ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
H.

ker so bila v zvezi s primerom sodnice Afiuni sprejeta številna poročila, resolucije in izjave, ki obstojajo venezuelske oblasti in izražajo solidarnost s sodnico, odvetniki in sodniki z vsega sveta, nevladne organizacije, med njimi Amnesty International in Human Rights Watch, in visoki komisar Združenih narodov za človekove pravice so izrazili zaskrbljenost nad njenim položajem in mnenje, da je zaprta zaradi svoje integritete in boja za neodvisno sodstvo, Medameriška komisija za človekove pravice pa je zahtevala sprejetje zaščitnih ukrepov za njeno varnost,
11.

ugotavlja, da je Švica sprejela številne podporne ukrepe, ki spremljajo sporazum o prostem pretoku oseb in so namenjeni zaščiti delavcev pred plačnim in socialnim dampingom, zagotavljanju enake obravnave ponudnikov storitev iz Švice in EU ter zagotavljanju javne podpore za sporazum; ugotavlja, da bi ti ukrepi lahko ovirali opravljanje storitev podjetij iz EU, zlasti malih in srednjih podjetij, v Švici; ugotavlja, da bi bili v skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije mnogi izmed teh podpornih ukrepov sprejemljivi le, če sorazmerno ščitijo splošni interes, ki ni zaščiten že v matični državi ponudnikov storitev;
23.

poudarja ključno vlogo nacionalnih organov za vprašanja enakosti med spoloma pri nudenju podpore in pomoči žrtvam diskriminacije in pri njihovem obveščanju o pravicah in dolžnostih; poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo nacionalni organi za vprašanja enakosti med spoloma učinkoviti in neodvisni in bodo razpolagali z zadostnimi finančnimi in človeškimi viri za posamezne oblike diskriminacije, pa tudi za večplastno diskriminacijo; poziva nacionalne organe za vprašanja enakosti med spoloma, naj razvijejo orodja in pripravijo usposabljanje o večplastni diskriminaciji, vključno s specifičnim položajem pripadnic etničnih manjšin;
45.

meni, da bi bilo treba v boju proti revščini prednostno pozornost nameniti reformi makroekonomske, monetarne in socialne politike ter politike dela in zaposlovanja, ki so vzrok revščine, da bi ženskam zagotovili ekonomsko in socialno pravičnost, metodam za opredelitev stopnje revščine, ki bi jih bilo treba ponovno pretehtati, in strategijam za spodbujanje pravične delitve prihodkov, zagotovljen minimalni dohodek, dostojne plače in pokojnine, odpiranje kakovostnih delovnih mest, kjer bodo ženske uživale pripadajoče pravice, dostopanje žensk in deklet do kakovostnih javnih storitev in za izboljšano socialno varnost in lokalno infrastrukturo, kot so jasli, vrtci, dnevni centri, centri za prostočasne dejavnosti v okviru lokalnih skupnosti in storitve pomoči družinam ali „medgeneracijski centri“, ki morajo biti dostopni vsem ženskam, moškim, otrokom in starejšim osebam, prav posebna pozornost pa mora veljati pomoči starejšim ženskam, ki živijo same;
21.

poziva k okrepljenemu evropskemu pristopu do financiranja inovacij in do preprečevanja sedanje razdrobljenosti in kratkoročne usmerjenosti; meni, da je oskrba z zadostnimi finančnimi sredstvi bistvena za razvoja inovacij, zato je treba proračun EU za inovacije znatno povečati; poziva, naj se to upošteva tako pri reviziji zdajšnjega finančnega okvira kot pri načrtovanju za finančno perspektivo 2014–2020; ob tem opozarja, da je treba obenem pregledati pravila za upravičenost predindustrijskih oziroma poskusnih raziskav in razvoja do namenskih sredstev; poziva države članice, naj povečajo svoja sredstva za financiranje raziskav in razvoja, da bi dosegle cilj, določen v Barceloni leta 2002, po katerem naj bi do leta 2010 v ta namen uporabile 3 % BDP; poudarja, kako pomembno je financiranja raziskav in inovacij v času gospodarske krize, saj bo na dolgi rok povečalo ustvarjanje delovnih mest; poudarja, da je treba nameniti večji delež raziskovalnih in razvojnih programov za inovacije;
59.

meni, da je prenos znanja v odprtem okolju izredno pomemben; priznava, da je to mogoče doseči z različnimi instrumenti, kot so objave in seminarji, uradi za prenos tehnologije, regionalno sodelovanje, podpora ustanavljanju in odcepljanju podjetij, sodelovalno raziskovanje in mobilnost raziskovalcev; meni pa, da sta družbena in človeška razsežnost sodelovanja izjemno pomembni; zato trdno podpira pobude za spodbujanje neposrednih stikov med univerzami in podjetji, zlasti malimi in srednjimi podjetji;
66.

meni, da je treba zaradi hkratne potrebe po vzdržnih javnih financah in ustreznih sistemih socialne varnosti ter vključenosti povečati kakovost in učinkovitost javne uprave in javne porabe ter države članice spodbuditi, da razmislijo o ukrepih, s katerimi bi zagotovile enakomernejšo porazdelitev davčnega bremena tako, da bi se postopno in odločno zmanjšala davčna obremenitev zaposlovanja in MSP; meni, da bi to lahko prispevalo k zmanjšanju revščine, doseganju socialne kohezije in okrepitvi gospodarske rasti in produktivnosti, kar so osrednji dejavniki konkurenčnosti in vzdržnosti evropskega gospodarskega in socialnega modela.
33.

meni, da so najočitnejše težave, s katerimi se srečujejo potrošniki, zlasti v storitvenem sektorju, in proti katerim je treba prednostno ukrepati, da bi dosegli hitre rezultate: (1) dostop do varnih izdelkov in kakovostnih storitev; (2) dostop do zanesljivih, primerljivih in objektivnih informacij, vključno s primerjavo cene (3) večja pravna varnost in jasnost pogodbenih odnosov; (4) večja varnost plačil; (5) dostop do ustreznih, cenovno dostopnih in učinkovitih pritožbenih mehanizmov ter (6) boljše poznavanje sistema in večje zaupanje vanj;
63.

priznava, da se s sporazumi o izmenjavi davčnih podatkov niso odpravile škodljive strukture ločenih davčnih sistemov ali pomanjkanje javnih knjig, in tudi se niso zagotovile predložitev poslovnih knjig, revizije ali vodenje evidence; pozdravlja prizadevanja skupine G-20 in organizacije OECD za ukrepe proti davčnim oazam, a opaža in obžaluje, da uvedena merila, sporazumi za izmenjavo davčnih podatkov in veljavni postopki ne bodo dovolj za reševanje problema davčnih oaz in nezakonitih finančnih tokov; poziva organizacijo OECD, skupino G-20 in Evropsko unijo, naj sprejmejo strožja merila za opredelitev davčnih oaz in naj si prizadevajo za mednarodno obvezujoč večstranski sporazum o samodejni izmenjavi davčnih podatkov, v kateremu bi bili za primere nespoštovanja navedeni protiukrepi;
3.

opozarja, da je trdno odločen napovedati boj proti terorizmu in prepričan, da je treba dodatno razviti in izboljšati okvir za čezatlantsko sodelovanje v namene boja proti terorizmu; obenem meni, da so evropske zakonske zahteve za pošteno, sorazmerno in zakonito obdelavo osebnih podatkov bistvenega pomena in jih je treba vedno spoštovati;
F.

ker je bila zadnja smrtna kazen v Republiki Koreji izvršena decembra 1997; ker se v času predsedovanja tedaj novoizvoljenega predsednika Kim Dae-Junga, ki je bil leta 1980 sam obsojen na smrtno kazen in nato oproščen, smrtna kazen ni več izvajala in je Republika Koreja zadnjih 13 let pripadala skupini držav, ki so v praksi odpravile smrtno kazen,
11.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, parlamentom in vladam držav članic, generalnemu sekretarju Združenih narodov, parlamentarnim skupščinam Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi in Sveta Evrope, sekretariatu Skupnosti neodvisnih držav ter parlamentu in vladi Belorusije.
10.

poziva k razvoju standardov EU za kakovost in varnost ter sistema in mreže laboratorijev za certificiranje JRKB varnostne opreme in tehnologij v EU; poudarja, da morajo za zaposlene v obratih, kjer imajo dostop do škodljivih snovi, veljati strogi varnostni standardi in postopki zaposlovanja; poziva k izmenjavi in uporabi najboljših izkušenj in strokovnega znanja s civilnega in vojaškega področja; ponovno pod vodstvom Komisije poudarja, da je treba omogočiti potrebno financiranje za raziskave in razvoj, da bi zagotovili izvajanje programov aplikativnih raziskav in pomembnejših demonstracijskih programov z evropsko razsežnostjo, in da je glede na razdrobljenost tega trga potrebna industrijska politika EU na področju civilne varnosti, ki bo spodbujala sodelovanje med podjetji v EU in posebej podpirala mala in srednja podjetja/malo in srednjo industrijo (MSP/MSI), ki ustvarjajo pomemben del inovacij v sedmem okvirnem programu za raziskave in razvoj na področju varnosti, ter da si je treba prizadevati za spodbujanje sodelovanja (zlasti čezmejnega) med evropskimi podjetji; želi, da se vzpostavi globalno vodenje vseh projektov o JRKB varnosti, ki bo pokrivalo celoten cikel obstoja JRKB grožnje (preprečevanje, odkrivanje in odzivanje); poziva Komisijo, naj predlaga strategijo razvoja industrije biološke obrambe v Evropi;
15.

poziva Svet in Komisijo, naj opravita podrobno oceno politik izvajanja na področju demokracije in človekovih pravic v Laosu in Vietnamu od podpisa sporazuma o partnerstvu in sodelovanju ter poročata Parlamentu;
4.

poziva države članice, naj ohranijo skladen pristop Skupnosti do tega vprašanja in tako potrošnikom omogočijo dostop do popolnejših in natančnejših informacij; meni, da je obvezno označevanje porekla pomemben korak k popolnejšim informacijam o socialnih in okoljskih standardih proizvodnje in predelave;
7.

je prepričan, da je mednarodni sporazum sicer potreben in nujen, vendar mora zagotavljati vsaj naslednje: (a) podatki se posredujejo in obdelujejo izključno z namenom boja proti terorizmu, kot je določeno v členu 1 Okvirnega sklepa Sveta 2002/475/PNZ z dne 13. junija 2002 o boju proti terorizmu (10), in se nanašajo na posameznike ali teroristične organizacije, ki jih kot takšne priznava tudi EU; (b) obdelava takšnih podatkov za njihov prenos (samo na podlagi samodejnega prenosa), hranjenje in uporaba ne smeta biti nesorazmerna glede na namen, za katerega so bili podatki preneseni in kasneje obdelani; (c) zahteve za prenos morajo temeljiti na specifičnih in ciljnih primerih, ki so časovno omejeni ter za katere je potrebna sodna odobritev; vsaka nadaljnja obdelava mora biti omejena na podatke, ki razkrivajo povezavo med osebami in organizacijami v postopku preiskave v Združenih državah Amerike; podatke, ki takšnih povezav ne razkrivajo, je treba izbrisati; (d) državljani in podjetja EU morajo imeti enako pravico do obrambe in postopkovnih jamstev ter pravico dostopa do pravnega varstva, kot je na voljo v EU, v Združenih državah Amerike pa mora biti omogočen sodni nadzor nad zakonitostjo in sorazmernostjo zahtev za prenos; (e) za posredovane podatke bi morali veljati enaki mehanizmi sodnega varstva kot za podatke znotraj EU, vključno z odškodnino v primeru nezakonite obdelave osebnih podatkov; (f) sporazum bi moral organom Združenih držav Amerike prepovedati vsako uporabo podatkov SWIFT za namene, ki niso povezani s financiranjem terorizma; prav tako bi bilo treba prepovedati posredovanje takšnih podatkov tretjim osebam, ki niso javni organi, pooblaščeni za boj proti financiranju terorizma; (g) strogo se spoštuje mehanizem vzajemnosti, ki pristojne organe Združenih držav Amerike zavezuje, da pristojnim organom EU na njihovo zahtevo posredujejo ustrezne podatke o finančnih sporočilih; (h) sporazum je izrecno sklenjen za vmesno obdobje, in sicer z uporabo klavzule o časovni omejitvi veljavnosti, ki naj ne presega 12 mesecev, ter brez poseganja v postopek, določen z Lizbonsko pogodbo za morebitno sklenitev novega sporazum na tem področju; (i) začasni sporazumu bi moral jasno določati, da je treba po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe takoj obvestiti organe ZDA in da bodo v novem pravnem okviru EU potekala pogajanja o morebitnem novem sporazumu, ki bo vključeval Evropski parlament in nacionalne parlamente;
4.

poziva k polni preglednosti izvedbenega postopka, tudi finančnih vidikov, in želi biti kot sozakonodajalec obveščen o tem, ali sta osnovni testiranji 1 in 2 še del sedanje pogodbe za razvoj SIS II ali jih je treba obravnavati kot dodatni zahtevi in v tem primeru, kakšni so dodatni predvideni stroški za to;
91.

obžaluje, da posvetovanje med Evropsko unijo in Rusijo o človekovih pravicah ni dalo zadostnih rezultatov; obžaluje, da so ruske oblasti zavrnile sodelovanje na okroglih mizah za pripravo na posvetovanja, ki so se jih udeležile domače in mednarodne nevladne organizacije; opaža, da je med posvetovanji Evropska unija opozorila na vprašanja s področja človekovih pravic, s posebnim poudarkom na svobodi izražanja in združevanja, delovanju civilne družbe, pravicah manjšin, boju proti rasizmu in ksenofobiji ter pravicah otrok in žensk, pa tudi mednarodnih obveznostih EU in Rusije na področju človekovih pravic; obžaluje, da Evropski uniji kljub temu ni uspelo prispevati k političnim spremembam v Rusiji, zlasti kar zadeva nekaznovanje in neodvisnost sodstva, ravnanje z zagovorniki človekovih pravic in političnimi zaporniki, vključno z Mihailom Hodorkovskim, neodvisnost medijev in svobodo izražanja, ravnanje z narodnostnimi in verskimi manjšinami, spoštovanje načel pravne države in varstvo človekovih pravic v oboroženih silah, diskriminacijo zaradi spolne usmerjenosti, pa tudi druga vprašanja; se sklicuje na svojo resolucijo z dne 19. junija 2008 o vrhu EU-Rusija v Hanti Mansijsku 26. in 27. junija 2008 (33); vnovič izraža zaskrbljenost zaradi vse slabših razmer zagovornikov človekovih pravic in težav, s katerimi se srečujejo nevladne organizacije pri registraciji in izvajanju dejavnosti; ponovno izraža zaskrbljenost glede zakona o ekstremizmu, ki bi lahko vplival na prost pretok informacij in omogočil ruskim oblastem, da bi dodatno omejile pravico do svobodnega izražanja neodvisnih novinarjev in političnih nasprotnikov; nadalje izraža skrb zaradi poročila Amnesty International za leto 2008, ki navaja, da tožilstvo še vedno ne spoštuje pravice Mihaila Hodorkovskega in njegovega družabnika Platona Lebedeva do poštenega sojenja v skladu z mednarodnimi standardi, in iskreno obžaluje ravnanje z nekdanjim podpredsednikom družbe Jukos Vasilijem Aleksanjanom, ki ni želel krivo pričati o Mihailu Hodorkovskem, zaradi česar je ruska vlada dopustila, da se je njegovo zdravstveno stanje poslabšalo do te mere, da ni več ozdravljivo; skupaj s parlamentarno skupščino Sveta Evrope poziva ruske oblasti, naj uporabijo vsa razpoložljiva pravna sredstva, da zagotovijo izpustitev Igorja Sutjagina in Valentina Danilova; pozdravlja izpustitev Mihaila Trepaškina; globoko obžaluje, da je bilo treba odpovedati misijo za spremljanje volitev ODIHR za spremljanje ruskih predsedniških volitev marca 2008 zaradi omejitev, ki so jih za to misijo naložile ruske oblasti;
5.

Prva stopnja državljanske pobude se začne, ko organizatorji prijavijo državljansko pobudo pri Komisiji, konča pa z uradno odločitvijo Komisije o uspehu prijave. Najpomembnejši elementi so: (a) Organizatorji morajo državljansko pobudo v skladu s predpisi prijaviti Komisiji. Ob prijavi mora vsak organizator navesti svoje ime, datum rojstva, državljanstvo in naslov, pa tudi točno besedilo državljanske pobude, ki mora biti v enem od uradnih jezikov Evropske unije. (b) Komisija preveri formalno dopustnost prijavljene državljanske pobude. Državljanska pobuda je formalno dopustna, če izpolnjuje naslednje štiri pogoje: — vsebuje poziv Komisiji, naj predloži predlog za sprejetje pravnega akta Unije, — po Pogodbah, na katerih temelji, ima Unija pristojnost, da sprejme tak pravni akt, — po Pogodbah, na katerih Unija temelji, ima Komisija pristojnost, da predloži ustrezen predlog pravnega akta, — zahtevani pravni akt ni v očitnem nasprotju s splošnimi načeli zakonodaje, kot se uporablja v Uniji. Komisija organizatorjem nudi vso ustrezno podporo v skladu s členom 41 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, da bi zagotovila, da so prijavljene pobude dopustne. Poleg tega Komisija organizatorje obvesti tudi o obstoječih ali predlaganih zakonodajnih predlogih o zadevah iz državljanske pobude pa tudi o že uspešno prijavljenih državljanskih pobudah, ki so v zvezi z enakimi ali deloma enakimi zadevami. (c) V roku dveh mesecev od prijave državljanske pobude mora Komisija odločiti o tem, ali je pobuda dopustna in se lahko prijavi. Prijavo je mogoče zavrniti le iz pravnih razlogov in nikakor ne iz političnih razlogov. (d) Sklep je namenjen posameznim organizatorjem ter splošni javnosti. Posredovan je organizatorjem ter objavljen v Uradnem listu Evropske unije. O sklepu se takoj obvesti Parlament, Svet in države članice. (e) V skladu z veljavnimi predpisi Unije imata Sodišče Evropskih skupnosti in Evropski varuh človekovih pravic možnost, da preverita sklep. To smiselno velja tudi, če Komisija ne sprejme ustreznega sklepa. (f) Komisija na svojih spletnih straneh vodi javno dostopen seznam vseh uspešno prijavljenih državljanskih pobud. (g) Organizatorji državljansko pobudo lahko kadar koli odjavijo. V tem primeru velja, da pobuda ni prijavljena, zato se jo izbriše z zgoraj navedenega seznama Komisije.
15.

opozarja, da je Komisija izjavila, da temeljna direktiva, kot je Direktiva 2004/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic (8) za praktične namene ni bila ustrezno prenesena v državah članicah; opozarja, da je Komisija prejela več kot 1 800 pritožb posameznikov v zvezi s to direktivo, jih 115 registrirala kot pritožbe in odprla pet primerov kršitve zaradi nepravilnega izvajanja direktive (9); priznava, da je v zvezi z Direktivo 2004/38/ES Komisija sodelovala s Parlamentom učinkovito in pregledno; podpira predlagani pristop Komisije, da bi direktivo pregledovali stalno in izčrpno, da bi državam članicam s podporo v obliki smernic, ki bi bile objavljene v prvi polovici leta 2009, pomagali izvajati direktivo celovito in pravilno, ter da bi uvedli postopke za ugotavljanje kršitev proti državam članicam, katerih zakonodaja ni skladna z direktivo; vendar izraža resno zaskrbljenost nad tem, ali je Komisija sposobna izvajati svojo vlogo varuhinje Pogodbe, in ali ima Parlament možnost preverjati politiko registracije pritožb, ki jo izvajajo različne službe Komisije;
D.

ker je izobraževanje o umetnosti in kulturi bistven del izobraževanja otrok in mladih, saj prispeva k razvoju svobodne volje, rahločutnosti in odprtosti v odnosu do drugih; ker je to ključno vprašanje pri enakih možnostih in osnovni pogoj za resnično demokratizacijo dostopa do kulture,
26.

poudarja, da je mirna in pravična rešitev konflikta na Bližnjem vzhodu bistvenega pomena, in pozdravlja dejstvo, da bo to ena najpomembnejših prednostnih nalog za novo vlado ZDA; poziva vlado ZDA, naj deluje usklajeno z EU in sodeluje v četverici; pozdravlja zgodnje imenovanje posebnega odposlanca ZDA za Bližnji vzhod, nekdanjega senatorja Georgea Mitchella; poudarja, da bi si morali obe partnerici prizadevati za krepitev pogajanj, ki temeljijo na načrtu in dosežkih konference v Annapolisu, s ciljem oblikovanja dveh držav; poziva obe partnerici, naj tesneje sodelujeta in tako pomagata preoblikovati trenutno negotovo prekinitev ognja v Gazi v trajno in trdno rešitev, pri tem pa vključita tudi regionalne akterje in prispevata k doseganju ciljev Resolucije Varnostnega sveta ZN 1860 z dne 8. januarja 2009 (S/RES/1860(2009)), kot so takojšnja humanitarna pomoč prebivalcem Gaze, zagotovitev odprave nedovoljene trgovine z orožjem in sprostitev blokade Gaze; poziva obe partnerici, naj podpreta prizadevanja za spravo med Palestinci, ter opozarja na pomen izboljšanja življenjskih pogojev Palestincev tako na Zahodnem bregu kot v Gazi, vključno z obnovo Gaze;
15.

je seznanjen s potencialom zasebnega sektorja za razvoj mest ter meni, da bi z uporabo javno-zasebnih partnerstev morali sistematično načrtovati in spodbujati vzpostavitev inovativnih sistemov in projektov financiranja za spoprijem z velikimi gospodarskimi in socialnimi problemi urbanih območij, zlasti za izgradnjo infrastrukture in stanovanja; poudarja zlasti, da so za to potrebna jasna in pregledna pravila ravnanja, zlasti kar zadeva delovanje podjetij in javnih ustanov, ki morajo v skladu z načelom subsidiarnosti sprejemati strateške odločitve o izbiri vrst storitev, pripravi specifikacij in ohranjanju določene stopnje nadzora;
43.

poudarja, da bi moral biti skupni evropski azilni sistem popolnoma usklajen s cilji in dejavnostmi na področju zaščite beguncev v okviru instrumentov EU za sodelovanje z državami v razvoju (kot so Evropski razvojni sklad, instrument za razvojno sodelovanje, evropski sosedski in partnerski instrument ter evropski instrument za demokracijo in človekove pravice) ter sporazumov in partnerstev med EU in državami v razvoju (kot sta sporazum iz Cotonouja in strateško partnerstvo EU-Afrika);
72.

meni, da je nujno treba skrajšati birokratske postopke za vsaj 25 %, kjer je to mogoče, in pripraviti sodobne upravne postopke, ki bodo prilagojeni potrebam MSP; zato se zavzema za spodbujanje znanja na področji informacijskih in komunikacijskih tehnologij med MSP, zlasti med podjetnicami in mladimi podjetniki, ter za boljšo uporabo digitalne tehnologije, da se jim omogoči časovni in denarni prihranek ter vlaganje tako nastalih sredstev v razvoj; poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo pobude za izmenjavo in promocijo najboljših praks, določijo merila uspešnosti ter oblikujejo in promovirajo smernice in standarde za malim in srednjim podjetjem prijazne upravne postopke; je prepričan, da je treba v bližnji prihodnosti izvesti predlogov skupine neodvisnih zainteresiranih strani na visoki ravni za upravne obremenitve, da bi dosegli cilj zmanjšanja upravnih bremen brez tveganja za dostop MSP do finančnih sredstev;
B.

ker mora Komisija pri pogajanjih za celovit sporazum o zračnem prevozu z Izraelom upoštevati strokovno mnenje in informacije držav članic in drugih zainteresiranih strani ter jih mora v postopek vključiti pred in med pogajanji ter po njih,
40.

opozarja na predlog, ki ga je dal v svoji resoluciji z dne 15. novembra 2001 o vsestranskem partnerstvu in skupni strategiji odnosov med Evropsko unijo in Latinsko Ameriko (6) in ki ga je ponovil v svojih resolucijah z dne 27. aprila 2006 (7) in 24. aprila 2008 (8), ki sta bili sprejeti zaradi vrhunskih srečanj EU-LAK (Latinska Amerika in Karibi) na Dunaju in v Limi, in sicer, da se sestavi evro-latinskoameriška listina za mir in varnost, ki bi na podlagi listine Združenih narodov omogočala skupne politične, strateške in varnostne dejavnosti in pobude; poziva Svet in Komisijo, naj sprejmejo aktivne ukrepe za uresničitev tega ambicioznega cilja;
7.

poziva belorusko vlado, naj izkoristi naslednjih devet mesecev ter pokaže bistven napredek na področjih: — reforme beloruske volilne zakonodaje, da se zagotovi zajamčeno zastopstvo pripadnikov opozicije v volilnih komisijah na vseh ravneh ter da se zagotovi preglednost in odgovornost pri štetju glasov; — zagotavljanja enakih pravic za vse medijske hiše z odpravo prepovedi razširjanja neodvisnih tiskanih medijev prek distribucijskih omrežij Sajuzdruk (mreža kioskov) in državne poštne službe Belpošta, ki sta v lasti države; razveljavitve členov 367, 368, 369 in 369-1 kazenskega zakonika, ki se pogosto zlorabljajo za preganjanje novinarjev zaradi njihove poklicne dejavnosti; poenostavitve postopka za pridobitev akreditacije za vse novinarje, vključno z uradnimi predstavniki tujih medijskih hiš; — zagotavljanja svobode združevanja in zbiranja z razveljavitvijo člena 193-1 kazenskega zakonika, ki predvideva kazensko odgovornost za dejavnosti v imenu neregistriranih javnih združenj, političnih strank in ustanov; spoštovanja svobodne veroizpovedi; — zagotavljanja političnih pravic in svoboščin s prenehanjem politično motiviranega odpuščanja z delovnih mest in univerz; prenehanja preganjanja študentov, ki so bili izključeni z univerz zaradi svojih državljanskih stališč, zaradi izogibanja služenju vojaškega roka; pregleda nedavnih primerov prisilnega vojaškega nabora več mladih aktivistov, na primer Franka Vjačorke, Ivana Šyle in Zmicra Hvedaruka, kar je enakovredno ugrabitvi talcev s strani države;