o omogočanju digitalne preobrazbe zdravstva in zdravstvenega varstva na enotnem digitalnem trgu; krepitev vloge državljanov in oblikovanje bolj zdrave družbe

1. Okvir politike: zdravstvo in zdravstveno varstvo v svetu, ki se digitalizira

V nedavnem poročilu o stanju zdravstva v EU je bilo ugotovljeno, da lahko samo s temeljito prenovo svojih sistemov zdravstva in zdravstvenega varstva zagotovimo, da bodo ti še naprej ustrezali svojemu namenu. To pomeni, da je cilj sistemov še naprej spodbujati zdravje, preprečevati bolezni in zagotoviti zdravstveno varstvo, ki je prilagojeno pacientu in izpolnjuje potrebe državljanov. Sistemi zdravstva in zdravstvenega varstva zahtevajo reforme in inovativne rešitve, da bodo prožnejši, dostopnejši in učinkovitejši pri zagotavljanju kakovostnega varstva evropskim državljanom.

Evropski sistemi zdravstva in zdravstvenega varstva se soočajo z resnimi izzivi. Ti izzivi so staranje, multimorbidnost, pomanjkanje delovne sile v zdravstvu, vse večje breme nenalezljivih bolezni, ki jih je mogoče preprečiti in jih povzročajo dejavniki tveganja, kot so tobak, alkohol in debelost, ter drugih bolezni, vključno z nevrodegenerativnimi in redkimi boleznimi. Soočamo se tudi z vse večjo nevarnostjo nalezljivih bolezni zaradi povečane odpornosti na antibiotike ter novih ali ponovno pojavljajočih se patogenov. Javni izdatki za zdravstvo in dolgotrajno oskrbo se v državah članicah EU stalno povečujejo in se bodo predvidoma tudi v prihodnje.

Digitalne rešitve za zdravstvo in zdravstveno varstvo lahko povečajo dobrobit milijonov državljanov in korenito spremenijo način zagotavljanja storitev zdravstva in zdravstvenega varstva pacientom, če so zasnovane namensko in se izvajajo stroškovno učinkovito. Digitalizacija lahko podpira kontinuiteto oskrbe prek meja, kar je pomemben vidik za tiste, ki se poslovno ali v prostem času nahajajo v tujini. Hkrati lahko digitalizacija pomaga spodbujati zdravje in preprečevati bolezni, tudi na delovnem mestu. Pripomore lahko k reformi zdravstvenih sistemov in njihovemu prehodu na nove modele oskrbe, ki bodo prilagojeni potrebam ljudi, hkrati pa lahko omogoči premik od sistemov, temelječih na bolnišnični oskrbi, k bolj celovitim strukturam zdravstvenega varstva, ki temeljijo na skupnostih. Digitalna orodja lahko na podlagi znanstvenega znanja pomagajo državljanom ohranjati zdravje in s tem preprečevati bolezni. Hkrati lahko omogočijo boljšo uporabo zdravstvenih podatkov pri raziskavah in inovacijah za podporo individualiziranemu zdravstvenemu varstvu, boljše zdravstvene ukrepe ter učinkovitejše sisteme zdravstva in socialnega varstva.

Podatki so ključni dejavnik za digitalno preobrazbo. Zdravstveni podatki so lahko na voljo v različnih oblikah; ne upravljajo se enako v vseh državah članicah EU, celo znotraj nacionalnih zdravstvenih sistemov ne. Pogosto nimajo do njih dostopa niti sami pacienti ali pa javni organi, zdravstveni delavci in raziskovalci, da bi lahko razvili in izvajali boljše diagnoze, zdravljenje ali individualizirano varstvo. Celo kadar so zdravstveni podatki na voljo, so pogosto odvisni od tehnologij, ki niso interoperabilne in tako ovirajo njihovo širšo uporabo.

Zato zdravstveni sistemi nimajo na voljo ključnih informacij za optimizacijo svojih storitev, ponudniki pa težko gradijo ekonomije obsega, v katerih bi ponudili učinkovite digitalne rešitve za zdravstvo in zdravstveno varstvo ter podprli čezmejno uporabo zdravstvenih storitev. Državljani zato še ne morejo v celoti izkoristiti enotnega digitalnega trga na tem področju. Razdrobljenost trga in pomanjkanje interoperabilnosti med zdravstvenimi sistemi ovirajo celostni pristop k preprečevanju bolezni, oskrbi in zdravljenju, ki bi bili bolje prilagojeni potrebam ljudi.

EU razvija odločne pristope v visokozmogljivem računalništvu, podatkovni analitiki in umetni inteligenci, kar lahko pomaga zasnovati in preizkušati nove zdravstvene pripomočke, zagotovi hitrejše diagnoze in boljše zdravljenje. Vendar je uspeh teh prizadevanj odvisen od razpoložljivosti velikih količin visokokakovostnih podatkov in ustreznih regulativnih okvirov, ki bodo zavarovali pravice posameznikov in družbe ter spodbujali inovacije. Kot je bilo ugotovljeno v poročilu o zdravstvenem stanju v EU, je uporaba pacientom prilagojenih zdravstvenih podatkov v EU še vedno nezadostno razvita.

Za organiziranje in zagotavljanje zdravstvenega in socialnega varstva so odgovorne države članice. V nekaterih državah članicah, zlasti tistih z (zveznimi) regionalnimi sistemi, so za financiranje in zagotavljanje zdravstvenega varstva odgovorni regionalni organi. Vendar lahko Komisija v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije spodbuja javno zdravje in preprečevanje bolezni ter podpira sodelovanje med državami članicami, da bi se na primer izboljšala komplementarnost njihovih zdravstvenih storitev prek meja. Komisija lahko tudi sprejme ukrepe za spodbujanje inovacij, gospodarsko rast in razvoj enotnega trga v tesnem usklajevanju z državami članicami.

Organi za zdravstvo in zdravstveno varstvo po Evropi se spopadajo s skupnimi izzivi, ki jih je najbolje reševati skupaj. V ta namen je Komisija sodelovala z državami članicami, regionalnimi organi in drugimi zainteresiranimi stranmi, da bi izkoristila možnosti inovativnih rešitev, kot so digitalne tehnologije in podatkovna analitika, in tako pomagala državam članicam pri reformi njihovih sistemov zdravstva in zdravstvenega varstva. Komisija zagotavlja podporo s financiranjem in ukrepi, ki spodbujajo sodelovanje na področju politik in izmenjavo dobrih praks.

S financiranjem EU se podpirajo raziskave in inovacije na področju digitalnih rešitev zdravstva in zdravstvenega varstva, zlasti prek programa Obzorje 2020. Hkrati se s financiranjem iz programa Instrument za povezovanje Evrope podpira izgradnja infrastrukture za čezmejno izmenjavo povzetkov o pacientih in elektronskih receptov.

Z direktivo o pravicah pacientov pri čezmejnem zdravstvenem varstvu je bila vzpostavljena mreža e-zdravje za spodbujanje interoperabilnosti rešitev e-zdravja. Zakonodaja EU o medicinskih pripomočkih, varstvu podatkov, elektronski identifikaciji ter varnosti omrežij in informacijskih sistemov ponuja številne priložnosti za lažjo in bolj odgovorno uporabo digitalnih tehnologij v zdravstvu in zdravstvenem varstvu.

Razvite so bile tudi strukture sodelovanja, na primer evropsko partnerstvo za inovacije za dejavno in zdravo staranje, skupni program za podporo pri dejavnem in samostojnem življenju ter javno-zasebna partnerstva, kot so pobuda za inovativna zdravila ter elektronske komponente in sistemi za evropski vodilni položaj. Tudi regionalne in nacionalne strategije za pametno specializacijo imajo osrednjo vlogo pri razvoju močnejših regionalnih ekosistemov okoli področja zdravstvenega varstva. Od leta 2004 je bil z dvema akcijskima načrtoma za e-zdravje vzpostavljen okvir za politične ukrepe držav članic in Komisije, pomembno vlogo pa je imela tudi interesna skupina za e-zdravje.

2. Potreba po nadaljnjih ukrepih EU

Digitalne rešitve za zdravstvo in zdravstveno varstvo se za zdaj uvajajo počasi in z velikimi razlikami med državami članicami in regijami. Nadaljnji ukrepi na ravni EU so ključnega pomena za pospešitev smiselne uporabe digitalnih rešitev v javnem zdravstvu in zdravstvenem varstvu v Evropi. Komisija je v svojem vmesnem pregledu izvajanja strategije za enotni digitalni trg navedla, da namerava še naprej ukrepati na treh področjih:

Øvaren dostop državljanov do zdravstvenih podatkov in njihova izmenjava prek meja;

Øboljši podatki za napredek pri raziskovanju, preprečevanju bolezni ter individualiziranem zdravstvu in zdravstvenemu varstvu;

Ødigitalna orodja za krepitev vloge državljanov in oskrbo, osredotočeno na posameznika.

V ta namen je Komisija opravila javno posvetovanje. V odgovorih na posvetovanje je bila močno priznana potreba po nadaljnjem delu in ugotovljeni so bili pomembni izzivi, ki preprečujejo uvajanje digitalnih rešitev zdravstva in zdravstvenega varstva po celotni EU in zaradi katerih potrebe ljudi niso dovolj zadovoljene. Ti se nanašajo na področja, kot so dostop do zdravstvenih podatkov, raznolikost elektronskih zdravstvenih zapisov, pomanjkljiva tehnična interoperabilnost in dostop do digitalnih zdravstvenih storitev. V posvetovanju so bili hkrati ugotovljeni pomisleki, ki se posebej nanašajo na elektronsko izmenjavo podatkov, namreč tveganje kršitve zasebnosti, tveganja v zvezi s kibernetsko varnostjo ter kakovost in zanesljivost podatkov.