Predlog UREDBA SVETA o določitvi ribolovnih možnosti za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se za leto 2015 uporabljajo v Baltskem morju /* COM/2014/0552 final - 2014/0254 (NLE) */





OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1. OZADJE PREDLOGA · Razlogi za predlog in njegovi cilji V skladu z Uredbo (EU) št. 1380/2013 z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki se izkoriščanju živih morskih bioloških virov izvaja na način, ki dovoljuje obnavljanje in ohranjanje populacij lovljenih vrst nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos. Pomembno sredstvo za dosego tega cilja je letno določanje ribolovnih možnosti v obliki celotnih dovoljenih ulovov (TAC), kvot in omejitev ribolovnega napora. Cilj tega predloga je določiti ribolovne možnosti za države članice za tržno najpomembnejše staleže rib v Baltskem morju za leto 2015. Zaradi poenostavitve in pojasnitve odločitev o letnih TAC in kvotah so ribolovne možnosti v Baltskem morju od leta 2006 določene v ločeni uredbi. · Splošno ozadje Znanstveno mnenje o staležih v Baltskem morju za leto 2015 je maja 2014 podal Mednarodni svet za raziskovanje morja (ICES), junija 2014 pa Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF). Predlog ima dva oddelka, ki sta pomembna za upravljanje ribolova v Baltiku v letu 2015 z določitvijo ribolovnih možnosti: v prvem oddelku so določeni TAC in kvote, v drugem pa je omejen ribolovni napor, in sicer z omejevanjem dejavnosti ribiških plovil (število dni na morju). · Veljavne določbe na področju, na katero se nanaša predlog Ribolovne možnosti in način njihove dodelitve državam članicam se določajo vsako leto. Najnovejši instrument je Uredba Sveta (EU) št. 1180/2013 z dne 19. novembra 2013 o določitvi ribolovnih možnosti za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se za leto 2014 uporabljajo v Baltskem morju. Za upravljanje ribištva v Baltskem morju je pomembna tudi Uredba Sveta (ES) št. 2187/2005 z dne 21. decembra 2005 o ohranjanju ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi v Baltskem morju, Beltih in Øresundu, spremembah Uredbe (ES) št. 1434/98 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 88/98. V Uredbi Sveta (ES) št. 1098/2007 z dne 18. septembra 2007 o vzpostavitvi večletnega načrta za staleže trske v Baltskem morju in ribištvo, ki izkorišča te staleže, o spremembi Uredbe (EGS) št. 2847/93 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 779/97 so opisani ukrepi nadzora in spremljanja, ki so potrebni za ponovno vzpostavitev zadevnih staležev trske. Poleg tega navedena uredba vsebuje pravila za določanje TAC za zahodne in vzhodne staleže trske ter s tem povezane omejitve ribolovnega napora. · Skladnost z drugimi politikami in cilji EU Predlagani ukrepi so oblikovani v skladu s cilji in pravili skupne ribiške politike ter so skladni s politiko Unije o trajnostnem razvoju. 2. REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA · Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj Glavne organizacije/strokovnjaki, ki so sodelovali pri posvetovanju Znanstveni organizaciji, s katerima so bila opravljena posvetovanja, sta Mednarodni svet za raziskovanje morja (ICES) ter Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF). Unija vsako leto zaprosi ICES in STECF za znanstveno mnenje o stanju pomembnih staležev rib. Prejeto mnenje obsega vse baltske staleže, za katere so predlagani TAC. · Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi Posvetovanja s Svetovalnim svetom za Baltsko morje (BSAC) so potekala na srečanju skupne delovne skupine za ribolov pridnenih in pelagičnih vrst rib junija 2014 na osnovi ocene staležev rib, ki jo je opravil ICES. Znanstveno podlago predloga sta pripravila ICES in STECF. V predlogu so bila obravnavana in v čim večji meri upoštevana predhodna stališča o vseh zadevnih staležih rib, in sicer tako, da niso v nasprotju z obstoječimi politikami in ne povzročajo poslabšanja stanja ranljivih virov. O znanstvenem mnenju glede omejitev ulova se je razpravljalo tudi okviru foruma BALTFISH. · Ocena učinka Skupna količina ribolovnih možnosti v Baltskem morju, izražena v tonah, ki se predlaga za leto 2015, se bo v primerjavi z letom 2014 povečala za 12 % in bo določena na ravni približno 629 tisoč ton[1]. Kadar se TAC izračunajo na podlagi staleža, je opaženo povečanje pri štirih staležih sleda (v povprečju za 31 %), medtem ko je opaženo zmanjšanje pri zahodnem staležu trske (za 48 %), staležu papaline (za 17 %) in dveh staležih lososa (za 15 %) glede na število posameznih rib. Na podlagi povprečnih cen iztovorjenih rib v letu 2012 v osmih državah regije Baltskega morja[2] se bo vrednost ribolovnih možnosti za staleže sleda v letu 2015 povečala za skoraj 80 milijonov EUR na skupno 164 milijonov EUR. Največje zmanjšanje je opaziti pri TAC zahodne trske, in sicer z 32 milijonov EUR v letu 2014 na 14 milijonov EUR v letu 2015. Vendar bo ob upoštevanju dejstva, da se je v letu 2013 izkoristilo 60 % kvote za trsko, in ob predpostavki, da bo stopnja ulova enaka v letih 2014 in 2015, zmanjšanje vrednosti kvote manj pomembno. Predlog ne odraža zgolj kratkoročnih interesov, temveč je del dolgoročnejšega pristopa, s katerim se stopnja ribolova postopno znižuje in ohranja na dolgoročnih trajnostnih ravneh. Posledice pristopa, uporabljenega v predlogu, bodo zato srednje- do dolgoročno stabilen ribolovni napor in višje kvote. Dolgoročne posledice takega pristopa pa bodo predvidoma bolj trajnostne ribiške dejavnosti in povečanje iztovorjenega ulova. 3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA · Povzetek predlaganih ukrepov Namen predloga je določiti omejitve ulova, ki bi veljale za ribolov EU, da bi dosegli cilj skupne ribiške politike, tj. zagotoviti, da se izkoriščanje živih morskih bioloških virov izvaja na način, ki dovoljuje obnavljanje in ohranjanje populacij lovljenih vrst nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos. · Pravna podlaga Člen 43(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). · Načelo subsidiarnosti Predlog spada pod izključno pristojnost Unije iz člena 3(1)(d) PDEU. Načelo subsidiarnosti se zato ne uporablja. · Načelo sorazmernosti Predlog je skladen z načelom sorazmernosti iz naslednjih razlogov. Skupna ribiška politika je skupna politika. V skladu s členom 43(3) PDEU mora Svet sprejeti ukrepe o določitvi in dodelitvi ribolovnih možnosti. Zadevna uredba Sveta dodeljuje ribolovne možnosti državam članicam. Ob upoštevanju člena 16(6) in (7) ter člena 17 Uredbe (EU) št. 1380/2013 lahko države članice po lastni presoji dodelijo takšne možnosti regijam ali gospodarskim subjektom v skladu z merili iz navedenih členov. Zato imajo države članice na voljo obsežen manevrski prostor za odločitve v zvezi z družbenim/gospodarskim modelom za izkoriščanje dodeljenih ribolovnih možnosti, ki so ga same izbrale. Ta predlog za države članice nima novih finančnih posledic. Svet sprejme to uredbo vsako leto, javna in zasebna sredstva za njeno izvajanje pa že obstajajo. · Izbira instrumenta Predlagani instrument: uredba. To je predlog za upravljanje ribištva na podlagi člena 43(3) PDEU. 4. PRORAČUNSKE POSLEDICE Predlog ne vpliva na proračun EU. 5. DODATNE INFORMACIJE · Poenostavitev Predlog še naprej zagotavlja poenostavitev upravnih postopkov za javne organe (EU ali nacionalne), saj vsebuje določbe, ki so podobne določbam uredbe o ribolovnih možnostih v Baltskem morju za leto 2014. · Klavzula o pregledu/reviziji/časovni omejitvi veljavnosti Predlog zadeva letno uredbo za leto 2015, zato ne vključuje klavzule o reviziji. · Podrobna obrazložitev Predlog določa ribolovne možnosti za leto 2015 za nekatere staleže rib ali skupine staležev rib za države članice, ki lovijo v Baltskem morju. Obveznost iztovarjanja za staleže, ulovljene pri določenih vrstah ribolova, bo začela veljati s 1. januarjem 2015. V Baltskem morju ta ribolov zadeva staleže v okviru TAC in kvot iz te uredbe, in sicer: ribolov malih pelagičnih vrst (staleži sleda in papaline), ribolov lososa (staleži lososa) ter ribolov trske (staleži trske), kjer vrste opredeljujejo ribištvo. Za ulov vrst, ki ne opredeljujejo ribištva, vendar so zajete s TAC, npr. morska plošča, bo obveznost iztovarjanja v Baltiku začela veljati s 1. januarjem 2017. Z uvedbo obveznosti iztovarjanja predlagane ribolovne možnosti v skladu s členom 16(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013 odražajo razliko med iztovorjenimi in ulovljenimi količinami. To se izvede na podlagi prejetega znanstvenega mnenja za staleže rib in ribištva v skladu s členom 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013. Ribolovne možnosti je treba določiti tudi v skladu s členom 16(1) (v zvezi z načelom relativne stabilnosti) in (4) (v zvezi s cilji skupne ribiške politike in pravili iz večletnih načrtov). V predlaganih številkah se odražata trenutno znanstveno mnenje in posvetovanje z BSAC. Kadar je ustrezno, so se za določitev kvot EU za staleže, ki si jih Unija deli z Rusko federacijo, zadevne količine teh staležev odštele od TAC, ki jih je predlagal ICES. V skladu z namenom Komisije, da zagotovi trajnostno rabo ribolovnih virov v skladu s politiko Unije in mednarodnimi obveznostmi ter hkrati ohrani stabilne ribolovne možnosti, so letna odstopanja TAC kar se da omejena, pri čemer se upošteva stanje zadevnega staleža. TAC in kvote, dodeljeni državam članicam, so navedeni v Prilogi I k Uredbi. Vseh pet pelagičnih staležev (štiri staleže sleda in en stalež papaline) ter zahodni stalež trske v Baltskem morju je treba v letu 2015 loviti na ravneh največjega trajnostnega donosa, zato predlagani TAC ustrezajo umrljivosti rib na ravni največjega trajnostnega donosa. TAC za lososa in morsko ploščo v Finskem zalivu ustrezajo pristopu, ki ga je razvil ICES in ki se uporablja za staleže z omejenimi podatki. TAC za lososa v osrednjem morskem bazenu ustrezajo pravilom za nadzor nad ulovom, določenim v večletnem načrtu za stalež lososa v Baltskem morju (COM(2011) 470 final). ICES mora še pojasniti mnenje in TAC za vzhodni stalež trske[3]. Retrospektivna analiza zahodnega staleža trske kaže, da je dejanska umrljivost rib višja od cilja iz večletnega načrta za stalež trske v Baltskem morju in bi jo bilo treba zmanjšati za 10 % v skladu s členom 6 večletnega načrta. Vendar ICES takšnega zmanjšanja ne šteje za previdnostno zmanjšanje, zato v svojem mnenju predlaga večje zmanjšanje, ki temelji na pristopu največjega trajnostnega donosa. V skladu s členom 7 večletnega načrta lahko Svet sprejme TAC, ki je manjši od TAC, ki je posledica uporabe člena 6. Tako odstopanje ni mogoče v zvezi z ribolovnim naporom in zato se mora v skladu s členom 8(4) število dni na morju zmanjšati za 10 %. Zaradi sprememb v biologiji vzhodnega staleža trske ICES za ta stalež ni določil bioloških referenčnih točk, tj. dejanske umrljivosti rib. Načrt je bil pripravljen ob predpostavki, da je rast staleža trske še vedno stabilna, čemur pa ni več tako. Kot priznava ICES, se je rast vzhodnega staleža trske v zadnjih letih drastično zmanjšala in bioloških referenčnih točk ni več mogoče določiti. Zato se po mnenju ICES večletni načrt za staleže trske v Baltskem morju ne more več uporabiti kot osnova za mnenje o vzhodnem staležu trske, namesto tega je ICES predlagal TAC na podlagi pristopa z omejenimi podatki. Tako se členi 6, 7 in 8 večletnega načrta v letu 2015 ne morejo uporabiti za vzhodni stalež trske, saj pravila za določitev TAC in napora iz načrta temeljijo na teh referenčnih točkah. Zato je do sprejetja predloga novega večletnega načrta za Baltsko morje in da bi preprečili prekomerno izkoriščanje vzhodnega staleža trske zaradi nedoločitve TAC, primerno, da se ribolovne možnosti določijo na podlagi pristopa, ki ga je razvil ICES v skladu s členom 5(1) načrta in členom 43(3) Pogodbe. Z Uredbo Sveta (ES) št. 847/96 so bili določeni dodatni pogoji za upravljanje TAC iz leta v leto, vključno z določbami glede prilagodljivosti iz členov 3 in 4 ter za previdnostne oziroma analitične staleže. V skladu s členom 2 Uredbe Svet pri določanju TAC odloči, za katere staleže se člena 3 in 4 ne uporabljata, zlasti na podlagi biološkega statusa staležev. Nedavno je bil s členom 15(9) Uredbe (EU) št. 1380/2013 uveden mehanizem prilagodljivosti za vse staleže, za katere velja obveznost iztovarjanja. Da bi se torej izognili prekomerni prilagodljivosti, ki bi razvrednotila načelo razumnega in odgovornega izkoriščanja živih morskih bioloških virov ter ovirala doseganje ciljev skupne ribiške politike, bi bilo treba pojasniti, da se člena 3 in 4 Uredbe (ES) št. 847/96 uporabljata le, kadar države članice ne uporabljajo vsakoletne prilagodljivosti iz člena 15(9) Uredbe (EU) št. 1380/2013. 2014/0254 (NLE) Predlog UREDBA SVETA o določitvi ribolovnih možnosti za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se za leto 2015 uporabljajo v Baltskem morju SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 43(3) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, ob upoštevanju naslednjega: (1) Uredba (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta[4] zahteva, da se ukrepi za dostop do voda in virov ter za trajnostno izvajanje ribolovnih dejavnosti uvedejo ob upoštevanju razpoložljivih znanstvenih, tehničnih in gospodarskih mnenj, zlasti poročila, ki ga pripravi Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF), kot tudi prejetih mnenj svetovalnih svetov za zadevna geografska območja ali področja pristojnosti. (2) Svet mora sprejeti ukrepe o določitvi in dodelitvi ribolovnih možnosti glede na ribolovna območja ali skupine ribolovnih območij, po potrebi tudi z nekaterimi pogoji, ki so funkcionalno s tem povezani. V skladu s členom 16(1) in (4) Uredbe (EU) št. 1380/2013 bi bilo treba ribolovne možnosti med države članice razdeliti tako, da se zagotovi relativna stabilnost ribolovnih dejavnosti vsake države članice za vsak stalež rib ali ribištvo in da se upoštevajo cilji skupne ribiške politike iz člena 2(2) navedene uredbe. (3) Celotne dovoljene ulove (TAC) bi bilo torej treba določiti v skladu z Uredbo (EU) št. 1380/2913 in ob upoštevanju načel iz uvodne izjave 1. (4) Za ribolov malih pelagičnih vrst (sled in papalina), trske in lososa v Baltskem morju se obveznost iztovarjanja iz člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013 uporablja od 1. januarja 2015. Člen 16(2) navedene uredbe določa, da se morajo ob uvedbi obveznosti iztovarjanja za ribji stalež ribolovne možnosti določiti tako, da se upošteva razlika med določanjem ribolovnih možnosti, ki odražajo iztovarjanje, in določanjem ribolovnih možnosti, ki odražajo ulove. (5) Poleg tega bi se za staleže, za katere veljajo posebni večletni načrti, ribolovne možnosti v skladu s členom 16(4) Uredbe (EU) št. 1380/2013 morale določiti v skladu s pravili iz navedenih načrtov. Zato bi bilo treba omejitve ulova in ribolovnega napora za stalež trske v podrazdelkih 22–24 določiti v skladu načrtom za trsko v Baltskem morju iz Uredbe Sveta (ES) št. 1098/2007[5]. (6) Iz najnovejšega znanstvenega mnenja je razvidno, da Mednarodni svet za raziskovanje morja (ICES) ni mogel določiti bioloških referenčnih točk za stalež trske v podrazdelkih 25–32 in je namesto tega za ta stalež predlagal TAC na podlagi pristopa z omejenimi podatki. Brez bioloških referenčnih točk ni mogoče upoštevati pravil za določitev ravni ribolovnih možnosti in napora za stalež trske v podrazdelkih 25–32. Ker bi nedoločitev ribolovnih možnosti lahko resno ogrozila trajnost navedenega staleža, je primerno, da se TAC za ta stalež trske določi na ravni, ki ustreza pristopu, ki ga je razvil in predlagal ICES. (7) Glede na znanstveno mnenje bi lahko uvedli boj prilagodljivo upravljanje ribolovnega napora za stalež trske v podrazdelkih 22–24 v Baltskem morju, ne da bi pri tem ogrozili cilje načrta za trsko v Baltskem morju in povzročili višjo umrljivost rib. Takšna prilagodljivost bi omogočila učinkovitejše upravljanje ribolovnega napora v primerih, ko kvote ne bi bile enakomerno razdeljene med ladjevje države članice, poleg tega pa bi se lažje hitro odzvali na izmenjavo kvot. Zato bi morale imeti države članice možnost dodelitve dodatnih dni odsotnosti iz pristanišča plovilom, ki plujejo pod njihovo zastavo, če bi bilo drugim plovilom, ki plujejo pod njihovo zastavo, odvzeto enako število dni odsotnosti iz pristanišča. (8) Za uporabo ribolovnih možnosti, kakor so določene v tej uredbi, veljajo določbe Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009[6], zlasti členov 33 in 34 Uredbe, o evidentiranju ulova in ribolovnega napora ter sporočanju podatkov o izčrpanju ribolovnih možnosti. Zato je treba določiti oznake za pošiljanje podatkov o iztovarjanju staležev v skladu s to uredbo, ki jih morajo uporabiti države članice pri pošiljanju podatkov Komisiji. (9) Z Uredbo Sveta (ES) št. 847/96 so bili določeni dodatni pogoji za upravljanje TAC iz leta v leto, vključno z določbami glede prilagodljivosti iz členov 3 in 4 ter za previdnostne oziroma analitične staleže. V skladu s členom 2 Uredbe Svet pri določanju TAC odloči, za katere staleže se člena 3 in 4 ne uporabljata, zlasti na podlagi biološkega statusa staležev. Nedavno je bil s členom 15(9) Uredbe (EU) št. 1380/2013 uveden mehanizem prilagodljivosti za vse staleže, za katere velja obveznost iztovarjanja. Da bi se torej izognili prekomerni prilagodljivosti, ki bi razvrednotila načelo razumnega in odgovornega izkoriščanja živih morskih bioloških virov, ovirala doseganje ciljev skupne ribiške politike in poslabšala biološki status staležev, bi bilo treba določiti, da se člena 3 in 4 Uredbe (ES) št. 847/96 za analitične TAC uporabljata le, kadar države članice ne uporabljajo vsakoletne prilagodljivosti iz člena 15(9) Uredbe (EU) št. 1380/2013. (10) Da bi se izognili prekinitvi ribolovnih dejavnosti in da bi ribičem Unije zagotovili preživetje, je pomembno, da se ribolov na zadevne staleže, ki jih zajema ta uredba, odpre 1. januarja 2015. Zaradi nujnosti bi morala ta uredba začeti veljati takoj po objavi – SPREJEL NASLEDNJO UREDBO: Poglavje I Splošne določbe Člen 1 Predmet urejanja Ta uredba določa ribolovne možnosti za nekatere staleže rib in skupine staležev rib v Baltskem morju za leto 2015. Člen 2 Področje uporabe Ta uredba se uporablja za ribiška plovila Unije, ki lovijo v Baltskem morju. Člen 3 Opredelitev pojmov V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: (1) „ICES“ pomeni Mednarodni svet za raziskovanje morja; (2) „Baltsko morje“ pomeni območja ICES IIIb, IIIc in IIId; (3) „podrazdelek“ pomeni podrazdelek ICES Baltskega morja, kakor je opredeljen v Prilogi I k Uredbi Sveta (ES) št. 2187/2005[7]; (4) „ribiško plovilo“ pomeni katero koli plovilo, ki je opremljeno za gospodarsko izkoriščanje morskih bioloških virov; (5) „ribiško plovilo Unije“ pomeni ribiško plovilo, ki pluje pod zastavo države članice in je registrirano v Uniji; (6) „ribolovni napor“ pomeni produkt zmogljivosti in dejavnosti ribiškega plovila; za skupino ribiških plovil je to vsota ribolovnih naporov vseh plovil v skupini; (7) „stalež“ pomeni morski biološki vir, ki je prisoten na zadevnem območju upravljanja; (8) „celotni dovoljeni ulov“ (TAC) pomeni količino posameznega staleža, ki jo je mogoče: (i) uloviti v obdobju enega leta v primeru ribištva, za katero velja obveznost iztovarjanja v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013, ali (ii) iztovoriti v obdobju enega leta v primeru ribištva, za katero ne velja obveznost iztovarjanja v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013; (9) „kvota“ pomeni delež TAC, ki je dodeljen Uniji, državi članici ali tretji državi. Poglavje II Ribolovne možnosti Člen 4 TAC in dodelitve TAC, kvote in po potrebi pogoji, ki so z njimi funkcionalno povezani, so določeni v Prilogi I. Člen 5 Posebne določbe o dodelitvah Dodelitev ribolovnih možnosti državam članicam, kot je določena v tej uredbi, ne posega v: (a) izmenjave v skladu s členom 16(8) Uredbe (EU) št. 1380/2013; (b) odbitke in ponovne dodelitve v skladu s členom 37 Uredbe (ES) št. 1224/2009; (c) dodatna iztovarjanja, dovoljena na podlagi člena 3 Uredbe (ES) št. 847/96 ali na podlagi člena 15(9) Uredbe (EU) št. 1380/2013; (d) količine, ki so bile zadržane v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 847/96 ali prenesene v skladu s členom 15(9) Uredbe (EU) št. 1380/2013; (e) odbitke na podlagi členov 105, 106 in 107 Uredbe (ES) št. 1224/2009. Člen 6 Pogoji za iztovarjanje ulova in prilova, za katerega ne velja obveznost iztovarjanja Ulov in prilov morske plošče se obdrži na krovu ali iztovarja le, če ulov ulovijo ribiška plovila Unije, ki plujejo pod zastavo države članice in imajo kvoto ter ta kvota ni izčrpana. Člen 7 Omejitve ribolovnega napora Omejitve ribolovnega napora so določene v Prilogi II. Poglavje III Končne določbe Člen 8 Prenos podatkov Kadar države članice na podlagi členov 33 in 34 Uredbe (ES) št. 1224/2009 Komisiji pošljejo podatke v zvezi s količinami ujetih ali iztovorjenih staležev, uporabijo kode staležev, določene v Prilogi I k tej uredbi. Člen 9 Prilagodljivost 1. Razen kadar je drugače določeno v Prilogi I k tej uredbi, člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 velja za staleže, za katere velja previdnostni TAC, člen 3(2) in (3) ter člen 4 navedene uredbe pa za staleže, za katere velja analitični TAC. 2. Vendar se navedeni členi ne uporabljajo, kadar država članica uporabi vsakoletno prilagodljivost iz člena 15(9) Uredbe (EU) št. 1380/2013. Člen 10 Začetek veljavnosti Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od 1. januarja 2015. Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, Za Svet Predsednik [1] Brez vzhodnega staleža trske in vključno s pretvorjeno težo staležev lososa (posamezna riba tehta v povprečju 4,5 kg). [2] EUMOFA, letni podatki, na voljo na http://ec.europa.eu/fisheries/market-observatory/home dne 22. 5. 2014. [3] STECF, pregled znanstvenega mnenja za leto 2015 – del 1. Mnenje o staležih v Baltskem morju (STECF-14-10), stran 12. [4] Uredba (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa Sveta 2004/585/ES (UL L 354, 28.12.2013, str. 22–61). [5] Uredba Sveta (ES) št. 1098/2007 z dne 18. septembra 2007 o vzpostavitvi večletnega načrta za staleže trske v Baltskem morju in ribištvo, ki izkorišča te staleže, o spremembi Uredbe (EGS) št. 2847/93 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 779/97 (UL L 248, 22.9.2007, str. 1-10). [6] Uredba Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (UL L 343, 22.12.2009, str. 1). [7] Uredba Sveta (ES) št. 2187/2005 z dne 21. decembra 2005 o ohranjanju ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi v Baltskem morju, Beltih in Øresundu (UL L 349, 31.12.2005, str. 1). PRILOGI k predlogu UREDBE SVETA o določitvi ribolovnih možnosti za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se za leto 2015 uporabljajo v Baltskem morju PRILOGA I TAC, KI VELJAJO ZA RIBIŠKA PLOVILA UNIJE NA OBMOČJIH, KJER OBSTAJAJO TAC PO VRSTAH IN OBMOČJIH V naslednjih preglednicah so določeni TAC in kvote (v tonah žive teže, razen če ni določeno drugače) po staležu ter pogoji, ki so z njimi funkcionalno povezani. Če ni drugače določeno, so sklici na ribolovna območja sklici na območja ICES. Staleži rib so navedeni po abecednem redu latinskih imen vrst. Za namene te uredbe je podana naslednja korelacijska preglednica latinskih in domačih imen: Znanstveno ime || Tričrkovna oznaka || Splošno ime Clupea harengus || HER || sled Gadus morhua || COD || trska Pleuronectes platessa || PLE || morska plošča Salmo salar || SAL || atlantski losos Sprattus sprattus || SPR || papalina Vrsta: || sled || || Območje: || podrazdelka 30 in 31 || || || Clupea harengus || || HER/3D30.; HER/3D31. Finska || 152 932 || || Švedska || 33 602 || || || || || Unija || 186 534 || || || || || TAC || 186 534 || || Analitski TAC. Vrsta: || sled || || Območje: || podrazdelki 22–24 || Clupea harengus || || HER/3B23.; HER/3C22.; HER/3D24. || Danska || 3 115 || || Nemčija || 12 259 || Finska || 2 || || Poljska || 2 891 || Švedska || 3 953 || || || || Unija || 22 220 || || || || TAC || 22 220 || || Analitski TAC. Člen 3(2) in (3) Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. || || || Vrsta: || sled || || Območje: || vode Unije podrazdelkov 25–27, 28.2, 29 in 32 || Clupea harengus || || HER/3D25.; HER/3D26.; HER/3D27.; HER/3D28.2; HER/3D29.; HER/3D32. Danska || 3 744 || || Nemčija || 993 || || Estonija || 19 120 || || Finska || 37 321 || || Latvija || 4 718 || || Litva || 4 968 || || Poljska || 42 400 || || Švedska || 56 921 || || || || || Unija || 170 185 || || || || || TAC || Ni relevantno. || Analitski TAC. Vrsta: || sled || || Območje: || podrazdelek 28.1 || Clupea harengus || || HER/03D.RG || || || Estonija || 17 908 || || Latvija || 20 872 || || || || || Unija || 38 780 || || || || || TAC || 38 780 || || Analitski TAC. || || || Vrsta: || trska || Območje: || vode Unije podrazdelkov 25–32 || Gadus morhua || || COD/3D25.; COD/3D26.; COD/3D27.; COD/3D28.; COD/3D29.; COD/3D30.; COD/3D31.; COD/3D32. Danska || pm || || Nemčija || pm || || Estonija || pm || || Finska || pm || || Latvija || pm || || Litva || pm || || Poljska || pm || || Švedska || pm || || || || || Unija || pm || || || || || TAC || Ni relevantno. || Previdnostni TAC. Člen 3(2) in (3) Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. || || || Vrsta: || trska || || Območje: || podrazdelki 22–24 || || Gadus morhua || || COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24. Danska || 3 838 || || Nemčija || 1 877 || || Estonija || 85 || || Finska || 75 || || Latvija || 318 || || Litva || 206 || || Poljska || 1 027 || || Švedska || 1 367 || || || || || Unija || 8 793 || || || || || TAC || 8 793 || || Analitski TAC. Člen 3(2) in (3) Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. || || || Vrsta: || morska plošča || || Območje: || vode Unije podrazdelkov 22–32 || || Pleuronectes platessa || || PLE/3B23.; PLE/3C22.; PLE/3D24.; PLE/3D25.; PLE/3D26.; PLE/3D27.; PLE/3D28.; PLE/3D29.; PLE/3D30.; PLE/3D31.; PLE/3D32. Danska || 2 327 || || Nemčija || 259 || || Poljska || 487 || || Švedska || 176 || || || || || Unija || 3 249 || || || || || TAC || 3 249 || || Previdnostni TAC. Vrsta: || atlantski losos || Območje: || vode Unije podrazdelkov 22–31 || Salmo salar || || SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31. Danska || 20 290 || (1) || Nemčija || 2 257 || (1) || Estonija || 2 062 || (1) || Finska || 25 300 || (1) || Latvija || 12 905 || (1) || Litva || 1 517 || (1) || Poljska || 6 155 || (1) || Švedska || 27 425 || (1) || || || || Unija || 97 911 || (1) || || || || TAC || Ni relevantno. || Analitski TAC. Člen 3(2) in (3) Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja. __________ || || || (1) Izraženo s številom posameznih rib. Vrsta: || atlantski losos || Območje: || vode Unije podrazdelka 32 || Salmo salar || || SAL/3D32. || || || Estonija || 1 029 || (1) || Finska || 9 005 || (1) || || || || Unija || 10 034 || (1) || || || || TAC || Ni relevantno. || Previdnostni TAC. __________ || || || (1) Izraženo s številom posameznih rib. Vrsta: || papalina || || Območje: || vode Unije podrazdelkov 22–32 || || Sprattus sprattus || || SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32. Danska || 19 691 || || Nemčija || 12 475 || || Estonija || 22 866 || || Finska || 10 308 || || Latvija || 27 617 || || Litva || 9 990 || || Poljska || 58 608 || || Švedska || 38 067 || || || || || Unija || 199 622 || || || || || TAC || Ni relevantno. || || Analitski TAC. PRILOGA II OMEJITVE RIBOLOVNEGA NAPORA 1. Države članice dodelijo pravico do odsotnosti iz pristanišča v podrazdelkih ICES 22–24 do 132 dni, razen v obdobju od 1. do 30. aprila, ko se uporablja člen 8(1)(a) Uredbe (ES) št. 1098/2007, ribiškim plovilom Unije, ki plujejo pod njihovo zastavo in lovijo z: (a) vlečnimi mrežami, danskimi potegalkami ali podobnim orodjem z mrežnimi očesi velikosti 90 mm ali več; (b) zabodnimi mrežami, zapletnimi mrežami ali trislojnimi mrežami z mrežnimi očesi velikosti 90 mm ali več; (c) pridnenimi parangali, parangali razen visečih parangalov, ročnimi vrvicami in svetlečimi vabami. 2. Če je to potrebno za učinkovito upravljanje ribolovnih možnosti, lahko država članica z odstopanjem od točke 1 ribiškim plovilom Unije, ki plujejo pod njeno zastavo, dodeli pravico do dodatnih dni odsotnosti iz pristanišča, če: (a) se drugim plovilom, ki plujejo pod njeno zastavo in za katera velja omejitev napora na istem območju, odvzame enako število dni odsotnosti iz pristanišča in (b) je zmogljivost, izražena v kW, vsakega plovila dajalca enaka ali večja od zmogljivosti zadevnih prejemnih plovil. 3. Število plovil, ki prejemajo pravice v skladu s točko 2, ne sme presegati 15 % skupnega števila plovil zadevne države članice, kot je navedeno v točki 1.