1.Uvod

Uredba (ES) št. 450/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. februarja 2003 o indeksu stroškov dela (v nadaljnjem besedilu: ISD) () državam članicam določa skupni okvir za pripravo primerljivih indeksov in njihovo predložitev Komisiji. Komisija (Eurostat) na svojem spletišču objavlja četrtletna sporočila za javnost o indeksu stroškov dela na uro (), ki vsebujejo popoln sklop podatkov, razčlenjen po gospodarskih dejavnostih in komponentah stroškov dela. Spletišče vključuje tudi medčetrtletne in medletne stopnje rasti.

Komisija je julija 2003 sprejela Uredbo (ES) št. 1216/2003 (), ki natančneje določa postopke, ki jih morajo države članice upoštevati pri pošiljanju indeksov Komisiji, sezonske prilagoditve indeksov, ki jih je treba izvesti, in vsebino nacionalnih poročil o kakovosti. Marca 2007 je Komisija sprejela Uredbo (ES) št. 224/2007 (). Z njo se spreminja Uredba (ES) št. 1216/2003 in razširja obseg indeksa stroškov dela tako, da vključuje tudi gospodarske dejavnosti, opredeljene na področjih L, M, N in O NACE Revizije 1. V razširitev uporabe so vključene tudi netržne storitve. Netržne storitve pomenijo največji delež gospodarskih dejavnosti, opredeljenih na teh področjih, njihova dinamika pa se lahko razlikuje od dinamike tržnih storitev. Avgusta 2007 je Komisija sprejela Uredbo (ES) št. 973/2007 (). Z njo je bilo spremenjenih več uredb o posebnih statističnih področjih, med drugim tudi indeksu stroškov dela, da bi se lahko omogočilo izvajanje statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti iz klasifikacije NACE Revizija 2.

V skladu s členom 13 Uredbe (ES) št. 450/2003 Komisija vsaki dve leti predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu. Ker so bile pretekle serije analizirane v prejšnjih poročilih, se v tem poročilu preučuje kakovost podatkov o indeksu stroškov dela za referenčna četrtletja, ki segajo od tretjega četrtletja leta 2014 (2014Q3) do drugega četrtletja leta 2016 (2016Q2).

V Prilogi I k Uredbi (ES) št. 1216/2003 je kakovost indeksa stroškov dela opredeljena po naslednjih merilih: ustreznost, natančnost, točnost pošiljanja podatkov, dostopnost in jasnost, primerljivost, doslednost in popolnost.

V prejšnjem poročilu () je bil obravnavan napredek glede dostopnosti in jasnosti, ki je bil ocenjen kot zadovoljiv. To poročilo bo zato osredotočeno na izboljšave glede ustreznosti, popolnosti, točnosti, natančnosti in primerljivosti, pregledana pa bo tudi usklajenost podatkov o indeksu stroškov dela z nacionalnimi računi.

Posebna pozornost je namenjena problemu, ki nastaja, ker države članice ne zagotavljajo podatkov v določenih rokih, in posledicam zamud za kakovost objavljenih evropskih agregatov.

2.Splošni napredek od zadnjega poročila

Z zakonodajnega vidika od objave zadnjega poročila v letu 2015 ni bilo sprememb.

V trenutnem obdobju poročanja si je Eurostat prizadeval poenostaviti in uskladiti standarde v zvezi s podatki in metapodatki (poročila o kakovosti), ki jih države članice pošiljajo Komisiji. Uporaba standarda Statistical Data and Metadata eXchange (SDMX) () (svetovna referenca za izmenjavo statističnih podatkov) za nomenklature in spremenljivke, ki se uporabljajo v podatkih o indeksu stroškov dela, je bila razširjena na vse države članice. Eurostat je začel posodabljati opredelitev strukture podatkov SDMX na novo različico, da bi omogočil zbiranje več neobveznih spremenljivk ter uskladil zbiranje podatkov o ISD z drugimi statističnimi področji. Preskusi izvajanja posodobljenih standardov so bili opravljeni v 12 državah članicah, izvajanje posodobitve v pripravi je predvideno za naslednje referenčno četrtletje (3. četrtletje leta 2016, 2016Q3), še prej pa bodo izvedeni nadaljnji preskusi. Med rezultati je bil tudi uspešen preskus prenosa podatkov o ISD v obliki SDMX v Evropsko centralno banko. Obe pobudi sta prispevali k poenostavitvi postopka priprave.

Poročila o kakovosti, ki so jih predložile države članice, so bila preseljena na novo različico orodja za obdelavo metapodatkov evropskega statističnega sistema (ESS Metadata Handler v2.13), tj. orodje informacijske tehnologije, ki vsaki državi članici omogoča, da na daljavo naloži svoja poročila o kakovosti in posodobi dele, ki so se v predhodnem letu spremenili, ne da bi jih bilo treba ponovno predložiti v celoti. Poleg tega to orodje informacijske tehnologije omogoča, da se nacionalna poročila o kakovosti shranijo v referenčni podatkovni zbirki Eurostata in s tem postanejo na voljo vsem uporabnikom.

Eno od področij, ki je še naprej deležno pozornosti, je skladnost ISD z drugimi statistikami o stroških dela, zlasti s četrtletnimi podatki o nacionalnih računih (glej točko 3.6). Analizirana je bila s teoretičnega in empiričnega vidika.

Eurostat je maja 2015 organiziral delavnico z državami članicami, namenjeno razpravi o kakovosti statistik o stroških dela. Ovrednotene so bile teme, kot so zbiranje podatkov (viri in tehnike vzorčenja), metodološka vprašanja, verodostojnost in skladnost, statistični procesi (prilagoditev delovnih dni), potrebe uporabnikov in prihodnji razvoj, sprejeti pa so bili tudi predlogi za izboljšave.

Eurostat je v času delovne skupine o statistiki trga dela (Labour Market Statistics, LAMAS) januarja 2016 predstavil rezultate novih preverjanj verodostojnosti podatkov o indeksu stroškov dela. Delovna skupina LAMAS je ta nova preverjanja kakovosti v celoti podprla in sklenila, da jih bo na nacionalni ravni izvajala, kolikor bo mogoče. Države, ki ne uporabljajo posredne metode za sezonske prilagoditve (plače/prejemki, ki ne spadajo v plačo, in agregati NACE), so se v okviru delovne skupine LAMAS oktobra 2016 dogovorile, da bodo ta postopek uvedle v naslednjih dveh četrtletjih.

Eurostat je v sporočilu za javnost, ki je bilo prvič izdano aprila 2016, začel objavljati tudi letne ocene stroškov dela na uro z razčlenitvijo po NACE. Te ocene temeljijo tako na ravneh stroškov dela kot na trendih indeksa stroškov dela in se pripravijo že tri mesece po koncu referenčnega obdobja. Področje zajemanja vključuje razčlenitev po NACE razen področja „L“ (poslovanje z nepremičninami).

Države članice so vzpostavile in vzdržujejo potrebno infrastrukturo za pripravo indeksa stroškov dela, Eurostat pa redno izboljšuje sistem za sprejem, preverjanje, obdelavo, shranjevanje in izkazovanje podatkov. Ti procesi, ki so leta 2005 postali v celoti operativni, se redno pregledujejo in posodabljajo.

3.Ovrednotenje kakovosti podatkov in učinek na evropske agregate

3.1Ustreznost

Kazalnik „spremembe stroškov dela na opravljeno uro“ je pomemben za analizo kratkoročnega in srednjeročnega gospodarskega razvoja. Komisija in Evropska centralna banka indeks stroškov dela na opravljeno uro, ki kaže kratkoročni razvoj stroškov dela, uporabljata za oceno morebitnega inflacijskega pritiska, ki ga povzroča razvoj dogodkov na trgu dela. Indeks je treba izračunati zelo hitro po tem, ko podatki postanejo na voljo, in sicer za vsako državo članico, vso Evropsko unijo (EU) in euroobmočje. Indeks stroškov dela je pomemben tudi za socialne partnerje, vključene v pogajanja o plačah, in samo Komisijo, da lahko spremlja kratkoročni razvoj na področju stroškov dela. Indeks stroškov dela je eden glavnih evropskih ekonomskih kazalnikov ().