Četrtek, 16. februar 2012

Sistemi zajamčenih vlog ***I

P7_TA(2012)0049

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2012 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o sistemih zajamčenih vlog (prenovitev) (COM(2010)0368 – C7-0177/2010 – 2010/0207(COD))

2013/C 249 E/32

(Redni zakonodajni postopek – prenovitev)

Evropski parlament,

ob upoštevanju obrazloženih mnenj o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, ki so jih v okviru Protokola št. 2 predložili danski parlament, oba domova nemškega parlamenta in švedski parlament, v katerih trdijo, da se osnutek zakonodajnega akta ne sklada z načelom subsidiarnosti,

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenj odborov za notranji trg in varstvo potrošnikov ter za pravne zadeve(A7-0225/2011),

ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog ne predvideva bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je ta predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih obstoječih besedil skupaj z njihovimi spremembami, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb,

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju in kakor je bilo prilagojeno v skladu s predlogi posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije;

(1) UL C 99, 31.3.2011, str. 1.

(2) UL C 77, 28.3.2002, str. 1.

Četrtek, 16. februar 2012

P7_TC1-COD(2010)0207

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 16. februarja 2012 z namenom sprejetja z namenom sprejetja Direktive 2012/…/EU Evropskega parlamenta in Sveta o sistemih zajamčenih vlog (prenova)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 53(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Potrebne so številne bistvene spremembe Direktive 94/19/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 1994 o sistemih zajamčenih vlog (3). Zaradi jasnosti bi bilo treba navedeno direktivo prenoviti.

(2) Da bi olajšali začetek opravljanja in opravljanje dejavnosti kreditnih institucij, je treba odstraniti razlike med zakonodajami posameznih držav članic, ki lahko izkrivljajo trg glede pravil o sistemih zajamčenih vlog, ki jih morajo te institucije upoštevati. [Sprememba 1]

(2a) Da bi v prihodnosti preprečili terjatve do sistemov zajamčenih vlog, bi se bilo treba osredotočiti na preventivne ukrepe in nadzor, s čimer bi zagotovili usklajeno in pregledno oceno poslovnih modelov novih in obstoječih akterjev na podlagi skupnega pristopa, o katerem se dogovorijo Evropski nadzorni organ (Evropski bančni organ), ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (4) (EBA) ter pristojni organi, posledica česar bi lahko bile dodatne nadzorne zahteve, omejitve dejavnosti, obvezne spremembe poslovnih modelov ali celo izključitev kreditnih institucij, ki se neodgovorno izpostavljajo tveganjem. [Sprememba 2]

(3) Ta direktiva predstavlja bistveni instrument za vzpostavitev notranjega trga z vidika tako svobode ustanavljanja kot svobode opravljanja finančnih storitev na področju kreditnih institucij, hkrati pa izboljšuje stabilnost bančnega sistema ter varstvo vlagateljev. Zaradi stroškov, ki jih propad kreditnih institucij povzroči gospodarstvu na splošno, ter negativnega učinka na finančno stabilnost in zaupanja vlagateljev je zaželeno ne le sprejeti določbe o izplačilih za vlagatelje temveč tudi ustvariti dovolj prožnosti tudi za to, da bodo lahko sistemi zajamčenih vlog izvedli preventivne in podporne ukrepe. Ker v tem primeru pridružene kreditne institucije same krijejo stroške sistema zajamčenih vlog, obstajajo ustrezne spodbude za zgodnje prepoznavanje težav v pridruženih kreditnih institucijah ter za preprečitev nevarnih primerov glede jamstva z ustreznimi ukrepi, kot so pogoji glede prestrukturiranja. Sistemi zajamčenih vlog, ki lahko delujejo tudi preventivno, so zaradi tega pomembna dopolnitev ukrepanju nadzornih organov pri vsakodnevnem nadzoru in v okviru redne likvidacije kreditnih institucij. Vendar bi morali za podporne ukrepe, ki jih zagotavljajo sistemi zajamčenih vlog, vedno veljati nekateri pogoji, njihovo ukrepanje pa bi moralo biti v skladu s konkurenčnim pravom. [Sprememba 3]

(3a) Ustrezne spodbude za učinkovito ukrepanje sistemov zajamčenih vlog obstajajo zlasti, kadar gre za največje možno ujemanje med njihovim področjem pristojnosti in področjem, za katerega se nosijo stroški propada kreditne institucije. Da bi upoštevali naraščajoče povezovanje notranjega trga, bi bilo zato treba omogočiti povezavo med sistemi zajamčenih vlog različnih držav članic ali ustvariti ločene prostovoljne čezmejne sisteme. Predpogoja za pridobitev odobritve pristojnih organov bi morala biti zadostna stabilnost in uravnotežena sestava novih in obstoječih sistemov zajamčenih vlog. Preprečiti je treba negativne učinke na finančno stabilnost, na primer kadar bi bilo zajetih več kreditnih institucij z visokim tveganjem, ki bi v lastnem sistemu zajamčenih vlog predstavljale zgolj povprečno tveganje, prispevki pa bi bili odvzeti iz obstoječih jamstvenih sistemov. [Sprememba 4]

(4) Direktiva 2009/14/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o spremembah Direktive 94/19/ES o sistemih zajamčenih vlog glede stopnje kritja in rokov za izplačilo (5) Komisiji nalaga, naj po potrebi predstavi predloge za spremembo Direktive 94/19/ES. Ta direktiva zajema uskladitev mehanizmov za financiranje sistemov zajamčenih vlog, možne modele za uvedbo prispevkov na podlagi tveganja, koristi in stroške morebitne uvedbe sistema zajamčenih vlog na ravni Unije, učinek različnih zakonodaj v zvezi s postopkom poravnave in protiterjatvami na učinkovitost sistema, uskladitev obsega kritih proizvodov in vlagateljev.

(5) Direktiva 94/19/ES temelji na načelu minimalnega usklajevanja. Posledično je bilo sedaj v Uniji ustanovljenih obstaja več sistemov zajamčenih vlog z zelo različnimi značilnostmi. To je povzročilo Zaradi oblikovanja skupnih zahtev glede sistemov zajamčenih vlog, ki veljajo povsod v Uniji, med drugim glede kritih vlog, stopnje kritja, ciljne ravni, pogojev za uporabo sredstev in načinov izplačila, je določena enotna raven zaščite za vlagatelje povsod v Uniji, pri čemer je za sisteme zajamčenih vlog zagotovljena enaka stabilnost. Poleg tega je izjemno pomembno izvajanje teh skupnih zahtev za sisteme zajamčenih vlog, da bi odpravili izkrivljanje trga za kreditne institucije in omejilo prednosti. Ta direktiva tako prispeva k dokončnemu oblikovanju notranjega trga za vlagatelje. [Sprememba 5]

(6) Ta direktiva bi morala omogočiti enake konkurenčne pogoje med kreditnimi institucijami, vlagateljem pa ponujati jasno razlago značilnosti sistemov zajamčenih vlog ter jim v interesu finančne stabilnosti služiti obveščanju vlagateljev o kritih in nekritih finančnih produktih ter zagotoviti informacije o delovanju sistemov zajamčenih vlog . Možnost, da bi preprečili propad kreditne institucije z ustreznimi ukrepi sistema zajamčenih vlog, bi morala ščititi zaupanje v finančno stabilnost in biti v interesu zasebnih vlagateljev, lokalnih organov, ki potrebujejo zaščito, ter predvsem malih in srednjih podjetij (MSP). S tem bi lahko preprečili tudi velik delež negativnih posledic propada kreditnih institucij, kot je nenadna izguba povezave z banko. V primerih, ko bi moral izplačilo kriti jamstveni sistem, bi morala ta direktiva zagotavljati hitro izplačilo vlagateljem, ki ga opravijo dobro delujoči in verodostojni sistemi zajamčenih vlog omogočati. Zaradi tega je treba zaščito vlog uskladiti in poenostaviti do največje možne mere. [Sprememba 6]

(7) Vlagatelji morajo biti pri vseh podružnicah, ki so v drugi državi članici kakor tisti, v kateri ima kreditna institucija svoj sedež, v primeru zaprtja plačilno nesposobne kreditne institucije zaščiteni z enakim jamstvenim sistemom kakor drugi vlagatelji institucije.

(8) Ta direktiva načelno zahteva, da se mora vsaka kreditna institucija vključiti v sistem zajamčenih vlog. Država članica, ki dovoljuje podružnice kreditne institucije s sedežem v tretji državi, bi morala odločiti, kako uporabljati to direktivo za takšne podružnice in bi morala hkrati upoštevati potrebo po zaščiti vlagateljev in ohranjanju celovitosti finančnega sistema. Bistvenega pomena je, da so vlagatelji takšnih podružnic polno obveščeni o jamstvenih ukrepih, ki jih zadevajo.

(9) Čeprav so načeloma vse kreditne institucije članice sistema zajamčenih vlog, je treba priznati obstoj shem, ki ščitijo samo kreditno institucijo (institucionalna jamstvena shema) ter zlasti zagotavljajo njeno likvidnost in solventnost. Take sheme vlagateljem jamčijo več zaščite kot sistemi zajamčenih vlog. Kadar so take sheme ločene od sistemov zajamčenih vlog, je treba upoštevati njihovo dodatno vlogo zaščite za sisteme, ko se določajo prispevki članic k svojim sistemom zajamčenih vlog. Usklajena stopnja kritja ne bi smela vplivati na sheme, ki ščitijo samo kreditno institucijo, razen v primeru izplačila vlagateljem. Vlagatelji bi morali imeti zahtevke pri vseh shemah, še zlasti če ni vzajemnega jamstvenega sistema, ki bi zagotavljal zaščito. Zaradi tega se iz te direktive ne sme izključiti nobene sheme ali sistema. [Sprememba 7]

(9a) Vse kreditne institucije bi morale biti vključene v sistem zajamčenih vlog, ki ga priznava ta direktiva, s čimer se zagotovijo visoka stopnja zaščite potrošnikov in enaki konkurenčni pogoji za kreditne institucije ter prepreči zakonodajna konkurenca. Sistem zajamčenih vlog bi moral biti zmožen to zaščito zagotavljati kadar koli. [Sprememba 8]

(9b) Glavna naloga sistema zajamčenih vlog je zaščita vlagateljev pred posledicami nesolventnosti kreditne institucije. Sistemi zajamčenih vlog bi morali biti zmožni to zaščito zagotavljati na različne načine. Zato bi morali biti na eni strani spektra delovanja sistemov zajamčenih vlog sistemi z izključno nalogo izplačevanja (angl. „paybox“). [Sprememba 9]

(9c) Sistemom zajamčenih vlog bi moralo biti omogočeno tudi, da presežejo izključno nalogo izplačevanja, in sicer z zahtevo, da morajo pridružene kreditne institucije priskrbeti dodatne informacije, na podlagi katerih bi ustvarili sistem zgodnjega opozarjanja. Tako bi lahko prispevke na podlagi tveganj dovolj zgodaj prilagodili ali predlagali preventivne ukrepe za prepoznana tveganja. V primeru grozečih neravnovesij bi morali sistemi zajamčenih vlog imeti možnost, da se odločijo o podpornih ukrepih ali da svoja sredstva uporabijo za redno likvidacijo problematičnih kreditnih institucij, da bi preprečil stroške povračil vlagateljem ter druge negativne učinke nesolventnosti. [Sprememba 10]

(9d) Na drugi strani spektra delovanja sistemov zajamčenih vlog bi za slednje morala obstajati možnost, da prevzamejo obliko institucionalne jamstvene sheme, kot je opredeljeno v členu 80(8) Direktive 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij (6). Institucionalne jamstvene sheme ščitijo kreditno institucijo samo ter zlasti zagotavljajo njeno likvidnost in solventnost. Pristojni organi bi jih morali priznati kot sisteme zajamčenih vlog, če izpolnjujejo vsa merila iz člena 80(8) Direktive 2006/48/ES in iz te direktive. S temi merili se zagotovi zlasti, da je kot v drugih sistemih zajamčenih vlog vedno na razpolago dovolj sredstev za morebitne primere izplačila. [Sprememba 11]

(10) Institucionalne jamstvene sheme so opredeljene v členu 80(8) Direktive 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij (preoblikovano) (7) in jih pristojni organi lahko priznajo kot sisteme zajamčenih vlog, če izpolnjujejo vse pogoje iz omenjenega člena in te direktive. [Sprememba 12]

(11) Med nedavno finančno krizo je neusklajeno povečanje stopenj kritja po vsej Uniji v nekaterih primerih povzročilo, da so vlagatelji prenašali denar na banke v državah, kjer so bile zajamčene vloge višje. Taka neusklajena povečanja so v času izjemnih situacij zmanjšala likvidnost bank. V času stabilnosti se lahko zgodi, da se vlagatelji zaradi različnih stopenj kritja odločijo za najvišje zaščiteno vlogo, ne pa za najprimernejši proizvod, ki je zanje najprimernejši . Te različne stopnje kritja lahko povzročijo izkrivljanje konkurence na notranjem trgu. Zato je treba pri vseh priznanih sistemih zajamčenih vlog zagotoviti skladno raven zaščite vlog ne glede na to, kje v Uniji so vloge locirane. Vendar pa so določene vloge, ki so povezane z osebnim položajem vlagatelja, lahko krite na višji stopnji, čeprav le za določen čas. [Sprememba 13]

(11a) V času finančne krize se je izkazalo, da obstoječi sistemi zajamčenih vlog ne zmorejo obvladati vseh izgub, da bi tako zaščitili vlagatelje. Zato je treba zagotoviti, da razpoložljiva finančna sredstva sistemov zajamčenih vlog ustrezajo določeni ciljni ravni in da se zbirajo tudi izredni prispevki. Kadar je to potrebno, bi morali imeti sistemi zajamčenih vlog urejene ustrezne alternativne finančne dogovore, s pomočjo katerih si zagotovijo kratkoročno financiranje, potrebno za plačilo terjatev do njih. [Sprememba 14]

(12) Za vse vlagatelje bi se morala uporabljati enaka stopnja kritja zakonita pravica v zvezi s sistemi zajamčenih vlog v skladu s stopnjo kritja, določeno v tej direktivi , ne glede na to, ali je v državi članici valuta euro in ne glede na to, ali je banka članica sistema, ki ščiti samo kreditno institucijo. Države članice, katerih valuta ni euro, bi morale imeti možnost, da zneske po valutni pretvorbi zaokrožijo, pri čemer pa ne smejo ogroziti enake zaščite vlagateljev. [Sprememba 15]

(13) Obseg kritja, predpisan v tej direktivi, na eni strani vključuje čim več vlog v interesu zaščite potrošnika, pa tudi stabilnosti finančnega sistema, na drugi strani pa bi se stroški financiranja takšnih sistemov morali upoštevati. Zato se zdi primerno določiti, da znaša usklajeni znesek kritja 100 000 EUR.

(14) Ta direktiva ohranja načelo usklajene omejitve na vlagatelja in ne na vlogo. Zato je treba upoštevati vloge vlagateljev, ki niso navedeni kot lastniki računa ali niso edini lastniki. Zato mora omejitev veljati za vsakega vlagatelja, čigar istovetnost je mogoče ugotoviti. To naj ne velja za kolektivne naložbene podjeme, za katere veljajo posebni zaščitni predpisi, ki se ne uporabljajo za take vloge.

(15) Državam članicam se ne sme preprečiti ustanavljanja sistemov, ki ščitijo pokojnine na splošno in ki bi morali delovati ločeno od sistemov Države članice bi morale zagotoviti, da so vloge, ki so rezultat različnih transakcij, v danem obdobju v celoti zaščitene s sistemom zajamčenih vlog. Državam članicam se ne sme preprečiti zaščite določenih vlog iz socialnih razlogov ali povezanih z nepremičninskimi transakcijami za osebne bivalne namene. Te vloge zajemajo tudi vloge v povezavi s pridobitvijo ali prodajo zasebnih stanovanjskih nepremičnin, vloge, ki so zaščitene iz nekaterih socialnih razlogov, opredeljenih v nacionalnem pravu in tiste, ki so povezane z življenjskimi dogodki, kot so rojstvo, poroka, razveza ter zlasti izplačevanje pokojnin, ki izhajajo iz nekaterih oblik zavarovalnine ali odškodnine. V vseh primerih pa bi bilo treba spoštovati pravila o državni pomoči. [Sprememba 16]

(16) Nujno je treba uskladiti metode financiranje sistemov zajamčenih vlog ali samih kreditnih institucij. Na eni strani bi morale kreditne institucije stroške financiranja nositi načeloma same, na drugi strani pa bi morala biti sposobnost financiranja teh sistemov sorazmerna z njihovimi obveznostmi. Da bi zagotovili, da imajo vsi vlagatelji podobno visoko stabilnost sistemov zajamčenih vlog v vseh državah članicah raven zaščite in da si sistemi zajamčenih vlog medsebojno posojajo denar samo v primerih, kadar je zadevni sistem zajamčenih vlog že poskušal z bistvenimi finančnimi ukrepi, je treba financiranje sistemov zajamčenih vlog uskladiti na visoki ravni. Vendar pa s tem ne sme biti ogrožena trdnost bančnega sistema v zadevni državi članici., bi morali za vse sisteme zajamčenih vlog predvideti enoten predhodni cilj finančnega kritja. [Sprememba 17]

(17) Da bi se omejila zaščita vlog do take mere, ki bi zagotavljala pravno jasnost in preglednost za vlagatelje, ter da se tveganja naložb ne bi prenesla na sisteme zajamčenih vlog, bi bilo treba iz obsega kritja izključiti določene finančne proizvode naložbene narave, zlasti tiste, ki niso vračljivi v nominalni vrednosti ter tiste, ki se glasijo na imetnika in ne na ime. [Sprememba 37]

(18) Določeni vlagatelji ne bi smeli biti upravičeni do zaščite vlog, zlasti javni organi ali druge finančne institucije. Glede na to, da jih je v primerjavi z drugimi vlagatelji po številu občutno manj, se tako v primeru propada banke zmanjša verjetnost, da bi to vplivalo na finančno stabilnost. Poleg tega imajo organi veliko lažji dostop do posojil kot državljani. Vendar bi morale države članice zagotoviti, da so krite tudi vloge lokalnih organov, ki potrebujejo zaščito. Nefinančna podjetja bi načeloma morala biti krita, ne glede na njihovo velikost. [Sprememba 18]

(19) Vlagatelji, katerih dejavnosti zajemajo pranje denarja v smislu člena 1(2) in (3) Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2005/60/ES z dne 26. oktobra 2005 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma (8) bi morali biti izključeni iz izplačil iz sistemov zajamčenih vlog.

(20) Stroški kreditnih institucij, ki sodelujejo v sistemu zajamčenih vlog, niso primerljivi s stroški, ki bi nastali zaradi množičnega dvigovanja bančnih vlog ne le v kreditni instituciji v težavah, temveč tudi v zdravih institucijah, če bi se porušilo zaupanje vlagateljev v stabilnost bančnega sistema.

(21) Treba je zagotoviti, da razpoložljiva finančna sredstva sistemov zajamčenih vlog ustrezajo določeni ciljni ravni in da se lahko zbirajo tudi izredni prispevki. Kadar je to potrebno, bi morali sistemi zajamčenih vlog imeti urejene ustrezne alternativne finančne dogovore, s pomočjo katerih si zagotovijo kratkoročno financiranje, potrebno za plačilo terjatev do njih.

(22) Sistemi zajamčenih vlog bi morali imeti zadostna finančna sredstva sistemov zajamčenih vlog bi se načeloma morala uporabljati za izplačila vlagateljem v primeru nesolventnosti kreditne institucije . V mnogih primerih pa bi bilo treba za preprečitev propada kreditne institucije izvajati podporne ukrepe, saj so tovrstni ukrepi pri jamčenju vlog pogosto učinkovitejši kot izplačilo vlagateljem. Poleg tega bi se lahko s temi ukrepi izognili nadaljnjim stroškom in negativnim učinkom na finančno stabilnost in povečanje zaupanja vlagateljev. Zaradi tega bi moralo biti možno, da se sredstva sistemov zajamčenih vlog uporabijo tudi za podporne ukrepe. Podporni ukrepi bi morali vedno vsebovati pogoje, ki jih mora izpolnjevati institucija, ki prejme podporo . Tovrstni ukrepi pa bi se lahko uporabili tudi za financiranje prenosov vlog na drugokreditno institucijo v povezavi z redno likvidacijo kreditne institucije , v primeru, da je to najcenejša alternativa za sistem zajamčenih vlog . Zato stroški, ki jih nosi sistem zajamčenih vlog, ne presegajo bi smeli presegati zneska kritih vlog pri zadevni kreditni instituciji. Do določene mere, ki jo omejuje Direktiva, pa se lahko uporabijo tudi za financiranje preprečitve propada bank. Taki ukrepi bi morai biti v skladu s pravili o državni pomoči. To pa Te možnosti delovanja sistemov zajamčenih vlog ne posega bi smele posegati v bodočo politiko Komisije v zvezi z ustanovitvijo nacionalnih reševalnih skladov za banke. [Sprememba 19]

(22a) Sredstva iz sistemov zajamčenih vlog se lahko uporabijo za financiranje neprekinjenega vodenja računa za delež kritih vlog institucije. [Sprememba 20]

(23) Razpredelnica 1 iz točke 14 Priloge I k Direktivi 2006/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o kapitalski ustreznosti investicijskih podjetij in kreditnih institucij (preoblikovano) (9) določenim sredstvom pripisuje tveganja. Navedeno prilogo bi bilo treba upoštevati in tako zagotoviti, da sistemi zajamčenih vlog vlagajo samo v sredstva z nizkim tveganjem.

(24) Ob prispevkih v sisteme zajamčenih vlog bi bilo treba upoštevati stopnjo tveganja, ki so ji njihovi člani izpostavljeni. S tem bi se odražali profili tveganj posameznih bank tudi njihovih posameznih poslovnih modelov , s čimer bi se omogočil pošten izračun prispevkov in spodbujalo poslovanje po manj tveganem poslovnem modelu. V ta namen bi bilo treba predvideti standardno metodo za določitev in izračun prispevkov na podlagi tveganja v sisteme zajamčenih vlog. Do takšne uskladitve bi se postopoma dalo priti z določitvijo glavnih kazalnikov, obveznih za vse države članice, in dodatnih, neobveznih kazalnikov na podlagi skupnega pristopa, dogovorjenega med EBA in pristojnimi orgain . Vendar se lahko narava tveganj, ki jih sprejmejo pridružene kreditne institucije, razlikuje glede na tržne razmere in poslovne dejavnosti kreditnih institucij. Zato je smiselno, da se sistemom zajamčenih vlog poleg standardne metode omogoči, da uporabijo tudi svoje nadomestne metode na podlagi tveganja, pod pogojem, da te metode na podlagi tveganja izpolnjujejo smernice, ki jih bo pripravil EBA po posvetovanju z Evropskim forumom zavarovateljev vlog (EFDI). Take nadomestne metode na podlagi tveganja upoštevajo profile tveganj posameznih bank, vodijo v natančnejše izračunavanje prispevkov, prilagojeno tržnim okoliščinam v državah članicah, in spodbujajo poslovanje po manj tveganem poslovnem modelu. Da bi upoštevali področja kreditnega sektorja s posebej nizkim tveganjem, ki so urejena s posebno nacionalno zakonodajo, bi bilo treba zagotoviti ustrezna zmanjšanja prispevkov, ki jih je treba plačati. [Sprememba 21]

(24a) Donosnost v nekaterih primerih se uporablja kot kazalec za zmanjševanje tveganja za premije, ki temeljijo na tveganju. Pri tem ni upoštevan poslovni model vzajemnih družb, ki si ne prizadevajo za čim večje povečanje dobička. Poleg tega lahko želja po hitremu dobičku ustvarja neprimerno spodbudo za sprejemanje bolj tveganih strategij. Treba bi bilo zavzeti celovitejši pogled na zanesljivost poslovnega modela. [Sprememba 22]

(25) Zaščita vlog je bistveni element za dokončno oblikovanje notranjega trga in nepogrešljivo dopolnilo sistema za nadzor kreditnih institucij zaradi solidarnosti, ki jo vzpostavi med vsemi institucijami na danem finančnem trgu v primeru plačilne nesposobnosti katere koli med njimi. Iz tega razloga bi moralo biti sistemom zajamčenih vlog omogočeno medsebojno posojanje denarja, če bi do take potrebe prišlo.

(26) Obdobje izplačila, ki bo od 31. decembra 2010 naprej znašalo največ šest tednov, ne prispeva k ohranjanju zaupanja vlagateljev in ne zadovoljuje njihovih potreb. Zato bi bilo treba rok za izplačilo zmanjšati na en teden pet delovnih dni, vendar ne manj kot en teden . [Spremembi 23 in 150/rev]

(26a) Pogosto pa potrebni postopki za kratek rok izplačila še ne obstajajo. Če pa se vlagateljem zagotovi, da bo rok izplačila kratek, nato pa se ga zaradi propada kreditne institucije ne spoštuje, lahko to trajno omaja zaupanje vlagateljev v sisteme zajamčenih vlog in tako spodkoplje njihovo stabilizacijsko delovanje in namen. Zaradi tega bi bilo treba državam članicam omogočiti, da v prehodnem obdobju do 31. decembra 2016 za izplačila sprejme rok 20 delovnih dni, če se po preverjanju pristojnega organa ugotovi, da skrajšani rok izplačila ni uresničljiv. V tem primeru bi morali do 31. decembra 2016 razviti in preizkusiti potrebne postopke za rok izplačila petih delovnih dni. Da bi pri tem zagotovili, da se vlagatelji v prehodnem obdobju do tega datuma pri propadu kreditne institucije ne bodo znašli v finančnih težavah, bi morali imeti vlagatelji možnost, da jim pristojni sistem zajamčenih vlog v petih delovnih dneh, vendar ne prej kot v enem tednu, izplača do 5 000 EUR za njihovo vlogo, ki je upravičena do povračila. [Spremembi 24 in 150/rev]

(27) Sistemi zajamčenih vlog v državah članicah, kjer je kreditna institucija odprla podružnice ali kjer neposredno opravlja svoje storitve, bi morali vlagatelje obveščati ter jim izplačati zahtevke v imenu sistema zajamčenih vlog v državi članici, kjer je bila kreditna institucija pooblaščena. Da bi se njihove naloge poenostavile, bi morali sistemi zajamčenih vlog, ki jih to morebiti zadeva, med seboj predhodno skleniti sporazume.

(28) Informacija je bistveni element zaščite vlagatelja. Zaradi tega bi bilo treba obveščati dejanske vlagatelje o njihovem kritju ter pristojnem sistemu zajamčenih vlog z izpiski računa, morebitne vlagatelje pa s standardiziranim informacijskim listom, ki bi ga morali podpisati. Vsebina takih obvestil bi morala biti enaka za vse vlagatelje in bodoče vlagatelje. Neurejena uporaba navedb zneska in obsega sistema zajamčenih vlog bi pri oglaševanju vsekakor lahko vplivala na trdnost bančnega sistema ali na zaupanje vlagatelja. Zaradi tega bi bilo treba pri oglaševanju omembo sistema zajamčenih vlog omejiti na kratko stvarno izjavo. Sistemi, ki ščitijo samo kreditno institucijo bi morali vlagatelje na jasen način obvestiti o svoji funkciji zakoniti pravici v okviru stopnje kritja, določene v tej direktivi, in o svojem načinu delovanja , ne da bi obljubljali neomejeno zaščito vlog. [Sprememba 25]

(29) Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (10) se uporablja za obdelavo osebnih podatkov v skladu s to direktivo.

(30) Možno je, da te direktiva ne povzroči odgovornosti držav članic ali njihovih pristojnih organov do vlagateljev, če so poskrbele za ustanovitev in uradno priznanje enega ali več sistemov, ki ščitijo vloge ali kreditne institucije same in zagotavljajo plačilo odškodnin ali zaščito vlagateljev pod pogoji iz te direktive.

(31) Komisija je s svojim Predlogom za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega bančnega organa z dne 23. septembra 2009 (11) predložila osnutek zakonodaje za ustanovitev evropskega sistema finančnih nadzornikov in navedla podrobnosti o strukturi takega novega nadzornega okvira, vključno z ustanovitvijo Evropskega bančnega organa.

(32) Kljub spoštovanju nadzora držav članic nad sistemi zajamčenih vlog bi moral EBA prispevati k izpolnitvi cilja v zvezi z olajševanjem začetka in opravljanja dejavnosti za kreditne institucije, hkrati pa bo vlagateljem zagotavljal učinkovito zaščito. Zaradi tega mora organ potrditi, da so pogoji iz te direktive za posojanje med sistemi zajamčenih vlog izpolnjeni, ter ob upoštevanju strogih omejitev iz te direktive navesti zneske, ki si jih vsak sistem lahko izposodi, skupaj z začetno obrestno mero in trajanjem posojila in kar najbolj zmanjšal tveganje za davkoplačevalce . V zvezi s tem bi moral EBA tudi zbirati podatke v zvezi s sistemi zajamčenih vlog, zlasti o zneskih, ki jih ti krijejo in ki so jih potrdili pristojni organi. Druge sisteme zajamčenih vlog mora obveščati o njihovi obveznosti posojanja. [Sprememba 26]

(33) Treba je uvesti učinkovit instrument za določitev usklajenih tehničnih standardov na področju finančnih storitev, da se zagotovijo enaki konkurenčni pogoji in ustrezna zaščita vlagateljev po Evropi. Take standarde je potrebno razviti zato, da se standardizira izračun prispevkov na podlagi tveganja. [Sprememba 27]

(34) Za zagotovitev smotrnega in učinkovitega delovanja sistemov zajamčenih vlog ter uravnoteženega upoštevanja njihovih položajev v različnih državah članicah bi mora EBA biti pristojen za reševanje sporov med njimi z zavezujočim učinkom.

(34a) Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 7. julija 2010, ki vsebuje priporočila Komisiji glede čezmejnega obvladovanja krize v bančnem sektorju, poudaril, da je nujen evropski mehanizem za reševanje bančnih kriz. Vzpostavitev takega mehanizma ne bi smela vplivati na zaščito vlagateljev, ki jo zagotavlja sistem zajamčenih vlog. [Sprememba 28]

(35) V zvezi s členom 5(5) bi morala biti KomisijaPooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije bi bilo treba prenesti na Komisijo, da bi prilagodili stopnjo kritja, kot je določena v tej direktivi, za vse vloge istih vlagateljev glede na inflacijo v Uniji na podlagi sprememb v indeksu cen življenjskih potrebščin. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. [Sprememba 29]

(35a) Komisijo bi bilo treba tudi pooblastiti za sprejetje osnutka tehničnih regulativnih standardov EBA, ki uvaja opredelitve pojmov in standardno metodo za izračunavanje prispevkov na podlagi tveganja kreditnih institucij v sisteme zajamčenih vlog, kot je opisano v tej direktivi v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010. EBA bi moral pripraviti ustrezne osnutke tehničnih regulativnih standardov in jih do 31. decembra 2012 predložiti Komisiji. [Sprememba 30]

(36) V skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji se lahko cilje ukrepov, ki jih je treba sprejeti, namreč uskladitev pravil v zvezi z delovanjem sistemov zajamčenih vlog, doseže le na ravni Unije. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za dosego navedenih ciljev.

(37) Obveznost prenosa te direktive v nacionalno pravo bi morala biti omejena na tiste določbe, ki pomenijo vsebinsko spremembo v primerjavi s predhodnima direktivama. Obveznost prenosa določb, ki so nespremenjene, izhaja iz predhodnih direktiv.

(38) Ta direktiva ne sme posegati v obveznosti držav članic glede rokov za prenos direktiv iz Priloge IV v nacionalno pravo –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Vsebina in področje uporabe

1. Ta direktiva določa pravila v zvezi z delovanjem evropskega sistema za nacionalne sisteme zajamčenih vlog, katerega namen je vlagateljem v Uniji zagotoviti enotno varnostno mrežo, ki ponuja visoko raven zaščite . [Sprememba 31]

2. Ta direktiva se uporablja za vse zakonsko predpisane ali z dogovorom vzpostavljene sisteme zajamčenih vlog, priznane v skladu s členom 3(1) in za vse njihove pridružene kreditne institucije , . Sistemi zajamčenih vlog imajo lahko obliko zakonsko predpisanih, z dogovorom vzpostavljenih, pa tudi institucionalnih jamstvenih shem v smislu člena 80(8) Direktive 2006/48/ES . [Sprememba 32]

3. Institucionalne jamstvene sheme, opredeljene v členu 80(8) Direktive 2006/48/ES, lahko pristojni organi priznajo kot sisteme zajamčenih vlog, če izpolnjujejo vse pogoje iz omenjenega člena in te direktive. [Sprememba 33]

4. Institucionalne Za namene te direktive se za jamstvene sheme, ki niso priznane po odstavku 3 in ki ne ščitijo vlog, ne smejo biti predmet te direktive, razen členu 3(1) , uporabljajo le drugi pododstavek člena 14(5), člen 14(6a) in dodstavek 9 Priloge III. [Sprememba 34]

4a. V primeru vzpostavitve evropskega sklada za reševanje bančnih kriz mora Komisija ob pomoči Evropskega bančnega organa zagotoviti, da bo ostala raven zaščite vlagateljev visoka. [Sprememba 35]

Člen 2

Opredelitve

1. V tej direktivi:

(a) „vloga“ pomeni: (i) kakršen koli pozitivni saldo, ki je posledica sredstev, ostalih na računu, ali začasnih stanj, ki so posledica običajnih bančnih transakcij, vključno z vezanimi depoziti, hranilnimi vlogami in registriranimi vlogami , in jih mora kreditna institucija vrniti po veljavnih pravnih in pogodbenih pogojih, ali (ii) kakršen koli dolg, evidentiran s potrdilom, ki ga je izdala kreditna institucija . [Sprememba 36] Delnice stanovanjskih hipotekarnih družb iz Združenega kraljestva in Irske, razen kapitalskih iz člena 2, se obravnavajo kot vloge. Instrument se ne obravnava kot vloga v nobeni izmed naslednjih okoliščin: — njegov obstoj se da dokazati samo s certifikatom, ki ni izpisek računa; kadar se glasi na imetnika in ne na ime ; [Sprememba 37] — kadar njegova glavnica ni odplačljiva po nominalni vrednosti; — kadar je njegova glavnica odplačljiva samo s posebnim jamstvom ali sporazumom s strani kreditne institucije ali tretje osebe;

(b) „upravičene vloge“ pomeni tiste vloge, ki niso izključene iz zaščite v skladu s členom 4;

(c) „krite vloge“ pomeni upravičene vloge, ki ne presegajo stopnje kritja iz člena 5;

(ca) „vlagatelj“pomeni imetnika oziroma v primeru skupnega računa skupni imetnik vloge; [Sprememba 38]

(d) „skupni račun“ pomeni račun, odprt v imenu dveh ali več oseb ali nad katerim imata pravico dve ali več oseb in s katerim se lahko posluje na temelju podpisa ene ali več od teh oseb;

(e) „nerazpoložljiva vloga“ pomeni vlogo, ki je na temelju veljavnih zakonskih in pogodbenih pogojev sicer zapadla v plačilo in jo mora kreditna institucija plačati, vendar še ni plačana zaradi enega od naslednjih dveh razlogov: (i) pristojni organi na podlagi informacij, ki so jim dostopne ,ugotovijo, da po njihovem mnenju kreditna institucija zaradi vzrokov, ki so neposredno povezani z njenim finančnim položajem, ni sposobna vrniti vloge in tudi ni pričakovati, da bi to lahko storila. [Sprememba 39] Pristojni organi to ugotovijo čim prej in najpozneje pet delovnih dni po tem, ko so prvič ugotovili, da kreditna institucija ni vrnila zapadlih in vračljivih vlog; ali (ii) če ni ugotovitve iz točke (i), je pravosodni organ zaradi razlogov, povezanih neposredno s finančnim položajem kreditne institucije, sprejel odločitev, na temelju katere mirujejo zahtevki vlagateljev proti instituciji, če je bila ta odločitev sprejeta pred zgoraj navedeno ugotovitvijo;

(f) „kreditna institucija“ pomeni podjetje, opredeljeno v členu 4(1) Direktive 2006/48/ES;

(f-a) „preventivni in podporni ukrepi“ pomeni ukrepe, ki jih sprejmejo sistemi zajamčenih vlog, da bi preprečili propad pridruženih kreditnih institucij: (i) preverjanje finančnega položaja in profila tveganja pridruženih kreditih institucij ali podlage za načrtovanje pri ustanovitvi takšnih institucij ter pravice do informacij o bistvenih spremembah v zvezi z lastništvom in nadzorom; (ii) obveznost poročanja pridruženih kreditnih institucij o njihovem finančnem položaju, profilu tveganja, razvoju in načrtovanih spremembah poslovnega modela; (iii) določitev obveznih pogojev za omejitev obsega zajamčenih vlog ali za popolno ali delno omejitev nekaterih poslovnih dejavnosti, če na podlagi preverjanja ali drugih virov obstajajo razlogi, na podlagi katerih bi lahko sklepali, da obstaja neposredno ali akutno tveganje zatekanja k sistemu zajamčenih vlog; (iv) zbiranje prispevkov na podlagi profila tveganja posamezne institucije; (v) sporazum o izmenjavi informacij s pristojnimi organi, tudi zaupnih; (vi) izdajanje jamstev, posojil in vseh vrst likvidnostne in kapitalske pomoči, vključno z izpolnjevanjem zahtevkov tretjih oseb; [Sprememba 149/rev]

(fa) „ukrep v zvezi s pravilnim delovanjem kreditnih institucij“ pomeni ukrep za preprečitev aktivacije sistema zajamčenih vlog, vključno z: (i) pomočjo pri pridobitvi kreditne institucije, ki je postala nestabilna; (ii) prenosom vlog in ustreznega premoženja, vključno s poslovnimi področji, na premostitveno kreditno institucijo; (iii) prisilno združitvijo z drugimi kreditnimi institucijami; (iv) redno likvidacijo ob udeležbi sistema zajamčenih vlog; [Sprememba 40]

(g) „podružnica“ pomeni poslovno enoto, ki je pravno nesamostojni del kreditne institucije in vodi neposredno vse ali nekatere posle, povezane z dejavnostjo kreditne institucije v smislu člena 4(3) Direktive 2006/48/ES;

(h) „ciljna raven“ pomeni 1,5 % upravičenih kritih vlog, za kritje katerih je pristojen sistem zajamčenih vlog; [Sprememba 41]

(i) „razpoložljiva finančna sredstva“ pomeni gotovino, vloge in sredstva z nizkim tveganjem s preostalim časom do končne zapadlosti 24 mesecev ali manj, ki se lahko likvidirajo v roku, ki ne presega omejitve iz člena 7(1), in v vrednosti do 10 % zastavljenih sredstev; [Sprememba 42]

(ia) „zastavljena sredstva“ so plačilne obveznosti, ki so ustrezno visokokakovostno zavarovana in za katere veljajo naslednji pogoji: (i) zavarovanje sestavljajo sredstva z nizkim tveganjem, ki jih ne ovirajo kakršne koli pravice tretje strani in so na voljo izključno sistemu zajamčenih vlog, ki ima neodtujljivo pravico, da zahteva ta plačila; (ii) kreditna institucija je upravičena do donosa naložb, ki jih ima v lasti kot zavarovanje; (iii) za zavarovanje se uporabi normalna metoda tekoče izpostavljenosti, kreditne institucije pa bodo zagotovile, da je tržno vrednotenje zavarovanja najmanj enako obveznostim te kreditne institucije do sheme; in (iv) pri vrednotenju temeljnih sredstev se uporabijo odbitki, sistem zajamčenih vlog pa zahteva vzdrževanje tržne vrednosti temeljnih sredstev po odbitku; [Sprememba 43]

(j) „sredstva z nizkim tveganjem“ so sredstva, ki spadajo v eno izmed kategorij iz prve in druge kategorije razpredelnice 1 točke 14 Priloge I k Direktivi 2006/49/ES, izključijo pa se druge postavke kvalificiranih izdajateljev, kakor je opredeljeno v točki 15 navedene priloge;

(k) „matična država članica“ pomeni državo članico, v kateri ima kreditna institucija svoj sedež v smislu člena 4(7) Direktive 2006/48/ES;

(l) „država članica gostiteljica“ pomeni državo članico, v kateri ima kreditna institucija podružnico ali v kateri opravlja svoje storitve v smislu člena 4(8) Direktive 2006/48/ES;

(m) „pristojni organi“ pomeni pristojne organe, opredeljene v členu 4(4) Direktive 2006/48/ES.

2. Kadar ta direktiva omenja Uredbo (EU) št. 1093/2010, je za namene te uredbe treba organe, ki upravljajo sisteme zajamčenih vlog, upoštevati kot pristojne organe v skladu s členom 4(2) Uredbe (EU) št. 1093/2010.

Člen 3

Članstvo in nadzor

1. Vsaka država članica na svojem ozemlju zagotovi ustanovitev in uradno priznanje enega ali več sistemov zajamčenih vlog.

To ne izključuje vzpostavitve s strani držav članic ali združitve sistemov iz različnih držav članic prek njih . Pristojni nacionalni nadzorni organ v sodelovanju z Evropskim bančnim organom odobri tak čezmejni sistem zajamčenih vlog. [Sprememba 44]

Pri priznavanju in potrjevanju sistemov zajamčenih vlog mora zadevni pristojni organ posebej paziti na zadostno stabilnost sistemov zajamčenih vlog v zvezi s pridruženimi kreditnimi institucijami in zagotoviti uravnoteženo sestavo članstva. [Sprememba 45]

Kreditna institucija lahko prevzema vloge le, če je članica takšnega sistema.

2. Če kreditna institucija ne izpolnjuje svojih obveznosti članice sistema zajamčenih vlog, so o tem nemudoma obveščeni pristojni organi, ki so ji izdali dovoljenje; le-ti skupaj z jamstvenim s sistemom zajamčenih vlog takoj storijo vse potrebno, vključno z izrekom kazni, da bi zagotovili izpolnjevanje obveznosti kreditne institucije. [Sprememba 46]

3. Če kreditna institucija svojih obveznosti kljub tem ukrepom ne izpolnjuje, lahko sistem, če nacionalna zakonodaja to dopušča in z izrecnim dovoljenjem pristojnih organov, kreditno institucijo obvesti o svoji nameri, da ji z odpovednim rokom najmanj en mesec odpove članstvo v sistemu. Vloge, ki so bile položene pred iztekom odpovednega roka, so še naprej zaščitene s popolnim jamstvom sistema. Če kreditna institucija po preteku odpovednega roka svojih obveznosti ne izpolni, sistem jamstev izvede izključitev.

4. Vloge, ki jih ima kreditna institucija, pooblaščena po členu 6 Direktive 2006/48/ES, ob preklicu njenega dovoljenja, so še naprej zaščitene z jamstvenim sistemom.

5. Pristojni organi redno nadzirajo skladnost vseh sistemov zajamčenih vlog iz člena 1 s to direktivo. [Sprememba 47]

Nadzor čezmejnih sistemov zajamčenih vlog opravlja Evropski bančni organ ob sodelovanju kolegija, sestavljenega iz predstavnikov pristojnih organov posameznih matičnih držav pridruženih kreditnih institucij. [Sprememba 48]

6. Države članice zagotovijo, da so alternativne metode, ki jih v skladu s členom 11(3a) sprejemejo sistemi zajamčenih vlog, skladni z določbami iz tega člena in s smernicami, ki jih v skladu s členom 11(5) pripravi Evropski bančni organ, da sistemi zajamčenih vlog redno preverjajo svoje mehanizme delovanja in se jih nemudoma obvesti, če pristojni organi v kreditni instituciji opazijo težave, ki bi lahko povzročile intervencijo sistema zajamčenih vlog. Evropski bančni organ usklajuje ukrepe držav članic. [Sprememba 49]

Taka preverjanja se opravijo najmanj na vsaka tri leta oziroma pogosteje , kadar to zahtevajo okoliščine. Prvo preverjanje se opravi do najpozneje 31. decembra 2013. [Sprememba 50]

Evropski bančni organ Evropskemu odboru za sistemska tveganja, ustanovljenem z Uredbo (EU) št. 1092/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o makrobonitetnem nadzoru nad finančnim sistemom Evropske unije in ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja (12), na lastno pobudo ali na pobudo tega odbora posreduje informacije o sistemih zajamčenih vlog, potrebne za analizo sistemskega tveganja. [Sprememba 51]

V zvezi s tem Evropski bančni organ redno vsaj vsakih pet let opravi medsebojne strokovne preglede v skladu s členom 15 [Uredbe o Evropskem bančnem organu] členom 30 Uredbe (EU) št. 1093/2010 . Obseg takšnih pregledov zajema prakse upravljanja podjetja iz odstavka 7a . Sistemi zajamčenih vlog so pri izmenjavanju podatkov z Evropskim bančnim organom zavezani k poklicni skrivnosti iz člena 56 navedene uredbe člena 70 Uredbe (EU) št. 1093/2010 .

Poleg tega ima Evropski bančni organ pooblastilo, da vsako leto na podlagi posodobljenih scenarijev v skladu s različnimi scenariji vnaprej določenih prelomnic preuči odpornost sistemov zajamčenih vlog na izjemne situacije, in s tem ugotovi, ali je potrebna prilagoditev trenutnega modela izračunavanja in ciljne ravni. V tem kontekstu test izjemnih situacij temelji na scenariju z majhnim vplivom, scenariju s srednjim vplivom in scenariju z velikim vplivom. [Sprememba 52]

7. Države članice zagotovijo, da imajo sistemi zajamčenih vlog kadar koli in na njihovo zahtevo dostop do vseh podatkov o svojih članicah, ki so potrebni za pripravo izplačila vlagateljem, vključno z oznakami iz člena 4(2). Podatke, potrebne za opravljanje testov izjemnih situacij, je treba redno pošiljati sistemom zajamčenih vlog. Take podatke je treba spremeniti v anonimne. Prejeti podatki se lahko uporabijo le za opravljanje testov izjemnih situacij, analizo zgodovinskega razvoja odpornosti sistemov zajamčenih vlog ali za pripravo izplačil in se ne smejo zadržati dlje, kot je to potrebno za omenjena namena so zaupni . [Sprememba 53]

7a. Države članice zagotovijo, da imajo njihovi sistemi zajamčenih vlog zanesljive prakse upravljanja podjetja, da:

(a) njihovi organi vključijo najmanj enega neizvršnega člana, postopki imenovanja pa so odprti in pregledni;

(b) pripravijo letno poročilo o svojih dejavnostih. [Sprememba 54]

Člen 4

Upravičenost vlog

1. Naslednje vloge so izključene iz kakršnega koli vračila prek sistemov zajamčenih vlog:

(a) s pridržkom člena 6(3) vloge drugih kreditnih institucij v svojem imenu in za svoj račun;

(b) vsi instrumenti, ki spadajo pod opredelitev „lastna sredstva“ iz člena 57 Direktive 2006/48/ES;

(c) vloge, povezane s transakcijami, na podlagi katerih so bile osebe v kazenskem postopku obsojene zaradi pranja denarja v smislu člena 1 (C) Direktive Sveta 91/308/EGS člena 1(2) Direktive 2005/60/ES; [Sprememba 55]

(ca) vloge, o katerih sta se vlagatelj in kreditna institucija pogodbeno dogovorila, da se uporabijo za izpolnitev določenih obveznosti vlagatelja do kreditne institucije ali druge stranke, če vlagatelj lahko na podlagi zakonskih določil ali pogodbenih dogovorov znesek vloge poračuna ali se znesek samodejno poračuna za takšne obveznosti v okoliščinah, v katerih bi vloga sicer postala nerazpoložljiva; [Sprememba 56]

(d) vloge finančnih institucij, kakor so opredeljene v členu 4(5) Direktive 2006/48/ES;

(e) vloge investicijskih podjetij, kakor so opredeljene v členu 4(1)(1) Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov;

(f) vloge, katerih lastniki niso niso bili nikoli imenovani v skladu s členom 8(1) Direktive 2005/60/ES , ko so te postale nerazpoložljive ko so te postale nerazpoložljive, v trenutku aktivacije, med in po odplačilu jamstev za vloge ; [Sprememba 57]

(g) vloge zavarovalnic;

(h) vloge kolektivnih naložbenih podjemov;

(i) vloge pokojninskih in rentnih skladov, razen vlog v zasebnih pokojninskih sistemih ali sistemih poklicnega pokojninskega zavarovanja delodajalca, ki ni veliko podjetje; [Sprememba 58]

(j) vloge državnih ter centralnih, regionalnih in lokalnih upravnih organov; [Sprememba 59]

(k) dolžniški vrednostni papirji kreditne institucije ter obveznosti iz lastnih akceptov in menic.

2. Države članice zagotovijo, da kreditne institucije označijo vloge iz odstavka 1 na tak način, ki omogoča takojšnjo prepoznavo takih vlog.

2a. Vendar države članice zagotovijo, da so vloge lokalnih organov upravičene za povračilo iz sistema zajamčenih vlog, če izpolnjujejo enega od naslednjih pogojev:

(a) ne zaposlujejo rutinsko poklicnega blagajnika ali

(b) umik prispevkov bi resno ogrozil nemoteno opravljanje storitev lokalnih organov. [Sprememba 60]

Člen 5

Stopnja kritja

1. Države članice zagotovijo, da je v primeru nerazpoložljivosti vlog kritje celotnih vlog istega vlagatelja 100 000 EUR.

1a. Države članice poleg tega zagotovijo, da so v celoti zaščitene naslednje vloge:

(a) vloge, ki prihajajo od nepremičninskih transakcij v zvezi z zasebnimi stanovanjskimi nepremičninami za največ 12 mesecev po dobropisu zneska ali po tem, ko postanejo te vloge zakonito prenosljive;

(b) vloge, ki izpolnjujejo vidike, opredeljene v nacionalnem pravu, in so povezane s posebnimi dogodki v življenju, kot so poroka, razveza, upokojitev, odpoved, odpuščanje, invalidnost ali smrt vlagatelja, ter se zgodijo največ dvanajst mesecev po dobropisu zneska;

(c) vloge, ki izpolnjujejo vidike, opredeljene v nacionalnem pravu, in izhajajo iz nekaterih oblik zavarovalnine ali nadomestila za poškodbe pri kaznivih dejanjih ali krivičnih obsodbah, za največ dvanajst mesecev po dobropisu zneska ali po tem, ko postanejo te vloge zakonito prenosljive. [Sprememba 61]

2. Države članice zagotovijo, da imajo vlagatelji pravico do ravni kritja iz odstavka 1. Vendar pa lahko države članice odločijo, da so v primeru, ko stroški takih izplačil niso zajeti v členih 9, 10 ali 11, krite naslednje vloge: [Sprememba 62]

(a) vloge, ki prihajajo od nepremičninskih transakcij za zasebne bivalne namene za največ 12 mesecev po dobropisu zneska; [Sprememba 63]

(b) vloge, ki izpolnjujejo socialne vidike, opredeljene v nacionalnem pravu in so povezane s posebnimi dogodki v življenju, kot so na primer poroka, razveza, invalidnost ali smrt vlagatelja. To kritje ne presega obdobja 12 mesecev po takem dogodku. [Sprememba 64]

3. Odstavek 2 Odstavek 1 državam članicam ne preprečuje ohranitve ali uvedbe sistemov, ki ščitijo proizvode v zvezi s starostjo in pokojnine, če ti sistemi ne le ščitijo vloge, ampak tudi ponujajo razumljivo zaščito za vse proizvode in situacije, ki pridejo v zvezi z njimi v poštev. [Sprememba 65]

3a. Kar zadeva vloge v kreditnih institucijah ali v podružnicah tujih kreditnih institucij v državah članicah izpred 31. decembra 2010 in vloge vlagateljev, katerih glavno prebivališče je v državi članici, ki je pred 1. januarjem 2008 imela zakonsko predpisan sistem zajamčenih vlog z določeno ravnjo jamstva med 100 000 in 300 000 EUR za vloge, lahko zadevne države članice z odstopanjem od odstavka 1 odločijo, da dotedanja določena raven jamstva ostane nespremenjena. V tem primeru je treba ustrezno prilagoditi ciljno raven in prispevke na podlagi tveganja kreditnih institucij. [Sprememba 66]

4. Vloge je treba izplačati v valuti države članice , v kateri je bil voden račun. Če so zneski v eurih iz odstavka 1 preračunani v druge valute, so zneski, ki se dejansko izplačajo vlagateljem, enaki zneskom iz te direktive, ali v eurih. Kadar so vloge v drugi valuti, se vlagatelj lahko odloči, da znesek izplača v eni od naslednjih valut:

(a) do določenega datuma, o katerem se je dogovoril s pristojnimi organi in ki je pozneje, kot rok, določen v členu 7(1), v valuti, v kateri je bil voden račun, ali

(b) v valuti države članice, v kateri je bil voden račun.

Pod točko (b) prvega pododstavka se uporabi menjalni tečaj za valuto, v kateri je bil voden račun - do dne, ko pristojni organi sprejmejo ugotovitev iz člena 2(1)(e)(i) ali ko pravosodni organ sprejme odločitev iz člena 2(1)(e)(ii). [Sprememba 67]

5. Države članice, ki zneske v eurih preračunavajo v svoje nacionalne valute, na začetku pri preračunavanju uporabijo menjalni tečaj, veljaven na … (13) dan začetka veljavnosti te direktive.

Države članice lahko zneske po valutni pretvorbi zaokrožijo, pri čemer pa tako zaokrožanje ne sme preseči 2 500 EUR.

Države članice brez poseganja v drugi pododstavek vsakih pet let stopnje kritja, pretvorjene v drugo valuto, prilagodijo znesku iz odstavka 1. Države članice lahko zaradi nepredvidenih dogodkov, kot je npr. nihanje tečajev, po posvetovanju s Komisijo stopnje kritja prilagodijo že prej.

6. Komisija v sodelovanju z Evropskim bančnim organom redno in najmanj na vsakih pet let preverja znesek iz odstavka 1. Po potrebi predloži Evropskemu parlamentu in Svetu predlog direktive za prilagoditev zneska iz odstavka 1, ob upoštevanju predvsem razvoja bančnega sektorja ter gospodarskega in denarnega položaja Unije. Prvo posodabljanje se opravi 31. decembra 2015, razen če nepredvideni dogodki zahtevajo zgodnejši pregled. [Sprememba 68]

7. Komisija lahko vsaj enkrat na pet let v skladu s členom 16 prilagodi zneske, omenjene delegirane akte glede rednega posodabljanja zneska, omenjenega v odstavku 1, v skladu z inflacijo v Evropski uniji na osnovi sprememb v harmoniziranem indeksu cen življenjskih potrebščin od predhodne prilagoditve , ki ga objavi Komisija.

Navedeni ukrep, namenjen spremembi nebistvenih določb te direktive, se sprejme v skladu s členom 16. [Sprememba 69]

Člen 6

Določitev izplačljivega zneska

1. Zgornja meja iz člena 5(1) velja za vse vloge pri isti kreditni ustanovi, ne glede na število, valuto in lokacijo v Uniji.

2. Pri izračunu zgornje meje po členu 5(1) se upoštevajo deleži vseh vlagateljev skupnega računa.

Če ni posebnih določb, dobijo vlagatelji enake dele vloženega zneska.

Države članice lahko določijo, da se vloge na računu, s katerim lahko kot člani poslovnega partnerstva, združenja ali podobne skupine brez pravne osebnosti razpolagata dve osebi ali več, pri izračunu zgornjih mej po členu 5(1) lahko združijo in obravnavajo kot vloge enega samega vlagatelja.

3. Če vlagatelj nima pravice neomejeno razpolagati z vloženimi zneski na računu, se zavaruje oseba z neomejeno pravico razpolaganja, če je ta oseba poznana ali je lahko identificirana, preden pristojni organi sprejmejo ugotovitev iz člena 2(1)(e)(i) ali pravosodni organi odločitev iz člena 2(1)(e)(ii). Če obstaja več oseb z neomejeno pravico razpolaganja, se pri izračunu zgornjih mej iz člena 5(1) upošteva delež, ki pripada vsakemu od njih na podlagi predpisov, ki veljajo za upravljanje vlog.

4. Referenčni datum za izračun izplačljivega zneska je datum, ko pristojni organi sprejmejo ugotovitev iz člena 2(1)(e)(i) ali ko pravosodni organ sprejme odločitev iz člena 2(1)(e)(ii). Obveznosti vlagatelja do kreditne institucije se ne upoštevajo pri izračunu izplačljivega zneska, pod pogojem, da ne gre za obveznosti vlagatelja, ki zapadejo na referenčni datum . [Sprememba 70]

5. Države članice zagotovijo, da lahko sistemi zajamčenih vlog od kreditnih institucij kadar koli zahtevajo, da jih obvestijo o skupnem znesku vlog posameznega vlagatelja.

6. Obresti na vloge, ki so se nabrale do datuma, ko so ustrezni pristojni organi sprejeli ugotovitev iz člena 2(1)(e)(i) ali ko je pravosodni organ sprejel odločitev iz člena 2(1)(e)(ii), vendar še niso bile knjižene v dobro, se povrnejo iz sistema zajamčenih vlog. Ne preseže se omejitev iz člena 5(1).

Če so obresti odvisne od vrednosti drugega finančnega instrumenta in jih zato ni mogoče določiti, ne da bi ogrozili povračilo znotraj roka iz člena 7(1), se povračilo takšnih obresti omeji na privzeto obrestno mero v skladu z nacionalno zakonodajo.

7. Države članice lahko odločijo, da se nekatere kategorije vlog, ki imajo v skladu z nacionalno zakonodajo socialni namen in za katere jamči tretja stranka v skladu s pravili o državni pomoči, ne upoštevajo pri seštevanju vlog istega vlagatelja pri isti kreditni instituciji, kot je navedeno v odstavku 1. V takšnih primerih je jamstvo tretje stranke omejeno na kritje, kot je določeno v členu 5(1).

7a. Države članice lahko sklenejo, da se za namene izplačila vloge vlagatelja pri isti kreditni instituciji v skladu s členom 7(1) ne združijo, temveč se v skladu s pravnimi predpisi države članice omogoči, da kreditne institucije nastopajo pod različnimi blagovnimi znamkami. Vloge pri isti kreditni instituciji in pod isto blagovno znamko se združijo, zanje pa se uporabi znesek kritja, določen v členu 5(1). Če izračun vodi do višjega zneska kritih vlog na vlagatelja in na kreditno institucijo, kot predvideno v členu 5, se ustrezno zvišajo prispevki v sistem zajamčenih vlog, izračunani v skladu s členoma 9 in 11.

Če se država članica odloči, da ne bo dovolila ločene zaščite vlog po blagovnih znamkah v eni sami kreditni instituciji, se za imetnika in za blagovne znamke ne bo ločeno jamčilo. Vloge za različne blagovne znamke iste kreditne institucije se ne smejo združevati čezmejno.

Kreditne institucije iz držav članic, ki izvajajo to določbo, ne morejo zagotoviti takšne stopnje kritja v svojih podružnicah v državah članicah, ki kreditnim institucijam ne dovoljujejo, da bi delovale pod različnimi blagovnimi znamkami. [Sprememba 71]

Člen 7

Izplačilo

1. Sistemi zajamčenih vlog morajo biti sposobni izplačati nerazpoložljive vloge v roku 7 dni petih delovnih dni in najpozneje teden dni po datumu, ko so ustrezni pristojni organi sprejeli ugotovitev iz člena 2(1)(e)(i) ali ko je pravosodni organ sprejel odločitev iz člena 2(1)(e)(ii).

Države članice se lahko odločijo, da za vloge iz člena 6(3) velja daljše obdobje za izplačilo. Vendar to obdobje ne preseže treh mesecev od datuma, ko pristojni organi sprejmejo ugotovitev iz člena 2(1)(e)(i) ali ko pravosodni organ sprejme odločitev iz člena 2(1)(e)(ii).

Države članice lahko sklenejo, da do 31. decembra 2016 velja rok za izplačilo 20 delovnih dni, če pristojni nadzorni organi po temeljitem pregledu ugotovijo, da sistemi zajamčenih vlog še ne morejo omogočati roka za izplačilo v petih delovnih dneh in vsaj enem tednu.

Če vlagatelj nima pravice neomejeno razpolagati z vloženimi zneski na računu iz člena 6(3), prejme izplačilo znotraj roka iz prvega pododstavka. To plačilo se upošteva, ko prejmejo izplačilo osebe z neomejeno pravico razpolaganja.

1a. Če države članice določijo rok za izplačilo v 20 delovnih dni v skladu z odstavkom 1, ki velja do 31. decembra 2016, sistem zajamčenih vlog vlagatelju na njegovo zahtevo v petih dneh in najpozneje v enem tednu izplača imetje, do katerega je upravičen, v enkratnem znesku do 5 000 EUR. [Sprememba 150/rev]

1b. Izplačilo iz odstavka 1 se lahko odloži v primerih, kadar:

(a) ni jasno, ali ima druga oseba zakonito pravico do izplačila ali pa je vloga predmet pravnega spora;

(b) za vlogo veljajo gospodarske sankcije, ki so jih naložile nacionalne vlade ali mednarodni organi;

(c) v zadnjih 24 mesecih ni bilo transakcije, povezane z vlogo (račun v mirovanju);

(d) znesek za izplačilo se obravnava kot del začasno visokega salda, kot je določeno v členu 5(1a); ali

(e) vsoto mora povrniti sistem zajamčenih vlog države gostiteljice v skladu s členom 12(2). [Sprememba 75]

2. Vlagateljem ni treba vložiti zahtevka pri sistemu zajamčenih vlog, da bi dobili izplačilo. Kreditna institucija v ta namen posreduje potrebne informacije o vlogah in vlagateljih, takoj ko to zahteva sistem.

3. Kakršna koli korespondenca med sistemom zajamčenih vlog in vlagateljem se mora sestaviti sestavi v uradnem jeziku Unije, ki ga kreditna institucija, pri kateri ima vlagatelj vloge, uporablja v dopisih vlagateljem , ali v uradnem jeziku oziroma uradnih jezikih države članice, v kateri je locirana zajamčena vloga. Če banka posluje neposredno v drugi državi članici, ne da bi tam imela odprte podružnice, se informacije zagotovijo v jeziku, ki ga je izbral vlagatelj, ko je odprl račun. [Sprememba 76]

4. Če je vlagatelj ali druga oseba s pravico udeležbe ali razpolaganja z zneskom na računu obdolžena kaznivega dejanja, ki izhaja ali je povezano s pranjem denarja iz člena 1 (2) Direktive 2005/60/ES, se lahko do izreka sodbe sodišča, ne glede na časovno omejitev iz odstavka 1, začasno ustavijo vsa plačila odškodnin iz sistema jamstev za hranilne vloge, ki zadevajo vlagatelja . [Sprememba 77]

4a. Izplačilo se ne izvede, če v zadnjih 24 mesecih ni bilo transakcije, povezane z vlogo, in je vrednost vloge nižja kot upravni stroški, ki bi nastali ob takem izplačilu. [Sprememba 78]

Člen 8

Terjatve do sistemov zajamčenih vlog

1. Države članice zagotovijo, da ima vlagatelj glede na pravico je pravica vlagatelja do odškodnine možnost ukrepati lahko povod za ukrepanje proti sistemu zajamčenih vlog. [Sprememba 79]

2. Brez poseganja v kakršne koli druge pravice na podlagi nacionalne zakonodaje in ob upoštevanju odstavka 3, imajo sistemi, ki opravljajo plačila v okviru zavarovanja vlog v nacionalnem okviru , pravico, da ob likvidacijskem postopku posežejo v pravice vlagatelja do višine njihovih plačil.

Pravice, za katere velja pravica do subrogacije iz tega odstavka, se uvrščajo takoj za pravicami vlagateljev iz odstavka 1 in pred vsemi drugimi pravicami v zvezi s stečajnim upraviteljem. [Sprememba 80]

3. Če sistemi zajamčenih vlog posodijo drugemu sistemu v skladu s postopkom iz člena 10, imajo sistemi zajamčenih vlog, ki dajejo posojila, v razmerju s posojenim zneskom pravico, da ob likvidacijskem postopku posežejo v pravice vlagateljev do višine njihovih plačil.

Pravica do subrogacije se ne izvrši, preden posojilo ne zapade v plačilo v skladu s členom 10(2)(b). Če se likvidacijski postopek konča pred tem datumom, se pravica do subrogacije razširi na likvidacijske postopke, ki se plačajo v sistem, ki najema posojilo.

Pravice, za katere velja pravica do subrogacije iz tega odstavka, so uvrščene na prvem mestu za pravicami vlagateljev iz odstavka 1 in pred vsemi drugimi pravicami v zvezi s stečajnim upraviteljem.

4. Države članice lahko omejijo čas, v katerem lahko vlagatelji, katerih vloge niso bile izplačane ali priznane s strani sistema v roku, določenem v členu 7(1), zahtevajo izplačilo svojih vlog. Takšen rok se določi do datuma, ko je treba registrirati pravice, v katere je posegel sistem zajamčenih vlog v skladu z odstavkom 2, in sicer v okviru postopka likvidacije v skladu z nacionalno zakonodajo.

Države članice pri določanju roka upoštevajo čas, ki ga potrebuje sistem zajamčenih vlog za zbiranje takšnih terjatev pred registracijo.

Člen 9

Financiranje sistemov zajamčenih vlog

1. Države članice zagotovijo, da imajo sistemi zajamčenih vlog vzpostavljene ustrezne sisteme za določanje svojih potencialnih obveznosti. Razpoložljiva finančna sredstva sistemov zajamčenih vlog so sorazmerna s temi obveznostmi.

Sistemi zajamčenih vlog povečajo pridobijo razpoložljiva finančna sredstva z rednimi prispevki tako, da vsaj enkrat letno povečajo prispevek svojih članic 30. junija in 30. decembra vsako leto. To ne prepreči dodatnega financiranja iz drugih virov. Enkratne vstopne pristojbine se ne smejo zahtevati. [Sprememba 81]

Razpoložljiva finančna sredstva vsaj dosežejo ciljno raven. Če zmogljivost financiranja ne dosega ciljne ravni, se plačilo prispevkov nadaljuje vsaj dokler ni ponovno dosežena ciljna raven. Redni prispevek ustrezno upošteva poslovni cikel in ne znaša manj kot 0,1 % krite vloge. Dolžnost plačevanja prispevkov velja le, ko je vrednost sredstev v sistemu zajamčenih vlog nižja od ciljne ravni. Ko je bila ciljna raven prvikrat dosežena in če razpoložljiva finančna sredstva zaradi uporabljenih sredstev znašajo manj kot dve tretjini ciljne ravni, redni prispevek ne znaša manj kot 0,25 % upravičenih 0,25 % kritih vlog. [Sprememba 82]

2. Skupni znesek Razpoložljiva finančna sredstva sistema zajamčenih vlog imajo nizko stopnjo tveganja, nahajajo se v dovolj raznovrstnih oblikah naložb in naložb sistema v zvezi z eno osebo ne preseže 5 % njegovih ne presegajo 5 % razpoložljivih finančnih sredstev sistema, razen če za te vloge ali naložbe ne velja utež 0 % v skladu s prilogo VI, del I Direktive 2006/48/ES . Gospodarske družbe, ki so vključene v isto skupino za namene konsolidiranih računovodskih izkazov, v smislu Direktive Sveta 83/349/EGS (14) ali priznani mednarodni računovodski standardi, se za izračunavanje omejitev ta namen obravnavajo kot ena oseba. [Sprememba 83]

3. Če razpoložljiva finančna sredstva sistema zajamčenih vlog ne zadoščajo za izplačilo vlagateljem, ko vloge prenehajo biti razpoložljive, njegove članice plačajo izredne prispevke, ki ne presegajo 0,5 % njihovih upravičenih kritih vlog na koledarsko leto. To plačilo se izvrši en dan pred rokom iz člena 7(1). [Sprememba 84]

4. Skupni znesek prispevkov iz odstavkov 1 in 2 3 ne sme preseči 1 % upravičenih kritih vlog na koledarsko leto. [Sprememba 85]

Pristojni organi lahko v celoti ali delno začasno izvzamejo kreditno institucijo iz obveznosti iz odstavka 2, če bi znesek plačil iz odstavkov 1 in 2 ogrozil poravnavo terjatev drugih upnikov do te institucije. Takšna izjema se ne odobri za obdobje, ki je daljše od šest mesecev, vendar se lahko na zahtevo kreditne institucije obnovi. Zadevni znesek plačil se plača kasneje, ko plačilo ne ogroža več poravnavanja terjatev drugih upnikov. Finančna sredstva iz odstavkov 1, 2 in 3 se uporabijo predvsem za zaščito in izplačilo vlagateljem v skladu s to direktivo. Do ene tretjine razpoložljivih finančnih sredstev se lahko uporabijo preventivni in podporni ukrepi v smislu te direktive. V tem primeru sistem zajamčenih vlog predloži pristojnemu organu v roku enega meseca poročilo, v katerem dokaže, da je bila upoštevana omejitev na eno tretjino razpoložljivih sredstev. [Sprememba 86]

5. Finančna sredstva iz odstavkov 1, 2 in 3 tega člena se uporabijo predvsem za izplačilo vlagateljem v skladu s to direktivo.

Lahko se uporabijo tudi za financiranje prenosov vlog na drugo kreditno institucijo, v primeru če stroški, ki jih nosi sistem zajamčenih vlog, ne presegajo zneska kritih vlog pri zadevni kreditni instituciji. V tem primeru sistem zajamčenih vlog v enem mesecu od prenosa vlog predloži poročilo Evropskemu bančnemu organu, v katerem dokaže, da zgoraj navedena meja ni bila presežena. [Sprememba 87]

Države članice lahko sistemu zajamčenih vlog dovolijo, da uporablja njihova finančna sredstva za preprečitev propada banke, ne da bi bil omejen na financiranje prenosa vlog na drugo kreditno institucijo, če so izpolnjeni naslednji pogoji: [Sprememba 88]

(a) finančna sredstva sistema presegajo 1 % upravičenih vlog po takšnem ukrepu; [Sprememba 89]

(b) sistem zajamčenih vlog v enem mesecu od odločitve za takšen ukrep predloži poročilo Evropskemu bančnemu organu, v katerem dokaže, da zgoraj navedena meja ni bila presežena. [Sprememba 90]

Glede na posamezen primer in ob upoštevanju dovoljenja pristojnih organov po utemeljenem zahtevku zadevnega sistema zajamčenih vlog, se odstotek iz odstavka (a) lahko določi med 0,75 in 1 %. [Sprememba 91]

(5a) Sistemi zajamčenih vlog lahko uporabijo razpoložljiva finančna sredstva nad pragom iz odstavka 5 za preventivne in podporne ukrepe, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

(a) sistem zajamčenih vlog ima v primerjavi s pridruženimi kreditnimi institucijami ustrezne sisteme za nadzor in razvrstitev tveganj z ustreznimi možnostmi vplivanja;

(b) sistem zajamčenih vlog ima na voljo postopke in strukture za izbiro, izvedbo in spremljanje preventivnih in podpornih ukrepov;

(c) preventivni in podporni ukrepi, ki jih zagotavlja sistem zajamčenih vlog, so povezani s posebnimi zahtevami do kreditne institucije, ki potrebuje podporo; te zahteve vključujejo vsaj povečan nadzor nad tveganji, sistem zajamčenih vlog pa ima obsežne pravice preverjanja;

(d) pridružene kreditne institucije takoj posredujejo sistemu zajamčenih vlog sredstva, porabljena za preventivne in podporne ukrepe v obliki izrednih prispevkov, če so potrebna izplačila vlagateljem in finančna sredstva sistema zajamčenih vlog znašajo manj kot dve tretjini ciljne ravni; in

(e) sposobnost pridruženih kreditnih institucij, da plačajo izredne prispevke v skladu s točko d, se zagotovi z oceno pristojnega organa. [Sprememba 92]

5b. Finančna sredstva se lahko porabijo tudi za ukrepe v zvezi s pravilnim prenehanjem kreditnih institucij, če stroški, ki jih nosi sistem zajamčenih vlog, ne presegajo zneska kritih vlog pri zadevni kreditni instituciji. Kadar prenehanje nastopi na tak način, sistem zajamčenih vlog v enem mesecu od prenosa vlog predloži poročilo Evropskemu bančnemu organu, v katerem potrjuje, da stroški ne presegajo zneska kritih vlog. [Sprememba 93]

6. Države članice zagotovijo, da imajo sistemi zajamčenih vlog urejene ustrezne alternativne načine financiranja, s pomočjo katerih si zagotovijo kratkoročno financiranje, potrebno za plačilo terjatev do njih.

7. Države članice mesečno vsako četrtletje obvestijo Evropski bančni organ o znesku upravičenih vlog in kritih vlog v državah članicah na svojem ozemlju ter o znesku razpoložljivih finančnih sredstev njihovih sistemov zajamčenih vlog. Pristojni organi potrdijo te informacije potrdijo v enem mesecu in jih skupaj s tem potrdilom posredujejo Evropskemu bančnemu organuv 10 dneh po koncu vsakega meseca. [Sprememba 94]

Države članice zagotovijo, da so informacije iz prvega pododstavka vsaj enkrat letno objavljene na spletni strani sistema zajamčenih vlog in Evropskega bančnega organa . [Sprememba 95]

7a. Sistem zajamčenih vlog je v skladu s posebnimi vladnimi pravili in oblikuje poseben odbor, ki ga sestavljajo visoki predstavniki sistema, njegovi člani in ustrezni organi, ki pripravijo pregledne "naložbene smernice" za razpoložljiva finančna sredstva in o njih odločijo. Te smernice upoštevajo dejavnike, kot so enakovredno trajanje, kakovost, diverzifikacija in vzajemnost naložb. [Sprememba 96]

Člen 10

Najemanje posojil med sistemi zajamčenih vlog

1. Sistem ima pravico Države članice lahko dopustijo , da si izposoja od vseh ostalih sistemi zajamčenih vlog odobrijo kredite drugim sistemov zajamčenih vlog iz člena 1(2) znotraj Unije, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji: [Sprememba 97]

(a) sistem, ki najema posojilo, ne more izpolniti obveznosti iz člena 8(1) zaradi predhodnih plačil v skladu s prvim in drugim pododstavkom člena 9(5); [Sprememba 87]

(b) položaj iz točke (a) tega pododstavka je nastal zaradi pomanjkanja razpoložljivih finančnih sredstev iz člena 9;

(c) sistem, ki najema posojilo, je uporabil izredne prispevke iz člena 9(3);

(d) sistem, ki najema posojilo, se pravno zavezuje, da se bodo izposojena sredstva uporabila za plačilo terjatev v skladu s členom 8(1);

(e) za sistem, ki najema posojilo, trenutno ne velja obveznost, da je treba odplačati posojilo drugim sistemom zajamčenih vlog v skladu s tem členom;

(f) sistem, ki najema posojilo, pristojnim organom navede znesek zahtevanega denarja; [Sprememba 98]

(g) celotni znesek posojila ne sme preseči 0,5 % upravičenih kritih vlog sistema, ki najema posojilo; [Sprememba 99]

(h) sistem, ki najema posojilo, takoj obvesti Evropski bančni organ in države o razlogih, zakaj so zgoraj navedeni pogoji izpolnjeni, in o znesku zahtevanega denarja.

Znesek iz točke (f) prvega pododstavka se določi na naslednji način:

[znesek kritih vlog, ki se izplačajo v skladu s členom 8(1)] – [razpoložljiva finančna sredstva] + maksimalni znesek izrednih prispevkov iz člena 9(3)] [Sprememba 100]

Drugi sistemi zajamčenih vlog delujejo kot sistemi, ki dajejo posojila. Države članice, v katerih je vzpostavljenih več sistemov, zato določijo en sistem kot sistem te države članice, ki daje posojila, in o tem obvestijo Evropski bančni organ. Države članice lahko odločijo, ali sistem dajanja posojil dobi povračila od drugih sistemov zajamčenih vlog, vzpostavljenih v isti državi članici, in na kakšen način dobi ta povračila. [Sprememba 101]

Sistemi zajamčenih vlog, ki morajo odplačati posojilo drugim sistemom zajamčenih vlog v skladu s tem členom, ne dajejo posojil drugim sistemom zajamčenih vlog.

2. Za posojilo veljajo naslednji pogoji:

(a) Vsak sistem posodi znesek, ki je sorazmeren z zneskom upravičenih vlog v vsakem sistemu, ne da bi se upoštevali sistem, ki najema posojila, in sistemi zajamčenih vlog iz točke (a). Zneski se izračunajo v skladu z zadnjimi potrjenimi mesečnimi informacijami iz člena 9(7). [Sprememba 102]

(b) sistem, ki najema posojilo, odplača posojilo najpozneje v petih letih, vključno z letnimi obroki. Obresti se plačajo šele ob odplačilu;

(c) obrestna mera je določena vsaj na ravni, ki je enaka mejni stopnji pri dajanju posojil Evropske centralne banke v obdobju trajanja posojila; [Sprememba 103]

(ca) sistem, ki najema kredit, sporoči Evropskemu bančnemu organu začetno obrestno mero ter dobo odplačila posojila. [Sprememba 104]

3. Evropski bančni organ potrdi, da so bile izpolnjene zahteve iz odstavka 1, navede zneske, ki jih vsak sistem lahko posodi, kakor so izračunani v skladu z odstavkom 2(a), začetno obrestno mero v skladu z odstavkom 2(c) in trajanje posojila odstavkov 1 in 2 . [Sprememba 105]

Evropski bančni organ posreduje svoje potrdilo in informacije iz odstavka 1(h) sistemom zajamčenih vlog, ki dajejo posojila. To potrdilo in informacije prejmejo v dveh delovnih dneh. Sistemi zajamčenih vlog, ki dajejo posojila, takoj in najpozneje v dodatnih dveh delovnih dneh po prejemu izvršijo plačilo posojila sistemu, ki najema posojilo. [Sprememba 106]

5. Države članice zagotovijo, da prispevki, ki jih zaračuna sistem, ki najema posojila, zadoščajo za povračilo izposojenega zneska in za čimprejšnjo ponovno vzpostavitev ciljne ravni.

Člen 11

Izračun prispevkov v sisteme zajamčenih vlog

1. Prispevki v sisteme zajamčenih vlog iz člena 9 se določijo za vsako članico na podlagi stopnje tveganja, ki ji je izpostavljena. Kreditne institucije ne plačajo manj kot 75 % ali več kot 200 % 250 % zneska, ki bi ga morala prispevati banka s povprečnim tveganjem. Države članice se lahko odločijo, da članice sistemov iz člena 1(4) plačajo nižje prispevke v sisteme zajamčenih vlog, vendar ne manj kot 37,5 % zneska, ki bi ga morala prispevati banka s povprečnim tveganjem.

Države članice lahko omogočijo nižje prispevke za sektorje z nizkim tveganjem, ki jih ureja nacionalno pravo. [Sprememba 107]

1a. Države članice lahko zagotovijo, da za vse kreditne institucije, pridružene istemu centralnemu organu iz člena 3(1) Direktive 2006/48/ES, velja teža tveganja, določena za centralni organ in njegove pridružene institucije na konsolidirani podlagi. Države članice lahko odločijo, da kreditne institucije plačajo minimalni prispevek ne glede na znesek njihovih kritih vlog. [Sprememba 112]

2. Prilogi I in II opisujeta standardno metodo za določitev stopnje nastalega tveganja in izračun prispevkov temeljita na dejavnikih iz Priloge I in II članov v sistem zajamčenih vlog . [Sprememba 108]

3. Odstavek 2 se ne uporablja za sisteme zajamčenih vlog iz člena 1(2). [Sprememba 109]

3a. Sistemi zajamčenih vlog lahko ne glede na standardni pristop iz odstavkov 1 in 2 uporabijo svoje alternativne, od tveganja odvisne metode za določitev tveganja, ki so mu izpostavljene članice. Izračun prispevkov je sorazmeren s poslovnim tveganjem držav članic in v ustrezni obliki upošteva profile tveganj različnih poslovnih modelov. Alternativna metoda lahko kot osnovo za prispevke upošteva tudi aktivno stran bilance in upošteva kot kazalnike tveganja vsaj kapitalsko ustreznost, kakovost aktive ter likvidnost.

Ustrezni pristojni organi in Evropski bančni organ odobrijo vsako alternativno metodo, ki so v skladu s smernicami, ki jih Evropski bančni organ oblikuje v skladu s členom 11(5). Preverjanje upoštevanja smernice izvede Evropski bančni organ vsaj enkrat na pet let, v vsakem primeru pa ob kakršni koli spremembi sistemov zajamčenih vlog. [Sprememba 110]

4. Da se zagotovi določitev sestavnih delov učinkovito uskladitev opredelitev in metod iz dela A Priloge II, dobi Komisija ustrezna pooblastila. Ta osnutek regulativnih standardov se sprejme standardnega pristopa v skladu s členi 7 do 7d [Uredbe o Evropskem bančnem organu]. z odstavkoma 1 in 2, pripravi Evropski bančni organ osnutke regulativnih tehničnih standardov,po potrebi lahko razvije osnutek regulativnih standardov, ki s predlagi prilagoditev opredelitvam in metodam, da zagotovi polno primerljivost in se izogne izkrivljanju.

Evropski bančni organ predloži Komisiji v odobritev svoje osnutke regulativnih tehničnih standardov do 31 . decembra 2012 .

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010. [Sprememba 111]

4a. V analizah tveganja in za namene priprave osnutkov regulativnih tehničnih standardov Evropski bančni organ upošteva mehanizme nadzora upravljanja, ki so jih vzpostavile kreditne institucije. Prek evropskega sistema finančnega nadzora zagotovi tudi širjenje najboljših praks. [Sprememba 113]

5. Evropski bančni organ do 31. decembra 2012 v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1093/2010 izda smernice o uporabi dela B Priloge II v skladu s [členom 8 Uredbe o Evropskem bančnem organu] in o alternativnih postopkih ocenjevanja, ki temeljijo na tveganju in jih razvijejo sistemi zajamčenih vlog iz odstavka 3a . [Sprememba 114]

Člen 12

Sodelovanje znotraj Unije

1. Sistemi zajamčenih vlog ščitijo tudi vlagatelje podružnic, ki jih je kreditna institucija ustanovila v drugih državah članicah.

2. Vlagatelji pri podružnicah, ki jih ustanovijo kreditne institucije v drugih državah članicah ali v državah članicah, kjer posluje kreditna institucija, ki ima dovoljenje za delovanje v drugi državi članici, dobijo izplačilo iz sistema države članice gostiteljice v imenu sistema v matični državi članici. Sistem matične države da povračilo članice vnaprej priskrbi potrebna sredstva, s čimer sistemu države članice gostiteljice omogoči, da izpolni obveznost sistema matične države članice do izplačila vlagateljem iz odstavka 1 . [Sprememba 115]

Sistem države članice gostiteljice tudi obvešča zadevne vlagatelje v imenu sistema matične države članice in ima pravico prejemati korespondenco od teh vlagateljev v imenu sistema matične države članice.

3. Če kreditna institucija preneha biti članica sistema in se pridruži drugemu sistemu, se prispevki, plačani v šestih mesecih zadnjem letu pred prenehanjem članstva, povrnejo ali sorazmerno prenesejo na drug sistem, če ne gre za povišane redne prispevke v skladu s tretjim odstavkom člena 9(1) ali za posebne prispevke v skladu s členom 9(3) . To se ne uporablja, če je bila kreditna institucija izključena iz sistema v skladu s členom 3(3). [Sprememba 116]

4. Države članice zagotovijo, da sistemi zajamčenih vlog matične države članice izmenjujejo informacije iz člena 3(7) s tistimi v državah članicah gostiteljicah. Uporabljajo se omejitve, določene v tem členu.

Kreditne institucije, ki želijo prenesti sredstva iz enega sistema zajamčenih vlog v drugega prostovoljno, v skladu s to direktivo ta namen napovejo vsaj šest mesecev prej. V tem obdobju je kreditna institucija še vedno obvezna prispevati k svojemu izvirnemu sistemu zajamčenih vlog v smislu predhodnega in naknadnega financiranja. [Sprememba 117]

5. Da se omogoči učinkovito sodelovanje med sistemi zajamčenih vlog, zlasti kar zadeva ta člen in člen 10, sistemi zajamčenih vlog ali, kjer je to primerno, pristojni organi sprejmejo pisne dogovore o sodelovanju. Takšni dogovori upoštevajo zahteve iz Direktive 95/46/ES.

Sistemi zajamčenih vlog obvestijo Evropski bančni organ o obstoju in vsebini takšnih dogovorov. Lahko izda mnenja o takšnih dogovorih v skladu s členom 6(2)(f) in členom19 Uredbe (EU) št. 1093/2010. Če se pristojni organi ali sistemi zajamčenih vlog ne morejo dogovoriti ali če obstaja spor glede razlage takšnega dogovora, Evropski bančni organ rešuje spore v skladu s členom 11 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

Če takšnih dogovorov ni, to ne bo vplivalo na terjatve vlagateljev v skladu s členom 8(2) ali kreditnih institucij v skladu z odstavkom 3 tega člena.

Člen 13

Podružnice kreditnih institucij, ustanovljene v tretjih državah

1. Države članice preverijo, ali podružnice, ki jih ustanovijo kreditne institucije s sedežem zunaj Unije (kreditne institucije tretjih držav), razpolagajo z zaščito, ki je enakovredna zaščiti, predpisani v tej direktivi.

Če takšnega kritja ni, lahko države članice ob upoštevanju člena 38(1) Direktive 2006/48/ES zahtevajo, da se morajo podružnice, ki jih ustanovi kreditna institucija tretje države, vključiti v sisteme zajamčenih vlog, ki delujejo znotraj njihovega območja.

1a. Da bi Evropski bančni organ zagotovil dosledno uskladitev odstavka 1, oblikuje osnutek regulativnih tehničnih standardov, s katerimi določi splošna merila enakovrednosti.

Evropski bančni organ ta osnutek regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do […].

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010. [Sprememba 118]

2. Kreditna institucija zagotovi vlagateljem in možnim vlagateljem podružnic, ki jih je ustanovila kreditna institucija tretje države, ki ni članica sistema, ki deluje v državi članici, vse pomembne informacije o jamstvenih ukrepih za zaščitno njihovih vlog.

3. Informacije iz odstavka 2 morajo biti na voljo v uradnem jeziku ali jezikih države članice, v kateri je ustanovljena podružnica, in v drugih jezikih, če vlagatelj tako zahteva in podružnica temu lahko ugodi na način, kakor je predpisano z notranjo zakonodajo ter v jasni in razumljivi obliki. [Sprememba 151/rev]

Člen 14

Informacije vlagatelja

1. Države članice zagotovijo, da kreditne institucije svojim dejanskim in morebitnim vlagateljem posredujejo potrebne informacije o tem, v kateri sistem zajamčenih vlog znotraj Unije je včlanjena kreditna institucija in njene podružnice. Če vloga ni zajamčena v okviru sistema zajamčenih vlog v skladu s členom 4 členom 4(1)(a) do (g) ter (i) do (k) in členom 4(2) , kreditna institucija o tem ustrezno obvesti vlagatelje vlagatelja, ki mu kreditna institucija ponudi priložnost, da dvigne svoje vloge z vsemi pridobljenimi obrestmi in koristmi, brez kazni . [Sprememba 119]

2. Podatki se dajo na voljo možnim vlagateljem pred sklenitvijo pogodbe o sprejemanju vlog in jih podpišejo možni vlagatelji. V ta namen se uporabi obrazec iz Priloge III.

3. Informacije vlagateljem se zagotovijo na njihovih izpiskih računa. Med temi informacijami je potrdilo, da so vloge upravičene. Poleg tega se navede sklic na informacijski list iz Priloge III in mesto, kjer ga je mogoče najti. Informacijski list iz Priloge III se prav tako vsaj enkrat na leto priloži enemu od izpiskov vlagateljevih računov. Navede se lahko tudi spletna stran odgovornega sistema zajamčenih vlog.

Na spletnem mestu Evropskega bančnega organa se morajo nahajati potrebne informacije za vlagatelje, zlasti informacije o določbah o procesu in pogojih jamstev za vloge iz te direktive. [Sprememba 120]

4. Informacije iz odstavka 1 morajo biti na razpolago v skladu z notranjimi predpisi in v uradnem jeziku ali jezikih države članice, v kateri je bila podružnica ustanovljena, in v drugih jezikih, če vlagatelj tako zahteva in podružnica temu lahko ugodi . [Sprememba 121]

5. Države članice omejijo uporabo informacij iz odstavka 1 odstavkov 1,2 in 3 pri oglaševanju. na stvarno omembo sistema, ki jamči za proizvod, na katerega se nanaša oglaševanje. [Sprememba 122]

Kreditne institucije, ki so članice sistema iz člena 1(3) in 1(4) ustrezno obvestijo vlagatelje na ustrezen in lahko razumljiv način o delovanju sistema zajamčenih vlog . Pri tem kreditne institucije zagotavljajo vlagateljem informacije o maksimalnem zavarovalnem kritju in ostale zadeve v zvezi s sistemom zajamčenih vlog. Med temi informacijami morda ni sklica na neomejeno kritje vlog. [Sprememba 123]

6. Če se kreditne institucije združijo, bodo njihovi vlagatelji obveščeni o združitvi vsaj en mesec preden postane združitev pravno veljavna. Vlagatelji se obvestijo, da bodo ob začetku veljavnosti združitve vse njihove vloge pri posameznih bankah, seštete, da se določi njihovo kritje v okviru sistema zajamčenih vlog. Od obvestila o združitvi imajo vlagatelji tri mesece časa, da svoje vloge, vključno z vsemi pridobljenimi obrestmi in koristmi, v kolikor presegajo znesek, zajamčen v členu 5 (1), prenesejo na drugo banko ali znamko banke, in sicer brez kazenskih zneskov. Če bo v tem trimesečnem obdobju znesek iz člena 5(1) presežen, se stopnja zaščite razširi tako, da se znesek iz člena 5(1) pomnoži s številom združenih kreditnih institucij. [Sprememba 124]

6a. V primeru izstopa ali izključitve kreditne institucije iz sistema zajamčenih vlog kreditna institucija o tem obvesti vlagatelje v roku enega meseca. [Sprememba 125]

7. Če vlagatelj uporablja internetno bančništvo, se informacije, ki jih je treba razkriti v skladu s to direktivo, sporočijo z elektronskimi sredstvi na takšen način, da je vlagatelj o tem obveščen, in na papirju, če za to zaprosi vlagatelj . [Sprememba 126]

7a. Države članice zagotovijo izvajanje določenih postopkov, da bi lahko sistem zajamčenih vlog posredoval informacije in učinkovito komuniciral z drugimi sistemi zajamčenih vlog, njihovimi pridruženimi kreditnimi institucijami in ustreznimi pristojnimi organi znotraj svoje jurisdikcije ter po potrebi z drugimi agencijami na čezmejni podlagi.[Sprememba 127]

Člen 15

Seznam pooblaščenih kreditnih institucij

Na seznamu pooblaščenih kreditnih ustanov, ki ga mora Komisija sestaviti na podlagi člena 14 Direktive 2006/48/ES, na pregleden način navede status vsake posamezne kreditne institucije glede na to direktivo. [Sprememba 128]

Člen 16

Izvrševanje pooblastila

1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov se na Komisijo prenese pod pogoji iz tega člena.

1a. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 5(7) se prenese na Komisijo za nedoločen čas od … (15).

1b. Evropski parlament ali Svet lahko kadar koli prekličeta pooblastilo iz člena 5(7). Z odločitvijo o preklicu navedeno pooblastilo preneha veljati. Odločitev začne učinkovati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na dan, ki je v njej določen. Preklic ne vpliva na veljavnost delegiranih aktov, ki so že v veljavi.

2. Takoj ko sprejme delegirani akt, Komisija hkrati obvesti Evropski parlament in Svet.

3. Pooblastila za sprejetje delegiranih aktov se podelijo Komisiji pod pogoji iz členov 17 in 18. Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 5(7), začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotujeta delegiranemu aktu v roku treh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu, ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da ne bosta nasprotovala delegiranemu aktu . To obdobje se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za tri mesece. [Sprememba 129]

Člen 17

Izvrševanje pooblastila

1. Evropski parlament ali Svet lahko kadar koli prekliče pooblastilo iz člena 16.

2. Institucija, ki je začela notranji postopek o morebitnem preklicu pooblastila, si o tem prizadeva obvestiti drugo institucijo in Komisijo v razumnem času pred sprejetjem končnega sklepa, pri čemer navede pooblastilo, ki bi lahko bilo preklicano, ter razloge za preklic.

3. Sklep o preklicu prekliče v njem opredeljeno pooblastilo. Veljati začne nemudoma ali na v njem navedeni datum. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. Objavi se v Uradnem listu Evropske unije. [Sprememba 130]

Člen 18

Ugovori zoper delegirane akte

1. Evropski parlament in Svet lahko ugovarjata zoper delegirane akte v dveh mesecih od datuma obvestila. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se to obdobje podaljša za en mesec.

2. Če po koncu tega obdobja niti Evropski parlament niti Svet nista ugovarjala zoper delegirani akt, se ta akt objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati na v njem navedeni datum.

Delegirani akt se lahko objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati pred koncem tega obdobja, če sta oba, Evropski parlament in Svet, obvestila Komisijo, da ne nameravata uvesti ugovorov.

3. Če Evropski parlament ali Svet ugovarjata zoper delegirani akt, ta akt ne stopi v veljavo. Institucija, ki ugovarja, navede razloge za ugovor zoper delegirani akt. [Sprememba 131]

Člen 19

Prehodne določbe

1. Prispevki v sisteme zajamčenih vlog iz člena 9 se razporedijo kar se da enakomerno, dokler ni dosežena ciljna raven iz tretjega pododstavka člena 9(1). [Sprememba 132]

1a. Če sistem zajamčenih vlog ne more določiti višine kritih vlog pridruženih kreditnih institucij do začetka veljavnosti te direktive, se ciljna raven v skladu s členom 2(1)(h) nanaša na upravičene vloge sistema. Od 1. januarja 2015 veljajo krite vloge kot osnova za določitev ciljne ravni za vse sisteme zajamčenih vlog. [Sprememba 133]

2. Vlagatelji, ki imajo dolžniške vrednostne papirje, ki jih izda ista kreditna institucija, in obveznosti iz lastnih akceptov ali menic, vloge, ki se glasijo na imetnika in ne na ime , vloge, katerih glavnica ni izplačljiva po nominalni vrednosti ali katerih glavnica je izplačljiva samo po nominalni vrednosti v okviru posebnega jamstva ali dogovora s strani kreditne institucije ali tretje stranke, se obvestijo, da njihove vloge ne bodo več krite v okviru sistema zajamčenih vlog.

3. Če določene vloge po prenosu te direktive ali Direktive 2009/14/ES v nacionalno zakonodajo niso več v celoti ali delno krite s sistemom zajamčenih vlog, lahko države članice dovolijo, da so takšne vloge krite do 31. decembra 2014, če so bile te vloge vplačane pred 30. junijem 2010. Po 31. decembru 2014 države članice zagotovijo, da noben sistem ne daje višjih ali celovitejših jamstev, kot so tista, ki jih zagotavlja ta direktiva, ne glede na to, kdaj so bile vloge vplačane.

4. Komisija do 31. decembra 2015 2. januarja 2014 predloži poročilo in, če je primerno, zakonodajni predlog Evropskemu parlamentu in Svetu, da določi, ali naj bi se obstoječi sistem v katerem navede, kako lahko sistemi zajamčenih vlog nadomestil z enotnim sistemom za celotno Unijo , ki delujejo v EU, z usklajevanjem Evropskega bančnega organa sodelujejo prek evropskega sistema, da bi uskladili svoje dejavnosti, preprečili tveganja, povezana s čezmejnimi dejavnostmi, in zaščitili vloge pred temi tveganji .[Sprememba 134]

5. Komisija v sodelovanju z Evropskim bančnim organom do 31. decembra 2015 predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o napredku pri izvajanju te direktive. To poročilo bi moralo zlasti zajemati možnost, da se na podlagi kritih vlog določi ciljna raven, ne da bi se zmanjšala :

— ciljno raven na podlagi kritih vlog, z oceno ustreznosti zadržanega odstotka ali z oceno ustreznosti drugih regulativnih možnosti; ciljna raven odraža neplačilo vlog v prejšnjih desetih letih v okviru zakonsko določene, pogodbene ali institucionalne jamstvene sheme iz člena 80(8) Direktive 2006/48/ES;

— kumulativni učinek regulativnih obveznosti kreditnih institucij, kot so kapitalske zahteve;

— povezavo med cilji zakonodaje o sistemih zajamčenih vlog in prihodnje zakonodaje o kriznem upravljanju;

— vpliv na raznolikost bančnih modelov, ob upoštevanju potrebe, da se ta ohrani;

— ustreznost sedanje stopnje kritja za vlagatelje.

V poročilu se tudi oceni, ali so zadeve iz prvega pododstavka opravljene tako, da se ohrani zaščita vlagateljev. [Sprememba 135]

Člen 20

Prenos

1. Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s členi 1, 2(1)(a), (c), (d), (f), (h)–(m), 2(2), 3(1), 3(3), 3(5)–3(7), 4(1)(d)–(k), 5(2)–5(5), 6(4)–6(7), 7(1)–(3), 8(2)–(4), 9–11, 12, 13(1)–(2), 14(1)–(3), 14(5)–(7), 19 in prilogami I-III to direktivo , najpozneje do 31. decembra 2012. Takoj sporočijo Komisiji besedilo teh določb in korelacijsko tabelo med temi določbami in to direktivo. [Sprememba 136]

Z odstopanjem od prvega pododstavka države članice do 31. decembra 2020 sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s tretjim pododstavkom člena 9(1), člena 9(3) in člena 10. [Sprememba 137]

Z odstopanjem od prvega pododstavka države članice do 31. decembra 2013 sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s členom 7(1) in 9(5). Vendar se odstotek upravičenih vlog iz člena 9(5)(a) ne uporablja pred 1. januarjem 2014. Do 31. decembra 2017 se uporablja delež v višini 0,5 % Po tem datumu in do 31. decembra 2020 se uporablja delež 0,75 %. [Sprememba 138]

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Vključijo tudi izjavo, da se v obstoječih zakonih in drugih predpisih sklici na direktive, razveljavljene s to direktivo, razlagajo kot sklici na to direktivo. Način sklicevanja in obliko izjave določijo države članice.

2. Države članice predložijo Komisiji besedilo temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga zajema ta direktiva.

Člen 21

Razveljavitev

Direktiva 94/19/ES in njene poznejše spremembe se razveljavijo z začetkom veljavnosti 31. decembra 2012 brez poseganja v obveznosti držav članic glede rokov za prenos v nacionalno zakonodajo in uporabo te direktve, navedeno v Prilogi IV.

Sklicevanja na razveljavljene direktive se štejejo za sklicevanja na to direktivo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge V.

Člen 22

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske Unije.

Člen 2(1)(b), (e), (g), člen 4(1)(a), (b) in (c), člen 5(1), člen 6(1), (2) in (3), člen 7(4), člen 8(1), člen 12(1), člen 13(3), člen 14(4) in členi 15-18 se uporabljajo od 1. januarja 2013.

Člen 23

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V …, Za Evropski parlament Predsednik Za Svet Predsednik

(1) UL C 99, 31.3.2011, str. 1.

(2) Stališče Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2012.

(3) UL L 135, 31.5.1994, str. 5.

(4) UL L 331, 15.12.2010, str. 12 .

(5) UL L 68, 13.3.2009, str. 3.

(6) UL L 177, 30.6.2006, str. 1.

(7) UL L 177, 30.6.2006, str. 1.

(8) UL L 309, 25.11.2005, str. 15.

(9) UL L 177, 30.6.2006, str. 201.

(10) UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

(11) Predlog za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega bančnega organa – COM(2009)0501.

(12) UL L 331, 15.12.2010, str. 1.

(13) Datum začetka veljavosti te direktive.

(14) Sedma direktiva Sveta 83/349/EGS z dne 13. junija 1983 o konsolidiranih računovodskih izkazih, ki temelji na členu 54(3)(g) Pogodbe (UL L 193, 18.7.1983, str. 1).

(15) Datum začetka veljavnosti te direktive.

Četrtek, 16. februar 2012

PRILOGA I Določitev prispevkov v sisteme zajamčenih vlog na podlagi tveganj 1. Uporabijo se naslednje formule: (a) znesek prispevkov članice na podlagi tveganj (b) delež tveganja članice (c) tveganju prilagojeni znesek prispevka članice pri čemer je: C i znesek prispevka i-te članice sistema zajamčenih vlog TC skupni znesek prispevkov, ki jih zbere sistem RS i delež tveganj i-te članice RA i tveganju prilagojeni znesek prispevka i-te članice RA k tveganju prilagojeni zneski prispevkov vsake izmed n članic CB osnova za prispevke (tj. do 1. januarja 2015 krite vloge oziroma dokler teh ni mogoče izračunati za vse institucije, ki so članice sistema zajamčenih vlog , upravičene vloge) [Sprememba 139] βi koeficient tveganja, pripisan i-ti članici v skladu s Prilogo II. 2. Uporabijo se naslednje formule: (a) skupni sestavljeni rezultat članice (b) sestavljeni vmesni rezultat članice glede na temeljne kazalnike (c) sestavljeni vmesni rezultat članice glede na dopolnilne kazalnike pri čemer je: ρi skupni sestavljeni rezultat i-te članice ρi COR skupni sestavljeni vmesni rezultat i-te članice glede na temeljne kazalnike ρi SUP skupni sestavljeni vmesni rezultat i-te članice glede na dopolnilne kazalnike ρi x spremenljivka za oceno tveganja i-te članice glede na posamezni temeljni ali dopolnilni kazalnik iz Priloge II x simbol določenega temeljnega ali dopolnilnega kazalnika.

Četrtek, 16. februar 2012

PRILOGA II Kazalniki, rezultati in teže za izračun prispevkov na podlagi tveganj DEL A Temeljni kazalniki 1. Za izračun prispevkov na podlagi tveganj se uporabijo naslednji temeljni kazalniki: Razred tveganja Kazalnik Razmerje Kapitalska ustreznost Postavke lastnih sredstev iz člena 57 (a) do (ca) Direktive 2006/48/ES in tveganju prilagojena sredstva iz člena 76 Direktive 2006/48/ES Lastna sredstva Tveganju prilagojena sredstva Kakovost sredstev Tvegana posojila Tvegana posojila Bruto posojila Donosnost Donos sredstev Tveganju prilagojen donos sredstev [Sprememba 140] Neto prihodek Povprečje skupnih sredstev Likvidnost Določijo države članice na podlagi člena 11(4) 2. Za izražanje profilov tveganj glede na temeljne kazalnike se uporabijo naslednji rezultati: Stopnja tveganja Kapitalska ustreznost Kakovost sredstev Donosnost Likvidnost Zelo nizko tveganje 1 1 1 1 Nizko tveganje 2 2 2 2 Srednje tveganje 3 3 3 3 Visoko tveganje 4 4 4 4 Zelo visoko tveganje 5 5 5 5 3. Naslednji rezultati se članici pripišejo na podlagi dejanskih vrednosti kazalnikov v danem razredu tveganja: Element Simbol (x) ρ x = 1 ρ x = 2 ρ x = 3 ρ x = 4 ρ x = 5 Kapitalska ustreznost CA x > 12,3 % 12,3 % ≥ x > 9,6 % 9,6 % ≥ x > 8,2 % 8,2 % ≥ x > 7 % x ≤ 7 % Kakovost sredstev AQ x ≤ 1 % 1 % < x ≤ 2,1 % 2,1 % < x ≤ 3,7 % 3,7 % < x ≤ 6 % x > 6 % Donosnost P x > 1,2 % 1,2 % ≥ x > 0,9 % 0,9 % ≥ x > 0,7 % 0,7 % ≥ x > 0,5 % x ≤ 0,5 % Likvidnost L Države članice lahko določijo pragove za vsak subjekt ρ xna podlagi člena 11(4) 4. Naslednje teže tveganj (koeficienti) se članici pripišejo na podlagi njenega sestavljenega rezultata: Sestavljeni rezultat (ρ) 1 < ρ ≤ 1,5 1,5 < ρ ≤ 2,5 2,5 < ρ ≤ 3,5 3,5 < ρ ≤ 4,5 4,5 < ρ ≤ 5 Koeficient tveganja (β) 75 % 100 % 125 % 150 % 200 % DEL B Dopolnilni kazalniki 1. Države članice določijo dopolnilne kazalnike Za izračun prispevkov na podlagi tveganj. V ta namen se lahko dodatno uporabijo nekateri ali vsi naslednji kazalniki: [Sprememba 141] Razred tveganja Kazalnik/Razmerje Opredelitev Kapitalska ustreznost Skupni kapital Skupni kapital Tveganju prilagojena sredstva Dodatni kapital (1) Dodatni kapital (1) ali Dodatni kapital (1) Skupna sredstva Tveganju prilagojena sredstva Kakovost sredstev Sredstva za izgube pri posojilih Sredstva za izgube pri posojilih ali Sredstva za izgube pri posojilih Čisti obrestni prihodki Prihodki od poslovanja Tveganju prilagojena sredstva Tveganju prilagojena sredstva Skupna sredstva Donosnost Stroški/prihodek Odhodki od poslovanja Prihodki od poslovanja Čisti dobiček Čisti dobiček Skupni kapital Likvidnost Določijo države članice na podlagi člena 11(5) 2. Za izražanje profilov tveganj glede na dopolnilne kazalnike se uporabijo naslednji rezultati: Stopnja tveganja Kapitalska ustreznost Kakovost sredstev Donosnost Likvidnost Zelo nizko tveganje 1 1 1 1 Nizko tveganje 2 2 2 2 Srednje tveganje 3 3 3 3 Visoko tveganje 4 4 4 4 Zelo visoko tveganje 5 5 5 5 3. Naslednje teže tveganj (koeficienti) se članici pripišejo na podlagi njenega sestavljenega rezultata: Sestavljeni rezultat (ρ) 1 < ρ ≤ 1,5 1,5 < ρ ≤ 2,5 2,5 < ρ ≤ 3,5 3,5 < ρ ≤ 4,5 4,5 < ρ ≤ 5 Koeficient tveganja (β) 75 % 100 % 125 % 150 % 200 % (1) Dodatni kapital = kapital – lastna sredstva na podlagi člena 57(a) do (h) Direktive 2006/48/ES.

Četrtek, 16. februar 2012

PRILOGA III Informacijska predloga za vlagatelja Če vaša kreditna institucija vaše vloge, ki zapade v plačilo in je plačljiva, ni plačala iz razlogov, ki so neposredno povezani z njenim finančnim položajem, prejmejo vlagatelji kot vlagatelj prejmete izplačila iz sistema zajamčenih vlog. [Navesti proizvod] [navesti ime kreditne institucije, ki vodi račun] je na splošno krit s strani pristojnega sistema zajamčenih vlog v skladu z Direktivo 2012/…/EU Evropskega parlamenta in Sveta o sistemih zajamčenih vlog (1). [Sprememba 142] Vsota, ki se krije z izplačilom, znaša največ 100 000 EUR na banko. To pomeni, da se za določitev stopnje kritja seštejejo vse vaše vloge iste banke v isti banki . Če ima imate na primer vlagatelj hranilni račun z 90 000 EUR in tekoči račun z 20 000 EUR s 40 000 EUR , prejme prejmete samo 100 000 EUR. [Sprememba 143] [Samo kjer pride v poštev]: Ta metoda se uporablja tudi, če banka kreditna institucija posluje pod različnimi poslovnimi imeni blagovnih znamk za svoje stranke . [navesti ime kreditne institucije, ki vodi račun] posluje tudi kot [navesti imena vseh ostalih izpostav iste kreditne institucije]. To pomeni, da se skupna vsota vlog pri eni ali več prej navedenih izpostav krije vsakokrat s 100 000 EUR. [Sprememba 144] V primeru skupnih računov zgornja meja 100 000 EUR velja za vsakega vlagatelja. [Samo kjer pride v poštev]: Vloge na računu, s katerim lahko kot člani poslovnega partnerstva, združenja ali podobne skupine brez pravne osebnosti razpolagata dve osebi ali več, se pri izračunu zgornje meje 100 000 EUR lahko združijo in obravnavajo kot vloge enega samega vlagatelja.] Vloge vseh malih vlagateljev in podjetij [če velja za državo članico: in lokalnih organov, ki potrebujejo zaščito] na splošno krijejo sistemi zajamčenih vlog. Izjeme za določene vloge so navedene na spletni strani pristojnega sistema zajamčenih vlog [vstavi spletno mesto pristojnega sistema zajamčenih vlog] . Vaša banka vas bo obenem na zaprosilo obvestila o tem, ali se določeni proizvodi krijejo ali ne. Če se vloge krijejo, banka to potrdi kreditna institucija to navede na vašem izpisku računa. [Sprememba 145] Pristojni sistem zajamčenih vlog [navesti ime in naslov, telefonsko številko, e-poštni naslov in spletno stran]. Vaše vloge (do 100 000 EUR) izplača v šestih tednih, od 31. decembra 2013 pa v enem tednu. petih [samo kjer pride v poštev: 20] delovnih dneh. [Če je ustrezno: na zahtevo pri sistemu zajamčenih vlog vam bo vaše dobroimetje izplačano do višine 5 000 EUR v petih delovnih dneh. Od leta 2017 dalje bodo vaše vloge (do 100 000 EUR) izplačane v petih delovnih dneh.] [Sprememba 146] Če vam jih ne izplača v navedenih rokih, stopite s sistemom zajamčenih vlog v stik, saj lahko čas za vložitev zahtevkov za izplačilo poteče po določenem časovnem roku poteče [vstaviti zadevno obdobje, ki velja v državi članici ter natančno navedbo sklica na nacionalni pravni akt ter zlasti člen, ki ureja te določbe] . Več informacij je na voljo na naslovu [navesti spletno stran pristojnega sistema zajamčenih vlog]. [Sprememba 147] [Samo kjer pride v poštev]: Za vašo vlogo jamči institucionalna jamstvena shema, ki [je/ni] priznana kot sistem zajamčenih vlog. Vaša kreditna institucija je del institucionalne jamstvene sheme. To pomeni, da se vse banke vse kreditne institucije , ki so članice tega sistema, medsebojno podpirajo, da bi preprečile propad kake banke nesolventnost . Če kljub temu pride do propada banke nesolventnosti , se vaše vloge izplačajo v v