o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Arabsko republiko Egipt o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Egipta za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PRIPOROČILA

V globaliziranem svetu, v katerem so huda kazniva dejanja in terorizem vedno bolj nadnacionalni in raznovrstni, bi morali biti organi kazenskega pregona v celoti opremljeni za sodelovanje z zunanjimi partnerji, da bi lahko zagotovili varnost svojih državljanov. Zato bi morala biti Europolu omogočena izmenjava osebnih podatkov z organi kazenskega pregona iz tretjih držav v obsegu, ki je potreben za izpolnjevanje njegovih nalog.

Komisija je od 1. maja 2017, ko se je začela uporabljati Uredba (EU) 2016/794, in v skladu s Pogodbo odgovorna za pogajanja v imenu Unije o mednarodnih sporazumih s tretjimi državami o izmenjavi osebnih podatkov z Europolom. Če je to potrebno za opravljanje njegovih nalog, lahko Europol vzpostavi in vzdržuje sodelovanje z zunanjimi partnerji z delovnimi in upravnimi dogovori, ki sami po sebi ne morejo biti pravna podlaga za izmenjavo osebnih podatkov.

Ob upoštevanju politične strategije, kot je bila začrtana v evropski agendi za varnost, sklepih Sveta in globalni strategiji, ter ob upoštevanju operativnih potreb organov kazenskega pregona iz vse EU in morebitnih koristi tesnejšega sodelovanja na tem področju Komisija meni, da je treba kmalu začeti pogajanja z osmimi državami, ki so bile opredeljene v 11. poročilu o napredku pri vzpostavljanju učinkovite in prave varnostne unije.

Komisija je pri svoji oceni prednostnih držav upoštevala operativne potrebe Europola. V strategiji Europola za obdobje 2016–2020 je kot prednostna regija za okrepljeno partnerstvo opredeljeno sredozemsko območje. Tudi v zunanji strategiji Europola za obdobje 2017–2020 je poudarjena potreba po tesnejšem sodelovanju med Europolom in državami Bližnjega vzhoda in severne Afrike, in sicer zaradi trenutne teroristične grožnje in izzivov, povezanih z migracijami.

Europol ni sklenil sporazuma še z nobeno državo s tega območja.

To priporočilo se nanaša posebej na pogajanja z Egiptom, vendar je treba sodelovanje s katero koli državo Bližnjega vzhoda in severne Afrike upoštevati z vidika regije kot celote. Trenutna nestabilnost v tej regiji, zlasti dolgotrajni konflikti v Libiji, je pomembna dolgoročna varnostna grožnja za EU, ki jo je treba nujno obravnavati. To pomeni tako učinkovit boj proti terorizmu in povezanemu organiziranemu kriminalu kot tudi reševanje izzivov, povezanih z migracijami, kot sta omogočanje nedovoljenih migracij in trgovina z ljudmi. Za obravnavanje teh izzivov je ključnega pomena sodelovanje z lokalnimi organi kazenskega pregona.

Politični okvir

Egipt je ključna partnerska država EU in bi lahko imel osrednjo vlogo pri spodbujanju miru, blaginje in stabilnosti v regiji južnega sosedstva. Splošni okvir za sodelovanje med EU in Egiptom je pridružitveni sporazum, ki velja od leta 2004.

V tem okviru in v skladu s prenovljeno evropsko sosedsko politiko sta se EU in Egipt leta 2017 dogovorila o prednostnih nalogah, na katere bo osredotočeno sodelovanje med obema partnericama v obdobju 2017–2020. Prednostne naloge partnerstva vključujejo okrepitev partnerstva pri zunanji politiki in sodelovanje pri stabilizacijskem procesu, zlasti na področjih dobrega upravljanja, človekovih pravic, varnosti in migracij. Posebna pozornost je namenjena varnosti ter boju proti terorizmu in nasilnemu ekstremizmu ter preprečevanju radikalizacije. Med prednostna področja sodelovanja spadajo tudi migracije. Cilj sodelovanja je odpraviti temeljne vzroke nedovoljenih migracij ter obravnavati strategije za upravljanje migracij.

EU in Egipt sta potrdila skupen interes za okrepitev sodelovanja na področju varnosti in boja proti terorizmu na podlagi ukrepov, sprejetih po prvem posvetovanju na visoki ravni o boju proti terorizmu, ki je potekalo septembra 2016 in na katerem so bili kot morebitna področja sodelovanja opredeljeni preprečevanje radikalizacije, sodelovanje pri kazenskem pregonu in pravosodno sodelovanje, nadzor meja, odkrivanje eksplozivov ter varnost na letališčih in v letalstvu.

EU in Egipt sta tudi partnerici Globalnega foruma za boj proti terorizmu (GCTF) in svetovne koalicije za boj proti Daišu.

Egiptovski organi kazenskega pregona in pravosodni organi so s podporo EU začeli izvajati zakonodajo o boju proti tihotapljenju iz leta 2016, pri čemer so se marca dogovorili o podrobnem delovnem načrtu. Egiptovski organi tudi proučujejo možnost prihodnjega sodelovanja z Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo.

Operativne potrebe

Sodelovanje z Egiptom je na podlagi podatkov iz ocene SOCTA 2017 in poročila TE-SAT 2017, prej navedenih razprav ter, med drugim, Europolovega internega strokovnega znanja potrebno zlasti zaradi boja proti naslednjim hudim oblikam kriminala in organiziranega kriminala:

Terorizem: grožnja, ki jo predstavljajo zlasti Daiš in druge teroristične skupine, je resen izziv za varnost Egipta in EU, ki sta oba že bila tarči terorističnih napadov. Evropski in egiptovski teroristi so tudi potovali na konfliktna območja, da bi se izurili in borili. Posebej zaskrbljujoča je sposobnost terorističnih skupin, da delujejo čezmejno, tudi prek Libije. Tesnejše sodelovanje na področju kazenskega pregona, vključno z izmenjavo osebnih podatkov, bo prispevalo k odkrivanju in pregonu oseb, osumljenih terorističnih dejanj, ter preprečevanju potovanj teroristov (vključno s tveganjem infiltracije v migracijske tokove ali premestitve na druga konfliktna območja), zlorabe interneta s strani teroristov in financiranja terorizma (vključno s povezavo z organiziranim kriminalom).