To sporočilo ne uvaja novih zakonodajnih predpisov. V njem je predstavljeno, kako Komisija razlaga Pogodbe, direktivi o javnem naročanju in sodno prakso Sodišča Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Sodišče). Opozoriti pa je treba, da je v vsakem primeru za zavezujočo razlago prava Unije pristojno Sodišče.

To sporočilo temelji na Direktivi 2004/18/ES, vendar navaja posebnosti Direktive 2014/24/EU, kadar so te relevantne v sedanjih okoliščinah.

Evropski predpisi na področju javnega naročanja zagotavljajo vsa potrebna orodja za kritje teh potreb, in sicer v okviru določb veljavne Direktive 2004/18/ES (v nadaljnjem besedilu: Direktiva) in nove Direktive 2014/24/EU o javnem naročanju . Zadnja mora biti prenesena v nacionalno zakonodajo do 18. aprila 2016 in se trenutno uporablja samo v tistih državah članicah, kjer so ukrepi za prenos že začeli veljati.

To sporočilo vsebuje pregled možnosti, kako lahko javni naročniki hitro zagotovijo najnujnejšo infrastrukturo (nastanitev) ter blago in storitve.

Evropska unija se trenutno spopada s številnimi izzivi zaradi nenadnega, močno povečanega pritoka prosilcev za azil. Države članice morajo med drugim ustrezno in hitro pokriti najnujnejše potrebe prosilcev za azil (nastanitev, blago in storitve).

Ob prihodu prosilcev za azil je treba zagotoviti tudi storitve (npr. čiščenje, zdravstvo, pripravo in dostavo hrane, varnost).

Predpisi o javnih naročilih storitev iz veljavne Direktive in Direktive 2014/24/EU se bistveno razlikujejo.

V skladu z Direktivo 2004/18/ES se Direktiva v celoti uporablja za storitve samo, če so izčrpno navedene. Pri prosilcih za azil so med temi storitvami posebej lahko potrebne storitve avtobusnega prevoza in čiščenja. Pri vseh drugih storitvah, ki niso izčrpno navedene, sta v skladu z Direktivo potrebni le naknadna preglednost in uporaba določb, ki urejajo tehnične specifikacije.

Za naročila storitev se Direktiva uporablja nad enakima pragovoma kot pri naročilih blaga. Poleg tega se za naročila storitev v primeru čezmejnega interesa temeljna načela prava Unije uporabljajo pod enakimi pogoji kot pri naročilih gradenj..

Direktiva 2014/24/EU se načeloma za vse storitve uporablja v celoti. Vendar se za „socialne in druge posebne storitve“ uporabljajo posebni predpisi o javnem naročanju, t. i. „enostavnejša ureditev“. V okviru zagotavljanja storitev prosilcem za azil bi bila lahko enostavnejša ureditev na primer relevantna pri pripravi in dostavi hrane ter zdravstvenih in socialnih storitvah. Nekatere storitve so v celoti izvzete iz področja uporabe Direktive 2014/24/EU. To pod določenimi pogoji velja za storitve reševalnih služb in prevoza z reševalnimi vozili.

Na splošno se bo Direktiva 2014/24/EU uporabljala od enakega praga naprej kot pri predhodni Direktivi . Za storitve, za katere velja enostavnejša ureditev, je bil določen prag v višini 750 000 EUR.

V skladu z „enostavnejšo ureditvijo“ morajo javni naročniki zagotoviti obveščanje javnosti na ravni EU pred oddajo javnega naročila in po njej ter spoštovati nekatere osnovne postopkovne obveznosti (zlasti zagotoviti načelo nediskriminacije). Postopki za dodelitev navedenih kategorij storitev bodo urejeni z nacionalno zakonodajo. Za te storitve se bodo uporabljala splošna načela prava Unije tudi pod navedenim pragom, če bodo predstavljale nek čezmejni interes .

2.Izbira postopkov in roki v skladu s predpisi EU o javnem naročanju

2.1.Splošno

Pri naročilih, ki spadajo na področje uporabe Direktive, lahko javni naročnik odda naročilo po odprtem ali omejenem postopku (člen 28 Direktive) . Minimalni rok za predložitev ponudbe v odprtem postopku je 52 dni, vendar se lahko skrajša na 40 dni z uporabo elektronskih sredstev (člen 38 Direktive). V omejenem postopku sta splošna roka 37 dni za predložitev prijave za sodelovanje in dodatnih 40 dni za predložitev ponudbe po tem, ko je javni naročnik izbral kandidate, ki lahko predložijo ponudbo (člen 38(3) Direktive; ta roka se lahko v primeru uporabe elektronskih sredstev spremenita na 30 oziroma 35 dni).

Za odprte postopke, za katere velja Direktiva 2014/24/EU, se bo za predložitev ponudb uporabljal rok 35 dni. V primeru omejenih postopkov Direktiva 2014/24/EU določa 30-dnevni rok za predložitev prijave za sodelovanje, ki mu sledi dodatni rok 30 dni za predložitev ponudb. O tem zadnjem roku se lahko, če je ta možnost določena v nacionalni zakonodaji, dogovorijo javni naročniki na podcentralni ravni (regionalni ali lokalni organi) in udeleženci; če dogovora ni mogoče doseči, se lahko uporablja minimalni rok 10 dni.

2.2.Nujni primeri

V nujnih primerih Direktiva predvideva bistveno skrajšanje splošnih rokov. V tem primeru lahko javni naročniki izberejo „pospešeni omejeni postopek“, v katerem je rok za predložitev prijave za sodelovanje 15 dni in rok za predložitev ponudbe 10 dni . To omogoča hitro dodelitev naročila.

Direktiva 2014/24/EU ta postopek ohranja in poleg tega uvaja „pospešeni odprti postopek“, saj določa, da se rok za oddajo ponudb v ustrezno utemeljenih nujnih primerih lahko skrajša na 15 dni.

Uporaba „pospešenega omejenega postopka“ pomeni uporabo minimalnih načel enakega obravnavanja in preglednosti, kar tudi v nujnih primerih omogoča določeno stopnjo konkurence. V številnih primerih je potrebna naročila mogoče oddati z uporabo takih „pospešenih omejenih postopkov“ (ali v skladu z Direktivo 2014/24/EU „pospešenih odprtih postopkov“).

3.Postopek s pogajanji brez predhodne objave v skrajno nujnih primerih

Pravo Unije s „postopkom s pogajanji brez predhodne objave“ zagotavlja dodatno orodje, ki bo omogočilo oddajo naročil za kritje potreb prosilcev za azil tudi v skrajno nujnih primerih.

Naročniki lahko oddajo javna naročila s postopkom s pogajanji brez predhodne objave, „kolikor je to nujno potrebno, če zaradi skrajne nujnosti, nastale kot posledica dogodkov, ki jih javni naročnik ni mogel predvideti, rokov za odprte postopke ali omejene postopke ali konkurenčne postopke s pogajanji ni mogoče upoštevati. Okoliščine, s katerimi se utemelji skrajna nujnost, nikakor ne smejo biti take, da bi jih lahko pripisali javnemu naročniku.“ (Člen 31(1)(c) Direktive .)

Ker javni naročniki v tem primeru odstopajo od temeljnega načela Pogodbe glede preglednosti, Sodišče zahteva, da je uporaba tega postopka še vedno izjema. Vsi pogoji morajo biti kumulativno izpolnjeni in jih je treba razlagati restriktivno (glej na primer zadevi C-275/08, Komisija poti Nemčiji, in C-352/12, Consiglio Nazionale degli Ingegneri). „Postopek s pogajanji brez predhodne objave“ javnim naročnikom omogoča, da se neposredno pogajajo z morebitnimi izvajalci; ne omogoča neposredne oddaje naročila vnaprej izbranemu gospodarskemu subjektu, razen kadar lahko le eden zagotovi naročilo v okviru tehničnih in časovnih omejitev, ki jih nalaga skrajna nujnost.

Posamezni javni naročnik bo moral presoditi, ali so izpolnjeni pogoji za uporabo takšnega „postopka s pogajanji brez predhodne objave“. Svojo izbiro takšnega postopka bo moral upravičiti v posameznem poročilu. Pri individualni presoji posameznega primera bodo morala biti izpolnjena naslednja kumulativna merila: