SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 1.6.2005 
KOM(2005) 229 kon čno 
  
SPRORO ČILO KOMISIJE SVETU, EVROPSKEMU PARLAMENTU, 
EKONOMSKO-SOCIALNEMU OD BORU IN ODBORU REGIJ 
“i2010 – Evropska informacijska dr užba za rast in zaposlovanje“ 
{SEK(2005) 717} 
 
SL 2   SL SPRORO ČILO KOMISIJE SVETU, EVROPSKEMU PARLAMENTU, 
EKONOMSKO-SOCIALNEMU OD BORU IN ODBORU REGIJ 
“i2010 – Evropska informacijska dr užba za rast in zaposlovanje“ 
(Besedilo velja za EGP) 
KAZALO 
1. Uvod........................................................................................................................ ..... 3 
2. Enotni evropski informacijski prostor.......................................................................... 4 3. Inovacije in investicije v raziskave .............................................................................. 6 4. Vklju čitev, boljše javne storitve  in kakovost življenja ................................................ 9 
5. Zaklju ček: i2010 v okviru novega lizbonske ga cikla upravljanja politike ................ 11 
 
SL 3   SL 1. U VOD 
Ob uvedbi partnerstva za rast in zaposlovanje, ki predstavlja nov za četek lizbonske 
strategije, je spomladanski Evropski Svet 2005 ozna čil znanje in inovacije za gonilno 
silo trajnostne rasti ter poudaril, da je bistvenega pomena iz gradnja vseobsegajo če 
informacijske družbe, ki temelji na široki uporabi informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) v javnih službah, malih in sred nje velikih podjetjih ter gospodinjstvih. 
Informacijske in komunikacijske tehnologije so mo čna gonila sila rasti in zaposlovanja. 
Četrtina rasti BDP EU in 40 % rasti produktivnosti je posledica IKT. Razlike v 
gospodarski u činkovitosti industrijskih držav se da v veliki meri pojasniti s stopnjo 
investiranja v IKT, stopnjo raziskav in uporabe ter s konkuren čnostjo informacijske 
družbe in medijske industrije
1. Storitve IKT, znanje in spretnosti, mediji in vsebine so 
rastoči del gospodarstva in družbe. 
V preteklih letih je raz voj IKT dosegel prag mo čne rasti informacijske družbe in 
medijev, kar so omogo čile razširjene hitre komunikacijske povezave med razli čnimi 
napravami. Tradicionalne vseb ine (kot so filmi, video, glasba) so zdaj dostopne v 
digitalnih oblikah,i pojavljajo se nove storit ve, ki so „že rojene kot digitalne“, kot je 
interaktivna programska oprema. Digitalno zbliževanje informacijske družbe in 
medijskih storitev, omrežij in naprav  končno postaja del našega vsakdana. IKT bo 
postal pametnejši, manjši, varnejši, stal no povezan in lažji za uporabo, z vsebino, ki 
prehaja na tridimenzionalne multimedijske oblike. 
Potrebne so proaktivne politike, ki bodo lahko odgovorile  na temeljite spremembe 
tehnologije. Digitalno zbliževanje zahteva politično zbliževanje  in pripravljenost 
prilagoditi pravne okvire, kjer bo to potrebno, da bodo skladni z nastajajo čim digitalnim 
gospodarstvom. 
Komisija predlaga nov strateški okvir,  i2010  – Evropska informacijska družba 
2010, ki dolo ča širše usmeritve politik. Spodbuja odprto in konkuren čno digitalno 
gospodarstvo in poudarja IKT kot gonilno silo vklju čevanja in kakovosti življenja. 
Ključni element prenovljenega lizbonskega pa rtnerstva za rast in zaposlovanje i2010 bo 
usmerjen na integriran pristop k in formacijski družbi in avdiovizualnim 
medijskim politikam v EU.  
                                                 
1 Storitve informacijske družbe in medijske industrije so bile opisane že v Zeleni knjigi 1998 o 
zbliževanju sektorjev telekomunikacij, medijev in informacijske tehnologije in posledicah uredbe o pristopu k informacijski družbi – COM(97) 623 – in ob upoštevanju novega razvoja v 
Sporočilu o prihodnosti evropske regulativne avdiovizualne politike – COM(2003) 784. Te 
storitve odražajo približevanje, ki se zdaj odvija med storitvami elektronskih komunikacij, storitvami informacijske družbe in storitvami oddajanja, in nastanek storitev novih vsebin, ki so 
posledica tega.  
 
SL 4   SL Komisija na podlagi obširne analize izzi vov informacijske družbe in posvetovanja 
zainteresiranih st rani o predhodnih pobudah in instrumentih2 predlaga tri prednostne 
naloge za evropsko informacijsko družbo in medijske politike: 
i) dokon čna vzpostavitev enotnega evropskega informacijskega prostora , ki 
spodbuja odprt in konkuren čen notranji trg za informacijsko družbo in medije; 
ii) pove čanje inovacij in investicij  v raziskave IKT za s podbujanje rasti ter ve č in 
boljših delovnih mest; 
iii) vzpostavitev vseobsegajo če evropske informacijske družbe , ki spodbuja rast 
in zaposlovanje na na čin, ki je skladen s trajnostnim razvojem in daje prednost 
boljšim javnim storitvam in kakovosti življenja. 
Naslednja poglavja prikazujejo cilje i2010 in klju čne dejavnosti, ki so v celoti vklju čene 
v nov lizbonski cikel upravljanja in skladne z njim. 
2. E NOTNI EVROPSKI INFORMACIJSKI PROSTOR  
Informacijska družba je na prelom nici: tehnološki napredek v zadnjem času je bil 
izredno velik, IKT pa vstopa v fazo množi čnega razširjanja, ki la hko temeljito spremeni 
naš način dela, življenja in komuniciranja. Boga te medijske vsebine postajajo dostopne 
v novih, razli čnih oblikah in jih je mogo če prenašati neodvisno od kraja in časa v skladu 
z individualnimi željami ali zahtevami državljanov. V tehni čnem smislu trenutno poteka 
digitalno zbliževanje komunikacijskih omr ežij, medijev, vsebin, storitev in naprav. 
Izboljšave omrežij skupaj z novimi kompresijskimi tehnikami ustvarjajo nove in hitrejše distribucijske kanale ter sprožajo nove vsebin ske oblike in storitve (npr. prenos zvoka 
prek spleta, spletna TV, on-line glasba). 
Ustvarjanje novih vsebin, storitev in posl ovnih modelov vodi k rasti in zaposlovanju. 
Tako na primer pri čakujemo, da se bodo zahodnoevropski on-line trgi vsebin do leta 
2008 potrojili (z desetkratno ra stjo potrošniškega dela)
 3. Pričakuje se pove čanje tega 
razvoja v celotnem sektorju, ki danes pr edstavlja že 8 % BDP EU. Vendar pa bo vpliv 
digitalnega zbliževanja globalen in bo vodil k pove čani svetovni konkurenci. Če hoče 
Evropa v celoti izkoristiti svoj gospodarski potencial, je potreben proaktiven pristop 
politik  za spodbujanje ugodnega razvoja trga in  pospeševanje družbe, ki temelji na 
znanju (npr. vseživljenjsko u čenje, kreativnost in inovacije), zaš čite potrošnikov in 
zdrave ter varne evropske informacijske družbe. 
Vzpostavitev enotnega evropskega in formacijskega prostora mora na za četku odgovoriti 
na štiri izzive digitalnega zbliževanja: 
• hitrost:  hitrejše širokopasovne storitve v Ev ropi za posredovanje obsežnih vsebin, 
kot je video z visoko lo čljivostjo; 
                                                 
2 tj. pobude eEvropa in sporo čilo o prihodnosti evropske regulativne avdiovizualne politike, 
COM(2003) 784.  
3 Evropski informacijsko-tehnološki observatorij (EITO) 2005. 
 
SL 5   SL • bogata vsebina:  večja pravna in gospodarska varnos t za spodbujanje novih storitev 
in on-line vsebin; 
• interoperabilnost:  izgradnja naprav in platform, ki „se medsebojno razumejo“, in 
storitev, ki so prenosl jive na druge platforme; 
• varnost:  povečanje varnosti interneta pred goljufijami, škodljivimi vsebinami in 
tehničnimi napakami, da bi med investitorji in potrošniki ustvarili ve čje zaupanje. 
Cilj 1: Enotni evropski informacijski pr ostor z dostopnimi in  varnimi širokopasovnimi 
komunikacijami, bogatimi in raznolikimi vs ebinami in digita lnimi storitvam. 
Digitalno zbliževanje zahteva usklajen sistem pravil za informacijsko družbo in 
medije . Notranji trg na tem podro čju urejajo številni pr edpisi, ki npr. urejajo 
avdiovizualne medije, digitalno televizijo, on-line trgovanje, pravice intelektualne lastnine in podporne ukrepe za  vzpostavitev in širjenje evropskih vsebin. Nekateri 
predpisi (npr. direktiva o e-trgovini) so novi  in odražajo digitalno zbliževanje. Druge, 
zlasti direktivo o televiziji brez meja, je tr eba ponovno pregledati. Komisija se zavezuje, 
da bo pregledala predpise v zvezi z di gitalnim gospodarstvom, da bodo med seboj 
skladnejši in usmerjeni h gospodarskim in k tehnološkim resni čnostim. Komisija bo 
dejansko storila naslednje: 
• do konca 2005 bo predlagala revizijo direktiv e „Televizija brez meja“ za posodobitev 
predpisov o avdiovizualnih medijskih storitvah;  
• do 2007 bo analizirala pravni red Skupnosti, ki vpliva na informacijsko družbo in 
medijske storitve, in predložila predl oge za spremembe, kjer je to potrebno.  
Dopolnilne politike bodo spodbujale hitro in u činkovito izvajanje  posodobljenih 
okvirov, nadaljevala pa se bo podpora za vzpostavitev in širjenje evropskih vsebin in 
znanja
4. 
V zadnjem desetletju so se spremenili predpisi o elektronskih komunikacijah. Evropski 
pravni okvir za elektronske komunikacije, ki  velja od leta 2003, je primer najboljše 
prakse. Kjer se je dosledno in u činkovito izvajal, se je ustvarila konkurenca, ki je 
spodbudila znižanje cen in investicije. Pravna  ureditev mora biti v koraku z razvojem 
tehnologije in trga. Zato bo Komisija pri ponovnem pregle du okvira leta 2006 temeljito 
preučila njegova na čela in način izvajanja, zlasti kjer ozka  grla ovirajo zagotavljanje 
hitrejših, inovativnejših in konkuren čnejših širokopasovnih storitev . 
Nove brezži čne aplikacije z visoko hitrostjo pove čujejo zahteve po radijskem 
spektru5. Cilj politike je pospeševanje dostopa do spektra v EU prek tržnih 
mehanizmov. K temu bo pripomogel na črtovan odklop analogne prizemeljske televizije 
do leta 2012. Komisija bo združila  svoje predloge  z opredelitvijo strategije za 
                                                 
4 S pomo čjo programa MEDIA, programov eU čenje in eVsebine in njihovimi nasledniki. 
5 Npr. širokopasovna mobilna, brezži čna lokalna in prostrana omrežja (WiFI & WiMax) in 
digitalna TV. 
 
SL 6   SL učinkovito upravljanje spektra leta 2005 , ki se bo izvajala pri ponovnem pregledu 
okvira elektronskih komunikacij leta 2006. 
Digitalno zbliževanje zahteva interoperabilne  naprave, platforme in storitve. Komisija 
namerava uporabiti vse svoje instrumente za spodbujanje tehnologij, ki medsebojno 
komunicirajo s pomo čjo raziskav, spodbujanja odprtih  standardov, podpore dialogu 
zainteresiranih strani in po potrebi z obveznimi predpisi. Ta mešanica politik je bila 
osnova za uspeh evropske mobilne telefoni je. Na podlagi i2010 bo Komisija skušala 
vzpostaviti tudi enoten pristop k u činkovitemu in interoperabilnemu upravljanju 
digitalnih pravic .  
Zaupanja vreden, varen in zanesljiv IKT je bistvenega pomena za široko uporabo 
zbližanih digitalnih storitev . V letu 2006 bo Komisija predlagala strategijo za varno 
informacijsko družbo , da bi kombinirala in posodobila  razpoložljive instrumente, 
vključno s pove čevanjem ozaveš čanja glede potreb po samozaš čiti, stalnem nadzoru in 
spremljanju nevarnosti, hitrem in u činkovitem odzivu na napade in odpovedi sistemov. 
Zagotovljena bo podpora usmerjenim raziskavam za na črtovanje varnosti in ukrepov za 
razširjanje, ki preverjajo rešitve klju čnih vprašanj, kot je up ravljanje identitete. 
Preučene bodo spremembe predpisov, kadar bo to potrebno, npr. pri varovanju 
zasebnosti, elektronskem podpisu ali odvra čanju nezakonitih ali škodljivih vsebin. 
Če povzamemo, bo agenda i2010 o enotne m evropskem informacijskem prostoru 
pospešila gospodarski izkoristek digita lnega zbliževanja z naslednjimi ukrepi: 
Revizija pravnega okvira elektronskih komunikacij (2006), vklju čno z opredelitvijo u činkovite 
strategije upravljanja spektra (2005) 
Vzpostavitev enotnega notranjega trga za in formacijsko družbo in medijske storitve z  
• modernizacijo pravnega okvira avdiovizualnih storitev, ki se za čenja s predlogom 
Komisije iz leta 2005 za revizi jo direktive Televizija brez meja 
• analiza in sprejetje potrebnih prilagoditev pravnega reda Skupnosti, ki se nanaša na 
informacijsko družbo in medijske storitve (2007) 
• aktivno spodbujanje hitrega in u činkovitega izvajanja obstoje čega in posodobljenega 
pravnega reda Skupnosti, ki ureja informacijsko družbo in medijske storitve 
Stalna podpora za vzpostavitev in kroženje evropskih vsebin 
Opredelitev in izvajanje strategije za varno evropsko informacijsko družbo (2006) 
Opredelitev in spodbujanje usmerjen ih ukrepov v zvezi z interopera bilnostjo, zlasti upravljanje 
digitalnih pravic (2006/2007)   
3. I NOVACIJE IN INVESTICIJE V RAZISKAVE  
IKT bistveno prispeva k rasti in zaposl ovanju v Evropi. Sektor IKT igra pomembno 
vlogo v gospodarstvu, sprejetje in strokovna uporaba IKT pa  je eden izmed glavnih 
virov produktivnosti in gospodarske rasti, ki vodi k podjetniškim inovacijam v klju čnih 
sektorjih. 
 
SL 7   SL Raziskave in inovacije: Evropa predstavlja približno tret jino svetovne prodaje IKT, ki 
se letno pove čuje za 5 %, z dvomestno stopnjo rasti na nastajajo čih trgih, kot sta Indija 
in Kitajska. Evropa je vod ilna v svetu v elektronskih kom unikacijah in predstavlja 40 do 
50 % prihodkov najve čjih svetovnih podjetij6. Evropa je mo čna tudi na podro čjih, kot so 
nanoelektronika, mikrosistemi in vgrajeni sistemi. 
Če želi sektor IKT še  naprej kratkoro čno in dolgoro čno zagotavljati rast in 
zaposlovanje, so nujne investicije v raziskav e in inovacije. Vendar, kakor je razvidno iz 
tabele 1, Evropa mo čno zaostaja pri investicijah v IKT. 
Tabela 1 – Investicije v Raziskave IKT (2002)7 
Vir: IDATE (za EU-15); OECD 
Potrebna je strateška raziskava IKT, da bi si Evropa zagotovila vodilno vlogo na 
področjih, kjer je mo čna (npr. nanoelektronika, vgrajeni sistemi, komunikacije), in na 
nastajajočih področjih (npr. spletne storitv e, kognitivni sistemi). Usmerjene raziskave so 
potrebne za ozka grla, kot so in tegrirane rešitve, lažja uporaba in varnost. To je v prid 
tudi mednarodni konkuren čnosti Evrope na klju čnih podro čjih, kot so standardi in 
odločitve o krajevni umestitvi raziskav  in razvoja. Evropa potrebuje ve č investicij v 
raziskave IKT, da bo dosegla cilj iz Barcelone, 3 % BDP za raziskave in razvoj. 
Vpeljava in prevzem IKT : Samo raziskave niso dovolj. Prednosti IKT se pokažejo šele 
z njihovo vgradnjo v izdelke in storitve in s sprejemom novih poslovnih modelov, 
organizacijskih sprememb ter znanja in  spretnosti. Podje tjem se zaradi IKT pove ča 
produktivnost, vendar se še vedno soo čajo s pomanjkanjem interoperabilnosti, 
zanesljivosti in varnosti, težavami z reorganizacijo in vklju čitvijo IKT v delovno okolje 
ter visokimi stroški podpore. Zlasti mala in srednje velika podjetja imajo težave pri prevzemanju IKT. 
Prihaja obdobje „ e-poslovnih rešitev ,“ ki temelji na integriranih IKT rešitvah, varnih 
spletnih storitvah in „orod jih za sodelovanje“, ki pove čajo produktivnost delavcev. Nov 
razvoj kaže, da se bo poslovna uporaba IKT v naslednjih letih pove čala. Potrebno je tudi 
prilagoditi delovno okolje s pomo čjo učinkovite uporabe IKT na delovnem mestu in za 
prilagodljivo organizacijo varn ega in visoko kakovostnega dela. 
                                                
 
6 OECD informacijsko-tehnološki pregled 2004. 
7 Primerljivi podatki za EU 25 bodo na voljo najpozneje do konca 2005. 
8 „Investicije v raziskave IKT, pr imerjalna študij a“, IDATE 2002.  Raziskave in razvoj IKT 8 EU-15 ZDA Japonska  
Investicije privatnega sektorja 23 B EUR 83 B EUR 40 B EUR 
Investicije javnega sektorja 8 B EUR 20 B EUR 11 B EUR 
Prebivalstvo 383 mio 296 mio 127 mio 
Investicije na prebivalca 80 EUR 350 EUR 400 EUR . 
IKT raziskave in razvoj v % skupnih raziskav in razvoja 18 % 34 % 35 % 
 
SL 8   SL Cilj 2: Svetovni dosežki v raziskavah in inovacijah v IKT z zapolnitvijo vrzeli med 
glavnimi konkurenti Evrope. 
Lizbonska strategija poudarja pom en investicij v razi skave in razvoj za  ustvarjanje rasti 
in zaposlovanja. Kadar je Evropa uspešna pri izumih, je v časih neuspešna pri 
inovacijah. Zato bo agenda i2010 aktivno skušala zman jšati ovire med rezultati 
raziskav in gospodarskim uspehom.  
Komisija je pred kratkim sprožila dva  pomembna predloga  za okrepitev položaja 
Evrope v IKT: sedmi okvirni razvojni program (7. OP) in program za konkuren čnost in 
inovacije (PKI)9. V svojem predlogu 7. OP Komi sija zahteva precejšnje pove čanje 
proračuna za IKT. To bo prispevalo k zapolni tvi vrzeli med IKT in drugimi vodilnimi 
gospodarstvi, če bodo v celoti dopolnjene s pove čano privatno in javno porabo za 
raziskave. 
Komisija bo spodbujala pretvorbo tehnol oškega napredka v inovativna podro čja 
uporabe in storitve v javnem in privatnem sektorju. Podpirala bo tvegane in kreativne 
pristope in izvajanje, pove čevala obseg preko zase bno-javnih partnerstev10, ki podpirajo 
znanje in izkušnje, sposobnosti in finan čne vire industrije ter raziskave o prednostih 
strateškega raziskovanja11. Komisija se bo v svojih st rateških raziskavah osredoto čila na 
področja, kjer je evropska  dodana vrednost najve čja in kjer je vpliv na rast in 
zaposlovanje najvišji. Tehnološki stebri  v 7. OP so: 
• tehnologija za znanje, vsebi no in kreativnost – vklju čno s kognitivnostjo, simulacijo 
in vizualizacijo 
• napredna in odprta kom unikacijska omrežja; 
• varna in zanesljiva programska oprema; 
• vgrajeni sistemi; 
• nanoelektronika. 
Povečano usklajevanje raziskovalnih in razvojnih instrumentov Komisije bo 
osredotočeno na ključna ozka grla , kot so interoperabilnost, varnost in zanesljivost, 
upravljanje identitete, upravljanje pravic  in enostavnost uporab e. Raziskovalni in 
razvojni instrumenti bodo usklajeni z nameno m prikaza tehnoloških in organizacijskih 
rešitev na podro čjih, kjer skupni pristop delovanj a na ravni EU lahko pomaga pri 
vzpostavitvi ekonomije velikega obs ega in spodbudi investitorje. 
Komisija namerava spodbujati tudi investicij e v raziskave in inova cije IKT v Evropi s 
pomočjo dopolnilnih ukrepov . Komisija bo podpirala st rateško sodelovanje med 
                                                 
9 7. OP predlaga sredstva v višini 1,8 milij ard EUR letno za IKT. IK T program podpore CIP 
predlaga 800 milijonov EUR za obdobje 2007-2013 za spodbujanje vzpostavitve in uporabe 
IKT.  
10 Vklju čno s platformami evropske tehnologije ali skupnimi tehnološkimi pobudami. 
11 Raziskave nanoelektronik e bo podpirala in usklajevala Komisija, v skladu s predlogom 7. OP in 
vizijo ter agendo strateških raziskav evropske tehnološke platforme o nanoelektroniki.  
 
SL 9   SL raziskovalnimi programi za IKT s povezovanj em dejavnosti na nacionalni in evropski 
ravni ter gradila na izkušnjah skupnih in frastruktur, kot je GÉANT. Spremljala bo 
porabo privatnega in javnega sektorja. Spodbuj ala bo politike znanja in spretnosti in 
izobraževanja, da bo Evropa pridobila znanje, ki ga potrebuje za razi skave, inovacije in 
uporabo IKT. 
V podporo vzpostavitvi IKT namerava Komisija predlagati integrirano politiko e-
poslovanja, s posebnim poudarkom na malih in  srednje velikih podjet jih. To bi moralo 
biti dopolnjeno s podporo v okviru strukturnih in kmetijskih skladov. 
Če povzamemo, bo Komisija za uvedbo agende i2010 za pove čanje investicij v 
raziskave in inovacije: 
Predlagala 80 % pove čanje podpore Skupnosti raziskavam IKT do leta 2010 in pozvala države 
članice, da storijo enako 
Usmerila strateške raziskave IKT na klju čne tehnološke stebre 7. OP (2007)  
Sprožila raziskovalne in razširjevalne pobude za odpravo ozkih grl, ki za htevajo organizacijske 
in tehnološke rešitve (2006)  
Opredelila dopolnilne ukrepe za spodbujanje zase bnih investicij v raziskave in inovacije IKT 
(2006) 
Podala posebne predloge o informacijski družbi za vse strateške smernice Skupnosti o koheziji 
2007-2013 
Opredelila politike e-poslovanja s ciljem odstranitve tehnoloških, organizacijskih in pravnih ovir 
za sprejetje IKT, z osredoto čenjem na mala in s rednje velika podjetja 
Razvila orodja za podporo novim na činom dela, ki krepijo inovacije  v podjetjih in pospešujejo 
prilagajanje potrebam po novih znanjih in spretnostih  
4. V KLJUČITEV , BOLJŠE JAVNE STORITVE IN KAKOVOST ŽIVLJENJA  
Z naraščanjem uporabe IKT naraš ča tudi njegov vpliv na družbo. i2010 to upošteva na 
tri načine: zagotavlja, da koristi IKT uživajo vsi državljani ; omogoča boljše, cenejše 
in bolj dostopne javne storitve ; izboljšuje kakovost življenja .  
IKT se pogosto porablja in je koristen za ve č ljudi. Vendar pa danes ve č kot polovica 
prebivalstva EU ne more v celoti uživati teh koristi, ali pa je za njih povsem prikrajšana. 
Okrepitev socialne, gospodarske in teritorialne kohezije z zagotovitvijo ve čje 
dostopnosti izdelkov in storitev IKT t udi v zaostalih regijah je gospodarska, 
socialna, eti čna in politi čna nujnost.  i2010 mo čno poudarja popolno udeležbo in 
potrebo po tem, da se ljudem zagot ovi osnovno digitalno usposobljenost. 
Javne storitve  predstavljajo velik del evropskega gospodarstva. Javna naro čila, na 
primer, predstavljajo 16 % BDP. Glavni izziv so boljše, dostopnejše in cenejše  
storitve. Dosežen je bil velik napredek pri iz vajanju javnih storitev, ki temeljijo na IKT. 
Uspehi so že vidni: on-line dav čne napovedi, na primer, pr ihranijo vsa ko leto na 
 
SL 10   SL milijone delovnih ur. Vendar pa je za gospodarske u činke in družbeno sprejetje 
potrebno še veliko dela.  
IKT lahko veliko prispeva k boljši kakovosti življenja . IKT lahko izboljša zdravje 
naših državljanov s pomo čjo novih zdravstvenih in socialnih storitev, ki temeljijo na 
IKT. V lu či demografskih izzivov s katerimi se soo ča Evropa, lahko IKT pripomore k 
večji učinkovitosti javnih zdravstvenih in  socialnih sistemov. IKT je lahko mo čno 
orodje za krepitev evropske kulturne raznolikosti, saj lahko naša dediš čina in kulturne 
stvaritve postanejo dostopne ve čjemu številu državljanov. IK T je tudi orodje okoljske 
trajnosti, npr. s pomo čjo spremljanja in varovanja v primeru nesre č in s pomo čjo 
čistega, nizkoenergetskega in u činkovitega proizvodnega procesa12. IKT lahko prispeva 
k varnejšemu, bolj čistemu in energetsko u činkovitejšemu transportu. 
Cilj 3: Vseobsegajo ča informacijska družba zagotavlja visoko kakovost javnih storitev 
in pospešuje kakovost življenja 
Digitalno zbliževanje po stavlja nove izzive za e-vključitev. Komisija bo zato sprejela 
celosten pristop. V letu 2005 bo obravnavala e-dostopnost s pomo čjo različnih raziskav 
in stimulacijskih ukrepov, da bi omogo čila lažjo uporabo sistemov IKT za širši krog 
ljudi. Postavila bo smernice za razširitev geografskega širokopa sovnega pokritja na 
slabo pokritih podro čjih in v letu 2005 ponovno pregledala podro čje uporabe direktive o 
univerzalnih storitvah, leta 2006 pa dire ktivo v celoti. V le tu 2006 bo Komisija 
pregledala tudi prispevek IKT in digitalne pismenosti h klju čnim ciljem glede 
usposobljenosti v pobudi „Izobraževanje in usposabljanje 2010“. 
Poleg tega namerava Komisija predlagati evropsko pobudo za e-vklju čitev v letu 
2008, ki bo obravnavala vprašanja, kot so enake možnosti,  znanje in sp retnosti za IKT 
in regionalne razlike. S pomo čjo ukrepov bo pripravljena na aktivno spremljanje, 
digitalno pismenost in raziskave dostopnih te hnoloških rešitev. Uporabiti je treba vsa 
razpoložljiva sredstva, vklju čno z integracijo v strateške smernice za strukturne sklade, 
sklade za razvoj podeželja, nacionalne podpor e, regulativne posege in raziskave. 
Komisija namerava spodbujati javne storitve, ki temeljijo na IKT , nenazadnje s 
pomočjo svojih projektov e-Komisije, ki so bo lj pregledne, dostopne in cenejše. Vendar 
pa so izzivi še vedno veliki. V tehni čnem smislu obstaja potreba po skupnih vmesnikih, 
prenosu identitete iz enega sistema na drugega in sistemih avtenti čnosti. Potrebne 
organizacijske spremembe vklju čujejo nove na čine dela, novo znanje in spretnosti ter 
drugačna pravila. Ta vprašanja je na jbolje reševati na celovit na čin s pomo čjo pobud, 
kot sta nedavna akcijska na črta e-zdravje in e-javna naro čila. Komisija bo predlagala 
tudi akcijski na črt o e-upravi  in strateške smernice za javne storitve, ki temeljijo na 
IKT. Komisija bo te napore podprla s pomo čjo omejenega števila priznanih 
demonstratorjev, ki bodo preverjali tehni čne, pravne in organizacijske rešitve. 
Prednostne naloge in podro čje uporabe teh projektov bodo dolo čene v sodelovanju z 
državami članicami.  
                                                 
12 Agenda i2010 bo te priložnosti izkoristila skupaj z akcijskim na črtom o okoljskih tehnologijah 
(ETAP). 
 
SL 11   SL Pomemben prispevek IKT h kakovosti življenja  pogosto ostane neopažen, za četek pa 
je omejen. Zaradi ve čje prepoznavnosti Komisija predlaga sprožitev vodilnih pobud 
IKT za obravnavanje klju čnih družbenih izzivov. Tri za četne prednostne naloge so 
potrebe starajo če se družbe, varen in čist transport in ku lturna raznolikost . Prva 
pobuda bo obravnavala skrb za ljudi v starajo či se družbi  in se bo ukvarjala z 
tehnologijami za dobro po čutje ljudi, samostojno življe nje in zdravje. Druga bo 
obravnavala pametni avto, ki je pametnejši, varnejši in čistejši,  in se bo ukvarjala z 
okoljskimi vprašanji ter vprašanji varnosti, ki izhajajo iz pove čanega cestnega prometa. 
Tretja bo obravnavala digitalne knjižnice  z multimedijskimi viri, ki so lažji in bolj 
zanimivi za uporabo. Gradila bo na bogati evropski dediš čini in kombinirala 
multikulturna in multijezikovna okolja s tehno loškim napredkom in novimi modeli 
poslovanja. 
Če povzamemo, bo Komisija za uvedbo družbene agende i2010: 
Sprejela politi čne smernice o e-dostopnosti in ši rokopasovni pokr itosti (2005) 
Predlagala Evropsko pobudo o e-vklju čitvi (2008)  
Sprejela akcijski na črt o e-upravi in strateške smernice za javne storitve, ki temeljijo na IKT 
(2006) 
Sprožila demonstratorske projekte za teste na operativni ravni, za preverjanje tehnoloških, 
pravnih in organizacijskih rešitev za on-l ine dostop do javnih storitev (2007) 
Vzpostavila tri vodilne pobude IKT za „kakovost življenja“(2007) 
5. Z AKLJUČEK: I2010  V OKVIRU NOVEGA LIZBONSKEGA CIKLA UPRAVLJANJA 
POLITIKE  
Evropska unija je lizbonski strategiji dala nov zagon s poudar kom na partnerstvu za rast 
in zaposlovanje. i2010 bo prispeval k temu, da bo Evropa postala privla čnejša za 
investicije in inovacije v bla go in storitve, ki temeljijo na  znanju. Vsak udeleženec ima 
določeno vlogo v okviru svojih odgovornosti. 
• Evropska komisija  bo s pomo čjo lizbonskega programa Skupnosti in zlasti i2010 
prevzela vodenje pri: 
– oblikovanju predlogov za posodobitev pravnih okvirov za elektronske komunikacije, 
informacijsko družbo in medijske storitve, da bi v celoti izkoristila notranji trg; 
– uporabi finan čnih instrumentov Skupnosti za spodbuj anje investicij v strateške 
raziskave, da bi odpravila ozka grla razširjeni h inovacij IKT; 
– podpori politik za obravnavanje e-vklju čitve in kakovosti življenja. 
• Države članice  bi morale s pomo čjo programov nacionalnih reform, ki bodo sprejeti 
do sredine oktobra 2005, opredeliti prednostne naloge informacijske družbe v 
skladu z enotnimi smernicami za rast in zaposlovanje, ki pouda rjajo pomen IKT, 
 
SL 12   SL infrastrukture IKT in pomen IKT za zaposlovanje in izobraževanje. Ti programi bi 
državam članicam lahko pomagali, da bi: 
– zagotovile hiter in u činkovit prenos novega pravnega okvira, ki se nanaša na 
digitalno zbliževanje, s p oudarkom na odprtih in konkuren čnih trgih; 
– povečale raziskave IKT v nacionalnih prora čunih; 
– razvile moderne in interoperabilne ja vne storitve, ki temeljijo na IKT; 
– uporabile svojo veliko kupno mo č kot gonilno silo za inovacije v IKT; 
– sprejele ambiciozne cilje za razvoj info rmacijske družbe na nacionalni ravni. 
• Druge zainteresirane strani bi se morale vklju čiti v odprt in konstruktiven dialog za 
podporo družbi inovativnega zn anja. Zlasti industrijski  partnerji bi morali pove čati 
investicije v raziskave in tehnologijo IKT in konstrukt ivno vlagati napore v podro čja 
s kritičnimi ozkimi grli v razvoju digitalnega gospodarstva. 
Države članice bi posledi čno morale v skladu z novim lizbonskim ciklom oblikovanja 
politike letno poro čati o dosežkih v svojih poro čilih o izvajanju nacionalnih programov 
reform. Napredek v zvezi s tem bo analiziran v letnem poro čilu Komisije o lizbonskem 
napredku. 
Komisija bo hkrati razširila in  okrepila dialog z za interesiranimi stranmi in v zvezi s tem 
sodelovala z državami članicami, zlasti s pomo čjo odprte metode usklajevanja13. 
Komisija lahko na podlagi poro čil o napredku na primer pospešuje izmenjavo dobrih 
praks in spremlja vzpostavitev širokopasovni h storitev, storitev e-poslovanja in e-
uprave, investicij v raziskave IKT, social ne in gospodarske r azlike in digitalno 
pismenost. Posledica tega pa niso novi mehanizmi poro čanja držav članic, ki bi bili 
dodatna obremenitev k njihovim poro čilom o izvajanju nacionalnih programov reform. 
Komisija je z i2010 sprožila nov integriran  pristop politike informacijske družbe. 
Popolnoma v skladu z novim ciklom ob likovanja politike p onovno sprožene lizbonske 
strategije bo agenda i2010 prispevala h glavnemu lizbonskemu cilju, ki je trajnostna rast in zaposlovanje. 
                                                
 
13 Skupna prizadevanja za rast in zaposlovanje. Nadaljnji koraki pri izvajanju spremenjene 
lizbonske strategije, SEC(2005) 622.