o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v Ministrskem svetu Energetske skupnosti in Stalni skupini Energetske skupnosti na visoki ravni (Tivat, Črna gora, 16. in 17. december 2020)

Stalna skupina na visoki ravni je pomemben pomožni organ Ministrskega sveta. Med drugim lahko sprejema ukrepe, če jo za to pooblasti Ministrski svet. EU je zastopana v Stalni skupini na visoki ravni in ima en glas.

Za sprejetje predvidenih aktov, navedenih v točki 2.3.3 oddelka 2.3 in točki 4 oddelka 2.4 (člena 82 in 83 Pogodbe), je potrebna dvotretjinska večina glasov.

Za sprejetje predvidenih aktov, navedenih v točkah 2.3.1 in 2.3.2 oddelka 2.3 (člen 100 Pogodbe) in točki 2.3.5 navedenega oddelka (člen 92(1) Pogodbe), je potrebno soglasje.

Ministrski svet skrbi za doseganje ciljev, določenih v Pogodbi. Zagotavlja splošne smernice politike ter sprejema ukrepe in postopkovne akte. Vsaka pogodbenica ima en glas, Ministrski svet pa deluje v skladu z različnimi pravili glasovanja glede na obravnavano zadevo. EU je ena od devetih pogodbenic in ima en glas, ki je prav tako odvisen od obravnavane zadeve.

Ta predlog se nanaša na sklep o določitvi stališča, ki naj se v imenu Unije zastopa v Ministrskem svetu Energetske skupnosti in Stalni skupini Energetske skupnosti na visoki ravni v zvezi z več akti s pravnim učinkom za EU v smislu člena 218(9) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU), ki jih navedena organa nameravata sprejeti 16 in 17. decembra 2020. Poleg tega vključuje tudi točke na dnevnem redu Ministrskega sveta, ki ne spadajo na področje uporabe člena 218(9) PDEU, vendar je za nekatere izmed njih potrebna politična odobritev Sveta (ta odobritev bo zaprošena ločeno).

Namen predvidenih aktov Ministrskega sveta in Stalne skupine na visoki ravni (v nadaljnjem besedilu skupaj: predvideni akti) je olajšati doseganje ciljev Pogodbe in delovanje Sekretariata Energetske skupnosti (v nadaljnjem besedilu: Sekretariat) na Dunaju, ki med drugim Ministrskemu svetu zagotavlja upravno podporo.

(c) sklepom 2020/.../MC-EnC na podlagi člena 92(1) Pogodbe o ugotovitvi hujše in vztrajne kršitve Srbije v zadevi ECS-10/17S;

(a)sklepom 2020/.../MC-EnC na podlagi člena 92(1) Pogodbe o ustanovitvi Energetske skupnosti o sprejetju ukrepov v odziv na hujše in vztrajne kršitve Bosne in Hercegovine v zadevah ECS-8/11S, ECS-2/13S in ECS-6/16S;

2.3.2 sklepom 2020/…/MC-EnC o izvajanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2019/803 z dne 17. maja 2019 o tehničnih zahtevah v zvezi z vsebino poročil o kakovosti evropske statistike cen zemeljskega plina in električne energije v skladu z Uredbo (EU) 2016/1952 Evropskega parlamenta in Sveta;

2.3.1 sklepom 2020/…/MC-EnC o izvajanju Uredbe Komisije (EU) 2019/2146 z dne 26. novembra 2019 o spremembi Uredbe (ES) št. 1099/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki energetike glede izvedbe posodobitev letnih, mesečnih in kratkoročnih mesečnih statistik energetike;

1.Splošne smernice politike iz leta 2020 glede ciljev za leto 2030 in podnebne nevtralnosti za Energetsko skupnost in njene pogodbenice

Med glavnimi cilji Pogodbe je vzpostavitev povezanega in trajnostnega vseevropskega energetskega trga, ki bo temeljil na stabilnem regulativnem in tržnem okviru, pritegnil naložbe, potrebne za gospodarski razvoj in družbeno stabilnost, izboljšal okoljske razmere ter spodbujal uporabo energije iz obnovljivih virov. Ker je energetski sektor eden glavnih povzročiteljev emisij toplogrednih plinov in zaradi močne povezave med energetsko politiko in podnebjem, je treba okrepiti okvir politike o energijski učinkovitosti, energiji iz obnovljivih virov in emisijah toplogrednih plinov v Energetski skupnosti.

Ministrski svet Energetske skupnosti je sprejel Priporočilo 2016/02/MC-EnC o pripravi na izvajanje Uredbe (EU) št. 525/2013 o mehanizmu za spremljanje emisij toplogrednih plinov in poročanje o njih ter Priporočilo 2018/01/MC-EnC o pripravi na oblikovanje celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov s strani pogodbenic Energetske skupnosti.

Direktiva o energiji iz obnovljivih virov iz leta 2009 in direktiva o energijski učinkovitosti iz leta 2012 sta bili sprejeti in sta s sklepom Ministrskega sveta postali del pravnega reda Energetske skupnosti, vključno s ciljem, ki naj bi ga celotna Energetska skupnost do leta 2020 dosegla glede energijske učinkovitosti (izraženo tako kot delež porabe primarne energije kot tudi delež porabe končne energije), in specifičnimi cilji, ki naj bi jih posamezne pogodbenice do leta 2020 dosegle glede energije iz obnovljivih virov.

Ministrski svet je novembra 2018 sprejel splošne smernice politike glede ciljev, ki naj bi jih pogodbenice Energetske skupnosti dosegle do leta 2030. Smernice so bile plod političnega soglasja o določitvi treh različnih ciljev, ki jih je treba do leta 2030 doseči na področju podnebja in energetike – cilja glede energijske učinkovitosti, cilja glede prispevka obnovljivih virov energije in cilja glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov. Ti cilji bi morali biti v skladu s cilji, ki naj bi jih EU dosegla do leta 2030, pomeniti enako raven ambicioznosti za pogodbenice ter upoštevati ustrezne socialno-ekonomske razlike, tehnološki razvoj in Pariški sporazum o podnebnih spremembah.

Politični dogovori, ki sta jih Svet Evropske unije in Evropski parlament dosegla leta 2018 in na začetku leta 2019, so omogočili, da so vsa pravila, ki so bila uvedena s svežnjem Čista energija za vse Evropejce, začela veljati z junijem 2019. Zakonodaja EU zdaj v celoti vključuje tri podnebne in energetske cilje, ki jih je treba doseči do leta 2030, in sicer cilj zmanjšanja emisij toplogrednih plinov za vsaj 40 % v primerjavi z letom 1990, cilj povečanja energijske učinkovitosti za najmanj 32,5 % in cilj najmanj 32 % energije iz obnovljivih virov, vendar bo v letu 2021 na podlagi predloga Komisije z dne 17. septembra 2020 o zmanjšanju emisij toplogrednih plinov v EU za vsaj 55 % do leta 2030 v primerjavi z ravnmi iz leta 1990 predlagan popravek teh ciljev navzgor.

Po sprejetju Priporočila 2018/01/MC-EnC ter ob upoštevanju obveznosti pogodbenic v procesu pristopa k EU in njihovih zavez iz Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) in Pariškega sporazuma kot tudi njihovih nacionalnih določenih prispevkov bo Ministrski svet Energetske skupnosti 17. decembra 2020 nadalje razpravljal o ciljih glede energijske učinkovitosti, obnovljivih virov energije in zmanjšanja emisij toplogrednih plinov za leto 2030, ki so enako ambiciozni kot cilji EU za leto 2030 in so v skladu z večjimi ambicijami EU iz spremembe predlaganih evropskih podnebnih pravil, da bi vključili cilj vsaj 55-odstotnega zmanjšanja emisij do leta 2030 kot korak k cilju podnebne nevtralnosti do leta 2050.

Osnutek splošnih smernic politike iz leta 2020 glede ciljev za leto 2030 in podnebne nevtralnosti za Energetsko skupnost in njene pogodbenice bo odražal politično soglasje, doseženo v Ministrskem svetu, in zagotavljal politične smernice za njihovo določitev.

Komisija namerava v imenu Evropske unije podpreti sprejetje osnutka splošnih smernic politike iz leta 2020. Komisija se lahko o manjših spremembah osnutka splošnih smernic politike iz leta 2020 dogovori brez nadaljnjega sklepa Sveta ob upoštevanju pripomb pogodbenic Energetske skupnosti pred ali med sestankom Ministrskega sveta.

2.Letno poročilo o dejavnostih Energetske skupnosti za obdobje 2019–2020

Komisija namerava v imenu Evropske unije podpreti sprejetje letnega poročila za obdobje 2019–2020.

3. Finančna razrešnica direktorja za leto 2019 na podlagi revizijskega poročila za leto, ki se je končalo 31. decembra 2019, izjava revizorjev o zanesljivosti in poročilo proračunskega odbora

Komisija namerava v imenu Evropske unije podpreti sprejetje Sklepa 2020/1/MC-EnC o finančni razrešnici direktorja Sekretariata Energetske skupnosti za leto 2019.

4. Priporočilo 2020/1/MC-EnC o projektih skupnega interesa med pogodbenicami in državami članicami Evropske unije

Ministrski svet Energetske skupnosti je 16. oktobra 2015 sprejel Sklep o izvajanju Uredbe (EU) št. 347/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o smernicah za vseevropsko energetsko infrastrukturo. Namen tega ukrepa je bila vzpostavitev pravnega okvira za opredelitev prednostnih ključnih projektov energetske infrastrukture med pogodbenicami ter med pogodbenicami in državami članicami EU.

Uredba (EU) št. 347/2013 je bila sprejeta v Energetski skupnosti in določa celovit okvir za racionalizacijo procesov izdajanja dovoljenj, regulativnih postopkov in postopkov razporeditve stroškov v pogodbenicah. Pod številnimi pogoji zahteva tudi, da sklep Ministrskega sveta na podlagi naslova III Pogodbe o ustanovitvi Energetske skupnosti oblikuje seznam prednostnih infrastrukturnih projektov, tj. projektov v interesu Energetske skupnosti. Uredba poleg tega omogoča, da se njene določbe uporabljajo za projekte skupnega interesa, tj. projekte, ki sta jih dve sosednji državi (pogodbenica na eni in država članica na drugi strani) priznali kot pomembne, vendar nimajo pravnega statusa projekta v interesu Energetske skupnosti. Končni rok za prenos glavnih določb Uredbe in rok za oblikovanje seznama projektov v interesu Energetske skupnosti je bil 31. december 2016.