[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 1.12.2010

COM(2010) 705 konč.

2010/0343 (NLE)

Predlog

SKLEP SVETA

o sklenitvi mednarodnega sporazuma o kakavu 2010 s strani Evropske unije

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Konferenca Združenih narodov o kakavu 2010 se je formalno zaključila 25. junija 2010, potem ko so različne delegacije izrazile soglasje o izpogajanem besedilu novega mednarodnega sporazuma o kakavu 2010, ki naj bi nadomestil Mednarodni sporazum o kakavu 2001, kakor je bil podaljšan.

Na podlagi rezultatov pogovorov in vsebine nove listine, ki upošteva stališče Komisije, slednja meni, da bi bilo treba deponirati listino o sklenitvi pri uradu za mednarodne pogodbe Združenih narodov v New Yorku, potem ko je Svetu[1] predlagala podpis tega sporazuma in njegovo začasno uporabo.

Tako kot pri postopku podpisa in začasne uporabe sporazuma je glavni cilj še vedno spodbujanje mednarodnega sodelovanja na področju trgovine s kakavom, ki je v izključni pristojnosti Evropske unije. Evropska unija mora zato v skladu s členom 207 PDEU skleniti novi mednarodni sporazum o kakavu 2010.

Glede na to, da je listine o sprejetju, sklenitvi ali ratifikaciji mogoče podpisati in deponirati pri depozitarju od 1. oktobra 2010 do 30. septembra 2012, se Svet poziva, naj sprejme ta sklep pred navedenim datumom.

2010/0343 (NLE)

Predlog

SKLEP SVETA

o sklenitvi mednarodnega sporazuma o kakavu 2010 s strani Evropske unije

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 207(3) in (4) Pogodbe, v povezavi s členom 218(6) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta[2],

ob upoštevanju naslednjega:

1. Pogajalska konferenca, ki je bila ustanovljena v okviru UNCTAD (Konferenca Združenih narodov za trgovino in razvoj), je 25. junija 2010 odobrila besedilo mednarodnega sporazuma o kakavu 2010 (v nadaljnjem besedilu: sporazum 2010). Sporazum je sestavljen v angleškem, španskem, francoskem, arabskem, kitajskem in ruskem jeziku, ki so vsi verodostojni.

2. Ta novi sporazum je bil sklenjen, da bi nadomestil Mednarodni sporazum o kakavu 2001, katerega veljavnost je bila podaljšana do 30. septembra 2012.

3. Podpis mednarodnega sporazuma o kakavu 2010 in deponiranje listin o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi sta mogoča od 1. oktobra 2010 do 30. septembra 2012.

4. Cilji sporazuma 2010 so povezani s skupno trgovinsko politiko.

5. Evropska unija je pogodbenica mednarodnega sporazuma 2001, kot je bil podaljšan, podpis in deponiranje listine o začasni uporabi sporazuma 2010 pa sta že bila predmet Sklepa št. …. z dne ………[3], zato je v njenem interesu, da sklene tudi sporazum, ki ga bo nadomestil –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Mednarodni sporazum o kakavu 2010 se odobri v imenu Evropske unije.

Besedilo sporazuma je priloženo k temu sklepu.

Člen 2

Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo, pooblaščeno za deponiranje listine o odobritvi pri generalnem sekretarju Združenih narodov v imenu Evropske unije v skladu s sporazumom 2010.

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti .

V Bruslju, […]

Za Svet

Predsednik

PRILOGA MEDNARODNI SPORAZUM O KAKAVU, 2010

PREAMBULA

Pogodbenice tega sporazuma so se

a) ob priznavanju prispevka sektorja kakava k zmanjševanju revščine in doseganju mednarodno dogovorjenih razvojnih ciljev, zlasti razvojnih ciljev tisočletja;

b) ob priznavanju pomena kakava in trgovanja z njim za gospodarstvo držav v razvoju kot vira zaslužka prebivalstva ter ob priznavanju pomembnega prispevka trgovanja s kakavom k možnostim prihodka od izvoza in pripravi njihovih programov gospodarskega in družbenega razvoja;

c) ob priznavanju pomena sektorja kakava za preživljanje milijonov ljudi, zlasti v državah v razvoju, kjer je proizvodnja kakava glavni neposredni vir dohodka majhnih proizvajalcev;

d) ob priznavanju dejstva, da lahko tesno mednarodno sodelovanje na področju kakava in trajni dialog med vsemi interesnimi skupinami v vrednostni verigi sektorja kakava prispevata k trajnostnemu razvoju svetovnega gospodarstva kakava;

e) ob priznavanju pomena strateških partnerstev med državami izvoznicami in državami uvoznicami za vzpostavitev trajnostnega gospodarstva kakava;

f) ob priznavanju dejstva, da je treba v skupnem interesu proizvajalcev in potrošnikov zagotoviti preglednost mednarodnega trga s kakavom;

g) ob priznavanju prispevka predhodnih mednarodnih sporazumov o kakavu iz let 1972, 1975, 1980, 1986, 1993 in 2001 k razvoju svetovnega gospodarstva kakava;

dogovorile o naslednjem:

Poglavje I - Cilji

Člen 1 Cilji

Da se okrepi svetovni sektor kakava, spodbuja njegov trajnostni razvoj in povečajo prednosti za vse zainteresirane strani, so cilji sedmega mednarodnega sporazuma o kakavu naslednji:

a) spodbujati mednarodno sodelovanje v okviru svetovnega gospodarstva kakava;

b) zagotoviti ustrezen okvir za razpravo o vseh vprašanjih v zvezi s kakavom med vladami in zasebnim sektorjem;

c) prispevati h krepitvi nacionalnih gospodarstev kakava v državah članicah s pripravo, razvojem in oceno ustreznih projektov, ki bodo predloženi pristojnim institucijam za financiranje in izvajanje, ter iskanjem finančnih virov za projekte, ki so v korist državam in svetovnemu gospodarstvu kakava;

d) prizadevati si za pravične cene, ki bodo proizvajalcem in potrošnikom v vrednostni verigi sektorja kakava zagotavljale pravične dobičke, in prispevati k uravnoteženemu razvoju svetovnega gospodarstva kakava, v interesu vseh članic;

e) spodbujati ekonomsko, družbeno in ekološko trajnostno gospodarstvo kakava;

f) spodbujati raziskave in uporabiti njihove rezultate s podporo izobraževalnih in informativnih programov, ki omogočajo prenos tehnologij na področju kakava članicam;

g) spodbujati preglednost svetovnega gospodarstva kakava, zlasti trgovine s kakavom z zbiranjem, analizo in razširjanjem ustreznih statističnih podatkov in izvajanjem ustreznih študij ter spodbujati odpravljanje ovir za trgovino;

h) spodbujati porabo čokolade in proizvodov iz kakava, da se poveča povpraševanje po kakavu, zlasti s poudarjanjem dobrih lastnosti kakava, vključno z ugodnimi učinki na zdravje, v tesnem sodelovanju z zasebnim sektorjem;

i) spodbujati članice k zagotavljanju kakovosti kakava in razvoju ustreznih postopkov za zagotavljanje prehranske varnosti v sektorju kakava;

j) spodbujati članice, da pripravijo in izvajajo strategije, s katerimi se bo lokalnim skupnostim in majhnim proizvajalcem omogočilo, da čim bolje izkoristijo možnosti proizvodnje kakava, ter tako prispevalo k zmanjšanju revščine;

k) izboljšati razpoložljivost podatkov o finančnih instrumentih in storitvah v korist proizvajalcem kakava, zlasti dostop do posojil in načine obvladovanja tveganj.

Poglavje II – Opredelitve

Člen 2 Opredelitve

Za namen tega sporazuma:

1. kakav pomeni kakavova zrna in proizvode iz kakava;

2. fini ali aromatični kakav pomeni kakav, ki ima izjemen okus in barvo in ki se proizvaja v državah iz Priloge C k temu sporazumu;

3. proizvodi iz kakava pomenijo proizvode, proizvedene izključno iz kakavovih zrn, na primer kakavovo maso/liker, kakavovo maslo, kakav v prahu brez dodatka sladkorja, kakavov kolač in oluščena zrna;

4. čokolada in čokoladni proizvodi pomenijo proizvode iz kakavovih zrn v skladu s standardi za čokolado in čokoladne proizvode iz Codexa Alimentariusa;

5. zaloge kakavovih zrn pomenijo vsa posušena kakavova zrna, shranjena na zadnji dan kakavovega leta (30. september), ne glede na to, kje se skladiščijo, kdo je njihov lastnik in za kakšno uporabo so namenjena;

6. kakavovo leto pomeni obdobje 12 mesecev od 1. oktobra do vključno 30. septembra;

7. Organizacija pomeni Mednarodno organizacijo za kakav iz člena 3;

8. Svet pomeni Mednarodni svet za kakav iz člena 6;

9. pogodbenica pomeni vlado, Evropsko unijo ali medvladno organizacijo iz člena 4, ki soglaša, da jo ta sporazum zavezuje začasno ali dokončno;

10. članica pomeni pogodbenico v skladu z zgornjo opredelitvijo;

11. država uvoznica ali članica uvoznica pomeni državo ali članico, katere uvoz kakava, izražen v ekvivalentu kakavovih zrn, presega izvoz;

12. država izvoznica ali članica izvoznica pomeni državo ali članico, katere izvoz kakava, izražen v ekvivalentu kakavovih zrn, presega uvoz. Kljub temu pa država proizvajalka, katere uvoz kakava, izražen v ekvivalentu kakavovih zrn, presega izvoz, vendar njena proizvodnja kakava presega uvoz ali vidno domačo porabo[4], na svojo željo lahko velja za članico izvoznico;

13. izvoz kakava pomeni celotno količino kakava, ki zapusti carinsko območje države, uvoz kakava pa pomeni celotno količino kakava, ki vstopi v carinsko območje države, pri čemer v teh opredelitvah carinsko ozemlje članice, ki vključuje več carinskih ozemelj, pomeni vsa ta carinska območja skupaj;

14. trajnostno gospodarstvo kakava pomeni celovito vrednostno verigo, v kateri vse interesne skupine pripravijo in spodbujajo ustrezne politike za doseganje ravni proizvodnje, predelave in porabe, ki so gospodarsko rentabilne, ekološko upravičene in družbeno odgovorne, v interesu sedanjih in prihodnjih generacij, njihov cilj pa je povečati produktivnost in rentabilnost v vrednostni verigi kakava za vse udeležene zainteresirane strani, zlasti majhne proizvajalce;

15. zasebni sektor pomeni vse zasebne subjekte, katerih glavne dejavnosti spadajo v sektor kakava. Sem spadajo pridelovalci, trgovci, predelovalci, proizvajalci in raziskovalni inštituti. V okviru sedanjega sporazuma zasebni sektor obsega tudi javna podjetja, telesa in ustanove, ki opravljajo naloge, ki jih v drugih državah opravljajo zasebna podjetja;

16. okvirna cena pomeni reprezentativen kazalnik mednarodnih cen kakava in se uporablja za namene tega sporazuma, izračuna pa se v skladu s členom 33;

17. posebne pravice črpanja pomenijo posebne pravice črpanja sredstev Mednarodnega denarnega sklada;

18. tona pomeni težo 1 000 kilogramov ali 2 204,6 funtov, funt pa pomeni 453,597 gramov;

19. navadna večina pomeni večino glasov članic izvoznic in večino glasov članic uvoznic, šteto posebej;

20. posebno glasovanje pomeni dve tretjini glasov članic izvoznic in dve tretjini glasov članic uvoznic, šteto posebej, pod pogojem, da je prisotnih vsaj pet članic izvoznic in večina članic uvoznic;

21. začetek veljavnosti pomeni datum, na katerega postane ta sporazum začasno ali dokončno veljaven, razen če je določeno drugače.

Poglavje III – Mednarodna organizacija za kakav

Člen 3 Sedež in struktura Mednarodne organizacije za kakav

1. Mednarodna organizacija za kakav, ustanovljena z Mednarodnim sporazumom o kakavu 1972, obstaja še naprej; zagotavlja izvajanje določb tega sporazuma in nadzira njegovo uporabo.

2. Sedež Organizacije je vedno na ozemlju države članice.

3. Sedež organizacije je v Londonu, razen če Svet sklene drugače.

4. Organizacija deluje prek posrednika:

a) Mednarodnega sveta za kakav, ki je najvišji organ Organizacije;

b) pomožnih teles Sveta, vključno z Upravnim in finančnim odborom, Ekonomskim odborom, Posvetovalnim odborom o svetovnem gospodarstvu kakava ter vsemi drugimi odbori, ki jih ustanovi Svet, ter

c) sekretariata.

Člen 4 Članstvo v Organizaciji

1. Vsaka pogodbenica je članica Organizacije.

2. Obstajata dve kategoriji članstva v Organizaciji, in sicer:

a) članice izvoznice,

b) članice uvoznice.

3. Članica lahko spremeni svojo kategorijo članstva pod pogoji, ki jih določi Svet.

4. Dve ali več pogodbenic lahko v ustreznem obvestilu Svetu in depozitarju z veljavnostjo od datuma, ki ga določijo te pogodbenice, ter pod pogoji, dogovorjenimi s Svetom, izjavijo, da v Organizaciji sodelujejo kot skupina članic.

5. Vsako sklicevanje v tem sporazumu na „vlado“ ali „vlade“ vključuje Evropsko unijo in druge medvladne organizacije, ki imajo primerljive odgovornosti v zvezi s pogajanji, sklepanjem in uporabo mednarodnih sporazumov, zlasti sporazumov o osnovnih proizvodih. Skladno s tem vsako sklicevanje v tem sporazumu na podpis, ratifikacijo, sprejetje ali odobritev ali uradno obvestilo o začasni uporabi ali na pristop v primeru takih medvladnih organizacij velja kot sklicevanje na podpis, ratifikacijo, sprejetje ali odobritev ali uradno obvestilo o začasni uporabi ali na pristop takih medvladnih organizacij.

6. V primeru glasovanja o vprašanjih v njihovi pristojnosti medvladne organizacije glasujejo s številom glasov, ki je enako skupnemu številu glasov, ki pripada njihovim državam članicam v skladu s členom 10. V takih primerih države članice teh medvladnih organizacij ne uresničujejo svojih posameznih glasovalnih pravic.

Člen 5 Privilegiji in imunitete

1. Organizacija je pravna oseba. Ima predvsem pristojnost, da najema, pridobiva in odprodaja premičnine in nepremičnine ter začenja sodne postopke.

2. Statut, privilegije in imunitete Organizacije, njenega izvršnega direktorja, osebja in strokovnjakov ter predstavnikov članic, ki se nahajajo na ozemlju vlade gostiteljice zaradi izvajanja svojih funkcij, ureja sporazum o sedežu med vlado gostiteljico in Mednarodno organizacijo za kakav.

3. Sporazum o sedežu iz odstavka 2 tega člena je neodvisen od tega sporazuma. Vendar pa se prekine:

a) v skladu s sporazumom o sedežu;

b) če se sedež Organizacije prestavi z ozemlja države gostiteljice ali

c) če Organizacija preneha obstajati.

4. Organizacija lahko z eno ali več državami sklene sporazume, ki jih odobri Svet, za take privilegije in imunitete, ki so potrebni za ustrezno delovanje tega sporazuma.

Poglavje IV – Mednarodni svet za kakav

Člen 6 Sestava Mednarodnega sveta za kakav

1. Mednarodni svet za kakav sestavljajo vse članice Organizacije.

2. Vsako članico na sejah Sveta zastopajo ustrezno pooblaščeni zastopniki.

Člen 7 Pooblastila in funkcije sveta

1. Svet uresničuje vsa pooblastila in izvaja ali organizira izvedbo vseh funkcij, ki so potrebne za izvajanje posebnih določb tega sporazuma.

2. Svet nima pooblastila in se ne šteje, da so ga njegove članice pooblastile, za prevzemanje kakršnih koli obveznosti zunaj obsega tega sporazuma; zlasti nima pristojnosti za izposojanje denarja. Pri izvajanju svoje pristojnosti za sklepanje pogodb Svet vključi v svoje pogodbe pogoje te določbe in člena 23 na tak način, da so z njimi seznanjene druge stranke, ki sklepajo pogodbe s Svetom; vendar če ti pogoji niso vključeni, se pogodba ne razveljavi in ne predstavlja prekoračitve pooblastil Sveta.

3. Svet sprejme pravila in predpise, ki so potrebni za izvajanje določb tega sporazuma in so skladni z njim, vključno z lastnim poslovnikom in poslovniki svojih odborov ter finančnimi in kadrovskimi predpisi Organizacije. Svet lahko v svojem poslovniku predvidi postopek, po katerem lahko odloči o posebnih vprašanjih, ne da bi se sestal.

4. Svet vodi evidence, ki so potrebne za izvajanje njegovih funkcij po tem sporazumu, in druge ustrezne evidence.

5. Svet lahko po potrebi ustanovi delovno skupino ali skupine, ki so v pomoč pri izvajanju njegove naloge.

Člen 8 Predsednik in podpredsednik Sveta

1. Svet vsako kakavovo leto izvoli predsednika in podpredsednika, ki ne prejemata plače od Organizacije.

2. Predsednik in podpredsednik se izvolita izmed predstavnikov članic izvoznic ali izmed predstavnikov držav uvoznic. Ti funkciji vsako kakavovo leto izmenično izvajajo države iz obeh kategorij.

3. V začasni odsotnosti predsednika in podpredsednika ali v trajni odsotnosti enega ali obeh lahko Svet po potrebi izvoli nove začasne ali stalne uradnike izmed predstavnikov članic izvoznic ali izmed predstavnikov članic uvoznic.

4. Niti predsednik niti katerikoli drug uradnik, ki predseduje seji Sveta, ne glasuje. Član delegacije lahko uveljavlja glasovalne pravice članice, ki jo zastopa.

Člen 9 Seje sveta

1. Svet se praviloma sestane enkrat na polovico kakavovega leta.

2. Svet se sestane na posebni seji, kadar se tako odloči ali na zahtevo:

a) katerih koli petih članic;

b) vsaj dveh članic, ki imata vsaj 200 glasov;

c) izvršnega direktorja za namene členov 22 in 59.

3. Obvestilo o sejah Sveta se izda najmanj 30 koledarskih dni vnaprej, razen v izjemnih primerih, ko se izda najmanj 15 dni prej.

4. Seje se ponavadi skličejo na sedežu Organizacije, razen če Svet odloči drugače. Če se Svet na povabilo članice sestane drugje kakor na sedežu Organizacije, ta članica v skladu z upravnimi predpisi Organizacije plača nastale dodatne stroške.

Člen 10 Glasovi

1. Članice izvoznice imajo skupaj 1 000 glasov in članice uvoznice imajo skupaj 1 000 glasov. Ti glasovi so razporejeni znotraj vsake kategorije članic, to je članic izvoznic in uvoznic, v skladu z naslednjimi odstavki tega člena.

2. Za vsako kakavovo leto se glasovi članic izvoznic razdelijo: vsaka članica izvoznica ima pet osnovnih glasov. Preostali glasovi se razdelijo med vse članice izvoznice v sorazmerju s povprečnim obsegom njihovega izvoza kakava v predhodnih treh kakavovih letih, za katere je Organizacija objavila podatke v svoji zadnji izdaji Četrtletnega biltena statistike o kakavu . V ta namen se izvoz izračuna kot neto izvoz kakavovih zrn, povečan za neto izvoz kakavovih proizvodov, preračunanih v ekvivalent kakavovih zrn z uporabo pretvorbenih faktorjev, določenih v členu 34.

3. Za vsako kakavovo leto se glasovi držav uvoznic razdelijo med vse članice uvoznice v sorazmerju s povprečnim obsegom njihovega izvoza kakava v predhodnih treh kakavovih letih, za katere je Organizacija objavila podatke v svoji zadnji izdaji Četrtletnega biltena statistike o kakavu . V ta namen se uvoz izračuna kot neto uvoz kakavovih zrn, povečan za bruto uvoz kakavovih proizvodov, preračunanih v ekvivalent kakavovih zrn z uporabo pretvorbenih faktorjev, določenih v členu 34. Nobena članica nima manj kot pet glasov. Zato se glasovalne pravice držav članic z večjim številom glasov od najmanjšega določenega prerazporedijo med članice z manjšim številom glasov od najmanjšega določenega.

4. Če bi zaradi kakršnega koli razloga nastopile težave pri določanju ali posodabljanju statistične podlage za izračun glasov v skladu z določbami odstavkov 2 in 3 tega člena, se lahko Svet odloči za drugačno statistično podlago za izračun glasov.

5. Nobena članica, razen tistih iz odstavkov 4 in 5 člena 4, nima več kot 400 glasov. Vsak glas nad tem številom, ki izhaja iz izračunov v odstavkih 2, 3 in 4 tega člena, se prerazporedi med druge članice na podlagi teh odstavkov.

6. Kadar se spremeni članstvo v Organizaciji ali kadar se članici začasno razveljavijo ali obnovijo glasovalne pravice na podlagi katere koli določbe tega sporazuma, Svet zagotovi ponovno razdelitev glasov v skladu s tem členom. Evropska unija in druge medvladne organizacije iz člena 4 imajo v skladu s postopkom iz odstavkov 2 ali 3 tega člena glasovalne pravice ene članice.

7. Delnih glasov ni.

Člen 11 Postopek glasovanja v Svetu

1. Vsaka članica je upravičena do oddaje števila glasov, ki ji pripada, in nobena članica ni upravičena do delitve svojih glasov. Za razliko od teh glasov pa lahko članica odda katere koli glasove, ki jih je upravičena oddati po odstavku 2 tega člena.

2. S pisnim uradnim obvestilom predsedniku Sveta lahko vsaka članica izvoznica pooblasti katero koli drugo članico izvoznico in vsaka članica uvoznica lahko pooblasti katero koli drugo članico uvoznico, da zastopa njene interese in odda njene glasove na katerikoli seji Sveta. V tem primeru se ne uporabljajo omejitve iz odstavka 5 člena 10.

3. Članica, ki jo pooblasti druga članica, da odda glasove, ki jih ima članica pooblastiteljica na podlagi člena 10, odda te glasove v skladu z navodili članice, ki jo pooblasti.

Člen 12 Sklepi sveta

1. Svet si prizadeva, da sprejme vse sklepe in oblikuje vsa priporočila soglasno. Če soglasja ni mogoče doseči, lahko Svet sprejema sklepe in oblikuje priporočila s posebnim glasovanjem v skladu z naslednjimi postopki:

a) če ni dosežena večina glasov, ki se zahteva za posebno glasovanje, ker glasujejo proti več kot tri članice izvoznice ali več kot tri članice uvoznice, se predlog zavrne;

b) če ni dosežena večina glasov, ki se zahteva za posebno glasovanje, ker glasujejo proti tri članice izvoznice ali manj ali tri članice izvoznice ali manj, se o predlogu ponovno glasuje v 48 urah; ter

c) če še vedno ni dosežena večina glasov, potrebna za posebno glasovanje, se predlog zavrne.

2. Pri doseganju števila glasov, potrebnih za katerikoli sklep ali priporočilo Sveta, se glasovi članic, ki so se vzdržale, ne upoštevajo.

3. Članice se zavezujejo, da sprejemajo kot obvezujoče vse sklepe Sveta na podlagi določb tega sporazuma.

Člen 13 Sodelovanje z drugimi organizacijami

1. Svet sprejme vse potrebne ukrepe za začetek posvetovanja ali sodelovanje z Organizacijo Združenih narodov in njenimi organi, zlasti s Konferenco Združenih narodov za trgovino in razvoj, in Organizacijo Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo ter drugimi specializiranimi agencijami Združenih narodov in medvladnimi organizacijami.

2. Svet ob upoštevanju posebne vloge Konference Združenih narodov za trgovino in razvoj na področju mednarodne trgovine z osnovnimi proizvodi po potrebi obvešča to organizacijo o svojih dejavnostih in programih dela.

3. Svet lahko tudi stori vse potrebno za ohranjanje učinkovitega stika z mednarodnimi organizacijami proizvajalcev, trgovcev in proizvajalcev kakava.

4. Svet si prizadeva v svoja prizadevanja na področju politike proizvodnje in porabe kakava vključiti mednarodne finančne institucije in druge stranke z interesom za svetovno gospodarstvo kakava.

5. Svet se lahko odloči za sodelovanje z drugimi kvalificiranimi strokovnjaki s področja kakava.

Člen 14 Vabilo in sprejem opazovalcev

1. Svet lahko povabi katero koli državo nečlanico, da se udeležuje njegovih sej kot opazovalka.

2. Svet lahko povabi tudi katero koli organizacijo iz člena 13, da se udeležuje njegovih sej kot opazovalka.

3. Svet lahko kot opazovalke povabi tudi nevladne organizacije s strokovnim znanjem s področja sektorja kakava.

4. Svet se za vsako sejo posebej odloči glede sodelovanja opazovalk, vključno z nevladnimi organizacijami s strokovnim znanjem s področja sektorja kakava, v skladu s pogoji iz upravnih pravil Organizacije.

Člen 15 Sklepčnost

1. Sklepčnost, potrebna za začetek katere koli seje Sveta, pomeni navzočnost vsaj petih članic izvoznic in večine članic uvoznic, pod pogojem, da imajo te članice v vsaki kategoriji skupno najmanj dve tretjini vseh glasov članic te kategorije.

2. Če na dan, določen za začetek katere koli seje, na drugi dan in ves čas seje ni sklepčnosti v skladu z odstavkom 1 tega člena, pomeni sklepčnost za začetek seje navzočnost članic izvoznic in uvoznic, ki imajo v svoji kategoriji glasove za navadno večino.

3. Sklepčnost za nadaljevanje seje po otvoritvi katere koli seje na podlagi odstavka 1 tega člena je predpisana v odstavku 2 tega člena.

4. Zastopanje v skladu z odstavkom 2 člena 11 šteje za navzočnost.

Poglavje V – Sekretariat Organizacije

Člen 16 Izvršni direktor in osebje Organizacije

1. Sekretariat zajema izvršnega direktorja in osebje.

2. Svet imenuje izvršnega direktorja za obdobje, ki ni daljše od trajanja tega sporazuma in njegovega morebitnega podaljšanja. Svet določi pravila za izbiro kandidatov in pogoje za imenovanje izvršnega direktorja.

3. Izvršni direktor je upravni vodja Organizacije. Za upravljanje in izvajanje tega sporazuma v skladu s sklepi Sveta je odgovoren Svetu.

4. Osebje Organizacije je odgovorno izvršnemu direktorju.

5. Izvršni direktor imenuje osebje v skladu s predpisi, ki jih določi Svet. Pri pripravi teh predpisov Svet upošteva tiste, ki se uporabljajo za uradnike v podobnih medvladnih organizacijah. Osebje se, če je to izvedljivo, imenuje iz članic izvoznic in uvoznic.

6. Niti izvršni direktor niti osebje nimajo finančnega interesa v industriji kakava, trgovini s kakavom, prevozu ali oglaševanju kakava.

7. Pri izvajanju svojih nalog izvršni direktor in osebje ne prosijo za navodila ter jih ne prejemajo od nobene članice in nobenega drugega organa zunaj Organizacije. Vzdržujejo se vseh dejanj, ki bi lahko bila neskladna z njihovim položajem mednarodnih uradnikov, odgovornih samo Organizaciji. Vsaka članica se zavezuje, da bo spoštovala izključno mednarodni značaj nalog izvršnega direktorja in osebja in ne bo skušala vplivati na opravljanje njihovih nalog.

8. Izvršni direktor in osebje Organizacije ne smejo razkriti nobenih podatkov v zvezi z izvajanjem ali upravljanjem tega sporazuma, razen v primeru, da jih pooblasti Svet ali je to potrebno za pravilno izvajanje njihovih nalog po tem sporazumu.

Člen 17 Program dela

1. Na prvi seji Sveta po začetku veljavnosti sporazuma izvršni direktor Svetu predloži strateški načrt v pregled in odobritev. Eno leto pred iztekom petletnega strateškega načrta izvršni direktor Svetu predloži nov petletni strateški načrt.

2. Svet na svoji zadnji seji v kakavovem letu na priporočilo Ekonomskega odbora sprejme program dela Organizacije, ki ga pripravi izvršni direktor za naslednje leto. Program dela obsega projekte, pobude in dejavnosti, ki jih mora izvajati Organizacija. Program dela izvaja izvršni direktor.

3. Ekonomski odbor na svoji zadnji seji v kakavovem letu oceni izvajanje programa dela za tekoče leto na podlagi poročila izvršnega direktorja. Ekonomski odbor o svojih ugotovitvah poroča Svetu.

Člen 18 Letno poročilo

Svet objavi letno poročilo.

Poglavje VI – Upravni in finančni odbor

Člen 19 Ustanovitev Upravnega in finančnega odbora

1. Ustanovi se Upravni in finančni odbor. Odgovoren je za:

a) nadzor priprave osnutka upravnega proračuna, ki se predloži Svetu, na podlagi predloga proračuna, ki ga predloži izvršni direktor;

b) izpolnjevanje vseh drugih upravnih in finančnih nalog, ki mu jih naloži Svet, vključno s spremljanjem prihodkov in odhodkov ter zadev v zvezi z upravljanjem Organizacije.

2. Upravni in finančni odbor predstavi Svetu svoja priporočila glede navedenih zadev.

3. Svet pripravi pravilnik Upravnega in finančnega odbora.

Člen 20 Sestava Upravnega in finančnega odbora

1. Upravni in finančni odbor sestavlja šest članic izvoznic, ki se izmenjujejo na tem položaju, in šest članic uvoznic.

2. Vsaka članica Upravnega in finančnega odbora imenuje enega predstavnika in, če tako želi, enega ali več namestnikov. Članice vsake kategorije izvoli Svet na podlagi razdelitve glasov v skladu s členom 10. Njihov mandat traja dve leti in se lahko podaljša.

3. Upravni in finančni odbor izmed svojih predstavnikov izvoli predsednika in podpredsednika za obdobje dveh let. Naloge predsednika in podpredsednika izvajajo izmenično članice izvoznice in članice uvoznice.

Člen 21 Seje Upravnega in finančnega odbora

1. Sej Upravnega in finančnega odbora se lahko kot opazovalke udeležujejo vse ostale članice Organizacije.

2. Upravni in finančni odbor se ponavadi sestane na sedežu Organizacije, če se ne odloči drugače. Če se Upravni in finančni odbor na povabilo članice sestane drugje kakor na sedežu Organizacije, ta članica v skladu z upravnimi predpisi Organizacije plača nastale dodatne stroške.

3. Upravni in finančni odbor se ponavadi sestane dvakrat letno in poroča Svetu o svojem delu.

Poglavje VII – Finance

Člen 22 Finance

1. Za upravljanje tega sporazuma se vodi upravni račun. Stroški, potrebni za upravljanje tega sporazuma, bremenijo upravni račun in se poravnajo z letnimi prispevki članic, ki se določijo v skladu s členom 24. Če pa članica zahteva posebne storitve, se lahko Svet odloči, da ugodi prošnji, in zahteva, da jih članica plača.

2. Svet lahko v skladu s cilji tega sporazuma uvede ločene račune za posebne namene. Ti računi se financirajo s prostovoljnimi prispevki članic in drugih organov.

3. Finančno leto organizacije je enako kakavovemu letu.

4. Stroške delegacij Sveta, Upravnega in finančnega odbora, Ekonomskega odbora in vseh ostalih odborov Sveta, Upravnega in finančnega odbora ter Ekonomskega odbora plačajo zadevne članice.

5. Če finančni položaj Organizacije ne zadošča ali se zdi, da ne zadošča za financiranje odhodkov preostanka kakavovega leta, izvršni direktor skliče posebno sejo Sveta v 15 dneh, razen če je predvideno, da se bo Svet sestal v 30 koledarskih dneh.

Člen 23 Obveznosti članic

Obveznosti članice do Sveta in drugih članic so omejene na njene obveznosti v zvezi s prispevki, posebej predvidenimi v tem sporazumu. Za tretje strani, ki poslujejo s Svetom, se šteje, da so obveščene o določbah tega sporazuma glede pooblastil Sveta in obveznosti članic, zlasti o odstavku 2 člena 7 in prvem stavku tega člena.

Člen 24 Sprejetje upravnega proračuna in ocena prispevkov

1. V drugi polovici vsakega finančnega leta Svet sprejme upravni proračun Organizacije za naslednje finančno leto in oceni prispevek vsake članice v ta proračun.

2. Prispevek vsake članice v upravni proračun za vsako finančno leto je v sorazmerju s številom njenih glasov glede na skupne glasove članic ob sprejetju upravnega proračuna za tisto finančno leto. Pri določitvi prispevkov se glasovi vsake članice izračunajo ne glede na začasen preklic glasovalnih pravic katere koli članice in kakršno koli prerazporeditev glasov, ki izhaja iz tega.

3. Začetni prispevek vsake članice, ki se pridruži Organizaciji po začetku veljavnosti tega sporazuma, določi Svet na podlagi števila glasov, ki jih ima ta članica, in preostalega obdobja v tekočem finančnem letu, vendar se prispevki drugih članic za tekoče finančno leto s tem ne spremenijo.

4. Če začne ta sporazum veljati pred začetkom prvega polnega finančnega leta, Svet na svoji prvi seji sprejme upravni proračun, ki zajema obdobje do začetka prvega polnega finančnega leta.

Člen 25 Plačilo prispevkov v upravni proračun

1. Prispevki v upravni proračun za vsako finančno leto se plačajo v prosto zamenljivih valutah, so izvzeti iz zunanjetrgovinskih omejitev in zapadejo na prvi dan finančnega leta. Prispevki članic za finančno leto, v katerem se pridružijo Organizaciji, zapadejo na datum, ko postanejo članice.

2. Prispevki v upravni proračun, sprejet na podlagi odstavka 4 člena 24, se plačajo v treh mesecih od datuma določitve.

3. Če ob koncu četrtega meseca po začetku finančnega leta ali v primeru nove članice tri mesece po tem, ko Svet določi njen prispevek, članica ne plača v celoti svojega prispevka v upravni proračun, izvršni direktor od nje zahteva, da čim prej izvede plačilo. Če po izteku dveh mesecev po zahtevi izvršnega direktorja, zadevna članica še vedno ne plača svojega prispevka, se glasovalne pravice te članice v Svetu, Upravnem in finančnem odboru ter Ekonomskemu odboru začasno razveljavijo, dokler ne plača svojega prispevka v celoti.

4. Članici, ki se ji razveljavijo glasovalne pravice po odstavku 3 tega člena, se ne odvzamejo druge pravice in ni razrešena svojih obveznosti na podlagi tega sporazuma, razen če Svet odloči drugače. Članica je še vedno dolžna plačati svoj prispevek in izpolnjevati druge finančne obveznosti po tem sporazumu.

5. Svet obravnava vprašanje članstva vsake članice, ki ne plača dveh letnih prispevkov, in lahko odloči, da ta članica preneha uživati pravice članstva in/ali se ne upošteva več za proračunske namene. Članica je še naprej dolžna izpolnjevati vse svoje druge finančne obveznosti po tem sporazumu. S plačilom zaostalih plačil članica ponovno pridobi pravice članstva. Vsa plačila, ki jih izvedejo članice, ki so v zamudi, se najprej štejejo v dobro teh zamujenih plačil, ne tekočih prispevkov.

Člen 26 Revizija in objava računovodskih izkazov

1. Takoj ko je mogoče, vendar najpozneje šest mesecev po zaključku vsakega finančnega leta, se revidirajo računovodski izkazi Organizacije za zadevno finančno leto in bilanca ob zaključku finančnega leta za račune iz člena 22. Revizijo opravi priznan neodvisen revizor, ki ga za vsako finančno leto izvoli Svet.

2. Pogoji za imenovanje priznanega neodvisnega revizorja, kakor tudi namen in cilji revizije, so določeni v finančnih pravilih Organizacije. Revidirani računovodski izkazi Organizacije in revidirana bilanca se predložijo v potrditev Svetu na naslednji redni seji.

3. Objavi se povzetek revidiranih računovodskih izkazov in bilance.

Poglavje VIII – Ekonomski odbor

Člen 27 Ustanovitev Ekonomskega odbora

1. Ustanovi se Ekonomski odbor. Odgovoren je za:

a) pregled statističnih podatkov glede kakava ter statistično analizo proizvodnje, porabe, zalog, zmlevkov, mednarodne trgovine in cen kakava;

b) pregled analiz tržnih gibanj in drugih dejavnikov, ki vplivajo na ta gibanja, zlasti ponudbe kakava in povpraševanja po njem, vključno z učinki uporabe nadomestnih proizvodov za kakavovo maslo na porabo kakava in mednarodno trgovino z njim;

c) analizo podatkov o dostopu do trga kakava in kakavovih proizvodov v državah proizvajalkah in porabnicah, vključno s podatki o tarifnih in netarifnih ovirah ter ukrepi članic za odpravljanje trgovinskih ovir;

d) pregled projektov in priporočilo Svetu glede projektov, ki naj bi se financirali iz Skupnega sklada za osnovne proizvode ali drugih donatorskih organizacij;

e) pregled zadev v zvezi z ekonomskimi vidiki trajnostnega razvoja gospodarstva kakava;

f) pregled osnutka letnega programa dela Organizacije, po potrebi v sodelovanju z Upravnim in finančnim odborom;

g) priprava mednarodnih konferenc in seminarjev o kakavu na zahtevo Sveta;

h) pregled vseh drugih zadev, ki jih odobri Svet.

2. Ekonomski odbor predloži Svetu priporočila glede navedenih zadev.

3. Svet pripravi pravilnik Ekonomskega odbora.

Člen 28 Sestava Ekonomskega odbora

1. V Ekonomskem odboru lahko sodelujejo vse članice Organizacije.

2. Člani Ekonomskega odbora izvolijo predsednika in podpredsednika za obdobje dveh let. Naloge predsednika in podpredsednika izvajajo izmenično članice izvoznice in članice uvoznice.

Člen 29 Seje Ekonomskega odbora

1. Ekonomski odbor se ponavadi sestane na sedežu Organizacije, če se ne odloči drugače. Če se Ekonomski odbor na povabilo članice sestane drugje kakor na sedežu Organizacije, ta članica v skladu z upravnimi predpisi Organizacije plača nastale dodatne stroške.

2. Ekonomski odbor se ponavadi sestane dvakrat letno, in sicer istočasno kot Svet. Ekonomski odbor redno poroča Svetu o svojem delu.

Poglavje IX – Preglednost trga

Člen 30 Podatki in preglednost trga

1. Organizacija deluje kot svetovni informacijski center za zbiranje, razvrščanje, izmenjavo in učinkovito razširjanje statističnih podatkov in študij na vseh področjih, povezanih s kakavom in kakavovimi proizvodi. V ta namen Organizacija:

a) posodablja statistične podatke o proizvodnji, zmlevkih, porabi, izvozu, ponovnem izvozu, uvozu ter cenah in zalogah kakava in kakavovih proizvodov;

b) po potrebi zaprosi za tehnične podatke o kulturi, trženju, prevozu, predelavi, uporabi in porabi kakava.

2. Svet lahko od članic zahteva, da zagotovijo podatke o kakavu, ki se mu zdijo potrebni za njegovo delo, vključno s podatki o vladnih politikah, davkih ter nacionalnih standardih, predpisih in zakonodaji v zvezi s kakavom.

3. Za spodbujanje preglednosti trga članice izvršnemu direktorju v okviru možnosti in v razumnem času posredujejo čim podrobnejše in zanesljive ustrezne statistične podatke.

4. Če članica v razumnem času ne pošlje statističnih podatkov, ki jih Svet potrebuje za pravilno delovanje Organizacije, ali ima s tem težave, lahko Svet zahteva, da zadevna članica pojasni razloge za to. Če je na tem področju nujno potrebna pomoč, lahko Svet ponudi pomoč za premagovanje nastalih težav.

5. Svet v primernem času, vendar vsaj dvakrat v vsakem kakavovem letu, objavi napovedi glede proizvodnje in zmlevkov kakava. Svet lahko za spremljanje razvoja trga ter oceno sedanjih in prihodnjih ravni proizvodnje in porabe kakava uporabi ustrezne podatke iz drugih virov. Vendar pa Svet ne sme objaviti nobenih podatkov, ki bi razkrivali dejavnost fizičnih oseb ali poslovnih objektov, ki proizvajajo, predelujejo ali distribuirajo kakav.

Člen 31 Zaloge

1. Da se omogoči lažje ocenjevanje količine svetovnih zalog kakava in tako zagotovi večja preglednost trga, vsaka članica izvršnemu direktorju najpozneje maja vsako leto v skladu s členom 30(3) posreduje podatke o količini svojih zalog kakavovih zrn in kakavovih proizvodov.

2. Izvršni direktor sprejme potrebne ukrepe, da pri tem zagotovi aktivno sodelovanje zasebnega sektorja, ob popolnem spoštovanju poslovne tajnosti teh podatkov.

3. Izvršni direktor na podlagi teh podatkov Ekonomskemu odboru predloži letno poročilo o količinah svetovnih zalog kakavovih zrn in kakavovih proizvodov.

Člen 32 Kakavovi nadomestki

1. Članice ugotavljajo, da lahko uporaba nadomestkov negativno vpliva na povečanje porabe kakava in razvoj trajnostnega gospodarstva kakava. V tem smislu članice v celoti upoštevajo priporočila in sklepe ustreznih mednarodnih teles, zlasti določbe Codexa Alimentariusa.

2. Izvršni direktor pripravlja Ekonomskemu odboru redna poročila o razvoju stanja. Na podlagi teh poročil Ekonomski odbor oceni stanje in po potrebi pripravi priporočila Svetu za ustrezne sklepe.

Člen 33 Okvirna cena

1. Za namene tega sporazuma in zlasti za spremljanje razvoja trga kakava izvršni direktor izračunava in objavlja okvirno ceno kakavovih zrn Mednarodne organizacije za kakav. Ta cena se izrazi v ameriških dolarjih na tono, evrih na tono, britanskih funtih na tono in posebnih pravicah črpanja na tono.

2. Okvirna cena Mednarodne organizacije za kakav je povprečje dnevnih kotacij kakavovih zrn za zadnje tri aktivne mesece terminskega trgovanja na londonski mednarodni borzi finančnih terminskih pogodb in opcij (NYSE Liffe) in na newyorškem trgu (ICE Futures US) ob zaključku trgovanja na londonski borzi. Cene londonske borze se pretvorijo v ameriške dolarje na tono z uporabo tekočega šestmesečnega terminskega tečaja ob zaključku trgovanja na londonski borzi. Povprečje londonskih in newyorških kotacij, denominirano v ameriških dolarjih, se pretvori v protivrednost v evrih in britanskih funtih po menjalnem tečaju borze v Londonu ob zaključku trgovanja, in v posebne pravice črpanja po dnevnem uradnem menjalnem razmerju med ameriškim dolarjem in posebnimi pravicami črpanja, ki ga objavi Mednarodni denarni sklad. Svet določi način izračuna, ki se uporablja, kadar so na voljo samo kotacije na enem od obeh trgov kakava ali po zaključku trgovanja na londonski devizni borzi. Prehod na naslednje trimesečno obdobje se opravi petnajsti dan v mesecu pred najbližjim aktivnim mesecem zapadlosti.

3. Svet lahko določi drugačen način izračunavanja okvirne cene Mednarodne organizacije za kakav, če meni, da je drug način boljši od predpisanega v tem členu.

Člen 34 Pretvorbeni faktorji

1. Za določitev ekvivalenta kakavovih proizvodov v kakavovih zrnih se uporabljajo naslednji pretvorbeni faktorji: kakavovo maslo 1,33; kakavov kolač in kakav v prahu 1,18; kakavova masa/liker in oluščena zrna 1,25. Svet lahko po potrebi določi, da so kakavovi proizvodi tudi drugi proizvodi, ki vsebujejo kakav. Pretvorbene faktorje za kakavove proizvode, za katere pretvorbeni faktorji niso določeni v tem odstavku, določi Svet.

2. Svet lahko revidira pretvorbene faktorje iz odstavka 1 tega člena.

Člen 35 Znanstvena raziskovalna in razvojna dejavnost

Svet spodbuja in podpira znanstvene raziskave in razvoj na področjih proizvodnje, prevoza, predelave in porabe kakava in trgovanja z njim ter razširjanja in praktične uporabe dobljenih rezultatov. V ta namen lahko Organizacija sodeluje z mednarodnimi organizacijami, raziskovalnimi institucijami in zasebnim sektorjem.

Poglavje X – Razvoj trga

Člen 36 Analiza trga

1. Ekonomski odbor analizira trende in možnosti razvoja v sektorju proizvodnje in porabe kakava ter gibanje zalog in cen, pri čemer opredeli tržna neravnovesja v zgodnji fazi.

2. Na svoji prvi seji po začetku novega kakavovega leta Ekonomski odbor preuči letne napovedi svetovne proizvodnje in porabe za naslednjih pet kakavovih let. Pripravljene napovedi se vsako leto pregledajo in po potrebi revidirajo.

3. Ekonomski odbor na vsaki redni seji Sveta predloži podrobno poročilo. Svet na podlagi teh poročil prouči splošno stanje, pri čemer oceni zlasti razvoj svetovne ponudbe in povpraševanja. Na podlagi te ocene lahko Svet pripravi priporočila članicam.

4. Na podlagi teh napovedi ter zaradi srednje- in dolgoročnega obvladovanja problemov tržnih neravnovesij, se lahko članice izvoznice zavežejo, da bodo usklajevale svoje notranje proizvodne politike.

Člen 37 Spodbujanje porabe

1. Članice se zavežejo, da bodo spodbujale porabo čokolade in uporabo kakavovih proizvodov, izboljšale kakovost proizvodov in razvijale trge kakava, tudi v državah članicah izvoznicah. Vsaka članica je odgovorna za sredstva in metode, ki jih uporablja v ta namen.

2. Vse članice si prizadevajo zlasti odstraniti ali zmanjšati domače ovire za povečanje porabe kakava. V zvezi s tem članice izvršnega direktorja redno obveščajo o notranjih predpisih in ustreznih ukrepih ter mu zagotovijo vse ostale podatke o porabi kakava, vključno z notranjimi davki in carinskimi dajatvami.

3. Ekonomski odbor pripravi program promocijskih dejavnosti Organizacije, ki lahko vključuje informativne kampanje, raziskave, povečanje zmogljivosti in izvedbo študij glede proizvodnje in porabe kakava. Organizacija si pri izvajanju dejavnosti prizadeva za sodelovanje zasebnega sektorja.

4. Promocijske dejavnosti se vključijo v letni program dela Organizacije in se lahko financirajo iz sredstev, ki jih za to namenijo članice, nečlanice, druge organizacije in zasebni sektor.

Člen 38 Študije, raziskave in poročila

1. V pomoč članicam Svet spodbuja pripravo študij, raziskav in tehničnih poročil ter drugih dokumentov v zvezi z ekonomijo proizvodnje in distribucije kakava. Gre predvsem za trende in napovedi, učinek vladnih ukrepov v državah izvoznicah in državah uvoznicah na proizvodnjo in porabo kakava, analizo vrednostne verige kakava, pristope k obvladovanju finančnih in drugih tveganj, trajnostne vidike sektorja kakava, možnosti povečanja tradicionalnih in novih uporab kakava, povezave med kakavom in zdravjem ter učinke uporabe tega sporazuma na izvoznice in uvoznice kakava, zlasti pogoje trgovanja.

2. Svet lahko spodbuja tudi študije, ki bi lahko pripomogle k boljši preglednosti trga in olajšale razvoj uravnoteženega in trajnostnega svetovnega gospodarstva kakava.

3. Za izvajanje določb odstavkov 1 in 2 tega člena lahko Svet na priporočilo Ekonomskega odbora sprejme seznam študij, raziskav in poročil, ki jih je treba vključiti v letni program dela iz člena 17 tega sporazuma. Te dejavnosti se lahko financirajo iz upravnega proračuna ali iz drugih virov.

Poglavje XI – Fini ali aromatični kakav

Člen 39 Fini ali aromatični kakav

1. Svet na svoji prvi seji po začetku veljavnosti tega sporazuma pregleda Prilogo C k temu sporazumu in jo po potrebi revidira, pri čemer določi razmerja, v katerih tam naštete države izključno ali delno proizvajajo in izvažajo fini ali aromatični kakav. Pozneje lahko Svet kadar koli v času veljavnosti tega sporazuma pregleda in po potrebi revidira Prilogo C. Pri tem se po potrebi posvetuje s strokovnjaki. V tem primeru morajo biti v tej skupini strokovnjakov enakovredno zastopani strokovnjaki držav porabnic in strokovnjaki držav proizvajalk, kolikor je to mogoče. Svet določi sestavo skupine strokovnjakov in postopke, po katerih se mora ravnati.

2. Ekonomski odbor lahko Organizaciji svetuje, da izdela in izvaja statistični sistem proizvodnje in trgovine s finim ali aromatičnim kakavom.

3. Ob ustreznem upoštevanju pomena finega ali aromatičnega kakava članice preučijo in po potrebi sprejmejo projekte v zvezi z njim v skladu z določbami členov 37 in 43.

Poglavje XII – Projekti

Člen 40 Projekti

1. Članice lahko predložijo predloge projektov, ki prispevajo k doseganju ciljev tega sporazuma in prednostnim področjem petletnega strateškega načrta iz člena 17(1).

2. Ekonomski odbor pregleda predloge projektov in Svetu predloži svoja priporočila v skladu z mehanizmi in postopki za predložitev, oceno, odobritev, določitev prednostnih nalog in financiranje projektov, ki jih določi Svet. Svet lahko po potrebi določi mehanizme in postopke za izvajanje in spremljanje projektov ter čim obsežnejše razširjanje njihovih rezultatov.

3. Izvršni direktor na vsaki seji Ekonomskega odbora predstavi poročilo o napredku vseh projektov, ki jih je odobril Svet, vključno s tistimi, ki čakajo na financiranje, se izvajajo ali so dokončani. Svetu se predloži povzetek v skladu s členom 27(2).

4. Organizacija ima med izvajanjem projektov praviloma funkcijo nadzornega organa. Splošni stroški, ki jih ima Organizacija ponavadi s pripravo, upravljanjem, nadzorom in ocenjevanjem projektov, se prištejejo k skupnim stroškom teh projektov. Ti splošni stroški ne smejo preseči 10 % skupnih stroškov vsakega projekta.

Člen 41 Odnosi s Skupnim skladom za osnovne proizvode in drugimi večstranskimi in dvostranskimi donatorji

1. Organizacija v celoti izkoristi zmogljivosti Skupnega sklada za osnovne proizvode, da bi pomagala pri pripravi in financiranju projektov v interesu gospodarstva kakava.

2. Organizacija si prizadeva sodelovati z drugimi mednarodnimi organizacijami, pa tudi večstranskimi in dvostranskimi donatorskimi agencijami, da bi pridobila financiranje za programe in projekte v interesu gospodarstva kakava, če je to primerno.

3. Organizacija v nobenem primeru ne prevzame nobenih finančnih obveznosti v zvezi s projekti, niti v svojem imenu niti v imenu članic. Nobena članica Organizacije ni zaradi svojega članstva v Organizaciji odgovorna za nobeno obveznost, ki izhaja iz najema ali odobritve posojila katere koli druge članice ali subjekta v zvezi s projekti.

Poglavje XIII – Trajnostni razvoj

Člen 42 Življenjski standard in delovni pogoji

Članice si prizadevajo izboljšati življenjski standard in delovne pogoje prebivalstva, zaposlenega v sektorju kakava, v skladu s svojo stopnjo razvoja ob upoštevanju mednarodno priznanih načel, in veljavnih standardov Mednarodne organizacije dela. Poleg tega članice soglašajo, da se delovni standardi ne bodo uporabljali za namene trgovinskega protekcionizma.

Člen 43 Trajnostno gospodarstvo kakava

1. Članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za vzpostavitev trajnostnega gospodarstva kakava ob upoštevanju načel in ciljev trajnostnega razvoja, vključenih predvsem v Deklaracijo o okolju in razvoju iz Ria ter Agendo 21, sprejeti januarja 1992 v Riu de Janeiru, Deklaracijo tisočletja Združenih narodov, sprejeto leta 2000 v New Yorku, poročilo s svetovnega vrha o trajnostnem razvoju v Johannesburgu leta 2002, soglasje iz Monterreyja o financiranju razvoja, sprejeto leta 2002 ter ministrsko izjavo o razvojni agendi iz Dohe, sprejeto leta 2001.

2. Organizacija članicam na njihovo zahtevo pomaga pri doseganju razvojnih ciljev trajnostnega gospodarstva kakava v skladu s členom 1(e) in členom 2(14).

3. Organizacija po potrebi deluje kot osrednja točka za trajni dialog med interesnimi skupinami za spodbujanje razvoja trajnostnega gospodarstva kakava.

4. Organizacija spodbuja sodelovanje med članicami z dejavnostmi, ki prispevajo k trajnostnemu gospodarstvu kakava.

5. Svet sprejme in redno pregleduje programe in projekte v zvezi s trajnostnim gospodarstvom kakava v skladu z odstavkom 1 tega člena.

6. Organizacija si prizadeva za pomoč večstranskih in dvostranskih donatorjev za izvajanje programov, projektov in dejavnosti, katerih namen je vzpostavitev trajnostnega gospodarstva kakava.

Poglavje XIV – Posvetovalni odbor o svetovnem gospodarstvu kakava

Člen 44 Ustanovitev Posvetovalnega odbora o svetovnem gospodarstvu kakava

1. Ustanovi se Posvetovalni odbor o svetovnem gospodarstvu kakava (v nadaljnjem besedilu: Posvetovalni odbor) za spodbujanje aktivnega sodelovanja strokovnjakov iz zasebnega sektorja pri delu organizacije in spodbujanje trajnega dialoga med strokovnjaki iz javnega in zasebnega sektorja.

2. Posvetovalni odbor je posvetovalno telo, ki svetuje Svetu o zadevah, ki imajo splošen in strateški pomen za sektor kakava, na primer:

a) dolgoročnem strukturnem razvoju ponudbe in povpraševanja;

b) sredstvih za krepitev položaja pridelovalcev kakava za povečanje njihovih dohodkov;

c) predlogih za spodbujanje trajnostne proizvodnje, trgovine in uporabe kakava;

d) razvoju trajnostnega gospodarstva kakava;

e) načinih in okvirih za spodbujanje porabe;

f) vseh ostalih zadevah v zvezi s kakavom, ki jih ureja ta sporazum.

3. Posvetovalni odbor pomaga Svetu pri zbiranju podatkov o proizvodnji, porabi in zalogah.

4. Posvetovalni odbor predloži Svetu v obravnavo svoja priporočila glede navedenih zadev.

5. Posvetovalni odbor lahko ustanovi posebne delovne skupine, ki mu pomagajo pri izpolnjevanju nalog, pod pogojem, da njihovi operativni stroški nimajo proračunskih posledic za Organizacijo.

6. Posvetovalni odbor ob svoji ustanovitvi pripravi svoja pravila in priporoči Svetu, da jih sprejme.

Člen 45 Sestava Posvetovalnega odbora o svetovnem gospodarstvu kakava

1. Posvetovalni odbor o svetovnem gospodarstvu kakava sestavljajo strokovnjaki iz vseh sektorjev gospodarstva kakava, na primer:

a) združenj s področja trgovine in industrije,

b) nacionalnih in regionalnih organizacij proizvajalcev kakava iz javnega in zasebnega sektorja;

c) nacionalnih organizacij izvoznikov kakava in združenj pridelovalcev;

d) raziskovalnih institutov za kakav;

e) drugih združenj ali institucij zasebnega sektorja, ki imajo interese v gospodarstvu kakava.

2. Ti strokovnjaki delajo v svojem imenu ali v imenu svojih združenj.

3. Posvetovalni odbor sestavlja osem strokovnjakov iz članic izvoznic in osem strokovnjakov iz članic uvoznic v skladu z odstavkom 1 tega člena. Te strokovnjake imenuje Svet vsaki dve kakavovi leti. Člani Posvetovalnega odbora lahko imenujejo enega ali več svetovalcev in namestnikov, njihovo imenovanje pa mora potrditi Svet. Glede na izkušnje Posvetovalnega odbora lahko Svet poveča število njegovih članov.

4. Predsednik Posvetovalnega odbora se izbere izmed njegovih članov. Funkcijo predsednika opravljajo izmenično predstavniki iz držav izvoznic in držav uvoznic po dve kakavovi leti.

Člen 46 Seje Posvetovalnega odbora o svetovnem gospodarstvu kakava

1. Posvetovalni odbor o svetovnem gospodarstvu kakava se ponavadi sestane na sedežu Organizacije, če Svet ne odloči drugače. Če se Posvetovalni odbor na povabilo članice sestane drugje kakor na sedežu Organizacije, ta članica v skladu z upravnimi predpisi Organizacije plača nastale dodatne stroške.

2. Posvetovalni odbor se ponavadi sestane dvakrat letno, in sicer v času rednih sej Sveta. Posvetovalni odbor redno poroča Svetu o svojem delu.

3. Sej Posvetovalnega odbora o svetovnem gospodarstvu kakava se lahko kot opazovalke udeležujejo vse članice Organizacije.

4. Posvetovalni odbor lahko k sodelovanju pri svojem delu in na seje povabi tudi priznane strokovnjake ali ugledne osebnosti z določenega področja, iz zasebnega ali javnega sektorja, vključno z ustreznimi nevladnimi organizacijami s strokovnim znanjem s področja sektorja kakava.

Poglavje XV – Oprostitev obveznosti ter razlikovalni in sanacijski ukrepi

Člen 47 Oprostitev obveznosti v izjemnih okoliščinah

1. Svet lahko članico oprosti obveznosti zaradi izjemnih ali nujnih okoliščin, višje sile ali mednarodnih obveznosti v skladu z Ustanovno listino Združenih narodov za ozemlja, ki se upravljajo po skrbniškem sistemu.

2. Svet pri odobritvi oprostitve članici na podlagi odstavka 1 tega člena izrecno navede pogoje, pod katerimi je članica oproščena take obveznosti, trajanje te oprostitve, ter vzroke zanjo.

3. Ne glede na zgornje določbe tega člena Svet članici ne odobri oprostitve obveznosti iz člena 25 glede plačila prispevkov ali posledic neplačila.

4. Razporeditev glasov članice izvoznice, ki ji Svet prizna primer višje sile, se izračuna na podlagi dejanskega obsega njenega izvoza v letu, ko je nastopila višja sila, in v treh letih, ki sledijo pojavu višje sile.

Člen 48 Razlikovalni in sanacijski ukrepi

Članice uvoznice v razvoju in najmanj razvite države članice, katerih interese prizadenejo ukrepi, sprejeti na podlagi tega sporazuma, lahko zaprosijo Svet za ustrezne razlikovalne in sanacijske ukrepe. Svet prouči uvedbo ustreznih ukrepov glede na določbe Resolucije 93 (IV), ki jo je sprejela Konferenca Združenih narodov za trgovino in razvoj.

Poglavje XVI – Posvetovanja, spori in pritožbe

Člen 49 Posvetovanja

Vsaka članica popolno in ustrezno upošteva vsak ugovor druge članice v zvezi z razlago ali uporabo tega sporazuma in ji zagotovi ustrezno priložnost za posvetovanje. Med temi posvetovanji izvršni direktor na zahtevo katere koli strani in s soglasjem druge določi ustrezen spravni postopek. Stroški tega postopka se ne morejo zaračunati Organizaciji. Če tak postopek vodi do rešitve, se o tem poroča izvršnemu direktorju. Če rešitev ni dosežena, se lahko zadeva na zahtevo katere koli strani posreduje Svetu v skladu s členom 50.

Člen 50 Spori

1. Kakršen koli spor v zvezi z razlago ali uporabo tega sporazuma, ki ga stranke ne poravnajo, se na zahtevo katere koli od strank v sporu predloži v odločanje Svetu.

2. Kadar se spor na podlagi odstavka 1 tega člena predloži Svetu in ga ta obravnava, lahko članice, ki imajo najmanj eno tretjino skupnih glasov, ali skupina katerih koli petih članic, zahteva, da Svet pred izdajo sklepa pridobi mnenje o spornih vprašanjih od v ta namen ustanovljene svetovalne skupine, kakor je opredeljena v odstavku 3 tega člena.

3. a) Razen če Svet odloči drugače, namensko svetovalno skupino sestavljajo:

i) dve osebi, ki ju imenujejo članice izvoznice, od katerih ima ena bogate izkušnje z zadevami iz spora, druga pa pravno znanje in izkušnje;

ii) dve osebi, ki ju imenujejo članice uvoznice, od katerih ima ena bogate izkušnje z zadevami iz spora, druga pa pravno znanje in izkušnje;

iii) predsednik, ki ga soglasno izberejo štiri osebe, imenovane v skladu z alinejama (i) in (ii) zgoraj, ali, če se ne morejo sporazumeti, predsednik Sveta.

b) Državljani članic so upravičeni do članstva v namenski svetovalni skupini.

c) Člani namenske svetovalne skupine delajo v svojem imenu in brez navodil katere koli vlade.

d) Stroške namenske svetovalne skupine plača Organizacija.

4. Mnenje namenske svetovalne skupine in razlogi zanj se predložijo Svetu, ki po upoštevanju vseh ustreznih informacij odloči o sporu.

Člen 51 Pritožbe in ukrepi Sveta

1. Vsaka pritožba, da katera koli članica ni izpolnila svojih obveznosti iz tega sporazuma, se na zahtevo članice, ki vloži pritožbo, posreduje Svetu, ki jo prouči in sprejme sklep o zadevi.

2. Svet vsak sklep, da članica krši svoje obveznosti po tem sporazumu, sprejme z glasovanjem z navadno večino, pri tem pa navede naravo kršitve.

3. Vedno kadar Svet bodisi zaradi pritožbe ali drugače ugotovi, da članica krši svoje obveznosti po tem sporazumu, lahko brez poseganja v druge ukrepe, ki so posebej predvideni v drugih členih tega sporazuma, vključno s členom 60:

a) začasno odvzame glasovalne pravice te članice ter

b) če meni, da je to potrebno, začasno odvzame druge pravice te članice, vključno z upravičenostjo do mandata v Svetu ali katerem koli od njegovih odborov ali izvajanjem tovrstnega mandata, dokler ne izpolni svojih obveznosti.

4. Članica, ki se ji začasno odvzamejo pravice iz odstavka 3 tega člena, je še naprej dolžna izpolnjevati svoje finančne in druge obveznosti iz tega sporazuma.

Poglavje XVII – Končne določbe

Člen 52 Depozitar

Za depozitarja tega sporazuma se imenuje Generalni sekretar Združenih narodov.

Člen 53 Podpis

Ta sporazum lahko pogodbenice Mednarodnega sporazuma o kakavu 2001 in vlade, povabljene na Konferenco Združenih narodov o kakavu 2010, podpišejo na sedežu Organizacije Združenih narodov od 1. oktobra 2010 do vključno 30. septembra 2012. Svet, ustanovljen v skladu z Mednarodnim sporazumom o kakavu 2001, ali Svet, ustanovljen s tem sporazumom, pa lahko enkrat podaljša rok za podpis tega sporazuma. Svet o takem podaljšanju takoj obvesti depozitarja.

Člen 54 Ratifikacija, sprejem in odobritev

1. Ta sporazum velja, če ga ratificirajo, sprejmejo ali odobrijo vlade podpisnice v skladu s svojimi notranjimi ustavnimi postopki. Listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi se deponirajo pri depozitarju.

2. Vse pogodbenice ob deponiranju listine o ratifikaciji, sprejemu ali odobritvi ali čim prej po tem datumu generalnega sekretarja obvestijo, ali so članice izvoznice ali članice uvoznice.

Člen 55 Pristop

1. K temu sporazumu lahko pristopijo vlade vseh držav, ki so upravičene, da ga podpišejo.

2. Če država, ki pristopa, ni navedena na nobeni od prilog k temu sporazumu, Svet odloči, v kateri od prilog se šteje, da je navedena.

3. Pristop se opravi z deponiranjem listine o pristopu pri depozitarju.

Člen 56 Uradno obvestilo o začasni uporabi

1. Vlada podpisnica, ki namerava ratificirati, sprejeti ali odobriti ta sporazum, ali vlada, ki namerava pristopiti k njemu, vendar še ni mogla deponirati svoje listine, lahko kadar koli uradno obvesti depozitarja, da bo v skladu s svojimi notranjimi ustavnimi postopki oziroma nacionalnimi zakoni in predpisi začasno uporabljala ta sporazum, bodisi ko začne veljati v skladu s členom 57 bodisi na določen datum, če že velja. Vlada, ki pošlje tako obvestilo, generalnega sekretarja na dan obvestila ali čim prej po njem tudi obvesti, ali je članica izvoznica ali članica uvoznica.

2. Vlada, ki pošlje uradno obvestilo v skladu z odstavkom 1 tega člena, da bo uporabljala ta sporazum bodisi, ko začne veljati, bodisi na določen datum, je od takrat začasna članica. Začasna članica ostane, dokler ne deponira svoje listine o ratifikaciji, sprejemu, odobritvi ali pristopu.

Člen 57 Začetek veljavnosti

1. Ta sporazum začne dokončno veljati 1. oktobra 2012 ali kadarkoli pozneje, če takrat vlade, ki zastopajo vsaj pet držav izvoznic, ki dosegajo vsaj 80 % skupnega izvoza držav iz Priloge A, in vlade, ki zastopajo države uvoznice, ki dosegajo vsaj 60 % skupnega uvoza, kakor je določeno v Prilogi B, deponirajo svoje listine o ratifikaciji, sprejemu, odobritvi ali pristopu pri depozitarju. Dokončno začne veljati potem, ko je začel veljati začasno in je bil deponiran zahtevan odstotek listin o ratifikaciji, sprejemu, odobritvi ali pristopu izpolnjene zahteve glede odstotkov.

2. Ta sporazum začne začasno veljati 1. januarja 2011, če do tega datuma vlade, ki zastopajo vsaj pet držav izvoznic, ki dosegajo vsaj 80 % skupnega izvoza držav iz Priloge A, in vlade, ki zastopajo države uvoznice, ki dosegajo vsaj 60 % skupnega uvoza, kakor je določeno v Prilogi B, deponirajo svoje listine o ratifikaciji, sprejemu, odobritvi ali pristopu ali obvestijo depozitarja, da bodo začele začasno uporabljati ta sporazum, ko bo začel veljati. Take vlade so začasne članice.

3. Če pogoji za začetek veljavnosti iz odstavka 1 ali odstavka 2 tega člena niso izpolnjeni do 1. septembra 2011, generalni sekretar Konference Združenih narodov za trgovino in razvoj takoj, ko je to mogoče, skliče sejo tistih vlad, ki so deponirale listine o ratifikaciji, sprejemu, odobritvi ali pristopu ali so obvestile depozitarja, da bodo ta sporazum uporabljale začasno. Te vlade se lahko odločijo, ali naj začne ta sporazum veljati med njimi dokončno ali začasno, v celoti ali delno, na datum, ki ga določijo, ali pa sprejmejo kakršen koli drug dogovor, ki se jim zdi potreben.

4. Za vlado, v imenu katere sta listina o ratifikaciji, sprejemu, odobritvi ali pristopu ali uradno obvestilo o začasni uporabi deponirana po začetku veljavnosti tega sporazuma v skladu z odstavkom 1, odstavkom 2 ali odstavkom 3 tega člena, začneta listina ali uradno obvestilo veljati na datum deponiranja, pri čemer se za uradno obvestilo o začasni uporabi uporabljajo določbe člena 56(1).

Člen 58 Pridržki

Pridržki do določb tega sporazuma niso dopustni.

Člen 59 Odstop

1. Kadarkoli po začetku veljavnosti tega sporazuma lahko katera koli članica odstopi od tega sporazuma s pisnim obvestilom depozitarju o odstopu. Članica o svoji odločitvi takoj obvesti Svet.

2. Odstop začne veljati 90 dni potem, ko depozitar prejme obvestilo. Če članstvo v tem sporazumu zaradi odstopa pade pod zahteve za začetek veljavnosti iz člena 57(1), se Svet sestane na posebni seji in pregleda stanje ter sprejme ustrezne odločitve.

Člen 60 Izključitev

Če Svet na podlagi člena 51(3) ugotovi, da katera koli članica krši svoje obveznosti po tem sporazumu, in odloči, da taka kršitev resno škoduje izvajanju tega sporazuma, lahko to članico izključi iz Organizacije. Svet o vsaki taki izključitvi takoj uradno obvesti depozitarja. Ta članica preneha biti članica Organizacije devetdeset dni po datumu sklepa Sveta.

Člen 61 Poravnava računov s članicami, ki odstopijo ali so izključene

Svet določi poravnavo računov s članicami, ki odstopijo ali so izključene. Organizacija zadrži vse zneske, ki jih je članica, ki odstopi ali je izključena, že plačala, in taka članica ostane dolžna plačati vse zneske, ki jih dolguje Organizaciji ob začetku veljavnosti njenega odstopa ali izključitve. Če pa pogodbenica ne more sprejeti spremembe in zato preneha sodelovati pri tem sporazumu v skladu z določbami člena 63(2), Svet določi poravnavo računov, ki se mu zdi pravična.

Člen 62 Trajanje, podaljšanje in prenehanje

1. Ta sporazum ostane v veljavi do konca 10 polnega kakavovega leta po začetku njegove veljavnosti, razen če je podaljšan na podlagi odstavka 4 tega člena ali predčasno prekinjen na podlagi odstavka 5 tega člena.

2. Svet opravi pregled tega sporazuma pet let po začetku njegove veljavnosti in sprejme ustrezne odločitve.

3. Medtem ko je ta sporazum v veljavi lahko Svet odloči, da ga spremeni, tako da bi spremenjeni sporazum začel veljati konec petega kakavovega leta iz odstavka 1 tega člena ali konec obdobja podaljšanja, ki ga je določil Svet v skladu odstavkom 4 tega člena.

4. Svet lahko v celoti ali delno podaljša ta sporazum za dve obdobji po največ dve kakavovi leti. Svet o vsakem takem podaljšanju uradno obvesti depozitarja.

5. Svet lahko kadar koli odloči, da ta sporazum preneha veljati na dan, ki ga sam določi, pri čemer obveznosti članic v skladu s členom 25 veljajo, dokler niso izpolnjene finančne obveznosti v zvezi z izvajanjem tega sporazuma. Svet o vsakem takem sklepu uradno obvesti depozitarja.

6. Ne glede na prenehanje veljavnosti tega sporazuma na kakršen koli način Svet še naprej obstaja tako dolgo, kolikor je potrebno, da izvede likvidacijo Organizacije, poravnavo računov in odprodajo sredstev. Svet ima v tem obdobju potrebna pooblastila za dokončanje vseh upravnih in finančnih zadev.

7. Ne glede na določbe člena 59(2) članica, ki ne želi sodelovati pri tem sporazumu, kakor je podaljšan na podlagi tega člena, o tem obvesti depozitarja in Svet. Taka članica preneha biti pogodbenica tega sporazuma z začetkom obdobja podaljšanja.

Člen 63 Spremembe

1. Svet lahko pogodbenicam priporoči spremembo tega sporazuma. Sprememba postane veljavna 100 dni potem, ko depozitar prejme uradna obvestila o sprejetju od pogodbenic, ki predstavljajo vsaj 75 % članic izvoznic in imajo vsaj 85 % glasov članic izvoznic, in od pogodbenic, ki predstavljajo vsaj 75 % članic uvoznic in imajo vsaj 85 % glasov članic uvoznic, ali na poznejši datum, ki ga določi Svet. Svet lahko določi rok, v katerem pogodbenice depozitarja uradno obvestijo o sprejetju spremembe. Če sprememba do tega roka ne začne veljati, velja za preklicano.

2. Vsaka članica, v imenu katere do datuma, ko začne veljati sprememba, ni dano uradno obvestilo o sprejetju spremembe, na ta datum preneha sodelovati pri tem sporazumu, razen če se Svet odloči, da za to članico podaljša rok za sprejetje, da bi ji omogočil dokončanje njenih notranjih postopkov. Te članice sprememba ne obvezuje, dokler ne sporoči, da jo sprejema.

3. Takoj po sprejetju priporočila za spremembo Svet depozitarju posreduje izvod besedila spremembe. Svet depozitarju priskrbi podatke, ki so potrebni za odločitev o tem, ali število prejetih obvestil o sprejetju zadostuje za to, da začne sprememba veljati.

Poglavje XVIII – Dodatne in prehodne določbe

Člen 64 Sklad posebnih rezerv

1. Ustanovi se Sklad posebnih rezerv, namenjen izključno kritju morebitnih stroškov likvidacije Organizacije. Svet določi, kako se bodo uporabljale obresti tega sklada.

2. Sklad posebnih rezerv, ki ga je ustanovil Svet na podlagi Mednarodnega sporazuma o kakavu 1993, se prenese na ta sporazum za namen iz odstavka 1.

3. Članica, ki ni pristopila k mednarodnima sporazumoma o kakavu 1993 in 2001, postane pa članica tega sporazuma, mora prispevati v Sklad posebnih rezerv. Njen prispevek oceni Svet na podlagi števila njenih glasov.

Člen 65 Druge dodatne in prehodne določbe

1. Ta sporazum nadomešča Mednarodni sporazum o kakavu 2001.

2. Vsi ukrepi Organizacije ali njenih organov ali ukrepi v njihovem imenu na podlagi Mednarodnega sporazuma o kakavu 2001, ki veljajo na datum začetka veljavnosti tega sporazuma in za katere ni predvideno, da prenehajo veljati na ta datum, ostanejo v veljavi, če se ne spremenijo na podlagi določb tega sporazuma.

V Ženevi, dne 25. junija 2010, besedilo tega sporazuma v angleškem, arabskem, kitajskem, španskem, francoskem in ruskem jeziku je enako verodostojno.

PRILOGE

Priloga A

Izvoz kakava a , izračunan za namene člena 57 (začetek veljavnosti)

Država | b | 2005/2006 | 2006/2007 | 2007/2008 | Triletno povprečje 2005/2006–2007/2008 |

(v tonah) | (delež) |

Slonokoščena obala | čl | 1 349 639 | 1 200 154 | 1 191 377 | 1 247 057 | 38,75 % |

Gana | čl | 648 687 | 702 784 | 673 403 | 674 958 | 20,98 % |

Indonezija | 592 960 | 520 479 | 465 863 | 526 434 | 16,36 % |

Nigerija | čl | 207 215 | 207 075 | 232 715 | 215 668 | 6,70 % |

Kamerun | čl | 169 214 | 162 770 | 178 844 | 170 276 | 5,29 % |

Ekvador | čl | 108 678 | 110 308 | 115 264 | 111 417 | 3,46 % |

Togo | čl | 73 064 | 77 764 | 110 952 | 87 260 | 2,71 % |

Papua Nova Gvineja | čl | 50 840 | 47 285 | 51 588 | 49 904 | 1,55 % |

Dominikanska republika | čl | 31 629 | 42 999 | 34 106 | 36 245 | 1,13 % |

Gvineja | 18 880 | 17 620 | 17 070 | 17 857 | 0,55 % |

Peru | 15 414 | 11 931 | 11 178 | 12 841 | 0,40 % |

Brazilija | čl | 57 518 | 10 558 | –32 512 | 11 855 | 0,37 % |

Bolivarska republika Venezuela | čl | 11 488 | 12 540 | 4 688 | 9 572 | 0,30 % |

Sierra Leone | 4 736 | 8 910 | 14 838 | 9 495 | 0,30 % |

Uganda | 8 270 | 8 880 | 8 450 | 8 533 | 0,27 % |

Združena republika Tanzanija | 6 930 | 4 370 | 3 210 | 4 837 | 0,15 % |

Salomonovi otoki | 4 378 | 4 075 | 4 426 | 4 293 | 0,13 % |

Haiti | 3 460 | 3 900 | 4 660 | 4 007 | 0,12 % |

Madagaskar | 2 960 | 3 593 | 3 609 | 3 387 | 0,11 % |

Sao Tome in Principe | 2 250 | 2 650 | 1 500 | 2 133 | 0,07 % |

Liberija | 650 | 1 640 | 3 930 | 2 073 | 0,06 % |

Ekvatorialna Gvineja | 1 870 | 2 260 | 1 990 | 2 040 | 0,06 % |

Vanuatu | 1 790 | 1 450 | 1 260 | 1 500 | 0,05 % |

Nikaragva | 892 | 750 | 1 128 | 923 | 0,03 % |

Demokratična republika Kongo | 900 | 870 | 930 | 900 | 0,03 % |

Honduras | 1 230 | 806 | –100 | 645 | 0,02 % |

Kongo | 90 | 300 | 1 400 | 597 | 0,02 % |

Panama | 391 | 280 | 193 | 288 | 0,01 % |

Vietnam | 240 | 70 | 460 | 257 | 0,01 % |

Grenada | 80 | 218 | 343 | 214 | 0,01 % |

Gabon | čl | 160 | 99 | 160 | 140 | − |

Trinidad in Tobago | čl | 193 | 195 | –15 | 124 | − |

Belize | 60 | 30 | 20 | 37 | − |

Dominika | 60 | 20 | 0 | 27 | − |

Fidži | 20 | 10 | 10 | 13 | − |

Skupaj | c | 3 376 836 | 3 169 643 | 3 106 938 | 3 217 806 | 100,00 % |

Vir: Mednarodna organizacija za kakav, Četrtletni bilten statistike o kakavu , zvezek XXXV, št. 3, kakavovo leto 2008/2009.

Opombe:

a Triletno povprečje od 2005/2006 do 2007/2008 neto izvoza kakavovih zrn, povečano za neto izvoz kakavovih proizvodov, preračunanih v ekvivalent kakavovih zrn z uporabo naslednjih pretvorbenih faktorjev: kakavovo maslo 1,33; kakav v prahu in kakavov kolač 1,18; kakavova masa/liker 1,25.

b Seznam, omejen na države, ki so posamično izvažale kakav v triletnem obdobju od 2005/2006 do 2007/2008, na podlagi podatkov, ki so na voljo sekretariatu Mednarodne organizacije za kakav.

c Skupni znesek se lahko zaradi zaokroževanja razlikuje od točnega seštevka vseh elementov.

čl Članica Mednarodnega sporazuma o kakavu 2001 na dan 9. novembra 2009.

– Nič, zanemarljivo ali manjše od uporabljene enote.

Priloga B

Uvoz kakava a , izračunan za namene člena 57 (začetek veljavnosti)

Država | b | 2005/2006 | 2006/2007 | 2007/2008 | Triletno povprečje 2005/2006–2007/2008 |

(v tonah) | (delež) |

Evropska unija | čl | 2 484 235 | 2 698 016 | 2 686 041 | 2 622 764 | 53,24 % |

Nemčija | 487 696 | 558 357 | 548 279 | 531 444 | 10,79 % |

Avstrija | 20 119 | 26 576 | 24 609 | 23 768 | 0,48 % |

Belgija/Luksemburg | 199 058 | 224 761 | 218 852 | 214 224 | 4,35 % |

Bolgarija | 12 770 | 14 968 | 12 474 | 13 404 | 0,27 % |

Ciper | 282 | 257 | 277 | 272 | 0,01 % |

Danska | 15 232 | 15 493 | 17 033 | 15 919 | 0,32 % |

Španija | 150 239 | 153 367 | 172 619 | 158 742 | 3,22 % |

Estonija | 37 141 | 14 986 | –1 880 | 16 749 | 0,34 % |

Finska | 10 954 | 10 609 | 11 311 | 10 958 | 0,22 % |

Francija | 388 153 | 421 822 | 379 239 | 396 405 | 8,05 % |

Grčija | 16 451 | 17 012 | 17 014 | 16 826 | 0,34 % |

Madžarska | 10 564 | 10 814 | 10 496 | 10 625 | 0,22 % |

Irska | 22 172 | 19 383 | 17 218 | 19 591 | 0,40 % |

Italija | 126 949 | 142 128 | 156 277 | 141 785 | 2,88 % |

Latvija | 2 286 | 2 540 | 2 434 | 2 420 | 0,05 % |

Litva | 5 396 | 4 326 | 4 522 | 4 748 | 0,10 % |

Malta | 34 | 46 | 81 | 54 | − |

Nizozemska | 581 459 | 653 451 | 681 693 | 638 868 | 12,97 % |

Poljska | 103 382 | 108 275 | 113 175 | 108 277 | 2,20 % |

Portugalska | 3 643 | 4 179 | 3 926 | 3 916 | 0,08 % |

Slovaška republika | 15 282 | 16 200 | 13 592 | 15 025 | 0,30 % |

Češka | 12 762 | 14 880 | 16 907 | 14 850 | 0,30 % |

Romunija | 11 791 | 13 337 | 12 494 | 12 541 | 0,25 % |

Združeno kraljestvo | 232 857 | 234 379 | 236 635 | 234 624 | 4,76 % |

Slovenija | 1 802 | 2 353 | 2 185 | 2 113 | 0,04 % |

Švedska | 15 761 | 13 517 | 14 579 | 14 619 | 0,30 % |

Združene države Amerike | 822 314 | 686 939 | 648 711 | 719 321 | 14,60 % |

Malezija c | čl | 290 623 | 327 825 | 341 462 | 319 970 | 6,49 % |

Ruska federacija | čl | 163 637 | 176 700 | 197 720 | 179 352 | 3,64 % |

Kanada | 159 783 | 135 164 | 136 967 | 143 971 | 2,92 % |

Japonska | 112 823 | 145 512 | 88 403 | 115 579 | 2,35 % |

Singapur | 88 536 | 110 130 | 113 145 | 103 937 | 2,11 % |

Kitajska | 77 942 | 72 532 | 101 671 | 84 048 | 1,71 % |

Švica | čl | 74 272 | 81 135 | 90 411 | 81 939 | 1,66 % |

Turčija | 73 112 | 84 262 | 87 921 | 81 765 | 1,66 % |

Ukrajina | 63 408 | 74 344 | 86 741 | 74 831 | 1,52 % |

Avstralija | 52 950 | 55 133 | 52 202 | 53 428 | 1,08 % |

Argentina | 33 793 | 38 793 | 39 531 | 37 372 | 0,76 % |

Tajska | 26 737 | 31 246 | 29 432 | 29 138 | 0,59 % |

Filipini | 18 549 | 21 260 | 21 906 | 20 572 | 0,42 % |

Mehika c | 19 229 | 15 434 | 25 049 | 19 904 | 0,40 % |

Republika Koreja | 17 079 | 24 454 | 15 972 | 19 168 | 0,39 % |

Južna Afrika | 15 056 | 17 605 | 16 651 | 16 437 | 0,33 % |

Iran, Islamska republika | 10 666 | 14 920 | 22 056 | 15 881 | 0,32 % |

Kolumbija c | 16 828 | 19 306 | 9 806 | 15 313 | 0,31 % |

Čile | 13 518 | 15 287 | 15 338 | 14 714 | 0,30 % |

Indija | 9 410 | 10 632 | 17 475 | 12 506 | 0,25 % |

Izrael | 11 437 | 11 908 | 13 721 | 12 355 | 0,25 % |

Nova Zelandija | 11 372 | 12 388 | 11 821 | 11 860 | 0,24 % |

Srbija | 10 864 | 11 640 | 12 505 | 11 670 | 0,24 % |

Norveška | 10 694 | 11 512 | 12 238 | 11 481 | 0,23 % |

Egipt | 6 026 | 10 085 | 14 036 | 10 049 | 0,20 % |

Alžirija | 9 062 | 7 475 | 12 631 | 9 723 | 0,20 % |

Hrvaška | 8 846 | 8 904 | 8 974 | 8 908 | 0,18 % |

Sirska arabska republika | 7 334 | 7 229 | 8 056 | 7 540 | 0,15 % |

Tunizija | 6 019 | 7 596 | 8 167 | 7 261 | 0,15 % |

Kazahstan | 6 653 | 7 848 | 7 154 | 7 218 | 0,15 % |

Saudova Arabija | 6 680 | 6 259 | 6 772 | 6 570 | 0,13 % |

Belorusija | 8 343 | 3 867 | 5 961 | 6 057 | 0,12 % |

Maroko | 4 407 | 4 699 | 5 071 | 4 726 | 0,10 % |

Pakistan | 2 123 | 2 974 | 2 501 | 2 533 | 0,05 % |

Kostarika | 1 965 | 3 948 | 1 644 | 2 519 | 0,05 % |

Urugvaj | 2 367 | 2 206 | 2 737 | 2 437 | 0,05 % |

Libanon | 2 059 | 2 905 | 2 028 | 2 331 | 0,05 % |

Gvatemala | 1 251 | 2 207 | 1 995 | 1 818 | 0,04 % |

Bolivija c/ | 1 282 | 1 624 | 1 927 | 1 611 | 0,03 % |

Šrilanka | 1 472 | 1 648 | 1 706 | 1 609 | 0,03 % |

Salvador | 1 248 | 1 357 | 1 422 | 1 342 | 0,03 % |

Azerbajdžan | 569 | 2 068 | 1 376 | 1 338 | 0,03 % |

Jordanija | 1 263 | 1 203 | 1 339 | 1 268 | 0,03 % |

Kenija | 1 073 | 1 254 | 1 385 | 1 237 | 0,03 % |

Uzbekistan | 684 | 1 228 | 1 605 | 1 172 | 0,02 % |

Hong Kong (Kitajska) | 2 018 | 870 | 613 | 1 167 | 0,02 % |

Republika Moldavija | 700 | 1 043 | 1 298 | 1 014 | 0,02 % |

Islandija | 863 | 1 045 | 1 061 | 990 | 0,02 % |

Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija | 628 | 961 | 1 065 | 885 | 0,02 % |

Bosna in Hercegovina | 841 | 832 | 947 | 873 | 0,02 % |

Kuba c | 2 162 | 170 | 107 | 700 | 0,01 % |

Kuvajt | 427 | 684 | 631 | 581 | 0,01 % |

Senegal | 248 | 685 | 767 | 567 | 0,01 % |

Libijska arabska džamahirija | 224 | 814 | 248 | 429 | 0,01 % |

Paragvaj | 128 | 214 | 248 | 197 | − |

Albanija | 170 | 217 | 196 | 194 | − |

Jamajka c | 479 | –67 | 89 | 167 | − |

Oman | 176 | 118 | 118 | 137 | − |

Zambija | 95 | 60 | 118 | 91 | − |

Zimbabve | 111 | 86 | 62 | 86 | − |

Sveta Lucija c | 26 | 20 | 25 | 24 | − |

Samoa | 48 | 15 | 0 | 21 | − |

Saint Vincent in Grenadine | 6 | 0 | 0 | 2 | − |

Skupaj | d | 4 778 943 | 5 000 088 | 5 000 976 | 4 926 669 | 100,00 % |

Vir : Mednarodna organizacija za kakav, Četrtletni bilten statistike o kakavu , zvezek XXXV, št. 3, kakavovo leto 2008/2009.

Opombe :

a Triletno povprečje od 2005/2006 do 2007/2008 neto uvoza kakavovih zrn, povečano za neto uvoz kakavovih proizvodov, preračunanih v ekvivalent kakavovih zrn z uporabo naslednjih pretvorbenih faktorjev: kakavovo maslo 1,33; kakav v prahu in kakavov kolač 1,18; kakavova masa/liker 1,25.

b Seznam, omejen na države, ki so posamično uvažale kakav v triletnem obdobju od 2005/2006 do 2007/2008, na podlagi podatkov, ki so na voljo sekretariatu Mednarodne organizacije za kakav.

c Država se lahko upošteva tudi kot država izvoznica.

d Skupni znesek se lahko zaradi zaokroževanja razlikuje od točnega seštevka vseh elementov.

čl Članica Mednarodnega sporazuma o kakavu 2001 na dan 9. novembra 2009.

– Nič, zanemarljivo ali manjše od uporabljene enote.

Priloga C

Države proizvajalke, ki izključno ali delno izvažajo fini ali aromatični kakav

Kolumbija | Madagaskar |

Kostarika | Papua Nova Gvineja |

Dominika | Peru |

Dominikanska republika | Sveta Lucija |

Ekvador | Sao Tome in Principe |

Grenada | Trinidad in Tobago |

Indonezija | Bolivarska republika Venezuela |

Jamajka |

OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA

1. OKVIR PREDLOGA/POBUDE

Naslov predloga/pobude

Predlog Sveta o podpisu mednarodnega sporazuma o kakavu 2010 v imenu Evropske unije in njegovem začasnem izvajanju.

Zadevna področja v okviru ABM/ABB[5]

Zunanji odnosi, razvoj in odnosi z državami AKP. Obveznosti do mednarodnih organizacij za osnovne proizvode. Obveznosti v skladu z mednarodnimi sporazumi.

Vrsta predloga/pobude

Zakonodajni akt, na podlagi katerega bo EU lahko postala članica nedavno izpogajanega mednarodnega sporazuma o kakavu.

( Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep

( Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep, ki je nadaljevanje pilotnega projekta / pripravljalnega ukrepa [6]

X Predlog/pobuda je namenjena podaljšanju obstoječega ukrepa .

( Predlog/pobuda se nanaša na ukrep z novo usmeritvijo

Cilji

Pristop k mednarodnemu sporazumu o kakavu 2010 je treba videti v okviru splošnejšega pristopa EU k podpisovanju in sklepanju mednarodnih sporazumov o osnovnih proizvodih, potem ko so ti izpogajani, kot orodje za spodbujanje izmenjav in trgovinskih odnosov med uvoznicami in izvoznicami. Odločitev o nadaljnjem sodelovanju pri tovrstnih sporazumih, ki veljajo za sredstvo za spodbujanje razvoja, temelji na poglobljeni analizi naslednjih ciljev: trgovine, spodbujanja preglednosti trgovanja s kakavom, spodbujanja članic, naj razvijejo trajnostno gospodarstvo kakava, medvladnega posvetovalnega foruma. Gre torej za politične, upravne, ekonomske in socio-okoljske cilje. Predlog in njegovi cilji so skladni z drugimi finančnimi instrumenti, ki EU zagotavljajo sodelovanje v mednarodnih organizacijah.

Večletni strateški cilji Komisije, ki naj bi bili doseženi s predlogom/pobudo

V okviru ABM je namen tega predloga razvijanje vloge Komisije kot intelektualne osrednje točke razvoja z učinkovitim in neposrednim sodelovanjem v mednarodnih razpravah.

Specifični cilji in zadevne dejavnosti v okviru ABM/ABB

Specifični cilj št. 4: spodbujanje trajnosti trgovanja z določenimi surovinami.

Zadevne dejavnosti v okviru AMB/ABB: 21 07

Ukrepi razvojnega sodelovanja in namenski programi

Pričakovani izid in učinki

V skladu s predlogom bo imela Komisija izključno pristojnost, da deluje v imenu EU ter izraža svojo politiko in stališča glede izvajanja tega sporazuma v skladu s splošnimi smernicami Unije. Zato je v interesu Komisije, da predlaga ta sklep v skladu s svojo medinstitucionalno vlogo in željami držav članic.

Učinek bo viden predvsem pri strateških ukrepih Organizacije in njenem upravljanju.

Plačilo prispevka EU v upravni in operativni proračun mednarodne organizacije.

Kazalniki izida in učinkov

Ker gre za mednaroden sporazum, ni pravih kazalnikov, s katerimi bi bilo mogoče izmeriti, v kakšni meri se dosežejo cilji predloga. Kljub temu je pripravljenost članic za nadaljnje mednarodno sodelovanje mogoče videti kot pozitiven in zadovoljiv kazalnik. Tudi napredek na področju politike trajnosti je mogoče obravnavati kot pozitiven kazalnik.

Utemeljitev predloga/pobude

EU bo lahko pri delu Mednarodne organizacije za kakav sodelovala in delovala kot polnopravna članica, kar je tudi v skladu z željami, ki so jih izrekle države članice ob zaključku pogajanj.

Potrebe, ki jih je treba, kratkoročno ali dolgoročno zadovoljiti

Letno plačilo prispevkov.

Dodana vrednost udeležbe EU.

Vključenost EU ter skladnost njenih ukrepov in politike. Če EU ne bi sodelovala pri takih sporazumih, bi to otežkočalo sodelovanje, kar bi lahko spodkopavalo sodelovanje na področju osnovnih proizvodov.

Glavna spoznanja iz podobnih izkušenj. Združljivost z drugimi finančnimi instrumenti in možnosti dopolnjevanja

V zvezi s sodelovanjem EU pri sedanjem sporazumu ni bilo večjih ugovorov, zato je zaželeno z njim nadaljevati. Sinergije niso možne.

Trajanje ukrepa in finančnega vpliva

Mednarodni sporazum o kakavu 2010 naj bi začel veljati leta 2012 za obdobje 10 let, razen če se podaljša, vendar ne za več kot štiri leta skupaj.

( Časovno omejen predlog/pobuda

- X Trajanje predloga od 2012 do 2022

- X Finančni učinek med letoma 2012 in 2022

( Časovno neomejen predlog/pobuda

- Izvedba z začetnim obdobjem postopne krepitve med letoma [AAAA] in [AAAA],

- ki mu sledi polno delovanje.

Načrtovani načini upravljanja[7]

Neposredno sodelovanje Komisije pri delu upravnih organov sporazuma v okviru izključne pristojnosti v skladu s pravno podlago tega predloga (člen 207 PEU).

X Neposredno centralizirano upravljanje – Komisija

( Posredno centralizirano upravljanje – prenos izvrševanja na:

- ( izvajalske agencije,

- ( organe, ki jih ustanovijo Skupnosti[8],

- ( nacionalne javne organe/organe, ki opravljajo javne storitve,

- ( osebe, ki se jim zaupa izvedba določenih ukrepov v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji in so določene v zadevnem temeljnem aktu v smislu člena 49 finančne uredbe.

( Deljeno upravljanje z državami članicami

( Decentralizirano upravljanje s tretjimi državami

( Skupno upravljanje z mednarodnimi organizacijami ( navedite )

2. UKREPI UPRAVLJANJA

2.1. Določbe glede spremljanja in poročanja

Določbe glede spremljanja in poročanja: Komisija kot zastopnica in govorka EU redno poroča o svojih dejavnostih, tako interno kot tudi Svetu v okviru delovne skupine „PROBA“.

Udeležba Komisije na sejah organov trikrat ali štirikrat letno.

2.2. Sistem upravljanja in nadzora

Komisija redno spremlja upravno in finančno vodenje Organizacije. Zastopana je v vseh organih odločanja ter izvaja neposredno upravljanje, ima pa tudi nadzorna pooblastila.

2.2.1. Ugotovljena tveganja

Likvidacija Organizacije. Z udeleženostjo Komisije naj bi jo preprečili, čeprav še vedno obstaja tveganje.

2.2.2. Načrtovani načini nadzora

Neposredno sodelovanje pri delu Sveta in Odbora za finance Organizacije. Ta organa obravnavata in odobrita upravni proračun. Vsi računi so dostopni vsem članicam in kadar koli je mogoče zahtevati revizijo.

2.3. Ukrepi preprečevanja goljufij in nepravilnosti

Organizacija zagotavlja vpogled v svoje računovodske knjige, da uradu OLAF-u in drugim finančnim službam po potrebi omogoči revizije ali preverjanja.

Komisija bo nepretrgano nadzorovala finančno upravljanje in razpoložljive vire. Organizacija se zavezuje, da bo omogočila kakršne koli kontrole, preiskave in obiske svojih prostorov.

3. OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE

3.1. Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in proračunske vrstice odhodkov

- Obstoječe proračunske vrstice

Po vrsti , v skladu z razdelki večletnega finančnega okvira in proračunskimi vrsticami.

Razdelek večletnega finančnega okvira | Proračunska vrstica | Vrsta odhodkov | Prispevek |

številka [poimenovanje…...….] | dif./ nedif. [9] | držav Efte[10] | držav kandidatk[11] | tretjih držav | v smislu člena 18(1)(a) finančne uredbe |

21 07 04 Sporazumi o osnovnih proizvodih | NE | NE | NE | DA/NE |

- Zahtevane nove proračunske vrstice

Po vrsti , v skladu z razdelki večletnega finančnega okvira in proračunskimi vrsticami.

Razdelek večletnega finančnega okvira | Proračunska vrstica | Vrsta odhodkov | Prispevek |

številka [poimenovanje…...….] | dif./ nedif. | držav Efte | držav kandidatk | tretjih držav | v smislu člena 18(1)(a) finančne uredbe |

[XX.YY.YY.YY] | DA/NE | DA/NE | DA/NE | DA/NE |

3.2. Ocenjeni učinek na odhodke

3.2.1. Povzetek ocenjenega učinka na odhodke Približno 15 000 milijonov EUR v 10 letih od leta 2012.

v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Razdelek večletnega finančnega okvira | Številka | [Poimenovanje…...….] |

v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno)

( Kadrovski načrt (za uradnike in začasno osebje) |

21 01 01 01 (sedež ali predstavništva Komisije) | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |

XX 01 01 02 (delegacije) |

XX 01 05 01 (posredne raziskave) |

10 01 05 01 (neposredne raziskave) |

( Zunanje osebje (v ekvivalentu polnega delovnega časa EPDČ)[19] |

21 01 02 01 (PU, NNS, ZU iz splošnih sredstev) | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |

XX 01 02 02 (PU, LU, NNS, ZU in MSD na delegacijah) |

10 01 05 02 (PU, NNS, ZU za neposredne raziskave) |

Druge proračunske vrstice (navedite) |

SKUPAJ |

- XX je zadevno področje ali naslov.

Potrebe po človeških virih se krijejo z osebjem, že dodeljenim za upravljanje tega ukrepa in/ali prerazporejenim v GD, po potrebi dopolnjenim z dodatnimi viri, ki se lahko pristojnemu GD dodelijo v okviru postopka letne dodelitve virov glede na proračunske omejitve.

3.2.4. Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom

- X Predlog je skladen z veljavnim finančnim načrtovanjem.

- ( Predlog bo pomenil ponovno spremembo ustreznega razdelka večletnega finančnega okvira.

Pojasnite potrebno spremembo ter navedite zadevne proračunske vrstice in ustrezne zneske.

- ( Predlog zahteva uporabo instrumenta prilagodljivosti ali spremembe večletnega finančnega okvira[22].

Pojasnite te zahteve ter navedite zadevne razdelke in proračunske vrstice ter ustrezne zneske.

3.2.5. Udeležba tretjih oseb pri financiranju

- V predlogu ni načrtovano sofinanciranje tretjih oseb

- V predlogu je načrtovano sofinanciranje, kot je ocenjeno v nadaljevanju:

v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Leto N | Leto N+1 | Leto N+2 | Leto N+3 | vstavite ustrezno število let glede na trajanje učinka (prim. točka 1.6) | Skupaj |

Leto N | Leto N+1 | Leto N+2 | Leto N+3 | vstavite ustrezno število let glede na trajanje učinka (prim. točka 1.6) N+10 |

Člen21 07 04 | | 1,200 |1,260 |1,323 |1,389 |1,458 |1,530 |15,056 | 15,056 | | Za razne prihodke, na katere bo vplival predlog/pobuda, navedite zadevne proračunske vrstice odhodkov.

[1] UL C [….], [….], str. [….].

[2] UL C [….], [….], str. [….].

[3] UL C [….], [….], str. [….].

[4] Izračunano glede na zmlevke kakavovih zrn plus neto uvoz proizvodov iz kakava ter čokolade in čokoladnih proizvodov, izraženo v kakavovih zrnih.

[5] ABM: upravljanje po dejavnostih – ABB: oblikovanje proračuna po dejavnostih.

[6] Pilotni in pripravljalni ukrepi iz člena 49(6)(a) ali (b) finančne uredbe.

[7] Pojasnitve načinov upravljanja in sklicevanje na finančno uredbo so na voljo na spletišču BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_fr.html.

[8] Organi iz člena 185 finančne uredbe.

[9] dif. = diferencirana sredstva / nedif. = nediferencirana sredstva.

[10] Efta: Evropsko združenje za prosto trgovino.

[11] Države kandidatke in, če je ustrezno, potencialne države kandidatke z zahodnega Balkana.

[12] Leto N je leto začetka izvajanja predloga/pobude.

[13] Tehnična in/ali upravna pomoč ter odhodki za podporo izvajanja programov in/ali ukrepov EU (prej vrstice BA), neposredne raziskave, posredne raziskave.

[14] Leto N je leto začetka izvajanja predloga/pobude.

[15] Realizacije se nanašajo na dobavljene proizvode in opravljene storitve (npr. število financiranih izmenjav študentov, število kilometrov novo zgrajenih cest…).

[16] Kakor je opisano v oddelku 1.4.2. „Specifični cilji“.

[17] Leto N je leto začetka izvajanja predloga/pobude.

[18] Tehnična in/ali upravna pomoč ter odhodki za podporo izvajanja programov in/ali ukrepov EU (prej vrstice BA), neposredne raziskave, posredne raziskave.

[19] PU = pogodbeni uslužbenec; LU = lokalni uslužbenec; NNS = napoteni nacionalni strokovnjak; ZS = začasni uslužbenec; MSD = mlajši strokovnjak v delegaciji.

[20] V okviru zgornje meje za zunanje osebje iz odobritev za poslovanje (prej vrstice BA).

[21] Strukturni skladi, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) in Evropski sklad za ribištvo (ESR).

[22] Glej točki 19 in 24 Medinstitucionalnega sporazuma.

[23] Glede na tradicionalna lastna sredstva (carinske dajatve, prelevmane za sladkor) morajo biti navedeni zneski neto zneski, tj. bruto zneski po odbitku 25 % stroškov pobiranja.