[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 30.5.2007

SEC(2007) 724 konč.

Priporočilo

MNENJE SVETA

v skladu s členom 9(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnitvi konvergenčnega programa Češke republike, 2006–2009

(predložila Komisija)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. SPLOšNO OZADJE

Pakt stabilnosti in rasti, ki je začel veljati 1. julija 1998, temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje razmer za stabilnost cen in za močno trajnostno rast, ki pospešuje ustvarjanje delovnih mest. Reforma Pakta iz leta 2005 je potrdila njegovo koristnost pri utrjevanju proračunske discipline, je pa poskusila okrepiti njegovo učinkovitost in gospodarsko podlago ter zavarovati dolgoročno vzdržnost javnih financ.

Uredba Sveta (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1], ki je del Pakta stabilnosti in rasti, določa, da morajo države članice Svetu in Komisiji predložiti programe stabilnosti ali konvergenčne programe ter njihove letne dopolnitve (države članice, ki so že sprejele enotno valuto, predložijo programe stabilnosti ali njihove dopolnitve, države članice, ki je še niso sprejele, predložijo konvergenčne programe oziroma njihove dopolnitve). Prvi konvergenčni program Češke republike je bil predložen maja 2004. V skladu z Uredbo je Svet na podlagi priporočila Komisije in po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom podal mnenje 5. julija 2004. V skladu z istim postopkom Komisija oceni dopolnitve programov stabilnosti in konvergenčnih programov, preuči jih prej navedeni odbor, po potrebi pa jih preuči še Svet.

2. OZADJE OCENE NOVEGA PROGRAMA

Komisija je preučila najnovejšo dopolnitev konvergenčnega programa Češke republike, predložene 15. marca 2007, in sprejela priporočilo za zadevno mnenje Sveta (glej okvir z glavnimi točkami ocene).

Kot ozadje za oceno proračunske strategije v dopolnitvi konvergenčnega programa naslednji odstavki povzemajo:

1. gospodarsko in proračunsko uspešnost zadnjih desetih let,

2. stanje države pri korektivnem delu Pakta stabilnosti in rasti (postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem),

3. najnovejšo oceno stanja države pri preventivnem delu Pakta stabilnosti in rasti (povzetek mnenja Sveta o predhodni dopolnitvi konvergenčnega programa), in

4. oceno Komisije o nacionalnem programu reform iz novembra 2006.

2.1. Nedavna ekonomska in proračunska uspešnost

Češko gospodarstvo v zadnjih šestih letih uživa trdno rast po recesiji v poznih devetdesetih. V zadnjih dveh letih gospodarstvo beleži rekordno letno rast v višini 6 % BDP. Trg dela se enakomerno izboljšuje od leta 2004, brezposelnost pa je leta 2006 padla na okoli 7 %. BDP na prebivalca je trenutno 76,2 % povprečja EU. HICP je bil leta 2006 malo več kot 2 %.

Od leta 2004 letni proračun beleži primanjkljaje, ki so nižji od načrtovanih, predvsem zaradi rasti, ki je višja, kot je bilo predvideno, in prenosa neporabljenih dodeljenih proračunskih sredstev v rezervni sklad, medtem ko so zgornje meje izdatkov, določene s srednjeročnim proračunskim okvirom, vseeno presežene.

2.2. Postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Češko republiko

Svet je 5. julija 2004 odločil, da ima Češka republika na podlagi člena 104(6 ) čezmerni primanjkljaj. Hkrati je nanjo naslovil priporočilo v skladu s členom 104(7), v katerem določa, da je treba čezmerni primanjkljaj zmanjšati do leta 2008. Češki republiki je bilo zlasti priporočeno, da čimprej konča stanje čezmernega primanjkljaja in v okviru srednjeročnega obdobja ukrepa na verodostojen in trajnosten način z namenom doseči cilj zmanjšanja primanjkljaja pod 3 % BDP do leta 2008 v skladu s potjo za zmanjšanje primanjkljaja, kakor je navedeno v Mnenju Sveta z dne 5. julija 2004 o konvergenčnem programu, posredovanem maja 2004 . Češki republiki je bilo priporočeno tudi, da prizadevno izvaja ukrepe, predvidene v konvergenčnem programu maja 2004, zlasti za zmanjšanje stroškov za zaposlene v institucionalnih enotah centralne ravni države in zmanjšanje porabe na posameznih ministrstvih ter da do 5. novembra 2004 učinkovito ukrepa v zvezi z ukrepi, predvidenimi za dosego ciljnega primanjkljaja za leto 2005.

Dne 22. decembra 2004 je Komisija sklenila, da je kot odgovor na priporočilo Sveta češka vlada učinkovito ukrepala v zvezi z ukrepi, predvidenimi za dosego ciljnega primanjkljaja za leto 2005 do roka 5. novembra in da niso potrebni dodatni v zvezi s postopkom čezmernega primanjkljaja.

2.3. Ocena v mnenju Sveta o predhodnem programu

Svet je 24. januarja 2006 sprejel mnenje o predhodni dopolnitvi konvergenčnega programa, ki zajema obdobje 2005–2008. Svet je bil mnenja, da „program sledi poteku prilagoditve primanjkljaja iz priporočil Sveta na podlagi člena 104(7)“. Svet je pozval Češko republiko, da: „(i) v okviru morebitnega boljšega proračunskega rezultata v letu 2005 in močnejše rasti ter pričakovanj okrepi prizadevanja za strukturno prilagoditev proračuna glede na majhno odstopanje pod referenčno vrednostjo, ki si jo postavlja za cilj za leto 2008 (kar je rok za popravek čezmernega primanjkljaja) in za pospešeno doseganje srednjeročnih ciljev; (ii) izboljša kakovost načrtovanja proračuna, zlasti na podlagi analize vzrokov precejšnjih prenosov odhodkov in okrepitve srednjeročnih zgornjih mej odhodkov; (iii) izboljša dolgoročno vzdržnost javnih financ, zlasti s pospeševanjem pokojninske reforme in z izvajanjem reforme zdravstvenega sistema.“

2.4. Ocena Komisije o nacionalnem programu reform iz novembra 2006

Poročilo o izvajanju nacionalnega programa reform Češke republike, ki ga določa prenovljena lizbonska strategija za rast in delovna mesta, je bilo predloženo 21. novembra 2006. Nacionalni program reform Češke republike kot ključne izzive ali prednostne naloge opredeljuje: nadaljnjo reformo javnih financ, okrepitev in povečanje konkurenčnosti v proizvodnji ob upoštevanju potrebe po trajnostnih virih ter povečanje prožnosti trga dela.

Ocena Komisije tega programa (sprejeta kot del njenega letnega poročila o napredku [2] iz decembra 2006) je pokazala, da je napredek Češke republike pri izvajanju nacionalnega programa reform omejen. Na več področjih napredek ni jasno opredeljen; nekatere reforme so preložene na kasnejši čas, nekatere se niso začele izvajati. Pa vendar bi morala močna gospodarska rast olajšati reforme. Na makroekonomskem področju obstajajo tveganja zlasti za srednjeročno konsolidacijo proračuna in dolgoročno vzdržnost javnih financ v okviru staranja prebivalstva. Čeprav Češka republika na področju mikroekonomije relativno dobro napreduje, je napredek na področju raziskav in razvoja skromen. Na področju zaposlovanja se zahteva večje prizadevanje za izboljšanje prožnosti trga dela kot ključnega izziva.

Glede na ugotovljene močne in šibke točke se Češki republiki priporoča, da sprejme ukrepe na področju: (i) reform pokojninskega in zdravstvenega sistema, (ii) sodelovanja med podjetji in javnimi raziskovalno-razvojnimi institucijami ter (iii) ohranjanja delovnih mest ter sistemov izobraževanja in usposabljanja.

Okvir: glavne točke za oceno Kot določata člen 5(1) (za programe stabilnosti) in člen 9(1) (za konvergenčne programe) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97, ocena upošteva naslednje točke: ali so ekonomske predpostavke, na katerih temelji program, verjetne; srednjeročni proračunski cilj, ki ga je predložila država članica, in ali so prilagoditvene poti za njegovo dosego ustrezne; ali ukrepi, sprejeti in/ali predlagani za upoštevanje teh prilagoditvenih poti, zadoščajo za uresničitev srednjeročnega cilja v okviru konjunkturnega cikla; ali so pri oceni prilagoditvenih poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja prizadevanja za usklajevanje večja v času dobrih gospodarskih razmer, medtem ko so lahko prizadevanja v času slabih gospodarskih razmer manjša, in ali si za države članice euroobmočja in MDT II zadevna država članica prizadeva za letno izboljšanje svojega proračunskega stanja, iz katerega so izločeni vplivi konjunkture ter enkratnih in začasnih ukrepov, z 0,5 % BDP kot merilom za dosego srednjeročnega proračunskega cilja; izvajanje večjih strukturnih reform, ki imajo neposredne dolgoročne učinke na prihranek pri izdatkih (vključno s spodbujanjem potencialne rasti) in torej preverljiv učinek na dolgoročno vzdržnost javnih financ (pod pogojem, da se glede referenčne vrednosti 3 % BDP ohrani ustrezna varnostna meja in se pričakuje vrnitev proračunskega stanja v programskem obdobju na srednjeročni proračunski cilj), in sicer pri določanju prilagoditvenih poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja (za države članice, ki ga še niso dosegle) ali pri odobritvi začasnega odklona od srednjeročnega proračunskega cilja (za države članice, ki so ga dosegle), pri tem pa se nameni posebna pozornost pokojninskim reformam, ki uvajajo večstebrni sistem, ki vključuje obvezen, v celoti naložbeni pokojninski steber; ali so ekonomske politike zadevne države članice skladne s širšimi smernicami ekonomskih politik. Verjetnost makroekonomskih predpostavk programa se oceni glede na napovedi služb Komisije iz pomladi 2007 in tudi z uporabo skupno dogovorjene metodologije za ocenjevanje potencialnih rezultatov in ciklično prilagojenih saldov. Skladnost s širšimi smernicami ekonomskih politik se oceni na podlagi širših smernic ekonomskih politik na področju javnih financ, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005–2008. Pri oceni se preučijo tudi: razvoj deleža dolga in obeti za dolgoročno vzdržnost javnih financ, ki jim je treba posvečati „zadostno pozornost pri nadzoru proračunskih stanj“ v skladu s poročilom Sveta z dne 20. marca 2005 o „Izboljšanju izvajanja Pakta stabilnosti in rasti“. Sporočilo Komisije z dne 12. oktobra 2006 določa pristop k oceni dolgoročne vzdržnosti javnih financ[3]; stopnja integracije z nacionalnim programom reform, ki ga predložijo države članice v skladu z lizbonsko strategijo za rast in delovna mesta. V spremni opombi Evropskemu svetu z dne 7. junija 2005 o širših smernicah ekonomskih politik za obdobje 2005–2008 je Svet Ecofin navedel, da morajo biti nacionalni programi reform skladni s programi stabilnosti in konvergenčnimi programi; skladnost s kodeksom ravnanja[4], ki med drugim določa skupno strukturo in vrsto razpredelnic s podatki za programe stabilnosti in konvergenčne programe. |

- Priporočilo

MNENJE SVETA

v skladu s členom 9(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnitvi konvergenčnega programa Češke republike, 2006–2009

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[5] in zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

5. Dne [10. julija 2007] je Svet proučil dopolnitev konvergenčnega programa Češke republike, ki zajema obdobje od 2006 do 2009. Dopolnitev je bila predložena z zamudo 15. marca 2007, po roku, določenem za 1. december v skladu s kodeksom ravnanja, zaradi političnega položaja Češke republike, ko je po splošnih volitvah junija 2006 parlament 19. januarja 2007 potrdil stalno vlado.

6. Makroekonomski scenarij, ki podpira program, predvideva, da bo realna rast BDP upadla, in sicer s 6,1 % v letu 2006 na 4,9 % v letu 2007 ter se potem bolj ali manj ustalila. Zdi se, da ta scenarij, ocenjen na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov, temelji na uresničljivih predpostavkah o rasti. Videti je, da so v programu tudi napovedi glede inflacije stvarne.

7. Za leto 2006 je bil javnofinančni primanjkljaj v napovedi služb Komisije iz pomladi 2007 ocenjen na 2,9 % BDP, pri čemer je bila napoved iz predhodne dopolnitve konvergenčnega programa 3,8% BDP. Močnejši BDP, rast zaposlovanja in prenos znatnega deleža neporabljenih dodeljenih proračunskih sredstev so prispevali k primanjkljaju, nižjemu od načrtovanega.

8. Glavni cilj srednjeročne proračunske strategije novega programa je doseganje dolgoročne vzdržnosti javnih financ, predvsem z doseganjem srednjeročnega cilja za proračunski položaj strukturnega salda (tj. ciklično prilagojen proračunski saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) v višini 1 % BDP. V skladu s programom se mora objavljen primanjkljaj v letu 2007 povečati na 4 % BDP predvsem zaradi diskrecijskih povečanj socialnih odhodkov, in se potem v letu 2008 postopoma znižati na 3,5 % BDP in v letu 2009 na 3,2 % BDP. Primarni presežek naj bi se po načrtih z 2,4 % BDP v letu 2006 zmanjšal na 1,6 % v letu 2009. Predvidena javnofinančna konsolidacija po letu 2007 temelji na povečanju prihodkov za 0,4 odstotne točke BDP v programskem obdobju, zlasti na „drugih odhodkih“ (brez določitve dejanskih ukrepov, ki pa domnevno zadevajo transferje EU), ki bodo več kot izravnali upad davkov in socialnih prispevkov. Po vsebini je konsolidacija odhodek, ki ga povzroči skladno zmanjšanje javne porabe, ki se pojavi zlasti zaradi omejitve plač v sektorju države, ki bo več kot izravnala povečanje odhodkov za javne naložbe in obresti. V primerjavi s prejšnjo dopolnitvijo novi program za najmanj dve leti odlaga načrtovano zmanjšanje primanjkljaja pod referenčno vrednostjo, ki znaša 3 % BDP, v okviru ugodnejšega makroekonomskega scenarija. Opozoriti je treba, da program predstavlja tudi drugo možnost, o kateri razmišlja vlada, in predstavlja manjša ciljna primanjkljaja v višini 3,2 % BDP v letu 2008 in 2,8% BDP v letu 2009. To temelji na vrsti ukrepov politike in vzpostavitvi večje prožnost v javnih financah z zmanjšanjem deleža obveznih odhodkov. Vendar ti temeljijo na ukrepih politike, o katerih se je še treba dokončno dogovoriti in jih potrditi, program pa ponuja skladen in zadovoljivo količinsko opredeljen srednjeročni proračunski okvir le za prej omenjene višje ciljne primanjkljaje.

9. Načrtuje se, da se bo strukturni primanjkljaj, izračunan na podlagi skupno dogovorjene metodologije, zmanjšal z okoli 3,5 % BDP v letu 2006 na okoli 4,5 % BDP v letu 2007, preden se bo postopno izboljšal na 3,5 % BDP v letu 2009. Tako kot v prejšnji dopolnitvi je tudi v tej srednjeročni cilj za proračunsko stanje, kot je napovedano v programu, strukturni primanjkljaj 1% BDP. V primerjavi s predhodno dopolnitvijo je doseganje srednjeročnega cilja preloženo za eno leto, do leta 2013. Ker srednjeročni cilj presega najnižje merilo (glede na primanjkljaj v višini okoli 1,5 % BDP), bi se moral ob njegovi uresničitvi izpolniti tudi cilj, da se zagotovi varnostna rezerva za preprečitev pojava čezmernega primanjkljaja. Srednjeročni cilj programa v zadostni meri odraža delež dolga in povprečno dolgoročno potencialno rast proizvodnje.

10. Tveganja za proračunske napovedi v programu so na splošno videti uravnotežena. Tveganja, ki izhajajo iz makroekonomskega scenarija, so na splošno nevtralna, medtem ko se zdi, da projekcije glede davkov na splošno temeljijo na previdnih predpostavkah. Predvidena javnofinančna konsolidacija v programu močno temelji na omejevanju odhodkov javne porabe, vendar program ne zagotavlja zadostnih podpornih informacije o tem, kako bo to doseženo. Po drugi strani je Češka republika v zadnjih letih dosegla dobre rezultate, kljub temu, da je bilo doseganje proračunskih ciljev olajšano zaradi rasti, ki je bila višja od pričakovane. Obstaja tudi politično tveganje, povezano z zelo uravnoteženim parlamentarnim položajem.

11. Glede na to oceno tveganja proračunska naravnanost v programu ni skladna z zmanjšanjem čezmernega primanjkljaja do leta 2008, ki ga priporoča Svet 5. julija 2004. Glede na to, da gospodarstvo trenutno uživa „čas dobrih razmer“ in da je rast višja od pričakovane v času priporočila Sveta iz julija 2004, obstaja dovolj možnosti za povečanje prizadevanja za konsolidacijo in dosego zmanjšanja, večjega od napovedanega v programu.

12. Ocenjuje se, da je bruto javni dolg v letu 2006 dosegel 30,4 % BDP, kar je precej pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. Program predvideva povečanje deleža dolga za skoraj 2 odstotni točki v programskem obdobju.

13. Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva v Češki republiki je večji od povprečja EU, na kar vplivata predvsem znatno povečanje odhodkov za pokojnine glede na delež BDP in znatno povečanje odhodkov zdravstvenega varstva. Izvajanje ukrepov strukturnih reform, zlasti na področju pokojnin in zdravstvenega varstva, namenjenih hitremu povečevanju odhodkov zaradi staranja prebivalstva, bi prispevalo k zmanjšanju tveganja glede vzdržnosti javnih financ. Proračunsko stanje, ki se pričakuje na koncu programskega obdobja, se je v primerjavi s prejšnjim izvajanjem poslabšalo in predstavlja tveganje glede vzdržnosti javnih financ, še preden se sploh upošteva dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva. Konsolidiranje javnih financ v večji meri kot je trenutno načrtovano, bi prispevalo k zmanjšanju tveganj glede vzdržnosti javnih financ. Na splošno je Češka republika izpostavljena večjemu tveganju, kar zadeva vzdržnost javnih financ.

14. Konvergenčni program ne vsebuje kvalitativne ocene splošnega učinka poročila o izvajanju nacionalnega programa reform iz novembra 2006 v okviru srednjeročne davčne strategije. Poleg tega ne zagotavlja nobenih sistematskih informacij glede neposrednih proračunskih stroškov (ali prihrankov), povezanih z bistvenimi reformami, ki so predvidene v nacionalnem programu reform, razen povečanja odhodkov za raziskave in razvoj v proračunu za leto 2007, vendar se zdi, da proračunske napovedi programa upoštevajo učinek na javne finance, ki ga imajo vsi ukrepi, navedeni v nacionalnem programu reform. Ukrepi na področju javnih financ, predvideni v konvergenčnem programu, so skladni z ukrepi, predvidenimi v nacionalnem programu reform. Zlasti prenos davčnega bremena z neposrednega na posredno obdavčenje in dodatna podpora za raziskave in razvoj.

15. Proračunska strategija iz programa ni skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005–2008, zlasti glede na odstopanje od poteka prilagoditve, ki jo je julija 2004 določil Svet za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja, in nezadosten napredek pokojninskih in zdravstvenih reform.

16. Kar zadeva zahteve po podatkih, določenih v kodeksu ravnanja za programe stabilnosti in konvergenčne programe, vsebuje program vse obvezne in večino neobveznih podatkov[6].

Splošni zaključek je, da kljub boljšim možnostim za rast in nižjemu primanjkljaju v letu 2006 od napovedanega, program v primerjavi s priporočilom Sveta iz julija 2004 v skladu s členom 104(7), ki rok določa najkasneje do leta 2008, preloži rok za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja do leta 2010. Ob upoštevanju trajne rasti bi preložitev, ki odraža višji primanjkljaj, ki je nastal predvsem zaradi načrtovanega povečanje socialnih odhodkov leta 2007, vodila tudi v prociklično ekspanzivno proračunsko naravnanost.

Ob upoštevanju zgornje ocene Svet Češko republiko poziva, da:

(i) omeji proračunsko poslabšanje leta 2007 in zagotovi verodostojno in trajnostno zmanjšanje primanjkljaja najpozneje do leta 2008;

(ii) pregleda sestavo odhodkov za zmanjšanje deleža obveznih odhodkov;

(iii) ob upoštevanju povišanja odhodkov v zvezi s staranjem prebivalstva izboljša dolgoročno vzdržnost javnih financ z izvajanjem reform pokojnin in zdravstvenega varstva.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih projekcij

2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |

Realni BDP (spremembe v %) | KP mar. 2007 | 6,1 | 6,0 | 4,9 | 4,8 | 4,8 |

COM maj 2007 | 6,1 | 6,1 | 4,9 | 4,9 | ni podatkov |

KP nov. 2005 | 4,8 | 4,4 | 4,2 | 4,3 | ni podatkov |

Inflacija po HICP (%) | KP mar. 2007 | 1,6 | 2,4 | 2,6 | 2,5 | 2,5 |

COM maj 2007 | 1,6 | 2,1 | 2,4 | 2,9 | ni podatkov |

KP nov. 2005 | 1,5 | 2,2 | 2,0 | 2,1 | ni podatkov |

Proizvodna vrzel (v % potencialnega BDP) | KP mar. 20071 | -0,7 | 0,9 | 1,1 | 1,0 | 1,0 |

COM maj 20073 | -1,1 | 0,4 | 0,5 | 0,5 | ni podatkov |

KP nov. 20051 | -0,8 | -0,1 | 0,3 | 0,8 | ni podatkov |

Javnofinančni saldo (v % BDP) | KP mar. 20076 | -3,6 | -3,5 | -4,0 | -3,5 | -3,2 |

COM maj 2007 | -3,5 | -2,9 | -3,9 | -3,6 | ni podatkov |

KP nov. 2005 | -4,8 | -3,8 | -3,3 | -2,7 | ni podatkov |

Primarni saldo (v % BDP) | KP mar. 2007 | -2,5 | -2,4 | -2,6 | -2,0 | -1,6 |

COM maj 2007 | -2,4 | -1,8 | -2,8 | -2,6 | ni podatkov |

KP nov. 2005 | -4,1 | -3,0 | -2,4 | -1,7 | ni podatkov |

Ciklično prilagojeni saldo (v % BDP) | KP mar. 20071 | -3,4 | -3,9 | -4,4 | -3,9 | -3,5 |

COM maj 2007 | -3,1 | -3,1 | -4,1 | -3,8 | ni podatkov |

KP nov. 20051 | -4,5 | -3,8 | -3,4 | -3,0 | ni podatkov |

Strukturni saldo2 (v % BDP) | KP mar. 2007 | -3,4 | -3,9 | -4,4 | -3,9 | -3,5 |

COM maj 20074 | -2,0 | -2,8 | -4,1 | -3,8 | ni podatkov |

KP nov. 20055 | -3,4 | -3,8 | -3,4 | -3,0 | ni podatkov |

Bruto javni dolg (v % BDP) | KP mar. 2007 | 30,4 | 30,6 | 30,5 | 31,3 | 32,2 |

COM maj 2007 | 30,4 | 30,4 | 30,6 | 30,9 | ni podatkov |

KP nov. 2005 | 37,4 | 37,1 | 37,9 | 37,8 | ni podatkov |

Opombe: |

1 Izračuni služb Komisije na podlagi podatkov iz programa. |

2 Ciklično prilagojeni saldo (kot v prejšnjih vrsticah) brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. |

3Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 4,2 %, 4,6 %, 4, 8 % in 4,9 % v tem zaporedju v obdobju 2005–2008. |

4 Enkratni in drugi začasni ukrepi iz napovedi služb Komisije iz jeseni 2007: |

1,1 % BDP v letu 2005 oziroma 0,2 % BDP v letu 2006 (v obeh primerih povečanje presežka). |

5 Enkratni in drugi začasni ukrepi iz konvergenčnega programa za leto 2005. |

(V letu 2005 1,1 % BDP, povečanje primanjkljaja). |

6Drugi ciljni primanjkljaji, ki temeljijo na še ne odobrenih ukrepih |

nove češke vlade: 3,2 % BDP v letu 2008 in 2,8 % BDP v letu 2009. |

Vir: |

Konvergenčni program (KP); gospodarske napovedi služb Komisije iz pomladi 2007 (COM); izračuni služb Komisije. |

[1] UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Sporočilo Komisije spomladanskemu zasedanju Evropskega sveta, „Izvajanje prenovljene lizbonske strategije za rast in delovna mesta – Leto uresničevanja“, 12.12.2006, COM(2006) 816.

[3] Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu „Dolgoročna vzdržnost javnih financ v EU“, 12.10.2006, COM(2006) 574 in Generalni direktorat za gospodarske in finančne zadeve pri Evropski komisiji (2006), „The long-term sustainability of public finances in the European Union“, European Economy št. 4/2006.

[4] „Posebnosti izvajanja Pakta stabilnosti in rasti ter smernice za obliko in vsebino programov stabilnosti in konvergence “, ki jih je 11. oktobra 2005 potrdil Svet Ecofin.

[5] UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[6] Ni podatkov za javnofinančne odhodke glede na njihov namen za leto 2009.