Predlog UREDBA SVETA o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz vzvodnih mehanizmov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009 /* COM/2012/0453 final - 2012/0218 (NLE) */





OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1. OZADJE PREDLOGA Ta predlog zadeva uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti („osnovna uredba“), v pregledu zaradi izteka ukrepa za uvoz vzvodnih mehanizmov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske. 2. REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENA UČINKA · Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi Zainteresirane strani, na katere se nanaša postopek, so imele možnost, da med preiskavo zagovarjajo svoje interese v skladu z določbami osnovne uredbe. · Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj Strokovno mnenje ni bilo potrebno. · Ocena učinka Ta predlog je nastal kot posledica izvajanja osnovne uredbe. Osnovna uredba ne vsebuje določb za splošno oceno učinka, vendar vsebuje izčrpen seznam pogojev, ki jih je treba oceniti. 3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA · Pravna podlaga Uredba Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti. · Načelo subsidiarnosti Predlog je v izključni pristojnosti Evropske unije. Načelo subsidiarnosti se zato ne uporablja. · Načelo sorazmernosti Predlog je skladen z načelom sorazmernosti iz naslednjih razlogov. Oblika ukrepanja je opisana v navedeni osnovni uredbi in ne dopušča možnosti za odločanje na nacionalni ravni. Navedba o načinu zmanjšanja finančnega in upravnega bremena Unije, nacionalnih vlad, regionalnih in lokalnih organov, gospodarskih subjektov in državljanov ter o njeni sorazmernosti s ciljem predloga se ne uporablja. · Izbira instrumentov Predlagani instrumenti: uredba. Druga sredstva ne bi bila ustrezna iz naslednjega razloga. Druga sredstva ne bi bila ustrezna, ker osnovna uredba ne predvideva drugih možnosti. 4. PRORAČUNSKE POSLEDICE Predlog ne vpliva na proračun Unije. 5. NEOBVEZNI ELEMENTI Pregled zaradi izteka ukrepa za uvoz vzvodnih mehanizmov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske se je začel 23. julija 2011. Preiskava je pokazala veliko verjetnost ponovnega pojava dampinga in škode ter ni bilo nobenih dokazov, da podaljšanje ukrepov ne bi bilo v interesu Unije. Zato se predlaga nadaljevanje ukrepov. Komisija je 22. junija 2012 razkrila svoje ugotovitve v zvezi s sedanjo preiskavo in zainteresiranim stranem dovolila, da v zvezi s tem podajo pripombe. Prejela ni nobenih pripomb, ki bi bile take narave, da bi spremenile navedene ugotovitve. Zlasti je bilo pomembno, da v preiskavi ni sodeloval noben proizvajalec izvoznik iz LRK. Zato se predlaga, da Komisija sprejme priloženi predlog Uredbe Sveta, da se ga lahko predloži Svetu in objavi v Uradnem listu Evropske unije najpozneje 11. septembra 2012. 2012/0218 (NLE) Predlog UREDBA SVETA o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz vzvodnih mehanizmov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009 SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti („osnovna uredba“)[1], in zlasti členov 9(4), 11(2), 11(5) in 11(6) Uredbe, ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Evropska komisija („Komisija“), ob upoštevanju naslednjega: A. POSTOPEK 1. Veljavni ukrepi (1) Z Uredbo (ES) št. 1136/2006[2] („prvotna uredba“) je Svet uvedel dokončno protidampinško dajatev v višini 27,1 % in 47,4 % za uvoz vzvodnih mehanizmov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“). 2. Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa (2) Komisija je po objavi obvestila o bližnjem izteku veljavnosti[3] veljavnih dokončnih protidampinških ukrepov 26. aprila 2011 prejela zahtevek za začetek pregleda zaradi izteka teh ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. Zahtevek je vložilo združenje LAMMA (združenje proizvajalcev vzvodnih mehanizmov) v imenu treh proizvajalcev Unije („vložnik“), ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 50 % proizvodnje vzvodnih mehanizmov v Uniji. (3) Zahtevek je vseboval dovolj dokazov, da bi iztek ukrepov, uvedenih na uvoz vzvodnih mehanizmov s poreklom iz LRK, verjetno povzročil nadaljevanje ali ponovitev dampinga in škode industriji Unije. 3. Začetek pregleda zaradi izteka ukrepa (4) Komisija je po posvetu s svetovalnim odborom ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa, in je zato 23. julija 2011 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije[4] („obvestilo o začetku“), napovedala pregled zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. 4. Preiskava 4.1 Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje (5) Preiskava v zvezi z verjetnostjo nadaljevanja ali ponovitve dampinga je zajela obdobje od 1. julija 2010 do 30. junija 2011 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2008 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom („obravnavano obdobje“). 4.2 Strani, ki jih preiskava zadeva (6) Komisija je o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa uradno obvestila vložnika, druge znane proizvajalce Unije, proizvajalce izvoznike v zadevni državi, nepovezane uvoznike, uporabnike v Uniji, za katere je znano, da jih to zadeva, ter predstavnike zadevne države. (7) Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno. (8) Zaradi očitnega velikega števila proizvajalcev izvoznikov iz Kitajske, nepovezanih uvoznikov in proizvajalcev Unije, je bilo v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe. (9) Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, so bili proizvajalci izvozniki iz LRK in nepovezani uvozniki pozvani, da se v 15 dneh od začetka pregleda javijo Komisiji in ji predložijo informacije, zahtevane v obvestilu o začetku. Ker se Komisiji ni javil noben proizvajalec izvoznik iz LRK in tudi ni predložil zahtevanih informacij iz obvestila o začetku in ker se je javil samo en nepovezani uvoznik, ki pa Komisiji ni predložil informacij, zahtevanih v obvestilu o začetku, se je štelo, da vzorčenje v nobenem primeru ni potrebno. (10) Komisija je v obvestilu o začetku najavila, da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. Ta vzorec je zajemal dve podjetji od šestih proizvajalcev Unije, znanih pred začetkom preiskave, ki sta bili izbrani na podlagi obsega prodaje in proizvodnje zadevnega izdelka v letu 2010 ter geografske lokacije v Uniji. Vzorec je predstavljal več kot polovico vse ocenjene proizvodnje Unije in prodaje v OPP. Zainteresirane strani so bile pozvane, da pregledajo dokumentacijo in v 15 dneh od datuma objave obvestila o začetku predložijo pripombe o ustreznosti te izbire. Nobena zainteresirana stran ni nasprotovala predlaganemu vzorcu. (11) Komisija je poslala vprašalnike dvema vzorčenima proizvajalcema Unije, uvozniku, ki se ji je javil, in vsem uporabnikom, za katere je bilo znano, da jih to zadeva. (12) Izpolnjene vprašalnike sta poslala oba vzorčena proizvajalca Unije in dva uporabnika. Nepovezani uvoznik iz uvodne izjave (9), ki se je javil Komisiji, ni niti odgovoril na vprašanja o vzorčenju niti ni izpolnil vprašalnika. (13) Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga in posledične škode ter za ugotovitev interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih zainteresiranih strani: (a) proizvajalca Unije: – Industria Meccanica Lombarda S.r.l., Offanengo, Italija, – NIKO, kovinarsko podjetje, d.d., Železniki, Slovenija; (b) uporabnik: – HIT OFFICE s.r.o. Teplice, Češka. B. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK (14) Izdelek, ki ga zadeva ta pregled, je enak izdelku iz prvotne uredbe, in sicer so to vzvodni mehanizmi, ki se običajno uporabljajo za arhiviranje listov in drugih dokumentov v fasciklih ter mapah z nepovezanimi listi, ki so trenutno uvrščeni pod oznako KN ex 8305 10 00 (oznaka TARIC 8305 10 00 50) („zadevni izdelek“), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske. Ti vzvodni mehanizmi so sestavljeni iz (običajno dveh) čvrstih upognjenih kovinskih delov, ki sta pritrjena na hrbtišče in imata najmanj eno vzvodno ročico, ki omogoča vstavljanje in odlaganje listov in drugih dokumentov. Obročni mehanizmi za vezavo, uvrščeni pod isto oznako KN, za namen te preiskave niso vključeni v zadevni izdelek. (15) V sedanji preiskavi v zvezi s pregledom je bilo tako kot v prvotni preiskavi potrjeno, da imata zadevni izdelek in izdelek, ki ga v Uniji proizvajajo proizvajalci Unije, enake osnovne tehnične in fizikalne lastnosti ter enake uporabe. Zato se ta izdelka štejeta za podobna izdelka v skladu s členom 1(4) osnovne uredbe. C. VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE DAMPINGA (16) V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali obstaja verjetnost, da bi iztek veljavnih ukrepov povzročil nadaljevanje ali ponovitev dampinga. 1. Uvodne opombe (17) Kot je navedeno v uvodni izjavi (9), noben od znanih kitajskih proizvajalcev izvoznikov, s katerimi je Komisija stopila v stik ob začetku postopka, ni sodeloval v preiskavi. Kitajski organi so bili o tem obveščeni, kot tudi o možni uporabi člena 18(1) osnovne uredbe, dana pa jim je bila tudi možnost, da predložijo svoje pripombe. V zvezi s tem ni bila prejeta nobena pripomba. (18) Iz tega razloga in v skladu s členom 18(1) osnovne uredbe so ugotovitve v zvezi z verjetnostjo nadaljevanja ali ponovitve dampinga, navedene v nadaljevanju, morale temeljiti na razpoložljivih dejstvih, zlasti na javno dostopnih informacijah, kot so uradne spletne strani podjetij in spletni iskalniki za iskanje izdelkov, informacije iz zahtevka za pregled in informacije, pridobljene od sodelujočih strank med preiskavo v zvezi s pregledom (tj. vložnikov in vzorčenih proizvajalcev Unije). 2. Damping uvoza v OPP (19) Za določitev normalne vrednosti se je obvestilo o začetku sklicevalo na uporabo primerljive države. (20) V zvezi z izvozno ceno zaradi pomanjkanja sodelovanja obeh proizvajalcev izvoznikov iz LRK in nepovezanih uvoznikov v Uniji Komisija ni mogla določiti izvoznih količin ali cen na podlagi transakcij. Komisija je v zvezi s tem proučila druge načine določanja izvozne cene. (21) Prvič, proučila je, ali bi lahko kot drug način za določitev izvoznih cen uporabila podatke Eurostata, z navzkrižnim preverjanjem drugih razpoložljivih podatkov. To je obveljalo za neprimerno, ker je eden od virov obsegal tudi uvoz drugih izdelkov in ne le zadevnega izdelka, drugi viri pa niso omogočali primerjave izvoznih cen s cenami industrije Unije za vsak posamezni tip. (22) Drugič, Komisija je proučila uporabo izvoznih cen, vsebovanih v zahtevku za pregled. Treba je opozoriti, da je bila ta metodologija uporabljena v prvotni preiskavi in da omogoča primerjavo za vsak posamezni tip. Vendar so se računi, ki jih je vseboval zahtevek za pregled, nanašali na izvozne cene v druge tretje države. (23) Zato na podlagi izvoznih cen za Unijo ni bilo mogoče izračunati dampinga in ni bilo mogoče sprejeti pozitivne ugotovitve v zvezi z obstojem dampinga. Preiskava je bila zato osredotočena na verjetnost ponovitve dampinga. 3. Verjetnost ponovitve dampinga (24) V preiskavi verjetnosti ponovitve dampinga so bili analizirani naslednji dejavniki: razmerje med normalno vrednostjo in izvoznimi cenami za tretje države; proizvodna zmogljivost, proizvodnja in prosta zmogljivost v LRK; ter privlačnost trga Unije v zvezi z uvozom iz LRK. 3.1 Razmerje med normalno vrednostjo in izvoznimi cenami pri izvozu v tretje države (25) Zaradi pomanjkanja sodelovanja proizvajalcev izvoznikov iz LRK je bila normalna vrednost primerjana z izvoznimi cenami iz LRK v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe. 3.1.1 Podlaga za določitev normalne vrednosti (26) Glede na to, da je gospodarstvo LRK v tranziciji, je bilo treba v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe določiti normalno vrednost na podlagi cene ali konstruirane vrednosti v ustrezni tretji državi s tržnim gospodarstvom („primerljiva država“) ali cene, ki velja pri izvozu iz primerljive države v druge države, vključno z Unijo, kadar to ni mogoče, pa na kateri koli drugi razumni podlagi, vključno s ceno, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje v Uniji za podobni izdelek in je po potrebi ustrezno prilagojena, da vključuje razumno stopnjo dobička. (27) Zahtevek za pregled, ki ga je vložila industrija Unije, je navajal več proizvajalcev v državah s tržnim gospodarstvom, ki niso iz Unije (tj. v Indiji, Iranu in na Tajskem). Po začetku postopka je Komisija ustrezno vzpostavila stik s temi proizvajalci, pa tudi z drugimi možnimi proizvajalci v teh državah, ki jih je uspela opredeliti s pomočjo javno dostopnih virov. (28) V obvestilu o začetku je bilo navedeno, da v primeru, da proizvajalci iz držav s tržnim gospodarstvom, ki niso države Unije, ne sodelujejo, Komisija predvidi uporabo cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo v Uniji, kot podlago za določitev normalne vrednosti. Cene, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo v Uniji, so bile uporabljene kot podlaga za določitev normalne vrednosti že v prvotni preiskavi. (29) Nobena zainteresirana stran ni predložila pripomb v zvezi z ustreznostjo zgoraj navedene podlage za določitev normalne vrednosti. (30) Nobeden od proizvajalcev v državah s tržnim gospodarstvom, ki niso članice Unije, s katerimi je Komisija vzpostavila stik, se ni odločil za sodelovanje v sedanjem pregledu. (31) Glede na zgoraj navedeno Komisija ni imela druge možnosti kot uporabiti cene, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo v Uniji, kot podlago za določitev normalne vrednosti. 3.1.2 Normalna vrednost (32) V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe in kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah (26) do (31), je bila normalna vrednost določena na podlagi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo v Uniji za podoben izdelek, za katerega je bilo ugotovljeno, da se prodaja v okviru običajnega poteka trgovine. (33) Posledično je bila normalna vrednost določena kot tehtana povprečna domača prodajna cena za nepovezane stranke vzorčenih proizvajalcev Unije. (34) Najprej je bilo ugotovljeno, ali je bila domača prodaja podobnega izdelka neodvisnim strankam vzorčenih proizvajalcev Unije reprezentativna v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe, tj. ali je celoten obseg take prodaje predstavljal najmanj 5 % celotnega obsega prodaje zadevnega izdelka, izvoženega v Unijo. Zaradi nesodelovanja proizvajalcev izvoznikov iz LRK je bilo treba informacije v zvezi s celotnim obsegom prodaje zadevnega izdelka izvoženega v Unijo, določiti v skladu s podatki, ki so bili na voljo. Kot je navedeno v uvodni izjavi (21), so podatki Eurostata in drugi statistični podatki veljali za neprimerne za ugotovitev nadaljevanja dampinga, vendar se lahko uporabijo za navedbo ravni uvoza (potrebno za celoten obseg izvoza iz LRK) v Unijo. Na tej podlagi se je domača prodaja vzorčenih proizvajalcev Unije štela za na splošno dovolj reprezentativno v OPP. Zaradi pomanjkanja sodelovanja izvoznikov iz LRK ni bilo mogoče analizirati reprezentativnosti za vsak posamezni tip. (35) Komisija je nato proučila, ali se domača prodaja vsakega vzorčenega proizvajalca Unije lahko šteje kot prodaja v običajnem poteku trgovine, tj., ali so bile za vsakega vzorčenega proizvajalca Unije povprečne prodajne cene enake ali višje od povprečnih stroškov proizvodnje in torej dobičkonosne. (36) Na podlagi tega je bilo ugotovljeno, da je prodaja proizvajalcev Unije v povprečju dobičkonosna, normalna vrednost pa je bila posledično določena na podlagi tehtane povprečne prodajne cene vzorčenih proizvajalcev Unije. 3.1.3 Izvozna cena (37) Zaradi nesodelovanja proizvajalcev izvoznikov so se za najprimernejšo podlago izkazale informacije o izvoznih cenah iz LRK v tretje države, vsebovane v zahtevku za pregled. 3.1.4 Primerjava (38) Narejena je bila primerjava med tehtano povprečno normalno vrednostjo in tehtano povprečno izvozno ceno na podlagi franko tovarna. Ta primerjava je pokazala, da so bile izvozne cene za tretje države v zahtevku za pregled bistveno nižje od normalne vrednosti (več kot 30 %). To kaže na to, da bodo cene za Unijo v primeru razveljavitve ukrepov zelo verjetno dampinške. 3.2 Proizvodna zmogljivost proizvajalcev izvoznikov (39) Ker proizvajalci izvozniki niso sodelovali, naslednji zaključki temeljijo predvsem na informacijah iz zahtevka za pregled, ki so bile, kadar je bilo to mogoče, navzkrižno preverjene z javno razpoložljivimi informacijami. (40) Na podlagi tega je bilo ugotovljeno, da je zmogljivost proizvodnje vzvodnih mehanizmov LRK ocenjena na najmanj 600 do 700 milijonov kosov, kar temelji na informacijah, ki jih je zagotovila industrija Unije. (41) Poleg tega informacije, pridobljene med preiskavo, kažejo, da je mogoče v primeru povečanega povpraševanja proizvodno zmogljivost v LRK za vzvodne mehanizme zlahka povečati, med drugim z zaposlitvijo dodatne delovne sile in omejenimi naložbami v opremo. (42) Nobena zainteresirana stran ni predložila drugih pripomb in/ali informacij v zvezi s proizvodno zmogljivostjo v LRK. (43) Na tej podlagi je proizvodna zmogljivost v LRK za okoli 170–350 % večja od porabe Unije in znatno večja od proizvodnje Unije. 3.3 Proizvodnja in proste zmogljivosti proizvajalcev izvoznikov iz LRK (44) Ker proizvajalci izvozniki niso sodelovali, informacije v zvezi z dejansko proizvodnjo in prostimi zmogljivostmi temeljijo predvsem na informacijah iz zahtevka za pregled, ki so bile, kadar je bilo to mogoče, navzkrižno preverjene z javno razpoložljivimi informacijami. (45) V zahtevku za pregled je bila proizvodnja vzvodnih mehanizmov ocenjena na 200–400 milijonov kosov, proste zmogljivosti pa na 200–500 milijonov kosov. Te proste zmogljivosti približno ustrezajo potrošnji Unije. (46) Po navzkrižnem preverjanju z javno dostopnimi viri, kadar je bilo to mogoče, je bilo ugotovljeno, da so predložene ocene smiselne. (47) V zvezi s prostimi zmogljivostmi, kot je navedeno v uvodni izjavi (41), informacije, pridobljene med preiskavo, kažejo, da je mogoče v primeru povečanega povpraševanja proizvodno zmogljivost v LRK za vzvodne mehanizme zlahka povečati, med drugim z zaposlitvijo dodatne delovne sile in z omejenimi naložbami v opremo. (48) Na podlagi zgoraj navedenega je mogoče razumno sklepati, da so v LRK precejšnje proste zmogljivosti. Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah (49) do (55), obstaja velika verjetnost, da bi bile te proste zmogljivosti v primeru razveljavitve ukrepov usmerjene na trg Unije. 3.4 Privlačnost trga Unije (49) Informacije, zbrane med sedanjim pregledom, kažejo, da bi bil trg Unije v primeru razveljavitve ukrepov privlačen trg za uvoz vzvodnih mehanizmov iz LRK. Treba je opozoriti, da je bila pred uvedbo veljavnih ukrepov potrošnja v Uniji precejšnja in je dosegala skoraj 400 milijonov kosov. Hkrati je uvoz iz LRK znašal več kot 200 milijonov kosov, kar je pomenilo več kot polovico celotne potrošnje Unije. (50) Preiskava je pokazala, da je povpraševanje po vzvodnih mehanizmih v Uniji ostalo veliko. Potrošnja Unije se je v obravnavanem obdobju le nekoliko zmanjšala, kot je navedeno v uvodnih izjavah (63) do (64) in (98), trg Unije pa ostaja največji trg za vzvodne mehanizme na svetu, saj predstavlja več kot 50 % svetovnega trga. (51) Poleg tega obstaja za vzvodne mehanizme le še nekaj trgov, ki pa verjetno ne bi zadostovali za presežne kitajske zmogljivosti. (52) Kot je ugotovljeno v uvodni izjavi (38), primerjava izvoznih cen uvoza iz LRK v tretje države s cenami na trgu Unije kaže, da bi bil trg Unije v primeru razveljavitve ukrepov privlačen za takšen uvoz po nizkih cenah. To je tudi posledica dejstva, da so prevladujoče cene na trgu Unije na splošno višje kot na drugih izvoznih trgih. (53) Ob upoštevanju zgornjih premislekov bi bilo v primeru razveljavitve ukrepov zelo verjetno, da bi bil uvoz iz LRK usmerjen na trg Unije. (54) Javno razpoložljive informacije v zvezi s proizvajalci v LRK kažejo, da ta podjetja svoje izdelke večinoma oziroma izključno izvažajo. (55) Nenazadnje bi bilo treba upoštevati, da je bilo od uvedbe dokončnih ukrepov ugotovljenih več primerov napačne razvrstitve uvoza vzvodnih mehanizmov, pri čemer so bile velike količine ločenih vzvodnih mehanizmov in platnic prijavljene kot popolni vzvodni mehanizmi za fascikle. Zaradi tega za ta uvoz niso bile plačane dajatve. Zaradi te napačne razvrstitve je odbor za carinski zakonik (novembra 2010) v izjavi pojasnil, da je treba vzvodne mehanizme, uvožene v takšnih okoliščinah, prijaviti ločeno. Prezgodaj je še, da bi lahko ugotovili, ali je ta izjava imela zahtevani učinek, in Komisija namerava te razmere pozorno spremljati. Vendar praksa predstavlja dodaten dokaz, da je trg Unije kljub ukrepom še vedno privlačen za proizvajalce izvoznike iz LRK. 3.5. Sklep o verjetnosti ponovitve dampinga (56) Kot je navedeno v uvodni izjavi (38), primerjava izvoznih cen za druge tretje države, ki jih vsebuje zahtevek za pregled, s ceno na trgu Unije kaže na veliko verjetnost ponovitve dampinga. (57) Ob upoštevanju precejšnje razpoložljive proizvodne zmogljivosti v LRK, zmožnosti kitajskih proizvajalcev, da hitro povečajo obseg proizvodnje in izdelke usmerijo v izvoz, verjetnih nizkih cen takšnega izvoza in privlačnosti trga Unije za tak izvoz je mogoče razumno domnevati, da bi razveljavitev ukrepov povzročila povečanje izvoza vzvodnih mehanizmov iz LRK v Unijo po dampinških stopnjah. E. OPREDELITEV INDUSTRIJE UNIJE (58) V OPP je vzvodne mehanizme v Uniji proizvajalo šest znanih proizvajalcev, od katerih so bili trije vložniki v obravnavanem primeru. V času te preiskave se ni javilo nobeno drugo podjetje v vlogi proizvajalca Unije. Zato se šteje, da teh šest proizvajalcev predstavlja industrijo Unije v smislu členov 4(1) in 5(4) osnovne uredbe („industrija Unije“). F. POLOŽAJ NA TRGU UNIJE 1. Uvodna opomba (59) Za analizo škode so bili podatki pridobljeni iz statističnih podatkov Eurostata in drugih statističnih virov, ki so na voljo Komisiji, iz zahtevka za pregled, odgovorov na vprašalnik in informacij, zbranih med preveritvenimi obiski. (60) Makroekonomski kazalniki, in sicer proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, prodaja v EU in na trgih tretjih držav, tržni delež, rast, zaposlovanje in produktivnost, višina dejanske stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga temeljijo na podatkih, ki jih je predložila industrija Unije. V tem okviru so bili odgovori na vprašalnik, pridobljeni od dveh vzorčenih proizvajalcev Unije, dopolnjeni s podatki, ki so jih predložili drugi proizvajalci Unije. (61) Mikroekonomski kazalniki, in sicer zaloge, plače, prodajne cene, donosnost, naložbe, donosnost naložb, denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala, se nanašajo na podatke, ki sta jih posredovala dva vzorčena proizvajalca Unije. Ker vzorčena podjetja predstavljajo več kot 50 % celotne ocenjene proizvodnje Unije in prodaje, se je štelo, da za namene tega pregleda vzorčeni proizvajalci Unije predstavljajo industrijo Unije. Podatke, ki se nanašajo na dve vzorčeni podjetji, je mogoče predstaviti samo v obliki indeksov, da se ohrani zaupnost poslovno občutljivih podatkov v skladu s členom 19 osnovne uredbe. (62) Zaradi pomanjkanja sodelovanja kitajskih proizvajalcev izvoznikov in nepovezanih uvoznikov razvoj uvozne cene in nelojalnega nižanja prodajnih cen temelji na drugih virih, kot so zahtevek za pregled, podatki Eurostata in drugi zaupni statistični podatki, ki so na voljo Komisiji, pa tudi na informacijah, zbranih med preveritvenimi obiski. Podatki o uvozu so temeljili na zahtevku za pregled, ki je temeljil na podatkih Eurostata. Glede na to, da so ti podatki obsegali tudi uvoz drugih izdelkov in ne le zadevnega izdelka, so bili navzkrižno preverjeni in ustrezno prilagojeni drugim zaupnim statističnim virom, ki so bili na voljo Komisiji. Zato so nekatere spodaj navedene vrednosti indeksirane ali pa so navedene v razponu, da se zaščiti zaupnost statističnih podatkov. 2. Potrošnja na trgu Unije (63) Potrošnja Unije je bila določena na podlagi obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije in uvoza. Ugotovljeno je bilo, da je bila potrošnja v OPP v razponu med 200 in 350 milijoni kosov. (64) V obravnavanem obdobju se je potrošnja vzvodnih mehanizmov v Uniji zmanjšala za 12 %. To je delno mogoče pripisati gospodarski krizi in tudi spreminjajočim se vzorcem potrošnje (npr. spodbujanje zelene pisarne in elektronskega vlaganja, splošno zmanjšanje števila administrativnih delovnih mest). Preglednica 1 Potrošnja || 2008 || 2009 || 2010 || OPP Obseg || || || || Indeks (2008 = 100) || 100 || 84 || 90 || 88 Vir: izpolnjeni vprašalniki, zahtevek za pregled, Eurostat in drugi viri statističnih podatkov, ki so bili na voljo Komisiji. 3. Obseg in tržni delež uvoza iz LRK (65) Kot je opisano v preglednici 2, se je tržni delež v obravnavanem obdobju zmanjšal za 54 %. (66) Od uvedbe protidampinških dajatev leta 2006 se je uvoz iz Kitajske znatno zmanjšal, in sicer z 51-odstotnega tržnega deleža v OP prvotne preiskave na 7- do 15-odstotni delež v OPP. Obseg uvoza iz LRK je v obravnavanem obdobju ostal nizek zaradi veljavnih protidampinških ukrepov. Vendar je bil kitajski uvoz še naprej glavni vir (85–95 % v OPP) celotnega uvoza v Unijo, zaradi omejenega izvoza vzvodnih mehanizmov iz drugih tretjih držav. V obravnavanem obdobju se je uvoz zmanjšal za 59 %. Preglednica 2 Uvoz iz LRK || 2008 || 2009 || 2010 || OPP Obseg uvoza Indeks (2008 = 100) || 100 || 56 || 44 || 41 Tržni delež uvoza Indeks (2008 = 100) || 100 || 66 || 48 || 46 Vir: izpolnjeni vprašalniki, zahtevek za pregled, Eurostat in drugi viri statističnih podatkov, ki so bili na voljo Komisiji. 4. Gibanje cen uvoza iz LRK in nelojalno nižanje prodajnih cen 4.1 Gibanje cen (67) Zaradi pomanjkanja sodelovanja kitajskih proizvajalcev izvoznikov in pomanjkanja drugih virov ni bilo mogoče določiti natančne uvozne cene. Temu je tako, ker, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (21), so statistični podatki veljali za neprimerne, ker je eden od virov obsegal tudi uvoz drugih izdelkov in ne le zadevnega izdelka, drugi viri pa niso omogočali primerjave izvoznih cen s cenami industrije Unije za vsak posamezni tip. (68) Kljub temu pa se šteje, da so bili drugi zaupni statistični viri, ki so bili na voljo Komisiji, primerni za določitev splošnega gibanja cen uvoza iz LRK. Gibanje uvoznih cen kaže na povečanje cen v obravnavanem obdobju. Preglednica 3 Cene uvoza zadevnega izdelka || 2008 || 2009 || 2010 || OPP LRK || || || || Indeks || 100 || 102 || 118 || 118 Vir: izpolnjeni vprašalniki, zahtevek za pregled, Eurostat in drugi viri statističnih podatkov, ki so bili na voljo Komisiji. 4.2 Nelojalno nižanje prodajnih cen (69) Zaradi pomanjkanja sodelovanja kitajskih proizvajalcev izvoznikov in pomanjkanja drugih virov je izračun nelojalnega nižanja prodajnih cen iz razlogov, navedenih v uvodni izjavi (37), temeljil na izvoznih cenah za tretje države, vsebovanih v zahtevku za pregled. Okvirno določena stopnja nelojalnega nižanja cen je približno 20 %. 5. Obseg in tržni delež uvoza iz drugih tretjih držav (70) Glavni proizvajalci vzvodnih mehanizmov na svetu se nahajajo v Uniji in LRK. Uvoz iz drugih tretjih držav, kot je Indija, je zanemarljiv, manjši od 1 %. 6. Gospodarske razmere industrije Unije (71) Komisija je v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe proučila vse pomembne gospodarske dejavnike in kazalce, ki vplivajo na stanje industrije Unije. 6.1. Makroekonomski dejavniki (a) Proizvodnja (72) Obseg proizvodnje v Uniji je v obravnavanem obdobju ostal enak, z izjemo leta 2009. Zmanjšano proizvodnjo v letu 2009, ki je bila v določeni meri posledica svetovne gospodarske krize, je v letu 2010 nadomestilo povečanje proizvodnje. (73) Kljub padajočemu trendu prodaje v Uniji, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah (75) do (77), so proizvajalci Unije v obravnavanem obdobju uspeli ohraniti ravni proizvodnje, saj so uspeli povečati izvoz na trge tretjih držav, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (78). Preglednica 4 Celotna proizvodnja Unije || 2008 || 2009 || 2010 || OPP Obseg (v tisoč kosih) || || || || Proizvodnja || 351 480 || 301 661 || 360 007 || 354 646 Indeks (2008 = 100) || 100 || 86 || 102 || 101 Vir: izpolnjeni vprašalniki. (b) Proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti (74) Proizvodna zmogljivost se je rahlo povečala zaradi naložb v dodatne zmogljivosti in posodobitev, ki so jih proizvajalci Unije izvedli v obravnavanem obdobju. Izkoriščenost zmogljivosti je ostala precej stabilna, z rahlim upadom leta 2009. Ta rahel upad pa je v prvi vrsti mogoče pripisati učinkom svetovne gospodarske krize v zadevnem letu. Preglednica 5 Proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti || 2008 || 2009 || 2010 || OPP Obseg (v tisoč kosih) || || || || Proizvodna zmogljivost || 452 407 || 453 323 || 465 984 || 465 401 Indeks (2008 = 100) || 100 || 100 || 103 || 103 Izkoriščenost zmogljivosti || 77,7 % || 66,5 % || 77,3 % || 76,2 % Indeks (2008 = 100) || 100 || 86 || 99 || 98 Vir: izpolnjeni vprašalniki. (c) Obseg prodaje v Uniji (75) Spodnje številke prikazujejo prodajo industrije Skupnosti neodvisnim strankam na trgu Unije. Preglednica 6 Prodaja nepovezanim strankam || 2008 || 2009 || 2010 || OPP Obseg (v tisoč kosih) || 315 715 || 281 281 || 309 941 || 304 444 Indeks (2008 = 100) || 100 || 89 || 98 || 96 Vir: izpolnjeni vprašalniki. (76) V obravnavanem obdobju se je prodaja v Uniji zmanjšala za 4 %. (77) Leta 2009 se je prodaja zmanjšala za 11 %. Ta upad je treba pripisati učinkom svetovne gospodarske krize. V naslednjih letih se je prodaja povečala in se v OPP približala obsegu iz leta 2008. (d) Prodaja na trge tretjih držav (78) Spodnje številke predstavljajo obseg prodaje industrije Unije na trge tretjih držav in kažejo na močno povečanje prodaje v obravnavanem obdobju. Preglednica 7 Prodaja v tretje države || 2008 || 2009 || 2010 || OPP Obseg (v tisoč kosih) || 26 750 || 42 105 || 59 221 || 57 148 Indeks (2008 = 100) || 100 || 157 || 221 || 214 Vir: izpolnjeni vprašalniki. (e) Tržni delež (79) Kljub zmanjšanju prodaje v Uniji se je tržni delež industrije Unije v obravnavanem obdobju zvišal za 9 % in v OPP dosegal med 80 % in 93 %. Povečanje tržnega deleža Unije je bilo posledica zmanjšanja potrošnje v Uniji in tudi manjšega tržnega deleža uvoza iz LRK. Preglednica 8 Tržni delež EU || 2008 || 2009 || 2010 || OPP Indeks (2008 = 100) || 100 || 106 || 109 || 109 Vir: izpolnjeni vprašalniki, zahtevek za pregled, Eurostat in drugi viri statističnih podatkov, ki so bili na voljo Komisiji. (f) Rast (80) Potrošnja Unije se je med letom 2008 in OPP zmanjšala za 12 %. Obseg prodaje proizvajalcev Unije na trgu Unije se je zmanjšal za 4 %. Tržni delež proizvajalcev Unije se je povečal za 9 %. (g) Zaposlovanje (81) Zaposlovanje v sektorju se je v Uniji v obravnavanem obdobju zmanjšalo. To zmanjšanje je povezano s posodobitvijo in mehanizacijo proizvodnega procesa v industriji Unije. Preglednica 9 Zaposlovanje v Uniji || 2008 || 2009 || 2010 || OPP Število zaposlenih oseb || 710 || 588 || 561 || 552 Indeks (2008 = 100) || 100 || 83 || 79 || 78 Vir: izpolnjeni vprašalniki. (h) Produktivnost (82) Produktivnost delovne sile v industriji Unije, merjena s proizvodnjo na zaposleno osebo na leto, se je v obravnavanem obdobju razvijala pozitivno ter v letu 2010 in v OPP ostala stabilna. (83) To povečanje produktivnosti je bilo povezano z izvedenim postopkom posodobitve, kar je opisano v uvodni izjavi (93). Preglednica 10 Produktivnost || 2008 || 2009 || 2010 || OPP Produktivnost (v tisoč kosih/leto) || 495 || 513 || 642 || 642 Indeks (2008 = 100) || 100 || 104 || 130 || 130 Vir: izpolnjeni vprašalniki. (i) Višina dejanske stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga (84) Opozoriti je treba, da zaradi okoliščin, opisanih v uvodnih izjavah (19) do (23), dampinga ni bilo mogoče izračunati. Vendar je bila verjetnost ponovitve dampinga določena na podlagi primerjave med normalno vrednostjo, ugotovljeno na podlagi povprečne prodajne cene industrije Unije, in izvozno ceno, določeno na podlagi cen za tretje države. (85) Analiza kaže, da si je industrija Unije v veliki meri opomogla zaradi uvedbe ukrepov proti dampinškemu uvozu, veljavni ukrepi pa so se izkazali za učinkovite. 6.2 Mikroekonomski dejavniki (a) Zaloge (86) Spodnje številke predstavljajo obseg zalog ob koncu vsakega obdobja. Preglednica 11 Končne zaloge || 2008 || 2009 || 2010 || OPP Indeks (2008 = 100) || 100 || 43 || 61 || 83 Vir: izpolnjeni vprašalniki. (87) Preiskava je pokazala, da zaloge industrije Unije niso bile pomemben kazalnik za oceno gospodarskih razmer v industriji Unije, ker raven zalog niha glede na sezono. (b) Plače (88) V obravnavanem obdobju se je povprečna plača na zaposlenega povečala za 33 %. Preglednica 12 Plače (stroški na zaposlenega) || 2008 || 2009 || 2010 || OPP Indeks (2008 = 100) || 100 || 116 || 133 || 133 Vir: izpolnjeni vprašalniki. (c) Prodajne cene (89) Povprečne cene na enoto vzvodnih mehanizmov v Uniji so se med letom 2008 in OPP rahlo zvišale. Relativno znižanje v letu 2010 v primerjavi z letom 2009 je povezano z nihanjem cen surovin. Preglednica 13 Cena na enoto na trgu EU (EUR na tisoč kosov) || 2008 || 2009 || 2010 || OPP Indeks (2008 = 100) || 100 || 103 || 101 || 104 Vir: izpolnjeni vprašalniki. (d) Dobičkonosnost (90) Spodaj prikazane stopnje dobičkonosnosti izražajo finančni rezultat, ki ga je dosegla industrija Unije, kot odstotek prometa, doseženega na trgu Unije. Preglednica 14 Dobičkonosnost || 2008 || 2009 || 2010 || OPP Indeks (2008 = 100) || 100 || 107 || 105 || 104 Vir: izpolnjeni vprašalniki. (91) Pred uvedbo dokončnih ukrepov v letu 2006 je industrija Unije poslovala z veliko izgubo. Od uvedbe ukrepov pa so se gospodarske razmere v industriji vzvodnih mehanizmov v obravnavanem obdobju izboljšale, vendar so v OPP ostale pod ciljno stopnjo dobička v višini 5 %, določeno v prvotni preiskavi. (e) Naložbe, donosnost naložb in denarni tok (92) Gibanja za naložbe, donosnost naložb in denarni tok so prikazana v naslednji preglednici. Preglednica 15 Naložbe, donosnost naložb in denarni tok || 2008 || 2009 || 2010 || OPP Naložbe || || || || Indeks (2008 = 100) || 100 || 152 || 41 || 51 Donosnost naložb || || || || Indeks (2008 = 100) || 100 || 111 || 109 || 108 Denarni tok || || || || Indeks (2008 = 100) || 100 || 291 || 247 || 236 Vir: izpolnjeni vprašalniki. (93) Zaradi okrevanja po uvedbi ukrepov leta 2006 je industrija izvedla pomembne naložbe v posodobitev in razširitev proizvodnih obratov, zlasti v letih 2008 in 2009. Izboljšana dobičkonosnost se odraža tudi v izboljšanem denarnem toku. (f) Zmožnost zbiranja kapitala (94) Preiskava ni razkrila nobenih posebnih težav pri zmožnosti zbiranja kapitala industrije Unije. 6.3. Sklepne ugotovitve o gospodarskih razmerah v industriji Unije (95) Na podlagi zgoraj navedene analize so se gospodarske razmere industrije Unije izboljšale in industrija dokazuje, da je po uvedbi ukrepov leta 2006 sposobna preživeti. Vendar se ob upoštevanju dejstev, da je do zgoraj navedenega pozitivnega razvoja prišlo šele po uvedbi ukrepov, da se zaposlenost zmanjšuje in da je dobičkonosnost še vedno pod ciljno ravnjo, šteje, da je gospodarski položaj industrije še vedno občutljiv in ranljiv. Zato se lahko sklene, da dokazi kažejo, da je odprava škode delno ali v celoti posledica obstoja ukrepov. G. VERJETNOST PONOVITVE ŠKODE (96) Od uvedbe veljavnih ukrepov se je položaj industrije Unije znatno izboljšal. Vendar ugotovitve te analize kažejo, da industrija Unije še vedno ostaja občutljiva in ranljiva. (97) V takšnih okoliščinah je treba izvesti analizo verjetnosti ponovitve materialne škode, da se prouči, ali bi v primeru razveljavitve ukrepov napovedani razvoj dogodkov v zvezi z obsegom in cenami uvoza s poreklom iz LRK dodatno poslabšal položaj industrije, kot je podrobno pojasnjeno v uvodnih izjavah (98) do (106). (98) Na svetu sta dva glavna proizvajalca vzvodnih mehanizmov – LRK in Unija. Unija je največji svetovni trg za vzvodne mehanizme, sledita ji Južna Amerika in Rusija. V drugih državah, kot je Indija, obstajajo manjši proizvajalci, vendar so ti osredotočeni na domače trge. ZDA in Kanada imata drugačen sistem vlaganja. (99) Treba je opozoriti, da so v LRK znatne proste zmogljivosti in da bi bilo proizvodnjo vzvodnih mehanizmov v LRK mogoče zlahka povečati, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah (45) do (48). (100) Opozoriti je treba tudi, da proste zmogljivosti v LRK približno ustrezajo potrošnji Unije (glej uvodno izjavo (45)). (101) Ugotovljeno je bilo tudi, da bi bila v primeru razveljavitve ukrepov povečana proizvodnja vzvodnih mehanizmov v LRK verjetno namenjena izvozu v Unijo (glej uvodno izjavo (53)). To temelji na dejstvu, da je trg EU še vedno največji svetovni trg za vzvodne mehanizme z razmeroma stabilno porabo, in dejstvu, da so prevladujoče cene na splošno višje na trgu Unije kot na drugih izvoznih trgih (glej uvodno izjavo (52)). Prav tako je treba upoštevati, da razen Unije in LRK ni nobenih drugih pomembnih držav izvoznic, ki proizvajajo vzvodne mehanizme. (102) Poleg tega, kot je navedeno v uvodni izjavi (41), je mogoče proizvodne zmogljivosti v LRK zlahka povečati zgolj z zaposlitvijo dodatne delovne sile. Zato bi izvoz iz LRK lahko zadovoljil morebitno večjo potrošnjo v Uniji. Glede na verjetno nizke cene kitajskega uvoza, kot kaže primerjava z njihovimi cenami na trgih tretjih držav, in glede na očitno neomejeno možnost dobave po nizkih cenah, industrija Unije zelo verjetno ne bi mogla imeti koristi od morebitnega povečanja povpraševanja, kar bi v primeru razveljavitve ukrepov privedlo do velikih izgub tržnega deleža. (103) Na podlagi tega je mogoče pričakovati, da bi kakršno koli prihodnje znatno povečanje uvoza vzvodnih mehanizmov iz LRK v Unijo imelo hude negativne posledice za položaj industrije Unije. Kot je bilo navedeno zgoraj, se pričakuje, da bo v primeru razveljavitve ukrepov obseg uvoza vzvodnih mehanizmov iz LRK velik. Poleg tega bi se zaradi navedenega uvoza najverjetneje znatno povečal pritisk na cene na trgu Unije in s tem na industrijo Unije, kot kažejo podatki o ravni cen na trgih tretjih držav. Dejansko se glede na razpoložljive podatke ocenjuje, da trenutne kitajske cene nelojalno znižujejo prodajne cene Unije za okoli 20 %, kot je opisano v uvodni izjavi (69), kar kaže na veliko verjetnost, da bi bile cene kitajskega uvoza v primeru razveljavitve ukrepov bistveno nižje od cen Unije. (104) Privlačnost trga Unije za kitajske izvoznike je poudarjena tudi s poskusi napačnega razvrščanja z namenom izogibanja uvedenim protidampinškim ukrepom (uvodna izjava (55)). (105) Na podlagi zgoraj navedenega je verjetno, da bi iztek protidampinških ukrepov za uvoz vzvodnih mehanizmov s poreklom iz LRK povzročil znatno povečanje obsega uvoza v Unijo po zelo nizkih cenah, kar bi zelo verjetno v veliki meri nelojalno zniževalo prodajne cene Unije. To bi povzročilo materialno škodo in izničilo prizadevanja industrije v preteklih letih za naložbe in okrevanje. (106) Na podlagi tega se sklene, da bi razveljavitev veljavnih ukrepov za uvoz vzvodnih mehanizmov s poreklom iz LRK po vsej verjetnosti povzročila ponovitev škode za industrijo Unije. H. INTERES UNIJE 1. Uvodna opomba (107) V skladu s členom 21 osnovne uredbe je bilo proučeno, ali bi bila ohranitev veljavnih protidampinških ukrepov v nasprotju z interesom Unije kot celote. (108) Pri določitvi interesa Unije so bili upoštevani različni vključeni interesi, tj. interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov. (109) V prvotni preiskavi je bilo ugotovljeno, da sprejetje ukrepov ni v nasprotju z interesom Unije. Poleg tega je sedanja preiskava pregled zaradi izteka ukrepa, zato se v njej proučuje položaj, v katerem veljajo protidampinški ukrepi. (110) Na podlagi tega je bilo proučeno, ali kljub ugotovitvi, da obstaja verjetnost ponovitve dampinga in škode, obstajajo tehtni razlogi za ugotovitev, da ohranitev ukrepov v tem primeru ni v interesu Unije. 2. Interes industrije Unije (111) Nadaljevanje protidampinških ukrepov za uvoz iz zadevne države bi povečalo možnost industrije Unije, da doseže razumno stopnjo dobičkonosnosti, saj bi pomagalo preprečiti, da bi bila industrija Unije izrinjena s trga zaradi znatnega obsega uvoza iz LRK. (112) Dejansko obstaja velika verjetnost ponovitve škodljivega dampinga v znatnem obsegu, ki ga industrija Unije ne bi vzdržala. Zato bi imela industrija Unije še naprej koristi od ohranjanja sedanjih protidampinških ukrepov. (113) V skladu s tem se sklene, da je ohranitev protidampinških ukrepov proti LRK nedvomno v interesu industrije Unije. 3. Interes uvoznikov in uporabnikov (114) Kot je navedeno zgoraj, nobeden od opredeljenih nepovezanih uvoznikov ni predložil izpolnjenega vprašalnika. Uvozniki vzvodnih mehanizmov so običajno tudi uporabniki zadevnega izdelka, saj ga uporabljajo za proizvodnjo vzvodnih mehanizmov za fascikle. (115) V času preiskave se je javilo več uporabnikov, tj. proizvajalcev vzvodnih mehanizmov za fascikle. Samo en uporabnik je predložil izpolnjen vprašalnik, ki ga je bilo med preveritvenim obiskom glede na kakovost predloženih podatkov mogoče preveriti samo v določeni meri. (116) Uporabnik, ki je bil preverjen, je navedel, da bi bilo treba protidampinške ukrepe uvesti tudi za uvoz vzvodnih mehanizmov za fascikle iz LRK. Vendar za te navedbe niso bili predloženi nobeni dokazi. (117) Dva uporabnika sta izrazila nasprotovanje nadaljevanju ukrepov. Vendar trditve niso bile utemeljene. (118) Po drugi strani pa je analiza tudi pokazala, da če bi Kitajska zaradi razveljavitve ukrepov postala edini dobavitelj vzvodnih mehanizmov, bi bil položaj proizvajalcev vzvodnih mehanizmov za fascikle ogrožen zaradi izginotja konkurence na svetovnem trgu vzvodnih mehanizmov. Zato je bilo sklenjeno, da obstoječi ukrepi prispevajo k raznolikosti ponudbe in konkurenci na svetovnem trgu za vzvodne mehanizme, kar je navsezadnje v interesu uporabnikov. (119) Drugi trije uporabniki, ki uporabljajo samo vzvodne mehanizme, proizvedene v Uniji, so ostali nepristranski, eden od njih pa je izrazil podporo nadaljevanju ukrepov. (120) Glede na to, da stroški vzvodnih mehanizmov predstavljajo le minimalni odstotek maloprodajne cene vzvodnih mehanizmov za fascikle, ukrepi skorajda nimajo vpliva, če sploh, na ceno končnega izdelka (vzvodne mehanizme za fascikle) in zato nobenega učinka na končnega potrošnika. 4. Sklepna ugotovitev o interesu Unije (121) Ob upoštevanju vseh navedenih dejavnikov se sklene, da ni utemeljenih razlogov proti ohranitvi sedanjih protidampinških ukrepov. I. PROTIDAMPINŠKI UKREPI (122) Vse strani so bile obveščene o osnovnih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravalo priporočiti ohranitev obstoječih ukrepov. Odobren jim je bil tudi rok za predložitev stališč v zvezi s tem razkritjem. Trditve in pripombe so bile analizirane, vendar niso vodile k spremembi osnovnih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta odločitev, da se protidampinški ukrepi ohranijo. (123) Iz navedenega sledi, kot je določeno v členu 11(2) osnovne uredbe, da bi bilo treba protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz vzvodnih mehanizmov s poreklom iz LRK, ohraniti – SPREJEL NASLEDNJO UREDBO: Člen 1 1. Dokončna protidampinška dajatev se uvede na uvoz vzvodnih mehanizmov, ki se na splošno uporabljajo za arhiviranje listov in drugih dokumentov v fasciklih ter mapah z nepovezanimi listi, ki so trenutno uvrščeni pod oznako KN ex 8305 10 00 (oznaka TARIC 8305 10 00 50) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske. Ti vzvodni mehanizmi so sestavljeni iz (običajno dveh) čvrstih upognjenih kovinskih delov, ki sta pritrjena na hrbtišče in imata najmanj eno vzvodno ročico, ki omogoča vstavljanje in odlaganje listov in drugih dokumentov. 2. Stopnja veljavne dokončne protidampinške dajatve za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatev za izdelke iz odstavka 1, ki jih proizvajajo podjetja, navedena v nadaljevanju, je: Proizvajalec || Protidampinška dajatev || Dodatna oznaka TARIC Dongguan Nanzha Leco Stationary The First Industrial Camp, Nanzha, Humen, Dongguan, Kitajska || 27,1 % || A729 Vsa druga podjetja || 47,4 % || A999 3. Če ni drugače določeno, se uporabljajo veljavne določbe o carinah. Člen 2 Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, Za Svet Predsednik [1] UL L 343, 22.12.2009, str. 51. [2] UL L 205, 27.7.2006, str. 1. [3] UL C 5, 8.1.2011, str. 11. [4] UL C 217, 23.7.2011, str. 35.