Povzetek Komisija mora v skladu z uredbama o interoperabilnosti (Uredba 2019/817 in Uredba 2019/818) Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti letno poročilo o trenutnem stanju priprav na celovito uvajanje uredb. To je drugo poročilo Komisije. Uvedba nove informacijske arhitekture na področju migracij, meja in varnosti je temelj za vzpostavitev enega najsodobnejših sistemov upravljanja meja na svetu. Za zagotovitev celovitega uvajanja morajo države članice EU in pridružene schengenske države, agencije EU in Komisija napredovati skupaj. Zamuda ene bo povzročila zamudo pri vseh, povečali pa se bodo tudi stroški. Komisija je od svojega zadnjega poročila v ustreznih odborih in strokovni skupini nadaljevala razprave o več izvedbenih in delegiranih aktih, potrebnih za razvoj sestavnih delov interoperabilnosti. 24 aktov, ki so v različnih fazah postopka sprejetja, je trenutno že ali bo kmalu predloženih v uradno glasovanje v odborih za interoperabilnost. Preostala dva akta sta v pripravi. Skupno je za razvoj nove informacijske arhitekture potrebnih 74 izvedbenih in delegiranih aktov. Komisija od leta 2019 dvakrat letno skliče forume o interoperabilnosti na visoki ravni, da združi vse zadevne deležnike. Cilj je razpravljati o tem, kako pospešiti priprave in pripravljenost, prepoznati tveganja in opredeliti rešitve ter zagotoviti vso potrebno podporo, da se bo okvir interoperabilnosti začel izvajati v celoti do ciljnega datuma, tj. do konca leta 2023. Na petem forumu o interoperabilnosti, ki je potekal aprila 2021, je bilo izpostavljeno naslednje: Komisija je za spremljanje napredka držav članic uporabila postopek hitrega obveščanja (RAP-IT). Na podlagi tega je Komisija nadaljevala in okrepila dvostranske stike s tistimi državami članicami, ki se soočajo s težavami. Med drugimi je organizirala pogostejša srečanja in pošiljala pisma na politični ravni. Komisija je na namenskih sestankih državam članicam še naprej zagotavljala gradivo, ki jim bo omogočilo, da končne uporabnike obveščajo in usposabljajo o uporabi okvira in sestavnih delov interoperabilnosti. Začelo se je delo v zvezi s praktičnim priročnikom. Šesti forum o interoperabilnosti bo potekal 28. oktobra 2021. Komisija in agencija eu-LISA bosta še naprej vzdrževali stike z zadevnimi državami članicami in bosta po potrebi zagotavljali podporo. —Uvajanje sistema vstopa/izstopa (SVI) in revizije schengenskega informacijskega sistema (SIS) je v kritični fazi, saj se načrtovani začetek delovanja teh sistemov (maj 2022 oziroma februar 2022) hitro približuje. —Sistem vstopa/izstopa se sooča s tveganjem zamud v zvezi z dogovorjenim časovnim načrtom uvedbe. Nekatere države članice se soočajo z izzivi pri spoštovanju časovnega načrta, predvsem zaradi zapoznelih postopkov javnih naročil. Od aprilskega foruma so zamude izvajalcev pri dobavi na centralni ravni predstavljale podobne izzive. Za revizijo schengenskega informacijskega sistema (SIS) so začele Agencija Evropske unije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (eu-LISA) in države članice z 1,5-mesečno zamudo preizkušati pripravljenost nacionalnih sistemov. Preizkušanje je treba končati do decembra 2021. Še naprej je treba izvajati vse možne blažilne ukrepe, da se zagotovi, da bo vse pripravljeno za pravočasno uvedbo teh sistemov in novo arhitekturo interoperabilnosti. —Hkrati morajo države članice dati prednost dokončanju svojih postopkov za oddajo javnega naročila v zvezi z Evropskim sistemom za potovalne informacije in odobritve (ETIAS) ter ustanovitvi svojih nacionalnih enot ETIAS. Hitro se približuje tudi začetek delovanja tega sistema (december 2022).





1.Uvod

Uredbi o interoperabilnosti sta začeli veljati 11. junija 2019. Namen uredb je nadgraditi informacijske sisteme EU za varnost ter upravljanje meja in migracij ter zagotoviti njihovo pametnejše in učinkovitejše povezovanje. V ta namen je bila vzpostavljena interoperabilnost med informacijskimi sistemi EU, da bi se izboljšali učinkovitost in uspešnost kontrol na zunanjih mejah ter da bi se prispevalo k preprečevanju nedovoljenih migracij in k visoki ravni notranje varnosti na območju svobode, varnosti in pravice v EU. Cilj interoperabilnosti je tudi izboljšati uvajanje skupne vizumske politike, pomagati pri obravnavi prošenj za mednarodno zaščito, prispevati k preprečevanju, odkrivanju in preiskovanju terorističnih kaznivih dejanj in drugih hudih kaznivih dejanj ter olajšati identifikacijo neznanih oseb.

Ob sprejetju uredb o interoperabilnosti so že delovali trije informacijski sistemi EU: schengenski informacijski sistem, vizumski informacijski sistem (VIS) in sistem za primerjavo prstnih odtisov prosilcev za azil Eurodac. Trije drugi informacijski sistemi EU so trenutno v razvojni fazi: sistem vstopa/izstopa, Evropski sistem za potovalne informacije in odobritve ter Evropski informacijski sistem kazenskih evidenc za državljane tretjih držav (ECRIS-TCN).

Interoperabilnost informacijskih sistemov EU je bila vzpostavljena, da bi se ti sistemi medsebojno dopolnjevali, pomagali olajšati pravilno identifikacijo posameznikov in prispevali k boju proti identitetnim prevaram, hkrati pa zagotavljali popolno spoštovanje temeljnih pravic, zlasti zahtev za varstvo podatkov.

Uredbi o interoperabilnosti vsebujeta tudi določbe o spremljanju in ocenjevanju s strani Komisije in agencije eu-LISA. Decembra 2019 je agencija eu-LISA predložila prvo poročilo o trenutnem stanju razvoja sestavnih delov interoperabilnosti , ki mu je sledilo drugo poročilo julija 2020 , tretje pa decembra 2020 .

Komisija mora v skladu s členom 78(5) Uredbe (EU) 2019/817 in členom 74(5) Uredbe (EU) 2019/818 Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti poročilo o trenutnem stanju priprav na celovito uvajanje uredb. To poročilo vsebuje tudi podrobne informacije o nastalih stroških in o morebitnih tveganjih, ki bi lahko vplivala na skupne stroške. Komisija mora podobna poročila predložiti vsako leto, dokler se z izvedbenima aktoma Komisije iz člena 72 Uredbe (EU) 2019/817 in člena 68 Uredbe (EU) 2019/818 ne določijo datumi začetka delovanja sestavnih delov interoperabilnosti.

Komisija je svoje prvo poročilo predložila 21. avgusta 2020 .

2.Izvedbena zakonodaja uredb o interoperabilnosti

Uredbi o interoperabilnosti določata, da je treba za dopolnitev in uvajanje nekaterih podrobnih tehničnih vidikov uredb sprejeti izvedbeno zakonodajo. Nekateri od teh aktov so potrebni, da se agenciji eu-LISA v celoti omogoči, da začne snovati in razvijati sestavne dele interoperabilnosti v okviru splošne arhitekture informacijskega sistema, zlasti ker to zahteva opredelitev tehničnih specifikacij in pripravo postopkov za oddajo javnega naročila za sodelovanje z izvajalci. Takšna pooblastila morajo temeljiti na jasnih in popolnih tehničnih specifikacijah, ki se določijo v potrebnih razpisih za zbiranje ponudb. Drugi akti so potrebni za določitev tehničnih pravil za lažje delovanje ustreznih organov držav članic in agencij EU na terenu, na primer z uporabo standardnih obrazcev in vzpostavitvijo postopkov sodelovanja za obravnavo varnostnih incidentov.

Komisija je od svojega zadnjega poročila iz leta 2020 v ustreznih odborih in strokovni skupini nadaljevala razprave o več osnutkih izvedbenih in delegiranih aktov, potrebnih za razvoj sestavnih delov interoperabilnosti. 12 aktov, ki so v različnih fazah postopka sprejetja, je trenutno že ali bo kmalu predloženih v uradno glasovanje v odborih za interoperabilnost . Preostala dva akta sta v pripravi. Skupno je za razvoj nove informacijske arhitekture potrebnih 74 izvedbenih in delegiranih aktov, kot je prikazano v spodnji razpredelnici:

Uredba Vrsta akta Sprejeto V postopku uradnega sprejetja V odboru ali skupini Se še ni začelo ETIAS delegirani 5 2 3 izvedbeni 10 2 3 1 SVI delegirani izvedbeni 13 1 SIS delegirani 1 (neobvezno) izvedbeni 5 2 Interoperabilnost delegirani 2 4 izvedbeni 12 6 2

V skladu z zahtevami uredb o interoperabilnosti je Komisija sprejela tudi dve pozitivni mnenji o tehničnih specifikacijah, ki jih agencija eu-LISA zagotavlja za razvoj informacijskih sistemov. Prvi zadeva centralni register za poročanje in statistične podatke, drugi pa evropski iskalni portal, skupno odložišče podatkov o identiteti in detektor več identitet.

V letu poročanja (2020/2021) sta Evropski parlament in Svet dosegla tudi politični dogovor o posledičnih spremembah Evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve. Komisija bo morala po uradnem sprejetju posledičnih sprememb s strani sozakonodajalcev spremeniti nekatere že sprejete akte sekundarne zakonodaje, ki izhajajo iz uredb o interoperabilnosti.

Decembra 2020 sta Evropski parlament in Svet dosegla začasni sporazum o predlogu Komisije za revizijo in posodobitev vizumskega informacijskega sistema. Sozakonodajalca sta novo uredbo sprejela julija 2021. Nekatere akte sekundarne zakonodaje, ki so bili doslej sprejeti znotraj okvira interoperabilnosti, bo treba po začetku veljavnosti te uredbe spremeniti. Komisija začenja pregled zadevnih aktov. Novi vizumski informacijski sistem naj bi bil skupaj z drugimi novimi in nadgrajenimi informacijskimi sistemi EU operativen in popolnoma interoperabilen do konca leta 2023.

3.Spremljanje izvajanja s strani držav članic in agencij EU