[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 21.10.2008

COM(2008) 660 konč.

SPOROČILO KOMISIJE SVETU IN EVROPSKEMU PARLAMENTU

Priprava delovnega načrta za 2009−2011 v skladu z direktivo o okoljsko primerni zasnovi

SPOROČILO KOMISIJE SVETU IN EVROPSKEMU PARLAMENTU

Priprava delovnega načrta za 2009−2011 v skladu z direktivo o okoljsko primerni zasnovi

1. UVOD

Cilj „okoljsko primerne zasnove“ je izboljšati okoljsko učinkovitost izdelkov v njihovem življenjskem ciklu (izbor in uporaba surovin, proizvodnja, embalaža, transport in distribucija, montaža in vzdrževanje, uporaba in konec življenjske dobe z doslednim vključevanjem okoljskih vidikov v najzgodnejšo fazo zasnove izdelka.

Izdelki, ki rabijo energijo (EuPs), so odvisni od dovedene energije (električna energija, fosilna goriva in obnovljivi viri energije) ali pa se uporabljajo za ustvarjanje, prenos in merjenje take energije. Ti izdelki štejejo za velik del porabe energije in drugih naravnih virov v Skupnosti in imajo velik potencial za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov.

direktiva o okoljsko primerni zasnovi 2005/32/ES[1] določa okvir za določitev zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, ki rabijo energijo. Direktiva je torej ključni element politike EU za izboljšanje energetske in okoljske učinkovitosti izdelkov na notranjem trgu. Možnost, ki jo ponuja za vključitev drugih okoljsko pomembnih izdelkov, zlasti vseh izdelkov, povezanih z energijo, je bila poudarjena v pred kratkim sprejetem Akcijskem načrtu za trajnostno potrošnjo in proizvodnjo in trajnostno industrijsko politiko[2], ki pa ne vpliva na ta delovni načrt. Direktiva zagotavlja prost pretok izdelkov po Evropi ter spodbuja vključevanje okoljsko primerne zasnove v mala in srednje velika podjetja (MSP). Na splošno prinaša okvir okoljsko primerne zasnove koristi z večjo okoljsko učinkovitostjo izdelkov, k čemur spadajo tudi prihranki energije.

Cilj delovnega načrta

Člen 16(1) direktive o okoljsko primerni zasnovi določa, da Komisija objavi delovni načrt, v katerem za naslednja tri leta določi okvirni seznam skupin izdelkov, ki rabijo energijo, ki bodo pri sprejemanju izvedbenih ukrepov obravnavane prednostno.

Delovni načrt naj bi temeljil na delu, opravljenem od leta 2005 v zvezi s prehodnimi prednostnimi skupinami izdelkov iz člena 16(2) Direktive. Okoljske prednostne naloge za sprejetje izvedbenih ukrepov so iste, tj. zlasti izkoristiti potencial izdelkov, ki rabijo energijo za stroškovno učinkovito spopadanje s podnebnimi spremembami.

2. MEHANIZMI DIREKTIVE O OKOLJSKO PRIMERNI ZASNOVI

direktiva o okoljsko primerni zasnovi je okvirna direktiva. To pomeni, da se zavezujoče zahteve za okoljsko primerno zasnovo v praksi določajo z izvedbenimi ukrepi za vsako skupino izdelkov posebej. Direktiva določa le pogoje in merila za uvedbo izvedbenih ukrepov: ti se lahko sprejmejo za poseben izdelek, če ta močno vpliva na okolje, če sta obseg prodaje tega izdelka in trgovanja z njim na notranjem trgu velika in če ima izdelek znaten potencial za izboljšanje brez pretiranih stroškov.

Sprejetje izvedbenih ukrepov se lahko upošteva, če industrija ne sprejme nobene ustrezne samoregulacijske pobude. Samoregulacija, vključno s prostovoljnimi in enostranskimi sporazumi, lahko dejansko zagotovi hiter napredek zaradi hitrega in stroškovno učinkovitega izvajanja ter omogoči prožno in ustrezno prilagajanje tehnološkim rešitvam in občutljivostim trga.

Pred sprejetjem vsakega izvedbenega ukrepa zunanji strokovnjaki in Komisija naredijo pripravljalne študije in oceno učinka, da se opredelijo stroškovno učinkovite rešitve za izboljšanje splošne okoljske učinkovitosti izdelkov, pri čemer pa se v vsakem izvedbenem ukrepu predvidijo tudi participativni procesi odločanja in procesi odločanja s prenosom pooblastil. Izvedbene ukrepe na koncu sprejme Komisija po regulativnem postopku s pregledom.

3. SKUPINE IZDELKOV IZ PREHODNEGA OBDOBJA (2005−2008)

Med „prehodnim obdobjem“, tj. med začetkom veljave direktive o okoljsko primerni zasnovi in sprejetjem tega delovnega načrta, je bilo treba sprejeti izvedbene ukrepe za skupine izdelkov iz člena 16(2) Direktive. V tem členu so razvrščeni nekateri izdelki, ki rabijo energijo in ki so bili opredeljeni kot prednostni v evropskem programu o podnebnih spremembah, na primer naprave za ogrevanje in segrevanje vode, sistemi elektromotorjev, razsvetljava v gospodinjstvih in terciarnem sektorju, gospodinjski aparati, pisarniška oprema v gospodinjstvih in terciarnih sektorjih, potrošna elektronika in HVAC sistemi (ogrevanje, prezračevanje in klimatizacija). Poleg tega je bilo treba uvesti ločen horizontalni izvedbeni ukrep za zmanjšanje izgub v stanju pripravljenosti za eno skupino izdelkov.

Poleg srečanj zainteresiranih strani se je začelo izdelovati devetnajst pripravljalnih študij o prehodnih prednostnih skupinah izdelkov, vključno z nekaterimi posebnimi kategorijami izdelkov. V vsaki študiji se je proučevalo, ali je za zadevno skupino izdelkov treba določiti zahteve za okoljsko primerno zasnovo in, če je to tako, katere zahteve. Štirinajst pripravljalnih študij je bilo zaključenih in Komisija je na podlagi izsledkov ter zaradi odsotnosti samoregulacijskih ukrepov začela pripravljati izvedbene ukrepe in, po potrebi, zahteve za označevanje v skladu z Direktivo 92/75/EGS v zvezi z energijskim označevanjem za posebne izdelke, ki rabijo energijo. Drugih pet pripravljalnih študij bo predvidoma zaključenih do leta 2009.

Naslednji koraki po izdelavi pripravljalne študije za vsako skupino izdelkov vključujejo posvet s posvetovalnim forumom, oceno gospodarskega, okoljskega in družbenega učinka morebitnega izvedbenega ukrepa in sprejetje po regulativnem postopku s pregledom.

V naslednjih nekaj mesecih bo Komisija sprejela izvedbene ukrepe za naslednje skupine izdelkov: oprema za razsvetljavo v terciarnem sektorju (javna ulična razsvetljava in pisarniška razsvetljava), izgube električne energije v stanju pripravljenosti in režimu izklopa, zunanji napajalniki in enostavne televizijske komunikatorje za digitalni sprejem televizijskih signalov. Leta 2009 namerava predložiti še izvedbene ukrepe za televizijske sprejemnike, razsvetljavo v gospodinjstvih, gospodinjske hladilnike in zamrzovalnike, pralne stroje, pomivalne stroje, kotle in grelnike vode, računalnike, opremo za preslikovanje, komercialne hladilnike, elektromotorje, črpalke, ventilatorje, cirkulatorje in sobne klimatske naprave.

V Prilogi II so navedene skupine izdelkov iz prehodnega obdobja.

4. INFORMATIVNI SEZNAM SKUPIN IZDELKOV

Ta delovni načrt določa informativni seznam skupin izdelkov ob upoštevanju opravljenega dela iz prehodnega obdobja. Navedene skupine izdelkov naj bi se štele za okvirne prednostne naloge v zvezi z pripravljalnimi študijami in izvedbenimi ukrepi za naslednja tri leta.

V študiji Komisije[3] za pripravo delovnega načrta je bilo opredeljenih 57 skupin izdelkov, ki spadajo v področje uporabe direktive o okoljsko primerni zasnovi, ki pa niso bile zajete v prehodnem obdobju[4]. Sistematična opredelitev teh skupin izdelkov na podlagi seznama izdelkov PRODCOM[5] je bila predpogoj za delovni načrt.

S študijo se je za 57 skupin izdelkov ugotavljal glavni okoljski učinek − poraba primarne energije pri uporabi − da bi se opredelile skupine izdelkov z največjim potencialom za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov. Kot rezultat je bilo 25 skupin izdelkov označenih kot A in 9 kot B[6]. Komisija je nato ocenila 25 skupin izdelkov z oznako A, da bi jih prednostno razvrstila na podlagi skupka meril iz člena 15 direktive o okoljsko primerni zasnovi, tj.:

1. velik obseg prodaje skupine izdelkov in trgovanja z njo v Skupnosti;

2. skupina izdelkov močno vpliva na okolje v Skupnosti zaradi izdelkov, ki rabijo energijo v svojem življenjskem ciklu;

3. skupina izdelkov ima velik potencial za izboljšanje svojega vpliva na okolje brez pretiranih stroškov.

Pri oceni na podlagi merila iz člena 15 so bila glede na skupino izdelkov uporabljena naslednja načela za ocenjevanje:

V skladu z najnovejšim razpoložljivim seznamom izdelkov PRODCOM za obdobje 2005/2006 je deset skupin izdelkov, ki jih je Komisija opredelila za prednostne, izpolnjevalo okvirno merilo glede letnega obsega prodaje in trgovanja, tj. več kot 200 000 enot v Skupnosti. Zajeti so izdelki, ki rabijo energijo, v gospodinjstvih ter terciarnem in industrijskem sektorju. To prvo merilo je selektivno, saj število enot posamezne skupine izdelkov neposredno vpliva na oceno izpolnjevanja drugega merila.

Pri oceni na podlagi drugega merila (močen okoljski vpliv) so bili upoštevani naslednji vidiki: visoka poraba primarne energije pri opredeljenih skupinah izdelkov (orientacijska vrednost > 1 000 PJ/leto) in povezane emisije, kot so toplogredni plini, zakisljevalne snovi ali težke kovine ter nastajanje odpadkov. To daje prve smernice glede prednostne razvrstitve, ki so v skladu s kazalnikom pregleda, uporabljenim v študiji. Dolg obratovalni čas (zelo dolg: 24 ur na dan ali tri proizvodne izmene; ali dolg: približno 8 ur na dan ali obdobje segrevanja/ohlajevanja), deli, ki prispevajo k porabi energije ali predvideno povečanje porabe energije v naslednjih desetih letih zaradi hitro rastočega trga, so dodatni dokazi za obseg okoljskega učinka, povezanega s porabo energije. Zaradi vse večjega vpliva suš in pomanjkanja vode v Evropi je treba obravnavati tudi način rabe vode.

Druge oblike okoljskih učinkov, ki so bile upoštevane, so materiali ali sestavni deli, zaradi katerih pride do porabe drugih virov, nastajanja odpadkov ali posebnih emisij, mednje pa na primer spadajo elektronika, prikazovalniki, hladilna sredstva, olja, potratna poraba, emisije izstopnih plinov ter mikroprah.

Tretje merilo − velik potencial za izboljšanje okoljskega učinka skupin izdelkov − je bilo prav tako upoštevano pri določitvi prednostnih nalog. Znak za velik potencial ukrepov v zvezi z okoljsko primerno zasnovo je velik potencial za prihranek energije med uporabo (orientacijska vrednost > 20 %). V zvezi z drugimi viri se lahko z izboljšanjem zasnove nekatere opreme, ki rabi vodo, ustvarijo znatni prihranki vode in s tem povezani prihranki energije. Drugi pomembni ukrepi v zvezi z okoljsko primerno zasnovo lahko vključujejo zmanjšanje teže ali obsega izdelka z uporabo recikliranih materialov, zmanjšanje emisij, podaljšanje najmanjše zajamčene življenjske dobe izdelka ali zagotovitev nadgradljivosti, popravljivosti ali enostavnega recikliranja z zmanjšanjem števila uporabljenih materialov, uporabo standardnih sestavnih delov ali zagotovitvijo enostavnega dostopa do dragocenejših sestavnih delov. Obstoječe specifikacije tretjih držav, kot so minimalni standardi za energetsko učinkovitost (MEPS) na Japonskem ali shema Energy Star v ZDA ter tehnološki razvoj so lahko prav tako viri informacij pri opredeljevanju izdelkov z enakovredno funkcionalnostjo, a z večjo okoljsko učinkovitostjo.

Za ocenjene skupine izdelkov ni druge zakonodaje Skupnosti o ukrepih v zvezi z okoljsko primerno zasnovo, vendar pa je treba v vsaki pripravljalni študiji ugotoviti, ali bi bilo treba pri ugotavljanju kakršnih koli posebnih okoljskih učinkov izdelkov upoštevati še kakšno drugo zakonodajo, kot je na primer Direktiva o recikliranju (direktiva OEEO)[7]. V tej fazi se domneva, da velik potencial za izboljšanje okoljskega učinka teh skupin izdelkov ne bo povzročil pretiranih stroškov in da tržne sile brez obveznih ali prostovoljnih zahtev ne bodo prinesle napredka. Te predhodne domneve je treba proučiti v pripravljalnih študijah. Za zagotovitev stroškovne učinkovitosti morajo predlagane izboljšave okoljske učinkovitosti temeljiti na najnižjih stroških življenjskega cikla.

Na podlagi ugotovitev ocene je bil izdelan informativni seznam skupin izdelkov. Podrobnosti ocene so navedene v Prilogi I.

Informativni seznam skupin izdelkov, zajetih v delovnem načrtu[8]

- sistemi za klimatizacijo in prezračevalni sistemi,

- kurilne naprave na elektriko in trda goriva,

- naprave za pripravo hrane,

- industrijske in laboratorijske peči ter kurilne naprave,

- stroji,

- omrežna oprema ter oprema za obdelavo in shranjevanje podatkov,

- naprave za hlajenje in zamrzovanje,

- zvočna oprema in oprema za preslikovanje,

- transformatorji,

- oprema, ki rabi vodo.

Za upoštevanje pripomb predstavnikov in zainteresiranih strani držav članic pri pripravi delovnega načrta in oblikovanju informativnega seznama skupin izdelkov se je Komisija v skladu s členom 18 direktive o okoljsko primerni zasnovi posvetovala s posvetovalnim forumom[9].

Skupine izdelkov s seznama se za namene pripravljalnih študij lahko razdelijo v več sklopov ob upoštevanju sklepov iz prehodnega obdobja: Izdelke s podobnimi tehničnimi, gospodarskimi in okoljskimi značilnostmi je treba načeloma analizirati skupaj, pri čemer je po potrebi treba narediti ločene analize tržne strukture, vzorcev uporabe, okoljskih in gospodarskih učinkov ali potenciala za izboljšanje. Pripravljalne študije o posebnih izdelkih, ki bi se lahko uvrstili v več skupin izdelkov (npr. ohlajevalniki ali toplotne črpalke), je treba med seboj usklajevati. Po potrebi je treba uporabiti podatke iz analize procesov in kompleksnih sistemov iz referenčnih dokumentov o najboljših razpoložljivih tehnologijah („BREF“) v skladu z direktivo IPPC[10], s čimer se posnema praksa iz prehodnega obdobja v zvezi s skupinami izdelkov „sistemi elektromotorjev“ in „HVAC sistemi“.

Prednostna razvrstitev, ki jo določi Komisija, se lahko spremeni po temeljiti količinski oceni, ki se izvede v pripravljalni študiji.

5. PRIHODNJI RAZVOJ

Vključitev na informativni seznam za namene tega delovnega načrta pomeni, da bo Komisija začela pripravljalno študijo o zadevnih skupinah izdelkov med letoma 2009 in 2011 in da bo po možnosti sprejela izvedbeni ukrep, ki bo odvisen od izida pripravljalne študije, ugodne ocene učinka in pogoja, da niso bili sprejeti nobeni ustrezni samoreguacijski ukrepi.

Informacije v zvezi z časovnim okvirom pripravljalnih študij in izvedbenih ukrepov bodo na voljo vsem zainteresiranim stranem za vse skupine izdelkov, in sicer zlasti na spletnih straneh služb Komisije, pristojnih za direktivo o okoljsko primerni zasnovi[11], na srečanjih zainteresiranih strani in spletnih straneh, ki jih bodo pripravili izvajalci pripravljalnih študij.

V vsaki pripravljalni študiji bodo možne zahteve za okoljsko primerno zasnovo proučene na podlagi tehničnih, gospodarskih in okoljskih analiz. Treba je proučiti možnost pooblastitve za standardizacijo nekaterih parametrov okoljsko primerne zasnove. Pri tem morajo zainteresirane strani dejavno sodelovati.

Poleg tega Komisija poziva proizvajalce izdelkov, ki rabijo energijo z močnim okoljskim vplivom, da razvijejo samoregulacijske ukrepe, s katerimi bi bilo možno hitreje doseči politične cilje ali stroškovno učinkoviteje izpolniti obvezne zahteve. To je v skladu z direktivo o okoljsko primerni zasnovi, strategijo Komisije za „boljšo pravno ureditev“ in njenim tekočim programom za poenostavitev zakonodaje. Komisija bo v naslednjih treh letih spremljala takšne pobude in nato ocenila potrebo po dodatnih izvedbenih ukrepih, na primer kadar tržne sile ne bodo delovale v pravi smeri ali zadosti hitro.

V skladu s členom 16 direktive bo Komisija redno posodabljala delovni načrt po posvetu s posvetovalnim forumom.

Če bosta Evropski parlament in Svet hitro sprejela predlog Komisije za razširitev področja uporabe direktive o okoljsko primerni zasnovi[12] na vse izdelke, povezane z energijo, bo Komisija ustrezno spremenila delovni načrt, da se vključijo skupine izdelkov, dodane z razširitvijo.

Priloga I

Preglednica: Glavni rezultati ocene skupin izdelkov z informativnega seznama za namene delovnega načrta

Skupine izdelkov so navedene v poljubnem vrstnem redu, izdelki iz prehodnega obdobja pa niso zajeti.

Skupina izdelkov | Primeri izdelkov | Močen okoljski vpliv1 | Velik potencial za izboljšanje |

sistemi za klimatizacijo in prezračevalni sistemi | klimatske naprave visoke zmogljivosti > 12 kW; vodno hlajene klimatske naprave; ventilacijski sistemi. | velika poraba energije (> 1 000 PJ/leto) z dolgim obratovalnim časom (obdobje segrevanja/ohlajevanja, povečan čas prezračevanja) in hitro rastočim trgom; druge oblike okoljskih učinkov močnostne elektronike, prikazovalnikov in hladilnih sredstev. | velik potencial za prihranek energije (ocenjeno povprečje > 20 %); druge okoljske izboljšave(npr. zamenjava hladilnih sredstev, podaljšanje življenjske dobe ali enostavno recikliranje); specifikacije tretjih držav (energijsko označevanje, okoljske oznake, Energy Star in MEPS) kažejo na potencial za izboljšanje. |

kurilne naprave na elektriko in trda goriva | električni akumulacijski grelniki; električni grelniki za ogrevanje prostora in tal; grelni sistemi na plin ali na olje za ogrevanje suhih prostorov; toplotne črpalke. | velika poraba energije (> 1 000 PJ/leto), dolg obratovalni čas (obdobje segrevanja); druge oblike okoljskih učinkov močnostne elektronike, uporabljenih materialov in izstopnih plinov. | velik potencial za prihranek energije (ocenjeno povprečje > 20 %); potencial za druge okoljske izboljšave (npr. manj emisij ali enostavno recikliranje); |

naprave za pripravo hrane | električne pečice, pečice na olje in mikrovalovne pečice; naprave za pečenje in žar; kavni aparati. | velika poraba energije (> 1 000 PJ/leto), dolg obratovalni čas v terciarnem sektorju (približno 8 ur dnevno) in poraba energije integriranih motorjev/ventilatorjev. | velik potencial za prihranek energije (ocenjeno povprečje > 10−30%); potencial za druge okoljske izboljšave (npr. enostavno recikliranje); specifikacije tretjih držav (energijsko označevanje, okoljske oznake in MEPS) ter okoljske oznake držav članic kažejo na potencial za izboljšanje. |

industrijske ali laboratorijske peči in kurilne naprave | infrardeče žarilne peči; uporne in indukcijske industrijske ali laboratorijske peči in kurilne naprave; gorilniki za peči. | velika poraba energije (> 1 000 PJ/leto), dolg obratovalni čas (približno 8 ur dnevno) in poraba energije integriranih ventilatorjev; druge oblike okoljskih učinkov uporabljenih materialov. | velik potencial za prihranek energije (ocenjeno povprečje > 20 %); potencial za druge okoljske izboljšave (npr. izboljšani sistemi za prenos toplote ali zmanjšanje mase); specifikacije tretjih držav (energijsko označevanje in MEPS) kažejo na potencial za izboljšanje. |

stroji | stroji za oblikovanje; stroji za ločevanje; stroji za fizikalno-kemijske procese. | velika poraba energije (> 1 000 PJ/leto), dolg ali zelo dolg obratovalni čas (do treh proizvodnih izmen) in poraba energije integriranih motorjev; druge oblike okoljskih učinkov močnostne elektronike in potratne porabe. | velike potencial za prihranek energije (nizek faktor moči 0,7−0,8, možne izboljšave v praznem teku in s krmiljenjem z različnimi hitrosti); Potencial za druge okoljske izboljšave (npr. podaljšanje življenjske dobe orodja, enostavno recikliranje elektronike ali recikliranje v zaprtih zankah). |

omrežna oprema ter oprema za obdelavo in shranjevanje podatkov | strežniki IT; naprave za omrežno komuniciranje; sistemi za neprekinjeno napajanje; omrežne izgube v stanju pripravljenosti za skupino izdelkov. | velika poraba energije (> 1 000 PJ/leto) z zelo dolgim obratovalnim časom (24 ur dnevno) in hitro rastočim trgom; druge oblike okoljskih učinkov elektronike. | zelo velike potencial za prihranek energije (po ocenah 5−30 % za izdelke, 80 % za sisteme, mrežno upravljanje stanja pripravljenosti in napajanja); potencial za druge okoljske izboljšave (npr. rekuperacija odpadne toplote ali enostavno recikliranje); specifikacije tretjih držav (Energy Star) kažejo na potencial za izboljšanje. |

naprave za hlajenje in zamrzovanje | hladilne in zamrzovalne omare; hladilne komore; ohlajevalniki; aparati za delanje ledu; aparati za sladoled in milk-shake. | velika poraba energije (> 1 000 PJ/leto), zelo dolg obratovalni čas (do 24 ur dnevno); druge oblike okoljskih učinkov hladilnih sredstev. | velik potencial za prihranek energije (ocenjeno povprečje > 10−60 %); Potencial za druge okoljske izboljšave (npr. zamenjava hladilnih sredstev). |

zvočna oprema in oprema za preslikovanje | DVD/video predvajalniki. videoprojektorji; konzole za video igre; digitalni ojačevalniki in basovski zvočniki za sisteme hišnega kina. | velika poraba energije (> 1 000 PJ/leto), rastoč trg; druge oblike okoljskih učinkov elektronike in prikazovalnikov. | velik potencial za prihranek energije (ocenjeno povprečje > 20 %); potencial za druge okoljske izboljšave (npr. podaljšanje življenjske dobe ali enostavno recikliranje); specifikacije tretjih držav (energijsko označevanje, okoljske oznake in Energy Star) kažejo na potencial za izboljšanje. |

transformatorji | razdelilni transformatorji; močnostni transformatorji; majhni transformatorji. | velika poraba energije (> 1 000 PJ/leto), zelo dolg obratovalni čas (24 ur dnevno); druge oblike okoljskih učinkov rabljenih olj, kitov itd. | velik potencial za prihranek energije (približno 30 %, kar je enakovredno približno 15 % izgub električnega omrežja, zaloga se približuje koncu svoje 40-letne življenjske dobe); potencial za druge okoljske izboljšave (npr. enostavno uporabljeni materiali); specifikacije tretjih držav (energijsko označevanje, okoljske oznake, Energy Star in MEPS) kažejo na potencial za izboljšanje. |

oprema, ki rabi vodo | čistilne naprave na vodo; namakalne naprave. | velike izgube vode zaradi neustreznih naprav ali opreme (približno 14 milijard m³ letno v kmetijstvu in približno 24 milijard m³ letno v gospodinjstvih in javnih objektih). | velik potencial za prihranek vode (ocenjeno povprečje > 40 % v industriji in kmetijstvu ter > 30 % pri javni oskrbi z vodo; npr. prilagajanje pretoka in tlaka pri posameznih izdelkih ali uporaba nizko in srednje-tlačnih naprav za razprševanje in namakanje). |

1 Poraba energije je enaka porabi primarne energije v petajoulih (PJ) leta 2006. „Primarna energija“ je energija iz trdih goriv ali obnovljivih virov energije, ki ni bila pretvorjena ali spremenjena. Pri pretvorbi električne energije iz javnega omrežja (sekundarna energija) v primarno energijo je bil uporabljen faktor 10.5 MJ/kWhe .

Priloga II

Preglednica: Skupine izdelkov iz prehodnega obdobja[13]

Ukrepi, ki jih bo Komisija predvidoma sprejela v zadnjem četrtletju leta 2008 ali v prvem četrtletju leta 2009: |

izdelki za razsvetljavo v terciarnem sektorju, izgube v stanju pripravljenosti in režimu izklopa, zunanji napajalniki, enostavni televizijski komunikatorji, izdelki za razsvetljavo v gospodinjstvu (vključno z žarnicami), televizijski sprejemniki. |

Ukrepi, ki jih je leta 2008 in 2009 treba predložiti Odboru v glasovanje: |

kotli, grelniki vode, pralni in pomivalni stroji, gospodinjski hladilniki in zamrzovalniki, komercialni hladilniki, elektromotorji, cirkulatorji (prvotno uvrščeni pod elektromotorje), računalniki, oprema za preslikovanje, električne črpalke (prvotno uvrščene pod elektromotorje), ventilatorji za prezračevanje nestanovanjskih stavb (prvotno uvrščeni pod elektromotorje), sobne klimatske naprave, ventilatorji za gospodinjstva (prvotno uvrščeni pod sobne klimatske naprave). |

Drugi ukrepi (pripravljalne študije, ki bodo zaključene leta 2009): |

kompleksni televizijski komunikatorji, sušilniki perila, sesalci, izdelki za razsvetljavo v gospodinjstvu II (reflektorske svetilke in svetila), kotli na trdo gorivo. |

[1] Direktiva 2005/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2005 o vzpostavitvi okvira za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, ki rabijo energijo, in o spremembi Direktive Sveta 92/42/EGS ter direktiv 96/57/ES in 2000/55/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 191, 22.7.2005, str. 29), spremenjena z Direktivo 2008/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2008 o spremembi Direktive 2005/32/ES o vzpostavitvi okvira za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, ki rabijo energijo in Direktive Sveta 92/42/EGS ter direktiv 96/57/ES in 2000/55/ES glede Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (UL L 81, 20.3.2008, str. 48).

[2] Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o trajnostni potrošnji in proizvodnji ter akcijskem načrtu za trajnostno industrijsko politiko COM(2008) 397 konč.

[3] EPTA Ltd, Grčija; PE International, Nemčija; NTUA, Grčija: Študija za pripravo prvega delovnega načrta v zvezi z direktivo o okoljsko primerni zasnovi, poročilo razpisa za zbiranje ponudb št.: ENTR/06/026, revidirano končno poročilo z dne 6. decembra 2007: http://ec.europa.eu/enterprise/eco_design/workingplan.htm.

[4] str. 29 od [3].

[5] PRODCOM je sistem za zbiranje in razširjanje statističnih podatkov o proizvodnji industrijskih izdelkov. Ime sistema izhaja iz francoskih besed „PRODuction COMmunautaire“ (proizvodnja Skupnosti) za rudarstvo in predelovalne dejavnosti: oddelka B in C Statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti v Evropski skupnosti (NACE 2).

[6] str. 33 od [3].

[7] Direktiva 2002/96/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. januarja 2003 o odpadni električni in elektronski opremi (OEEO) (UL L 37, 13.2.2003, str. 24).

[8] Skupine izdelkov so navedene v poljubnem vrstnem redu, izdelki, ki rabijo energijo iz prehodnega obdobja pa niso zajeti.

[9] Zapisnik posvetovalnega foruma z dne 28. maja 2008:http://ec.europa.eu/enterprise/eco_design/workingplan.htm.

[10] Direktiva 2008/1/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2008 o celovitem preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja, kodificirana različica (UL L 24, 29.1.2008, str. 8). Referenčni dokumenti o najboljših razpoložljivih tehnologijah: http://eippcb.jrc.es/pages/FActivities.htm.

[11] Generalni direktorat za podjetništvo in industrijo: http://ec.europa.eu/enterprise/eco_design/index_en.htm.Generalni direktorat za promet in energetiko: http://ec.europa.eu/energy/demand/legislation/eco_design_en.htm.

[12] Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, povezanih z energijo, z dne 16. julija 2008. COM(2008) 399 konč., 2008/0151 (COD).

[13] Časovni razpored sprejemanja ukrepov je okviren in se lahko spremeni, saj je odvisen od dejanskega napredka pripravljalnega dela.