4.Izplačilo obrokov v skladu s sporazumom o financiranju je pogojeno z razpoložljivim financiranjem in sklepom Komisije, sprejetim v skladu s členom 24 Uredbe (EU) 2021/241, da Belgija zadovoljivo izpolnjuje ustrezne mejnike in cilje, opredeljene v zvezi z izvajanjem načrta za okrevanje in odpornost. S pridržkom začetka veljavnosti pravnih obveznosti iz odstavka 1 je za upravičenost do plačila mejnike in cilje treba doseči najpozneje do 31. avgusta 2026.

2.Komisija da Belgiji na voljo finančni prispevek Unije v obrokih v skladu s Prilogo k temu sklepu. Znesek v višini 770 113 932 EUR se izplača kot predhodno financiranje in je enak 13 odstotkom finančnega prispevka. Komisija lahko predhodno financiranje in obroke izplača v eni ali več tranšah. Višina tranš je odvisna od razpoložljivosti sredstev.

1.Unija da Belgiji na voljo finančni prispevek v obliki nepovratne podpore v višini 5 923 953 327 EUR. Znesek v višini 3 645 626 483 EUR se da na voljo za pravno obveznost, ki se sprejme do 31. decembra 2022. Ob upoštevanju posodobitve iz člena 11(2) Uredbe (EU) 2021/241, pri kateri se za Belgijo izračuna znesek, ki je enak ali višji od navedenega zneska, se da na voljo dodaten znesek v višini 2 278 326 843 EUR za pravno prevzeto obveznost, ki se sprejme med 1. januarjem 2023 in 31. decembrom 2023.

Ocena načrta za okrevanje in odpornost Belgije na podlagi meril iz člena 19(3) Uredbe (EU) 2021/241 se odobri. Reforme in naložbeni projekti v okviru načrta za okrevanje in odpornost, ureditve in časovni razpored za spremljanje in izvajanje načrta za okrevanje in odpornost, vključno z ustreznimi mejniki in cilji, zadevni kazalniki v zvezi z izpolnjevanjem predvidenih mejnikov in ciljev ter ureditve za zagotavljanje popolnega dostopa Komisije do zadevnih osnovnih podatkov so določeni v Prilogi k temu sklepu.

(54)Podpora, ki se zagotovi, se financira z izposojanjem sredstev s strani Komisije v imenu Unije na podlagi člena 5 Sklepa Sveta (EU, Euratom) 2020/2053. Podpora bi se morala izplačati v obrokih, ko Belgija zadovoljivo izpolni ustrezne mejnike in cilje, opredeljene v zvezi z izvajanjem načrta za okrevanje in odpornost.

(53)V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 je treba izračun najvišjega finančnega prispevka za Belgijo posodobiti do 30. junija 2022. Zato bi bilo treba v skladu s členom 23(1) navedene uredbe za Belgijo dati na voljo znesek za pravno obveznost, ki se sprejme do 31. decembra 2022. Po potrebi bi moral Svet po posodobitvi najvišjega finančnega prispevka na predlog Komisije brez nepotrebnega odlašanja spremeniti ta sklep tako, da vanj vključi posodobljeni najvišji finančni prispevek.

(52)Ocenjeni skupni stroški načrta za okrevanje in odpornost Belgije znašajo 5 924 952 328 EUR. Ker načrt za okrevanje in odpornost zadovoljivo izpolnjuje merila za oceno iz Uredbe (EU) 2021/241 in ker je znesek ocenjenih skupnih stroškov načrta za okrevanje in odpornost (nekoliko) višji od najvišjega finančnega prispevka, ki je na voljo za Belgijo, bi moral biti finančni prispevek, dodeljen za načrt za okrevanje in odpornost Belgije, enak skupnemu znesku finančnega prispevka, ki je na voljo za Belgijo / enak ocenjenim skupnim stroškom načrta za okrevanje in odpornost.

(51)Potem ko je Komisija pozitivno ocenila belgijski načrt za okrevanje in odpornost z ugotovitvijo, da načrt zadovoljivo izpolnjuje merila za oceno iz Uredbe (EU) 2021/241, bi bilo treba v skladu s členom 20(2) navedene uredbe in prilogo V k njej v tem sklepu določiti reforme in naložbene projekte, potrebne za izvajanje načrta, ustrezne mejnike, cilje in kazalnike ter znesek, ki ga Unija da na voljo za izvajanje načrta v obliki nepovratne finančne podpore.

(50)Belgija je zavezana k nadaljnjemu sodelovanju s socialnimi partnerji in civilno družbo med izvajanjem načrta. Da bi zagotovili odgovornost ustreznih akterjev, je ključnega pomena, da se v izvajanje naložb in reform, vključenih v načrt, vključijo vsi zadevni regionalni in lokalni organi ter deležniki, vključno s socialnimi partnerji.

(49)V načrtu je opisano, da se je Belgija pri postopku sprejemanja načrta posvetovala s številnimi različnimi deležniki, da bi povečala nacionalno prevzemanje odgovornosti v okviru načrta. Na zvezni ravni so bila opravljena posvetovanja s številnimi deležniki, vključno s socialnimi partnerji, civilno družbo ter inštitutom za enakost žensk in moških. Zvezna vlada je oblikovala svetovalni odbor, ki sta ga sestavljala centralni ekonomski svet in zvezni svet za trajnostni razvoj, ter v katerem so sodelovali socialni partnerji in civilna družba (okoljske organizacije, organizacija za razvojno sodelovanje, potrošniška organizacija, mladinske organizacije in akademiki), ki so ponudili nasvete v različnih fazah priprave načrta. Namen posvetovanja z inštitutom za enakost žensk in moških je bil oceniti vpliv načrta na enakost spolov in oblikovati priporočila. Vlade na regionalni ravni in ravni skupnosti so se posvetovale s socialnimi partnerji glede njihovih projektov reform in naložb ter izmenjale mnenja z regionalnimi parlamenti.

(48)Načrt vsebuje več naložbenih ukrepov, ki imajo pomembno čezmejno razsežnost in so skladni s cilji posodobljene evropske industrijske strategije. Velik delež naložb (na zvezni ravni in ravni Flandrije in Valonije), ki se skupno osredotočajo na podpiranje industrijske vrednostne verige v zvezi z vodikom, bi morale biti del načrtovanih obsežnejših čezmejnih pomembnih projektov skupnega evropskega interesa za vodik. Podobno bi moral naložbeni projekt za izgradnjo hrbteničnih struktur za H2 in CO2 na zvezni ravni zagotoviti medsebojno povezovanje prvih omrežij za transport H2 in CO2, ki bodo zgrajena v okviru načrta, s sosednjimi državami. Namen naložbenega ukrepa za izgradnjo energetskega otoka na morju na zvezni ravni je razviti večfunkcijsko energetsko vozlišče („energetski otok“) v Severnem morju, s katerim med drugim želijo olajšati vključevanje in uvoz več obnovljive energije s Severnega morja in njegove bližine z vzpostavitvijo povezav z drugimi državami ali regijami. Namen ukrepa za krepitev raziskav in razvoja je financirati sodelovanje podjetij iz Flandrije v načrtovanem pomembnem projektu skupnega evropskega interesa o mikroelektroniki.

(46)Načrt vključuje vrsto ukrepov, za katere se pričakuje, da bodo prispevali k obravnavanju izzivov v državi na področju enakosti spolov in enakih možnosti za vse. Belgijski inštitut za enakost žensk in moških predvideva, da bo 52 % naložbenih ukrepov iz načrta potencialno pozitivno vplivalo na enakost spolov. Med njimi so ukrepi, namen katerih je pritegniti več žensk v študij znanosti, tehnologije, inženirstva in matematike ter povečati stopnjo zaposlenosti žensk. Čeprav načrt ne opredeljuje celovitega in celostnega pristopa za ranljive skupine, se cilji v zvezi z enakimi možnostmi za vse odražajo v ukrepih iz več področij politike v načrtu, kot so izobraževanje, socialna stanovanja, vključevanje na trgu dela, mobilnost in digitalna vključenost. Med njimi so reforme regulativnega okvira za preizkuse diskriminacije in razpoložljiva orodja ter znanje v upravi, ki bi lahko prispevali k višji stopnji zaposlenosti oseb z migrantskim ozadjem. Med drugimi povezanimi ukrepi so naložbe, ki bi naj povečale dostopnost železniških postaj za osebe z zmanjšano mobilnostjo, in naložbe v socialna stanovanja, opremljena s tehnologijo za pomoč osebam, ki sicer ne morejo več živeti samostojno, s čimer se bo mogoče začasno ali trajno izogniti njihovi institucionalizaciji.

(45)V načrtu je predstavljen sklop reform in naložb v podporo ciljem, ki bodo spodbudili okrevanje gospodarstva Belgije, prispevali k zelenemu in digitalnemu prehodu države ter povečali njeno odpornost na poti k bolj trajnostni in vključujoči rasti. Posamezni ukrepi, vključeni v načrt, so skladni z objavljenimi splošnimi cilji. V načrtu ni nedoslednosti ali nasprotij med vsebino različnih komponent. Nekateri ukrepi se medsebojno krepijo in dopolnjujejo tudi na različnih ravneh države. Toda v nekaterih primerih bi bilo mogoče potencial nekaterih naložb dodatno povečati z več daljnosežnimi dopolnitvenimi reformami. Na primer: čeprav načrt vsebuje več naložb in reform, ki so usmerjene v energijsko učinkovito prenovo stavb, ni trdne zavezanosti k reformi sistema obdavčitve energije, kar bi spodbudilo več naložb v energijsko učinkovitost pri prenovi stavb. Čeprav je v načrtu podprto uvajanje zelenega vodika, je za povečanje proizvodnje energije iz obnovljivih virov predvidena le omejena podpora. Ukrepov za povečanje zaposlovanja in izboljšanje delovanja trga dela ne spremlja trdna zavezanost k zmanjšanju dejavnikov v davčnem sistemu, ki odvračajo od dela.

(44)V skladu s členom 19(3)(k) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.11 Priloge V k navedeni uredbi načrt v srednji meri (ocena B) vključuje ukrepe za izvajanje reform in javnih naložbenih projektov, ki predstavljajo usklajeno delovanje.

(43)Na splošno so ureditve, ki jih je Belgija predlagala v načrtu za okrevanje in odpornost za preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje korupcije, goljufij in nasprotij interesov pri uporabi sredstev, zagotovljenih v okviru mehanizma, vključno z ureditvami za preprečevanje dvojnega financiranja, in drugih programov Unije, ocenjene kot zadostne, a pod pogojem, da so mejniki v zvezi z repozitornim sistemom za spremljanje in izvajanje mehanizma ter ustreznimi usklajevalnimi ureditvami za preprečevanje dvojnega financiranja izpolnjeni še pred prvim zahtevkom za plačilo.

(42)Vsaka entiteta je odgovorna za zbiranje podatkov o projektih, za katere je pristojna, in mora z orodji za spremljanje redno poročati o njihovem napredku. V zvezi z revizijo so imenovane entitete odgovorne tudi za revizijo sredstev EU iz deljenega upravljanja in so neodvisne od entitet, ki izvajajo načrt. Načrt opredeljuje različne nadzorne postopke vsake entitete za preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje goljufij, korupcije in nasprotij interesov pri uporabi sredstev, zagotovljenih v okviru Uredbe (EU) 2021/241.

(41)V načrtu je podan ustrezen opis sistema, ki je bil vzpostavljen za njegovo izvajanje. Splošni okvir predstavlja zanesljiv sistem notranje kontrole, s katerim so pristojnim entitetam dodeljene jasne vloge in pristojnosti. Minister za okrevanje in strateške naložbe na zvezni ravni usklajuje izvajanje načrta, medtem ko spremljanje na politični ravni izvaja medministrska konferenca, na upravni ravni pa medzvezni odbor za spremljanje. V načrtu Belgije so opredeljeni različni organi, odgovorni za izvajanje, spremljanje in nadzor projektov v vsaki od šestih entitet (zvezna država, Flandrija, Valonija, Bruselj – glavno mesto, francoska skupnost in nemško govoreča skupnost).

(40)V skladu s členom 19(3)(j) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.10 Priloge V k navedeni uredbi so ureditve, predlagane v načrtu za okrevanje in odpornost, ter dodatni ukrepi iz tega sklepa ustrezni (ocena A) za preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje korupcije, goljufij in nasprotij interesov pri uporabi sredstev, zagotovljenih v okviru navedene uredbe, pri čemer se pričakuje, da bodo učinkovito preprečevali dvojno financiranje v okviru navedene uredbe in drugih programov Unije. To ne posega v uporabo drugih instrumentov in orodij za spodbujanje in zagotavljanje skladnosti s pravom EU, tudi za preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje korupcije, goljufij in nasprotij interesov ter zaščito finančnih interesov Unije v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta.

(39)Informacije in dokazila o izračunu stroškov, predstavljeni v načrtu, so večinoma podrobno opredeljeni in jasni za večino ukrepov. Za veliko večino ukrepov so na voljo zadostno podrobne informacije in izčrpna dokazila, ki kažejo, da so ocenjeni skupni stroški načrta razumni in verjetni. V večini primerov je Belgija zagotovila informacije o dejanskih oziroma podobnih preteklih naložbenih projektih ali o primerljivih podatkih o stroških za glavne povzročitelje stroškov, ki omogočajo utemeljitev večine predvidenih stroškov. Informacije o izračunu stroškov za večino projektov vključujejo jasna dokazila ali ustrezne reference, ki upravičujejo referenčne stroške na enoto. Toda specifičnost in relevantnost navedenih utemeljitev za izračun stroškov nista enotni za celoten načrt. Za nekatere ukrepe bi lahko dodatne informacije s podrobnejšimi ocenami in utemeljitvami povečale stopnjo zanesljivosti, da so stroški razumni in verjetni. Poleg tega je ocenjeni skupni strošek načrta za okrevanje in odpornost skladen z načelom stroškovne učinkovitosti in sorazmeren s pričakovanim nacionalnim gospodarskim in socialnim učinkom.

(38)V skladu s členom 19(3)(i) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.9 Priloge V k navedeni uredbi je utemeljitev v načrtu o znesku ocenjenih skupnih stroškov načrta za okrevanje in odpornost v srednji meri (ocena B) razumna in verjetna, skladna z načelom stroškovne učinkovitosti ter sorazmerna s pričakovanim nacionalnim gospodarskim in socialnim učinkom.

(36)Strukture upravljanja in organizacijske ureditve, ki so jih belgijski organi predlagali za izvajanje načrta Belgije, zagotavljajo sodelovanje odgovornih akterjev pri spremljanju, poročanju in nadaljnjem upravnem spremljanju reform ter naložb, za katere so pristojni. Medzvezno usklajevanje med sodelujočimi entitetami je zagotovljeno tako na politični kot na upravni ravni. Spremljanje kazalnikov, kot so ga opisali belgijski organi, je dovolj jasno in izčrpno, da jim bo mogoče slediti in preveriti njihovo izpolnitev. Mejniki in cilji bi morali predstavljati predvsem ključne elemente ukrepov ter biti kot taki upoštevani kot relevantni za njihovo izvajanje. Mehanizmi preverjanja, zbiranje podatkov in pristojnosti, opisani v načrtu, se zdijo dovolj trdni za zadostno utemeljitev zahtevkov za izplačilo, ko so mejniki in cilji doseženi. Mejniki in cilji veljajo tudi za že izvedene ukrepe, ki so upravičeni do financiranja v skladu s členom 17(2) Uredbe. Zahtevek za izplačilo je upravičen, če se navedeni mejniki in cilji zadovoljivo izpolnjujejo v daljšem obdobju.

(35)V skladu s členom 19(3)(h) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.8 Priloge V k navedeni uredbi so ureditve, predlagane v načrtu za okrevanje in odpornost za zagotovitev učinkovitega spremljanja in izvajanja načrta za okrevanje in odpornost, vključno s predvidenim časovnim razporedom, mejniki in cilji ter povezanimi kazalniki, ustrezne (ocena A).

(34)Na splošno se pričakuje, da bo Belgija z reformami, ki jih predlaga v načrtu, uspešneje obravnavala izzive in pri tem dosegla trajen učinek, čeprav bo učinek pri nekaterih reformah, na primer pri reformi pokojninskega sistema, odvisen od izvajanja. Za reforme v zvezi s kakovostjo javnofinančnih odhodkov, udeležbo na trgu dela in odpravljanjem regulativnih ozkih grl pri vzpostavljanju omrežja 5G se pričakuje, da bodo imele trajen učinek. Kar zadeva področje obdavčitve, se pričakuje, da bo reforma davčne sheme za službene avtomobile prispevala k razogljičenju prometa. V načrtu je sicer omenjen predlog širše davčne reforme, ki bi lahko imela močan učinek na dejavnike, ki odvračajo od zaposlitve, in na zeleni prehod, vendar pa ni razvidna trdna zaveza sprejetju predloga. Trajni učinek načrta je mogoče okrepiti tudi s sinergijami med načrtom in drugimi programi, ki se financirajo iz skladov kohezijske politike, zlasti s konkretnim obravnavanjem globoko zakoreninjenih ozemeljskih izzivov in spodbujanjem uravnoteženega razvoja.

(33)Načrt vsebuje naložbe v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu gospodarstva, za katere se pričakuje, da bodo imeli trajen učinek. Ukrepi v načrtu za digitalno področje so med drugim zasnovani za dvig ravni digitalizacije v ustreznih institucijah, kar naj bi imelo trajen učinek na kakovost storitev, poslovno okolje in optimalno uporabo podatkov javnega sektorja. To velja za ključna področja, kot so pravosodni sistem, sistem socialne varnosti, zdravstveni sistem, kibernetska odpornost države in platforme za izboljšanje stikov med javno upravo in državljani oziroma podjetji. Načrt dodatno prispeva k povečanju naložb v raziskave in razvoj za približanje cilju 3 % BDP in k izboljšanju produktivnosti. Pričakuje se, da bodo ustrezne naložbe in politike, denimo za razogljičenje gospodarstva, vključno z izboljšanjem njegove energijske učinkovitosti, in za vzpostavitev najsodobnejše digitalne infrastrukture, prispevale k izboljšanju konkurenčnosti države in njenega potenciala rasti.

(32)V skladu s členom 19(3)(g) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.7 Priloge V k navedeni uredbi se pričakuje, da bo imel načrt za okrevanje in odpornost v veliki meri (ocena A) trajen učinek na Belgijo.

(31)Ukrepi obravnavajo tudi izzive, povezane z ravnmi digitalnih znanj in spretnosti prebivalstva, in so usmerjeni zlasti v povečanje digitalne vključenosti ter digitalno preusposabljanje in izpopolnjevanje delovne sile, kar bo pomagalo odpraviti pomanjkanje delovne sile in spodbudilo vključevanje na trg dela. Prav tako je pričakovati, da bo načrt pomagal izboljšati digitalno uspešnost mladih v primarnih, sekundarnih in visokošolskih izobraževalnih sistemih. Vključene so tudi reforme in naložbe, cilj katerih je pomagati podjetjem, da izkoristijo prednosti digitalnega prehoda, in sicer z razvojem digitalnega in tehnološkega inovacijskega središča ter naložbami v raziskave in razvoj na digitalnem področju. Načrt obsega še nekatere ukrepe za bolj zelen digitalni sektor.

(30)Ukrepe, za katere se pričakuje, da bodo prispevali k cilju digitalnega prehoda s širokim, medsektorskim pristopom, vsebuje enajst (od sedemnajstih) komponent. Načrt vsebuje ključne reforme na zvezni in regionalni ravni, cilj katerih je odpraviti regulativna ozka grla na področju vzpostavitve infrastrukture za omrežje 5G in zelo visokozmogljiva omrežja, kot so optična omrežja. Načrt obsega tudi javne naložbe v povezljivost, kot sta vzpostavitev optičnih omrežij v določenih belih območjih in zagotovitev boljše povezljivosti v šolah v Valoniji. V okviru načrta se spremlja izvajanje programa Connectivity Toolbox. Pomembne naložbe in reforme v načrtu so namenjene e-upravi za različne entitete, vključno s posodobitvijo zastarele digitalne infrastrukture, sistema za upravljanje sodnih spisov in omrežne varnosti sodstva. Pričakovati je, da bo načrt spodbudil uporabo odprtih podatkov v javni upravi. Druge naložbe so usmerjene v digitalizacijo posameznih sektorjev, kot so zdravstveni sistem, turizem, prevoz, energija, mediji in kultura. Načrt je usmerjen v digitalno bolje opremljene in povezane šole po vsej Belgiji. Pričakovati je, da bodo naložbe v načrtu prispevale k vsesplošno boljši kibernetski odpornosti in varnosti državljanov, podjetij in javne uprave. Načrt spodbuja uporabo umetne inteligence, osredotočene na človeka.

(29)V skladu s členom 19(3)(f) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.6 Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vsebuje ukrepe, ki v veliki meri (ocena A) prispevajo k digitalnemu prehodu ali k obravnavanju izzivov, ki iz tega izhajajo. Za ukrepe, ki podpirajo digitalne cilje, je namenjen znesek, ki predstavlja 26,6 % skupnih dodeljenih sredstev za načrt, izračunanih po metodologiji iz Priloge VII k Uredbi (EU) 2021/241.

(28)Z vidika okoljske razsežnosti načrta je pričakovati, da bo načrt z naložbami v zaščitena območja, dejavnosti ekološke obnove, zeleno infrastrukturo, odpornejše upravljanje gozdov in ustvarjanje mokrišč neposredno prispeval k ohranjanju biotske raznovrstnosti. Pričakovati je, da bo izvajanje teh ukrepov imelo trajen učinek na skladiščenje CO2 in skupaj z ukrepi za gospodarjenje z vodami okrepilo prilagajanje podnebnim spremembam. Cilj drugih naložb v infrastrukturo za recikliranje ter podporo projektom za okoljsko primerno zasnovo in optimizirano uporabo materialov je okrepiti krožno gospodarstvo v Belgiji.

(27)Ukrepe, ki prispevajo k podnebnemu cilju, vsebuje deset komponent (od sedemnajstih). Pomemben del tega prispevka so energijsko učinkovita prenova javnih stavb ter zasebnih in socialnih stanovanj. Načrt obsega naložbe v skupno rabo prevoznih sredstev in prevozna sredstva z nizkimi emisijami ter reformo za bolj zeleno davčno shemo za službene avtomobile. Pričakovati je, da bodo naložbe v raziskave, razvoj in inovacije, zlasti v alternativne energetske tehnologije, vključno z vodikom, ter infrastrukturo, pospešile prehod na nizkoogljično gospodarstvo. Pričakuje se, da bodo reforme in naložbe na področju energijsko učinkovite prenove stavb ter zelene mobilnosti in vozil prispevale k ciljem Belgije za razogljičenje ter energijski prehod, kot so bili opredeljeni v njenem nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu do leta 2030.

(26)V skladu s členom 19(3)(e) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.5 Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vsebuje ukrepe, ki v veliki meri (ocena A) prispevajo k zelenemu prehodu, vključno z biotsko raznovrstnostjo, ali k obravnavanju izzivov, ki iz tega izhajajo. Za ukrepe, ki podpirajo podnebne cilje, je namenjen znesek, ki predstavlja 49,6 % skupnih dodeljenih sredstev za načrt, izračunanih po metodologiji iz Priloge VI k Uredbi (EU) 2021/241. V skladu s členom 17 Uredbe (EU) 2021/241 je načrt za okrevanje in odpornost skladen z informacijami iz nacionalnega energetskega in podnebnega načrta za leto 2030.

(25)Ukrepi v načrtu Belgije za okrevanje in odpornost so bili ocenjeni z vidika načela, da se ne škoduje bistveno. Belgija je predložila utemeljitve v skladu s tehničnimi smernicami za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C 58/01). Če je bilo z analizo ugotovljeno morebitno tveganje, je bila izvedena podrobnejša ocena, s katero se je preverilo, ali se pričakuje bistvena škoda oziroma ali je treba opredeliti ustrezne mejnike za obravnavanje teh tveganj. Za nekatere ukrepe, v okviru katerih bodo v prihodnje objavljeni razpisi za projekte, kot so ukrepi na področju energetskih tehnologij v vzponu, so bili zlasti opredeljeni ustrezni mejniki, povezani s temi ukrepi, za zagotavljanje, da merila za upravičenost v razpisih za projekte ne vključujejo dejavnosti, ki bi lahko bistveno škodovale okoljskim ciljem.

(24)V skladu s členom 19(3)(d) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.4 Priloge V k navedeni uredbi se pričakuje, da bo načrt za okrevanje in odpornost zagotovil, da noben ukrep za izvajanje reform in naložbenih projektov, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ne bo bistveno škodoval okoljskim ciljem (ocena A) v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (načelo, da se ne škoduje bistveno).

(23)Namen načrta je posodobiti sistem izobraževanja in usposabljanja, predvsem z naložbami v opremo in infrastrukturo, kar bo olajšalo dostop do trga dela ter pomagalo odpravljati neskladja med ponudbo znanj in spretnosti ter povpraševanjem po njih. Reforme in naložbe se osredotočajo na razširitev usposabljanja ter večjo preglednost ponujenega usposabljanja in spodbud, med drugim tudi z uvedbo individualnih izobraževalnih računov, ter na vlaganje v infrastrukturo za izobraževanje in usposabljanje. Nekateri ukrepi so predvideni za krepitev digitalne vključenosti ranljivih skupin z združevanjem zagotavljanja digitalne opreme in pridobivanja digitalnih znanj in spretnosti.

(22)Načrt za okrevanje in odpornost vključuje ukrepe, namen katerih je obravnavati ustrezne zaposlitvene in socialne izzive, opredeljene v priporočilih za posamezno državo ter spremljane v pregledu socialnih kazalnikov. Ti ukrepi lahko prispevajo k izvajanju evropskega stebra socialnih pravic. Predvideni so posebni ukrepi v pomoč pri vključevanju na trg dela, zlasti za ranljive skupine. To je treba doseči s spremembami pristojnosti in delovanja regionalnih javnih zavodov za zaposlovanje, njihovo posodobitvijo in zagotavljanjem podpore, ki je bolj prilagojena ranljivim iskalcem zaposlitve. Načrt obsega reforme za odpravljanje diskriminacije na trgu dela, kar je nujno za reševanje zlasti nizke stopnje zaposlenosti oseb z migrantskim ozadjem. Pričakuje se, da bodo reforme shem za subvencije na področju energije zmanjšale energijsko revščino, četudi v načrtu ni predstavljena celovita strategija za obravnavanje tega vprašanja. Načrt obsega tudi naložbe v socialno infrastrukturo, vključno z naložbami v prenovo in izgradnjo socialnih stanovanj ter vzgojno-varstvenih ustanov za otroke. Te naložbe prispevajo tudi k socialni koheziji.

(21)Pričakovati je, da bodo reforme za energijsko učinkovito prenovo stavb, usposabljanje in izpopolnjevanje, trajnostno mobilnost in digitalizacijo javnih storitev, vključno s pravosodnim sistemom, ter naložbe vanje najbolj prispevale k rasti in zaposlovanju. Druga glavna področja ukrepanja so kibernetska varnost in omrežje 5G, krožno gospodarstvo, razogljičenje industrije, vključno s poudarkom na energetskih tehnologijah v vzponu, kot je proizvodnja in uporaba čistega vodika, in gospodarski sektorji, ki so kos izzivom prihodnosti, kot so nuklearna medicina, zdravstvo, kultura in gospodarjenje z vodami.

(20)Simulacije, ki so jih opravile službe Komisije, kažejo, da bi lahko po načrtu BDP Belgije do leta 2026 narasel za od 0,5 % do 0,9 %. Načrt za okrevanje in odpornost Belgije vključuje obsežen paket naložb in reform, za katere je pričakovati, da bodo obravnavale ranljivost države na pretrese in okrepile njeno gospodarsko, socialno in institucionalno odpornost. Pričakovati je, da bodo reforme, namen katerih je povečati kakovost javnofinančnih odhodkov in odpraviti ovire, ki preprečujejo večjo udeležbo na trgu dela, skupaj z obsežnimi naložbami v prenovo stavb, trajnostno mobilnost, digitalizacijo, usposabljanje in izpopolnjevanje, raziskave, razvoj in inovacije, obravnavale izzive, opredeljene na teh področjih, pričakovati pa je tudi, da bodo povečale konkurenčnost in produktivnost države ter obenem tlakovale pot za zeleni prehod in digitalno preobrazbo gospodarstva.

(19)V skladu s členom 19(3)(c) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.3 Priloge V k navedeni uredbi se pričakuje, da bo imel načrt za okrevanje in odpornost velik vpliv (ocena A) na krepitev potenciala rasti, ustvarjanje delovnih mest ter gospodarsko, socialno in institucionalno odpornost države članice, s tem pa prispeval k izvajanju evropskega stebra socialnih pravic, vključno s spodbujanjem politik za otroke in mlade, ter na ublažitev gospodarskih in socialnih posledic krize zaradi COVID-19 ter s tem okrepil ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo in konvergenco v Uniji.

(18)Uvedene so pomembne naložbe za spodbujanje raziskav in inovacij, predvsem z uvajanjem učinkovitejših proizvodnih procesov na podlagi energetskih tehnologij v vzponu, razvojem alternativnih proizvodnih procesov na področju nuklearne medicine za zdravljenje raka ter ukrepi za krepitev kibernetskih zmogljivosti malih in srednjih podjetij v boju proti kibernetskemu kriminalu. Načrt obsega tudi ukrepe, cilj katerih je spodbujanje krožnega gospodarstva in boljše upravljanje virov z vzpostavitvijo nove infrastrukture za recikliranje, da se zapolnijo vrzeli v različnih vrednostnih verigah, in z razvojem alternativ za škodljive kemikalije, obenem pa oblikovati partnerstva za inovacije.

(17)Načrt prav tako pomembno prispeva k obravnavanju izziva, ki ga predstavlja digitalni prehod. Obsega ukrepe za izboljšanje digitalne povezljivosti po vsej Belgiji, in sicer z dodatnimi naložbami v razvoj zelo hitrih optičnih omrežij, in ukrepe za omogočanje vzpostavitve omrežij 5G ter povezljivosti. Načrt obsega znatne naložbe in reforme, cilj katerih je digitalizirati javno upravo, vključno s pravosodnim sistemom, da se izboljša učinkovitost njihovih notranjih postopkov in stikov z državljani ter podjetji, zlasti s pomočjo enotnega digitalnega portala in naložbo v digitalizacijo sistema socialne varnosti. Ukrepi načrta na digitalnem področju naj bi prispevali k reševanju izzivov, povezanih z zmanjšanjem regulativnih in upravnih bremen, odpravljanjem ovir za konkurenco in izboljšanjem poslovnega okolja.

(16)Načrt pomembno prispeva k obravnavanju izziva, ki ga predstavlja zeleni prehod. Obsega namreč obsežne javne naložbe v energijsko učinkovito prenovo stavb, kar vključuje socialna stanovanja in podporo za zasebne naložbe v energijsko učinkovitost v obliki subvencij. Naložbe so osredotočene tudi na čisto in učinkovito proizvodnjo ter rabo energije, predvsem v industrijskih sektorjih, in zajemajo elektrifikacijo procesov, uporabo zelenega in nizkoogljičnega vodika kot surovine in nosilca energije, zajemanje in shranjevanje CO2 z naložbami v transport CO2 in vodika (H2) ter predindustrijske raziskave za industrijsko uporabo H2 in CO2, omrežja za ogrevanje iz obnovljivih virov energije in infrastrukturo za vključevanje proizvodnje vetrne energije na morju v omrežje električne energije. Načrt prispeva k hitrejšemu razvoju okolju prijaznejšega prometa, in sicer z naložbami v infrastrukturo za kolesarje in pešce ter storitve javnega prevoza, kot so zeleni avtobusi, infrastruktura za tramvaje in lahko podzemno železnico ter učinkovitejši in dostopnejši železniški prevoz, ki vključuje tudi infrastrukturna dela za podporo prehodu na druge oblike prevoza, tj. s cest na celinske vodne poti in železnico. Načrt obsega tudi reformo davčne sheme za službene avtomobile, ki je usmerjena v elektrifikacijo cestnega prevoza in dopolnjena z ukrepi za hitrejšo vzpostavitev infrastrukture za polnjenje električnih vozil v Belgiji in podporo pri uvajanju čistejših, zlasti električnih avtobusnih voznih parkov, ter s posodobljenim proračunom za mobilnost, s katerim bo podprt prehod na druge oblike prevoza.

(15)Načrt obsega tudi reforme in naložbe, ki obravnavajo dolgoročne izzive na trgu dela. Med njimi so ukrepi za spodbujanje učinkovitejših aktivnih politik trga dela, izboljšanje delovanja trga dela in odpravljanje diskriminacije na trgu dela. Načrt prav tako obsega naložbe za krepitev socialnega vključevanja in vključevanja na trg dela za večino ranljivih skupin, tudi osebe z migrantskim ozadjem, ženske, invalide, zapornike in osebe, ki jim grozi digitalna izključenost. Cilj naložb in reform, ki so del projekta, je povečati uspešnost sistemov izobraževanja ter zmanjšati pomanjkanje ljudi z ustreznimi znanji in spretnostmi z usposabljanjem in aktivacijo ob upoštevanju sedanjih ter prihodnjih potreb na trgu dela, zlasti v zvezi z digitalnimi znanji in spretnostmi.

(14)Načrt obsega ustrezne fiskalno-strukturne reforme, za katere je pričakovati, da bodo izboljšale kakovost in vzdržnost javnih financ. Reforme obsegajo sistematično vključevanje pregledov porabe v cikle proračunskega načrtovanja na vseh ravneh države, da se izboljša kakovost in učinkovitost javnofinančnih odhodkov. Cilj pokojninske reforme je izboljšati finančno in socialno vzdržnost pokojninskega sistema v luči naraščajočih javnofinančnih izdatkov za pokojnine.

(13)Načrt vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se medsebojno krepijo in prispevajo k učinkovitemu reševanju vseh ali pomembnega dela gospodarskih in socialnih izzivov, opisanih v priporočilih za posamezno državo, naslovljenih na Belgijo leta 2019 in 2020 v okviru evropskega semestra, zlasti na področjih, kot so kakovost in vzdržnost javnih financ, pokojnine, politika trga dela ter politika o izobraževanju ter znanjih in spretnostih, raziskave, razvoj in inovacije, zeleni in digitalni prehod ter poslovno okolje.

(12)Za priporočila v zvezi s takojšnjim odzivom fiskalne politike na pandemijo se lahko šteje, da ne spadajo na področje uporabe načrta Belgije, ne glede na to, da se je država članica na splošno ustrezno in zadostno odzvala na nujno potrebo po podpori gospodarstvu s fiskalnimi sredstvi v letih 2020 in 2021, v skladu z določbami splošne odstopne klavzule. Poleg tega priporočilo za zadosten napredek pri doseganju srednjeročnega proračunskega cilja v letu 2020 ni več relevantno zaradi izteka ustreznega proračunskega obdobja in aktivacije splošne odstopne klavzule iz Pakta za stabilnost in rast v marcu 2020 v okviru krize zaradi pandemije.

(11)V skladu s členom 19(3)(b) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.2 Priloge V k navedeni uredbi se pričakuje, da bo načrt za okrevanje in odpornost prispeval k učinkovitemu obravnavanju (ocena A) vseh ali pomembnega dela izzivov, opredeljenih v zadevnih priporočilih za posamezno državo, vključno z njihovimi fiskalnimi vidiki, naslovljenih na zadevno državo članico, ali izzivov, opredeljenih v drugih ustreznih dokumentih, ki jih je Komisija uradno sprejela v okviru evropskega semestra.

(10)Velik del načrta pokriva tretji steber, tj. pametno, trajnostno in vključujočo rast, saj k temu neposredno prispevajo skoraj vse njegove komponente. Načrt bi moral pozitivno vplivati na javne in zasebne naložbe, saj so predvidene naložbe zlasti v prometno in digitalno infrastrukturo, socialna stanovanja, energetsko učinkovito prenovo stavb ter raziskave in inovacije. Načrt s prispevanjem k bolj zelenemu in digitalnemu gospodarstvu spodbuja trajnostno rast ter ekonomsko odpornost. Obsežne naložbe v digitalizacijo javne uprave in pravosodnega sistema bi morale prispevati k podjetjem naklonjenemu okolju ter tako spodbuditi gospodarsko okrevanje. Načrt s krepitvijo sistema izobraževanja in usposabljanja poleg tega pomaga odpravljati neskladja med ponudbo znanj in spretnosti ter povpraševanjem po njih. Poudarek na izboljšanju digitalnih znanj in spretnosti ter olajšanju dostopa do trga dela za ranljive skupine bi morala pozitivno vplivati na zaposlovanje ter prispevati k izvajanju evropskega stebra socialnih pravic.

(9)Načrt predvideva sprejetje vrste ukrepov, povezanih s podnebjem, in z več kot polovico svojih komponent prispeva k zelenemu prehodu. Med temi ukrepi so izboljšanje energijske učinkovitosti stavb, nove tehnologije v vzponu, prilagajanje podnebnim spremembam in trajnostna prometna infrastruktura, ki so pomembne priložnosti za doseganje energijskih in podnebnih ciljev za leto 2030. Načrt obravnava digitalne izzive na več področjih in s skoraj dvema tretjinama svojih komponent prispeva k njihovemu obravnavanju. Namen reform tako na zvezni kot na regionalni ravni je odpraviti regulativna ozka grla na področju vzpostavitve infrastrukture za omrežja 5G in ultrahitro povezljivost, kot so optična omrežja. Naložbe v načrtu za okrevanje in odpornost Belgije so usmerjene v digitalizacijo javne uprave in pravosodnega sistema ter izboljšanje digitalnih spretnosti in znanj. Od teh naložb je pričakovati občutno večjo učinkovitost in izboljšanje kakovosti zadevnih postopkov.

(8)Načrt vključuje ukrepe, ki prispevajo k vsem šestim stebrom, znaten delež komponent načrta pa obravnava več stebrov hkrati. Tak pristop pripomore k zagotavljanju, da se vsak steber obravnava celovito in usklajeno. Ob upoštevanju specifičnih izzivov Belgije velja usmerjenost zlasti v pametno, trajnostno in vključujočo rast, skupaj s splošnim uteževanjem vseh stebrov, za zadostno uravnoteženo.

(7)V skladu s členom 19(3)(a) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.1 Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost v veliki meri (ocena A) predstavlja celovit in ustrezno uravnotežen odziv na gospodarske in socialne razmere ter s tem ustrezno prispeva k vsem šestim stebrom iz člena 3 navedene uredbe ob upoštevanju specifičnih izzivov, s katerimi se sooča zadevna država članica, in dodeljenih finančnih sredstev zadevne države članice.

(6)Izvajanje načrtov držav članic za okrevanje in odpornost bo pomenilo usklajena prizadevanja za naložbe in reforme po vsej Uniji. Z usklajenim hkratnim izvajanjem reform in naložb ter izvajanjem čezmejnih projektov se bodo te reforme in naložbe vzajemno krepile in ustvarile pozitivne učinke prelivanja po vsej Uniji. Približno tretjina učinka instrumenta na rast in ustvarjanje delovnih mest v državah članicah bo tako posledica prelivanja iz drugih držav članic.

(5)Načrti za okrevanje in odpornost bi morali slediti splošnim ciljem mehanizma za okrevanje in odpornost, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/241, in instrumenta EU za okrevanje, vzpostavljenega z Uredbo Sveta (EU) 2020/2094, da bi podprli okrevanje po krizi zaradi COVID-19. Spodbujati bi morali ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo Unije s prispevanjem k šestim stebrom iz člena 3 Uredbe (EU) 2021/241.

(4)Belgija je 30. aprila 2021 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241. Načrt je bil predložen po postopku posvetovanja z lokalnimi in regionalnimi organi, socialnimi partnerji, organizacijami civilne družbe, mladinskimi organizacijami in drugimi ustreznimi deležniki, izvedenem v skladu z nacionalnim pravnim okvirom. Prevzemanje odgovornosti za načrte za okrevanje in odpornost na nacionalni ravni je temelj za njihovo uspešno izvajanje in trajen učinek na nacionalni ravni ter verodostojnost na evropski ravni. Komisija je na podlagi člena 19 navedene uredbe ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost v skladu s smernicami za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi.

(3)[Svet je v priporočilu o ekonomski politiki euroobmočja državam članicam euroobmočja priporočil, naj ukrepajo, tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost, da bi med drugim zagotovile naravnanost politike, ki podpira okrevanje, ter dodatno izboljšale konvergenco, odpornost ter trajnostno in vključujočo rast. Svet v priporočilu priporoča tudi, naj se okrepijo nacionalni institucionalni okviri, zagotovi makrofinančna stabilnost ter dokonča EMU ter okrepi mednarodna vloga eura.] [Če priporočilo Sveta ne bo sprejeto do sprejetja izvedbenega sklepa Sveta, izbrišite uvodno izjavo.]

(2)Svet je 9. julija 2019 in 20. julija 2020 v okviru evropskega semestra na Belgijo naslovil priporočila. Priporočil je zlasti, naj sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo; ko gospodarske razmere to dopuščajo, pa naj se izvajajo fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob krepitvi naložb. V zvezi z javnimi financami je priporočil tudi, naj nadaljuje reforme za zagotovitev fiskalne vzdržnosti sistema dolgotrajne oskrbe in pokojninskega sistema, vključno z omejitvijo možnosti predčasnega odhoda s trga dela, ter izboljša sestavo in učinkovitost javne porabe, zlasti s pregledi porabe, ter usklajevanje fiskalnih politik na vseh ravneh države, da se ustvarijo možnosti za javne naložbe. Poleg tega je Belgiji priporočil, naj okrepi splošno odpornost zdravstvenega sistema in zagotovi dobavo kritičnih medicinskih izdelkov ter ublaži učinek krize na zaposlovanje in socialne razmere, zlasti s spodbujanjem aktivnih ukrepov trga dela ter razvoja znanj in spretnosti. Belgiji je priporočil tudi, naj zagotovi učinkovito izvajanje ukrepov za zagotavljanje likvidnosti za pomoč malim in srednjim podjetjem ter samozaposlenim in za izboljšanje poslovnega okolja, tudi z zmanjšanjem regulativnega in upravnega bremena, da bi spodbudila podjetništvo ter odstranila ovire za konkurenco na področju storitev, zlasti telekomunikacijskih, maloprodajnih in poklicnih storitev. V zvezi z naložbami je priporočil, naj da prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbuja zasebne naložbe za pospešitev okrevanja gospodarstva ter usmeri naložbe na zeleni in digitalni prehod, zlasti na infrastrukturo za trajnostni promet, vključno z nadgradnjo železniške infrastrukture, čisto in učinkovito proizvodnjo in rabo energije, krožno gospodarstvo, digitalizacijo in digitalno infrastrukturo, kot so omrežja 5G in gigabitna omrežja, ter raziskave in inovacije. V zvezi s prevozom je priporočil, naj obravnava vse večje izzive v zvezi z mobilnostjo, in sicer z okrepitvijo spodbud in odpravo ovir za povečanje ponudbe skupinskega in nizkoemisijskega prevoza ter povpraševanja po njem. V zvezi z zaposlovanjem ter izobraževanjem in usposabljanjem je Belgiji priporočil, naj odpravi dejavnike, ki odvračajo od zaposlitve, in poveča učinkovitost aktivnih politik zaposlovanja, zlasti za nizko usposobljene osebe, starejše delavce in osebe z migrantskim ozadjem, izboljša učinkovitost in vključevanje v sistemih izobraževanja in usposabljanja ter odpravi neskladja med ponudbo znanj in spretnosti ter povpraševanjem po njih. Komisija je po oceni napredka pri izvajanju teh priporočil za posamezno državo ob predložitvi načrta za okrevanje in odpornost ugotovila, da je bil dosežen znaten napredek v zvezi s priporočilom o sprejemanju vseh potrebnih ukrepov, v skladu s splošno odstopno klavzulo Pakta za stabilnost in rast, za učinkovit odziv na pandemijo, ohranjanje gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo.

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost in zlasti člena 20 Uredbe,

EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 23.6.2021 COM(2021) 349 final PRILOGA

k predlogu izvedbenega sklepa Sveta o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Belgijo {SWD(2021) 172 final}



PRILOGA ODDELEK 1: REFORME IN NALOŽBE V OKVIRU NAČRTA ZA OKREVANJE IN ODPORNOST 1. Opis reform in naložb A. KOMPONENTA 1.1: Obnova Ta del belgijskega načrta za okrevanje in odpornost je osredotočen na obnovo zasebnih in javnih stavb. Glavni cilj komponente je obnoviti obstoječi stavbni fond ter ga narediti energetsko učinkovitejšega in energetsko učinkovitejšega. Mednje spadajo zlasti javne stavbe, socialna infrastruktura in stanovanja ter na splošno manj učinkovite stavbe z vidika energijske učinkovitosti. Zato ta komponenta prispeva k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov, povečanju zaposlitvenih možnosti in rasti v trajnostni gradnji ter socialni odpornosti z zmanjšanjem računov za energijo. Komponenta prispeva k obravnavi priporočila za posamezno državo 2019.3, s katerim se Belgija poziva, naj ekonomsko politiko v zvezi z naložbami osredotoči med drugim na nizkoogljični in energijski prehod. Pričakuje se, da noben ukrep v tej komponenti ne bo znatno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852, ob upoštevanju opisa ukrepov in ukrepov za ublažitev, določenih v načrtu za okrevanje in odpornost v skladu s tehničnimi smernicami DNSH (2021/C58/01). A.1 Opis reform in naložb za nepovratno finančno podporo Reforma R-1.01: „Izboljšana shema subvencioniranja energije“ flamske regije Ukrep je sestavljen iz več podukrepov reform in naložb, katerih splošni cilj je zagotoviti učinkovitejše spodbude za obnovo in pospešiti zasebne naložbe v energijsko učinkovitost v Flandriji: (i) reforma subvencij za energijsko učinkovitost in obnovljive vire energije ter subvencij ciljnih skupin za izboljšanje kakovosti stanovanj, ki se vključijo v en sam program. Novi uporabniku prijazen in pregleden sistem „vse na enem mestu“ bo na voljo od leta 2022 in naj bi podpiral energijsko učinkovito obnovo 202 000 stanovanj; (ii) revizija sistema označevanja z energijskimi nalepkami, ki naj bi podprl energijsko učinkovito obnovo 8 400 stanovanjskih objektov; (iii) uvedba nepovratnih sredstev za rušenje in obnovo, ki dopolnjujejo zvezno shemo znižanega DDV, ki naj bi podprla obnovo 1 760 stanovanj; (iv) revizija programa podpore za prenovo za pametno upravljanje toplotnih črpalk, električnih kotlov, ogrevanja z električnim shranjevanjem in gospodinjskih akumulatorjev, ki naj bi podpiral 8 400 gospodinjstev. Vsi vidiki te reforme začnejo veljati najpozneje do 1. aprila 2022. Reforma R-1.02: „Izboljšana shema subvencioniranja energije“ regije Bruselj – glavno mesto Ta reforma vključuje reformo in združitev energijskih bonusov in premij za obnovo stanovanj v enoten regionalni mehanizem za posameznike od leta 2022. Zaradi enotnega sistema bodo imeli državljani jasnejšo predstavo o znesku, do katerega so upravičeni za obnovitvena dela, in bodo poenostavili upravne postopke za pridobitev finančne podpore prek regionalnih dodatkov. Samo en regionalni spletni portal obvešča vlagatelje o razpoložljivih premijah, obstaja pa samo en digitaliziran postopek za državljane. Naložba naj bi podprla 3 717 prenov za energijsko učinkovitost. Uredba o reformi shem nepovratnih sredstev za energijo za stanovanjske in zasebne obnove v regiji Bruselj – glavno mesto začne veljati 31. marca 2022. Reforma R-1.03: „Izboljšana shema subvencioniranja energije“ nemško govoreče skupnosti Ukrep bo od julija 2021 uvedel nov sistem premij za energijo v nemško govoreči skupnosti. Namen projekta z bonusi je zlasti ustvariti spodbude za izvajanje ukrepov varčevanja z energijo in zmanjšanje emisij ogljikovega dioksida za obstoječe stanovanjske stavbe v nemško govoreči skupnosti. Cilj reforme je razlikovati med manjšimi deli, ki omogočajo poenostavljen dostop do bonusov, in večjimi deli, za katera so potrebni podrobnejši upravni postopki. Pričakuje se, da bodo naložbe podpirale 815 srednjih do globokih energijsko učinkovitih obnov. Uredba o reformi shem energijskih subvencij za stanovanjske in zasebne obnove v nemški skupnosti začne veljati do 31. marca 2022. Naložba 1A v „obnovitve zasebnih in socialnih stanovanj“ (I-1A)

Cilj naložbe je spodbuditi energijsko učinkovito obnovo zasebnih in socialnih stanovanj. Naložba se izvede do 30. junija 2025. Naložba je sestavljena iz naslednjih šestih podukrepov: ·naložba I-1.01: „Obnova socialnih stanovanj“ flamske regije, ·naložba I-1.02: „Obnova socialnih stanovanj“ regije Bruselj – glavno mesto, ·naložba I-1.03: „Obnova socialnih stanovanj“ nemško govoreče skupnosti, ·naložbeni del reforme R-1.01: „Izboljšana shema subvencioniranja energije“ flamske regije, ·naložbeni del reforme R-1.02: „Izboljšana shema subvencioniranja energije“ regije Bruselj – glavno mesto, ·naložbeni del reforme R-1.03: „Izboljšana shema subvencioniranja energije“ nemško govoreče skupnosti. Naložba I-1.01: „Obnova socialnih stanovanj“ flamske regije Cilj ukrepa je spodbuditi in pospešiti energijsko obnovo socialnih stanovanj s povečanjem podpore flamskega podnebnega sklada za socialna stanovanja in flamskega stanovanjskega sklada. Pričakuje se, da bo financiranje v okviru načrta za okrevanje in odpornost omogočilo približno 4 050 socialnim stanovanjskim enotam, da izkoristijo podporo za energijsko obnovo. Poleg tega bo flamska regija leta 2021 za 250 milijonov EUR povečala odobritev subvencioniranega posojila flamskemu podjetju za socialna stanovanja (Vlaamse Maatschappij voor Sociaal Wonen), da bi lahko pospešila obnovo. Naložba I-1.02: „Obnova socialnih stanovanj“ regije Bruselj – glavno mesto Ukrep vključuje prispevek k financiranju obnove 1 711 socialnih stanovanjskih enot v Bruslju, kar pomeni 53-odstotno zmanjšanje porabljene energije in predvideno zmanjšanje emisij CO2 za 4 452 ton na leto. Projekt vključuje objavo, oddajo in izvedbo 15 javnih naročil za gradnje s strani bruseljskega podjetja za socialna stanovanja (Société du Logement de la Région de Bruxelles-Capitale). Naložba I-1.03: „Obnova socialnih stanovanj“ nemško govoreče skupnosti Ukrep vključuje podporo večletnemu programu obnove približno 509 socialnih stanovanjskih enot, ki predstavljajo približno tretjino celotnega socialnega stanovanjskega fonda nemško govoreče skupnosti. Ukrep bo podprl kapitalsko udeležbo nemško govoreče skupnosti v družbi za socialna stanovanja „Öffentliche Wohnungsbaugesellschaft Ostbelgien“, kar bo omogočilo izvajanje programa naložb v socialna stanovanja, pri čemer bo prednost namenjena najnujnejšim delom. Naložba 1B „obnova javnih stavb“ (I-1B) Cilj naložbe je obnoviti in izboljšati energijsko učinkovitost javnih stavb. Naložba se izvede do 30. junija 2026. Naložba je sestavljena iz naslednjih devetih podukrepov: ·naložba I-1.04: „Obnova javnih zgradb“ zvezne države, ·naložba I-1.05: „Obnova javnih zgradb“ flamske regije, ·naložba I-1.06: „Obnova javnih zgradb“ valonske regije, ·naložba I-1.07: „Obnova javnih stavb – lokalni organi in šport“ valonske regije,

·naložba I-1.08: „Obnova javnih zgradb“ regije Bruselj – glavno mesto, ·naložba I-1.09: „Obnova javnih stavb – šole“ francoske skupnosti, ·naložba I-1.10: „Obnova javnih zgradb – šport in IPPJ“ francoske skupnosti, ·naložba I-1.11: „Obnova javnih zgradb – univerze“ francoske skupnosti, ·naložba I-1.12: „Obnova javnih zgradb – kultura“ francoske skupnosti. Naložba I-1.04: „Obnova javnih zgradb“ zvezne države Naložbeni ukrep zajema prenovo zgodovinske stavbe bruseljske borze, kar bo privedlo do bistvenega izboljšanja njene energijske učinkovitosti, da se ustvari novo gospodarsko, turistično in socialno-kulturno vozlišče. Ocenjena skupna površina stavbe je približno 12 000 m2 (vključno s kletjo in arheološkim najdiščem). Stavba je namenjena začasnim razstavam in dogodkom ter stalni razstavi o belgijskih pivovarskih tradicijah (belgijski svet piva) v zgornjem nadstropju. Naložba I-1.05: „Obnova javnih zgradb“ flamske regije Naložbeni ukrep vključuje povečanje naložb v prenovo stavbnega fonda, da se pospeši energetska prenova javnih stavb. Podpora se dodeli prek Flamskega energijskega podjetja (Vlaams Energiebedrijf), ki deluje kot osrednji nabavni organ in ponudnik storitev za druge javne storitve (zlasti centralno upravo) na področju energijskih storitev. Ukrep vključuje (i) neposredne podporne ukrepe v obliki energijsko učinkovitih del in (ii) posredne podporne ukrepe, kot so energijski pregledi. Pričakuje se, da bo na podlagi ukrepa obnovljenih približno 86 711 m² javnih zgradb. Naložba I-1.06: „Obnova javnih zgradb“ valonske regije Naložbeni ukrep je namenjen vzpostavitvi inovativnega sistema za spodbujanje prenove, vključno s potrebnimi spremljevalnimi ukrepi, da se v valonski regiji izvede temeljita prenova od 750 do 1 000 javnih zgradb (kar ustreza ocenjeni površini 300 000 m²). V ta namen se obstoječa subvencijska shema UREBA v obdobju 2021–2026 prilagodi, da se dodatno pospeši temeljita prenova. Podpora zajema le naložbe v varčevanje z energijo od skupne naložbe v višini 375 milijonov EUR. Naložba I-1.07: „Obnova javnih stavb – lokalni organi in šport“ valonske regije Cilj ukrepa je izboljšati energijsko učinkovitost (i) javnih stavb lokalnih organov in (ii) športne infrastrukture v valonski regiji. Podpora se dodeli prek razpisa za zbiranje prijav, ki je odprt za lokalne organe in upravičene športne strukture. Pričakuje se, da se bodo z ukrepom do 30. junija 2026 prenovile javne stavbe lokalnih organov z ocejeno skupno površino 202 359 m², s čimer se bo v povprečju doseglo vsaj 30-odstotno zmanjšanje povpraševanja po primarni energiji, in 84 122 m² športne infrastrukture. Naložba I-1.08: „Obnova javnih zgradb“ regije Bruselj – glavno mesto Naložbeni ukrep je sestavljen iz dveh delov: (i) razvoj točke „vse na enem mestu“ (ki jo bo upravljala družba SIBELGA, upravljavec distribucijskega omrežja za električno energijo in plin v bruseljski regiji v okviru obveznosti javne službe), da bi omogočili in pospešili temeljito energijsko prenovo javnih stavb lokalnih in regionalnih organov v Bruslju; (ii) energetske subvencije za izbrana javna obnovitvena dela. Cilj ukrepa je zajeti vse vrste uporabe javnih stavb in obnoviti ocenjene skupne površine 34 000 m² do 30. junija 2026, s čimer bi se v povprečju doseglo vsaj 30-odstotno zmanjšanje povpraševanja po primarni energiji. Odlok o električni energiji, ki opredeljuje poslanstvo javne službe Sibelga, vključno z delovanjem točke „vse na enem mestu“ za javne obnove v Bruslju začne veljati 1. februarja 2022. Naložba I-1.09: „Obnova javnih stavb – šole“ francoske skupnosti Naložbeni ukrep (i) podpira naložbeni načrt v šolskih stavbah v lasti francoske skupnosti in (ii) z razpisom za projekte za dodelitev podpore za obnovo šolskih stavb v izobraževalnih mrežah, ki jih subvencionira francoska skupnost. Pričakovani skupni cilj gradnje in prenove je 320 709 m² do 30. junija 2026, temelji pa na lahkih, srednjih in temeljitih prenovah ter rušenju in obnovi. Naložba I-1.10: „Obnova javnih zgradb – šport in IPPJ“ francoske skupnosti Ta naložbeni ukrep podpira (i) prenovo športne infrastrukture in (ii) obnovo objektov, namenjenih mladim (Institutions Publiques de Protection de la Jeunesse - IPPJ). Do 30. junija 2026 naj bi se obnovilo skupno 30 150 m², s čimer bi v povprečju dosegli vsaj 30-odstotno zmanjšanje povpraševanja po primarni energiji.

Naložba I-1.11: „Obnova javnih zgradb – univerze“ francoske skupnosti Naložbeni ukrep je namenjen prenovi zastarelih in energijsko neučinkovitih univerzitetnih stavb francoske skupnosti na podlagi razpisa za projekte. Pričakuje se, da bo ukrep privedel do prenove 34 000 m² in da bo v povprečju privedel do zmanjšanja povpraševanja po primarni energiji za vsaj 30 %. Naložba I-1.12: „Obnova javnih zgradb – kultura“ francoske skupnosti Naložbeni ukrep je namenjen energijsko učinkoviti prenovi javnih kulturnih stavb v francoski skupnosti. Ukrep je sestavljen iz dveh delov: (i) energijska prenova kulturne infrastrukture, ki pripada francoski skupnosti, in (ii) nepovratna sredstva za projekte energijske prenove kulturne infrastrukture, ki ni v lasti francoske skupnosti (kot je infrastruktura v lasti lokalnih organov), dodeljena z razpisom za zbiranje projektov. Ocenjuje se, da ukrep omogoča obnovo površine 51 290 m², od tega 29 225 m² s povprečnim zmanjšanjem potreb po primarni energiji za vsaj 30 % (7 000 m² pod točko (i) in 22 225 m² pod točko (ii)). Naložba I-1.13: „Renolab: Laboratorij za obnovo“ regije Bruselj – glavno mesto Naložbeni ukrep sestavljata dva dopolnjujoča se mehanizma, namenjena predstavitvi inovativnih, krožnih in trajnostnih energijsko učinkovitih prenov v Bruslju: (i) razpis za projekte v podporo pilotnim projektom in (ii) razpis za projekte trajnostne in zgledne prenove bruseljskih stavb, ki se osredotočajo bodisi na financiranje inovativnih konceptov bodisi na inovativna in zgledna obnovitvena dela. Ukrep bi po ocenah podprl skupno 25 pilotnih projektov, 50 projektnih konceptov in obnovo ocenjene površine 20 000 m² s finančno podporo za zgledna obnovitvena dela. Naložba se izvede do 31. marca 2024. A.2 Mejniki, cilji, kazalniki in časovni razpored za spremljanje in izvajanje nepovratne finančne podpore Zaporedna številka Povezani ukrep (reforma ali naložba) Mejnik/cilj Ime Kvalitativni kazalniki

(za mejnike) Kvalitativni kazalniki

(za cilje) Okvirni časovni razpored za dokončanje Opis vsakega mejnika in cilja Enota merjenja Izhodiščna raven Ciljna raven Četrtletje Leto 1 Izboljšana shema energijskih subvencij v flamski regiji (R-1.01) mejnik Izboljšane sheme energijskih subvencij v Flandriji Objava v Uradnem listu – – – Q1 2022 Sprejetje nove uredbe v flamski vladi/parlamentu: pregled sistema označevanja z energijskimi nalepkami, revizija shem nepovratnih sredstev za stanovanjske in zasebne prenove, uvedba nepovratnih sredstev za rušenje zasebnih stanovanj ter uvedba podpore za pametni nadzor in podporo za baterije za gospodinjstva; skupno zagotavljanje učinkovitejših spodbud za pospešitev zasebnih naložb v energijsko učinkovitost. 2 Izboljšana shema energijskih subvencij regije Bruselj – glavno mesto (R-1.02) mejnik Začetek veljavnosti nove uredbe o shemah energijskih subvencij v Bruslju Določba zakona o začetku veljavnosti nove uredbe – – – Q1 2022 Začetek veljavnosti uredbe za reformo shem energijskih subvencij za stanovanjske in zasebne prenove v regiji Bruselj – glavno mesto 3 Izboljšan sistem energijskih subvencij nemške skupnosti (R-1.03) mejnik Začetek veljavnosti nove uredbe o shemah energijskih subvencij v nemško govoreči skupnosti. Določba zakona o začetku veljavnosti nove uredbe – – – Q1 2022 Začetek veljavnosti uredbe za reformo shem energijskih subvencij za stanovanjske in zasebne obnove v nemški skupnosti. 4 Obnova javnih stavb (I-1.06) mejnik Začetek veljavnosti nove uredbe o shemah energijskih subvencij v Valoniji Določba v zakonodaji o začetku veljavnosti nove uredbe – – – Q1 2022 Začetek veljavnosti uredbe o reformi sheme UREBA za prenovo javnih stavb v Valoniji. 5 Obnova zasebnih in socialnih stanovanj (I-1A) cilj Prenova zasebnih in socialnih stanovanj (korak 1) Stanovanja 0 64 140 Q2 2023 Prenova 63 776 (socialnih in zasebnih) stanovanj s podporo energijskim subvencijam za zmanjšanje povpraševanja po primarni energiji v skladu z zahtevami podnebnega označevanja. 6 Obnova zasebnih in socialnih stanovanj (I-1A) cilj Prenova zasebnih in socialnih stanovanj (Korak 2) Stanovanja 64 140 132 028 Q2 2024 Prenova 131 664 (socialnih in zasebnih) stanovanj s podporo nepovratnih sredstev za energijo za zmanjšanje povpraševanja po primarni energiji v skladu z zahtevami podnebnega označevanja. 7 Obnova zasebnih in socialnih stanovanj (I-1A) cilj Prenova zasebnih in socialnih stanovanj (Korak 3) Stanovanja 132 028 200 264 Q2 2025 Prenova 199 899 (socialnih in zasebnih) stanovanj s podporo v obliki energijskih subvencij za zmanjšanje povpraševanja po primarni energiji v skladu z zahtevami podnebnega označevanja. 8 Obnova zasebnih in socialnih stanovanj (I-1A) mejnik Obnova zasebnih in socialnih stanovanj (korak 4) Poročilo o celotnem izvrševanju proračuna za obnovitvena dela Q2 2026 Obnova socialnih stanovanj s strani podjetij za socialna stanovanja v Flandriji v skladu z zahtevo po označevanju, ki se financirajo s posojili v višini 250 milijonov EUR. 9 Obnova zasebnih in socialnih stanovanj (1-1A) cilj Dodelitev nepovratnih sredstev za domače baterije in pametne nadzorne naprave v Flandriji Dodeljena nepovratna sredstva 0 8 460 Q2 2023 Dodelitev 8 460 nepovratnih sredstev gospodinjstvom za domače baterije in pametne nadzorne naprave v Flandriji od drugega četrtletja 2021. 10 „Renolab: Laboratorij za obnovo“ regije Bruselj – glavno mesto (I-1.13) mejnik Oddaja javnih naročil za predstavitev projektov prenove Sklep vlade o dodelitvi projektov Renolab – – – Q1 2024 Oddaja naročil s sprejetjem vladnega sklepa o 75 pilotnih in konceptualnih projektih za zgledne prakse energijske učinkovitosti in prenove ter izvedbenih projektih, ki predstavljajo 20 000 m² tlorisne površine (Renolab). 11 Prenove javnih stavb (I-1B) Prilagoditev odloka o električni energiji za uvedbo sistema „vse na enem mestu“ za prenovo Objava odloka o električni energiji v Uradnem listu Q1 2022 Parlament sprejme odlok o električni energiji, ki opredeljuje poslanstvo javne službe Sibelga, vključno z delovanjem točke „vse na enem mestu“ za javne obnove v Bruslju. 12 Prenove javnih stavb (I-1B) cilj Obnova javnih stavb (korak 1) m² 0 523 852 Q2 2024 Prenova javnih stavb s skupno površino 523 852 m², da se doseže zmanjšanje povpraševanja po primarni energiji v skladu z zahtevami podnebnega označevanja. 13 Prenove javnih stavb (I-1B) cilj Obnova javnih stavb (korak 2) m² 523 852 650 097 Q2 2025 Prenova javnih stavb s skupno površino 650 097 m², da se doseže zmanjšanje povpraševanja po primarni energiji v skladu z zahtevami podnebnega označevanja. 14 Prenove javnih stavb (I-1B) cilj Obnova javnih stavb (korak 3) m² 650 097 1 121 342 Q2 2026 Prenova javnih stavb s skupno površino 1 121 342 m², da bi se doseglo zmanjšanje povpraševanja po primarni energiji v skladu z zahtevami podnebnega označevanja. B. KOMPONENTA 1.2: Nastajajoče energijske tehnologije Cilj te komponente belgijskega načrta za okrevanje in odpornost je zagotoviti močan zagon tehnološkemu razvoju v podporo energijskemu prehodu za nadaljnje zmanjšanje emisij CO2, s poudarkom na povezovanju sistemov in razogljičenju industrije. Komponenta prispeva k obravnavi priporočila za posamezno državo 2019.3, v katerem je bila Belgija pozvana, naj ekonomsko politiko v zvezi z naložbami osredotoči med drugim na nizkoogljični in energijski prehod ter raziskave in inovacije, pa tudi na priporočilo za posamezno državo 2020.3, da se v začetni fazi zagotovijo zreli projekti javnih naložb. Pričakuje se, da noben ukrep v tej komponenti ne bo znatno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852, ob upoštevanju opisa ukrepov in ukrepov za ublažitev, določenih v načrtu za okrevanje in odpornost v skladu s tehničnimi smernicami DNSH (2021/C58/01). B.1 Opis reform in naložb za nepovratno finančno podporo Reforma R-1.04 „Regulativni okvir za trga H2 in CO2“ zvezne države Reforma je sestavljena iz potrebnih ukrepov, ki bodo omogočili zakonodajne spremembe, namenjene vzpostavitvi podrobnejšega regulativnega okvira za delovanje trgov H2 in CO2, ki zajemajo teme, kot so nadzor, nediskriminatoren dostop do prenosnih omrežij in določanje cen za dostop do omrežja. Reforma naj bi pojasnila pristojnosti med zveznimi in regionalnimi organi. Nov zakon o plinu začne veljati 31. marca 2022. Naložba I-1.14 „Osrednja infrastruktura za H2 in CO2“ zvezne države Ta ukrep je sestavljen iz dveh delov: (1) razvoj transportnega omrežja za vodik, katerega glavni poudarek je na glavnih industrijskih grozdih Flandrije (Antwerpen, Gent), Valonije (Hainaut, Liège) in Bruslja. Projekti, ki jih je treba izvesti, se določijo na podlagi potrditve potreb trga in so del načrtovanega širšega čezmejnega pomembnega projekta skupnega evropskega interesa (IPCEI) za vodik; (2) razvoj začetnega omrežja za transport CO2 in terminale v glavnih industrijskih grozdih Flandrije (Antwerpen, Gent) in Valonije (Hainaut, Liège ter dolina Sambre in Meuse), ki so odprti za vse udeležence na trgu.

Naslednji trije ukrepi na zvezni, flamski in valonski ravni se osredotočajo na industrijsko vrednostno verigo za prehod na vodik. Naložba I-1.15 „Industrijska vrednostna veriga za prehod na vodik“ zvezne države Zvezni ukrep spodbuja različne predstavitvene projekte v zvezi s proizvodnjo in uporabo vodika v pristojnosti zvezne vlade. Cilj je spodbuditi inovativne projekte z velikim potencialom za pospešitev energijskega prehoda, da bi dosegli zrelost in se razširili za komercialno uporabo. Projekti se izberejo z javnim razpisom, ki zajema predstavitvene obrate za proizvodnjo zelenega in nizkoogljičnega vodika in uporabo vodika, na primer v plovilih, če so projekti v pristojnosti zvezne vlade. Kar zadeva predstavitvene obrate za proizvodnjo zelenega in nizkoogljičnega vodika, je razpis odprt za vse tehnologije z ničelnimi emisijami iz proizvodnih procesov, kot sta elektroliza, ki jo poganja električna energija iz obnovljivih virov, ali metanska piroliza. Naložba I-1,16 „Industrijska vrednostna veriga za prehod na vodik“ flamske regije Cilj tega ukrepa je podpreti prehod na trajnostno industrijo vodika v Flandriji z naložbami in financiranjem projektov. Financiranje v veliki meri podpira portfelj projektov, katerih cilj je, kot pri načrtovanem širšem čezmejnem projektu skupnega evropskega interesa (IPCEI), katerega sestavni del je razvoj industrijske vrednostne verige v smeri proizvodnje vodika, prevoza, shranjevanja in s tem povezanih aplikacij. Zunaj portfelja IPCEI so vključeni tudi dodatni projekti s poudarkom na vodiku, večinoma na področju raziskav in razvoja ter naložbenih projektov. Naložba I-1,17 „Industrijska vrednostna veriga za prehod na vodik“ valonske regije Cilj valonskega ukrepa je zmanjšati ogljični odtis industrije, prometa in gradbeništva s financiranjem projektov in naložbami. Sestavlja ga vrsta skladnih podprojektov (večinoma na področju raziskav in razvoja ter prvega industrijskega razvoja), ki zajemajo celotno vrednostno verigo proizvodnje zelenega vodika, pa tudi razvoj različnih uporab vodika kot nosilca energije in prilagoditev naprav (kot so motorji), ki omogočajo uporabo in vrednotenje vodika. Ta projekt se razdeli na tri ločene sklope, od katerih je eden del načrtovanega čezmejnega projekta IPCEI za vodik. Drugi sklop bo vključeval projekte (raziskave in razvoj) s poudarkom na posodah za vodik in gorivnih celicah. Tretje okno bo podprlo vključevanje proizvodnje, prevoza in uporabe zelenega vodika v industrijskem in prometnem sektorju. Naložba I-1.18 „Razvoj nizkoogljične industrije“ valonske regije Naložbeni ukrep spodbuja različne projekte, katerih cilj je zmanjšanje emisij CO2 zaradi porabe energije in emisij iz industrijskih procesov. Izvaja se prek razpisa za projekte za partnerske projekte na področju raziskav in razvoja, katerih cilj je doseči raven predstavitve tehnologij na ravni (pred)industrijske predstavitve ali pilotnih različic na naslednjih področjih: elektrifikacija industrijskih procesov, proizvodnja vodika z elektrolizo ali pirolizo metana, neposredna uporaba vodika v industriji, zajemanje in koncentracija emisij CO2 ter razogljičenje proizvodnih procesov, pri katerih se uporablja amoniak. Naložba I-1.19 „Raziskovalna platforma za energijski prehod“ valonske regije Ta ukrep zajema naložbe v vrsto velikih zmogljivosti in opreme za raziskave in razvoj v korist frankofonih univerz, ki so pripravljene vzpostaviti interdisciplinarno (in „transtehnološko“) platformo sodelovanja za razvoj raziskovalnih dejavnosti na področju kompleksnih energijskih sistemov. Tehnologije, na katere se nanaša ta ukrep, se nanašajo na naslednja področja: proizvodnja energije iz obnovljivih virov in energije z nizkimi emisijami ogljika; proizvodnja, pretvorba in shranjevanje energije; zajemanje in valorizacija CO2; racionalna raba energije v stavbah in mobilnosti; delovanje elektroenergijskega omrežja. Naložba I-1.20 „Obnovljiva toplotna omrežja“ flamske regije Naložbeni ukrep je namenjen podpori razvoja toplotnih omrežij, da bi se sprostil potencial zelene toplote in odpadne toplote. Pričakuje se, da bodo razpisi za podporo naložbam objavljeni dvakrat letno. Cilj razpisov je izbira projektov, namenjenih povečanju proizvodnje zelene toplote ali izboljšanju uporabe preostale toplote (in s tem manjše uporabe fosilnih goriv). Pričakuje se, da bodo pozivi vlagateljem omogočili, da prejmejo prispevek za zagotovitev, da bodo visoki začetni stroški naložbe v toplotno omrežje delno financirani. Naložba I-1.21 „Energetski otok na morju“ zvezne države Cilj tega naložbenega ukrepa je razviti večnamensko priobalno energetsko vozlišče (v nadaljnjem besedilu: energetski otok) v belgijskem delu Severnega morja. Uresničitev tega energetskega vozlišča ima tri glavne cilje. Prvič, omogoča priključitev 2,1 GW prihodnje vetrne energije na morju na električno omrežje na kopnem. Drugič, spodbuja vključevanje in uvoz večje količine energije iz obnovljivih virov v Severnem morju in okolici Severnega morja s povezovanjem z drugimi državami ali regijami ter proizvodnjo zelenih molekul (kot je vodik). Tretjič, deloval naj bi kot operativna in vzdrževalna baza za dejavnosti na morju in druge javne namene (kot je gostovanje 5G anten ali radarske opreme). B.2 Mejniki, cilji, kazalniki in časovni razpored za spremljanje in izvajanje nepovratne finančne podpore Zaporedna številka Povezani ukrep (reforma ali naložba) Mejnik/cilj Ime Kvalitativni kazalniki

(za mejnike) Kvalitativni kazalniki

(za cilje) Okvirni časovni razpored za dokončanje Opis vsakega mejnika in cilja Enota merjenja Izhodiščna raven Ciljna raven Četrtletje Leto 15 Regulativni okvir za trge H2 in CO2 (R-1.04) mejnik Začetek veljavnosti novega zakona o plinu in z njim povezanih predpisov, da se omogoči razvoj trga za H2 in CO2 Objava novega zakona o plinu in vseh z njim povezanih uredb (Uradni list) Q1 2022 Začetek veljavnosti novega zakona o plinu in vseh povezanih uredb za: -omogočitev razvoja trga za H2 in CO2, -zajem tem, kot so nadzor, nediskriminatoren dostop in tarife. 16 Osrednja infrastruktura za H2 in CO2 (I-1.14) mejnik Sprejetje naložbenega načrta za osrednjo infrastrukturo za H2 in CO2. Sprejetje naložbenega načrta „Osrednja infrastruktura za H2 in CO2“ s strani zvezne vlade Q1 2022 Zvezna vlada sprejme naložbeni načrt „Osrednja infrastruktura za H2 in CO2“, ki temelji na potrebah trga, da se razvijejo prvi grozdi za H2 & osrednjestrukturni projekti CO2 po posvetovanju s pristojnim regulativnim organom (CREG). Naložbeni načrt vsebuje predlagani izbor projektov, ki izpolnjujejo naslednje pogoje: (pogoji DNSS) za cevovode H2 morajo biti izpolnjeni: 1. izgradnja ali delovanje novih prenosnih in distribucijskih omrežij, namenjenih vodiku (v okviru te točke se upoštevajo tudi razširitev obstoječih namenskih vodikovih plinovodov in spremembe teh plinovodov, da se zagotovi več priključnih točk in metodologija odprtega dostopa); 2. sprememba/sprememba namena obstoječih omrežij zemeljskega plina za prehod na 100 % odstotkov vodika; (pogoji DNSS) za cevovode CO2 morajo biti izpolnjeni: 1. transport CO2 iz obrata, v katerem se zajema, do točke vbrizgavanja ne povzroča uhajanja CO2 nad 0,5 % mase transportiranega CO2; 2. CO2 se dostavi na območje trajnega shranjevanja CO2, ki izpolnjuje merila za podzemno geološko shranjevanje CO2 iz oddelka 5.12 navedene priloge, ali do drugih načinov transporta, ki vodijo do območja trajnega shranjevanja CO2, ki izpolnjujejo navedena merila; 3. uporabljajo se ustrezni sistemi za odkrivanje uhajanja in vzpostavljen je načrt spremljanja, s poročilom, ki ga preveri neodvisna tretja oseba; 4. če so nameščene zmogljivosti za povečanje prožnosti in izboljšanje upravljanja obstoječega omrežja, je namestitev upravičena. 17 Osrednja infrastruktura za H2 in CO2 (I-1.14) cilj Gradnja in delovanje 150 km plinovoda za H2 in CO2 Končno poročilo o projektu odobreno km 0 150 Q2 2026 Gradnja in delovanje 150 km plinovoda za H2 in CO2 (ali s preureditvijo cevovodov, ki so se doslej uporabljali za transport drugih plinov). (Pogoji DNSS) za cevovode H2 morajo biti izpolnjeni: 1. izgradnja ali delovanje novih prenosnih in distribucijskih omrežij, namenjenih vodiku (znotraj te točke je tudi razširitev obstoječih namenskih vodikovih plinovodov in spremembe teh plinovodov, da se zagotovi več priključnih točk in metodologija odprtega dostopa); 2. sprememba/sprememba namena obstoječih omrežij zemeljskega plina za prehod na 100 % odstotkov vodika; (Pogoji DNSS) za cevovode CO2 morajo biti izpolnjeni: 1. transport CO2 iz obrata, v katerem se zajema, do točke vbrizgavanja ne povzroča uhajanja CO2 nad 0,5 % mase transportiranega CO2. 2. dostavi se na območje trajnega shranjevanja CO2, ki izpolnjuje merila za podzemno geološko shranjevanje CO2 iz oddelka 5.12 navedene priloge, ali do drugih načinov transporta, ki vodijo do območja trajnega shranjevanja CO2, ki izpolnjujejo navedena merila; 3. uporabljajo se ustrezni sistemi za odkrivanje uhajanja in vzpostavljen je načrt spremljanja, s poročilom, ki ga preveri neodvisna tretja oseba; 4. če so nameščene zmogljivosti za povečanje prožnosti in izboljšanje upravljanja obstoječega omrežja, je namestitev upravičena. 18 Industrijska vrednostna veriga za prehod vodika (I-1.15) mejnik Oddaja naročil v okviru javnega razpisa Pisno obvestilo o oddaji naročila uspešnim kandidatom Q2 2022 Oddaja naročil v okviru javnega razpisa Industrijska vrednostna veriga za prehod na vodik (zvezna raven). Projekti se izberejo z javnim razpisom, ki zajema predstavitvene obrate za proizvodnjo čistega vodika in uporabo vodika, na primer v plovilih, če so projekti v pristojnosti zvezne vlade. Kar zadeva predstavitvene obrate za proizvodnjo čistega vodika, je razpis odprt za vse tehnologije z ničelnimi emisijami iz proizvodnih procesov, kot sta elektroliza, ki jo poganja električna energija iz obnovljivih virov, piroliza. Javni razpis za projekte na področju raziskav in inovacij izpolnjuje naslednje pogoje: – raziskave in inovacije se osredotočajo izključno ali predvsem na možnosti z majhnim vplivom (kot so proizvodnja obnovljivega vodika ali druge okoljske inovacije brez emisij), – raziskave in inovacije so namenjene izboljšanju tehnologije „najboljše v razredu“ (kot so tehnologije z najbolj omejenim učinkom (vendar ne z ničelnim/nizkim vplivom) med tehnologijami, ki so trenutno na voljo), vzpostavljeni pa so tudi ustrezni spremljevalni ukrepi za preprečevanje učinkov vezanosti (ukrepi, ki omogočajo uporabo tehnologij z majhnim vplivom ali njihov razvoj), ali – rezultati postopkov raziskav in inovacij so tehnološko nevtralni na ravni njihove uporabe (tj. lahko se uporabljajo za vse razpoložljive tehnologije), – kakršna koli električna energija, ki se uporablja v projektih, je zelenega izvora (npr. z uporabo RES-e) ali temelji na zelenih PPA. 19 Industrijska vrednostna veriga za prehod vodika (I-1.15) mejnik Oddaja naročil v okviru 2. javnega razpisa Pisno obvestilo o oddaji naročila uspešnim kandidatom Q2 2023 Oddaja naročil v okviru 2. javnega razpisa „Industrijska vrednostna veriga za prehod na vodik“ (zvezna raven). Projekti se izberejo z javnim razpisom, ki zajema predstavitvene obrate za proizvodnjo čistega vodika in uporabo vodika, na primer v plovilih, če so projekti v pristojnosti zvezne vlade. Kar zadeva predstavitvene obrate za proizvodnjo čistega vodika, je razpis odprt za vse tehnologije z ničelnimi emisijami iz proizvodnih procesov, kot sta elektroliza, ki jo poganja električna energija iz obnovljivih virov, piroliza. Javni razpis za projekte na področju raziskav in inovacij izpolnjuje naslednje pogoje: – raziskave in inovacije se osredotočajo izključno ali predvsem na možnosti z majhnim vplivom (kot so proizvodnja obnovljivega vodika ali druge okoljske inovacije brez emisij) ali – raziskave in inovacije so namenjene izboljšanju tehnologije „najboljše v razredu“ (kot so tehnologije z najbolj omejenim učinkom (vendar ne z ničelnim/nizkim vplivom) med tehnologijami, ki so trenutno na voljo), vzpostavljeni pa so tudi ustrezni spremljevalni ukrepi za preprečevanje učinkov vezanosti (ukrepi, ki omogočajo uporabo tehnologij z majhnim vplivom ali njihov razvoj); ali – rezultati postopkov raziskav in inovacij so tehnološko nevtralni na ravni njihove uporabe (tj. lahko se uporabljajo za vse razpoložljive tehnologije) – kakršna koli električna energija, ki se uporablja v projektih, je zelenega izvora (npr. z uporabo RES-e) ali temelji na zelenih PPA. 20 Industrijska vrednostna veriga za prehod vodika (I-1.15) mejnik Dokončanje vseh dodeljenih projektov v javnih razpisih Končno poročilo o projektu odobreno Q4 2025 Zaključek projektov, dodeljenih v okviru javnega razpisa „Industrijska vrednostna veriga za prehod na vodik“ (zvezna raven), pri čemer je bilo izvršenih 45 000 000 EUR. Izključeno: vse dejavnosti v okviru sistema trgovanja z emisijami (ETS) s predvidenimi emisijami ekvivalenta CO2, ki niso bistveno nižje od ustreznih referenčnih vrednosti, določenih za brezplačno dodelitev. Javni razpis za projekte na področju raziskav in inovacij izpolnjuje naslednje pogoje: – raziskave in inovacije se osredotočajo izključno ali predvsem na možnosti z majhnim vplivom (kot so proizvodnja obnovljivega vodika ali druge okoljske inovacije brez emisij) ali – raziskave in inovacije so namenjene izboljšanju tehnologije „najboljše v razredu“ (kot so tehnologije z najbolj omejenim učinkom (vendar ne z ničelnim/nizkim vplivom) med tehnologijami, ki so trenutno na voljo), vzpostavljeni pa so tudi ustrezni spremljevalni ukrepi za preprečevanje učinkov vezanosti (ukrepi, ki omogočajo uporabo tehnologij z majhnim vplivom ali njihov razvoj), ali – rezultati postopkov raziskav in inovacij so tehnološko nevtralni na ravni njihove uporabe (tj. lahko se uporabljajo za vse razpoložljive tehnologije), – kakršna koli električna energija, ki se uporablja v projektih, je zelenega izvora (npr. z uporabo RES-e) ali temelji na zelenih PPA. 21 Industrijska vrednostna veriga za prehod vodika (I-1.16) mejnik Oddaja naročil za projekte v zvezi z vodikom v okviru IPCEI Pisno obvestilo o oddaji naročila uspešnim kandidatom Q4 2022 Oddaja naročil projektom IPCEI na področju vodika (opredeljeni kot projekti, ki so predmet priglasitve državne pomoči IPCEI) v okviru ukrepa „Industrijska vrednostna veriga za prehod na vodik“ (Flandrija). Izključeno iz izbranih projektov: vse dejavnosti v okviru sistema trgovanja z emisijami (ETS) s predvidenimi emisijami ekvivalenta CO2, ki niso bistveno nižje od ustreznih referenčnih vrednosti, določenih za brezplačno dodelitev. Izbrani projekti za raziskave in inovacije izpolnjujejo naslednje pogoje: – raziskave in inovacije se osredotočajo izključno ali predvsem na možnosti z majhnim vplivom (kot so proizvodnja obnovljivega vodika ali druge okoljske inovacije brez emisij) ali – raziskave in inovacije so namenjene izboljšanju tehnologije „najboljše v razredu“ (kot so tehnologije z najbolj omejenim učinkom (vendar ne z ničelnim/nizkim vplivom) med tehnologijami, ki so trenutno na voljo), vzpostavljeni pa so tudi ustrezni spremljevalni ukrepi za preprečevanje učinkov vezanosti (ukrepi, ki omogočajo uporabo tehnologij z majhnim vplivom ali njihov razvoj), ali – rezultati postopkov raziskav in inovacij so tehnološko nevtralni na ravni njihove uporabe (tj. lahko se uporabljajo za vse razpoložljive tehnologije), – kakršna koli električna energija, ki se uporablja v projektih, je zelenega izvora (npr. z uporabo RES-e) ali temelji na zelenih PPA. 22 Industrijska vrednostna veriga za prehod vodika (I-1.16) mejnik Oddaja javnih naročil za projekte na področju vodika, ki niso povezani z IPCEI Pisno obvestilo o oddaji naročila uspešnim kandidatom Q4 2022 Dodelitev naročil dodatnim projektom na področju vodika, ki niso vključeni v IPCEI. Izključeno iz izbranih projektov: vse dejavnosti v okviru sistema trgovanja z emisijami (ETS) s predvidenimi emisijami ekvivalenta CO2, ki niso bistveno nižje od ustreznih referenčnih vrednosti, določenih za brezplačno dodelitev. Izbrani projekti za raziskave in inovacije izpolnjujejo naslednje pogoje: – raziskave in inovacije se osredotočajo izključno ali predvsem na možnosti z majhnim vplivom (kot so proizvodnja obnovljivega vodika ali druge okoljske inovacije brez emisij) ali – raziskave in inovacije so namenjene izboljšanju tehnologije „najboljše v razredu“ (kot so tehnologije z najbolj omejenim učinkom (vendar ne z ničelnim/nizkim vplivom) med tehnologijami, ki so trenutno na voljo), vzpostavljeni pa so tudi ustrezni spremljevalni ukrepi za preprečevanje učinkov vezanosti (ukrepi, ki omogočajo uporabo tehnologij z majhnim vplivom ali njihov razvoj), ali – rezultati postopkov raziskav in inovacij so tehnološko nevtralni na ravni njihove uporabe (tj. lahko se uporabljajo za vse razpoložljive tehnologije), – kakršna koli električna energija, ki se uporablja v projektih, je zelenega izvora (npr. z uporabo RES-e) ali temelji na zelenih PPA. 23 Industrijska vrednostna veriga za prehod vodika (I-1.16) mejnik Zaključek projektov, dodeljenih v okviru javnega razpisa Končno poročilo o projektu odobreno Q2 2026 Dokončanje projektov, dodeljenih v okviru javnega razpisa „Industrijska vrednostna veriga za prehod na vodik“ (Flandrija), v okviru katerega je bilo izvedenih 112 500 000 EUR, vključno z novo zmogljivostjo 150 MW za elektrolizo vodika. Vsi projekti, ki se dodelijo za raziskave in inovacije, izpolnjujejo naslednje pogoje: – raziskave in inovacije se osredotočajo izključno ali predvsem na možnosti z majhnim vplivom (kot so proizvodnja obnovljivega vodika ali druge okoljske inovacije brez emisij) ali – raziskave in inovacije so namenjene izboljšanju tehnologije „najboljše v razredu“ (kot so tehnologije z najbolj omejenim učinkom (vendar ne z ničelnim/nizkim vplivom) med tehnologijami, ki so trenutno na voljo), vzpostavljeni pa so tudi ustrezni spremljevalni ukrepi za preprečevanje učinkov vezanosti (ukrepi, ki omogočajo uporabo tehnologij z majhnim vplivom ali njihov razvoj), ali – rezultati postopkov raziskav in inovacij so tehnološko nevtralni na ravni njihove uporabe (tj. lahko se uporabljajo za vse razpoložljive tehnologije), – kakršna koli električna energija, ki se uporablja v projektih, je zelenega izvora (npr. z uporabo RES-e) ali temelji na zelenih PPA. 24 Industrijska vrednostna veriga za prehod vodika (I-1.17) mejnik Oddaja javnih naročil za projekte IPCEI na področju vodika Pisno obvestilo o oddaji naročila uspešnim kandidatom Q1 2022 Oddaja naročil projektom IPCEI na področju vodika (opredeljeni kot projekti, ki so predmet priglasitve državne pomoči IPCEI) v okviru ukrepa „Industrijska vrednostna veriga za prehod vodika“ (Valonija). Specifikacije razpisov za projekte zagotavljajo izključitev vseh dejavnosti v okviru sistema trgovanja z emisijami (ETS) s predvidenimi emisijami ekvivalenta CO2, ki niso bistveno nižje od ustreznih referenčnih vrednosti, določenih za brezplačno dodelitev. Vsi projekti, ki se dodelijo za raziskave in inovacije, izpolnjujejo naslednje pogoje: – raziskave in inovacije se osredotočajo izključno ali predvsem na možnosti z majhnim vplivom (kot so proizvodnja obnovljivega vodika ali druge okoljske inovacije brez emisij) ali – raziskave in inovacije so namenjene izboljšanju tehnologije „najboljše v razredu“ (kot so tehnologije z najbolj omejenim učinkom (vendar ne z ničelnim/nizkim vplivom) med tehnologijami, ki so trenutno na voljo), vzpostavljeni pa so tudi ustrezni spremljevalni ukrepi za preprečevanje učinkov vezanosti (ukrepi, ki omogočajo uporabo tehnologij z majhnim vplivom ali njihov razvoj), ali – rezultati postopkov raziskav in inovacij so tehnološko nevtralni na ravni njihove uporabe (tj. lahko se uporabljajo za vse razpoložljive tehnologije); – kakršna koli električna energija, ki se uporablja v projektih, je zelenega izvora (npr. z uporabo RES-e) ali temelji na zelenih PPA. 25 Industrijska vrednostna veriga za prehod vodika (I-1.17) mejnik Oddaja javnih naročil za projekte, ki niso povezani z IPCEI Pisno obvestilo o oddaji naročila uspešnim kandidatom Q1 2023 Oddaja naročil za dodatne projekte, ki ne spadajo v okvir IPCEI. Specifikacije razpisov za projekte zagotavljajo izključitev vseh dejavnosti v okviru sistema trgovanja z emisijami (ETS) s predvidenimi emisijami ekvivalenta CO2, ki niso bistveno nižje od ustreznih referenčnih vrednosti, določenih za brezplačno dodelitev. Vsi projekti, ki se dodelijo za raziskave in inovacije, izpolnjujejo naslednje pogoje: – raziskave in inovacije se osredotočajo izključno ali predvsem na možnosti z majhnim vplivom (kot so proizvodnja obnovljivega vodika ali druge okoljske inovacije brez emisij) ali – raziskave in inovacije so namenjene izboljšanju tehnologije „najboljše v razredu“ (kot so tehnologije z najbolj omejenim učinkom (vendar ne z ničelnim/nizkim vplivom) med tehnologijami, ki so trenutno na voljo), vzpostavljeni pa so tudi ustrezni spremljevalni ukrepi za preprečevanje učinkov vezanosti (ukrepi, ki omogočajo uporabo tehnologij z majhnim vplivom ali njihov razvoj), ali – rezultati postopkov raziskav in inovacij so tehnološko nevtralni na ravni njihove uporabe (tj. lahko se uporabljajo za vse razpoložljive tehnologije), – kakršna koli električna energija, ki se uporablja v projektih, je zelenega izvora (npr. z uporabo RES-e) ali temelji na zelenih PPA. 26 Industrijska vrednostna veriga za prehod vodika (I-1.17) mejnik Zaključek vseh projektov (IPCEI in ne-IPCEI), dodeljenih v okviru javnega razpisa Končno poročilo o projektu odobreno Q2 2026 Dokončanje vseh projektov, dodeljenih v okviru javnega razpisa „Industrijska vrednostna veriga za prehod na vodik“ (Valonija) s 105 500 000 EUR, vključno z začetkom delovanja zmogljivosti zelene elektrolize najmanj 1 MW (vključno z infrastrukturo). Izključeno: vse dejavnosti v okviru sistema trgovanja z emisijami (ETS) s predvidenimi emisijami ekvivalenta CO2, ki niso bistveno nižje od ustreznih referenčnih vrednosti, določenih za brezplačno dodelitev. Vsi projekti, ki se dodelijo za raziskave in inovacije, izpolnjujejo naslednje pogoje: – raziskave in inovacije se osredotočajo izključno ali predvsem na možnosti z majhnim vplivom (kot je proizvodnja obnovljivega vodika ali druge okoljske inovacije brez emisij, kot je piroliza; ali – raziskave in inovacije so namenjene izboljšanju tehnologije „najboljše v razredu“ (kot so tehnologije z najbolj omejenim učinkom (vendar ne z ničelnim/nizkim vplivom) med tehnologijami, ki so trenutno na voljo), vzpostavljeni pa so tudi ustrezni spremljevalni ukrepi za preprečevanje učinkov vezanosti (ukrepi, ki omogočajo uporabo tehnologij z majhnim vplivom ali njihov razvoj), ali – rezultati postopkov raziskav in inovacij so tehnološko nevtralni na ravni njihove uporabe (tj. lahko se uporabljajo za vse razpoložljive tehnologije), – kakršna koli električna energija, ki se uporablja v projektih, je zelenega izvora (npr. z uporabo RES-e) ali temelji na zelenih PPA. 27 Razvoj nizkoogljične industrije (I-1.18) mejnik Oddaja naročil Pisno obvestilo o oddaji naročila uspešnim kandidatom Q2 2022 Oddaja javnih naročil v okviru ukrepa „Razvoj nizkoogljične industrije“. Specifikacije razpisov za projekte zagotavljajo izključitev vseh dejavnosti v okviru sistema trgovanja z emisijami (ETS) s predvidenimi emisijami ekvivalenta CO2, ki niso bistveno nižje od ustreznih referenčnih vrednosti, določenih za brezplačno dodelitev. Vsi projekti, ki se dodelijo za raziskave in inovacije, izpolnjujejo naslednje pogoje: – raziskave in inovacije se osredotočajo izključno ali predvsem na možnosti z majhnim vplivom (kot so proizvodnja obnovljivega vodika ali druge okoljske inovacije brez emisij) ali – raziskave in inovacije so namenjene izboljšanju tehnologije „najboljše v razredu“ (kot so tehnologije z najbolj omejenim učinkom (vendar ne z ničelnim/nizkim vplivom) med tehnologijami, ki so trenutno na voljo), vzpostavljeni pa so tudi ustrezni spremljevalni ukrepi za preprečevanje učinkov vezanosti (ukrepi, ki omogočajo uporabo tehnologij z majhnim vplivom ali njihov razvoj), ali – rezultati postopkov raziskav in inovacij so tehnološko nevtralni na ravni njihove uporabe (tj. lahko se uporabljajo za vse razpoložljive tehnologije), – kakršna koli električna energija, ki se uporablja v projektih, je zelenega izvora (npr. z uporabo RES-e) ali temelji na zelenih PPA, – valonska vlada (SPW EER) pripravi načrt, ki dokazuje: – da je uporaba uvoženega zemeljskega plina prehodna in – večja uporaba bioplina/minskega plina. 28 Razvoj nizkoogljične industrije (I-1.18) mejnik Zaključek projektov, dodeljenih v okviru javnega razpisa Končno poročilo o projektu odobreno Q2 2026 Zaključek projektov, dodeljenih v okviru javnega razpisa „Industrijska vrednostna veriga za prehod na vodik“ v vrednosti 45 000 000 EUR, vključno z dokončanjem predstavitvenega projekta s teoretičnim dolgoročnim potencialom za zmanjšanje emisij CO2 za 2 milijona ton na leto. Končno poročilo o projektu dokazuje: – kakršna koli električna energija, ki se uporablja v projektih, je zelenega izvora (npr. z uporabo RES-e) ali temelji na zelenih PPA, – uporaba uvoženega zemeljskega plina je bila prehodna in predložen je bil načrt za povečano uporabo bioplina/jamskega plina. 29 Raziskovalna platforma za energijski prehod (I-1.19) mejnik Objava javnih razpisov za opremo. Objava javnih razpisov Q1 2023 Objava javnih razpisov za javno naročanje ciljne opreme v okviru projekta „Raziskovalna platforma za energijski prehod“ (Fedération Wallonie-Bruxelles), ki izpolnjuje naslednje pogoje v zvezi z načrtovanimi dejavnostmi na področju raziskav in inovacij: – raziskave in inovacije se osredotočajo izključno ali predvsem na možnosti z majhnim vplivom (npr. proizvodnja obnovljivega vodika ali okoljske inovacije brez emisij), ali – raziskave in inovacije so namenjene izboljšanju tehnologije „najboljše v razredu“ (kot so tehnologije z najbolj omejenim učinkom (vendar ne z ničelnim/nizkim vplivom) med tehnologijami, ki so trenutno na voljo), vzpostavljeni pa so tudi ustrezni spremljevalni ukrepi za preprečevanje učinkov vezanosti (ukrepi, ki omogočajo uporabo tehnologij z majhnim vplivom ali njihov razvoj), ali – rezultati postopkov raziskav in inovacij so tehnološko nevtralni na ravni njihove uporabe (tj. lahko se uporabljajo za vse razpoložljive tehnologije). 30 Raziskovalna platforma za energijski prehod (I-1.19) mejnik Nabava opreme Končno poročilo o projektu odobren Q4 2025 23 850 000 EUR, izvršenih po zaključku nabave opreme, preostalih 2 650 000 EUR pa je bilo naročenih. 31 Omrežja ogrevanja iz obnovljivih virov (I-1.20) mejnik Oddaja javnih naročil za projekte obnovljive ali odpadne toplote Pisno obvestilo o oddaji naročila uspešnim kandidatom (VEKA) Q1 2023 Oddaja naročil v okviru razpisov za projekte obnovljive ali odpadne toplote v okviru ukrepa „Obnovljiva toplotna omrežja (Flandrija)“. Specifikacije razpisov za projekte zagotavljajo izključitev vseh dejavnosti v okviru sistema trgovanja z emisijami (ETS) s predvidenimi emisijami ekvivalenta CO2, ki niso bistveno nižje od ustreznih referenčnih vrednosti, določenih za brezplačno dodelitev. 32 Omrežja ogrevanja iz obnovljivih virov (I-1.20) mejnik Zaključek projektov, dodeljenih v okviru javnega razpisa Končno poročilo o projektu odobreno (VEKA) Q2 2026 Dokončanje projektov, dodeljenih v okviru javnega razpisa „Obnovljiva toplotna omrežja“ (Flandrija), za katere je bilo porabljenih 39 870 000 EUR. Izključeno: vse dejavnosti v okviru sistema trgovanja z emisijami (ETS) s predvidenimi emisijami ekvivalenta CO2, ki niso bistveno nižje od ustreznih referenčnih vrednosti, določenih za brezplačno dodelitev. 33 Energetski otok na morju (I-1.21) mejnik Dokončanje študij FEED in okoljskih študij Objava študij FEED in okoljskih študij Q4 2022 Dokončanje projekta FEED (priprava osnovnih projektnih in inženirskih načrtov) in okoljske študije za ukrep „energetski otok na morju“. Otok mora biti pripravljen na priobalne povezovalne kable z območjem vetrnih elektrarn Princess Elisabeth na morju. Otok omogoča prihodnjo medsebojno povezavo z drugimi državami. 34 Energetski otok na morju (I-1.21) mejnik Pridobljena dovoljenja za energetski otok Pridobljena dovoljenja za energetski otok Q3 2023 Dovoljenja, ki jih je konzorcij pridobil za gradnjo energetskega otoka v Severnem morju, ki obsega pet hektarov uporabne površine, in dovoljenja za postavitev povezovalnih kablov na morju z območjem vetrnih elektrarn Princess Elisabeth na morju. 35 Energetski otok na morju (I-1.21) mejnik Zaključek del Končno poročilo o projektu odobreno (CREG) Q2 2025 Dokončanje del v zvezi z energetskim otokom, ki obsega pet hektarov uporabne površine in je pripravljeno za priobalne povezovalne kable z območjem vetrnih elektrarn Princess Elisabeth na morju. Otok omogoča prihodnjo medsebojno povezavo z drugimi državami.

C. KOMPONENTA 1.3: Podnebje in okolje Cilj ukrepov v okviru te komponente belgijskega načrta za obnovo in odpornost je ohraniti in obnoviti biotsko raznovrstnost z zagotavljanjem trajnostne rabe in obnove gozdov, močvirja, travnikov in travišč. Ukrepi v okviru te komponente prispevajo tudi k sekvestraciji CO2. Poleg tega ukrepi omogočajo pripravo na vplive podnebnih sprememb z izboljšanjem gospodarjenja z vodami in zeleno infrastrukturo. Posledično se bo povečala odpornost na sušo in močno deževje, kar bo koristilo kmetijstvu, turizmu, državljanom in okolju kot celoti. Komponenta prispeva k obravnavi priporočila za posamezno državo 2019.3, v katerem je Belgija pozvana, naj ekonomsko politiko v zvezi z naložbami osredotoči med drugim na nizkoogljični in energijski prehod ter priporočilo za posamezno državo 2020.3, da se naložbe osredotočijo na zeleni in digitalni prehod. Pričakuje se, da noben ukrep v tej komponenti ne bo znatno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852, ob upoštevanju opisa ukrepov in ukrepov za ublažitev, določenih v načrtu za okrevanje in odpornost v skladu s tehničnimi smernicami DNSH (2021/C58/01). C.1 Opis reform in naložb za nepovratno finančno podporo Naložba I-1.22: „Biotska raznovrstnost in prilagajanje podnebnim spremembam“ valonske regije Namen naložbe je podpreti ohranjanje, obnavljanje in trajnostno rabo biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev, s čimer se bosta izboljšali zmogljivost shranjevanja ogljika in odpornost na učinke podnebnih sprememb, kot so poplave in suše. Ukrep sestavljajo štirje podukrepi: (1) podpora lastnikom gozdov za obnovo gozdov, (2) krepitev mreže zavarovanih območij v okviru prednostnega akcijskega okvira za zaščito nekaterih vrst in habitatov, (3) vzpostavitev dveh nacionalnih parkov v Valoniji ter (4) preureditev rek in ustvarjanje mokrišč. Naložba se izvede do 30. junija 2026. Naložba I-1.23: „Ekološka odprava razdrobljenosti“ flamske regije Ta naložba v odstranjevanje ekološke razdrobljenosti zaradi obstoječe regionalne prometne infrastrukture bo prispevala k obnovi ekosistemov in razvoju skladnega naravnega omrežja v Flandriji. Ukrep vključuje 15 konkretnih projektov za ekodukte in ekotunele (pripravljalne študije ali gradbena dela). Naložba se izvede do 30. junija 2026. Naložba I-1.24: „Modri dogovor“ flamske regije Naložba v okviru modrega dogovora je del večjega načrta 80 projektov in ukrepov, katerih cilj je boljša pripravljenost na daljša obdobja suše in pogostejše vročinske valove s strukturnim obravnavanjem težav s sušo. V okviru načrta bo podprtih devet različnih podukrepov, namenjenih različnim akterjem, vključno z industrijo, kmeti in občinami. Ukrepi zajemajo: (A) krajinske projekte za ublažitev suš, (B) raziskovalni program v kmetijstvu, (C) dva projekta o vodnih črpalkah in zapornicah, (d) shemo podpore za upravljanje voda za podjetja, ki vlagajo v inovativne tehnologije za varčevanje z vodo, (E) mestne zelene projekte s 15 občinami, (F) inovativne projekte na področju krožne rabe vode ter digitalnega spremljanja in pametnih sistemov za podatke o vodi, (G) izvajanje naravnih rešitev na štirih opredeljenih območjih, (H) 30 projektov za zeleno-modre plovne poti in (I) obnove mokrišč. Naložba se izvede do 30. junija 2026. C.2 Mejniki, cilji, kazalniki in časovni razpored za spremljanje in izvajanje nepovratne finančne podpore Zaporedna številka Povezani ukrep (reforma ali naložba) Mejnik/cilj Ime Kvalitativni kazalniki

(za mejnike) Kvalitativni kazalniki

(za cilje) Okvirni časovni razpored za dokončanje Opis vsakega mejnika in cilja Enota merjenja Izhodiščna raven Ciljna raven Četrtletje Leto 36 Biotska raznovrstnost in prilagajanje podnebnim spremembam (I-1.22) cilj Uporabljeni ukrepi za gospodarjenje z zemljišči (gozdovi, zaščitena območja) in premeščanje tekočih projektov hektar 0 2 340 Q2 2024 Ukrepi za gospodarjenje z zemljišči se uporabijo na 2 340 hektarjih za povečanje biotske raznovrstnosti in odpornosti na podnebne spremembe v gozdovih in zavarovanih območjih ter napredek pri projektih za spremembo namembnosti zemljišč. Nobeden od gozdarskih projektov ne vključuje drenaže. 37 Biotska raznovrstnost in prilagajanje podnebnim spremembam (I-1.22) cilj Izvedeni ukrepi za gospodarjenje z zemljišči (gozdovi in zaščitena območja) in končani projekti za spremembo namembnosti zemljišč hektar 2 340 8 460 Q2 2026 Ukrepi za gospodarjenje z zemljišči, ki se uporabijo na 8 460 hektarjih, za povečanje biotske raznovrstnosti in odpornosti na podnebne spremembe v gozdovih in zavarovanih območjih ter dokončani projekti za spremembo namembnosti zemljišč. Nobeden od gozdarskih projektov ne vključuje drenaže. 38 Biotska raznovrstnost in prilagajanje podnebnim spremembam (I-1.22) mejnik Oddaja naročil projektom za izgradnjo dveh nacionalnih parkov Pisno obvestilo o oddaji naročila uspešnim kandidatom Q1 2023 Dodelitev pogodb za dva projekta in pisno obvestilo, ki ga je valonski minister za okolje poslal uspešnim kandidatom po razpisu za zbiranje predlogov za dva nacionalna parka s skupno površino med 5 000 in 15 000 hektarov. 39 Biotska raznovrstnost in prilagajanje podnebnim spremembam (I-1.22) cilj Zaključek dveh projektov za nacionalne parke projekti 0 2 Q2 2026 Dokončanje infrastrukturnih del za dva nacionalna parka s skupno površino med 5 000 in 15 000 hektarov. 40 Odstranjevanje ekološke razdrobljenosti (I-1.23) cilj Zaključek projektov za odstranjevanje ekološke razdrobljenosti projekti 0 15 Q2 2026 Dokončanje infrastrukturnih del za sedem projektov za odstranjevanje ekološke razdrobljenosti (kot so ekodukti ali ekotuneli) in dokončanje osmih projektov, ki zajemajo samo pripravljalne faze (kot sta fazi lokalizacije in načrtovanja) za osem prihodnjih projektov za odpravo razdrobljenosti. 41 Blue Deal (I-1.24) mejnik Začetek projektov za krepitev biotske raznovrstnosti in/ali ublažitev učinkov podnebnih sprememb. Pisni pogodbeni ali pravni dokument, ki priča o začetku Q2 2023 Podpisan ali sprejet pisni pogodbeni ali pravni dokument, ki dokazuje začetek 82 od 91 projektov za krepitev biotske raznovrstnosti in/ali ublažitev posledic podnebnih sprememb, kot so suša in poplave: 35 krajinskih projektov za ublažitev suš (projekti A v opisu ukrepa), en raziskovalni program v kmetijstvu (B), dva projekta o vodnih črpalkah in zapornicah (C), ena podporna shema za upravljanje voda (D), zeleno-modri mestni projekti s 15 občinami (E), dva pametna modula s podatki o vodi in projekti za krožno vodo (F), štiri področja za naravne rešitve (G), 30 projektov za okolju prijazne vodne poti (H) in obnova mokrišč (I). 42 Blue Deal (I-1.24) mejnik Nakup zemljišč za krepitev biotske raznovrstnosti in/ali ublažitev učinkov podnebnih sprememb Naslovni zapisi Q4 2023 Nakupi zemljišč dokončani za projekte obnove mokrišč (I) in za območja za naravne rešitve (G) (približno 2 000 hektarjev) 43 Blue Deal (I-1.24) cilj Zaključek projektov modrega dogovora projekti 0 82 Q2 2026 Dokončanje 82 od 91 projektov modrega dogovora za povečanje odpornosti na sušo (A, B, C, D, E, F, G, H, I), ki zajemajo 2 255 hektarov (A, E, G, H, I), gradnjo štirih črpalnih naprav in obnovo štirih zapornih vrat (C) ter dokončanje delujočega pametnega omrežja za spremljanje voda in krožnih vodnih projektov (F). D. KOMPONENTA 2.1: Kibernetska varnost Ta komponenta belgijskega načrta za okrevanje in odpornost naj bi okrepila splošno kibernetsko odpornost in pripravljenost belgijske družbe na kibernetske krize. Komponenta prispeva k obravnavi priporočil za posamezne države za leti 2019.3 in 2020.3, da se naložbe osredotočijo na digitalni prehod, ter k priporočiloma za posamezne države 2019.4 in 2020.3 za izboljšanje poslovnega okolja.D.1. Opis reform in naložb za nepovratno finančno podporo Naložba I-2.01: „Kibernetska in odporna digitalna družba“ zvezne države Naložba vključuje ukrepe za (1) krepitev kibernetskih zmogljivosti malih in srednjih podjetij in samozaposlenih oseb s kampanjami ozaveščanja o kibernetski varnosti in spletno stranjo, ki ponuja storitve, kot so brezplačni kibernetski pregled za hitro prepoznavanje možnosti izboljšanja kibernetske odpornosti ter projekti, ki podpirajo MSP na področju kibernetske varnosti, kot so izmenjave najboljših praks, (2) boj proti kibernetski kriminaliteti s ciljno usmerjenimi opozorili o kibernetskih ranljivostih in okužbah informacijskih sistemov za profesionalne uporabnike informacijske tehnologije (Be Guard), spletni register potrjenih spletnih mest, ki omogoča hitro preverjanje zanesljivosti spletnih strani, (Validated Web Sites) ter spletni vprašalnik za ocenjevanje kibernetske zrelosti podjetij in priporočila za povečanje kibernetske odpornosti, (3) platforme za boj proti lažnemu predstavljanju (StopPhishing), (4) uvedbo okvira za globalno upravljanje kibernetske varnosti v okviru ministrstva za zunanje zadeve na podlagi standardov ISO27000 in CIS20 ter (5) ponudbo storitev kibernetske odpornosti za širšo belgijsko javnost, vključno s (i) storitvami za obravnavo incidentov za kibernetske napade na IT infrastrukturo in sisteme zasebnih podjetij, državljanov in vladnih storitev ter (ii) storitvami za omogočitev ugotavljanja storilcev takih kibernetskih napadov (tj. identifikacija organizacije ali osebe, od katere napad izvira) glede na večje kibernetske zmogljivosti ministrstva za obrambo, v okviru katerega deluje strokovno središče za kibernetsko varnost belgijske javne uprave, v katerem se centralizirajo take dejavnosti. Vojaške operacije se ne financirajo in težišče ukrepa je civilno, pri čemer so storitve namenjene zaščiti in povečanju kibernetske odpornosti in kibernetske varnosti družbe na splošno, tj. zasebnih podjetij, državljanov in vladnih služb. Naložba se izvede do 30. junija 2026. Naložba I-2.02: „Kibernetska varnost: 5G“ zvezne države Pričakuje se, da bo naložba okrepila zmogljivosti prestrezanja zasebnih komunikacij s strani sodne policije v okviru 5G, in sicer za