ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.Predmet urejanja predloga

Ta predlog se nanaša na sklep o stališču, ki se v imenu Unije zastopa v Skupnem odboru EGP glede predvidenega sprejetja Sklepa Skupnega odbora o spremembi Protokola 31 k Sporazumu EGP o sodelovanju na posebnih področjih, za katera ne veljajo štiri temeljne svobode.

2.Ozadje predloga

2.1.Sporazum EGP

Sporazum o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) državljanom in gospodarskim subjektom v EGP zagotavlja enake pravice in obveznosti na notranjem trgu. Zagotavlja vključitev zakonodaje EU, ki zajema štiri svoboščine, v vseh 30 državah EGP, ki ga sestavljajo države članice EU, Norveška, Islandija in Lihtenštajn. Poleg tega Sporazum EGP zajema sodelovanje na drugih pomembnih področjih, kot so raziskave in razvoj, izobraževanje, socialna politika, okolje, varstvo potrošnikov, turizem in kultura, ki se skupaj imenujejo spremljevalne in horizontalne politike. Sporazum je začel veljati 1. januarja 1994. Evropska unija je skupaj s svojimi državami članicami pogodbenica Sporazuma.

2.2.Skupni odbor EGP

Za upravljanje Sporazuma EGP je odgovoren Skupni odbor EGP. To je forum za izmenjavo mnenj, povezanih z delovanjem Sporazuma EGP. Odločitve sprejema soglasno. V skladu z Lizbonsko pogodbo je za usklajevanje zadev EGP na strani EU odgovorna Evropska služba za zunanje delovanje.

2.3.Predvideni akt Skupnega odbora EGP

Pričakuje se, da bo Skupni odbor EGP sprejel Sklep Skupnega odbora EGP (v nadaljnjem besedilu: predvideni akt) o spremembi Protokola 31 k Sporazumu EGP o sodelovanju na posebnih področjih, za katera ne veljajo štiri temeljne svobode.

Predvideni akt je namenjen razširitvi sodelovanja pogodbenic Sporazuma EGP, da se vključi sodelovanje držav Efte, ki so del EGP, v programu Ustvarjalna Evropa. Uredba (EU) 2021/818 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2021 o vzpostavitvi programa Ustvarjalna Evropa (2021–2027) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1295/2013 se zato vključi v Sporazum EGP.

V skladu s proračunsko politiko EU je sodelovanje v dejavnostih EU mogoče šele po plačilu ustreznega finančnega prispevka. Vendar se plačilo lahko izvede, ko bo ta osnutek sklepa Sveta sprejet in ko bo zahtevek EU za plačilo sredstev, ki ga pripravi Evropska komisija, poslan državam Efte, ki so del EGP.

Zato se za premostitev obdobja med 1. januarjem 2021 in prejemom zadevnega plačila osnutek sklepa Skupnega odbora uporablja tudi retroaktivno od 1. januarja 2021. Retroaktivnost ne vpliva na pravice in obveznosti zadevnih oseb ter upošteva načelo legitimnega pričakovanja.

Predvideni akt bo postal zavezujoč za pogodbenice v skladu s členoma 103 in 104 Sporazuma EGP.

3.Stališče, ki se zastopa v imenu Unije

Komisija predloži osnutek sklepa Skupnega odbora EGP Svetu v sprejetje kot stališče Unije. Komisija upa, da bo lahko osnutek v najkrajšem možnem času predstavila v Skupnem odboru EGP.

Vsebina in narava osnutka priloženega sklepa Skupnega odbora EGP presegata zgolj tehnične prilagoditve v smislu Uredbe Sveta (ES) št. 2894/94. Stališče Unije zato določi Svet.

4.Pravna podlaga

4.1.Postopkovna pravna podlaga
stališčem Sveta glede sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Sklada za azil, migracije in vključevanje

2018/0248 (COD)

SPOROČILO KOMISIJE

EVROPSKEMU PARLAMENTU



v skladu s členom 294(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije



v zvezi s

stališčem Sveta glede sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Sklada za azil, migracije in vključevanje

1.Ozadje

Datum predložitve predloga Evropskemu parlamentu in Svetu (dokument COM(2018) 471 final – 2018/0248 COD):

13. junij 2018 Datum sprejetja mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora: 17. oktober 2018 Datum stališča Evropskega parlamenta v prvi obravnavi: 13. marec 2019 Datum sprejetja delnega splošnega pristopa v Svetu: 7. junij 2019 Datum sprejetja splošnega pristopa v Svetu: 12. oktober 2020 Datum šestega trialoga, na katerem je bil dosežen začasni politični dogovor o ključnih političnih vprašanjih: 9. december 2020 Datum sprejetja stališča Sveta: 14. junij 2021

2.Cilj predloga Komisije

Komisija je v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 predložila predlog o Skladu za azil in migracije, da bi zagotovila obnovljeno in okrepljeno podporo učinkovitemu upravljanju migracij s strani držav članic. Namen predloga je bil znatno okrepiti skupni proračun Unije za upravljanje migracij in zunanjih meja.

Cilj Sklada je prispevati k odločni in pravični migracijski politiki EU. Sklad obravnava predvsem notranje potrebe držav članic EU, vendar priznava tudi potrebe zunaj zunanjih meja EU in lahko ob upoštevanju ustreznih zaščitnih ukrepov tudi ukrepa v zvezi z njimi. Prek različnih načinov izvajanja lahko podpira ukrepe zunaj EU prek mednarodnih organizacij, upravičenih subjektov s sedežem v tretjih državah (npr. nevladne organizacije) ali tretjih držav, ki izpolnjujejo merila za upravičenost do pridružitve skladu.

Sklad bo zagotovil, da bo EU še naprej izpolnjevala svoje obveznosti do tistih, ki potrebujejo mednarodno zaščito, in sicer s podpiranjem preselitve, humanitarnega sprejema in vključevanja upravičenih prosilcev za azil in migrantov. Sklad lahko tudi olajša dostojno vrnitev oseb, ki nimajo pravice do prebivanja v EU, in podpira rešitve za nadomestitev nedovoljenih migracij z varnimi in dobro upravljanimi možnostmi za zakonite migracije.

Kot je bilo ugotovljeno v prejšnjem programskem obdobju, je bila za boljšo podporo ciljem prejšnjega sklada potrebna večja prožnost pri njegovem upravljanju. Predlog za novi sklad zagotavlja tako prožnost, hkrati pa tudi zagotavlja, da bo financiranje usmerjeno v prednostne naloge in ukrepe Unije, ki znatno koristijo Uniji. Zato so bili za obravnavanje spreminjajočih se operativnih izzivov in prednostnih nalog predlagani novi mehanizmi za dodeljevanje sredstev v okviru deljenega, neposrednega in posrednega upravljanja.

3.Pripombe k stališču Sveta
O naložbah ESS+ za boj proti revščini otrok V EU je bilo leta 2019 tveganju revščine in socialne izključenosti izpostavljenih 18 milijonov otrok in v nekaterih državah članicah je bil ta delež zelo visok. Zaradi izbruha COVID-19 in njegovih socialno-ekonomskih posledic so se neenakosti in revščina še poglobile, pri otrocih pa je bil ta učinek še izrazitejši. Revščina otrok je vztrajno prisotna v vseh državah članicah in je še vedno večja kot revščina med delovno sposobnim odraslim prebivalstvom. Komisija zato pozdravlja uravnotežen sporazum, s katerim ESS+ postaja odločilno orodje za odpravljanje revščine otrok. Sporazum priznava nujnost vlaganja v otroke v vseh državah članicah. Komisija je 24. marca 2021 sprejela predlog priporočila Sveta o vzpostavitvi evropskega jamstva za otroke, da bi se strukturno spoprijeli s tem izzivom. Komisija bo pri načrtovanju ESS+ storila vse, kar je v njeni moči, da zagotovi, da države članice namenijo ustrezna sredstva ESS+ za prispevanje k izvajanju evropskega jamstva za otroke. Poleg tega bo države članice spodbujala, da uporabijo tudi druge instrumente financiranja EU in nacionalna sredstva, ki so na voljo za podporo ustreznim naložbam na tem področju. O naložbah ESS+ v zaposlovanje mladih Komisija poudarja, da je socialno-ekonomska kriza po izbruhu COVID-19 nesorazmerno prizadela mlade. Med decembrom 2019 in decembrom 2020 se je brezposelnost mladih v EU povečala za 3 odstotne točke, s čimer je število brezposelnih mladih preseglo 3,1 milijona. Komisija opozarja tudi, da je brezposelnost mladih dosledno znatno višja od brezposelnosti odraslega prebivalstva. Po najnovejših podatkih razlika znaša več kot 10 odstotnih točk (17,8 % v primerjavi s 6,6 % decembra 2020). Komisija pozdravlja dogovor, ki sta ga dosegla sozakonodajalca in ki priznava ta izziv v vseh državah članicah. ESS+ je najpomembnejši instrument financiranja EU za izvajanje nedavno sprejetega okrepljenega jamstva za mlade in drugih zadevnih ukrepov v okviru pobude za podporo zaposlovanju mladih. Komisija bo pri načrtovanju ESS+ storila vse, kar je v njeni moči, da zagotovi, da države članice namenijo ustrezna sredstva ESS+ za izvajanje okrepljenega jamstva za mlade. Poleg tega bo države članice spodbujala, da uporabijo tudi druge instrumente financiranja EU in nacionalna sredstva, ki so na voljo za podporo ustreznim naložbam na tem področju.
stališčem Sveta o sprejetju uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa Unije za boj proti goljufijam

2018/0211 (COD)

SPOROČILO KOMISIJE

EVROPSKEMU PARLAMENTU



v skladu s členom 294(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije



v zvezi s

stališčem Sveta o sprejetju uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa Unije za boj proti goljufijam

(Besedilo velja za EGP)

1.Ozadje

Datum predložitve predloga Evropskemu parlamentu in Svetu

(dokument COM(2018) 386 final – 2018/0211 COD): 30. maj 2018 Datum mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora: Datum mnenja Evropskega računskega sodišča: 17. oktober 2018 15. november 2018 Datum stališča Evropskega parlamenta, prva obravnava: Datum sprejetja stališča Sveta: 12. februar 2019 16. marec 2021

2.Cilj predloga Komisije

Komisija je v okviru priprave naslednjega večletnega finančnega okvira (za obdobje 2021–2027) predlagala vzpostavitev programa za boj proti goljufijam. Program ima dva splošna cilja:

(1)zaščita finančnih interesov Evropske unije;

(2)podpora medsebojni pomoči med upravnimi organi držav članic ter sodelovanje med njimi in Komisijo za zagotovitev pravilnega izvajanja carinske in kmetijske zakonodaje.

Neposredno iz teh splošnih ciljev izhajajo trije specifični cilji programa:

(1)preprečevanje goljufij in vseh drugih nezakonitih dejavnosti, ki škodijo finančnim interesom Unije, ter boj proti njim;

(2)podpora poročanju o nepravilnostih, vključno z goljufijami, v zvezi s sredstvi v okviru deljenega upravljanja in predpristopne pomoči iz proračuna Unije;

(3)zagotavljanje orodij za izmenjavo informacij in podpore operativnim dejavnostim na področju medsebojne upravne pomoči v carinskih in kmetijskih zadevah.

S programom za boj proti goljufijam se bo predvsem obnovil sedanji program porabe Herkul III, ki podpira dejavnosti proti goljufijam in vsem drugim nezakonitim dejavnostim, ki škodijo finančnim interesom Unije, obenem pa bo ta program združen s finančno osnovo za naslednji dve operativni dejavnosti:

(1)informacijski sistem za boj proti goljufijam (AFIS), ki je operativna dejavnost, sestavljena iz niza carinskih aplikacij IT, ki jih upravlja Komisija za izvajanje nalog, ki so ji bile zaupane z Uredbo (ES) št. 515/97 o medsebojni upravni pomoči na področju carine in kmetijstva, ter

(2)sistem za upravljanje nepravilnosti za poročanje držav članic o odkritih goljufijah in nepravilnostih ter njihovo upravljanje in analizo s strani Komisije.

3.Pripombe k stališču Sveta

Stališče Sveta, kot je bilo sprejeto na prvi obravnavi, v celoti odraža dogovor, dosežen 8. decembra 2020 v trialogu med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo. Glavne točke tega dogovora so:
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.Predmet urejanja predloga

Ta predlog se nanaša na sklep o določitvi stališča, ki naj se v imenu Unije zastopa v Skupnem odboru, ustanovljenem z Evro-sredozemskim letalskim sporazumom med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum).

2.Ozadje predloga

2.1Evro-sredozemski letalski sporazum med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi strani

Namen Sporazuma je spodbujati postopno odpiranje dostopa do trga in uskladiti zakonodajo, da bi se približali predpisom EU, tudi na področjih varnosti, upravljanja zračnega prometa, gospodarske ureditve, varstva potrošnikov in okolja. Pravila bi morala temeljiti na ustrezni zakonodaji, veljavni v Evropski uniji, kot je določeno v Prilogi VI k temu sporazumu.

Sporazum je začel veljati 19. marca 2018.

2.2Skupni odbor

Skupni odbor se ustanovi v skladu s členom 22 Sporazuma. Odgovoren je za upravljanje Sporazuma in zagotavlja njegovo pravilno izvajanje.

V ta namen sodeluje na številnih področjih ter daje priporočila in sprejema odločitve, kadar je to izrecno določeno v Sporazumu. Njegove glavne naloge so sodelovanje s: (a) spodbujanjem strokovne izmenjave o novih zakonodajnih ali regulativnih pobudah in razvoju, tudi na področjih varovanja, varnosti, okolja, letalske infrastrukture (vključno s sloti) in varstva potrošnikov; (b) rednim preverjanjem socialnih vplivov Sporazuma med njegovim izvajanjem, zlasti na področju zaposlovanja, in oblikovanjem ustreznih odzivov na pomisleke, ki so spoznani za utemeljene; (c) proučevanjem možnih področij za nadaljnji razvoj Sporazuma, vključno s priporočilom za njegove spremembe.

Poleg tega v skladu s členom 5 (Naložbe) Sporazuma Skupni odbor prouči vprašanja v zvezi z medsebojnimi naložbami z večinsko udeležbo ali spremembe pri dejanskem nadzoru letalskih prevoznikov pogodbenic.

V skladu s členom 22(6) Sporazuma Skupni odbor s sklepom sprejme svoj poslovnik.

2.3Predvideni akt Skupnega odbora

Skupni odbor naj bi na svojem prvem sestanku sprejel sklep v zvezi s sprejetjem poslovnika Skupnega odbora (v nadaljnjem besedilu: predvideni akt).

Namen predvidenega akta je v skladu s členom 22(6) Sporazuma sprejeti poslovnik, ki ureja organizacijo in delovanje Skupnega odbora, da se omogoči ustrezno izvajanje Sporazuma.

3.Stališče, ki se zastopa v imenu Unije

Stališče, ki se zastopa v imenu Unije, bi moralo biti podpora sprejetju poslovnika Skupnega odbora, ustanovljenega s Sporazumom. Stališče bi moralo temeljiti na osnutku sklepa Skupnega odbora, priloženem predlaganemu sklepu Sveta.

4.Pravna podlaga
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.Predmet urejanja predloga

Ta predlog se nanaša na sklep o določitvi stališča, ki se v imenu Unije zastopa v Skupnem odboru, ustanovljenem z Evro-sredozemskim letalskim sporazumom med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum).

2.Ozadje predloga

2.1Evro-sredozemski letalski sporazum med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani

Cilj sporazuma je spodbujati postopno odpiranje dostopa do trga in uskladiti zakonodajo, da bi se približali EU, tudi na področjih varnosti, varovanja, upravljanja zračnega prometa, gospodarske ureditve, varstva potrošnikov in okolja. Pravila bi morala temeljiti na ustrezni veljavni zakonodaji v Evropski uniji, kot je določeno v Prilogi III k temu sporazumu.

Sporazum predvideva odpravo vseh omejitev na podlagi državljanstva, zmogljivosti in pogostosti med pogodbenicama. Zagotavlja tudi daljnosežno regulativno zbliževanje na področjih, kot so upravljanje zračnega prometa, varnost, varovanje, okolje, konkurenca in varstvo potrošnikov.

Sporazum je začel veljati 2. avgusta 2020.

2.2Skupni odbor

Skupni odbor se ustanovi v skladu s členom 21 Sporazuma. Odgovoren je za upravljanje Sporazuma in zagotavlja njegovo pravilno izvajanje.

V ta namen sodeluje na številnih področjih ter daje priporočila in sprejema sklepe v primerih, kadar to izrecno določa Sporazum. Njegove glavne naloge so sodelovanje s: (a) pospeševanjem strokovne izmenjave o novih zakonodajnih ali regulativnih pobudah in razvoju, tudi na področju varovanja, varnosti, okolja, letalske infrastrukture (vključno s sloti), konkurenčnega okolja in varstva potrošnikov; (b) rednim preverjanjem socialnih vplivov Sporazuma med njegovim izvajanjem, zlasti na področju zaposlovanja in oblikovanja ustreznih odzivov na skrbi, za katere se ugotovi, da so upravičene; (c) preučevanjem možnih področij za nadaljnji razvoj Sporazuma, vključno s priporočilom za njegove spremembe; (d) strinjanjem, na podlagi soglasja, o predlogih, pristopih ali dokumentih postopkovne narave, neposredno povezanih z delovanjem Sporazuma.

Poleg tega, v skladu s členom 5 (Naložbe) Sporazuma Skupni odbor prouči vprašanja v zvezi z medsebojnimi naložbami z večinsko udeležbo ali spremembami v učinkovitem nadzoru letalskih prevoznikov pogodbenic.

V skladu s členom 21(3) Sporazuma Skupni odbor s sklepom sprejme svoj poslovnik.

2.3Predvideni akt skupnega odbora

Skupni odbor na svojem prvem sestanku sprejme sklep v zvezi s sprejetjem poslovnika Skupnega odbora (v nadaljnjem besedilu: predvideni akt).

Namen predvidenega akta je v skladu s členom 21(3) Sporazuma sprejeti poslovnik, na katerem temelji organizacija in delovanje Skupnega odbora, da se omogoči ustrezno izvajanje Sporazuma.

3.Stališče, ki se zastopa v imenu Unije

Cilj stališča, ki se zastopa v imenu Unije, bi moralo biti sprejetje poslovnika Skupnega odbora, ustanovljenega s Sporazumom. Stališče bi moralo temeljiti na osnutku sklepa Skupnega odbora.

4.Pravna podlaga
o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v Skupnem odboru, ustanovljenem na podlagi Sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo in Japonsko, o spremembi dodatkov 2-C-1 in 2-C-2 k Prilogi 2-C (Motorna vozila in njihovi deli)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.Predmet urejanja predloga

Ta predlog se nanaša na sklep o stališču, ki se v imenu Unije zastopa v Skupnem odboru, ustanovljenem s Sporazumom o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo in Japonsko, v zvezi s predvidenim sprejetjem sklepa Skupnega odbora o spremembi dodatkov 2-C-1 in 2-C-2 k Prilogi 2-C (Motorna vozila in njihovi deli).

2.Ozadje predloga

2.1.Sporazum o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo in Japonsko

Namen Sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo in Japonsko (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je liberalizirati in olajšati trgovino in naložbe ter spodbujati tesnejše gospodarske odnose med pogodbenicama. Sporazum je začel veljati 1. februarja 2019.

2.2.Skupni odbor

S členom 22.1(1) Sporazuma se ustanovi Skupni odbor, ki ga sestavljajo predstavniki obeh pogodbenic. Člen 22.1(4) določa, da za zagotovitev ustreznega in učinkovitega delovanja Sporazuma „Skupni odbor:

(a)na svojem prvem sestanku sprejme svoj poslovnik; ter

(b)na svojem prvem sestanku sprejme poslovnik sveta in kodeks ravnanja za arbitre iz člena 21.30 ter postopek mediacije iz odstavka 2 člena 21.6.“

V skladu s členom 22.2(3) se vsi sklepi in priporočila Skupnega odbora sprejmejo s soglasjem.

2.3.Predvideni akt Skupnega odbora

Da bi upoštevali regulativni razvoj na Japonskem in v EU v zvezi z izvajanjem pravilnikov UN/ECE, se predlaga, da Skupni odbor sprejme sklep o spremembi dodatkov 2-C-1 in 2-C-2 k Prilogi 2-C k Sporazumu. Spremembe zajemajo vključitev pravilnikov št. 53, 85, 145 in 146 UN/ECE v Dodatek 2-C-1 ter črtanje pravilnikov št. 53 in 85 UN/ECE iz Dodatka 2-C-2.

Predvideni akt bo postal zavezujoč za pogodbenici v skladu s členom 22.2(1) Sporazuma, ki določa: „Skupni odbor lahko sprejme sklepe, če je to določeno v tem sporazumu. Sprejeti sklepi so zavezujoči za pogodbenici. Vsaka pogodbenica sprejme ukrepe, potrebne za izvedbo sprejetih sklepov.“

3.Stališče, ki se zastopa v imenu Unije

Ta predlog sklepa Sveta določa stališče, ki se v imenu Unije zastopa v Skupnem odboru, ustanovljenem s Sporazumom, glede spremembe dodatkov 2-C-1 in 2-C-2 k Prilogi 2-C k Sporazumu.

Pogodbenici sta se na podlagi ocene prve Delovne skupine za motorna vozila in njihove dele dogovorili, da bosta Skupnemu odboru priporočili, naj sprejme sklep o spremembi zgoraj navedenih dodatkov, da se upošteva napredek, dosežen po podpisu Sporazuma v razpravah Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) o regulativnih vprašanjih.

Vključitev navedenih dodatnih pravilnikov ZN v zadevna dodatka bi povečala pravno varnost gospodarskih subjektov v zvezi z regulativnim okvirom preferencialnih trgovinskih odnosov med pogodbenicama.

4.Pravna podlaga
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Osnutek sklepa Skupnega odbora EGP (priloženega predlogu sklepa Sveta) je namenjen spremembi Priloge IV (Energetika) k Sporazumu EGP, da se v Sporazum EGP vključi Uredba Komisije (EU) 2017/1485 z dne 2. avgusta 2017 o določitvi smernic za obratovanje sistema za prenos električne energije je treba vključiti v Sporazum EGP.

Omrežni kodeksi in smernice za električno energijo, kot so določeni v 3. energetskem svežnju, določajo tehnična pravila za olajšanje trgovanja na notranjem trgu EU z električno energijo. V celoti delujoč in medsebojno povezan notranji trg z energijo je ključen za uresničevanje ciljev zanesljive oskrbe z energijo, povečanja konkurenčnosti in zagotavljanja, da lahko vsi odjemalci kupujejo energijo po dostopnih cenah. Med Norveško kot državo Efte, ki je del EGP, in državami članicami EU so bile vzpostavljene pomembne elektroenergetske povezave. Zato je nujno, da se tehnična pravila, ki se uporabljajo za trgovanje na notranjem trgu EU z električno energijo, razširijo na EGP, da se zagotovi pravna homogenost kot podlaga za trgovanje z električno energijo.

Uredba Komisije (EU) 2017/1485 določa smernice za obratovalno sigurnost, usklajevanje izmenjave podatkov, usposabljanje in certificiranje zaposlenih, usklajevanje v primeru izklopov, načrtovanje voznih redov v smislu obratovanja sistema ter regulacije delovne moči in frekvence ter rezerve. Uredba Komisije (EU) 2017/1485 se uporablja za vse prenosne sisteme, distribucijske sisteme in povezovalne daljnovode ter regijske koordinatorje sigurnega obratovanja, razen za tiste na otokih, ki niso relevantna sinhrona območja.

Prilagoditve, navedene v osnutku priloženega sklepa Skupnega odbora EGP, presegajo zgolj tehnične prilagoditve v smislu Uredbe Sveta št. 2894/94. Stališče Unije zato določi Svet.
Natančneje je Odbor menil: (i) da bi Uredba morala vključevati tudi splošne akte in ne le posamične akte; (ii) da bi moralo biti mogoče izpodbijati vsak upravni akt, ki se zgolj „nanaša“ na okolje, in ne le akte „v skladu“ z okoljskim pravom; (iii) da bi bilo treba mehanizem upravne revizije razširiti tako, da bi poleg NVO vključeval tudi druge člane javnosti, in (iv) da bi moralo biti mogoče revizijo opraviti tudi za akte, ki nimajo pravno zavezujočih in zunanjih učinkov.

Uredba je NVO omogočila, da od institucij in organov EU zahtevajo revizijo nekaterih odločitev – posamičnih aktov –, sprejetih na podlagi okoljskega prava. Vendar Konvencija v svojem členu 9(3) ne razlikuje med posamičnimi in splošnimi akti.

II.Medinstitucionalni odziv na ugotovitve Odbora

·študijo o možnostih EU za obravnavo ugotovitev, in sicer do 30. septembra 2019,

·predlog spremembe Uredbe (ali pa naj obvesti Svet o drugih ukrepih), in sicer do 30. septembra 2020.

Komisija je 10. oktobra 2019 objavila podrobno zunanjo študijo o delovanju dostopa do pravnega varstva v okoljskih zadevah v zvezi z dejanji in opustitvami institucij in organov EU ter v zvezi z možnostmi za izboljšanje trenutnega položaja. To je vključevalo podrobno proučitev upravnih revizij, ki jih je Komisija izvedla na podlagi Uredbe. Na podlagi te študije so službe Komisije poročale o izvajanju Konvencije v EU na področju dostopa do pravnega varstva v okoljskih zadevah (v nadaljnjem besedilu: poročilo). Študija in poročilo sta upoštevala ugotovitve Odbora, vendar sta bila obsežnejša; oba sta ugotovitve obravnavala v okviru temeljnih načel pravnega reda EU in njenega sistema sodne revizije v skladu z Izjavo iz Budve ter v okviru pravic, zapisanih v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina).

Komisija se je v svojem sporočilu o evropskem zelenem dogovoru, ki je sledilo 11. decembra 2019, zavezala, da „bo proučila potrebo po reviziji Aarhuške uredbe, da bi izboljšala dostop do upravnega in sodnega nadzora na ravni EU za državljane in nevladne organizacije, ki imajo pomisleke glede zakonitosti odločitev, ki vplivajo na okolje“ in da „bo sprejela ukrepe za izboljšanje dostopa do pravnega varstva pred nacionalnimi sodišči v vseh državah članicah“.

Evropski parlament je 15. januarja 2020 v svoji resoluciji o evropskem zelenem dogovoru ponovil, „kako pomembno je, da se državljanom EU zagotovi dejanski dostop do pravnega varstva in dokumentov, ki jih zagotavlja Aarhuška konvencija“; Komisijo je pozval, „naj zagotovi, da bo EU spoštovala Konvencijo“, in pozdravil razmišljanje Komisije o pregledu uredbe o Aarhuški konvenciji.