SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

Poročilo o napredku priprav Hrvaške na pristop

1. Uvod

Hrvaška je 9. decembra 2011 podpisala pristopno pogodbo, potem ko je Komisija oktobra 2011 podala pozitivno mnenje in je Evropski parlament decembra 2011 dal svojo privolitev. Hrvaška bo postala članica Evropske unije 1. julija 2013, če bodo pristopno pogodbo ratificirale vse države članice. Trenutno je pogodbo ratificiralo 19 držav članic in Hrvaška, Komisija pa pričakuje, da bodo do datuma za pristop pogodbo ratificirale še preostale države članice. Kot država pristopnica ima Hrvaška v vmesnem obdobju pred pristopom status aktivne opazovalke.

Med pogajanji je Hrvaška prevzela številne obveznosti, ki jih mora izvesti najpozneje do datuma pristopa, razen če se sprejme posebna prehodna ureditev.

V skladu s členom 36 Akta o pristopu Hrvaške mora Komisija pozorno spremljati vse obveznosti, ki jih je Hrvaška prevzela v pristopnih pogajanjih, pri čemer se osredotoča predvsem na politiko konkurence, sodstvo in temeljne pravice ter pravico, svobodo in varnost. Komisija je kot sestavni del svojega rednega spremljanja vsakih šest mesecev pripravljala in objavljala ocene o tem, kako Hrvaška izpolnjuje obveznosti na teh področjih. Komisija je aprila 2012 sprejela Poročilo o spremljanju priprav Hrvaške na pristop[1], oktobra 2012 pa celovito poročilo o spremljanju[2], Hrvaška pa je sprejela akcijski načrt za izvajanje priporočil Komisije.

V skladu s členom 36 to končno poročilo o napredku ocenjuje napredek Hrvaške pri pripravah na pristop v obdobju od 1. septembra 2012 do 28. februarja 2013. Ta ocena temelji na informacijah, ki jih je zbrala in analizirala Komisija, vključno s prispevki Hrvaške, strokovnih pregledih in na informacijah, ki so jih v okviru rednih stikov s Komisijo posredovale države članice, mednarodne organizacije in organizacije civilne družbe. Ocena temelji tudi na ugotovitvah iz posodobljenih polletnih preglednic napredka, delovnega orodja, namenjenega podrobnemu spremljanju vseh obveznosti, ki jih je Hrvaška prevzela v okviru pristopnih pogajanj. Ocena desetih prednostnih ukrepov, za katere je bilo v celovitem poročilu o spremljanju ugotovljeno, da potrebujejo posebno pozornost, je podana ločeno za vsak ukrep v ustreznem tematskem oddelku.

2. Obveznosti in pogoji, ki izhajajo iz pristopnih pogajanj

2.1 Politika konkurence

Prednostni ukrep Hrvaška mora podpisati pogodbo o privatizaciji ladjedelnice Brodosplit ter sprejeti potrebne odločitve, da poišče uspešno rešitev za ladjedelnici 3. Maj in Brodotrogir, da se dokonča prestrukturiranje hrvaškega ladjedelništva.

Hrvaška je izvedla ta prednostni ukrep. Potem ko je Komisija s sklepom z dne 20. februarja 2013 sprejela drugo spremembo revidiranega načrta za ladjedelnico Brodosplit, je bila pogodba o privatizaciji podpisana 28. februarja 2013. Sprememba predvideva skromno povečanje skupnega zneska pomoči za prestrukturiranje ter dodatne kompenzacijske ukrepe. V zvezi z ladjedelnico 3. Maj je Hrvaška obvestila Komisijo o svojem namenu, da predloži revidiran in konsolidiran načrt prestrukturiranja, ki sedaj temelji na odkupu te ladjedelnice s strani ladjedelnice Uljanik. Hrvaška je 12. februarja 2013 uradno predložila revidiran načrt za prestrukturiranje ladjedelnice Brodotrogir ter parafirala privatizacijsko pogodbo in jo poslala Komisiji v skladu s Prilogo VIII Akta o pristopu. Komisija je 20. marca 2013 podala svoje soglasje k revidiranemu načrtu za prestrukturiranje in pogodbi o privatizaciji. Hrvaška se je obvezala, da bo podpisala dogovor o privatizaciji za ladjedelnico Brodotrogir vsaj dva tedna po pozitivni odločitvi Komisije.

Hrvaška izpolnjuje tudi druge obveznosti in zahteve na področju protimonopolne politike, združitev in državne pomoči. Njena zakonodaja je usklajena s pravnim redom Evropske unije, ima zadostne upravne zmogljivosti in zadovoljijo izpolnjuje svoje obveznosti. Hrvaška agencija za konkurenco (CCA) je popolnoma delujoča in je pri svojem delu neodvisna. CCA je oktobra 2012 Komisiji poslala svoje zadnje šestmesečno poročilo s podrobnostmi o številu in vrsti sprejetih odločitev ter z oceno in mnenji na področjih protimonopolne politike, združitev in državne pomoči. CCA je decembra 2012 sprejela sklep na področju protimonopolne politike v zvezi z regionalnimi avtobusnimi prevozniki, katerim je naložila precejšnjo finančno kazen. Istega meseca se je začel postopek proti ponudniku telekomunikacijskih storitev.

V zvezi z obveznostmi Hrvaške glede poročanja, ki izhajajo iz Priloge VIII k Aktu o pristopu, je Hrvaška decembra 2012 predložila tretje poročilo o jeklarski industriji na Hrvaškem, januarja 2013 pa še šestmesečno poročilo o prestrukturiranju hrvaške ladjedelniške industrije. Poročila izpolnjujejo potrebne pogoje, da lahko Komisija pripravi svojo oceno.

V jeklarskem sektorju se je stečajni postopek za železarno Željezara Split, ki se je začel marca 2011, nadaljeval. Jeklarna CMC Sisak (sedaj ABS Sisak) je bila prodana novemu vlagatelju, ki se posvetuje s CCA glede zneska za povračila v skladu z obveznostmi iz Priloge IX Akta o pristopu.

V zvezi z obstoječo pomočjo je CCA predložila službam Komisije v oceno nove ukrepe in sheme, kot to zahteva Priloga IV Akta o pristopu.

2.2 Sodstvo in temeljne pravice

1) Nadaljevati zagotavljanje učinkovitega izvajanja strategije in akcijskega načrta za reformo pravosodja

Izvajanje strategije in akcijskega načrta za reformo pravosodja (2011–2015) se je nadaljevalo. Zakonodajni okvir je bil nadalje izboljšan, zlasti z vidika povečevanja učinkovitosti pravosodnega sistema. Postopek racionalizacije pravosodne mreže se je nadaljeval.

Parlament je decembra 2012 sprejel novo strategijo za razvoj pravosodja za obdobje 2013–2018. Strategija je bila pripravljena ob tesnem posvetovanju s svetom za spremljanje izvajanja strategije za reformo pravosodja. Nova strategija se osredotoča predvsem na učinkovitost sodstva.

Ministrstvo za pravosodje je oktobra 2012 sprejelo dolgoročne zaposlitvene načrte za sodnike in tožilce za obdobje 2013–2025. Načrtovanje in upravljanje človeških virov je treba dodatno izboljšati, zlasti v okviru racionalizacije mreže sodišč.

Proračun za pravosodje se je nekoliko zmanjšal in znaša za leto 2013 približno 313 milijonov EUR (2012: 337 milijonov EUR), kar se šteje za zadostno. Proračun za naložbe v infrastrukturo sodišč se je povečal za 50 % in znaša približno 8 milijonov EUR.

2) Nadaljevati s krepitvijo neodvisnosti, odgovornosti, nepristranskosti in strokovnosti sodstva.

Reformirani državni sodni svet (SJC) in državni tožilski svet (SPC) še naprej delujeta neodvisno. Oba organa še naprej imenujeta sodne uradnike na podlagi preglednih, enotnih in objektivnih meril. V obdobju od septembra 2012 do februarja 2013 je bilo imenovanih 40 sodnikov. Še vedno je treba zapolniti več delovnih mest, predvidenih v okviru zaposlitvenih načrtov za leti 2011 in 2012.

Po izteku prehodnega obdobja je s 1. januarjem 2013 začel v celoti veljati nov sistem za imenovanje sodnikov na prvostopenjskih sodiščih. Od vseh kandidatov zahteva zaključeno državno šolo za sodne uradnike. Dvoletno usposabljanje za prvo generacijo kandidatov za državno šolo za sodne uradnike je bilo zaključeno novembra 2012. Po sprejetju odloka o končnem izpitu in končnem ocenjevanju v državni šoli za sodne uradnike februarja 2013, naj bi končni izpiti potekali maja 2013. Prvo leto usposabljanja za drugo generacijo kandidatov za državno šolo za sodne uradnike se je začelo septembra 2012 (SPC je izbral 35 kandidatov, SJC pa 20).

Spremembe zakona o državnem sodnem svetu, ki so bile sprejete februarja 2013, izvzemajo predsednika in tiste člane sodnega sveta, ki so sodniki, iz njihovih običajnih nalog, in sicer za 75 % oziroma 50 %. To je pozitiven korak za krepitev zmogljivosti SJC. Zagotoviti je treba dodatne upravne vire za izboljšanje njegove učinkovitosti. Pomembno je, da SJC poveča svojo preglednost in prikaže odgovornost pri opravljanju svojih nalog. Nadaljnje reforme morajo vključevati mehanizem za sodno presojo odločb, javne obravnave in razširjeno obveznost za pripravo utemeljenih odločb.

SJC in SPC sta nadaljevala z izvajanjem novega sistema prijavljanja premoženja v sodelovanju z davčno upravo. Proti sodnikom, ki prijave premoženja niso vložili v določenem roku, so se uvedli disciplinski postopki in v večini primerov so bile določene sankcije (opomini). Preverjanja za ugotavljanje resničnosti podatkov na podlagi informacij, ki jih posreduje davčna uprava, še niso zaključena.

Proti sodnim uradnikom, pri katerih so bile ugotovljene nepravilnosti, so bili sprejeti disciplinski ukrepi. SJC in SPC sta postala bolj proaktivna ter nadaljujeta s sprejemanjem odločb in nalaganjem sankcij. Novi zakon o sodiščih, sprejet februarja 2013, omejuje imuniteto sodnikov in s tem usklajuje sekundarno zakonodajo z ustavo.

Pravna akademija mora nadaljevati z uspešnim delom, njene dejavnosti in upravljanje pa morajo podpreti vse glavne zainteresirane strani v pravosodju. Vseživljenjsko poklicno izobraževanje sodnikov in tožilcev je ključno za izboljšanje kakovosti sodstva. Programi poklicnega usposabljanja se morajo nadaljevati, vključno z večjim vključevanjem prava EU. Hrvaška je sodelovala v programu o kazenskem pravosodju in v dejavnostih usposabljanja, ki jih je organiziralo Evropsko omrežje za izobraževanje pravosodnih organov.

3) Nadaljevati z izboljševanjem učinkovitosti sodstva

Prednostni ukrep Izvesti takojšnje ukrepe in doseči napredek pri kratkoročnih ukrepih, pripravljenih septembra 2012, za povečanje učinkovitosti sodstva in skrajšanje sodnih zaostankov.

Hrvaška je izvedla ta prednostni ukrep. Hrvaška je izvedla takojšnje in kratkoročne ukrepe, ki jih je septembra 2012 pripravilo Ministrstvo za pravosodje, da bi se povečala učinkovitost sodstva in zmanjšali sodni zaostanki.

V letu 2012 so sodišča skupno rešila več primerov, kot jih je na novo prišlo pred sodišče. Sodni zaostanki v civilnih, poslovnih in kazenskih primerih še vedno presegajo povprečje EU. Ministrstvo za pravosodje je v svojih prizadevanjih za trajnostno izboljšanje učinkovitosti sodnega sistema uspešno oblikovalo napredno orodje za statistično analizo uspešnosti sodnega sistema. Po pričakovanjih bo ministrstvo na podlagi te analize lahko dodeljevalo človeške in finančne vire za obravnavo novih primerov in zaostankov. Nov statistični sistem se lahko začne uporabljati po vsej državi, takoj ko bodo vsa sodišča opremljena z integriranim sistemom vodenja primerov (ICMS).

Dober napredek je bil dosežen pri uvajanju ICMS v preostalih 33 občinskih sodiščih, po načrtih pa naj bi se zaključil do septembra 2013. Enoten celovit sistem za statistično spremljanje obravnave primerov ostaja bistvenega pomena.

Leta 2012 je bilo stalno zaposlenih 110 državnih uradnikov, da bi zapolnili prosta mesta, še 250 državnih uradnikov pa je bilo zaposlenih za določen čas. Velik del imenovanj sodnikov, načrtovanih za leto 2012, je bilo odloženih na leto 2013. V letu 2012 je bilo 27 013 primerov s preobremenjenih sodišč prenesenih z odločbo vrhovnega sodišča (leta 2011: 6 123). V letu 2012 se je vse pogosteje uporabljala možnost za začasno ali stalno prostovoljno mobilnost sodnikov za pomoč preobremenjenim sodiščem. Leta 2012 je bilo za stalno premeščenih skupno 48 sodnikov (leta 2011: 13), začasno pa 22 (leta 2011: 6). Leta 2012 je bilo opravljenih skupno 23 sodnih inšpekcij. V primerih, v katere so bili vpleteni država in državna podjetja, se je vse pogosteje uporabljalo alternativno reševanje sporov, ki ga je treba še naprej spodbujati.

Parlament je februarja 2013 sprejel nov zakon o sodiščih. zakon krepi nadzorna pooblastila predsednikov sodišč, zlasti kar zadeva uspešnost sodišč, ter uvaja mehanizem za zaščito pravice do sojenja v razumnem času. Poleg reform, ki jih uvaja nov zakon o sodiščih, morajo predsedniki sodišč razviti letne načrte za upravljanje, ki jih je treba nadzorovati. Spodbujati je treba izmenjavo najboljših praks, ki jih razvijejo posamezna sodišča.

Spremembe zakona o državnem sodnem svetu, ki so bile sprejete februarja 2013, zagotavljajo večjo preglednost nad premeščanjem sodnikov ter bodo olajšale horizontalno mobilnost. Februarja 2013 so bile sprejete spremembe zakona o civilnem postopku, ki omejujejo možnost večkratnega posredovanja primerov z višjestopenjskih sodišč na nižjestopenjska, uvajajo elektronske sodne pozive za gospodarska sodišča ter strožja pravila za predložitev novih dokazov. Možnost pritožbenega sodišča, da primer vrne v obravnavo na nižjestopenjsko sodišče, bi bilo mogoče nadalje omejiti na izredne primere.

Nova okvirna merila za uspešnost dela sodnikov, sprejeta decembra 2012, povečujejo spodbude za reševanje zelo starih primerov, vendar bi morala bolje odražati vrste in zapletenost primerov, velikost sodišč, stopnjo specializacije ter stopnjo zadevne pristojnosti. Osnutek sprememb zakona o prekrških in zakona o zemljiški knjigi naj bi bil sprejet konec marca ali v začetku aprila. Vsi ti zakonodajni ukrepi bi ob pravilnem izvajanju prispevali k boljši učinkovitosti sodnega sistema in zmanjšanju trenutnih zaostankov.

Prednostni ukrep Sprejeti novo zakonodajo v zvezi z izvršbami za zagotovitev izvajanja sodnih odločb in zmanjšanja zaostankov pri izvršbah.

Hrvaška je izvedla ta prednostni ukrep. Nov zakon o izvršbah in spremembe zakona o izvajanju izvršb denarnih sredstev so začeli veljati 15. oktobra 2012. Nov sistem usmerja izvršbe na občinska sodišča in s tem razbremenjuje gospodarska sodišča. Občinska sodišča so odgovorna le za izvršbe nedenarnih obveznosti, izvršbe denarnih obveznosti pa izvršuje neposredno in izključno finančna agencija (FINA). Zmanjšanje števila primerov izvršb, ki jih obravnavajo sodišča, ter izboljšanje stopnje plačil je že mogoče opaziti.

Ministrstvo za pravosodje je nadgradilo ICMS, da bi beležili in izračunali stopnjo izterjav, kot ključni pokazatelj učinkovitosti sistema izvršb. Prav tako je začelo pripravljati nadaljnje reformne ukrepe za izboljšanje preglednosti in učinkovitosti izvršb na nepremičninah.

4) Nadaljevati z izboljševanjem obravnave primerov domačih vojnih zločinov.

V zvezi z obravnavo domačih vojnih zločinov je Hrvaška sprožila eno novo preiskavo, vloženih je bilo šest obtožnic in izdanih je bilo osem sodb, ki še niso pravnomočne. Hrvaška je pripravila nov seznam nacionalnih in regionalnih prednostnih primerov v okviru strategije za obravnavo nekaznovanosti. Potrebna so nadaljnja prizadevanja za nepristransko obravnavo nekaznovanosti s posebnim poudarkom na sprožanju in pospeševanju preiskav.

Po sodbi Mednarodnega kazenskega sodišča za nekdanjo Jugoslavijo v primeru Gotovina/Markač novembra 2012 je urad državnega tožilca od mednarodnega kazenskega sodišča zahteval celotno dokumentacijo s sojenja proti trem hrvaškim generalom (Gotovina, Markač in Čermak), da bi si z njo pomagali pri prizadevanjih za odkrivanje in pregon storilcev kaznivih dejanj med vojaško operacijo „Nevihta“ in po njej. Mednarodno sodišče je Hrvaški že posredovalo sodno dokumentacijo.

Sodba Ustavnega sodišča o zakonu o razveljavitvi nekaterih pravnih aktov sodnih organov nekdanje Jugoslovanske ljudske armade, nekdanje Socialistične federativne republike Jugoslavije in Republike Srbije še ni bila sprejeta. Kljub temu se nadaljuje dvostransko sodelovanje s Srbijo. Hrvaška na ravni regije še naprej sodeluje pri obravnavi primerov vojnih zločinov ter je srbskemu tožilcu za vojne zločine in vrhovnemu državnemu tožilcu Črne gore predložila podatke in dokumente.

Povečala se je upravna zmogljivost specializiranih sodišč. Pričakovati je mogoče, da bodo specializirana sodišča z začetkom veljavnosti novega kazenskega zakonika 1. januarja 2013 precej razbremenjena ter da se bodo lahko osredotočila na hujše zločine, vključno z vojnimi zločini. Za proaktivnejši pristop k obravnavi nekaznovanosti bi bila potrebna boljša upravna zmogljivost, da se lahko obravnava vse več primerov.

V zvezi z drugimi ukrepi za izboljšanje obravnave vojnih zločinov je sodna akademija v svoj program za leto 2013 vključila usposabljanje o vojnih zločinih.

Neodvisni sektor na Ministrstvu za pravosodje za podporo žrtvam in pričam ter oddelki okrajnih sodišč za podporo žrtvam in pričam še naprej pomagajo pričam pri pričanju na sojenjih v zvezi z vojnimi zločini. Zaščiti prič je treba stalno namenjati posebno pozornost.

Občinsko sodišče v Kninu je 23. januarja 2013 izreklo sodbo, da mora hrvaška država plačati odškodnino otrokom srbskih žrtev, ki so bile ubite v vasi Varivode po operaciji „Nevihta“, čeprav storilci še vedno niso znani. S tem je prvič obravnavalo dolgotrajno pritožbo, kar bo pomembna podlaga za druge podobne primere. Vprašanje odškodnine za civilne žrtve vojnih zločinov bi bilo treba sedaj sistematično obravnavati.

5) Nadaljevati z zagotavljanjem trajnih uspešnih rezultatov z uspešnimi, učinkovitimi in nepristranskimi preiskavami, pregonom in sodnimi odločbami v zadevah v zvezi z organiziranim kriminalom in korupcijo na vseh ravneh, tudi korupcijo na visoki ravni, in v izpostavljenih sektorjih, kot so javna naročila.

Pravni in institucionalni okvir za zatiranje korupcije in organiziranega kriminala je ustrezen. Z začetkom veljavnosti novega kazenskega zakonika 1. januarja 2013 so se kazni na številnih področjih povišale, vključno s kaznimi za korupcijo. Rezultati izvajanja so vse boljši. Organi pregona ostajajo proaktivni, vključno v primerih korupcije na višjih ravneh (npr. nekdanji župani, nekdanji namestniki ministrov) in korupcije v organih sodnega pregona (več policijskih uradnikov). To vključuje tudi sodbo prvostopenjskega sodišča v primeru nekdanjega ministrskega predsednika iz novembra 2012.

Na splošno pa število obsodb v zvezi z organiziranim kriminalom ostaja nizko. Prav tako so na področju korupcije kazni nizke; pogosto se izrečejo kazni z odloženo izvršitvijo. Učinkovite in odvračilne kazni v primerih korupcije in resnega organiziranega kriminala so potrebne, da se nadaljuje s trajnim doseganjem uspešnih rezultatov in prepreči ustvarjanje ozračja, v katerem se tovrsten kriminal ne kaznuje.

Skupen znesek zaseženih in zaplenjenih sredstev ostaja omejen. Pravni okvir za zaseg in zaplembo sredstev je treba izvajati bolj dosledno in odločno. Doslej se orodja za zaplembo kriminalnih sredstev niso uporabljala za namen razbitja finančne podlage kriminalne organizacije.

Bolj proti korupciji na lokalni ravni je prav tako treba dodatno izboljšati, zlasti v izpostavljenem sektorju javnih naročil. V zvezi s sistemom preverjanja kazenskih primerov, ki jih tožilec zavrne, trenutni sistem ne zagotavlja neodvisnega preverjanja odločitev državnih tožilcev o zavrnitvi prijav kaznivih dejanj.

6) Nadaljevati z izboljševanjem rezultatov v okviru okrepljenih preventivnih ukrepov pri boju proti korupciji in v primerih navzkrižja interesov

Hrvaška je še naprej krepila svoj zakonodajni okvir preprečevanja korupcije in navzkrižij interesov, ki ga mora sedaj učinkovito izvajati. Hrvaška mora izboljšati svoja prizadevanja za doseganje uspešnih rezultatov pri krepitvi preventivnih ukrepov. Po sodbi Ustavnega sodišča iz novembra 2012, ki je razveljavila več določb zakona o navzkrižju interesov v zvezi s temeljnimi pristojnostmi komisije za navzkrižja interesov (vključno z njenimi pooblastili za preverjanje in sankcioniranje), mora Hrvaška zagotoviti sprejetje takojšnjih ukrepov za vzpostavitev močnega in učinkovitega mehanizma za preprečevanje, odkrivanje in sankcioniranje primerov navzkrižja interesov, ki temeljijo na natančnih pregledih in odvračilnih sankcijah. Ustanovljena je bila delovna skupina, ki vključuje Ministrstvo za javno upravo in civilno družbo (GONG, Transparency International), za obravnavo potrebnih sprememb zakona.

Prednostni ukrep Vzpostaviti komisijo za navzkrižje interesov, da bo ta začela opravljati svoje redne dejavnosti.

Hrvaška je izvedla ta prednostni ukrep. Parlament je 25. januarja 2013 imenoval člane komisije za navzkrižje interesov, ki je začela delovati 11. februarja 2013. Komisija za navzkrižje interesov je začela obravnavati vloge, ki so jih predložili uradniki za mnenje, ali v njihovem primeru obstaja navzkrižje interesov, in je v zvezi s tem izdala že več mnenj. V zvezi s primeri na podlagi poročil o domnevnih navzkrižjih interesov je komisija začela postopke proti 26 uradnikom. Komisija za navzkrižje interesov mora sedaj poskrbeti za vzpostavitev učinkovitega mehanizma za odkrivanje, preprečevanje in sankcioniranje navzkrižij interesov ter takoj začeti z vodenjem evidence pregledov in sankcij.

Prednostni ukrep Sprejeti nov zakon o dostopu do informacij, da se okrepi pravni in upravni okvir na področju dostopa do informacij.

Hrvaška je izvedla ta prednostni ukrep. Februarja 2013 je sprejela zakon o dostopu do informacij. Zakon uvaja takoimenovani preizkus sorazmernosti in javnega interesa v vseh primerih zavrnitve dostopa do informacij ter izvaja pravni red EU glede ponovne uporabe informacij. Vzpostavlja novo institucionalno ureditev za spremljanje izvajanja zakonodaje: medtem ko se je do zdaj Agencija za varstvo podatkov ukvarjala z varstvom podatkov in tudi z dostopom do informacij, nov zakon predvideva določitev komisarja, ki ga imenuje parlament in ki se bo ukvarjal z dostopom do informacij. Pomembno je, da Agencija za varstvo podatkov in novi komisar za dostop do informacij pri izvajanju svojih pooblastil poskrbita, da so njune odločitve usklajene.

Akcijski načrt o preprečevanju korupcije se revidira z namenom uvedbe ustreznih ukrepov, katerih cilj je zagotoviti učinkovito spremljanje njegovega izvajanja in zajema tudi vidike zatiranja korupcije. Vlogo in pooblastila Ministrstva za pravosodje kot ustanove, ki je zadolžena za opredeljevanje, usklajevanje in izvajanje programa boja proti korupciji, je treba še nadalje okrepiti.

Kar zadeva druge ukrepe na tem področju, so spremembe zakona o financiranju političnih dejavnosti in volilne kampanje, sprejete februarja 2013, oblikovane tako, da olajšujejo učinkovito izvajanje zakona z zmanjšanjem regulativne zapletenosti, poenostavljanjem finančnih informacij in okrepitvijo kontrol. Prihajajoče lokalne volitve bodo pomenile preizkus za izvajanje izboljšanih pravil.

Državna volilna komisija in državno računsko sodišče sta še naprej uporabljala zakonodajo o financiranju političnih strank in volilnih kampanj ter sta urad državnega tožilca obvestila o političnih strankah in neodvisnih članih lokalnih in regionalnih samoupravnih enot, ki niso predložili finančnih poročil za leto 2011 ali jih niso objavili na svoji spletni strani v zakonsko določenem roku.

Pri javnih naročilih se je preglednost izboljšala v skladu z novo zakonodajo, ki velja od januarja 2012. Informacije o podpisanih in izvršenih pogodbah objavljajo vsi javni organi. Poleg tega mora Hrvaška sprejeti vse potrebne ukrepe za preprečevanje nepravilnosti pri javnih naročilih projektov, ki se bodo sofinancirali v okviru kohezijske politike, in sicer z vzpostavitvijo zanesljivega sistema za upravljanje in nadzor.

Hrvaška mora zagotoviti močan mehanizem za preprečevanje korupcije v državnih podjetjih, vključno glede članstva v nadzornih svetih in upravnih odborih. Dokončati mora tudi pravno podlago za profesionalno javno upravo z uvedbo novega plačnega sistema, da se zagotovijo napredovanje na podlagi zaslug, mehanizmi nagrajevanja in zadrževanje usposobljenih uslužbencev.

Vzpostaviti mora potrebne mehanizme za učinkovito zaščito prijaviteljev nepravilnosti.

7) Nadaljevati s krepitvijo varovanja manjšin, med drugim z učinkovitim izvajanjem ustavnega zakona o pravicah narodnostnih manjšin

Ustavni zakon o pravicah narodnostnih manjšin (CARNM) se izvaja. V zvezi z zaposlovanjem manjšin v državni upravi in v pravosodju je ob upoštevanju splošne nižje ravni zaposlovanja novembra 2012 približno 3,4 % zaposlenih v državni upravi pripadalo nacionalnim manjšinam. Po proaktivnejšem pristopu vlade je bil pri zaposlovanju 400 novih mejnih policistov dosežen cilj 5 % zaposlenih iz nacionalnih manjšin.

Novembra 2012 je vlada sprejela nacionalno strategijo za vključevanje Romov za obdobje 2013–2020. Ustrezen osnutek akcijskega načrta je bil predložen v javno posvetovanje in naj bi bil po načrtu sprejet konec marca 2013. Potrebna so nadaljnja prizadevanja za zagotovitev, da romski otroci zaključijo osnovno in srednjo šolo. Vlada je še naprej sprejemala ukrepe za boljše ozaveščanje oseb, ki pripadajo nacionalnim manjšinam, in zagotavljanje uveljavljanja njihovih pravic. Dobrodošlo je, da vlada še naprej zagotavlja izvajanje ustavnih določb o uporabi cirilice v mestu Vukovar, kjer Hrvati srbske narodnosti predstavljajo 38,5 % prebivalstva.

Hrvaška je še naprej sprejemala ukrepe za zaščito tistih, ki bi še vedno lahko bili žrtve groženj oziroma diskriminacije, sovražnosti ali nasilja. Pravni okvir na tem področju je še okrepila: spremembe kazenskega zakonika so bile sprejete decembra 2012 za njegovo uskladitev s pravnim redom EU o boju proti nekaterim oblikam in izrazom rasizma in ksenofobije v skladu s kazenskim pravom. Nov zakon o kršenju javnega reda in miru bo uvedel prekršek v zvezi s kršitvijo javnega reda in miru na rasni, etnični, verski in drugi podlagi. Zakon je v parlamentarnem postopku in naj bi bil predvidoma sprejet do konca druge četrtine leta 2013. Država je pospešila strokovno usposabljanje policistov glede zatiranja zločinov iz sovraštva.

8) Nadaljevati z obravnavo nerešenih vprašanj v zvezi z vračanjem beguncev.

Hrvaška je še naprej sodelovala z drugimi državami v regiji v procesu sarajevske deklaracije. Nadaljuje se izvajanje sklepa o priznavanju pravic do pokojnine.

Programi zagotavljanja nastanitve beguncem, ki se vračajo, se izvajajo zelo počasi. V okviru načrta iz marca 2011 za obravnavo približno 2 350 preostalih vlog do februarja 2013 je bila nastanitev zagotovljena 366 prosilcem (avgust 2012: 259), od tega je 213 družin (avgust 2012: 139) prevzelo ključe. Do februarja 2013 je bilo odobrenih 1 497 (avgust 2012: 1 305) prošenj za nastanitev.

Nove možnosti nakupa pod ugodnimi pogoji za upravičence v okviru stanovanjskega projekta so se izvajale le v omejenem obsegu. Dvanajst izmed preostalih 15 nerešenih naložbenih primerov naj bi bilo rešenih po sklepu vlade, ki bo sprejet konec marca 2013; preostali trije primeri naj bi bili rešeni s posebnim sklepom vlade v tretji četrtini leta 2013.

9) Nadaljevati z izboljševanjem varstva človekovih pravic.

Človekove pravice se na splošno razmeroma dobro spoštujejo. Varuh človekovih pravic in specializirani varuhi imajo pomembno vlogo pri varstvu človekovih pravic. Posebno pozornost je treba nameniti zagotavljanju spoštovanja priporočil varuha. Nov varuh človekovih pravic je bil izbran 15. februarja 2013. Še vedno je treba nadalje krepiti službe varuha človekovih pravic. To vključuje zagotavljanje ustreznega financiranja in pisarn.

Hrvaška je dosegla dodaten napredek pri izvajanju zakona o boju proti diskriminaciji in zakona o kaznivih dejanjih iz sovraštva. Država je pospešila strokovno usposabljanje policistov glede zatiranja zločinov iz sovraštva. Preiskovanje in sodni pregon primerov zastraševanja in nasilja proti novinarjem sta se nadaljevala. Ministrstvo za pravosodje je pripravilo spremembe zakona o brezplačni pravni pomoči ter se je glede sprememb posvetovalo z zadevnimi zainteresiranimi stranmi. Spremembe so namenjene olajševanju dostopa do pravne pomoči in spodbujanju vloge nevladnih organizacij kot ponudnikov pravne pomoči ter naj bi bile sprejete do konca druge četrtine leta 2013.

Hrvaška je zaključila pravno usklajevanje na področjih boja proti diskriminaciji in zagotavljanja enakih možnosti.

10) Nadaljevati s polnim sodelovanjem z Mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo.

Hrvaška še naprej sodeluje z Mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo.

2.3 Pravosodje, svoboda in varnost

Prednostni ukrep Dokončati in sprejeti strategijo za migracije in pri tem jasno opredeliti ukrepe za vključitev najbolj ranljivih skupin migrantov.

Hrvaška je izvedla ta prednostni ukrep. Parlament je februarja 2013 sprejel strategijo za migracije („Migracijska politika Republike Hrvaške za obdobje 2013–2015“), ki jasno opredeljuje ukrepe za vključevanje najbolj ranljivih skupin migrantov.

Usklajevanje s pravnim redom EU je na področju migracij skoraj zaključeno. Leta 2012 je bilo odkritih 6 541 ilegalnih migrantov (3 461 leta 2011). Sprejemni centri za ilegalne imigrante in prosilce za azil dosegajo svojo maksimalno zmogljivost. Za povečanje zmogljivosti in lajšanje trenutnega položaja je Ministrstvo za notranje zadeve prevzelo nekdanji hotel, v katerem je mogoče nastaniti 400 prosilcev za azil in do 600 oseb, potem ko se bodo opravila manjša obnovitvena dela. Na severni in južni meji so se našle dodatne začasne rešitve, medtem ko se čaka na izgradnjo dveh novih stalnih centrov za tujce, ki se bosta financirala iz schengenskega sklada. Hrvaška mora šele začeti z gradnjo ločene zgradbe za mladoletnike in druge ranljive skupine migrantov v okviru obstoječega centra za ilegalne migrante; v ta namen so že rezervirana sredstva IPA. Nov sporazum z Nemčijo o ponovnem sprejetju je začel veljati novembra 2012. Pogajanja o sporazumu o ponovnem sprejetju s Kosovom[3] so v teku.

Priprave na izvajanje pravnega reda EU o azilu so skoraj zaključene. Upravna sodišča so nadaljevala z delom kot drugostopenjski organi za obravnavo prošenj za azil; trenutno poteka izbirni postopek za zaposlovanje dodatnih sodnikov. Usposabljanje mejnih policistov se je nadaljevalo. Usposabljanje v zvezi z azilom se je začelo januarja 2013 in se ga udeležuje 66 mejnih policistov. Enota za azil je bila okrepljena z dodatnim osebjem. Od 1. septembra 2012 do 9. januarja 2013 je bilo varstvo odobreno 16 prosilcem. V istem obdobju je bilo 63 prošenj zavrnjenih, 300 postopkov pa je bilo prekinjenih. Dodatne nastanitvene zmogljivosti do 600 mest bodo zagotovljene v hotelu, ki ga je prevzelo Ministrstvo za notranje zadeve (glej zgoraj), ob upoštevanju vse večjega števila prosilcev za azil, ki pridejo na Hrvaško (1 193 leta 2012 v primerjavi s 807 leta 2011). Trenutno za celotno državo delujeta dve postaji EURODAC, načrtovanih jih je še 30. V vmesnem času mora Hrvaška poskrbeti za registracijo prosilcev za azil ob njihovem vstopu v državo, in sicer z uporabo obstoječih skenerjev na glavnih mejnih prehodih.

Zakonodajne uskladitve glede vizumske politike so skoraj zaključene. V zvezi z vizumskimi zahtevami je Hrvaška dodatno uskladila svojo zakonodajo glede seznama držav, katerih državljani potrebujejo vizum za vstop na Hrvaško, z Uredbo 539/2001. Dne 1. novembra 2012 je prenehal veljati sklep o začasnem preklicu vizumskega režima za državljane Azerbajdžana, Kazahstana, Ruske federacije in Ukrajine. Pogajanja o novem vizumskem režimu s Turčijo so v teku; režim bo začel veljati 1. aprila 2013. V zvezi z Rusko federacijo bo sporazum o potovanju državljanov v obe smeri začel veljati konec marca 2013. Usposabljanje konzularnih uradnikov se je nadaljevalo z namenom, da se jih napoti na nove konzulate, ki bodo začeli delovati aprila 2013.

Na področju zunanjih meja in schengenskega območja je usklajevanje zakonodaje skoraj zaključeno. Pregled akcijskega načrta za celovito upravljanje meja (IBM AP) iz leta 2013 za uskladitev nacionalnega koncepta s konceptom EU je v pripravi. Prva faza ustanavljanja centra za nadzor morja v Zadru, vključno z nakupom opreme, je zaključena, osebje pa je okrepljeno. Druga faza je v teku in bo zaključena aprila 2013, da se zagotovi povezava med sistemi različnih ministrstev. Izvajanje delovnih ureditev s Frontexom, vključno s sodelovanjem v skupnih operacijah, se nadaljuje. Hrvaška kontaktna točka s Frontexom je bila vzpostavljena na mejnem prehodu Bajakovo.

Prednostni ukrep Dokončati izgradnjo mejnih prehodov v Neumskem koridorju.

Ta prednostni ukrep bo v kratkem izveden. Dela pri gradnji mejnih prehodov v Neumskem koridorju (Klek in Zaton Doli) so se precej pospešila. Dela se približujejo koncu, do datuma pristopa morata biti mejna prehoda dokončana. Mejni prehod Nova Sela blizu vasi Metkovič bo tudi v kratkem končan; ko bo začel delovati, bo ta mejni prehod postal tudi skupna kontaktna točka z Bosno in Hercegovino.

Nov sporazum o obmejnem prometu z Bosno in Hercegovino, ki je združljiv s pravnim redom EU, je pripravljen in naj bi bil skupaj s sporazumi o mejnih prehodih podpisan do konca maja. V zvezi s sodelovanjem z drugimi državami v regiji je Hrvaška pripravila ter Srbiji in Črni gori predložila dva protokola o skupnih patruljah in o izmenjavi informacij o mejnih kontrolah. Pogovori z obema državama o uskladitvi dvostranskih sporazumov o obmejnem prometu s pravnim redom EU so se nadaljevali. Sporazumi morajo biti usklajeni s pravnim redom EU do pristopa. Skupne patrulje se izvajajo.

Prednostni ukrep Izpolniti zastavljene cilje glede zaposlovanja v mejni policiji za leto 2012.

Hrvaška je izvedla ta prednostni ukrep. Zaposlila je 467 mejnih policistov, s čimer je dosegla cilj glede zaposlovanja za leto 2012. Januarja 2013 je skupno število mejnih policistov znašalo 6 338, od tega je bilo 4 971 policistov razporejenih na prihodnje zunanje meje. Zaposlovanje se bo nadaljevalo z zaposlitvijo 100 novih policistov v letu 2013, vključno s specializiranim osebjem za morsko mejo. Specializirano usposabljanje za policiste se je nadaljevalo, posodobljena različica temeljnega učnega načrta je bila poslana policijski akademiji, da bi tam pripravili ustrezen specializiran program usposabljanja za mejne policiste. Usposabljanju za pomorsko policijo je treba še naprej namenjati pozornost.

Nacionalni informacijski sistem za upravljanje meje (NBMIS) na mejnih točkah, kjer bo potekala prihodnja zunanja meja, od januarja 2013 deluje na 76 mejnih prehodih. Hrvaška bo poskrbela, da se junija 2013 število teh mejnih prehodov poviša na 93, kot je bilo načrtovano. Zagotovljena je bila dodatna tehnična oprema. Začela so se dela za vzpostavitev centra EUROSUR; prostori so že izbrani. Na področju sodelovanja med agencijami o vprašanjih IBM so se nadaljevali usklajevalni sestanki.

V okviru boja proti korupciji pri upravljanju meja je bilo opravljenih 2 681 nenapovedanih inšpekcij v obdobju od 1. septembra 2012 do 31. januarja 2013.

Hrvaška je nadaljevala postopek usklajevanja schengenskega pravnega reda ter njegovo izvajanje in izvrševanje. Prvi osnutek popravljenega schengenskega akcijskega načrta je pripravljen. Ministrstvo za notranje zadeve pripravlja okvirni program v zvezi s schengenskim skladom. Pomembno je, da se Hrvaška ustrezno pripravi na izvajanje schengenskega sklada ter sklada za solidarnost in upravljanje migracijskih tokov (SOLID).

Priprave Hrvaške na uskladitev njene zakonodaje na področju sodnega sodelovanja v civilnih in kazenskih zadevah so skoraj zaključene. Po sporazumih s Črno goro in Kosovom o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah je Hrvaška novembra 2012 podpisala podoben sporazum z Bosno in Hercegovino. Nov zakon o mednarodnem zasebnem pravu bo po pričakovanjih sprejet v prvi polovici leta 2013. Sporazum o vzajemnem izvajanju kazenskih sodb s Črno goro in sporazum o izročitvah z Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo sta začela veljati. Kar zadeva institucionalni okvir, se je število kontaktnih točk za evropsko pravosodno mrežo povečalo, da lahko obravnavajo obveznosti, ki izhajajo iz pristopa k EU; uspešno sodelovanje z EUROJUST se je nadaljevalo. V okviru Ministrstva za pravosodje je bila ustanovljena služba za medsebojno pomoč na področju izročitev in kazenskih zadev. Hrvaška mora sprejeti še zakon o sodnem sodelovanju v kazenskih zadevah z državami članicami EU.

Prednostni ukrep Dokončati sprejetje povezanih predpisov, da se zagotovi izvajanje zakona o policiji.

Hrvaška je ta prednostni ukrep izvedla. Vseh 36 predpisov je bilo sprejetih leta 2012 in so začeli veljati 1. januarja 2013. S tem je vzpostavljen pravni okvir za polno izvajanje zakona o policiji.

Priprave Hrvaške za uskladitev s pravnim redom EU na področju policijskega sodelovanja in boja proti organiziranemu kriminalu so skoraj zaključene.

Urad za zahteve za dopolnilne podatke pri vnosih držav članic (SIRENE) je zdaj pravno ustanovljen; vodja urada je bil imenovan decembra 2012, trenutno pa tam dela pet policijskih uradnikov. Zaposlovanje preostalega osebja je v teku. Pet oseb dela na schengenskem informacijskem sistemu v informacijskem oddelku Ministrstva za notranje zadeve. Tesno sodelovanje z Europolom se je nadaljevalo.

Hrvaška je vedno bolj uspešna pri boju proti organiziranemu kriminalu; prijavljeni so bili novi primeri, vključno na področju tihotapljenja drog, kot tudi v zvezi z zlorabo sredstev EU. Stopnja kaznovanja pogosto ostaja nizka in zato kazni niso dovolj odvračilne v primerjavi z resnostjo kaznivega dejanja. To velja zlasti za primere trgovine z ljudmi. Sredstva, pridobljena s kaznivim dejanjem, se še naprej zaplenjajo, vendar pogosto v malih količinah, kar kriminalnih finančnih tokov ne ovira. Zato je treba pravne določbe o zasegu in zaplembi sredstev izvajati bolj dosledno in odločno. Sodelovanje med agencijami se je znatno izboljšalo in finančna obveščevalna enota (FIU) je dosegla dobre rezultate; v obdobju od julija do decembra 2012 je FIU prejela skupno 288 sumljivih transakcij, od tega so bile tri povezane s financiranjem terorizma, 285 pa s pranjem denarja. Izmed 288 sumljivih transakcij so se kazenski postopki začeli v zvezi s 164 primeri. V skladu z zakonom o kazenskem postopku imajo žrtve hudih kaznivih dejanj pravico do odškodnine iz državnega proračuna. Glede trgovanja z ljudmi nov kazenski zakonik, ki je začel veljati 1. januarja 2013, vsebuje spremenjeno opredelitev trgovine z ljudmi, ki je zdaj usklajena z mednarodnimi standardi, saj jasno razlikuje med suženjstvom in trgovino. Vodja nacionalnega odbora za zatiranje trgovine z ljudmi je bil imenovan novembra 2012, odbor pa je prvič zasedal decembra 2012. Nujno mora sprejeti proaktivne in konkretne ukrepe za obravnavo trgovine z ljudmi in izboljšanje seznanjenosti nacionalnih organov s to obliko kriminala, vključno z začetkom neodvisne ocene policije in krepitvijo ukrepov za ozaveščanje na mestih, kjer bodo žrtve ali potencialne žrtve trgovine z ljudmi najverjetneje zlorabljene. Usposabljanje pravosodnih in policijskih uslužbencev v zvezi z trgovino z ljudmi je treba nadaljevati, zlasti da se žrtve trgovine z ljudmi odkrijejo na glavnih mejnih prehodih ter da se bolje razlikuje med trgovino z ljudmi in tihotapljenjem migrantov. Nizko število odkritih žrtev trgovine z ljudmi vzbuja zaskrbljenost. Hrvaška mora pospešiti prizadevanja za proaktivno odkrivanje žrtev trgovine z ljudmi, zlasti med ranljivim delom prebivalstva. Hrvaška mora preiskovati, sodno preganjati in obsoditi storilce kaznivega dejanja trgovine z ljudmi ter poskrbeti, da so kazni sorazmerne s resnostjo kaznivega dejanja. V ta namen je treba okrepiti upravne zmogljivosti in zmogljivosti kazenskega pregona.

Usposabljanje za boj proti pranju denarja se je nadaljevalo, poleg tega se je spodbujalo sodelovanje med organi v zvezi s to posebno obliko kriminala. Število primerov, zabeleženih v letu 2012, ostaja nizko.

2.4 Druga poglavja pravnega reda EU in ekonomska vprašanja

Hrvaška izpolnjuje obveze in zahteve, ki izhajajo iz pristopnih pogajanj, in bo od pristopa sposobna izvajati pravni red EU.

V celovitem poročilu o spremljanju iz oktobra 2012 je Komisija ugotovila le še nekaj poglavij, kjer se zahtevajo povečana prizadevanja Hrvaške. To so poglavja 11 – Kmetijstvo in razvoj podeželja, 12 – Varnost hrane ter veterinarska in fitosanitarna politika, 13 – Ribištvo, 22 – Regionalna politika in usklajevanje strukturnih instrumentov ter 27 – Okolje.

Na področja kmetijstva in razvoja podeželja je Hrvaška dokončala pravni okvir za neposredna plačila za leto 2013. Plačilna agencija je decembra 2012 prejela začasno akreditacijo za neposredna plačila in za horizontalne zadeve. Hrvaški organi morajo zdaj upoštevati priporočila plačilne agencije. Do konca leta 2013 mora Hrvaška akreditirati plačilno agencijo za upravljanje skladov za razvoj podeželja in pospešiti pripravo programa za razvoj podeželja za obdobje 2014–2020.

Na področju varnosti hrane ter veterinarske in fitosanitarne politike je Hrvaška pospešila gradnjo in opremljanje sedmih mejnih kontrolnih točk. Hrvaška mora zagotoviti, da bodo mejne kontrolne točke pravočasno dokončane, tako da jih bo Komisija lahko akreditirala in bodo začele delovati popolnoma v skladu s pravim redom EU do dne hrvaškega pristopa.

Na področju ribištva se zakonodajno usklajevanje in izvajanje pravnega reda EU v zvezi z upravljanjem flote in ribolovnih virov približujeta koncu, enako velja za strukturne ukrepe in pripravo nacionalnih načrtov upravljanja. Hrvaška mora sedaj pospešiti prizadevanja za dokončanje svojega dela na področju inšpekcij in kontrol, zaključiti mora postopno odpravljanje kategorije samooskrbnega ribištva in dokončati satelitski sistem spremljanja ladij v dogovorjenih rokih.

V zvezi z regionalno politiko in usklajevanjem strukturnih instrumentov je Hrvaška uspela dokazati, da izpolnjuje pogoje za izvzetje za predhodne kontrole za vse komponente IPA. Hrvaška mora pospešiti nadgradnjo upravnih zmogljivosti zadevnih struktur, dokončati naložbene strategije in okrepiti pripravo razporeda visokokakovostnih in zrelih projektov, saj se bo število sofinanciranih projektov, vpletenih sektorjev in sogovornikov sčasoma znatno povečalo. Za prihodnje evropske strukturne in naložbene sklade je treba vzpostaviti v celoti delujoč sistem za upravljanje, spremljanje in vrednotenje. Hrvaška mora zagotoviti vse ustrezne in potrebne postopke za zagotovitev učinkovite, redne in pregledne porabe evropskih strukturnih in investicijskih skladov, zlasti na področju javnih naročil.

Hrvaška je okrepila upravne zmogljivosti na področju okolja in podnebnih sprememb. Uskladitev in izvajanje zakonodaje na področju okolja sta skoraj zaključena. Posebno pozornost je treba nameniti zagotavljanju ustrezne presoje vpliva na okolje za vse naložbene projekte, pravočasni izdaji dovoljenj ter nadgradnji naprav za nadzor nad industrijskim onesnaževanjem in obvladovanje tveganja (IPPC). V zvezi s podnebnimi spremembami je treba zaključiti prenos direktive o geološkem shranjevanju CO2. Hrvaška mora zagotoviti izvajanje sistema EU za trgovanje z emisijami, zlasti popolno spremljanje in poročanje o napravah, ter se pripraviti na vključitev letalstva, v skladu z dogovorjenimi roki.

Prednostni ukrep Povečati zmogljivosti za prevajanje in pregledovanje pravnega reda EU, da bo ta naloga zaključena še pred pristopom.

Hrvaška je izvedla ta prednostni ukrep. Hrvaška je precej pospešila prevajanje in pregledovanje pravnega reda EU zaradi izboljšane notranje organizacije, dodatnega osebja in podpore, ki jo zagotavljajo institucije EU. Število prevedenih in pregledanih strani je naraslo na več kot 118 000 strani (13. marec). Če bo Hrvaška v prihodnjih tednih ohranila isto hitrost dela, bo prevajalsko delo in pregledovanje zaključeno pravočasno pred pristopom.

Sprejeti so bili nekateri pomembni začetni koraki v zvezi z izvajanjem nujno potrebnih strukturnih reform v gospodarstvu, da bi se izboljšale konkurenčnost in možnosti za rast. Neformalna udeležba Hrvaške pri Evropskem semestru 2013 zagotavlja dobro priložnost za nadaljnji razvoj agende strukturnih reform in njeno dosledno izvajanje. Znotraj tega okvira bo Komisija ocenila gospodarski program, ki ga mora Hrvaška predložiti v aprilu.

Na področju obdavčevanja je Hrvaška novembra 2012 uvedla novo znižano stopnjo DDV za jahte (športne in rekreativne čolne), ki je v nasprotju s pravnim redom EU, vendar bo do pristopa usklajena. To lahko na Hrvaškem spodbudi dajanje čolnov v prosti promet pred pristopom. Hrvaška mora nemudoma spremeniti položaj.

Komisija pozdravlja podpis memoranduma o soglasju med Hrvaško in Slovenijo marca 2013, v katerem sta državi opredelili obojestransko sprejemljivo rešitev vprašanja prenesenih deviznih prihrankov varčevalcev Ljubljanske banke na Hrvaškem.

3. Zaključki

Hrvaška na splošno izpolnjuje obveze in zahteve, ki izhajajo iz pristopnih pogajanj, v vseh poglavjih. Hrvaška je dokazala, da je pred pristopom sposobna pravočasno izpolniti vse druge obveznosti. Po potrebi so na voljo ali bodo kmalu dokončani jasni delovni načrti za zaključek preostalega dela, vključno z bojem proti korupciji, v prihajajočih mesecih.

Poleg tega je Hrvaška izvedla deset prednostnih ukrepov, opredeljenih v celovitem poročilu Komisije o spremljanju iz oktobra 2012. Komisija zato verjame, da bo Hrvaška 1. julija 2013 pripravljena za članstvo.

Skorajšnji pristop Hrvaške je rezultat 10 let trdega dela, ki se je začelo z njeno prošnjo za članstvo leta 2003. Članstvo v EU je dodatna spodbuda za nadaljevanje reform na Hrvaškem. Na podlagi dosedanjih dosežkov se pričakuje, da bo Hrvaška še naprej dosegala uspešne rezultate na področju pravne države, zlasti boja proti korupciji. Članstvo v EU lahko ponudi številne in precejšnje priložnosti za Hrvaško in EU. Te priložnosti je zdaj treba izkoristiti, da bo hrvaško članstvo v EU uspešno – v korist Hrvaški sami, regijam Zahodnega Balkana ter EU kot celoti.

[1] COM(2012) 186 final.

[2] COM(2012) 601 final in SWD(2012) 338 final.

[3] To poimenovanje ne posega v stališča glede statusa ter je v skladu z RVSZN 1244/1999 in mnenjem Meddržavnega sodišča o razglasitvi neodvisnosti Kosova.