Bruselj, 1.8.2007

COM(2007) 461 konč.

POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU

PREGLED UKREPOV TRGOVNISKE ZAŠČITE TRETJIH DRŽAV PROTI SKUPNOSTI (STATISTIČNI PODATKI NA DAN 31. DECEMBRA 2006; POJASNILA V ZVEZI S POSAMEZNIMI ZADEVAMI IN BESEDILO SO POSODOBLJENI DO APRILA 2007) {SEC(2007) 1057}

1. UVOD

V lanskem poročilu o spremljanju ukrepov trgovinske zaščite tretjih držav proti EU je bil poudarjen pomen te dejavnosti v okviru splošne trgovinske politike EU. Zlasti potreba po zagotavljanju, da tretje države instrumentov trgovinske zaščite ne uporabljajo nepravilno, je bila opredeljena kot ena od prednostnih nalog GD za trgovino v okviru izboljšanja dostopa na trg.

Kot del svoje strategije za evropsko konkurenčnost je Komisija tudi začela razmišljanja (zelena knjiga) o svoji uporabi instrumentov trgovinske zaščite. Zelena knjige Komisije se ne postavlja pod vprašaj temeljnega pomena instrumentov trgovinske zaščite, ampak spodbuja javni razmislek o tem, kako naj jih EU na najboljši možni način uporablja v spreminjajočem se globalnem gospodarskem okviru.

V tem okviru in ob upoštevanju, da imajo tretje države pravico uporabiti instrumente trgovinske zaščite, jih je treba vsekakor spodbuditi, da se vprašajo o svoji praksi in, po potrebi, izboljšajo uporabo instrumentov. Dejansko mnoge tretje države nadaljujejo s tako uporabo teh instrumentov, kar prepogosto privede do uvedbe ukrepov, katerih legitimnost je vprašljiva.

Čeprav je na nekaterih področjih prišlo do izboljšav, pa še naprej opažamo neprimerno rabo instrumentov, zlasti zaščitnih, kot tudi nizke standarde pri uporabi vseh treh instrumentih (protidampinških, izravnalnih in zaščitnih). Ti vključujejo nizke standarde za začetek preiskave, neupoštevanje pravic zainteresiranih strank in nezadostno analizo škode in vzročnosti. Komisija nadaljuje z reševanjem teh težav, da bi čim bolj zmanjšala negativni vpliv na ukrepe trgovinske zaščite za naše izvoznike.

Kot vedno poteka naše spremljanje ukrepov tretjih držav v skladu z ustreznimi sporazumi STO. Tudi če zadevne države niso članice STO, so ta mednarodna pravila merilo pri ugotavljanju, ali preiskovalni organi ustvarjajo in ohranjajo pravilno in pošteno trgovinsko okolje. Na podlagi teh pravil tudi priznavamo in sprejemamo, da imajo države legitimno pravico, da v določenih okoliščinah uporabijo ukrep trgovinske zaščite.

Komisija uporablja zelo visoke standarde pri upravljanju teh instrumentov in bo nadaljevala z „izvozom“ svoje najboljše prakse na področju instrumentov trgovinske zaščite prek posredovanja v posameznih zadevah, zagotavljanja tehnične pomoči in dialoga s svojimi trgovinskimi partnerji na vseh ravneh.

To poročilo podrobneje navaja dejavnosti Evropske komisije v letu 2006 in spremljanje ukrepov trgovinske zaščite, ki so jih tretje države izvedle proti EU ali njenim državam članicam. Opozoriti je treba, da je treba to poročilo za zadeve, ki so se zgodile pred letom 2006, brati skupaj z lanskim poročilom Evropskemu parlamentu, ki vključuje pojasnila v zvezi z določenimi zadevami do konca septembra 2006. Za navedene zadeve to poročilo zagotavlja posodobitev glede razvoja od takrat.

2. SPLOšEN RAZVOJ

Konec leta 2006 je bilo proti Evropski skupnosti ali njenim državam članicam uvedenih 143 veljavnih ukrepov, medtem ko jih je bilo konec leta 2005 151. To je tretje leto, ko se je število veljavnih ukrepov proti Skupnosti zmanjšalo. Razlog za letošnje zmanjšanje je uvedba 27 novih ukrepov (začasnih in dokončnih), obenem pa je 34 ukrepov prenehalo veljati ali pa so bili razveljavljeni.

Od 34 razveljavljenih ukrepov jih deset zadeva zaključek ali iztek ukrepov za jeklarske izdelke, ki so jih uvedle ZDA, po številnih pregledih zaradi izteka ukrepov. Poleg tega se je tudi število veljavnih ukrepov, ki sta jih uvedli Indija (-6) in Argentina (-5), zmanjšalo in s tem doprineslo k splošnemu zmanjšanju. Službe Evropske komisije so v primeru teh dveh držav odigrale aktivno vlogo, saj so se nekateri ukrepi zaključili po posvetovanjih STO, ki so jih zahtevale službe Komisije.

Število na novo uvedenih ukrepov leta 2006 se je v primerjavi z letom 2005 rahlo povečalo, s 25 na 27. Glavna opazna razlika med tema letoma je bilo povečanje števila zaščitnih ukrepov in sicer z 10 leta 2005 na 15 leta 2006, kar je za več kot 50 %. To je v glavnem zaradi povečanja ukrepov, ki jih je uvedla Turčija.

Kar zadeva razčlenitev različnih instrumentov trgovinske zaščite , je razvoj enak kot v prejšnjih letih s približno dvema tretjinama ukrepov, ki jih sestavljajo protidampinški ukrepi. Medtem ko se je lani število izravnalnih ukrepov zmanjšalo, pa se je število zaščitnih ukrepov povečalo, in sicer s 24 leta 2005 na 35 leta 2006, tj. 25-odstotno povečanje. To povečanje uporabe zaščitnih ukrepov pri vseh treh kategorijah (novih postopkih, uvedenih ukrepih in veljavnih ukrepih) potrjuje skrb vzbujajoč razvoj, opažen lani pri uporabi tega instrumenta. Seveda je treba poudariti, da so zaščitni ukrepi uvedeni na podlagi načela erga omnes , medtem ko sta druga dva instrumenta prilagojena posameznim državam. Zato bo vsako povečanje zaščitnih ukrepov po svetu prav tako neizogibno zadevalo ES, četudi EU zadevnega izdelka ne izvaža v večjih količinah. Zaradi tega Komisija nadaljuje s pritiski na uporabnike tega instrumenta, da bi bili bolj razsodni pri njegovi uporabi, obenem pa naredili vse za zmanjšanje negativnega vpliva uvedenih zaščitnih ukrepov. V tem pogledu so službe Komisije dosegle razmeroma dobre rezultate, kot je navedeno v nadaljevanju.

Kar zadeva države , ostajajo ZDA glavni uporabnik instrumenta trgovinske zaščite proti ES ali njenim državam članicam z 29 veljavnimi ukrepi, tj. 20 % vseh ukrepov. In to navkljub dejstvu, da se je znatno število njihovih ukrepov zaključilo ali izteklo. Druge glavne države so Indija (18 ukrepov), Kitajska (10 ukrepov), Brazilija (9 ukrepov) in Turčija (8 ukrepov). Z izjemo zadnje so bile vse zadevne države v zadnjih letih pomembni uporabniki. Turčija se sem uvršča zaradi svoje široke uporabe zaščitnih ukrepov proti ES. Pravzaprav se s petimi novimi zaščitnimi ukrepi leta 2006 uvršča na prvo mesto za ta instrument.

Treba je poudariti, da se je na žalost število začetih postopkov , ki so jih tretje države uvedle proti Evropski skupnosti, povečalo z 20 leta 2005 na 28 leta 2006. Število protidampinških postopkov je ostalo enako kot prejšnje leto (9 primerov). Uveden je bil en protisubvencijski postopek, medtem ko se leta 2005 ni začel nobeden. Povečanje v glavnem izhaja iz števila začetih zaščitnih postopkov, ki jih je bilo 18 v primerjavi z 11 leta 2005.

3. RAZVOJ PO DRžAVAH

Ta oddelek opisuje glavni razvoj ukrepov trgovinske zaščite tretjih držav. Opis glavnih zadev za vsako tretjo državo je naveden v Prilogi.

3.1. Združene države

Konec leta 2006 so ZDA uvedle 29 veljavnih ukrepov trgovinske zaščite proti uvozu iz držav EU. Pretežno večino predstavljajo protidampinški ukrepi (24) z le 5 izravnalnimi ukrepi. V primerjavi s tem je bilo konec leta 2005 proti EU veljavnih 39 ukrepov, od katerih jih je bil 27 protidampinških in 12 izravnalnih ukrepov.

Kot v prejšnjih dveh leti tudi leta 2006 niso bile uvedene nove preiskave proti izvoznikom EU. Po drugi strani so ZDA uvedle različne preglede zaradi izteka obstoječih ukrepov, v glavnem v zvezi z jeklarskim sektorjem, in več zadevnih preiskav je bilo leta 2006 zaključenih z razveljavitvijo številnih protidampinških ukrepov in/ali izravnalnih ukrepov, vključno za razrezane jeklene plošče, nerjavno jeklo ter cevni material za naftovode.

Ponovno je bila pozornost ZDA usmerjena k dejavnosti trgovinske zaščite v zvezi s postopki za poravnavo sporov v okviru STO, zlasti tistih v povezavi s primeri „ničelne nastavitve“ in „privatizacije“.

3.2. Indija in Pakistan

Indija ostaja država z drugim najvišjim številom ukrepov proti ES, tj. skupno 18. Leta 2006 je 6 ukrepov nehalo veljati ali pa so bili zaključeni, uvedena pa sta bila dva nova ukrepa. Indija je leta 2006 začela le protidampinški postopek, ki vključuje tri države članice EU, v primerjavi z 2 leta 2005. To je tretje leto zapored, ko se je število novih postopkov, ki jih je Indija uvedla proti Skupnosti, zmanjšalo.

To je dobrodošel razvoj, saj Indija običajno dejavno uporablja ta instrument. Eden glavnih pomislekov v zvezi z Indijo leta 2006 je bilo dejstvo, da so uvedli pregled zaradi izteka obstoječih ukrepov v zadevi (Flexible Slabstock Polyol), ki je bil predmet posvetovanj v okviru STO leta 2004 in za katerega se je pričakovalo iztek ukrepov. Ta pregled poteka, njegov razvoj pa spremljamo.

Pakistan leta 2006 ni uvedel nove preiskave proti ES, v nasprotju z letom 2005, ko je začel 3 protidampinške postopke. Leta 2006 pa se je nadaljevalo delo na dveh postopkih, ki sta bila uvedena prejšnje leto, kar je privedlo do uvedbe ukrepov za z mravljično kislino in zaključka preiskave o pocinkani plošči. Podatki v zvezi s tema postopkoma so navedeni v lanskem poročilu.

3.3. Kitajska

Konec leta 2006 je Kitajska uvedla 10 ukrepov proti EU, v primerjavi z 9 v prejšnjem letu. Uvedena sta bila dva nova ukrepa, eden pa se je iztekel.

Kitajska je proti EU začela samo en protidampinški postopek v zvezi s krompirjevim škrobom. To je pomenilo zmanjšanje v primerjavi z letom 2005, ko je uvedla tri postopke. Na splošno je bila njena protidampinška dejavnost občutno manjša kot leta 2005, ko je v zadnjih šestih mesecih postala glavni pobudnik zanjo na ravni STO.

Leta 2006 je postalo zelo očitno, da so kitajski slabi rezultati v zvezi z nezadostnima transparentnostjo in razkritjem informacij sistemska težava. Komisija je Kitajsko v zvezi s tem redno opozarjala v okviru posameznih zadev in dvostranskih stikov. Še naprej izvajamo pritiske na kitajske organe in zlasti na Urad za preiskave v zvezi z industrijsko škodo, da bi izboljšali in standardizirali njihovo prakso glede razkrivanja informacij za zagotovitev polnega spoštovanja pravice do obrambe zainteresiranih strank.

3.4. Latinska Amerika

Število veljavnih ukrepov v državah Latinske Amerike se je leta 2006 v primerjavi s prejšnjimi leti zmanjšalo. To je rezultat pomembnega zmanjšanja veljavnih ukrepov v Argentini (-5 ukrepov) in omejenega števila novih ukrepov.

Vendar pa so po razmeroma nizki dejavnosti držav Latinske Amerike leta 2005, te države leta 2006 začele 8 postopkov v zvezi z instrumenti trgovinske zaščite. Po treh letih, ko Argentina ni uporabila instrumentov trgovinske zaščite proti ES, je leta 2006 uvedla tri protidampinške postopke in en zaščitni postopek. Postopki, ki sedaj potekajo, za ES nimajo velikega gospodarskega pomena. Mehika je proti nekaterim državam članicam začela 2 protidampinška postopka, kar v primerjavi z dejavnostjo prejšnjih let pomeni zmanjšanje. Čile in Panama sta obe uvedli po en zaščitni postopek s tako rekoč nikakršnim vplivom na izvoznike EU.

3.5. Rusija in Ukrajina

Število ukrepov, ki sta jih uvedli ti dve državi, se je povečalo, saj sta obe leta 2006 uvedli po dva nova ukrepa.

Leta 2006 sta Rusija in Ukrajina začeli skupaj 5 zaščitnih ukrepov druga proti drugi, kar je enako kot v prejšnjem letu. Vendar je bila leta 2006 Ukrajina tista, ki je začela večje število postopkov, in ne Rusija kot leta 2005. Ukrajina je leta 2006 uvedla dva zaščitna ukrepa za kroglične ležaje ter karboksimetilcelulozo. Vendar ta dva zaradi narave ukrepov na noben način ne vplivata na izvoz EU. Rusija je uvedla ukrepe za svetilke ter jeklene cevi.

3.6. Turčija

Po letu 2005, ko Turčija ni uvedla nobenega ukrepa v zvezi z instrumenti trgovinske zaščite, je leta 2006 spet postala zelo dejavna na področju zaščitnih ukrepov in je skupaj začela 5 postopkov. Rezultat vseh petih postopkov je bila uvedba ukrepov leta 2006. Glede na raznolikost vključenih izdelkov in narave ukrepov je bil v določenih primerih vpliv večji kot v drugih.

3.7. Avstralija

Avstralija je leta 2006 začela en izravnalni postopek proti EU, leta 2005 pa ni začela nobenega. V lanskoletnem poročilu je bilo navedeno, da je Avstralija zaključila izravnalne ukrepe za neustekleničeni brendi iz Francije po pregledu zaradi izteka obstoječih ukrepov. Ugotovljena ni bila nobena vzročna povezava med subvencioniranjem in škodo za domačo industrijo. Zato je bilo nekoliko presenetljivo, ko so avstralski organi oblasti uvedli izravnalno (IZR) preiskavo glede ustekleničenega in neustekleničenega brendija iz Francije julija 2006. Tej preiskavi je sledila uvedba dokončnih ukrepov marca 2007.

Čeprav industrija EU ni sodelovala, je Komisija spremljala postopek in ugotovila nekaj postopkovnih pomanjkljivosti, zlasti pomanjkljivo razkritje informacij. Avstralskim organom so bile o tej zadevi predložene pripombe.

3.8. Tunizija

Tunizija je 16. junija 2006 prvič začela dve zaščitni preiskavi glede železnih izdelkov (okovje) in steklovine. V obeh primerih sta bili nezaupni različici pritožb z zahtevkom po zaščitnih ukrepih, ki ju je vložila tunizijska industrija, zelo nedodelani in nista zagotovili ustrezne utemeljitve za začetek preiskave. Tudi obseg izdelkov, ki sta jih zajemal ti dve zadevi, je bil preobširen, da bi se lahko obravnaval kot en podobni izdelek: za steklovino, ki sega od vseh vrst steklene posode do steklene namizne posode, preiskava v zvezi z okovjem pa zajema izdelke, ki segajo vse od ključavnic in pip do železne armature za pohištvo.

Komisija je ta vprašanja zastavila na zaslišanju v Tuniziji in od tunizijskih organov oblasti zahtevala, da vodijo ločeno preiskavo za različne vrste izdelkov. Komisija nadaljuje s spremljanjem teh preiskav in je zahtevala polno in smiselno razkritje ugotovitev na koncu preiskave.

4. TEKOčE TEžAVE

V zadnjih letih smo ugotovili težave, ki še naprej prevladujejo pri ukrepih trgovinske zaščite v tretjih državah. Čeprav vidimo izboljšave v nekaterih posameznih zadevah, na splošno stanje ostaja nespremenjeno, tj. nizki standardi za začetek preiskave, nezadostna analiza škode in vzročnosti ter neupoštevanje pravice do obrambe zainteresiranih strank. Bogata sodna praksa o kateri koli od teh zadev kaže, da so to ponavljajoče se težave po celem svetu. Poleg stalnih težav je treba na seznam uvrstiti še neprimerno rabo zaščitnih ukrepov, glede na zgoraj naveden razvoj pa je to zdaj postala sistemska težava.

4.1. Nizki standardi za začetek preiskave

Začetna faza vsakega postopka je seveda ključna. Začenja proces, ki ima ne glede na to, ali se konča z uvedbo ukrepov, mnoge posledice za tiste, ki so vanj vključeni. Začetek vsakega postopka zaradi njegove narave ustvari negotovo trgovinsko okolje in zato vpliva na običajne trgovinske tokove. Poleg tega se za gospodarske subjekte, ki sodelujejo pri postopku, to kaže kot znatno vlaganja virov, kar vključuje osebje, čas in seveda finance. Zato je nujno, da uporabniki instrumentov trgovinske zaščite ne začenjajo preiskav, ne da bi se prej prepričali, da obstajajo dokazi, ki zagotavljajo upravičenost začetka neke zadeve. Službe Komisije zelo pazljivo nadaljujejo preučevanje te faze postopkov tretjih držav in preiskovalnim organom po potrebi predložijo pripombe.

4.2. Nezadostna analiza škode in vzročnosti

V vedno bolj liberaliziranem svetovnem gospodarstvu se gospodarski subjekti soočajo s svetovno konkurenco in se morajo prilagoditi, da ostanejo konkurenčni. Ta nezadostna prilagoditev lahko pogosto privede do zahtev po zaščiti tam, kjer to ni nujno upravičeno. Za uvedbo legitimnih ukrepov trgovinske zaščite mora biti najprej dokazano, da je škoda, ki jo je utrpela domača industrija, posledica škodljivega dampinga oziroma subvencioniranja ali, za zaščitni ukrep, nenadnega velikega in nepredvidljivega povečanja uvoza. Vendar pa preiskovalni organi prepogosto ne uspejo ugotoviti, ali so težave, s katerimi se soočajo njihove industrije, povezane z uvozom ali s čim drugim. To je morda ena od večjih slabosti preiskav, ki jih vodijo tretje države.

4.3. Pravice do obrambe zainteresiranih strank

Tako kot pri vsakem sodnem postopku je spoštovanje pravice zainteresiranih strank bistveno za zagotavljanje poštenega postopka. To še posebej velja za področje instrumentov trgovinske zaščite. Vendar mnoge države ta ključni element pri svojem upravljanju instrumentov trgovinske zaščite stalno zanemarjajo. Slaba kakovost razkritih informacij kot tudi zelo nizki standardi informacij, zagotovljenih v nezaupnih dokumentih, stalno slabijo pravico do obrambe zainteresiranih strank. To je druga večja težava, ki je bila ugotovljena v teh zadevah trgovinske zaščite tretjih držav in taka, pri kateri se porabi veliko energije v prizadevanju za njeno odpravo. To je tudi vprašanje, ki je obravnavano v zeleni knjigi, kjer so poudarjeni štirje vidiki prakse EU, vredni obravnave, vključno z vlogo pooblaščenca za zaslišanje, javnim zaslišanjem za odločitev v zvezi s statusom tržnega gospodarstva, enako ravnijo informacij za vse in tudi dostopom do nezaupnih dokumentov.

4.4. Široka raba zaščitnih ukrepov

Zadnja leta je opaziti zaskrbljujoč razvoj v smeri povečanja zaščitnih ukrepov. To se verjetno dogaja zaradi, ker nekatere države ta instrument vidijo kot enostaven in hiter način za uvedbo ukrepov proti uvozu, saj v nasprotju s protidampinškimi ali protisubvencijskimi ukrepi tu ni potrebe po dokazovanju nepoštenega elementa tržnih tokov, ampak „samo“ povečanja uvoza, ki povzroči ali pa bi lahko povzročil škodo. V tem smislu zaščitne ukrepe pogosto uporabijo nekatere države, da bi rešile težave, ki se jih običajno obravnava z drugimi instrumenti tržne zaščite, kot so protidampinški ali protisubvencijski ukrepi. Gre za izbiro, ki jo narekuje narava težave, pogosto prej zaradi poceni uvoza iz določenih držav kot pa nenadnega in splošnega povečanja uvoza.

To je problematično iz dveh razlogov. Prvič, ker so standardi škode pri zaščitnih ukrepih STO dosti strožji od tistih, ki so zahtevani za druge instrumente, uvedeni zaščitni ukrepi pogosto ne izpolnjujejo pravil STO. Na primer, standard škode pri zaščitnih ukrepih (resna škoda) je višji kot pri drugih instrumentih trgovinske zaščite (znatna škoda) in dokazati je treba, da je (povečanje uvoza) posledica nepredvidljivega razvoja. Službe Komisije stalno obravnavajo to neusklajenost s pravili WTO.

Drugič, zaradi večstranske narave instrumenta, celo če izvoz EU ni povzročil težave, ga vseeno prizadenejo zaščitni ukrepi, ki se uporabljajo na podlagi načela erga-omnes . Kadar se začnejo zaščitne preiskave, je vloga služb Komisije zato pogosto poskrbeti, da se čim bolj omeji vpliv takih ukrepov na izvoz EU.

5. GLAVNI DOSEžKI

Kot je bilo že navedeno v lanskem poročilu, ima dejavnost Komisije na področju spremljanja primerov tretjih držav gotovo nekaj vpliva na število uvedenih postopkov in veljavnih ukrepov proti ES ali državam članicam, ki se je v zadnjih letih zmanjšalo.

Ne da bi ponavljali podrobnosti iz lanskega poročila, je koristno opozoriti na nekaj ključnih uspehov, kot so zaključki zaščitnih zadev o kemikalijah s strani Rusije, zaključek postopka protidampinške preiskave o pocinkani plošči s strani Pakistana in maroški zaščitni postopek za keramične ploščic, ki se je zaključil s pogajanjem o visokih kvotah za izvoznike ES.

Poleg tega so bili uspehi v letu 2006 še:

a) Ničelna nastavite – preklic ukrepov

Po reševanju sporov STO, ki ga je zahtevala Evropska komisija, so ZDA aprila 2007 uresničile, čeprav le deloma, odločitev STO glede metode ničelne nastavitve. Intenzivno delo služb Evropske komisije v sodelovanju z izvozniki in zadevnimi državami članicami je končno obrodilo uspeh. Dejansko so bile za mnoge evropske izvoznike sporne protidampinške dajatve razveljavljene ali bistveno zmanjšane: medtem ko so bila za dva (in morda celo tri) primere naročila popolnoma preklicana, je bila v drugih primerih dajatev za šest posameznih izvoznikov preklicana ter protidampinške dajatve zmanjšane za deset drugih izvoznikov.

S tem izvajanjem pa na žalost niso bile razrešene vse težave in Komisija mora proučiti vse možnosti za spodbujanje hitre izvedbe s strani ZDA in tudi nadaljevati s tekočimi spori, vključno z novim zahtevkom za vzpostavitev odbora STO, če bi bilo to potrebno.

b) Zaključek ukrepov s strani Indije

V teku leta 2005 je Indija na zahtevek izvoznikov ES začela preglede več ukrepov, ki so predmet posvetovanj STO. Medtem ko je več teh pregledov privedlo do zaključka ukrepov, pa se je indijska industrija pritožila na več zaključkov. V nekaterih primerih so bili ukrepi celo na novo uvedeni, ko se je čakalo na razrešitev pritožb s strani indijskega prizivnega sodišča. ES močno nasprotuje takšnemu razvoju in je z zadovoljstvom ugotovila, da je leta 2006 domača industrija večino pritožb umaknila ali pa so jih indijska sodišča zavrnila.

b) Zaključek ukrepov s strani Argentine

Po dolgih in težavnih pogajanjih v okviru postopkov za reševanje sporov in po tem, ko se je Argentina strinjala, da se zaključijo izravnalni ukrepi glede treh proizvodov (oljčnega olja, pšeničnega glutena in breskev v pločevinkah), so bili navedeni ukrepi v teku leta 2006 razveljavljeni. Glede ukrepov o breskvah v pločevinkah je bila vezana carinska stopnja vendarle hkrati povečana, da bi se nadomestilo prenehanje veljavnosti izravnalne dajatve.

d) Vpliv zaščitnih ukrepov

Kot je navedeno zgoraj, se je v zadnjih letih število zaščitnih ukrepov povečalo, kar zbuja zaskrbljenost, ker so tudi izvozniki EU prizadeti, celo ko sami niso povzročili težav. Če se navedenim težavam ne da izogniti, pa je bila Komisija dokaj uspešna pri branjenju interesov izvoznikov s pospeševanjem takšnih ukrepov, ki imajo minimalni vpliv. Za to je šlo na primer pri turških (sesalniki in motorji) in ukrajinskih ukrepih (bombažne tkanine in pletenine).

Čeprav se lahko zdi, da gre za pozitiven izid, pa Komisija še vedno poziva k razumnejši uporabi instrumenta in vztraja, da naj bo uporabljen le v resnično izjemnih okoliščinah, kar naj bi privedlo do dosti manjše uvedbe zaščitnih ukrepov.

6. SKLEPNA UGOTOVITEV

Leta 2006 se je že tretje leto zapored število veljavnih ukrepov proti ES zmanjšalo. To je seveda pozitiven razvoj za izvoznike EU, čeprav povečano število novih preiskav v primerjavi s prejšnjim letom kaže, da bi se lahko dejavnost tržne zaščite v kratkem povečala.

Čeprav so bile v praksi tržne zaščite tretjih držav opažene določene izboljšave, so v preteklosti ugotovljene težave še vedno prisotne, pojavijo pa se lahko tudi druge.

V času, ko Komisija premišljuje o lastni uporabi instrumenta, mnoge tretje države še vedno nadaljujejo z uporabo teh instrumentov na dvomljiv način, kar včasih privede do ukrepov, ki nimajo pravne podlage. Zato gotovo obstaja potreba, da Komisija nadaljuje spremljanje ukrepov tretjih držav, da bi tako zagotovila njihovo spoštovanje pravil STO in dvostranskih pravil, pomaga industrijam EU/ciljnim državam članicam in zagovarja njihove interese ter si prizadeva za zmanjšanje gospodarskega vpliva ukrepov tretjih držav na izvoznike.

Te težave so se obravnavale prek neposrednega posredovanja v posameznih postopkih, ozaveščanja o splošnih sistemskih težavah v okviru uradnih in neuradnih dvostranskih stikov z zadevnimi državami, prek razprav v ustreznih odborih v okviru STO, pa tudi prek stalnih usposabljanj za tretje države, na katerih smo predstavili lastna stališča in prakso na področju instrumentov trgovinske zaščite.

V tem smislu so bili doseženi pozitivni rezultati in različni izvozniki EU so se zatekli po pomoč in nasvet Komisije. ES bo zato nadaljevala s svojo aktivno vlogo pri obravnavanju neprimerne rabe ukrepov trgovinske zaščite, ker predstavljajo oviro trgovini in konkurenčnosti ter dostopu na trg za evropske izvoznike.