EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 7.12.2011 
SEC(2011) 1473 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
 
Spremni dokument 
UREDBA SVETA 
o vzpostavitvi instrumenta za sodelovanje na podro čju jedrske varnosti 
 
{COM(2011) 841 kon č.} 
{SEC(2011) 1472 kon č.}  
 
SL 2   SL Nesreči v jedrskih elektrarnah Černobil leta 1986 in Fukušima-Dai či leta 2011 sta poudarili 
splošni pomen jedrske varnosti. Da bi izpolnila cilj vzpostavitve varnostnih razmer, s katerimi 
bo odpravljena nevarnost za življenje in zdravje prebivalstva, iz Pogodbe Euratom, bi moralo 
biti Evropski skupnosti za atomsko energijo  (v nadaljnjem besedilu: Skupnost) omogo čeno 
podpirati jedrsko varnost v tretjih državah. 
Zlasti pomembno je tudi, da Skupnost še naprej  podpira prizadevanja za spodbujanje uporabe 
učinkovitih nadzornih ukrepov za varovanje je drskih snovi v tretjih državah, pri čemer gradi 
na lastnih nadzornih dejavnostih  v okviru Evropske unije. 
Navedene cilje sta v preteklosti podpirala programa jedrske var nosti Tacis in Phare, od leta 
2007 pa Instrument za sodelovanje na podro čju jedrske varnosti (v  nadaljnjem besedilu: 
instrument INSC) v „tretjih državah “ in instrument za predpristopno pomo č za države v 
procesu pristopa k EU.  
1. OPREDELITEV PROBLEMA  
Spodbujanje in uveljavljanje najvišjih standardov  jedrske varnosti in va rstva pred sevanjem 
znotraj meja EU morda ni  zadostno za primerno zaš čito prebivalstva in okolja. Nedavna 
zgodovina je jasno potrdila, da lahko posledice jedrske nesre če za javno zdravje, družbeno 
življenje, okolje in gospodarstvo mo čno presegajo nacionalne meje in je lahko njihove u činke 
čutiti po vsem svetu. Zato je treba predvideti  ukrepanje skupaj s tretjimi državami, zlasti 
državami sosedstva EU, s splošnim ciljem spodbujanja visoke ravni jedrske varnosti in 
varstva pred sevanjem po vsem svetu. Hkrati je treba pomagati zagotoviti u činkovite jedrske 
nadzorne ukrepe v tretjih državah. 
Pregled pridobljenih izkušenj in r azvoj položaja na mednarodnem prizoriš ču 
Glavni povzro čitelji večjih jedrskih nesre č so bili ve činoma pomanjkanje jedrske varnostne 
kulture, konstrukcijske varnosti (varnostnih vi dikov zasnove obrata) in varnosti obratovanja. 
Programi EU za sodelovanje na podro čju jedrske varnosti so bili v pomo č upravljavcem 
jedrskih obratov pri izboljševan ju položaja na terenu, jedrskim upravnim organom pa pri 
zagotavljanju zahtevane tehni čne usposobljenosti in ne odvisnosti za uveljavljanje 
izpolnjevanja ustreznih standardov jedrske varnosti. Sodelovanje z jedrskimi upravnimi 
organi bi moralo ostati v osr čju sodelovanja na podro čju jedrske varnosti. V posebnih 
situacijah bi bilo treba možnost sodelovanja z jedrskimi upravnimi or gani ohraniti, da se 
zagotovijo uspešnost in rezulta ti celovitih in preglednih ocen  tveganj in varnosti („testi 
odpornosti“), razvitih v EU po nesre či v jedrski elektrarni Fukušima-Dai či.  
Sodelovanje na podro čju ravnanja z izrabljenim gorivom  in radioaktivnimi odpadki ter 
njihovega odlaganja in ponovne vzpostavitve oko ljsko varnih razmer na  nekdanjih jedrskih 
območjih, ki zahteva mednarodno razsežnost, je b ilo pomemben del programa in bi moralo 
biti ena od prednostnih nalog instrumenta v prihodnje. 
Spodbujanje mednarodnega sodelovanja, zlas ti prek Mednarodne agencije za atomsko 
energijo, bo še naprej nujno za za gotovitev koordinacije dejavnosti razli čnih akterjev in 
najbolj smotrne porabe virov. 
 
SL 3   SL 2. ANALIZA SUBSIDIARNOSTI  
Ker 27 držav članic deluje v okviru skupnih politik in  strategij, ima EU kot taka kriti čno težo 
za odzivanje na svetovne izzive, medtem ko je lahko ukrepanje posameznih držav članic 
omejeno in razdroblje no, njihovi projekti pa  pogosto premalo obsežni, da bi trajnostno 
prispevali k razmeram na terenu. Zaradi te kriti čne mase je EU v boljšem položaju za vodenje 
dialoga o politikah s partnerskimi vladami. To ponazarja na primer mo čni položaj EU v 
razpravah in pogajanjih v skupi ni G8 in v Evropski banki za obnovo in razvoj, ki v imenu 
mednarodnih donatorjev upravlja obs ežne sklade za jedrsko varnost. EU je poleg tega naravna 
koordinatorica in la hko vpliva na skoraj vseh podro čjih mednarodnih odnosov, česar navadno 
države članice same ne zmorejo.   
3. CILJI POBUDE EU 
Veljavni instrument INSC spodbuja visoko raven jedrske varnosti in varstva pred sevanjem 
ter izvajanje u činkovitih jedrskih nadzornih ukrepov v tretjih državah.  
Predlaga se, da splošni cilj in podro čje uporabe novega instrument a ostaneta enaka kot v 
veljavnem instrumentu INSC: Skupnost financira ukrepe za podporo pri spodbujanju visoke 
ravni jedrske varnosti, varstva  pred sevanjem ter uporabe u činkovitih in uspešnih nadzornih 
ukrepov za jedrske snovi v tretjih državah.  Ti ukrepi bodo oprti na naslednjih posebnih ciljih: 
• podpori spodbujanju in uveljavljanju najvišjih st andardov jedrske varnosti in varstva pred 
sevanjem v jedrskih obratih ter radioloških posegov v tretjih državah, 
• podpori razvoju in izvajanju odgovornih strate gij v zvezi z odlaganjem izrabljenega 
goriva, ravnanjem z odpadki, razgradnjo obj ektov in obnovo nekdanjih jedrskih obmo čij,  
• podpori spodbujanju in izvajanju u činkovitih okvirov in met odologij za izboljšanje 
jedrskih nadzornih ukrepov po svetu. 
Vendar bodo prednostne naloge in merila za uk repanje EU podrobneje opredeljeni v okviru 
novega instrumenta. 
4. MOŽNOSTI POLITIKE  
V oceni u činka so bile prou čene štiri možnosti: i) nobenih nadaljnjih ukrepov EU (brez 
instrumenta za jedrsko varnost); ii) „nobenih sp rememb“ (sodelovanje s tretjimi državami bi 
se nadaljevalo v okviru obstoje če uredbe o instrumentu INSC); iii) sprememba uredbe o 
instrumentu INSC in iv) uvedba novega  instrumenta, ki bi lahko podro čje uporabe veljavnega 
instrumenta INSC razširil na del podro čja uporabe obstoje čega instrumenta za stabilnost. 
Zelo podrobno je bila prou čena možnost spremembe uredbe. Tako bi bilo mogo če upoštevati 
razvoj mednarodnega položaja gl ede jedrske var nosti in vklju čiti pridobljene izkušnje, poleg 
tega pa bi sprememba omogo čila tudi pojasnitev meril za sodelovanje in opredelitev 
prednostnih nalog. Geografs ki obseg bi bilo mogo če prilagoditi, da bi bile v uredbo zajete vse 
„tretje države“ (države ne članice EU), ki izpolnjujejo merila za sodelovanje, vklju čno z 
državami, za katere se uporablja instrument za pristopno pomo č, ter industrijsko razvitimi 
državami oziroma državami z visokim dohodkom.  
 
SL 4   SL Pravna podlaga veljavnega instrumenta INSC  je Pogodba Euratom. Glede na zakonodajni 
okvir za jedrsko varnost na ravni EU bi morala pravna podlaga ostati ista tudi za prihodnjo 
uredbo, razen če bi razširjeno podro čje uporabe zahtevalo ve č pravnih podlag. 
5. OCENA U ČINKA  
Jedrske nesre če imajo lahko izredno hude posledice za zdravje, družbo, okolje in 
gospodarstvo, kot se je pokazalo ob nesre čah v elektrarnah Černobil (leta 1986) in Fukušima 
(leta 2011). Ob obeh nesre čah je bilo kontaminirano obsežno obmo čje, veliko je bilo smrtnih 
žrtev ter razseljenih in ponovno naseljenih oseb, po nesre čah pa je bilo treba razgraditi zelo 
drage objekte jedrskih elektrarn ter nadomes titi izgubljene zmogljivosti proizvodnje elektri čne 
energije. Takšne nesre če vplivajo tudi na izbiro kombin acije virov energije v nekaterih 
državah (moratorij ali postopna ukinitev  jedrske energije), kar lahko posledi čno vpliva na 
okolje, saj se je treba za nadomestitev zmoglji vosti jedrskih elektrarn na primer zate či k 
uporabi fosilnih goriv ali vodne energije.  
Ukrepi, ki jih predlaga EU, so namenjeni prepre čevanju ponovitev jedrskih nesre č, kar 
največjemu zmanjšanju njihovih posledic (prek ukre pov pripravljenosti na izredne razmere) in 
ublažitvi posledic nesre č, če do njih pride. Vse prou čene možnosti imajo te iste cilje. Vendar 
bi bila po možnosti „nobenega  nadaljnjega ukrepanja EU“ (b rez instrumenta za jedrsko 
varnost) najverjetneje prekinjena ve čina zunanjih ukrepov, ki jih  EU že izvaja na podro čju 
zagotavljanja jedrske varnosti. 
6. PRIMERJAVA MOŽNOSTI  
Možnost s spremembo uredbe bi omogo čila odpravo sedanjih negotovosti in nedoslednosti ter 
zagotovila priložnost za jasno opredelitev glavnega poudarka sodelovanja EU na podro čju 
jedrske varnosti in nadzornih uk repov. Bolj jasna opredelitev geogr afskih in tematskih ciljev 
in prednostnih nalog v uredbi sami bi izboljšala u činkovitost izvajanja instrumenta. Zato bi 
bilo mogo če pričakovati učinkovitejše in pravo časnejše upravljanje ciklusa projekta. 
V primerjavi z možnostma „nobenih sprememb “ in „uvedba novega instrumenta“ bi ta 
možnost omogo čila kontinuiteto in uporabo pr idobljenih izkušenj dobro ute čenega sistema 
hkrati z rešitvijo številnih ugotovljenih prob lemov. To bi poleg uporabe enotne pravne 
podlage (v primerjavi z možnostjo „uvedbe no vega instrumenta“) poenostavilo pristop in 
razprave. Zdi se, da vse to ve č kot odtehta morebitno ve čjo skladnost, ki bi jo lahko dosegli z 
„uvedbo novega instrumenta“, ki bi združeval jedrsko varnost,  druge varnostne vidike in 
nadzorne ukrepe.  
Nova opredelitev geografskega obsega ter mer il in prednostnih nalog sodelovanja v okviru 
možnosti „sprememba instrumenta INSC“ bi omogo čila jasnejše razumevanje omejitev 
intervencij. 
7. SPREMLJANJE IN OCENJEVANJE  
Uredba o instrumentu INSC je pooblastitvena uredba in dolo ča bistvene elemente ter podlago 
za intervencije EU. V letnih akcijskih programih so dolo čene podrobnosti dejavnosti, ki jih 
izvaja EU, vklju čno s cilji, ki naj bi se doseg li s posameznimi ukrepi, in pri čakovanimi 
 
SL 5   SL rezultati. Pred za četkom izvajanja so opredeljeni posebni kazalniki, pri čemer se upošteva 
posebne zna čilnosti vsakega ukrepa.  
Izvajanje ukrepov je skladno z upravljanjem na podl agi rezultatov, katerega  namen je izpolniti 
naslednje: 
– čim bolje izkoristiti omejena sredstva, 
– izboljšati postopke odlo čanja in odlo čitve, 
– doseči preglednost in odgovornost. 
Sistemi spremljanja in ocenjevanja, ki jih vzpostavlja Evropska komisija, so vedno bolj 
osredotočeni na rezultate (sistem spremljanja rezultatov). V njih je združeno delo notranjega 
osebja in zunanje tehni čno znanje. Projektni vodje v deleg acijah in na sedežu na razli čne 
načine neprekinjeno spremljajo izvajanje proj ektov in programov, med drugim tudi z obiski 
na terenu, kadar je mogo če. Zunanji neodvisni strokovnjaki na podlagi pogodb o izvedbi dela 
ocenjujejo uspešnost zunanjega ukrepanja EU s pomo čjo treh razli čnih sistemov. Te ocene 
prispevajo k odgovornosti in izboljšan ju intervencij, ki se že izva jajo. V ocenah se upoštevajo 
tudi pretekle izkušnje, da se lahko uporabij o kot podlaga za prihodnje po litike in ukrepanje. 
Vsa orodja uporabljajo mednarodno priznana  ocenjevalna mer ila OECD/DAC, vklju čno s 
(potencialnim) u činkom. 
Komisija opravlja tudi strate ške ocene svojih politik, od na črtovanja programov in strategij do 
izvajanja intervencij v posameznem sektorju. Te ocene zagotavljajo  pomembno podlago za 
oblikovanje politik ter snovanje instrumentov in projektov. Vse te ocene se objavljajo na 
spletišču Komisije, povzetki njihovih ugotovitev pa so vklju čeni v letno poro čilo Svetu in 
Evropskemu parlamentu.