OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

V sporočilu o evropskem zelenem dogovoru je bila uvedena nova strategija za rast v EU, katere cilj je EU preoblikovati v pravično in uspešno družbo, izboljšati kakovost življenja sedanjih in prihodnjih generacij, s sodobnim, konkurenčnim in z viri gospodarnim gospodarstvom, ki v letu 2050 ne bo ustvarjalo nobenih neto emisij toplogrednih plinov in v katerem bo gospodarska rast ločena od rabe virov. Evropski zeleni dogovor potrjuje namero Komisije, da bi Evropa do leta 2050 postala prva podnebno nevtralna celina.

Boj proti podnebnim spremembam je pereč izziv. Ozračje se segreva in to že zdaj vpliva na državljane. Evropski državljani doživljajo podnebne spremembe kot resen problem in si želijo odločnejšega ukrepanja. Podnebne spremembe poleg naših zdravstvenih in prehranskih sistemov vse bolj vplivajo na ekosisteme in biotsko raznovrstnost našega planeta. Posebno poročilo Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC) o posledicah globalnega segrevanja za 1,5 °C nad predindustrijsko raven in povezanem globalnem poteku emisij toplogrednih plinov potrjuje, da se učinki podnebnih sprememb hitro povečujejo s povprečno globalno temperaturo, in navaja, da bi že pri 2 °C lahko občutili dramatične posledice zaradi podnebnih sprememb. Ocenjuje, da bi morali za omejitev dviga temperature na 1,5 °C ničelno stopnjo neto emisij CO2 na svetovni ravni doseči okrog leta 2050, nevtralnost za vse druge toplogredne pline pa nekoliko pozneje v tem stoletju. Ta pereč izziv od EU zahteva, da okrepi svoje dejavnosti in tako prevzame vodilni položaj pri uresničevanju podnebne nevtralnosti do leta 2050, pri čemer mora zajeti vse gospodarske sektorje in do leta 2050 poleg preostalih emisij CO2 nadomestiti druge preostale emisije toplogrednih plinov, kot je določeno v sporočilu „Čist planet za vse – Evropska strateška dolgoročna vizija za uspešno, sodobno, konkurenčno in podnebno nevtralno gospodarstvo“ ter potrjeno v sporočilu „Evropski zeleni dogovor“.

Tako Evropski parlament kot Evropski svet sta podprla dolgoročni cilj EU glede podnebne nevtralnosti.

Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 14. marca 2019 o podnebnih spremembah podprl cilj EU glede doseganja ničelne stopnje neto emisij toplogrednih plinov do leta 2050. V resolucijah z dne 28. novembra 2019 je poudaril, da si mora Unija s svojega vodilnega položaja in skupaj z drugimi pomembnimi svetovnimi gospodarstvi prizadevati, da bo čim prej in najpozneje do leta 2050 dosegla ničelno stopnjo neto emisij toplogrednih plinov, ter razglasil izredne podnebne in okoljske razmere. Evropski parlament je tudi pozval Komisijo, naj v celoti oceni podnebni in okoljski vpliv vseh ustreznih zakonodajnih in proračunskih predlogov ter zagotovi, da bodo v celoti usklajeni s ciljem omejitve globalnega segrevanja na raven pod 1,5 °C in ne bodo prispevali k upadu biotske raznovrstnosti, ter pripravi daljnosežno reformo kmetijske, trgovinske, prometne in energetske politike ter politike infrastrukturnih naložb. Evropski parlament je v resoluciji z dne 15. januarja 2020 o evropskem zelenem dogovoru pozval k potrebnemu prehodu na podnebno nevtralno družbo najpozneje do leta 2050 in naj bo to evropska zgodba o uspehu.

Evropski svet je v svoji strateški agendi za obdobje 2019–2024 izgradnjo podnebno nevtralne, zelene, pravične in socialne Evrope določil za eno od glavnih štirih prednostnih nalog. Evropski svet je v svojih sklepih z dne 12. decembra 2019 ob upoštevanju najnovejših razpoložljivih znanstvenih dognanj in potrebe po okrepitvi podnebnih ukrepov na svetovni ravni podprl cilj podnebne nevtralnosti Unije do leta 2050 v skladu s cilji Pariškega sporazuma. Evropski svet je priznal, da je treba vzpostaviti omogočitveni okvir in da bodo za prehod potrebne znatne javne in zasebne naložbe. Evropski svet je tudi sklenil, da morajo biti zadevna zakonodaja in politike EU v celoti usklajene s ciljem podnebne nevtralnosti, h kateremu morajo tudi prispevati, hkrati pa zagotavljati enake konkurenčne pogoje, ter je Komisijo pozval, naj preuči, ali je treba prilagoditi obstoječa pravila.

EU je vzpostavila celovit okvir politik za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov. Začela je tudi že modernizacijo in preoblikovanje gospodarstva, katerih cilj je podnebna nevtralnost. Med letoma 1990 in 2018 je zmanjšala emisije toplogrednih plinov za 23 %, medtem ko se je gospodarstvo povečalo za 61%. Sprejeti je treba dodatne ukrepe in k temu bodo morali prispevati vsi sektorji, saj se bodo po pričakovanjih sedanje politike do leta 2050 emisije toplogrednih plinov zmanjšale le za 60 %. Zato bo treba v smeri podnebne nevtralnosti storiti veliko več.

V tem okviru je namen tega predloga vzpostaviti okvir za doseganje podnebne nevtralnosti EU. Njegov cilj je s potekom doseganja podnebne nevtralnosti zagotoviti usmeritev ter povečati gotovost in zaupanje podjetij, delavcev, vlagateljev in potrošnikov v zavezanost EU, kakor tudi preglednost in odgovornost, pri tem pa ohranjati blaginjo in nova delovna mesta. V ta namen se s predlogom želi v zakonodaji določiti cilj podnebne nevtralnosti EU do leta 2050 v skladu z znanstvenimi dognanji, ki sta jih poročala IPCC in Medvladna platforma za znanstveno politiko o biotski raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah (IPBES), ter prispevati k izvajanju Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah, vključno z njegovim dolgoročnim ciljem o omejitvi dviga temperature na svetovni ravni na precej pod 2°C v primerjavi s predindustrijsko ravnjo in o prizadevanjih, da se dvig temperature zadrži pod 1,5°C. Hkrati pa je njegov namen prispevati k izvajanju ciljev trajnostnega razvoja. Predlog zagotavlja tudi pogoje za določitev krivulje, ki bo Unijo vodila do podnebne nevtralnosti do leta 2050, redno ocenjevanje napredka v smeri podnebne nevtralnosti in raven ambicioznosti opredeljene krivulje ter mehanizme v primeru nezadostnega napredka ali neskladnosti s ciljem podnebne nevtralnosti EU do leta 2050.

Kljub prizadevanjem za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov podnebne spremembe že vplivajo in bodo še naprej vplivale na okolje, državljane in gospodarstvo EU. Nadaljnji in ambicioznejši ukrepi za prilagajanje podnebnim spremembam, vključno s prizadevanji na področjih zaščite pred podnebnimi spremembami, krepitve odpornosti, preprečevanja in pripravljenosti, so bistvenega pomena, pa tudi za zagotavljanje pravičnega prehoda.