Objava zahtevka za spremembo na podlagi člena 17(6) Uredbe (ES) št. 110/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o opredelitvi, opisu, predstavitvi, označevanju in zaščiti geografskih označb žganih pijač ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 1576/89 (1)

(2020/C 172/04)

V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2019/787 Evropskega parlamenta in Sveta (2) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek.

ZAHTEVEK ZA SPREMEMBO TEHNIČNE DOKUMENTACIJE ZA GEOGRAFSKO OZNAČBO

„HIERBAS DE MALLORCA“

EU št.: PGI-ES-01869-AM01 – 17.12.2018

Jezik, v katerem se predloži zahtevek: španščina

Posrednik

Ministrstvo za kmetijstvo, ribolov in prehrano Generalni direktorat za živilsko industrijo Generalni poddirektorat za posebno kakovost in ekološko kmetovanje Paseo de la Infanta Isabel, 1 28071 Madrid ŠPANIJA

Tel. +34 913475397

E-naslov: sgcdae@mapama.es

Ime geografske označbe

„Hierbas de Mallorca“

Postavke v specifikaciji, na katere se sprememba nanaša

Zaščiteno ime (sprememba imena se nanaša tudi na druge postavke, kot so opis proizvoda, povezava, metoda proizvodnje, veljavne zahteve in nadzor, ne pa tudi na vsebino teh oddelkov).

Sprememba

Sprememba specifikacije proizvoda, ki povzroča spremembo glavnih specifikacij.

Obrazložitev spremembe

Poleg imena v španščini se vključi tudi ime v katalonščini, in sicer zaradi uradnega statusa obeh jezikov v Španiji (priznanega s členom 4 sistemskega zakona št. 1/2007 z dne 28. februarja 2007 o reformi statuta o avtonomiji Balearskih otokov).

Povsem utemeljeno je, da ima proizvod dve imeni, in sicer v španščini („Hierbas de Mallorca“) in katalonščini („Herbes de Mallorca“), saj skoraj vsi proizvajalci te žgane pijače z aromo janeža zdaj uporabljajo samo ime v katalonščini in menijo, da je pri predstavitvi njihovih proizvodov nujno omogočiti uporabo imena „Herbes de Mallorca“.

Pijača „Hierbas de Mallorca“/„Herbes de Mallorca“ se proizvaja izključno na otoku Majorka, ki spada v avtonomno skupnost Balearski otoki.

V tej avtonomni skupnosti ima katalonščina kot jezik Balearskih otokov skupaj s španščino status uradnega jezika, kar je določeno v členu 4 sistemskega zakona št. 1/2007 z dne 28. februarja 2007 o reformi statuta o avtonomiji Balearskih otokov.

Običajna uporaba obeh jezikov – španščine in katalonščine – na ozemlju Balearskih otokov pomeni, da se za proizvod „Hierbas de Mallorca“/„Herbes de Mallorca“ že od nekdaj brez razlike uporabljata špansko („Hierbas de Mallorca“) in katalonsko („Herbes de Mallorca“) ime.

Poleg tega ni mogoče prezreti dejanskega stanja na trgu. Obe imeni, tj. „Hierbas de Mallorca“/„Herbes de Mallorca“, se že dolgo uporabljata, kar se ne bo spremenilo. To ne velja le za nacionalni trg, ampak tudi na mednarodni ravni.

Uporaba izraza „Herbes de Mallorca“ je tako močno uveljavljena, da se uporablja celo pri trženju in promociji v drugih državah in drugih jezikih EU.

Ustrezne spremembe tehnične dokumentacije

Točka 1 tehnične dokumentacije. Označba

V ime je treba poleg „Hierbas de Mallorca“ vključiti tudi ime v katalonščini, tj. „Herbes de Mallorca“.

Ime: „Hierbas de Mallorca“/„Herbes de Mallorca“.

Ta sprememba se nanaša tudi na druge postavke, kot so opis proizvoda, povezava, metoda proizvodnje, veljavne zahteve in nadzor, ne pa tudi na njihovo vsebino.

GLAVNE SPECIFIKACIJE TEHNIČNE DOKUMENTACIJE

„HIERBAS DE MALLORCA“/„HERBES DE MALLORCA“

EU št.: PGI-ES-01869-AM01 – 17.12.2018

1. Ime

„Hierbas de Mallorca“/„Herbes de Mallorca“

2. Kategorija žgane pijače

Kategorija 25. Žgane pijače z aromo janeža

3. Opis žgane pijače

„Hierbas de Mallorca“/„Herbes de Mallorca“ je žgana pijača z aromo janeža z vsebnostjo alkohola med 20 in 50 vol. %, aromatizirana z rastlinami in po želji sladkana s saharozo.

3.1 Kemijske lastnosti

— Vsebnost dejanskega alkohola: — najmanj: 20 vol. %, — največ: 50 vol. %.

— Največja vsebnost metanola: 20 g/hl alkohola pri 100 vol. %.

3.2 Organoleptične lastnosti

— Bister videz.

— Jantarna do zelena barva.

— Intenzivna in kompleksna aroma z močnim pridihom janeža. Zaznati je mogoče sveže, sladke, sadne (pomarančne in limonine) ter cvetlične arome.

— Okus je prepoznavno sladek, srednje sladek ali nesladek, kar je odvisno od vrste, opisane v oddelku o vrstah, ki je lahko: sladka, tipizirana ali suha. Prisoten je močan pookus po aromatičnih rastlinah.

— Tipizirana in sladka vrsta imata gost okus.

3.3 Vrste

Obstajajo tri vrste glede na vsebnost sladkorja in delež dejanskega alkohola.

— Suha: najnižja vsebnost alkohola je 35 vol. %, najvišja vsebnost sladkorja, izraženega kot saharoza, pa je 100 g/l.

— Tipizirana: najnižja vsebnost alkohola je 25 vol. %, vsebnost sladkorja, izraženega kot saharoza, pa je med 100 in 300 g/l.

— Sladka: najnižja vsebnost alkohola je 20 vol. %, najnižja vsebnost sladkorja, izraženega kot saharoza, pa je 300 g/l.

3.4 Posebne značilnosti (v primerjavi s pijačami iste kategorije)

Posebne organoleptične lastnosti so intenzivna in kompleksna aroma z močnim pridihom janeža. Zaznati je mogoče sveže, sladke, sadne (pomarančne in limonine) ter cvetlične arome. Jantarna do zelena barva. Okus je sladek, srednje sladek ali nesladek, odvisno od vrste, ki je lahko: sladka, tipizirana ali suha. Tipizirana in sladka vrsta imata gost okus.

4. Zadevno geografsko območje

Območje proizvodnje in polnjenja proizvoda z geografsko označbo je omejeno na otok Majorka v avtonomni skupnosti Balearski otoki v Španiji.

5. Metoda pridobivanja žgane pijače

Proizvaja se s tipiziranjem žgane pijače z aromo janeža z raztopino vode in alkohola, aromatizirano z maceracijo in/ali destilacijo rastlin, z dodatkom vode, etanola kmetijskega porekla in po želji saharoze.

5.1 Sestavine

(a) Bistvene

(1) Žgana pijača z aromo janeža.

(2) Alkohol kmetijskega porekla.

(3) Destilirana, deionizirana in/ali demineralizirana pitna voda.

(4) Aromatične rastline, pridelane na otoku Majorka: (a) citronka (Lippia citriodora), (b) kamilica (Matricaria spp.), (c) pomarančevec (Citrus sinensis), (d) limonovec (Citrus limon), (e) rožmarin (Rosmarinus officinalis), (f) navadna melisa (Melissa oficinallis), (g) navadni komarček (Foeniculum vulgare).

(b) Neobvezne

(1) Saharoza.

(2) Druge aromatične rastline in/ali dovoljene naravne arome.

(3) Barvila, dovoljena za žgane pijače.

Proizvodnja poteka v skladu s tradicionalnimi praksami v treh fazah.

Prva faza vključuje ekstrakcijo arome rastlin. V tej fazi so ključne izkušnje proizvajalcev. Na podlagi tega se izbere delež bistvenih aromatičnih rastlin. Izbrane rastline se macerirajo v raztopini vode in alkohola tako dolgo, kot je potrebno za ekstrakcijo arom. Ta faza se lahko dopolni z destilacijo macerata.

V drugi fazi se iz alkohola kmetijskega porekla, vode in ekstraktov ali destilatov iz janeža in po želji saharoze proizvede žgana pijača z aromo janeža.

V tretji, zadnji fazi se proizvodi prejšnjih faz tipizirajo z dodajanjem vode, alkohola in sladkorja po želji, da se dosežejo želene vsebnosti alkohola in sladkorja ter organoleptične lastnosti. V tej fazi so ključne izkušnje proizvajalca. To je podlaga za določitev deleža aromatičnega ekstrakta, proizvedenega v prvi fazi, da se dosežejo značilne lastnosti žgane pijače „Hierbas de Mallorca“/„Herbes de Mallorca“.

6. Povezava z geografskim okoljem ali poreklom

Ta žgana pijača je zelo znana, saj se že dolga leta proizvaja in prodaja na visoki ravni. Vse navedeno je mogoče pripisati njenim edinstvenim organoleptičnim lastnostim: bistremu videzu, jantarni do zeleni barvi, intenzivni aromi z močnim pridihom janeža, zaznavnim svežim, sladkim, sadnim (pomarančnim in limoninim) ter cvetličnim notam. Številni viri dokazujejo njen ugled skozi leta, od začetkov do danes.

Tradicionalna narava proizvoda sega vse do njegovega izvora v samostanih. Menihi so iz rastlin in sadja proizvajali najrazličnejša žganja in žgane pijače.

Na posesiones, kot so se imenovale velike podeželske posesti na Majorki, so bili kmetje znani po proizvodnji žgane pijače z aromo janeža z lokalnimi aromatičnimi rastlinami.

Proizvodnja je bila mogoča zaradi številčnosti destilarn na otoku. Znano je, da je bilo ob koncu 18. stoletja na Majorki 177 destilarn, ki so se ukvarjale s proizvodnjo žganja. V njih se je proizvedlo 780 000 litrov destilatov, od katerih jih je bilo 60 % namenjenih lokalni porabi. Te destilarne so omogočile proizvodnjo destilata, ki je pomenil osnovo za proizvodnjo te edinstvene žgane pijače.

Poleg tega so lahko kmetje zaradi obsežnega znanja o lastnostih aromatičnih rastlin na otoku izbirali najprimernejše za aromatizacijo destilata. Tako je nastala žgana pijača „Hierbas de Mallorca“/„Herbes de Mallorca“.

Proizvod ima tak sloves zaradi organoleptičnih lastnosti. Jasno jih je mogoče prepoznati po aromah različnih rastlin, pridobljenih na otoku Majorka, zlasti navadnega komarčka, rožmarina, citronke, kamilice, limonovca, pomarančevca in navadne melise. Te aromatične rastline se ne uporabljajo naključno. Proizvajalci so jih namreč izbrali na podlagi lastnega opazovanja in poznavanja divjih rastlin ter izkušenj, ki se prenašajo iz roda v rod. Izbrali so najprimernejše rastline v pravilnem razmerju, kar pijači daje prijetna in značilna aromo in okus.

Ob koncu 19. stoletja sta se proizvodnja in poraba pijače zaradi odprtja majhnih tradicionalnih proizvodnih obratov povečali. Nekateri od teh obratov še vedno delujejo.

Prebivalci Majorke že od 19. stoletja na vseh svojih praznovanjih, družinskih srečanjih in družabnih prireditvah uživajo ob tradicionalni pijači „Hierbas“. Iz nedavnih študij je razvidna sedanja priljubljenost proizvoda. Po navedbah v članku Analiza proizvodnje in trženja proizvodov z označbo kakovosti v letu 2010 (Diagnosis de la producción y comercialización de los productos con denominación de calidad 2010), ki ga je pripravil balearski inštitut za kmetijsko-živilsko kakovost, se je na primer prodaja med letoma 2009 in 2010 povečala za 11 % ter skupaj dosegla 1 301 457 litrov.

Ta žgana pijača ima nedvomno tradicionalen značaj. Poudariti pa je treba tudi, da je iz navedene študije razvidno, da se je leta 2010 prodaja v državah EU v primerjavi s prejšnjim letom povečala za 64 %. To dokazuje, da je proizvod med evropskimi potrošniki zelo cenjen.

Danes se pije po domovih, v barih in restavracijah. Tradicionalno se proizvod pije pred obrokom ali po njem ali pa ob sladici. Ena od odličnih kombinacij je kozarec pijače „Hierbas“ z buñuelos (sladke, ocvrte kroglice iz testa). Zaradi priljubljenosti pijače se je njena uporaba razvila; uporablja se tudi v koktajlih, med drugim v naslednjih: „Agua de Mallorca“, ki vsebuje sladko vrsto pijače „Hierbas“, kivi in gaseosa (sladkano sodavico), „El viento del Teix de Mallorca“, ki vsebuje nesladkano vrsto pijače „Hierbas“, Cointreau in modro pijačo After Shock, „Cielo abierto“, ki vsebuje tipizirano vrsto pijače „Hierbas“, kokosovo mleko in kanček likerja crème de cacao, ter „Ca Nostra“, ki vsebuje nesladkano pijačo „Hierbas“, Palo de Mallorca in Gin de Mahón.

Poudariti je treba, da se ta pijača pogosto uporablja v kulinariki kot sestavina. Uporablja se na primer za konzerviranje suhih fig, pri čemer se nanje preneseta značilna aroma in okus.

Ugled pijače potrjuje njena omemba v različnih publikacijah, na primer Herbes i Remeis Casolans (Ripoll, Ll., 1985) in Llibre de la Ratafia (Fábrega, J., 2001). Poudariti je treba tudi, da se pojavlja v mednarodnih publikacijah. To je zlasti pomembno, saj se sedanja proizvodnja izvaja na tradicionalen način in pri samo sedmih proizvajalcih. Ustrezni primeri vključujejo:

— Brandl, F., 2003. Brandls Bar Buch; objavila založba Matthaes Verlag GmbH, dobitnica nagrade Goldmedalle gastronomische akademie Deutschlands E.V.;

— Dominé, A., idr., 2009. El libro del Bar y de los Cócteles; objavila založba H.F. Ullmann, v tem delu so navedeni mednarodno najuspešnejši destilati.

Poleg tega je posreden dokaz za široko razširjenost, ugled in veljavo število sklicevanj na spletu. Iskanje izraza „Hierbas de Mallorca“ v iskalniku Google 3. aprila 2012 je vrnilo 96 200 rezultatov. Iskanje izraza v katalonščini, tj. „Herbes de Mallorca“, je vrnilo 95 000 rezultatov. Rezultati iskanja so med drugim povezani s spletišči o gastronomiji, turističnimi vodniki, recepti in časopisnimi članki.

Posebne značilnosti, ki jih je mogoče pripisati geografskemu območju

Geografski vpliv imajo kmetijske in podnebne razmere ter človeški dejavnik. Po eni strani so kmetijske in podnebne razmere na Majorki idealne za gojenje aromatičnih rastlin, tj. citronke, kamilice, limonovca, pomarančevca, rožmarina, navadne melise in navadnega komarčka. Te dajejo pijači njene organoleptične lastnosti. Po drugi strani je za doseganje edinstvenih lastnosti pijače „Hierbas de Mallorca“/„Herbes de Mallorca“ ključen človeški dejavnik, zlasti izkušnje proizvajalcev. Odločitve o deležih rastlin v maceratu in tipiziranju aromatičnega ekstrakta z žgano pijačo z aromo janeža temeljijo na izkušnjah proizvajalca in organoleptični analizi proizvoda.

7. Določbe Evropske unije ali nacionalne/regionalne določbe

— Uredba (ES) št. 110/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2008 o opredelitvi, opisu, predstavitvi, označevanju in zaščiti geografskih označb žganih pijač ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 1576/89.

— Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 716/2013 z dne 25. julija 2013 o pravilih za uporabo Uredbe (ES) št. 110/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o opredelitvi, opisu, predstavitvi, označevanju in zaščiti geografskih označb žganih pijač.

— Zakon št. 1/1999 z dne 17. marca 1999 o statutu kmetijsko-živilskih proizvajalcev in podjetnikov na Balearskih otokih.

Proizvajalci z geografsko označbo morajo izpolnjevati naslednje zahteve:

(a) vpisani morajo biti v register proizvajalcev in izvajalcev pakiranja pijače „Hierbas de Mallorca“/„Herbes de Mallorca“;

(b) polnjenje v kraju porekla: pijača se lahko da na trg le, če se polni v kraju porekla. Namen te omejitve je zagotavljanje, da je geografska označba zaščitena, utemeljena pa je na podlagi naslednjega: b.1. zagotavljanje, varovanje in zaščita kakovosti proizvoda ter posledično ugleda geografske označbe. Izvajalci prevzamejo to odgovornost kot skupina in v celoti iz naslednjih razlogov: — dejstvo, da se pakiranje izvaja na območju proizvodnje, ključno prispeva k ohranjanju posebnih značilnosti in kakovosti. To je enakovredno temu, da se uporaba in nadzor nad standardi pakiranja zaupata proizvajalcem in nadzornemu organu. Ti imajo potrebna znanja in spretnosti. Poleg tega imajo temeljni interes za ohranitev pridobljenega ugleda, skupaj z izvajanjem in izvrševanjem vseh pravil o polnjenju; — območje proizvodnje je na Majorki. Prevoz v razsutem stanju na druga območja bi lahko vključeval enega ali več precej dolgih pomorskih prevozov. To lahko pomeni tveganje za ohranjanje končne kakovosti proizvoda, saj je eden od bistvenih dejavnikov njegove posebne kakovosti značilna aroma. Zato je nujno ohraniti aromo, pridobljeno med proizvodnjo, in preprečiti prisotnost tujih arom. Za zagotovitev bistvenih značilnosti morajo polnjenje izvesti proizvajalci sami in le v kraju porekla; — že samo zaradi soobstoja dveh postopkov polnjenja na območju proizvodnje ali zunaj tega območja, s sistematičnim nadzorom ali brez njega, bi se lahko zmanjšalo zaupanje potrošnikov v geografsko označbo, saj so ti prepričani, da se obe fazi – proizvodnja in pakiranje – izvajata pod nadzorom in v skladu z odgovornostjo skupine, ki uporablja to geografsko označbo; b.2. zagotavljanje sledljivosti in nadzora: z dovoljenjem pakiranja zunaj razmejenega območja bi se ogrozilo jamstvo glede porekla zaščitenega proizvoda;

(c) zaščiteni proizvod je pakiran v prozorni embalaži z največjo prostornino treh litrov. V izjemnih okoliščinah se lahko s predhodnim dovoljenjem pristojnega organa uporabijo druge vrste embalaže. Dovoljeno je, da embalaža vsebuje aromatične rastline v maceraciji.

8. Vložnik

Consell de Fabricants de Begudes Espirituoses de Mallorca Carrer Gremi d’Hortolans, 11, planta 3, despacho 3 Polígon Son Rossinyol 07009 Palma de Mallorca – Illes Balears (Španija)

9. Posebna pravila označevanja

Posebna pravila označevanja: etiketa proizvoda, zaščitenega z geografsko označbo, mora vključevati:

1. ime „Hierbas de Mallorca“/„Herbes de Mallorca“, zapisano s črkami, ki so visoke najmanj 2 mm. Po želji lahko temu sledi ena od treh vrst, opisanih v oddelku 3.3;

2. enega od naslednjih dveh logotipov: barvna možnost A ali črno-bela možnost B; Možnost A Možnost B

3. alfanumerično kontrolno številko.

(1) UL L 39, 13.2.2008, str. 16.

(2) UL L 130, 17.5.2019, str. 1.