Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Nujni ukrepi za podporo zaposlovanju in dohodkom med pandemijo

(mnenje na lastno pobudo)

(2021/C 517/03)

Poročevalka: Cinzia DEL RIO

Sklep plenarne skupščine 26. 4. 2021 Pravna podlaga člen 32(2) poslovnika mnenje na lastno pobudo Pristojnost strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo Datum sprejetja mnenja strokovne komisije 7. 9. 2021 Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju 22. 9. 2021 Plenarno zasedanje št. 563 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 211/1/4

1. Sklepi in priporočila

1.1 Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) podpira strategijo EU za reševanje pandemične krize, okrevanje in odpornost gospodarskih, socialnih in zdravstvenih sistemov držav članic, zaščito proizvodnega sistema, ohranjanje delovnih mest in podporo osebnim dohodkom.

1.2 EESO podpira tudi vzpostavitev evropskega instrumenta za začasno podporo za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE) kot inovativnega finančnega instrumenta evropske solidarnosti za ohranjanje delovnih mest, zagotavljanje dohodkovne podpore delavcem, podporo podjetjem ter vključevanje in krepitev socialno-ekonomske odpornosti EU.

1.3 EESO poudarja socialno vrednost instrumenta SURE, ki je z izdajo obveznic, namenjenih financiranju socialnih pobud, predhoden mehanizmu v okviru programa Next Generation EU.

1.4 EESO pozitivno ocenjuje ukrepe, ki so bili izvedeni v okviru instrumenta SURE in so prek financiranja shem skrajšanega delovnega časa ter oblik dohodkovne podpore in podpore podjetjem zaščitili četrtino vseh zaposlenih prebivalcev, ohranili delovna mesta in proizvodno zmogljivost podjetij ter pozitivno vplivali na gospodarstvo in trg dela. Vseeno je treba opozoriti, da ti podatki ne zagotavljajo zadostnih informacij o posameznih ukrepih, ki so jih financirale različne države, njihovih zneskih in kategorijah delavcev, ki jih zajema pomoč.

1.5 EESO predlaga ustanovitev opazovalnice, ki bi v sodelovanju s socialnimi partnerji in drugimi organizacijami civilne družbe spremljala delovanje instrumenta SURE v celotnem obdobju njegovega izvajanja. Opazovalnica bi spremljala in ocenjevala vplive financiranih ukrepov v posameznih državah članicah, da bi se med drugim opredelili modeli, ki bi se lahko v prihodnosti uporabili za sheme skrajšanega delovnega časa in dohodkovne podpore v podobnih kriznih razmerah.

1.6 V obdobjih gospodarske krize je hitrost sprejemanja odločitev odločilen dejavnik. EESO zato pozdravlja, da je Evropska komisija tako hitro vzpostavila instrument SURE in v kratkem času zaključila pogajanja z državami članicami, s čimer je dokazala, da se je sposobna odzvati na resne krizne razmere.

1.7 EESO priporoča, da se uporaba instrumenta SURE združi z ukrepi aktivnih politik trga dela ter načrti poklicnega usposabljanja in preusposabljanja, namenjenimi ustvarjanju stabilnih in kakovostnih delovnih mest ter boju proti slabo plačanim, razdrobljenim in nestabilnim oblikam zaposlitve, ki ne zagotavljajo ustrezne socialne varnosti, hkrati pa vplivajo tudi na javne socialnovarstvene sisteme.

1.8 EESO meni, da je SURE eden od instrumentov, ki lahko delodajalce spodbudi k temu, da delavce obdržijo kljub zmanjšanju obsega proizvodnih dejavnosti. S kolektivnimi pogodbami se lahko spodbudijo ukrepi za to, da se del delovnega časa nameni usposabljanju, kar bi podjetjem omogočilo, da prilagodijo znanja in spretnosti svojih delavcev, pri čemer bi se plače zaposlenih za ure, namenjene usposabljanju, krile iz instrumenta SURE.

1.9 EESO poudarja, da je treba dosledneje oblikovati in dopolniti evropsko socialno razsežnost, hkrati pa zagotoviti evropsko konkurenčnost v svetovnem okviru in upoštevati nove izzive zelenega in digitalnega prehoda. Pri tem se je treba opreti na ukrepe, določene v akcijskem načrtu za evropski steber socialnih pravic, vključno z ukrepi in naložbami v podporo zaposlovanju, usposabljanju in aktivnim politikam trga dela.

1.10 EESO podpira sporočilo Komisije o opustitvi splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast ter poziva k „preusmeritvi“ v revidiran in na novo uravnotežen okvir ekonomskega upravljanja, usmerjen v spodbujanje produktivnih naložb. Bistveno bo, da se državam članicam zagotovi pomoč pri vzdržnem načrtovanju javnih financ, s čimer bi se okrepilo tudi zaupanje v naložbe.

1.11 EESO meni, da sta vključenost in sodelovanje socialnih partnerjev dodana vrednost evropskih in nacionalnih politik, zato je bistveno, da so socialni partnerji udeleženi tudi pri ukrepih, ki se sofinancirajo iz instrumenta SURE, pri čemer se je treba opreti tudi na kolektivna pogajanja v sektorjih, ki jih je kriza najbolj prizadela. Bistveno pa je, da udeležba socialnih partnerjev ni zgolj formalna, temveč je vsebinska in legitimna.

1.12 EESO v celoti priznava pozitivne rezultate instrumenta SURE, navedene v poročilu Komisije iz marca 2021, in podpira predlog za utrditev njegove uporabe v podporo delavcem in podjetjem, in sicer kot orodja za vključevanje in krepitev socialno-ekonomske odpornosti EU v časih krize, kot je sedanja, tudi na podlagi spremljanja in ocen opazovalnice za spremljanje delovanja instrumenta SURE, katere ustanovitev predlaga EESO.

1.13 EESO pozdravlja Priporočilo Komisije (EU) 2021/402 ( 1 ) (EASE) o učinkoviti aktivni podpori zaposlovanju, ki vključuje strateški pristop postopnega prehoda z izrednih ukrepov, uvedenih med pandemijo, na nove ukrepe, ki so potrebni za okrevanje s številnimi novimi delovnimi mesti, predvsem aktivne politike trga dela, kot so začasne spodbude za zaposlovanje ogroženih skupin, možnosti izpopolnjevanja in preusposabljanja ter podjetniška podpora, tudi za podjetja socialne ekonomije.

2. Uvod

2.1 Pandemija, ki še traja, je evropsko gospodarstvo močno prizadela. EESO pozdravlja gospodarske in socialne ukrepe, ki jih je EU izvedla z izrednimi instrumenti za obvladovanje posledic pandemije, saj so ti ukrepi velika priložnost za oblikovanje pravičnejše in bolj solidarne Evrope ter konkurenčnega socialnega tržnega gospodarstva, pa tudi za reševanje novih izzivov, povezanih z zelenim in digitalnim prehodom. Med temi instrumenti so poleg načrta Next Generation EU: — nacionalni ukrepi, sprejeti na podlagi prožnosti fiskalnih pravil EU; — nacionalni ukrepi za podporo likvidnosti, odobreni na podlagi začasnih in prožnih pravil o državni pomoči; — okrepitev kreditnih linij, ki jih Evropska investicijska banka (EIB) zagotavlja podjetjem, prek vzpostavitve novega jamstvenega sklada; — evropski mehanizem za stabilnost (EMS), uveden na podlagi sprememb Lizbonske pogodbe in namenjen zagotavljanju posojil brez pogojev na področju zdravstva; — evropski instrument za začasno podporo za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE).

2.2 Cilj tega mnenja je analizirati vpliv izrednih ukrepov za preprečevanje brezposelnosti, dohodkovno podporo in podporo podjetjem s posebnim poudarkom na izvajanju instrumenta SURE.

2.3. ad hoc programe za reševanje vprašanja začasne delne ali popolne izgube delovnega časa. Eurofound je zabeležil 500 ukrepov, od katerih je večina namenjena zagotavljanju pomoči podjetjem (35 %), dohodkovni podpori (20 %, poleg ukrepov za skrajšanje delovnega časa) in zaščiti delovnih mest (13 %) Aprila 2020 je bilo več kot 50 milijonov delavcev v različnih evropskih državah vključenih v sheme skrajšanega delovnega časa ( 2 ) ali podobneprograme za reševanje vprašanja začasne delne ali popolne izgube delovnega časa. Eurofound je zabeležil 500 ukrepov, od katerih je večina namenjena zagotavljanju pomoči podjetjem (35 %), dohodkovni podpori (20 %, poleg ukrepov za skrajšanje delovnega časa) in zaščiti delovnih mest (13 %) ( 3 ) . Kriza je najbolj prizadela podjetja v proizvodnem, trgovinskem, storitvenem, turističnem in kulturnem sektorju ( 4 )

2.4 Različne oblike čakanja na delo, namenjene zagotavljanju podpore za neopravljene delovne ure in vzpostavljene v večini evropskih držav, so najpogosteje uporabljen instrument za zaščito delovnih mest v času gospodarske krize, saj pozitivno vplivajo na delavce in podjetja. V poročilu iz leta 2020 v zvezi s predstavitvijo programa SURE je Evropska komisija poudarila, da se je „[z] uporabo shem skrajšanega delovnega časa […] mogoče izogniti potratnemu odpuščanju delavcev, s čimer se lahko preprečijo resnejše in dolgotrajnejše negativne posledice začasnega šoka za gospodarstvo in trg dela v državah članicah“ in da je „[t]ako […] mogoče ohraniti dohodek družin ter proizvodne zmogljivosti in človeški kapital podjetij in gospodarstva kot celote“ ( 5 )

2.5 Vlade držav, v katerih so bili ti programi vzpostavljeni že prej, so sprejele začasne ukrepe za olajšanje dostopa, določitev meril glede upravičenosti, razširitev nabora upravičencev in povečanje gospodarske podpore, pri čemer pa med državami obstajajo velike razlike ( 6 )

2.6 Ti ukrepi so podjetjem omogočili, da z nizkimi stroški ali brez stroškov pokrijejo skrajšanje delovnega časa zaradi upada gospodarske dejavnosti, s čimer se je bistveno zmanjšalo število delovnih mest, ogroženih zaradi nezadostne likvidnosti. Nekatere kategorije delavcev z atipičnimi oblikami zaposlitve v več državah EU niso bile zajete v oblike pomoči, zlasti delavci s pogodbo o občasnem delu in v nekaterih primerih celo delavci, zaposleni za določen čas, v drugih državah pa je razširjena javna pomoč zajela tudi nekatere skupine samozaposlenih ( 7 ) . Med državami so poleg tega razlike, ko gre za načine in merila za dostop do subvencij, povezane z obsegom kritja, upravičenci, trajanjem itd. ( 8 )

2.7 Sheme skrajšanega delovnega časa so prispevale k preprečitvi prekinitve delovnih razmerij, ki za podjetja in delavce predstavljajo visoke stroške. Ti ukrepi za ohranjanje delovnih mest so v drugem četrtletju leta 2020 bistveno zmanjšali število izgubljenih delovnih mest v državah OECD, in sicer z ocenjenih 12 % na 4 %. Podatki iz EU kažejo, da se je delež delavcev, ki so uradno zaposleni, a ne delajo, v drugem četrtletju leta 2020 v primerjavi z istim obdobjem iz leta 2019 podvojil in znašal 17 % ( 9 )

2.8 Upoštevati je treba vpliv zaposlitvene krize na ženske in mlade, ki so pogosto zaposleni na podlagi atipičnih pogodb, opravljajo slabo plačano delo in so bolj izpostavljeni nestabilnim oblikam zaposlitve, ki ne zagotavljajo ustrezne socialne varnosti. Ti poleg tega predstavljajo velik delež delovne sile, zaposlene v turističnem, hotelirskem in gostinskem sektorju, ki so bili močno prizadeti, ter v kulturnem sektorju, sektorju razvedrilnih dejavnosti in sektorju nepridobitnih socialnih storitev. Okrevanje gospodarstva bo moralo vključevati tudi reforme in posebne – s socialnimi partnerji usklajene – ukrepe za odpravljanje neenake obravnave zaradi spola in starosti, ki je bila prisotna že pred sedanjo krizo, ter izvajanje kratko-, srednje- in dolgoročnih ukrepov ( 10 )

2.9 Poleg ukrepov za podporo skrajšanju delovnega časa je več držav sprejelo ukrepe za zaščito pred odpuščanjem v podjetjih, ki prejemajo javno pomoč za omogočanje čakanja na delo. Namen je bil preprečiti zlorabe v obdobju krize oziroma določiti pogoje za uporabo nacionalne in evropske javne pomoči, ki mora biti namenjena preprečevanju odpuščanja in zagotavljanju začasne podpore podjetjem, dokler ne okrevajo. V nekaterih državah je prepoved odpuščanja v primeru prejemanja javne pomoči določena v samih kolektivnih pogodbah ( 11 )

2.10 Pomembno vlogo so imela kolektivna pogajanja s posebnimi sporazumi in protokoli tako za obravnavo in obvladovanje zdravstvene krize na delovnem mestu kot za uvedbo ad hoc pogodbenih določb med pandemijo, s čimer so se spremenili organizacija dela in delovni pogoji (npr. v Nemčiji, Franciji, Italiji, na Švedskem, v Španiji, Avstriji in na Danskem). V nekaterih državah so bile uvedene tudi druge oblike pomoči podjetjem (moratorij za odplačevanje posojil ter odlog ali prekinitev plačevanja davkov, najemnin ali prispevkov za socialno varnost), ki omogočajo odlog obveznosti plačila in so namenjene podpori podjetjem, zlasti malim in srednjim podjetjem, ali samozaposlenim, njihov cilj pa je ohraniti delovna mesta in omogočiti kratkoročno likvidnost.

3. Značilnosti, ureditev in prvi rezultati instrumenta SURE

3.1 Evropski instrument SURE je začasen sklad, ki državam članicam zagotavlja finančno pomoč v obliki ugodnih posojil v višini do 100 milijard EUR za preprečevanje brezposelnosti ter zagotavljanje podpore skrajšanju delovnega časa in dohodkom vseh delavcev. Sklad se bo uporabljal do 31. decembra 2022.

3.2 Prve obveznice, ki jih je Evropska komisija izdala v okviru instrumenta SURE, so socialne obveznice, ki vlagateljem zagotavljajo, da se bodo mobilizirana sredstva dejansko namenila socialnim ciljem. Povpraševanje je bilo desetkrat večje od ponudbe in je zagotovilo konkurenčen donos na trgu.

3.3 Od uvedbe instrumenta je Svet na podlagi predlogov Komisije 19 državam članicam dodelil več kot 90 % vseh sredstev ( 12 ) . Od teh držav jih je 15 sredstva uporabilo za sofinanciranje shem skrajšanega delovnega časa ali podobnih ukrepov, 14 držav članic pa je financiralo tudi ukrepe za podporo samozaposlenim.

3.4 Nekatere države za sredstva iz instrumenta SURE niso zaprosila. Vlade so v zvezi s tem navedle različne razloge: v nekaterih državah so razpoložljiva nacionalna sredstva zadostovala za kritje dodatnih javnih stroškov, povezanih s povečanjem brezposelnosti, za nekatere so bili pogoji glede izposoje dodatnih sredstev na trgu enako ugodni, v drugih primerih je bila ta odločitev posledica stroškov, povezanih z upravnimi postopki za dostop do instrumenta SURE, druge države pa so uporabile začasne ukrepe Komisije glede proračunske prožnosti in državne pomoči ( 13 )

3.5 Evropska komisija na podlagi poročil, ki so jih predložile države članice, v poročilu, objavljenem marca 2021 ( 14 ) , ocenjuje, da naj bi instrument SURE v letu 2020 podprl od 25 do 30 milijonov delavcev, kar predstavlja četrtino vseh zaposlenih v državah članicah upravičenkah. Gre za približno 21,5 milijona zaposlenih in 5 milijonov samozaposlenih oseb. Podporo v okviru instrumenta SURE je poleg tega prejelo od 1,5 milijona do 2,5 milijona podjetij ali od 12 do 16 % podjetij v državah članicah upravičenkah ( 15 )

3.6 V poročilu je poudarjeno, da sheme javne podpore, ki se financirajo prek instrumenta SURE, znižujejo stroške dela za podjetja, družinam pa ponujajo alternativno dohodkovno podporo, boljšo od običajnih nadomestil za brezposelnost. Evropska komisija poudarja tudi, da so sheme za podporo zaposlovanju najučinkovitejše v državah z že uveljavljenimi nacionalnimi shemami pomoči za blaženje posledic brezposelnosti.

3.7 Do konca leta 2020 je bilo izvršenih že 80 % vseh načrtovanih javnofinančnih odhodkov za upravičene ukrepe. Skoraj vse države članice so že porabile ali nameravajo porabiti celoten znesek, dodeljen v okviru instrumenta SURE.

3.8 Države članice so z uporabo instrumenta SURE ustvarile prihranke pri obrestih, ki so zaradi visoke bonitetne ocene Evropske komisije za približno 5,8 milijarde EUR nižje kot v primeru, da bi države članice same izdale državne dolžniške vrednostne papirje. Prihodnja izplačila bodo najbrž omogočila nadaljnje prihranke.

4. Splošne ugotovitve

4.1 EESO podpira strategijo EU za reševanje pandemične krize, okrevanje in odpornost gospodarskih, socialnih in zdravstvenih sistemov držav članic in zaščito delovnih mest ter meni, da je ta strategija ustrezna za oblikovanje in dopolnitev evropske socialne razsežnosti in zagotovitev evropske konkurenčnosti v svetovnem okviru. Akcijski načrt za izvajanje evropskega stebra socialnih pravic vključuje ukrepe, ki jih je treba uvesti za spodbujanje naložb, potrebnih za zagotavljanje trajnostne in vključujoče rasti.

4.2 EESO je večkrat poudaril, da je treba doseči večjo ekonomsko in socialno konvergenco EU, da bi se izboljšala konkurenčnost evropskega socialnega tržnega gospodarstva in da bi lahko vsi državljani v celoti uživali svoje pravice. Podpreti je treba tudi oblikovanje trga dela, ki se lahko na podlagi ukrepov in strategij, skladnih z evropskim stebrom socialnih pravic, prilagaja nastalim spremembam ter zelenemu in digitalnemu prehodu. Bistveno je, da države članice dobro izkoristijo podporo, ki jo prejemajo v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ( 16 )

4.3 Podpreti je treba rast in produktivnost trajnostnih podjetij, vključno z malimi in srednjimi podjetji ter mikropodjetji. SURE je eden od instrumentov, ki lahko delodajalce spodbudi, da obdržijo delavce kljub zmanjšanju obsega proizvodnih dejavnosti. Spodbujati je treba sklepanje kolektivnih pogodb, ki vključujejo tudi nove oblike prerazporeditve delovnega časa za zagotavljanje dostopa do usposabljanja, in ukrepe za podporo podjetjem, namenjene spodbujanju ohranjanja delovnih mest, znanj in spretnosti ter stalnih dohodkov.

4.4 SURE je ključni instrument za zaščito delavcev in ublažitev hudih socialno-ekonomskih posledic pandemije za sistem zaposlovanja, saj finančno podpira nacionalne sheme skrajšanja delovnega časa in podobne ukrepe, tudi med trajanjem delovnih razmerij, varuje delovna mesta ter omejuje brezposelnost in izgubo dohodka delavcev, poleg tega pa zagotavlja, da se stroški podjetij, povezani z nadomestili za brezposelnost in prispevki za socialno varnost, večinoma krijejo z javnimi sredstvi v okviru nujnih ukrepov.

4.5 EESO pozdravlja, da je Evropska komisija tako hitro pripravila predlog za vzpostavitev instrumenta SURE in da so bila takojšnja pogajanja z državami članicami zaključena v le nekaj tednih. Instrument SURE izpostavlja pomen shem skrajšanega delovnega časa in kratkoročne dohodkovne podpore ter države članice spodbuja k njihovi uporabi. Eden od srednje- in dolgoročnih ciljev evropskega semestra je tudi spodbujanje naložb za zagotavljanje polne in stabilne zaposlenosti ter boj proti novim oblikam revščine, tudi z družbeno vzdržnimi strukturnimi reformami.

4.6 EESO meni, da je finančna podpora v obliki ugodnih posojil, ki jih EU omogoča državam članicam, pomembna, in pozdravlja, da so obveznice, ki jih je izdala Evropska komisija, socialne obveznice s točno določenimi cilji.

4.7 Financiranje shem skrajšanega delovnega časa in oblike dohodkovne podpore pozitivno vplivajo na gospodarstvo kot celoto, saj ohranjajo odnose med delodajalci in delojemalci, prispevajo k ohranjanju znanj in spretnosti delavcev in proizvodne zmogljivosti podjetij ter preprečujejo nadaljnje negativne in trajne vplive pandemije na gospodarstvo in trg dela.

4.8 EESO meni, da je uvedba instrumenta SURE nadaljnji korak k vzpostavitvi solidarnostnega sistema v EU, ob spoštovanju načel subsidiarnosti in sorazmernosti, saj gre za obliko evropskega varnega vrednostnega papirja, ki se lahko okrepi z evropskimi obveznicami, s katerimi se bo financiral program Next Generation EU ( 17 ) . EESO poudarja, da je pomembna prednost instrumenta SURE ta, da dokazuje, da lahko EU po potrebi vzpostavi posojilno zmogljivost in izda skupni varni vrednostni papir z uporabo metode Skupnosti, ne pa v okviru medvladnih dogovorov kot v primeru evropskega mehanizma za stabilnost (EMS) in evropskega instrumenta za finančno stabilnost (EFSF).

4.9 EESO poziva k pregledu postopkov zagotavljanja pomoči in dostopa do financiranja v okviru instrumenta SURE ter k poenostavitvi upravnih postopkov in mehanizmov poročanja.

4.10 EESO priporoča, da se uporaba instrumenta SURE združi z ukrepi aktivnih javnih politik ter načrti poklicnega usposabljanja in preusposabljanja, ki koristijo tako delavcem kot podjetjem ( 18 ) . V tem kontekstu se ponovno odpira vprašanje o tem, kako povečati učinkovitost služb za zaposlovanje tudi v obdobjih krize. V obdobjih neprostovoljnega skrajšanja delovnega časa je treba spodbujati načrte preusposabljanja ali zagotavljanja podpore v fazi prehoda na nova kvalificirana in stabilna delovna mesta. Primerov aktivnih politik na tem področju žal ni veliko ( 19 )

4.11 EESO meni, da morajo ukrepi v okviru instrumenta SURE v posameznih državah članicah zajemati vse zaposlene delavce in vse vrste samozaposlenih delavcev in delavcev z atipičnimi oblikami zaposlitve, med katerimi so večinoma mladi.

4.12 Iz omejenih razpoložljivih podatkov je razvidno, da socialnih partnerjev ne evropske ne nacionalne institucije niso dejavno vključile v pogovore o optimalni uporabi instrumenta SURE, zato EESO priporoča, naj se vzpostavi ustrezen stalen posvetovalni mehanizem.

4.13 EESO je seznanjen z ocenami glede oseb in podjetij, upravičenih do podpore iz instrumenta SURE ( 20 ) , a opozarja, da ti podatki ne zagotavljajo zadostnih informacij o posameznih ukrepih, ki so jih financirale države članice, njihovih zneskih in vplivih na sposobnost blaženja tveganj brezposelnosti in zaščito dohodkov.

5. Posebne ugotovitve – vpliv

5.1 Pandemija je gospodarske, socialne in zdravstvene sisteme EU postavila pred težko preizkušnjo ter vplivala na življenje ljudi in dejavnost podjetij, pri čemer se je povečala neenakost znotraj posameznih držav, v nekaterih primerih pa tudi med državami. EESO zato poudarja, da je treba celoviteje in dosledneje opredeliti in dopolniti evropsko socialno razsežnost, pri tem pa upoštevati ukrepe, določene v akcijskem načrtu za evropski steber socialnih pravic, in zagotoviti evropsko konkurenčnost v svetovnem okviru.

5.2 EESO je že opozoril ( 21 ) , da je treba nadaljevati postopek pregleda okvira za ekonomsko upravljanje EU, ki je bil s sporočilom Komisije z dne 20. marca 2020 prekinjen do leta 2022 ( 22 ) . EESO podpira to sporočilo, v katerem je izražen namen, da se na podlagi splošne ocene gospodarske uspešnosti, opravljene po kvantitativnih merilih, odloči o opustitvi splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast v prihodnosti. EESO zato poziva k „preusmeritvi“ v revidiran in na novo uravnotežen okvir ekonomskega upravljanja, usmerjen v blaginjo, po možnosti s poenostavitvijo pravil in zmanjšanjem procikličnosti v skladu z razmerami po pandemiji. Bistveno bo, da se državam članicam zagotovi pomoč pri vzdržnem načrtovanju javnih financ, s čimer bi se okrepilo tudi zaupanje v naložbe.

5.3 V zvezi z ukrepi iz gospodarskega in socialnega svežnja za odpravljanje posledic pandemije EESO podpira vzpostavitev instrumenta SURE kot inovativnega finančnega instrumenta evropske solidarnosti, v okviru katerega so bile še pred izvajanjem mehanizma iz programa Next Generation EU izdane prve socialne obveznice.

5.4 Pokazalo se je, da je instrument SURE varnostna mreža za zaščito obstoječih delovnih mest ter podjetij, in sicer v različnih oblikah ter v skladu z nacionalnimi pristojnostmi glede zaščite. Ukrepe za socialno zaščito, sprejete v okviru instrumenta SURE, pa je treba dopolniti z aktivnimi politikami trga dela za ustvarjanje kakovostnih in stabilnih delovnih mest, oblikovanje programov prilagajanja znanj in spretnosti ter preprečevanje slabo plačanih, razdrobljenih in nestabilnih oblik zaposlitve, ki ne zagotavljajo ustrezne socialne varnosti, hkrati pa vplivajo tudi na javne socialnovarstvene sisteme.

5.5 EESO pozdravlja priporočilo Evropske komisije o učinkoviti aktivni podpori zaposlovanju, sprejeto v okviru izvajanja evropskega stebra socialnih pravic za zagotavljanje učinkovite aktivne podpore zaposlovanju po krizi zaradi COVID-19 . V njem je poudarjen strateški pristop za postopen prehod z izrednih ukrepov, sprejetih med pandemijo, na nove ukrepe, ki so potrebni za okrevanje s številnimi novimi delovnimi mesti, zlasti v zelenih in digitalnih sektorjih. Učinkovite politike, ki spodbujajo ustvarjanje kakovostnih delovnih mest in prehode med zaposlitvami, bi morali spremljati uspešni zavodi za zaposlovanje, ki iskalcem zaposlitve, zlasti mladim, ženskam in socialnim podjetnikom zagotavljajo njim prilagojeno podporo.

5.6 EESO meni, da sta vključenost in sodelovanje socialnih partnerjev prednostnega pomena ter da je zato bistveno, da so socialni partnerji tako na evropski kot na nacionalni ravni udeleženi pri obravnavi in pripravi ukrepov, ki se sofinancirajo iz instrumenta SURE, ter pri pogajanjih o njih, pri čemer se je treba opreti tudi na kolektivna pogajanja v sektorjih, ki jih je kriza najbolj prizadela. Bistveno pa je, da udeležba socialnih partnerjev ni zgolj formalna, temveč je vsebinska in legitimna.

5.7 EESO želi izpostaviti, kako pomembno je, da se s sredstvi v okviru instrumenta SURE financirajo tudi ukrepi za omejitev širjenja virusa na delovnem mestu. Ti bi morali vključevati zdravstvene in varnostne ukrepe, namenjene preprečevanju in zaščiti, da bi se posledično zmanjšali stroški podjetij zaradi prilagoditve dejavnosti varnostnim protokolom.

5.8 EESO predlaga ustanovitev opazovalnice, ki bi omogočala dejavno udeležbo socialnih partnerjev in drugih organizacij civilne družbe ter spremljala delovanje instrumenta SURE v celotnem obdobju njegovega izvajanja. Opazovalnica bi spremljala in ocenjevala vplive financiranih ukrepov v posameznih državah, analizirala primere dobre prakse in varstvene sheme v vseh državah članicah ter opredelila modele, ki bi se lahko v prihodnosti uporabili za sheme skrajšanega delovnega časa in dohodkovne podpore v podobnih kriznih razmerah.

5.9 EESO v celoti priznava pozitivne rezultate instrumenta SURE, navedene v poročilu Komisije iz marca 2021. Program SURE izpolnjuje začasna merila za podporo državam članicam pri pomoči delavcem in podjetjem za premagovanje krize, ohranjanje delovnih mest ter utiranje poti gospodarskemu in socialnemu okrevanju. EESO podpira predlog za utrditev uporabe instrumenta SURE v podporo delavcem in podjetjem, in sicer kot orodja za vključevanje in krepitev socialno-ekonomske odpornosti EU v časih krize, kot je sedanja, tudi na podlagi spremljanja in ocen opazovalnice za spremljanje delovanja instrumenta SURE. Ta predlog izhaja iz razprave, v kateri so sodelovale vlade, socialni in gospodarski partnerji, organizacije civilne družbe, profesorji in raziskovalci iz različnih evropskih držav ter predstavniki služb Komisije ( 23 )

5.10 EESO poziva evropske institucije, naj v primeru gospodarske krize na socialnem področju, zlasti pa pri uvajanju in financiranju ukrepov za podporo delavcem in podjetjem, prevzamejo učinkovito in podporno vlogo ter spodbujajo javno razpravo za vzpostavitev stalnega evropskega sistema pozavarovanja za primer brezposelnosti z drugačno pravno podlago, tudi ob upoštevanju prejšnjih mnenj EESO ( 24 )

V Bruslju, 22. septembra 2021 Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Christa SCHWENG

(1) Priporočilo Komisije (EU) 2021/402 z dne 4. marca 2021 o učinkoviti aktivni podpori zaposlovanju (EASE) po krizi zaradi COVID-19, (UL L 80, 8.3.2021, str. 1).

(2) Covid-19: Implications for Employment and working life (COVID-19: posledice za zaposlenost in poklicno življenje), Eurofound, marec 2021.

(3) Covid-19: Policy responses across Europe (COVID-19: politični odzivi po Evropi), Eurofound, junij 2020.

(4) OECD Employment Outlook 2021 (Napovedi OECD glede zaposlovanja za leto 2021), poglavje 2.

(5) COM(2021) 148 final, Instrument SURE: pregled stanja po šestih mesecih, 22. marec 2021; glej tudi briefing Evropskega parlamenta SURE Implementation (Izvajanje instrumenta SURE), april 2021.

(6) OECD Employment Outlook 2021 (Napovedi OECD glede zaposlovanja), preglednica 2.1 iz poglavja 2 – Job retention schemes in OECD countries (sheme za ohranjanje delovnih mest v državah OECD); glej tudi dokument Eurofounda.

(7) Covid-19: Policy responses across Europe (COVID-19: politični odzivi po Evropi), Eurofound, junij 2020.

(8) Podatki OECD, Evropskega sindikalnega inštituta, Evropske komisije in Evropskega parlamenta.

(9) Covid-19: Policy responses across Europe (COVID-19: politični odzivi po Evropi), Eurofound, junij 2020.

(10) Analiza Evropske komisije in Eurofounda; glej tudi dokument za podporo politiki z naslovom Assessing the gendered employment impacts of COVID-19 and supporting a gender-responsive recovery (Ocena vplivov epidemije COVID-19 na zaposlovanje glede na spol in podpora okrevanju, ki upošteva vidik spola), pripravljen v okviru skupnega programa Agencije OZN za ženske in Mednarodne organizacije dela, marec 2021.

(11) Evropski sindikalni inštitut (ETUI) – Policy Brief no. 7 (Poročilo o politiki št. 7), 2020.

(12) COM(2021) 148 final, Instrument SURE: pregled stanja po šestih mesecih, 22. marec 2021; glej tudi briefing Evropskega parlamenta SURE Implementation.

(13) Eurofound, prav tam, poglavje 3, 2021.

(14) COM(2021) 105 final, Sporočilo Komisije Svetu – Eno leto po izbruhu COVID-19: odziv fiskalne politike.

(15) COM(2021) 148 final, Instrument SURE: pregled stanja po šestih mesecih, 22. marec 2021; glej tudi briefing Evropskega parlamenta SURE Implementation (Izvajanje instrumenta SURE), april 2021.

(16) Resolucija EESO Prispevek Evropskega ekonomsko-socialnega odbora k delovnemu programu Evropske komisije za leto 2022 (junij 2021), (UL C 341, 24.8.2021, str. 1).

(17) Christina Katami: Protecting employment in 2021 and beyond: what can the new SURE instrument do? (Zaščita delovnih mest v letu 2021 in po njem: kaj lahko naredi novi instrument SURE?), dokument o politiki ELIAMEP, 2021; László Andor: Protecting Jobs and Incomes in Europe: Towards an EU Capacity for Employment Stabilisation in the Pandemic Period (Zaščita delovnih mest in dohodka v Evropi: zagotovitev zmogljivosti EU za stabilnost na področju zaposlovanja med pandemijo), 2021; José Caetano, Isabel Vieira, Antonio Caleiro: New Challenges for the Eurozone Governance (Novi izzivi na področju upravljanja euroobmočja).

(18) Covid-19: Implications for Employment and working life (COVID-19: posledice za zaposlenost in poklicno življenje), Eurofound, marec 2021.

(19) OECD – Employment Outlook (Napovedi OECD glede zaposlovanja), poglavje 2.5 – Combining job retention policies with job reallocation (Dopolnjevanje politik za ohranjanje delovnih mest s prestrukturiranjem delovnih mest), 2021, in Eurofound, prav tam, s primeri ukrepov v nekaterih državah.

(20) COM(2021) 148 final.

(21) Resolucija Prispevek Evropskega ekonomsko-socialnega odbora k delovnemu programu Evropske komisije za leto 2022, sprejeta na plenarnem zasedanju EESO junija 2021, (UL C 341, 24.8.2021, str. 1).

(22) COM(2020) 123 final.

(23) Glej Christina Katami: Protecting employment in 2021 and beyond: what can the new SURE instrument do? (Zaščita delovnih mest v letu 2021 in po njem: kaj lahko naredi novi instrument SURE?), dokument o politiki ELIAMEP, 2021; László Andor: Protecting Jobs and Incomes in Europe: Towards an EU Capacity for Employment Stabilisation in the Pandemic Period (Zaščita delovnih mest in dohodka v Evropi: zagotovitev zmogljivosti EU za stabilnost na področju zaposlovanja med pandemijo), 2021; José Caetano, Isabel Vieira, Antonio Caleiro: New Challenges for the Eurozone Governance (Novi izzivi na področju upravljanja euroobmočja), in poročilo Komisije in Eurofounda + OECD (Covid-19: Implications for Employment and working life (COVID-19: posledice za zaposlenost in poklicno življenje), Eurofound, marec 2021; COM(2021) 148 final, Instrument SURE: pregled stanja po šestih mesecih, 22. marec 2021; glej tudi briefing Evropskega parlamenta SURE Implementation (Izvajanje instrumenta SURE), april 2021).

(24) Mnenje EESO o skupnih minimalnih standardih, (UL C 97, 24.3.2020, str. 32); Beblavy Miroslav, Karolien Lenaerts: Feasibility and added value of a European Unemployment Benefits Scheme (Izvedljivost in dodana vrednost evropskega sistema pozavarovanja za primer brezposelnosti), CEPS, 2017.