EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 26.8.2021 COM(2021) 491 final 2021/0278(NLE) Predlog UREDBA SVETA o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2022 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v Baltskem morju, ter o spremembi Uredbe (EU) 2021/92 glede nekaterih ribolovnih možnosti v drugih vodah



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1.OZADJE PREDLOGA •Razlogi za predlog in njegovi cilji V skladu z Uredbo (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba o SRP) se mora izkoriščanje živih morskih bioloških virov izvajati na način, ki dovoljuje obnavljanje in ohranjanje populacij lovljenih vrst nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos. Pomembno orodje za dosego tega cilja je letno določanje ribolovnih možnosti v obliki celotnih dovoljenih ulovov (TAC) in kvot. Uredba (EU) 2016/1139 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2016 o vzpostavitvi večletnega načrta za staleže trske, sleda in papaline v Baltskem morju ter za ribištvo, ki izkorišča te staleže (v nadaljnjem besedilu: večletni načrt), določa tudi razpone vrednosti ribolovne umrljivosti. Te vrednosti so v tem predlogu uporabljene za doseganje ciljev SRP, zlasti za doseganje in ohranjanje največjega trajnostnega donosa. Cilj tega predloga je določiti ribolovne možnosti za države članice za leto 2022 za gospodarsko najpomembnejše staleže rib v Baltskem morju. Zaradi poenostavitve in pojasnitve odločitev o letnih TAC in kvotah so ribolovne možnosti v Baltskem morju od leta 2006 določene v ločeni uredbi. •Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike Predlog določa kvote na ravneh, ki so skladne s cilji Uredbe (EU) št. 1380/2013. •Skladnost z drugimi politikami Unije Predlog je usklajen s cilji in pravili SRP ter s politiko Unije na področju trajnostnega razvoja. 2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST •Pravna podlaga Člen 43(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). •Subsidiarnost (za neizključno pristojnost) Predlog spada pod izključno pristojnost Unije iz člena 3(1)(d) PDEU. Načelo subsidiarnosti se zato ne uporablja. •Sorazmernost Predlog je skladen z načelom sorazmernosti iz naslednjih razlogov. SRP je skupna politika. Svet mora v skladu s členom 43(3) PDEU sprejeti ukrepe o določitvi in dodelitvi ribolovnih možnosti. S tem predlogom uredbe Sveta se dodeljujejo ribolovne možnosti državam članicam. V skladu s členom 16(6) in (7) ter členom 17 Uredbe (EU) št. 1380/2013 lahko države članice po lastni presoji dodelijo takšne možnosti regijam ali gospodarskim subjektom v skladu z merili iz navedenih členov. Zato imajo države članice na voljo obsežen manevrski prostor za odločitve v zvezi z družbenim/gospodarskim modelom za izkoriščanje dodeljenih ribolovnih možnosti, ki so ga same izbrale.

Ta predlog za države članice nima novih finančnih posledic. Svet sprejme to uredbo vsako leto, javna in zasebna sredstva za njeno izvajanje pa že obstajajo. •Izbira instrumenta Predlagani instrument: uredba. To je predlog za upravljanje ribištva na podlagi člena 43(3) PDEU. 3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z DELEŽNIKI IN OCEN UČINKA •Posvetovanja z deležniki Posvetovanja s svetovalnim svetom za Baltsko morje (BSAC) so potekala na osnovi sporočila Komisije o posvetovanju o ribolovnih možnostih za leto 2022 v okviru skupne ribiške politike (COM(2021) 279 final). Znanstveno osnovo predloga je pripravil Mednarodni svet za raziskovanje morja (ICES). Obravnavana in v čim večji meri upoštevana so bila predhodna stališča, ki so jih o vseh zadevnih staležih rib izrazili deležniki, in sicer tako, da niso v nasprotju z obstoječimi politikami in ne povzročajo poslabšanja stanja ranljivih virov. Z državami članicami je na regionalnem forumu BALTFISH junija 2021 potekala tudi razprava o znanstvenem mnenju glede omejitev ulova in statusa staležev. •Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj Opravljeno je bilo posvetovanje z ICES, ki je znanstvena organizacija. Unija ICES vsako leto zaprosi za znanstveno mnenje o stanju pomembnih staležev rib. Prejeto mnenje zajema vse staleže v Baltskem morju, predlagani pa so TAC za gospodarsko najpomembnejše staleže ( http://www.ices.dk/advice/Pages/Latest-Advice.aspx ). •Ocena učinka Predlog je del dolgoročnega pristopa, s katerim se raven ribolova prilagodi dolgoročnim trajnostnim ravnem in na njih ohranja. Pričakuje se, da bodo rezultati takega pristopa stabilen ribolovni pritisk, višje kvote in s tem večji prihodek za ribiče in njihove družine. Pričakuje se, da bo povečano iztovarjanje koristilo ribiškemu sektorju, potrošnikom in predelovalni industriji ter maloprodajnemu sektorju, pa tudi ostalim dejavnostim, vezanim na gospodarski in rekreacijski ribolov. Na podlagi odločitev, sprejetih v preteklih letih glede ribolovnih možnosti v Baltskem morju, je bila do leta 2019 ribolovna umrljivost staležev, za katere je bilo izdano mnenje na podlagi največjega trajnostnega donosa, usklajena z razponi največjega trajnostnega donosa v trenutku določitve TAC za vse staleže, razen za atlantskega sleda iz zahodnega Baltskega morja, in pri obnovitvi staležev ter ponovnem uravnoteženju ribolovne zmogljivosti in ribolovnih možnosti. Na žalost je bila trska iz vzhodnega Baltskega morja v letu 2019 pod hudim pritiskom, ICES pa ocenjuje, da bo navedeni stalež najverjetneje tudi v prihodnjih letih ostal izčrpan. Tudi trska iz zahodnega Baltskega morja že več let s težavo poskuša doseči zdravo raven, od leta 2020 pa se je tudi biomasa staleža atlantskega sleda iz osrednjega Baltskega morja zmanjšala pod zdravo raven. Tudi več populacij atlantskega lososa je že veliko let zelo oslabljenih. Zato je še vedno potreben napredek pri obnovitvi vseh staležev in doseganju največjega trajnostnega donosa v zvezi z njimi. ICES je 28. maja 2021 objavil znanstveno mnenje o staležih v Baltskem morju, pri čemer je mnenje o trski iz zahodnega Baltskega morja in dveh TAC za atlantskega lososa odložil do sredine septembra. ICES ocenjuje, da biomasa staleža atlantskega sleda iz zahodnega Baltskega morja in trske iz vzhodnega Baltskega morja ostaja pod varnimi biološkimi mejami. Biomasa staleža atlantskega sleda iz osrednjega Baltskega morja ostaja pod zdravimi mejami. Biomasa staleža trske iz zahodnega Baltskega morja je že več let pod zdravimi mejami. Za trsko iz vzhodnega Baltskega morja je bilo izdano previdnostno mnenje. Za pet staležev je bilo izdano mnenje na podlagi največjega trajnostnega donosa, od tega trije dosegajo zdrave ravni (papalina, atlantski sled iz Riškega zaliva in atlantski sled iz Botnijskega zaliva), dva pa ne (atlantski sled iz zahodnega in osrednjega Baltskega morja). Obstajata dva staleža morske plošče, od katerih je bilo za enega izdano mnenje na podlagi največjega trajnostnega donosa, za drugega pa previdnostno mnenje. Ob upoštevanju navedenega in do izdaje mnenja ICES za tri TAC ter dopolnilnih informacij ICES za četrti stalež bi se v skladu s predlogom zaprl usmerjeni ribolov atlantskega sleda iz zahodnega Baltskega morja s TAC za neizogibni prilov ter zmanjšale ribolovne možnosti za atlantskega sleda iz Botnijskega zaliva za 5 %, za atlantskega sleda iz osrednjega Baltskega morja pa za 54 %. V skladu s predlogom bi se za 21 % povečale ribolovne možnosti za atlantskega sleda iz Riškega zaliva, ribolovne možnosti za morsko ploščo, papalino in prilov trske iz vzhodnega Baltskega morja pa bi se ohranile na enaki ravni. Tako bo gospodarski učinek predloga za leto 2022 zmanjšanje ribolovnih možnosti v vseh državah članicah. Na splošno v skladu s trenutnim predlogom (tj. brez trske iz zahodnega Baltskega morja, atlantskega sleda iz zahodnega Baltskega morja ter dveh TAC za atlantskega lososa) ribolovne možnosti v Baltskem morju znašajo približno 434 500 ton, kar glede na spremenjene ribolovne možnosti v letu 2021 pomeni zmanjšanje za 11,6 %. •Primernost in poenostavitev ureditve Predlog ostaja prilagodljiv pri uporabi mehanizmov izmenjave kvot, ki so bili že uvedeni v uredbah o ribolovnih možnostih v Baltskem morju v prejšnjih letih. Za javne organe (na ravni EU ali na nacionalni ravni) ni predlaganih novih določb ali upravnih postopkov, ki bi lahko povečali upravno breme.

Predlog zadeva letno uredbo za leto 2022, zato ne vključuje klavzule o reviziji. 4.PRORAČUNSKE POSLEDICE Predlog ne vpliva na proračun EU. 5.DRUGI ELEMENTI •Načrti za izvedbo ter ureditve spremljanja, ocenjevanja in poročanja Spremljanje uporabe ribolovnih možnosti v obliki TAC in kvot je bilo vzpostavljeno z Uredbo Sveta (ES) št. 1224/2009. •Natančnejša pojasnitev posameznih določb predloga Predlog določa ribolovne možnosti za leto 2022 za nekatere staleže rib ali skupine staležev rib za države članice, ki lovijo v Baltskem morju. Uredba (EU) 2016/1139 o vzpostavitvi večletnega načrta za Baltsko morje je začela veljati 20. julija 2016. V skladu z določbami tega načrta se ribolovne možnosti določijo v skladu s cilji načrta in morajo biti skladne s ciljnimi razponi ribolovne umrljivosti, določenimi v najboljšem razpoložljivem znanstvenem mnenju, zlasti mnenju ICES ali podobnega neodvisnega znanstvenega organa. Za staleže, za katere se izda mnenje na podlagi največjega trajnostnega donosa, člen 4(3) večletnega načrta določa, da je treba TAC načeloma določiti na ali pod točkovno vrednost FMSY („spodnji razpon FMSY“), čeprav je v skladu s členom 4(4) večletnega načrta TAC vedno mogoče določiti na ravneh, ki so nižje od razponov FMSY. Za zdrave staleže je mogoče TAC v skladu s pogoji iz člena 4(5) večletnega načrta določiti nad točkovno vrednost FMSY („zgornji razpon FMSY“). Za staleže, katerih biomasa je pod zdravimi mejami („Btrigger“), člen 5(1) večletnega načrta določa sprejetje ustreznih popravnih ukrepov za hitro vrnitev staleža na zdrave ravni, zlasti pa je treba TAC določiti na ravni, ki je nižja od zgornjega razpona FMSY, pri čemer je treba upoštevati zmanjšanje biomase. Če je biomasa staleža celo pod varnimi biološkimi mejami („Blim“), člen 5(2) večletnega načrta določa, da je treba sprejeti dodatne popravne ukrepe. Popravni ukrepi lahko zlasti vključujejo prekinitev ciljnega ribolova zadevnega staleža in ustrezno zmanjšanje ribolovnih možnosti za navedene staleže ali druge staleže pri ribolovu. Sprejmejo se lahko tudi drugi popravni ukrepi, vendar morajo biti funkcionalno povezani z ribolovnimi možnostmi. Ukrepi bi se morali izbrati glede na naravo, resnost, trajanje in ponavljanje razmer. V skladu z osnovno uredbo o SRP je treba ribolovne možnosti za staleže, za katere se izda previdnostno mnenje, določiti na ravneh, ki zagotavljajo vsaj primerljivo stopnjo ohranjenosti. V uvodni izjavi 8 osnovne uredbe o SRP je navedeno tudi, da bi bilo treba pri odločitvah o upravljanju, ki se nanašajo na mešani ribolov, upoštevati težave pri ribolovu vseh staležev hkrati v mešanem ribolovu z največjim trajnostnim donosom, zlasti kadar znanstveno mnenje kaže, da je s povečanjem selektivnosti uporabljenega ribolovnega orodja zelo težko preprečiti pojav vrst, ki omejujejo ribolov. Ribolovne možnosti so predlagane v skladu s členom 16(1) (v zvezi z načelom relativne stabilnosti) in členom 16(4) (v zvezi s cilji SRP in pravili iz večletnih načrtov) osnovne uredbe o SRP. Kadar je ustrezno, so se za določitev kvot EU za staleže, ki si jih Unija deli z Rusko federacijo, zadevne količine teh staležev odštele od TAC, ki jih je predlagal ICES. TAC in kvote, dodeljene državam članicam, so navedeni v Prilogi k predlogu. Velikost staleža atlantskega sleda iz zahodnega Baltskega morja, ki jo je ocenil ICES, se je nekoliko povečala, vendar znaša le 54 % vrednosti mejne referenčne točke za drstitveno biomaso, pod katero se lahko zmanjša sposobnost razmnoževanja („Blim“), ki jo je določil ICES. Prirast je že vrsto let nizek in je dosegel zgodovinsko nizko raven. Ker bi scenarij brez lova vplival na to, da bi se biomasa v bližnji prihodnosti dvignila nad Blim, je ICES znova, že četrto leto zapored, svetoval ničelni ulov. Komisija zato v skladu s členom 5(2) in členom 4(4) večletnega načrta predlaga, da se usmerjeni ribolov zapre, razen za izključno znanstveni ribolov, in se določi TAC za neizogiben prilov, s čimer se prepreči pojav vrste, ki omejuje druge vrste ribolova. Letos je ICES prvič izdal tehnični dokument o neizogibnem prilovu atlantskega sleda iz zahodnega Baltskega morja pri drugih vrstah ribolova. Vendar v dokumentu ni omenjen ribolov v Baltskem morju. Komisija je ICES prosila, naj zagotovi take informacije. Komisija bo posodobila svoj predlog in predlagala raven TAC, ko bo od ICES prejela te informacije. Za trsko iz vzhodnega Baltskega morja ICES še vedno ne more določiti vrednosti razponov ribolovne umrljivosti, ki omogočajo največji trajnostni donos, in je zato izdal previdnostno mnenje. ICES je za leto 2022 izdal mnenje za ničelni ulov, kar je že tretje leto zapored. Poleg tega ocenjuje, da je velikost staleža še vedno pod varnimi biološkimi mejami („Blim“) in da bo srednjeročno tam ostala tudi ob popolni odsotnosti ribolova. Nadalje ICES ocenjuje, da je biomasa od leta 2020 rahlo upadla in da prirast ostaja zgodovinsko nizek. Zaradi izčrpanja staleža so bili od leta 2019 sprejeti strogi ukrepi. Usmerjeni ribolov trske iz vzhodnega Baltskega morja je bil zaprt, razen za izključno znanstveni ribolov, in TAC je omejen na neizogibni prilov, da se prepreči pojav vrste, ki omejuje večino drugih vrst ribolova v Baltskem morju. Poleg tega so bili sprejeti dodatni popravni ukrepi, funkcionalno povezani z ribolovnimi možnostmi, v obliki prepovedi ribolova v času drstenja, kar zajema glavno sezono drstenja in potencialna drstišča, razen za izključno znanstveni ribolov, nekatere vrste malega priobalnega ribolova, pri katerih se uporablja pasivno ribolovno orodje, in pelagični ribolov za prehrano ljudi, ki se izvaja zunaj glavnih potencialnih drstišč. Od leta 2020 je na glavnem območju razširjenosti prepovedan rekreacijski ribolov, saj bi bile v primerjavi s prilovnim TAC ujete količine znatne. Ker navedeni popravni ukrepi še niso privedli do izboljšanega stanja staležev, jih je primerno ohraniti in raven TAC ohraniti nespremenjeno. Kar zadeva trsko iz zahodnega Baltskega morja, se je ICES zaradi naknadno ugotovljene visoke nedoslednosti v postopku presoje odločil, da objavo mnenja preloži do sredine septembra 2021. Vendar od leta 2019 ICES navaja, da je stanje tega staleža krhko in se znova slabša. Poleg tega je stalež odvisen le od enega dobrega letnika, katerega biomasa pa je bila redno popravljena navzdol. V tem trenutku ne kaže, da bi se splošno stanje staleža znatno izboljšalo. Dokler ICES ne izda mnenja, je zato primerno ohraniti nespremenjene popravne ukrepe, funkcionalno povezane z ribolovnimi možnostmi, iz leta 2021 za prepoved ribolova v času drstenja in nekatere omejitve usmerjenega in rekreacijskega ribolova. Ko bo ICES izdal mnenje, bo Komisija posodobila svoj predlog glede ravni TAC in omejitve dnevnega ulova pri rekreacijskem ribolovu. ICES je v letu 2020 ocenil, da je biomasa atlantskega sleda iz osrednjega Baltskega morja padla pod zdrave ravni („Btrigger“). Lani se je pričakovalo, da se bo biomasa v letu 2021 znova povečala nad zdrave ravni, a se je dejansko še bolj zmanjšala in približala Blim. Poleg tega je ICES lani ocenil, da je bil letnik 2019 močan, vendar se je izkazalo, da je bil podpovprečen, kar pomeni, da od leta 2015 ni bilo močnega prirasta. Komisija zato v skladu s členom 5(1) večletnega načrta predlaga, da se ribolovne možnosti določijo na spodnji točki razpona FMSY. ICES ocenjuje, da bi se morala s to stopnjo ribolovne umrljivosti biomasa povrniti nad zdrave ravni leta 2023. Predlagani TAC za atlantskega sleda iz Riškega zaliva, atlantskega sleda iz Botnijskega zaliva in papalino ustrezajo razponu ribolovne umrljivosti na ravni največjega trajnostnega donosa iz člena 4(3) večletnega načrta. Biomasa papaline je zdrava, vendar je ribolovni pritisk še naprej previsok. ICES poleg tega svetuje, da se upoštevajo interakcije med različnimi vrstami, saj je papalina pomembna krmna vrsta za trsko. Poleg tega se papalina lovi pri mešanem ribolovu z atlantskim sledom, katerega TAC je treba v skladu s pravili iz večletnega načrta že drugo leto zapored bistveno zmanjšati. Komisija zato predlaga, da se TAC za papalino ne poveča, temveč ohrani na enaki ravni. TAC za morsko ploščo temelji na mnenju na podlagi največjega trajnostnega donosa za stalež v podrazdelkih od 21 do 23 in pristopu ICES glede staležev, za katere niso na voljo vsi podatki (previdnostno mnenje), za stalež v podrazdelkih od 24 do 32. Oba staleža dobro napredujeta, vendar bi bilo treba upoštevati interakcije med različnimi vrstami. Trska je neizogiben prilov pri ribolovu morske plošče in ravni prilova so lahko znatne, zlasti dokler se ne uporablja bolj selektivno ribolovno orodje. Komisija predlaga, da se ribolovne možnosti za trsko iz vzhodnega Baltskega morja ohranijo na zelo nizki ravni, v odloženem mnenju ICES za trsko iz zahodnega Baltskega morja pa se ne pričakuje priporočilo za znatno povečan ulov. Komisija zato predlaga, da se TAC za morsko ploščo ohrani na enaki ravni v skladu s členom 4(4) večletnega načrta.

ICES se je odločil, da bo mnenje o dveh TAC za atlantskega lososa odložil do sredine septembra 2021. Komisija bo svoj predlog posodobila, ko bo ICES izdal mnenje. V zvezi s tem je ICES v oceni iz leta 2020 za atlantskega lososa v osrednjem morskem bazenu ugotovil, da referenčne točke in pretekla mnenja niso bili skladni s pristopom največjega trajnostnega donosa. Tudi več rečnih populacij atlantskega lososa je že več let šibkih in kažejo le malo znakov obnove. Komercialni in rekreacijski morski ribolov mešanega staleža v osrednjem morskem bazenu je usmerjen v vse staleže, tudi šibkejše. ICES je zato ocenil, da za komercialni morski ribolov mešanega staleža ne obstaja stopnja ulova, ki bi zagotovila, da vse populacije atlantskega lososa v območju TAC v eni generaciji dosežejo največji trajnostni donos. Z Uredbo Sveta (ES) št. 847/96 so bili določeni dodatni pogoji za upravljanje TAC iz leta v leto, vključno z določbami glede prilagodljivosti iz členov 3 in 4 za previdnostne oziroma analitske staleže. V skladu s členom 2 navedene uredbe mora Svet pri določanju TAC odločiti, za katere staleže se člena 3 in 4 ne uporabljata, zlasti na podlagi biološkega statusa staležev. Nedavno je bil s členom 15(9) Uredbe (EU) št. 1380/2013 uveden mehanizem prilagodljivosti za vse staleže, za katere velja obveznost iztovarjanja. Da bi se torej izognili prekomerni prilagodljivosti, ki bi spodkopala načelo razumnega in odgovornega izkoriščanja živih morskih bioloških virov ter ovirala doseganje ciljev SRP, bi bilo treba pojasniti, da se člena 3 in 4 Uredbe (ES) št. 847/96 uporabljata le, kadar države članice ne uporabljajo vsakoletne prilagodljivosti iz člena 15(9) Uredbe (EU) št. 1380/2013. Komisija predlaga tudi spremembo Uredbe (EU) 2021/92, da bi se določil TAC za norveškega moliča, katerega ribolov se začne 1. novembra. Raven TAC je do objave mnenja ICES, ki se pričakuje v začetku oktobra 2021, in posvetovanja z Združenim kraljestvom določena kot „pm“. 2021/0278 (NLE) Predlog UREDBA SVETA o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2022 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v Baltskem morju, ter o spremembi Uredbe (EU) 2021/92 glede nekaterih ribolovnih možnosti v drugih vodah SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(3) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, ob upoštevanju naslednjega: (1)Člen 6 Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta določa, da je treba sprejeti ohranitvene ukrepe ob upoštevanju razpoložljivih znanstvenih, tehničnih in gospodarskih mnenj, kar vključuje, če je ustrezno, poročila, ki jih pripravijo Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo ter drugi svetovalni organi, ter mnenj svetovalnih svetov, ustanovljenih za zadevna geografska območja ali področja pristojnosti, in skupnih priporočil držav članic. (2)Svet mora sprejeti ukrepe za določitev in dodelitev ribolovnih možnosti, po potrebi vključno z nekaterimi pogoji, ki so funkcionalno povezani s temi možnostmi. Člen 16(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013 določa, da se ribolovne možnosti državam članicam dodelijo tako, da zagotavljajo relativno stabilnost ribolovnih dejavnosti za vsako državo članico za vsak stalež ali ribištvo. (3)Člen 2(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013 določa, da je cilj SRP doseči stopnjo izkoriščanja največjega trajnostnega donosa do leta 2015, kjer je to mogoče, za vse staleže pa postopoma, vendar najpozneje do leta 2020. Cilj prehodnega obdobja do leta 2020 je bil, da se doseganje največjega trajnostnega donosa za vse staleže uravnovesi z morebitnimi družbeno-gospodarskimi vidiki, ki so povezani z možnimi prilagoditvami povezanih ribolovnih možnosti. (4)Celotne dovoljene ulove (TAC) bi bilo zato treba v skladu z Uredbo (EU) št. 1380/2013 določiti na podlagi razpoložljivega znanstvenega mnenja, in sicer ob upoštevanju bioloških in družbeno-gospodarskih vidikov, pri čemer bi bilo treba zagotoviti pošteno obravnavo ribiških sektorjev, ter ob upoštevanju mnenj, izraženih med posvetovanjem z deležniki. (5)Uredba (EU) 2016/1139 Evropskega parlamenta in Sveta določa večletni načrt za staleže trske, atlantskega sleda in papaline v Baltskem morju ter za ribištvo, ki izkorišča te staleže (v nadaljnjem besedilu: načrt). Cilj načrta je zagotoviti, da se pri izkoriščanju živih morskih bioloških virov populacije lovljenih vrst obnavljajo in ohranjajo nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos. V členu 16(4) Uredbe (EU) št. 1380/2013 je določeno, da bi bilo treba ribolovne možnosti za staleže, za katere veljajo posebni večletni načrti, določiti v skladu s pravili iz teh načrtov. (6)V skladu s členom 4(1) načrta bi se morale ribolovne možnosti za staleže iz člena 1 načrta določiti tako, da bi se ribolovna umrljivost na ravni največjega trajnostnega donosa, izražena v razponih, dosegla čim prej, a postopoma in z rastočim ritmom do leta 2020. Omejitve ulova za zadevne staleže v Baltskem morju za leto 2022 je zato treba določiti v skladu s cilji načrta. (7)Mednarodni svet za raziskovanje morja (ICES) je 28. maja 2021 objavil letno mnenje o staležih v Baltskem morju. Navedel je, da biomasa atlantskega sleda iz zahodnega Baltskega morja v podrazdelkih 20 do 24 znaša le 54 % mejne referenčne vrednosti za biomaso drstitvenega staleža, pod katero se lahko zmanjša sposobnost razmnoževanja („Blim“). Poleg tega je prirast še vedno na zgodovinsko nizki ravni. ICES je zato že četrto leto zapored izdal mnenje za ničelni ulov. V skladu s členom 5(2) Uredbe (EU) 2016/1139 se sprejmejo vsi ustrezni popravni ukrepi, da se zagotovi hitra vrnitev zadevnega staleža na ravni, višje od ravni, ki omogoča največji trajnostni donos. Poleg tega se z navedeno določbo zahteva sprejetje dodatnih popravnih ukrepov. Glede na izčrpanje staleža je primerno prepovedati usmerjeni ribolov, razen za ribolovne operacije, ki se izvajajo izključno za namen znanstvenih raziskav, njihovo izvajanje pa je v celoti skladno s pogoji iz člena 25 Uredbe (EU) 2019/1241 Evropskega parlamenta in Sveta. Da bi poleg tega preprečili pojav vrste, ki omejuje ribolov, in dosegli pravo ravnovesje med nadaljevanjem ribolova zaradi morebitnih resnih družbeno-gospodarskih posledic in potrebo po doseganju dobrega biološkega statusa staleža, ob upoštevanju težav pri ribolovu vseh staležev hkrati z največjim trajnostnim donosom pri mešanem ribolovu, je primerno določiti TAC za neizogiben prilov. (8)V zvezi s staležem trske iz vzhodnega Baltskega morja lahko ICES od leta 2019 previdnostno mnenje znova utemelji na oceni, pripravljeni na podlagi obsežnejših podatkov. ICES ocenjuje, da je biomasa še vedno pod ravnjo Blim in da se je od lani še zmanjšala. Zato je že tretje leto zapored izdal mnenje za ničelni ulov. Od leta 2019 so v Uniji uvedeni strogi ohranjevalni ukrepi. V skladu s členom 5(2) Uredbe (EU) 2016/1139 je bil usmerjeni ribolov trske iz vzhodnega Baltskega morja zaprt in TAC za neizogiben prilov trske iz vzhodnega Baltskega morja določen na zelo nizki ravni, da bi se preprečil pojav vrste, ki omejuje ribolov, pri drugih vrstah ribolova. Poleg tega so bili sprejeti dodatni popravni ukrepi, funkcionalno povezani z ribolovnimi možnostmi, v obliki prepovedi ribolova v času drstenja in prepovedi rekreacijskega ribolova na glavnem območju razširjenosti. Zaradi mnenja ICES in nespremenjenega stanja staleža je primerno ohraniti nespremenjeno raven ribolovnih možnosti in funkcionalno povezanih popravnih ukrepov.

(9)[Označba mesta za trsko iz zahodnega Baltskega morja] (10)Leta 2020 je ICES ocenil, da se je biomasa atlantskega sleda iz osrednjega Baltskega morja zmanjšala pod referenčno točko za biomaso drstitvenega staleža, pod katero je treba sprejeti poseben in ustrezen ukrep upravljanja(„Btrigger“). Leta 2021 je ocenil, da se je biomasa še bolj zmanjšala in se zdaj približuje Blim. Zato je ribolovne možnosti primerno določiti v skladu s členom 5(1) Uredbe (EU) 2016/1139. (11)Glede na mnenje ICES se trska ulovi kot prilov pri ribolovu morske plošče. Papalina se ulovi pri mešanem ribolovu z atlantskim sledom in je plen trske. Primerno je, da se te interakcije različnih vrst upoštevajo pri določanju ribolovnih možnosti za morsko ploščo in papalino. (12)[Označba mesta za atlantskega lososa v osrednjem morskem bazenu] (13)[Označba mesta za atlantskega lososa v Finskem zalivu] (14)Uvedba prepovedi ribolova morske postrvi več kot štiri morske milje od obale ter omejitve prilova te vrste na 3 % skupnega ulova morske postrvi in atlantskega lososa je pomembno prispevala k občutnemu zmanjšanju prejšnjega napačnega sporočanja ulova pri ribolovu atlantskega lososa, zlasti kot ulova morske postrvi. To določbo je zato primerno ohraniti, da bi se ohranila nizka raven napačnega sporočanja. (15)Za uporabo ribolovnih možnosti, določenih v tej uredbi, veljajo določbe Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009, zlasti členov 33 in 34 Uredbe, o evidentiranju ulova in ribolovnega napora ter prenosu podatkov o izčrpanju ribolovnih možnosti Komisiji. Zato bi bilo treba v tej uredbi določiti kode za iztovarjanje staležev, za katere velja ta uredba, ki jih morajo države članice uporabljati pri pošiljanju podatkov Komisiji. (16)Z Uredbo Sveta (ES) št. 847/96 so bili uvedeni dodatni pogoji za vsakoletno upravljanje TAC, vključno z določbami glede prilagodljivosti za previdnostne in analitske TAC iz členov 3 in 4. V skladu s členom 2 navedene uredbe Svet pri določanju TAC odloči, za katere staleže se člen 3 ali 4 ne uporablja, zlasti na podlagi biološkega statusa staležev. Pred kratkim je bil s členom 15(9) Uredbe (EU) št. 1380/2013 za vse staleže, za katere velja obveznost iztovarjanja, uveden mehanizem vsakoletne prilagodljivosti. Da bi se torej izognili prekomerni prilagodljivosti, ki bi razvrednotila načelo razumnega in odgovornega izkoriščanja živih morskih bioloških virov, ovirala doseganje ciljev SRP in poslabšala biološki status staležev, bi bilo treba določiti, da se člena 3 in 4 Uredbe (ES) št. 847/96 za analitske TAC uporabljata le, kadar se ne uporabljajo vsakoletne prilagodljivosti iz člena 15(9) Uredbe (EU) št. 1380/2013. (17)Glede na to, da je biomasa staleža trske iz vzhodnega Baltskega morja in atlantskega sleda iz zahodnega Baltskega morja pod Blim ter da sta leta 2022 dovoljena le prilov in znanstveni ribolov, so se države članice poleg tega odločile, da za ta stalež leta 2022 ne bodo uporabile vsakoletne prilagodljivosti iz člena 15(9) Uredbe (EU) št. 1380/2013, tako da ulov leta 2022 ne bo presegel TAC, določenega za trsko iz vzhodnega Baltskega morja in atlantskega sleda iz zahodnega Baltskega morja. (18)Ribolovno leto za norveškega moliča v razdelku ICES 3a ter vodah Združenega kraljestva in Evropske unije podobmočja ICES 4 in vodah Združenega kraljestva razdelka ICES 2a traja od 1. novembra do 31. oktobra. Na podlagi novega znanstvenega mnenja bi bilo treba za navedena območja določiti TAC za norveškega moliča. Uredbo Sveta (EU) 2021/92 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. (19)Da bi se preprečila prekinitev ribolovnih dejavnosti in ribičem Unije zagotovilo preživetje, bi bilo treba to uredbo uporabljati od 1. januarja 2022. Vendar bi se morala ta uredba za norveškega moliča v razdelku ICES 3a ter vodah Združenega kraljestva in Evropske unije podobmočja ICES 4 in vodah Združenega kraljestva razdelka ICES 2a uporabljati od 1. novembra 2021 do 31. oktobra 2022. Ta uredba bi morala zaradi nujnosti začeti veljati takoj po objavi – SPREJEL NASLEDNJO UREDBO: POGLAVJE I SPLOŠNE DOLOČBE Člen 1

Predmet urejanja Ta uredba določa ribolovne možnosti za nekatere staleže rib in skupine staležev rib v Baltskem morju za leto 2022 ter spreminja nekatere ribolovne možnosti v drugih vodah, določene z Uredbo (EU) 2021/92. Člen 2

Področje uporabe 1.Ta uredba se uporablja za ribiška plovila Unije, ki lovijo v Baltskem morju. 2.Ta uredba se uporablja tudi za rekreacijski ribolov, če je izrecno naveden v zadevnih določbah. Člen 3

Opredelitve pojmov

Za namene te uredbe se uporabljajo opredelitve pojmov iz člena 4 Uredbe (EU) št. 1380/2013. Poleg tega se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: (1)„podrazdelek“ pomeni podobmočje Mednarodnega sveta za raziskovanje morja (ICES) Baltskega morja, kot je opredeljeno v Prilogi III k Uredbi Sveta (ES) št. 218/2009; (2)„celotni dovoljeni ulov“ (TAC) pomeni količino posameznega staleža, ki se sme naloviti v enem letu; (3)„kvota“ pomeni delež TAC, ki je dodeljen Uniji, državi članici ali tretji državi; (4)„rekreacijski ribolov“ pomeni negospodarske ribolovne dejavnosti, ki morske biološke vire izkoriščajo za rekreacijo, turizem ali šport. POGLAVJE II RIBOLOVNE MOŽNOSTI Člen 4

TAC in dodelitve TAC, kvote in po potrebi pogoji, ki so z njimi funkcionalno povezani, so določeni v Prilogi k tej uredbi. Člen 5

Posebne določbe o dodelitvi ribolovnih možnosti Dodelitev ribolovnih možnosti državam članicam, kot je določena v tej uredbi, ne posega v: (a)izmenjave, izvedene v skladu s členom 16(8) Uredbe (EU) št. 1380/2013; (b)odbitke in ponovne dodelitve v skladu s členom 37 Uredbe (ES) št. 1224/2009; (c)dodatna iztovarjanja, dovoljena na podlagi člena 3 Uredbe (ES) št. 847/96 ali člena 15(9) Uredbe (EU) št. 1380/2013; (d)količine, zadržane v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 847/96 ali prenesene v skladu s členom 15(9) Uredbe (EU) št. 1380/2013; (e)odbitke, izvedene v skladu s členoma 105 in 107 Uredbe (ES) št. 1224/2009. Člen 6

Pogoji za iztovarjanje ulova in prilova Staleži neciljnih vrst v okviru varnih bioloških meja iz člena 15(8) Uredbe (EU) št. 1380/2013, ki so upravičeni do odstopanja od obveznosti odštetja ulova od zadevnih kvot, so določeni v Prilogi k tej uredbi. Člen 7

Prepovedi ribolova za zaščito trske v času drstenja 1.Ribolov s katero koli vrsto ribolovnega orodja v podrazdelkih 25 in 26 je prepovedan od 1. maja do 31. avgusta.

2.Izjema od prepovedi iz odstavka 1 se uporablja v naslednjih primerih: (a)za ribolovne operacije, ki se izvajajo izključno za namen znanstvenih raziskav in so izvedene v celoti skladno s pogoji iz člena 25 Uredbe (EU) 2019/1241; (b)za ribiška plovila Unije s skupno dolžino manj kot 12 metrov, ki lovijo z zabodnimi mrežami, zapletnimi mrežami ali trislojnimi mrežami ali pridnenimi parangali, parangali, visečimi parangali, ročnimi ribiškimi vrvicami in opremo za jigging ali podobnim pasivnim ribolovnim orodjem na območjih, kjer je voda plitvejša od 20 metrov, v skladu s koordinatami uradne pomorske karte, ki jo izdajo pristojni nacionalni organi; (c)za ribiška plovila Unije, ki v podrazdelku 25, kjer je voda plitvejša od 50 metrov, lovijo pelagične staleže za neposredno prehrano ljudi ter uporabljajo orodja z velikostjo mrežnega očesa 45 mm ali manj in katerih iztovor se sortira. 3.Ribolov s katero koli vrsto ribolovnega orodja v podrazdelkih 22 in 23 je prepovedan od 1. februarja do 31. marca ter v podrazdelku 24 od 15. maja do 15. avgusta. 4.Izjema od prepovedi iz odstavka 3 se uporablja v naslednjih primerih: (a)za ribolovne operacije, ki se izvajajo izključno za namen znanstvenih raziskav in so izvedene v celoti skladno s pogoji iz člena 25 Uredbe (EU) 2019/1241; (b)za ribiška plovila Unije s skupno dolžino manj kot 12 metrov, ki lovijo z zabodnimi mrežami, zapletnimi mrežami ali trislojnimi mrežami ali pridnenimi parangali, parangali, visečimi parangali, ročnimi ribiškimi vrvicami in opremo za jigging ali podobnim pasivnim ribolovnim orodjem na območjih, kjer je voda plitvejša od 20 metrov, v skladu s koordinatami uradne pomorske karte, ki jo izdajo pristojni nacionalni organi; (c)za ribiška plovila Unije, ki v podrazdelku 24, kjer je voda plitvejša od 40 metrov, lovijo pelagične staleže za neposredno prehrano ljudi ter uporabljajo orodja z velikostjo mrežnega očesa 45 mm ali manj in katerih iztovor se sortira. 5.Kapitani ribiških plovil iz odstavka 2(b) ali (c) ter odstavka 4(b) ali (c) zagotovijo, da lahko nadzorni organi države članice kadar koli spremljajo njihovo ribolovno dejavnost. Člen 8

Ukrepi v zvezi z rekreacijskim ribolovom trske v podrazdelkih 22–26 1.Pri rekreacijskem ribolovu v podrazdelkih 22 in 23 ter v podrazdelku 24 največ šest morskih milj od temeljnih črt lahko vsak ribič obdrži največ [pm] osebkov trske na dan. 2.Z odstopanjem od odstavka 1 lahko v obdobju od 1. februarja do 31. marca 2022 v podrazdelkih 22 in 23 ter v podrazdelku 24 največ šest morskih milj od temeljnih črt vsak ribič obdrži največ [pm] osebkov trske na dan. 3.Rekreacijski ribolov trske je prepovedan v podrazdelku 24 več kot šest morskih milj od temeljnih črt ter v podrazdelkih 25 in 26. 4.Odstavki 1, 2 in 3 ne posegajo v strožje nacionalne ukrepe. Člen 9

Ukrepi v zvezi z ribolovom morske postrvi in atlantskega lososa v podrazdelkih 22–32 1.Od 1. januarja do 31. decembra 2022 je ribiškim plovilom prepovedan ribolov morske postrvi več kot štiri morske milje od temeljnih črt v podrazdelkih 22–32. Pri ribolovu atlantskega lososa v navedenih vodah prilov morske postrvi ne presega 3 % skupnega ulova atlantskega lososa in morske postrvi na krovu v katerem koli trenutku oziroma iztovorjenega ulova po vsakem ribolovnem potovanju. 2.Odstavek 1 ne posega v strožje nacionalne ukrepe. Člen 10

Prilagodljivost 1.Razen kadar je drugače določeno v Prilogi k tej uredbi, se člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 uporablja za staleže, za katere velja previdnostni TAC, člen 3(2) in (3) ter člen 4 navedene uredbe pa za staleže, za katere velja analitski TAC.