SL Uradni list Evropske unije C 140/17

Objava vloge v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

2013/C 140/10

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (2)

„PURUVEDEN MUIKKU“

ES št.: FI-PGI-0005-0989-19.04.2012

ZGO ( X ) ZOP ( )

1. Ime

„Puruveden muikku“

2. Država članica ali tretja država

Finska

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1 Vrsta proizvoda

Skupina 1.7 Sveže ribe, mehkužci in raki ter iz njih pridobljeni proizvodi

3.2 Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz 1. točke

Ime „Puruveden muikku“ se uporablja za male ozimice (Coregonus albula), ulovljene v jezerski kotanji Puruvesi, ki leži v severovzhodnem delu jezera Saimaa. Ta vloga se nanaša samo na sveže in zamrznjene male ozimice. Približno deset odstotkov celotnega letnega ulova malih ozimic na Finskem ima oznako „Puruveden muikku“.

Glavne značilnosti male ozimice „Puruveden muikku“ so naslednje:

— njen hrbet je intenzivne temnozelene barve, boka pa sta srebrna. Srebrna barva je veliko bolj izrazita kot pri drugih malih ozimicah.

— Za „Puruveden muikku“ je značilno, da se na leto njihova velikost precej spremeni, kar jo loči od drugih malih ozimic. Po enem obdobju rasti lahko njena povprečna dolžina znaša približno od 9 cm do 21 cm. Podobno lahko tudi tehta od nekaj gramov do približno 20 gramov.

— Prepoznavna značilnost „Puruveden muikku“ je mehka hrbtenica, kar pomeni, da jo je mogoče uživati s kostmi vred.

— Posmrtna otrplost mišic pri „Puruveden muikku“ traja manj časa kot pri drugih vrstah male ozimice.

3.3 Surovine (samo za predelane proizvode)

Ni relevantno.

3.4 Krma (samo za proizvode živalskega izvora)

Ni relevantno.

3.5 Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Riba mora biti ulovljena na opredeljenem geografskem območju. Dovoljene ribolovne metode so ribolov s potegalkami, kogoli in mrežami.

Posmrtna otrplost mišic pri „Puruveden muikku“ traja manj časa kot pri drugih vrstah male ozimice. Iz tega razloga in za zagotovitev kakovosti se male ozimice hladijo v posodah z ledom (voda s temperaturo 0 °C), kar je treba izvesti v povezavi z ulovom na opredeljenem geografskem območju.

3.6 Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.

Ni relevantno.

3.7 Posebna pravila za označevanje

Ni relevantno.

4. Kratka opredelitev geografskega območja

Geografsko območje sestavlja jezero Puruvesi, ki leži na ozemlju občin Kerimäki, Punkaharju in Kesälahti v provinci Vzhodna Finska. Jezero Puruvesi, ki je veliko 416 km2, je del jezera Saimaa, četrtega največjega jezera v Evropi.

5. Povezanost z geografskim območjem

5.1 Posebnosti geografskega območja

Izstopajoča značilnost jezera Puruvesi je bistra voda, zaradi česar je mala ozimica „Puruveden muikku“ srebrnkasta. Ker je voda tako bistra, lahko svetloba prodre zelo globoko, vse do globine 20 m, medtem ko drugje v jezeru Saimaa doseže samo 10 metrov. Vidi se lahko tudi do globine 12 metrov.

Zaradi bistrosti vode v jezeru Puruvesi primarna proizvodnja poteka v površinski vodi, pa tudi globoko na velikem osvetljenem območju v nižji plasti vode. Ko je svetlo, se male ozimice zberejo v velike jate in spustijo proti dnu jezera, kjer se hranijo z živalskim planktonom. Če je svetlobe manj, se razkropljene jate dvignejo in hranijo z organizmi v površinski vodi na površju in srednji globini.

Puruvesi je bazen s prodnatim in peščenim dnom, ki je skoraj popolnoma ločen od drugih vodnih teles in vsebuje zelo malo rjavega humusa, ki je nanesen s spiranjem tal in je sicer značilen za finska jezera. Kar zadeva kakovost vode, je zelo revna s hranilnimi snovmi. Tokovi v jezeru Puruvesi so zaradi njegove izoliranosti zanemarljivi. Voda ostane v jezeru približno 12 let.

Jezero Puruvesi je kot ribolovno območje znano že od 14. stoletja. Tradicionalni ribolov s potegalkami se izvaja že stoletja. Temelji na izjemni prosojnosti jezerske vode, ekstenzivno primarno proizvodnjo pa omogoča bistrost vode. Poleti se v površinskih vodah ribari ob mraku, ko se živalski plankton dviguje na površje. Do konca poletja se voda ogreje, male ozimice pa iščejo hladnejše in globlje vode, v katerih se lovijo s pridnenimi potegalkami. Temne jesenske noči so običajno kot nalašč za nočni ribolov, ki ni pogost, je pa značilen za bistre vode jezera Puruvesi, saj se takrat male ozimice dvignejo vse do površja.

Zimski ribolov s potegalkami je postal splošno razširjen pred stotimi leti in že v nekaj letih je več kot polovica zimskega ulova malih ozimic na Finskem prišla iz jezera Puruvesi. Ribolov s potegalkami ribičem prinese 90 % celotnega ulova. Drugi dovoljeni ribolovni metodi sta ribolov s kogoli in mrežami. Ribolov s plovili z vlečnimi mrežami je v jezeru Puruvesi prepovedan.

Da bi zagotovili vzdržnost staležev male ozimice, finski raziskovalni inštitut za lovstvo in ribištvo vsako leto spremlja stanje staležev male ozimice. Ribolov na ribolovnem območju jezera Puruvesi se ureja v skladu s priporočili inštituta.

5.2 Posebnosti proizvoda

Mala ozimica „Puruveden muikku“ je po vsej Finski znana zaradi mehkih kosti. Tako je nadvse primerna za uživanje s kostmi vred, in sicer ocvrta, dimljena ali v juhi. Znana je tudi po svoji srebrni barvi.

Značilnost „Puruveden muikku“ je tudi precej različna velikost, ki je v celoti odvisna od gostote staležev male ozimice in razvoja živalskega planktona. Letna sprememba velikosti staležev male ozimice je za jezero Puruvesi zelo značilna.

Sloves male ozimice „Puruveden muikku“ temelji tudi na tradicionalnih metodah ribolova in predelave, ki se uporabljajo na geografskem območju. Umetnost izsleditve in lovljenja rib se že stoletja prenaša iz roda v rod.

5.3 Vzročna povezanost geografskega območja s posebno kakovostjo, slovesom ali drugo značilnostjo proizvoda

„Puruveden muikku“ je prepoznavna po srebrni barvi, ki je posledica izjemne bistrosti vode v jezeru Puruvesi. Značilne mehke kosti male ozimice „Puruveden muikku“, njena precejšnja letna sprememba velikosti in kratkotrajna posmrtna otrplost mišic so rezultat geografskega okolja: bistrosti vode; primarne proizvodnje, ki jo omogoča prosojnost vode; izoliranosti jezera v povezavi z moreno in peščenimi tlemi na prispevnem območju; pa tudi porečja, ki je razmeroma majhno in ni zelo močvirnato.

Med potrošniki je mala ozimica „Puruveden muikku“ zlasti dobro poznana kot okusna riba za cvrtje, ki se lahko uživa cela, s kostmi vred. Proizvod je na Finskem zelo znan in zaželen, zlasti močno pa se je uveljavil na tržnicah in dogodkih v različnih krajih, kot sta letna tržnica slanikov v Helsinkih in svetovno znan operni festival v Savonlinni.

Jezero Puruvesi je kot ribolovno območje znano že od 14. stoletja, ko so ga skupine karelijskih ribičev začele uporabljati za ribolovne odprave na velike razdalje. Najden je bil pisni vir, v katerem je navedeno, da je „leta 1543 v jezeru Puruvesi s potegalkami lovilo ribe 421 ekip. Čeprav je grad Olavinlinna ležal med jezeroma Haukivesi in Pihlajavesi, v katerih je rib kar mrgolelo, so grajski upravitelji ekipe za ribolov s potegalkami poslali k jezeru Puruvesi, da bi tam lovili njegove okusne male ozimice.“ Leta 1979 je bila objavljena doktorska disertacija o ribolovu na male ozimice v jezeru Puruvesi z naslovom „Ribolov male ozimice“ (Muikkuapajilla).

Povezanost proizvoda in geografskega območja temelji tudi na tradicionalnih metodah ribolova male ozimice „Puruveden muikku“ in poklicnih spretnostih ribičev s tega območja. Potegalke so obkroževalne mreže, katerih zgradba in način delovanja se skozi stoletja nista spremenila. Pozimi se na območjih za ribolov s potegalkami potegalke položijo pod led na dno jezera. Ta ribolovna območja se določijo na podlagi lokalnih izkušenj. Polaganje mrež na ribolovnih območjih zahteva poklicne spretnosti lokalnih ribičev, saj je treba natančno upoštevati mejnike, da se mreža ne zagozdi med skale na dnu jezera.

O ugledu male ozimice „Puruveden muikku“ med drugim priča finski muzej jezerskega ribolova, ustanovljen v mestu Kerimäki na bregovih jezera Puruvesi.

Sklic na objavo specifikacije

(člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006 (3))

http://www.mmm.fi/nimisuoja/puruvedenmuikku

(1) UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

(2) Nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

(3) Prim. opombo 2.