ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
16. opozarja na odstavek 1(xxvii) svoje resolucije o predlogu Uredbe Sveta o ustanovitvi Kohezijskega
sklada (1), sprejete dne 6. julija 2005, in poziva Komisijo, da predvidi podoben sistem premij v obliki rezerv
Skupnosti za kakovost in u činkovitost, posebej namenjenih pobudam za ukrepe, ki imajo čezmejne u činke
ali so potencialno v tesni zvezi z obstoje čo infrastrukturo v evroregijah;
17. naro ča svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.
(1) Sprejeta besedila, P6_TA(2005)0278.
P6_TA(2005)0449
Imuniteta Andrzeja P ęczaka
Sklep Evropskega parlamenta o zahtevi za za ščito imunitete in privilegijev Andrzeja P ęczaka,
nekdanjega poslanca Evropskega parlamenta (2005/2128(IMM))
Evropski parlament ,
— ob upo števanju zahteve Andrzeja P ęczaka za za ščito njegove imunitete v zvezi s kazenskimi postopki,
ki so bili proti njemu spro ženi 18. aprila 2005 na okro žnem sodi ščuv Łódźu na Poljskem, in razgla-
šeni na plenarnem zasedanju 25. maja 2005,
— ob upo števanju členov 8, 9 in 10 Protokola z dne 8. aprila 1965 o privilegijih in imunitetah Evropskih
skupnosti ter člena 6(2) Akta z dne 20. septembra 1976 o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s
splošnimi neposrednimi volitvami,
— ob upo števanju sodb Sodi šča Evropskih skupnosti z dne 12. maja 1964 in 10. julija 1986 (1),
— ob upo števanju členov 6(3) in 7 svojega Poslovnika,
— ob upo števanju poro čila Odbora za pravne zadeve (A6-0330/2005),
A. ker je bil Andrzej P ęczak izvoljen v poljski parlament (Sejm) 23. septembra 2001; ker je po podpisu
Pristopne pogodbe 16. aprila 2003 postal opazovalec; ker je bil poslanec v Evropskem parlamentu od1. maja 2004 do 19. julija 2004; ker je njegov mandat v poljskem parlamentu potekel 19. oktobra 2005,
B. ker se Andrzej P ęczak prito žuje, da je urad poljskega javnega to žilca v svojih postopkih kr šil zakon in
da so sklepi okro žnega sodi šča o njegovem pridr žanju, priporu in kasnej šem podalj šanju pripora poli-
tično pogojeni,
C. ker se Andrzej P ęczak prito žuje, da kazenski postopki, ki so bili spro ženi proti njemu, kr šijo domnevo
nedol žnosti, in da razmere njegovega pridr žanja in pripora omejujejo njegove zmo žnosti za obrambo,
D. ker se Andrzej P ęczak prito žuje, da je postopek, s katerim mu je Sejm odvzel imuniteto, bil „pravno
neveljaven “ter temelji na objavah v javnih ob čilih, in da njegovi pozivi k posredovanju, ki jih je poslal
razli čnim osebam (kot je npr. varuh človekovih pravic), niso imeli u činka,
E. ker na osnovi pridobljenih informacij Andrzeja P ęczaka ne ščiti parlamentarna imuniteta v zvezi z
nobeno od zahtev, ki so bile predstavljene predsedniku Evropskega parlamenta,
1. sklene, da ne bo za ščitil imunitete in privilegijev Andrzeja P ęczaka.
(1) Zadeva 101/63, Wagner proti Fohrmannu in Krieru , [1964] PSES 195 in zadeva 149/85, Wybot proti Faureu in drugim ,
[1986] PSES 2391.C 285 E/74 SL 22.11.2006 Uradni list Evropske unije
Četrtek, 1. december 2005
P6_TA(2004)0093

Zahtevek za odvzem parlamentarne imunitete Rainerja Wielanda

Sklep Evropskega parlamenta o zahtevku za odvzem imunitete g. Rainerju Wielandu (2004/2174(IMM))

Evropski parlament,

- ob upoštevanju zahtevka za odvzem imunitete g. Rainerju Wielandu, ki ga je predložilo Ministrstvo za pravosodje Zvezne republike Nemčije dne 17. avgusta 2004 in ki je bil sporočen na plenarnem zasedanju 13. septembra 2004,

- potem ko je bila g. Rainerju Wielandu, v skladu s členom 7(3) Poslovnika Evropskega parlamenta, dana možnost zaslišanja in je izjavil, da ne bo nasprotoval odvzemu imunitete,

- ob upoštevanju člena 10 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti z dne 8. aprila 1965, kakor tudi člena 6(2) Akta o volitvah članov Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

- ob upoštevanju sodb Sodišča Evropskih skupnosti z dne 12. maja 1964 in z dne 10. julija 1986 [1],

- ob upoštevanju člena 46 Temeljnega zakona Zvezne republike Nemčije,

- ob upoštevanju členov 6(2) in 7 Poslovnika,

- ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A6-0059/2004),

1. odloči, da g. Rainerju Wielandu odvzame imuniteto;

2. naroči svojemu predsedniku, da ta sklep in prej navedeno poročilo odbora nemudoma posreduje pristojnim oblastem Zvezne republike Nemčije.

[1] Ref. Zbornik sodne prakse Sodišča 1964, str. 419, zadeva 101/63 (Wagner/Fohrmann in Krier), in Zbornik 1986, str. 2391, zadeva 149/85 (Wybot/Faure).

--------------------------------------------------
32.

ugotavlja, da se je postopek posodabljanja okoljske in socialne politike skupine EIB začel leta 2020 in je februarja 2022 privedel do odobritve novega okvira za okoljsko in socialno trajnost; pozdravlja revidirane okoljske in socialne standarde EIB, vključene v okvir, zlasti tiste v zvezi s pravicami delavcev, biotsko raznovrstnostjo in varstvom okolja; ugotavlja, da Listina EU o temeljnih pravicah zavezuje EIB in da so načela človekovih pravic v celoti vključena v postopke in standarde potrebne skrbnosti na ravni projektov, vključno z javno dostopnimi predhodnimi ocenami, pri čemer je mogoče tudi v primeru resnih kršitev človekovih pravic ali okoljskih in socialnih standardov začasno ustaviti izplačila; pozdravlja dejstvo, da morajo EIB in njeni promotorji človekove pravice obravnavati kot del postopka presoje vplivov na okolje in družbo; poziva EIB in njene posrednike, naj razkrijejo podrobnosti o dejanskih okoljskih in socialnih tveganjih ali tveganjih, povezanih z dejavnostmi, ki jih izvajajo njeni partnerji; poudarja, da nobene nove zahteve ne bi smele povzročiti večje birokracije za mala in srednja podjetja; poziva EIB, naj poskrbi, da bo mehanizem za pritožbe zlahka dostopen, pravočasen in učinkovit, da bi odkrili in odpravili kakršne koli morebitne kršitve človekovih pravic v projektih, povezanih z EIB; poziva EIB, naj o tem poroča Parlamentu in svojemu svetu guvernerjev;
O.

ker so podnebne spremembe in pandemija covida-19 pokazale, da so svetovne javne dobrine, kot so med drugim dostop do zdravstva, čist zrak in voda, hrana in drugi viri, izobraževanje, tehnologija in kibernetski prostor, globalno pomembne ter da jih je treba v politikah obravnavati prednostno, vključujoče, varno in zanesljivo; ker nas je pandemija covida-19 opozorila na očitno dejstvo: zaradi pandemije je naša veriga zdravstvene varnosti le tako močna kot najšibkejši zdravstveni sistem; ker je covid-19 grožnja ljudem in gospodarstvom vsepovsod; ker so za dostop do svetovnih javnih dobrin in odzive politik, s katerimi bi ta dostop standardizirali in razširili na vse države in skupnosti, potrebni svetovno sodelovanje glede ciljev, minimalni skupni standardi ter dejavna podpora najranljivejšim državam in skupnostim; ker je za to potrebna učinkovita večstranska agenda, osredotočena na svetovne javne dobrine in strukture upravljanja, s katerimi se bo izboljšal dostop do teh dobrin; ker se učinkovitega dialoga o politikah, sodelovanja in zagotavljanja dostopa do svetovnih javnih dobrin ne sme in ga ni mogoče nikoli obravnavati ločeno od spodbujanja in varstva temeljnih pravic ter dostojanstva, pa tudi opolnomočenja vseh ljudi, zlasti najbolj ranljivih; ker je pandemija covida-19 pokazala, kako pomembna sta delo Svetovne zdravstvene organizacije in njena zmogljivost za hitro in učinkovito odzivanje na pandemijo, hkrati pa je izpostavila pomisleke, kot so poskusi vmešavanja in manipulacije njenega ukrepanja v zvezi s tem;
56.

poudarja potrebo po nadaljnjem izvajanju deklaracije iz Corka II o boljšem življenju na podeželskih območjih, da bi razmislili o izzivih in priložnostih, s katerimi se trenutno soočajo evropski otoki; poziva, naj se v dolgoročni viziji za podeželska območja posebej upoštevajo posebnosti najbolj oddaljenih regij in egejskih otokov; poziva Komisijo, naj med postopki regionalnega načrtovanja spodbuja otoške politike za podporo trajnostnemu kmetijstvu, proizvodnji hrane, podeželskemu turizmu, modremu gospodarstvu in povezljivosti, tudi s financiranjem, ki dopolnjuje financiranje iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja, obravnavanjem podnebnih sprememb, zaščito biotske raznovrstnosti, uvajanjem krožnega gospodarstva in prehodom na energijo iz obnovljivih virov; poleg tega poziva Komisijo, naj oceni tudi dejanske stroške otoške in dvojne otoške lege otočij, pri tem pa upošteva ranljivosti in prednosti otokov, zlasti najbolj oddaljenih regij; meni, da bi morala kohezijska politika EU upoštevati dejanske stroške otoške lege za otoške regije, izvesti pa bi bilo treba tudi oceno učinka pobud in ukrepov EU na otokih na podlagi najnovejših in usklajenih podatkov; poudarja, da opazovalna skupina za podeželje pomeni edinstveno priložnost za pripravo ustreznih in posodobljenih visokokakovostnih podatkov za otoška območja, ki bodo med drugim osredotočeni na dostop do zemljišč in s katerimi bo ustvarjena podlaga za celostni kmetijski in gospodarski razvoj otokov;
29.

poudarja pozitivni učinek programa Erasmus+ v tretjih državah kot dejavnika v procesu evropskega povezovanja in v krepitvi prepoznavnosti EU; poudarja potrebo po boljših partnerstvih in večji vključenosti projektov Erasmus+ v pridruženih državah in drugih upravičenih državah, zlasti na Zahodnem Balkanu in v vzhodnem in južnem sosedstvu; poziva Komisijo, naj olajša digitalno in osebno mednarodno posvetovanje med nacionalnimi agencijami v državah članicah in sodelujočih državah, da bi izmenjali dobre prakse; ugotavlja, da bo to dodatno okrepilo njihovo sodelovanje in jim omogočilo izvajanje novih rešitev, zamisli in izkušenj, pridobljenih na terenu, s čimer se bo povečalo število udeležencev v programu Erasmus+;
1.

ugotavlja, da člen 21 PEU zagotavlja ustrezno pravno podlago za prilagoditev zunanjega delovanja Unije ter skupne varnostne in obrambne politike za soočanje z glavnimi izzivi 21. stoletja, katerih glavna gonila so podnebne spremembe in dejavniki, ki so povezani s podnebjem; želi spomniti, da člen 21 PEU od Unije zahteva „(c) ohranjanje miru, preprečevanje sporov in krepitev mednarodne varnosti […]; […] (f) oblikovanj[e] ukrepov za ohranitev in izboljšanje kakovosti okolja in trajnostnega gospodarjenja s svetovnimi naravnimi viri […] [in] (g) pomoč prebivalstvu, državam in regijam, ki se spopadajo z naravnimi nesrečami ali nesrečami, ki jih je povzročil človek“; poudarja, da je nujno treba pospešiti in povečati vključevanje ukrepov, občutljivih za konflikte, za prilagajanje podnebnim spremembam in njihovo blažitev v zunanjo, varnostno in obrambno politiko Unije, zlasti v skupno varnostno in obrambno politiko; navaja, da so v skladu s členoma 42(1) in 43(1) PEU glavni cilji misij in operacij v okviru skupne varnostne in obrambne politike ohranjanje miru, preprečevanje konfliktov in krepitev mednarodne varnosti na območjih, kjer se izvajajo, pri čemer je treba zagotoviti njihovo polno operativno učinkovitost;
E.

ker je dušik pomembno hranilo za rast rastlin in poljščin; ker so visoke koncentracije dušika v vodi škodljive za ljudi in naravo; ker nitrati povzročajo izčrpavanje kisika in evtrofikacijo ter so zato ogroženi zdravje ljudi in ekosistemi; ker imajo velik ekonomski vpliv na čiščenje vode za prehrano ljudi, prevoz sladke vode za prizadete skupnosti in gospodarske sektorje, ki so odvisni od onesnaženih voda;
36.

poudarja, da lahko prevoz blaga v Ukrajino in mejne države članice z velikim pritokom beguncev naleti na regulativne ovire; pozdravlja ukrepe, ki jih je sprejela Komisija, da bi pojasnila nekatere ukrepe za olajšanje cestnega prevoza v izjemnih okoliščinah, ki jih je povzročila ruska agresija proti Ukrajini, in države članice spodbudila k uporabi teh ukrepov, kot so odobritev začasnih vozniških izkaznic ukrajinskim voznikom, ki delujejo v EU in se ne morejo vrniti v Ukrajino, da bi obnovili svoje pretečene izkaznice, sprejetje začasnih izjem od pravil o času vožnje in počitku ob hkratnem zagotavljanju dobrobiti in varnosti voznikov, izvzetje iz plačila cestnin za prevoz, ki se šteje za nujni prevoz, in izjeme od obvezne izdaje dovoljenj za prevoz vseh izdelkov, ki so potrebni za zdravstveno oskrbo; poudarja, da so ukrajinski vozniki tovornjakov v Evropi pod velikim pritiskom zaradi vojne v njihovi državi; poziva Komisijo, naj izvaja strategijo za pomoč voznikom tovornjakov iz Ukrajine pri ponovnem srečanju z njihovimi družinami, ki so razseljene v Evropski uniji, in zagotovi, da bodo države članice nudile pomoč voznikom v stiski;
42.

obžaluje, da le majhen odstotek držav članic trenutno uporablja razpoložljiva orodja IT (Arachne in EDES), ki veliko prispevajo k učinkovitemu podatkovnemu rudarjenju ter odkrivanju goljufij in korupcije, in spodbuja uporabo porajajočih se tehnologij za preprečevanje goljufij in nasprotij interesov; poziva, naj bo uporaba sistema za zgodnje odkrivanje in izključitev (EDES) v deljenem upravljanju obvezna in naj se oblikuje pregleden črni seznam za vso EU; ugotavlja tudi, da sistem EDES ne razlikuje med hčerinskimi družbami večjih družb; poleg tega poziva, naj države članice obvezno uporabljajo orodje Arachne za podatkovno rudarjenje in obogatitev podatkov, da bi dosegle večjo preglednost upravičencev skupne kmetijske politike ter evropskih strukturnih in investicijskih skladov ter da bi uspešno in učinkovito opredelile problematične gospodarske subjekte in z njimi povezane posameznike ali fizične osebe ter bolje preprečevale in odkrivale goljufive dejavnosti; priznava, da bodo prve prilagoditve orodja Arachne izvedene že do konca drugega četrtletja leta 2022; poudarja, da je interoperabilnost in uskladitev sistemov Arachne, EDES ter institucionalnih in nacionalnih podatkovnih zbirk bistvena za učinkovito izmenjavo informacij pri preprečevanju in odkrivanju goljufij v škodo proračuna EU; meni, da bi morali imeti evropski preiskovalni organi celovit dostop do orodja Arachne;
15.

je zaskrbljen, ker vojaški režim pod pretvezo sodelovanja EU in posameznih držav članic s Sudanom na področju migracij krepi svoje zmogljivosti za nadzor in zatiranje ljudi, na primer s povečevanjem svojih nadzornih zmogljivosti, tudi na mejah, in z dobavljanjem opreme; zato poziva EU, naj zagotovi popolno preglednost pri projektih na področju varnosti, v katere je vključen Sudan, vključno z vsemi načrtovanimi dejavnostmi in upravičenci do sredstev EU in državnih sredstev; poudarja, da je treba vedno znova preverjati pristop EU k migracijam, trajnostnemu razvoju, humanitarni pomoči in dobremu upravljanju, hkrati pa krepiti civilno družbo in spodbujati demokratične reforme s ciljem vključujočega političnega razvoja v Sudanu;
(j)

priznata, da se v EU stekajo nezakonito pridobljena sredstva in premoženje, ki se večinoma ne zaplenijo in vrnejo, da je pravni okvir za zaplembo ukradenega premoženja še vedno zelo razdrobljen in da je vračanje nezakonito pridobljenega premoženja moralna dolžnost z vidika pravičnosti in odgovornosti ter verodostojnosti politike EU za podporo demokraciji; podpreta prizadevanja v vseh državah članicah EU, da v svojih sodnih pristojnostih v skladu s Konvencijo OZN proti korupciji zamrznejo in zaplenijo ukradeno premoženje in prihodke, pridobljene s korupcijo, ter jih na pregleden in odgovoren način vrnejo državam izvora in žrtvam, tudi z občutnim izboljšanjem preglednosti, dostopom do informacij o tujem premoženju, ki se nahaja na ozemlju EU, in s smiselno vključitvijo organizacije civilne družbe; nemudoma sprejmeta ukrepe v skladu z zavezami Generalne skupščine OZN iz leta 2021 v zvezi z odvzemom premoženjske koristi, vključno s tistimi, ki se nanašajo na zaplembo brez kazenske obsodbe, zaplembo in vračanje prihodkov, pridobljenih s korupcijo, v izvensodnih poravnavah, ter zbiranje in objavo podatkov o odvzemu premoženjske koristi; pripravita ustrezno zaporedje ukrepov (sankcije, zaplemba premoženja brez kazenske obsodbe in zaplemba premoženja, pridobljenega s kaznivimi dejanji, kazenski pregon, mehanizmi za odvzem premoženjske koristi), ki na koncu privedejo do spremembe namena ukradenega premoženja v korist žrtev korupcije; vzpostavita učinkovito sodelovanje med državami članicami na tem področju; pripravita sporočilo, v katerem bodo opisane možne pobude na ravni EU in mednarodni ravni za zagotavljanje hitre in učinkovite izterjave nezakonito pridobljenega premoženja po demokratičnih tranzicijskih procesih ter za zagotovitev, da ne bo varnih zatočišč za to premoženje; določita skupna pravila EU za vračanje ukradenega premoženja, ki bodo od subjekta ali posameznika zahtevala, da v odgovoru na začetno tožbo, kar zadeva huda kazniva dejanja, kot so opredeljena v nacionalnem pravu, dokaže, da je izpolnil svoje pravne in finančne obveznosti, na primer glede zakonitega izvora finančnih sredstev ali drugega premoženja; preganjata odgovorne, žrtvam omogoča ustrezen dostop do pravnih sredstev in podpreta zmogljivosti parlamentov za izvajanje učinkovitega proračunskega nadzora;
46.

ugotavlja, da so za preusmeritev v krožno gospodarstvo v številnih industrijah in storitvah EU potrebna posebna znanja in spretnosti ter kompetence, da se zagotovita visoka okoljska učinkovitost in varnost delavcev, ter poudarja posebno vlogo, ki jo imajo pri tem prehodu tisti, ki so prvi na trgu, mala in srednja podjetja ter zagonska podjetja; ugotavlja tudi, da je rudarski sektor vse bolj avtomatiziran, medtem ko sta recikliranje in ponovna izdelava še vedno bolj delovno intenzivna; poudarja, da je pomembno v EU ohraniti, razvijati in nadgrajevati ustrezno strokovno znanje in veščine na področju rudarstva in tehnologij obdelave, pa tudi recikliranja in drugih relevantnih tehnologij v EU, povezanih s kritičnimi surovinami in stranskimi proizvodi, saj se nekateri od teh lahko uporabijo pri proizvodnji zelo naprednih kemijskih proizvodov; z obžalovanjem ugotavlja, da je treba surovine, ki se trenutno pridobivajo v EU, pogosto izvoziti v Azijo za prečiščevanje, saj EU nima več ustreznega strokovnega znanja in tehnologij, kar prav tako povzroča neke vrste odvisnost;
člen 5 se nadomesti z naslednjim (6):

„Člen 5

[…]

Brez poseganja v uporabo drugih določb Skupnosti o trženju in uporabi azbesta se prepove dejavnosti, pri katerih so delavci izpostavljeni azbestnim vlaknom pri proizvodnji azbesta, ali proizvodnji in predelavi azbestnih izdelkov, ali proizvodnji in predelavi izdelkov, ki so jim azbestna vlakna namerno dodana, razen pri obdelavi in odstranjevanju izdelkov zaradi rušenja in odstranjevanja azbesta.

Deli in materiali, ki vsebujejo azbest in se že uporabljajo, se varno odstranijo in odložijo, ko je to tehnično izvedljivo, ter se ne popravljajo, vzdržujejo, tesnijo ali pokrivajo. Materiali, ki vsebujejo azbest in jih kratkoročno ni mogoče odstraniti, se identificirajo, prijavijo in redno spremljajo.“
21.

poziva EU in države članice, naj sprejmejo odločne ukrepe za obravnavanje vrzeli v odgovornosti zasebnih vojaških in varnostnih podjetij, tudi glede preglednosti nadzora in spremljanja; opozarja vse države, da so dolžne zagotoviti, da zasebna vojaška in varnostna podjetja, ki so pod njihovo jurisdikcijo ali delujejo na njihovem ozemlju, spoštujejo človekove pravice; poudarja, da je treba zagotoviti pravna sredstva, tudi kazenske sankcije, za kršitve človekovih pravic, ki so posledica dejavnosti zasebnih vojaških in varnostnih podjetij; zahteva neoviran dostop do pravnega varstva in pravnih sredstev za vse žrtve kršitev, tudi žrtve zlorab, ki so jih storili ruski najemniški vojaki; poziva EU, naj spodbuja in podpira prizadevanja v nacionalnih in mednarodnih jurisdikcijah za začetek kazenskih postopkov, na podlagi katerih bi zasebna vojaška in varnostna podjetja odgovarjala za kršitve človekovih pravic; v ta namen poziva Rusijo, naj v celoti sodeluje z OZN, EU in drugimi državami, v katerih je družba Wagner Group domnevno storila kazniva dejanja;
44.

ponovno poziva Turčijo, naj spoštuje načelo nevračanja, zlasti na sirski meji, in zagotovi, da se človekove pravice beguncev in njihov status, kot ga zagotavlja Konvencija o statusu beguncev iz leta 1951, v celoti spoštujejo ter da migracijskih tokov ne izkorišča in jih uporablja kot vir izsiljevanja EU v politične namene; pričakuje, da bo Turčija v celoti in brez diskriminacije izvajala izjavo EU in Turčije iz marca 2016 ter sporazum med EU in Turčijo o ponovnem sprejemu oseb; poziva Komisijo, naj skrbno spremlja izvajanje izjave EU in Turčije, tudi v zvezi s stanjem človekovih pravic prosilcev za azil in migrantov, ki so bili vrnjeni v Turčijo v skladu z izjavo EU in Turčije, ter o tem poroča Parlamentu; poziva turške organe, naj zagotovijo popoln dostop UNHCR do centrov za tujce na turško-sirski meji, da bi omogočili spremljanje spoštovanja načela nevračanja; poudarja, da je treba pri finančni podpori Turčiji pri upravljanju tokov beguncev spoštovati popolno proračunsko preglednost in neomejeno sodelovanje organizacij civilne družbe; poziva Komisijo, naj turške oblasti pozove, naj izboljšajo delovno okolje za mednarodne nevladne organizacije; poziva Komisijo, naj na podlagi izkušenj s posebnim sistemom preverjanja tretjih strani poostri nadzor nad porabo;
27.

pozdravlja ukrepe Komisije v zvezi z „območji brez ideologije LGBT“, ki so jih razglasile nekatere lokalne in regionalne oblasti na Poljskem, poudarja, da to ni združljivo z vrednotami EU, in izpostavlja pomen nediskriminacije pri izvrševanju evropskih strukturnih in investicijskih skladov; poziva Komisijo, naj v postopkih za ugotavljanje kršitev uporabi vse pravne podlage; poziva državne, lokalne in regionalne oblasti držav članic, naj prekinejo vsakršno sodelovanje s poljskimi oblastmi, ki so razglasile „območja brez ideologije LGBT“; poziva Komisijo, naj oblastem, ki so sprejele takšne resolucije, še naprej zavrača vloge za financiranje s sredstvi EU, in naj preuči, kako bi bilo mogoče zaščititi končne upravičence in jim omogočiti neprekinjeno delovanje, tudi z alternativami regionalnim organom upravljanja, kot je neposredno dodeljevanje sredstev organizacijam civilne družbe, katerih delovanje je odvisno od sredstev EU;
—

ob upoštevanju resolucije 2347 parlamentarne skupščine Sveta Evrope z dne 23. oktobra 2020 z naslovom New crackdown on political opposition and civil dissent in Turkey: urgent need to safeguard Council of Europe standards (Novo zatiranje politične opozicije in nasprotovanja civilne družbe v Turčiji – nujna potreba po varovanju standardov Sveta Evrope), ter resolucije 2260 parlamentarne skupščine Sveta Evrope z dne 24. januarja 2019 z naslovom The worsening situation of opposition politicians in Turkey: what can be done to protect their fundamental rights in a Council of Europe member State? (Poslabšanje položaja opozicijskih politikov v Turčiji – kaj je mogoče storiti za zaščito njihovih temeljnih pravic v državi članici Sveta Evrope?),
52.

poudarja, da bi lahko z zgodnjim, enakopravnim, učinkovitim in stalnim posvetovanjem z deležniki in njihovim sodelovanjem, zlasti z ribiči in proizvajalci iz sektorja akvakulture, oblikovanjem preglednih smernic in plačilom nadomestil zmanjšali možnosti sporov in ustvarili enake konkurenčne pogoje za ribištvo in proizvodnjo energije iz obnovljivih virov na morju;
21.

poziva Komisijo, naj zagotovi in spremlja ustrezno uporabo in razdeljevanje različnih ukrepov financiranja EU v odziv na krizo zaradi covida-19, tudi prek nacionalnih načrtov držav članic za okrevanje in odpornost v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost, kar bi moralo biti v skladu s pravili EU on konkurenci in državni pomoči, vendar ne sme privesti do izkrivljanja konkurence in se mora uporabljati za vsa podjetja, zlasti v kritičnih sektorjih, kot so telekomunikacije, energija in promet; poziva Komisijo, naj nadzira morebitna tovrstna izkrivljanja konkurence; poudarja, da se državna pomoč ne bi smela dodeliti podjetjem, ki so bila neučinkovita in so strukturno ustvarjala izgube pred krizo zaradi covida-19, ter ne bi smela spodbujati oblikovanja monopolnih struktur;