o oceni, ali so države članice ustrezno opredelile vse trusts in podobne pravne ureditve, ki jih ureja njihovo pravo, in ali zanje veljajo obveznosti iz Direktive (EU) 2015/849

Člen 31(10) direktive o preprečevanju pranja denarja od Komisije tudi zahteva, naj oceni, ali so države članice ustrezno opredelile trusts in podobne pravne ureditve, ki jih ureja njihovo pravo, in ali zanje veljajo obveznosti iz navedene direktive. To poročilo izpolnjuje to obveznost na podlagi uradnih obvestil držav članic, njihovih ustnih in pisnih prispevkov prek strokovne skupine za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma, analiz, ki sta jih opravili Projektna skupina za finančno ukrepanje (FATF) in Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD), ter akademskih raziskav.

Zaradi različnih trusts in pravnih ureditev, ki se uporabljajo v EU, je v členu 31(10) direktive o preprečevanju pranja denarja določeno, da morajo države članice opredeliti pravne ureditve, katerih struktura ali funkcije so podobne trusts, ter Komisijo uradno obvestiti o kategorijah, značilnostih in imenih takih ureditev, kjer je to primerno, pa tudi o njihovi pravni podlagi. Komisija mora ta uradna obvestila objaviti v Uradnem listu Evropske unije.

-pridobijo in imajo na voljo ustrezne, natančne in posodobljene informacije o dejanskem lastništvu ureditve;

Evropska unija je zaradi panamskih dokumentov in škandala LuxLeaks sprejela ukrepe za zagotovitev preglednosti dejanskega lastništva pravnih subjektov in ureditev, vključno s pravnimi ureditvami, ki jih ureja pravo ali carinska zakonodaja držav članic in katerih struktura ali funkcije so podobne trusts (skrbniškim skladom).

Storilci kaznivih dejanj v zadnjih desetletjih izkoriščajo globalizacijo finančnega sistema in trgovine ter tehnološke inovacije za prikrivanje in prenašanje svojih nezakonitih sredstev po svetu. Pravni subjekti in ureditve so glavni instrument, ki se uporablja za prikazovanje pranja denarja kot zakonitega trgovanja gospodarskih družb, pogosto prek zapletenih struktur in mrež, pri čemer se lahko uporabijo tudi za predhodna kazniva dejanja, vključno z davčnimi kaznivimi dejanji.

V tem poglavju so obravnavane glavne značilnosti trusts in drugih glavnih ureditev, ki imajo podobno strukturo ali funkcijo kot trusts. Seznam ni izčrpen.

Pravila o preprečevanju pranja denarja/boju proti financiranju terorizma ne opredeljujejo pravnih ureditev kot takih, ampak kot primer določajo trust na podlagi občega prava. Pomembnost drugih ureditev je odvisna od tega, ali je njihova struktura ali funkcija podobna strukturi ali funkciji trust. Kot trusts tudi te ureditve omogočajo ločevanje ali nepovezanost med pravnim in dejanskim lastništvom sredstev. To ne pomeni nujno možnosti razdelitve lastništva, ki je značilna v običajnem pravu, ni pa priznana v civilnem pravu. Namesto tega podobne pravne ureditve na splošno vključujejo mehanizem, v okviru katerega je premoženje zaupano eni osebi, ki ima do njega lastninsko pravico ali ga upravlja v korist ene ali več drugih oseb ali za poseben namen.

-tri države članice in Združeno kraljestvo so uradno obvestili, da njihovi pravni sistemi urejajo trusts, še tri države članice pa so uradno obvestile, da so trusts priznani na njihovem ozemlju na podlagi določb Haaške konvencije z dne 1. julija 1985 o pravu, ki se uporablja za sklade, in o njihovem priznavanju;

Trusts so pravne ureditve, ki so bile razvite v jurisdikcijah občega prava in pri katerih settlor (ustanovitelj) prenese nekaj sredstev na trustee, ki ta sredstva nadzira v interesu enega ali več beneficiaries (upravičencev), ki jih določi settlor. Sredstva v trust so ločena od sredstev trustee, druge pogodbenice, na primer settlor in zaščitnik, pa lahko v določeni meri prav tako nadzirajo sredstva ali vplivajo nanje. Zaradi zapletene strukture trusts je težko opredeliti dejanske lastnike in treba si je dodatno prizadevati za ugotovitev resnične narave odnosa s trust. Analize primerov pranja denarja so pokazale, da so tveganja zlorabe trusts večja, če več udeležencev v trust sovpada z isto fizično ali pravno osebo ali če so trusts ustanovljeni v tujih jurisdikcijah.

Zadevne tri države članice in Združeno kraljestvo so uradno obvestili, da trusts urejajo njihovi pravni sistemi, ki v celoti ali delno temeljijo na občem pravu. Pri tem so izrecno opredelili express trust, kot v primeru Irske in Združenega kraljestva, Ciper in Malta pa sta navedla trusts na splošno. Ciper je v uradnem obvestilu navedel tudi podkategorijo trusts, in sicer international trusts.

Vse štiri navedene države navajajo trusts, ki so jih pogodbenice ustanovile prostovoljno, in torej ne vključujejo tistih trusts, ki so ustanovljeni po samem zakonu ali so posledica neuspeha express trust in so na splošno opredeljeni kot zakonski, konstruktivni ali nastali trusts. To je v skladu z določbami direktive o preprečevanju pranja denarja.

Vendar so trusts lahko priznani tudi v drugih državah članicah. Čeprav na primer Litva ni uradno priglasila nobenega trust ali podobne pravne ureditve, priznane v okviru njenega nacionalnega prava, je v literaturi izpostavljeno dejstvo, da litovski civilni zakonik (četrta knjiga (materialno pravo), del I (stvari), poglavje VI (pravica do trust)) uvaja koncept trust v nacionalno pravo. Člen 4.106 trustee zagotavlja obsežne pravice do sredstev, ki so v bistvu enake pravicam lastnika. V okviru te ureditve imata lastnik in trustee stvarne pravice do sredstev, zaradi česar je ta ureditev zelo podobna trust občega prava.

Tri dodatne države članice, tj. Italija, Luksemburg in Nizozemska, so uradno obvestile, da čeprav njihovo nacionalno pravo ne ureja trusts, so ti priznani v njihovem pravnem sistemu na podlagi določb Haaške konvencije iz leta 1985, ki so jo ratificirale. Čeprav Belgija uradno ni priglasila nobene pravne ureditve, priznane v okviru njenega prava, je glede na literaturo v podobnem položaju kot navedene tri države članice, saj je koncept trust vključila v svoj civilni zakonik o mednarodnem zasebnem pravu (poglavje XII). Te določbe ne omogočajo ustanavljanja trusts na podlagi belgijskega prava, temveč priznavanje trusts, ki so zakonito ustanovljeni v okviru tujega prava.

3.2Pravne ureditve, podobne trusts, ki so opredeljene v direktivi o preprečevanju pranja denarja in so jih države članice uradno priglasile

Čeprav trusts občega prava kot takih skoraj ni mogoče poustvariti v civilnem pravu, so jim druge pravne ureditve zelo podobne z vidika funkcija ali strukture. Ločevanje med pravnim in dejanskim lastništvom v okviru teh ureditev ni nujno tako jasno kot pri trusts, vendar pa te ureditve kljub temu zagotavljajo fiduciarno jamstvo, ki se lahko šteje za podobno jamstvu, zagotovljenemu v okviru trust.

c.b.aFiducie

Fiducies spadajo med pravne ureditve, ki sta jih FATF in direktiva o preprečevanju pranja denarja opredelili kot podobne trusts. Te pravne ureditve po navadi temeljijo na sistemu, ki vključuje tri pogodbenice, pri tem pa eden ali več odsvojiteljev prenese sredstva na fiduciarja v korist enega ali več opredeljenih upravičencev. V takem sistemu se sredstva ločijo od osebnih sredstev odsvojitelja. V okviru te ureditve mora fiduciar upravljati sredstva v skladu s pogoji sporazuma, sklenjenega z odsvojiteljem.

Fiducies so precej pogosta pravna ureditev v Evropi, zlasti v francosko govorečih in romanskih državah. Posebne značilnosti fiducie se lahko razlikujejo in prilagajajo glede na različne države članice in zadevne nacionalne pravne sisteme. Tri države članice so uradno priglasile ureditve te vrste, ki jih neposredno ureja nacionalno pravo. To velja za francoske fiducies (člen 2013 francoskega civilnega zakonika), luksemburške contrats fiduciaires (zakon z dne 27. julija 2003) in romunske fiducia (členi 773–791 romunskega civilnega zakonika).