SL    SL SL 
 
SL 1   SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 13.7.2009 
SEC(2009) 975 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽBE KOMISIJE 
Spremni dokument k 
 
predlogu 
 
DIREKTIVE EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
 
o spremembi Direktive o kapita lskih zahtevah za trgovalno kn jigo, izdaje listinjenja in 
politike prejemkov 
 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
   
[COM(2009) 362 final] 
[SEC(2009) 974 final] 
 
SL 2   SL 1. O ZADJE  
Finančna kriza je spodbudila širše evropsko in  mednarodno prizadevanje (G20, Forum za 
finančno stabilnost, Baselski odbor) za oprede litev razlogov za probleme in pripravo 
učinkovitih politik za njihovo neposredno reševanje.  V ugodnih letih pred pretresi so kreditne 
institucije agresivno tvegale in izkazalo se je, da kapitalske zahteve teh tveganj ne zajemajo 
ustrezno, vklju čno s tveganji iz trgovalne knjige. Da bi dosegle višje kapitals ke zahteve, ki jih 
udeleženci na trgu štejejo za primerne, so morale banke is kati sveži kapital v ekonomsko 
težavnem okolju, kar je privedlo  do zaostritve posojilnih standardov in poslabšalo negativna 
ciklična gibanja v realnem sektorju.  
Pri spopadanju z veliko nagnjen ostjo k agresivnemu tveganju  je Komisija že izdala 
Priporočilo o politikah prejemkov v sektorju finan čnih storitev, v katerem je pojasnila, kakšno 
vlogo so imele te ureditve pri pospeševanju finan čne krize1. V Sporo čilu Komisije, ki 
spremlja to priporo čilo2, so navedeni dodatni ukrep i, potrebni za njihovo u činkovitejše 
izvajanje, vklju čno s potrebo po spremembi Direktive o kapitalskih zahtevah3 (CRD) z 
namenom prenesti politike prejemkov v bankah  in investicijskih podjetjih ter njihovo 
povezavo z obvladovanjem tveganja v okvir bonitetnega nadzora iz Direktive.  
2. P OSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI  
– Komisija je spomladi 2009 trikrat razpravl jala o možnih izboljšavah veljavnega 
zakonodajnega besedila z delovno skupino CRD, katere člane imenuje Evropski odbor za 
bančništvo.  
Med 25. marcem in 29. aprilom 2009 je potek alo javno spletno posvetovanje o predlaganih 
osnutkih revizij dolo čb o trgovalni knjigi in lis tinjenju. Odgovori so na splošno podprli cilje 
osnutkov predlogov Komisije. V zv ezi s predlagano obravnavo deja vnosti trgovalne  knjige in 
listinjenja je Komisija skozi celoten proj ekt sledila delu medna rodnih forumov, zlasti 
Baselskega odbora, in pri njem sodelovala.  
Med 29. aprilom in 6. majem 2009 je potekalo lo čeno javno spletno posvetovanje o 
predlaganih osnutkih dolo čb o politiki prejemkov. Zainteresi rane strani so poslale 23 
odgovorov, med njimi zainteresirane strani iz ban čnega in zavarovalniške ga sektorja, sektorja 
upravljanja premoženja, nacionalni nadzorni in regulativni organi ter sindikati delavcev.  
3. O PREDELITEV PROBLEMA  
3.1. Kapitalske zahteve za trgovalno knjigo 
Kreditne institucije in investicijsk a podjetja („institucije“) lahko izra čunajo svoje kapitalske 
zahteve za tržno tveganje s pomo čjo svojih notranjih modelov „tvegane vrednosti“ (VAR) po 
Prilogi V k Direktivi 2006/49/ES . Tržno tveganje je tveganje  za izgube zaradi nihanja cen 
finančnih instrumentov v trgovalni knjigi; v trgova lni knjigi so ti instrumenti namenjeni 
kratkoročni nadaljnji prodaji ali va rovanju drugih finan čnih instrumentov za kratkoro čno 
nadaljnjo prodajo. V skladu z veljavnimi dolo čbami modeli VAR institucij zagotavljajo oceno 
                                                 
1 Priporo čilo Komisije o politikah prejemkov v sektorju finan čnih storitev (C(2009)3159/2). 
2 Sporo čilo Komisije, priloženo Priporo čilu Komisije, ki dopolnjuje priporo čili 2004/913/ES in 
2005/162/ES glede sistema prejemkov direktorjev javnih družb, in Priporo čilu Komisije o politikah 
prejemkov v sektorju finan čnih storitev (COM(2009) 211/2). 
3 Ta vsebuje Direktivo 2006/48/ES o za četku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij in 
Direktivo 2006/49/ES o kapitalski ustreznosti investicijskih podjetij in kreditnih institucij.  
 
SL 3   SL izgube, ki ne bi bila pres ežena z 99 % stopnjo zaupanja, če bi institucija s voj portfelj držala 10 
dni.  
Vendar pa modeli VAR temeljijo na kratkih o bdobjih preteklih podatkov, ki pa morda ne 
zajemajo zadevnih pretresov na trgu. Poleg tega predvidevanje modelov VAR v zvezi z 
neodvisnimi donosi ni držalo v času pretresov na trgu, ko so se korelacije med dejavniki 
tveganja pove čale. Zato kapitalske zah teve, kot so bile dolo čene z uporabo modelov VAR, 
niso bile dovolj trdne za upošteva nje potencialnih izgub iz trgovalne knjige in so prispevale k 
manj kot optimalni ravni obvl adovanja tveganja. Posledi čna nihanja v kapita lski poziciji so 
poslabšala procikli čnost bančnih posojil in investicij, to pa je imelo negativne posledice za 
realni sektor. 
Dodatne izgube so bile posle dica dejstva, da kapitalska zahteva za tveganje nepla čila v 
trgovalni knjigi tr enutno ne vklju čuje tveganja bonitetne migracije4, in dejstva, da institucije 
nimajo trdne metodologije notranjeg a modeliranja za tveganje nepla čila in bonitetne migracije 
za pozicije listinjenja v trgovalni knjigi.  
3.2. Kapitalske zahteve za pozi cije dodatnega listinjenja 
Del 4 Priloge IX k Direktivi 2006/48/ES dolo ča uteži tveganja, ki dolo čajo kapitalske zahteve 
za pozicije listinjenja v ban čnih knjigah bank. V ve čini primerov banke dolo čijo kapitalske 
zahteve za pozicije listinjenja s sklicevanjem na zunanje bonitetne ocene pozicij listinjenja. 
Vendar pa doslej ni bilo lo čevanja med obi čajnimi pozicijami listinjenja in pozicijami 
dodatnega listinjenja, ki imajo za osnovna sr edstva druge pozicije listinjenja. Posledi čno 
kapital, potreben za dodatna listinje nja, ne odraža ustrezno njihovega ve čjega tveganja v 
primerjavi z „obi čajnimi“ listinjenji.  
Aprila 2008 je MDS ocenil, da so izgube iz teko čih tržnih vrednosti pri zadolžnicah, 
zavarovanih z dolgom (CDO), nastale v obmo čju evra in v britanskih bankah v zvezi z 
vrednostnimi papirji, zavarovani mi z ameriškimi drugorazredni mi hipotekarnimi posojili in 
alt-A hipotekami, znašale 32 milijard EUR, iz gube bank po svetu pa so dosegle 153 milijard 
EUR5, kar pomeni povpre čno 60-odstotno izgubo pri teh inst rumentih od prejšnjega leta. 
Poslabšanje kapitalske pozicije ba nk, ki je bilo posledica izgub iz dodatnih listinjenj, je 
poslabšalo procikli čnost bančnih posojil, to pa je imelo negati vne posledice za realni sektor.  
3.3. Razkritje tveganj listinjenja 
Priloga XII k Direktivi 2006/48/ES dolo ča zahteve po razkritju, ki veljajo za banke v zvezi z 
njihovimi tveganimi vrednostmi, pod pogojem pr aga bistvenosti. Obst aja oddelek, namenjen 
tveganjem listinjenja, vendar pa ta oddelek tr enutno zahteva samo informacije o tveganjih 
listinjenja v ban čni in ne trgovalni knjigi.  
Ker je vedno ve č bank knjižilo vedno ve č izgub, povezanih s pozicijami listinjenja, je bilo 
zaupanje trga v stabilnos t bank vedno manjše.  
3.4. Sistemi prejemkov 
Ocena učinka, ki spremlja nedavno Priporo čilo Komisije o politikah  prejemkov v sektorju 
finančnih storitev, je podrobno preverila pomanjk ljivosti ureditev prejemkov, ki prevladujejo 
v sektorju finan čnih storitev, in pojasnila vlogo  teh ureditev v zaostritvi finan čne krize6. 
                                                 
4 Tveganje za izgube zaradi padca bonitetne ocene.  
5 MDS, Containing Systemic Risks and Restoring Financial Soundness , Global Financial Stability 
Report, april 2008.  
6 Za poglobljena opis in analizo problemov si preberite oceno u činka, ki spremlja Priporo čilo 
(SEC(2009) 580). 
 
SL 4   SL Prikazano je bilo, da se te pomanjkljivosti nanašajo na strukturo politik prejemkov in 
neustrezne sisteme upravljanja. Poleg tega posledi čna tveganja za institucije in širše za 
finančno stabilnost niso bila predmet ustr eznega nadzora s strani nadzornikov.  
Vendar ker priporo čilo ni pravno izvršljiv instrument, gre za primer v okviru bonitetnega 
nadzora za pravno zavezujo č instrument EU, ki pove ča vlogo nadzornikov in jih pooblaš ča za 
oceno sistemov prejemkov dolo čenih reguliranih finan čnih institucij v širšem okviru 
učinkovitega obvladovanja tveganja, tako da se zadevni cilji po litike dosežejo bolj u činkovito. 
Obstaja tudi možnost, da pride zaradi neobstoja zavezujo če evropske zakonodaje do 
regulatorne arbitraže, če bi se podjetja odlo čila za pristojnos ti, kjer priporo čilo ne velja.  
4. C ILJI 
Splošni cilj te pobude je zagotoviti, da se u činkovitost ureditve ban čnega kapitala v EU, ki jo 
predstavlja Direktiva o kapitalskih zahteva h, okrepi in da se  pretirani procikli čni vplivi na 
realni sektor omejijo, ob hkratnem ohranjanju konkuren čnega položaja evropskega ban čnega 
sektorja. To pomeni naslednje štiri splošne cilje politike:  
– okrepiti finan čno stabilnost; 
– okrepiti zaš čito interesov upnikov; 
– zagotoviti mednarodno konkuren čnost evropskega ban čnega sektorja; 
– zmanjšati procikli čnost finan čnega sistema. 
Ob upoštevanju navedenih problemov je bilo opredeljenih deset operativnih ciljev za 
obravnavo razlogov za težave. U činkovito uresni čenje teh operativnih ciljev mora prispevati k 
doseganju posebnih dolgoro čnih ciljev, namenjenih okrepitv i primernosti in zmanjšanju 
cikličnosti kapitalskih zahtev, odpravi možnos ti za regulatorno arbitražo, izboljšanju 
obvladovanja ban čnega tveganja, izboljšanju  razumevanja profila ban čnega tveganja s strani 
vlagateljev in izboljšanju pravne jasnosti. To bo posledi čno pospešilo doseganje splošnih 
ciljev politike.  
5. M OŽNOSTI POLITIKE , ANALIZA U ČINKA IN PRIMERJAVA  
Skupaj je bilo oblikovanih 14 razli čnih možnosti politike. Njihovi u činki so bili ocenjeni in 
politike so bile primerjane  z namenom obravnavati razli čna vprašanja, ki so bila opredeljena v 
analizi. Ta razdelek opisuje pri čakovane u činke ukrepov politike na vsakem podro čju.  
5.1. Trgovalna knjiga 
V zvezi s kapitalskimi zahtevami za trgova lne knjige bank bodo uvedene naslednje ciljno 
usmerjene spremembe za obravnavo posameznih problemov: 
– Dodajanje dodatne kapitalske rezerve na po dlagi scenarija izje mnih situacij VAR v 
primerjavi z navadnim VAR. Pri čakuje se, da bo ta sprememba v grobem podvojila 
kapitalske zahteve trgovalne knj ige glede na sedanje stanje.  
– Razširitev veljavne zahteve za tveganje nepla čila v trgovalni knjigi za  zajetje izgub zaradi 
neplačila izdajatelja, npr. padci bonitet, za  obravnavo zlasti dejstv a, da izgube pri 
dolžniških finan čnih instrumentih ve čino časa niso vklju čevale dejanskega nepla čila 
izdajatelja. Splošni u činek te spremembe na kapitalske zahteve bo odvisen  od tega, kako 
bodo banke prilagodile portfelje, glede n jihove sestave, na razmere po krizi.  
 
SL 5   SL – Osnovanje zahteve za pozicije listinjen ja v trgovalni knjigi na obstoje čih (enostavnih) 
utežeh tveganja, ki že obstajajo za ban čno knjigo, kar bo obravnava lo metodološke težave 
pri modeliranju.  
Takšna okrepitev ustreznosti kapitalskih zahte v bank je izjemnega pomena za izboljšanje 
finančne stabilnosti in zmanjšanje pretirane procikli čnosti finan čnega sistema.  
5.2. Dodatna listinjenja 
Kapitalske zahteve za pozicije dodatnega listin jenja bodo okrepljene. V skladu s pristopom, ki 
ga je pripravil Baselski odbor, bo za vsako bonitetno stopnjo pozicijam dodatnega listinjenja 
dodeljena višja utež tveganja kot drugim pozicijam listinjenja, takšne višje uteži tveganja pa 
bodo dolo čene v skladu z višjim tveganjem nepri čakovanih izgub zaradi oslabitve.  
Za posebej zapletena dodatna listinjenja bodo predlogi okrepil i tako zahteve glede potrebne 
skrbnosti kot tudi nadzorni  postopek za njihovo uresni čevanje. Nadzorniki bodo morali redno 
ugotavljati, ali so standardi pot rebne skrbnosti za naložbe v dolo čene vrste – kot jih bo 
vnaprej dolo čil Odbor evropskih ban čnih nadzornikov (CEBS) – zelo zapletenih dodatnih 
listinjenj ustrezno izpolnjeni. Za te instrume nte bo veljal splošni odbitek od kapitalske 
zahteve, razen če banke dokažejo, da so bili nujni sta ndardi potrebne skrbnosti izpolnjeni. V 
primerih, ko bo skladnost s potrebno skrbnostjo n ezadostna, se institucijam prihodnje naložbe 
v takšne instrumente ne bodo odobrile.  
5.3. Razkritje tveganj listinjenja 
Zahteve po razkritju bodo strožje na ve č področjih, kot so izpostavljeno sti iz naslova pozicije 
listinjenja  v trgovalni knjigi in s ponzorstvo za zunajbilan čne postavke.  
Te spremembe bodo pripomogle k boljšemu razumevanju profila ban čnega tveganja s strani 
vlagateljev in ker bodo udeleženci na trgu la hko poskrbeli za red, se bodo izboljšale tudi 
spodbude za obvladovanje ban čnega tveganja. Pove čano upravno breme za evropsko ban čno 
industrijo je ocenjeno na 1,3 milijona EUR na leto in pri čakuje se, da bo padlo predvsem na 
večje institucije z bolj naprednimi pr istopi do upravljanja s tveganjem. 
5.4. Nadzorniški pregled politik prejemkov 
Predlagane spremembe bodo kreditnim instituc ijam in investicijskim družbam naložile 
politike prejemkov, ki so skladne z u činkovitim upravljanjem s tveganjem. Zadevna na čela 
bodo dolo čena v CRD, vendar bodo tesno usklajena z na čeli iz Priporo čila o politikah 
prejemkov sektorju finan čnih storitev. Za izvajanje te zavezujo če obveznosti v praksi bodo 
zelo pomembne tudi smernice za premišljene politike prejemkov, ki jih bo pripravil CEBS. 
Vsi nacionalni nadzorniki  bodo lahko naložili finan čne in nefinan čne sankcije podjetjem, ki 
nadzornikom ne bodo uspela  dokazati, da delujejo skladno z zadevnimi na čeli na način, ki je 
primeren glede na njihovo notranj o strukturo in poslovni model.  
Ker bodo zadevna na čela Priporo čila zavezujo ča, bo skladnost s temi na čeli na ravni podjetij 
večja; zato lahko pride do vpliva na privabljanje ali zadržanje na darjenih oseb v celotnem 
sektorju, kar lahko kratkoro čno negativno vpliva na mednarodni konkuren čni položaj 
evropskih podjetij. Treba pa je poudariti, da u činkovitejše izvajanje zadevnih na čel 
Priporočila prav gotovo prinaša uravnoteženost, ki vklju čuje dolgoro čne koristi za sektor, ki 
izhajajo iz rezultatov boljšega obvladovanja tveganja, in, kar je še pomembnejše, širše koristi 
za stabilnejši in manj procikli čni finančni sistem.  
5.5. Skupni u činek predlaganih sprememb 
Zaradi sedanje krize bi evropske banke zaradi odpisov po ocenah lahko beležile izgube, 
ocenjene na 1,4 trilijona USD. Te izgube in posledi čne negativne posledi ce za realni sektor 
 
SL 6   SL bodo nosile – v razli čnih obsegih – razli čne zainteresirane strani, od finan čnih institucij do 
davkoplačevalcev. Glede na izkušnje je  izjemno pomembno, da se pr egledajo nekateri vidiki 
ureditve bank, tako da se tveganje za tolikšne izgube v prihodnosti omeji. Takšna omejitev predstavlja najpomembnejšo  in najbolj bistveno pri čakovano korist (ali zmanjševanje 
stroškov) od predlaganih sprememb in dale č odtehta z njimi povezane stroške.  
Predlagane spremembe so namenjene tr dnejšemu okviru CRD, kar bo vodilo do 
učinkovitejših spodbud in praks obvladovanja tv eganja, primernejših in bolj oprijemljivih 
kapitalskih zahtev bank ter ve čjega razkrivanja tveganih vr ednosti bank udeležencem na trgu. 
Na ravni posameznih zainteresiranih skupin in sistemskih težav so pri čakovane koristi 
predlogov naslednje: 
– Izboljšava regulativnega kapita lskega okvira – z vidika pr imernejših in manj cikli čnih 
kapitalskih zahtev, skupaj s strožjimi zahtevami po razkritju javnosti – bo evropskemu 
bančnemu sektorju  zagotovila ustrezne spodbude za izbo ljšavo obvladovanja tveganja ter 
izboljšavo notranjih sistemov in post opkov upravljanja in nadzora. Posledi čno se bo 
povečala ne le dolgoro čna sposobnost preživetja evropskih bank, temve č tudi njihov 
konkuren čni položaj v primerjavi z mednarodnimi bankami.  
– Predlagane spremembe bodo izboljšale u činkovitost nadzorniškega  spremljanja tveganj, ki 
so jim finan čne institucije izpostavlje ne, saj bodo zagotavljale ve č pravne jasnosti o 
obveznostih bank v zvezi z obvladovanjem tvegan j, ki izhajajo iz neprimernih politik 
prejemkov; odpravile bodo možnosti za re gulatorno arbitražo, ki bankam omogo čajo 
uporabo nižjih kapitalskih zahtev za ban čno ali trgovalno knji go, in racionalizirale 
sistemsko obravnavo pozicij listin jenja v trgovalni knjigi bank.  
– Zaščita upnikov  bank, vklju čno z vlagatelji, bo boljša, saj bosta u činkovitost okvira in 
nadzor privedla do manjšega tveganja nepla čila bank.  
– Posojilojemalci , vključno z MSP , bodo imeli koristi od manj cikli čne narave ban čnega 
financiranja, kar jim bo omogo čalo izvedbo projektov, ki so dobi čkonosni ter pomembni za 
gospodarsko rast in blaginjo.  
– Pomembno je, da bodo predlagane spremembe z izboljšavo primernosti in zmanjšanjem 
cikličnosti regulativnih kapitalskih zahtev ter izboljšanjem spodbud za obvladovanje 
tveganja za evropske ban čne institucije okrepile finan čno stabilnost  in zmanjšale pretirane 
prociklične učinke ureditve bank, kar bo posredno pr ineslo velike koristi za vrsto 
družbenih akterjev,  vključno z ban čnimi uslužbenci (zaradi ve čje finančne trdnosti 
delodajalca), gospodinjstvi (npr. zaradi manj cikli čne razpoložljivosti posojil in 
obnovljenega zaupanja v banke) in davkopla čevalci (zaradi manjše verjetnosti reševanj 
bank v prihodnje).  
Skupen splošni u činek na stroške za skladnost za sektor bo po pri čakovanjih predvsem 
posledica stroškov kapitala, ki ga bo treba zbrati za skladnost s spreme njenimi pravili. Če 
imajo, kot posledico notranjega na črtovanja kapitala ali zahtev bon itetnih agencij, banke ravni 
kapitala, ki presegajo re gulativne zahteve, je u činek mogo če delno zmanjšati s posledi čnimi 
kapitalskimi rezervami.  
Uvedbo predlogov, ki imajo neposreden vpliv na zn esek kapitala, ki ga morajo banke držati, 
bo treba previdno časovno umestiti, tako da se je mogo če kratkoro čno izogniti ali ublažiti 
nepredvidene procikli čne učinke na ponudbo kreditov in s tem na realni sektor.  
 
SL 7   SL 6. S PREMLJANJE IN VREDNOTENJE  
Pričakuje se, da bodo predlagane spremembe za čele veljati l. 2011. Spremembe so mo čno 
medsebojno povezane z drugimi dolo čbami CRD, ki veljajo že od 2007–2008, in dolo čbami, 
ki bodo za čele veljati po spremembi CRD ter sta jih Svet in Evropski parlament že sprejela v 
letu 2009 oziroma je njihovo sprejetje s stra ni Komisije predvideno pozneje v l. 2009.  
Merjenje napredka pri dosega nju posebnih ciljev politike bo podprto z udeležbo Komisije v 
delovni skupini Baselskega odbora in skupni delovni skupini o u činku novega kapitalskega 
okvira, ki sta jo ustanovila ECB in CEBS. Obe skupini spremljata dinamiko kapitalskih 
pozicij bank po svetu in v EU v okviru  kapitalskega sporazuma Basel II.