DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE POVZETEK POROČILA O OCENI UČINKA GLEDE TRGOVINSKIH ODNOSOV MED EU IN JAPONSKO Spremni dokument Priporočilo za sklep Sveta o odobritvi začetka pogajanj o sporazumu o prosti trgovini med Evropsko unijo in Japonsko /* SWD/2012/0210 final */





DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE POVZETEK POROČILA O OCENI UČINKA GLEDE TRGOVINSKIH ODNOSOV MED EU IN JAPONSKO Spremni dokument Priporočilo za sklep Sveta o odobritvi začetka pogajanj o sporazumu o prosti trgovini med Evropsko unijo in Japonsko Ta dokument je delovni dokument služb Evropske komisije in je zgolj informativen. Ne predstavlja uradnega stališča Komisije o tej zadevi in takega stališča ne napoveduje. 1. Opredelitev problema Kje je pravzaprav problem? Trgovina med EU in Japonsko, ki sta veliki svetovni gospodarski sili, je že več let v zatonu. V obdobju od 2006 do 2010 se je izvoz EU na Japonsko znižal za 0,6 % na leto v primerjavi s svetovnim izvozom EU, ki se je povečal za 3,8 %. V istem obdobju se je izvoz Japonske v EU zmanjšal za 3,2 % na leto, svetovni izvoz Japonske pa se je povečal za 3,1 %. Ti slabi rezultati dvostranskega trgovinskega in naložbenega odnosa med dvema tako razvitima gospodarskima silama škodujejo konkurenčnosti, produktivnosti in blaginji na dvostranski ravni ter tudi v svetovnem gospodarstvu, potrošniki se soočajo z manj izbire in višjimi cenami, podpora zaposlovanju je šibka, plače pa nižje. Gospodarske študije in javno posvetovanje kažejo, da dvostranski trgovinski in naložbeni odnos med EU in Japonsko ni izkoriščen. Glavne razloge gre iskati v kombinaciji tarifnih in netarifnih ukrepov. Slednji še zlasti povzročajo velike težave izvoznikom EU in vlagateljem na Japonskem. Koga to najbolj zadeva? To negativno vpliva na gospodarstvi EU in Japonske ter evropska in japonska podjetja, zaposlene in potrošnike, najbolj prizadeti pa so tisti sektorji, ki bi jim odprava netarifnih ukrepov najverjetneje najbolj koristila, tj. kmetijsko-živilski, avtomobilski, farmacevtski in sektor medicinskih pripomočkov. Zakaj je javno posredovanje potrebno? Brez pogajanj glede rešitev problemov, ki zavirajo trgovino in naložbe, se bo položaj verjetno poslabšal. Voditelji na vrhu Japonska-EU so 28. maja 2011 so se ob upoštevanju tega položaja sporazumeli za začetek postopka sočasnih pogajanj za: · poglobljen in celovit sporazum o prosti trgovini / sporazum o gospodarskem partnerstvu, ki bi obravnaval vsa vprašanja, ki so v interesu obeh strani, vključno s tarifami, netarifnimi ukrepi, storitvami, naložbami, pravicami intelektualne lastnine, konkurenco in javnimi naročili, ter · zavezujoč sporazum, ki celovito zajema politično, svetovno in drugo sektorsko sodelovanje in ga podpira skupna zaveza temeljnim vrednotam in načelom. Voditelji na vrhu so se prav tako odločili za čim prejšnji začetek predhodne študije, da se opredelita obseg in stopnja ambicioznosti obeh pogajanj. Razlogi za probleme Številni dejavniki slabijo ali omejujejo trgovinski in naložbeni potencial med EU in Japonsko. Nekaj jih lahko obravnava trgovinska politika ali domače reforme, vključno s trgovinskimi pogajanji, drugi dejavniki (kot so geografska razdalja, problemi s komunikacijo in preference potrošnikov) pa se s takimi ukrepi verjetno ne bodo izboljšali. S pogajanji se lahko spremenijo tarife, netarifni ukrepi ter tudi diskriminatorne ali obremenilne lastnosti regulativnega okolja, ki vplivajo na blagovno menjavo, trgovino s storitvami, naložbe in javna naročila. EU in Japonska imata nizke tarife na blago. Vendar so japonske tarife visoke v kmetijskem sektorju ter sektorju za predelana živila in pijače, ravno v teh sektorjih pa EU nastopa kot velik svetovni izvoznik. Povprečne japonske tarife, ki se uporabljajo za drugo pomembno izvozno blago EU, so na splošno nizke. Tarife EU na glavno japonsko izvozno blago so višje. Japonski izvoz v EU večinoma zadeva manjše število proizvodnih sektorjev, kot so motorna vozila, elektronika in stroji. Ofenzivni interesi Japonske so osredotočeni na odpravo tarif, zlasti po začetku veljavnosti sporazuma o prosti trgovini med EU in Korejo, ker sta Koreja in Japonska konkurenčni v podobnih izvoznih sektorjih. Javna posvetovanja in študije poudarjajo, da netarifni ukrepi v veliki meri omejujejo izvoz EU na Japonsko. Del japonskega trga, npr. nekateri kmetijski proizvodi, prevozna oprema in letalski proizvodi, je skoraj v celoti zaprt za izvoz EU. Obstoječi netarifni ukrepi najbolj vplivajo na sedem poslovnih sektorjev, ki zajemajo večino izvoza EU na Japonsko, in sicer kemikalije (vključno s farmacevtskimi izdelki), motorna vozila, medicinske pripomočke, predelana živila, prevozno opremo, telekomunikacije in finančne storitve. Nepreglednost javnih naročil ter problemi v zvezi s pravicami intelektualne lastnine so bili prav tako opredeljeni kot pomembne netarifne ovire, zaradi katerih je japonski trg družbam EU praktično nedostopen. 2. Analiza subsidiarnosti Trgovinska politika in pogajanja za mednarodne trgovinske sporazume so v izključni pristojnosti EU v skladu s členom 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Načelo subsidiarnosti se v tem primeru ne uporablja. Predlog izpolnjuje tudi test proporcionalnosti, saj tudi najširše možnosti ne presegajo izpolnitve navedenih ciljev politike. 3. Cilji Splošni cilji politike EU glede gospodarskih in trgovinskih odnosov so: · okrepitev in nadaljnji razvoj dvostranske trgovine, · odprava obstoječih omejitev pri trgovini in tujih naložbah ter · znižanje tarif in drugih omejitev. Splošni cilji evropske trgovinske politike vključujejo: · pametno, trajnostno in vključujočo rast s širjenjem trgovine, · ustvarjanje priložnosti za zaposlitev in delo ter blaginja, · nižje cene za potrošnike in druge koristi za njih, · boljšo konkurenčnost na svetovnih trgih. Specifični cilji politike EU glede prihodnjih gospodarskih in trgovinskih odnosov med EU in Japonsko so: · z zmanjšanjem ovir povečati obseg dvostranske blagovne menjave in trgovine s storitvami, · z zmanjšanjem ovir izboljšati naložbene tokove med EU in Japonsko, · doseči uravnotežen dostop do trgov za javna naročila za obe strani. Specifični cilji iz teh štirih tem so podrobneje opredeljeni v glavnem poročilu. 4. Možnosti politike Za doseganje teh ciljev je bilo preučenih več različnih scenarijev. Ti vključujejo: (a) nadaljevanje trenutnega okvira akcijskega načrta za leto 2001 z dvostranskimi gospodarskimi dialogi in programi poslovnega sodelovanja, kot so dialog o zakonodajni reformi, trgovinski dialog na visoki ravni in drugi sektorski dvostranski dialogi (npr. dialog na področju industrijske politike, dialog na področju finančnih storitev in dvostranski dialog na področju intelektualne lastnine) z morebitnim izboljšanjem njihovega delovanja in učinkovitosti; (b) obsežen sporazum o prosti trgovini med EU in Japonsko z odpravo tarif, liberalizacijo trgovine s storitvami ter liberalizacijo in olajševanjem naložbenih tokov v storitvenem in nestoritvenem sektorju, skupaj z zmanjšanjem stroškov za netarifne ukrepe. Analiza pri tej možnosti obravnava štiri različne scenarije, s katerimi so predlagane različne stopnje liberalizacije trgovine, in sicer dva konzervativna in dva ambiciozna, vsak pa je tudi simetrični in asimetrični. Namen konzervativnih in ambicioznih scenarijev glede zmanjšanja stroškov, povezanih z netarifnimi ukrepi, je predstaviti več možnih rezultatov. Minimum je 20-odstotno zmanjšanje, kar je še vedno precej pod rezultati, ki so bili dejansko doseženi pri pogajanjih za sporazum o prosti trgovini med EU in Korejo, 50-odstotno znižanje stroškov netarifnih ukrepov[1] pa je zelo ambiciozen rezultat. Rezultati v tem razponu so dosledno pozitivni, razlikujejo se le po stopnji splošne koristi. Simetrični in asimetrični scenariji omogočajo popolnejši pregled ambicij in ciljev obeh strani. Simetrična scenarija omogočata popolno enakopravnost. Pri asimetričnih scenarijih se upošteva, da je zmanjšanje bremena, ki ga povzročajo netarifni ukrepi, ena glavnih prednostnih nalog EU, glavna prednostna naloga Japonske pa so tarife EU v sektorjih, ključnih za Japonsko. Stopnja asimetričnosti je potrebna, da bodo rezultati, ki se lahko dosežejo s pogajanji, sprejemljivi in uravnoteženi. Po preučitvi asimetričnih scenarijev je bilo ugotovljeno, da se za EU predvideva zmanjšanje stroškov netarifnih ukrepov za blago za eno tretjino v primerjavi z Japonsko. Ambiciozna scenarija predvidevata sporazum v skladu z novo generacijo trgovinskih sporazumov, za katere se EU trenutno pogaja s trgovinskimi partnerji, kot je Kanada. Nedavni trgovinski sporazumi EU po obsegu in ambicioznosti običajno presegajo japonske sporazume o prosti trgovini. Celovit sporazum o prosti trgovini med EU in Japonsko bo moral zajemati številna vprašanja glede dostopa do trga, ki je v interesu obeh strani, vključujejo pa tarife, netarifne ukrepe, ki vplivajo na blagovno menjavo (vključno glede tehničnih ovir v trgovini ter sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov) in trgovino s storitvami, nadaljnji dostop do trga za storitve, naložbe in javna naročila, zaščito naložb, konkurenco in pravice intelektualne lastnine. Na zaključku vrha med EU in Japonsko 28. maja 2011 je bi celovit sporazum o prosti trgovini med EU in Japonsko opredeljen kot možnost za začetek postopka pogajanj za sporazum o prosti trgovini, če bodo za to ustvarjeni pravi pogoji. Po vsej verjetnosti bosta EU in Japonska v prihodnjih letih sklenili številne sporazume o prosti trgovini s tretjimi državami. Upoštevani so bili tudi sporazumi, o katerih se EU trenutno pogaja z drugimi trgovinskimi partnerji (Kanada, Indija, države Mercosur in ASEAN) ali so bili nedavno sklenjeni (npr. sporazum o prosti trgovini med EU in Korejo). Različni scenariji so analizirani pod predpostavko, da bo razvojna agenda iz Dohe v Svetovni trgovinski organizaciji uspešno zaključena. Vendar so bili tudi v primeru, da do dogovora razvojne agende iz Dohe ne bo prišlo, za primerjavo vključeni in upoštevani razpoložljivi podatki o dvostranski liberalizaciji trgovine. 5. Ocena učinkov Možnost (a), tj. nadaljevanje podobne ureditve kot doslej, zaradi zelo slabih rezultatov, doseženih v mnogih letih, verjetno ne bo pripomogla k znatni rasti dvostranske trgovine in obsega naložb. Zato se niti za EU niti za Japonsko ne pričakuje povišanja BDP. Možnost (b), tj. celovit sporazum o prosti trgovini, prinaša znatno povišanje BDP za EU do leta 2020, in sicer 0,75 % v primeru konzervativnega simetričnega scenarija ali 0,34 % v primeru konzervativnega asimetričnega scenarija ter 1,9 % v primeru ambicioznega simetričnega scenarija ali 0,8 % v primeru ambicioznega asimetričnega scenarija[2]. Za Japonsko se povišanje BDP ocenjuje na 0,27 % za oba konzervativna scenarija in 0,7 % za oba ambiciozna scenarija. Pri obeh konzeravtivnih in ambicioznih scenarijih se bo svetovni izvoz EU povečal v istih sektorjih, znatna povečanja pa so predvidena v sektorjih predelanih živil, električnih strojev in poslovnih storitev. Po ambicioznih scenarijih bi se uvoz EU silovito povečal v sektorjih predelanih živil, letalskega prevoza ter finančnih in poslovnih storitev, zmanjšal pa bi se v sektorju električnih strojev. Industrija motornih vozil bo predvidoma povzročila povečanje svetovnega izvoza EU (6,73 % asimetrično) in uvoza EU (2,6 % asimetrično). Za Japonsko bi se svetovni izvoz znatno povečal v sektorju električnih strojev, motornih vozil, drugih strojev, druge prevozne opreme in drugih proizvodnih sektorjih. Znatno povišanje svetovnega uvoza bi Japonska zabeležila v sektorjih predelanih živil, kemikalij, prevozne opreme, motornih vozil, kovin in poslovnih storitev. Pričakuje se, da bodo koristi od sporazuma o prosti trgovini med EU in Japonsko imela MSP EU, ker so stroški za regulativno skladnost zanje bolj obremenjujoči in ker so MSP pomembna v sektorjih, za katere je verjetno, da bodo pridobili koristi, kot je sektor predelanih živil. Glede okolja gre pričakovati, da se bodo negativni učinki v zvezi z odpadki, biološko raznovrstnostjo in naravnimi viri do neke mere zmanjšali zaradi povečanja trgovine z okoljsko trajnostnim blagom in storitvami. Za globalne emisije se predvideva, da se po sporazumu o prosti trgovini skoraj ne bodo povečale (1,5 milijonov ton CO2). Okrepljena trgovina med EU in Japonsko bi pomenila tudi večje povpraševanje po delovni sili ter večjo blaginjo za obe strani. Večja kot je liberalizacija, večja je blaginja. Zaposlovanje v EU se bo predvidoma znatno povečalo npr. v sektorju električnih strojev in rahlo zmanjšalo v sektorju motornih vozil (med –0,40 % za konzervativni asimetrični sporazum o prosti trgovini in –0,10 % za ambiciozni asimetrični sporazum o prosti trgovini). Ker sta obe strani zelo razviti in demokratični, se ne pričakuje, da bo sporazum o prosti trgovini med EU in Japonsko neposredno vplival na človekove pravice. EU, Japonski in tretjim državam bodo v korist tudi poenostavitve, ki bodo posledica zmanjšanja netarifnih ukrepov na obeh straneh in zmanjšanja upravnih stroškov pri trgovanju z EU ali Japonsko. 6. Primerjava možnosti Možnost (a), tj. nadaljevanje statusa quo, ne dosega navedenih operativnih ciljev. Pri nadaljevanju programov dvostranskega gospodarskega sodelovanja, kot je dialog o zakonodajni reformi, in nadaljevanju sodelovanja na področjih, na katerih so bili sporazumi že podpisani, ne gre pričakovati napredka. Lahko se šteje, da učinkovitosti te možnosti pri izpolnjevanju operativnih ciljev ni oz. je morebiti celo negativna. Možnost (b) z različnimi scenariji obeta obširna pogajanja za sporazum o prosti trgovini z različnimi stopnjami liberalizacije trgovine ter zmanjšanjem stroškov trgovine, vse to pa prinaša znatne koristi EU in Japonski. Koristi vključujejo povišanje BDP in izvoza, splošno povečanje zaposlovanja in plač za polkvalificirane in kvalificirane zaposlene ter tudi večjo konkurenčnost in izboljšanje položaja EU in Japonske glede na ostalo svetovno konkurenco. Primerjava glavnih rezultatov za različne možnosti sporazuma o prosti trgovini je v tabeli v Prilogi 1. 7. Spremljanje in ocenjevanje Tabela s povzetkom glavnih kazalnikov, predlaganih za spremljanje napredka pri doseganju navedenih splošnih, specifičnih in operativnih ciljev, je v Prilogi 2. PRILOGA 1 Merilo || Možnosti politike A || B1 || B2 || B3 || B4 Hitrejša in bolj trajnostna gospodarska rast || 0 || + || + || + || + Izboljšanje možnosti za delo, koristi za potrošnike in blaginja || 0 || + || + || ++ || ++ Izboljšanje konkurenčnosti Evrope na svetovnih trgih || 0 || + || + || ++ || +++ Povečanje obsega dvostranske blagovne menjave z zmanjšanjem ovir || 0 || + || + || ++ || +++ Povečanje obsega dvostranske trgovine s storitvami z zmanjšanjem ovir || 0 || + || + || ++ || +++ Izboljšanje naložbenih tokov med EU in Japonsko z zmanjšanjem ovir || 0 || + || + || ++ || ++ Izboljšanje dostopa do japonskega trga javnih naročil, ki je primerljiv s tem, kar ponuja EU || 0 || + || + || ++ || ++ (Splošna) učinkovitost || 0/- || + || + || ++ || +++ Učinkovitost (čas in viri, porabljeni v zvezi z ocenjeno učinkovitostjo) || 0/- || + || + || ++ || ++ Skladnost z višjimi cilji politike EU (ki so npr. opredeljeni v strategiji EU 2020) || 0 || + || + || ++ || ++ Zmožnost izkoriščanja učinkov sinergije (npr. izmenjava strokovnega znanja) || 0 || + || + || ++ || ++ Koristi poenostavitve (npr. z zmanjšanjem netarfinih ukrepov) || 0 || + || + || ++ || ++ PRILOGA 2 Splošni cilji || Kazalniki Gospodarska rast || – sprememba BDP v odstotkih – absolutna sprememba nacionalnega dohodka Ustvarjanje priložnosti za zaposlitev in blaginja || – sprememba bolj ali manj kvalificirane delovne sile v odstotkih – sprememba plač za bolj ali manj kvalificirano delovno silo v odstotkih Izboljšanje relativne konkurenčnosti EU || uvrstitev držav članic EU na svetovno lestvico konkurenčnosti, kot je „poročilo o svetovni konkurenčnosti“ Svetovnega gospodarskega foruma Specifični cilji || Povečanje dvostranske blagovne menjave || – relativna in absolutna/odstotna sprememba vrednosti dvostranskega izvoza in uvoza blaga po sektorjih Povečanje dvostranske trgovine s storitvami || – relativna in absolutna/odstotna sprememba vrednosti dvostranskega izvoza in uvoza storitev po sektorjih Povečanje dvostranskih naložb || – relativna in absolutna/odstotna sprememba dvostranskih naložbenih tokov Povečanje dostopa do trga v sektorju javnih naročil, zlasti za EU || povečanje števila ponudb, ki jih dobijo družbe EU Operativni cilji || Odprava tarif na industrijsko blago in kmetijske proizvode || japonski tarifni seznami Zmanjšanje netarfinih ukrepov pri blagovni menjavi || – zbliževanje standardov/tehničnih predpisov – posebne priloge – sprememba predpisov/zakonov – večja preglednost/razpoložljivost informacij – poslovne raziskave Zmanjšanje netarfinih ukrepov in povečanje dostopa do trga pri trgovini s storitvami || – zbliževanje standardov/tehničnih predpisov – sprememba predpisov/zakonov – seznam zavez in posebne priloge – večja preglednost/razpoložljivost informacij – poslovne raziskave Zmanjšanje netarfinih ukrepov glede neposrednih tujih naložb || – zbliževanje standardov/tehničnih predpisov – seznam zavez in posebne priloge – sprememba predpisov/zakonov – večja preglednost/razpoložljivost informacij – poslovne raziskave Zmanjšanje netarfinih ukrepov in povečanje dostopa do japonskega trga javnih naročil || – zbliževanje standardov/tehničnih predpisov – sprememba predpisov/zakonov – večja preglednost/razpoložljivost informacij – seznami zavez in posebne priloge poslovne raziskave [1] Glede na številne utemeljene razloge za nacionalne predpise ni realno predvidevati, da se lahko odpravijo vsi netarifni ukrepi ali da se razlike v regulativni ureditvi lahko uskladijo. 50-odstotno znižanje stroškov se zato lahko šteje kot ambiciozno. [2] Opomba: pri asimetričnem scenariju se za EU predvideva zmanjšanje stroškov netarifnih ukrepov za blago v obsegu ene tretjine zmanjšanja, ki se predvideva za Japonsko.