[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 15.12.2009

COM(2009)680 konč.

DELOVNI DOKUMENT KOMISIJE

Poročilo o izvajanju Akta za mala podjetja (AMP)

UVOD

Dobro stanje MSP je ključno za prihodnje zaposlovanje in blaginjo v EU. Zato je Komisija junija 2008 začela z ambiciozno novo politično pobudo, Akt za mala podjetja za Evropo (AMP) , da bi MSP postavila na čelo sprejemanja odločitev, okrepila njihov potencial za ustvarjanje delovnih mest v EU ter spodbudila njihovo konkurenčnost znotraj enotnega trga in na svetovnih trgih. AMP je usmerjen predvsem v uresničitev načela „najprej pomisli na male“ v politikah in sprejemanju odločitev na vseh ravneh EU.

Finančna in gospodarska kriza je še bolj poudarila potrebo po daljnosežnih in celovitih ukrepih politike za MSP. Pri sprejemanju AMP se je Svet za konkurenčnost decembra 2008 dogovoril tudi o akcijskem načrtu ukrepov, ki jih je treba prednostno izvesti za boljšo obravnavo potreb MSP v svetovni krizi, s poudarkom na izboljšanju dostopa do financiranja, dostopa do trgov in zakonodajnega okolja. Načrt je Evropski svet odobril decembra 2008. Evropski parlament je podprl AMP in pozval države članice, naj AMP izvajajo v celoti. Nenazadnje je tudi Odbor regij močno podprl potrebo po popolni uresničitvi potenciala MSP na podlagi AMP.

To poročilo povzema napredek, dosežen v letu 2009, ki je bilo prvo polno leto izvajanja AMP. Osredotoča se predvsem na ukrepe iz Akcijskega načrta za AMP in Evropskega načrta za oživitev gospodarstva .

Komisija in države članice so si močno prizadevale za izboljšanje dostopa MSP do financiranja, za olajšanje njihovega dostopa do trgov EU in trgov tretjih držav ter za izboljšanje okvirnih pogojev za MSP, zlasti z odpravljanjem nepotrebnih upravnih obremenitev.

IZVAJANJE AMP V LETU 2009

Komisija je uresničila pomembnejše ukrepe, napovedane v AMP. Sprejela je vseh pet zakonodajnih predlogov , povezanih z AMP. Uredba o splošnih skupinskih izjemah (GBER), sprejeta julija 2008, je vladam olajšala podporo MSP z uporabo ukrepov pomoči, izvzetimi iz obveznosti priglasitve. Predlog za znižane stopnje DDV je začel veljati 1. junija 2009 in daje državam članicam velike možnosti za povečanje gospodarske dejavnosti, predvsem v delovno intenzivnih panogah. O ostalih treh zakonodajnih predlogih se še vedno odloča, Svet in Evropski parlament pa morata kot glavna akterja zagotoviti hitro sprejetje predlogov z namenom dodatne razbremenitve in podpore MSP. Predlagana prenova Direktive o zamudah pri plačilih in predlog za statut evropskega podjetja v zasebni lasti sta izjemno pomembna za konkurenčnost MSP. Predlog za izdajanje računov z obračunanim DDV , ki ga je Komisija sprejela januarja 2009, je namenjen zagotavljanju enake obravnave papirnih in elektronskih računov. Največji možni srednjeročni prihranek je ocenjen na 18,4 milijarde EUR, če bi vsa podjetja vse račune pošiljala po elektronski poti.

Države članice so izkazale tudi močno politično zavezo izvajanju AMP, vendar se razlikujejo tako v zvezi z uporabljenim pristopom kot tudi v zvezi z doseženimi rezultati. Več držav članic je AMP v celoti „preneslo“ v nacionalne programe politike. Belgija je oktobra 2008 začela s svojim „Načrtom za MSP“ , ki vključuje 40 ukrepov z glavnimi cilji AMP. V Italiji je vlada ustanovila delovno skupino, ki spremlja izvajanje AMP, z ukrepi, predlaganimi na desetih področjih. Irska vlada je sprejela podoben pristop.

Finska, Francija, Nizozemska, Romunija in Združeno kraljestvo so v nacionalnih poročilih o napredku za leto 2009 v okviru Lizbonskega partnerstva za razvoj in delovna mesta izrecno poročali o izvajanju AMP. Francija je ukrepala pri treh prednostnih nalogah Akcijskega načrta za AMP. Združeno kraljestvo je v zelo podrobni prilogi predstavilo ukrepe, sprejete za vsako od desetih načel AMP. Nekatere regije, kot sta Katalonija (Španija) ali Severno Porenje - Vestfalija (Nemčija) , so prav tako sprejele AMP. Vendar pa so države članice najpogosteje sprejele konkretne ukrepe, ki so v Akcijskem načrtu za AMP opredeljeni kot prednostni.

Izvajanje načela „najprej pomisli na male“

Od januarja 2009 je Komisija sistematično uporabljala „test MSP“ za ocenjevanje vpliva vseh pomembnejših zakonodajnih in političnih predlogov na MSP. Test je postal del revidiranih Smernic za oceno učinka Komisije, njegovo izvajanje pa je pod drobnogledom. Na podlagi testa MSP je Komisija februarja 2009 predlagala, da bi države članice imele možnost izvzetja mikro podjetij iz računovodskih pravil. Države članice bi lahko same oblikovale računovodske režime, najbolj primerne za njihova mikro podjetja. Posledično bi do 5,4 milijona mikropodjetij lahko imelo koristi od režimov, bolje prilagojenih njihovim potrebam, kar pomeni 6,3 milijarde EUR možnega prihranka za gospodarstvo EU. Nekaj držav članic, kot so Belgija, Danska, Finska in Nemčija , je „test MSP“ vključilo v nacionalni pristop sprejemanja odločitev.

Komisija je sprejela pomembne ukrepe za doseganje cilja EU, 25-odstotnega zmanjšanja upravnih obremenitev , ki je bil določen marca 2007 in koristi zlasti MSP. Pričakuje se, da bodo ukrepi za zmanjševanje, ki jih je zakonodajno telo že sprejelo, privedli do zmanjšanih stroškov v višini 7,6 milijarde EUR. Ukrepi, ki jih morata Svet in Parlament še sprejeti, bi lahko k temu znesku dodali še 30,7 milijarde EUR. Skupaj bi lahko zmanjšanja upravnih obremenitev, ki jih je Komisija predlagala ali jih še pripravlja, presegla začetni cilj in dosegla 33 % skupnih obremenitev, ki izhajajo iz zakonodaje EU, ocenjenih na 123,8 milijarde EUR. Poleg tega je Komisija odločena, da bo še naprej zmanjševala nepotrebne upravne obremenitve, kakor je navedeno v njenem sporočilu “Akcijski program za zmanjševanje upravnih obremenitev v Evropski uniji: načrti za posamezna področja in ukrepi za leto 2009” COM(2009) 544.

Primeri možnih nadaljnjih ukrepov, koristnih za MSP, vključujejo napovedano izvzetje nepoklicnih voznikov iz predpisov o času vožnje in času počitka in s tem tudi iz obveznosti uporabe tahografov za razdalje do 100 kilometrov ter boljše smernice za ocenjevanje tveganj na področju zdravja in varnosti, kar bi koristilo predvsem malim podjetjem.

Komisija pozdravlja dejstvo, da so do zdaj že vse države članice sprejele nacionalne cilje za zmanjševanje upravnih obremenitev ter da še vedno poenostavljajo upravno okolje za MSP. Na primer, povprečni čas za začetek obratovanja družbe z omejeno odgovornostjo je zdaj 8 dni (v primerjavi z 9 dnevi leta 2008), strošek pa znaša 417 EUR (v primerjavi s 463 EUR leta 2008). Osemnajst držav je zagotovilo operativni sistem „vse na enem mestu“ , ki omogoča ustanavljanje družb z omejeno odgovornostjo, in razvilo nekaj vnaprej določenih postopkov (registracija podjetja, davčna registracija itd.). Bolgarija je konsolidirala racionalizacijo postopkov za začetek obratovanja, ki se je začela leta 2008 in v okviru katere je bilo devet postopkov za začetek obratovanja strnjenih in poenostavljenih v zgolj en postopek. Nemčija je uspešno spremenila zakonodajo za družbe z omejeno odgovornostjo, ki ne le poenostavlja postopek, temveč je lahko tudi koristna za spodbujanje ustanovitve več podjetij. Racionalizacija postopkov na Madžarskem, Malti in Slovaškem je prav tako pripomogla k zmanjševanju v teh državah. V Sloveniji lahko elektronski sistem „vse na enem mestu“ registrira vse oblike podjetij v največ treh dneh, kar slovenskim MSP na leto prihrani 10,2 milijona EUR.

AMP je prav tako pozval države članice, naj omogočijo zaključitev vseh pravnih postopkov za prenehanje poslovanja v primeru stečaja, ki ni posledica goljufij , v roku največ enega leta. Doslej se je na ta poziv odzvalo pet držav, in sicer Belgija, Finska, Irska, Španija in Združeno kraljestvo .

Komisija se je tudi odločila, da bo podaljšala pilotni ukrep za enotne datume začetka , sprva načrtovan za eno leto, na dve leti: 2010–2011. Prvo letno poročilo, ki navaja prihodnje akte, ki jih je treba sprejeti na določene datume, je treba objaviti leta 2010, skupaj s strateškim pregledom za boljšo pravno ureditev. Sektorji, ki sodelujejo pri izvajanju, so avtomobilska industrija, sektor eksplozivov, sektor čistil in sektor predhodnih sestavin.

Dostop do financiranja

Komisija je poenostavila pravila o državni pomoči in jasno poudarila potrebo po večjem upoštevanju potreb MSP na ravni držav članic. Nova Uredba o splošnih skupinskih izjemah (GBER), sprejeta kot del AMP, v eno besedilo združuje in usklajuje pravila, ko so bila prej določena v petih ločenih uredbah, ter razširja kategorije državne pomoči, ki jo zajema izjema. GBER je uvedla nova pravila o intenzivnosti pomoči za MSP (tj. 20 % višji delež pomoči, dovoljen za mala podjetja, in 10 % višji delež za srednje velika podjetja) ter o pobudah za ustanavljanje novih podjetij in za pomoč podjetnicam. Pomoči na podlagi skupinskih izjem za MSP so v letu 2008 znašale 2,8 milijarde EUR, kar je 0,3 milijarde EUR več kot leta 2007. Komisija je sprejela tudi Priročnik pravil o državnih pomočeh , ki podaja kratek in jedrnat pregled možnosti pomoči za MSP, ki so dovoljene po pravilih Skupnosti o državnih pomočeh.

Poleg tega je Komisija sprejela začasen okvir za državno pomoč 2009/2010, ki državam članicam daje večje možnosti za obravnavanje vplivov kreditnega krča na gospodarski sektor. Zlasti lahko države članice dodeljujejo subvencionirana posojila, garancije za posojila z nižjo premijo, tvegani kapital za MSP in neposredno državno pomoč v višini do 500 000 EUR brez priglasitve posameznih primerov.

Skupina Evropska investicijska banka (EIB) je imela ključno vlogo pri lajšanju dostopa MSP do financiranja v letu 2009. Močno je povečala kreditno aktivnost, namenjeno MSP, in sicer z 8,1 milijarde EUR v letu 2008 na okoli 11,5 milijarde EUR v letu 2009. Poleg tega je Komisija tesno sodelovala z EIB. Poleg kontinuiranega izvajanja instrumentov MSP, predvidenih v Okvirnem programu za konkurenčnost in inovacije (1,13 milijarde EUR, rezerviranih za 2007–2013), je EIB dodelila 200 milijonov EUR za dolžniško-lastniško financiranje za leto 2009.

Septembra 2009 je bila izvedena prva naložba (v višini 1,85 milijona EUR) v okviru pobude JASMINE , ki jo je Komisija začela leta 2008 z namenom spodbujanja razvoja mikrofinančnih ustanov v Evropi. EIF pričakuje, da bosta v letu 2009 izvedeni še dve naložbi, vsaka v višini dodatnih 2 do 3 milijone EUR. Poleg tega je Komisija z rednimi raziskavami okrepila prizadevanja v zvezi z obveščanjem držav članic in drugih zainteresiranih strani glede dostopa MSP do financiranja.

Dobro je napredovala tudi pobuda JEREMIE . Rezultat programov kohezijske politike za obdobje 2007–2013 je 85 operativnih programov, nacionalnih ali regionalnih, ki predvidevajo možnost, da Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) sofinancira instrumente, kot je JEREMIE, v podporo MSP in ustanavljanju podjetij. Do oktobra 2009 je bila pobuda JEREMIE izvedena v 13 državah članicah, na nacionalni ali regionalni ravni. Z operativnimi programi ESRR je bilo skladom JEREMIE namenjenih 3,069 milijarde EUR.

Večina držav je, kot odziv na finančno in gospodarsko krizo in pogosto z uporabo začasnega okvira za državno pomoč, sprejela tudi ukrepe politike za izboljšanje dostopa MSP do likvidnosti, zlasti do bančnih posojil, z ustvarjanjem in razširjanjem posojilnih in garancijskih shem za MSP ( Avstrija, Belgija, Češka, Danska, Estonija, Finska, Francija, Grčija, Italija, Litva, Luksemburg, Madžarska, Nemčija, Nizozemska, Španija in Združeno kraljestvo ). Paket EIB v višini 30 milijard EUR za posojila za MSP nekaterim državam članicam omogoča tudi uporabo garancijske sheme druge ravni. Poleg tega sta Belgija in Francija ustanovili „kreditnega mediatorja“, ki deluje kot kontakt za MSP in podjetnike, ki imajo težave z bankami.

Več držav članic je v pričakovanju prenove Direktive o zamudah pri plačilih sprejelo ukrepe za zmanjšanje zamud pri plačilih in v nekaterih primerih preseglo njeno področje uporabe. V Bolgariji je finančni minister naznanil, da bo kot preventivni ukrep zvišal zakonsko določeno obrestno mero za zamude pri plačilih za 10 ali 20 odstotnih točk. V Franciji zakon za posodobitev gospodarstva, sprejet avgusta 2008, zahteva, da se najpozneje do 1. julija 2010 rok za javna plačila skrajša na 30 dni. V Nemčiji novi zakon, ki velja od 1. januarja 2009, izboljšuje položaj upnika pri pogodbah „med podjetji in potrošniki“ (npr. predplačila; zavrnitev storitve, če ni garancije; zagotovitev zavarovanja). Na Portugalskem je vlada odobrila program „Pagar a Tempo e Horas“ za skrajšanje zamud pri plačilih, s čimer je vzpostavila dolgoročni cilj 30 do 40 dni. V Združenem kraljestvu se je vlada zavezala, da bo vse račune poravnala v roku 10 dni . Skrajšanje plačilnih rokov in zamud je še vedno zelo pomembno za MSP v Grčiji, Italiji, na Portugalskem in v Španiji. Te države članice imajo največje možnosti za izboljšave na področju plačilnih rokov javnih organov (v povprečju okoli 150 dni).

Komisija je tudi poenostavila pravila upravljanja kohezijske politike za pospešitev izvajanja 455 programov kohezijske politike, načrtovanih za obdobje 2007–2013, kar pomeni skupno naložbo v višini 347 milijard EUR, s čimer se pospešijo naložbeni tokovi, usmerjeni zlasti v pobudnike projektov, kot so MSP. Glede na njihov velik potencial za razvoj in delovna mesta se spodbujajo tudi naložbe v sektorjih, povezanih z energetsko učinkovitostjo in uporabo obnovljivih virov energije v stanovanjih.

Napreduje tudi poenostavljanje sedmega okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj (FP7) in do konca leta 2009 bo Komisija sprejela predlog, ki bo rastočim MSP v projektu FP7 omogočila, da v tem projektu ohranijo prednosti statusa MSP, četudi bo v tem obdobju zgornja meja za MSP presežena.

Komisija je odločila o notranjih ukrepih za izboljšanje izvajanja proračuna , ki bi lahko pomagali pri okrevanju gospodarstva. Zlasti so bili skrajšani ciljni roki za odobritev poročil in izvajanje plačil, s pravilom, da morajo biti plačila izvedena v roku 30 dni (20 dni za predplačila).

Dostop do trgov

Za pospeševanje čezmejnega poslovanja z enotnim trgom so se Komisija in države članice skupaj odločile, da bodo dodatno znižale pristojbine za pravice blagovne znamke po EU za 40 % in s 1. majem 2009 poenostavile postopek registracije.

S poudarjanjem pomembnosti zagotavljanja enakih konkurenčnih pogojev za vse gospodarske subjekte pri dostopu do javnih razpisov je Komisija države članice pozvala, naj kar najbolje izkoristijo „Evropski kodeks najboljših praks“ za lažji dostop MSP do javnih naročil („ Kodeks MSP“ ), sprejet junija 2008 kot del AMP.

Po objavi Kodeksa je več držav članic sprejelo določene ukrepe. V Franciji je zakonodajno telo v splošnem Zakoniku o javnih naročilih („Code des Marchés Publics“) pojasnilo, da določanje minimalnih stopenj usposobljenosti za ponudnike ni obvezno. Na Madžarskem so Zakon o javnih naročilih spremenili aprila 2009 in vključuje nekaj novih elementov, kot je razdelitev naročil na sklope, če je to primerno. Na Irskem nacionalni organi pripravljajo obširna navodila, ki bodo javnim organom pomagala pri določanju ustreznih ravni finančne zmogljivosti ponudnikov glede na posebne zahteve. Na Poljskem so organi spodbujali Kodeks MSP prek spletne strani in tako, da so ga delili predstavnikom naročnikov, ki sodelujejo pri usposabljanju. Na Švedskem je Agencija za pravne, finančne in upravne storitve od januarja 2009 odgovorna za zagotavljanje praktične pomoči in smernic naročnikom in ponudnikom iz vse države. Leta 2010 bo Komisija začela kampanjo za spodbujanje uporabe Kodeksa MSP in študijo za posodobitev podatkov o dostopu MSP do javnih naročil.

Za spodbujanje uporabe standardov s strani MSP in na zahtevo Komisije CENELEC zdaj na svoji spletni strani brezplačno objavlja obseg evropskih standardov, da bi pomagal MSP pri identifikaciji standardov, ki vplivajo na njihovo poslovanje. Vedno več članov CEN, v skladu s Strategijo CEN 2010, objavlja obsege v svojih nacionalnih katalogih. Komisija je leta 2009 tudi povečala finančno podporo EU na 2,1 milijona EUR za spodbujanje udeležbe MSP in za obrambo njihovih interesov v procesu standardizacije ter za izboljšanje obveščenosti MSP o evropskih standardih in njihove uporabe.

Komisija je poudarila tudi pomembnost popolnega in pravočasnega prenosa Direktive o storitvah , ki bo močno olajšala ustanavljanje podjetij in čezmejno izvajanje storitev. Zlasti vodi k hitrejšim upravnim postopkom v državah članicah in omogoča, da podjetja in posamezniki po elektronski poti preko enotnih kontaktnih točk izpolnijo vse potrebne formalnosti, kot so dovoljenja, priglasitve in okoljske licence. Komisija je zbrala znatna sredstva, s katerimi je skupaj z državami članicami zagotovila spremljanje in usklajevanje izvajanja Direktive, ki se bo zaključilo 28. decembra 2009. Glavno delo je zajemalo vzpostavljanje enotnih kontaktnih točk in razvoj praktičnih rešitev za čezmejno uporabo elektronski podpisov. Ta dejavnost se bo nadaljevala tudi v prihodnje, med drugim z večjim pilotnim projektom (SPOC), ki je namenjen dodatni okrepitvi enotnih kontaktnih točk po letu 2010.

V zvezi z zunanjo razsežnostjo so bile na 30 ključnih izvoznih trgih ustanovljene delovne skupine za dostop na trg. Posledično delegacije EU, države članice in poslovne organizacije EU usklajujejo prizadevanja in se medsebojno obveščajo o trgovinskih ovirah in njihovem odpravljanju. V pomoč MSP pri dostopu na hitro rastoče trge zunaj EU Komisija ustanavlja poslovne centre na izbranih trgih. Ti centri bodo pomagali MSP iz EU, ki želijo v teh državah ustanoviti podjetje in trgovati, in sicer z zagotavljanjem podpornih storitev za podjetja, vključno s pomočjo pri dostopu na trg in iskanju poslovnih partnerjev, logistično podporo in nasveti glede vprašanj, kot sta zaščita pravic intelektualne lastnine in standardizacija.

Dejavnosti Evropskega poslovnega centra v Indiji so se začele novembra 2008. Na Kitajskem se bo center odprl leta 2010. Preučujejo se možnosti ustanovitve centrov tudi v drugih državah. Poleg tega je veliko držav ( Avstrija, Češka, Danska, Italija, Luksemburg, Nemčija, Nizozemska, Slovenija in Španija) okrepilo javno podporo spodbujanju in financiranju izvoza.

Evropska podjetniška mreža deluje kot mreža za podporo podjetjem in ima 567 partnerskih organizacij, dejavnih v 44 državah. Storitve zagotavlja okoli 3 000 članov strokovnega osebja, ki obravnavajo okoli 3 milijone MSP. V prvih 18 mesecih delovanja je mreža organizirala več kot 10 000 dogodkov, ki se jih je udeležilo okoli 400 000 MSP, in sklenjenih je bilo več kot 1 400 poslovnih dogovorov in dogovorov o tehničnem partnerstvu.

Spodbujanje podjetništva

Dva pomembnejša dogodka v letu 2009, Prvi evropski teden MSP , ki je potekal v 36 evropskih državah, in Konferenca o AMP/Evropska listina za mala podjetja, sta prispevala k spodbujanju podjetništva med širšo javnostjo, dala podjetnikom možnost, da predstavijo svoje karierne poti, in zagotovila možnosti za mreženje. Treba je omeniti, da obe državi kandidatki in tudi države iz evropskega sosedstva kažejo vedno večje zanimanje za razvoj politik, prijaznih do MSP, in vzajemno učenje. Izmenjava najboljših praks in proces vzajemnega učenja sta močno prisotna tudi izven meja EU. Norveška je na primer vzpostavila akcijski načrt za spodbujanje podjetnic s ciljem, da bi bilo leta 2013 40 % vseh podjetnikov žensk. V zadnjih desetih letih so sodelujoče države predlagale več kot 600 najboljših praks .

Evropske nagrade za podjetništvo so javne organe v državah članicah vzpodbudile k oblikovanju politik, prijaznih do MSP. Jeseni 2009 je evropski Odbor regij začel novo pobudo „Evropska podjetniška regija“.

V sodelovanju s švedskim predsedstvom je bila oktobra 2009 v Stockholmu ustanovljena Evropska mreža podjetnic - ambasadork z namenom „premostiti razlike med spoloma“ in povečati število žensk, ki v Evropi ustanavljajo podjetja. Mreža ima 100 ambasadork in zajema deset držav.

Pobuda Komisije ERASMUS za mlade podjetnike v okviru spodbujanja malih podjetij za vključevanje na notranji trg spodbuja mlade podjetnike, naj nekaj časa spremljajo izkušene podjetnike v drugih državah članicah EU. Odobrenih je bilo prvih 100 povezav med novimi podjetniki in podjetniki gostitelji, za udeležbo v programu pa je registriranih 1 200 novih podjetnikov in podjetnikov gostiteljev.

Nekaj držav je v učne načrte vključilo podjetniško izobraževanje ( Španija, Finska, Irska, Ciper, Poljska in Združeno kraljestvo ) ali so se odločile, da bodo to storile v prihodnosti. Podjetniško izobraževanje je trenutno predmet nove nacionalne strategije ali akcijskega načrta v Avstriji, na Danskem in Švedskem oziroma predmet tekoče ali načrtovane prenove učnega načrta na Češkem, v Estoniji, Nemčiji in na Malti . Treba je poudariti, da se na splošno nacionalni učni načrti z vsebine premikajo k sposobnostim: to krepi izvajanje podjetništva kot ključne kompetence. Izziv je preseči komponento znanja in združiti spremembe učnega načrta z inovativnimi učnimi metodami. Sodelovanje med različnimi oddelki in z zadevnimi zainteresiranimi stranmi, vključno s skupnostjo MSP, je še vedno treba izboljšati v večini držav članic.

NASLEDNJI KORAKI

V letu 2009 je bil dosežen velik napredek. Vendar pa je še vedno izjemno pomembno, da se še naprej učinkovito izvaja Akcijski načrt za AMP na vseh ravneh in da se ne zanemari dolgoročna perspektiva ustvarjanja okolja za MSP na svetovni ravni kot pomembnega elementa uresničevanja prihodnje strategije EU 2020.