se osredotočili na vprašanja o subsidiarnosti in sorazmernosti. Na Portugalskem pa je skupščina sprejela tudi splošno mnenje glede sporočila Komisije o dosežkih v letu 2006, ki je med drugim obravnavalo tudi lizbonsko strategijo, enotni trg, socialno solidarnost, energetiko itd.

Boljši rezultati IPEX

Podatkovna zbirka IPEX je vedno bolj operativna in Komisiji omogoča, da je bolje seznanjena z medparlamentarnim sodelovanjem in zlasti mnenji nacionalnih parlamentov, ki ji niso bila poslana. Predvideno je, da se bo leta 2008 sodelovanje z IPEX okrepilo.

2.3. Posledice za oblikovanje politik

Nacionalni parlamenti s svojimi mnenji neposredno dosežejo, da Komisija odgovori in predloži obrazložitev. Komisija bi želela spodbuditi to novo obliko preglednosti, da bi v svojem okviru pospešila postopek oblikovanja in razvijanja politik.

Nacionalni parlamenti v skladu s Pogodbo ter svojimi ustavnimi pravili in prakso ne sodelujejo pri sprejemanju odločitev na evropski ravni. V okviru političnega dialoga, ki ga je Komisija sprožila septembra 2006, pa lahko koristno prispevajo k izboljšanju oblikovanja evropskih politik.

Nacionalni parlamenti so se tako večkrat odzvali na posvetovalne dokumente Komisije. Slednja pa bo mnenja upoštevala pri pripravi predlogov, ki bodo temeljili na teh dokumentih.

Evropske institucije so se poleg tega pri proučitvi zakonodajnih predlogov Komisije večkrat odzvale na zaskrbljenost nacionalnih parlamentov. Tovrstni primeri so zlasti zadeve, kot so popolno izoblikovanje notranjega trga poštnih storitev, predlogi o zaščiti tal, varnost avtocestne infrastrukture in Evropski inštitut za tehnologijo.

Nenazadnje je treba opozoriti, da je Komisija sprejela predlog francoskega senata o spremembi naslova predloga o zaščiti pešcev in drugih izpostavljenih udeležencev v cestnem prometu. O tem bo poročala Evropskemu parlamentu in Svetu.

Prav tako pa se lahko predlaga dopolnitev določenega besedila, da se bolje pojasnijo namere Komisije. Tako so bile v okviru razprav Sveta zaradi jasnejše utemeljitve na področju subsidiarnosti in sorazmernosti spremenjene in dopolnjene uvodne izjave besedila predloga o sadju in zelenjavi, COM(2007) 17.

3. DELOVNI OBISKI čLANOV KOMISIJE IN DRUGI STIKI Z NACIONALNIMI PARLAMENTI V LETU 2007

Obiski nacionalnih parlamentov

Z novim pristopom na področju odnosov med Komisijo in nacionalnimi parlamenti[2] so bili določeni trije splošni cilji, ki naj bi usmerjali ukrepe Komisije, in sicer medsebojna pomoč ter vzpostavitev odprtega in stalnega dialoga, konkretno povezovanje v mrežo ter večje približevanje državljanom na podlagi boljših odnosov z izvoljenimi predstavniki. V tem okviru je bila organizacija rednih delovnih obiskov članov Komisije v nacionalnih parlamentih opredeljena kot ključna dejavnost. Predsednik Komisije in podpredsednica, pristojna za medinstitucionalne odnose, nameravata v tem zakonodajnem obdobju obiskati vse nacionalne parlamente. Intenzivnost teh obiskov je novost in jasno kaže na pomen, ki ga Komisija pripisuje temu, da bolje prisluhne nacionalnim parlamentom in jim bolje pojasni politike, ki se izvajajo.

Predsednik Barroso je tako leta 2007 obiskal litovski, portugalski, malteški, romunski in estonski parlament. Poleg tega se je 15. oktobra 2007 udeležil sestanka COSAC v Estorilu, sodeloval pa je tudi na srečanju predsednikov parlamentarnih odborov za zunanje zadeve držav članic Evropske unije.

Podpredsednica Wallström je leta 2007 obiskala italijanski in nizozemski parlament, pa tudi spodnji dom angleškega parlamenta in lordsko zbornico. Dvakrat se je srečala z delegacijo švedskega parlamenta v Bruslju, 12. februarja 2007 se je v Berlinu udeležila sestanka predsednikov delegacij COSAC, 15. maja 2007 pa sodelovala na sestanku konference COSAC.

Poleg tega je treba poudariti, da so komisarji letos obiskali ali imeli stike z nacionalnimi parlamenti ob več kot 120 priložnostih.

Sodelovanje na medparlamentarnih sejah

Komisija se je pozitivno odzvala na številne prošnje za sodelovanje na sejah z nacionalnimi parlamenti, ki jih pripravlja Evropski parlament sam ali v sodelovanju z nacionalnim parlamentom države, ki predseduje Svetu, tako na sejah parlamentarnih odborov kot tudi na ad hoc sejah.

Med drugim je treba omeniti sodelovanje predsednika Barrosa na medparlamentarnih forumih o prihodnosti Evropske unije, ki sta potekala 12. junija 2007 in 4. decembra 2007, ter forumu o lizbonski strategiji 6. februarja 2007. Podpredsednik Verheugen je začel dela v okviru tega istega foruma 5. februarja 2007. Poleg tega se je J. Almunia 28. februarja 2007 udeležil medparlamentarnega foruma o euroobmočju. L. Kovacs pa je 26. maja 2007 sodeloval na konferenci predsednikov parlamentov Evropske unije v Bratislavi.

Priprava poročila

Generalni sekretariat Komisije je pripravil tri poročila in jih objavil znotraj same Komisije ter poslal Evropskemu parlamentu in nacionalnim parlamentom.

Nova oblika obveščanja o EU

Z vzpostavitvijo političnega dialoga med Komisijo in nacionalnimi parlamenti se je izrazito povečala izmenjava informacij. Poleg tega je Komisija na podlagi zahteve Evropskega parlamenta v okviru proračuna 2007 začela razvijati pilotne informacijske mreže (PIM). To je platforma za izmenjavo in medsebojno delovanje med evropskimi in nacionalnimi poslanci, katere cilj je spodbuditi razprave za obravnavo različnih tematik, povečati poznavanje Evropske unije ter spodbuditi nove zamisli in politike. Platforma vsebuje povezave do spletišča EUROPA, pa tudi do spletišča IPEX.

Stalni predstavniki

Komisija je sodelovala na dvanajstih sejah stalnih predstavnikov nacionalnih parlamentov v Bruslju.

4. SKLEPNE UGOTOVITVE

Odnosi med Komisijo in nacionalnimi parlamenti od začetka leta 2005 temeljijo na jasnem in natančno določenem časovnem načrtu. Ključni cilji, zastavljeni na začetku, so Komisiji omogočili, da vzpostavi trdno delovno razmerje z nacionalnimi parlamenti in nato sproži dialog za izboljšanje oblikovanja politik.

Odnosi med Komisijo in nacionalnimi parlamenti se bodo leta 2008 poglobili ob polnem spoštovanju pristojnosti institucij Evropske unije.

Še zlasti bo treba poglobiti politični dialog z nacionalnimi parlamenti, hkrati pa pripraviti temelje za začetek veljavnosti Lizbonske pogodbe. Komisija namerava ohraniti in okrepiti sedanji sistem dialoga z nacionalnimi parlamenti, pri čemer bo objavljala svoje odgovore na njihova mnenja ter prilagodila sistem prenosa dokumentov in prejema mnenj. Hkrati pa bo uporabila ukrepe, potrebne za izvajanje določb Lizbonske pogodbe.

PRILOGA

MNENJA NACIONALNIH PARLAMENTOV

7. januar 2008

2 | DE Bundesrat | 21 | 21 | – | – | 15 |

3 | UK House of Lords | 18 | 17 | 1 | – | 14 |

4 | SE Riksdagen | 17 | 16 | 1 | – | 9 |

5 | PT Assembleia da República | 19 | – | – | 13 | – |

6 | DK Folketing | 12 | 7 | 2 | 3 | 8 |

7 | CZ Sénát | 11 | 10 | – | 1 | 6 |

8 | NL Eerste Kamer / Tweede Kamer | 3 | 3 | – | – | 3 | Oba domova* |

9 | DE Bundestag | 3 | 2 | 1 | 3 |

10 | LT Seimas | 3 | 1 | 1 | 1 | 2 |

11 | FR Assemblée nationale | 2 | 1 | – | 1 | 1 |

12 | BE Sénat/Senaat | 2 | 2 | – | – | 2 |

13 | UK House of Commons | 2 | 1 | – | 1 | 2 |

14 | HU Országgyűlés | 2 | – | – | 2 | – |

15 | LUX Chambre des députés | 2 | 1 | 1 | – | 2 |

16 | EE Riigikogu | 2 | – | – | 2 | – |

17 | CZ Poslanecká sněmova | 1 | 1 | – | – | 1 |

18 | IT Camera dei Deputati | 1 | – | – | 1 | – |

19 | BE Chambre des Représentants / Kamer van Volksvertegenwoordigers | 1 | 1 | – | – | 1 |

20 | PL Sejm | 1 | – | – | 1 | – |

21 | PL Senat | 1 | – | – | 1 | – |

22 | FI Eduskunta | 1 | – | – | 1 | – |

23 | IE Oireachtas | 1 | 1 | – | – | 1 | Oba domova* |

24 | SI Državni zbor | 1 | – | – | 1 | – |

25 | SK Národná rada | 1 | – | – | 1 | – |

Skupaj: | 168 | 112 | 15 | 41 | 94 |

* Mnenja nizozemskega in irskega parlamenta so bila poslana v imenu obeh domov.

** Pooblastilo: Komisija je na podlagi dogovora zadevnih služb in kabinetov pooblastila podpredsednico, pristojno za medinstitucionalne odnose, da v njenem imenu odgovori nacionalnim parlamentom.

*** V primeru pozitivnega mnenja Komisija pošlje samo potrdilo o prejemu. V drugih primerih pooblasti podpredsednico, pristojno za medinstitucionalne odnose, da odgovori zadevnim domovom, ali sama odgovori v poenostavljeni obliki.

[1] Komisija ni prejela mnenj nacionalnih parlamentov v zvezi s to zadevo pred koncem leta 2007.

[2] „Deset ciljno usmerjenih ukrepov“, ki jih je M. Wallström 9. februarja 2005 sporočila kolegiju.