Posebno poročilo Podpora EU  
državam proizvajalkam 
lesa v okviru akcijskega 
načrta FLEGTSL 2015  št. 13
EVROPSKO  
RAČUNSKO
SODIŠČE

EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČE  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-naslov: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Veliko dodatnih informacij o Evropski uniji je na voljo na internetu.  
Dostop je mogoč na strežniku Europa (http://europa.eu).
Luxembourg: Urad za publikacije Evropske unije, 2015
Tiskana izdaja  ISBN 978-92-872-2791-1  ISSN 1831-094X  doi:10.2865/33411  
Q J -AB -15 - 011-SL- C
PDF ISBN 978-92-872-2816-1 ISSN 1977-5784 doi:10.2865/643575 QJ-AB-15-011-SL-N
EPUB ISBN 978-92-872-2789-8 ISSN 1977-5784 doi:10.2865/05929 QJ-AB-15-011-SL-E
© Evropska unija, 2015
Reprodukcija je dovoljena z navedbo vira.
Printed in Luxembourg
Podpora EU  
državam proizvajalkam 
lesa v okviru akcijskega 
načrta FLEGT
(v skladu z drugim pododstavkom člena 287(4) PDEU)Posebno poročiloSL 2015  št. 13
02
 Revizijska ekipa
V posebnih poročilih Evropskega računskega sodišča so predstavljeni rezultati njegovih revizij smotrnosti poslovanja in 
skladnosti za posamezna proračunska področja ali teme upravljanja. Sodišče te revizijske naloge izbere in zasnuje tako, da 
imajo kar največji učinek, in pri tem upošteva tveganja za smotrnost ali skladnost, višino ustreznih prihodkov ali porabe, 
prihodnji razvoj ter politični in javni interes.
To revizijo smotrnosti poslovanja je opravil senat III, ki ga vodi član Evropskega računskega sodišča Karel Pinxten in ki je 
specializiran za področje zunanjih ukrepov. Revizijo je vodil član Evropskega računskega sodišča Karel Pinxten, pri njej pa 
so sodelovali vodja njegovega kabineta Gerard Madden in atašejka Mila Strahilova, vodja enote Gérald Locatelli, vodja 
ekipe Piotr Zych, glavni revizor Ruurd de Jong ter revizorja Laetitia Cadet in Peter Kovacs.
Od leve proti desni:  G. Madden, R. de Jong, K. Pinxten, M. Strahilova, 
P . Zych, G. Locatelli.

03
 Kazalo
Odstavek
 Glosar in kratice
I–VI  Povzetek
1–9 Uvod
1–3 Nezakonita sečnja je globalni problem …
4–9 … FLEGT pa je odgovor EU nanj
10–12  Obseg revizije in revizijski pristop
13–56  Opažanja
13–34  Podpora FLEGT državam proizvajalkam lesa ni bila dovolj dobro zasnovana in usmerjena
14–18  Komisija je opredelila širok nabor mogočih ukrepov
19–26  Komisija ni pripravila ustreznega delovnega načrta
27–34  Komisija ni jasno določila prioritet za svojo pomoč
35–56  Podpora EU državam proizvajalkam lesa ni bila dovolj uspešna
36–43  Glavni preučeni projekti so bili problematični
44–52  Napredek pri pripravi na izdajanje dovoljenj je počasen
53–56  Postopki spremljanja in poročanja so bili nezadovoljivi
04 Kazalo
57-59  Zaključki in priporočila
 Priloga I  –  Izvajanje programov FLEGT, programov upravljanja gozdov in programov, 
povezanih s trgovino, v obdobju 2003–2013
 Priloga II  – Seznam revidiranih projektov
 Priloga III  –  Seznam vrednotenj projektov in pregledanih sistemov v rezultate usmerjenega 
spremljanja
 Priloga IV  – Indeks zaznave korupcije organizacije Transparency International 2007–2013
 Odgovori Komisije
05
 Glosar in kratice
AKP : afriške, karibske in pacifiške države (skupina držav)
DCI : instrument za razvojno sodelovanje
EFI: Evropski inštitut za gozdove
ERS : Evropski razvojni sklad
ERS so glavni instrument za zagotavljanje pomoči Evropske unije za razvojno sodelovanje v afriških, karibskih 
in pacifiških (AKP) državah ter čezmorskih državah in ozemljih (ČDO). Veljavni okvir za odnose Evropske unije 
z državami AKP in ČDO je sporazum o partnerstvu, ki je bil podpisan v Cotonouju 23. junija 2000 za obdobje 20 let 
(Sporazum iz Cotonouja). Osredotočen je na zmanjševanje in sčasoma odpravo revščine.
EU‑FLEGT : Evropska unija – izvrševanje zakonodaje, upravljanje in trgovanje na področju gozdov
FAO : Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo
GD DEVCO : Generalni direktorat za mednarodno sodelovanje in razvoj
GD DEVCO izvaja veliko instrumentov Komisije za zunanjo pomoč, financiranih iz ERS in splošnega proračuna.
GD za okolje : Generalni direktorat za okolje
06 Glosar in kratice
GIZ : Deutsche Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit GmbH (nemška agencija za mednarodno 
sodelovanje)
MSP : mala in srednja podjetja
REDD+ : zmanjševanje emisij zaradi krčenja in degradacije gozdov v državah v razvoju +
Program Združenih narodov Zmanjševanje emisij zaradi krčenja in degradacije gozdov v državah v razvoju (REDD) 
določi finančno vrednost ogljika, shranjenega v gozdovih, ter ponuja spodbude državam v razvoju za zmanjševanje 
emisij zaradi krčenja gozdov in vlaganje v nizkoogljični trajnostni razvoj. REDD+ presega krčenje in degradacijo 
gozdov ter zajema tudi ohranjanje gozdov, trajnostno gospodarjenje z njimi in povečanje zalog ogljika v njih.
ROM : v rezultate usmerjeno spremljanje
DEVCO je leta 2000 vzpostavil sistem ROM zaradi krepitve spremljanja, vrednotenja in preglednosti razvojne 
pomoči. Sistem temelji na kratkih in osredotočenih ocenah, ki jih na kraju samem opravijo zunanji strokovnjaki.
SVLK : Sistem Verifikasi Legalitas Kayu  (indonezijski sistem za zagotavljanje zakonitosti lesa)
07
I
Nezakonita sečnja in trgovina z nezakonito posekanim 
lesom sta trdovratna problema, čeprav mednarodna 
prizadevanja za njuno odpravo potekajo že od konca 
90-ih let 20. stoletja. Povzročata okoljsko škodo in 
izgubo biotske raznovrstnosti, negativno vplivata na 
možnosti preživetja ljudi, ki so odvisni od gozdov, 
izkrivljata trge, spodbujata korupcijo ter spodkopavata 
pravno državo in dobro upravljanje.
II
Leta 2003 je Komisija izdala predlog za akcijski načrt 
EU z naslovom Izvrševanje zakonodaje, upravljanje in 
trgovanje na področju gozdov (FLEGT) za reševanje 
problema nezakonite sečnje in s tem povezane trgo -
vine. Cilj pobude FLEGT je globalno zmanjšanje neza -
konite sečnje s podporo upravljanju gozdov v državah 
proizvajalkah lesa in z zmanjševanjem porabe nezako -
nito pridobljenega lesa v EU. Temelj akcijskega načrta 
je dvostranski sporazum med EU in državo izvoznico 
lesa – prostovoljni sporazum o partnerstvu FLEGT – ki 
to državo zavezuje, da bo trgovala samo z zakonito 
pridobljenimi lesnimi proizvodi. V okviru teh sporazu -
mov države izvoznice razvijejo sisteme za preverjanje 
zakonitosti svojega lesa. Ko so zahtevani pogoji izpol -
njeni, smejo izdajati dovoljenja FLEGT.
III
Sodišče je preučilo, ali je Komisija dobro upravljala 
podporo, ki je bila v okviru akcijskega načrta EU 
FLEGT zagotovljena državam proizvajalkam lesa 
zaradi preprečevanja nezakonite sečnje. Prišlo je 
do zaključka, da Komisija podpore ni dovolj dobro 
upravljala.IV
Podpora FLEGT ni bila dovolj dobro zasnovana in 
usmerjena. Komisija je akcijski načrt FLEGT zasnovala 
na inovativen način in opredelila mogoče ukrepe 
za izvajanje. Ni pa pripravila ustreznega delovnega 
načrta z jasnimi cilji, mejniki in namenskim proraču -
nom. To bi bilo sicer na samem začetku pobude težko 
narediti, vendar pa bi moralo biti opravljeno v njenih 
prvih letih. Pomoč se ni odobravala v skladu z jasnimi 
merili, njen učinek pa se je zaradi velikega števila 
sodelujočih držav znižal. Uredba, ki prepoveduje uvoz 
nezakonito pridobljenega lesa v EU (uredba EU o lesu), 
je bila v akcijskem načrtu leta 2003 omenjena kot eden 
od mogočih ukrepov, vendar se še vedno ne izvaja 
v celoti.
V
Podpora EU državam proizvajalkam lesa ni bila dovolj 
uspešna. Glavni preučeni projekti, ki naj bi povečali 
zmogljivost javnih uprav, so bili neuspešni. Čeprav 
je več izvajanih ukrepov povečevalo ozaveščenost 
o vprašanju nezakonite sečnje in okrepilo organiza -
cije civilne družbe, so se pri njih pogosto pojavljali 
problemi. Od predstavitve akcijskega načrta je minilo 
12 let, vendar kljub velikemu zanimanju za prosto -
voljne sporazume o partnerstvu še ne deluje noben 
sistem izdajanja dovoljenj FLEGT, zaporedni ciljni 
datumi za njihovo uvedbo pa so bili zamujeni. Sprem-  
ljanje napredka je bilo neustrezno, zlasti ker ni bilo 
okvira odgovornosti, pa tudi poročanje o napredku ni 
bilo zadovoljivo.
VI
V poročilu je izrečenih več priporočil za izboljšanje 
prihodnjega upravljanja pobude.Povzetek
08
 Uvod
Nezakonita sečnja  
je globalni problem …
01 
Nezakonita sečnja in trgovina z neza -
konito posekanim lesom sta trdovratna 
problema, čeprav mednarodna priza -
devanja za njuno odpravo potekajo že 
od konca 90-ih let 20. stoletja. Povzro -
čata okoljsko škodo in izgubo biotske 
raznovrstnosti, negativno vplivata na 
možnosti preživetja ljudi, ki so odvisni 
od gozdov, izkrivljata trge, spodbujata 
korupcijo ter spodkopavata pravno 
državo in dobro upravljanje. Vlade pri-  
krajšata za prihodke iz naravnih virov, 
kar ovira trajnostni razvoj v nekaterih 
najrevnejših državah sveta.
02 
Za sečnjo in trgovino šteje, da sta 
nezakoniti, ko je les pridobljen, se 
prevaža, kupuje ali prodaja tako, da se 
kršijo nacionalni zakoni. Kaj je „neza -
konito“, je torej odvisno od posamezne 
veljavne nacionalne zakonodaje.
03 
Zaradi nezakonite narave teh dejavno -
sti je obseg nezakonite sečnje težko 
izmeriti. Vrednost tega nezakonitega 
lesa je ocenjena na do 100 milijard USD 
letno1, vendar se tovrstne ocene moč -
no razlikujejo. Splošno pa je sprejeto, 
da je nezakonita sečnja trajen problem 
v več glavnih državah proizvajalkah, 
zlasti v tistih, v katerih je zelo razširje -
na korupcija in je dostop do trga lahek.FLEGT pa je odgovor EU 
nanj
04 
Kot odziv na globalno zaskrbljenost2 
zaradi negativnih učinkov nezakonite 
sečnje in s tem povezane trgovine z le -
som je Komisija leta 2003 predlagala 
akcijski načrt EU o izvrševanju zako -
nodaje, upravljanju in trgovanju na 
področju gozdov (FLEGT)3. Cilj FLEGT je 
globalno zmanjšanje nezakonite seč -
nje s podporo upravljanju gozdov v dr -
žavah proizvajalkah lesa in s prepreče -
vanjem uvoza nezakonitega lesa v EU. 
Zastavljen je kot sveženj ukrepov za 
reševanje problema nezakonite sečnje 
in trgovine z vidika ponudbe in pov -
praševanja (glej okvir 1 ). Svet je po-  
zdravil akcijski načrt kot prvi korak k 
reševanju perečega problema nezako -
nite sečnje in z njo povezane trgovine, 
ki usklajeno poteka ob sodelovanju 
držav potrošnic in proizvajalk, zaseb -
nega sektorja in drugih deležnikov.4 
Leta 2005 je sprejel uredbo o vzposta -
vitvi sheme izdajanja dovoljenj FLEGT 
za uvoz nekaterih lesnih proizvodov 
iz držav, ki z EU sklenejo prostovoljne 
sporazume o partnerstvu.51 Program Združenih narodov 
za okolje, Interpol, Green 
Carbon, Black Trade: Illegal 
Logging, Tax Fraud and 
Laundering in the World’s 
Tropical Forests. Ocena hitrega 
odzivanja, 2012.
2 Mednarodne ukrepe proti 
nezakoniti sečnji je spodbudil 
akcijski program G8 
o gozdovih, uveden 
maja 1998. Razprave v okviru 
G8 so spodbudile niz 
konferenc o izvrševanju 
zakonodaje in upravljanju na 
področju gozdov (FLEG), ki jih 
je usklajevala Svetovna banka, 
v Vzhodni Aziji (Bali, 2001), 
Afriki (Yaoundé, 2003) in 
Evropi (Sankt Peterburg, 2005). 
Konference so združile vlade, 
predstavnike industrije, 
nevladne organizacije in 
raziskovalce s ciljem, da se 
vzpostavijo okviri sodelovanja 
med državami proizvajalkami 
in državami potrošnicami.
3 COM(2003) 251 final z dne 
21. maja 2013 z naslovom 
Izvrševanje zakonodaje, 
upravljanje in trgovanje na 
področju gozdov (FLEGT): 
predlog akcijskega načrta EU.
4 Sklepi Sveta 2003/C 268/01 
(UL C 268, 7.11.2003, str. 1).
5 Uredba Sveta (ES) 
št. 2173/2005 z dne 
20. decembra 2005 
o vzpostavitvi sheme izdajanja 
dovoljenj FLEGT za uvoz lesa 
v Evropsko skupnost (UL L 347, 
30.12.2005, str. 1).
09 Uvod
05 
Temelj akcijskega načrta je dvostranski 
sporazum med EU in državo izvoznico 
lesa – prostovoljni sporazum o part-  
nerstvu FLEGT – ki obe strani zavezuje, 
da bosta trgovali samo z zakonito pri -
dobljenimi lesnimi proizvodi. V okviru 
teh sporazumov države izvoznice 
razvijejo sisteme za preverjanje za -
konitosti svojega lesa. Ko se Komisija 
prepriča, da so zahteve izpolnjene, so 
države upravičene do sheme izdajanja 
dovoljenj FLEGT. Primer postopkov, ki 
so potrebni za pridobitev dovoljenj in 
nato izvoznih dovoljenj, je naveden 
v akcijskem načrtu (glej okvir 2 ). V pra -
ksi so se partnerske države večinoma 
odločile, da svojih bodočih shem iz -
dajanja dovoljenj ne bodo uporabljale 
samo za les, izvožen v EU, temveč tudi 
za les, ki se izvaža na druge trge, in les 
za rabo na domačem trgu.Sestava akcijskega načrta EU FLEGT
Cilj naslednjih ukrepov v okviru akcijskega načrta FLEGT je povečati povpraševanje potrošnikov po preverjeno 
zakonito pridobljenem lesu: (a) spodbujanje zasebnega sektorja v EU, naj sprejme nabavne politike, s katerimi 
bo zagotovil, da v njihove dobavne verige vstopa le zakonito pridobljen les …; (b) spodbujanje držav v EU, naj 
sprejmejo politike javnih naročil, ki zahtevajo, da se za ves dobavljen les preveri, ali je zakonit …; (c) prepre -
čevanje vstopa nezakonitega lesa na trg EU z uveljavljenjem uredbe EU o lesu …; (d) oblikovanje ukrepov za 
izogibanje naložbam v dejavnosti, ki spodbujajo nezakonito sečnjo.
Akcijski načrt vsebuje naslednje ukrepe za podporo državam v razvoju pri vzpostavljanju zmogljivosti za do -
bavo zakonito pridobljenega lesa: (a) zagotavljanje tehnične in finančne podpore EU za boljše upravljanje in 
vzpostavljanje zmogljivosti vladnih in nevladnih akterjev; (b) podpiranje prizadevanj držav proizvajalk lesa za 
odpravo nezakonite sečnje s preprečevanjem vstopa nezakonitega lesa na trg EU z dvostranskimi trgovinskimi 
sporazumi, imenovanimi prostovoljni sporazumi o partnerstvu.
Vir: http://www.euflegt.efi.int/documents/10180/118682/Introduction%20to%20FLEGT .Okvir 1
10 Uvod
Primer postopkov, potrebnih za certificiranje zakonitosti lesa, ki je predvideno 
v okviru prostovoljnega sporazuma o partnerstvu
1. korak : partnerska država FLEGT določi akreditacijski organ, ki je pooblaščen, da imenuje organe za certifici -
ranje zakonitosti lesnih proizvodov.
2. korak : partnerska država FLEGT imenuje neodvisnega opazovalca in določi pregleden mehanizem za reše -
vanje sporov.
3. korak : Evropska komisija potrdi, da predlagani sistem pomeni verodostojen sistem za preverjanje, ali je bil 
les zakonito pridobljen.
4. korak : za zakonito pridobljen les se izdajo certifikati, kar carinskim organom omogoči, da zakonite pošiljke 
ocarinijo za izvoz.
5. korak : izvozno dovoljenje, ki dokazuje zakonitost pridobivanja, se pokaže v pristanišču Skupnosti, kjer se 
les prijavi za sprostitev v prosti promet v EU. Carinski organi države članice ga preverijo glede na opis pošiljke 
iz predhodnega obvestila o pošiljki.
6. korak : carinski organi sprejmejo deklaracije za sprostitev blaga v prosti promet v EU le, če je lesu priloženo 
ustrezno izvozno dovoljenje.
Vir: COM(2003) 251 final, str. 13.Okvir 2
06 
Komisija skupaj z državami članica -
mi EU finančno in tehnično podpira 
partnerske države pri izboljševanju 
upravljanja gozdov ter vzpostavljanju 
ali izboljševanju sistemov, s katerimi se 
preverja skladnost z njihovimi prav -
nimi zahtevami. Komponenta FLEGT 
„podpora državam proizvajalkam lesa“ 
zajema:
(a) podporo procesom reforme poli -
tik, pripravi uspešnih zakonov in 
poenostavitvi postopkov ob hkrat -
nem varovanju skupnosti, odvisnih 
od gozda, ter njihovem vključeva -
nju v sheme varstva gozdov;(b) pomoč pri razvijanju zanesljivih 
sistemov za spremljanje in sle -
denje, s katerimi bi se razlikova -
lo med zakonito in nezakonito 
proizvodnjo, sledilo lesu od kraja 
pridobivanja preko lesnoprede -
lovalnih obratov in pristanišč do 
končnih trgov ter spodbujalo večjo 
preglednost informacij v sektorju 
gozdov;
(c) podporo širšim reformam upravlja -
nja z vzpostavljanjem zmogljivosti, 
zlasti v sektorjih sodstva, policije 
ali vojske, za učinkovitejši boj proti 
korupciji, zbiranje dokazov o okolj -
skem kriminalu in pripravo sodnih 
postopkov.
11 Uvod
07 
Za to EU zagotavlja financiranje iz ERS 
in splošnega proračuna. V obdob -
ju 2003–2013 je bilo 35 državam po 
ocenah dodeljenih skupno 300  mi-
lijonov EUR6 za podporo, povezano 
s FLEGT (glej Prilogo I ).
08 
Dejavnosti v zvezi z akcijskim načrtom 
FLEGT na Komisiji vodita Generalni 
direktorat za mednarodno sodelova -
nje in razvoj (GD DEVCO) in Generalni 
direktorat za okolje (GD za okolje). 
GD DEVCO je pristojen za upravljanje 
financiranja, povezanega s FLEGT in 
namenjenega tretjim državam proi -
zvajalkam. Izvaja programe razvojnega 
sodelovanja in se pogaja o prostovolj -
nih sporazumih o partnerstvu z drža -
vami AKP , Gvajano in Hondurasom. 
GD za okolje se pogaja o prostovoljnih 
sporazumih o partnerstvu z azijskimi 
državami ter je odgovoren za uredbo 
EU o lesu, politični dialog o okoljskih 
zadevah z državami prozvajalkami lesa 
in državami potrošnicami (kot so Kitaj -
ska, Brazilija, Rusija, ZDA in Japonska) 
ter za večstranski dialog. Pristojnosti za 
države Latinske Amerike si generalna 
direktorata delita.
09 
Komisija je nekatere posebne dejavno -
sti za podporo prizadevanjem partner -
skih držav v okviru akcijskega načrza 
FLEGT zaupala Evropskemu inštitutu za 
gozdove (EFI) in Organizaciji Združenih 
narodov za prehrano in kmetijstvo 
(FAO). Evropski inštitut za gozdove 
je gostitelj in upravljavec sklada EU 
FLEGT, ki je večdonatorski skrbniški 
sklad, ustanovljen leta 2007. Zago -
tavlja podporo državam (predvsem 
s tehnično pomočjo vladam in drugim 
deležnikom), izvaja študije in razširja 
informacije o FLEGT. FAO izvaja pod -
porni program FLEGT za AKP , katerega 
glavni namen je prvotno bil spodbujati 
proces FLEGT v državah AKP .6 Ne vključuje dodeljenih 
sredstev sektorske 
proračunske podpore. 
Dodeljena sredstva sektorske 
podpore krijejo zadeve, 
povezane s politiko na 
področju gozdov, vendar niso 
nujno namenjena prav za 
FLEGT. Ni nobene priznane 
metode za porazdeljevanje 
pomoči za specifična 
področja.
12
 Obseg revizije  
in revizijski pristop
10 
Sodišče je preučilo, ali je Komisija 
dobro upravljala podporo, ki je bila 
v okviru akcijskega načrta EU FLEGT 
zagotovljena državam proizvajalkam 
lesa zaradi preprečevanja nezakonite 
sečnje. Revizija je bila osredotočena na 
dve glavni vprašanji:
(a) Ali je bila podpora FLEGT dobro 
zasnovana in usmerjena?
(b) Ali je bila podpora FLEGT uspešna?
11 
Revizija se je nanašala na podporo, 
ki jo je Komisija zagotovila državam 
proizvajalkam lesa iz ERS in splošnega 
proračuna v celotnem obdobju upo -
rabe akcijskega načrta EU FLEGT, tj. od 
leta 2003 do leta 2014.
12 
Revizija je potekala od avgusta 2014 do 
decembra 2014 in je zajemala:
(a) analizo strateških dokumentov 
FLEGT in ustreznih poročil o vzor -
cih trgovanja z lesom in nezakoniti 
sečnji;
(b) preučitev dodeljevanja financiranja 
za cilje, države in projekte;
(c) pogovore z uradniki Komisije 
v GD DEVCO in GD za okolje, 
uslužbenci Evropskega inštituta 
za gozdove ter predstavniki držav 
članic, mednarodnih organizacij in 
evropskih nevladnih organizacij, 
ki so dejavne na področju varstva 
okolja in gozdov;(d) obiska v dveh državah upravičen -
kah, ki sta podpisnici prostovoljnih 
sporazumov o partnerstvu (Indo -
nezija in Kamerun), v okviru katerih 
sta bila opravljena tudi pregled 
napredka pri procesu prostovolj -
nih sporazumov o partnerstvu in 
poglobljen pregled vzorca desetih 
projektov (glej Prilogo II );
(e) pregled ugotovitev iz sistema 
v rezultate usmerjenega spremlja -
nja (ROM) in vrednotenj progra -
mov za vzorec 35 projektov (glej 
Prilogo III ).
13
 Opažanja
Podpora FLEGT državam 
proizvajalkam lesa ni bila 
dovolj dobro zasnovana 
in usmerjena
13 
Sodišče je preučilo, ali: 
(a) je podpora EU temeljila na dobri 
oceni potreb in je Komisija pravil -
no opredelila mogoče ukrepe za 
izvajanje; 
(b) je bila podpora EU ustrezno načr -
tovana in 
(c) ali so bile prioritete za financiranje 
pravilno določene.
Komisija je opredelila širok 
nabor mogočih ukrepov
14 
Akcijski načrt FLEGT na inovativen 
način obravnava trdovraten problem 
nezakonite sečnje in trgovine. Združu -
je trgovinske spodbude v obliki lažjega 
dostopa za proizvajalce iz partner -
skih držav do trga lesa EU z razvojno 
pomočjo vladam in civilni družbi. 
Partnerske države so dolžne zagotoviti 
usklajeno zakonodajo v gozdarskem 
sektorju, izvajati sheme sledenja in 
izdajanja dovoljenj ter vzpostaviti 
kontrolne sisteme na različnih ravneh. 
Poleg tega je bil v akcijskem načrtu 
FLEGT predviden razvoj več ukrepov 
na strani povpraševanja, namenjenih 
krepitvi učinka ukrepov, sprejetih 
v državah proizvajalkah. Predviden je 
bil tudi politični dialog na mednarodni 
ravni za spodbujanje glavnih ciljev 
FLEGT.15 
V oceni učinka akcijskega načrta EU7 je 
bil analiziran mogoči učinek, ki ga ima 
izvajanje sheme izdajanja dovoljenj za 
les v partnerstvu z državami proizva -
jalkami lesa.8 Ta študija je vsebovala 
analizo glavnih gonil nezakonite 
sečnje. V njej so bili preučeni splo -
šni gospodarski, okoljski in socialni 
učinki ter pravne in institucionalne 
posledice predlaganih rešitev za EU in 
potencialne partnerske države. Poleg 
tega so bila analizirana tveganja, ki bi 
lahko škodovala uspešnosti mogočih 
ukrepov.9
16 
V oceni učinka so bile preučene tri 
glavne možnosti za odpravo problema 
nezakonite sečnje. Možnost sklenitve 
dvostranskih prostovoljnih sporazu -
mov o partnerstvu s posameznimi 
državami je obveljala kot najboljše 
sredstvo za hitro in prožno ukrepanje. 
Za večstransko shemo, vključno z mo -
rebitnim mednarodnim sporazumom 
(ki bi bil teoretično najuspešnejši), je 
prevladalo mnenje, da je nerealna. 
Tretja možnost bi bila enostranska 
prepoved dajanja nezakonitega lesa na 
trg EU. Komisija je menila, da je ta mož -
nost manj sprejemljiva kot prostovoljni 
sporazumi o partnerstvu z državami 
proizvajalkami lesa. Odločila se je, da 
bo to možnost podrobneje analizirala 
v poznejši fazi.7 Ocena učinka akcijskega 
načrta EU o izvrševanju 
zakonodaje, upravljanju in 
trgovanju na področju gozdov 
(FLEGT); Evropska komisija, 
Generalni direktorat za razvoj 
(2004).
8 SEC(2004) 977 z dne 
20. julija 2004 z naslovom 
Predlog uredbe Sveta 
o vzpostavitvi prostovoljne 
sheme izdajanja dovoljenj 
FLEGT za uvoz lesa v Evropsko 
skupnost.
9 Študija je opozorila na 
tveganja, povezana 
z morebitno preusmeritvijo 
nezakonitega lesa na druge, 
„manj stroge“ trge, kot sta 
Kitajska in Japonska, in 
priznala, da je potencial za 
uspešnost akcijskega načrta 
majhen, zlasti v državah z le 
majhnim izvozom lesa v EU.
14 Opažanja
10 SEC(2004) 977 z dne 
20. julija 2004.
11 Akcijski načrt je zaporedje 
korakov, ki jih je treba narediti, 
ali dejavnosti, ki jih je treba 
izvesti, da bi bila strategija 
uspešna. Ima tri glavne 
sestavne dele: (1) specifične 
naloge; (2) časovni okvir in (3) 
dodelitev sredstev za 
specifične dejavnosti ( http://
www.businessdictionary.com/
definition/action -plan.html ).
12 Poročilo o napredku 
akcijskega načrta FLEGT, 
Evropski inštitut za gozdove 
(2011), str. 34. Glej: http://www.
euflegt.efi.int/do -
cuments/10180/23029/
FLEGT+Action+Plan+Pro -
gress+Report+2003-2010/ .
13 Uredba (ES) št. 1905/2006 
Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 18. decembra 2006 
o vzpostavitvi instrumenta za 
financiranje razvojnega 
sodelovanja (UL L 378, 
27.12.2006, str. 41).  
Uredba (EU) št. 233/2014 
Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 11. marca 2014 
o vzpostavitvi instrumenta za 
financiranje razvojnega 
sodelovanja za obdobje 
2014–2020 (UL L 77, 15.3.2014, 
str. 44).
14 Uredba (ES) št. 1638/2006 
Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 24. oktobra 2006 
o splošnih določbah 
o ustanovitvi Evropskega 
instrumenta sosedstva in 
partnerstva (UL L 310, 
9.11.2006, str. 1).
15 Popolnost poročanja 
o dejavnostih FLEGT je bila 
izziv tudi pri prejšnjih 
vrednotenjih akcijskega načrta 
FLEGT. V poročilu o napredku 
akcijskega načrta FLEGT, ki ga 
je pripravil Evropski inštitut za 
gozdove, je napisano, da bi 
bilo treba v njem navedene 
ukrepe in zneske obravnavati 
kot približen prikaz dejavnosti 
in razpoložljivega financiranja, 
ne pa kot izčrpno in v celoti 
primerljivo evidenco.17 
Komisija se je odločila za izvedbo prve, 
dvostranske možnosti. Upoštevala je 
izzive tega pristopa, zlasti v državah 
z omejenimi zmogljivostmi za upravlja -
nje, v katerih je bilo treba ob izvajanju 
akcijskega načrta vzpostavljati zmoglji -
vosti in krepiti institucije.10
18 
Komisija je pravilno opredelila glavne 
elemente, ki bi lahko zahtevali pod -
poro donatorjev za uspešno izvajanje 
prostovoljnega sporazuma o partner -
stvu, vključno z reformama politike na 
področju gozdov in okoljske politike, 
sistemi za sledenje in sistemi izda -
janja dovoljenj ter vzpostavljanjem 
zmogljivosti v različnih sektorjih (glej 
odstavek 6).
Komisija ni pripravila 
ustreznega delovnega načrta
19 
Akcijski načrt EU FLEGT ne vsebuje 
nekaterih ključnih elementov ustrezne -
ga akcijskega načrta11. Nima specifičnih 
operativnih ciljev z ustreznimi kazalni -
ki, časovnega razporeda s konkretnimi 
mejniki in izrecno določenega okvira 
spremljanja. Zato je zelo težko izmeriti 
njegov napredek in doseganje rezul -
tatov. Kot je bilo navedeno v poročilu 
o napredku akcijskega načrta FLEGT 
v obdobju 2003–2010, ki ga je pripravil 
Evropski inštitut za gozdove, je akcijski 
načrt več kot izjava o politiki, toda ker 
ne vsebuje mejnikov in ožjih ciljev, tudi 
ni strategija.1220 
Ob uvedbi akcijskega načrta je štelo, 
da je to začetek dolgoročnega procesa, 
vendar pa bi bilo treba načrtovane  
ukrepe, specifične cilje in časovni 
načrt, ki bi se ga bilo treba držati, raz -
viti v prvih letih. 12 let pozneje FLEGT 
še vedno nima jasno določenega sklo -
pa ciljev, ki naj bi bili doseženi z dobro 
opredeljenimi instrumenti financiranja 
v določenem časovnem okviru.
21 
Akcijski načrt nima jasno oprede -
ljenega in namenskega proračuna. 
Dejavnosti razvojnega sodelovanja se 
financirajo iz različnih virov, tj. iz sploš-  
nega proračuna EU in ERS, z različni -
mi instrumenti, kot sta instrument za 
razvojno sodelovanje (DCI)13, ki zajema 
dvostranske in regionalne geografske 
programe ter tematske programe, 
in Evropski instrument sosedstva in 
partnerstva14.
22 
Popoln pregled projektov FLEGT, ki bi 
ga opravila Komisija, ni bil na voljo. Po -
datkovna zbirka gozdarskih projektov, 
ki jo je Komisija vzpostavila za namene 
revidiranja, ni dajala usklajene in po -
polne slike vseh projektov FLEGT. Med 
revizijo je bilo nato ugotovljeno, da 
je bila podatkovna zbirka nepopolna, 
saj so bili nekateri projekti nepravilno 
klasificirani kot projekti FLEGT, nekateri 
projekti FLEGT pa niso bili vključeni.15 
Komisija in države članice niso določile 
jasne opredelitve „projekta FLEGT“ in 
načina evidentiranja s tem povezanih 
sredstev.
15 Opažanja
23 
Uspeh pri spoprijemanju s problemo -
ma nezakonite sečnje in nezakonite 
trgovine z lesom je bil odvisen od 
kombinacije dejavnikov, tj. zavezanosti 
partnerskih držav, vzpostavitve po-  
trebnih ureditev upravljanja ter jasne 
in dokazane zavezanosti EU in drugih 
večjih proizvajalcev in uvoznikov, da 
bodo delovali skupaj in s skupnim ci -
ljem. Bistveno je bilo tudi, da so vzpo -
redno potekale dejavnosti, potrebne 
za zagotovitev resničnega napredka. 
Doseganje ciljev FLEGT je močno od -
visno tudi od glavnih držav proizvajalk 
in predelovalk in/ali trgovskih držav, 
kot so Kitajska, Rusija, Indija, Koreja 
in Japonska, ter njihove zavezanosti 
boju proti nezakoniti sečnji in trgovini 
z nezakonitimi lesnimi proizvodi. Te dr -
žave niso sodelovale v shemi izdajanja 
dovoljenj FLEGT. Komisija je v zadnjih 
letih z njimi začela dvostranski politič -
ni dialog. Rezultati teh pogovorov so 
bili različni, vendar za zdaj običajno 
omejeni.
24 
Šele leta 2007, štiri leta po predstavi -
tvi akcijskega načrta, je bil s študijo 
ocenjen učinek mogočih ukrepov na 
strani povpraševanja16 za preprečitev 
uvoza nezakonitega lesa ali njegovega 
dajanja na trg EU. Rezultat študije je bil 
predlog uredbe o določitvi obveznosti 
gospodarskih subjektov, ki dajejo les 
na trg EU.1725 
Uredba EU o lesu18 je bila končno 
sprejeta leta 2010 in se je začela upo -
rabljati leta 2013. Zgodnejše sprejetje 
uredbe bi v začetnih fazah akcijskega 
načrta poslalo jasno sporočilo, da je 
EU prevzela vodilno vlogo v boju proti 
izvozu nezakonitega lesa. To bi bila 
tudi dodatna spodbuda za države, ki 
želijo sodelovati v procesu prostovolj -
nih sporazumov o partnerstvu. Več kot 
deset let po začetku akcijskega načrta 
se uredba EU o lesu v nekaterih drža -
vah članicah19 še ne izvaja v celoti. To 
pošilja negativno sporočilo državam, 
ki si prizadevajo zagotoviti zakonitost 
svojega izvoza lesa.20
26 
Tekom let, zlasti z začetkom veljavnosti 
zakonodaje, kot so sprememba La -
ceyjevega zakona v Združenih državah 
Amerike, avstralski zakon o prepo -
vedi nezakonite sečnje in uredba EU 
o lesu, so nekatere zasebne sheme 
certificiranja vse bolj spreminjale svoje 
standarde zaradi večjega upoštevanja 
zahtev glede zakonitosti. Te sheme 
močno prispevajo k izpolnjevanju 
zahtev o potrebni skrbnosti iz uredbe 
EU o lesu.21 Vendar je le v treh pro -
stovoljnih sporazumih o partnerstvu 
(s Kamerunom, Republiko Kongo in 
Srednjeafriško republiko) predvideno, 
da se zasebne sheme priznajo kot del 
procesa izdajanja dovoljenj FLEGT in 
da se v ta namen zagotovi podpora 
FLEGT. Glede na to, da imajo države 
s tako omejenimi zmogljivostmi že od 
začetka akcijskega načrta FLEGT težave 
pri vzpostavljanju državnih shem 
izdajanja dovoljenj, Komisija ni dovolj 
spodbujala sinergij med FLEGT in za -
sebnimi shemami certificiranja.16 Delovni dokument služb 
Komisije  – Spremni dokument 
k predlogu uredbe Evropskega 
parlamenta in Sveta 
o določitvi obveznosti 
gospodarskih subjektov, ki 
dajejo na trg les in lesne 
proizvode: Ocena učinka – 
Poročilo o dodatnih 
možnostih za boj proti 
nezakoniti sečnji.
17 Brez takih določb bi bili 
proizvajalci iz držav, ki 
sodelujejo v procesu 
prostovoljnih sporazumov 
o partnerstvu, v slabšem 
položaju kot proizvajalci iz 
drugih držav. Pravne zahteve 
in s tem povezani stroški za 
proizvajalce iz držav, ki 
sodelujejo v procesu 
prostovoljnih sporazumov 
o partnerstvu, so običajno 
večji kot za proizvajalce iz 
držav, ki tega sporazuma niso 
podpisale.
18 Uredba (EU) št. 995/2010 
Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 20. oktobra 2010 
o določitvi obveznosti 
gospodarskih subjektov, ki 
dajejo na trg les in lesne 
proizvode (UL L 295, 
12.11.2010, str. 23). Uredba se 
s trgovino z nezakonito 
pridobljenim lesom in lesnimi 
proizvodi spoprijema s tremi 
ključnimi pobudami:  
(1) prepoveduje dajanje na trg 
nezakonito pridobljenega lesa 
in proizvodov iz takega lesa; 
(2) zahteva, da trgovci EU pri 
dajanju lesnih proizvodov na 
trg ravnajo s potrebno 
skrbnostjo  in (3) obvezuje te 
trgovce, da hranijo evidence 
o svojih dobaviteljih in kupcih.
19 Štiri države članice (Grčija, 
Španija, Madžarska in 
Romunija) niso izpolnile svojih 
obveznosti glede izvajanja 
uredbe EU o lesu. http://
ec.europa.eu/environment/
forests/pdf/EUTR%20
implementation%20
scoreboard.pdf .
20 Člen 20(2) uredbe EU o lesu 
določa, da mora Komisija 
v letu 2015 predložiti poročilo 
Evropskemu parlamentu in 
Svetu o uporabi te uredbe.
21 Izvedbena uredba Komisije 
(EU) št. 607/2012 z dne 
6. julija 2012 o podrobnih 
pravilih v zvezi s sistemom 
potrebne skrbnosti ter 
pogostostjo in vrsto 
pregledov nadzornih 
organizacij, kot je določeno 
v Uredbi (EU) št. 995/2010 
16 Opažanja
Komisija ni jasno določila 
prioritet za svojo pomoč
27 
Po sprejetju akcijskega načrta so Komi -
sija in države članice sestavile seznam 
prednostnih držav za neformalna 
posvetovanja o njihovem morebitnem 
zanimanju za shemo FLEGT.22 Seznam 
je vključeval Kamerun, Gabon, Kongo 
(Brazzaville), Gano, Rusijo, Brazilijo, 
Papuo Novo Gvinejo, Indonezijo in 
Malezijo. Hkrati so se države članice 
in Komisija dogovorile, da mora EU 
ostati pripravljena na trgovinska po -
gajanja z vsemi državami, ki bi izrazile 
zanimanje.
28 
Praktično vse države, ki so pokazale 
zanimanje za akcijski načrt FLEGT, so 
se lahko vključile v proces23, vključno 
s številnimi azijskimi in latinskoame -
riškimi državami, za katere je ocena 
učinka, ki jo je pripravila Komisija, 
pokazala, da bi bil zaradi njihovega 
majhnega obsega trgovanja z EU mo -
goči učinek prostovoljnega sporazuma 
o partnerstvu omejen.
29 
Komisija svojih človeških in finančnih 
virov ni dodelila v skladu s sklopom 
meril, ki bi verjetno dal najboljše rezul -
tate. Merila, kot so obseg nezakonite 
sečnje, pomembnost trgovine z EU, za -
vezanost in potencial zadevnih držav 
in njihove razvojne potrebe, niso bila 
obravnavana skupaj, da bi se predno -
stno razvrstila uporaba virov.30 
Zato je bila omejena finančna in 
tehnična podpora razpršena po več 
državah.24 Nekatere od njih niso bile 
ključne za spoprijem z nezakonito seč -
njo ali pa je bilo zanje najmanj verje -
tno, da bodo razvile raven upravljanja, 
potrebno za kratkoročen ali srednjero -
čen začetek uporabe sistema izdajanja 
dovoljenj (glej okvir 3 ). Zaradi tega sta 
podpora in učinek, ki bi ga bilo mogo -
če doseči, razvodenela.
31 
Komisija je pri pripravah na pogajanja 
o prostovoljnih sporazumih o partner -
stvu in med procesom pogajanj skupaj 
z vladami partnerskih držav opredelila 
glavne zahteve za delujoče sheme iz -
dajanja dovoljenj v zadevnih državah. 
Ocene so zajemale preglede politike in 
pravnih okvirov na področju gozdov, 
posvetovanja z ustreznimi ministrstvi 
in drugimi deležniki ter analizo ključ -
nih vidikov prostovoljnih sporazumov 
o partnerstvu. Zahteve so bile v obliki 
prilog vključene v prostovoljne spora -
zume o partnerstvu. Priloge so vsebo -
vale seznam področij, na katerih bi bila 
potrebna podpora25, in načrtovanih 
ukrepov26.
32 
V prostovoljnih sporazumih o part-  
nerstvu ni opisano, kako bi bilo treba 
razdeliti odgovornosti za financira -
nje med vlado, Komisiji in drugimi 
donatorji.27Evropskega parlamenta in 
Sveta o določitvi obveznosti 
gospodarskih subjektov, ki 
dajejo na trg les in lesne 
proizvode (UL L 177, 7.7.2012, 
str. 16).
22 Zapisnik z  ad hoc  sestanka 
o usklajevanju donatorjev 
FLEGT dne 26. februarja 2004.
23 Zdaj je v različnih fazah 
procesa prostovoljnega 
sporazuma o partnerstvu 26 
držav.
24 Kakor je bilo ugotovljeno 
v poročilu Evropskega inštituta 
za gozdove o napredku 
v obdobju 2003–2010, zahteve 
za podporo za prostovoljne 
sporazume o partnerstvu že 
presegajo zmogljivosti za 
odzivanje nanje, nekatere 
države članice pa želijo 
sodelovati tudi s sosednjimi 
državami (Belorusijo, Rusijo in 
Ukrajino) ali regijami (Zahodni 
Balkan), ki predstavljajo večji 
delež njihove trgovine kot 
tropske države v razvoju. Glej 
poročilo o napredku akcijskega 
načrta FLEGT v obdobju 2003–
2010, Evropski inštitut za 
gozdove (2011), str. 36.
25 Prostovoljni sporazum 
o partnerstvu med EU in 
Republiko Kamerun na primer 
vključuje: (a) vzpostavljanje 
zmogljivosti, (b) komunicira -
nje; (c) promocijo proizvodov 
FLEGT na trgu Unije; 
(d) spremljanje notranjega 
trga za les; (e) industrializacijo; 
(f) spremljanje učinka 
sporazuma; (g) pomoč pri 
spremljanju izvajanja sheme 
za zagotavljanje zakonitosti; 
(h) posodobitev sistema 
sledljivosti; (i) okrepitev 
nacionalnega kontrolnega 
sistema; (j) sistem za 
zagotavljanje zakonitosti; 
(k) sistem za izdajanje 
dovoljenj FLEGT; (l) vzpostavi -
tev neodvisnega revidiranja, 
(m) reforme pravnega okvira; 
(n) iskanje dodatnega 
financiranja.
26 Na primer organizacija 
notranjega trga za les ali 
vzpostavitev ustreznega 
sistema sledljivosti.
27 V prostovoljnih sporazumih 
o partnerstvu z državami AKP 
je omenjena le potreba po 
zagotavljanju virov iz ERS in 
drugih mehanizmov, ki jih je 
treba opredeliti. 
V prostovoljnem sporazumu 
o partnerstvu z Indonezijo je 
17 Opažanja
33 
Projekti, ki se izvajajo skupaj z vladami 
držav, ki sodelujejo v procesu prosto -
voljnih sporazumov o partnerstvu, 
obravnavajo potrebe iz teh spora -
zumov, na primer razvoj sistemov za 
sledenje lesa, sheme izdajanja dovo -
ljenj in oblikovanje funkcije neodvi -
snega revizorja. Vendar pa cilj, v skladu 
s katerim morajo nacionalni organi 
izboljšati izvrševanje zakonodaje, ni bil 
jasno obravnavan, saj se je na to ključ -
no vprašanje osredotočilo zelo malo 
projektov. Šibko izvrševanje zakonoda -
je močno vpliva na obseg dejavnosti 
nezakonite sečnje, saj je verjetnost 
odkritja in pregona okoljskega krimi -
nala majhna, spodbude za nezakonito 
delovanje pa temu primerno visoke. 
Države, ki sodelujejo v procesu pro -
stovoljnih sporazumov o partnerstvu, 
imajo na tem področju velike potrebe, 
kar na primer kažejo njihove uvrstitve 
na indeksu zaznave korupcije organi -
zacije Transparency International (glej 
Prilogo IV ). V nekaterih od teh držav je 
sicer mogoče opaziti pozitiven trend, 
toda večina jih ostaja med državami 
z najvišjo zaznano stopnjo korupcije 
na svetu.34 
Podpora procesu prostovoljnih spo -
razumov o partnerstvu ni bila dosle -
dno vključena v strategije razvojnega 
sodelovanja s partnerskimi državami. 
Upravljanje gozdov je kot del osrednje -
ga sektorja vključeno v strateške doku -
mente države za programsko obdob -
je 2007–2013 v petih28 od 1229 držav, 
ki sodelujejo v procesu prostovoljnih 
sporazumov o partnerstvu. Nezakonita 
sečnja zajema večsektorska vprašanja 
(upravljanje, trgovina, kmetijstvo), zato 
bi bilo mogoče FLEGT obravnavati 
v različnih osrednjih sektorjih vseh 
držav, ki sodelujejo v procesu prosto -
voljnih sporazumov o partnerstvu, 
vendar v strategijah razvojnega sode -
lovanja ta možnost ni raziskana in prav 
tako ni omenjena potreba po vključitvi 
zadev, povezanih s FLEGT, v ustrezne 
osrednje sektorje.omenjena možnost 
zagotavljanja virov v okviru 
programskega načrtovanja EU.
28 Kamerun, Honduras, 
Indonezija, Malezija in Kongo 
(Brazzaville).
29 Revizorji so pregledali 
12 držav, ki so podpisale 
prostovoljne sporazume 
o partnerstvu ali se pogajajo 
o njih in ki prejemajo podporo 
FLEGT.
Liberija in Srednjeafriška republika
Liberija in Srednjeafriška republika sta podpisnici prostovoljnega sporazuma o partnerstvu. Za pripravo in 
izvajanje svojih prostovoljnih sporazumov o partnerstvu sta prejeli znatne zneske finančne pomoči.30 Obseg 
njunega uvoza lesnih izdelkov v EU je zelo omejen, poleg tega pa se spoprijemata s številnimi izzivi glede 
upravljanja, ki jima bodo preprečili razvoj delujočega sistema izdajanja dovoljenj v bližnji prihodnosti. V pri -
merjavi s tema državama je Slonokoščena obala v EU izvozila bistveno večji obseg lesnih proizvodov31, vendar 
ni prejela nobene finančne pomoči za pripravo na prostovoljni sporazum o partnerstvu.
30 Uvoz lesnih proizvodov iz Liberije in Srednjeafriške republike v EU je bil za prvo v povprečju vreden 5 milijonov EUR letno, za drugo pa 
18 milijonov EUR letno. Skupna finančna podpora za prvo je znašala 11,9 milijona EUR, za drugo pa 6,8 milijona EUR.
31 Povprečno približno 166 milijonov EUR letno.Okvir 3
18 Opažanja
Podpora EU državam 
proizvajalkam lesa ni bila 
dovolj uspešna
35 
Sodišče je preučilo, ali: 
(a) so bili projektni izložki doseženi po 
načrtih; 
(b) je bil splošni napredek pri vzpo-  
stavljanju shem izdajanja dovoljenj 
zadovoljiv in 
(c) je Komisija ustrezno spremljala 
izvajanje akcijskega načrta in poro -
čala o njem.
Glavni preučeni projekti so 
bili problematični
36 
Projekti za krepitev zmogljivosti javnih 
organov so bili neuspešni. Nasprotno 
pa je FLEGT okrepil organizacije civilne 
družbe in s tem povečal preglednost 
gozdarskega sektorja. Finančno naj -
pomembnejša projekta v Kamerunu 
in Indoneziji nista prinesla pričako -
vanih rezultatov. Zaradi pomanjkanja 
uspeha v Kamerunu je napredek zastal, 
neuspeh projekta v Indoneziji pa je 
spremenil osredotočenost porabe 
sredstev EU.37 
Glavni projekt v procesu prostovoljne -
ga sporazuma o partnerstvu v Kame -
runu, katerega cilj je bil vzpostavitev 
sistema za sledenje lesa32, je spodletel, 
saj sistem, ki je bil razvit, ne deluje. To 
pomeni, da obstoječi rezultati pro -
jekta ne bodo uporabljeni. Projekt 
je potekal od leta 2010 do leta 2013 
in je stal 2,27 milijona EUR. Neuspeh 
je bil posledica kombinacije dejavni -
kov, od neustrezne ocene potreb do 
resnih pomanjkljivosti pri izvajanju 
projekta. Eden od elementov neustre -
zne ocene potreb je bilo neuspešno 
usklajevanje Komisije z deležniki, zlasti 
z ministrstvom za gozdove in živalske 
vrste. Poleg tega pogodbenik ni bil 
dovolj uspešen, Komisija pa ni uvedla 
pravočasnih popravljalnih ukrepov. 
Neuspeh sistema za sledenje lesa je 
eden glavnih dejavnikov, ki prispevajo 
k zamudi pri izvajanju prostovoljnega 
sporazuma o partnerstvu v Kamerunu. 
Poseben projekt, ki ga financira  
Deutsche Gesellschaft für Internatio-  
nale Zusammenarbeit, si trenutno 
prizadeva razviti nov sistem.32 Projekt Mise en place d’un 
système de traçabilité du bois au 
Cameroun  (projekt 
vzpostavitve sistema za 
sledenje lesa v Kamerunu).
19 Opažanja
38 
Glavni dosežek procesa FLEGT v Kame -
runu je sodelovanje civilne družbe pri 
upravljanju gozdov. Pred podpisom 
prostovoljnega sporazuma o partner -
stvu vlada ni priznavala organizacij ci -
vilne družbe kot legitimnih partnerjev 
s pravico, da izrazijo svoje pomisleke 
glede zadev, povezanih z gospodar -
jenjem z gozdnimi viri. Čeprav odnosi 
z zadevnimi ministrstvi pogosto osta -
jajo napeti33, so lokalne in mednarodne 
nevladne organizacije sprejete kot 
deležniki in lahko na različnih ravneh 
vplivajo na gozdarsko politiko v državi. 
To pozitivno vpliva na preglednost 
in odgovornost celotnega sektorja. 
Čeprav so projekti na splošno okrepili 
položaj civilne družbe, pa dva od štirih 
revidiranih projektov, ki jih izvajajo 
nevladne organizacije, nista prinesla 
vseh pričakovanih izložkov, predvsem 
zaradi preveč ambiciozno zastavljenih 
ciljev.
39 
Finančno najpomembnejši projekt, 
povezan s FLEGT, v Indoneziji34 je bil 
namenjen izboljšanju izvrševanja 
zakonodaje in upravljanja na področju 
gozdov s povečanjem odgovornosti in 
preglednosti, zmanjšanju nezakonite 
trgovine z lesom z udeležbo sektorjev 
trgovine in industrije ter podpiranju 
usklajevanja dejavnosti FLEGT. Projekt 
zaradi preveč ambiciozne in nereali -
stične zasnove, težav med izvajanjem 
in šibkega spremljanja ni zagotovil 
večine načrtovanih rezultatov. Prinesel 
ni nobenih konkretnih izložkov, bil je 
predčasno zaključen in del projektnih 
sredstev je bilo treba izterjati. Po neso -
glasju s Komisijo glede obravnave pro -
jekta se je indonezijska vlada odločila 
za izvajanje prostovoljnega sporazuma 
o partnerstvu brez nadaljnje neposre -
dne podpore Komisije.40 
V strateškem dokumentu države, ki 
ga ima Komisija za Indonezijo, je bilo 
v obdobju 2002–2006 sicer vključe -
no gospodarjenje z naravnimi viri, 
zlasti gozdovi, kot eden od osrednjih 
sektorjev za razvojno pomoč, vendar 
v naslednjem obdobju, 2007–2013, ni 
bilo več tako. Z izjemo indonezijskega 
projekta podpore FLEGT leta 2004 
v tem obdobju ni bila programsko na -
črtovana nobena razvojna pomoč EU 
Indoneziji v gozdarskem sektorju.
41 
Pomoč EU v Indoneziji, ki je znašala 
10 milijonov EUR za 11 projektov, je 
od leta 2004 usmerjena izključno na 
nevladne organizacije. Projekti so bili 
na splošno namenjeni podpori lokalne 
udeležbe (civilne družbe ali drugih 
nedržavnih akterjev, vključno z zaseb -
nim sektorjem) pri različnih elementih 
prostovoljnega sporazuma o partner -
stvu (vključno z reformo politike), 
izboljšanju upravljanja gozdov ter 
izvajanju sledenja lesa in neodvisnih 
sistemov za spremljanje. Prednost 
tega pristopa je sicer bilo povezovanje 
z zavezanimi organizacijami, vendar pa 
je bil glede na obseg izzivov potreben 
bolj usklajen pristop. Eden od teh izzi -
vov je pomagati velikemu številu malih 
in srednjih podjetij (MSP) pri pripravah 
za polno izvajanje izdajanja dovoljenj 
FLEGT, vendar ta naloga močno prese -
ga zmogljivosti projektov Komisije.33 Ministrstvo za gozdove in 
živalske vrste na primer ne 
ukrepa v zvezi s poročili 
o primerih nezakonitega 
pridobivanja lesa, ki jih 
pripravijo lokalne skupnosti 
(projekt Observation externe et 
communautaire des forêts dans 
la mise en œuvre de l’APV‑FLEGT 
au Cameroun  (zunanje in 
lokalno opazovanje gozdov 
pri izvajanju prostovoljnega 
sporazuma o partnerstvu 
v Kamerunu)).
34 Projekt EC‑Indonesia FLEGT 
Support  (podpora FLEGT 
ES- Indonezija).
20 Opažanja
42 
Štirje projekti nevladnih organizacij, 
preučeni v Indoneziji, so si prizadeva -
li krepiti neodvisni sistem države za 
spremljanje, podpirati MSP ter izboljšati 
pripravo in izvajanje prostovoljnega 
sporazuma o partnerstvu. Eden od pro -
jektov je dosegel svoje cilje pravočasno 
in v mejah proračuna.35 Dva projekta 
se še vedno izvajata. Za enega od njiju 
je verjetno, da bo dosegel načrtova -
ne izložke.36 Pri drugem projektu37 so 
nastale velike zamude in njegov obseg 
se je znatno zmanjšal zaradi slabosti 
v njegovi zasnovi in umika partnerja pri 
sofinanciranju.
43 
Na glavne dejavnike, ki po ugotovi -
tvah Sodišča vplivajo na doseganje 
projektnih ciljev v teh dveh državah, 
so opozorili tudi izvajalci vrednotenja 
Komisije v svojih poročilih o v rezultate 
usmerjenem spremljanju in vrednote -
njih projektov, povezanih s FLEGT, v dru -
gih državah, ki sodelujejo v procesu 
prostovoljnih sporazumov o part-  
nerstvu. Ti dejavniki so bili: nezadostna 
ocena projektnih tveganj in omejitev, 
neustrezna zasnova, šibko upravljanje 
in spremljanje projektov ter težave pri 
usklajevanju med projektnimi partnerji.
Napredek pri pripravi 
na izdajanje dovoljenj je 
počasen
44 
Zdaj je v procesu prostovoljnega spo -
razuma o partnerstvu 26 držav. Devet 
od njih se pogaja o sporazumu o part-  
nerstvu, šest pa ga je že podpisalo, in 
sicer Indonezija, Kamerun, Gana, Kon -
go (Brazzaville), Liberija in Srednjeafri -
ška republika. Stopnja napredovanja 
proti izdajanju dovoljenj se med temi 
državami podpisnicami močno razliku -
je zaradi raznolikih dejavnikov, kot so 
različne institucionalne zmogljivosti in 
stopnje zavezanosti procesu.45 
Indonezija, s katero so se pogajanja 
o prostovoljnem sporazumu o partner -
stvu začela marca 2007, sporazum pa 
je začel veljati maja 2014, je dosegla 
znaten napredek pri obravnavi ne -
rešenih vprašanj in upa, da bo lahko 
v bližnji prihodnosti začela izdajati 
dovoljenja FLEGT. Vzpostavila je že 
nacionalno zagotavljanje zakonitosti 
lesa in sistem izdajanja dovoljenj, ki sta 
obvezna za ves izvoz. Po skupni oceni, 
izvedeni v letih 2013 in 2014, zdaj 
obravnava preostale zadeve. Pomemb -
na izziva za Indonezijo sta (1) zagoto -
viti potrebno upravljanje v tako veliki 
in raznoliki državi ter (2) zagotoviti, da 
njena številna MSP v celoti izpolnjujejo 
vse regulativne zahteve.
46 
Kamerun je izrazil zanimanje za skleni -
tev prostovoljnega sporazuma o par -
tnerstvu z EU leta 2004. Toda čeprav 
za gozdarsko zakonodajo v Kamerunu 
šteje, da je dobro razvita, je tudi zelo 
zapletena in njeno izvrševanje ostaja 
velik izziv. Pogajanja o prostovoljnem 
sporazumu o partnerstvu so potekala 
štiri leta, od leta 2006 do leta 2010. 
Zaradi dolgega ratifikacijskega postop -
ka je sporazum končno začel veljati 
1. decembra 2011. V skladu s časovnim 
okvirom, določenim v sporazumu, naj 
bi bil pilotni sistem za sledenje lesa 
preizkušen v letu 2013, dovoljenja 
FLEGT pa naj bi bila izdana v letu 2015. 
Vendar pa glavni cilj sporazuma, razvoj 
sheme izdajanja dovoljenj za les, še 
zdaleč ni dosežen, predvsem zaradi 
neuspeha projekta, katerega cilj je bil 
razviti sistem za sledenje lesa. Zato 
je pred polnim izvajanjem izdajanja 
dovoljenj FLEGT treba premagati še 
veliko izzivov.35 Projekt Strengthening civil 
society organisations and small 
and medium timber industries 
in VPA preparation and SVLK 
implementation  (krepitev 
organizacij civilne družbe ter 
malih in srednjih podjetij lesne 
industrije pri pripravah na 
prostovoljni sporazum 
o partnerstvu in sistem za 
zagotavljanje zakonitosti 
SVLK).
36 Projekt Promoting the 
implementation of Timber 
Legality Assurance (FLEGT 
Licence) as a key step to 
sustainable production and 
consumption in Indonesia’s 
wood‑processing industry  
(spodbujanje izvajanja 
zagotavljanja zakonitosti lesa 
(dovoljenje FLEGT) kot ključen 
korak k trajnostni proizvodnji 
in potrošnji v lesno-
predelovalni industriji 
Indonezije).
37 Projekt Strengthening state and 
non‑state actors in the 
preparation, negotiation and/or 
implementation of FLEGT‑VPA  
(krepitev državnih in 
nedržavnih akterjev pri 
pripravi, pogajanjih in/ali 
izvajanju prostovoljnega 
sporazuma o partnerstvu 
FLEGT).
21 Opažanja
47 
Gana, ki je leta 2009 kot prva drža -
va podpisala prostovoljni sporazum 
o partnerstvu, je prvotno predvide -
vala, da se bo izvoz prvih proizvodov 
z dovoljenjem FLEGT začel pred kon -
cem leta 2011. Sistem za sledenje lesa 
že deluje, postopke izdajanja dovoljenj 
pa je treba še preizkusiti. Zdaj si država 
prizadeva, da bi bili sistemi priprav -
ljeni na izdajanje dovoljenj do konca 
leta 2015.
48 
V Kongu (Brazzaville), ki je prostovolj -
ni sporazum o partnerstvu ratificiral 
maja 2010, pripravljajo strategijo na 
področju gozdov in novo gozdarsko 
zakonodajo. Toda napredek je počasen 
zaradi kombinacije dejavnikov, poveza -
nih predvsem z upravljanjem.
49 
Liberija in EU sta začeli pogajanja 
o prostovoljnem sporazumu o partner -
stvu marca 2009, sporazum pa je bil 
podpisan julija 2011. Nezakonita sečnja 
je kljub temu še vedno velik problem, 
prav tako zloraba dovoljenj za uporabo 
lesa v zasebne namene.38 Glavni izziv 
je šibka zmogljivost služb za upravlja -
nje gozdov.
50 
Prostovoljni sporazum o partner -
stvu s Srednjeafriško republiko je bil 
sklenjen novembra 2011, vendar je 
državljanska vojna ustavila vse vladne 
ukrepe. Veliko območij države je zunaj 
nadzora služb za upravljanje gozdov, 
kar ovira proces izvajanja prostovoljne -
ga sporazuma o partnerstvu.51 
O prostovoljnih sporazumih o partner -
stvu se zdaj pogaja še devet držav. 
Kot prva je leta 2006 pogajanja začela 
Malezija, ki je pomembna proizvajalka 
tropskega lesa. Vendar v letih, ki so 
pretekla od takrat, kljub intenzivnim 
pogajanjem ni bilo mogoče prema -
gati težav pri uporabi prostovoljnega 
sporazuma o partnerstvu v celotni 
državi, zlasti v Sarawaku. Ker sporazum 
ni sklenjen, je v Maleziji zelo razširje -
na uporaba javnih in zasebnih shem 
certificiranja.
52 
Čeprav je Komisija uspešno opozarja -
la na vprašanje nezakonite sečnje in 
ohranjala veliko zanimanje zanj, je bil 
napredek proti izdajanju dovoljenj po -
časen. Obstaja nevarnost, da bo prišlo 
do „naveličanosti“ nad FLEGT, ker bodo 
države nezadovoljne s premajhnim na -
predkom in jim bo uspelo najti druge, 
manj stroge trge za svoje proizvode. 
V večini držav so glavni izzivi v procesu 
izvajanja pomanjkanje institucionalnih 
zmogljivosti, močno razširjena korup -
cija in slabo izvrševanje zakonodaje.38 Glej http://www.
illegal -logging.info/regions/
liberia .
22 Opažanja
Postopki spremljanja 
in poročanja so bili 
nezadovoljivi
53 
Komisija ni redno poročala o napredku 
akcijskega načrta FLEGT. Čeprav je 
bilo treba v skladu s členom 9 uredbe 
FLEGT predložiti poročilo Svetu v dveh 
letih od začetka veljavnosti prvega 
prostovoljnega sporazuma o part-  
nerstvu, tako poročilo sploh ni bilo 
pripravljeno. Na voljo so bila poročila 
o posameznih partnerskih državah 
z informacijami o dejavnostih, ki se 
izvajajo na različnih področjih pro -
stovoljnih sporazumov o partnerstvu, 
vendar niso merila napredka izvajanja 
sporazumov glede na prej določe -
ne mejnike. V njih tudi niso opisani 
dosežki in težave, ki so se pojavile, ter 
njihovo obravnavanje.
54 
Problematično je bilo, da ni bilo okvira, 
ki bi vključeval zanesljivo podatkovno 
zbirko (glej odstavek 22), kar bi spod -
bujalo odgovornost. Ker ni bilo ciljev 
in mejnikov, je bilo težko ocenjevati 
napredek. Kot je bilo navedeno v po -
ročilu o napredku akcijskega načrta 
FLEGT v obdobju 2003–2010, ki ga je 
pripravil Evropski inštitut za gozdove, 
je to še toliko težje, ker je akcijski načrt 
bolj politični proces kot pa tradicional -
ni program pomoči.3955 
Komisija je šele konec leta 2014 uved-  
la standardiziran okvir spremljanja 
napredka, namenjen merjenju dose -
ganja ključnih korakov za izvajanje 
prostovoljnih sporazumov o partner -
stvu. Za zdaj se uporablja za namene 
notranjega upravljanja Komisije. Ker je 
bil sistem uveden šele nedavno, je še 
prezgodaj za pripombe o njegovem 
delovanju v praksi.
56 
Konec leta 2014 je Komisija zače -
la zunanje vrednotenje akcijskega 
načrta FLEGT. Poročilo je predvideno 
za oktober 2015. To vrednotenje, ki bo 
potekalo 12 let po predložitvi akcijske -
ga načrta, bi moralo biti opravljeno že 
veliko prej, saj bi bilo treba ugotoviti 
težave in velike spremembe v tem 
obdobju ter analizirati njihov učinek na 
obstoječi akcijski načrt, na primer:
(a) vse večjo pomembnost glavnih 
azijskih gospodarstev v trgovini 
z lesom;
(b) čedalje večji učinek nezakonite 
rabe gozdov za druge namene, kot 
je kmetijstvo;
(c) možnosti za večje sinergije z ukre -
pom blažitve podnebnih spre -
memb REDD+;
(d) spreminjajoče se trende v izvozu 
lesa v EU;
(e) možnost večje uporabe zasebnih 
shem certificiranja.39 Poročilo o napredku 
akcijskega načrta FLEGT 
v obdobju 2003–2010, 
Evropski inštitut za gozdove 
(2011), str. 34.
23
 Zaključki  
in priporočila
57 
Sodišče je prišlo do zaključka, da Komi -
sija ni dovolj dobro upravljala podpo -
re, zagotovljene v okviru akcijskega 
načrta EU FLEGT.
58 
Podpora FLEGT ni bila dovolj dobro 
zasnovana in usmerjena.
(a) Podpora EU za proces FLEGT je 
temeljila na dobri oceni problema 
nezakonite sečnje, njegovih gonil 
in mogočih ukrepov. Komisija je 
akcijski načrt FLEGT zasnovala na 
inovativen način.
(b) Vendar pa Komisija ni pripravila 
ustreznega delovnega načrta z jas -
nimi cilji, mejniki in namenskim 
proračunom. Čeprav bi bilo to pri 
akcijskem načrtu v začetku težko 
narediti, pa bi moralo biti opravlje -
no v njegovih prvih letih.
(c) Pozno sprejetje in počasno izva -
janje uredbe EU o lesu sta države, 
ki sodelujejo v procesu prostovolj -
nih sporazumov o partnerstvu, 
odvračala od priprav na to, da bi 
sčasoma začele sodelovati v shemi 
izdajanja dovoljenj FLEGT.
(d) Vrzel, ki je nastala, ker se shema iz -
dajanj dovoljenj FLEGT ni izvajala, 
so v precejšnji meri zapolnili zaseb -
ni organi certificiranja, ki močno 
prispevajo k izpolnjevanju zahtev 
o potrebni skrbnosti iz uredbe EU 
o lesu. Vendar pa Komisija ni dovolj 
raziskala mogočih sinergij med 
FLEGT in temi zasebnimi shemami.
(e) Komisija ni določila jasnih prioritet 
za financiranje svoje podpore drža -
vam proizvajalkam lesa.Priporočilo 1  
Delovni načrt
Komisija naj pripravi delovni načrt 
za različne komponente akcijskega 
načrta FLEGT za obdobje 2016–2020, 
v katerem naj bodo določeni jasni in 
specifični cilji, prednostne naloge, roki 
in proračun za podporo EU v državah 
proizvajalkah lesa. Pri ciljih naj bodo 
upoštevane zmogljivosti držav in nji -
hove specifične omejitve.
Priporočilo 2  
Izvajanje uredbe EU o lesu
Skrajni čas je, da Komisija vztraja pri 
strogem izvajanju uredbe o lesu v vseh 
državah članicah.
Priporočilo 3  
Zasebne sheme 
certificiranja
Komisija naj ugotovi, v kakšnem obse -
gu je mogoče več uporabljati delo  
uglednih zasebnih organov 
certificiranja.
Priporočilo 4  
Dodeljevanje virov
Vire bi bilo treba dodeliti tako, da bi 
imeli čim večji učinek na reševanje 
problema nezakonite sečnje in s tem 
povezane trgovine. Kadar se zdi izpol -
njevanje zahtev prostovoljnih sporazu -
mov o partnerstvu težje izvedljivo, naj 
Komisija predlaga ukrepe za podporo 
upravljanju gozdov, ne da bi nujno 
podpisala prostovoljni sporazum 
o partnerstvu.
24 Zaključki in priporočila 
59 
Podpora EU državam proizvajalkam 
lesa ni bila dovolj uspešna.
(a) Okrepila je civilno družbo in po -
večala ozaveščenost o problemu 
nezakonite sečnje v partnerskih dr -
žavah, vendar projekti, katerih cilj 
je bil okrepiti zmogljivosti javnih 
organov, niso prinesli pričakovanih 
izidov.
(b) Shema izdajanja dovoljenj FLEGT, 
ki je bila temelj akcijskega načrta, 
še ne deluje v nobeni od part-  
nerskih držav. Od predstavitve 
akcijskega načrta je minilo 12 let, 
vendar kljub velikemu zanimanju 
za prostovoljne sporazume o part-  
nerstvu še ne deluje noben sistem 
izdajanja dovoljenj FLEGT, zapore -
dni ciljni datumi za njihovo uvedbo 
pa so bili zamujeni.
(c) Komisija ni ustrezno spremljala 
napredka akcijskega načrta FLEGT 
in poročala o njem. Vrednotenje, 
ki se je začelo na koncu leta 2014, 
bi moralo biti opravljeno že veliko 
prej.Priporočilo 5  
Poročanje
Komisija naj vsaki dve leti pripravi 
poročilo o napredku akcijskega načrta 
FLEGT, ki naj zajema oceno izvajanja 
prostovoljnih sporazumov o partner -
stvu, roke, ki so bili določeni, težave, ki 
so se pojavile, ter sprejete ali načrtova -
ne ukrepe.
Priporočilo 6  
Vrednotenja
Komisija naj tekoče vrednotenje upora -
bi kot priložnost za oceno, kako bi bilo 
mogoče spremeniti sedanji pristop 
zaradi doseganja oprijemljivejših 
rezultatov.
To poročilo je sprejel senat III, ki ga vodi g. Karel PINXTEN, član  
Evropskega računskega sodišča, v Luxembourgu na zasedanju 8. septembra 2015.
 Za Računsko sodišče
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Predsednik

25
 Priloge
Izvajanje programov FLEGT, programov upravljanja gozdov in programov, poveza ‑
nih s trgovino, v obdobju 2003–2013
(v milijonih EUR)
Regija/državaProstovoljni sporazumi o partnerstvu Načini upravljanja
Skupaj Podpisan 
(leto)Zanimanje1 Pogajanja 
potekajo3Izvajanje držav 
članic Skupno 
upravljanje 
z mednarodnimi 
organizacijamiDrugo (izvajanje 
partnerskih 
držav, nevlad -
nih organizacij, 
javnih in zaseb -
nih podjetij) 
Podsaharska Afrika 74,89
Več držav214,92 14,92
Kamerun 2010 13,66 13,66
Liberija 2011 8,00 3,90 11,90
Gana  2009 3,00 3,00
Burkina Faso 7, 8 0 0,20 8,00
Republika Kongo 2010 7, 5 6 7, 5 6
Srednjeafriška republika 2011 6,80 6,80
Demokratična republika 
KongoX 3,00 2,18 5,18
Uganda 2,75 2,75
Madagaskar 0,68 0,68
Gabon  X 0,20 0,20
Sudan  0,19 0,19
Malavi 0,05 0,05
Latinska Amerika 90,21
Več držav23,93 3,93
Honduras  X 20,40 21,73 42,13
Brazilija 10,79 12,74 23,53
Nikaragva  2,00 6,06 8,06
Kolumbija X 8,05 8,05
Peru  X 4,03 4,03
Gvajana X 0,45 0,45
Čile 0,04 0,04Priloga I
26 Priloge Priloga I(v milijonih EUR)
Regija/državaProstovoljni sporazumi o partnerstvu Načini upravljanja
Skupaj Podpisan 
(leto)Zanimanje1 Pogajanja 
potekajo3Izvajanje držav 
članic Skupno 
upravljanje 
z mednarodnimi 
organizacijamiDrugo (izvajanje 
partnerskih 
držav, nevlad -
nih organizacij, 
javnih in zaseb -
nih podjetij) 
Azija in Pacifik 43,37
Več držav210,60 1,91 12,51
Indonezija 2011 21,95 21,95
Kitajska 3,84 3,84
Filipini X 1,92 1,92
Afganistan 1,88 1,88
Tajska 0,61 0,61
Mjanmar  X 0,45 0,45
Salomonovi otoki X 0,18 0,18
Malezija X
Vietnam X 0,03 0,03
Sosedstvo 25,04
Več držav215,00 15,00
Maroko 5,63 5,63
Kosovo 2,70 0,41 3,11
Črna gora 0,75 0,75
Libanon 0,33 0,33
Albanija 0,10 0,10
Gruzija 0,09 0,09
Belorusija 0,03 0,03
Dve regiji ali več 63,65
Več držav239,60 24,05 63,65
SKUPAJ 33,10 86,79 177, 28 297,17
1  Zanimanje je izrazilo še šest držav (Bolivija, Kambodža, Ekvador, Gvatemala, Papua Nova Gvineja in Sierra Leone), toda finančne obveznosti še 
niso bile sprejete.
2  Večdržavni projekti zajemajo:  (za Azijo in Pacifik ) sporazume z Evropskim inštitutom za gozdove v skupni vrednosti 10,6 milijona EUR (FLEGT 
Azija) ter ( za sosedstvo ) sporazume s Svetovno banko v skupni vrednosti 15 milijonov EUR (FLEGT). Pri večdržavnih projektih, ki zajemajo 
več kot dve regiji , glavni programi vključujejo sporazume v višini 12 milijonov EUR z Evropskim inštitutom za gozdove in sporazume v višini 
20 milijonov EUR s FAO (FLEGT AKP: 10 milijonov EUR in FLEGT EU FAO: 10 milijonov EUR).
3  Pogajanja potekajo za še tri države, za katere še niso bile sprejete finančne obeznosti (Slonokoščena obala, Laos in Tajska). 
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi informacij GD DEVCO.
27 Priloge
Seznam revidiranih projektov
Država Naziv projekta Prispevek EU (v EUR) Obdobje izvajanja
KamerunMise en place d'un Observateur Indépendant au contrôle forestier et au suivi des 
infractions forestières au Cameroun (uvedba neodvisnega opazovalca za nadzor 
gozdov in spremljanje kršitev na področju gozdov v Kamerunu)2 480 070 31. 12. 2009–30. 12. 2013
Mise en place d’un système de traçabilité du bois au Cameroun (vzpostavitev 
sistema za sledenje lesa v Kamerunu)2 496 763 15. 2. 2010–14. 12. 2012
Mise en place d'un Audit Indépendant du Système FLEGT au Cameroun (vzpostavi -
tev neodvisne revizije sistema FLEGT v Kamerunu)1 164 600 4. 5. 2012–3. 5. 2014
Promotion de la production et de l’exportation légales des bois issus des forêts 
communautaires (spodbujanje zakonitih proizvodnje in izvoza lesa iz gozdov 
lokalnih skupnosti)987 139 1. 2. 2011–31. 1. 2012
Observation externe et communautaire des forêts dans la mise en œuvre de 
l'APV‑FLEGT au Cameroun (zunanje in lokalno opazovanje gozdov pri izvajanju 
prostovoljnega sporazuma o partnerstvu v Kamerunu)113 836 19. 1. 2012–18. 7. 2013
IndonezijaEC ‑Indonesia FLEGT Support  (podpora FLEGT ES - Indonezija) 11 276 872 1. 3. 2006–28. 11. 2011
Collaborative land use planning and sustainable institutional arrangement for 
strengthening land tenure, forest and community rights in Indonesia  (načrtovanje 
kooperativne rabe zemljišč in trajnostna institucionalna ureditev za krepitev 
pravic do rabe zemljišč, gozdnih pravic in pravic lokalnih skupnosti v Indoneziji)1 796 619 1. 3. 2010–28. 2. 2014
Strengthening state and non‑state actors in the preparation, negotiation and/or 
implementation of FLEGT‑VPA  (krepitev državnih in nedržavnih akterjev pri pri-  
pravi, pogajanjih in/ali izvajanju prostovoljnega sporazuma o partnerstvu 
FLEGT)1 189 228 10. 1. 2011–31. 12. 2015
Strengthening Indonesia’s Independent Forestry Monitoring Network to ensure 
a credible timber legality verification system and effective VPA implementation  
(krepitev indonezijske neodvisne mreže za spremljanje gozdarstva zaradi zago -
tovitve verodostojnega sistema za zagotavljanje zakonitosti lesa in uspešnega 
izvajanja prostovoljnega sporazuma o partnerstvu)188 946 1. 5. 2011–30. 4. 2013
Promoting the implementation of Timber Legality Assurance (FLEGT Licence) as 
a key step to sustainable production and consumption in Indonesia’s wood‑pro ‑
cessing industry  (spodbujanje izvajanja zagotavljanja zakonitosti lesa (dovolje -
nje FLEGT) kot ključen korak k trajnostni proizvodnji in potrošnji v lesnopredelo -
valni industriji Indonezije)1 091 463 30. 1. 2013–28. 2. 2014Priloga II
28 Priloge
Seznam vrednotenj projektov in pregledanih sistemov v rezultate usmerjenega 
spremljanja
Vrednotenja
Naziv projektaPrispevek 
EU (v EUR)DržavaDatum in vrsta 
vrednotenjaGlavne ugotovitve poročila
1Regional Support Programme for the EU FLEGT 
Action Plan in Asia  (program regionalne 
podpore za akcijski načrt EU FLEGT v Aziji)5 800 000
sedeždecember 2010  
vmesno οslaba zasnova projekta: premalo specifični cilji, 
projektne dejavnosti, pričakovani rezultati in 
mejniki
 οni jasnega sistema za spremljanje uspešnosti, 
kar povzroča neučinkovitost in omejeno 
odgovornost
2VERIFOR – Institutional Options for Verifying 
Legality in the Forest Sector  (VERIFOR  – institu -
cionalne možnosti za preverjanje zakonitosti 
v gozdnem sektorju)1 902 171november 2009  
končno οneprožnost projekta pri prilagajanju njegovega 
logičnega okvira (LFA) dinamiki nekaterih 
regij v Aziji in Afriki, kar zmanjšuje njegovo 
uspešnost
3Projekt Timber Trade Action Plan (TTAP) – 
a TFT (Tropical Forest Fund)  (akcijski načrt za 
trgovino z lesom – organizacija TFT)3 389 796maj 2012  
končno za 1. fazo in 
vmesno za 2. fazo οzelo dobra splošna uspešnost projekta
4Ensuring a seat at the table: supporting NGO 
coalitions to participate in FLEGT VPA processes 
with the aim of improving forest governance 
and strengthening local and indigenous 
peoples’ rights  (zagotavljanje sodelovanja 
pri odločanju: podpora koalicijam nevladnih 
organizacij pri udeležbi v procesih prostovolj -
nega sporazuma o partnerstvu FLEGT s ciljem 
izboljšanja upravljanja gozdov in krepitve 
pravic lokalnih in domorodnih prebivalcev)960 000junij 2012  
končno οzelo dobra splošna uspešnost projekta
5Forest Governance Learning Group (FGLG)  – 
enabling practical, just and sustainable forest 
use (skupina za izobraževanje o upravljanju 
gozdov (FGLG) – omogočanje praktične, 
pravične in trajnostne rabe gozdov)1 866 365januar 2014  
končno οni sistematične ocene potreb, logični okvir pro -
jekta pa je premalo specifičen in brez ustrezno 
opredeljenih kazalnikov na ravni države
 οukrepi, ki jih podpira projekt, ne zadoščajo 
za doseganje načrtovane ravni izboljšanja 
upravljanjaPriloga III
29 Priloge
Naziv projektaPrispevek 
EU (v EUR)DržavaDatum in vrsta 
vrednotenjaGlavne ugotovitve poročila
6Mise en place d’un système de traçabilité du 
bois au Cameroun (vzpostavitev sistema za 
sledenje lesa v Kamerunu)2 496 763
Kamerunmaj 2013  
končno οšibka zasnova projekta: tveganja in omejitve 
v državi niso ustrezno upoštevani
 οpremalo usklajevanja med deležniki
 οneuspešno spremljanje in upravljanje projekta
 οizložki niso doseženi po pričakovanjih
7Promotion de la production et de l’exportation 
légales des bois issus des forêts communau ‑
taires (spodbujanje zakonitih proizvodnje in 
izvoza lesa iz gozdov lokalnih skupnosti)987 139december 2012  
vmesno οpremalo ocenjene in predvidene omejitve
 οzasnova projekta je premalo realna
8Strengthening African Forest Governance  – 
through high‑level national ‘illegal logging’ 
meetings and  
mid‑level awareness raising and training  
(krepitev upravljanja gozdov v Afriki z nacio -
nalnimi srečanji na visoki ravni o nezakoniti 
sečnji ter ozaveščanjem in usposabljanjem na 
srednji ravni)1 890 608maj 2013  
vmesno οni ustreznega logičnega okvira z objektivno 
preverljivimi kazalniki
 οpomanjkljivosti pri spremljanju projektov: ni 
rednih sestankov usmerjevalnega odbora
 οzaradi težav z usklajevanjem ni povezav med 
različnimi projektnimi izložki
9EC ‑Indonesia FLEGT Support  (podpora FLEGT 
ES - Indonezija)11 276 872 Indonezijaseptember 2010  
končno οneustrezna in nerealna zasnova projekta
 οneuspešno spremljanje in nadzor projekta
 οvečina izložkov ni doseženih po pričakovanjih
10Observation Indépendante de l’application de la 
Loi Forestière et de la Gouvernance (OI‑FLEG) en 
appui aux APV FLEGT dans le Bassin du Congo 
(neodvisno opazovanje uporabe zakona o goz -
dovih in upravljanja v podporo prostovoljnim 
sporazumom o partnerstvu FLEGT v porečju 
Konga)1 598 497Republika 
Kongo marec 2012  
vmesno οnekaj slabosti v logičnem okviru, zlasti v opre -
delitvi objektivno preverljivih kazalnikov
 οpomanjkljivosti pri spremljanju projektov: ni 
rednih sestankov usmerjevalnega odboraPriloga III
30 Priloge
Poročila o v rezultate usmerjenem spremljanju
Naziv projektaPrispevek EU 
za program 
(v EUR)DržavaDatum poročila o v 
rezultate usmerje -
nem spremljanjuGlavne ugotovitve poročila
11Organizacija Forest Peoples Programme: 
A Strong Seat at the Table: Effective Parti ‑
cipation of Forest‑Dependent Communities 
and Civil Society Organisations in FLEGT  
(sodelovanje pri odločanju: uspešna ude -
ležba skupnosti, ki so odvisne od gozdov, 
in organizacij civilne družbe v FLEGT)778 271
Kamerunmarec 2013 οlogični okvir ni ustrezno razdelan, zato je 
težko oceniti dosežene izložke
 οpartnerji ne sodelujejo ustrezno pri pripravi 
zasnove projekta
 οomejeno usklajevanje z drugimi projekti 
FLEGT in nacionalnimi akterji
 οomejena prizadevanja za spremljanje
12Promotion de la production et de l’expor ‑
tation légales des bois issus des forêts 
communautaires (spodbujanje zakonitih 
proizvodnje in izvoza lesa iz gozdov lokal -
nih skupnosti)987 139 marec 2013 οšibek logični okvir s premalo specifičnimi cilji 
in kazalniki
 οni zadostne analize tveganja
 οšibko spremljanje dejavnosti
 οzamude pri izvajanju
 οni prožne/izvedljive strategije izhoda
13Strengthening African Forest Governan ‑
ce – through high‑level national ‘illegal 
logging’ meetings and  
mid‑level awareness raising and training  
(krepitev upravljanja gozdov v Afriki 
z nacionalnimi srečanji na visoki ravni 
o nezakoniti sečnji ter ozaveščanjem in 
usposabljanjem na srednji ravni)1 890 608 junij 2013 οšibek logični okvir ter slabo zasnovani cilji, 
izložki in kazalniki
 οšibko usklajevanje med deležniki
 οnizka kakovost izložkov in negotova trajnost
14Capacity building in the Congo Basin 
and implementation of Independent 
Monitoring of Forest Law Enforcement 
and Governance (IM‑FLEG) in the Republic 
of Congo  (vzpostavljanje zmogljivosti 
v porečju Konga in izvajanje neodvisnega 
spremljanja izvrševanja zakonodaje in 
upravljanja na področju gozdov v Kongu 
(Brazzaville))1 636 366
 Republika 
Kongo april 2009 οkazalniki niso vedno količinsko opredeljivi
 οprojekt je odvisen od zunanjega financiranja 
in sam ne ustvarja prihodkov
 οmalo verjetno je, da se bo institucional -
na struktura ohranila brez zunanjega 
posredovanja
15Observation Indépendante de l’application 
de la Loi Forestière et de la Gouvernance 
(OI‑FLEG) en appui aux APV FLEGT dans le 
Bassin du Congo (neodvisno opazovanje 
uporabe zakona o gozdovih in upravljanja 
v podporo prostovoljnim sporazumom 
o partnerstvu FLEGT v porečju Konga)1 438 647 december 2012 οkazalniki niso specifični in težko jih je 
izmeriti
 οsestankov usmerjevalnega odbora sploh ni 
bilo, čeprav so bili načrtovani
 οtrajnost je odvisna od nadaljnjega donator -
skega financiranja
16Vulgarisation de l'APV/FLEGT pour une 
appropriation et participation des 
populations locales dont les populations 
autochtones dans sa mise en œuvre 
(ozaveščanje o prostovoljnem sporazumu 
o partnerstvu FLEGT, da se k sodelovanju 
pri njegovem izvajanju pritegnejo lokalni 
in domorodni prebivalci)180 000 december 2012 οšibek logični okvir, nekateri kazalniki niso 
merljivi
 οdeležniki ne sodelujejo ustrezno pri pripravi 
zasnove projekta
 οsestankov usmerjevalnega odbora sploh ni 
bilo, čeprav so bili načrtovani
 οtežave s trajnostjo: proces prostovoljnega 
sporazuma o partnerstvu je še v teku, 
stopnja tehnične usposobljenosti partnerjev 
in drugih deležnikov je prenizkaPriloga III
31 Priloge
Naziv projektaPrispevek EU 
za program 
(v EUR)DržavaDatum poročila o v 
rezultate usmerje -
nem spremljanjuGlavne ugotovitve poročila
17Governance Initiative for Rights & Accou ‑
ntability in  
Forest Management  (GIRAF) (upravljavska 
pobuda za pravice in odgovornost pri 
gospodarjenju z gozdovi)865 767
Ganajulij 2011 οšibek logični okvir
 οohlapno opredeljena tveganja in 
predpostavke
 οšibko usklajevanje med partnerji
 οni okolja politike, ki bi podpiralo projekt
 οneučinkovito izvajanje nekaterih dejavnosti
 οtrajnost ni sestavni del zasnove projekta
18Supporting the integration of legal and 
legitimate domestic timber markets  
into Voluntary Partnership Agreements  
(podpora integraciji zakonitih in 
legitimnih trgov lesa v prostovoljne 
sporazume o partnerstvu)1 999 265 junij 2013 οkazalniki niso vedno merljivi, spremljanje in 
merjenje rezultatov sta zahtevna
19Pioneering a new way to conserve rainfo ‑
rest: from illegal logging to good gover ‑
nance  (nov način ohranjanja deževnega 
gozda: od nezakonite sečnje do dobrega 
upravljanja)2 560 516
Indonezijanovember 2011 οkazalniki niso dovolj dobro razviti
 οizvajalci projekta so podcenili zapletenost in 
število udeleženih akterjev
 οšibko vključevanje v lokalne institucionalne 
strukture
20Improving governance of forest resources 
and reducing illegal logging and associated 
trade with full civil society participation in 
SE Asia  (izboljšanje upravljanja gozdnih 
virov ter zmanjševanje nezakonite sečnje 
in z njo povezane trgovine ob polnem 
sodelovanju civilne družbe v jugovzhodni 
Aziji)1 645 901 september 2007  οkazalniki bi morali biti realnejši
21Collaborative land use planning and 
sustainable institutional arrangement for 
strengthening land tenure, forest and com ‑
munity rights in Indonesia  (načrtovanje 
kooperativne rabe zemljišč in trajnostna 
institucionalna ureditev za krepitev 
pravic do rabe zemljišč, gozdnih pravic in 
pravic lokalnih skupnosti v Indoneziji)1 796 619 november 2012 οkazalniki ne zajemajo zahtevanih 
podrobnosti
 οslabosti pri poročanju o napredku
 οni trdne strategije izhoda
22Strengthening state and non‑state actors 
in the preparation, negotiation and/or im ‑
plementation of FLEGT‑VPA  (krepitev dr -
žavnih in nedržavnih akterjev pri pripravi, 
pogajanjih in/ali izvajanju prostovoljnega 
sporazuma o partnerstvu FLEGT)1 189 228 december 2013 οneustrezni kazalniki
 οpremalo usklajevanja: brez sestankov us -
merjevalnega odbora, omejeno sodelovanje 
med partnerji
 οzamude pri izvajanjuPriloga III
32 Priloge
Naziv projektaPrispevek EU 
za program 
(v EUR)DržavaDatum poročila o v 
rezultate usmerje -
nem spremljanjuGlavne ugotovitve poročila
23Strengthening Forest Management in Post ‑ 
Conflict Liberia  (krepitev gospodarjenja 
z gozdovi v pokonfliktni Liberiji)1 616 448
Liberijajunij 2012 οpremalo jasen in realen logični okvir
 οzasnova ne zajema orodij za spremljanje in 
vrednotenje
 οštevilni upravičenci ne sodelujejo v procesu 
priprave zasnove
 οtežave pri komuniciranju med delegacijo EU 
in izvajalskim partnerjem
 οni strategije za trajnost
24Civil Society Independent Monitoring 
of Forest Law Enforcement and Gover ‑
nance (CSIMFLEG) in Liberia  (neodvisno 
spremljanje, ki ga izvaja civilna družba, 
izvrševanja zakonodaje in upravljanja na 
področju gozdov v Liberiji)150 000 maj 2013 οslabosti v logičnem okviru: kazalniki niso 
dobro opredeljeni, časovni okvir je nerealen
 οrevni upravičenci in zasebni sektor ne sode -
lujejo v procesu priprave zasnove
 οšibko spremljanje, ni usmerjevalnega odbo -
ra, ki bi zajemal vse deležnike
 οdelovni načrt ne vsebuje strategije postop -
nega zaključevanja
 οšibek okvir politike
25Improving forest governance through civil 
society monitoring  (izboljšanje upravlja -
nja gozdov s spremljanjem, ki ga izvaja 
civilna družba)129 852 maj 2013 οlogični okvir je premalo jasen, kazalniki 
niso specifični, merljivi, dosegljivi, realni in 
časovno določeni
 οrevni na podeželju in zasebni sektor ne 
sodelujejo v procesu priprave zasnove
 οveč izložkov močno zamuja, nekateri niso bili 
doseženi
 οtežave pri komuniciranju med delegacijo EU 
in izvajalskim partnerjem
 οni strategije izhodaPriloga III
33 Priloge
Indeks zaznave korupcije organizacije Transparency International 2007–2013
Država2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013
CPI
Vred -
nost 
inde -
ksaRazvr -
stitev 
glede 
na 
indeksVred -
nost 
inde -
ksaRazvr -
stitev 
glede 
na 
indeksVred -
nost 
inde -
ksaRazvr -
stitev 
glede 
na 
indeksVred -
nost 
inde -
ksaRazvr -
stitev 
glede 
na 
indeksVred -
nost 
inde -
ksaRazvr -
stitev 
glede 
na 
indeksVred -
nost 
inde -
ksaRazvr -
stitev 
glede 
na 
indeksVred -
nost 
inde -
ksaRazvr -
stitev 
glede 
na 
indeks
Kamerun 2,4 138 2,3 141 2,2 146 2,2 146 2,5 134 2,6 144 2,5 144
Liberija 2,1 150 2,4 138 3,1 97 3,3 87 3,2 91 4,1 75 3,8 83
Gana 3,7 69 3,9 67 3,9 69 4,1 62 3,9 69 4,5 64 4,6 63
Republika Kongo 2,1 150 1,9 158 1,9 162 2,1 154 2,2 154 2,6 144 2,2 154
Srednjeafriška 
republika2,0 162 2,0 151 2,0 158 2,1 154 2,2 154 2,6 144 2,5 144
DR Kongo 
(Kinšasa)1,9 168 1,7 171 1,9 162 2,0 164 2 168 2,1 160 2,2 154
Gabon 3,3 84 3,1 96 2,9 106 2,8 110 3 100 3,5 102 3,4 106
Honduras 2,5 131 2,6 126 2,5 130 2,4 134 2,6 129 2,8 133 2,6 140
Gvajana 2,6 123 2,6 126 2,6 126 2,7 116 2,5 134 2,8 133 2,7 136
Indonezija 2,3 143 2,6 126 2,8 111 2,8 110 3 100 3,2 118 3,2 114
Malezija 5,1 43 5,1 47 4,5 56 4,4 56 4,3 60 4,9 54 5,0 50
Vietnam 2,6 123 2,7 121 2,7 120 2,7 116 2,9 112 3,1 123 3,1 116
Indeks zaznave korupcije meri zaznane ravni korupcije v javnem sektorju na lestvici od 0 (zelo razširjena korupcija) do 10 (zelo malo korupcije). 
Razvrstitev leta 2013 je zajela oceno 177 držav.Priloga IV
34
partnerskih držav. To je treba med drugim upošte -
vati pri ocenjevanju dodeljevanja virov. Ni mogoče 
pričakovati, da bi se lahko vsa vprašanja upravljanja 
gozdov in izvrševanja zakonodaje obravnavala le 
z viri Komisije.
IV
Komisija se ne strinja z nekaterimi opažanji Sodišča.
Inovativno naravo akcijskega načrta FLEGT, razno -
likost ukrepov politike, regulativnih ukrepov in 
ukrepov razvojnega sodelovanja ter številčnost 
akterjev in partnerjev je težko povezati v enoten 
delovni načrt z jasnimi mejniki in roki ter namen -
skim proračunom. Ima pa veliko ukrepov FLEGT, kot 
so prostovoljni sporazumi o partnerstvu ali projekti, 
svoje podrobne načrte izvajanja.
Pomoč je bila odobrena v skladu z jasnimi merili, 
čeprav uporaba enotnega sklopa meril za vsa 
posredovanja ni bila mogoča, ker ni bilo enotnega 
namenskega proračuna in finančnega instrumenta.
Komisija se ne strinja s stališčem Sodišča, da je bila 
uredba EU o lesu sprejeta pozno. Uredba EU o lesu 
ni navedena v akcijskem načrtu, ki omenja le prou -
čevanje „uresničljivosti zakonodaje za nadzor uvoza 
nezakonito pridobljenega lesa v EU“. Uredba je bila 
predlagana šele po obsežnem proučevanju nači -
nov za obravnavanje nezakonite sečnje z uporabo 
veljavne zakonodaje. Zakonodaja je bila sprejeta 
in je začela veljati 20. oktobra 2010, uporabljati pa 
se je začela marca 2013. Ko se je uredba EU o lesu 
začela uporabljati, je Komisija sprejela ukrepe za 
zagotovitev celovitega izvajanja zakonodaje.Povzetek
I
Vodilna vloga EU pri svetovnem prizadevanju za 
obravnavanje nezakonite sečnje je splošno pri -
znana. EU in 28 držav članic pri izvajanju ukrepov 
v zvezi s FLEGT sodeluje z več kot 40 državami pro -
izvajalkami in več državami potrošnicami po vsem 
svetu.
II
Poudariti je treba, da je sporočilo FLEGT pomenilo 
odziv na odločen poziv k skupnim ukrepom Komi -
sije, držav članic in držav proizvajalk. Akcijski načrt 
FLEGT je okvir politike, ki je bil uspešen pri spod -
buditvi politične pozornosti v zvezi z vprašanjem 
nezakonite sečnje, ukrepi politike in regulativnimi 
ukrepi ter podporo upravljanju s strani EU, držav 
članic in številnih partnerskih držav. Pomembno je 
upoštevati, da FLEGT ni financiran program sodelo -
vanja z namenskim mehanizmom financiranja.
Akcijski načrt FLEGT „določa postopek in sveženj 
ukrepov“ za različne komponente, pri čemer za 
doseganje ciljev uporablja predvsem ukrepe poli -
tike in regulativne ukrepe, dopolnjene z običajno 
podporo za razvojno sodelovanje.
III
Komisija se ne strinja z zaključkom Sodišča, da 
podpora, zagotovljena državam proizvajalkam lesa 
v okviru akcijskega načrta EU FLEGT, ni bila dovolj 
dobro upravljana. Komisija si je prizadevala, da je 
podporo FLEGT, namenjenodržavam proizvajal -
kam, čim bolje upravljala, ob upoštevanju izzivov 
obravnavanja nezakonite sečnje na globalni ravni, 
zapletenosti spodbujanja dobrega upravljanja goz -
dov in izvrševanja zakonodaje v različnih državah 
v razvoju ter inovativne narave akcijskega načrta 
FLEGT. Komisija si bo še naprej prizadevala izboljšati 
učinkovitost, uspešnost in gospodarnost. Opirala 
se bo na posebno poročilo Sodišča ter na tekoče 
vrednotenje akcijskega načrta FLEGT, v okviru 
katerega se preučujejo različni programi, projekti 
in ukrepi. Komisija poudarja tudi, da FLEGT pomeni 
skupno prizadevanje Komisije, držav članic in Odgovori  
Komisije
Odgovori Komisije 35
Okvir 1
Akcijski načrt ne vključuje uredbe EU o lesu, ampak 
le zavezanost k analiziranju možnosti in uresničlji -
vosti zakonodaje za nadzor uvoza nezakonitega lesa 
v EU.
Okvir 2
V okvirju 2 je izraženo začetno razmišljanje EU in 
držav članic o prostovoljnih sporazumih o partner -
stvu; o tem so v obdobju 2004–2005 med Komisijo 
in državami članicami potekale poglobljene raz -
prave in koncept se je znatno razvil. Na podlagi tega 
so konec leta 2005 potekala pogajanja o direktivah 
Sveta za prostovoljne sporazume o partnerstvu.
Posamezni prostovoljni sporazumi o partnerstvu so 
se dodatno razvijali prek pogajanj s partnerskimi 
državami, tako da so izražali posebne okoliščine in 
težnje države.
Medtem ko je prostovoljni sporazum o partner -
stvu z Indonezijo na splošno podoben sporazumu, 
opisanem v akcijskem načrtu, so druge države, ki 
sodelujejo v procesu prostovoljnih sporazumov 
o partnerstvu, izbrale model, pri katerem preverja -
nje zakonitosti izvaja predvsem javna uprava in ne 
neodvisni organi, ki jih pooblasti država.
06
Ker gre pri FLEGT za skupno prizadevanje Komisije 
in držav članic, se podpora Komisije ne bi smela  
vrednotiti ločeno od podpore držav članic EU. 
Usklajevanje podpore Komisije in držav članic je 
zagotavljala ad hoc  skupina FLEGT, na nacionalni 
ravni pa skupni odbori za izvajanje in delegacije EU.
08
Pomembno je upoštevati raznolikost akterjev, vklju -
čenih v izvajanje FLEGT. Dejavnosti v zvezi s FLEGT 
izvajajo Komisija, države članice in partnerske 
države.
Države članice imajo prek svojih pristojnih orga -
nov osrednjo vlogo pri izvajanju uredbe EU o lesu 
in uredbe FLEGT pri politikah javnih naročil, poli -
tikah financiranja in naložb ter podpori državam 
proizvajalkam.V
Komisija želi poudariti naslednja vprašanja. Za 
razvoj delujočega sistema FLEGT za preverjanje 
zakonitosti in izdajanje dovoljenj je potrebno veliko 
več, kot le izvajati učinkovite projekte. Čeprav je 
bil akcijski načrt FLEGT sprejet pred 12 leti, je od 
sklenitve šestih prostovoljnih sporazumov o par -
tnerstvu, ki so v uporabi, minilo 1,5 do 4,5 leta, 
kar je sorazmerno kratko obdobje za izvajanje 
ambicioznih sistemov in reform upravljanja, ki jih 
vključujejo navedeni sporazumi, zlasti če se upo -
števajo zahtevna okolja upravljanja v številnih 
partnerskih državah. Kot je priznano v odstavku 45 
poročila Sodišča, sta bila sistema izdajanja dovo -
ljenj vzpostavljena v Indoneziji in Gani, pri čemer 
delujeta po celotnih državah. V obeh državah je 
bilo opravljeno vrednotenje, na podlagi ugotovitev 
in priporočil tega vrednotenja pa se izvajajo izbolj -
šave sistemov. Prostovoljni sporazum o partnerstvu 
določa visoke standarde za sisteme preverjanja 
zakonitosti, ki jih je treba izpolnjevati, preden se 
lahko začne izdajanje dovoljenj v okviru FLEGT.
Uvod
02
V mnogih primerih je gozdarski sektor urejen 
z zapletenim in raznolikim sklopom zakonov in 
drugih predpisov, pogosto z notranjimi protislovji 
in vrzelmi, kar prispeva k pravni negotovosti za goz -
darstvo in ljudi, ki so odvisni od gozdov. Za opre -
delitev, kaj je zakonito ali nezakonito, je potreben 
poglobljen pregled veljavne zakonodaje.
04
Zasnova in razvoj obeh uredb (uredbe FLEGT in 
uredbe EU o lesu) ter trgovinskih sporazumov 
(prostovoljnih sporazumov o partnerstvu) sta velika 
dosežka, ki bi morala biti priznana. Komisija je zanju 
med letoma 2004 in 2010 porabila veliko časa in 
virov.
Odgovori Komisije 36
21
Akcijski načrti Komisije pogosto ne navajajo prora -
čunov (glej različne akcijske načrte Evropske komi -
sije: npr. evropski akcijski načrt za e -upravo, akcijski 
načrt za človekove pravice in demokracijo).
V zvezi z razvojnim sodelovanjem je Komisija 
izvedla, kar je bilo predvideno v skladu z oddel -
kom 4.1 akcijskega načrta: konsolidiran proračun ni 
bil predviden in Komisija si je prizadevala vključiti 
FLEGT v različne geografske in tematske instru -
mente. Komisija razvija „vodilno pobudo FLEGT“ 
v skladu s programom Svetovne javne dobrine in 
izzivi (GPGC) v okviru instrumenta za razvojno sode -
lovanje (DCI), da bi okrepila povezanost, dopolnje -
vanje in usklajevanje različnih projektov Evropske 
komisije v podporo državam proizvajalkam.
22
Opredelitev vseh projektov v zvezi z gozdovi ali 
projektov FLEGT je bila velik izziv, ker se ukrepi EU 
FLEGT financirajo prek več instrumentov in so včasih 
vključeni v programe, ki pokrivajo druge sektorje 
in ne gozdov (npr. trgovino, trajnostno porabo in 
proizvodnjo itd.). To pomeni, da ni na voljo enotne 
„oznake“ FLEGT, ki bi omogočala enostavno iskanje 
v informacijskem sistemu Komisije. Kljub temu je 
Komisija poskušala razviti zbirko podatkov z name -
nom združevanja projektov v zvezi z gozdovi, ki jih 
je EU financirala v obdobju 2000–2012, pri čemer je 
zbirko predstavila Sodišču in sporočila, da ta še ni 
dokončana in da jo je treba še izboljšati. Komisija je 
zbirko podatkov posodobila z vključitvijo pogodb, 
podpisanih po letu 2012. V okviru tekočega vredno -
tenja akcijskega načrta FLEGT se je začel nov proces 
združevanja vseh projektov FLEGT, ki so jih financi -
rale Komisija in države članice.Prav tako je treba priznati, da dejavnosti v zvezi 
s FLEGT izvajajo tudi države proizvajalke, zasebni 
sektor in civilna družba.
Opažanja
17
Komisija si je prizadevala za dvostransko možnost, 
pa tudi za možnost „prepovedi“, na podlagi katere 
je bila sprejeta uredba EU o lesu. Komisija je prav 
tako stalno sodelovala z mednarodnimi partnerji, da 
bi spodbujala večstranske odzive na problematiko 
nezakonite sečnje.
19
Komisija priznava, da je akcijski načrt FLEGT okvir 
politike, ki določa splošni pristop in splošne cilje ter 
opredeljuje zbirko morebitnih ukrepov politike in 
regulativnih ukrepov ter drugih ukrepov EU, držav 
članic in različnih deležnikov. Nastal je kot odziv 
EU na „akcijski program“ za gozdove in nezakonito 
sečnjo, ki ga je leta 1998 sprejela skupina G8.
20
Komisija priznava potrebo po razvoju bolj specifič -
nih ciljev, mejnikov in skupnega časovnega načrta 
ter potrebo po bolj sistematičnem spremljanju izva -
janja akcijskega načrta FLEGT. Priporočila iz teko -
čega vrednotenja bodo zagotovo prispevala k temu 
prizadevanju. Vendar odsotnost bolj specifičnega 
načrta izraža težavnost določanja specifičnih ciljev, 
usmerjenosti in časovnega okvira za politiko, ki 
združuje veliko različnih ukrepov politike, regu -
lativnih ukrepov in ukrepov finančne/tehnične 
pomoči za veliko različnih držav in akterjev. Komisija 
želi poudariti, da so bili podrobni načrti izvajanja 
pripravljeni za različne elemente akcijskega načrta  – 
to na primer velja za vse prostovoljne sporazume 
o partnerstvu ter za vse projekte in instrumente 
v podporo državam proizvajalkam.
Odgovori Komisije 37
25
Sprejetje uredbe EU o lesu je pomenilo jasen znak 
odločne zavezanosti EU k dopolnitvi zbirke ukrepov, 
ki so že bili vzpostavljeni, in k obravnavanju nezako -
nite sečnje „doma“. Komisija je s pripravami za zako -
nodajni predlog začela že leta 2007 in ta predlog 
predložila leta 2008. Uvedba novih obveznosti za 
več gospodarskih sektorjev zahteva znatno količino 
pripravljalnega dela za Komisijo. Glede na število 
držav, ki sodelujejo v procesu prostovoljnih spora -
zumov o partnerstvu, je jasno, da v začetnih fazah 
FLEGT ni primanjkovalo spodbude za sodelovanje 
v navedenih sporazumih.
V zvezi s stanjem izvajanja uredbe EU o lesu je treba 
opozoriti, da je uredba izvršljiva šele od marca 2013, 
torej je sorazmerno nova. Velika večina držav članic 
(24 od 28) je vzpostavila ukrepe za izvajanje uredbe 
EU o lesu in izvaja preglede gospodarskih subjektov 
v skladu z navedeno uredbo. Komisija je pripravila 
ustrezne ukrepe ob začetku uporabe uredbe EU 
o lesu. Morebitni ukrepi so bili opredeljeni in nave -
deni v strategiji o zagotovitvi skladnosti z jasnimi 
časovnimi okviri in dodelitvijo virov. Zaradi spreje -
tih ukrepov je več držav članic pospešilo postopek 
izvajanja in poročalo o polni skladnosti.
Komisija priznava ključni pomen učinkovitega 
izvajanja uredbe EU o lesu s strani vseh držav članic 
in bo še naprej opravljala svojo vlogo pri doseganju 
tega cilja.
26
Kot je predvideno v akcijskem načrtu FLEGT, je 
Komisija proučila načine za ustvarjanje sinergij 
z obstoječimi javnimi ali zasebnimi shemami certifi -
ciranja ter v zvezi s tem še naprej sodeluje s part-  
nerskimi državami, ki sodelujejo v procesu prosto -
voljnih sporazumov o partnerstvu, in se ukvarja 
s shemami certificiranja (npr. smernice Evropske 
komisije za pogajanja o prostovoljnih sporazumih 
o partnerstvu so nastale na podlagi delovanja teh 
shem in namerno vključujejo možnost shem na 
podlagi gospodarskih subjektov, kakor je določeno 
v prostovoljnem sporazumu o partnerstvu z Indo -
nezijo; izvedene so bile številne študije; v zvezi s to 
temo je bilo pripravljeno posebno navodilo, na 
tednu FLEGT leta 2015 pa je bila tej temi namenjena 
ena od sej). Številni projekti, ki so jih financirale EU 
in države članice, so spodbujali zasebno certificira -
nje v državah v razvoju. V Indoneziji sta na pod -
lagi akcijskega načrta za trgovino z lesom (TTAP), 23
Rusija in Kitajska v EU izvažata znatne količine 
lesnih proizvodov, pri čemer sta se odločili, da 
z EU ne bosta sklenili prostovoljnega sporazuma 
o partnerstvu. Zato je Evropska komisija sklenila, da 
s tema državama začne dvostranski dialog o neza -
koniti sečnji.
Indija, Koreja in Japonska so veliki potrošniški trgi in 
Komisija je z njimi vzpostavila dvostranske dialoge 
o okolju, ki vključujejo trgovino z lesom.
Komisija se ne strinja s stališčem, da so bili z dvo -
stranskimi razpravami z glavnimi državami, ki les 
proizvajajo, predelujejo in z njim trgujejo, doslej 
na splošno doseženi omejeni rezultati. Splošno je 
priznano, da je akcijski načrt EU FLEGT spodbudil 
druge pomembne države, da so sprejele ukrepe na 
strani povpraševanja (avstralski zakon o prepovedi 
nezakonite sečnje, revidiran Laceyjev zakon v ZDA, 
švicarska zakonodaja, Japonska).
24
Akcijski načrt vključuje zavezanost k „izvedbi 
analize v zvezi z možnostmi za dodatne ukrepe in 
njihovim vplivom, pri čemer to v primeru odsotnosti 
večstranskega napredka vključuje tudi uresničlji -
vost zakonodaje za nadzor uvoza“ nezakonitega 
lesa. Komisija je morala oceniti dodano vrednost in 
morebitne vplive teh možnosti ter zagotoviti, da je 
imela vsaka dodatna ureditev zadostno podporo 
deležnikov. Na začetku akcijskega načrta so edino 
zahtevo po dodatni zakonodaji izrazile nevladne 
organizacije. Zasebni sektor se je osredotočal na 
prostovoljne ukrepe, kot so certificiranje, kode -
ksi ravnanja itd. Šele ko so se ti ukrepi izkazali za 
nezadostne, je začel podpirati in končno zahtevati 
dodatno zakonodajo (glej Komisiji predloženo peti -
cijo zasebnega sektorja iz leta 2006). Tako je Komi -
sija šele leta 2007, kot je navedeno v odstavku 24, 
menila, da je na voljo zadostna podpora za začetek 
študije.
Odgovori Komisije 38
prostovoljnih sporazumov o partnerstvu, pokriva 
80 % uvoza tropskega lesa v EU (2,45 milijarde EUR 
na leto) in 75 % svetovnega izvoza tropskega lesa. 
Sodelovanje s Kitajsko, ki je predvsem država 
predelovalka, je urejeno s posebnim dvostranskim 
mehanizmom sodelovanja z EU na področju FLEGT.
29
Komisija priznava potrebo po dodelitvi virov za 
področja, ki bi verjetno zagotovila najboljše rezul -
tate, in si bo še naprej prizadevala za doseganje 
tega cilja.
Človeški viri so bili dodeljeni za ključne ukrepe 
FLEGT, in sicer za prostovoljne sporazume o part-  
nerstvu, podporo za razvojno sodelovanje in 
uredbo EU o lesu. Največji delež človeških virov 
je bil dodeljen državam, ki sodelujejo v procesu 
prostovoljnih sporazumov o partnerstvu, in Kitajski. 
Komisija priznava, da je bil za prostovoljne spora -
zume o partnerstvu morebiti namenjen čezmeren 
delež človeških virov, dodeljenih FLEGT, morda na 
račun drugih ukrepov FLEGT.
V zvezi s finančnimi viri zaradi odsotnosti osre -
dnjega sklada FLEGT – in tako nastale potrebe po 
iskanju možnosti financiranja v obstoječih geograf -
skih in tematskih instrumentih  – ni bilo mogoče 
uporabiti enotnega sklopa meril za dodelitev virov. 
Dodelitev geografsko pogojenih sredstev se izvaja 
na podlagi dialoga med Komisijo in partnersko 
državo. Nazadnje, usmerjenost podpore EU se ne 
sme ocenjevati ločeno od podpore držav članic.
Večina podpore EU v zvezi s FLEGT je bila name -
njena državam z 1) veliko razširjenostjo nezako -
nite sečnje, 2) veliko zavezanostjo boju proti tej 
težavi, pri čemer so imele veliko prednost države, 
ki sodelujejo v procesu prostovoljnih sporazumov 
o partnerstvu, 3) velikimi razvojnimi potrebami in 
potrebami po zmogljivostih, 4) veliko pokritostjo 
z gozdovi in/ali visoko stopnjo krčenja gozdov ter/
ali 5) gozdarskim sektorjem, ki znatno prispeva 
k BDP in izvozu.
Skupno je bil največji delež podpore EU usmerjen 
v države, ki sodelujejo v procesu prostovoljnih 
sporazumov o partnerstvu, in nekatere strateške 
države, ki so izrazile zanimanje za FLEGT, kot so 
Kolumbija, Filipini in Peru. To velja tudi za globalne 
projekte/instrumente, ki vključujejo več držav. 
Poleg držav, ki sodelujejo v procesu prostovoljnih tj. glavnega ukrepa, ki ga je financirala EU, v kom -
binaciji s prostovoljnimi certificiranji (predvsem 
certificiranjem Sveta za nadzor gozdov – FSC in 
indonezijskega znaka za okolje – LEI) nastala sistem 
in standard SVLK.
Štiri od šestih držav, ki so sklenile prostovoljni spo -
razum o partnerstvu, kot del svojih shem izdajanja 
dovoljenj določajo priznavanje zasebnih shem 
certificiranja (Kamerun, Republika Kongo, Liberija in 
Srednjeafriška republika), pri čemer Komisija pod -
pira delovanje za izvedbo tega priznavanja v praksi. 
Poleg tega je indonezijski sistem „sistem na podlagi 
gospodarskih subjektov“, ki zagotavlja znatne mož -
nosti za priznavanje več različnih obstoječih siste -
mov, ki jih uporabljajo gospodarski subjekti. O tem, 
ali se zasebne sheme vključijo v sporazum, odločajo 
partnerske države in ne Komisija. Gana je edina 
država s sklenjenim prostovoljnim sporazumom 
o partnerstvu, ki se za to iz več razlogov ni odločila.
Prav tako bi bilo pošteno, da se priznajo omejitve 
zasebnih shem certificiranja, ki pokrivajo posame -
zne gospodarske subjekte in majhne dele ozemlja, 
medtem ko sheme izdajanja dovoljenj FLEGT pokri -
vajo celotno nacionalno ozemlje.
28
Akcijski načrt FLEGT določa štiri ključne regije in 
države, ki veljajo za najbolj izpostavljene nezakoniti 
sečnji in krčenju gozdov: centralno Afriko, Rusijo, 
tropsko Južno Ameriko in Jugovzhodno Azijo. Od 
samega začetka so Komisija in države članice pred -
nostno obravnavale države v teh regijah s pomemb -
nim gozdnim sektorjem, znatnim izvozom lesa in 
trgovinskimi povezavami z EU, znatnimi težavami 
z nezakonito sečnjo, ki so jih pristojni organi priz -
nali, ter velikim zanimanjem za shemo izdajanja 
dovoljenj FLEGT. Pogajanja o prostovoljnih sporazu -
mih o partnerstvu so se začela šele, ko je bilo po pri -
dobitvi izčrpnih informacij v državi in posvetovanjih 
z deležniki potrjeno zanimanje države, ter potem, 
ko je zadevna vlada Komisiji predložila uradno zah -
tevo. Trenutno 15 držav sodeluje v procesu pogajanj 
ali izvajanja prostovoljnih sporazumov o partner -
stvu. Več drugih držav je izrazilo zanimanje v zvezi 
s tem in se vključilo v nekatere omejene dejavnosti. 
Izhodiščno poročilo o neodvisnem spremljanju trga 
FLEGT ugotavlja, da je bila s procesom prostovoljnih 
sporazumov o partnerstvu dosežena zelo visoka 
raven pokritja dobave tropskega lesa za svetovni 
trg in za EU. Petnajst držav, ki sodelujejo v procesu 
Odgovori Komisije 39
navedeno in velike omejitve pri zmogljivostih, 
s katerimi se država srečuje, opravičujejo znatne 
finančne vire, ki jih je Evropska komisija dodelila 
v podporo procesu.
Tudi Srednjeafriška republika ima velika območja 
gozdov, ki so zaradi nezakonite sečnje zelo ogro -
žena. Gozdarski sektor je v Srednjeafriški republiki 
drugi največji vir zaposlitev in je na drugem mestu 
glede prispevanja k nacionalnemu BDP , zato je 
ključen za razvoj države. Krepitev sektorja je postala 
pomembna po politični in humanitarni krizi, ki je 
državo prizadela v začetku leta 2013. Procesi in 
sistemi prostovoljnega sporazuma o partnerstvu 
zagotavljajo okvir za začetek reform in pomoč sek -
torju, da pridobi zaupanje na področju izvoza. Če 
je država stabilna, se lahko delujoč sistem izdajanja 
dovoljenj sorazmerno hitro razvije, ob upoštevanju 
dejstva, da je izvozna industrija osredotočena na 
nekaj velikih gospodarskih subjektov, ki imajo vsi 
delujoče sisteme za sledenje lesa. Komisija meni, da 
velike omejitve pri zmogljivostih in virih, s katerimi 
se država srečuje, opravičujejo 6,7 milijona EUR 
podpore, ki je bila ponujena Srednjeafriški republiki.
Slonokoščena obala se je za začetek pogajanj 
o prostovoljnem sporazumu o partnerstvu odločila 
decembra 2012. Državljanska vojna, ki je prizadela 
državo v preteklih letih, je v velikem obsegu prepre -
čila zagotovitev podpore v zvezi s FLEGT, z opazno 
izjemo tehnične in finančne pomoči, zagotovljene 
s programom FAO FLEGT in skladom EU FLEGT, 
za pripravo na pogajanja. Pogajanja potekajo, pri 
čemer so zanje zagotovljene ustrezna finančna pod -
pora in podpora v človeških virih prek programa 
FAO FLEGT, sklada EU FLEGT, tehnične pomoči GIZ 
ministrstvu za gozdarstvo, povezovalca FLEGT, ki 
ga financira DFID, ter širša podpora gozdarskemu 
sektorju, ki jo zagotavlja AFD.
32
Prostovoljni sporazum o partnerstvu je trgovinski 
sporazum in ne finančni sporazum. Ker je razvojna 
pomoč urejena z različnimi pravnimi instrumenti, 
Komisija namerno ni določila finančnih zneskov in 
obveznosti v prostovoljnem sporazumu o partner -
stvu, ki se jasno sklicuje na veljavne instrumente 
pomoči  – in standardne postopke načrtovanja 
programov, ki jih urejajo – za dodelitev razvojne 
pomoči.sporazumov o partnerstvu, so znaten delež finanč -
nih virov prejele države, ki so strateške v boju proti 
nezakoniti sečnji, kot so Brazilija, Kitajska in države 
vzhodnega sosedstva, pri čemer je bila zagotov-  
ljena podpora s političnim dialogom z navedenimi 
državami. Maroku in Hondurasu so bili dodeljeni 
veliki zneski, ker sta ti državi gozdarski sektor izbrali 
za osrednji sektor.
Med navedenimi državami so države s srednjimi 
dohodki, ki so postopoma „presegle“ razvojno 
sodelovanje, prejele sorazmerno nižje zneske (npr. 
Gabon, Tajska, Vietnam).
Kjer je bilo mogoče, je Komisija uspešno uporabila 
druga sredstva, kot je instrument sosedstva, za 
zagotovitev podpore preostalim državam, ki so 
strateške v boju proti nezakoniti sečnji.
30
Komisija je vire dodelila sorazmerno velikemu 
številu držav. To je delno povezano s številčnostjo 
držav, v katerih je razširjena nezakonita sečnja in 
ki so izrazile zanimanje za FLEGT / prostovoljne 
sporazume o partnerstvu, in zato ukrep splošnega 
interesa znotraj pobude FLEGT. Komisija proučuje 
načine za obravnavanje te težave v prihodnosti in 
za zagotovitev pravega ravnotežja med – včasih 
nasprotujočimi si – cilji doseganja široke pokritosti, 
odzivanjem na interes držav in učinkovitim upravlja -
njem omejenih virov.
Okvir 3
Liberija ima največji del preostalih prvotnih gozdov 
v zahodni Afriki, ki so zaradi nezakonite sečnje zelo 
ogroženi. Nezakonita sečnja je podžigala drža -
vljansko vojno, zaradi česar je reforma upravljanja 
gozdov ena od najpomembnejših nalog liberijske 
vlade. Liberijska vlada je kljub zelo omejenim virom 
izkazala veliko zavezanost k reševanju teh vpra -
šanj. Liberija je ena od šestih držav, v katerih se 
izvajajo prostovoljni sporazumi o partnerstvu, pri 
čemer se je odločila, da FLEGT določi za prednostno 
nalogo v večletnem okvirnem programu za svojo 
državo. Poleg tega se je odločila, da v svojo shemo 
izdajanja dovoljenj FLEGT vključi vse izvozne trge. 
Prostovoljni sporazum o partnerstvu ima lahko kot 
tak pomemben vpliv kljub omejenim količinam 
izvoza v EU. Liberija je vzpostavila delujoč sistem za 
sledenje lesa (Liberfor) in dosega stalen napredek 
pri razvoju svoje sheme izdajanja dovoljenj. Zgoraj 
Odgovori Komisije 40
34
Komisija si prizadeva, da podporo FLEGT vključi 
v programe posamezne države, kadar koli je to 
mogoče. Ne glede na to pa so v zvezi s tem prizade -
vanjem nekateri izzivi neizogibni:
– večina državnih programov za obdobje 2007–
2013 je bila že dogovorjena, preden so se začela 
pogajanja o prostovoljnih sporazumih o par -
tnerstvu, kaj šele preden so bila ta sklenjena; 
Kljub temu državni programi za obdobje 2007–
2013 večine držav, v katerih se izvaja prostovolj -
ni sporazum o partnerstvu, vključujejo podporo 
FLEGT: to zagotovo velja za Indonezijo, Kame -
run, Liberijo in Kongo;
– gozdarski sektor in FLEGT sta morala konkuri -
rati drugim prednostnim sektorjem in nujnim 
potrebam;
– v času začetka pogajanj o prostovoljnih spora-  
zumih o partnerstvu ni lahko oceniti prihodnjih 
potreb. Potrebe po podpori v fazi pogajanj so 
na splošno dobro pokrite z globalnimi instru -
menti (EFI, FAO).
V več državah so države članice predvidele podporo 
FLEGT/gozdovom, na primer Združeno kraljestvo 
prek DFID (Gana, Indonezija, Liberija, Gvajana) ali 
Nemčija prek GIZ (Kamerun, Laos, Slonokoščena 
obala).
Večina večletnih okvirnih programov za 
obdobje 2014–2020 v državah, ki sodelujejo v pro -
cesu prostovoljnih sporazumov o partnerstvu, vklju -
čuje FLEGT v okviru enega od osrednjih sektorjev.
Kljub temu Komisija priznava, da bi lahko bila pod -
pora FLEGT v večletnih okvirnih programih držav, 
ki sodelujejo v procesu prostovoljnih sporazumov 
o partnerstvu, bolj sistematično predvidena.33
Prostovoljni sporazumi o partnerstvu in projekti 
podpore podpirajo izvrševanje zakonodaje o goz -
dovih, ker pojasnjujejo in spodbujajo skladnost 
zakonodaje o gozdovih, izboljšujejo znanje delež -
nikov o veljavni zakonodaji (s čimer se preprečujejo 
kršitve), krepijo sisteme in zmogljivosti za zago -
tavljanje sledenja lesa in nadzora gospodarskih 
subjektov po dobavnih verigah (s čimer se odkrivajo 
kršitve zakonodaje), spodbujajo sodelovanje delež -
nikov in zagotavljajo politični prostor, v katerem 
je mogoče razpravljati o vprašanjih upravljanja 
in izvrševanja zakonodaje, zmanjšujejo možnost 
korupcije, vzpostavljajo sistem neodvisne revizije, ki 
omogoča zunanji pregled izvrševanja zakonodaje, 
spodbujajo javno razkritje informacij in neodvi -
sno spremljanje gozdov, da se odkrivajo kršitve in 
doseže večja preglednost v sektorju, itd.
V mnogih partnerskih državah je za zagotavljanje 
izvrševanja zakonodaje o gozdovih pristojno mini -
strstvo za gozdarstvo ali enakovredna institucija. 
Cilja mnogih projektov podpore FLEGT sta krepitev 
in opremljanje teh institucij. V več državah, kot sta 
Indonezija in Kamerun, je že dlje časa na voljo pod -
pora gozdarskemu sektorju, ki jo financirajo države 
članice.
Širša podpora organom kazenskega pregona, kot 
je policija, verjetno presega to, kar je mogoče 
doseči v okviru FLEGT. V več državah je zajeta s širšo 
podporo upravljanju, ki je zagotovljena z večletnim 
okvirnim programom, ali s podporo držav članic.
Čeprav se pričakuje, da podpora FLEGT prispeva 
k boljšemu izvrševanju zakonodaje, ni mogoče 
razumno pričakovati, da bo podpora Evropske 
komisije FLEGT pokrila vse potrebe na tem področju 
in vplivala na indeks zaznave korupcije po nekaj 
letih izvajanja.
Odgovori Komisije 41
39
V zvezi s tem projektom so bili izvedeni standar -
dni postopki v rezultate usmerjenega spremljanja 
in postopki vmesnega vrednotenja, projekt pa je 
zelo natančno spremljala delegacija EU z rednimi 
obiski na terenu na različnih lokacijah projekta in 
zelo pogostimi srečanji z vsemi zadevnimi akterji. 
Komisija opaža tudi, da je bilo v končnem vredno -
tenju projekta ugotovljeno, da je projekt dejansko 
dosegel nekatere rezultate.
40
Komisija želi pojasniti, da se je projekt podpore 
FLEGT izvajal med letoma 2006 in 2009 ter da so bili 
indonezijski vladi dodeljeni viri za gozdarski sektor 
leta 2012 (tj. projektu „Podpora odzivu Indonezije 
na podnebne spremembe“, ki ga je izvedlo mini -
strstvo za gozdarstvo). Indonezija je prav tako še 
naprej upravičena do znatne pomoči prek sklada 
EU FLEGT in programa FAO FLEGT. Pošteno bi bilo 
tudi priznati, da je Združeno kraljestvo v celotnem 
obdobju še naprej zagotavljalo znatne naložbe 
v zvezi s FLEGT.
41
Podpora indonezijski vladi v gozdarskem sektorju 
je bila po letu 2004 zagotovljena z več projekti 
(npr. Projekt preprečevanja in omejevanja posledic 
gozdnih požarov na jugu Sumatre, Projekt podpore 
FLEGT, Podpora odzivu Indonezije na podnebne 
spremembe), pri čemer je treba tudi tukaj upošte -
vati stalno podporo, ki jo zagotavljata EFI in v manj -
šem obsegu program FAO FLEGT.
Spomniti je treba, da podporo FLEGT v Indoneziji 
zagotavljajo Komisija in države članice. Komisija 
meni, da je ta skupna podpora usklajena s potre -
bami in je bila na dopolnjujoč način usmerjena 
v različne skupine deležnikov.36
Komisija se ne strinja, da so bili vsi projekti, kate -
rih cilj je bila krepitev zmogljivosti javnih orga -
nov, neučinkoviti. S prostovoljnim sporazumom 
o partnerstvu se poskušajo obravnavati širši izzivi. 
Njegovo izvajanje je odvisno od ukrepov različnih 
akterjev, ne le ministrstva za gozdarstvo. Prav tako 
je nekoherentno povezovati napredek pri prosto -
voljnem sporazumu o partnerstvu s posameznim 
specifičnim projektom, če večina donatorskih virov 
za navedeni sporazum izhaja iz sklada z več dona -
torji, s katerim so bili doseženi pomembni rezultati.
Komisija priznava težave s kamerunskim projektom, 
vendar želi poudariti, da so zamude pri izvajanju 
prostovoljnega sporazuma o partnerstvu nastale 
tudi zaradi drugih dejavnikov.
V Indoneziji se je poudarek na sodelovanju z EU 
postopno prenesel na civilno družbo in zasebni sek -
tor, medtem ko je bil glavni prejemnik na začetku 
ministrstvo za gozdarstvo. Ta proces se je začel 
veliko pred projektom podpore FLEGT, ki ga je izva -
jalo ministrstvo za gozdarstvo, na podlagi potreb 
po izvajanju prostovoljnega sporazuma o partner -
stvu in prizadevanj za zagotovitev dopolnjevanja 
s podporo Združenega kraljestva.
37
V zvezi s projektom so bili izvedeni dve misiji 
v rezultate usmerjenega spremljanja (ROM) in tri 
zunanja vrednotenja, kar izraža veliko pozornost, ki 
jo je Komisija namenila projektu. Vsa letna poro -
čila o projektu so bila izmenjana med Komisijo 
in upravičenci, sklenjena pa sta bila dva dodatka 
k pogodbi, s katerima sta bila spremenjena časovni 
okvir in obseg projekta, kar izraža prizadevanja za 
odpravo pomanjkljivosti projekta. Prav tako je treba 
omeniti, da se je projekt izvajal decentralizirano, 
kar pomeni, da je pogodbene upravičence imeno -
vala in nadzirala kamerunska vlada, kar še dodatno 
izpodbija domnevo, da je bilo usklajevanje Komisije 
neučinkovito.
V končnem poročilu o vrednotenju je navedeno, da 
je bila s projektom kljub pomanjkljivostim ustvar -
jena osnova za uporabo sledenja lesa in so bile 
pridobljene pomembne izkušnje.
Odgovori Komisije 42
49
V Liberiji je bila zloraba dovoljenj za uporabo lesa 
v zasebne namene ustavljena na podlagi poročil 
organizacij civilne družbe, ki so dejavne v procesu 
prostovoljnih sporazumov o partnerstvu. S pro -
stovoljnim sporazumom o partnerstvu je bil zago -
tovljen forum za razpravo o tem vprašanju. EU je 
imela dejavno vlogo pri spremljanju tega vprašanja 
in je liberijski vladi zagotovila podporo za preiskavo. 
Od takrat je za dovoljenja veljal moratorij in ob 
podpori EU je bila pripravljena nova uredba o dovo -
ljenjih za uporabo lesa v zasebne namene. Liberija 
dosega stalen napredek pri vzpostavljanju sistema 
preverjanja zakonitosti lesa, sistem za sledenje lesa 
po vsej državi pa že deluje.
51
Komisija želi pojasniti, da je Malezija federativna 
država in da so odgovornosti za upravljanje gozdov 
decentralizirane na državni ravni. Medtem ko polo -
toška Malezija in zvezna država Sabah sodelujeta 
v procesu prostovoljnih sporazumov o partnerstvu, 
tako da razvijata mreže in sistem preverjanja zakoni -
tosti lesa, je zvezna država Sarawak zavrnila kakršno 
koli sodelovanje pri prostovoljnem sporazumu 
o partnerstvu. Gre za notranjepolitično vprašanje 
Malezije.
52
Izvajanje teh ambicioznih in zapletenih sporazumov 
v nekaterih partnerskih državah, zlasti v tistih s šib -
kimi zmogljivostmi in upravljanjem, se je izkazalo za 
zahtevnejše in zapletenejše, kot je bilo pričakovati.
53
Koristno je razlikovati med poročanjem o izvajanju 
uredbe FLEGT in širšim poročanjem o akcijskem 
načrtu FLEGT.
Komisija priznava, da bi bilo zaželeno bolj siste -
matično poročanje o napredku akcijskega načrta 
FLEGT. Kljub temu je Komisija redno poročala prek 
različnih mehanizmov, medtem ko so države članice 
o svojih dejavnostih redno poročale na delovni 
skupini Sveta za gozdove (vsaj nekajkrat na leto), 
na rednih ad hoc srečanjih FLEGT, na odboru FLEGT 
in nedavno v okviru strokovne skupine za FLEGT 
in uredbo EU o lesu. O FLEGT je potekala razprava 
tudi v Delovni skupini za razvojno sodelovanje, na V zadnjih letih je bila podpora vedno bolj name -
njena zasebnemu sektorju in MSP prek partnerstev 
med nevladnimi organizacijami in združenji lesne 
industrije, financiranih s programoma EU ACTIVE 
in SWITCH. EU je financirala tudi akcijski načrt za 
trgovino z lesom, globalno pobudo s pomemb -
nimi dejavnostmi v Indoneziji, ki je bila usmer -
jena izključno v zmogljivosti zasebnega sektorja, 
vključno z nekaterimi malimi kmetijami. Podpora 
MSP je bila zagotovljena s programoma MFP2 in 
MFP3 (Multi -Stakeholder Forestry Programme  – pro -
gram za gozdarstvo z več deležniki), ki ju je podprlo 
Združeno kraljestvo, zdaj pa se opredeljujejo nacio-  
nalne rešitve za njihove težave, in sicer pridobitev 
SVLK, vključno z izboljšanjem ureditve in znatno 
proračunsko podporo, ki jo zagotavljata nacionalna 
in lokalna oblast.
Dodatna podpora MSP je predvidena v okviru 
nekaterih tekočih pobud (nove faze programa FAO 
FLEGT in komponente EU FLEGT Regionalna Azija).
43
Dejavniki, ki po navedbah Sodišča vplivajo na 
dosežke projekta, so zelo široki in zajemajo večino 
značilnih izzivov, ki vplivajo na projekte razvojnega 
sodelovanja.
Projekti FLEGT so posebej izpostavljeni takšnim 
težavam zaradi zapletenosti obravnavanja obču -
tljivih zadev v zvezi z upravljanjem naravnih virov, 
zahtevnega okolja, v katerem ti projekti delujejo, 
ter tehnične in politične zapletenosti procesa 
prostovoljnih sporazumov o partnerstvu v okviru 
FLEGT. Za proces FLEGT je potrebna znatna uporaba 
človeških virov iz delegacij EU.
46
Izvajanje prostovoljnega sporazuma o partnerstvu 
v Kamerunu se je izkazalo za še zapletenejše, kot je 
bilo pričakovati, in ni doseglo pričakovanj EU.
Opredeljene so bile naloge novega sistema (SIGIF), 
pri čemer je njegov razvoj zdaj financiran z nem -
škimi skladi, čeprav je EU tudi dodelila vire za 
podporo postopni uvedbi novega sistema z dejav -
nostmi, kot je usposabljanje.
Odgovori Komisije 43
Odboru 133 in delovni skupini za carino. Poleg tega 
so poznejši komisarji poročali na srečanjih Sveta za 
kmetijstvo v tem obdobju. Tudi komisarji za razvoj 
so o napredku in izzivih redno poročali v Evropskem 
parlamentu, kjer je potekalo več srečanj z obsežnimi 
posvetovanji in poročanji.
Srečanja deležnikov in zagotavljanje povratnih 
informacij so potekala za vse procese pogajanj 
o prostovoljnih sporazumih o partnerstvu, države, 
ki sodelujejo v procesu prostovoljnih sporazu -
mov o partnerstvu, pa objavljajo letna poročila 
o napredku.
Kar zadeva obveznosti iz člena 9 uredbe FLEGT 
o poročanju o izvajanju sheme izdajanja dovo -
ljenj FLEGT, se je Komisija odločila, da poročila ne 
pripravi, dokler se dovoljenja FLEGT ne izdajo, saj 
poročanje v skladu z uredbo FLEGT izrecno zadeva 
evidenco prejetja dovoljenj FLEGT in težav, ki se 
pojavljajo v zvezi s temi shemami.
Leta 2011 je bilo pripravljeno poročilo o napredku 
izvajanja akcijskega načrta FLEGT na podlagi pri -
spevkov držav članic. Predloženo je bilo državam 
članicam, s katerimi se je o njem tudi razpravljalo. 
S tekočim vrednotenjem bo zagotovljena možnost 
za poročanje Svetu in Parlamentu.
54
Pomembno je razlikovati med pojmoma iz projek -
tne zbirke podatkov, okvira spremljanja za prosto -
voljne sporazume o partnerstvu in širšim okvirom 
spremljanja za akcijski načrt FLEGT.
(Glej tudi odgovor Komisije na odstavek 22.)
Komisija želi pojasniti tudi, da poročilo o napredku 
za obdobje 2003–2010 ni poročilo EFI, ampak poro -
čilo o napredku akcijskega načrta FLEGT, ki ga je 
zahtevala Komisija.56
Pred začetkom vrednotenja akcijskega načrta FLEGT 
je Komisija redno ocenjevala napredek različnih 
komponent in težave, ki so se pojavile, nenazadnje 
v poročilu o napredku za leto 2011. Vrednotenje 
akcijskega načrta FLEGT bo pripomoglo k obrav -
navanju novih vprašanj, povezanih z razvojem 
globalnega okvira, kot je navedeno v odstavku 56, 
in k oblikovanju prihodnjih prizadevanj EU na tem 
področju. Komisija si je prizadevala za proaktivno 
prilagoditev izvajanja akcijskega načrta, da bi 
obravnavala nov razvoj dogodkov. Nekateri odzivi, 
ki so že uveljavljeni, so navedeni spodaj. Kljub temu 
Komisija priznava, da bo treba na podlagi vrednote -
nja razviti obsežnejše odzive.
56 (a) 
Doslej so bili izvedeni naslednji koraki za obrav -
navanje vedno večjega pomena Azije na področju 
trgovine z lesom:
– memorandum o soglasju s Kitajsko za vzposta -
vitev mehanizma dvostranskega sodelovanja 
v zvezi s FLEGT;
– začetek pogajanj o prostovoljnih sporazumih 
o partnerstvu z glavnimi državami predeloval -
kami, kot sta Vietnam in Tajska;
– podaljšanje pripravljalnih faz za prostovoljne 
sporazume o partnerstvu z zadevnimi država -
mi proizvajalkami v regiji (Laosom in nedavno 
Mjanmarom).
56 (b) 
Doslej so bili izvedeni naslednji koraki za obravna -
vanje vedno večjega vpliva nezakonite rabe gozdov 
za druge namene:
– večja pozornost, namenjena nezakoniti rabi 
gozdov za druge namene in temu, kako učinko -
vito obravnavati to vprašanje v okviru prosto -
voljnega sporazuma o partnerstvu;
– sporočilo, pripravljeno za delegacije EU;
– večja pozornost, namenjena upravljanju 
gozdnega prostora v programih Generalnega 
direktorata za mednarodno sodelovanje in 
razvoj (GD DEVCO).
Odgovori Komisije 44
58
Komisija se ne strinja z nekaterimi opažanji Sodišča.
58 (b) 
Inovativno naravo akcijskega načrta FLEGT, razno -
likost ukrepov politike, regulativnih ukrepov in 
ukrepov razvojnega sodelovanja ter številčnost 
akterjev in partnerjev je težko povezati v enoten 
delovni načrt z jasnimi mejniki in roki ter namen -
skim proračunom. Ima pa veliko ukrepov FLEGT, kot 
so prostovoljni sporazumi o partnerstvu ali projekti, 
svoje podrobne načrte izvajanja.
58 (c) 
Komisija se ne strinja s stališčem Sodišča, da je bila 
uredba EU o lesu sprejeta pozno. Uredba EU o lesu 
ni navedena v akcijskem načrtu, ki omenja le prou -
čevanje „uresničljivosti zakonodaje za nadzor uvoza 
nezakonito pridobljenega lesa v EU“. Uredba je bila 
predlagana šele po obsežnem proučevanju nači -
nov za obravnavanje nezakonite sečnje z uporabo 
veljavne zakonodaje. Zakonodaja je bila sprejeta 
in je začela veljati 20. oktobra 2010, uporabljati pa 
se je začela marca 2013. Ko se je uredba EU o lesu 
začela uporabljati, je Komisija sprejela ukrepe za 
zagotovitev celovitega izvajanja zakonodaje.
58 (d) 
Kot je predvideno v akcijskem načrtu FLEGT, je 
Komisija proučila načine za ustvarjanje sinergij 
z obstoječimi javnimi ali zasebnimi shemami cer -
tificiranja in povečuje svoja prizadevanja na tem 
področju.
58 (e) 
Pomoč je bila odobrena v skladu z jasnimi merili, 
čeprav uporaba enotnega sklopa meril za vsa 
posredovanja ni bila mogoča zaradi različnih prav -
nih podlag finančnih instrumentov. Komisija je pri 
podpori državam proizvajalkam lesa jasno dajala 
prednost državam, ki sodelujejo v procesu prosto -
voljnih sporazumov o partnerstvu.56 (c) 
Doslej so bili izvedeni naslednji koraki za spodbuja -
nje sinergij z ukrepom REDD+:
– Komisija spodbuja sinergije med FLEGT in REDD, 
predvsem prek pobude EU REDD in delovne 
skupine FLEGT -REDD+;
– agendi FLEGT in REDD+ sta tesno povezani in se 
medsebojno podpirata v več državah, vključno 
z Gvajano ali Liberijo.
56 (d) 
Doslej so bili izvedeni naslednji koraki za obravna -
vanje spreminjajočih se trendov v izvozu lesa v EU:
– redno spremljanje prek študij o trgovini z lesom 
in sistema za neodvisno spremljanje trga;
– uredba EU o lesu in dvostranski mehanizem 
sodelovanja s Kitajsko.
56 (e) 
Doslej so bili izvedeni naslednji koraki:
– koraki za spodbujanje sinergij z zasebnim 
certificiranjem.
(Glej odgovor Komisije na odstavek 26.)
Zaključki in priporočila
57
Komisija se ne strinja z zaključkom Sodišča, da 
podpora, zagotovljena državam proizvajalkam lesa 
v okviru akcijskega načrta EU FLEGT, ni bila dovolj 
dobro upravljana. Komisija si je prizadevala, da je 
podporo FLEGT, namenjeno državam proizvajal -
kam, čim bolje upravljala, ob upoštevanju izzivov 
obravnavanja nezakonite sečnje na globalni ravni, 
zapletenosti spodbujanja dobrega upravljanja goz -
dov in izvrševanja zakonodaje v različnih državah 
v razvoju ter inovativne narave akcijskega načrta 
FLEGT. Komisija bo nadaljevala s prizadevanjem 
za dodatno izboljšanje učinkovitosti, uspešnosti in 
gospodarnosti. Opirala se bo na posebno poročilo 
Sodišča ter na tekoče vrednotenje akcijskega načrta 
FLEGT, v okviru katerega so proučeni različni pro -
grami, projekti in ukrepi.
Odgovori Komisije 45
podpore državam za krepitev upravljanja gozdov 
v izbranih državah, ki so strateškega pomena v boju 
proti nezakoniti sečnji, ne izberejo pa možnosti 
prostovoljnega sporazuma o partnerstvu.
59 (b) 
Šest sklenjenih prostovoljnih sporazumov o part-  
nerstvu je začelo veljati konec leta 2009, leta 2011, 
2012, 2013 in 2014. Glede na ambicioznost reform, ki 
jih vključujejo, zapletenost prizadevanja in izzivov 
v zvezi z upravljanjem v partnerskih državah je 
razumljivo, da sta za njihovo celovito izvajanje po-  
trebna čas in trajna zavezanost. Komisija priznava, 
da so bili izzivi glede izvajanja podcenjeni.
59 (c) 
Glej odgovor Komisije na odstavek 53.
Komisija je redno poročala državam članicam in 
drugim deležnikom o napredku pri akcijskem načrtu 
FLEGT. Pripravljena so bila letna poročila o izvaja -
nju prostovoljnih sporazumov o partnerstvu. Prvo 
poročilo o napredku je bilo pripravljeno leta 2010. 
Vrednotenje se je začelo v začetku leta 2014 na pod -
lagi posvetovanj, ki so se začela leta 2013.
Priporočilo 5
Komisija sprejema to priporočilo.
Priporočilo 6
Komisija sprejema to priporočilo. Tekoče vrednote -
nje akcijskega načrta FLEGT kaže, da se je Komisija 
zavedala potrebe po oceni trenutnega pristopa in 
je vrednotenje načrtovala že leta 2013. Na pod -
lagi rezultatov vrednotenja bo Komisija pripravila 
delovni dokument služb Komisije.Priporočilo 1
Komisija delno sprejema to priporočilo.
Kar zadeva proračun, bo to izvedljivo le za tematske 
programe.
Priporočilo 2
Komisija ne more sprejeti tega priporočila v taki 
obliki.
Čeprav se Komisija popolnoma strinja s potrebo, da 
vse države članice strogo izvajajo uredbo EU o lesu, 
želi tudi poudariti, da je, kot je navedeno v odgo -
voru na odstavek 25, že sprejela ustrezne ukrepe 
za spodbujanje učinkovitega izvajanja te uredbe in 
bo s tem še nadaljevala v skladu s svojo strategijo 
o zagotovitvi skladnosti. Zaradi sprejetih ukrepov 
je več držav članic pospešilo postopek izvajanja 
in poročalo o polni skladnosti. Velika večina držav 
članic (24 od 28) je vzpostavila ukrepe za izvajanje 
uredbe EU o lesu in izvaja preglede gospodarskih 
subjektov v skladu z navedeno uredbo. Komisija je 
začela postopek za ugotavljanje kršitev proti trem 
državam članicam, ki ne izpolnjujejo svojih obvez-  
nosti, in v zvezi s tem preiskuje četrto.
Poleg tega Komisija opozarja, da je izvajanje uredbe 
EU o lesu predvsem odgovornost držav članic in 
da so morale države članice poročilo o prvih dveh 
letih uporabe navedene uredbe predložiti do 
30. aprila 2015. Komisija bo v skladu s členom 20 
uredbe EU o lesu Svetu in Parlamentu poročala 
o pregledu delovanja in učinkovitosti uredbe do 
3. decembra 2015.
Priporočilo 3
Komisija sprejema to priporočilo.
Kot je pojasnjeno v odgovoru Komisije na 
odstavek 26, je bilo v preteklosti veliko narejenega 
za spodbujanje teh sinergij.
Priporočilo 4
Komisija sprejema to priporočilo.
Dodelitev virov posameznim državam bo odvisna 
tudi od razpoložljivosti financiranja.
Komisija je leta 2014 potrdila sklep o financiranju za 
novo pobudo s FAO, s katero bo ponudila svežnje 

KAKO DO PUBLIKACIJ EVROPSKE UNIJE
Brezplačne publikacije:
  en izvod:  
na spletni strani EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  več kot en izvod ter plakati in zemljevidi:  
pri predstavništvih Evropske unije (http://ec.europa.eu/represent_sl.htm), 
pri delegacijah v državah, ki niso članice EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sl.htm),  
pri službi Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sl.htm) ali  
s klicem na telefonsko številko 00 800 6 7 8 9 10 11 (brezplačna številka za celotno EU) (*).
(*)  Informacije so brezplačne, kakor tudi večina klicev (nekateri operaterji, telefonske govorilnice ali hoteli lahko klic zaračunajo).
Publikacije, ki so naprodaj:
 na spletni strani EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Nezakonita sečnja in trgovina z nezakonito posekanim lesom 
vplivata na večino gozdnatih dežel. Povzročata okoljsko 
škodo in izgubo biotske raznovrstnosti ter imata negativne 
gospodarske in socialne učinke. Cilj akcijskega načrta EU 
z naslovom Izvrševanje zakonodaje, upravljanje in trgovanje 
na področju gozdov (FLEGT) je globalno zmanjšanje 
nezakonite sečnje s podporo upravljanju gozdov v državah 
proizvajalkah lesa in z zmanjševanjem uvoza nezakonito 
pridobljenega lesa v EU. Sodišče je v tem poročilu prišlo do 
zaključka, da Komisija ni dovolj dobro upravljala podpore 
državam proizvajalkam lesa v okviru akcijskega načrta FLEGT. 
FLEGT je bil sicer zasnovan na inovativen način, vendar 
Komisija ni pripravila ustreznega delovnega načrta z jasnimi 
cilji, mejniki in namenskim proračunom. Ni jasno določila 
prioritet za svojo pomoč, postopki spremljanja in poročanja 
pa so bili nezadovoljivi. Glavni preučeni projekti so bili 
neuspešni in predvidene sheme izdajanja dovoljenj za les še 
ne delujejo v celoti v nobeni od partnerskih držav.
EVROPSKO 
RAČUNSKO
SODIŠČE