[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 20.10.2005

SEK(2005) 1305 končno

Priporočilo

ODLOČBA SVETA

o ugotovitvi v skladu s členom 104(8) Pogodbe o ustanovitve Evropske skupnosti, da so ukrepi, ki jih je Madžarska sprejela na podlagi priporočila Sveta z dne 8. marca 2005 v skladu s členom 104(7) Pogodbe, neprimerni

(predložena s strani Komisije)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Ozadje

Postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem urejata člen 104 Pogodbe in Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997, kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 1056/2005 z dne 27. junija 2005, o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je del Pakta za stabilnost in rast.

Komisija je po pristopu Madžarske k Skupnosti 1. maja 2004 na podlagi podatkov, ki jih je Madžarska uradno sporočila marca 2004, in ob upoštevanju gospodarskih napovedi služb Komisije iz pomladi 2004 začela postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Madžarsko glede na dejstvo, da je njen primanjkljaj presegel 3 % BDP v letu 2003. Svet je 5. julija 2004 na podlagi priporočila Komisije odločil, da na Madžarskem čezmerni primanjkljaj obstaja, in hkrati v skladu s členom 104(7) izdal priporočilo, naj se odpravi. Svet je madžarskim organom priporočil, naj v skladu s potekom zmanjšanja primanjkljaja, kot je določen v Mnenju Sveta z dne 5. julija 2004 o konvergenčnem programu Madžarske, predloženem v maju 2004, srednjeročno sprejmejo ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja pod 3 % BDP do leta 2008 na verodostojen in vzdržen način. Svet je zlasti priporočil, naj madžarski organi glede ukrepov, predvidenih za dosego ciljnega primanjkljaja za leto 2005, učinkovito ukrepajo do 5. novembra 2004.

Svet je 18. januarja 2005 v skladu s členom 104(8) Pogodbe na podlagi priporočila Komisije odločil, da Madžarska ni sprejela učinkovitih ukrepov v odgovor na njegovo priporočilo in da bo ciljni primanjkljaj za leto 2005 po pričakovanju znatno prekoračen. Madžarska je država članica z odstopanjem, kar pomeni, da se člena 104(9) in 104(11) Pogodbe v zvezi z njo ne uporabljajta, čeprav je Madžarska zavezana, da se izogiba čezmernim primanjkljajem. Zato se lahko nadaljnja priporočila v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem naslovijo na državo samo na podlagi člena 104(7).

Svet je 8. marca 2005 sprejel novo priporočilo Madžarski v skladu s členom 104(7) na podlagi priporočila Komisije[1]. Svet je madžarskim organom priporočil, naj srednjeročno sprejmejo ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja pod 3 % BDP do leta 2008 na verodostojen in vzdržen način. V tem sporočilu se je Svet skliceval na revidirani potek zmanjšanja primanjkljaja, kot je določen v Mnenju Sveta z dne 8. marca 2005 o dopolnitvi konvergenčnega programa, predloženi decembra 2004, in hkrati podaril njegov prispevek k zmanjšanju primanjkljaja in izboljšanju zunanjega ravnovesja. Ustrezni letni cilji za javnofinančni primanjkljaj so znašali 4,4 %, 3,6 %, 2,9 %, 2,2 % in 1,6 % BDP za obdobje od 2004 do 2008[2]. V ta namen je bilo Madžarski zlasti priporočeno, naj v zvezi z dodatnimi ukrepi, ki bi bili v kar največji meri strukturne narave, do 8. julija 2005 učinkovito ukrepa, bi dosegla ciljni primanjkljaj 3,6 % BDP za leto 2005[3]. Svet je poleg tega še priporočil, naj madžarski organi časovno skladnost in izvrševanje kakršnih koli znižanj davkov pogojijo z doseganjem ciljnih primanjkljajev iz dopolnitve konvergenčnega programa, predložene decembra 2004. Ob tem je pozval madžarske organe, naj v skladu s svojimi zavezami še naprej izvajajo predvidene reforme javne uprave, zdravstvenega in izobraževalnega sistema, tudi z namenom izboljšanja dolgoročne vzdržnosti javnih financ, in naj izkoristijo vse priložnosti za pospešitev fiskalnega prilagajanja.

Komisija je 13. julija 2005 sprejela Sporočilo Svetu[4] na podlagi takrat razpoložljivih podatkov, vključno s korektivnimi ukrepi za izravnavo odstopanj v skupni vrednosti 1,5 % BDP, za katere se je vlada odločila maja in junija, in trdno zavezo madžarske vlade, da po potrebi izvede nadaljnje ukrepe. Na podlagi tega se je ciljni primanjkljaj v višini 3,6 % BDP za leto 2005 zdel dosegljiv in madžarska vlada je sprejela učinkovite ukrepe kot odgovor na priporočilo Sveta z dne 8. marca 2005 glede ukrepov, predvidenih za dosego ciljnega primanjkljaja za leto 2005 do roka 8. julija 2005. Komisija je zaključila, da v danih okoliščinah niso bili potrebni dodatni ukrepi po postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Vendar je tudi opozorila, da proračunski položaj na Madžarskem ostaja ranljiv. Še zlasti je poudarila, da so za dosego ciljnega primanjkljaja za leto 2005 potrebni (i) učinkovito izvajanje vseh predvidenih ukrepov in (ii) dodatni ukrepi, h katerim se je vlada javno zavezala v primeru, da bi se pozneje v letu pojavile nadaljnje prekoračitve. Poleg tega je poudarila, da dosega ciljnega primanjkljaja v višini 2,9 % BDP za leto 2006 zahteva pomembne prilagoditve in odločilne ukrepe, vključno s sprejetjem preudarnega proračuna za leto 2006. Sporočilo je zato navedlo, da bo morala Komisija v primeru, da bi v poznejši fazi prišlo do neizpolnjevanja predvidenega zniževanja primanjkljaja, Svetu priporočiti okrepitev proračunskega nadzora in sprejetje potrebnih korektivnih ukrepov po postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem.

Nedavni razvoj dogodkov, ki znatno poslabšuje proračunski položaj in izglede

Madžarski organi so 20. septembra 2005 predložili revidirano septembrsko priglasitev postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je za leto 2005 napovedala primanjkljaj v višini 6,1 % BDP namesto ciljnih 3,6 % BDP, čeprav se v makroekonomskem scenariju niso zgodile nobene pomembne spremembe. Ta revidirana priglasitev je upoštevala, da se načrtovana prodaja obstoječih avtocest, vključno s tistimi, ki se bodo gradile do konca leta 2005, družbi za avtoceste v državni lasti (AAK) ne more šteti kot ukrep za zmanjševanje primanjkljaja in da bi se izplačilo trinajste plače javnim uslužbencem moralo knjižiti v leto, na katerega se nanaša, čeprav je odloženo na začetek naslednjega leta[5], kar je vsako posebej povečalo primanjkljaj v letu 2005 za 1,9 % BDP in 0,1 % BDP. Priglasitev je vsebovala tudi dodatno odstopanje v višini 0,5 % BDP. Približno polovico tega izpada se lahko pripiše nižjim prihodkom od DDV, ki so deloma posledica političnega ukrepanja[6]. Preostala polovica odstopanja odraža prekoračitev odhodkov. Vlada je obvestila Komisijo, da v nasprotju s svojimi prejšnjimi zavezami ne namerava ukrepati glede takega razvoja dogodkov. Poleg statistične utemeljitve in priznanih neizravnanih odstopanj je prav tako treba omeniti, da so bili v primerjavi z marčevsko priglasitvijo prispevki v drugi steber sistema pokojninskega zavarovanja v letu 2005 povišani za 0,2 % BDP (iz 1,1 % BDP na 1,3 % BDP), tako da osnovno povečanje priglašenega primanjkljaja na 6,1 % BDP v primerjavi s ciljnimi 3,6 % BDP iz priporočila Sveta marca 2005 dejansko znaša 2,7 % BDP[7]. Izid za leto 2005 bo v primeru nadaljnjih odstopanj, ki jih prav tako ne bi nadomestili korektivni ukrepi, še neugodnejši (kar zlasti ni izključeno na strani odhodkov). V skladu s septembrsko priglasitvijo bo delež dolga v BDP v letu 2005 ostal pod mejo 60 % in bo znašal 57,1 %. Vendar je skoraj ena tretjina dolga denominirana v tuji valuti in je njegov delež v BDP zato občutljiv na nestanovitnost deviznega tečaja.

Kar zadeva primanjkljaj v letu 2006 je sporočilo iz julija 2005 že navedlo, da tudi če bi bil cilj pri 3,6 % BDP za leto 2005 izpolnjen, bi bilo težko doseči cilj 2,9 % BDP za leto 2006, zlasti glede na prenehanje zgoraj omenjenih enkratnih ukrepov, ki se nanašajo na avtoceste, in prej omenjenega načrtovanega znižanja davkov (pričakovan izpad prihodkov zaradi slednjega ukrepa je ocenjen na 1,1 % BDP). Vendar pa je tedaj veljalo prepričanje, da bi bilo še vedno mogoče uresničiti korektivne ukrepe, h katerim se je zavezala vlada. Vlada je 30. septembra predložila predlog proračuna za leto 2006, ki vsebuje ciljni primanjkljaj v višini 4,7 % BDP. Vendar je videti, da ta ciljni primanjkljaj ne vključuje v celoti vknjižbe nakupa vojaških letal, ki bodo dobavljena v letu 2005. V skladu z metodologijo ESR95 bi morali biti ti izdatki vknjiženi v leto 2005, vendar pa je velik del dejanskih plačil preložen na poznejši čas. Revidirani novi ciljni primanjkljaj v višini 5,2 % GDP (ki vključuje v celoti knjiženo dobavo vojaških letal) je znatno višji od ciljnega 2,9 % BDP, ki ga navaja priporočilo Sveta na podlagi člena 104(7) iz marca 2005 (in ki ga je Svet potrdil v svojem mnenju o posodobitvi konvergenčnega programa iz decembra 2004 in v svojem priporočilu). Ob predpostavki, da bo prišlo do podobnega povišanja prispevkov v pokojninske sklade, kot je tisto, ki je bilo nedavno priglašeno za leto 2005, se pričakuje, da bo osnovna razlika med prvotnim in novim ciljem celo višja od 2,3 % BDP.

Poleg tega je ogrožen celo znatno višji ciljni primanjkljaj za leto 2006. Poleg višje ravni primanjkljaja za leto 2005 (ki odraža odločitev, da prodaja avtocest v letu 2005 ne pomeni prihodkov države), ki ima temeljni vpliv na leto 2006, in dejstva, da je za potrebe skladnosti s pravili ESR95 nakup vojaških letal treba vknjižiti v leto dobave, kar torej prispeva k povečanju primanjkljaja za 0,5 % BDP v letu 2006, obstajajo še naslednji elementi: (i) negativen učinek davčne reforme na prihodke (v višini 1,1 odstotne točke BDP) in (ii) učinek odločitve o povišanju družinskih dodatkov za 0,4 % BDP v okviru reformnega programa „100 korakov“. Vse to kaže, da bi primanjkljaj lahko močno presegel revidirani cilj za leto 2006, če ne bodo sprejeti korektivni ukrepi. Za zdaj je vlada nakazala, da bo – v nasprotju z načrti iz dopolnitve konvergenčnega programa – prenesla izdatke, povezane z izgradnjo novih avtocest, v strukturo, ki temelji na javno-zasebnih partnerstvih (PPP), in s tem zmanjšala javne investicijske odhodke v letu 2006 za 1,2 % BDP, ter da bo ta prenos skladen s pravili ESR. Tudi v primeru, da bo ta skladnost potrjena (kar bi še vedno sprožilo vprašanja glede trajnosti prilagoditve), bi bil za dosego revidiranega ciljnega primanjkljaja za leto 2006 še vedno potreben popravek v višini približno 2 % BDP. Vendar predlog proračuna, ki ga je pred kratkim sprejela vlada, ne vsebuje ukrepov strukturne narave, ki bi podprli tako znatno zmanjšanje.

Nadalje revizija ciljnih primanjkljajev za leti 2005 in 2006 očitno krši še en element iz marčevskega priporočila Sveta, namreč da naj bosta časovna skladnost in izvrševanje kakršnih koli znižanj davkov pogojena z doseganjem ciljnih primanjkljajev iz dopolnitve konvergenčnega programa. Poleg tega, da proračun za leto 2006 vključuje znatno znižanje davkov, je bila sprejeta tudi odločitev, da se znižanje DDV (za bencin) izvrši že oktobra 2005.

Če povzamemo:

(i) ukrepi, ki so jih madžarski organi na podlagi priporočila Sveta iz marca 2005 sprejeli za dosego ciljnega primanjkljaja v letu 2005, so se izkazali za neprimerne, saj bo cilj, naveden v priporočilu Sveta iz marca 2005, znatno presežen. To je posledica ustrezne statistične obravnave načrtovane prodaje avtocest in odstopanj, ki znašajo približno 1,5 % BDP. Vlada se je v nasprotju s predhodnimi zavezami odločila, da ne bo ukrepala v zvezi s tem razvojem. Opozoriti je treba, da je cilj v višini 3,6 % BDP vsebovala dopolnitev konvergenčnega programa iz decembra 2004[8] in ga je zatem v svojem mnenju potrdil Svet.

(ii) cilj za leto 2006 iz posodobitve konvergenčenga programa in priporočila Sveta iz marca 2005 je bil v pred kratkim sprejetem proračunu za leto 2006 opuščen. Poleg tega ni izključeno, da tudi znatno višji novi cilj ne bo dosežen;

(iii) načrtovana izvedba znižanja davkov zlasti v letu 2006 je v nasprotju s priporočilom Sveta, da naj bosta časovna skladnost in izvrševanje znižanj davkov pogojena z doseganjem ciljnih primanjkljajev iz dopolnitve konvergenčnega programa, predložene decembra 2004; in

(iv) precejšnje odstopanje za leti 2005 in 2006 od načrtovanega poteka prilagoditve za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja do leta 2008, ki ga je začrtala madžarska vlada in je bil potrjen v priporočilu Sveta iz marca 2005, zbuja dvome glede verodostojnosti te korekcije in skupaj s počasnim napredovanjem strukturnih reform poglablja makroekonomska neravnovesja.

V skladu z določbami člena 104(8) Pogodbe in člena 4(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 1056/2005) mora Svet, če meni, da niso bili sprejeti učinkoviti ukrepi na podlagi priporočil, obravnavanih v členu 104(7), v ta namen sprejeti odločitev. Komisija ob upoštevanju teh ugotovitev meni, da na podlagi priporočila Sveta iz marca 2005 v skladu s členom 104(7) niso bili sprejeti učinkoviti ukrepi v roku, določenem v priporočilu, in priporoča, da Svet sprejme ustrezno odločitev.

Priporočilo

ODLOČBA SVETA

o ugotovitvi v skladu s členom 104(8) Pogodbe o ustanovitve Evropske skupnosti, da so ukrepi, ki jih je Madžarska sprejela na podlagi priporočila Sveta z dne 8. marca 2005 v skladu s členom 104(7) Pogodbe, neprimerni

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 104(8) Pogodbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) V skladu s členom 104 Pogodbe se morajo države članice izogibati čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju.

(2) Pakt za stabilnost in rast temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje pogojev za stabilnost cen in za močno trajnostno rast, ki pospešuje ustvarjanje delovnih mest. Pakt za stabilnost in rast vključuje Uredbo Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem[9], sprejeto z namenom nadaljnje spodbuditve hitrega zmanjšanja čezmernih javnofinančnih primanjkljajev.

(3) Resolucija Evropskega Sveta iz Amsterdama o Paktu za stabilnost in rast z dne 17. junija 1997[10] slovesno poziva vse strani, namreč države članice, Svet in Komisijo, naj natančno in pravočasno izvajajo Pogodbo in Pakt za stabilnost in rast.

(4) Svet je z Odločbo Sveta 2004/918/ES z dne 5. julija 2004 v skladu s členom 104(6) sprejel odločitev, da na Madžarskem obstaja čezmerni primanjkljaj[11].

(5) Svet je 5. julija 2004 v skladu s členom 104(7) Pogodbe in členom 3(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 tudi sprejel priporočilo[12], naslovljeno na madžarske organe, ki slednje poziva, da kar najhitreje odpravijo stanje čezmernega primanjkljaja in srednjeročno sprejmejo ukrepe za dosego cilja zmanjšanja primanjkljaja pod 3 % BDP do leta 2008 na verodostojen in vzdržen način, v skladu s potekom zmanjšanja primanjkljaja, določenim v konvergenčnem programu, ki so ga predložili organi in je bil potrjen v Mnenju Sveta z dne 5. julija 2004[13]. V tem priporočilu je za madžarsko vlado določen rok, da do 5. novembra 2004 sprejme učinkovite ukrepe za dosego prvotnega ciljnega primanjkljaja 4,1 % BDP za leto 2005.

(6) Svet je 18. januarja 2005 v skladu s členom 104(8) Pogodbe na podlagi priporočila Komisije ugotovil, da so bili do roka 5. novembra 2004 sprejeti številni ukrepi za zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja za leti 2004 in 2005. Vendar je bil mnenja, da ti ukrepi niso zadostovali za dosego ciljev in ne bi preprečili odmika od načrtovanega poteka prilagoditve, začrtanega v konvergenčnem programu Madžarske iz maja 2004. Poleg tega je menil, da morajo nadaljnjo zavezanost vlade zmanjšanju čezmernega primanjkljaja do leta 2008 podpreti odločilni ukrepi za nadaljnjo fiskalno konsolidacijo in odločnejše izvajanje strukturnih reform. Ob upoštevanju navedenega je Svet odločil, da Madžarska do 5. novembra 2004 ni sprejela učinkovitih ukrepov na podlagi priporočila z dne 5. julija 2004.

(7) Svet je 8. marca 2005 v skladu s členom 104(7) Pogodbe in členom 3(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 sprejel drugo priporočilo[14], naslovljeno na madžarske organe, ki slednje poziva, da kar najhitreje odpravijo stanje čezmernega primanjkljaja in da srednjeročno sprejmejo ukrepe za dosego cilja zmanjšanja primanjkljaja pod 3 % BDP do leta 2008 na verodostojen in vzdržen način, v skladu s potekom zmanjšanja primanjkljaja, določenim v dopolnitvi konvergenčnega programa, ki so jo madžarski organi predložili decembra 2004 in je bila potrjena v Mnenju Sveta z dne 8. marca 2005. V tem priporočilu je med drugim za madžarsko vlado določen rok, da do 8. julija 2005 poskrbi za učinkovito izvajanje ukrepov, predvidenih za dosego ciljnega primanjkljaja v višini 3,6 % BDP za leto 2005[15].

(8) Komisija je 13. julija 2005 sprejela Sporočilo Madžarski. Na podlagi tedaj razpoložljivih podatkov, vključno s korektivnimi ukrepi v skupni vrednosti 1,5 % BDP, za katere se je vlada odločila marca in junija za izravnavo odstopanj, ter trdno zavezo madžarske vlade, da po potrebi izvede nadaljnje ukrepe, je Komisija navedla, da so madžarski organi sprejeli učinkovite ukrepe do roka 8. julija 2005, čeprav je položaj ostal krhek in so bili v prihodnosti potrebni nadaljnji ukrepi.

(9) Vendar nedavni razvoj kaže, da so ukrepi, ki so jih sprejeli madžarski organi, neprimerni:

- Ciljni primanjkljaj v višini 3,6 % BDP za leto 2005, naveden v priporočilu Sveta (in odobren v Mnenju Sveta iz marca 2005 glede dopolnitve konvergenčnega programa iz decembra 2004) bo znatno presežen in vlada se je v nasprotju s svojimi prejšnjimi zavezami odločila, da ne bo sprejela novih ukrepov za korekcijo morebitnih odstopanj; to so madžarski organi potrdili z revidirano priglasitvijo postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem z dne 20. septembra 2005, v kateri je primanjkljaj za leto 2005 znašal 6,1 % BDP. Izid za leto 2005 bo še slabši, če pride do nadaljnjih odstopanj (kar ni izključeno zlasti na strani odhodkov) in ta prav tako ne bodo izravnana s korektivnimi ukrepi. V skladu s to priglasitvijo bo delež dolga v BDP v letu 2005 ostal pod mejo 60 % in bo znašal 57,1 %. Vendar je skoraj ena tretjina dolga denominirana v tuji valuti in je zato občutljiva na nestanovitnost deviznega tečaja.

- Organi so opustili cilj zmanjšanja primanjkljaja na raven 2,9 % BDP za leto 2006 iz dopolnitve konvergenčnega programa in priporočila, ki ga je Svet sprejel 8. marca 2005. Možno je, da tudi znatno višji cilj v višini 5,2 % BDP[16], določen v osnutku proračuna za leto 2006, ne bo dosežen, saj naj bi načrtovana davčna reforma po pričakovanjih znižala prihodke za 1,1 % BDP in pred kratkim sprejet proračun za leto 2006 ne vključuje ukrepov strukturne narave, ki bi podprli tako znatno zmanjšanje odhodkov.

- Zniževanje davkov zlasti v letu 2006 je v nasprotju s priporočilom Sveta, da naj bosta časovna skladnost in izvrševanje znižanj davkov pogojena z doseganjem ciljnih primanjkljajev iz dopolnitve konvergenčnega programa, predložene decembra 2004.

- Precejšen odmik v letu 2005 in tudi 2006 od poteka prilagoditve primanjkljaja Madžarske za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja do leta 2008, ki ga je začrtala madžarska vlada in je bil potrjen v priporočilu Sveta z dne 8. marca 2005, zbuja dvome glede verodostojnosti te korekcije in skupaj s počasnim napredovanjem strukturnih reform poglablja makroekonomska neravnovesja.

(10) Madžarska se je v skladu z Resolucijo Evropskega sveta o Paktu za stabilnost in rast strinjala z objavo priporočila Sveta z dne 8. marca 2005 –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Ukrepi, ki jih je sprejela Madžarska na podlagi priporočila Sveta z dne 8. marca 2005, so neprimerni.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Republiko Madžarsko.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

[1] Glej http://register.consilium.eu.int/pdf/en/05/st07/st07145.en05.pdf

[2] Zaradi primerljivosti so vse te številke skladne z odločitvijo Eurostata z dne 23. septembra 2004, ki omogoča prehodno razvrstitev pokojninskih skladov drugega stebra v okvir javnofinančnega proračuna, kar so madžarski organi izkoristili, čeprav ta možnost obstaja le do proračunskega obvestila marca 2007. Gre za prispevke v drugi steber sistema pokojninskega zavarovanja, kot so bili (navzgor) popravljeni v obvestilu iz marca 2005: 0,9 % BDP za leto 2004, 1,1 % BDP za leto 2005 in 1,2 % BDP za obdobje 2006-2008. Te številke so bile ponovno popravljene navzgor v obvestilu iz septembra 2005 (glej opombo 7).

[3] Službe Komisije so takrat pričakovale, da bo primanjkljaj v letu 2005 dosegel 4,1 % BDP.

[4] Sporočilo Komisije Svetu glede ukrepov, ki jih je Madžarska sprejela na podlagi priporočila Sveta z dne 8. marca 2005 v skladu s členom 104(7) po postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem (SEC(2005) 951) http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/edp/com_actkhu_en.pdf

[5] Madžarsko ustavno sodišče je septembra 2005 razglasilo ta odlog (in dejstvo, da uslužbenci javnega sektorja, ki so prenehali z delom konec leta 2004, niso upravičeni do trinajste plače) za protiustaven.

[6] Izpad prihodka za približno 0,015 odstotne točke BDP se lahko pripiše nedavni odločitvi o pospešitvi, vendar samo za bencin, splošnega znižanja DDV, ki se začne izvajati s 1. januarjem 2006.

[7] V skladu z odločitvijo organov glede prehodne razvrstitve pokojninskih skladov drugega stebra, navedeno v opombi št. 2, je bil ciljni primanjkljaj 3,6 % za leto 2005 izračunan ob upoštevanju prispevkov v drugi steber sistema pokojninskega zavarovanja v višini 1,1 % BDP, kot so bili priglašeni marca 2005, medtem ko referenčna pot za zmanjšanje primanjkljaja, vključno s prvotnim ciljem v višini 4,7% BDP, v dopolnitvi konvergenčnega programa iz decembra 2004 še ni upoštevala teh prispevkov v pokojninske sklade. Za primerjavo nedavno priglašenega primanjkljaja s prvotnim ciljem iz dopolnitve konvergenčnega programa je treba izločiti septembra priglašene povečane prispevke v pokojninske sklade v višini 1,3 % BDP, kar privede do primanjkljaja v višini 7,4 % BDP.

[8] Ta številka vljučuje prispevke v drugi steber sistema pokojninskega zavarovanja (ki so v skladu s priglasitvijo iz marca 2005 znašali 1,1 % BDP), medtem ko prvotni cilj v višini 4,7 % BDP iz dopolnitve konvergenčnega programa iz decembra 2004 teh prispevkov še ni upošteval.

[9] UL L 209, 2.8.1997, str. 6. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1056/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 5).

[10] UL C 236, 2.8.1997, str. 1.

[11] http://ue.eu.int/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/ecofin/81342.pdf#page=8 (UL L 389/27, 30.12.2004, str. 27).

[12] http://register.consilium.eu.int/pdf/en/04/st11/st11218.en04.pdf#page=2.

[13] http://register.consilium.eu.int/pdf/en/04/st11/st11194.en04.pdf#page=2.

[14] http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/edp/com_ass_hu_22_dec_en.pdf

[15] Razlika v primerjavi s prejšnjim ciljem, ki je znašal 3,8 % BDP, temelji na povišanju prispevkov v drugi steber sistema pokojninskega zavarovanja za 0,2 odstotne točke BDP, kot je navedeno v proračunskem obvestilu iz marca 2005.

[16] To vključuje standardno evidentiranje nakupa vojaških letal, ki napovedani novi ciljni primanjkljaj v višini 4,7 % BDP za leto 2006 poveča za 0,5 % BDP.