1.Uvod

Komisija mora Evropski parlament in Svet vsako leto obvestiti o uporabi različnih instrumentov Evropske unije v zvezi z dajanjem posojil.

V tem poročilu sta za vsak instrument opisana dajanje posojil in ustrezno najemanje posojil.

Tabela 1: Razvoj ukrepov Evropske unije (neporavnani zneski kapitala v milijonih EUR)

ESPJ v. l.(1) (2) Euratom (1) Plačilnobilančna pomoč Makrofinančna pomoč EMFS Skupaj 2010 219 466 12 050 500 13 235 2011 2012 2013 2014 225 183 179 192 447 423 386 348 11 400 11 400 11 400 8 400 590 545 565 1 829 28 000 43 800 43 800 46 800 40 662 56 351 56 330 57 569 (1)Uporabljeni so menjalni tečaji na dan 31. decembra vsako leto. (2)Evropska skupnost za premog in jeklo je od leta 2002 naprej v postopku likvidacije. Zadnja obveznica, ki jo je izdala ESPJ, zapade leta 2019.

2.Dejavnosti Evropske unije v zvezi z dajanjem posojil

Komisija na podlagi različnih pravnih aktov Sveta ali Sveta in Evropskega parlamenta, odvisno od ciljev, ki se poskušajo doseči, zagotavlja finančno podporo tretjim državam in državam članicam v obliki dvostranskih posojil, ki jih financirajo kapitalski trgi in so zajamčena s proračunskim jamstvom EU. Skladnost finančne podpore, odobrene tretjim državam, s splošnimi cilji zunanjega delovanja EU zagotavljata Komisija in visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ob podpori Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD).

2.1.Plačilnobilančna pomoč

Unija zagotavlja plačilnobilančno pomoč v skladu s členom 143 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in Uredbo Sveta (ES) št. 332/2002 z dne 18. februarja 2002 o ustanovitvi aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic (plačilnobilančna uredba) v obliki srednjeročnih posojil. Na splošno se dodeli skupaj s finančnimi sredstvi iz Mednarodnega denarnega sklada in drugih večstranskih posojilodajalcev, kot so Evropska investicijska banka (EIB), Evropska banka za obnovo in razvoj (EBRD) ali Svetovna banka.

Plačilnobilančno pomoč odobri Svet s kvalificirano večino za vsak primer posebej. Možne upravičenke so države članice zunaj euroobmočja, ki imajo resne plačilnobilančne težave. Pomoč je namenjena ublažitvi zunanjih finančnih omejitev držav članic prejemnic in ponovni vzpostavitvi plačilnobilančnega ravnovesja države. Izplačevati se začne, če so izpolnjeni pogoji gospodarske politike, ki jih določi Svet – po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom o osnutku programa prilagajanja – ter o podrobnostih katerih se dogovorita Komisija in država članica upravičenka v memorandumu o soglasju pred sklenitvijo sporazuma o posojilu. Stalna skladnost z ukrepi iz programa prilagajanja se redno preverja in je pogoj za izplačila nadaljnjih obrokov. Potrebna sredstva zbere Komisija na kapitalskih trgih v imenu Evropske unije.

Komisija Ekonomsko-finančnemu odboru in Svetu redno poroča o izvajanju plačilnobilančne uredbe.

Plačilnobilančna pomoč je bila ponovno uporabljena leta 2008 zaradi mednarodne gospodarske in finančne krize, pri čemer se je njena zgornja meja maja 2009 zvišala z 12 milijard EUR na končnih 50 milijard EUR, da bi se lahko EU hitro odzvala na morebitne dodatne potrebe po plačilnobilančni pomoči. Do 31. decembra 2014 so bila Madžarski, Latviji in Romuniji odobrena sredstva v skupnem znesku 16,6 milijarde EUR, od katerih je bilo izplačanih 13,4 milijarde EUR.

Svet je leta 2013 sprejel drugi program preventivne finančne pomoči za Romunijo v višini do 2 milijard EUR. Izplačila je mogoče zahtevati do 30. septembra 2015.

Leta 2014 v okviru plačilnobilančne pomoči ni bilo izvršeno nobeno izplačilo. Konec leta 2014 je skupni neporavnani znesek kapitala znašal 8,4 milijarde EUR.



Tabela 2: Stanje plačilnobilančne pomoči do 31. decembra 2014 (zneski kapitala v milijardah EUR)