POVZETEK

I. Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) je odgovoren za boj proti goljufijam in drugim nezakonitim dejavnostim, ki škodujejo proračunu EU. OLAF, ki je organizacijsko del Komisije, vendar ima preiskovalno avtonomijo, zaposluje približno 500 uslužbencev, njegovi letni odhodki pa znašajo okoli 50 milijonov EUR. Leta 2005 so bile v posebnem poročilu Računskega sodišča št. 1/2005 o upravljanju OLAF opredeljene slabosti v vodenju preiskav in podanih 17 priporočil za ponovno osredotočenje dejavnosti na preiskovalno funkcijo, izboljšanje učinkovitosti in predstavitev uspešnosti (glej odstavke 1 do 5).

II. OLAF zdaj v večji meri uporablja svoja pooblastila za opravljanje preiskav na kraju samem ter za zasliševanje prič in osumljencev. Za ponovno usmeritev v preiskovalno funkcijo je ustanovil dva direktorata za preiskave, ki sta nadomestila prejšnjega enega. Vendar Komisija meni, da je OLAF uspešnejši kot celosten organ za boj proti goljufijam, kot bi bil kot služba, osredotočena samo na preiskave, zato ga ni razbremenila izvajanja dejavnosti, ki niso povezane s preiskovanjem, kot so strategija za boj proti goljufijam in programi financiranja. Posledično stopnja povečanja števila uslužbencev v njegovih direktoratih za preiskave (32 %) ni šla v korak z rastjo v preostalem delu Urada (43 %). Leta 2009 je OLAF za delo v zvezi s preiskovanjem primerov porabil 37 % vsega svojega časa (glej odstavke 7 do 18).

III. OLAF je sprejel številne ukrepe za izboljšanje učinkovitosti preiskav. V večji meri uporablja svoj elektronski sistem vodenja primerov (CMS), izvaja bolj ciljno usmerjeno usposabljanje, uvedel je cilje, da bi se osredotočil na bolj resne in zapletene primere, zmanjšal je delež začasno zaposlenih uslužbencev in uvedel sistem upravljanja časa (TMS). Vendar se ta sistem ne uporablja za načrtovanje in načrti dela ne vsebujejo ocen potrebnega časa in rokov za preiskave. Izboljšati je treba vodenje tekočih primerov, da bi se težave rešile hitreje in da bi se preprečila dolga obdobja nedejavnosti: povprečen primer še vedno traja več kot dve leti. Poleg tega OLAF zdaj prejme 50 % več začetnih informacij o možnih goljufijah in nepravilnostih kot v letu 2004, povprečno trajanje ocenjevanja teh začetnih informacij pa se je podvojilo s 3,5 meseca na 7 mesecev. Čeprav je 32 % več preiskovalcev kot v letu 2004, se število preiskovanih primerov ni povečalo. To odraža osredotočenost na resnejše primere, naraščajoči delež lastnih preiskav OLAF in preusmeritev preiskovalnih virov k izvajanju ocen začetnih informacij (glej odstavke 19 do 37).

IV. Pravni okvir [1] se od zadnjega poročila Sodišča ni spremenil. Še vedno ni neodvisnega nadzora nad tekočimi preiskovalnimi dejanji niti ni kodiranja, ki bi zagotavljalo, da preiskovalna dejanja potekajo po predvidljivem vrstnem redu. Praktični dogovor o sodelovanju z Eurojustom je imel doslej omejen učinek (glej odstavke 38 do 44).

V. OLAF si določi jasne cilje v svojem letnem načrtu upravljanja. Rezultati preiskav so precejšnji zneski za izterjavo, sodni in disciplinski ukrepi ter zaključki preiskav, kjer se je pokazalo, da so bile prvotne obtožbe neutemeljene. Informacije o uspešnosti OLAF v zvezi z dejavnostjo, potencialnimi in dejanskimi rezultati so na voljo v CMS. Vendar OLAF o teh informacijah ne poroča v enem samem dokumentu, ki bi omogočal zanesljive primerjave njegove uspešnosti v času in med sektorji (glej odstavke 45 do 57).

VI. Nadzorni odbor je prenovil svoj poslovnik in pripravil številna poročila in mnenja o upravljanju OLAF. Uveden je bil postopek za posvetovanje z nadzornim odborom, preden se informacije pošljejo nacionalnim sodnim organom, čeprav s tem pravice zadevnih posameznikov še niso ustrezno zaščitene (glej odstavke 58 do 65).

VII. Sodišče na podlagi teh opažanj OLAF priporoča (glej odstavke 66 do 76), naj:

(a) poveča število in hitrost preiskav tako, da poveča delež časa za preiskave in pregleda pravni okvir;

(b) izboljša učinkovitost tako, da v načrte za preiskave vključi ocene potrebnih virov in roke. Načrti bi se morali spremljati in posodabljati. Izvršilni odbor bi moral imeti vlogo pri zagotavljanju, da se na splošno skrajša trajanje priprave ocen in preiskav;

(c) zagotovi zanesljive informacije o uspešnosti tako, da statistične podatke o uspešnosti dejavnosti ter potencialnih in dejanskih rezultatih objavi v enem dokumentu;

(d) bolje opredeli postopek za posvetovanje z nadzornim odborom, preden se informacije pošljejo nacionalnim sodnim organom.

UVOD

1. Sodišče je leta 2005 objavilo Posebno poročilo št. 1/2005 o upravljanju Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) [2]. Med revizijo je ugotovilo slabosti v njegovem vodenju preiskav, nato pa je podalo 17 priporočil za ponovno usmerjenost dejavnosti Urada v preiskovalno funkcijo, izboljšanje učinkovitosti in predstavitev uspešnosti. OLAF je pripravil akcijski načrt za izvajanje sprejetih priporočil in leta 2007 o napredku poročal odboru Komisije za spremljanje poteka revizije [3]. Vloga in naloge OLAF so povzete v okviru 1.

2. V diagramu 1 je prikazan razvoj dejavnosti v OLAF od leta 2004 z vidika odhodkov, kadrovskih virov, prejetih informacij in obravnavanih primerov. Število preiskovanih primerov je bilo vedno okoli 400, vsak je trajal povprečno dve leti in vsako leto se zaključi okoli 200 primerov. Količina začetnih informacij se je močno povečala, tako da OLAF zdaj vsako leto prejme približno 1000 različnih sporočil iz različnih virov.

DIAGRAM 1

ODHODKI, KADROVSKI VIRI IN ŠTEVILO PRIMEROV V OBDOBJU 2004–2009

+++++ TIFF +++++

Vir: OLAF.

OKVIR 1

VLOGA IN NALOGE OLAF

Ključni cilji in dejavnosti

OLAF je bil ustanovljen leta 1999 [4] s ciljem povečanja učinkovitosti boja proti nezakonitim dejavnostim, ki škodijo finančnim interesom Unije. Odgovoren je za številne dejavnosti, med katerimi so izvajanje upravnih preiskav za boj proti goljufijam, pomoč državam članicam pri preprečevanju goljufij ter zbiranje in analiziranje informacij.

OLAF ima preiskovalno neodvisnost, okrepljeno z nadzornim odborom petih neodvisnih članov, ki niso iz institucij EU.

Vrste primerov

OLAF deli svoje primere na naslednje kategorije:

(a) Preiskave:

notranje preiskave (preiskave v institucijah in organih EU);

zunanje preiskave (preiskave pri gospodarskih subjektih, ki poslujejo s sredstvi EU).

(b) Dejavnosti usklajevanja in pomoči:

usklajevanje držav članic pri preiskavah, ki zadevajo več kot eno državo;

podpora nacionalnim sodnim organom v okviru kazenskih postopkov.

KLJUČNE FAZE PREISKAV

(a) OLAF prejme ovadbe iz institucij EU ali drugih virov;

(b) OLAF oceni začetne informacije in direktor odloči, ali naj se primer odpre ali ne;

(c) preiskovalci OLAF zberejo dokaze, npr. z razgovori in pregledi na kraju samem;

(d) preiskovalci poročajo odboru o rezultatih preiskovalnih dejavnosti. Direktor odloči, kakšno bo nadaljnje ukrepanje, če sploh bo. To lahko pomeni posredovanje informacij o primeru pristojnim nacionalnim organom ali organom EU, da se sproži sodni ali disciplinski postopek ali izterjajo sredstva;

(e) OLAF preveri, ali so odgovorni organi izvedli priporočene ukrepe.

Rezultate dela OLAF je mogoče razvrstiti v štiri vrste nadaljnjega ukrepanja: finančno, upravno, sodno in disciplinsko.

STANJE GLEDE PRIPOROČIL

3. V tabeli 1 je naštetih prvotnih 17 priporočil iz Posebnega poročila št. 1/2005. Sodišče opaža, da jih je OLAF upošteval 13, treh drugih (priporočila 2, 14 in 15) Komisija ni sprejela, priporočilo 16 o vlogi nadzornega odbora pa je treba videti v luči sodbe Sodišča prve stopnje iz julija 2008 [5].

TABELA 1

STANJE GLEDE PRIPOROČIL ERS IZ POSEBNEGA POROČILA ŠT. 1/2005 O OLAF

Opomba: V Posebnem poročilu št. 1/2005 priporočila niso oštevilčena. Tukaj so na kratko povzeta v enakem vrstnem redu, kot so bila navedena v poročilu.

Priporočilo | Stanje |

1.Natančno določiti želene rezultate preiskav in uvesti kazalnike uspešnosti za ocenjevanje uspeha. | sprejeto |

2.Razmisliti o ustanovitvi ločene enote, namenjene dejavnostim usklajevanja in pomoči, zaradi izboljšanja upravljanja virov. | nesprejeto |

3.V okviru izvršilnega odbora ustanoviti manjše oddelke, katerih naloga bi bila določiti jasne načrte in cilje za preiskave. | sprejeto |

4.Nadzirati postopek preiskave, da bi se z večjo uporabo razpoložljivih preiskovalnih sredstev osredotočili na prednostne naloge in na iskanje dokazov. | sprejeto |

5.Uvesti sistem za beleženje časa, povezan z delovnimi načrti z ocenami časa, ki bo porabljen za preiskave, da se delovna obremenitev uskladi z viri in da se preprečijo zamude. | sprejeto |

6.Določiti najdaljši možni rok za trajanje preiskav. | delno sprejeto |

7.Ukiniti dejavnosti nadaljnjega ukrepanja (sodelovanje v sodnih postopkih in pri izterjavi sredstev), ki jih lahko izvajajo odredbodajalci. | delno sprejeto |

8.Kodirati in objaviti postopke za zaščito pravic posameznikov v vseh fazah preiskave in za kontrolo zakonitosti tekočih preiskovalnih dejanj. | sprejeto |

9.Formalizirati ureditve za sodelovanje med OLAF in državami članicami z zakonodajo ali s sklenitvijo sporazumov z nacionalnimi preiskovalnimi organi. | sprejeto |

10.Pretvoriti sistem vodenja preiskav v sistem za vodenje preiskav in povečati usposabljanje preiskovalcev na področju preiskovalnih tehnik, zakonodaje in pisanja poročil. | sprejeto |

11.Pripravljati zanesljiva in relevantna poročila o uspešnosti, ki temeljijo na dejanskih in ne na potencialnih rezultatih. | sprejeto |

12.Uporabljati glavni načrt za upravljanje kadrovskih virov, da se rešijo strukturni problemi. | sprejeto |

13.Službe za strateško analizo bi si morale prizadevati za izboljšanje podatkov, ki jih pošiljajo države članice, in vzpostaviti podatkovne zbirke, ki se lahko uporabljajo za ugotavljanje odstopanj in sprožanje preiskav. | sprejeto |

14.Prenesti odgovornost za strategijo za boj proti goljufijam na druge službe Komisije. | nesprejeto |

15.Prenesti odgovornost za upravljanje programov financiranja (npr. Pericles in Herkul) na druge službe Komisije. | nesprejeto |

16.Pojasniti vlogo nadzornega odbora, da se zagotovi, da ni vmešavanja v tekoče preiskave. | sprejeto |

17.Ponovno usmeriti dejavnosti v preiskovalno funkcijo, skupaj s spremembami v vodenju in predpisih. | delno sprejeto |

OBSEG REVIZIJE IN REVIZIJSKI PRISTOP

4. Namen revizije, izvedene v okviru nadaljnjega ukrepanja, je bil ugotoviti, kateri ukrepi so bili sprejeti za izvedbo priporočil iz Posebnega poročila št. 1/2005. Zastavljena so bila naslednja štiri vprašanja, v katerih so združena različna priporočila (glej Prilogo I):

(a) Ali je OLAF svoje dejavnosti ponovno usmeril v svojo preiskovalno funkcijo? (priporočila 2, 7, 13, 14, 15, 17)

(b) Ali je OLAF izboljšal učinkovitost svojih preiskav? (priporočila 3, 4, 5, 6, 8, 9, 10, 12)

(c) Ali lahko OLAF predstavi uspešnost svojih preiskav? (priporočili 1 in 11)

(d) Ali je bila vloga nadzornega odbora pojasnjena? (priporočilo 16).

5. Revizija je zajemala:

(a) analizo dokumentacije in statističnih podatkov o politiki, načrtovanju, postopkih, kadrovskih virih in finančnih sredstvih, ki jih je zagotovil OLAF, vključno z njegovim akcijskim načrtom za izvedbo priporočil iz Posebnega poročila št. 1/2005;

(b) razgovore z direktorji, vodjami enot in preiskovalci OLAF, sestanke z nadzornim odborom OLAF in njegovim sekretariatom o njihovih poročilih in mnenjih, razgovore z drugimi pomembnimi organi (Preiskovalni in disciplinski urad Komisije (IDOC), Eurojust);

(c) oceno 30 preiskav, naključno izbranih med 332 tekočimi notranjimi in zunanjimi preiskavami na dan 1. julija 2008 [6]. Ocena je temeljila na analizi s primeri povezane dokumentacije v računalniškem sistemu vodenja primerov (CMS) in razgovorih z zadevnimi preiskovalci.

OPAŽANJA

6. Ugotovitve preučitve vzorca s 30 primeri so povzete v diagramu 2. Vsaka preiskava je bila ocenjena kot močna, zadovoljiva ali šibka po naslednjih merilih: usmerjenost v preiskovalno dejavnost, prispevek drugih služb OLAF k primeru, pravočasnost sklepov o odprtju primera, jasnost ciljev in načrtovanja, sorazmernost trajanja primera z njegovo resnostjo in doseženi rezultati. Ugotovitve so podrobneje preučene v ustreznih oddelkih poročila.

PONOVNA USMERITEV V PREISKOVALNO FUNKCIJO

7. Sodišče je spremljalo izvedbo priporočil iz Posebnega poročila št. 1/2005, da bi moral biti OLAF razbremenjen določenih nepreiskovalnih dejavnosti ali jih ločiti in izboljšati prispevek strateških služb k preiskovalni funkciji. OLAF je leta 2006 reorganiziral svoje direktorate in z novo organizacijsko strukturo (glej Prilogo II) naj bi bilo več pozornosti namenjene njegovi preiskovalni funkciji.

DIAGRAM 2

OCENA MERIL V 30 PREUČENIH PRIMERIH

+++++ TIFF +++++

Vir: Preučitev 30 primerov.

URAD NI BIL RAZBREMENJEN NEPREISKOVALNIH DEJAVNOSTI

8. Sodišče je podalo štiri priporočila za razbremenitev ali ločitev dejavnosti. Priporočilo za prenos dejavnosti nadaljnjega ukrepanja (priporočilo 7) je bilo delno sprejeto. Ker je Komisija še naprej vztrajala, da OLAF ostane celostni organ za boj proti goljufijam, namesto da bi postal služba, osredotočena na preiskave, preostala tri priporočila niso bila sprejeta: prenos odgovornosti za strategijo za boj proti goljufijam na druge službe Komisije (priporočilo 14), prenos odgovornosti za upravljanje programov financiranja na druge službe Komisije (priporočilo 15) in ločitev dejavnosti usklajevanja in pomoči od preiskav (priporočilo 2).

9. V zvezi s priporočilom 7 o prenosu dejavnosti nadaljnjega ukrepanja so bili sprejeti ukrepi za prenos glavne odgovornosti za te dejavnosti na službe Komisije [7]. OLAF še naprej sodeluje pri sodnem in disciplinskem nadaljnjem ukrepanju (enota C1, glej organizacijsko shemo v Prilogi II) ter finančnem nadaljnjem ukrepanju (enoti C2 in C3). Naloga OLAF je optimizirati pogoje za nadaljnje ukrepanje in preveriti, ali so službe Komisije in nacionalni organi sprejeli potrebne ukrepe.

TABELA 2

PORAZDELITEV USLUŽBENCEV V OBDOBJU 2004–2009 [1008]

Vir: OLAF.

Datum | Preiskave in operacije (direktorata A in B) | Drugo (direktorata C in D, generalni direktor in nadzorni odbor) | OLAF skupaj | % preiskav in operacij |

Uradniki in začasni uslužbenci | Pogodbeni uslužbenci | Skupaj | Uradniki in začasni uslužbenci | Pogodbeni uslužbenci | Skupaj |

konec 2004 | 100 | 25 | 125 | 165 | 65 | 230 | 355 | 35,2 % |

konec 2005 | 107 | 22 | 129 | 174 | 67 | 241 | 370 | 34,9 % |

konec 2006 | 110 | 25 | 135 | 180 | 77 | 257 | 392 | 34,4 % |

konec 2007 | 126 | 21 | 147 | 205 | 100 | 305 | 452 | 32,5 % |

konec 2008 | 140 | 20 | 160 | 212 | 93 | 305 | 465 | 34,4 % |

konec 2009 | 143 | 22 | 165 | 217 | 111 | 328 | 493 | 33,5 % |

10. Delež uslužbencev, ki delajo v direktoratih za preiskave in operacije, je povprečno 34 % (2004–2009), kot je razvidno iz tabele 2.

11. Nekateri uslužbenci v direktoratih C (operativna in politična podpora) in D (splošne zadeve) sodelujejo tudi v preiskovalnem procesu. OLAF je leta 2007 uvedel sistem upravljanja časa (TMS), v katerem se beleži čas, ki ga vsi uslužbenci OLAF porabijo za delo na primerih in drugih dejavnosti [8]. Ta sistem kaže, da uslužbenci v direktoratih za preiskave ne porabijo vsega časa za delo na primerih. V letu 2009 so porabili 63 % svojega časa za delo na primerih, 27 % za upravljanje in administracijo in 10 % za politiko in vire. Uslužbenci, zaposleni v drugih direktoratih, pa so 25 % svojega časa namenili za neposredno podporo delu na primerih. Posledično skupni čas, ki so ga vsi uslužbenci porabili za delo na primerih, znaša 37 %, kot je prikazano v diagramu 3 [9]. Samo približno polovica tega časa je bila v sistemu dodeljena posameznim primerom [10].

DIAGRAM 3

PORABLJEN ČAS USLUŽBENCEV, EVIDENTIRAN V TMS V LETU 2009

+++++ TIFF +++++

Vir: Sistem za evidentiranje časa OLAF.

VEČJA USMERJENOST V PREISKOVALNE DEJAVNOSTI

12. Sodišče je priporočilo, naj se OLAF ponovno usmeri v preiskovalno funkcijo, pri čemer bi se spremenile tudi uredbe, druge službe pa bi prevzele odgovornost za preventivne ali zakonodajne akte (priporočilo 17).

13. Septembra 2006 sta bila ustanovljena dva direktorata za preiskave in operacije (direktorata A in B), ki sta nadomestila prejšnji direktorat (direktorat B). Z novo organizacijo (glej Prilogo II) naj bi se več pozornosti usmerilo v preiskovalno funkcijo OLAF. Priporočilo Sodišča, naj se ob ponovni usmeritvi OLAF v preiskovalno funkcijo s spremembami zakonodaje preoblikuje njegovo vodenje, ni bilo izvedeno (glej odstavek 38).

14. Preučitev vzorca s 30 primeri je pokazala na večjo usmerjenost v preiskovalne dejavnosti, kot so razgovori ali pregledi na kraju samem. Prav tako je pokazala prispevek drugih služb OLAF, razen direktoratov A in B, ki sodelujejo v preiskovalnem postopku in po potrebi zagotavljajo podporo v obliki sodnih nasvetov in analize forenzičnih podatkov (glej diagram 2).

15. Še en kazalnik ponovne usmeritve je povečanje deleža lastnih preiskav OLAF v primerjavi s primeri usklajevanja in pomoči. Delež dela OLAF na primerih, ki jih predstavljajo preiskave, se je povečal s 50 % v letu 2004 na 67 % v letu 2009 (diagram 4).

DIAGRAM 4

ANALIZA ODPRTIH PRIMEROV

+++++ TIFF +++++

Vir: OLAF.

DIAGRAM 5

VIR ZAČETNIH INFORMACIJ, PREJETIH V OBDOBJU 2004-2009

+++++ TIFF +++++

Vir: OLAF.

PRISPEVEK STRATEŠKIH SLUŽB K PREISKOVALNI FUNKCIJI OSTAJA OMEJEN

16. Sodišče je priporočilo, naj si službe za strateško analizo prizadevajo za ugotavljanje odstopanj, ki se lahko uporabijo za sprožitev preiskav (priporočilo 13).

17. Enoti OLAF za strateško obveščevanje (enoti C2 in C3) sta izboljšali sisteme za zagotavljanje zanesljivosti podatkov iz držav članic, zlasti v zvezi z nepravilnostmi na področju kmetijstva in strukturnih skladov. Zdaj zagotavljata izdelke, ki jih uporabljata direktorata za preiskave in tudi zadevne službe v Komisiji in državah članicah.

18. Enoti za strateško obveščevanje zagotavljata splošne smernice v zvezi z razvojem politike in operativne strategije z opredeljevanjem področij tveganja in vzorcev goljufij. To lahko posredno ali neposredno privede tudi do odprtja posebnih primerov [11]. Šest od 332 tekočih preiskav na dan 1. julija 2008 (tj. 2 %) je bilo neposredna posledica strateškega obveščevanja. V diagramu 5 so prikazani viri vseh začetnih informacij, prejetih od leta 2004 do 2009, pri čemer jih 0,7 % izvira iz strateškega obveščevanja.

IZBOLJŠANJE UČINKOVITOSTI PREISKAV

19. Sodišče je spremljalo ukrepanje po priporočilih iz Posebnega poročila št. 1/2005 za izboljšanje načrtovanja in nadziranja preiskav ter zagotavljanje njihove pravočasne izvedbe v skladu z jasnim pravnim in postopkovnim okvirom.

NAČRTOVANJE NE VKLJUČUJE DELOVNE SILE IN ROKOV

20. Kar zadeva načrtovanje, je Sodišče priporočilo, naj se v okviru izvršilnega odbora ustanovijo manjši oddelki, sestavljeni iz direktorjev in vodij enot, da se določijo jasni načrti in cilji za posamezne preiskave (priporočilo 3), in naj se uvede sistem za beleženje časa, povezan z delovnimi načrti, ki bi vsebovali ocene predvidenega časa za preiskave (priporočilo 5).

21. V zvezi s priporočilom za manjše oddelke v odboru, se zdaj odbor izmenično sestaja vsak drugi teden kot odbor A in kot odbor B, njuna sestava pa je v skladu s pristojnostmi novih direktoratov A in B. Ta razdelitev bi morala omogočiti temeljitejšo analizo predlogov za primere. Vendar je Sodišče pri preučitvi vzorca s preiskavami ugotovilo, da pri tretjini primerov načrti in cilji še vedno niso bili jasni (glej diagram 2).

22. Kar zadeva priporočilo 5, je bil oktobra 2007 uveden sistem upravljanja časa (TMS). Vsi uslužbenci OLAF, razen tistih v nadzornem odboru, morajo evidentirati porabo svojega časa po nalogah. V letu 2009 je bilo v sistemu upravljanja časa zabeleženih več kot 98 % vseh razpoložljivih ur. Trenutno se sistem uporablja za evidentiranje časa in podatki v njem se ne uporabljajo za upravljanje dela na primerih.

23. Ocena začetnih informacij (glej odstavek 32) vsebuje delovni načrt, v katerem so navedeni prvi koraki preiskave in ki se pregleda v devetmesečnem poročilu nadzornemu odboru. Čeprav so v delovnem načrtu navedeni število preiskovalcev in potrebna specifična znanja, ni ocene predvidenega časa in predvidenih rokov. TMS se ne uporablja za načrtovanje. Enota B2 (ki obravnava carinske primere) pripravlja časovne načrte za načrtovanje dela preiskovalcev, vendar ne v TMS. Ko se začnejo preiskovalne dejavnosti izvajati, je treba načrte včasih ponovno oceniti, ker priporočila za odprtje primera temeljijo na takrat razpoložljivih informacijah in v fazi priprave ocene začetnih informacij ni mogoče izvajati nobenih preiskovalnih dejavnosti [12].

UKREPI, SPREJETI ZA OSREDOTOČANJE NA PREDNOSTNE NALOGE

24. Sodišče je priporočilo, naj se preiskave osredotočijo na prednostne naloge, da se čim bolje izkoristijo razpoložljiva sredstva (priporočilo 4).

25. Za zunanje preiskave je bil uveden pristop de minimis [13] na podlagi okvirnih finančnih pragov [14] in drugih meril, kot so tveganje za ugled, znaki sistematične goljufije in obstoja drugih pristojnih preiskovalnih organov.

26. Število uslužbencev OLAF se je od leta 2004 povečalo za 39 % s 355 na 493, medtem ko se je število uslužbencev v direktoratih za preiskave in operacije povečalo za 32 % s 125 na 165 (glej tabelo 2). S povečanjem števila uslužbencev v direktoratih za preiskave in operacije se ni enakovredno povečalo tudi število primerov (glej diagrama 1 in 4). OLAF je v letu 2009 izvedel manj primerov na osebo pri preiskavah in operacijah kot v letu 2004 (2,8 odprtega primera namesto 3,7). Takšen razvoj odraža:

osredotočenost na hujše zapletene primere, ki izhaja iz politike de minimis;

povečanje deleža lastnih preiskav OLAF (glej diagram 4);

dodelitev več preiskovalnih virov za ocenjevanje čedalje večje količine prejetih informacij (glej diagram 5). Količina analiziranih začetnih informacij, ki ni privedla do odprtja primera, se je podvojila s 364 takšnih "primerov, ki se ne obravnavajo" v letu 2004 (vključno s 108 očitnimi primeri za neobravnavo [15]) na 755 v letu 2009 (vključno z 267 očitnimi primeri za neobravnavo).

TRAJANJE PREISKAV SE NI SKRAJŠALO

27. Sodišče je priporočilo, naj se določi najdaljši čas trajanja preiskav (glej priporočilo 6). Komisija je sprejela zamisel, da določi skrajne roke za izvajanje preiskav, in podala zakonodajni predlog [16] za uvedbo standardiziranega roka 12 mesecev, ki bi ga bilo mogoče podaljšati za največ šest mesecev naenkrat na podlagi sklepa direktorja Urada po posvetovanju z nadzornim odborom. Vendar niso bile sprejete še nobene spremembe pravnega okvira.

28. V letnem načrtu upravljanja OLAF za leto 2010 je določen cilj, da se vsaj 75 % primerov zaključi v 24 mesecih, 10 % od teh pa v manj kot devetih mesecih. Uredba (ES) št. 1073/1999 določa, da kadar preiskava traja dlje od devetih mesecev, direktor obvesti nadzorni odbor o razlogih, zaradi katerih preiskave še ni bilo mogoče končati. Dolžina preiskav je pomembno vprašanje ne samo zaradi tveganja zastaranja, ampak tudi zaradi učinkovitosti OLAF in zaradi oseb, ki jih takšne preiskave zadevajo.

29. Čas trajanja se spremlja z vsakodnevnim nadzorom, ki ga izvajajo vodje enot, mesečnimi operativnimi poročili in v direktoratu B s četrtletnimi poročili o primerih. Odbor sodeluje samo v fazah odprtja in zaključka primerov. Pri primerih, ki trajajo dlje od devetih mesecev, preiskovalec pripravi poročilo za nadzorni odbor, v katerem povzame status primera, razloge za zamudo in pričakovan čas zaključka. Novi priročnik zahteva, da se po 18 mesecih pripravijo poročila, ki so samo za notranjo uporabo [17]. Čeprav večina preiskav traja več kot 18 mesecev, se ne zahteva nobeno tovrstno nadaljnje poročanje. Upravljanje tekočih primerov je treba izboljšati, da bi se ti rešili hitreje in da bi se preprečila dolga obdobja nedejavnosti.

30. V tabeli 3 je prikazano, da je dejansko število primerov, zaključenih v devetih mesecih v obdobju od leta 2004 do 2009, na splošno malo nad 10 %, kar je v skladu s ciljem iz letnega načrta upravljanja.

31. Čeprav se je med letoma 2004 in 2009 število primerov na osebo v oddelkih za preiskave in operacije zmanjšalo (glej odstavek 26), to ni vplivalo na dolžino trajanja primerov. Povprečna dolžina se za vse primere (zunanje in notranje preiskave, pomoč v kazenskih zadevah in primeri usklajevanja) v obdobju od leta 2004 do 2009 ni veliko spreminjala in ostaja nekoliko nad dve leti (25 mesecev), kot je razvidno iz diagrama 6. Številne preiskave trajajo veliko dlje od povprečja dveh let. Konec leta 2009 je bilo 125 od 457 tekočih primerov (27 %) odprtih več kot dve leti. Od teh jih je bilo 33 odprtih več kot tri leta, še 21 pa več kot štiri leta. Preučitev 30 primerov je pokazala, da je dolgotrajnost včasih posledica zunanjih dejavnikov, še pogosteje pa posledica notranjih, kot sta pomanjkanje virov, ki bi se dodelili primerom, ali sprememba prednostnih nalog.

TABELA 3

PRIMERI, ZAKLJUČENI V DEVETIH MESECIH

Vir: OLAF.

Leto zaključka | Vsi zaključeni primeri | Primeri, zaključeni v devetih mesecih | % |

2004 | 339 | 60 | 18 % |

2005 | 233 | 27 | 12 % |

2006 | 217 | 24 | 11 % |

2007 | 232 | 21 | 9 % |

2008 | 187 | 21 | 11 % |

2009 | 188 | 20 | 11 % |

32. Vprašanje dolgotrajnosti ni pomembno samo pri preiskavah, ampak tudi pri ocenah začetnih informacij. Ko OLAF prejme ali ustvari informacije o možni goljufiji, te začetne informacije oceni in se odloči, ali bo primer odprl ali ne. Količina teh vstopnih informacij se je močno povečala s 662 zadev v letu 2004 na 965 v letu 2009 (glej diagram 5). Na čas, potreben za pripravo ocene, vplivajo potreba po zbiranju informacij pri zunanjih organizacijah, delovna obremenitev preiskovalcev in tudi politika osredotočanja na težje in zapletenejše primere (glej odstavek 25). Posledično je za pripravo ocene pogosto potrebno precej več kot dva meseca, kot je predvideno v priročniku OLAF [18]. V povprečju se je čas, potreben za pripravo ocene, podvojil s 3,5 meseca v letu 2004 na 7,1 meseca v letu 2009. Konec leta 2009 je bilo 72 primerov več kot 12 mesecev v fazi priprave ocene, kar predstavlja 16 % od skupno 459 primerov.

33. Sodišče je po preučitvi 30 primerov dobilo rezultate (povzeti v diagramu 2), ki so pokazali, da v 11 primerih odločitev o odprtju primera ni bila sprejeta pravočasno. V povprečju je bilo pri 30 preučenih primerih za pripravo ocene potrebnih šest mesecev.

DIAGRAM 6

POVPREČNA DOLŽINA PRIMEROV V OBDOBJU 2004–2009 [120]

+++++ TIFF +++++

Vir: OLAF.

VEČJA PODPORA IZ SISTEMA VODENJA PRIMEROV (CMS) IN KADROVSKE FUNKCIJE

34. Sodišče je priporočilo razvoj sistema vodenja primerov (CMS) kot upravljavskega orodja, povečanje usposabljanja preiskovalcev na področjih preiskovalnih tehnik, zakonodaje in pisanja poročil (priporočilo 10) in izvajanje glavnega načrta za upravljanje kadrovskih virov, da bi se rešili strukturni problemi (priporočilo 12).

35. CMS se zdaj več uporablja in v njem so evidentirani vsi ključni dokumenti. Vendar informacije o varstvu podatkov niso sistematično vnesene. V skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 [19] je treba bodisi sprejeti odločitev, da se fizične osebe obvestijo, da OLAF hrani in obdeluje njihove podatke (v CMS evidentirano kot "zagotovljeno"), bodisi odložiti obvestitev fizičnih oseb (v CMS evidentirano kot "odloženo"), ker bi to lahko na primer ogrozilo preiskavo. Vendar v petih od 30 preučenih preiskav ni bila sprejeta odločitev o tem, ali se osumljenca obvesti ali ne. Poleg tega Sodišče opozarja, da uredba o varstvu podatkov določa, da morajo biti osebni podatki točni in, kadar je to nujno, do dneva osveženi [20]. Sodišče v tem pogledu opaža, da se v primeru, ko je preiskava zaključena brez nadaljnjega ukrepanja in ko prvotnih obtožb ni bilo mogoče utemeljiti, takšen razvoj kategorizacije zadevne osebe ne odraža v sistemu CMS. Glede tega je potreben nasvet Evropskega nadzornika za varstvo podatkov.

36. Kar zadeva usposabljanje, je v diagramu 7 prikazano število uslužbencev OLAF, ki so se od leta 2004 udeležili usposabljanj o preiskovalnih tehnikah, zakonodaji in pisanju poročil, ter povečanje števila udeležencev usposabljanj v letu 2009. Poročilo o usposabljanju, ki ga je januarja 2009 pripravil oddelek OLAF za notranjo revizijo, je okrepilo sporočila iz Posebnega poročila št. 1/2005 in poudarilo potrebo po boljši analizi potreb po usposabljanju.

37. Strukturni problemi pri zaposlovanju so se reševali s pridobitvijo dodatnih stalnih delovnih mest, s čimer sta se zmanjšala število in delež začasnih uslužbencev (glej tabelo 4).

DIAGRAM 7

USPOSABLJANJA, KI SO SE JIH UDELEŽILI USLUŽBENCI OLAF

+++++ TIFF +++++

Vir: OLAF.

TABELA 4

ZMANJŠANJE DELEŽA ZAČASNIH DELOVNIH MEST [123]

Vir: OLAF.

Leto | Stalna delovna mesta | Začasna delovna mesta | Delovna mesta skupaj | % začasnih delovnih mest |

2004 | 183 | 146 | 329 | 44 % |

2005 | 201 | 146 | 347 | 42 % |

2006 | 238 | 119 | 357 | 33 % |

2007 | 252 | 116 | 368 | 32 % |

2008 | 261 | 116 | 377 | 31 % |

2009 | 270 | 114 | 384 | 30 % |

2010 | 282 | 102 | 384 | 27 % |

PRAVNI IN POSTOPKOVNI OKVIR ŠE NI PRENOVLJEN

38. Kar zadeva pravni in postopkovni okvir, je Sodišče priporočilo kodiranje in objavo postopkov za zaščito pravic posameznikov v vseh fazah preiskave in zagotovitev kontrol zakonitosti tekočih preiskovalnih dejanj (priporočilo 8).

39. Decembra 2009 je direktor OLAF sprejel nov priročnik za operativne postopke, ki je bil objavljen maja 2010. Vendar se pravni okvir od zadnjega poročila Sodišča ni spremenil, saj navodila iz priročnika niso mišljena kot pravno veljavna [21], prav tako pa ni bila spremenjena Uredba (ES) št. 1073/1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam [22]. Še vedno ni neodvisne kontrole zakonitosti tekočih preiskovalnih dejanj [23] niti ni kodeksa, ki bi zagotavljal, da preiskovalna dejanja potekajo po predvidljivem vrstnem redu, da obstaja gotovost glede časovnega razporeda zaslišanj in da se v vsaki ključni fazi preiskave varuje pravica preiskovane osebe do pravičnega zaslišanja skupaj s pravico do dostopa do dosjeja [24].

TEŽAVE PRI SODELOVANJU Z EUROJUSTOM IN DRŽAVAMI ČLANICAMI

40. Sodišče je priporočilo, naj se ureditve za sodelovanje z organi držav članic pojasnijo s sprejetjem posebne uredbe ali s sporazumi, sklenjenimi z nacionalnimi preiskovalnimi službami (priporočilo 9).

41. Komisija je leta 2006 podala spremenjen predlog za uredbo o medsebojni upravni pomoči [25], ki ga Parlament in Svet še nista sprejela. OLAF je podpisal sporazume o upravnem sodelovanju z organi v desetih državah članicah, pogajanja pa potekajo še s štirimi [26]. Vendar več držav članic OLAF ni sporočilo, kateri nacionalni organ ali preiskovalna služba je odgovorna za sodelovanje z OLAF na področju neposrednih odhodkov, ali pa niso ustanovile potrebnih nacionalnih in sodnih organov s pristojnostmi za področje neposrednih odhodkov. Zato se OLAF še naprej sooča s težavami in pomanjkanjem podpore pri izvajanju pregledov na kraju samem in inšpekcij v nekaterih državah članicah, zlasti kjer nacionalni inšpektorji nimajo kontrolnih pristojnosti, navedenih v Uredbi (Euratom, ES) št. 2185/96 [27].

42. Ta revizija je potrdila opažanja Sodišča iz njegovega mnenja št. 8/2005, da je obstoječi pravni okvir za boj proti goljufijam in nepravilnostim zapleten in težek za izvajanje ter da obstajajo slabosti v sodelovanju med Komisijo in državami članicami [28]. Prav tako je potrdila, da je glede na omejitve preiskovalnih pooblastil OLAF, odziv držav članic na njegove zahteve še vedno šibek [29].

43. Težave lahko nastanejo tudi, kadar se obtožbe, ki jih preiskuje OLAF, nanašajo na gospodarske subjekte iz več držav članic. V takšnih primerih postane sodelovanje z Eurojustom pomembno, saj je ta odgovoren za usklajevanje nacionalnih kazenskih preiskav in postopkov pregona. Da bi bilo sodelovanje čim bolj učinkovito, sta Eurojust in OLAF 24. septembra 2008 podpisala Praktični dogovor o načinu sodelovanja med Eurojustom in OLAF [30]. Praktični dogovor določa, da mora OLAF takoj, ko je mogoče, Eurojust obvestiti o vsakem primeru, pri katerem se zdi, da neposredno zajema sodno sodelovanje pristojnih nacionalnih organov dveh ali več držav članic, ali pa se ta nanaša na državo članico in Skupnost. Glede na vzorec Sodišča sodi v ti kategoriji približno 20 % preiskav. Čeprav se OLAF in Eurojust v skladu z dogovorom sestaneta vsake tri mesece, pa je praktično sodelovanje v obliki prenosa informacij o primerih omejeno. Leta 2008 je OLAF Eurojustu posredoval informacije o petih primerih, leta 2009 pa samo o enem.

44. Člen 85 PDEU določa razširitev vloge Eurojusta na uvedbo kazenskih preiskav. Sodišče glede tega upošteva priporočila, ki jih je decembra 2009 sprejel Evropski svet o možnosti nadaljnje krepitve pooblastil nacionalnih članov Eurojusta, krepitve pooblastil kolegija Eurojusta in vzpostavitve evropskega javnega tožilstva [31]. Glede na razvoj dogodkov na tem področju je potrebno bolj uspešno sodelovanje med OLAF in Eurojustom.

POROČANJE O USPEŠNOSTI PREISKAV

45. Med revizijo je bilo ocenjeno, ali so ukrepi, ki jih je sprejel OLAF, privedli do jasnih ciljev za preiskave ter relevantnih in zanesljivih poročil o uspešnosti.

CILJI SO DOLOČENI IN SE SPREMLJAJO, VENDAR NISO USMERJENI V REZULTATE

46. Sodišče je priporočilo, naj se natančno določijo želeni rezultati preiskav in uvedejo kazalniki uspešnosti (priporočilo 1).

47. OLAF zdaj za Urad kot celoto, določene sektorje in geografska območja določi cilje v letnem načrtu upravljanja z jasnimi količinsko opredeljenimi cilji. Ti se spremljajo v mesečnih posodobitvah letnega načrta upravljanja [32], dodatne informacije pa so zagotovljene v mesečnih poročilih o upravljanju [33].

48. Kar zadeva posamezne preiskave, pri oceni začetnih informacij niso bili sistematično opredeljeni jasni finančni cilji za preiskave. Čeprav zadevni zneski niso vedno glavna skrb, pa bi bilo treba pri oceni prejetih začetnih informacij opredeliti možen finančni učinek in izterjavo.

V POROČILIH O USPEŠNOSTI NISO UPORABLJENE VSE RAZPOLOŽLJIVE INFORMACIJE

49. Sodišče je priporočilo, naj poročila o uspešnosti OLAF temeljijo na relevantnih in zanesljivih podatkih. Omogočiti bi morala časovne primerjave ter zajemati kazalnike, ki bi temeljili na dejanskih rezultatih (priporočilo 11).

50. OLAF pripravlja naslednja poročila in dokumente o spremljanju uspešnosti: mesečno posodobitev letnega načrta upravljanja, mesečna poročila o upravljanju, letno poročilo o dejavnostih, letno operativno poročilo in priložnostna poročila (kot je poročilo o pregledih na kraju samem iz leta 2008).

51. Ob koncu posamezne preiskave se odboru predloži končno poročilo o primeru. Odbor priporoči, ali naj se primer zaključi z nadaljnjim ukrepanjem ali brez njega. Nadaljnje ukrepanje vključuje izterjavo sredstev in sprožitev kazenskih postopkov [34]. Za nadaljnje ukrepanje ni odgovoren OLAF, ampak generalni direktorati Komisije in nacionalni organi. Naloga OLAF je optimizirati pogoje za nadaljnje ukrepanje in preveriti, ali so bili sprejeti ukrepi.

52. V tabeli 5 je prikazano, kako se o informacijah poroča v različnih dokumentih, ki se pripravijo v različnem času (mesečno, letno ali priložnostno) in za različne bralce (notranje ali zunanje).

53. Težko si je ustvariti pregled nad uspešnostjo OLAF. Zagotovljene informacije so navedene v različnih dokumentih, pripravljenih za različne namene in namenjenih različnim naslovnikom. Poleg tega pa niso predstavljene izčrpnejše informacije, ki so na voljo v sistemu vodenja primerov. Letno poročilo o dejavnostih bralcu ne omogoča, da bi primerjal uspešnost OLAF v času, ker ni povzetka ključnih statističnih podatkov za prejšnja leta. Letno operativno poročilo vsebuje primerjave s prejšnjimi leti za številne kazalnike, ki se nanašajo na dejavnost (prejete informacije, izvedene ocene začetnih informacij, sklepi o odprtju preiskav in povprečno trajanje primerov), potencialne rezultate (% zaključenih primerov z nadaljnjim ukrepanjem) in dejanske rezultate (dejansko izterjana sredstva). Vendar v njem ni vzpostavljena pomembna povezava med dejavnostjo OLAF (število zaključenih primerov v enem letu) in njenimi potencialnimi (npr. ugotovljeni zneski za izterjavo) in dejanskimi (npr. dejansko izterjani zneski) rezultati.

TABELA 5

RAZPOLOŽLJIVOST KAZALNIKOV USPEŠNOSTI

Vir: Poročila OLAF.

| Notranje | Javno |

Mesečna poročila | Letna poročila | Priložnostna poročila |

Mesečna posodobitev letnega načrta upravljanja | Mesečna poročila o upravljanju | Letno poročilo o dejavnostih | Letno operativno poročilo | Poročilo o pregledih na kraju samem iz leta 2008 |

Dejavnost

Število zaključenih preiskav | √ | √ | √ | √ | |

Potencialni rezultati

% zaključenih preiskav z nadaljnjim ukrepanjem | √ | | √ | √ | |

Zneski, ugotovljeni za izterjavo med preiskavami | | | | | √ |

Zadovoljstvo zainteresiranih strani [1001]

Mnenja generalnih direktoratov Komisije | | | | | |

Dejanski rezultati

Dejanske izterjave, ki izhajajo iz preiskav | | | | | √ |

Dejanske izterjave, ki izhajajo iz vseh primerov | | √ | | √ | |

54. Relevantni kazalniki so tisti, ki merijo povezavo med preiskavami OLAF, njegovimi potencialnimi (npr. ugotovljeni zneski za izterjavo, priporočila za sprožitev kazenskih postopkov) in dejanskimi rezultati (npr. dejansko izterjani zneski, primeri, po katerih pride do kazni ali obsodbe). Čeprav so ti v veliki meri zunaj nadzora OLAF, so odvisni tudi od kakovosti in pravočasnosti preiskav OLAF.

55. Če naj bodo kazalniki zanesljivi, bi morali temeljiti na točnih podatkih in biti dosledno predstavljeni, da bi omogočili primerjave med leti in po sektorjih (npr. kmetijstvo, carina, zunanja pomoč) ali vrstah preiskav (notranje, zunanje, usklajevanje in pomoč).

56. CMS vsebuje informacije o finančnih, sodnih in disciplinskih rezultatih. V njem so evidentirani tudi primeri, ki so bili zaključeni brez nadaljnjega ukrepanja, kjer je OLAF ovrgel začetne obtožbe ali pa jih ni mogel dokazati. V Prilogi III so navedene vrste informacij, ki so na voljo v CMS in o katerih bi se lahko letno poročalo. Kazalniki se nanašajo na tri razsežnosti rezultatov OLAF: finančne, sodne in rezultate po področjih ali sektorjih. Za finančne in sodne rezultate je v tabelah poudarjeno naslednje:

(a) dejavnost (število zaključenih preiskav);

(b) potencialni rezultati (preiskave zaključene z nadaljnjim ukrepanjem, priporočila za izterjavo sredstev ali sprožitev kazenskih ali disciplinskih postopkov);

(c) dejanski rezultati (dejansko izterjani zneski ali razglašene obsodbe).

57. Tabele v Prilogi III dopolnjujejo informacije, ki so na voljo v sedanjih poročilih. Dejanske rezultate povezujejo z letom, v katerem so bili primeri zaključeni. Informacije so predstavljene tako, da kažejo, na kakšne načine se lahko poroča o kazalnikih, ki so na voljo v CMS, kar omogoča zanesljive primerjave v času ter med sektorji in vrstami preiskav. Te informacije lahko z dodatno analizo in pojasnilom OLAF v njegovih poročilih nudijo popolnejšo sliko trendov in uspešnosti dejavnosti.

POJASNITEV VLOGE NADZORNEGA ODBORA

58. Sodišče je spremljalo ukrepanje po priporočilu o pojasnitvi vloge nadzornega odbora v Posebnem poročilu št. 1/2005.

POSODOBITEV POSTOPKOV ŠE NI KONČANA

59. Sodišče je priporočilo, naj se pojasni vloga nadzornega odbora, da se zagotovi, da ni vmešavanja v preiskave (priporočilo 16).

60. Nadzorni odbor je leta 2006 prenovil svoj poslovnik [35] ter pripravil številna poročila in mnenja o upravljanju OLAF, da bi se okrepila njegova neodvisnost.

61. Vendar je bilo v sodbi Sodišča prve stopnje iz julija 2008 [36] navedeno, da je pomembna naloga nadzornega odbora varovati pravice oseb, ki jih OLAF preiskuje [37]. Po razglasitvi sodbe je bilo treba vzpostaviti praktično delovno ureditev za posvetovanje z nadzornim odborom, preden se informacije pošljejo nacionalnim pravosodnim organom.

62. Novi priročnik zahteva, da se informacije zagotovijo vsaj pet delovnih dni pred pošiljanjem [38]. Junija 2010 sta se OLAF in nadzorni odbor dogovorila o novem postopku, da se zagotovi, da se pismo, s katerim se o primerih obvestijo nacionalni pravosodni organi, podpiše najmanj pet delovnih dni po obvestilu nadzornemu odboru [39] o predvidenem pismu nacionalnim organom. OLAF se je zavezal, da bo upošteval vsak nasvet nadzornega odbora in se odzival v vsakem primeru posebej.

63. Vendar ob upoštevanju odločitve Sodišča prve stopnje ta postopek ogroža pravice zadevnih posameznikov, saj ni opisano, kakšen je postopek ravnanja v primeru, ko se nadzorni odbor odloči izdati mnenje. Ker ni zavezujočih postopkov za takšen primer, je težje ugotoviti, da se nadzorni odbor ni vmešaval v potek tekočih preiskav.

64. Poleg tega OLAF izvaja politiko pošiljanja informacij nacionalnim organom, ne da bi o tem obvestil nadzorni odbor, kadar ve, da primer že obravnavajo nacionalni sodni organi. OLAF je leta 2009 zabeležil devet takšnih primerov, ko so bile informacije poslane nacionalnim organom brez vednosti nadzornega odbora, kar je v nasprotju s stališčem Sodišča prve stopnje, v skladu s katerim je obveščanje nadzornega odbora "brezpogojna dolžnost in ne dopušča nobene diskrecijske pravice" [40].

65. Člane nadzornega odbora soglasno imenujejo Evropski parlament, Svet in Komisija (glej člen 11 uredbe OLAF). Mandat članov nadzornega odbora traja tri leta in se lahko enkrat podaljša. Po izteku mandata člani še naprej opravljajo svoje naloge, dokler njihov mandat ni podaljšan ali dokler niso zamenjani. Mandat članov sedanjega nadzornega odbora se je začel 30. novembra 2005, iztekel pa se je 29. novembra 2008. Sodišče opaža, da več kot dve leti pozneje odločitev o podaljšanju njihovega mandata ali o njihovi zamenjavi še vedno ni sprejeta. Takšno stanje ni zadovoljivo.

ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA

PONOVNA USMERITEV V PREISKOVALNO FUNKCIJO

66. Sodišče je v svojem prejšnjem poročilu podalo šest priporočil za ponovno usmeritev dejavnosti v preiskovalno funkcijo OLAF. Tri od njih v zvezi z razbremenitvijo ali ločitvijo dejavnosti (priporočila 2, 14 in 15) niso bila sprejeta, preostala tri pa so bila delno izvedena (priporočila 7, 17 in 13). Zato je vseh šest priporočil o ponovni usmeritvi dejavnosti OLAF v njegovo preiskovalno funkcijo še vedno veljavnih.

67. OLAF se pri dodeljevanju svojih virov ni ponovno usmeril v svojo preiskovalno funkcijo. Po mnenju Komisije je OLAF celostni organ za boj proti goljufijam in ne samo služba, osredotočena na preiskave. Zato ni sprejela priporočila iz prejšnjega poročila Sodišča, da se ga razbremeni dejavnosti, kot so strategija za boj proti goljufijam in programi financiranja. Januarja 2010 je bilo v preiskovalnih direktoratih zaposlenih 34 % vseh uslužbencev. Sistem upravljanja časa kaže, da je OLAF kot celota v letu 2009 delu na primerih namenil 37 % svojega časa (glej odstavke 8 do 11).

68. OLAF pri izvajanju preiskav zdaj v večji meri uporablja svoja preiskovalna pooblastila, na primer za opravljanje preiskav na kraju samem in razgovorov. Kjer je ustrezno, prispevajo k preiskavam tudi podporne službe OLAF, ki so v letu 2009 za to porabile 25 % svojega časa. V okviru tega enote za strateško obveščanje opredeljujejo področja tveganja, vendar njihovo delo redko sproži preiskave (glej odstavke 12 do 18).

PRIPOROČILO ZA NADALJNJE UKREPANJE 1

OLAF bi moral povečati število in hitrost preiskav, tako da bi povečal delež časa, porabljenega za izvajanje njegove temeljne preiskovalne funkcije.

PRIPOROČILO ZA NADALJNJE UKREPANJE 2

Prispevek enot za strateško obveščanje k preiskovalnemu delu bi bilo treba okrepiti.

IZBOLJŠANJE UČINKOVITOSTI PREISKAV

69. Sodišče je v svojem prejšnjem poročilu podalo osem priporočil za izboljšanje učinkovitosti preiskav (priporočila 3, 4, 5, 6, 8, 9, 10 in 12). Ta, razen priporočil 3 in 12, še niso v celoti izvedena in zato še vedno veljajo.

70. Sodišče je v prejšnjem poročilu priporočilo, naj se zagotovi jasen postopkovni okvir za preiskave ter izboljšata načrtovanje in nadzor, tako da bodo preiskave izvedene pravočasno in učinkovito. OLAF je sprejel ukrepe za pojasnitev postopkovnega okvira z uvedbo novega priročnika decembra 2009 in praktičnega dogovora za sodelovanje z Eurojustom leta 2008. Med ostalimi ukrepi, ki jih je OLAF sprejel za izboljšanje učinkovitosti, so bili uvedba sistema upravljanja časa, razvoj politike de minimis za osredotočanje na težje in zapletene primere, boljša uporaba CMS (čeprav se še vedno ne uporablja v celoti), bolj usmerjeno usposabljanje, zmanjšanje števila začasnih uslužbencev in razdelitev odbora v dve manjši skupini.

71. Kljub temu, da je OLAF sprejel ukrepe za izboljšanje učinkovitosti, je bil napredek počasen in še ni v celoti dosežen. Novi priročnik je bil uveden šele decembra 2009 in pravni okvir se od zadnjega poročila Sodišča ni spremenil. Čeprav je OLAF sprejel dogovor o sodelovanju z Eurojustom, mu je v letu 2009 posredoval podatke o samo enem primeru. TMS se sicer uporablja za evidentiranje porabljenega časa, informacije v njem pa se ne uporabljajo za načrtovanje in nadziranje preiskav. Obseg začetnih informacij, ki jih je treba oceniti, se je močno povečal in čas, potreben za pripravo njihovih ocen, se je podvojil. Preiskave še vedno trajajo dolgo, včasih zaradi zunanjih dejavnikov, na splošno pa bolj zaradi notranjih dejavnikov, kot so druge prednostne naloge ali pomanjkanje virov (glej odstavke 19 do 44).

PRIPOROČILO ZA NADALJNJE UKREPANJE 3

Treba bi bilo pregledati pravni okvir za boj proti goljufijam in nepravilnostim, da se zakonodaja o boju proti goljufijam poenostavi in konsolidira. Med takšnim pregledom bi bilo treba obravnavati slabosti v sedanjih pooblastilih in postopkih OLAF, zlasti v zvezi s sodelovanjem med OLAF in pristojnimi službami v državah članicah.

PRIPOROČILO ZA NADALJNJE UKREPANJE 4

OLAF bi moral okrepiti svoje sodelovanje in partnerstvo z Eurojustom, ki je po členu 85 PDEU odgovoren za usklajevanje kazenskih preiskav in pregonov, povezanih s kršitvami finančnih interesov Unije. V ta namen bi moral OLAF vzpostaviti postopke za ugotavljanje vseh relevantnih primerov, Eurojustu pravočasno poslati informacije o njih in redno poročati o rezultatih svojega sodelovanja z Eurojustom.

PRIPOROČILO ZA NADALJNJE UKREPANJE 5

Začasni načrti preiskav bi morali vsebovati ocene potrebnih virov in roke. Ko začnejo potekati preiskovalne dejavnosti, bi se morali ti načrti spremljati in posodabljati. Informacije iz sistema za upravljanje časa (TMS) bi se morale uporabljati za zagotavljanje učinkovitejše podpore preiskovalcem in upravljavcem.

PRIPOROČILO ZA NADALJNJE UKREPANJE 6

Treba bi bilo bolje nadzirati trajanje priprave ocen in preiskav, da se izboljša učinek preiskav in bolje izkoristijo razpoložljivi viri. Zato bi moral imeti pri spremljanju dolgih in zapletenih preiskav svojo vlogo tudi odbor, da se zagotovi ustrezno ukrepanje.

POROČANJE O USPEŠNOSTI PREISKAV

72. Sodišče je v svojem prejšnjem poročilu podalo dve priporočili za predstavitev uspešnosti preiskav (priporočili 1 in 11). Čeprav sta bili delno izvedeni, sta še vedno veljavni.

73. V letnem načrtu upravljanja so jasno določeni količinsko opredeljeni cilji za OLAF, ki se redno spremljajo, niso pa sistematično opredeljeni jasni finančni cilji za posamezne preiskave (glej odstavke 45 do 48).

74. V CMS je na voljo precej informacij, ki omogočajo primerjanje uspešnosti OLAF v času in po različnih sektorjih. Ti statistični podatki se nanašajo na dejavnost (zaključene preiskave) ter potencialne (preiskave zaključene z nadaljnjim ukrepanjem, zneski za izterjavo) in dejanske rezultate (dejansko izterjani zneski). Vendar se o teh podatkih trenutno ne poroča v enem samem dokumentu, ki bi bralcu omogočil oceniti uspešnost OLAF. V 696 zunanjih preiskavah, ki so bile zaključene v obdobju od leta 2004 do 2009, je bilo ugotovljenih 656 milijonov EUR za izterjavo, v času revizije aprila 2010 pa je bilo od tega dejansko izterjanih 180 milijonov EUR (glej odstavke 49 do 57).

PRIPOROČILO ZA NADALJNJE UKREPANJE 7

Treba bi bilo sistematično določati in posodabljati jasne cilje za posamezne preiskave in o rezultatih poročati z vidika doseženih ciljev.

PRIPOROČILO ZA NADALJNJE UKREPANJE 8

CMS bi se moral več uporabljati pri upravljavskem odločanju in za pripravo boljših poročil. Statistični podatki o uspešnosti dejavnosti OLAF ter potencialni in dejanski rezultati bi morali biti na voljo v enem dokumentu, ki bi zajemal tudi primerjave v času.

POJASNITEV VLOGE NADZORNEGA ODBORA

75. Sodišče je v svojem prejšnjem poročilu podalo eno priporočilo za pojasnitev vloge nadzornega odbora (priporočilo 16). Sprejeti so bili nekateri ukrepi, vendar priporočilo ni v celoti izvedeno.

76. Po sodbi Sodišča prve stopnje iz julija 2008 OLAF uporablja nov postopek za posvetovanje z nadzornim odborom, preden pošlje informacije nacionalnim sodnim organom. Vendar v tem postopku ni opredeljeno, kakšen je postopek ravnanja v primeru, ko se nadzorni odbor odloči izdati mnenje. Poleg tega se razen sodne prakse pravni okvir za varstvo pravic preiskovanih posameznikov od zadnjega poročila Sodišča ni spremenil (glej odstavke 58 do 65).

PRIPOROČILO ZA NADALJNJE UKREPANJE 9

Nadzorni odbor bi moral v soglasju z OLAF opredeliti formalni postopek, v katerem bi bil predpisan postopek ravnanja, če se odloči izdati mnenje o primeru, glede katerega se je OLAF z njim posvetoval. Treba bi bilo spremeniti pravni okvir, da se bolje zaščitijo pravice preiskovanih oseb.

To poročilo je sprejel senat IV, ki ga vodi g. Igors LUDBORŽS, član Računskega sodišča, v Luxembourgu na svojem zasedanju 8. februarja 2011.

Za Računsko sodišče

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Predsednik

[1] Uredba (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (UL L 136, 31.5.1999, str. 1).

[2] UL C 202, 18.8.2005, str. 1.

[3] Sestanek odbora za spremljanje poteka revizije 5. julija 2007 – Poročilo OLAF o napredku pri izvajanju priporočil iz Posebnega poročila Računskega sodišča št. 1/2005.

[4] Sklep Komisije 1999/352/ES, ESPJ, Euratom (UL L 136, 31.5.1999, str. 20); Uredba (ES) št. 1073/1999.

[5] Zadeva T-48/05 z dne 8. julija 2008 (UL C 209, 15.8.2008, str. 44).

[6] Za revizijo so bili izbrani primeri, ki so bili odprti 1. julija 2008, da se pregledajo vse faze postopka do aprila 2010 (ocena začetnih informacij, aktivna preiskava, končna odločitev in nadaljnje ukrepanje, kjer je ustrezno).

[7] Sklep Komisije – Sporočilo C(2007) 5709 z dne 27.11.2007, v katerem so pojasnjene odgovornosti OLAF in odredbodajalcev Komisije za finančno nadaljnje ukrepanje v zvezi z nepravilnimi odhodki.

[1008] V tabeli je prikazano dejansko število zaposlenih uslužbencev.

[8] V letu 2009 je bilo v sistemu upravljanja časa evidentiranih več kot 98 % vseh razpoložljivih ur.

[9] Delovna obremenitev uslužbencev v direktoratih za preiskave zajema tudi ocene ter primere usklajevanja in pomoči.

[10] Preiskovalec ali vodja enote, ki dela na številnih primerih, običajno vnese čas za delo na primerih, ne da bi ga podrobno dodelil posameznim primerom.

[11] Priročnik urada OLAF - Operativni postopki, 1. december 2009, oddelek 3.1.9.

[12] Priročnik urada OLAF z dne 1. decembra 2009, oddelek 3.2.1. Ne glede na to so se preiskovalne dejavnosti v dveh primerih iz vzorca Sodišča začele po priporočilu odbora in preden je direktor sprejel uradni sklep o odprtju primera. V enem od teh primerov so bili vsi preiskovalni koraki končani pred sprejetjem sklepa o odprtju preiskave.

[13] Skrajšana oblika latinskega izreka de minimis non curat lex, kar pomeni "zakonu ni mar za malenkosti". Konvencija o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (UL C 316, 27.11.1995, str. 49) določa, da se za namene kazenskega pregona vsaka goljufija, ki zajema znesek, ki presega 50000 EUR, v vsakem primeru šteje kot velika goljufija.

[14] 1 milijon EUR v carinskem, cigaretnem in trgovinskem sektorju; 100000 EUR v kmetijskem sektorju in pri strukturnih skladih; 50000 EUR pri neposrednih odhodkih in primerih zunanje pomoči. (Glej stran 5 Letnega poročila o dejavnostih OLAF za leto 2009 – http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/doc/olaf_aar.pdf).

[15] Očitni primeri za neobravnavo, se nanašajo na prejete informacije, ki očitno ne sodijo v pristojnost OLAF ali pri katerih očitno ni utemeljena uporaba sredstev OLAF.

[16] Glej COM(2004) 103 konč., predlagani novi člen 6(7), str. 10.

[17] Priročnik urada OLAF o operativnih postopkih z dne 1. decembra 2009 v oddelku 1.4.7 določa, da če primer devet mesecev po odprtju še ni zaključen, preiskovalec pripravi poročilo za nadzorni odbor, v katerem povzame obtožbe, status primera, razloge za zamudo in pričakovan čas zaključka. 18 mesecev po odprtju preiskave mora biti za vodstvo pripravljeno drugo poročilo, ki se pripravi po podobnem notranjem postopku.

[18] V oddelku 3.2.2. priročnika urada OLAF je navedeno, da bi morala biti začetna ocena primera končana v dveh mesecih po prejetju začetnih informacij. Če to ni mogoče, mora preiskovalec od odgovornega vodje enote zahtevati podaljšanje roka. Začetna ocena mora biti nato dokončana v roku, ki ga je odobril odgovorni vodja enote in ne sme biti daljši od šest mesecev po prejetju začetnih informacij. Če informacije, potrebne za dokončanje ocene, po šestih mesecih še vedno niso na voljo, mora podaljšanje odobriti odgovorni direktor.

[120] Na podlagi razmerja med primeri, ki so bili konec leta še vedno odprti, in primeri, ki so se odprli med letom.

[19] Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. septembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str. 1).

[20] Člen 4(1) Uredbe (ES) št. 45/2001.

[123] Poleg 384 delovnih mest je bilo marca 2010 tudi 131 pogodbenih uslužbencev, vključno s 65, ki so delali v informacijskih službah v direktoratu D.

[21] Glej predgovor k priročniku, ki je na voljo na spletni strani OLAF.

[22] Predlog Komisije (COM(2006) 244 konč. z dne 24.5.2006) za spremembo Uredbe (ES) št. 1073/1999 še ni bil sprejet. Sodišče je o tem predlogu izdalo Mnenje št. 7/2006 (UL C 8, 12.1.2007, str. 1).

[23] Glej odstavek 83 Posebnega poročila št. 1/2005.

[24] Mnenje nadzornega odbora OLAF št. 5/2010 o spoštovanju temeljnih pravic in postopkovnih jamstev v preiskavah.

[25] COM(2006) 473 konč. z dne 14.9.2006.

[26] Ureditve so vzpostavljene z organi naslednjih držav članic: Belgija, Bolgarija, Češka, Estonija, Španija, Italija, Litva, Malta, Romunija, Slovaška. Pogajanja potekajo z organi Danske, Latvije, Nemčije in Združenega kraljestva.

[27] Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

[28] Glej odstavke 34–36 Mnenja št. 8/2005 (UL C 313, 9.12.2005, str. 1).

[29] Glej odstavek 15 Posebnega poročila št. 1/2005.

[30] UL C 314, 9.12.2008, str. 3.

[31] Glej stockholmski program, ki ga je sprejel Evropski svet decembra 2009, dokument Sveta 17024/09, str. 24.

[32] Mesečne posodobitve letnega načrta upravljanja kažejo delež preiskav, odprtih v določenih sektorjih in geografskih področjih, primere nadaljnjega ukrepanja z učinkom nad določenimi zneski, delež zaključenih primerov z nadaljnjim ukrepanjem, stopnjo reševanja (odprti primeri/zaprti primeri), delež zaključenih primerov v določenem času in število primerov na preiskovalca.

[33] Mesečna poročila o upravljanju vsebujejo rezultate tekočega leta do datuma poročila in zadnjih štirih let z vidika zapornih kazni in izterjanih zneskov ter dolžino priprave ocen, preiskav in nadaljnjega ukrepanja.

[34] V priročniku Urada so navedene štiri vrste nadaljnjega ukrepanja: upravno, finančno, sodno in disciplinsko.

[1001] OLAF je leta 2007 izvedel anketo o zadovoljstvu uporabnikov, ki ni bila uspešna zaradi majhne odzivnosti (na 45 poslanih vprašalnikov je prejel samo 6 odgovorov). OLAF je uvedel operativne konference z generalnimi direktorati Komisije.

[35] Poslovnik nadzornega odbora OLAF, 24. avgusta 2006 (UL L 33, 7.2.2007, str. 7).

[36] Zadeva T-48/05 z dne 8. julija 2008.

[37] V sodbi Sodišča je poleg tega navedeno, da "je neizpodbitno, da zahteva, da se pred posredovanjem informacij državnim pravosodnim organom posvetuje s tem odborom, daje pravice zadevnim osebam" (točka 168).

[38] Priročnik OLAF o operativnih postopkih, 1. december 2009, oddelka 3.3.6.1.1 in 3.4.3.2.1.

[39] OLAF nadzornemu odboru zagotovi tudi povzetek, v katerem navede, ali je bila zadevna oseba obveščena in je imela pravico do odgovora in ali je primer v časovnih rokih, ki jih določajo nacionalni organi.

[40] Sodba zahteva, "da ga mora o tem obvestiti pred posredovanjem" (točka 164) in "da je obveščanje nadzornega odbora brezpogojna dolžnost in ne dopušča nobene diskrecijske pravice" (točka 170).

--------------------------------------------------

PRILOGA I

STANJE IZVAJANJA PRIPOROČIL (POSEBNO POROČILO ŠT. 1/2005) [1]

Priporočilo | Sprejeto | Izvedeno [2] |

Priporočilo za ponovno usmeritev dejavnosti v preiskovalno funkcijo OLAF

Razbremenitev ali ločitev dejavnosti, ki niso temeljne dejavnosti

7.Ukiniti dejavnosti nadaljnjega ukrepanja (sodelovanje v sodnih postopkih in pri izterjavi sredstev), ki jih lahko izvajajo odredbodajalci. | delno | delno |

14.Prenesti odgovornost za strategijo za boj proti goljufijam na druge službe Komisije. | nesprejeto | ne |

15.Prenesti odgovornost za upravljanje programov financiranja (npr. Pericles in Herkul) na druge službe Komisije. | nesprejeto | ne |

2.Razmisliti o ustanovitvi ločene enote, namenjene dejavnostim usklajevanja in pomoči, zaradi izboljšanja upravljanja virov. | nesprejeto | ne |

Izboljšati prispevek strateških služb k preiskovalni funkciji

17.Ponovno usmeriti dejavnosti v preiskovalno funkcijo, skupaj s spremembami v vodenju in predpisih. | delno | delno |

13.Službe za strateško analizo bi si morale prizadevati za izboljšanje podatkov, ki jih pošiljajo države članice, in vzpostaviti podatkovne zbirke, ki se lahko uporabljajo za ugotavljanje odstopanj in sprožanje preiskav. | sprejeto | delno |

Priporočilo za izboljšanje učinkovitosti preiskav

Pravni in postopkovni okvir

8.Kodirati in objaviti postopke za zaščito pravic posameznikov v vseh fazah preiskave in za kontrolo zakonitosti tekočih preiskovalnih dejanj. | sprejeto | delno |

Sodelovanje z državami članicami

9.Formalizirati ureditve za sodelovanje med OLAF in državami članicami z zakonodajo ali s sklenitvijo sporazumov z nacionalnimi preiskovalnimi organi. | sprejeto | delno |

Načrtovanje

3.V okviru izvršilnega odbora ustanoviti manjše oddelke, katerih naloga bi bila določiti jasne načrte in cilje za preiskave. | sprejeto | da |

5.Uvesti sistem za beleženje časa, povezan z delovnimi načrti z ocenami časa, ki bo porabljen za preiskave, da se delovna obremenitev uskladi z viri in da se preprečijo zamude. | sprejeto | delno |

Osredotočenost na prednostne naloge

4.Nadzirati postopek preiskave, da bi se z večjo uporabo razpoložljivih preiskovalnih sredstev osredotočili na prednostne naloge in na iskanje dokazov. | sprejeto | delno |

Pravočasno dokončanje

6.Določiti najdaljši možni rok za trajanje preiskav. | delno3 | delno4 |

Podpora iz informacijskih sistemov in kadrovske funkcije

10.Pretvoriti CMS v pravi sistem za vodenje preiskav in povečati usposabljanje preiskovalcev na področju preiskovalnih tehnik, zakonodaje in pisanja poročil. | sprejeto | delno |

12.Uporabljati glavni načrt za upravljanje kadrovskih virov, da se rešijo strukturni problemi. | sprejeto | da |

Priporočilo za predstavitev uspešnosti preiskav

1.Natančno določiti želene rezultate preiskav in uvesti kazalnike uspešnosti za ocenjevanje uspeha. | sprejeto | delno |

11.Pripravljati zanesljiva in relevantna poročila o uspešnosti, ki temeljijo na dejanskih in ne na potencialnih rezultatih. | sprejeto | delno |

Priporočilo nadzornemu odboru, naj okrepi neodvisnost OLAF

16.Pojasniti vlogo nadzornega odbora, da se zagotovi, da ni vmešavanja v tekoče preiskave. | sprejeto | delno |

[1] V Posebnem poročilu št. 1/2005 priporočila niso bila oštevilčena. Tukaj so oštevilčena po vrstnem redu, kot so bila navedena v poročilu.

[2] Da – priporočilo je bilo izvedeno; ne – priporočilo ni bilo izvedeno in je še vedno veljavno; delno – priporočilo je bilo izvedeno do neke mere, priporočeno je nadaljnje ukrepanje.

[3] Komisija je odgovorila, da je predlagala spremembo Uredbe (ES) št. 1073/1999 in uvedbo 12-mesečnega trajanja preiskav z možnostjo vsakokratnega največ šestmesečnega podaljšanja.

[4] Pravni okvir še ni bil spremenjen.

--------------------------------------------------

PRILOGA II

ORGANIZACIJSKA SHEMA OLAF [1]

+++++ TIFF +++++

[1] V shemi je navedeno dejansko število zaposlenih marca 2010.

--------------------------------------------------

PRILOGA III

POTENCIALNI KAZALNIKI

TABELA A – Kazalniki dejavnosti, potencialni in dejanski finančni rezultati [1]

Vir: OLAF, stanje na dan 20. aprila 2010.

| 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Skupaj |

Zunanje preiskave | Dejavnost |

Zaključene zunanje preiskave | 151 | 104 | 100 | 117 | 121 | 103 | 696 |

Potencialni rezultati |

S finančnim nadaljnjim ukrepanjem | 59 | 52 | 60 | 66 | 67 | 52 | 356 |

Znesek za izterjavo (v milijonih EUR) | 183,7 | 43,8 | 54,7 | 122,6 | 121,0 | 130,6 | 656,4 |

Dejanski rezultati |

Izterjan znesek (v milijonih EUR) | 73,0 | 8,8 | 9,2 | 43,8 | 28,3 | 16,6 | 179,7 |

Odpisan znesek (v milijonih EUR) | 5,7 | 0,3 | 1,9 | 1,8 | 0,0 | 15,4 | 25,1 |

Neporavnan znesek (v milijonih EUR) | 105,0 | 34,7 | 43,6 | 77,0 | 92,7 | 98,6 | 451,6 |

V tabeli A so prikazani podatki iz sistema vodenja primerov o zunanjih preiskavah v zvezi z dejavnostjo (število zaključenih preiskav), potencialnimi rezultati (preiskave, zaključene z nadaljnjim ukrepanjem in ugotovljeni zneski za izterjavo) in dejanskimi rezultati (dejansko izterjani zneski).

V šestletnem obdobju od 2004 do 2009 je 356 (51 %) od 696 zaključenih zunanjih preiskav zajemalo potencialno finančno nadaljnje ukrepanje.

V istem šestletnem obdobju je skupni ugotovljeni znesek za izterjavo znašal 656,4 milijona EUR. Skupni dejansko izterjani znesek (v istih šestih letih) je do časa revizije aprila 2010 znašal 179,7 milijona EUR (27 %).

TABELA B – Kazalniki dejavnosti, potencialni in dejanski sodni rezultati

Vir: OLAF, stanje na dan 20. aprila 2010 (En primer lahko privede do več ukrepov in posledičnih kazni in obsodb).

| Leto, ko je bil primer zaključen s priporočenim nadaljnjim ukrepanjem | Skupaj |

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |

Zunanje preiskave | Dejavnost |

Zaključene preiskave | 151 | 104 | 100 | 117 | 121 | 103 | 696 |

Potencialni rezultati |

S sodnim nadaljnjim ukrepanjem | 33 | 46 | 32 | 42 | 55 | 32 | 240 |

S tem povezani ukrepi | 112 | 91 | 48 | 67 | 66 | 22 | 406 |

Dejanski rezultati |

Zavrženi primeri | 63 | 24 | 17 | 11 | 9 | 0 | 124 |

Nedokončani primeri | 26 | 55 | 28 | 51 | 57 | 16 | 233 |

Kazen ali obsodba | 23 | 12 | 3 | 5 | 0 | 6 | 49 |

Notranje preiskave | Zaključene preiskave | 39 | 30 | 31 | 34 | 25 | 37 | 196 |

Kazen ali obsodba | 1 | 2 | 2 | 0 | 0 | 0 | 5 |

Usklajevanje in pomoč | Zaključeni primeri | 149 | 99 | 86 | 81 | 41 | 48 | 504 |

Kazen ali obsodba | 182 | 63 | 17 | 39 | 19 | 2 | 322 |

Vsi primeri skupaj | Zaključeni primeri | 339 | 233 | 217 | 232 | 187 | 188 | 1396 |

Kazen ali obsodba | 206 | 77 | 22 | 44 | 19 | 8 | 376 |

Notranje preiskave | Sproženi disciplinski ukrepi | 8 | 12 | 13 | 19 | 12 | 1 | 65 |

V tabeli B so prikazani podatki iz sistema vodenja primerov o dejavnosti ter o potencialnih in dejanskih rezultatih na področju pravosodja. Za šestletno obdobje med letoma 2004 in 2009 je mogoče podati naslednja opažanja:

Zunanje preiskave: 240 (34 %) od 696 zaključenih zunanjih preiskav je sledilo sodno ukrepanje, kar je privedlo do 406 s tem povezanih ukrepov. 49 (12 %) od teh jih je privedlo do sodnih sklepov (vključno s štirimi oprostilnimi sodbami in 11 sodbami, na katere je vložena pritožba), 124 postopkov (30 %) je bilo zavrženih, medtem ko za 233 postopkov še ni končnih rezultatov. 76 (61 %) od 124 zavrženih primerov je bilo zavrženih zaradi pomanjkanja dokazov, devet (7 %) pa zaradi zastaranja.

Notranje preiskave: število dokončnih sodb sodnih organov pri notranjih preiskavah je izjemno omejeno, saj je bilo izrečenih pet sodb za skupno 196 primerov, ki so bili zaključeni s sodnim nadaljnjim ukrepanjem, in uvedenih 62 s tem povezanih postopkov, od katerih jih je bilo 16 zavrženih. Po notranjih preiskavah, zaključenih v istem obdobju, so bili sproženi tudi disciplinski postopki proti 65 osebam.

Primeri usklajevanja in pomoči: ti so z vidika doseganja dokončnih sodb sodnih organov pri primerih, ki so bili zaključeni z nadaljnjim ukrepanjem v obdobju 2004 do 2009, veliko uspešnejši kot notranje in zunanje preiskave [2].

V tabeli je prikazano, kako se sodni rezultati razlikujejo med različnimi kategorijami primerov. Sodno nadaljnje ukrepanje je v povprečju zaključeno v 3,5 letih, kar delno pojasnjuje, zakaj je število kazni ali obsodb v zadnjih letih nižje.

TABELA C – Finančni rezultati na različnih področjih

Vir: OLAF, stanje na dan 20. aprila 2010.

| Primeri, zaključeni v obdobju 2004–2009 | Zaključeni s finančnim nadaljnjim ukrepanjem | Za izterjavo (v milijonih EUR) | Dosedaj izterjano | Izterjava po primerih, zaključenih s finančnim nadaljnjim ukrepanjem (v milijonih EUR) |

(v milijonih EUR) | % |

Zunanje preiskave | Kmetijstvo | 92 | 49 | 136,8 | 5,5 | 1,7 % | 0,11 |

Carine | 102 | 69 | 306,6 | 112,9 | 35,4 % | 1,64 |

Zunanja pomoč | 225 | 101 | 74,9 | 10,9 | 3,4 % | 0,11 |

Strukturni skladi | 124 | 76 | 124,2 | 46,6 | 14,6 % | 0,61 |

Drugo [3] | 153 | 61 | 13,9 | 3,8 | 1,2 % | 0,06 |

Vmesni seštevek | 696 | 356 | 656,4 | 179,7 | 56,4 % | 0,50 |

Notranje preiskave | 196 | 33 | 3,0 | 0,5 | 0,2 % | 0,02 |

Usklajevanje in pomoč | 504 | 201 | 877,0 | 138,3 | 43,4 % | 0,69 |

Skupaj | 1396 | 590 | 1536,4 | 318,5 | 100,0 % | 0,54 |

V tabeli C so primerjani finančni rezultati po različnih sektorjih. Pri zunanjih preiskavah je področje carin predstavljalo najvišji delež zneskov za izterjavo (20 %) in dejanskih izterjav (35 %). Na drugih področjih so bili finančni rezultati nižji.

Primeri usklajevanja in pomoči predstavljajo za šestletno obdobje (2004 do 2009) za Urad kot celoto 57 % (877 milijonov EUR od 1536 milijonov EUR) potencialnih zneskov za izterjavo in 43 % (138 milijonov EUR od 319 milijonov EUR) dejanskih izterjav.

Izterjava na preiskavo kaže povprečni izterjani znesek na zaključen primer s finančnim nadaljnjim ukrepanjem v vsakem sektorju (npr. v kmetijstvu je bilo v skupno 49 primerih izterjanih 5,5 milijona EUR, kar pomeni povprečno izterjavo na primer v višini 0,11 milijona EUR).

Čeprav različni sektorji niso neposredno primerljivi, ker gre za različne vrste primerov, pa tabela prikazuje razlike med sektorji v povprečnih izterjanih zneskih na primer.

[1] Finančni zneski v tabeli so pripisani letu, v katerem se je začelo nadaljnje ukrepanje, ne glede na leto, v katerem je bil denar dejansko prejet. Tabela torej ne prikazuje izterjanih zneskov, povezanih s primeri, zaključenimi v letu 2003.

[2] Pri primerih usklajevanja in pomoči so nacionalni sodni organi že sprejeli sklep o obravnavanju primera, kar pojasnjuje večjo uspešnost teh primerov.

[3] Drugo sestavljajo neposredni odhodki, organi in agencije EU ter trgovina.

--------------------------------------------------