EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 7.12.2011 
SEC(2011) 1470 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
Spremni dokument 
K UREDBI EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
o vzpostavitvi instrumenta za fina nciranje razvoj nega sodelovanja 
{COM(2011) 840 kon č.} 
{SEC(2011) 1469 kon č.}  
 
SL 2   SL 1. OPREDELITEV PROBLEMA  
Revščina v državah v razvoju ostaja velik problem. Čeprav je bil na podro čju boja proti revš čini 
dosežen precejšen napredek , ve čina teh držav zaostaja pri do seganju razvojnih ciljev tiso čletja in 
nima koristi od trajnostnega razvoja. Poleg tega gl obalni izzivi ostajajo ve liki, države v razvoju 
pa so mo čno prizadele nedavne krize, kar se kaže v družbeni in gospodarski nestabilnosti, 
prisilnih migracijah, nezanesl jivi preskrbi s hrano in ve čji dovzetnosti za zunanje pretrese. 
Okoljski in naravni viri so vedno bolj priznani  kot nujno potrebni za traj nostno gospodarsko rast 
in zmanjšanje revš čine. Poleg tega podnebne spremembe še  zaostrujejo že tako nestabilne 
razmere in tveganja ter grozijo, da bodo izni čile del razvojnih dosežkov, če ne bodo ustrezno 
obravnavane. EU ostaja zavezana pomo či državam v razvoju, da zmanjšajo in dokon čno 
odpravijo revš čino. 
Za dosego tega cilja je bil za obdobje 2007–2013 vzpostavljen instrument za razvojno 
sodelovanje z glavnim in osnovnim ciljem odpraviti revš čino v partnerskih dr žavah in regijah. 
Poleg Evropskega razvojnega sklada (ERS) in  evropskega sosedskega in partnerskega 
instrumenta je ta instrument eden od klju čnih instrumentov EU za razvojno pomo č neevropskim 
državam. Sestavljen je iz treh kategorij programov: (i) dvostransk ih in regionalnih geografskih 
programov, ki obsegajo sodelovanje z Azijo, Latinsko Ameriko, Srednjo Azijo, Bližnjim 
vzhodom in južno Afriko, (ii) tematskih program ov, ki obsegajo naslednja vprašanja: naložbe v 
ljudi, okolje in trajnostno upravljanje naravnih  virov, nedržavne akterj e in lokalne organe, 
zanesljivo preskrbo s hrano ter migracije in azil; ter (iii) spremljevalnih ukrepov na podro čju 
pridelave sladkorja. 
Novi izzivi, skupaj s prednostnimi nalogami iz strategije Evropa 2020, so spodbudili Komisijo, 
da v sporo čilu z naslovom „Pove čevanje učinka razvojne politike EU: na črt sprememb“ poda 
predloge za pregled in spremem bo razvojne politike EU. Razli čni opravljeni pregledi so poudarili 
tudi številne pomanjkljivosti instrumenta za raz vojno sodelovanje, obenem pa priznali njegovo 
splošno dodano vrednost in njegov prispe vek k doseganju razvojnih ciljev tiso čletja. Na tej 
podlagi so bile v veljavni uredbi o instrument u za razvojno sodelovanje opredeljene naslednje 
težave: 
(1) instrument za razvojno sodelovanje ne upošte va v celoti ciljev na jnovejšega razvoja 
razvojne politike EU; 
(2) od leta 2007 se je svet spremen il; od takrat so številne upravi čenke instrumenta za 
razvojno sodelovanje postale nove  svetovne sile in same postale donatorke. Instrument 
za razvojno sodelovanje ne zagotavlj a ustreznega razlikovanja med upravi čenkami glede 
na socialno-ekonomske razlike med part nerskimi državami in znotraj njih; 
(3) instrument za razvojno sodelovanje bi moral bolj upoštevati razvoj pa rtnerskih držav na 
področju demokracije in spoštovanja temeljnih človekovih pravic; 
(4) podpiranje medregionalnih pobud ali pobud, ki se izvajajo po vsej  celini, se je glede na 
sedanjo zasnovo instrumentov zunanje pomo či izkazalo za težavno, kar zlasti velja za 
izvajanje skupne stra tegije Afrika-EU; 
 
SL 3   SL (5) tematski programi niso dovolj prožni in so preve č razdrobljeni, da bi se odzvali na 
nedavno svetovno krizo ali na mednarodne zaveze, sprejete na najvišji politi čni ravni;  
(6) posebne potrebe držav v krizi, držav v razm erah, ki nastopijo po  krizi, in držav z 
nestabilnimi razmerami v veljavnem instru mentu za razvojno sode lovanje niso dovolj 
prisotne, zato ne omogo čajo vedno hitrega odziva EU  na hitro razvijajo če se razmere; 
(7) instrument za razvojno sode lovanje ni dovolj prožen, saj ne predvideva uporabe 
nenačrtovanih sredstev za reševa nje nepredvidenih potreb; 
(8) sedanji postopek na črtovanja instrumenta za razvojno sodelovanje je prezapleten in 
preveč tog. Na primer, ne omogo ča uskladitve cikla in strategije na črtovanja programov 
EU s ciklom in strategijo nj enih partnerjev, prav tako pa bi moral bolj spodbujati skupno 
načrtovanje z državami članicami, kot to zahteva agenda u činkovitosti pomo či. Ne nudi 
ustrezne pravne podlage za uporabo inova tivnih ukrepov za zagotavljanje pomo či, kot so 
mehanizmi za združevanje pomo či v obliki posojil in nepovratnih sr edstev ali javno-
zasebna partnerstva. 
2. ANALIZA SUBSIDIARNOSTI  
EU in države članice kot najve čji donator na svetu zagotovijo ve č kot polovico (56 %) svetovne 
pomoči državam v razvoju. EU zagotavlja pomo č najrevnejšim ljudem na planetu v ve č kot 150 
državah sveta in je odlo čena, da bo razvojne cilje tiso čletja pravo časno dosegla do konca 
leta 2015. Uradna razvojna pomo č, ki jo upravlja Evropska komisija, predstavlja približno 20 % 
skupne dosedanje pomo či EU. EU je v edinstvenem nevtraln em in nepristranskem položaju za 
zunanje ukrepanje v imenu držav članic in z njihovo pomo čjo, zaradi česar ima v državah, v 
katerih deluje, ve čjo verodostojnost. S 27 državami članicami, ki delujejo s skupnimi politikami 
in strategijami, ima EU odlo čilno težo pri odzivu na globalne i zzive, zlasti za doseganje razvojnih 
ciljev tiso čletja.  
3. CILJI POBUDE EU  
Splošni cilji instrumenta, ki bo nasledil inst rument razvojnega sodelovanja, bodo še naprej 
osredotočeni na (i) zmanjšanje in, dolgoro čno, odpravo revš čine v partnerskih državah in regijah 
ter na (ii) spodbujanje de mokracije, pravne države, človekovih pravic in dobrega upravljanja. V 
skladu s predlagano revidirano ra zvojno politiko EU bo uveden tudi  tretji splošni cilj: (iii) 
podpiranje vklju čujočega in trajnostnega razvoja, usmerjenega v rast. 
Instrument, ki bo nasledil instrument razvojnega sodelovanja, bo temeljil na obstoje čem 
instrumentu, ki je dokazal, da je pomembno prispeval k zmanjšanju revš čine in, dolgoro čno, k 
odpravi revš čine, obenem pa bo obravnaval probleme, opredeljene v delu 1.   
4. MOŽNOSTI POLITIKE  
Prva obravnavana možnost je ohranitev instrume nta za razvojno sodelovanje brez kakršne koli 
spremembe (možnost 1 = brez spremembe). 
 
SL 4   SL V okviru možnosti 2 (sprememba uredbe o instru mentu za razvojno sodelovanje) sta bila kot 
alternativa nespremenjenemu stanju obravnavana dva scenarija: 
• uskladitev ciljev instrumenta z novim r azvojem razvojne politike EU, ob upoštevanju 
krepitve razvojne politike v Lizbonski pogodbi in najnovejše ga razvoja na podro čju 
razvojne politike; 
• zagotavljanje ustreznega razlikovanja z osredoto čanjem sodelovanja EU na omejeno 
število držav, razlikovanjem s pomo čjo dodeljenih zneskov in spremembo vrste pomo či 
v skladu z opredeljenim sklopom meril, 
• okrepljeno vklju čevanje dobrega upravlja nja, demokracije, človekovih pravic in pravne 
države v mehanizem za dodeljevanje sredstev,  
• vzpostavitev vseafriškega programa v okviru  instrumenta za razvojno sodelovanje, 
• povečanje prožnosti in zmanjšanje razd robljenosti tematskih programov s pomo čjo 
zmanjšanja njihovega števila, 
• omogočanje prožnejšega procesa (ponovnega) na črtovanja, ad hoc pregledov po meri in 
posebnih postopkov izvajanja za države v krizi,  države v razmerah, ki nastopijo po krizi, 
in državah z nestabilnimi razmerami, 
• uvajanje ve čje prožnosti na podro čju dodeljevanja sredstev v okviru instrumenta za 
razvojno pomo č z novimi mehanizmi, kot je rezerva za nena črtovane primere, 
• povečanje prožnosti in poenostavitev procesa na črtovanja, da se spodbudi skupno 
načrtovanje in usklajevanje s ciklom na črtovanja programov partnerskih držav. 
5. OCENA U ČINKOV  
Možnost 1, ki bi ohranila nespremenjeno stanje, ne  bi rešila težav, ki izhajajo iz preteklih 
izkušenj, navedenih v Oddelku 1.  
Možnost 2, ki bi nadalje razvila instru ment za razvojno sodelovanje, bi omogo čila:  
• uskladitev ciljev instrumenta, ki bo nasledil instrument za razvojno sodelovanje, z novim 
razvojem razvojne politike EU; 
• jasno razlikovanje med partners kimi državami, ki bi omogo čilo učinkovitejši boj proti 
revščini ter bi dalo EU ve čjo moč in vpliv v državah, v katerih je njena pomo č najbolj 
potrebna; 
• nadaljnje vklju čevanje dobrega upravljanja, demokracije, človekovih pravic in pravne 
države v pomo č EU, da se zagotovita u činkovitejše sodelovanje in dialog s partnerskimi 
državami glede teh vrednot; 
 
SL 5   SL • spodbujanje u činkovitejšega izvajanja skupne strateg ije Afrika-EU in s tem spodbujanje 
doseganja politi čnih ciljev EU na afriški celini; 
• racionalizacijo tematskih programov, da se zagotovi prožnost,  ki bo EU omogo čila 
odzivnost na globalne izzive; 
• vzpostavitev prožnih mehanizmov, ki bodo omogo čili učinkovitejši odziv EU na hitro 
razvijajoče se razmere v državah v krizi, državah v razmerah, ki nastopijo po krizi, in 
državah z nestabilnimi razmerami; 
• povečanje prožnosti dodeljevanja sred stev za reševanje razvijajo čih se razmer na 
zunanjih prizoriš čih zaradi politi čnih okoliš čin, krize ali novih izzivov; in  
• izboljšanje u činkovitosti pomo či EU s poenostavitvijo in ve čjo prožnostjo postopkov 
načrtovanja programov in njihovega izvajanja, da se omogo či skupno na črtovanje 
programov, uskladijo cikli na črtovanja programov partnerskih držav in spodbudi 
uporaba inovativnih ukrepov za zagotavljanje pomo či. 
6. PRIMERJAVA MOŽNOSTI  
Prva možnost EU ne bi omogo čila, da izpolni cilje iz odstavk a 3. V okviru druge možnosti ima 
pri vsakem posebnem cilju nadomestna podm ožnost B prednost pred podmožnostjo A, saj 
podmožnosti B obravnavajo vse opredeljene probleme in bolj ustrezajo ciljem, dolo čenim v 
oddelku 3. To bo omogo čilo vklju čitev spremenjenih usmeritev razvojne politike EU v 
instrument, ki bo nasledil instrument za razvojno sodelovanje, ter s tem pove čalo učinkovitost in 
učinek pomo či EU državam v razvoju. 
7. SPREMLJANJE IN VREDNOTENJE  
Instrument za razvojno sodelovanj e je pooblastitvena uredba, ki dolo ča bistvene elemente in 
podlago za ukrepanje EU. Natan čni ukrepi so opr edeljeni v ve čletnem na črtovanju in letnih 
akcijskih programih s podrobnim opisom de javnosti, ki jih bo izvajala EU, vklju čno s cilji 
zadevnih ukrepov in pri čakovanimi rezultati. Takrat se dolo čijo tudi posebni kazalniki ob 
upoštevanju posebnosti zadevnega ukrepa. 
Mednarodno dogovorjeni cilji ter kazalni ki glede razvojnih ciljev tiso čletja in podnebnih 
sprememb so že znani. Na primer, za osnovni cilj zmanjšanja in, dolgoro čno, odprave revš čine v 
partnerskih državah in regijah, se lahko uporabijo kazalniki razvojnih ciljev tiso čletja za cilj 1. 
Odhodki, namenjeni spodbujanju podne bnih ukrepov ali energetske u činkovitosti ter zaš čiti in 
trajnostnemu upravljanju biotske raznolikosti in ekosistemov, se bodo spremljali na podlagi 
uveljavljene metodologije OECD („Rio ozna čevalci“).