EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 30.9.2020 SWD(2020) 314 final DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE Poročilo o stanju pravne države za leto 2020





Poglavje o stanju pravne države v Litvi Spremni dokument K SPOROČILU KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU,

EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ Poročilo o stanju pravne države za leto 2020

Stanje pravne države v Evropski uniji {COM(2020) 580 final} - {SWD(2020) 300 final} - {SWD(2020) 301 final} - {SWD(2020) 302 final} - {SWD(2020) 303 final} - {SWD(2020) 304 final} - {SWD(2020) 305 final} - {SWD(2020) 306 final} - {SWD(2020) 307 final} - {SWD(2020) 308 final} - {SWD(2020) 309 final} - {SWD(2020) 310 final} - {SWD(2020) 311 final} - {SWD(2020) 312 final} - {SWD(2020) 313 final} - {SWD(2020) 315 final} - {SWD(2020) 316 final} - {SWD(2020) 317 final} - {SWD(2020) 318 final} - {SWD(2020) 319 final} - {SWD(2020) 320 final} - {SWD(2020) 321 final} - {SWD(2020) 322 final} - {SWD(2020) 323 final} - {SWD(2020) 324 final} - {SWD(2020) 325 final} - {SWD(2020) 326 final}



Povzetek V litovskem pravosodnem sistemu so bile izvedene številne reforme, povezane z imenovanjem sodnikov, sestavo vrhovnega sodišča in geografsko ureditvijo pravosodnega sistema. Zdi se, da so te reforme pozitivno vplivale na učinkovitost in kakovost pravosodnega sistema. Mnenje o neodvisnosti sodstva se je izboljšalo. Ustavno sodišče je pojasnilo obseg funkcionalne imunitete sodnikov. Zadeva v zvezi z razrešitvijo predsednice civilnega oddelka vrhovnega sodišča in posledičnim neimenovanjem na mesto predsednice navedenega sodišča je bila predložena ustavnemu sodišču, ki je odločilo, da so bila pravna dejanja v zvezi z razrešitvijo v nasprotju z ustavo in zakonom o sodiščih. Pravosodni sistem dosega dobre rezultate v smislu učinkovitosti, saj je čas, potreben za izdajo sodne odločbe, kratek, sodni zaostanki so majhni, predvideni pa so tudi novi ukrepi za nadaljnje izboljšanje sistema. Digitalna orodja se v pravosodnem sistemu obširno uporabljajo, zlasti pa so na vseh sodiščih na voljo elektronsko vodenje zadev in statistični podatki o sodiščih. Litva je v veliki meri vzpostavila institucionalni okvir za boj proti korupciji, v katerem ima glavno vlogo posebna preiskovalna služba, ki ima tako pristojnosti za usklajevanje politike in preprečevanje kot tudi preiskovalna pooblastila. Pri izvajanju nekaterih ukrepov iz protikorupcijskega akcijskega načrta prihaja do zamud. Postopki za prijave in zaščito žvižgačev so bili sprejeti konec leta 2018. Parlament je junija 2020 sprejel spremembe zakona o lobiranju. Preverjanje izjav o navzkrižju interesov ovira neobstoj enotnega registra interesov. Pravni okvir za pluralnost medijev v Litvi zagotavlja temeljno pravico do svobode izražanja in pravico do obveščenosti. Regulatorni organi za medije se štejejo za neodvisne in učinkovite. Razpoložljivost informacij o lastništvu medijev je nekoliko zaskrbljujoča, saj so v praksi javne informacije o lastništvu medijev pogosto omejene ali zastarele. Nedavno sprejeti zakon o javnem obveščanju je namenjen zagotovitvi večje preglednosti in objektivnosti javnih informacij. Drugo zaskrbljujoče vprašanje je posredno politično lastništvo medijev prek hčerinskih družb s političnimi interesi, zlasti v zvezi z lokalnimi in regionalnimi mediji. V novem dokumentu o medijski politiki, naslovljenem „Strateške usmeritve politike javnega obveščanja v obdobju 2019–2022“, so predvideni različni ukrepi za okrepitev pluralnosti medijev v Litvi. Kar zadeva sistem zavor in ravnovesij, sta s pravnim okvirom, ki ureja zakonodajni postopek, zagotovljena njegova preglednost in vključevanje deležnikov. Z reformo v letu 2019 je bila državljanom dana možnost, da sami sprožijo presojo ustavnosti. Parlamentarni varuh človekovih pravic ima pomembno vlogo pri varovanju temeljnih pravic, varuh enakih možnosti pa je pooblaščen za preiskavo pritožb ter predložitev sklepnih ugotovitev in priporočil glede katerega koli vprašanja, povezanega z diskriminacijo. Sodelovanje civilne družbe v postopku odločanja je zagotovljeno, z novim zakonom pa je oblikovana pravna podlaga za nacionalni sklad za nevladne organizacije, ki naj bi postal trajnostni mehanizem za krepitev institucionalnih zmogljivosti teh organizacij v letu 2020.



I.Pravosodni sistem Pravosodni sistem sestavljajo sodišča splošne pristojnosti (vrhovno sodišče, pritožbeno sodišče, okrožna sodišča in okrajna sodišča) in sodišča posebne pristojnosti (vrhovno upravno sodišče in dve okrožni upravni sodišči). Sodnike okrajnih sodišč imenuje predsednik republike na podlagi mnenja izbirne komisije, medtem ko sodnike vrhovnega sodišča imenuje parlament (Seimas) izmed kandidatov, ki jih je na podlagi mnenja sodnega sveta predlagal predsednik republike. Sodni svet, ki je v celoti sestavljen iz sodnikov, ki jih iz svojih vrst imenujejo sodniki, je izvršilni organ pravosodnega samoupravljanja ter zagotavlja neodvisnost sodišč in sodnikov . Nacionalna sodna uprava, ki je neodvisna od izvršilne veje oblasti, je pristojna za zagotavljanje gradiva in tehnične podpore sodiščem, zagotavljanje učinkovitega delovanja sodnega sistema in usposabljanje sodnikov. Ustavno sodišče sestavlja devet sodnikov, ki jih izmed kandidatov, ki jih predlagajo predsednik republike, predsednik parlamenta in predsednik vrhovnega sodišča, imenuje parlament; odloča o ustavnosti zakonodaje ter ravnanju predsednika in vlade. Tožilci so neodvisni; generalnega državnega tožilca imenuje in razreši predsednik republike s soglasjem parlamenta . Nižje tožilce imenuje generalni državni tožilec po priporočilu izbirne komisije . Odvetništvo je neodvisen del pravnega sistema, financira pa se s prispevki, ki jih plačujejo odvetniki, in iz drugih virov. Neodvisnost Leta 2020 so začele veljati nove pravne določbe o imenovanjih sodnikov. S spremembami zakona o sodiščih je bila okrepljena vloga sodnega sveta v izbirni komisiji za kandidate za sodniško mesto . To izbirno komisijo zdaj sestavljajo trije člani, ki so sodniki, ki jih je izbral sodni svet, in štirje laični člani, ki jih je izbral predsednik republike . Prej je predsednik republike izbral tako sodnike kot tudi laične člane. Poleg tega merila za izbiro kandidatov za sodniško mesto zdaj odobri sodni svet. Vseeno pa mnenje izbirne komisije ostaja nezavezujoče. S spremembami zakona o sodiščih je bila uvedena možnost, da kandidati izpodbijajo mnenje izbirne komisije pred vrhovnim sodiščem. To je mogoče v primeru hude postopkovne kršitve, če bi lahko taka kršitev vplivala na objektivno oceno kandidatov. V takih primerih je vrhovno sodišče pooblaščeno, da začasno ustavi imenovanje sodnika na sodišče, in lahko izbirni komisiji odredi, da ponovno oceni kandidata, ali razveljavi odločitev izbirne komisije . Čeprav sodniki, izvoljeni iz svojih vrst, še naprej sestavljajo manj kot polovico članov izbirne komisije in možnost revizije ostaja omejena na postopkovne vidike, je večja vloga članov sodstva pri izbiri novih sodnikov in poklicnem napredovanju sodnikov skladna s priporočili Sveta Evrope . Po mnenju širše javnosti in podjetij je stopnja neodvisnosti sodstva povprečna do visoka. Mnenje o stopnji neodvisnosti sodstva se je dodatno izboljšalo, pri čemer je po mnenju podjetij stopnja neodvisnosti sodstva visoka (66 % podjetij je svoje mnenje ocenilo kot „dokaj dobro“ ali „zelo dobro“) , po mnenju širše javnosti pa povprečna (52 % jih meni, da je „dokaj dobra“ ali „zelo dobra“) . Ustavno sodišče je pojasnilo obseg funkcionalne imunitete sodnikov. Ustavno sodišče je 9. marca 2020 odločilo, da ustavne določbe o imunitetah zagotavljajo zgolj varstvo pred ukrepi za omejitev svobode osebe ter da postopkovna dejanja, kot so preiskave, ne pomenijo omejitve svobode in da dovoljenje parlamenta ali predsednika zato ni potrebno. Ta sodba je bila izdana v okviru zadeve, ki jo je predložil parlament po sodbi vrhovnega sodišča leta 2019. Vrhovno sodišče je v navedeni sodbi ugotovilo, da je za vse preiskave v okviru kazenskih preiskav, v katere so vpleteni sodniki, potrebno predhodno dovoljenje parlamenta ali predsednika. To odločitev je grajal generalni državni tožilec, ki je menil, da taka zahteva pomeni absolutno imuniteto za sodnike . Člani sodstva so osumljeni vpletenosti v primere korupcije. Februarja 2019 je bilo osem sodnikov pridržanih zaradi suma korupcije, podkupovanja, trgovanja z vplivom in zlorabe pooblastil. Sodniki so bili osumljeni prejemanja podkupnin, da bi vplivali na razsodbe v več upravnih, civilnih in kazenskih sodnih zadevah. Kazenske zadeve trenutno še niso rešene. Predsednik republike je sodni svet zaprosil za mnenje glede morebitne razrešitve sodnikov, vpletenih v primer korupcije , sodni svet pa je avgusta 2019 izdal pozitivno mnenje o razrešitvi petih sodnikov . Sodni svet se je v javnih izjavah skliceval na posledice te zadeve za ugled poklica. Ustavno sodišče je odločilo, da je bila razrešitev predsednika civilnega oddelka vrhovnega sodišča neustavna. Predsednik republike je aprila 2020 v okviru postopka za imenovanje novega predsednika vrhovnega sodišča parlamentu predlagal takratnega predsednika civilnega oddelka vrhovnega sodišča, ki je prav tako opravljal funkcijo vršilca dolžnosti predsednika . Odbor za pravne zadeve parlamenta je predlog predsednika prvič doslej predložil v dve različni glasovanji: glasovanje o razrešitvi predsednika civilnega oddelka in ločeno glasovanje o imenovanju predsednika vrhovnega sodišča. Prvi predlog je bil na glasovanju potrjen, medtem ko je bil drugi zavrnjen. Sodnik je bil torej razrešen s položaja predsednika civilnega oddelka in je posledično izgubil položaj vršilca dolžnosti predsednika. Zadevo je ustavnemu sodišču predložila skupina poslancev parlamenta, ki sprašuje, ali je mogoče odločitev parlamenta o razrešitvi sodnika s položaja predsednika civilnega oddelka utemeljiti s katerim od razlogov za razrešitev iz člena 115 ustave in člena 90 zakona o sodiščih. Ustavno sodišče je 2. septembra 2020 odločilo, da je bila konkretna odločitev parlamenta o razrešitvi sodnika s položaja predsednika civilnega oddelka neustavna in v nasprotju s posameznimi določbami zakona o sodiščih . Ustavno sodišče je tudi odločilo, da bi moral biti sodnik, ki je bil razrešen, od dneva uradne objave sodbe znova na položaju predsednika civilnega oddelka vrhovnega sodišča . Razrešitev s položaja predsednika civilnega oddelka je po mnenju sodnega sveta škodljivo vplivala na preglednost imenovanj v pravosodju in neodvisnost sodstva . Kakovost Izvedene so bile številne reforme, vključno z obsežno reformo geografske ureditve pravosodnega sistema. Od januarja 2018 je bilo število okrajnih sodišč zmanjšano z 49 na 12, število okrožnih upravnih sodišč pa s pet na dve. Vendar ni bilo nobeno od obstoječih sodišč fizično zaprto, saj sodni oddelki še naprej delujejo v obstoječih sodnih prostorih. Razlog za to zmanjšanje števila sodišč je bila potreba po izenačitvi delovne obremenitve in delovnih pogojev sodnikov in sodnega osebja ter racionalizaciji dodelitve človeških in materialnih virov. Po navedbah nacionalne sodne uprave se je z reformo sodišč povečala učinkovitost, s tem da so se pospešile obravnave, in doseglo učinkovitejše upravljanje sodišč . Ves čas priprave reforme so potekala posvetovanja s sodniki, tožilci in odvetniško zbornico. Sodni svet je kot neodvisni udeleženec vključen v sistem strateškega upravljanja države, ki je bil sprejet z zakonom o strateškem upravljanju Republike Litve . To sodstvu kot enemu od treh neodvisnih ustavnih organov omogoča, da dejavno sodeluje pri razvoju strateških usmeritev države in pogajanjih o financiranju za njihovo izvajanje. Sestava vrhovnega sodišča je bila spremenjena. Novembra 2019 je bilo s predsedniškim odlokom število sodnikov na vrhovnem sodišču zmanjšano s 35 na 32. Podobna reforma je bila izvedena leta 2012, ko je bilo število sodnikov zmanjšano s 37 na 35. Obe reformi sta temeljili na potrebi po boljši razporeditvi virov glede na delovno obremenitev sodišč in posledičnem povečanju števila sodnikov na nižjih sodiščih. Predsednik republike je predlog za zmanjšanje števila sodnikov pred njegovo izvedbo predložil v obravnavo vrhovnemu sodišču. S to spremembo sodniki ne bodo premeščeni na nižje delovno mesto ali razrešeni, saj vrhovno sodišče v praksi že dela z istim številom sodnikov, kot je bilo predlagano . Uporaba digitalnih orodij v pravosodnem sistemu je široko razširjena. Litva je ena od redkih držav članic, v katerih so elektronsko vodenje zadev in statistični podatki o sodiščih na voljo na vseh sodiščih . Na večini sodišč so na voljo tudi elektronska sredstva za vložitev zadeve, pošiljanje vabil na sodišče in spremljanje faz postopka . Podatki iz leta 2019 kažejo, da se povečuje tudi vlaganje procesnih pisanj v elektronski obliki . Vse objavljene sodbe sodišč vseh stopenj in pristojnosti so na voljo na spletu . Že obstoječe digitalne rešitve in pravni okvir so omogočili, da so sodišča med pandemijo COVID-19 še naprej opravljala nekatere svoje dejavnosti. Po informacijah, ki so jih predložili organi, je vlada pripravila strategijo za obvladovanje COVID-19, ki naj bi se izvajala v sodelovanju s sodnim svetom in nacionalno sodno upravo ter v kateri je predlagala nadaljnji razvoj pravnega okvira in tehnoloških sredstev, ki bi podprli možnost izvajanja civilnih, kazenskih in upravnih postopkov na daljavo.

Učinkovitost Pravosodni sistem dosega dobre rezultate v smislu učinkovitosti. Čas, potreben za izdajo sodne odločbe v civilnih in gospodarskih zadevah v Litvi, ostaja kratek, tako na prvi stopnji kot tudi na vseh stopnjah skupaj . Sodišča so tudi še dodatno zmanjšala svoje že dokaj majhne sodne zaostanke . Predvideni so novi ukrepi za nadaljnje izboljšanje učinkovitosti. Poleg obstoječih pobud za izboljšanje uporabe elektronskih sredstev ter spodbujanje metod alternativnega reševanja sporov in mediacije je bila sprejeta nova zakonodaja, ki bo omogočala, da se upravni spori rešujejo z zunajsodno mediacijo , pripravlja pa se tudi osnutek zakonodaje, ki bo omogočala prenos zadev v zvezi s prekrški na zunajsodne institucije. II.Protikorupcijski okvir Pravni in institucionalni okvir za preprečevanje korupcije in boj proti njej je večinoma vzpostavljen. Za boj proti korupciji je pristojnih več organov. Posebna preiskovalna služba je pristojna za odkrivanje in preiskovanje najhujših kaznivih dejanj, povezanih s korupcijo. Tožilstvo vodi in usklajuje preiskave v predkazenskem postopku, ki jih izvajata oddelek kriminalistične policije za preiskave organiziranega kriminala in posebna preiskovalna služba. Kar zadeva preprečevanje korupcije, so bile sprejete reforme, s katerimi je bil okrepljen okvir v zvezi navzkrižji interesov. Žvižgači so pravno zaščiteni. Litovski indeks zaznave korupcije, ki ga objavlja organizacija Transparency International, je 60/100, s čimer se Litva uvršča na 11. mesto v Evropski uniji in 35. mesto na svetu . Glede na posebno raziskavo Eurobarometer, opravljeno med državljani EU v letu 2020, 92 % anketirancev meni, da je korupcija močno razširjena težava (povprečje v EU: 71 %), 26 % pa jih meni, da korupcija vpliva nanje osebno v vsakodnevnem življenju (povprečje v EU: 26 %). Kar zadeva podjetja, jih 68 % meni, da je korupcija močno razširjena (povprečje v EU: 63 %), vendar pa jih glede na raziskave samo 15 % meni, da je korupcija težava pri poslovanju (povprečje v EU: 37 %) . Ob tem 34 % posameznikov meni, da je dovolj uspešnih primerov kazenskega pregona, ki ljudi odvračajo od koruptivnih ravnanj (povprečje v EU: 36 %), medtem ko 38 % podjetij meni, da so posamezniki in podjetja, ki so bili zaloteni pri podkupovanju visokega uradnika, ustrezno kaznovani (povprečje v EU: 31 %). Zakonodajni okvir je večinoma vzpostavljen. Vsebuje določbe, s katerimi je korupcija opredeljena kot kaznivo dejanje, zajema aktivno in pasivno podkupovanje in trgovanje z vplivom ter se nanaša tudi na uradnike, ki delujejo v tujini. Pravni okvir je bil posodobljen s spremembo zakona o preprečevanju korupcije. Na podlagi tega zakona so zdaj javni uslužbenci obvezani prijaviti morebitne primere korupcije, kadar pridobijo verodostojne informacije o nezakonitem ravnanju ali so priče morebitnemu kaznivemu dejanju . Nacionalni protikorupcijski program za obdobje 2015–2025 se izvaja, čeprav nekateri od predvidenih ukrepov zaostajajo. Vladno komisijo za usklajevanje boja proti korupciji sestavlja 19 članov, odgovorna pa je za pripravo, usklajevanje in izvajanje nacionalnega protikorupcijskega programa ter za usklajevanje dejavnosti državnih institucij v boju proti korupciji in nadzor nad njimi . Komisija deluje pod odgovornostjo predsednika vlade. Akcijski načrt se izvaja in usklajuje s posebno preiskovalno službo. Kot je navedeno v poročilu v okviru evropskega semestra, je treba izvajanje ukrepov iz protikorupcijskega programa okrepiti . Pristojnosti za protikorupcijske politike ter preprečevanje, preiskovanje in pregon korupcije so razdeljene med več organov. Posebna preiskovalna služba (STT) je glavna agencija s pristojnostmi za odkrivanje in preiskovanje najhujših kaznivih dejanj, povezanih s korupcijo, vključno s tistimi, ki jih storijo osebe na vodilnih položajih v državni službi . Pripravlja in izvaja ukrepe za preprečevanje korupcije, preiskuje kazniva dejanja, povezana s korupcijo, ter spodbuja ozaveščanje in izobraževanje o boju proti korupciji . Služba STT odgovarja predsedniku in parlamentu. V letih 2018 in 2019 je začela 58 oziroma 53 preiskav v predkazenskem postopku, povezanih s kaznivimi dejanji korupcije . Leta 2018 je ustanovila nov oddelek za analitično protikorupcijsko obveščevalno dejavnost. Glavni namen nove zmogljivosti je zmanjšati grožnje in tveganja, ki jih povzroča korupcija, preden preidejo v kazniva dejanja, povezana s korupcijo, ter podpreti kazenske preiskave v teku in odločanje o ukrepih za preprečevanje korupcije ali programe izobraževanja o boju proti korupciji. Drugi organi s preiskovalnimi pooblastili so policija, državna mejna straža, služba za preiskovanje finančne kriminalitete in carina, ki preiskave v predkazenskem postopku v zvezi s kaznivimi dejanji, povezanimi s korupcijo, izvajajo, kadar so v kazniva dejanja vpleteni uradniki teh institucij. Oddelki za preiskovanje organiziranega kriminala in korupcije pri generalnem državnem tožilstvu in okrožnih državnih tožilstvih vodijo in usklajujejo preiskave v predkazenskem postopku, ki jih izvajajo oddelki kriminalistične policije za preiskave organiziranega kriminala in posebna preiskovalna služba. V oddelku za preiskovanje organiziranega kriminala in korupcije pri generalnem državnem tožilstvu je skupaj 20 tožilcev in 15 pomočnikov. V okrožnih državnih tožilstvih je skupaj 40 tožilcev ter 17 pravnih in tehničnih pomočnikov . Vsak tožilec je avtonomen pri odločanju, ali naj začne ali prevzame kazensko preiskavo. Komisija za preprečevanje korupcije pri državnem tožilstvu je pristojna za preprečevanje korupcije v državnem tožilstvu ter odgovorna za vzpostavitev učinkovitega sistema ukrepov za preprečevanje korupcije in nadzora nad njimi. Sprejete so bile reforme, namenjene okrepitvi okvira v zvezi z navzkrižji interesov. Javni uslužbenci, poslanci, člani vlade in drugi uradniki v javnem sektorju se morajo izogibati kakršnemu koli navzkrižju interesov in delovati tako, da njihovo ravnanje ne vzbuja pomislekov o njihovi integriteti . Izvoljeni in imenovani uradniki in njihovi zakonci morajo javno prijaviti svoje premoženje. Izjave o interesih in premoženju se vložijo pri glavni komisiji za vprašanja etičnega ravnanja uradnih oseb (VTEK) in shranijo v njeni zbirki podatkov. Parlament je 27. junija 2019 sprejel novo različico zakona o uskladitvi javnih in zasebnih interesov, ki je začela veljati 1. januarja 2020. Namen zakona je olajšati postopke za prijavo navzkrižja interesov . Izjavo je treba vložiti v enem mesecu po izvolitvi, imenovanju ali postavitvi na položaj. V skladu z novimi določbami so se spremenili podatki, ki jih je treba navesti v izjavi. Izjave o zasebnih interesih in premoženju se vložijo pri glavni komisiji za vprašanja etičnega ravnanja uradnih oseb (VTEK) in objavijo . Od leta 2020 jih je približno 90 % javnih . Komisija VTEK uporablja ad-hoc pristop, pri čemer preiskave začenja predvsem na podlagi poročil žvižgačev ali medijev. Prizadeva si za vzpostavitev registra zasebnih interesov (PINREG), ki naj bi začel delovati konec leta 2020 in s katerim naj bi se povečala učinkovitost preverjanja izjav o zasebnih interesih in premoženju z uporabo pristopa, ki temelji na navzkrižnem preverjanju informacij. Glavna komisija za vprašanja etičnega ravnanja uradnih oseb (VTEK) je zadolžena za nadzor nad dejavnostmi lobiranja. Register lobistov, ki ga upravlja navedena komisija, je javen . Vsebuje informacije o vseh lobistih, ki so uradno registrirani, in njihovih dejavnostih lobiranja . Komisija VTEK si prizadeva posodobiti register lobistov, da bi lahko ti lažje predložili poročila . Nova različica registra naj bi začela delovati decembra 2020. Parlament je junija 2020 sprejel spremembe zakona o lobiranju, katerih namen je povečati preglednost dejavnosti lobiranja in s tem omogočiti učinkovitejši nadzor nad njimi. Kar zadeva pojav „vrtljivih vrat“, je z novimi določbami zakona o uskladitvi javnih in zasebnih interesov predvideno obdobje mirovanja. Posamezniki se po odhodu iz javne službe ne morejo zaposliti v pravnem subjektu, če so v enem letu neposredno pred odhodom iz javne službe neposredno pripravljali, obravnavali in sprejemali odločitve v zvezi z nadzorom ali preverjanjem zadevnega pravnega subjekta (ne glede na obliko pravnega subjekta) ali odločitve, s katerimi so bila navedenemu pravnemu subjektu dodeljena sredstva iz državnega ali občinskega proračuna Republike Litve, in druge odločitve v zvezi s premoženjem navedenega subjekta. Žvižgači so pravno zaščiteni. Zakon o zaščiti žvižgačev je začel veljati januarja 2019 ter se uporablja za javni in zasebni sektor . Z zakonom so predvidene posebne določbe, ki zagotavljajo zaščito žvižgačev, kadar so predložene informacije o med drugim: grožnjah javni in osebni varnosti in zdravju, grožnjah za okolje, poskusih oviranja preiskav ali nezakonitega vplivanja nanje in financiranju nezakonite dejavnosti. Državno tožilstvo preuči prijave kršitev in usklajuje postopek za zaščito žvižgačev. Status žvižgača mora biti potrjen ali zavrnjen v petih delovnih dneh. Če je status zavrnjen, se prijava pošlje nazaj osebi, ki jo je poslala, ta pa se lahko zoper odločitev pritoži. Leta 2019 je bilo izdanih 75 odločb, pri čemer je bil status žvižgača priznan 36 osebam, 39 osebam pa je bil ta status zavrnjen. III.Pluralnost medijev Pravni okvir v zvezi s pluralnostjo medijev temelji na ustavnih varovalkah in sektorski zakonodaji. Ustava prepoveduje cenzuro in monopolizacijo medijev ter zagotavlja svobodo govora in svobodo obveščanja . Institucionalni okvir sestavljajo litovska komisija za radio in televizijo, urad inšpektorja za novinarsko etiko in združenje za etiko javnega obveščanja. Nedavno sprejeti zakon o javnem obveščanju je namenjen zagotovitvi večje preglednosti in objektivnosti javnih informacij. V novem dokumentu o medijski politiki, naslovljenem „Strateške usmeritve politike javnega obveščanja v obdobju 2019–2022“, so predvideni različni ukrepi za okrepitev pluralnosti medijev v Litvi. Institucionalni okvir je sestavljen iz več organov. Regulatorni organ za avdiovizualne medijske storitve, tj. litovska komisija za radio in televizijo (LRTK), je neodvisni organ, ki odgovarja parlamentu in nadzoruje dejavnosti ponudnikov avdiovizualnih medijskih storitev pod litovsko pristojnostjo. Njegovi glavni sklepi, letna poročila in študije se objavijo in so na voljo na spletu. V skladu z zakonom o javnem obveščanju parlament imenuje predsednika in namestnika predsednika litovske komisije za radio in televizijo. V zadnji izdaji orodja za spremljanje pluralnosti medijev Media Pluralism Monitor (MPM) za leto 2020 je navedeno zelo majhno tveganje glede neodvisnosti in učinkovitosti litovskega regulatornega organa za medije . Poleg tega je urad inšpektorja za novinarsko etiko državna institucija, ki ocenjuje skladnost z načeli javnega obveščanja, določenimi v zakonu o javnem obveščanju. Urad obravnava pritožbe in preiskuje primere kršitev časti in dostojanstva ter kršitev pravice do varovanja zasebnosti v medijih. Tveganje za njegovo neodvisnost je bilo v poročilu Media Pluralism Monitor za leto 2020 prav tako ocenjeno kot zelo majhno. Združenje za etiko javnega obveščanja je samoregulativni organ, ki si prizadeva zagotavljati skladnost s poklicno etiko, spodbujati javno ozaveščenost o etičnih načelih in ozaveščati o kritični analizi novic. Med njegovimi člani so izvajalci javnega obveščanja (medijske hiše) in novinarske organizacije. Litovska zakonodaja vključuje varovalke za zagotavljanje preglednosti lastništva medijev. V skladu z zakonom o javnem obveščanju morajo medijske družbe pristojnim organom, tj. ministrstvu za kulturo, razkriti podatke o svoji lastniški strukturi. V poročilu Media Pluralism Monitor za leto 2020 je bilo ocenjeno, da za preglednost lastništva medijev v Litvi obstaja srednje tveganje, saj so v resnici informacije o lastništvu medijev pogosto omejene ali zastarele. V zvezi s tem je treba spomniti, da revidirana direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah spodbuja države članice, naj sprejmejo zakonodajne ukrepe za zagotovitev, da ponudniki medijskih storitev pod njihovo pristojnostjo dajo na voljo informacije o svoji lastniški strukturi, vključno z dejanskimi lastniki . Leta 2019 so začele veljati spremembe zakona o javnem obveščanju, ki se nanašajo na informacijski sistem pripravljavcev in razširjevalcev javnih informacij. Po navedbah litovskih organov so spremembe namenjene zagotovitvi večje preglednosti procesov javnega obveščanja in objektivnosti javnih informacij. Sistem bi moral začeti delovati konec leta 2020, z njim pa bodo razkrite dodatne informacije o medijskih hišah. Nova strategija je namenjena okrepitvi neodvisnosti medijev. V poročilu Media Pluralism Monitor za leto 2020 je poudarjeno vprašanje posrednega političnega lastništva medijev prek hčerinskih družb s političnimi interesi, zlasti v zvezi z lokalnimi in regionalnimi mediji, zaradi česar je bila politična neodvisnost ocenjena z visokim tveganjem. To se zdi pomembno vprašanje glede na ugotovitev v poročilu Media Pluralism Monitor za leto 2020, v katerem je poudarjena koncentracija lastništva novičarskih medijev v Litvi, pri čemer ima nekaj družb v lasti večino medijskih hiš. Leta 2018 je platforma Sveta Evrope za spodbujanje zaščite novinarstva in varnosti novinarjev objavila opozorilo, ki se je nanašalo na ustanovitev ad-hoc parlamentarne komisije januarja 2018 za obravnavanje pravnih sprememb, s katerimi naj bi se urejala upravljanje in nadzor litovske nacionalne radiotelevizije . Po mnenju litovske zveze novinarjev, predsednika litovske komisije za radio in televizijo in European Broadcasting Union (Evropska zveza radijskih in televizijskih postaj) bi bil z nekaterimi od predlaganih sprememb uveden politični nadzor nad litovsko nacionalno radiotelevizijo, s čimer bi bila ogrožena neodvisnost javne radiotelevizije. Platforma Sveta Evrope je 26. marca 2020 ob upoštevanju določb iz zakona o spremembi zakona o nacionalni radioteleviziji to zadevo razglasila za rešeno, saj je bilo ugotovljeno, da ne pomeni več dejavne grožnje za svobodo medijev . Ministrstvo za kulturo Republike Litve je februarja 2019 sprejelo nov dokument o medijski politiki, naslovljen ,,Strateške usmeritve politike javnega obveščanja za obdobje 2019–2022“, ki je namenjen oblikovanju in usklajevanju politike javnega obveščanja na podlagi jasnih nacionalnih prednostnih nalog, kot so spodbujanje raznovrstne in kakovostne vsebine, zanesljivih javnih informacij, večje neodvisnosti in odgovornosti medijev ter medijske in informacijske pismenosti. Pravica do obveščenosti je zapisana v litovski ustavi, zakon o javnem obveščanju pa ureja pravico javnosti do dostopa do upravnih dokumentov, ki jih imajo javni organi. Vendar imajo novinarji včasih težave z dostopom do javnih informacij, saj ga državne institucije včasih ne želijo odobriti . Praksa, da novinarji brezplačno pridobivajo podatke državnega podjetja Center registrov, je bila septembra 2018 ukinjena, novinarji pa so ostro obsodili to novo omejitev dostopa do javnih informacij . Vlada je sprejela začasno rešitev, vendar pa je treba zakone, potrebne za trajni in celovit sistem, še sprejeti.

Pravni okvir za zaščito novinarjev je vzpostavljen. Deležniki navajajo, da vlada na splošno spoštuje svobodo govora in tiska . Kljub temu pa je med kaznimi, predvidenimi za obrekovanje, zaporna kazen . V poročilu Media Pluralism Monitor za leto 2020 je bilo ocenjeno, da je tveganje za temeljno pravico do svobode izražanja in pravico do obveščenosti majhno, prav tako majhno tveganje kaže kazalnik novinarskega poklica, standardov in zaščite. Pobudo za spremembe zakona o javnem obveščanju je dalo več poslancev, da bi preprečili kršitve osnovnih načel obveščanja javnosti in zagotovili neodvisnost novinarjev od političnega ali vladnega pritiska, pa tudi preprečili nezakonito preganjanje zaradi kritike . Te spremembe je podprla zveza litovskih novinarjev . IV.Druga institucionalna vprašanja, povezana s sistemom zavor in ravnovesij Litva je predstavniška demokratična republika z neposredno izvoljenim predsednikom, enodomnim parlamentom (Seimas) in ustavnim sodiščem, pristojnim za presojo ustavnosti zakonov. Pravico do zakonodajne pobude imajo parlament, predsednik, vlada in skupina najmanj 50 000 državljanov. Parlamentarni varuh človekovih pravic je pristojen za varstvo in spodbujanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin. Preglednost zakonodajnega postopka in vključevanje deležnikov sta zapisana v zakonu. V zakonu je določeno, da sta pravočasnost javnih posvetovanj in objava njihovih rezultatov obvezni, vsebuje pa tudi zahtevo za oceno pripomb in predlogov, prejetih od subjektov, ki jim je bil predložen osnutek zakona . Obvezna je tudi ocena učinka predvidene pravne ureditve . Čeprav sodni svet in državna tožilstva nimajo zakonodajne pobude, je njihovo sodelovanje v zakonodajnem postopku zagotovljeno s posvetovanjem bodisi v fazi priprave osnutka bodisi s strokovnjaki v ustreznih parlamentarnih odborih. Odvetniška zbornica lahko pripravi osnutke pravnih aktov o zadevah v zvezi z opravljanjem odvetniškega poklica in jih predloži ministrstvu za pravosodje, kadar pa je to ustrezno, se je treba z njo tudi posvetovati . Council of Bars and Law Societies of Europe (Svet odvetniških združenj Evrope) (CCBE) je zaradi osnutkov sprememb zakona o odvetništvu, predloženih leta 2019, opozoril na morebitne nezdružljivosti med osnutki sprememb in načelom zaupnosti komunikacije med odvetniki in strankami . Osnutki sprememb, za katere se je štelo, da vzbujajo pomisleke, niso bili sprejeti. Vlada je sprejela ukrepe v okviru pandemije COVID-19. Razglašene so bile „izredne razmere“ , čemur sta sledila razglasitev državne karantene in aktiviranje „stopnje popolne pripravljenosti“ sistema civilne zaščite . Medtem ko je bila karantena odpravljena 17. junija, pa izredne razmere še vedno veljajo. Možnost presoje ustavnosti na predlog posameznika je bila uvedena leta 2019. Po reviziji ustave imajo poleg predsednika republike, vlade, skupine ene petine poslancev in sodišč tudi posamezniki pravico, da se obrnejo na ustavno sodišče . Pravica posameznika do vložitve predloga za presojo ustavnosti je bila priznana po priporočilih ustavnega sodišča . Presoja ustavnosti je omejena na naknadni nadzor sprejetih zakonov . Neodvisni organi so dejavni pri varovanju temeljnih pravic. Neodvisna organa sta parlamentarni varuh človekovih pravic in varuh enakih možnosti. Parlamentarni varuh človekovih pravic, ki mu je United Nations Global Alliance of National Human Rights Institutions (Svetovna zveza nacionalnih institucij za človekove pravice) (GANHRI) leta 2017 podelila status A, parlamentu, državnim ali občinskim institucijam in agencijam priporoča, naj spremenijo zakone ali druge zakonske akte, ki omejujejo človekove pravice in svoboščine. Parlamentarni varuh človekovih pravic je po preiskavi opozoril ministra za pravosodje na to, da je treba v nacionalni zakonodaji zagotoviti pravilno ureditev domneve nedolžnosti za preprečitev, da bi bili osumljenci in obdolženci na sodišču ali v javnosti prikazani kot krivi s tem, da se zoper njih javno uporabijo sredstva za fizično omejevanje . Varuh enakih možnosti je pooblaščen za preiskave pritožb ter predložitev sklepnih ugotovitev in priporočil glede katerega koli vprašanja, povezanega z diskriminacijo, kot je opredeljeno v zakonu o enakih možnostih in zakonu o enakih možnosti žensk in moških. United Nations Committee on the Elimination of Discrimination against Women (Odbor Združenih narodov za odpravo diskriminacije žensk) je priporočil, naj se zaradi neobstoja regionalnih in lokalnih pisarn urada varuha enakih možnosti njegov obseg razširi, da se vsem ženskam na regionalni in lokalni ravni olajša dostop do pravnega varstva . Obsežen pravni okvir zagotavlja sodelovanje organizacij civilne družbe v postopku odločanja. Prostor civilne družbe v Litvi velja za odprtega . Nacionalni svet NVO, ki ga sestavlja deset predstavnikov nacionalnih krovnih NVO, ministrstev in združenja lokalnih organov v Litvi, deluje kot svetovalni organ, občine pa imajo tudi občinske svete NVO in občinske svete skupnosti, ki delujejo kot svetovalni organi za lokalne uprave. Leta 2019 je bil sprejet nov zakon o razvoju NVO, s katerim je oblikovana pravna podlaga za nacionalni sklad za NVO, ki naj bi postal trajnostni mehanizem za krepitev institucionalnih zmogljivosti NVO v letu 2020. Parlamentarna „skupina za razvoj civilne družbe“ omogoča organizacijam civilne družbe, da o zakonodajnih zadevah razpravljajo s poslanci.



Priloga I: Seznam virov po abecednem vrstnem redu* * Seznam prispevkov, prejetih v okviru posvetovanja za Poročilo o stanju pravne države za leto 2020, je na voljo na (spletišče COM). Centre for Media Pluralism and Media Freedom (2019), Decriminalisation of Defamation – Factsheet. https://cmpf.eui.eu/wp-content/uploads/2019/01/decriminalisation-of-defamation_Infographic.pdf . Centre for Media Pluralism and Media Freedom (2020), 2020 Media pluralism monitor. https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2020 . CIVICUS, Lithuania country profile. https://monitor.civicus.org/country/lithuania/ . Ustavno sodišče Litve (2016), Odločba št. KT20-S10/2016. Council of Bars and Law Societies of Europe (2019), Pismo predsednika CCBE predsedniku Republike Litve (11. december 2019). Council of Europe: Committee of Ministers (2010), Recommendation CM/Rec(2010)12 of the Committee of Ministers to member states on judges: independence, efficiency and responsibilities. Council of Europe: Committee of Ministers (2016), Recommendation CM/Rec(2016)4 on the protection of journalism and safety of journalists and other media actors. Council of Europe, Platform to promote the protection of journalism and safety of journalists – Lithuania – https://www.coe.int/en/web/media-freedom/lithuania. Council of Europe, Platform to promote the protection of journalism and safety of journalists, Threats to the Independence of the Lithuanian LRT. https://www.coe.int/en/web/media-freedom/all-results?p_p_id=sojdashboard_WAR_coesojportlet&p_p_lifecycle=2&p_p_cacheability=cacheLevelPage&p_p_col_id=column-4&p_p_col_count=1&_sojdashboard_WAR_coesojportlet_keywords=&_sojdashboard_WAR_coesojportlet_orderByCol=&_sojdashboard_WAR_coesojportlet_orderByType=asc&_sojdashboard_WAR_coesojportlet_selectedCategories=11709544&_sojdashboard_WAR_coesojportlet_selectedStringFilters=resolution.resolvedalerts&_sojdashboard_WAR_coesojportlet_cmd=get_pdf_dashboard .

Council of Europe: Venice Commission (2010), Report on the Independence of the Judicial System Part I: The Independence of Judges, ki ga je Beneška komisija sprejela na 82. plenarnem zasedanju, CDL-AD(2010)004. Evropska komisija (2018, 2019, 2020), Pregled stanja na področju pravosodja v EU. Directorate-General for Communication (2019), Flash Eurobarometer 482 – Businesses' attitudes towards corruption in the EU. Directorate-General for Communication (2020), Flash Eurobarometer 483 – Perceived independence of the national justice systems in the EU among the general public. Directorate-General for Communication (2020), Flash Eurobarometer 484 – Perceived independence of the national justice systems in the EU among companies. Directorate-General for Communication (2020), Flash Eurobarometer 502 – Corruption. European Commission (2020), Country Report Lithuania (SWD(2020) 514 final). European Federation of Journalists (2018), Lithuanian journalists criticise new restriction to access public information. https://europeanjournalists.org/blog/2018/10/08/lithuanian-journalists-criticise-new-restriction-to-access-public-information/ . European Network on National Human Rights Institutions (2020), The rule of law in the European Union – Reports from National Human Rights Institution. Agencija Evropske unije za temeljne pravice (2020), Predložitev Evropski komisiji v okviru priprave prvega letnega poročila o stanju pravne države. Freedom House, informacije o Litvi. https://freedomhouse.org/country/lithuania/freedom-world/2020 . GRECO (2014), Fourth evaluation round – Corruption prevention in respect of members of parliament, judges and prosecutors – Evaluation report – Lithuania. GRECO (2019), Fourth evaluation round – Corruption prevention in respect of members of parliament, judges and prosecutors – Compliance report – Lithuania. Litovska vlada (2020), Prispevek Litve za Poročilo o stanju pravne države za leto 2020. LRT (2019), Investigators decry Lithuania's Supreme Court ruling that may „negatively affect fight against corruption“. https://www.lrt.lt/en/news-in-english/19/1119922/investigators-decry-lithuania-s-supreme-court-ruling-that-may-negatively-affect-fight-against-corruption . LRT (2020), Vote on Supreme Court candidate „negates“ rule of law in Lithuania – Judicial Council. https://www.lrt.lt/en/news-in-english/19/1166309/vote-on-supreme-court-candidate-negates-rule-of-law-in-lithuania-judicial-council . Nacionalna sodna uprava (2020), The Courts of Lithuania – Activity Results 2019. https://www.teismai.lt/data/public/uploads/2020/04/trumpa-ataskaita-lapai-en-04-14.pdf . Nacionalna sodna uprava, Uradno sporočilo (2019), The courts have presented their operational results: the court reform accelerated case hearing in courts. https://www.teismai.lt/en/the-courts-have-presented-their-operational-results-the-court-reform-accelerated-case-hearing-in-courts/6690 . Reporters without Borders, informacije o Litvi. https://rsf.org/en/lithuania . Seimas (2015), Nacionalna protikorupcijska strategija za obdobje 2015–2025. https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/e42b7360100211e5b0d3e1beb7dd5516?jfwid=-fxdp8swm .

Parlamentarni varuh človekovih pravic, Uradno sporočilo (2020), Physical abuse may only be used by an officer when the person does not comply with the lawful instructions or requirements of the officer or otherwise opposes the officer. http://lrski.lt/en/news/780-seimas-ombudsperson-physical-abuse-may-only-be-used-by-an-officer-when-the-person-does-not-comply-with-the-l . Posebna preiskovalna služba (2015), Inter-institutional Action Plan for the Implementation in 2015-2019 of the National Anti-Corruption Programme for 2015-2025. https://www.stt.lt/data/public/uploads/2019/12/nkkp_tvp_vertimui_en.doc . Posebna preiskovalna služba Republike Litve (2019), Annual Report 2019. https://stt.lt/doclib/oflnfo1bhmfv3h73f1wenwnc22ssqzwk . Posebna preiskovalna služba Republike Litve (2019), Uradno sporočilo (14. marec 2019) Tyrimas ‘Lietuvos korupcijos žemėlapis 2018’ atskleidė korupcijos tendencijas. Transparency International (2020), Corruption Perceptions Index 2019. Virtualni obisk Litve v okviru Poročila o stanju pravne države za leto 2020.



Priloga II: Obisk Litve Službe Komisije so se maja in junija 2020 virtualno sestale z: ·odvetniško zbornico, ·Freedom House, ·organom za medije – litovsko komisijo za radio in televizijo, ·ministrstvom za zunanje zadeve, ·ministrstvom za pravosodje, ·nacionalno sodno upravo, ·nacionalno zvezo NVO, ·generalnim državnim tožilstvom, ·posebno preiskovalno službo, ·vrhovnim sodiščem in ·Transparency International Lithuania.