SL    SL SL 
 
SL    SL  EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 3.11.2010 
SEC(2010) 1290 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
  
Spremni dokument k 
  
spremenjenemu predlogu DIREKTIVE SVETA (Euratom) 
 
o ravnanju z izrabljenim gorivom  in radioaktivnimi odpadki  
COM(2010) 618 
SEC(2010) 1289 
 
 
SL 2   SL DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
  
Spremni dokument k 
  
spremenjenemu predlogu DIREKTIVE SVETA (Euratom) 
 
o ravnanju z izrabljenim gori vom in radioaktivnimi odpadki  
1. U
VOD 
Ta ocena u činka spremlja spremenjen predlog za konodaje o ravnanju z izrabljenim gorivom 
in radioaktivnimi odpadki v Evropski uniji, ki je vklju čen v delovni program Komisije 2010.  
V Evropski uniji so izrabljeno gorivo in radioakti vni odpadki, ki izhajajo iz civilnih jedrskih 
dejavnosti, obravnavani v Pogodbi Euratom.  
Komisija je leta 2003 predlagala Direkti vo Sveta (Euratom) o ra vnanju z izrabljenim 
radioaktivnim gorivom in ra dioaktivnimi odpadki, leta 2004 pa je Svetu predložila 
spremenjen predlog. Po dolgotrajn ih razpravah je Svet v sklepih o jedrski varnosti ter varnem 
ravnanju z izrabljenim gorivom in radioaktiv nimi odpadki iz junija  2004 pozval k „širokim 
posvetovanjem“ z zainteresiranimi stranmi, pred en se nadaljuje z za konodajnim delom na tem 
področju v okviru Pogodbe Euratom.  
Zato je Komisija v odgovor na zahtevo Sv eta opravila široko posve tovanje prek razli čnih 
pobud za celotno EU. Posvetovala se je z vlad ami, nacionalnimi regulatornimi organi, 
organizacijami za ravnanje z radioaktivnimi od padki, proizvajalci ra dioaktivnih odpadkov in 
drugi akterji v državah članicah. V posvetovanje so bili vklju čeni tudi druge evropske 
institucije, nevladne organi zacije in drugi partnerji.  Upoštevan je bil natan čen prispevek 
skupine evropskih regulatorjev za jedrsko varnost (ENSREG). To je bilo osrednjega pomena 
zaradi specifi čnih pristojnosti ENSREG, ki predstavlja nacionalne organe, ki so pristojni za 
varnost jedrskih objektov ter ravnanja z izrab ljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki tako v 
državah članicah, ki imajo jedrske programe, kot v tistih, ki jih nimajo. Obenem je bila 
posebna pozornost namenjena druž beni razsežnosti prek niza razli čnih javnih posvetovanj, 
vključno z namenskimi raziskavami Eurobaro metra, in odprtim javnim posvetovanjem. 
Državljani EU so glede radioaktivnih odpadkov zelo zaskrbljeni. Velika ve čina jih podpira 
zakonodajo na ravni EU. 
2. O PREDELITEV PROBLEMA  
Vse države članice proizvajajo radioaktivne odpadke . Radioaktivni odpadki in izrabljeno 
gorivo nastajajo v okviru mnogih koristnih dejavnosti, kot so proizvodnja elektri čne energije 
v jedrskih elektrarnah ter razli čne oblike uporabe radioaktivnih izotopov v medicini, 
industriji, kmetijstvu in pri raziskavah. Ve č kot polovica držav članic ima delujo če jedrske 
elektrarne. Jedrski reaktorji so v fazi gradnje ali razgradnje, na črtuje pa se tudi nova gradnja. 
 
SL 3   SL Radioaktivne odpadke, vklju čno z izrabljenim gorivom, ki velja za odpadek, je treba 
dolgoročno shraniti in izolirati pred ljudm i in življenjskim okoljem.  
Ne glede na to, kakšna bo prihodnost uporabe jedr ske energije za energetske ali neenergetske 
namene, mora biti „kon čna točka“ ravnanja z vsemi obstoje čimi in prihodnjimi radioaktivnimi 
odpadki odlaganje v ustreznih objektih, da se zagotovita varnost in trajnost. Te odgovornosti 
ne moremo prenesti na pri hodnje generacije. Svetovno tehni čno soglasje je, da je skladiš čenje 
izrabljenega goriva in radioaktivnih odpadkov, vklju čno z dolgoro čnim skladiš čenjem, samo 
prehodna rešitev, ki zahteva stal en aktiven nadzor. Ne predstav lja alternative odlaganju, ki 
ima lastnosti pasivne varnosti.  
Ključne odločite glede ravnanja z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki do kon čne 
točke pa se kljub soglasju ter razvoju dogodkov v EU, Mednarodni agenciji za atomsko 
energijo (IAEA) in Agenciji  za jedrsko energijo še ve dno pogosto prelagajo. Ta politika 
pasivnega čakanja v mnogih državah predstavlja os rednji problem. Za premagovanje tega 
stanja so potrebni politi čna zaveza, obveš čanje javnosti in njeno sodelovanje pri odlo čanju ter 
zadostna znanstvena, tehni čna in finan čna sredstva. 
3. A NALIZA SUBSIDIARNOSTI  
Vprašanje ravnanja z izrabljenim gori vom in radioaktivnimi odpadki je o čitno podro čje, na 
katerem je treba nacionalno zakonodajo dopolniti z zakonodajo na ravni EU, in sicer zaradi 
čezmejnega vidika varnosti. Obenem pa notran ji trg od Komisije zahteva, da zagotovi enake 
konkuren čne pogoje, da bi se prepre čilo izkrivljanje konkurence. 
Obstoječa zakonodaja na ravni EU na dolgi rok ne zaj ema vseh objektov ali dejavnosti, ki so 
povezani z ravnanjem z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki, prav tako ne vidikov, 
kot so nacionalne politike in njihovo izvajanje, obveš čanje javnosti ter njeno sodelovanje v 
postopku odlo čanja. Obstoje či instrumenti na ravni EU tega podro čja posledi čno ne pokrivajo 
zadostno. 
Po sprejetju Direktive Sveta 2009/71/Euratom o vzpostavitvi okvira Skupnosti za jedrsko 
varnost jedrskih objektov ob podpori vseh 27 držav članic EU in Evropskega parlamenta 
predstavlja razvoj sekundarne za konodaje na ravni EU o ravnanju z izrabljenim gorivom in 
radioaktivnimi odpadki naslednji logi čni korak. 
Varnostni standardi, ki jih je v sodelovanju z drugimi organizacijami oblikovala in sprejela 
agencija (IAEA), niso pravno zavezujo či, njihova vklju čitev v nacionalno zakonodajo pa je 
prostovoljna. Na podro čju ravnanja z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki je 
najpomembnejši mednarodni sporazum Skupna konvencija o varnosti ra vnanja z izrabljenim 
gorivom in varnosti ravnanja z radioakt ivnimi odpadki, sklenj ena pod okriljem IAEA. 
Pogodbenice so vse države članice EU (razen Malte) in skupnost Euratom. Vendar za 
neizpolnjevanje Skupne konvencije niso dolo čene nikakršne sankcije. To pomeni, da 
mednarodno sprejeta na čela in zahteve iz standardov IA EA in Skupne konvencije zaradi 
pomanjkanja izvršljivosti ne zagotavljajo  enotnega prist opa na ravni EU. 
Tako ravnanje z izrabljenim gorivom in radioak tivnimi odpadki zaenkr at ostaja nacionalna 
odgovornost. Za zagotovitev odgovornega ravnanja z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi 
odpadki so v ve čini držav članic potrebne nadaljnje izboljšav e ukrepov na nacionalni ravni.  
 
SL 4   SL 4. C ILJI POBUDE EU 
Splošni cilj politike je oblikovati pravni okvi r EU za ravnanje z izrabljenim gorivom in 
radioaktivnimi odpadki kot sest avni del varne in trajnostne uporabe jedrske energije za 
proizvodnjo elektri čne energije ter ionizirajo čega sevanja v medicini, industriji, kmetijstvu, 
raziskavah in izobraževanju. Posebni cilji pri doseganju splošnega cilja politike so:  
– zagotoviti takojšnjo, prihodnjo in čezmejno zaš čito delavcev in prebivalstva pred 
nevarnostmi, ki so posledica ionizirajo čega sevanja;  
– uveljavljati najvišje va rnostne standarde ravnanja z radioa ktivnimi odpadki in izrabljenim 
gorivom; 
– preprečiti ustvarjanje nepotrebnih br emen za prihodnje generacije; 
– doseči trajno politi čno zavezo za dolgoro čno ravnanje z izrabljenim gorivom in 
radioaktivnimi odpadki; 
– zagotoviti prenos politi čnih odločitev v jasne dolo čbe za namen izvajanja vseh faz ravnanja 
z radioaktivnimi odpadki in izrabljenim gor ivom od njihove proizvodnje do odlaganja; 
– doseči in ohraniti nenehno izboljševanje sist ema ravnanja, ki temelji na postopnem 
sprejemanju odlo čitev in družbeni sprejemljivosti; 
– zagotoviti ustrezna finan čna sredstva s preglednim upravljanj em, ki so razpoložljiva, kadar 
so potrebna, v skladu z na čelom „onesnaževalec pla ča“. 
5. M OŽNE POLITIKE  
Podrobno so analizirane tri možne politike. 
Pri možni politiki št. 0 se sedanji položaj ohrani nespremenjen (storiti ni č).  
Pri možni politiki št. 1 se na ravn i EU okrepijo mednarodno sprejeta na čela in zahteve 
za ravnanje z izrabljenim gori vom in radioaktivnimi odpadki , ki so dolo čeni v varnostnih 
standardih Mednarodne agencije za atomsko energijo in Skupni konvenciji, tako da na ravni 
EU postanejo pravno zavezujo či in izvršljivi. 
Ta pristop vklju čuje vzpostavitev: 
– okvira Skupnosti, ki oblikuje splošna na čela ravnanja z izrabljenim gorivom in 
radioaktivnimi odpadki v EU; 
– nacionalnih okvirov za ravnanje z izrabljeni m gorivom in radioaktivnimi odpadki, ki 
podeljujejo odgovornosti in  zagotavljajo dolgoro čno usklajenost med zadevnimi državnimi 
organi.  
Možna politika št. 2 nadgrajuje možno politik o št. 1 z dodatno uvedbo posebnih zahtev 
glede nacionalnih programov ravnanja z iz rabljenim gorivom in radioaktivnimi 
odpadki v državah članicah.  
Te zahteve vklju čujejo obseg uporabe, vsebino in preg led nacionalnih programov za ravnanje 
z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki. 
 
SL 5   SL 6. O CENA U ČINKOV  
Možna politika št. 0  bi sčasoma zahtevala vedno mo čnejša prizadevanja za zagotavljanje 
varnosti in ohranjanje znan ja. Poleg tega bi povzro čila vedno ve čja negotovosti in tveganja 
glede politi čnih zavez, financiranja, upadanja znanja , družbenih konfliktov itd, kar bi lahko 
privedlo do motenj v varnem obratovanju objektov za dolgoro čno skladiš čenje in pri izvajanju 
odlaganja. Možna politika št. 0 tako vklju čuje potencialne negativne  okoljske, gospodarske in 
družbene u činke, ki se lahko pokažejo čez čas, vključno s prevelikimi bremeni za prihodnje 
generacije in morebitnim izkriv ljanjem konkurence na trgu elektri čne energije.  
Možna politika št. 1  bi prispevala k doseganju ena komerno visoke ravni varnosti pri 
ravnanju z izrabljenim gorivom  in radioaktivnimi odpadki  na ravni EU v kratkoro čnem 
obdobju. Zato bi imela pozitive okoljske, gospodarske in družbene u činke, ki pa bi bili 
zagotovljeni samo kratkoro čno. Ne bi mogla zagotoviti dolgoro čnih pozitivnih u činkov, saj bi 
bili ti odvisni od pravo časnega na črtovanja in izvajanja odlaganja radioaktivnih odpadkov in 
izrabljenega goriva, ki štej e za odpadek, s strani držav članic.  
Možna politika št. 2  bi pri ravnanju z izrabljenim gori vom in radioaktivnimi odpadki na 
ravni EU dolgoro čno ustvarila enakomerno visoko raven varnosti brez prevelikih bremen za 
prihodnje generacije ali ogrožanja sposobnosti prihodnjih generacij, da zadovoljijo svoje 
potrebe. Samo ta možnost ima pozitivne dolgoro čne okoljske, gospodarske in družbene 
učinke. 
7. P RIMERJAVA MOŽNOSTI  
Možna politika št. 0 ne bi izboljšal a položaja glede politik „storiti ni č“. Po mnenju vseh držav 
članic, evropskih institucij, gl avnih zainteresiranih strani in javnosti politika „storiti ni č“ ne 
predstavlja realne možnosti. 
Možna politika št. 1 bi na kratek rok prispeva la k izboljšanju ravnanja z izrabljenim gorivom 
in radioaktivnimi odpadki na ravn i EU, saj bi mednarodno sprejeta na čela in zahteve za 
ravnanje z izrabljenim gorivom in radi oaktivnimi odpadki postali pravno zavezujo či in 
izvršljivi na ravni EU. Vendar pri tej možnosti politike dolgoro čno ni mogo če izključiti 
neupravičenega podaljševanja post opka sprejemanja odlo čitev in za časnega dolgoro čnega 
skladiščenja. Ta možnost tako ne zagotavlja dolgoro čne varnosti pri ra vnanju z izrabljenim 
gorivom in radioaktivnimi odpadki. 
Samo možna politika št. 2 bi zagotovila dolgoro čno varnost ter pove čala preglednost postopka 
sprejemanja odlo čitev in tako omogo čila trajnostno upravljanje z ravnanjem z izrabljenim 
gorivom in radioaktivnimi odpadki. Ta možnost ima mo čno podporo zainteresira nih strani in 
javnosti ter je do najve čje mere skladna s stališ či Sveta in Evropskega parlamenta. 
Glede na zgornje preudarke se zdi, da ima možna politika št. 2 prednost, saj bi zagotovila 
dosego splošnega cilja politike. Je tudi naju činkovitejša možnost za prepre čitev izkrivljanja 
konkurence. 
8. S PREMLJANJE IN VREDNOTENJE  
Kazalniki napredka pri doseganju politi čnega cilja so: 
 
SL 6   SL – stanje glede izvajanja zahtev za uvedbo n acionalnega okvira za ravnanje z izrabljenim 
gorivom in radioaktivnimi odpadki, ki podeljuje odgovornosti in zagotavlja dolgoro čno 
usklajevanje med zadevnimi  državnimi organi, ter  
– stanje glede izvajanja zahtev v zvezi z obsegom uporabe, vsebino in pregledom 
nacionalnih programov za ravnanje z izrablje nim gorivom in radioaktivnimi odpadki. 
Države članice bi Komisiji poro čale o izvajanju teh zahtev, pri čemer izkoristijo cikle 
pregledov in poro čanja na podlagi Skupne konvencije. Komisija bo na podlagi poro čil držav 
članic predložila Svetu in Evropskemu parlamentu poro čilo o napredku.  
Države članice bodo omogo čile mednarodni strokovni pregled s vojega nacionalneg a okvira in 
nacionalnega programa, da bi  stalno izboljševal e ravnanje z izrab ljenim gorivom in 
radioaktivnimi odpadki. Rezultati vsak ega strokovnega pregleda se sporo čijo državam 
članicam in Komisiji.