OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Ta obrazložitveni memorandum je priložen predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 910/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o elektronski identifikaciji in storitvah zaupanja za elektronske transakcije na notranjem trgu (v nadaljnjem besedilu: uredba o eIDAS). Pravni instrument je namenjen zagotovitvi, za čezmejno uporabo:

–dostopa do zelo varnih in zaupanja vrednih rešitev elektronske identitete;

–da javne in zasebne storitve lahko temeljijo na zanesljivih in varnih rešitvah elektronske identitete;

–da so fizične in pravne osebe opolnomočene za uporabo rešitev elektronske identitete;

–da so te rešitve povezane z različnimi atributi in omogočajo ciljno usmerjeno izmenjavo podatkov o identiteti, omejeni na potrebe določene zahtevane storitve;

–sprejemanja kvalificiranih storitev zaupanja v EU in enakih pogojev za njihovo zagotavljanje.

Na trgu nastaja novo okolje, v katerem se je poudarek premaknil z zagotavljanja in uporabe togih digitalnih identitet na zagotavljanje posebnih atributov, povezanih s temi identitetami, in zanašanje nanje. Povečalo se je povpraševanje po rešitvah elektronske identitete, ki lahko zagotovijo te zmogljivosti ter večjo učinkovitost in visoko raven zaupanja po vsej EU, v zasebnem in javnem sektorju, ter so odvisne od identifikacije in avtentikacije uporabnikov z visoko ravnjo zanesljivosti.

Ocena uredbe eIDAS je razkrila, da sedanja uredba ne more zadovoljiti teh novih potreb trga, večinoma zaradi svoje omejitve na javni sektor, omejenih možnosti in zapletenega povezovanja spletnih zasebnih ponudnikov s sistemom, nezadostne razpoložljivosti priglašenih rešitev elektronske identifikacije v vseh državah članicah ter premajhne prožnosti za podporo različnim primerom uporabe. Poleg tega rešitve elektronske identitete, ki ne spadajo na področje uporabe uredbe o eIDAS, kot so tiste, ki jih zagotavljajo ponudniki družbenih medijev in finančne institucije, zbujajo pomisleke glede zasebnosti in varstva podatkov. Ne morejo se učinkovito odzivati na nove potrebe trga in nimajo čezmejnega dosega, da bi obravnavale sektorske potrebe, kadar je identifikacija občutljiva in zahteva visoko stopnjo gotovosti.

Od septembra 2018, ko je začel veljati del Uredbe v zvezi z elektronsko identifikacijo, je vsaj eno shemo elektronske identifikacije priglasilo 14 držav članic. Tako ima samo 59 % državljanov EU čezmejni dostop do zanesljivih in varnih shem elektronske identitete. Samo sedem shem je povsem mobilnih in se odzivajo na trenutna pričakovanja uporabnikov. Ker niso vsa tehnična vozlišča za zagotavljanje povezave z interoperabilnostnim okvirom, vzpostavljenim z uredbo o eIDAS, v celoti delujoča, je čezmejni dostop omejen; zelo malo spletnih javnih storitev, dostopnih od doma, je dosegljivih čezmejno prek omrežja eIDAS.

Z zagotovitvijo evropskega okvira digitalno identiteto, ki bo temeljil na reviziji sedanjega okvira, bi morala biti do leta 2030 najmanj 80 % državljanom omogočena uporaba rešitve za digitalno identifikacijo za dostop do ključnih javnih storitev. Poleg tega bi morala varnost in nadzor, ki ju zagotavlja evropski okvir za digitalno identiteto, državljanom in rezidentom vlivati popolno zaupanje, da bo navedeni okvir vsem zagotovil sredstva za nadzor nad tem, kdo ima dostop do njihovega digitalnega dvojčka in natančno do katerih podatkov. Za to bosta potrebna tudi visoka raven varnosti v zvezi z vsemi vidiki zagotavljanja digitalne identitete, vključno z izdajo evropske denarnice za digitalno identiteto, ter infrastruktura za zbiranje, hrambo in razkrivanje podatkov digitalne identitete.

Poleg tega sedanji okvir eIDAS ne zajema zagotavljanja elektronskih atributov, kot so zdravniška spričevala ali poklicne kvalifikacije, kar otežuje zagotavljanje vseevropskega pravnega priznanja takih poverilnic v elektronski obliki. Poleg tega uredba eIDAS ne dovoljuje uporabnikom, da omejijo izmenjavo podatkov o identiteti na tisto, kar je nujno potrebno za opravljanje storitve.

Čeprav ocena uredbe eIDAS kaže, da je okvir za zagotavljanje storitev zaupanja precej uspešen, saj zagotavlja visoko raven zaupanja ter uvajanja in uporabe večine storitev zaupanja, je treba storiti več za popolno uskladitev in sprejemanje. Državljani morajo imeti možnost uporabe kvalificiranih potrdil za avtentikacijo spletišč ter koristi od varnih in zaupanja vrednih informacij o tem, kdo stoji za spletiščem, kar zmanjšuje goljufije.

Poleg tega ta predlog za odziv na dinamiko trgov in tehnološkega razvoja razširja sedanji seznam storitev zaupanja iz uredbe o eIDAS s tremi novimi kvalificiranimi storitvami zaupanja, in sicer zagotavljanjem storitev elektronskega arhiviranja, elektronskimi evidencami ter upravljanjem naprav za ustvarjanje elektronskega podpisa in elektronskega žiga na daljavo.

Ta predlog zagotavlja tudi usklajen pristop k varnosti za državljane, ki uporabljajo evropsko digitalno identiteto, ki jih predstavlja na spletu, ter za ponudnike spletnih storitev, ki bodo lahko v celoti uporabljali in sprejeli rešitve digitalne identitete ne glede na to, kje so bile izdane. Ta predlog pomeni spremembo za izdajatelje rešitev evropske digitalne identitete z zagotavljanjem skupne tehnične arhitekture ter referenčnega okvira in skupnih standardov, ki jih je treba razviti v sodelovanju z državami članicami. Potreben je usklajen pristop, da se prepreči, da bi razvoj novih rešitev digitalne identitete v državah članicah ustvaril dodatno razdrobljenost, ki bi jo sprožila uporaba različnih nacionalnih rešitev. Usklajen pristop bo tudi okrepil enotni trg, saj bi državljanom, drugim rezidentom in podjetjem omogočil varno, priročno in enotno spletno identifikacijo po vsej EU za dostop do javnih in zasebnih storitev. Uporabniki bi lahko uporabljali izboljšani ekosistem za elektronsko identiteto in storitve zaupanja, priznane in sprejete po vsej Uniji.

Da bi Komisija preprečila razdrobljenost in ovire zaradi različnih standardov, bo hkrati s tem predlogom sprejela priporočilo. V priporočilu bo opredeljen postopek za podpiranje skupnega pristopa, ki bo državam članicam in drugim zadevnim deležnikom iz javnega in zasebnega sektorja omogočal, da si v tesnem sodelovanju s Komisijo prizadevajo za razvoj nabora orodij za preprečitev različnih pristopov in ogrožanja prihodnjega izvajanja evropskega okvira za digitalno identiteto.