Objava vloge za spremembo specifikacije za ime v vinskem sektorju v skladu s členom 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

(2019/C 394/06)

V skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo v dveh mesecih od dneva te objave.

ZAHTEVEK ZA SPREMEMBO SPECIFIKACIJE PROIZVODA

„DEALU MARE“

PDO-RO-A1079 – AM01

Datum vložitve vloge: 3. 8. 2017

1. Predpisi, ki se uporabijo za spremembo

Člen 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 – sprememba, ki ni manjša

2. Opis spremembe in razlogi zanjo

2.1 Spremenjen je bil donos nekaterih vinskih sort.

Nekatere vinske sorte, zajete v specifikacijo, lahko imajo večje donose za to kontrolirano označbo porekla, zato je treba donose spremeniti, tako da se povečajo za sorte crâmpoșie selecționată, cegru de drăgășani in pinot gris.

Spremenjena sta oddelek „Največji donosi“ enotnega dokumenta in poglavje IV specifikacije, ki se nanaša na vinogradništvo in vinarstvo.

2.2 Spremenjeno je razmejeno območje proizvodnje, in sicer sta vanj vključeni dve občini s pripadajočimi vasmi.

Občini Apostolache in Iordăcheanu v okrožju Prahova ter njune vasi Iordăcheanu, Mocești in Plavia imajo podobne značilnosti podnebja in tal kot preostali del območja, zato jih je treba vključiti v geografsko območje označbe porekla. Ti občini sta nastali z upravno prerazdelitvijo na ravni okrožja, na njunem ozemlju pa ležijo vinogradi v posesti lastnikov (ki so od komunističnega režima ponovno pridobili lastništvo).

Spremenjena sta oddelek „Razmejeno geografsko območje“ enotnega dokumenta in poglavje III(3) specifikacije, ki se nanaša na razmejeno območje proizvodnje.

2.3 Dopolnitev povezave z geografskim območjem

Spremenjena sta poglavje II specifikacije in oddelek „Povezava z geografskim območjem“ enotnega dokumenta, da se opišejo človeški dejavniki, pomembni za povezavo, ter se tako dopolnijo navedene informacije in utemelji uporaba označbe porekla.

V specifikacijo in enotni dokument so dodane podrobnosti o kakovosti in značilnostih proizvoda za vsako od kategorij belih, rosé in rdečih vin, da se te informacije dopolnijo in se utemelji uporaba označbe porekla.

Besedilo vzročne zveze v specifikaciji in enotnem dokumentu je preoblikovano tako, da predstavljene podrobnosti opisujejo vzročno zvezo med posameznimi naravnimi danostmi razmejenega območja ter značilnostmi belih, rosé in rdečih vin.

2.4 Predstavitev organoleptičnih značilnosti vin za posamezno kategorijo belih, rosé in rdečih vin

Zaradi jasnosti in objektivnosti je treba podrobno opisati organoleptične značilnosti vin za posamezno kategorijo vina: belo vino, vino rosé in rdeče vino.

Spremenjena sta oddelek „Opis vina“ enotnega dokumenta in poglavje IX(b) specifikacije.

2.5 Predstavitev analitskih značilnosti vin za posamezno kategorijo belih, rosé in rdečih vin v skladu z zakonodajo

Zaradi jasnosti je treba podrobno opisati analitske značilnosti vin za posamezno kategorijo belih, rosé in rdečih vin, ki morajo biti v skladu z veljavno zakonodajo.

Spremenjena sta oddelek „Opis vina“ enotnega dokumenta in poglavje IX(a) specifikacije.

2.6 Podroben opis pogojev trženja

Za namene trženja se vino prevaža v skladu z veljavnimi določbami, pri čemer se ustrezno upoštevajo določbe o sestavi posameznih dokumentov.

Vino, ki se dobavi neustekleničeno, se prijavi lokalnemu inšpektoratu, spremni dokumentaciji za to vino pa se priloži spričevalo, ki potrjuje pravico do trženja vina.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime proizvoda

Dealu Mare

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Opis vina

Analitske in organoleptične lastnosti – bela vina

Kar zadeva vonj, imajo vina arome eksotičnega sadja, hrušk, cvetlične note cvetov trte, pokošenega sena, jasmina, akacijevega cvetja, barva je običajno v odtenkih rumene, citronasto rumene in slamnato rumene z zelenkastimi odsevi.

Vina so sveža, sadna in rahlo mineralna, kar je posledica tal v vzhodnem delu masiva Dealu Mare, ki jih sestavljajo sarmatski apnenec, glina in peščenjak, tako da so idealna za pinot gris in riesling. Imajo note marelic, citrusov, eksotičnega sadja ali nežnih začimb.

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida je pri vinih iz občine Valea Călugărească samo 350,00 mg/l.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) 15,00 Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 11 Najnižja vsebnost skupnih kislin 5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 18 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 250

Analitske in organoleptične lastnosti – vina rosé

Vina rosé imajo arome eksotičnega sadja in citrusov, okus je svež, poživljajoč in živahen z dobro vsebnostjo kislin, uravnotežen in s sadnim pookusom, barva pa je bledo breskovo rožnata do rahlo rožnato oranžna.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) 15,00 Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 11 Najnižja vsebnost skupnih kislin 5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 18 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 250

Analitske in organoleptične lastnosti – rdeča vina

Za rdeča vina so značilni prefinjenost, blagi tanini, žametnost in intenzivnost barve.

Ta vina imajo nežne arome zrelega rdečega sadja, sliv in črnih gozdnih sadežev, včasih tudi cimeta in sladkih mandljev. Okus je bogat, polnega telesa in harmoničen, z lepo povezano vsebnostjo kislin in taninov ter značilnimi aromami, barva je granatno rdeča ali temno rdeča z različnimi odtenki rubinasto rdeče;

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) 15,00 Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 11 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 20 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 200

5. ENOLOŠKI POSTOPKI

(a) Osnovni enološki postopki

DOVOLJENI POSTOPKI

Pridelovalne prakse

— gostota zasaditve: najmanj 3 000 trsov/ha ali najmanj 75 % rodnih trsov glede na načrtovano gostoto,

— nasadi, namenjeni za proizvodnjo vin z zaščiteno označbo porekla, morajo imeti vsaj 85‐odstotno sortno čistost; podlage drugih sort v teh nasadih lahko izhajajo izključno iz sort rodu Vitis vinifera. Grozdje takih sort je treba ob trgatvi ločiti od grozdja sorte, ki se uporabi za proizvodnjo vina z označbo porekla.

(b) Največji donosi

Glede na vsebnost sladkorja ob trgatvi (cules la înnobilarea boabelor„CIB“ (trgatev oplemenitenih jagod))

10 000 kilogramov grozdja na hektar

Glede na vsebnost sladkorja ob trgatvi (cules târziu„CT“ (pozna trgatev))

12 000 kilogramov grozdja na hektar

Glede na vsebnost sladkorja ob trgatvi (cules la maturitate deplină„CMD“ (zrela trgatev))

14 000 kilogramov grozdja na hektar

Za vina z najmanj 240 g/l sladkorjev ob trgatvi (cules la înnobilarea boabelor„CIB“ (trgatev oplemenitenih jagod)).

65 hektolitrov na hektar

Za vina z najmanj 220 g/l sladkorjev ob trgatvi (cules târziu„CT“ (pozna trgatev)).

78 hektolitrov na hektar

Za vina z najmanj 187 g/l sladkorjev ob trgatvi (cules la maturitate deplină„CMD“ (zrela trgatev))

91 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Okrožje Prahova

1. Podoznačba porekla „DEALU MARE-BOLDEŞTI“ — Boldești-Scăieni – pripadajoči kraj Seciu; – občina Bucov – vasi Pleașa in Bucov; – občina Plopu – vasi Gâlmeia in Plopu.

Podoznačbi porekla „DEALU MARE-BOLDEŞTI“ je lahko dodana ena od naslednjih označb posameznega vinorodnega kraja: SECIU, DEALU FRUMOS, VALEA CORBULUI.

2. Podoznačba porekla „DEALU MARE-VALEA CĂLUGĂREASCĂ“ — občina Valea Călugărească – vasi Valea Călugărească, Valea Largă, Valea Nicovani, Valea Poienii, Valea Mantei, Valea Popii, Valea Ursoi, Vârfurile, Schiau, Răchieri in Valea Săracă, — občina Bucov – vasi Chițorani, Valea Orlei, Bucov in Bighilin, — občina Albești-Paleologu – vas Albești-Paleologu, — Urlați – pripadajoči kraj Valea Mieilor.

Podoznačbi porekla „DEALU MARE-VALEA CĂLUGĂREASCĂ“ je lahko dodana ena od naslednjih označb posameznega vinorodnega kraja: CHIŢORANI, VALEA ORLEI, VALEA POPII, VALEA SĂRACĂ, VALEA MANTEI, VALEA POIENII, VALEA NICOVANI, VALEA LARGĂ, VALEA MIEILOR.

3. Podoznačba porekla „DEALU MARE-URLAŢI“ — Urlaţi – pripadajoči kraji Urlaţi, Arioneştii Noi, Arioneştii Vechi, Cherba, Măruntiş, Orzoaia de Jos, Orzoaia de Sus, Valea Bobului, Valea Crângului, Valea Nucetului, Valea Pietrei, Valea Seman, Valea Urloi, Jercălăi, — občina Apostolache – vas Apostolache, — občina Iordăcheanu – vasi Iordăcheanu, Mocești in Plavia.

Podoznačbi porekla „DEALU MARE-URLAŢI“ je lahko dodana ena od naslednjih označb posameznega vinorodnega kraja: VALEA PIETREI, VALEA BOBULUI, VALEA NUCETULUI, VIA DOMNEASCĂ, VALEA URLOI, VALEA SEMAN, VALEA CRÂNGULUI.

4. Podoznačba porekla „DEALU MARE-CEPTURA“ — občina Ceptura – vasi Ceptura de Jos, Ceptura de Sus, Malu Roșu, Rotari in Șoimești, — občina Fântânele – vasi Fântânele in Bozieni.

Podoznačbi porekla „DEALU MARE-CEPTURA“ je lahko dodana ena od naslednjih označb posameznega vinorodnega kraja: MALU ROŞU, VALEA GARDULUI, VALEA MĂNĂSTIRII.

5. Podoznačba porekla „DEALU MARE-TOHANI“ — občina Gura Vadului – vasi Gura Vadului, Perșunari in Tohani, — občina Vadu Săpat – vasi Vadu Săpat, Ghinoaica in Ungureni, — občina Călugăreni – vasi Călugăreni in Valea Scheilor, — občina Jugureni – vasi Jugureni in Boboci.

Podoznačbi porekla „DEALU MARE-TOHANI“ je lahko dodana ena od naslednjih označb posameznega vinorodnega kraja: VÂRFUL CU DOR, GURA VADULUI, DUMBRAVA, VADU SĂPAT.

Okrožje Buzău

6. Podoznačba porekla „DEALU MARE-BREAZA“ — občina Breaza – vasi Breaza, Bădeni, Greceanca, Văleanca-Vilănești in Vispești, — občina Năeni – vasi Năeni, Fințești, Fântânele, Prosca in Vârf, — občina Săhăteni – vasi Săhăteni in Istrița de Jos.

Podoznačbi porekla „DEALU MARE-BREAZA“ je lahko dodana ena od naslednjih označb posameznega vinorodnega kraja: BREAZA, GRECEANCA, NĂENI, VISPEŞTI, FINŢEŞTI, SĂHĂTENI.

7. Podoznačba porekla „DEALU MARE-MEREI“ — občina Merei – vasi Merei, Dealul Viei, Ciobănoaia, Izvoru Dulce, Gura Sărății, Nenciulești, — Dobrileşti, Sărata Monteoru, Valea Puţului-Merei, Ogrăzile, — občina Ulmeni – vas Vâlcele.

Podoznačbi porekla „DEALU MARE-MEREI“ je lahko dodana ena od naslednjih označb posameznega vinorodnega kraja: IZVORU DULCE, GURA SĂRĂŢII, DEALUL VIEI, DOBRILEŞTI, NENCIULEŞTI, VALEA PUŢULUI, CIOBĂNOAIA.

8. Podoznačba porekla „DEALU MARE-ZOREŞTI“ — občina Vernești – vasi Vernești, Zorești, Săsenii pe Vale, Săsenii Noi, Săsenii Vechi, Nișcov, Nenciu, Cârlomănești in Cândești.

Podoznačbi porekla „DEALU MARE-ZOREŞTI“ je lahko dodana ena od naslednjih označb posameznega vinorodnega kraja: VALEA TEANCULUI, DEALUL ZORILOR, NIŞCOV.

7. Glavne sorte vinske trte

Chardonnay B – gentil blanc, pinot blanc in chardonnay

Busuioacă de bohotin Rs – schwarzer muscat, muscat fioletovâi, muscat violet cyperus in tămâioasă violetă

Cabernet sauvignon N – petit vidure in bourdeos tinto

Cabernet franc N

Burgund mare N – grosser burgunder, grossburgunder, blaufrankisch, kekfrankos, frankovka in limberger

Barbera N

Băbească neagră N – grossmuttertraube, hexentraube, crăcana, rară neagră, căldăruşă in serecsia

Grasă de cotnari B – dicktraube, grasă in köver szölö

Crâmpoşie selecţionată B

Grenache noir N

Fetească albă B – păsărească albă, poama fetei, mädchentraube, leanyka in leanka

Fetească regală B – königliche mädchentraube, königsast, kiralyleanka, dănășană in galbenă de ardeal

Fetească neagră N – schwarze mädchentraube, poama fetei neagră, păsărească neagră in coada rândunicii

Pinot Gris G – affumé, grau burgunder, grauburgunder, grauer mönch, pinot cendré, pinot grigio in ruländer

Pinot blanc B – pinot bianco

Pinot noir N – blauer spätburgunder, burgund mic, burgunder roter in klävner morillon noir

Pinot noir N – spätburgunder in pinot nero

Petit verdot N

Nebbiolo N

Negru de drăgășani N

Novac N

Negru Aromat N

Mourvedre N

Merlot N – bigney rouge

Muscat ottonel B – muscat ottonel blanc

Sangiovese N – brunello di montalcino in morellino

Syrah N – shiraz in petit syrah

Riesling de rhin B – weisser riesling in white riesling

Riesling italian B – olasz riesling, olaszriesling in welschriesling

Sauvignon B – sauvignon verde

Tămâioasă românească B – busuioacă de moldova in muscat blanc à petit grains

Tămâioasă românească B – rumänische weihrauchtraube in tamianka

Viognier B – bergeron, barbin, rebolot, greffou, picotin blanc in vionnier

Viognier B – petit vionnier, viogne, galopine in vugava bijela

Traminer roz Rs – rosetraminer, savagnin roz in gewürztraminer

Aligoté B – plant de trois, plant gris, vert blanc in troyen blanc

8. Opis povezave

(a) Opis človeških dejavnikov, pomembnih za povezavo z geografskim območjem

Prvi pisni dokumenti, v katerih je omenjena pridelava vina v teh delih države, segajo v 14. in 15. stoletje. Iz teh dokumentov je razvidno, da so bili kraji Ceptura, Valea Călugărească, Valea Mantei in Valea Popii poznani in cenjeni zaradi kakovosti tam pridelanih vin. Po virih iz tistega časa se zdi, da je bilo najslovitejše vinorodno območje „Cepturile“, pozneje poznano kot „Cepturi“, danes pa kot „Ceptura“.

V preteklosti so bile trte iz tega vinorodnega območja dobro in skladno zastopane, saj so gojili več sort, ki so se ujemale v uveljavljenem razmerju, posledično pa je bilo tako vino zelo iskano. Sčasoma je vinogradništvo postalo tradicija, ki se je prenašala iz roda v rod, in je del načina življenja vinorodnih vasi. Pred pojavom trtne uši so na območju Dealu Mare pridelovali približno 20 osnovnih sort, pri čemer so na enem kraju skupaj rasle tri do štiri, kar je dajalo vina z dobro opredeljenimi značilnostmi. Napad trtne uši, o katerem so najprej poročali na območju Dealu Mare (v Chițoraniju leta 1884), je bil kritičen čas v razvoju vinorodnega območja. Vinogradništvu na tem območju je hitro prizadejal ogromno škodo in ga bistveno preoblikoval.

Zatem so bili vinogradi obnovljeni, večinoma s francoskimi sortami, pa tudi z romunskimi. V obdobju med vojnama se je vino proizvajalo iz naslednjih sort: belo vino iz sort fetească albă in tămâioasă românească, pa tudi iz sort aligote, sauvignon in traminer, rdeče vino pa iz sort feteasca neagră, pinot noir in merlot. Zakoni, ki urejajo vinogradništvo in vinarstvo, so bili prvič uvedeni leta 1915.

(b) Informacije o kakovosti in značilnostih proizvoda

Vina se večinoma proizvajajo kot sortna vina (iz ene sorte), pa tudi kot različne zvrsti, katerih osnova sta vsaj dve ali tri vina. Najpogosteje se uporabljajo cabernet sauvignon, merlot in fetească neagră, pri čemer razmerja določijo vinarji ob zvrščanju, in sicer po potencialu zvrstnih sort, evidentiranem za zadevno leto trgatve.

Bela vina imajo uravnoteženo strukturo in dobro vsebnost kislin po zaslugi jugovzhodne izpostavljenosti pobočij in pridelovalnih praks (običajno polvisoka gojitvena oblika s podpornimi sistemi, ki omogočajo dobro razporeditev listne površine in pridelka, ugodno za optimalno zorenje grozdja).

Zmerno celinsko podnebje je ugodno za proizvodnjo belih vin z optimalnim ravnotežjem med alkoholom, kislinami in sladkorji, z aromami eksotičnega sadja in hrušk, cvetličnimi notami cvetov trte, pokošenega sena, jasmina in akacijevega cvetja ter barvo, ki sega od citronasto rumene do slamnato rumene z zelenkastimi poudarki.

Po okusu so vina sveža, sadna in rahlo mineralna, kar je posledica tal v vzhodnem delu masiva Dealu Mare, ki jih sestavljajo sarmatski apnenec, glina in peščenjak. Imajo note marelic, citrusov, eksotičnega sadja in nežne začimbne note, tam, kjer so tla skeletna (z visoko vsebnostjo kalcijevega karbonata), pa ohranjajo arome in svežino.

Vina rosé imajo arome eksotičnega sadja in citrusov, okus je svež, poživljajoč in živahen z dobro vsebnostjo kislin, uravnoteženostjo in sadnim pookusom.

Za rdeča vina so značilni prefinjenost, blagi tanini, žametnost in intenzivnost barve, kar je posledica rjavo rdečkastih tal, bogatih z železovimi solmi, ki jih na zahodnem delu masiva Dealu Mare sestavljajo rdeča glina, laporovec in droben rdečkast pesek (ki dajejo telo in lepo povezane tanine, zaznavne predvsem v vinih cabernet sauvignon, merlot, fetească neagră in shyraz).

Prepoznavne so arome zrelega rdečega sadja, sliv, črnih gozdnih sadežev, cimeta, sladkih mandljev, okus pa je polnega telesa, bogat, z lepo povezanimi kislinami in tanini ter značilnimi aromami. Barva vin sega od rubinasto rdeče do granatno/temno rdeče.

(c) Vzročna medsebojna povezava

Razmejeno območje označbe leži v zavetju subkarpatskih hribov, katerih nadmorska višina se postopoma dviguje in ki ščitijo pred hladnimi tokovi s severa, severozahoda in severovzhoda ter tako pomagajo zadrževati osončenost in toploto na tem območju. Te razmere omogočajo optimalno zrelost sort in ohranitev primarnih arom vin, zlasti rdečih vin.

Zmerno celinsko podnebje geografskega območja, ki omogoča pravilno fotosintezo in optimalno zrelost grozdja ob trgatvi, pri belih in rosé vinih ustvarja ugodno razmerje med sladkorji in kislinami ter sveže, sadne značilnosti, rdečim vinom pa daje dobro fenolno strukturo in dobro kopičenje taninov.

Tla na zahodnem delu masiva Dealu Mare vsebujejo rdečo glino in laporovec z visoko vsebnostjo železovega oksida, kar omogoča proizvodnjo voljnih in harmoničnih rdečih vin z aromami gozdnega sadja.

Sorte, iz katerih se pridelujejo rdeča vina, kot sta merlot in fetească neagră, potrgane v vinogradih, ki večinoma ležijo proti vrhu pobočij, kot sončne sorte z uravnoteženim pridelkom optimalno dozorijo od začetka septembra do konca oktobra v razmerah, v katerih izpostavljenost soncu in intenzivnost osončenosti pomagata pri kopičenju zadostnih sladkorjev, da se proizvedejo vina s primarnimi aromami črnih gozdnih sadežev, začimb in zrelega rdečega sadja, voljnega rastlinsko-zeliščnega značaja ter okroglega in skladnega okusa. V slovitih središčih, kot so Ceptura, Tohani in Merei, so rdeča vina krepkejša, močnejša in imajo intenzivnejšo barvo; te značilnosti so rezultat izdatne osončenosti in toplote ter lahke teksture tal na teh območjih.

Skeletna tla z visoko vsebnostjo kalcijevega karbonata dajejo aromatična vina s svežino in prepoznavnim cvetličnim značajem.

9. Bistveni dodatni pogoji

JIH NI.

Povezava na specifikacijo proizvoda

http://onvpv.ro/sites/default/files/caiet_sarcini_doc_dealu_mare_modif_cf_cererii_1225_din_11.08.2014_si_notific_2019_no_track_changes_0.pdf

(1) UL L 347, 20.12.2013, str. 671.