SL    SL SL 
SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 9.10.2008 
SEC(2008)2572 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
Ocena učinka, priložena 
osnutku predloga 
DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
 
o spremembah Direktive 2000/46/ES o za četku opravljanja in opravljanju dejavnosti ter 
nadzoru skrbnega in varnega poslovanja instit ucij za izdajo elektronskega denarja 
POVZETEK OCENE U ČINKA  
 
{COM(2008)627 kon č.} 
{SEC(2008)2573} 
SL 2   SL 1. UVOD 
Direktiva 2000/46/ES o za četku opravljanja in opravljanju de javnosti ter nadzoru skrbnega in 
varnega poslovanja institucij za izdajo elek tronskega denarja (v nadaljevanju „DED“)1 je bila 
sprejeta kot odgovor na nastanek novih predpla čniških elektronskih pla čilnih proizvodov, njen 
namen pa je bil vzpostaviti jasen pravni okv ir, zasnovan za krepitev notranjega trga in 
spodbujanje konkurence ob so časnem zagotavljanju ustrezne stopnje nadzora skrbnega in 
varnega poslovanja.  
Elektronski denar je v DED opredeljen kot „denar na vrednost v obliki zahtevka izdajatelju, ki 
je: (i) shranjen na elektronski  napravi; (ii) izdan na podl agi prejema denarnega zneska, 
katerega vrednost ne presega izdane de narne vrednosti; (iii) sprejet kot pla čilno sredstvo v 
drugih podjetjih razen izdajatelja“. 
Namen DED je odpreti trg za izdajanje elektrons kega denarja z oblikovanjem institucij za 
izdajo elektronskega denarja (IIED), katerih poslovanje je urejeno z manj strogim režimom 
skrbnega in varnega poslovanja od tistega, ki se zahteva za kreditne institucije.  
2. POSTOPKOVNA VPRAŠANJA IN POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI  
Na podlagi klavzule o pregledu ( člen 11) DED je Komisija januarja 2005 za čela ocenjevanje. 
Na podlagi ocenjevalne študije je julija 2006 sprejela delovni dokument služb Komisije o 
pregledu Direktive o elektronskem denarju (DED). V poro čilu je bilo ugotovljeno, da sedanja 
direktiva potrebuje revizijo, ker naj bi bile nekatere njene dolo čbe ovirale vzpostavitev trga 
elektronskega denarja. V poro čilu je bilo predlagano tudi, naj se pred sprejemanjem nadaljnjih 
ukrepov po čaka na kon čno sprejetje Direktive o pla čilnih storitvah (DPS), da se omogo či 
zaključitev zahtevnih pogajanj o DPS.  
Za pripravo te ocene u činka je bilo izvedenih ve č posvetovanj. Vklju čevala so redne razprave 
z državami članicami, ECB, finan čnimi institucijami, potrošniškimi organizacijami, 
mobilnimi operaterji, zlasti prek obstoje čih posvetovalnih odborov za pla čila manjših 
vrednosti: Državne strokovne skupine za pla čilni sistem2 v letu 2007 in Skupine za pla čilni 
trg3 v letu 2008. Poleg tega je bilo 25. januarja 2008 organizirano posebno sre čanje s 
sektorjem elektronskega denarja, 30. aprila 2008 pa posebno dvostransko sre čanje z ECB. 
Nazadnje je bila februarja 2008 us tanovljena delovna skupina razli čnih služb ob sodelovanju 
generalnega sekretariata in generalnih di rektoratov za konkurenco, informacijsko družbo in 
medije ter gospodarske in finan čne zadeve, da bi r azpravljala o oceni u činka.  
                                                 
1 UL L 275, 27.10.2000, str. 39. 
2 Državna strokovna skupina za pla čilni sistem (Payment Systems Government Experts Group) je 
posvetovalni organ, sestavljen iz vladnih strokovnjakov držav članic EGP, ki praviloma prihajajo iz 
nacionalnih finan čnih ministrstev in nacionalnih centralnih bank, in predstavnikov članov Evropske 
centralne banke v vlogi opazovalcev. Sodelujo či imajo strokovno znanje o pla čilih, namen skupine pa je 
svetovanje Komisiji in njeno usmerjanje. 
3 Skupina za pla čilni trg (Payment Systems Market Group) je posvetovalni organ, sestavljen iz tržnih 
strokovnjakov, ki praviloma prihajajo iz bank, družb in podjetij, ki se ukvarjajo s prodajo na drobno, in 
združenj, ki predstavljajo zainteresirane strani, kot so mala in srednja podjetja ter potrošniki. Sodelujo či 
imajo strokovno znanje o pla čilih, namen skupine pa je svetovanje Komisiji in njeno usmerjanje. 
SL 3   SL 3. OPREDELITEV TEŽAV  
Težave, ki so bile opredeljene z oc eno in posvetovalnim postopkom, je mogo če razdeliti v dva 
glavna sklopa. Prvi sklop težav je povezan z nejasno opredelitvijo elektronskega denarja in 
obsegom uporabe Direktive , kar povzro ča pravno negotovost in ovira razvoj trga. Drugi 
sklop se nanaša na neustrezen pravni okvir . Slednji vklju čuje režim skrbnega in varnega 
poslovanja, opustitve in režim za poslovanje v drugih državah članicah ter uporabo pravil za 
preprečevanje pranja denarja za storitve v zvezi z elektronskim denarjem. Ta splošna pravna 
neskladnost se bo pove čala z izvajanjem Direktive o pla čilnih storitvah (do novembra 2009), 
saj nekatere njene dolo čbe niso združljive z DED. 
Te težave so povzro čile omejen razvoj trga  elektronskega denarja v Evropi v smislu koli čine 
izdanega elektronskega denarja in števil a udeležencev na trgu, saj elektronski denar 
predstavlja samo 1 milijardo EUR v primer javi s 637 milijardami EUR gotovine v obtoku 
avgusta 2007. 
3.1. Pomanjkanje pravne gotovosti in podro čje uporabe Direktive sta ovira za 
razvoj trga 
Med postopkom pregledovanja so zainteresirane strani izrazile  skrb, da sedanja direktiva 
povzroča pravno negotovost zaradi ne jasne opredelitve elektr onskega denarja in podro čja 
uporabe Direktive. 
3.1.1.  Opredelitev elektronskeg a denarja ni jasna 
Opredelitev „elektronskega denarj a“ zahteva, da je ta „shranje n na elektronski napravi“. Ta 
opredelitev se zato šteje za tehni čno omejeno na eno obliko elek tronskega denarja (predvsem 
elektronski denar, shranjen na karticah) in ne zajema razli čnih predpla čniških proizvodov, ki 
so na voljo na trgu (npr. elek tronski denar, „shranjen na strežnikih“). Zaradi sedanje 
opredelitve se pojavljajo tudi vpr ašanja glede primerov, v kateri h bi bila shranjena vrednost 
manjša od dejansko pla čanega zneska izdajatelju, s čimer so taki proizvodi na čelno izvzeti iz 
opredelitve elektronskega denarja.  
3.1.2.  Področje uporabe DED novim  udeležencem prepre čuje vstop na trg 
Uporaba Direktive za mobiln e operaterje in izdajate lje elektronskih kuponov bi mo čno 
vplivala na število udeležencev na trgu in koli čino elektronskega denarj a v obtoku, saj bi jim 
omogočila oblikovanje novih storitev. Po mnenju zainteresiranih strani, ki so bile vklju čene v 
posvetovanje, zaradi sedanjega pomanjkanja  jasnosti razvoj te h dveh trgov ni mogo č.  
3.1.3.  Dejavnosti IIED niso dovolj široko opredeljene 
Dejavnosti institucij za izdajo elektronskega denarja so na podlagi člena 1(4) DED omejene 
na izdajanje elektronskega denarja in  s tem tesno povezane storitve. Ta dolo čba odstopa od 
pristopa neizklju čnosti iz DPS, po kateri lahko pla čilna institucija izvaja dejavnosti 
neplačilnih storitev (npr. maloprodajne ali tele komunikacijske dejavnosti). Na podlagi DED 
se morajo „hibridne institucije“, kot so tele komunikacijski operaterji in podjetja, ki se 
ukvarjajo s prodajo na dr obno, razdeliti na razli čne pravne subjekte, kar je lahko drago in 
neučinkovito. 
SL 4   SL 3.1.4.  Unovčljivost 
V členu 3 DED je dolo čeno, da lahko imetnik elektronskega  denarja v obdobj u veljavnosti od 
izdajatelja zahteva vra čilo tega denarja v nominalni vr ednosti, in sicer  v kovancih in 
bankovcih ali z nakazilom na ra čun, ne da bi izdajatelj za to storitev zara čunal kakršne koli 
stroške, razen tistih, ki so nujno potrebni za izvedbo tega postopka. Unov čljivost je bila 
vnesena v DED zaradi zaš čite potrošnikov, da lahko ti v vsakem trenutku dobijo vra čilo 
svojega denarja. Kot kaže, je unov čljivost težava za operaterje mobilnih omrežij in izdajatelje 
elektronskih kuponov. Mobilni operaterji ne morejo razdeliti predhodnih predpla čniških 
sredstev strank, namenjenih mobilnim storitvam in elektr onskemu denarju.  
3.2. Neskladen pravni okvir 
Čeprav je splošno priznano, da je z DED ne bankam ponujena priložnos t za vstop na trg 
elektronskega denarja, je poro čilo o pregledu pokazalo, da so visoke kapitalske zahteve ter 
nekatere omejitve in zahteve, dolo čene z DED, ovira za razvoj tr ga elektronskega denarja. S 
sprejetjem DPS, ki se trenutno pren aša v nacionalno zakonodajo, se bo pove čala zahtevnost in 
neskladnost splošnega pravnega okvira , to pa bo vodilo k neenakim konkuren čnim pogojem 
za plačilne institucije in IIED. 
3.2.1.  Režim skrbnega in varnega poslovanja 
Cilj zahtev skrbnega in varnega poslovanja je  zagotoviti dobro, skrbno in varno poslovanje 
institucij za izdajo elektronskega denarja. Iz  postopka pregledovanja so izšli dokazi, da so 
nekatere zahteve nesorazmerne s tveganji IIED. Ti dokazi se še okrepijo, če se upoštevajo 
skupni vplivi celotnega režima. Težave v zvezi s skrbnim in varnim poslovanjem vklju čujejo 
naslednje elemente: 
• sedanja zahteva glede ustanovnega kapita la v višini 1 milijona EUR  se mnogim 
zainteresiranim stranem zdi previsoka in neso razmerna glede na tveg anje storitve. Velik 
ustanovni kapital je ovira za manjša podjet ja, ki želijo zapro siti za dovoljenje IIED; 
• zahteva glede lastnih sredstev v višini 2 % , kot kaže, ni povzro čila večjih težav za IIED, 
ki imajo dovoljenje, čeprav so se zaradi nje v sestav i z drugimi vidiki DED (npr. 
ustanovnim kapitalom, omejitvijo naložb, omejit vijo dejavnosti) pojav ile pritožbe, da je 
celoten režim pretiran; 
• omejitve naložb , v okviru katerih morajo imeti IIED naložbe, ki so najmanj enake 
njihovim finan čnim obveznostim v zvezi z elek tronskim denarjem v obtoku. Ban čne 
terjatve in terjatve kreditnih kartic so izvzete s seznama upravi čenih naložb. Dokazi so 
pokazali, da so sedanje omejitve naložb za rasto ča podjetja strožje od zahtev za kreditne 
institucije v okviru Direktive o kapitalskih zahtevah (DKZ).  
3.2.2.  Neskladno izvajanje nekaterih dolo čb 
3.2.2.1.  Neskladna uporaba opustitev 
Na podlagi DED lahko države članice opustijo nekatere a li vse zahteve za odobritev 
dovoljenja za manjše IIED, da se omogo či vstop na trg in inovativnost novih udeležencev, ki 
tako niso v celoti izpostavljeni strogemu okviru za odobritev dovoljenj. Ta možnost se v 
državah članicah ne uporablj a skladno, štiri države članice pa sploh še niso uvedle opustitve. 
Sedanji položaj bi lahko vodil k izkrivljanj u konkurence znotraj nacionalnih meja.  
SL 5   SL 3.2.2.2.  Poslovanje v drugih državah članicah 
Režim za poslovanje v drugih državah članicah omogo ča IIED, da poslovanje razširijo čez 
mejo in v državah članicah gostiteljicah opravljaj o isto dejavnost kot v mati čni državi članici 
v okviru dovoljenja IIED in brez  dodatnih ovir. Vendar pa se člen 2 DED nanaša na nekatere 
člene DKZ, v katerih je predvidena odobrite v dovoljenj za podružnice  v drugih državah 
članicah in dolo čen obseg dovoljenih dejavnosti. Po mnen ju nekaterih zainteresiranih strani 
dodatne zahteve, predvidene v nekaterih državah članicah, pove čujejo zahtevnost in ovirajo 
IIED pri ustanavljanju p odružnic v drugih državah članicah.  
3.2.2.3.  Pravila za prepre čevanje pranja denarja 
DED ne vsebuje posebnih dolo čb glede prepre čevanja pranja denarja. Vendar je bil z 
Direktivo 2005/60/ES o prepre čevanju pranja denarja (PPD) uveden poenostavljen režim 
skrbnega preverjanja strank, ki se uporablja za el ektronski denar. Z vidika strank se te zahteve 
„poznavanja svojih strank“ (PSS) izkazujejo za okor ne in neprakti čne. S poslovnega vidika bi 
bile lahko te zahteve in stro ški njihovega izpolnj evanja precejšen izziv za ekonomsko 
upravičenost takih storitev.  
4. CILJI 
Splošni cilj  pregleda DED je spodbuditi vzpostavitev resni čnega enotnega tr ga za storitve v 
zvezi z elektronskim denarjem v Evropi, prispeva ti k oblikovanju in uve dbi novih, inovativnih 
in varnih storitev v zvezi z elektronskim denarjem, zagotoviti dostop novim udeležencem ter pravo in u činkovito konkurenco za vse udeležen ce na trgu in s tem ustvariti ob čutno korist za 
širše evropsko gospodarstvo.  
Da bi se dosegel ta splošni cilj, sta bila dolo čena dva operativna cilja
: razjasnitev opredelitve 
področja uporabe storitev v zvezi z elektronskim denarjem in in stitucij za njegovo izdajo ter 
zagotovitev usklajenosti z DPS, s katero bi ustv arili enake konkuren čne pogoje za vse 
udeležence na trgu. To bi srednjero čno vodilo k uresni čitvi podrobnih ciljev , ki so usmerjeni v 
krepitev pravne gotovosti za vse ponudnike stor itev, vzpostavitev usklajenega pravnega 
okvira in spodbujanje razvoja novi h in inovativnih storitev.  
5. MOŽNOSTI IN INSTRUMENTI POLITIKE  
Preučena je bila vrsta rešitev za odpravo težav, ki  vplivajo na storitve v zvezi z elektronskim 
denarjem, in za dosego zastavljenih ciljev. Kot je navedeno  v poglavju 3, sta glavni težavi 
povezani z: 
1. opredelitvijo elektronskega denarja in podro čjem uporabe DED (prvi sklop težav); 
2. neustreznostjo pravnega okvira  (in sicer režima skrbnega  in varnega poslovanja, 
opustitev in pravil za prepre čevanje pranja denarja). 
Na podlagi za četnega pregleda razli čnih možnosti politike glede na  cilje politike so bile 
možnosti politike razvrš čene v konkretne pakete, ki so izbor mogo čih pobud. Ocenjeni so bili 
naslednji paketi:  
• Paket 1: ohranitev DED v sedanji obliki (pristop „neukrepanja“)  
SL 6   SL To je tako imenovani „obi čajni scenarij“. Ta možnost ne vklju čuje zakonodajnega predloga. 
• Paket 2: izdaja napotkov o podro čju uporabe in opredelitvi elektronskega denarja  
Pri tej pravno nezavezujo či možnosti bi bili izdani napotki za razjasnitev sedanje opredelitve 
in področja uporabe institucij za izdajo  elektronskega denarja. 
• Paket 3: uskladitev z DPS, pri čemer se režim skrbnega in varnega poslovanja 
plačilnih institucij uporabi za IIED  
Ta možnost bi pomenila zasnovo pravnega okvira, ki  je skladen z DPS in v okviru katerega se 
zahteve skrbnega in varnega poslovanja pla čilnih institucij uporabijo za IIED. Izvesti bi jo 
bilo mogo če s spremembami DED ali DPS. 
• Paket 4: uskladitev z DPS in uporaba posebnega režima skrbnega in varnega 
poslovanja za IIED  
Paket 4 je skoraj enak paketu 3, razen posebnega režima skr bnega in varnega poslovanja za 
IIED. Izvesti bi ga bilo mogo če s spremembami DED ali DPS. 
• Paket 5: razveljavitev DED  
Pri tem paketu bi bila DED razveljavljena.  
6. UČINKI PAKETOV  
Na podlagi ocene paketov menimo, da je uskladitev z DPS, ki je predlagana v paketu 3  in 
paketu 4 , najprimernejša pot naprej.  Po pričakovanjih bosta imela oba paketa pozitiven 
učinek na razvoj trga elektr onskega denarja v smislu koli čine elektronskega denarja v obtoku 
(mogoče povečanje do 10 milijard EUR) in števila institucij (do 120 IIED). 
Glavni prednosti paketa 4 st a razpoložljivost posebnega režima skrbnega in varnega 
poslovanja, ki ustreza tveganjem institucij za izdajo elektronskega denarja, in ohranitev 
sedanjih poro čevalnih zahtev za IIED, ki zagotavljaj o spremljanje trga in skladnost z 
zahtevami skrbnega in varnega poslovanja. Slabost tega paketa je ve čje upravno breme, ki pa 
kljub temu ostaja sorazmerno s ciljem politike.  
Prednost paketa 3, s katerim se uporabijo zah teve skrbnega in varnega poslovanja pla čilnih 
institucij, je zmanjšanje upravnega bremena, ker poro čanje ne bi bilo potrebno. Njegova 
glavna slabost je oteženo spremljanje trga. Po leg tega je ta režim skrbnega in varnega 
poslovanja posredno povezan s tveganji institucij  za izdajo elektronskega denarja z obsegom 
plačil, saj se elektronski denar uporab lja za izvrševanje transakcij. 
S paketom 1 (neukrepanje) ali paketom 2 (izd aja napotkov) bi po prenosu DPS v letu 2009 
zapletenost pravnega okvira ostala enaka, nada ljnji razvoj trga pa bi  bil oviran. Uporaba 
paketa 5 (razveljavitev Direktive) bi poenostavila pravni okvir, a povzro čila pravno 
negotovost in ustvarila ovire za razvoj novih storitev v zvezi z elek tronskim denarjem.  
SL 7   SL 7. OCENJEVANJE IN SPREMLJANJE  
Prvo vmesno ocenjevanje bi bilo mogo če izvesti v času prvega pregleda DPS, tri leta po 
njenem prenosu v nacionalno zakonodajo. Službe Komisije bodo najpozneje pet let po uvedbi 
predstavile ocenjevalno poro čilo o zakonodajni pobudi.  
Tako bo prihodnja zakonodaja v celoti ocen jena, med drugim glede tega, kako u činkovita in 
smotrna je bila pri uresni čevanju ciljev, predstavljenih v tej oceni u činka, in v pomo č pri 
odločanju, ali so potrebni novi ukrepi ali spremembe. Komisija bo preu čila tudi vklju čitev 
Direktive v Direktivo o pla čilnih storitvah.