[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 23.10.2007

COM(2007) 647 konč

2005/0246 (COD)

SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU v skladu z drugim pododstavkom člena 251(2) Pogodbe ES o

skupnem stališču Sveta o sprejetju predloga za Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o carinskem zakoniku Skupnosti (Posodobljeni carinski zakonik)

2005/0246 (COD)

SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU v skladu z drugim pododstavkom člena 251(2) Pogodbe ES o

skupnem stališču Sveta o sprejetju predloga za Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o carinskem zakoniku Skupnosti (Posodobljeni carinski zakonik)

1. OZADJE

Datum predložitve predloga Evropskemu parlamentu in Svetu (dokument COM(2005) 608 konč. – 2005/0246 COD): | 30. november 2005 |

Datum mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora: | 5. julij 2006 |

Datum mnenja Evropskega parlamenta, prva obravnava: | 12. december 2006 |

Datum spremenjenega predloga o carinski uniji, ustno predstavljen delovni skupini Sveta (zakonodaja in politika): | 11. januar 2007 |

Datum političnega dogovora v Svetu: | 25. junij 2007 |

Datum sprejetja skupnega stališča s kvalificirano večino: | 15. oktober 2007 |

2. CILJ PREDLOGA KOMISIJE

Cilj predloga je posodobiti in poenostaviti carinsko zakonodajo in upravne postopke z vidika carinskih organov in trgovcev. Predlagana racionalizacija carinskih postopkov in procesov ima za cilj tudi prilagoditev carinskih predpisov skupnim standardom za interoperabilne sisteme IT.

Predlog sodi v okvir strategije za rast in delovna mesta in „boljše pravne ureditve“, ker bo poenostavil evropske predpise in torej zmanjšal stroške poslovanja v Evropi ter povečal učinkovitost, preglednost in zaupanje javnosti. Razvit je bil tudi za dosego ciljev pobude o e-upravi, ki naj bi podjetjem omogočila v celoti izkoristiti moderno tehnologijo in s tem povezano pospeševanje trgovine.

Predlog je politično zelo pomemben, ker bo privedel do nadaljnje poglobitve enotnega trga. To je pomemben korak v smeri odstranitve preostalih ovir za popolnoma povezano carinsko območje Skupnosti. Je politično občutljiv, ker predvideva težke izbire in včasih boleče reforme (zlasti za zagotovitev interoperabilnosti elektronskih klirinških sistemov držav članic)

3. PRIPOMBE NA SKUPNO STALIŠČE

3.1 Splošne

Skupno stališče, o katerem je bil dosežen politični sporazum s kvalificirano večino dne 25. junija 2007, sledi splošnim smernicam spremenjenega predloga Komisije. Spremembe so bile uvedene za večjo jasnost in prožnejšo ter primernejšo zakonodajo, ki bo ustrezala cilju vzdrževanja primernega ravnovesja med carinskimi kontrolami in olajševanjem zakonite trgovine.

3.2 Presoja predlaganih sprememb Evropskega parlamenta, prva obravnava

V svojem skupnem stališču se Svet ni strinjal z vsemi spremembami, ki jih je predlagal Evropski parlament, toda 36 od 54 sprememb, ki jih je sprejel Parlament, je v celoti ali načeloma, se pravi z nekaterimi spremembami v smislu doslednosti ali jasnosti, ali deloma vključenih v to skupno stališče.

Preglednica v prilogi kaže korelacijo med spremembami uvodnih izjav in določb Evropskega parlamenta v predlogu Komisije ter ustreznimi uvodnimi izjavami in določbami, kakor so bile spremenjene in preštevilčene v skupnem stališču Sveta.

Spremembe, ki sta jih sprejela Svet in Komisija

Spremembe, ki jih je Svet v celoti sprejel, so 1, 4, 6, 7, 8, 12, 17, 20, 21, 32, 33, 35, 38, 49, 52 in 56 ; načeloma sprejete spremembe so 2, 3, 9, 10, 16, 18, 31, 36, 37, 39, 42 do 48 in 50 .

Sprememba 26 je sprejeta le v zvezi s poenostavljenimi postopki za blago Skupnosti v trgovini z območji ali med območji, ki so del carinskega območja Skupnosti, vendar niso vključena v obseg Šeste direktive o DDV.

Vse te spremembe, razen sprememb 21 in 31, je Komisija že sprejela.

Glede sprememb 11 in 13 je Svet – ki se popolnoma strinja z idejo uskladitve predloga z novim regulativnim postopkom s pregledom, ki izhaja iz člena 5a Sklepa o „komitologiji“ – oblikoval sklepe, drugačne kot Evropski parlament, o nekaterih določbah o pooblastilih ter dopolnil delo Evropskega parlamenta z uskladitvijo drugih določb.

Spremembe, ki jih nista sprejela ne Svet ne Komisija

Svet ni sprejel drugih sprememb, s katerimi se tudi Komisija ni strinjala:

spremembe 5 , zato ker morajo biti sklici na sklep, ki spreminja Sklep o komitologiji, navedeni v opombi in ne v besedilu;

spremembe 14 , zato ker kakršen koli sistem akreditacije za carinske zastopnike ne spada v področje uporabe carinskega zakonika;

spremembe 22 , ker bi sprememba v besedilu lahko ogrozila zmožnost carine za opravljanje naključnih pregledov;

spremembe 23 , ker bi črtanje sklica na delovni čas carinskih uradov lahko resno razvrednotilo prizadevanja predloga za omejitev zaračunavanja carinskih pristojbin, in bi uvedba sklica na „kateri koli drugi akt, zahtevan za namen uporabe carinskega zakona“ omogočila nadaljevanje prevladujoče prakse v nekaterih državah članicah, da zaračunavajo pristojbine za pripravo elektronskih deklaracij;

spremembe 25 , ker bi obvezala države članice, da zagotovijo delovanje vseh svojih carinskih uradov sedem dni v tednu, 24 ur na dan, kar bi bilo zaželeno, a trenutno ni realno;

spremembe 26 (deloma), ker uporaba poenostavljenih postopkov za takšno blago, ki se prevaža samo v eni državi članici ali med več državami članicami, ne bi zagotovila enotne uporabe določb o DDV na enotnem trgu;

spremembe 28 , ker pomeni uporabo carinskega zakonika za namen omejitve pogajalskih direktiv za pravila o poreklu v preferencialnih dogovorih, kar je posebna pravica Sveta na podlagi člena 133 ES, kot je tudi izvajanje člena 187 ES;

spremembe 29 , ker je Svet spremenil člen le zato, ker morajo biti dolžniki solidarno zavezani plačilu dolga;

spremembe 30 , ker z vidika priprave pravnih aktov vključevanje primerov ni primerno in zadostuje, da je v zakoniku navedeno osnovno načelo, da so lahko druge oblike zavarovanj sprejemljive;

sprememb 40 in 41 , ker v obeh primerih spremembi napačno razlagata sedanje in predlagane določbe. Konvencija COTIF ni mednarodna konvencija, ki določa tranzitni postopek ali zagotavlja prost tranzit, in se zato ne more upoštevati v teh členih;

spremembe 51 , ker temelji na napačni predstavi, da je skupna izstopna deklaracija lahko obravnavana na enak način kot skupna uvozna deklaracija;

spremembe 53 , ker bi ta bila v nasprotju z načelom subsidiarnosti.

Spremembe, ki ji Svet ni sprejel, vendar jih je Komisija prej sprejela

Svet ni sprejel tudi drugih sprememb, s katerimi se je Komisija prej strinjala:

spremembe 15 , ker mora biti člen 13 predloga vključen v člen 11;

spremembe 24 , ker bi z novim besedilom določbe zaradi takšne spremembe seznam postal izčrpen [ob predpostavki, da sprememba 24 ne zadeva vseh jezikovnih različic];

spremembe 54 , ker je bil predlagani člen 195 črtan iz revidiranega besedila, Svet meni, da morajo biti zakonik in njegove izvedbene določbe dovolj jasne, da se potreba po pojasnjevalnih opombah in smernicah omeji na izjemne zadeve, ter da ni potrebe po ustvarjanju „tretje ravni“ predpisov ali da se Komisijo ali zakonik obveže, da tako delujeta.

3.3. Nove določbe, ki jih je uvedel Svet

Skupno stališče vključuje nekatere druge spremembe, ki jih je uvedel Svet, ki se nanašajo na zaskrbljenost, ki se kaže v predlaganih spremembah Evropskega parlamenta, ki so upoštevale mnenje zainteresiranih evropskih podjetij in carinskih uprav držav članic. Sporne zadeve se da razdeliti v dve kategoriji, pomembna vprašanja carinskega zastopanja, centraliziranega carinjenja in „enega okenca“ (za katera je bila na Svetu ministrov zahtevana, in dana, politična podpora) ter več manjših vprašanj, kot so nacionalne poenostavitve, uporaba zavarovanja in pravica do zaslišanja, za katera so se našle praktične rešitve v okviru možnega. Spremembe postopka za sprejetje izvedbenih določb so prav tako imele znaten vpliv na posodobljeni zakonik.

Glavne spremembe so[1]:

Sklic na skupni okvir Skupnosti za kazni je bil umaknjen iz uvodne izjave 14 (prej uvodna izjava 12 predloga Komisije) v skladu s členom 21 (prej člen 22), uvodna izjava 32 predloga Komisije pa je bila v skladu z logiko črtanja kakršnega koli sklica na trošarine ali DDV v revidiranem besedilu zakonika črtana, kajti te davke obravnava druga zakonodaja. Seznam razveljavljenih uredb v uvodni izjavi 39 (prej uvodna izjava 38) je bil prav tako spremenjen.

Skupno stališče tudi ni v celoti prevzelo zavzemanja Evropskega parlamenta za ohranitev nekaterih obstoječih nacionalnih poenostavitev v carinski zakonodaji. Odprava nacionalnih pooblastil je temeljni kamen predlagane reforme, saj zaradi njih lahko države članice neenotno uporabljajo carinske predpise in ogrozijo enake pogoje za podjetja v EU. Kljub tej omejitvi so bile nekatere določbe, ki jih je priporočil Parlament, sprejete, zlasti člen 1(3), da bi se omogočili poenostavljeni postopki za pretok blaga med Evropsko skupnostjo in njenimi „posebnimi območji“, kot so Ålandsko otočje, Kanalski otoki, Kanarski otoki idr.

V zvezi s carinskim zastopanjem skupno stališče uvaja pogoje, ki temeljijo na „skupnih“ merilih, ki jih morajo izpolniti carinski zastopniki, ki delujejo v več kot eni državi članici, saj to vprašanje ne sme biti prepuščeno enostranski odločitvi države članice. Čeprav ne gre za „akreditacijski postopek“, mora ta določba, ki je usklajena s Pogodbo in direktivo o storitvah, upoštevati zaskrbljenost, ki so jo izrazili EP, carinski zastopniki in nekatere države članice. Skupno stališče tudi natančneje opredeljuje odstopanja v členu 12 z obvezo dokazovanja pooblastil za delovanje kot carinski zastopnik. Člen 13 predloga Komisije je bil črtan, saj je bil načeloma vključen v člen 11.

V členu 16(4) (prej člen 17(4) je Svet na štiri mesece podaljšal rok, v katerem morajo carinski organi sprejeti zahtevano odločbo, in je vlagatelj obveščen, kar je bolj usklajeno s številnimi obstoječimi nacionalnimi predpisi.

Črtan je bil člen 35 predloga Komisije, ki se nanaša na poenostavitve , kajti ta določba je zdaj podrobneje opredeljena v novem členu 116, v novem odstavku (3) člena 1 ter členu 183(2)(c) (prej člen 194).

Zahteva, da države članice Komisiji poročajo o carinskih kaznih, je bila vključena v člen 21 (prej člen 22), vendar jo je Svet omejil le na poročanje o nacionalni določbi, ki velja ali je začela veljati v državah članicah.

Določba v členu 29 (prej člen 31) za podaljšani rok za hranjenje dokumentov in drugih informacij , ki se je prej uporabljala le za postopke pritožbe, se zdaj uporablja tudi za sodne postopke.

Politični razlogi so Svet navedli, da je kot avtonomno obdržal Uredbo Sveta (ES) št. 82/2001, predvideno za pravila o poreklu v primeru Ceute in Melille, z dogovorom, da se Uredba posodablja, da se uskladi z drugimi pravili o poreklu; skladno s tem je bil spremenjen člen 39 (prej člen 42).

Podrobna pravila o povezanosti in pravila o nadomestni metodi vrednotenja so bila prenesena v izvedbene določbe in člen 46 predloga Komisije je bil zato črtan.

Svet je v člen 51 (prej člen 56) ponovno uvedel določilo, da kadar je več dolžnikov , so ti solidarno zavezani plačilu tega dolga. Hkrati je bila predlagana spodbuda carinskim organom, da bi prednostno skušali izterjati dolg od vsakega namernega kršitelja, opuščena. Vendar je možnost začasne prekinitve roka za plačila carin v takem primeru ohranjena v členu 72(3) (prej člen 77(3).

Svet je v okviru izvedbenih ukrepov v skladu s členom 54 (prej člen 59) uvedel tudi zaščitni ukrep v zvezi z možnim izogibanjem tarifnim ukrepom kot protidampinško dajatev, ki se nanaša na izračun dajatev .

V zvezi z zavarovanji se zastavljajo vprašanja glede predloga za povečanje odgovornosti garanta za kritje vseh carinskih dolgov, ki izhajajo iz neprijavljenega blaga in naknadnih pregledov. S spremembo člena 56 (prej člen 61) je Svet jasno dal vedeti, da se to nanaša na zavarovanja na splošno, vendar uporaba zavarovanja za izterjanje naknadnih dolgov za države članice ni obvezna ter se v vsakem primeru lahko uporablja le, če zavarovanje ni bilo sproščeno. Skupno stališče tudi bolje opredeljuje potrebo po izvedbenih določbah, ki se nanašajo na splošne določbe za zavarovanje, zlasti v zvezi drugimi primeri, v katerih zavarovanje ni zahtevano, npr. za posebne načine prometa/prevoza, ali kadar ima zavarovanje omejeno veljavnost. Kar zadeva garante, člen 61 (prej člen 66) zdaj bolje opredeli institucije, ki lahko zagotovijo zavarovanje brez odobritve. Predlog za omejitev uporabe skupnega zavarovanja z omejenim zneskom ali opustitve zavarovanja le pooblaščenim gospodarskim subjektom (AEO) je bil tudi črtan iz člena 62 (prej člen 67), hkrati so bila uvedena enaka merila, kot so bila uvedena za pooblaščene gospodarske subjekte (zlasti dokazana plačilna sposobnost), ki bodo morala biti upoštevana za uporabo ene ali druge poenostavitve.

Glede nato, da novi zakonik postavlja temelj za sistemsko podprte kontrole, je Svet na splošno sprejel načelo „ samoocenjevanja “, za katero so se na Svetu zavzele nekatere države članice, v skladu s katerim so carinske formalnosti čim bolj poenostavljene in kadar je praktično in primerno, lahko pooblaščeni trgovci sami uredijo (ali „ocenijo“). Pravica carinskih organov, da sprejmejo zneske dajatev, ki jih je določil deklarant, je zdaj vključena v člen 66(2) (prej člen 71(2), in kot za centralizirano carinjenje je opredeljujoča določba vključena v novi člen, člen 116 , ki navaja in pojasnjuje temeljni koncept samoocenjevanja, ki pa bo omejeno na pooblaščene gospodarske subjekte.

Člen 84 predloga Komisije je bil črtan, opredelitvi povračila in odpusta sta bili prestavljeni v člen 4, druge določbe pa so bile vključene v člen 79 (prej člen 85).

V členu 86 (prej člen 92) je Svet zahteval pojasnitev pogojev za ugasnitev carinskega dolga , kadar je bilo blago zaseženo in odvzeto. Poleg tega je Svet, ob priznavanju vloge dolžnikov pri podpiranju boja proti goljufijam, umaknil predlog za določbo, ki posebej omogoča ugasnitev carinskega dolga, ki je nastal, ko je bila pošiljka nadzorovana zaradi lažjega prepoznavanja storilcev kaznivih dejanj, ker to ni veljavna praksa v vseh državah članicah.

V poglavje 2 naslov V – Vnos blaga v carinski postopek skupno stališče zdaj vključuje novi, temu posvečeni, člen 106, ki navaja in pojasnjuje temeljni koncept centraliziranega carinjenja , ki ne bo več omejeno na zadevne pooblaščene gospodarske subjekte (AEO), čeprav bodo morali vlagatelji izpolniti merila AEO.

Struktura tega poglavja je bila prav tako spremenjena, da bi ustrezala bolj logični ureditvi; pravila za poenostavljene in dopolnilne deklaracije so zdaj v istem poglavju kot tista za standardne deklaracije in skupne določbe, ki urejajo vsa ta pravila. (člena 125 in 128 predloga Komisije sta bila preštevilčena v 109 in 110, členi 114 do 117 pa so bili preštevilčeni v 111 do 114).

Svet je v členu 109 (prej člen 125) umaknil omejitev glede uporabe poenostavljenih deklaracij za pooblaščene gospodarske subjekte, kar pomeni, da je določba za „občasne“ poenostavljene deklaracije v členu 127 predloga Komisije postala nepotrebna, in je ponovno uvedel (vendar v členu 112 (prej člen 114) tudi omejitev pravice do opustitve predložitve blaga za namen poenostavljene deklaracije, kadar se blago enostavno vpiše v evidence. Zato sta bila člena 126 in 127 predloga Komisije črtana.

V členu 111 (prej člen 114) skupno stališče ponovno uvede sklic v zakoniku na določene osebe, od katerih se za vložitev deklaracije ne zahteva sedeža na carinskem območju Skupnosti.

Novo poglavje 3 – Preverjanje in prepustitev blaga – v naslovu V loči, kar je logično, vidike carinjenja blaga, prijavljenega za vnos v carinski postopek. (členi 118 do 124 predloga Komisije so preštevilčeni v 117 do 121, 123 in 124). Novi člen, člen 122, predvideva izvedbene ukrepe. [Prejšnje poglavje 3 – Poenostavitve, ki se nanašajo na carinske deklaracije v predlogu Komisije, je zdaj oddelek 3 poglavja 2 tega naslova; člen 129 predloga Komisije je bil črtan.]

V skupnem stališču je bil prav tako spremenjen člen 138 (prej člen 146), kajti konec tranzitnega postopka se bistveno razlikuje od njegovega zaključka, in pravila za konec postopka so ustrezno ponovno uvedena v člen 146 (prej člen 155). Uvodni člen 154 predloga Komisije je bil črtan, ker je nepotreben.

V okviru predlogov za posodobitev zakonika začasna hramba postane carinski postopek in, kot za blago v carinskih skladiščih in prostih carinskih conah, ni treba določiti roka, v katerem je treba blago v okviru drugega carinskega postopka vnesti v začasno hrambo, kar prepreči samodejni nastanek carinskega dolga po izteku določenega roka. Člen 150 (prej člen 159) zdaj priznava, da obstajajo okoliščine, v katerih se lahko določijo roki za začasno hrambo, zlasti kadar so carinski organi sami imetniki skladišča za hrambo in ni nobenih poslovnih dogovorov, ter v izjemnih okoliščinah. Isti člen zdaj predvideva sprejetje izvedbenih določb za urejanje takšnih izjemnih okoliščin.

Člen 166 predloga Komisije, ki se nanaša na postopke v prostih conah , je bil črtan in določba je bila vključena v člen 159 (prej člen 169).

V skupnem stališču so zdaj v členu 177 (prej člen 187) v okviru izstopnih formalnosti predvidene določbe za predložitev blaga, ki zapušča carinsko območje Skupnosti, na carinskem uradu odhoda, tj. uradu izhoda. V sedanjem zakoniku je predložitev na uradu izhoda izrecno predvidena v pravilih določenih postopkov, tj. izvoza, tranzita, vendar ne v vseh primerih, in to je zdaj potrebno zaradi varnostnih nadzorov.

Uporaba Sklepa o „ komitologiji “ Sveta št. 2006/512/ES[2], ki določa revidirane postopke za izvajanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil, se zdaj odraža v celotnem zakoniku, pri čemer so bili vsi členi, ki Komisiji podeljujejo pooblastila za sprejetje izvedbenih ukrepov , spremenjeni, da se določi, kateri postopek se uporabi v posameznem primeru. V več primerih je bil tem določbam dodan bolj natančen okvir za postopek odbora.

3.4. Glavna vprašanja, ki jih spremembe/izjavi ne obravnavajo

„Centralizirano carinjenje“ bo imelo vpliv na zneske, ki jih zbere vsaka država članica, in torej na delež (25 %) carine, ki ga zadržijo v obliki stroškov zbiranja, na DDV in statistiko. Da takšna vprašanja, ki niso v zvezi z določbami, ne bi povzročila zamude pri sprejetju posodobljenega zakonika, stališče Sveta zelo priporoča izdelavo mehanizma za prilagoditev pretoka stroškov zbiranja. Mehanizem je treba razviti v okviru ustreznih forumov in mu dodeliti status, ki zagotavlja zakonsko zavezujoči učinek na države članice, da bo veljal in deloval, ko bo posodobljeni zakonik začel veljati in ko se bo uporabljal.

V svoji izjavi navaja Sveta tudi, da centralizirano carinjenje lahko zahteva prilagoditve v zvezi z DDV, statistiko in nacionalnimi prepovedmi in omejitvami, ter da bodo ta vprašanja pojasnjena v okviru ustreznih forumov, preden bodo določbe o centraliziranem carinjenju v posodobljenem carinskem zakoniku začele veljati.

V drugi izjavi Svet in Komisija soglašata, da se oceni delovanje sistema centraliziranega carinjenja v treh letih po začetku veljavnosti posodobljenega zakonika.

4. SKLEP

Komisija popolnoma podpira skupno stališče, ki vključuje in izboljšuje več sprememb, ki jih je predlagal Evropski parlament.

Priloga 1

Korelacijska tabela

med 54 spremembami Evropskega parlamenta, ustreznimi uvodnimi izjavami/določbami v predlogu Komisije (COM(2005)0608) in uvodnimi izjavami/določbami, kakor so bile preštevilčene v skupnem stališču Sveta

(Spremembe Evropskega parlamenta, ki sta jih zavrnila Komisija ali Svet ali oba, so sivo osenčene.)

Št. spremembe EP | Št. uvodne izjave/člena (Predlog Komisije) | Št. uvodne izjave/člena (Skupno stališče Sveta) |

1 | 1 | 1 |

2 | new Recital 6a | Recital 8 |

3 | Recital 8 | Recital 10 |

4 | Recital 9 | Recital 11 |

5 | Recital 36 | Recital 35 |

6 | Recital 38 | Recital 39 |

7 | 2 | 2 |

8 | 4 (4) | 4 (5) |

9 | 4 (new 4a) | 4 (6) |

10 | 4 (new 8a) | 4 (11) |

11 (Comitology) | 5 (1) sub-par. 2, 11 (2), 59 (c), 61, 68, 77, 81, 83, 93 (3)(a), 93 (3)(c), 95, 107, 115, 116, 117, 128, 137, 138, 141, 143 (2), 144 (2), 145, 150, 172, 174, 186, 191, 192, 193 | 5 (1) sub-par. 2, 11 (3) (a), 59 (c), 61 (9), 68 (3), 77 (3), 81, 83 (1) sub-par. 2, 83 (5), 95 (2) (a), (b) and (c), 107 (2) (a) and (b), 117 (1) sub-par. 3, 120 (3), 121 (2), 141, 143 (2), 145 (2), 150 (1) sub-par. 4, 150 (2) sub-par 2, 150 (3) sub-par 2, 191 sub-par. 3, 192 (2) |

12 | 9 (2) | 9 (2) (phrase deleted) |

13 (Comitology) | 10 (3), 16, 17, 21, 27, 35, 41, 42 (3), 42 (4), 59 (b), 60, 63, 64, 67, 93 (3)(b), 99, 109, 113 (1), 125, 143 (1), 143 (3), 152, 153, 157, 174, 186, 194 (a), 194 (c) | 1 (3) sub-par 2 &3, 10 (2), 16, 17 (5), 21 (7) c), 27 (3), 41, 42 (3) & (4), 59 b), 60 (2) sub-par 2), 63 sub-par 2, 64 (1) sub-par 2, 67 (3), 93 (3), 99 (2), 107 (2) b), 109, 113 (1) sub-par 2, 114 (2)&(3), 123, 143 (1) sub-par 4, & (3) sub-par 2, 152 (2), 153 (3) sub-par 2, 157 (2) sub-par 2, 174 sub-par 1, 186 (1), 194 (1)&(2) |

14 | 11 (new 2a and 2b) | 11 |

15 | 13 | Article deleted |

16 | 14 (2) | 13 (2) |

17 | 14 (3) | 13 (3)(a) |

18 | 15 (d) &(e) | 14 (d)&(e) |

20 | 16 (e) | 15 (e) |

21 | 22 (1) | 21 (1) |

22 | 27 (2), sub-par 1 | 25 (2), sub-par 1 |

23 | 32 (1) | 30 (1), sub-par 1 |

24 | 32 (2) | 30 (1), sub-par. 2 |

25 | 32 (2) (a) | 30 (1), sub-par 2 (a) |

26 | 35 (new 2a and 2b) | 1 (3) [+ 116, 183 (2) (c)] |

27 | 38 (not in EN) | 35 (not in EN) |

28 | 42 (new 5a) | 39 |

29 | 56 (new 1a) | 51 (paragraph deleted) |

30 | 64 (1) (c) | 59 (1) (c) |

31 | 67 (2) | 62 (2) |

32 | 94 (new 4a) | 88 (4) |

33 | 101 (4) (c) | 95 (4) |

34/35 | 114 (1) | 112 (1) |

36 | 115 (2) | 111 (2) |

37 | 125 | 109 (1) |

38 | 141 | Article deleted |

39 | 152 (1) (b) | 144 (1) (b) |

40 | 153 (2) (new f a) | 145(2) |

41 | 152 (3) (new f a) | 144 (3) |

42 | 155 (1) (c) | 146 (1) (c) |

43 | 157 (2) (b) | 148 (1) (b) |

44 | 158 (2) | 149 (2) (phrase deleted) |

45 | 160 (3) | 151 (3) |

46 | 172 (1), sub-par 2 | 162 (1) (a) |

47 | 178 (1) (b) | 168 (1) (b) |

48 | 187 (2), sub-par 2 | 177 (1) |

49 | 190 (1) | 180 (1) |

50 | 190 (2), sub-par 2 (new 2a) | 180 (3) |

51 | 190 (new 3a) | 180 |

52 | 193 | Article deleted |

53 | 194 (a) | 183 (1) |

54 | 195 (new 1a) | Article deleted |

55 | 196 (new 2a) | 184 (4) |

56 | 198 | 186 |

Priloga 2

SKUPNA IZJAVA SVETA IN KOMISIJE O OCENI DELOVANJA SISTEMA CENTRALIZIRANEGA CARINJENJA

Svet in Komisija soglašata, da bi morala slednja tri leta po začetku veljavnosti posodobljenega carinskega zakonika ovrednotiti delovanje sistema centraliziranega carinjenja.

Službe Komisije bodo na podlagi prispevkov držav članic predložile poročilo Svetu in Evropskemu parlamentu, Komisija pa bo po potrebi podala predloge zakonodajnih sprememb.

[1] Te pripombe se nanašajo na člene, kakor so bili preštevilčeni v skupnem stališču; njihova prejšnja številka v predlogu Komisije je v oklepaju.

[2] UL L 200, 22.7.2006, str. 11.