o stališču, ki naj se v imenu Evropske unije zastopa v skupnem odboru, ustanovljenem s Sporazumom med Evropsko unijo in Republiko Moldavijo o cestnem prevozu blaga, glede poslovnika skupnega odbora in podaljšanja Sporazuma

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.Predmet urejanja predloga

Ta predlog se nanaša na sklep o stališču, ki naj se v imenu Evropske unije zastopa v skupnem odboru, ustanovljenem s Sporazumom med Evropsko unijo in Republiko Moldavijo o cestnem prevozu blaga, podpisanim 29. junija 2022 v Lyonu (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), glede:

·sprejetja poslovnika skupnega odbora v skladu s členom 6(6) Sporazuma,

·podaljšanja Sporazuma v skladu s členom 6(2) Sporazuma.

2.Ozadje predloga

2.1.Povzetek Sporazuma

Cilj Sporazuma je začasno olajšati cestni prevoz blaga med Republiko Moldavijo (v nadaljnjem besedilu: Moldavija) in Evropsko unijo ter prek njiju z dodelitvijo dodatnih pravic do tranzita in prevoza blaga med Moldavijo in EU zaradi posledic nezakonite ruske vojne agresije proti Ukrajini in znatnih motenj, ki jih ta povzroča v sektorju cestnega prometa v Moldaviji. Trenutno se uporablja do 31. marca 2023.

Ustanovljen je bil skupni odbor za nadzor in spremljanje uporabe in izvajanja Sporazuma. Odloča zlasti o sprejetju svojega poslovnika in podaljšanju Sporazuma. Skupni odbor o podaljšanju Sporazuma odloči vsaj tri mesece pred prenehanjem veljavnosti Sporazuma, tj. najpozneje do 31. decembra 2022. V skladu s členom 6(5) Sporazuma skupni odbor odločitve sprejme soglasno.

Moldavski organi in Komisija so se začasno dogovorili, da bo prva seja skupnega odbora potekala 15. decembra 2022.

2.2.Spremljanje Sporazuma

S členom 6(1) Sporazuma je bila uvedena obveznost spremljanja Sporazuma, zlasti z rednim pregledovanjem njegovega delovanja v smeri uresničevanja njegovih ciljev. Moldavski organi so v ta namen Komisiji zagotovili podatke o izvajanju tega sporazuma. Ti podatki zajemajo zlasti tretje četrtletje 2022, tj. prve tri mesece uporabe Sporazuma, in kažejo naslednje:

·S Sporazumom je bilo uspešno podprto moldavsko gospodarstvo, pri čemer se je bistveno povečal izvoz iz Moldavije v EU. Vrednost moldavskega izvoza v EU se je v tretjem četrtletju 2022 (282,7 milijona EUR) v primerjavi s tretjim četrtletjem 2021 zvišala za 17,5 %. To je posledica povečanega izvoza žit (+97,2 %), rastlinskih olj (+1 377,8 %) ter sadja in vina (+22 %). Skupni izvoz iz Moldavije v EU zdaj znaša 60 %, še vedno pa se pričakuje, da se bo ta delež znatno povečal.

·Sporazum je prinesel veliko koristi tudi EU. Izvoz EU v Moldavijo se je v tretjem četrtletju 2022 (387,5 milijona EUR) v primerjavi s tretjim četrtletjem 2021 zvišal za 41 %. Zlasti obseg izvoza naftnih derivatov se je povečal za približno štirikrat. Izvoz iz EU v Moldavijo je večji kot uvoz v EU iz Moldavije.

·Pravice, ki so bile s Sporazumom podeljene moldavskim prevoznikom, niso privedle do povečanja števila moldavskih tovornjakov na cestah v EU. V tretjem četrtletju 2021 so moldavski prevozniki opravili 13 255 prevozov v EU, v tretjem četrtletju 2022 pa 14 983, kar pomeni 13-odstotno povečanje. Dejansko so imeli prevozniki iz EU veliko večjo korist od izvajanja Sporazuma (število prevozov, ki so jih opravili v Moldaviji v tretjem četrtletju 2022, se je v primerjavi s tretjim četrtletjem 2021 povečalo za 73 %), čeprav ostaja število prevozov v Moldavijo, ki jih opravijo prevozniki iz EU, veliko manjše kot število prevozov, ki jih moldavski prevozniki opravijo v EU (3 327 prevozov prevoznikov iz EU v tretjem četrtletju 2021 v primerjavi s 5 572 v tretjem četrtletju 2022). Zato je mogoče z gotovostjo skleniti, da Sporazum ni škodoval prevoznikom iz EU. Hkrati se je število dovoljenj, ki jih je Rusija izdala moldavskim prevoznikom, zmanjšalo za več kot dvakrat (4 406 dovoljenj v tretjem četrtletju 2021 v primerjavi s 1 943 v tretjem četrtletju 2022). To kaže, da so moldavski cestni prevozniki uspeli najti alternativne trge v EU, s čimer so nadomestili izgubo gospodarske perspektive v Rusiji.

·Ta sporazum ima skupaj s podobnim sporazumom o cestnem prevozu med Moldavijo in Ukrajino ključno vlogo v okviru solidarnostnih pasov. Omogoča nemoten pretok blaga iz Ukrajine in tako razbremenjuje države članice, ki mejijo na to državo. Pomembna in do zdaj največja količina osnovnega blaga je bila iz Ukrajine v EU uvožena prek Moldavije. To je veljalo za žita (96 602 ton v tranzitu iz Ukrajine v EU čez Moldavijo v tretjem četrtletju 2022 v primerjavi z 917 tonami v tretjem četrtletju 2021) in rastlinsko olje (22 708 ton v tretjem četrtletju 2022 v primerjavi s 503 tonami v tretjem četrtletju 2021). Na primer, opaziti je bilo mogoče pomembno povečanje izvoza olja iz Ukrajine v EU prek Moldavije, saj so bile v tretjem četrtletju 2021 prepeljane 503 tone olja, v tretjem četrtletju 2022 pa jih je bilo prepeljanih več kot 22 708. Podobno je v tretjem četrtletju 2021 iz Ukrajine v EU prek Moldavije prispelo 917 ton žita, v tretjem četrtletju 2022 pa je po isti poti prispelo več 96 000 ton.

·S Sporazumom se je tudi pomembno zmanjšalo breme prometnega sektorja in državnih organov glede upravnih formalnosti, povezanih z izdajo dovoljenj.

2.3.Skupni odbor