SL    SL SL 
 
SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 2.7.2008 
SEC(2008) 2164  
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
Spremni dokument k predlogu direktiv e o uporabi bolnikovih pravic na podro čju 
čezmejnega zdravstvenega varstva 
 
Povzetek OCENE U ČINKA 
{COM(2008) 414 kon č.} 
{SEC(2008) 2163} 
 
SL 2   SL 1. U VOD 
Cilj ocene u činka je prou čiti potrebo po razli čnih možnostih in morebitne vplive 
ukrepov Skupnosti na podro čju čezmejnega zdravstvenega varstva. Po izklju čitvi 
zdravstvenih storitev iz  direktive o storitvah Komisija v to pobudo vklju čuje željo 
Evropskega parlamenta in Sveta po prou čitvi potrebe po ob likovanju posebnega 
predloga na podro čju čezmejnega zdravstvenega varstva.  
Čezmejno zdravstveno varstvo lahko ima razli čne oblike. To poro čilo se bo 
večinoma osredoto čalo na pobude v zvezi s čezmejno mobilnostjo bolnikov. Čeprav 
imajo zdravstveno varstvo bolniki raje na voljo čim bliže svojega doma in delovnega 
mesta, pa obstajajo primeri, v katerih je čezmejno zdravstveno varstvo lahko 
ustreznejše. Trenutno le dolo čeno število bolnikov poiš če zdravstvene storitve čez 
mejo. Vendar pa je čezmejno zdravstveno varstvo vse obsežnejše, v prihodnosti pa se 
bo verjetno še pove čalo. Za posamezne bolnike je la hko zelo pomembno, da se lahko 
zdravijo v tujini, so pa u činki čezmejnega zdravstvenega varstva lahko pomembni 
tudi za sistem zdravstvenega vars tva kot celote. Poleg tega lahko čezmejno 
zdravstveno varstvo spodbuja inovacije, prispeva k bolj u činkovitemu na črtovanju in 
uporabi virov ter boljš i splošni kakovosti zdravstveneg a varstva kot celote. Kljub 
temu pa so bili opredeljeni nekateri izzivi. Splošno uveljavljanje pravice do povra čila 
stroškov za zdravstveno varstvo v drugi državi članici je negotovo. Posvetovanje z 
zadevnimi zainteresiranimi stranmi je pokazalo, da je negotovo tudi, kako za 
čezmejno zdravstveno varstvo zagotovi ti potrebne okvire za varne in u činkovite 
zdravstvene storitve.  
2. P OSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI  
Komisija je v objavljenem sporo čilu1 pozvala vse zadevne zainteresirane strani, naj 
sodelujejo v postopku posvetovanj a glede ukrepov Skupnosti na podro čju 
zdravstvenih storitev. Namen posvetovanja je bil jasno opredeliti težavo(-e) na 
področju čezmejnega zdravstvenega varstva in zbrati predloge glede ciljev in 
možnosti politike. V zbirnem poro čilu2 je zbranih 280 prispevkov iz tega 
posvetovanja. Posamezni prispevki so objavljeni na spletni strani Komisije3. 
Vprašani so na splošno pozdravili pobudo Komisije glede ukrepov Skupnosti na 
področju zdravstvenih storitev. Ve čina nacionalnih vlad  in mnoge druge 
zainteresirane strani so iz razile željo, da mora kateri koli predlog Komisije o 
zdravstvenih storitvah temeljiti na „Skl epih Sveta o skupnih vrednotah in na čelih 
zdravstvenih sistemov EU“4. Mnogi vprašani (predvsem nacionalne vlade, sindikati 
in kupci) so poudarili, da mora vsak ukr ep Skupnosti, ki vpliva na zdravstvene 
sisteme, spoštovati na čelo subsidiarnosti, pri čemer so se sklicevali zlasti na člen 152 
                                                 
1 Sporo čilo Komisije „Posvetovanje glede ukrepov Skupnosti na podro čju zdravstvenih storitev“, SEC 
(2006) 1195/4, 26. september 2006. 
2 Dokument Komisije „Zbirno poro čilo o odgovorih na posvetovanje glede ukrepov Skupnosti na 
področju zdravstvenih storitev“ (2007). 
3 http://ec.europa.eu/health/ph_overview/co_oper ation/mobility/results_open_consultation_en.htm. 
4 2733. sre čanje Sveta za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov v Luxembourgu, 
1.–2. junija 2006. 
 
SL 3   SL Pogodbe o ustanovitvi Evropske Skupnosti, čeprav so drugi trdili, da na čelo 
subsidiarnosti ne sme prepre čevati uveljavljanj a temeljnih svoboš čin EU.  
3. DODATNE RAZISKAVE  
Komisija je pozvala Evropski observatorij za zdravstvene sisteme in politike, naj 
opravi pregled stanja za pr edstavitev gibanj in trenutnih razmer na podro čju 
čezmejnega zdravstvenega varstva5. Študija omogo ča boljši vpogled v podatke o 
dostopu do zdravstvenega varstva, izkušnjah o čezmejnem sodelovanju, kakovosti in 
varnosti zdravstvenega varstva v Evropski uniji ter tudi razvoj u v zvezi s pravicami 
bolnikov. Navedene so tudi razlike glede dajatev in tarif v državah članicah. Študija 
omogoča vpogled v vpliv čezmejne oskrbe na temeljne cilje in funkcije sistemov 
zdravstvenega varstva ter pregled obstoje čih podatkov o čezmejnem zdravstvenem 
varstvu. 
Komisija je izvedla tudi raziskavo Eurobarometra o čezmejnem zdravstvenem 
varstvu v EU, da se zagotovijo dodatni podatki o dejanskem obsegu čezmejne 
mobilnosti bolnikov, pripravljenosti  bolnikov, da zdravniško oskrbo poiš čejo v tujini, 
ter prednostih in izzivih prejemanja čezmejnih zdravstvenih storitev6.  
4. S UBSIDIARNOST  
Primarna odgovornost posameznih držav članic je, da organizirajo svoje sisteme 
zdravstvenega varstva tako, kot najbolje us treza njihovi državi in državljanom. Kljub 
temu pa se v časih zdravstvene storitve,  ki jih državljani potr ebujejo, lahko najbolje 
zagotovijo v drugi državi članici, in sicer zaradi bliž ine kraja bivanja državljana, 
svoje specializacije ali pomanjkanja zmoglji vosti za zagotavljanje navedenih storitev 
v njihovi mati čni državi. V skladu z na čelom subsidiarnosti Skupnost na tem 
področju ukrepa samo, kadar države članice ne morejo zadovoljivo dose či ciljev 
predlaganih ukrepov in ji h zaradi obsega ali u činkov predlaganih uk repov lahko laže 
doseže Skupnost.  
Zakonodaja Skupnosti na čeloma že zagotavlja pravice do čezmejnega gibanja blaga, 
storitev in oseb na splošno ter bolj specifi čno zdravstvenih izdelkov, storitev in 
bolnikov. Vendar pa glede tega obstajajo vprašanja  in ni jasno, kaj to  za državljane in 
vse druge vklju čene zainteresirane strani pomeni v praksi. Sodiš če evropskih 
skupnosti v primerjavi z nacionalnimi vladami druga če razlaga pravila Skupnosti. 
Vendar pa, kot so med posvetova njem poudarile številne države članice, tudi po tem, 
ko je Sodiš če predložilo svojo razlago, državam članicam še vedno ni popolnoma 
jasno, kako je treba posamezne primere razl agati na splošno. Zaradi teh negotovosti 
države članice težko ustrezno upravljajo svoj e sisteme zdravstvenega varstva. 
Sodelovanje na ravni Skupnosti, na pr imer z oblikovanjem sekundarne zakonodaje, 
                                                 
5 Wismar M., Palm W., Figueras J., Ernst K. in Van Ginneken E.: Čezmejno zdravstveno varstvo: 
Opredelitev in analiza raznovrstnosti zdravstvenih  sistemov, Evropski observatorij za zdravstvene 
sisteme in politike, 2007. 
6 Raziskava serije Flash Eurobarometer št. 210 o čezmejnih zdravstvenih storitvah v EU; analiti čno 
poročilo, ki ga je pripravila organi zacija Gallup iz Madžarske po naro čilu Generalnega direktorata za 
zdravje in varstvo potrošnikov Evropske komisije (GD SANCO), 2007. 
 
SL 4   SL bi prineslo zahtevano ja snost, ki je ni mogo če zagotoviti zgolj z ukrepi na nacionalni 
ravni.  
Poleg tega se pojavljajo vprašanja o tem, kako zagotoviti čim bolj varno in 
učinkovito čezmejno zdravstveno varstvo. Čezmejno zdravstveno varstvo vklju čuje, 
kot pove že samo ime, številne nadnaci onalne vidike Skupnosti. Bolniki in 
zdravstveni delavci menijo, da je velika ra zlika med tem, ali do neke mere zaupajo v 
veljavna pravila za čezmejno oskrbo, in ali so dejansko prepri čani vanje. Morebitne 
zelo resne posledice kakršne koli pravne  negotovosti v zvezi s pristojnostmi v 
čezmejnih zdravstvenih ustanovah so pomem ben razlog za ukrepanje v zvezi s tem 
vprašanjem. Kadar so državljani deležni čezmejnih zdravstvenih storitev, mora biti 
jasno, katera država je za kaj odgovorna. Tr enutno te jasnosti ni. Posamezne države 
članice ne morejo opredeliti sv ojih lastnih pristojnosti, ne  da bi se dogovorile o teh 
pristojnostih z drugimi vklju čenimi državami. Za rešitev tega vprašanja je potreben 
tudi dogovor glede pristojnosti na ravni Skupnosti. 
5. MOŽNOSTI POLITIKE  
V poročilu o oceni u činka je opisanih pet možnosti za ukrepe na ravni Skupnosti za 
izboljšanje čezmejnega zdravstvenega varstva, ki ne predvidevajo nobenih nadaljnjih 
ukrepov (osnovni scenarij) ali pa podroben pravni okvir za izboljšanje pravne 
gotovosti, jasnosti in čezmejnega sodelovanja. Te možnosti so bile ocenjene na 
podlagi obstoje čih podatkov in z uporabo osnovnih modelnih orodij. Delo 
Evropskega observatorija za zdravstvene sisteme in politike ter rezultati raziskave 
Eurobarometer so bili uporabljeni kot dragocen prispevek.  
Prva možnost ne predvideva ukrepov na ravni Skupnosti. Po tem osnovnem scenariju 
bi bilo posameznim državam članicam v celoti prepuš čeno, da zagotovijo jasnost. V 
okviru druge možnosti bi Komisija za gotovila smernice za vprašanja na podro čju 
zdravstvenega varstva, vendar ne bi predlagala dodatnih zavezujo čih pravnih 
ukrepov. Komisija bi oblikovala sporo čilo s podrobno razlago posledic sodb Sodiš ča 
evropskih skupnosti. To bi vklju čevalo priporo čilo o informacijah, da se omogo čijo 
ozaveščene odločitve ter na čela ali priporo čila za zagotavljanje kakovostnih in varnih 
čezmejnih zdravstvenih storitev. V okviru te možnosti bi Komisija vzpostavila 
mehanizem za zbliževanje držav članic, v okviru katerega bi si izmenjavale ideje in 
dobre prakse na podro čju čezmejnega zdravstvenega vars tva, ter podprla ukrepe za 
oblikovanje skupnih podatkov in kazalnikov kot podlago za oblikovanje politike o zdravstvenih storitvah.  
Tretja možnost bi verjetno v kombinaci ji z milimi ukrepi iz možnosti 2 omogo čila 
vzpostavitev splošnega pravnega okvira za zdravstvene storitve v okviru direktive o zdravstvenih storitvah. Zagotovila  bi jasnost o pravicah za povra čilo stroškov 
zdravljenja v tujini. Uvedla bi sp lošno zahtevo, da morajo države članice svojim 
državljanom zagotoviti podatke o njihovih pravicah do zdravljenja v tujini.  
V okviru tretje možnosti sta opisani dve podmožnosti (3A in 3B) v zvezi z 
odpravljanjem pravne negotovosti glede finan čne upravi čenosti in predhodne 
odobritve povra čila stroškov za čezmejno zdravstveno varstvo. V okviru 
podmožnosti 3A bi obstoje
či okvir za uskladitev sistemov  socialne varnosti ostal 
nespremenjen. Poleg te obstoje če strukture bi nova direktiva uvedla mehanizem, ki bi 
 
SL 5   SL temeljil na na čelih prostega gibanja in razlagi pogodbe s strani Sodiš ča. To bi 
bolnikom omogo čilo, da si poiš čejo kakršno koli zdravs tveno varstvo v tujini 
(bolnišnično in nebolnišni čno oskrbo), ki bi ga lahko zagotovila mati čna država in 
tudi povrnila za stroške, te r katerega stroški se lahko pov rnejo do zneska, ki bi ga 
plačali za isto storitev v mati čni državi. Bolnik bi moral prevzeti morebitne dodatne 
stroške. Predhodna odobritev povra čila stroškov za bolnišni čno oskrbo bi bila še 
naprej možna. V okviru mehanizma 3A bi morale države članice dokazati, da bi 
odhod bolnikov brez postopka predhodne odobritve oslabil finan čno ravnovesje 
njihovih sistemov socialne varnosti, vz drževanje zmogljivosti zdravljenja ali 
zdravniških kompetenc na njihovem ozemlju. 
Podmožnost 3B vklju čuje enak pristop kot podmožnost 3A na vseh podro čjih, razen 
za finančno upravi čenost in predhodno odobritev za čezmejno bolnišni čno oskrbo. 
Kot v podmožnosti 3A bi nova direktiva o zdravstvenih storitvah vzpostavila 
alternativni mehanizem na podlagi na čel prostega pretoka in na na čelih, oblikovanih 
na podlagi odlo čb Sodišča, vendar pa bi se v okviru možnosti 3A ta direktiva 
uporabljala za finan čne vidike vseh čezmejnih zdravstvenih storitev, v okviru 
podmožnosti 3B pa bi se ta dire ktiva uporabljala z golj za nebolnišni čno čezmejno 
oskrbo. 
V okviru možnosti 4 bi bila oblikovana podr obna pravna pravila na evropski ravni. 
Komisija bi predlagala podr oben okvir za uskladitev pr avnih ukrepov glede vprašanj, 
kot so zbiranje podatkov, za gotovitev informacij bolni kom, merila za odobritev in 
postopek odobritve, standardi za kakovost in varnost, pravice bolnikov in izpla čila 
nadomestil v primeru škode. Glede na na čelo subsidiarnosti bi to možnost verjetno 
težko upravi čili. 
6. V PLIV UKREPOV NA RAVNI SKUPNOSTI  
V oceni u činka je bilo analiziranih pet razli čnih vrst vplivov. Najprej je bil 
opredeljen vpliv stroškov in  koristi zdravljenje zaradi  mobilnosti bolnika. Iz 
preglednice 1 je jasno, da bo pove čanje možnosti za zagotavljanje čezmejnega 
zdravstvenega varstva privedlo do pove čanja stroškov zdravljenja. Vendar pa ti 
stroški ostajajo neznatni v primerjavi s pove čanimi koristmi zdravljenja, ki se 
povečujejo tudi z možnostmi zdravljenja v tujini.  Analizirani so bili tudi stroški za 
usklajevanje. Ocena u činka pojasnjuje, da se z vz postavitvijo pra vne gotovosti ti 
stroški za usklajevanje zmanjšujejo.  
Vendar pa vzpostavitev podrobnega pravnega okvira (možnost 4) na za četku 
povzroči znatno pove čanje stroškov zaradi dejstva, da je treba vsak sistem 
zdravstvenega varstva prilagoditi  novim podrobnim pravilom. V poro čilu o oceni 
učinka so navedene tudi spremembe upravni h stroškov za vsako analizirano možnost. 
Čim večja je vzpostavljena pravna gotovost, tem nižji so upravni stroški. Pojasnitev 
možnosti za čezmejno zdravstveno varstvo bo ve č ljudem omogo čila hitrejši dostop 
do zdravljenja, ki ga potrebujejo. Ker bo v sistem zdravstvenega varstva vklju čenih 
več ljudi, se bodo pove čale socialne koristi. 
 
SL 6   SL 7. P RIMERJAVA MOŽNOSTI  
Preglednica 1 : Vpliv vsake možnosti s finan čnega vidika 
V okviru prve možnosti so obstoje če težave še vedno prisotne. Pravice do povra čila 
stroškov za čezmejno zdravstveno varstvo z neposredno uporabo na čel prostega 
gibanja so vzpostavljene zgolj teoreti čno. Vendar pa bi te pravice v praksi težko 
uveljavljali brez ukrepov Skupnosti. Brez  jasnega okvira za zagotavljanje 
minimalnih zahtev po varnem in u činkovitem čezmejnem zdravstvenem varstvu na 
tem podro čju prav tako ostaja negotovost. Pole g tega nesprejetje nadaljnih ukrepov 
ne pomeni odprave stroškov za čezmejno zdravstveno varstvo. Prej gre za 
nadaljevanje obstoje čih gibanj, vendar s stroški za odpravljanje navedenih 
negotovosti. Socialna neen akost ne bo odpravljena. Osebe s slabšim gmotnim 
položajem ne bodo pripravljene vnaprej pla čati stroškov zdravstvenega varstva brez 
zagotovljenega pravnega jamstva za povra čilo. 
V okviru druge možnosti so predvi dene nekatere izboljšave. Klju čno vprašanje te 
možnosti je gotovost; zaradi morebitnih kata strofalnih posledic za bolnike, ki imajo 
težave s čezmejnim zdravstvenim varstvom, smernice v primerjavi s pravno 
gotovostjo o čezmejni oskrbi niso dovolj, niti za bolnike niti za zaposlene v tem 
sektorju. Možnost tri omogo ča uravnoteženost ukrepov Skupnosti z ukrepi na 
nacionalni ravni. Zagotavlja uresni čevanje glavnega cilja za zagotavljanje zadostne 
gotovosti o klju čnih vprašanjih na podro čju čezmejnega zdravstvenega varstva. Ta 
možnost na splošno izkoriš ča vse možnosti čezmejnega zdravstvenega varstva in v 
največji meri zagotavlja socialno enakost. Omogo ča tudi gotovost v zvezi s povra čili 
stroškov. Čeprav možnost štiri zagotavlja še ve čjo stopnjo gotovosti, pa možnost dva 
v celoti vklju čuje nesorazmerne stroške in raven sprememb in usklajevanja, ki je 
neustrezna in ni v skladu z na čelom subsidiarnosti. 
Ključna izbira v okviru možnosti tri je obravnava čezmejne bolnišni čne oskrbe. 
Možnost 3A je edina možnost s pove čanjem morebitnega dostopa do čezmejne  Možnost  1 Možnost  2 Možnost  3A Možnost  3B Možnost  4 
Stroški 
zdravljenja  1,6 milijona EUR 2,2 milijona EUR 30,4 milijona EUR 3,1 milijona EUR 30,4 milijona EUR 
Koristi 
zdravljenja  98 milijonov EUR 135 milijonov EUR 585 milijon ov EUR 195 milijonov EUR 585 milijonov EUR 
Stroški za 
usklajevanje 
 500 milijonov EUR 400 milijonov EUR 315 milij onov EUR 300 milijonov EUR 20 milijard EUR 
Upravni 
stroški  100 milijonov EUR 80 milijonov EUR 60 milijo nov EUR 60 milijonov EUR 60 milijonov EUR 
Socialne 
koristi  zdravljenje dodatnih 195 000 
bolnikov 
 zdravljenje 
dodatnih 270 000 
bolnikov  zdravljenje 
dodatnih 780 000 
bolnikov  zdravljenje 
dodatnih 390 000 
bolnikov  zdravljenje 
dodatnih 780 000 
bolnikov  
 
SL 7   SL oskrbe, v okviru katere morebitna vrednost koristi bolnikov odteh ta celotne stroške 
sistema. Dolgoro čno pa ni razloga za domnevo, da bo izvajanje možnosti 3A motilo 
načrtovanje in splošno trajnost. Države pošiljateljice in države prejemnice bodo 
imele koristi od pove čane učinkovitosti in kakovosti čezmejnega in nacionalnega 
zdravstvenega varstva. Možnost 3B predvide va nižje stroške zdra vljenja, vendar pa 
tudi manjše koristi in zato ne zagotavlja čistega dobi čka od stroškov iz te možnosti. 
Najprimernejša možnost je zato podmožnost 3A možnosti 3. 
Možnost štiri verjetno prinaša pozitivne rezultate. Vendar pa  je zaradi usklajevanja 
dodatno upravno breme v obdobju izvajanj e znatno. Ta možnost bi spodkopala 
načelo subsidiarnosti. Države članice imajo razli čna ozadja in razli čne sisteme 
zdravstvenega varstva. Ta raznovrstnos t narekuje podroben pristop do ukrepov 
Skupnosti, in sicer „od zgoraj navzdol“, saj je ta možnos t verjetno neizvedljiva in 
neučinkovita v številnih primerih.