EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 20.4.2016 COM(2016) 231 final SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU SVETU IN SVETU Prvo poročilo o napredku pri izvajanju izjave EU in Turčije



1.Uvod Evropski voditelji so prejšnji mesec sprejeli odločne ukrepe za prekinitev kroga nenadzorovanih prihodov migrantov, ki ustvarjajo nevzdržno humanitarno krizo. Njihov cilj sta bila odprava spodbud za migrante in prosilce za azil glede iskanja nezakonitih poti v EU s kombinacijo ukrepov čim bližje točki vstopa v EU (na grških otokih) ter tesnim sodelovanjem med EU in Turčijo. Namen ukrepov je ponovna vzpostavitev zakonitega in urejenega sistema sprejema. S tem je bila odprta nova faza odnosov med EU in Turčijo, ki je utelešena v skupni izjavi EU in Turčije z dne 18. marca 2016 in temelji na skupnem akcijskem načrtu EU in Turčije z dne 29. novembra 2015. Begunsko krizo je treba obravnavati tudi v širšem okviru trenutnih konfliktov v regiji in terorističnih groženj. Poleg tega so naša združena prizadevanja s Turčijo za spopadanje s tem skupnim izzivom dober primer našega celovitega sodelovanja z državo, ki je država kandidatka in strateška partnerica. Od začetka izvajanja skupnega akcijskega načrta EU in Turčije novembra 2015, je naše ponovno oživljeno sodelovanje omogočilo bolj strateške in celovite odnose s Turčijo. To poročilo, ki spremlja uresničevanje izjave EU in Turčije z dne 18. marca in posnema njeno strukturo, je hkrati četrto poročilo o izvajanju skupnega akcijskega načrta EU in Turčije. V skladu z izjavo EU in Turčije bi bilo treba od 20. marca 2016 vse nove migrante brez urejenega statusa in prosilce za azil, ki prihajajo iz Turčije na grške otoke in katerih prošnje za azil so bile razglašene za nedopustne, vrniti v Turčijo. Ta začasen in izreden ukrep naj bi končal trpljenje ljudi, saj naj bi jasno pokazal, da se pot, ki jo ponujajo tihotapci, ne konča dobro. Za ukrepe je bil potreben tehten premislek, saj je bilo treba zagotoviti popolno skladnost s pravom EU in mednarodnim pravom, jasno pa je tudi, da se bodo ukrepi za zaščito beguncev še naprej v celoti spoštovali, pri čemer vse prošnje za azil posamično obravnavajo grški organi, prosilci pa imajo pravico do pritožbe. V skladu z izjavo bo EU za vsakega Sirca, vrnjenega v Turčijo z grških otokov, preselila enega Sirca iz Turčije v EU. Prednost imajo migranti, ki še niso vstopili ali poskusili vstopiti na ozemlje EU nezakonito, v okviru obstoječih zavez. Polno izvajanje te sheme „eden za enega“ je bistvenega pomena za ublažitev razmer v Turčiji in za to, da EU dokaže svojo predanost izpolnjevanju obveznosti, kar zadeva zagotavljanje zakonitih poti za žrtve sirske krize. Trenutno stanje Od izjave EU in Turčije se je znatno zmanjšalo število migrantov, ki so odšli iz Turčije v Grčijo: v treh tednih pred začetkom uresničevanja izjave EU in Turčije v zvezi s prihodi na grške otoke je tja nezakonito prispelo 26 878 oseb, v treh tednih po tem pa 5 847 oseb. Tihotapci vse težje prepričajo migrante, da bi se podali na pot iz Turčije v Grčijo. Okrepljeno usklajevanje in podpora, ki jo nudi Komisija,

Evropski svet je poudaril, da je uresničevanje izjave s Turčijo skupna odgovornost EU, ki zahteva skupne napore. Zlasti to pomeni, da je treba bolj kot kdaj koli prej podporo usmeriti na prizadevanja grške vlade v zvezi z logistiko, materiali in strokovnim znanjem. Predsednik Jean-Claude Juncker je za koordinatorja EU nemudoma imenoval generalnega direktorja podporne službe za strukturne reforme ter okrepil obstoječo ekipo Komisije, ki je že na terenu v Grčiji. Koordinator EU je pristojen za podporo, ki jo grškim organom nudijo Komisija, agencije EU in druge države članice EU. Prav tako usklajuje ukrepe držav članic za izvajanje programa za preselitev iz Turčije. Podpirajo ga usklajevalna skupina, odgovorna za splošno strateško usmeritev in odnose s ključnimi interesnimi skupinami, operativna skupina, odgovorna za analizo vseh ustreznih podatkov, načrtovanje in napotitve strokovnjakov držav članic, ter skupina, ki se ukvarja s preselitvami. Usmerjevalni odbor, ki mu predseduje Komisija in v katerem sodelujejo Grčija, Evropski azilni podporni urad (EASO), Frontex, Europol in predstavniki Nizozemske (predsedstvo Sveta), Francija, Združeno kraljestvo in Nemčija, nadzira uresničevanje izjave v smislu vračanja in preselitev ter odpravlja ozka grla. Sodelovanje med EU in Turčijo pri preprečevanju nedovoljenih migracij Tekoče operacije Frontexa in zveze NATO so še okrepile dejavnosti zgodnjega opozarjanja in nadzora ter izmenjavo operativnih informacij z grško in turško obalno stražo. Frontex trenutno odkrije 80–90 % odhodov ladij z migranti s turških obal. Cilj je izkoristiti dejavnosti zveze NATO v Egejskem morju, da bi še povečali to visoko stopnjo odkrivanja in pospešili izmenjavo informacij o incidentih, poteh in metodah tihotapljenja migrantov. Turška obalna straža, katere zmogljivosti v Egejskem morju so se še dodatno okrepile z naročili plovil za hiter odziv in mobilnih radarskih sistemov s sredstvi EU v višini 14 milijonov EUR, je zdaj načeloma bolje opremljena za učinkovito preprečevanje tihotapljenja in odhodov migrantov s turške celine. Turška nacionalna policija in žandarmerija sta ustanovili enote za boj proti tihotapljenju migrantov in trgovini z ljudmi, parlamentu pa so bile v odobritev predložene višje kazni za tihotapce. Nedaven pozitiven razvoj je usklajevanje izmenjave podatkov in dejavnosti, povezanih s skupno analizo tveganja, med organi, pristojnimi za upravljanje meja, in drugimi organi, vključno z vzpostavitvijo nacionalnega centra za usklajevanje in skupno analizo tveganja. Začelo se je tudi uresničevanje sodelovanja v praksi prek izmenjave uradnikov za zvezo. Uradnik za zvezo iz Frontexa je 1. aprila 2016 začel delo v Turčiji za pospešitev izmenjave informacij, skupnega analitskega dela in posebnih postopkov, temu pa bi kmalu morala slediti napotitev turškega uradnika za zvezo na sedež Frontexa. Europol in turška nacionalna policija sta 21. marca podpisala sporazum glede napotitve uradnika iz Turčije v Europol, pri čemer je glavni namen napotitve boj proti organiziranemu kriminalu, tihotapcem in terorizmu. Poleg tega k mreži za sodelovanje s Turčijo prispevajo tudi delegacija EU v Ankari, mednarodne organizacije in uradniki za zvezo za priseljevanje, ki so jih napotile države članice. Policijski uradniki za zvezo iz EU bodo imeli na primer možnost neposrednega stika z uradom za zvezo, ki ga bo kmalu vzpostavila turška nacionalna policija, da bodo lahko izmenjali stališča o sumljivih potnih listinah. Pomembno je, da so migranti, ki nameravajo nezakonito potovati v Grčijo, obveščeni o določbah izjave EU in Turčije. Komisija je ustanovila medinstitucionalno delovno skupino za strategijo obveščanja migrantov, ki ugotavlja, prek katerih kanalov prosilci za azil in migranti pridobivajo informacije, opredeljuje in usmerja glavna sporočila ter pripravlja in razširja vsebine. Za izpodbijanje trditev, ki jih širijo tihotapci, se uporablja protipropaganda. Turčija je ena od petih držav, ki so bile izbrane za pilotno fazo. Komisija sodeluje tudi z organizacijami, kakršen je UNHCR (Urad visokega komisarja Združenih narodov za begunce), ki je pripravil niz videoposnetkov z resničnimi zgodbami žrtev tihotapcev in trgovcev z ljudmi. Komunikacijski načrt za pojasnitev posledic izjave EU in Turčije za migrante vključuje družbene medije, avdiovizualne medije in letake (v arabščini, paštunščini, urduju in farsiju). Frontex je na grške otoke napotil stalnega informacijskega pooblaščenca in urad EASO dejavno obvešča migrante o premestitvah. Na napačne informacije o izjavi se je treba neposredno odzvati z učinkovito kampanjo EU. 2.Vračanje vseh novih migrantov brez urejenega statusa iz Grčije v Turčijo Prvi element izjave določa vračanje vseh novih migrantov brez urejenega statusa in prosilcev za azil, katerih prošnja za azil je bila razglašena za nedopustno in ki iz Turčije prispejo na grške otoke. Kot je določeno v sporočilu Komisije o naslednjih operativnih ukrepih v okviru sodelovanja med EU in Turčijo na področju migracij z dne 16. marca 2016, se urejanje teh vrnitev izvaja strogo v skladu z zahtevami, ki izhajajo iz prava EU in mednarodnega prava, in ob popolnem spoštovanju načela nevračanja. Postopek se je začel. Trenutno stanje Vračanje migrantov brez urejenega statusa se je začelo 4. aprila. Skupno je bilo iz Grčije v Turčijo vrnjenih 325 oseb, ki so nezakonito vstopile po 20. marcu in po tem datumu niso zaprosile za azil, in sicer 240 Pakistancev, 42 Afganistancev, 10 Irancev, 7 Indijcev, 5 Bangladeševcev, 5 Iračanov, 5 Kongovcev, 4 Šrilančani, 2 Sirca, 1 Somalijec, 1 državljan Slonokoščene obale, 1 Maročan, 1 Egipčan in 1 Palestinec. V letu 2016 je bilo na podlagi dvostranskega sporazuma o ponovnem sprejemu med Grčijo in Turčijo vrnjenih skupno 1 292 migrantov, pri čemer je bila večina vrnitev izvedena marca.

Za olajšanje teh vrnitev in zagotovitev nadaljevanja postopka je bila potrebna vrsta pomembnih pravnih in logističnih ukrepov. 2.1 Pravni ukrepi Grčija in Turčija sta za zagotovitev popolnega spoštovanja prava EU in mednarodnega prava izvedli številne spremembe zakonodaje. Grčija je 3. aprila sprejela zakon o določitvi potrebnih pravnih določb za polno uporabo pojmov varne tretje države in varne prve države azila ter zagotovitvi skrajšanih postopkov za obravnavo prošenj za azil, vključno s pritožbenimi postopki. Trenutno deluje 20 pritožbenih odborov, ki naj bi vse nerešene prošnje za azil na drugi stopnji obravnavali do konca leta 2016. V skladu z nedavno sprejeto nacionalno zakonodajo bodo ti odbori od 4. aprila za prehodno obdobje največ šest mesecev odgovorni tudi za obravnavo vseh pritožb, vloženih zoper odločitve, sprejete na prvi stopnji, dokler nov pritožbeni organ in novi pritožbeni odbori še ne bodo vzpostavljeni in delujoči. Za tekoče projekte se izvajajo prilagoditve, zlasti za projekt v podporo pritožbenih odborov za odpravo zaostankov, da bi se ti odbori uporabili za obravnavo dodatnih zadev na otokih. Nacionalna zakonodaja določa ustanovitev dodatnih odborov v prihodnje ter uporabo tele- in videokonferenc na vseh stopnjah azilnega postopka. Turčija je 6. aprila sprejela zakon, ki pojasnjuje, da lahko sirski državljani, ki se vračajo v okviru nove ureditve, zaprosijo za začasno zaščito in se jim ta lahko odobri, določbe pa zajemajo predhodno registrirane in neregistrirane Sirce v Turčiji. Poleg zakonodajnih sprememb je Turčija v dopisu z dne 12. aprila 2016 zagotovila, da bo vsem vrnjenim Sircem po vrnitvi odobrena začasna zaščita. Napredujejo tudi razprave o zagotavljanju jamstev za osebe, ki niso državljani Sirije. Vračanje posameznikov poteka v okviru obstoječega dvostranskega sporazuma o ponovnem sprejemu med Grčijo in Turčijo. Komisija je dosegla nadaljnji napredek pri sporazumu o ponovnem sprejemu med EU in Turčijo, saj bo dvostranski sporazum že 1. junija (namesto 1. oktobra 2017, kot je bilo prvotno predvideno) nadomeščen s sporazumom med EU in Turčijo o ponovnem sprejemu. Skupni odbor EU in Turčije za ponovni sprejem je 1. aprila sprejel sklep o tem, da se začetek veljavnosti določb o ponovnem sprejemu državljanov tretjih držav prestavi na 1. junij 2016, določbe pa se bodo začele uporabljati takoj, ko jih bo odobril turški parlament. Komisija bo še naprej spremljala izvajanje sporazuma glede turških državljanov in priprave na ponovni sprejem državljanov tretjih držav ter se bo naslednjič sestala pred koncem aprila. Turčija je poleg tega z Nemčijo sklenila dvostranski izvedbeni protokol k sporazumu med EU in Turčijo o ponovnem sprejemu, trenutno pa se o podobnih instrumentih pogaja z Bolgarijo in Grčijo. 2.2 Operativni ukrepi V zadnjih tednih je Komisija tesno sodelovala z grškimi in turškimi organi pri zagotovitvi potrebnih izboljšav na področju praktičnih in logističnih ureditev in človeških virov za nemoteno izvajanje vračanja. Komisija pomaga grškim organom s strokovnim znanjem in finančno podporo iz proračuna EU ter usklajuje operacije na terenu, ki jih vodi koordinator EU ob podpori drugih držav članic in agencij EU. Kot prvi korak so grški organi v enem tednu večino migrantov, ki so prispeli na otoke pred 20. marcem, prepeljali na celino. S pomočjo Komisije in Frontexa se žariščne točke prilagajajo na omogočanje hitrih vrnitev z otokov v Turčijo ter vključevanje uradnikov za vračanje in azil v infrastrukturo in potek dela žariščnih točk. Po drugi strani pa, čeprav se je število prihodov iz Turčije znatno zmanjšalo, vsi novi prihodi ustvarjajo dodaten pritisk na že tako natrpane sprejemne zmogljivosti, zlasti ker je treba posebno pozornost nameniti otrokom in ranljivim skupinam ter zagotavljati osnovne storitve, kot so čiščenje, priprava hrane in zdravstvena oskrba. Do nedavnega je le nekaj oseb, ki so prišle v Grčijo, zaprosilo za azil v Grčiji, ker pa jim grozi hitra vrnitev v Turčijo, se je število prošenj za azil v zadnjih dveh tednih povečalo in v Grčiji je bilo vloženih skoraj 2 000 prošenjza azil. Dolgotrajni postopki bi dodatno obremenili že zdaj preobremenjene grške azilne službe. Zato se zdaj na otokih za vse faze, od prvih razgovorov do pritožb, uvajajo pospešeni postopki v skladu z zahtevami iz direktive o azilnih postopkih. Da bi grškim organom nudila dodatno podporo, sta urad EASO in Frontex 19. marca objavila dva dodatna razpisa za strokovnjake. Vse države članice so predložile podrobne podatke, vključno z zneski prispevkov. Napovedi so naslednje:

Spremljevalci Strokovnjaki za vračanje in ponovni sprejem Razpis Frontexa 1 500 50 Zaveze 739 57 Določeni strokovnjaki 724 57 Napoteni strokovnjaki 318 21 Uradniki za azil Tolmači Razpis urada EASO 472 400 Zaveze 470 86 Določeni strokovnjaki 124 84 Napoteni strokovnjaki 63 67 Na tej podlagi urad EASO izvaja postopne napotitve uradnikov za azil na otoke – 32 uradnikov za azil je bilo napotenih v začetku aprila, 60 uradnikov za azil pa je na dan 18. aprila že opravljalo svoje delo. Po pričakovanjih naj bi se do sredine maja zmogljivosti za obravnavo povečale na približno 200 primerov na dan. Iskanje tolmačev pomeni poseben izziv, saj se zahtevajo posebna znanja in razmeroma redke jezikovne kombinacije: čeprav kombinacija zavez držav članic (86), zaposlovanja samostojnih tolmačev, akreditiranih pri institucijah EU (32), in javnega naročila urada EASO izpolnjuje kratkoročne potrebe, bo lahko v prihodnjih dneh in tednih, ko se bodo operacije pospešile, število tolmačev premajhno, kar je treba obravnavati. Zaenkrat je napotenih 67 tolmačev, potekajo pa razprave med Komisijo, uradom EASO in grško azilno službo o tem, kako bi lahko zagotovili, da bi zmogljivosti tolmačenja dohajale povečanje zmogljivosti obravnave prošenj za azil. Da bi zagotovili vrnitev vseh migrantov, ki so prispeli nezakonito po 20. marcu, grški policiji nudijo nadaljnjo podporo strokovnjaki za ponovni sprejem iz držav članic EU, ki so napoteni prek Frontexa. Poleg tega je bilo na grške žariščne točke napotenih skupno 25 turških uradnikov za zvezo, na vstopne točke v Turčiji pa pet grških uradnikov za zvezo, da bi zagotovili učinkovito komunikacijo v realnem času med uradi za ponovni sprejem na obeh straneh ter usklajevali podrobnosti operacij vračanja. Potekajo tudi razprave o hitrih operativnih ureditvah med Grčijo in Turčijo, ki bi bile primernejše za obsežnejše vrnitve migrantov. Frontex je zagotovil razpoložljivost prevoznih sredstev za vračanje, vključno s 24 avtobusi, petimi trajekti in enim čarterskim letalom, ter napotil 339 dodatnih uradnikov na Lezbos in Hios za pomoč pri postopku ponovnega sprejema. 2.3 Finančna pomoč EU Dogovorjeno je bilo, da bi se morali stroški operacij vračanja financirati iz proračuna EU, in za te namene naj bi se v šestih mesecih po ocenah zagotovilo 280 milijonov EUR. Poleg tega ima Frontex v letu 2016 za financiranje ukrepov vračanja v državah članicah na voljo 66,5 milijona EUR. Potekajo razprave glede zagotovitve dodatnih sredstev za Frontex in urad EASO, in sicer z okrepitvijo njunega operativnega proračuna ali prek nujne pomoči iz Sklada za azil, migracije in vključevanje ter Sklada za notranjo varnost. Na zahtevo je na voljo tudi dodatna nujna pomoč. Grčija je od leta 2015 že prejela 181 milijonov EUR nujnih sredstev, in sicer poleg 509 milijonov EUR, ki so ji že bili dodeljeni v okviru njenega nacionalnega programa. Dodatna sredstva, predvidena za Grčijo, so na voljo za sprejemne centre, operacije vračanja in dodatno osebje. Bistveno je, da se zagotovi vzdržnost zmogljivosti grškega azilnega sistema. V zvezi s tem potekajo razprave o potrebni finančni podpori za okrepitev osebja grške azilne službe, zaposlovanje tolmačev, operativno podporo grški policiji na zunanjih mejah in potrebne popravke v podporo pritožbenih odborov za odpravo zaostankov. Ključni izzivi in prihodnji ukrepi Nadaljnji hiter postopek obsežne razširitve zmogljivosti grškega azilnega sistema v zvezi z obravnavo prošenj za azil na posamični podlagi ob vzpostavitvi ustreznih pritožbenih postopkov ter pravočasna obravnava vseh prošenj za azil. Dokončanje uvajanja okrepljene podpore dolgoročnih strokovnjakov držav članic prek urada EASO in Frontexa, zlasti tolmačev. Povečanje zmogljivosti za pridržanje oziroma zaprtih sprejemnih ustanov sorazmerno s povečanjem števila prosilcev za azil ob zagotavljanju ustreznih razmer v teh zmogljivostih. Spremljanje vseh postopkov na žariščnih točkah v zvezi z vračanjem in ustrezno prilagajanje. Namenjanje posebne pozornosti otrokom in ranljivim skupinam na žariščnih točkah ter nadaljevanje identifikacije in oskrbe ranljivih skupin v Turčiji. Nadaljnje priprave na začetek polne veljavnosti sporazuma med EU in Turčijo o ponovnem sprejemu 1. junija 2016. 3.Shema preselitev „eden za enega“ iz Turčije v EU Trenutno stanje

Vzpostavljen je bil mehanizem, ki ga podpirajo Komisija, agencije EU in druge države članice ter UNHCR, da se zagotovi takojšnje izvajanje sheme. Prve preselitve iz Turčije na podlagi izjave so potekale 4. in 5. aprila, ko je bilo v Nemčijo, na Finsko in na Nizozemsko preseljenih 74 sirskih prosilcev za azil. Zaenkrat so bili iz Turčije v Nemčijo, na Finsko, Nizozemsko in Švedsko skupaj preseljeni 103 sirski državljani. 3.1 Pravni ukrepi Preselitev v okviru sheme „eden za enega“ se bo izvajala predvsem z uresničevanjem zavez, ki so jih države članice sprejele julija 2015. Kot je prejšnji teden poročala Komisija, je še vedno na voljo 16 800 mest od prvotno dogovorjenih 22 504, vendar se bo del tega zapolnil s preselitvami iz Jordanije in Libanona. Vse dodatne potrebe za preselitev bodo izvedene po podobnem prostovoljnem dogovoru do najvišjega števila dodatnih 54 000 oseb. Komisija je 21. marca predlagala, da bi bilo 54 000 mest, prvotno predvidenih za premestitev, na voljo za zakonit sprejem Sircev iz Turčije v EU prek preselitve, humanitarnega sprejema ali drugih zakonitih poti, kot so humanitarni vizumi, štipendije, sheme za združitev družine in podobno. Komisija pričakuje, da bo Svet predlagani sklep sprejel po hitrem postopku. Na njegovi podlagi bi skupno največje število preselitev znašalo približno 70 800. 3.2 Operativni ukrepi Da bi lahko hitro izvedli del sheme „eden za enega“, povezan s preselitvijo, so bili v tesnem sodelovanju med Komisijo, državami članicami, uradom EASO, UNHCR in Turčijo pripravljeni standardni operativni postopki, katerih oblikovanje se bo kmalu zaključilo. Sistem predvideva, da najprej Turčija UNHCR pošlje seznam kandidatov, ki bodo preseljeni, UNHCR pa sodeluje pri identifikaciji Sircev, ki so se pripravljeni preseliti, pri čemer oceni njihovo ranljivost in jih napoti na določene države članice. Države članice bodo sprejele končno odločitev glede izbire oseb, ki bodo preseljene, in bodo opravile lastne varnostne preglede. Za učinkovito izvajanje sheme „eden za enega“ v okviru izjave EU in Turčije ni potrebno le dobro usklajevanje, temveč tudi skupna zaveza. Bistveno je, da države članice k preselitvi prispevajo na hiter, trajnosten in predvidljiv način. Natančno spremljanje je nujno za zagotovitev, da bosta število in hitrost preselitev Sircev iz Turčije v EU ustrezala številu in hitrosti vrnitev Sircev iz Grčije v Turčijo. Države članice morajo v ta namen načrtovati svoje zaveze za preselitev, pri čemer morajo upoštevati potrebo po zagotovitvi minimalne predvidljivosti za UNHCR in posamezne kandidate za preselitev ter bistveno skrajšati običajne postopke preselitve (z 12 mesecev v običajnih primerih na le nekaj tednov). Komisija si bo prizadevala za odpravo morebitnih ozkih grl in zagotovila ustrezno usklajevanje dejavnosti. Ključni izzivi in prihodnji ukrepi Nadaljevanje hitrega, vzdržnega in predvidljivega postopka preselitve iz Turčije v EU, pri čemer je treba zagotoviti, da število in hitrost preselitev ustrezata številu in hitrosti vrnitev Sircev iz Grčije v Turčijo. Sprejetje predlaganega sklepa, da se 54 000 mest, prvotno predvidenih za premestitev, uporabi za preselitev. Dokončanje in polno izvajanje standardnih operativnih postopkov sheme „eden za enega“. Zagotavljanje s strani Turčije, da se azilni postopki, ki so se začeli, zaključijo in da se dodeli status begunca tistim osebam, ki izpolnjujejo pogoje. 4.Preprečevanje novih pomorskih in kopenskih poti za nedovoljene migracije Eden od glavnih ciljev izjave EU in Turčije je zajezitev nezakonitih tokov na vzhodnosredozemski poti. Zajezitev tokov na eni poti lahko poveča pritisk na druge. Tihotapci bodo še naprej skušali izkoriščati ranljive migrante in najti nove poti. Zaenkrat ni dokazov, da bi se nove poti razvijale kot neposredna posledica izjave EU in Turčije ter prizadevanj za nadzor tokov na vzhodnosredozemski poti. Razmere se natančno spremljajo. Najbolj verjetne alternativne poti, ki bi se lahko dodatno razvile, vključujejo pot prek grško-albanske kopenske meje, italijansko-grško in albansko pomorsko pot, kopensko mejo med Turčijo in Bolgarijo oziroma Grčijo, grško-bolgarsko kopensko mejo ter osrednjesredozemsko pot. Komisija in Frontex pozorno spremljata preusmeritve tokov prek Črnega morja in Ukrajine, tokove vzdolž arktične poti (meje med Finsko, Norveško in Rusijo) ter zahodnosredozemsko pot. Doslej ni bila opažena nikakršna znatna preusmeritev tokov. Frontex v okviru Evropskega sistema varovanja meja objavlja poročila o incidentih in operativne informacije ter izvaja analizo tveganja, da bi hitro ugotovili morebitne preusmeritve migracijskih poti. V Jadranskem morju in Sredozemlju se uporabljajo različna orodja za nadzor, vključno s satelitskim spremljanjem. Frontexova operacija Triton v osrednjem Sredozemlju je bila razširjena tudi na del Jadranskega morja med Grčijo, Italijo in Albanijo. Izvaja se tudi zračni nadzor med Italijo in Albanijo v okviru operacije Triton.

5.Prostovoljni program humanitarnega sprejema Da bi zagotovili delovanje prostovoljnega programa humanitarnega sprejema s Turčijo, kakor je opredeljen v priporočilu Komisije, po tem ko se bodo nezakoniti prehodi meje med Turčijo in EU končali ali vsaj bistveno in trajno zmanjšali, potekajo prizadevanja za praktično uresničevanje programa z dokončnim oblikovanjem standardnih operativnih postopkov z državami članicami EU in pridruženimi državami ter turško stranjo. V Svetu se prav tako razpravlja o prostovoljnih prispevkih držav članic k temu programu. 6.Liberalizacija vizumskega režima Medtem ko je bila na vrhu med EU in Turčijo 29. novembra 2015 že oblikovana daljnosežna agenda za turške organe, ki je liberalizacijo vizumskega režima načrtovala za jesen 2016, je izjava EU in Turčije polno izvajanje časovnega načrta za liberalizacijo vizumskega režima v odnosih z vsemi sodelujočimi državami članicami z namenom odprave vizumske obveznosti za turške državljane prestavila najpozneje na konec junija 2016, pod pogojem da bodo izpolnjena vsa merila. Od drugega poročila o napredku Turčije pri izpolnjevanju zahtev iz njenega časovnega načrta za liberalizacijo vizumskega režima (v nadaljnjem besedilu: drugo poročilo) so bili sprejeti ukrepi na več področjih pri izvajanju časovnega načrta za liberalizacijo vizumskega režima, na primer: sprejetje pravilnika o izvajanju zakona o tujcih in mednarodni zaščiti ter pravilnika o medinstitucionalnem sodelovanju in usklajevanju na področju upravljanja meja, ratifikacija sporazuma o ponovnem sprejemu s Pakistanom, podpis treh dodatnih protokolov h Konvenciji Sveta Evrope o izročitvi ter sporazum med Turčijo in Europolom o imenovanju turških uradnikov za zvezo. Poleg tega je bilo, kot je opisano v poglavju 2 o vračanju, izvajanje obveznosti ponovnega sprejema med Turčijo in Grčijo v praksi precej izboljšano. Komisija bo 4. maja predstavila svoje tretje poročilo o napredku in, če bo Turčija sprejela potrebne ukrepe za izpolnitev preostalih meril, bo poročilu priložen zakonodajni predlog za prenos Turčije na seznam držav, katerih državljani so oproščeni vizumske obveznosti. Komisija v tej zvezi spodbuja Turčijo, naj nadaljuje intenzivna prizadevanja za izpolnitev vseh meril iz časovnega načrta, zlasti pa poziva Turčijo, naj svojo pozornost in prizadevanja usmeri na: zmanjšanje zaostanka približno 140 000 nerešenih prošenj za azil, pri čemer naj hkrati zagotovi, da bodo odločitve o novih prošnjah za azil evidentirane v razumnem času in v rokih, določenih z zakonodajo; sprejetje potrebnih ukrepov, da se vsem beguncem zagotovi zakonit dostop do trga dela, podobno kot pri ukrepih, sprejetih januarja za begunce iz Sirije, katerim je bila odobrena začasna zaščita; pregled turške vizumske politike, zlasti krepitev in uvedbo vizumske obveznosti za državljane držav, ki pomenijo visoko migracijsko tveganje, vendar pa zanje trenutno velja brezvizumski režim s Turčijo; omogočanje nediskriminatornega vstopa na turško ozemlje brez vizuma za državljane vseh držav članic EU; zagotovitev skladnosti zakonodajnega okvira o varstvu podatkov s standardi EU, da se omogoči krepitev sodelovanja med EU in Turčijo na področju javnega reda in varnosti; sprejetje potrebnih ukrepov za izpolnitev vseh preostalih meril v zvezi z varstvom temeljnih pravic, kot je opisano v drugem poročilu;

dodatno izboljšanje izvajanja sporazuma med EU in Turčijo o ponovnem sprejemu v razmerju do vseh držav članic, vključno s ponovnim sprejemom turških državljanov, in zagotovitev učinkovitega ponovnega sprejema državljanov tretjih držav v skladu z obstoječimi dvostranskimi obveznostmi ponovnega sprejema; določitev pogojev za učinkovito izvajanje določb o ponovnem sprejemu državljanov tretjih držav iz sporazuma med EU in Turčijo o ponovnem sprejemu z dne 1. junija 2016. 7.Instrument za pomoč beguncem v Turčiji Poleg 1 milijarde EUR iz proračuna EU je 16 držav članic že poslalo potrdila o finančnih prispevkih v višini 1,61 milijarde EUR od obljubljenih 2 milijard EUR za obdobje 2016–2017. Od predvidenih 250 milijonov EUR iz proračuna EU za instrument za begunce v Turčiji (v nadaljnjem besedilu: instrument) za leto 2016 so bile prve pogodbe v vrednosti 77 milijonov EUR podpisane 4. marca, 18. marca pa so bila izvedena prva plačila. Načrtovanje in priprava projektov v okviru instrumenta sta se pospešila. Pristop k hitremu izvajanju instrumenta zajema različna področja financiranja, navedena v nadaljevanju. Pričakuje se, da naj bi bila skupna ocena potreb s strani EU in Turčije končana do konca aprila in usmerjevalnemu odboru predstavljena 12. maja. Tesno sodelovanje s turškimi ministrstvi bo zagotovilo največje možno prevzemanje odgovornosti turških organov, ki je bistvenega pomena za uspešno izvajanje. Humanitarna pomoč Prvi trije sklopi zadevajo humanitarno pomoč: 1)zagotovitev kratkoročnega nadaljevanja in okrepitve obstoječe humanitarne pomoči EU v Turčiji, in sicer z uporabo 165 milijonov EUR iz proračuna Komisije. Za prvo tranšo v višini 90 milijonov EUR je bila s 16 partnerji podpisana pogodba do sredine aprila, za drugo tranšo v višini 75 milijonov EUR pa bo podpisana pogodba do konca julija. Te dejavnosti bodo obsegale osnovne potrebe in vključevale dejavnosti, ki se osredotočajo zlasti na zaščito ranljivih skupin, kot so zaščita otrok, zdravje žensk ter izobraževanje v izrednih razmerah; 2)razvoj rednega celovitega sistema za prenos sredstev na elektronsko kartico za kritje osnovnih potreb najbolj ranljivih beguncev prek mesečnega nakazila na ravni gospodinjstva. Ta mesečna nakazila bodo lahko beguncem omogočila kritje najnujnejših potreb v zvezi s hrano in bivališčem ter bi se lahko uporabila tudi za omogočanje dostopa do izobraževanja in zdravstva. Ta sistem, imenovan mreža socialne varnosti v sili, je glavno orodje za humanitarno pomoč v okviru instrumenta in bo zagotovil nudenje pomoči na predvidljiv, dostojanstven, stroškovno učinkovit in smotrn način, in sicer z ustvarjanjem spodbud za stabilizacijo najbolj ranljivih beguncev; 3)podpora dejavnosti za zaščito in posebno dopolnilno pomoč v naravi (dobava neprehrambenih izdelkov in neposredne podpore, kot so šotori, vzmetnice itd.) za najbolj ranljive begunce v taboriščih in izven njih. To bi lahko vključevalo tudi neformalno izobraževanje in dopolnilne zdravstvene projekte (glej v nadaljevanju). Predvidena bodo tudi rezervna sredstva za hitro odzivanje na nujne in nepredvidene humanitarne potrebe. Drugi in tretji sklop humanitarnega odziva bosta predstavljena julija oziroma oktobra 2016 in bosta po ocenah skupno znašala 435 milijonov EUR. Ukrepi za zagotavljanje humanitarne pomoči v okviru instrumenta se bodo izvajali v skladu s pravom EU na področju humanitarne pomoči in načeli, določenimi v Evropskem soglasju o humanitarni pomoči.

Izobraževanje, zdravje, infrastruktura in socialno-ekonomska pomoč Več sklopov bo osredotočenih na naslednja področja: 1)sklenitev pogodb za dodatnih šest projektov v skupni vrednosti 76 milijonov EUR, ki so bili že določeni v okviru skrbniškega sklada EU za Sirijo do konca aprila. Dva dodatna projekta v vrednosti 88 milijonov EUR sta v pripravi za morebitno sklenitev pogodb do konca julija. Ti projekti bodo podpirali sredstva za preživljanje sirskih beguncev in gostiteljskega prebivalstva ter vključevali usmeritev v visokošolsko in neformalno izobraževanje ter poklicno izobraževanje in usposabljanje, psihosocialno podporo in zdravje. Komisija bo še naprej izvajala del financiranja, ki se usklajuje v okviru instrumenta prek skrbniškega sklada EU za Sirijo, tudi na področjih, kot so dostop do trga dela, ukrepi skupnosti, pobude za majhne donacije ter drugi ukrepi za integracijo in mehki ukrepi. 2)V okviru instrumenta je bil sprejet poseben ukrep v višini 60 milijonov EUR za kritje stroškov hrane, zdravstvene oskrbe in namestitve migrantov vrnjenih v Turčijo. Zaradi učinkovitosti, uspešnosti, vzdržnosti in prevzemanja odgovornosti naj bi se ta ukrep izvajal v neposrednem dogovoru s turškim ministrstvom za notranje zadeve. Uporablja se od 4. aprila, ko se je začelo polno izvajanje izjave EU in Turčije; 3)Komisija bo prav tako oblikovala poseben ukrep za izobraževanje in zdravje v okviru instrumenta; 4)poleg tega bo Komisija sodelovala tudi z mednarodnimi finančnimi institucijami za zagotovitev njihovega vključevanja v zagotavljanje podpore na področjih infrastrukture ter socialno-ekonomske podpore. Ključni izzivi in prihodnji ukrepi Predložitev potrdil o finančnih prispevkih preostalih 12 držav članic to pomlad. Zagotovitev polnega izvajanja že začetih projektov za zagotavljanje hrane in izobraževanja, pa tudi posebni ukrep za podporo vrnjenih migrantov. Sklenitev pogodb za šest dodatnih projektov do konca aprila 2016. Na podlagi skupne ocene potreb EU in Turčije nadaljnja pospešitev takojšnjega načrtovanja in priprave projektov do konca julija 2016. Uvedba dodatnih humanitarnih ukrepov od julija do oktobra 2016. Posebni ukrepi in dejavnosti v okviru skrbniškega sklada EU za Sirijo, ki zajemajo izobraževanje, zdravje in druga ciljna področja. 8.Nadgradnja carinske unije Komisija in turška vlada sta se maja 2015 dogovorili, da bosta sprožili postopke za posodobitev in razširitev carinske unije. Evropska komisija je avgusta 2015 začela izvajati oceno učinka z namenom priprave pogajalskih smernic v letu 2016. Javno posvetovanje se je začelo 16. marca in se bo zaključilo 9. junija 2016. 9.Pridružitveni proces

Poteka delo v zvezi s poglavjem 33 (finančne in proračunske določbe), glede katerega Komisija meni, da ugotovitve iz poročila o pregledu za leto 2008 na splošno še vedno držijo, in zato vztraja pri svojem priporočilu, naj se poglavje odpre. Svet je pozval Turčijo, naj predloži svoje pogajalsko stališče. Komisija bo Svetu do konca aprila 2016 predložila osnutek skupnega stališča. Pospešeno se nadaljujejo priprave za odprtje petih drugih poglavij, brez poseganja v stališča držav članic v skladu z veljavnimi pravili. Komisija potrjuje, da namerava vse povezane pripravljalne dokumente zaključiti spomladi, da bi jih lahko Svetu predložila, kot sledi: kmalu bo končano pripravljalno delo na področju energije (poglavje 15). Komisija bo posodobljeno poročilo o pregledu predstavila do konca aprila 2016; na ključnih področjih pravosodja in temeljnih pravic ter pravice, svobode in varnosti (poglavji 23 in 24) potekajo tehnična posvetovanja za priprave na sestanek pododbora konec aprila. V teh poglavjih je zajeta vrsta kritičnih vprašanj, vključno s temeljnimi pravicami, kot je svoboda izražanja, pravosodjem, protikorupcijsko politiko, migracijami in azilom, vizumskimi pravili, upravljanjem meja, policijskim sodelovanjem ter bojem proti organiziranemu kriminalu in terorizmu. EU pričakuje, da bo Turčija, kar zadeva demokracijo, pravno državo, spoštovanje temeljnih svoboščin, vključno s svobodo izražanja, ravnala v skladu z najvišjimi standardi. Komisija bo posodobljeno poročilo o pregledu predložila maja 2016; v zvezi z izobraževanjem in kulturo (poglavje 26) je Turčija 24. marca predložila svoje posodobljeno pogajalsko stališče in na tej podlagi bo Komisija končala posodobljeni osnutek skupnega stališča do konca aprila 2016; Evropska služba za zunanje delovanje (ESZD) posodablja poročilo o pregledu zunanje, varnostne in obrambne politike (poglavje 31), ki naj bi bilo objavljeno do konca aprila 2016. 10.Humanitarne razmere v Siriji Obvladovanje humanitarnih razmer v Siriji in preprečevanje nadaljnjega razseljevanja ljudi je še naprej skupni cilj EU in Turčije, za dosego katerega je potrebno tesno sodelovanje med EU in Turčijo, da se mobilizira pomoč in humanitarnim delavcem omogoči dostop do ljudi v stiski v Siriji. Od sporočila Komisije z dne 16. marca 2016 EU in Turčija še naprej namenjata znatna sredstva za humanitarni odziv. EU je glavna donatorka, saj so od začetka krize EU in njene države članice v ta namen zagotovile skupno 5,7 milijarde EUR. To vključuje 3,8 milijarde EUR v humanitarni pomoči, pri čemer se je samo iz proračuna EU namenilo 1,3 milijarde EUR, od tega 45 % za reševalne dejavnosti v Siriji s poudarkom na obleganih in težko dostopnih območjih v sodelovanju z več kot 20 humanitarnimi organizacijami. Dostop do ljudi v stiski je še vedno ključni humanitarni izziv v Siriji in tako EU kot Turčija še naprej dejavno sodelujeta v projektni skupini za humanitarno pomoč mednarodne podporne skupine za Sirijo, da bi spodbujali neomejen in neoviran dostop po vsej državi ter reševanje težav, kot so birokratske ovire v Siriji. Projektna skupina je imela ključno vlogo pri zagotovitvi humanitarne pomoči skoraj 450 000 ljudem od začetka tega leta. Turčija ima ključno vlogo pri poenostavitvi vizumskih postopkov in registraciji za lokalne in mednarodne nevladne organizacije, ki poslujejo čezmejno, ter pri omogočanju dostave humanitarne pomoči na vsa čezmejna območja v Siriji, do katerih je možno dostopati iz Turčije. Da bo to delo učinkovito, je pomembno, da se zagotovi čezmejna pomoč sosednjih držav, vključno s Turčijo. Leta 2015 je bilo 27 % humanitarne pomoči EU znotraj Sirije dostavljene iz Turčije. To ostaja prednostna naloga, vključno s pomočjo za reševanje po najnovejših ocenah 60 000 ljudi, ki so obtičali v severni Siriji vzdolž meje s Turčijo. EU pozdravlja pomoč, ki jo nudi Turčija na teh območjih, in