POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU o napredku Romunije v okviru mehanizma za sodelovanje in preverjanje /* COM/2013/047 final */





Komisija je julija 2012 poročala o napredku Romunije v okviru mehanizma za sodelovanje in preverjanje[1] od leta 2007. V poročilu sta bili obravnavani trajnost in nepreklicnost izvedenih reform. Ker je bilo poročilo izdano v času, ko so se pojavila pomembna vprašanja glede pravne države in neodvisnosti sodstva v Romuniji, so bila vanj zajeta posebna priporočila za ponovno vzpostavitev spoštovanja teh temeljnih načel. Sklenjeno je bilo tudi, da se poroča šest mesecev pozneje, s poudarkom na priporočilih Komisije na tem področju. V zadnjih šestih mesecih so na razmere v Romuniji močno vplivale priprave na nedavne volitve. Komisija meni, da imenovanje nove vlade po volitvah nudi novo možnost za zagotovitev spoštovanja načel pravne države in neodvisnosti sodstva ter zagotovitev stabilnosti. Lojalno sodelovanje med institucijami in stabilnost glede delitve oblasti sta pomembna temelja za zagotavljanje ustrezne podlage za napredek na področju reforme pravosodja in boja proti korupciji. V tem poročilu so upoštevana posebna priporočila, ki jih je Komisija izdala glede spoštovanja pravne države in neodvisnosti sodstva. Poroča tudi o merilih mehanizma za sodelovanje in preverjanje (v nadaljnjem besedilu: MSP) glede drugih vidikov reforme pravosodnega sistema in boja proti korupciji. 1. Spoštovanje pravne države in neodvisnosti sodstva Komisija je izdala deset posebnih priporočil za pomoč pri reševanju nesoglasij glede pravne države in neodvisnosti sodstva. Romunska vlada je Komisiji potrdila, da bo izvedla ta priporočila[2]. Komisija je napredek v zvezi s tem pozorno spremljala na podlagi meril, določenih v sklepu MSP. Ocena kaže, da je Romunija upoštevala dosti, vendar ne vseh priporočil Komisije za ponovno vzpostavitev pravne države in neodvisnosti sodstva. Čeprav se upoštevajo ustava ter vloga in odločitve ustavnega sodišča, niso bile izpolnjene obveznosti glede neodvisnosti sodstva in glede odziva na odločbe glede integritete. Poleg tega pa še vedno ni bilo imenovano novo vodstvo državnega tožilstva in Nacionalnega direktorata za boj proti korupciji. Romunski ustavni red Eden glavnih pomislekov Komisije v mesecu juliju je bila stabilnost ustavnega reda. Vloga ustavnega sodišča je v tem primeru še zlasti pomembna. Pristojnosti ustavnega sodišča v zvezi s preverjanjem ustavnosti odločitev parlamenta so bile dejansko ponovno uvedene z odločbami ustavnega sodišča in je zato Izredni odlok št. 38 dejansko neveljaven[3]. Razveljavitev Izrednega odloka št. 41 je zagotovila spoštovanje odločitve sodišča o potrebnem številu glasov za referendum. Dejstvo, da je bila končna odločba ustavnega sodišča o veljavnosti referenduma[4] z dne 29. julija spoštovana, je glavni pokazatelj, da o pomenu ustavnih norm ni več dvoma. Drugi razlog za zaskrbljenost je bila uporaba izrednih odlokov, kar je skrbelo tudi Beneško komisijo pri Svetu Evrope[5].Uporaba teh pooblastil v začetku julija je imela pomembno vlogo pri pomisleku glede izogibanja ustavnim normam. Romunska vlada se je zavezala, da bo izredne odloke uporabljala izključno za razmere, določene v ustavi, in le v nujnih primerih. Glede tega je bilo v zadnjih mesecih manj težav in bi začetek delovanja novega parlamenta z jasno večino moral pripomoči k utrditvi rednih zakonodajnih postopkov, kot pravi način za oblikovanje zakonodaje. Komisija ugotavlja, da so bili vsi akti, tudi odločbe ustavnega sodišča, pravočasno objavljeni v uradnem listu. Parlament je januarja 2013 imenoval novega varuha človekovih pravic. Dejstvo, da je novi varuh človekovih pravic prejel polno podporo vladajoče koalicije, ne pa opozicije, bo zelo pomembno zanj, da s svojim delovanjem pokaže, da lahko preseže strankarske razmejitve. Varuh človekovih pravic ima pomembno vlogo pri ohranjanju sistema medsebojnega nadzora, zlasti za nadzor pooblastil izvršilne veje oblasti za urejanje zadevnih področij z odloki. Skratka, ustavi in ustavnemu sodišču je bila v skladu s priporočili Komisije povrnjena ustrezna vloga. Vendar je bistveno, da predsednik, nova vlada in parlament zagotovijo stabilnost ustavnega reda, vse politične stranke pa bi si morale prizadevati za zmanjšanje polarizacije političnega sistema. Pred volitvami je tekla razprava tudi o morebitni spremembi ustave. Pomembno je, da se postopek ustavnih reform odvija ob popolnem spoštovanju temeljnih vrednot, kot je spoštovanje pravne države in delitve oblasti. Sem spada tudi stalno spoštovanje ustavnega sodišča kot poroka za prevlado ustave ter neodvisnost in stabilnost pravosodnih institucij, vključno s tožilstvom. Pomembno je tudi, da razprava o morebitni reformi omogoči dovolj časa in odprtost, da se z ustreznim ustavnim postopkom zagotovi kar najširši konsenz. V zvezi s tem je tudi bistveno, da se pravosodnim institucijam zagotovi, da bo varovana njihova neodvisnost, in da se preprečijo špekulacije, ki povzročajo vzdušje nestabilnosti. Neodvisnost sodstva Ena glavnih skrbi čez poletje je bil očiten pritisk na pravosodne institucije in nespoštovanje neodvisnosti sodstva. To ostaja še naprej najbolj zaskrbljujoče. Komisija je prejela številna poročila o ustrahovanju in nadlegovanju posameznikov, ki delajo v ključnih sodnih in protikorupcijskih institucijah, in o osebnih grožnjah sodnikom in njihovim družinam ter o medijskih kampanjah, ki dosegajo raven nadlegovanja[6]. Priporočilo Komisije na žalost ni bilo v celoti upoštevano. Politično motivirani napadi na sodstvo se nadaljujejo. Kritična točka je sprejemanje sodnih odločb: to od celotnega političnega razreda zahteva, da oblikuje konsenz in se vzdrži javne kritike sodnih odločb, izpodkopavanja verodostojnosti sodnikov ali ustvarjanja pritiska nanje. Komisija bi rada opozorila tudi na vlogo medijev. V številnih primerih so mediji izvajali pritisk na sodstvo, obstajajo pa tudi dvomi, ali je Nacionalni svet za avdiovizualno politiko dejansko učinkovit nadzornik. Položaj kaže na potrebo po pregledu obstoječih pravil, da se zagotovi, da svobodo tiskanih medijev spremlja ustrezno varstvo institucij in temeljnih pravic posameznikov ter učinkovito uveljavljanje pravnih sredstev. Komisija je bila še posebej zaskrbljena, da bi se zaradi posebnih okoliščin začasnega predsedstva lani poleti prejšnje sodne odločbe razveljavile na podlagi oprostitvenih odločb. Začasni predsednik je v celoti upošteval to priporočilo. Zadnji element neodvisnosti sodstva je zavezanost izvršilnih in zakonodajnih organov k imenovanju zanesljivih oseb na ključne položaje v pravosodnih institucijah. Komisija meni, da so rezultati Romunije na področju boja proti korupciji na visoki ravni eden od pomembnih napredkov v okviru MSP. V okviru bodočega vodstva se mora ohraniti učinkovito in nepristransko tožilstvo. Komisija zato meni, da je treba vzpostaviti novo vodstvo na tožilstvu in Nacionalnem direktoratu za boj proti korupciji, namreč takšno, ki lahko izkaže neodvisnost, integriteto in strokovnost, ki so potrebne za zaupanje javnosti, in lahko še naprej zagotavlja dejanske rezultate. V poročilu je v zvezi s tem poudarjeno imenovanje novega generalnega tožilca in vrhovnega tožilca pri Nacionalnem direktoratu za boj proti korupciji, in sicer na podlagi odprtega in preglednega postopka ter z izbiro kandidatov s strokovnim znanjem in izkušnjami, integriteto in rezultati na področju boja proti korupciji. Postopek je bil prvotno prenagljen in ni vzbujal zaupanja pri sodnikih. Minister za pravosodje je nato podaljšal roke in izvedel številne postopkovne izboljšave[7], vendar se je prijavilo le omejeno število kandidatov. Dva kandidata, ki sta bila predlagana na podlagi tega postopka, nista dobila pozitivnega mnenja Vrhovnega sodnega sveta in ju je na koncu zavrnil predsednik. Komisija meni, da sta zadostno število visokokakovostnih kandidatov v odprtem in pregleden postopku ter njihova, kar se da velika, podpora Vrhovnega sodnega sveta bistvena elementa za zagotovitev vodstva, ki bi imelo javno zaupanje. Integriteta Osebe na odločilnih položajih morajo izpolnjevati visoke standarde integritete. Poleg tega, če sodni organi menijo, da temu ni tako, lahko neodziv na sodne odločitve tudi pomeni nespoštovanje načela pravne države. Komisija je v svojem poročilu iz julija izrazila zaskrbljenost, da vlada in parlament nista povsem spoštovala tega načela. V novembru poročila Nacionalne službe za integriteto[8], ki govorijo zoper ministre in visoke uradnike, niso vodila k njihovemu odstopu[9]. Nova vlada je ponovno poudarila svoj cilj odpravljanja korupcije, hkrati pa sta med novimi ministri dva, ki sta v kazenski preiskavi v zvezi s korupcijo. Komisija je v priporočilih iz julija izrazila, da pričakuje, da ministri s svojim ravnanjem dajejo zgled glede integritete: enako bi bilo treba pričakovati glede obtožb v zvezi s korupcijo. Za verodostojnost vlade je bistveno, da osebe, ki so odgovorne za ministrske funkcije, uživajo zaupanje javnosti in da na primer odstopijo, če Nacionalna služba za integriteto zoper njih izda poročilo v zvezi z njihovo integriteto. Ustavne zahteve, tudi glede odstranitve iz ministrskega kabineta zaradi obtožb, bo treba v celoti izvajati. Podobno bi verodostojnosti parlamenta koristili jasnejši postopki glede obravnavanja primerov, ko je zoper poslanca izrečena odločba v zvezi z njegovo integriteto ali je obtožen korupcije. Obstajati bi morala predpostavka, da lahko tožilstvo v okviru določenih ustavnih pravil opravlja svoje delo enako kot glede drugih državljanov. Jasnost in samodejnost sta najboljša načina za odpravljanje prejšnjih pomislekov, da je bilo na tem področju v parlamentarnih postopkih dosti subjektivnosti. Parlament je januarja 2013 sprejel amandmaje k statusu poslancev, s tem da je spremenil postopek za odvzem imunitete v primeru preiskave, aretacije ali pridržanja poslanca in kazenskega pregona bivših ministrov. Predvideni so nadaljnji koraki, vključno s kodeksom ravnanja. To bo moralo vključevati rok za vsako fazo postopka in obveznost parlamenta, da predloži celovito utemeljitev, če zavrne odvzem imunitete. Treba je tudi pojasniti, da Nacionalna služba za integriteto ostaja edini organ, ki je pristojen za preverjanje morebitne nezdružljivosti izvoljenih in imenovanih uradnikov. V zvezi s pristopom parlamenta k tej problematiki je bilo širše izpodbijanje sodnih odločb v enem primeru glavna težava: Vrhovni sodni svet se je moral pritožiti pri ustavnem sodišču, da bi zagotovil, da bi parlament dejansko izvedel odločbo sodišča na zadnji stopnji. [10] Upamo, da bodo novi postopki preprečili ponovitev takih težav. Priporočila Komisija pozdravlja pozitivne ukrepe, izvedene od julija, vendar meni, da je treba še veliko narediti za popolno izvajanje njenih priporočil. Začetek delovanja nove vlade in novega parlamenta je odlična priložnost za utrditev teh ukrepov in obravnavanje odprtih vprašanj. Načela, na katerih temeljijo priporočila Komisije za zaščito pravne države in varstvo sposobnosti sodstva za sprejemanje odločitev brez vmešavanja, bodo še naprej bistvena za pristop Komisije v prihodnosti. Pomembno bo še naprej upoštevati pristojnosti in odločitve ustavnega sodišča ter zagotavljati popolno izpolnjevanje vseh ustavnih zahtev, da se zagotovi pluralistično delovanje romunske demokracije in zmanjša njena polarizacija. Pomembno bo zagotoviti, da bo proces ustavne reforme v celoti upošteval pravno državo, delitev oblasti, neodvisnost sodstva in stabilnost, medtem ko bo temeljil na čim širšem konsenzu. Nova vlada je svojo zavezanost k uveljavljanju neodvisnosti sodstva in pravne države že pokazala v Sporazumu o institucionalnem sodelovanju med predsednikom in predsednikom vlade. Temu bo treba sedaj slediti, zlasti bo treba: · uvesti jasen okvir[11] zahtev za preprečevanje dvomov o sodnih odločbah, izpodkopavanja verodostojnosti sodnikov ali ustvarjanja pritiska nanje ter zagotoviti učinkovito uveljavljanje teh zahtev. Vrhovni sodni svet bi moral biti pozvan, da izrazi mnenje o zadevnih določbah; · pregledati obstoječe standarde za zaščito svobodnih in pluralističnih medijev, hkrati pa zagotoviti učinkovito uveljavljanje odškodnin za kršitve temeljnih pravic posameznikov in neutemeljen pritisk ali ustrahovanje sodstva in protikorupcijskih institucij s strani medijev. Nacionalnemu svetu za avdiovizualno politiko bi bilo treba zagotoviti, da bo dejansko neodvisen in da bo lahko v celoti izvajal svojo nalogo, in sicer z določitvijo in uveljavitvijo kodeksa ravnanja v zvezi s tem; · zagotoviti, da bo novo vodstvo tožilstva in Nacionalnega direktorata za boj proti korupciji izbrano iz dovolj velikega števila visokokakovostnih kandidatov v odprtem in preglednem postopku, ki izpolnjujejo merila, določena v Sporazumu o institucionalnem sodelovanju, zlasti glede strokovnega znanja in izkušenj, integritete ter rezultatov na področju boja proti korupciji. Pozitivno mnenje Vrhovnega sodnega sveta bo pomemben korak k zagotovitvi javnega zaupanja; · novi varuh človekovih pravic bo moral dokazati nesporno avtoriteto, integriteto in neodvisnost ter nestrankarski pristop; · sprejeti potrebne ukrepe, da se zagotovi, da bodo odstopili ministri, zoper katere je bila izrečena odločba glede integritete. Zagotoviti bi bilo treba takojšnjo uporabo ustavnih pravil glede odpoklica ministrov zaradi obtožbe; · parlament bi moral na podlagi novih pravil sprejeti jasne in objektivne postopke za odpoklic poslancev, zoper katere je bila izrečena odločba glede integritete ali so bili obsojeni zaradi korupcije. Določiti bi bilo treba krajše roke za obravnavanje zahtevkov tožilstva glede odvzema poslanske imunitete. Parlament bi moral podati utemeljitev, če ne omogoči izvedbe običajnega kazenskega postopka. 2. Reforma pravosodnega sistema, integriteta, boj proti korupciji Ta oddelek vsebuje pregled napredka na podlagi meril, določenih v MSP, ter prejšnjih priporočil Komisije. Ta veljajo še naprej in bo njihovo izvajanje ocenjeno v naslednjem poročilu. Reforma pravosodnega sistema Prvo priporočilo v poročilu iz julija o reformi pravosodnega sistema se je nanašalo na izvajanje vseh štirih zakonikov[12]. Načrt za izvajanje te ključne reforme je še vedno negotov. Zakonik o civilnem postopku naj bi začel veljati februarja 2013. Kazenski zakonik in Zakonik o kazenskem postopku naj bi po načrtih začela veljati februarja 2014. Bolj jasno je treba opredeliti, kako preprečiti, da se ti datumi ne bi še bolj oddaljili. Ministrstvo za pravosodje je od zadnjega poročila določilo večletno strategijo za izvajanje zakonikov, vključno z vidika sredstev. Ocenjevanje možnih učinkov šele po sprejetju zakonikov s strani parlamenta ustvarja dodatno negotovost, celovita ocena posledic za človeške vire pa je predvidena šele za leto 2014[13]. Ta proces bo zapleten, če se besedilo zakonikov spreminja pogosto: ne sme se izgubiti splošni cilj zagotavljanja, da se lahko pravna sredstva uveljavljajo in izvajajo učinkoviteje in hitreje, na primer pri predložitvi dokazov sodišču v zvezi s primeri korupcije. Drugo priporočilo se je nanašalo na pritiske splošne delovne obremenitve romunskega pravosodnega sistema in potrebo po preoblikovanju sistema sodišč in tožilstev ter uravnoteženju števila osebja in delovne obremenitve. Vlada nekatere posebne vzroke vala novih primerov odpravlja pri viru, in sicer z zakonodajnimi spremembami[14]. Takšna prizadevanja za zmanjšanje obremenitve na točkah pritiska v sistemu bi morda bila bolj učinkovita kot poskus reševanja težave s povečanjem števila sodnikov in tožilcev, kar bi lahko tudi ogrozilo nedavne izboljšave kakovosti in usposabljanja novih kadrov v stroki. Zadnje priporočilo se je nanašalo na vzpostavitev splošne skupine za spremljanje reforme pravosodja. To odraža potrebo po oblikovanju soglasja za reformo pravosodnega sistema. Od julijskega poročila ni bilo napredka pri učinkovitem povezovanju ključnih akterjev. Odgovornost pravosodnega sistema Novi pravni okvir za pravosodne inšpekcije, sprejet leta 2011, je pravosodni inšpekciji omogočil učinkovitejše delovanje, in sicer kar 21 novih disciplinskih ukrepov, sprejetih v prvih nekaj mesecih delovanja[15]. Ministrstvo za pravosodje je podprlo nov inšpektorat s številnimi praktičnimi ukrepi, vključno s pripravami nove stavbe za sedež pravosodja. Splošnejše izkušnje, pridobljene na podlagi posameznih primerov, se lahko uporabijo za skupno politiko, ki jo je Komisija priporočila za Vrhovni sodni svet in vlado, da spodbudi odgovornost in integriteto. Še en bistven element ugleda in odgovornosti pravosodnega sistema je postopek za imenovanje sodnikov. Glede nove ureditve za napredovanje na vrhovnem kasacijskem sodišču se zdi, da je uvedla nov red v sistem: očitno je bolj pomembno, da se ohrani kakovost konkurence, namesto da se odpravijo pomanjkljivosti, ki bi se lahko izkazale kot kratkoročne. Doslednost in učinkovitost sodnih ukrepov Doslednost in preglednost sodnega postopka je ključni element njegove verodostojnosti in učinkovitosti. Vrhovno kasacijsko sodišče je od julijskega poročila še naprej sprejemalo konkretne ukrepe za poenotenje sodne prakse in izboljšanje njene kakovosti, in sicer z zagotavljanjem posredovanja svojih odločitev nižjim sodiščem in z izboljšanjem spletnega dostopa. Postopno preoblikovanje vrhovnega kasacijskega sodišča v pravo kasacijsko sodišče, z manj odgovornostmi za pritožbe, bi prav tako prispevalo k osredotočanju na poenotenje sodne prakse o pravnih vprašanjih. Postopek pritožbe v interesu prava že prispeva k napredku v tej smeri. Pomembno bo zagotoviti, da teh ukrepov ne bi ogrozila dodatna delovna obremenitev, namreč z novim postopkom o predhodnem odločanju, medtem ko se za sedanje število sodnikov v senatih na vrhovnem kasacijskem sodišču zdi, da nudi pravo ravnovesje. Za poenotenje sodne prakse je pomembna posodobitev zastarelega informacijskega sistema. Ta sodnikom onemogoča, da se seznanijo z vzporednimi sodnimi odločbami. V zvezi s tem potekata dva projekta. Ministrstvo za pravosodje namerava izvajati strategijo za preprost in hiter dostop do sistema ECRIS (glavna sodna zbirka podatkov), Vrhovni sodni svet pa skuša hkrati tudi izboljšati obstoječi sistem „Jurindex“ (alternativni sistem). Koristno bi bilo ti pobudi razvijati povezano[16]. Učinkovitost pravosodnih ukrepov Za pristop vrhovnega sodišča k zadevam korupcije na visoki ravni je še naprej značilna dobrodošla stopnja proaktivnega vodenja zadev. Vrhovno kasacijsko sodišče je poročalo o znatnem napredku pri obravnavi zadev korupcije na visoki ravni. Število odprtih zadev se je namreč zmanjšalo z 28 na 10, povečalo pa se je število rešenih zadev na prvi stopnji. V zadevah, v katerih je bila tožena stranka obsojena, je pristop glede kazni vse bolj sorazmeren in skladen. Posledica tega je, da pravosodje svojo odvračilno vlogo izvaja učinkoviteje. Za učinkovitost je tudi nujno, da kazenski pregon deluje učinkovito in pravično po celotnem sistemu. Vrhovno kasacijsko sodišče še naprej ustvarja napredek z določitvijo standardov in smernic za nižja sodišča. V zadnjih nekaj mesecih ministrstvo za javno upravo, Generalni direktorat za boj proti korupciji in vrhovno sodišče nadaljujejo s strokovnim in nepristranskim delom, včasih pod izjemnim pritiskom. Prilagodljivost teh institucij doslej potrjuje ugotovitev, da so njihove izkušnje na področju korupcije na visoki ravni eden od najpomembnejših znakov napredka Romunije v okviru MSP. Nujno je, da se ta prednost ohrani v okviru novega vodstva. Prav tako je ne smejo spodkopavati druge omejitve glede možnosti organov kazenskega pregona v zvezi z uveljavljanjem pravnih sredstev[17]. Integriteta Od zadnjega poročila Nacionalna služba za integriteto še naprej razvija svoje izkušnje in operativno učinkovitost[18]. Nacionalna služba za integriteto je začela ambiciozen informacijski projekt za zbiranje podatkov o izvoljenih in imenovanih funkcionarjih, ki omogoča navzkrižno preverjanje z drugimi državnimi podatkovnimi bazami, kot je poslovni register ali podatki davčnega urada, in sicer za odkrivanje navzkrižja interesov. Za celovito delovanje tega pa bodo potrebna dodatna sredstva. Glavna težava pa je še vedno ta, da se pogosto dvomi glede odločitev Nacionalne službe za integriteto. In to kljub dejstvu, da je uspešna v večini zadev pred sodiščem v zvezi s pritožbami zoper njene odločbe. Navedena služba in Nacionalni svet za integriteto ter njuno osebje so pogosto podvrženi političnim in medijskim napadom. Parlament ni uspel uveljaviti poročil Nacionalne službe za integriteto, čeprav je imel podporo končnih sodnih odločb (glej zgoraj). Nacionalna služba za integriteto je novembra 2012 proti ministrom in visokim uradnikom izdala štiri poročila o nezdružljivosti. Vse štiri osebe so bile v postopku pred sodiščem in nobeden od njih ni zaradi tega odstopil s položaja[19]. Poleg pogostih predlogov za spremembo pravnega okvira Nacionalne službe za integriteto to ustvarja negotovost, ki onemogoča Romuniji, da bi lahko dokazala, da je vzpostavljen trden okvir integritete. Boj proti korupciji Nacionalni direktorat za boj proti korupciji nadaljuje s preiskavami in uspešno rešuje zadeve v zvezi s korupcijo. Število pravnomočnih obsodb, izrečenih na podlagi postopkov, ki jih je sprožil Nacionalni direktorat za boj proti korupciji, se je leta 2012 podvojilo v primerjavi s predhodnim letom. Obsodbe so se nanašale na politike vseh glavnih strank. Stalno narašča tudi število obtožnic in obsodb v zadevah v zvezi z goljufijami na ravni EU, ki jih obravnava Nacionalni direktorat za boj proti korupciji. Velike razlike v rezultatih različnih tožilskih uradov so pomemben primer za vtis o tožilstvu kot celoti. Za delovanje MSP so nujna tudi močna prizadevanja v boju proti korupciji na vseh ravneh romunske družbe. Raziskave nenehno kažejo visoko raven zaskrbljenosti javnosti glede razširjenosti korupcije[20]. V poročilu iz julija je bila v zvezi s tem pohvaljena nacionalna protikorupcijska strategija. Nekaj pomembnih ukrepov so izvedli nekateri ministrski oddelki, povečal pa se je delež sodelovanja lokalnih organov[21]. Ministrstvo za pravosodje je vzpostavilo strukture za pomoč pri izvedbi tega dela, za navedene strukture pa se zdi, da pospešujejo postopek kljub njihovemu majhnemu številu. Misije na terenu in iskanje najboljše prakse so na želeni stopnji proaktivnosti. Pomembno je zagotoviti, da se pripravijo ustrezna sredstva za nemoteno izvajanje strategije. Poleg tega se iz sredstev EU financira več protikorupcijskih projektov, tudi v okviru ministrstev za šolstvo, zdravje in regionalni razvoj ter javno upravo. Izvajanje poteka in pričakujemo rezultate. Drug pomemben element je pregon pranja denarja in zaplemba premoženja. Novi pravni okvir o razširjeni zaplembi je bil določen leta 2012, vendar je še prezgodaj, da bi lahko ocenili njegovo učinkovitost. O pomembni zadevi v zvezi s pranjem denarja kot samostojnim kaznivim dejanjem zdaj odloča vrhovno kasacijsko sodišče. Urad za odvzem premoženjske koristi opaža povečanje števila zahtevkov, ki jih obravnava, zlasti zahtevkov, ki jih izdajo romunski organi. Trenutno ni nobenih obsežnih statističnih podatkov o točnih zneskih zaseženih sredstev, vendar so ocene precej nizke. Nobenih obsežnih statističnih podatkov ni tudi glede zneskov, ki so bili dejansko zaseženi na podlagi odredbe o zaplembi. Glede preprečevanja in sankcioniranja korupcije, povezane z javnimi naročili, se zdi napredek zelo omejen. Tak napredek, kot je bil dosežen pri boju proti korupciji na visoki ravni, ni bil dosežen na področju javnih naročil. Zadeve se zdijo dolgotrajne, delno zaradi potrebe po posebnem znanju o financah, kar bo privedlo do posebnih težav glede pogodb, ki bodo sklenjene, preden bo sodišče odločilo o kaznivem dejanju. Kazni za uradnike, vpletene v goljufije v zvezi z javnimi naročili, so še naprej zelo nizke in pravo ne določa možnosti odpoklica zaradi navzkrižja interesov pri projektih, ki so bili že izvedeni. Obstajajo tudi veliki dvomi o učinkovitosti tožilstva, ki obravnava te zadeve. [22] Z nedavnimi predlogi je bil očitno izražen dvom o stabilni neodvisni institucionalni osnovi, ki je bistvena za resničen napredek. Bolj sistematičen pristop do predhodnih preverjanj, ki je najbolj logično vloga za Nacionalno službo za integriteto (z novimi viri) in bi tudi zagotovil enotno in sistematično izvajanje, bi omogočil koristno pot naprej. 3. Sklepna ugotovitev Ta ocena kaže, da je Romunija upoštevala dosti, vendar ne vseh priporočil Komisije za ponovno vzpostavitev pravne države in neodvisnosti sodstva. Čeprav se upoštevajo ustava ter vloga in odločitve ustavnega sodišča, niso bile izpolnjene obveznosti glede varovanja sodstva pred napadi, glede odpoklica ministrov, zoper katere je bila izrečena odločba glede integritete, in glede odpoklica poslancev, zoper katere je bila izrečena končna odločba o nezdružljivosti in navzkrižju interesov ali končna obsodba za kazniva dejanja korupcije na visoki ravni. Poleg tega je treba še imenovati novo vodstvo državnega tožilstva in Nacionalnega direktorata za boj proti korupciji. Komisija meni, da je izvolitev novega parlamenta in imenovanje nove vlade priložnost, da se v celoti in hitro izpolnijo ta priporočila. Novo vlado poziva, naj sprejme potrebne ukrepe. Komisija ugotavlja tudi, da je treba pospešiti napredovanje pri uresničevanju priporočil glede reforme sodstva, integritete in boja proti korupciji. Pozorno in v stalnem dialogu z romunskimi organi bo spremljala napredek, konec leta 2013 pa bo poročala o postopku reforme. [1] COM (2012) 410 final. Njene analize in priporočila so bila potrjena v sklepih, ki jih je sprejel Svet za splošne zadeve v septembru. [2] Dopisa z dne 16. in 17. julija 2012. [3] Izredni odlok št. 38/2012 še vedno ni bil formalno razveljavljen. Vendar je bil Izredni odlok št. 38 z odločbama ustavnega sodišča št. 727 z dne 9. julija 2012 in št. 738 z dne 19. septembra 2012 razglašen za neustavnega. Formalno bi bilo treba Izredni odlok št. 38 razveljaviti, da se upošteva odločitev ustavnega sodišča. [4] Odločba ustavnega sodišča št. 6 z dne 21. avgusta 2012. Potem je senat 19. septembra 2012 potrdil zakon o spremembi Izrednega odloka vlade št. 41 za spremembo zakona št. 3/2000 glede organizacije referenduma. [5] Beneška komisija je menila, da je treba obravnavati vprašanje prekomerne uporabe vladnih izrednih odlokov: http://www.venice.coe.int/webforms/documents/CDL-AD(2012)026-e.aspx. [6] Na primer navedbe pritiska in ustrahovanja sodnikov ustavnega sodišča, na katere je bila opozorjena Komisija. Dopis predsednika Barrosa romunskemu predsedniku vlade Victorju Ponti z dne 10. avgusta 2012: http://europa.eu/rapid/press-release_MEMO-12-621_en.htm. [7] Nekatere spremembe uvedene na podlagi sklepov razprav z Evropsko komisijo in Vrhovnim sodnim svetom. [8] Poročila Nacionalne službe za integriteto imajo neposreden učinek, razen če se v 15 dneh izpodbijajo pred sodiščem. Treba je še opozoriti, da je le 5 % poročil Nacionalne službe za integriteto uspešno izpodbitih pred sodiščem. [9] Nobeden od teh štirih posameznikov ni član nove vlade. [10] Ustavno sodišče je razsodilo o ustavni koliziji med pravosodjem in senatom v primeru, ko je bil s končno odločbo vrhovnega kasacijskega sodišča potrjen sklep o nezdružljivosti senatorja (Odločba ustavnega sodišča št. 972 z dne 21. novembra 2012). Do konca mandata senata sodba ustavnega sodišča še ni bila uporabljena. [11] Na primer kodeks ravnanja. [12] Novi civilni in novi kazenski zakonik ter spremna zakonika o postopku so bili sprejeti v letih 2009 in 2010, vendar je do zdaj začel veljati le Civilni zakonik. Ne ve se zagotovo, kdaj bodo začeli veljati preostali zakoniki. Romunski organi so nedavno potrdili, da bo Zakonik o civilnem postopku začel veljati 1. februarja 2013. [13] V poročilu o MSP iz julija 2012 je bilo opozorjeno, da je treba razlikovati med učinkom zakonikov na sredstva in širša vprašanja o obremenitvi na področju sodstva. [14] Na primer z nadomestitvijo sodnega postopka z upravnim postopkom za obravnavanje vprašanj v zvezi z davki na prvo registracijo avtomobila – na podlagi česar se pričakuje, da bodo sodišča razbremenjena za približno 100 000 spisov. [15] Še posebej pomembna zadeva se je poleti končala z začasno razrešitvijo tožilca, proti kateremu je bila uvedena preiskava in je tudi član Vrhovnega sodnega sveta. [16] Ministrstvo za pravosodje je začelo tudi srednjeročni projekt, ki naj bi pomagal pri kodificiranju zakonodaje, z morebitnimi spremembami za pospešitev postopka posodabljanja. [17] Nedavno je bilo na primer predlagano, da dokazov, zbranih v okviru kazenskega postopka med preiskavo drugih kaznivih dejanj, ne bi bilo mogoče uporabiti v zadevi v zvezi s korupcijo. [18] Pomaga tudi, da je pritožbo Nacionalne službe za integriteto zoper odločbo Preiskovalne komisije za premoženje dovolilo sodišče. [19] Trije zadevni ministri so se pritožili zoper poročila. Drugi visoki uradnik je odstopil iz drugih razlogov (in se tudi pritožil). [20] Glej Eurobarometer št. 374 iz februarja 2012, http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_374_en.pdf, in indeks Transparency International za zaznavo korupcije leta 2012: http://www.transparency.org/cpi2012/results. [21] Januarja 2013 se je v sekretariat NAS vpisalo 1874 mestnih občinskih svetov in 20 okrožnih svetov. [22] Primeri se pokažejo prek spremljanja Komisije glede zakonodaje o javnih naročilih, pri čemer se zdi, da tožilstvo kljub močnim dokazom o kršitvi ne ukrepa.