Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2021/C 518/04)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI ENOTNEGA DOKUMENTA

„Saint-Amour“

PDO-FR-A1028-AM02

Datum obvestila: 12. oktober 2021

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Geografsko območje

V točki 1 oddelka IV poglavja I specifikacije proizvoda je za imenom „Saône-et-Loire“ dodano besedilo „po uradnem geografskem kodeksu iz leta 2019“.

Ta redakcijska sprememba omogoča, da je geografsko območje navedeno glede na uradni geografski kodeks v različici, veljavni leta 2019, ki ga vsako leto objavi inštitut INSEE, in da je razmejitev geografskega območja pravno varna.

Obseg geografskega območja ostaja popolnoma enak.

Za besedo „zorenje“ je dodana beseda „vina“.

Izraz „se zagotavljajo“ je nadomeščen z izrazom „potekajo“.

Spremeni se točka 6 enotnega dokumenta.

Dodan je tudi stavek za obvestitev gospodarskih subjektov, da so kartografski dokumenti o geografskem območju objavljeni na spletnem mestu inštituta INAO.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

2. Območje v neposredni bližini

V točki 3 oddelka IV poglavja I specifikacije proizvoda je za besedo „naslednji“ dodano besedilo „po uradnem geografskem kodeksu iz leta 2019“.

Ta redakcijska sprememba omogoča, da je območje v neposredni bližini navedeno glede na uradni geografski kodeks v različici, veljavni leta 2019, ki ga vsako leto objavi inštitut INSEE.

Obseg tega območja ostaja popolnoma enak.

Ta dodatni sklic omogoča, da je opredelitev območja v neposredni bližini pravno varna, da nanjo pozneje ne bi vplivale združitve ali delitve občin ali delov občin oziroma spremembe imena.

Prav tako je bil posodobljen seznam občin, ki sestavljajo območje v neposredni bližini, da bi se upoštevale upravne spremembe, uvedene pred letom 2019, pri čemer se obseg območja ni spremenil.

Spremeni se postavka „Dodatni pogoji“ enotnega dokumenta.

3. Promet med odobrenimi skladišči

Črtana je točka 5(b) oddelka IX poglavja I specifikacije proizvoda, ki se nanaša na datum dajanja vin v promet med odobrenimi skladišči.

Zaradi minimalnega trajanja zorenja in datuma za dajanje vin na trg je treba olajšati dajanje vin v promet med gospodarskimi subjekti, zato ni smiselno določiti celo zgodnejšega datuma, pred katerim vin ni dovoljeno dati v promet.

Naslov točke 5 oddelka IX je torej spremenjen s črtanjem besed „promet proizvodov in“.

Te spremembe specifikacije proizvoda ne vplivajo na enotni dokument.

4. Povezava z geografskim območjem – opis človeških dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

V točki 1(b) oddelka X poglavja I specifikacije proizvoda je v stavku, ki se začne z „Razmah razvoja trgovine z vini v regiji Beaujolais“, črtana beseda „razmah“.

Spremeni se točka 8 enotnega dokumenta.

5. Prehodni ukrepi

V točki 1(a) oddelka XI poglavja I specifikacije proizvoda je pred navedbo „do vključno trgatve leta 2034“ dodana beseda „najpozneje“, da se natančneje določijo pogoji tega ukrepa.

Črta se točka 3, ker se je obdobje, v katerem so proizvajalci lahko izkoristili posebni ukrep skrajšanja obdobja zorenja in posledičnega premika datuma dajanja na potrošniški trg, izteklo.

Te spremembe specifikacije proizvoda ne vplivajo na enotni dokument.

6. Podrobnosti o nadzoru v specifikaciji proizvoda

— Nadzor nad gospodarskimi subjekti zdaj izvaja certifikacijski organ, v različnih zadevnih odstavkih poglavij II in III specifikacije proizvoda pa je izraz „načrt inšpekcijskih pregledov“ nadomeščen z izrazom „načrt nadzora“. Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

— Sklici na nadzorni organ V oddelku II poglavja III specifikacije proizvoda: so bila od odobritve specifikacije proizvoda decembra 2011 spremenjena redakcijska pravila tega dela, tako da se, če nadzore izvaja certifikacijski organ, ne navedejo več popolni kontaktni podatki nadzornega organa. Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime

Saint-Amour

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Opis vina

KRATEK OPIS

To so suha mirna rdeča vina. Imajo najmanj 10,5-odstotni volumenski delež naravnega alkohola.

Po obogatitvi volumenski delež skupnega alkohola v vinu ne presega 13 %.

Ob stekleničenju vina vsebujejo največ 0,4 grama jabolčne kisline na liter.

Končna vina, pripravljena za dajanje na trg, ustrezajo naslednjim analitskim standardom:

Najvišja vsebnost fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze): 3 grami na liter.

Za največji delež skupnega alkohola, najmanjši delež dejanskega alkohola, najnižjo vsebnost skupnih kislin in najvišjo vsebnost skupnega žveplovega dioksida se uporabljajo standardi iz predpisov Unije.

Vina, proizvedena za hitro porabo, so lesketajoče se rubinasto rdeče barve. So polnega telesa, nežna in sadna ter izvirna in kompleksna.

Ta elegantna vina pogosto razvijejo fine in nežne arome rdečega jagodičja, cvetja in včasih drevesnega sadja.

Vina, namenjena daljšemu shranjevanju, so intenzivne barve, ki sega od vijoličasto rdeče do izrazite granatno rdeče barve. Pogosto imajo vonj po češnjevem žganju in začimbah. Struktura v ustih je bogata, voljna in strukturirana z dobrim ravnovesjem med močjo, kompleksnostjo in eleganco.

SPLOŠNE ANALITSKE LASTNOSTI

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin v miliekvivalentih na liter Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 14,17 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

5.1. Posebni enološki postopki

1. Posebni enološki postopek

— Uporaba lesenih trsk je prepovedana.

— Po obogatitvi volumenski delež skupnega alkohola v vinu ne presega 13 %.

— Tehnike obogatitve z rektifikacijo so dovoljene do koncentracije 10 %.

— Vina zorijo vsaj do 15. januarja leta, ki sledi letu trgatve. Poleg teh določb se za enološke postopke pri teh vinih upoštevajo obveznosti iz zakonodaje Unije ter zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu.

2. Postopek gojenja

— Gostota zasaditve

Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 6 000 trsov na hektar.

Razdalja med vrstami te vinske trte je največ 2,1 metra, razdalja med trsi v isti vrsti pa najmanj 0,8 metra.

Ob upoštevanju najmanjše gostote 6 000 trsov na hektar in zaradi potreb mehanizacije je razdalja med vrstami v vinogradih lahko največ 3 metre.

— Pravila rezi

— Obrezovanje se konča 15. maja.

— Vina izhajajo s trsov, ki se obrezujejo s kratko rezjo (kotlasta ali pahljačasta gojitvena oblika, enojna ali dvojna kordonska gojitvena oblika royat ali gojitvena oblika charmet) z največ 10 očesi na trs.

— Vsak trs ima od 3 do 5 reznikov z največ dvema očesoma; za pomladitev ima vsak trs lahko en reznik z največ dvema očesoma, obrezan na mladiki, ki je zrasla na starem lesu.

— Pri oblikovanju ali spremembi načina rezi se trsi obrezujejo z največ 12 očesi na trs.

Namakanje ni dovoljeno.

— Določbe o mehanski trgatvi

— Potrgano grozdje se v posode, v katerih se prepelje s parcele v prostore za proizvodnjo vina, naloži do višine največ 0,5 metra.

— Posode so iz inertnega materiala, primernega za živila.

— Oprema za trganje in prevoz potrganega grozdja ima prilagojen sistem za odtekanje vode ali zaščito.

5.2. Največji donosi

1. 61 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Trgatev, vinifikacija, obdelava in zorenje vin potekajo na ozemlju naslednje občine iz departmaja Saône-et-Loire na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2019: Saint-Amour-Bellevue.

7. Glavne sorte vinske trte

Gamay N

8. Opis povezave

8.1. Opis naravnih dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Geografsko območje leži na vzhodnih pobočjih severnega dela hribovja Monts du Beaujolais, 12 kilometrov jugozahodno od mesta Mâcon in 30 kilometrov severno od mesta Villefranche-Sur-Saône.

Razprostira se le na ozemlju občine Saint-Amour-Bellevue, na jugu departmaja Saône-et-Loire.

Obsega predvsem vzhodna pobočja hriba Mont de Bessay (478 metrov nadmorske višine) in griča Colline de l’Eglise (310 metrov nadmorske višine), od koder se položno spušča proti ravnini reke Saone. V razgibani pokrajini se na eni strani nizajo ne preveč strmi griči, ki se dvigajo nad manjšim mestom, na drugi pa so položnejša pobočja in terase.

Geografsko območje se pretežno razprostira na granitni podlagi, ki se izmenjuje z drobljivim grobim peskom, lokalno poimenovanim grès ali gore (peščenjak). Ponekod se pojavljajo sljudni skrilavci s peščeno in glineno primesjo. Na pobočju gore Mont de Bessay se plast peščenjaka iz triasa izmenjuje z zelo revnimi peščenimi tlemi. Prekriva skrilasto plast, ki se izmenjuje z bolj glinastimi tlemi.

Vzhodni in južni predeli geografskega območja se nahajajo na usedlinah ali aluvialnih vršajih, ki so izšli iz granitnih in triasnih kamnin iz notranjosti.

Na razmejenem območju parcel za pridelavo grozdja parcele praviloma ležijo na strmih gričih, kjer so se tla razvila zlasti iz produktov preperevanja granita in peščenjaka, kot je zelo odcedni pesek, tiste na usedlinah in aluvialnih vršajih ob njihovem vznožju pa imajo glinasto-kremenasta tla, ki so na površju prodnata. Te parcele, ki se terasasto razprostirajo na nadmorski višini med 250 in 380 metri, so obrnjene v glavnem proti vzhodu.

Podnebje je oslabljeno oceansko s celinskimi in južnimi vplivi (poletna vročina, največja količina padavin jeseni in spomladi). To spremenljivo podnebje z izrazito poletno vročino, ki se pogosto podaljša v jesen, v celoti ugodno vpliva na vinsko trto.

Gričevje Monts du Beaujolais pomembno ščiti pred zahodnimi vetrovi in tako zmanjšuje oceanski vpliv. Učinek fena, ki ga ustvarja, suši vlažen zrak, s čimer se poveča osvetljenost in zmanjša količina padavin.

Pomembno vlogo ima tudi široka dolina reke Saone, saj izboljša prestrezanje svetlobe in omili temperaturne razlike.

8.2. Opis človeških dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Leta 286 je rimski legionar z imenom Amor v Saint-Maurice-en-Valaisu ubežal pokolu, katerega žrtve so bili številni njegovi vojni tovariši. Ime legionarja, ki je pobegnil v Galijo in se spreobrnil v misijonarja, se je ohranilo v imenu vasi Saint-Amour.

K pomembnemu razcvetu vinograda od konca 15. stoletja je prispevalo lyonsko meščanstvo, ki je obogatelo s svilarstvom in bančništvom. Razvoj trgovine z vini v regiji Beaujolais v 18. stoletju je povzročil veliko preobrazbo vinogradov. Takrat velika posestva so bila razdeljena na zakupne enote, pri čemer je ta vrsta posesti še vedno zelo uveljavljena na geografskem območju.

V 30. letih 20. stoletja je zveza pridelovalcev (Union des producteurs), ki sta jo navdihovala zaupanje in strast moža z imenom Louis DAILLY, začela postopek za priznanje kontrolirane označbe porekla, kar je vodilo do sprejetja odloka z dne 8. februarja 1946.

Vinogradi so namenjeni izključno proizvodnji rdečega vina, ki se v glavnem proizvaja iz sorte vinske trte gamay N.

Proizvajalci so se v prizadevanju za kakovostno vino naučili obvladati rast te sorte, zlasti z veliko gostoto zasaditve in kratko rezjo, predvsem v kotlasti gojitveni obliki.

Pridelovalec poskrbi, da je za dobro zorenje grozdja izpostavljena zadostna listna površina. Tako se lahko trte gojijo v fiksni špalirni obliki, ki prav tako olajša mehanizacijo.

Številni proizvajalci za zagotovitev optimalne ekstrakcije aromatičnih in polifenolnih spojin iz grozdja uporabljajo tehnike, ki vključujejo potopitev grozdja v sok med vrenjem. Te tehnike omogočajo dobro ekstrakcijo, obenem pa ohranjajo sadni značaj vina. Ker je sorta vinske trte gamay N občutljiva na oksidacijo, si proizvajalci prizadevajo, da grozdje ostane celo in da se hitro prepelje v vinsko klet.

Proizvajalci včasih skrajšajo trajanje maceracije, da so vina lažja in se lahko hitro zaužijejo.

V skladu z običaji proizvajalci radi izpostavijo trgatev, ki prihaja z najboljših parcel, in na etiketah navedejo imena najslovitejših lokacij.

Leta 1838 je bilo od 509 hektarjev občinskega ozemlja 268 hektarjev zasajenih z vinsko trto. Te številke se niso dosti spremenile, saj je vinorodno območje leta 2010 obsegalo približno 300 hektarjev. Povprečna letna proizvodnja 160 proizvajalcev vina je 12 000 hektolitrov. Od tega 17 % prodajo neposredno na posestvu.

8.3. Vzročna medsebojna povezava

Vinogradi, zasajeni sredi pobočij, ki jih pred zahodnimi vetrovi ščiti hribovje Monts du Beaujolais, se zaradi svoje lege najpogosteje izognejo spomladanski zmrzali in jutranji megli na ravnini reke Saone, izkoristijo optimalno osončenost, pobočja pa hitro odvajajo morebitne odvečne padavine.

Ker je območje odprto proti širni ravnini reke Saone, njegova osvetljenost ugodno vpliva na nastajanje klorofila v trti. Zmerna nadmorska višina in južna lega omogočata optimalno in enakomerno zrelost grozdja za proizvodnjo vina s svojevrstnimi odtenki in lepo kompleksno aromo.

Tla na razmejenih parcelah za pridelavo grozdja, ki so se razvila na granitni podlagi, so glinasto-kremenasta, revna in odcedna, omogočajo zmerno pridelavo grozdja in vplivajo na svojevrsten okus vina.

V teh posebnih geografskih razmerah so proizvajalci skozi generacije razvili tehnike, s katerimi se lahko čim bolje izkoristi potencial sorte vinske trte gamay N, ki je posebej prilagojena podnebju in tlom iz granitnih peskov.

Njihovo znanje in izkušnje se v skladu z običaji izražajo s kratko rezjo z rezniki, kotlasto gojitveno obliko, veliko gostoto zasaditve, pridelovalnimi praksami, ki omejujejo erozijo tal, in prilagojenimi vinarskimi tehnikami, katerih cilj je pridelava surovine bogatih barv, ki obenem zagotavlja tudi prefinjenost in sadni značaj vin.

Parcele s tlemi, ki so se razvila na pesku iz obdobja triasa, zlasti na pobočjih hriba Mont de Bessay, omogočajo proizvodnjo bolj taničnih vin, parcele ob vznožju pobočja z glinasto-kremenastimi tlemi pa dajejo lažja vina.

Vina „Saint-Amour“ so bila vedno cenjena in uživajo trden sloves. Leta 1816 je Jullien v delu „Topographie de tous les vignobles connus“ (Topografija vseh znanih vinogradov) prijetna vina „Saint-Amour“ uvrstil med prvovrstna vina (t. i. vina četrte kategorije).

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Območje v neposredni bližini

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za vinifikacijo, obdelavo in zorenje vina, na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2019 obsega ozemlje naslednjih občin:

— departma Côte-d’Or: Agencourt, Aloxe-Corton, Ancey, Arcenant, Argilly, Autricourt, Auxey-Duresses, Baubigny, Beaune, Belan-sur-Ource, Bévy, Bissey-la-Côte, Bligny-lès-Beaune, Boncourt-le-Bois, Bouix, Bouze-lès-Beaune, Brion-sur-Ource, Brochon, Cérilly, Chamboeuf, Chambolle-Musigny, Channay, Charrey-sur-Seine, Chassagne-Montrachet, Châtillon-sur-Seine, Chaumont-le-Bois, Chaux, Chenôve, Chevannes, Chorey-lès-Beaune, Clémencey, Collonges-lès-Bévy, Combertault, Comblanchien, Corcelles-les-Arts, Corcelles-les-Monts, Corgoloin, Cormot-Vauchignon, Corpeau, Couchey, Curley, Curtil-Vergy, Daix, Dijon, Ebaty, Echevronne, Epernay-sous-Gevrey, L’Etang-Vergy, Etrochey, Fixin, Flagey-Echézeaux, Flavignerot, Fleurey-sur-Ouche, Fussey, Gerland, Gevrey-Chambertin, Gilly-lès-Cîteaux, Gomméville, Grancey-sur-Ource, Griselles, Ladoix-Serrigny, Lantenay, Larrey, Levernois, Magny-lès-Villers, Mâlain, Marcenay, Marey-lès-Fussey, Marsannay-la-Côte, Massingy, Mavilly-Mandelot, Meloisey, Merceuil, Messanges, Meuilley, Meursanges, Meursault, Molesme, Montagny-lès-Beaune, Monthelie, Montliot-et-Courcelles, Morey-Saint-Denis, Mosson, Nantoux, Nicey, Noiron-sur-Seine, Nolay, Nuits-Saint-Georges, Obtrée, Pernand-Vergelesses, Perrigny-lès-Dijon, Plombières-lès-Dijon, Poinçon-lès-Larrey, Pommard, Pothières, Premeaux-Prissey, Prusly-sur-Ource, Puligny-Montrachet, Quincey, Reulle-Vergy, La Rochepot, Ruffey-lès-Beaune, Saint-Aubin, Saint-Bernard, Saint-Philibert, Saint-Romain, Sainte-Colombe-sur-Seine, Sainte-Marie-la-Blanche, Santenay, Savigny-lès-Beaune, Segrois, Tailly, Talant, Thoires, Vannaire, Velars-sur-Ouche, Vertault, Vignoles, Villars-Fontaine, Villebichot, Villedieu, Villers-la-Faye, Villers-Patras, Villy-le-Moutier, Vix, Volnay, Vosne-Romanée in Vougeot,

— departma Rhône: Alix, Anse, L’Arbresle, Les Ardillats, Arnas, Bagnols, Beaujeu, Belleville-en-Beaujolais, Belmont-d’Azergues, Blacé, Le Breuil, Bully, Cercié, Chambost-Allières, Chamelet, Charentay, Charnay, Chasselay, Châtillon, Chazay-d’Azergues, Chénas, Chessy, Chiroubles, Cogny, Corcelles-en-Beaujolais, Dardilly, Denicé, Deux Grosnes (samo del, ki ustreza ozemlju nekdanje občine Avenas), Dracé, Emeringes, Fleurie, Fleurieux-sur-l’Arbresle, Frontenas, Gleizé, Juliénas, Jullié, Lacenas, Lachassagne, Lancié, Lantignié, Légny, Létra, Limas, Lozanne, Lucenay, Marchampt, Marcy, Moiré, Montmelas-Saint-Sorlin, Morancé,, Odenas, , Le Perréon, Pommiers, Porte des Pierres Dorées, Quincié-en-Beaujolais, Régnié-Durette, Rivolet, Sain-Bel, Saint-Clément-sur-Valsonne, Saint-Cyr-le-Chatoux, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Georges-de-Reneins, Saint-Germain-Nuelles, Saint-Jean-des-Vignes, Saint-Julien, Saint-Just-d’Avray, Saint-Lager, Saint-Romain-de-Popey, Saint-Vérand, Sainte-Paule, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Sarcey, Taponas, Ternand, Theizé, Val d’Oingt, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard, Vernay, Villefranche-sur-Saône, Ville-sur-Jarnioux, Villié-Morgon in Vindry-sur-Turdine (samo del, ki ustreza ozemljem nekdanjih občin Dareizé, Les Olmes in Saint-Loup),

— departma Saône-et-Loire: Aluze, Ameugny, Azé, Barizey, Beaumont-sur-Grosne, Berzé-la-Ville, Berzé-le-Châtel, Bissey-sous-Cruchaud, Bissy-la-Mâconnaise, Bissy-sous-Uxelles, Bissy-sur-Fley, Blanot, Bonnay, Bouzeron, Boyer, Bray, Bresse-sur-Grosne, Burgy, Burnand, Bussières, Buxy, Cersot, Chagny, Chaintré, Chalon-sur-Saône, Chamilly, Champagny-sous-Uxelles, Champforgeuil, Chânes, Change, Chapaize, La Chapelle-de-Bragny, La Chapelle-de-Guinchay, La Chapelle-sous-Brancion, Charbonnières, Chardonnay, La Charmée, Charnay-lès-Mâcon, Charrecey, Chasselas, Chassey-le-Camp, Château, Châtenoy-le-Royal, Chaudenay, Cheilly-lès-Maranges, Chenôves, Chevagny-les-Chevrières, Chissey-lès-Mâcon, Clessé, Cluny, Cormatin, Cortambert, Cortevaix, Couches, Crêches-sur-Saône, Créot, Cruzille, Culles-les-Roches, Curtil-sous-Burnand, Davayé, Demigny, Dennevy, Dezize-lès-Maranges, Donzy-le-Pertuis, Dracy-le-Fort, Dracy-lès-Couches, Epertully, Etrigny, Farges-lès-Chalon, Farges-lès-Mâcon, Flagy, Fleurville, Fley, Fontaines, Fragnes-La-Loyère (samo del, ki ustreza ozemlju nekdanje občine La Loyère) Fuissé, Genouilly, Germagny, Givry, Granges, Grevilly, Hurigny, Igé, Jalogny, Jambles, Jugy, Jully-lès-Buxy, Lacrost, Laives, Laizé, Lalheue, Leynes, Lournand, Lugny, Mâcon, Malay, Mancey, Martailly-lès-Brancion, Massilly, Mellecey, Mercurey, Messey-sur-Grosne, Milly-Lamartine, Montagny-lès-Buxy, Montbellet, Montceaux-Ragny, Moroges, Nanton, Ozenay, Paris-l’Hôpital, Péronne, Pierreclos, Plottes, Préty, Prissé, Pruzilly, Remigny, La Roche-Vineuse, Romanèche-Thorins, Rosey, Royer, Rully, Saint-Albain, Saint-Ambreuil, Saint-Boil, Saint-Clément-sur-Guye, Saint-Denis-de-Vaux, Saint-Désert, Saint-Gengoux-de-Scissé, Saint-Gengoux-le-National, Saint-Germain-lès-Buxy, Saint-Gervais-sur-Couches, Saint-Gilles, Saint-Jean-de-Trézy, Saint-Jean-de-Vaux, Saint-Léger-sur-Dheune, Saint-Mard-de-Vaux, Saint-Martin-Belle-Roche, Saint-Martin-du-Tartre, Saint-Martin-sous-Montaigu, Saint-Maurice-de-Satonnay, Saint-Maurice-des-Champs, Saint-Maurice-lès-Couches, Saint-Pierre-de-Varennes, Saint-Rémy, Saint-Sernin-du-Plain, Saint-Symphorien-d’Ancelles, Saint-Vallerin, Saint-Vérand, Saint-Ythaire, Saisy, La Salle, Salornay-sur-Guye, Sampigny-lès-Maranges, Sancé, Santilly, Sassangy, Saules, Savigny-sur-Grosne, Sennecey-le-Grand, Senozan, Sercy, Serrières, Sigy-le-Châtel, Sologny, Solutré-Pouilly, Taizé, Tournus, Uchizy, Varennes-lès-Mâcon, Vaux-en-Pré, Vergisson, Vers, Verzé, Le Villars, La Vineuse sur Fregande (samo del, ki ustreza ozemljem nekdanjih občin Donzy-le-National, Massy in La Vineuse), Vinzelles in Viré,

— departma Yonne: Aigremont, Annay-sur-Serein, Arcy-sur-Cure, Asquins, Augy, Auxerre, Avallon, Bazarnes, Beine, Bernouil, Béru, Bessy-sur-Cure, Bleigny-le-Carreau, Censy, Chablis, Champlay, Champs-sur-Yonne, Chamvres, La Chapelle-Vaupelteigne, Charentenay, Châtel-Gérard, Chemilly-sur-Serein, Cheney, Chevannes, Chichée, Chitry, Collan, Coulangeron, Coulanges-la-Vineuse, Courgis, Cruzy-le-Châtel, Dannemoine, Deux Rivières, Dyé, Epineuil, Escamps, Escolives-Sainte-Camille, Fleys, Fontenay-près-Chablis, Gy-l’Evêque, Héry, Irancy, Island, Joigny, Jouancy, Junay, Jussy, Lichères-près-Aigremont, Lignorelles, Ligny-le-Châtel, Lucy-sur-Cure, Maligny, Mélisey, Merry-Sec, Migé, Molay, Molosmes, Montigny-la-Resle, Montholon (samo del, ki ustreza ozemljem nekdanjih občin Champvallon, Villiers sur Tholon in Volgré), Mouffy, Moulins-en-Tonnerrois, Nitry, Noyers, Ouanne, Paroy-sur-Tholon, Pasilly, Pierre-Perthuis, Poilly-sur-Serein, Pontigny, Préhy, Quenne, Roffey, Rouvray, Saint-Bris-le-Vineux, Saint-Cyr-les-Colons, Saint-Père, Sainte-Pallaye, Sainte-Vertu, Sarry, Senan, Serrigny, Tharoiseau, Tissey , Tonnerre, Tronchoy, Val-de-Mercy, Vallan, Venouse, Venoy, Vermenton, Vézannes, Vézelay, Vézinnes, Villeneuve-Saint-Salves, Villy, Vincelles, Vincelottes, Viviers in Yrouerre.

Označevanje

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

(a) Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede ime manjše geografske enote, če: — gre za ime kraja, zavedenega v katastru, — je ta naveden na prijavi pridelka. Ime kraja, zavedenega v katastru, je napisano takoj za imenom kontrolirane označbe porekla in natisnjeno s črkami, katerih velikost niti po višini niti po širini ne presega velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

(b) Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede večja geografska enota „Vin du Beaujolais“ ali „Grand Vin du Beaujolais“ ali „Cru du Beaujolais“. Velikost črk za navedbo večje geografske enote niti po višini niti po širini ne presega dveh tretjin velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-895f611c-3d0b-4376-87f6-456585ec2f84

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.