4.

Člen 5 se nadomesti z naslednjim: "Člen 5 1. Na podlagi ocene Komisije ter Ekonomsko-finančnega odbora Svet v okviru večstranskega nadzora iz člena 121 PDEU preuči srednjeročne proračunske cilje, ki jih predstavijo zadevne države članice v svojih programih za stabilnost , preveri, ali so ekonomske predpostavke, na katerih temelji program, verjetne, ali so prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja ustrezne , vključno z upoštevanjem spremljevalne poti za delež dolga, in ali ukrepi, sprejeti ali predlagani za upoštevanje teh prilagoditvenih poti, zadoščajo za uresničitev srednjeročnega cilja v okviru konjunkturnega cikla. Svet in Komisija pri oceni prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja preučita , ali si zadevna država članica prizadeva za ustrezno letno izboljšanje svojega proračunskega stanja, iz katerega so izločeni vplivi konjunkture ter enkratnih in začasnih ukrepov, ki je potrebno za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, pri čemer je merilo 0,5 % BDP. Za države članice, ki se soočajo z ravnjo dolga višjo od 60 % BDP ali izrazitim tveganjem glede splošne vzdržnosti dolga, Svet in Komisija preučita , ali je letno izboljšanje ciklično prilagojenega proračunskega salda, iz katerega so izločeni vplivi konjunkture ter enkratnih in drugih začasnih ukrepov, višje od 0,5 % BDP. Svet in Komisija upoštevata , ali so prizadevanja za usklajevanje večja v času dobrih gospodarskih razmer, medtem ko so lahko prizadevanja v času slabih gospodarskih razmer manjša. Zlasti se upoštevajo izredni prihodki in izpad prihodkov. Zadosten napredek pri doseganju srednjeročnega proračunskega cilja se oceni na podlagi splošne ocene s strukturnim saldom kot referenco, vključno z analizo odhodkov brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov. V ta namen Svet in Komisija ocenita , ali je potek rasti državne porabe, ob sočasnem upoštevanju učinka ukrepov, sprejetih ali načrtovanih na strani prihodkov skladen z naslednjimi pogoji ▐: (a) za države članice, ki so dosegle srednjeročni proračunski cilj, letna rast porabe ne preseže referenčne srednjeročne stopnje potencialne rasti BDP, razen če je presežek izravnan z diskrecijskimi ukrepi na strani prihodkov; (b) za države članice, ki še niso dosegle svojega srednjeročnega proračunskega cilja, letna rast porabe na preseže stopnje pod referenčno srednjeročno stopnjo potencialne rasti BDP, razen če je presežek izravnan z diskrecijskimi ukrepi na strani prihodkov. Obseg izrednega upada stopnje rasti državne porabe v primerjavi z referenčno srednjeročno stopnjo potencialne rasti BDP je določena tako, da se zagotovi ustrezna prilagoditev v smeri srednjeročnega proračunskega cilja; (c) za države članice, ki še niso dosegle svojega srednjeročnega proračunskega cilja, se diskrecijska zmanjšanja postavk državnih prihodkov izravnajo bodisi z zmanjšanji odhodkov bodisi z diskrecijskimi povečanji drugih postavk državnih prihodkov ali z obojim. Celotni odhodki ne zajemajo odhodkov za obresti, odhodkov za programe EU, popolnoma izravnanih s prihodki iz skladov EU, in nediskrecijskih sprememb pri odhodkih za nadomestila za brezposelnost. Presežka rasti odhodkov nad srednjeročno referenco se ne šteje za kršitev merila, v kolikor je v celoti izravnan z zakonsko predpisanimi povečanji prihodkov. Referenčna srednjeročna stopnja potencialne rasti BDP se določi na podlagi v prihodnost usmerjenih napovedi in v preteklost usmerjenih ocen. Napovedi se posodabljajo v rednih časovnih presledkih. Komisija objavi metodo izračuna teh napovedi in posledično referenčno srednjeročno stopnjo potencialne rasti BDP. Svet in Komisija pri določanju prilagoditvenih poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja za države članice, ki še niso dosegle tega cilja, in pri odobritvi začasnega odklona od tega cilja za države članice, ki so ga že dosegle, pod pogojem, da se glede referenčne vrednosti za primanjkljaj ohrani ustrezna varnostna meja in se pričakuje vrnitev proračunskega stanja v programskem obdobju na srednjeročni proračunski cilj, upoštevata izvajanje večjih strukturnih reform, ki imajo neposredne dolgoročne pozitivne proračunske učinke, vključno s spodbujanjem potencialne trajnostne rasti, in torej preverljiv učinek na dolgoročno vzdržnost javnih financ. Posebna pozornost se posveča pokojninskim reformam, ki uvajajo večstebrni sistem, ki vključuje obvezen, v celoti naložbeni pokojninski steber. Državam članicam, ki izvajajo takšne reforme, se dovoli odklon od prilagoditvene poti za dosego njihovega srednjeročnega proračunskega cilja, ali od samega cilja, pri čemer odklon odraža znesek, ki ga predstavlja neposredni dodatni vpliv reforme na splošni javnofinančni saldo , pod pogojem, da se ▐ glede referenčne vrednosti za primanjkljaj ohrani ustrezna varnostna meja. Svet in Komisija poleg tega preverita , ali vsebine programa za stabilnost prispevajo k doseganju trajnostne in dejanske konvergence v euroobmočju in k tesnejšemu usklajevanju gospodarskih politik ter ali je gospodarska politika zadevne države članice skladna s temeljnimi smernicami gospodarske politike in smernicami za zaposlovanje držav članic in Unije. V primeru neobičajnega dogodka, na katerega zadevna država članica ne more vplivati in ki ima velike posledice za finančni položaj javnih financ ali v obdobjih resnega gospodarskega upada v euroobmočju ali celotni EU, se lahko državam članicam dovoli začasen odklon od prilagoditvene poti za doseganje srednjeročnega proračunskega cilja iz tretjega pododstavka pod pogojem, da to srednjeročno ne ogrozi fiskalne vzdržnosti . 2. Svet in Komisija preverita program za stabilnost v največ treh mesecih od predložitve. Svet na priporočilo Komisije in po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom po potrebi sprejme mnenje o programu. Če Svet v skladu s členom 121 PDEU meni, da bi bilo treba cilje in vsebine programa okrepiti s posebnim sklicevanjem na prilagoditveno pot za dosego srednjeročnega proračunskega cilja , v svojem mnenju državo članico pozove, naj prilagodi svoj program.".