UGOTOVITVE SODIŠČA

UVOD

1. V tem letnem poročilu so predstavljene ugotovitve Sodišča o 8., 9., 10. in 11. evropskem razvojnem skladu (ERS). V okviru 1 je pregled dejavnosti in porabe na tem področju v letu 2017.

Okvir 1 – Evropski razvojni skladi – finančni pregled za leto 2017 Tabela 1 – Evropski razvojni skladi – ključne informacije za leto 2017 (v milijonih EUR) Plačila skupaj 4 256 – predujmi in prispevki ERS za skrbniške sklade EU -2 648 + obračunani predujmi in skrbniški skladi EU 1 876 Revidirana populacija 3 484 Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi konsolidiranega zaključnega računa za 8., 9., 10. in 11. ERS za leto 2017 ter letnega poročila o dejavnostih GD DEVCO za leto 2017.

UGOTOVITVE SODIŠČA

Kratek opis evropskih razvojnih skladov

2. ERS, ki so bili ustanovljeni leta 1959, so glavni instrument, s katerim Evropska unija (EU) zagotavlja pomoč za razvojno sodelovanje afriškim, karibskim in pacifiškim (AKP) državam ter čezmorskim državam in ozemljem (ČDO). Veljavni okvir, ki ureja odnose EU z državami AKP in ČDO, je sporazum o partnerstvu, ki je bil podpisan v Cotonouju 23. junija 2000 za obdobje 20 let (Sporazum iz Cotonouja). Njegov glavni cilj je zmanjšanje in v končni fazi izkoreninjenje revščine.

3. ERS imajo posebno naravo: (a) financirajo jih države članice glede na kvote ali razdelitvene ključe, ki jih določijo vlade držav članic v okviru Sveta Evropske unije; (b) upravljata jih Komisija zunaj okvira splošnega proračuna EU in Evropska investicijska banka (EIB); (c) zaradi medvladne narave ERS ima Evropski parlament pri njihovem delovanju manjšo vlogo kot pri instrumentih razvojnega sodelovanja, financiranih iz splošnega proračuna EU. Predvsem ne sodeluje pri določanju in dodeljevanju sredstev iz ERS. Kljub temu pa je Evropski parlament organ za njihovo razrešnico, razen kadar gre za Sklad za spodbujanje naložb, ki ga upravlja EIB, zato ne sodi v obseg revizije Sodišča (1) (2); (d) za ERS ne velja načelo enoletnosti: sporazumi o ERS se običajno sklenejo za obdobje prevzema obveznosti, ki traja pet do sedem let, plačila pa je mogoče izvrševati v veliko daljšem obdobju.

4. ERS skoraj v celoti upravlja Generalni direktorat Komisije za mednarodno sodelovanje in razvoj (GD DEVCO) (3).

5. Za odhodke, obravnavane v tem poročilu, se je uporabljalo veliko načinov izvrševanja (4), in to v 79 državah.

POGLAVJE I – FINANČNO IZVRŠEVANJE 8., 9., 10. IN 11. EVROPSKEGA RAZVOJNEGA SKLADA

6. Proračun za 8. ERS (1995–2000) je znašal 12 840 milijonov EUR, za 9. ERS (2000–2007) 13 800 milijonov EUR, za 10. ERS (2008–2013) pa 22 682 milijonov EUR.

7. Notranji sporazum o ustanovitvi 11. ERS (5) (2015–2020) je začel veljati 1. marca 2015 (6). Sredstva za 11. ERS znašajo 30 506 milijonov EUR (7), od katerih je bilo 29 089 milijonov EUR dodeljenih državam AKP in 364,5 milijona EUR državam ČDO.

8. V okviru 2 je prikazana poraba virov ERS v letu 2017 in tudi kumulativno.

Okvir 2 – Poraba sredstev ERS na dan 31. decembra 2017 (v milijonih EUR) Stanje ob koncu leta 2016 Izvrševanje proračuna v proračunskem letu 2017 (neto) (47) Stanje ob koncu leta 2017 Skupni znesek Stopnja izvrševanja (43) 8. ERS (44) 9. ERS (44) 10. ERS 11. ERS (44) Skupni znesek 8. ERS 9. ERS 10. ERS 11. ERS Skupni znesek Stopnja izvrševanja (43) A – SREDSTVA ( 42 ) 76 896 –7 –37 –119 191 28 10 385 15 430 21 488 29 621 76 924 B – PORABA 1. Celotne obveznosti ( 45 ) 60 097 78,2 % –9 –38 –5 5 807 5 755 10 382 15 391 21 052 19 027 65 852 85,6 % 2. Posamezne obveznosti ( 46 ) 53 032 69,0 % –3 –20 550 5 684 6 211 10 376 15 289 20 125 13 453 59 243 77,0 % 3. Plačila 45 339 59,0 % –1 111 1 277 2 770 4 157 10 375 15 164 17 753 6 206 49 498 64,3 % C – Neporavnane obveznosti (B1 – B3) 14 758 19,2 % 7 227 3 299 12 821 16 354 21,3 % D – Razpoložljivo stanje (A – B1) 16 799 21,8 % 3 39 436 10 594 11 072 14,4 % Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi konsolidiranega zaključnega računa za 8., 9., 10. in 11. ERS za leto 2017 navedeni podatki ne zajemajo dela ERS, ki ga upravlja EIB.

UGOTOVITVE SODIŠČA ODGOVORI KOMISIJE

9. GD DEVCO si je tudi v letu 2017 prizadeval zmanjšati staro predfinanciranje in stara neporabljena sredstva za prevzete obveznosti. Cilj je bil 25-odstotno zmanjšanje (8) (glej okvir 3 ).

Okvir 3 – Ključni kazalniki smotrnosti za staro predfinanciranje, stara neporabljena sredstva za prevzete obveznosti in stare iztečene pogodbe Cilj GD DEVCO je bil presežen z zmanjšanjem starega predfinanciranja za 37,60 % za njegovo celotno območje odgovornosti (32,58 % za ERS) in za 38,49 % (37,63 % za ERS) za stara neporabljena sredstva za prevzete obveznosti. Čeprav zastavljeni cilj, tj. da se delež iztečenih pogodb (9) ohrani pod 15 % vseh odprtih pogodb, ni bil dosežen za ERS (18,75 %), pa je bil dosežen skupni cilj (14,95 %). Glavni razlog za manjši odstotek pogodb ERS je, da je zaključek starih iztečenih pogodb v okviru ERS tehnično bolj zapleten, če obstajajo neunovčeni nalogi za izterjavo. Septembra 2017 je GD DEVCO začel nov postopek za odpravo tega problema. Sodišče bo ta postopek nadalje spremljalo v okviru letne revizije za leto 2018.

10. Za razliko od starega predfinanciranja Komisija nima ključnega kazalnika smotrnosti za spremljanje starih prispevkov v skrbniške sklade EU (Skrbniški sklad Bêkou in Nujni skrbniški sklad EU za Afriko) v obliki predujmov. 10. V skladu z računovodskimi pravili so prispevki ERS v skrbniške sklade EU prikazani v zaključnih računih ERS. Spremljajo in nadzorujejo se vsako leto. Poleg tega se obdobje črpanja neporavnanih obveznosti ( 10 ) skrbniških skladov EU, ki neposredno vpliva na staranje navedenih prispevkov, spremlja v realnem času s ključnim kazalnikom uspešnosti št. 4 (sposobnost črpanja neporavnanih obveznosti). Komisija zato meni, da se staranje prispevkov ERS v skrbniške sklade EU pravilno spremlja in da uvedba dodatnega ključnega kazalnika uspešnosti ni potrebna.

POGLAVJE II – IZJAVA SODIŠČA O ZANESLJIVOSTI ZA EVROPSKE RAZVOJNE SKLADE

Izjava o zanesljivosti, ki jo Sodišče daje Evropskemu parlamentu in Svetu za 8., 9., 10. in 11. evropski razvojni sklad – poročilo neodvisnega revizorja

Mnenje

I. Sodišče je revidiralo: (a) zaključni račun 8., 9., 10. in 11. ERS, ki ga sestavljajo bilanca stanja, izkaz poslovnega izida, izkaz denarnih tokov, izkaz sprememb čistih sredstev in poročilo o finančnem izvajanju za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2017, ki ga je Komisija potrdila 27. junija 2018, ter (b) zakonitost in pravilnost transakcij, ki so povezane z zaključnim računom in za katerih finančno poslovodenje je odgovorna Komisija (11), kot zahtevata člen 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in člen 49 finančne uredbe, ki se uporablja za 11. ERS in velja tudi za prejšnje ERS.

Zanesljivost zaključnega računa

Mnenje o zanesljivosti zaključnega računa

II. Po mnenju Sodišča zaključni račun 8., 9., 10. in 11. ERS za leto, ki se je končalo 31. decembra 2017, v vseh pomembnih pogledih pošteno predstavlja njihov finančni položaj na dan 31. decembra 2017, njihov poslovni izid, denarne tokove in spremembe njihovih čistih sredstev za tedaj končano leto v skladu s finančno uredbo za ERS in računovodskimi pravili, ki temeljijo na mednarodno sprejetih računovodskih standardih za javni sektor.

Zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z zaključnim računom

Prihodki

Mnenje o zakonitosti in pravilnosti prihodkov, povezanih z zaključnim računom

III. Sodišče meni, da so prihodki, povezani z zaključnim računom za leto, ki se je končalo 31. decembra 2017, v vseh pomembnih pogledih zakoniti in pravilni.

Plačila

Negativno mnenje o zakonitosti in pravilnosti plačil, povezanih z zaključnim računom

IV. Zaradi pomembnosti zadev, opisanih v odstavku o osnovi za negativno mnenje o zakonitosti in pravilnosti plačil, povezanih z zaključnim računom, so po mnenju Sodišča na plačila, povezana z zaključnim računom za leto, ki se je končalo 31. decembra 2017, pomembno vplivale napake.

Osnova za mnenje

V. Sodišče je revizijo izvedlo v skladu z mednarodnimi standardi revidiranja (ISA) in etičnim kodeksom MZRS ter mednarodnimi standardi za vrhovne revizijske institucije INTOSAI (ISSAI). Odgovornosti Sodišča na podlagi teh standardov so natančneje opisane v delu tega poročila z naslovom Revizorjeva odgovornost. Sodišče je neodvisni revizor v skladu z etičnim kodeksom za poklicne računovodje, ki ga je izdal Odbor za mednarodne etične standarde za računovodje (IESBA), poleg tega pa je izpolnilo tudi druge svoje etične odgovornosti skladno s temi standardi in zahtevami ter kodeksom IESBA. Sodišče meni, da so pridobljeni revizijski dokazi zadostna in ustrezna podlaga za njegovo mnenje.

Osnova za negativno mnenje o zakonitosti in pravilnosti plačil, povezanih z zaključnim računom

VI. Odhodki, evidentirani leta 2017 v okviru 8. 9., 10. in 11. ERS, so vsebovali pomembne napake. Po oceni Sodišča znaša stopnja napake za odhodke, povezane z zaključnim računom, 4,5 %.

Ključne revizijske zadeve

VII. Ključne revizijske zadeve so tiste, ki so bile po strokovni presoji Sodišča najbolj bistvene za njegovo revizijo računovodskih izkazov za tekoče obdobje. Sodišče jih je obravnavalo pri svoji reviziji računovodskih izkazov kot celote in oblikovanju mnenja o teh izkazih, vendar o teh zadevah ne zagotovi ločenega mnenja.

Vnaprej vračunani odhodki

VIII. Sodišče je ocenilo vnaprej vračunane stroške, predstavljene v zaključnem računu (glej pojasnilo 2.8), pri katerih so se v veliki meri uporabljale ocene. Komisija je konec leta 2017 ocenila, da so upravičeni stroški, ki so nastali, vendar upravičenci o njih še niso poročali, znašali 4 653 milijone EUR (konec leta 2016: 3 903 milijonov EUR).

IX. Sodišče je preučilo izračun teh ocen vnaprej vračunanih stroškov in pregledalo vzorec 36 posameznih naročil, da bi obravnavalo tveganje napačne navedbe vnaprej vračunanih stroškov. Na podlagi svojega dela je ugotovilo, da so bili vnaprej vračunani stroški, potrjeni v končnem zaključnem računu, pravilni.

Morebitni učinek izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije na zaključni račun ERS za leto 2017

X. Združeno kraljestvo je 29. marca 2017 uradno obvestilo Evropski svet, da namerava izstopiti iz Evropske unije. Komisija je 19. marca 2018 objavila osnutek sporazuma o izstopu, v katerem je opisan napredek pri pogajanjih z Združenim kraljestvom. V njem je tudi navedeno, da bo Združeno kraljestvo sodelovalo v ERS do zaključka 11. ERS in vseh prejšnjih ERS, ki še niso bili zaključeni, ter da bodo zanj veljale enake obveznosti, kot veljajo za države članice na podlagi notranjega sporazuma, s katerim je bil vzpostavljen 11. ERS, pa tudi obveznosti, ki izhajajo iz prejšnjih ERS do njihovega zaključka.

XI. Poleg tega je v osnutku sporazuma o izstopu navedeno, da se v primerih, kadar zneski, ki se nanašajo na projekte v okviru 10. ERS ali prejšnjih ERS, na dan začetka veljavnosti navedenega sporazuma še niso bili dodeljeni ali so bili sproščeni, delež teh zneskov, ki pripada Združenemu kraljestvu, ne bo ponovno porabil. Isto velja za delež sredstev Združenega kraljestva, ki v okviru 11. ERS ne bodo dodeljena ali bodo sproščena po 31. decembru 2020. Pogajanja o izstopu Združenega kraljestva iz Evropske unije še potekajo, zato končno besedilo sporazuma še ni potrjeno.

XII. Na podlagi navedenega Sodišče ugotavlja, da zaključni račun na dan 31. decembra 2017 pravilno prikazuje trenutne razmere, odvisne od izida procesa izstopa.

Odgovornost poslovodstva

XIII. V skladu s členi 310 do 325 PDEU in finančno uredbo za 11. ERS je poslovodstvo odgovorno za pripravo in predstavitev zaključnega računa ERS na podlagi mednarodno sprejetih računovodskih standardov za javni sektor ter za zakonitost in pravilnost z izkazi povezanih transakcij. Ta odgovornost vključuje zasnovo, izvajanje in vzdrževanje notranjih kontrol, ki se uporabljajo za pripravo in predstavitev računovodskih izkazov brez pomembno napačne navedbe zaradi goljufije ali napake. Končno odgovornost za zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z zaključnim računom, ima Komisija.

XIV. Pri pripravi zaključnega računa ERS je Komisija odgovorna za oceno zmožnosti ERS, da nadaljuje poslovanje, razkritje vseh ustreznih zadev, ter uporabo računovodstva na osnovi predpostavke o zmožnosti nadaljnjega poslovanja, razen če namerava subjekt likvidirati ali zaustaviti poslovanje ali če nima druge možnosti, kot da napravi eno ali drugo.

XV. Komisija je odgovorna za nadzor nad procesom računovodskega poročanja ERS.

Revizorjeva odgovornost za revizijo zaključnega računa ERS in z njim povezanih transakcij

XVI. Cilj Sodišča je pridobiti sprejemljivo zagotovilo o tem, ali je zaključni račun ERS brez pomembno napačne navedbe in ali so transakcije, povezane z zaključnim računom, zakonite in pravilne, ter na podlagi svoje revizije Evropskemu parlamentu in Svetu zagotoviti izjavo o zanesljivosti zaključnega računa ter o zakonitosti in pravilnosti z njim povezanih transakcij. Sprejemljivo zagotovilo je visoka raven zagotovila, vendar ni nujno, da se z revizijo nujno odkrijejo vsi primeri pomembno napačnih navedb ali neskladij, ki lahko obstajajo. Do napačne navedbe ali neskladja lahko pride zaradi goljufije ali napake, za pomembne pa štejejo, če se lahko utemeljeno pričakuje, da bodo ločeno ali skupaj vplivale na ekonomske odločitve, ki bi jih uporabniki sprejeli na podlagi tega zaključnega računa ERS.

XVII. Kot del revizije v skladu z mednarodnimi standardi revidiranja (ISA) in mednarodnimi standardi za vrhovne revizijske institucije (ISSAI) skozi celotno revizijo Sodišče uporablja strokovno presojo in ohranja strokovno skrbnost. Poleg tega: — ugotavlja in ocenjuje tveganja pomembno napačnih navedb v zaključnem računu ERS in pomembnih neskladij z njim povezanih transakcij z zahtevami pravnega okvira za ERS, ki so posledica goljufije ali napake. Revizijske postopke oblikuje in izvaja na podlagi teh tveganj ter pridobiva revizijske dokaze, ki so zadostna in ustrezna podlaga za njegovo mnenje. Primere pomembno napačnih navedb ali neskladij, ki so posledica goljufij, je težje odkriti kot tiste, ki so posledica napake, saj goljufije lahko vključujejo dogovarjanje, ponarejanje, načrtne opustitve, zavajajoče razlage ali pa izogibanje notranjim kontrolam. Zato obstaja večje tveganje, da se ti primeri ne odkrijejo, — skuša spoznati notranje kontrole, relevantne za revizijo, da se pripravijo ustrezni revizijski postopki, vendar ne za izrekanje mnenja o uspešnosti notranjih kontrol, — vrednoti ustreznost uporabljenih računovodskih usmeritev in utemeljenost računovodskih ocen in z njimi povezanih razkritij poslovodstva, — sprejema zaključke o ustreznosti tega, da je poslovodstvo uporabilo računovodstvo na osnovi predpostavke o zmožnosti nadaljnjega poslovanja, ter glede na pridobljene revizijske dokaze tudi o tem, ali obstaja pomembna negotovost zaradi dogodkov ali razmer, ki bi lahko posledično pomenili precejšen dvom o zmožnosti ERS, da nadaljuje poslovanje. Če ugotovi, da ta pomembna negotovost obstaja, mora v svojih poročilih opozoriti na s tem povezana razkritja v konsolidiranem zaključnem računu ali pa, če so ta razkritja neprimerna, spremeniti svoje mnenje. Zaključki Sodišča temeljijo na revizijskih dokazih, pridobljenih do datuma poročila. Toda zaradi dogodkov ali razmer po tem datumu lahko subjekt preneha nadaljnje poslovanje, — vrednoti celotno predstavitev, strukturo in vsebino zaključnega računa, vključno z vsemi razkritji, ter to, ali zaključni račun pošteno predstavlja z njim povezane transakcije in dogodke.

XVIII. Sodišče komunicira s poslovodstvom, med drugim glede načrtovanega obsega in časovnega razporeda revizij ter pomembnih revizijskih ugotovitev, vključno z ugotovitvami o morebitnih pomembnih pomanjkljivostih notranjih kontrol.

XIX. Pri prihodkih preuči vse prispevke držav članic in vzorec drugih vrst transakcij v zvezi s prihodki.

XX. Pri odhodkih preuči plačilne transakcije ob nastanku, evidentiranju in sprejetju odhodkov. Ta preučitev zajema vse kategorije plačil (vključno z nakupom sredstev) razen predujmov ob njihovem nastanku. Predplačila so preučena, ko prejemnik sredstev zagotovi dokaze o njihovi pravilni porabi in institucija ali organ te dokaze sprejme z obračunom predplačila v istem letu ali pozneje.

XXI. Med zadevami, o katerih se razpravlja s Komisijo, Sodišče določi tiste, ki so bile najpomembnejše pri reviziji zaključnega računa ERS in so zato ključne revizijske zadeve za tekoče obdobje. Te zadeve opiše v poročilu, razen če zakoni ali predpisi prepovedujejo javno razkritje ali, v izredno redkih okoliščinah, če Sodišče ugotovi, da se o zadevi v poročilu ne bi smelo poročati, ker bi bilo smiselno pričakovati, da bodo neugodne posledice tega večje od kakršne koli koristi javnega interesa.

12. julij 2018

Klaus-Heiner LEHNE

Predsednik

Evropsko računsko sodišče

12, rue Alcide De Gasperi, Luxembourg, LUKSEMBURG

UGOTOVITVE SODIŠČA

Informacije v podkrepitev izjave o zanesljivosti

Obseg revizije in revizijski pristop

11. V Prilogi 1.1 k letnemu poročilu Sodišča o izvrševanju proračuna za leto 2017 so opisani revizijski pristop in metodologije Sodišča. V zvezi z letošnjo revizijo ERS je treba upoštevati naslednje točke.

12. Opažanja Sodišča o zanesljivosti zaključnega računa ERS temeljijo na računovodskih izkazih (12) 8., 9., 10. in 11. ERS, ki jih je v skladu s finančno uredbo za ERS (13) potrdila Komisija, Sodišče pa jih je skupaj s predstavitveno listino poslovodstva, ki jo je pripravil računovodja, prejelo 21. junija 2018. Sodišče je preizkusilo zneske in razkritja ter ocenilo uporabljena računovodska načela, pa tudi pomembne ocene, ki jih je pripravila Komisija, in celotno predstavitev zaključnega računa.

13. Revizijo pravilnosti transakcij je Sodišče opravilo v okviru naslednjih korakov.

(a) Preučilo je vse prispevke držav članic in vzorec drugih vrst transakcij v zvezi s prihodki.

(b) Preučilo je vzorec 128 transakcij, zasnovan tako, da je reprezentativen za širok razpon plačil v okviru ERS, in sestavljen iz 100 plačil, ki jih je odobrilo 23 delegacij EU (14), in 28 plačil, ki jih je odobril sedež Komisije (15). Ker je bil del revidirane populacije zajet v študijo GD DEVCO o stopnji preostale napake iz leta 2017, je Sodišče v svoj vzorec vključilo prilagojene rezultate (16) te študije za nadaljnjih 14 transakcij. Skupna velikost vzorca je bila 142 transakcij, kar je v skladu z modelom zagotovil, ki ga uporablja Sodišče.

(c) Če so bile v transakcijah odkrite napake, je Sodišče analiziralo ustrezne sisteme, da bi ugotovilo slabosti.

(d) Ocenilo je sisteme, ki jih uporabljajo GD DEVCO in delegacije EU in ki zajemajo: (i) predhodne preglede, ki so jih izvedli uslužbenci Komisije, zunanji revizorji ali nadzorniki, preden so bila opravljena plačila, ter (ii) spremljanje in nadzor, zlasti spremljanje zunanjih revizij in zgoraj omenjene študije o stopnji preostale napake.

(e) Pregledalo je letno poročilo o dejavnostih GD DEVCO.

(f) Spremljalo je izvajanje svojih prejšnjih priporočil.

14. Kot je navedeno v odstavku 4, GD DEVCO izvaja večino instrumentov zunanje pomoči, ki se financirajo iz splošnega proračuna in tudi iz ERS. Opažanja Sodišča o sistemih, zanesljivosti letnega poročila o dejavnostih in izjavi generalnega direktorja za leto 2017 se nanašajo na celotno področje odgovornosti GD DEVCO.

Zanesljivost računovodskih izkazov

15. V prejšnjih dveh letih je Sodišče poročalo o izterjavah neporabljenega predfinanciranja, ki so bile nepravilno evidentirane kot prihodki iz poslovanja. Podobni primeri so bili leta 2017 ugotovljeni tudi z računovodskimi preizkusi GD DEVCO in našim pregledom vzorca nalogov za izterjavo (17). Čeprav so bili popravki v višini 5,1 milijona EUR (18) narejeni v končnem zaključnem računu ERS, obstaja verjetnost, da je do podobnih napak prišlo tudi v nepreizkušeni populaciji.

Pravilnost transakcij

Prihodki

16. Transakcije, povezane s prihodki, niso vsebovale pomembne stopnje napake.

Plačila

17. Pregled rezultatov preizkušanja transakcij je v Prilogi 1 . V 37 (29 %) od 128 preučenih plačilnih transakcij so bile napake. Na podlagi 30 napak, ki so bile količinsko opredeljene, Sodišče ocenjuje, da stopnja napake znaša 4,5 % (19). Pri tem rezultatu so upoštevani prilagojeni rezultati študije o stopnji preostale napake iz leta 2017. V okviru 4 je razčlenitev ocenjene stopnje napake za leto 2017 po vrsti napake. V okviru 5 so navedeni primeri teh napak.

Okvir 4 – Razčlenitev ocenjene stopnje napake po vrsti napake Vir: Evropsko računsko sodišče

UGOTOVITVE SODIŠČA

18. V 37 (31 %) od 118 preučenih plačilnih transakcij v zvezi s projekti (20) so bile napake (30 količinsko opredeljivih in 8 količinsko neopredeljivih napak). Med 30 plačilnimi transakcijami, ki so vsebovale količinsko opredeljive napake, je bilo 10 (33 %) končnih transakcij, ki so bile odobrene po izvedbi vseh predhodnih pregledov.

19. Tako kot prejšnja leta so Komisija in njeni partnerji izvajalci naredili več napak v transakcijah v zvezi z ocenami programov, nepovratnimi sredstvi in sporazumi o prispevku z mednarodnimi organizacijami ter sporazumi o prenosu pooblastil z agencijami držav članic EU za sodelovanje kot pri drugih vrstah podpore (21). Preučenih je bilo 75 takih transakcij, 27 (36 %) od njih pa je vsebovalo količinsko opredeljive napake, ki so pomenile 70 % ocenjene stopnje napake.

Okvir 5 – Primeri količinsko opredeljivih in količinsko neopredeljivih napak v transakcijah v zvezi s projekti

(a) Odhodki, ki niso nastali (količinsko opredeljiva napaka) Za projekt v zvezi z upravljanjem naravnih virov v Sudanu je Komisija pomotoma sprejela 2 milijona EUR več, kot je izvajalski partner, ki je mednarodna organizacija, prijavil kot odhodke. Sodišče je pri pregledu posameznih odhodkovnih postavk ugotovilo, da so tri vsebovale napake, saj prijavljeni znesek dejansko ni v celoti nastal. Posledica napake pri potrjevanju in ugotovljenih neupravičenih stroških je bila stopnja napake v višini 51,57 % vseh preizkušenih stroškov.

(b) Neobstoj bistvenih dokazil (količinsko opredeljiva napaka) Za projekt v zvezi z biotsko raznovrstnostjo v Angoli, ki ga je izvajala mednarodna organizacija, je Sodišče preizkusilo postavke, povezane s pogodbami za gradbena dela. Dokazila niso zadostovala za preverjanje odhodkov in tudi niso zagotovila revizijske sledi za zneske, za katere so bili izdani računi, in opravljena gradbena dela. Pregledi na kraju samem, ki jih je opravilo Sodišče, so pokazali znatna odstopanja med specifikacijami v pogodbah in zaključenimi gradbenimi deli, in sicer glede velikosti, zasnove in uporabljenih materialov. Posledica neupravičenih stroškov je bila stopnja napake v višini 28,83 % vseh preizkušenih stroškov.

(c) Napaka pri javnem naročanju – Manjkajoča dokumentacija o postopku javnega naročanja (količinsko opredeljiva napaka) Pri preizkušanju odhodkov projekta, ki ga je izvajala organizacija za podporo razvoju zasebnega sektorja v državah AKP, Sodišče zaradi manjkajoče dokumentacije ni moglo preveriti upravičenosti ene od postavk javnega naročila. Zahtevalo je dokumente, kot so zahteva za ponudbo, opisi nalog, prejete ponudbe, poročila o vrednotenju ali v obvestilo o oddaji naročila, vendar ni prejelo nobenega. Posledica neupravičenih stroškov je bila stopnja napake v višini 10,00 % vseh preizkušenih stroškov.

(d) Neupravičeni odhodki (količinsko opredeljiva napaka) Pri porabi za skrbniški sklad, ki ga upravlja mednarodni organ, je Sodišče ugotovilo dve postavki neupravičenih stroškov. Ena je zajemala posredne stroške, prijavljene kot neposredni stroški, ena pa ni bila neposredno povezana z dejavnostmi ukrepa ali ni bila nujna za njegovo izvedbo. Posledica neupravičenih stroškov je bila stopnja napake v višini 20,00 % vseh preizkušenih stroškov.

(e) Neupravičeni odhodki (količinsko opredeljiva napaka in količinsko neopredeljiva napaka) Za projekt, ki podpira razvoj lokalnih podjetij v Tanzaniji, usklajuje pa jih zasebni subjekt, je Sodišče ugotovilo, da so tri postavke vsebovale napake. Ena postavka je vključevala DDV, ki skladno s pogodbenimi pogoji ni upravičen odhodek, zanjo pa tudi ni bilo vseh dokazil, kot je račun ali pogodba. Posledica neupravičenih stroškov je bila stopnja napake v višini 1,84 % vseh preizkušenih stroškov. Druga postavka, prijavljena kot plače, ni temeljila na dejanskih bruto plačah, temveč na oceni. Stroški se lahko štejejo kot upravičeni samo, če so dejansko nastali ter so ugotovljivi in preverljivi. Za tretjo postavko ni bilo mogoče preveriti, ali znesek ustreza v celoti plačanim stroškom za plače in ali upravičenec ni obdržal dobička. Te omejitve posledično pomenijo količinsko neopredeljivo napako za obe postavki.

20. V osmih primerih količinsko opredeljivih napak in treh primerih količinsko neopredeljivih napak je imela Komisija dovolj informacij, da bi lahko te napake preprečila ali odkrila in popravila, preden je sprejela odhodke. Če bi Komisija ustrezno uporabila vse informacije, ki jih je imela na voljo, bi bila ocenjena stopnja napake za to poglavje nižja za 1,8 odstotne točke. Sodišče je odkrilo še dve drugi transakciji z napakami, ki bi jih morali odkriti zunanji revizorji in nadzorniki. Ta primera sta prispevala 0,1 odstotne točke k ocenjeni stopnji napake (22).

21. Poleg tega je bilo skupaj 15 transakcij, ki so vsebovale količinsko opredeljivo napako (23), revidiranih ali pa je bilo v zvezi z njimi opravljeno preverjanje odhodkov. Z informacijami iz revizijskih poročil ali poročil o preverjanju o dejansko opravljenem delu Sodišče ni moglo oceniti, ali bi bilo napake mogoče odkrili in popravili med temi predhodnimi pregledi.

22. Skrbniški sklad EU za infrastrukturo za Afriko (AITF), ki ga upravlja Evropska investicijska banka, je skrbniški sklad, v katerega prispeva Komisija. GD DEVCO uporablja revidirane in nerevidirane računovodske izkaze sklada kot podlago za sprejetje nastalih odhodkov najmanj enkrat letno. Računovodski izkazi sklada so pripravljeni v skladu z mednarodnimi standardi računovodskega poročanja (MSRP) (24) in vsebujejo ocene (25). Zato ne vsebujejo le dejansko nastalih odhodkov. Poleg tega je revizijsko poročilo, ki ga uporablja GD DEVCO, poročilo o reviziji računovodskih izkazov, katerega namen je zagotoviti revizijsko mnenje o računovodskih izkazih sklada. Ni pa namenjeno odkrivanju neupravičenih odhodkov.

23. Z revizijo transakcij AITF, ki jo je opravilo Sodišče, so bile ugotovljene količinsko opredeljive in količinsko neopredeljive napake, povezane z uporabo ocen ali s tem, da s predhodnimi kontrolami niso bili odkriti neupravičeni stroški pred njihovim sprejetjem.

24. Na dveh področjih so plačilni pogoji omejevali izpostavljenost transakcij napakam. Prvo področje je bila proračunska podpora (26). Drugo področje pa so bili primeri, pri katerih se je uporabljal t. i. hipotetični pristop pri projektih z več donatorji, ki so jih izvajale mednarodne organizacije (27).

25. Proračunska podpora je finančni prispevek k splošnemu proračunu države ali njenemu proračunu za posebno politiko ali cilj. Sodišče je preučilo, ali je Komisija spoštovala pogoje za izplačila proračunske podpore partnerskim državam in preverila, ali so bili pred izplačilom izpolnjeni splošni pogoji za upravičenost (kot je zadovoljiv napredek pri finančnem upravljanju v javnem sektorju).

26. Toda pravne določbe se lahko razlagajo na veliko različnih načinov in Komisija je lahko pri odločanju, ali so bili splošni pogoji izpolnjeni, precej fleksibilna. Sodišče pri svoji reviziji pravilnosti ne more preverjati faz po izplačilu pomoči partnerski državi, saj se potem sredstva združijo s proračunskimi viri države prejemnice. Morebitne slabosti v njenem finančnem upravljanju, ki privedejo do nepravilne uporabe sredstev na nacionalni ravni, se pri reviziji Sodišča ne pokažejo kot napake (28).

27. Ko se prispevki Komisije za projekte z več donatorji združijo s prispevki drugih donatorjev in niso namensko rezervirani za posebne ugotovljive postavke odhodkov, Komisija pri hipotetičnem pristopu domneva, da so bila pravila EU za upravičenost upoštevana, če združeni znesek zajema dovolj upravičenih odhodkov za pokritje prispevka EU. Ta pristop, kakršnega uporablja Komisija, je upoštevalo tudi Sodišče pri preizkušanju podatkov (29).

UGOTOVITVE SODIŠČA ODGOVORI KOMISIJE

28. 15 večdonatorskih transakcij, pri katerih se je uporabljal hipotetični pristop, in deset transakcij proračunske podpore, ki jih je preučilo Sodišče, ne vsebuje nobene napake. Če se iz revidiranega vzorca izključijo te transakcije, znaša ocenjena stopnja napake 6,5 % (30).

Letno poročilo o dejavnostih in druge ureditve upravljanja

29. GD DEVCO že od leta 2012 v vsakem letnem poročilu o dejavnostih izreče pridržek o pravilnosti z zaključnim računom povezanih transakcij. Sprejet je bil akcijski načrt za obravnavanje slabosti pri izvajanju kontrolnega sistema GD DEVCO.

30. Lani je Sodišče poročalo o zadovoljivem napredku pri akcijskem načrtu za leto 2015. Deset ukrepov je bilo zaključenih, pet delno izvedenih, eden pa se je še izvajal.

31. GD DEVCO je tudi v svojem akcijskem načrtu za leto 2016 obravnaval področja z visokim tveganjem: sredstva, za katera se uporablja posredno upravljanje v okviru mednarodnih organizacij, in nepovratna sredstva, za katera se uporablja neposredno upravljanje. Do marca 2018 je bilo deset ukrepov zaključenih, dva sta bila deloma izvedena (31), dva pa sta se še izvajala.

32. Akcijskemu načrtu za leto 2017 je bilo dodanih šest novih ciljno usmerjenih ukrepov. S temi ukrepi naj bi na primer zmanjšali napake, ki izhajajo iz ocen programov. Vključene so bile tudi spremembe, ki jih je treba upoštevati pri predlogah pogodb za sporazume o prenosu pooblastil in stebrnih ocenah zaradi upoštevanja sprememb v novi finančni uredbi.

33. Kontrolni sistem GD DEVCO temelji na predhodnih pregledih, ki se izvedejo pred potrditvijo odhodkov, ki jih prijavijo upravičenci. Tudi letos pogostost odkritih napak, vključno z nekaterimi napakami, ki jih vsebujejo končni zahtevki, za katere so bile opravljene predhodne zunanje revizije in preverjanja odhodkov, kaže na slabosti v teh pregledih. 33. Revidirane pristojnosti za preverjanje odhodkov so bile sprejete konec marca 2018 in bodo predvidoma prispevale k izboljšanju izvajanja predhodnih pregledov.

Študija o stopnji preostale napake iz leta 2017

34. Leta 2017 je GD DEVCO opravil svojo šesto študijo o stopnji preostale napake, da bi ocenil stopnjo napake, ki je ostala kljub vsem upravnim pregledom za preprečevanje, odkrivanje in popravljanje napak na celotnem področju njegove pristojnosti (32). Leta 2017 je bilo v študiji že drugič zaporedoma ocenjeno, da je stopnja preostale napake znotraj 2-odstotnega praga pomembnosti, ki ga je določila Komisija (33).

35. GD DEVCO je v svojem letnem poročilu o dejavnostih za leto 2017 odstranil del, ki bi opozarjal na omejitev študije o stopnji preostale napake, kar zadeva obseg preverjanja postopkov javnega naročanja, čeprav omejitev še vedno obstaja. 35. Po mnenju Komisije je izpostavljanje obsega preverjanja postopkov javnega naročanja kot glavne razlike nekoliko pretirano, saj izvajalci študije o stopnji preostale napake preučijo dele postopkov javnih naročil: preverijo osnovno razpisno dokumentacijo (npr. obvestilo o javnem naročilu, poročila o odprtju ponudb, ocenjevalna poročila, odločitev o oddaji naročila itn.), vendar metodologija za študijo o stopnji preostale napake ne predpisuje ponovne izvedbe postopka izbire (na ravni Komisije ali na ravni upravičenca). V nekaterih primerih se lahko izvajalci na podlagi strokovnih izkušenj in analize tveganja odločijo, da se postopek javnega naročanja podrobno analizira.

36. V študiji o stopnji preostale napake iz leta 2017 je bilo število transakcij, pri katerih zaradi popolnega opiranja na prejšnje kontrolno delo (prejšnje kontrolno delo) preizkušanje podatkov ni bilo opravljeno, veliko večje (67 % transakcij) kot v prejšnjih študijah (glej okvir 6 ), čeprav priročnik za stopnjo preostale napake dopušča popolno opiranje na prejšnje kontrolno delo samo v redkih okoliščinah (34). Za večino transakcij iz študije o stopnji preostale napake v vzorcu za pregled (35) je Sodišče ugotovilo, da je bilo popolno opiranje na prejšnje kontrolno delo nepravilno ali brez ustrezne utemeljitve. Poleg tega napake, ugotovljene v okviru predhodnega kontrolnega dela, niso bile ekstrapolirane na nepreizkušeno populacijo, zato študija predvideva, da v nepreizkušeni populaciji ni napak. To vpliva na stopnjo preostale napake. 36. Pri izvajanju študije o stopnji preostale napake za leto 2017se je uporabila strokovna presoja, kadar je bila interpretacija dovoljena ali zahtevana. Na podlagi teh izkušenj bo Komisija razmislila o razvoju metodologije za opiranje na predhodno revizijsko delo v več kot izrednih okoliščinah, kadar veljajo mednarodni standardi.

37. Poleg bistveno pogostejše uporabe popolnega opiranja na prejšnje kontrolno delo so bile pri pregledu ugotovljene tudi napake in nedoslednosti pri izračunavanju in ekstrapolaciji posameznih napak. Te napake so podobne tistim, o katerih je Sodišče poročalo v letnem poročilu o ERS za leto 2014 (36).

38. Komisija ni ustrezno spremljala dela, ki ga je opravil izvajalec študije o stopnji preostale napake, in zato ne bi mogla preprečiti teh težav. 38. Napredek študije se je podrobno spremljal na rednih sestankih. Komisija je izvajalcu študije o stopnji preostale napake zagotovila smernice v okviru omejitev, ki so bile določene zaradi absolutne potrebe po njegovi neodvisnosti in strokovni presoji. Kljub temu Komisija predlaga nadaljnje izboljšanje spremljanja, da bi lahko natančneje spremljala bolj specifične vidike, npr. število primerov popolnega opiranja na predhodno delo.

Okvir 6 – Gibanje števila transakcij, pri katerih se je v celoti opiralo na prejšnje kontrolno delo v obdobju 2012–2017 Vir: Evropsko računsko sodišče

UGOTOVITVE SODIŠČA ODGOVORI KOMISIJE

Pregled letnega poročila o dejavnostih za leto 2017

39. Izjava o zanesljivosti generalnega direktorja GD DEVCO leta 2016 je vključevala dva pridržka, od katerih se je eden nanašal na nepovratna sredstva v okviru neposrednega in posrednega upravljanja, posredno upravljanje z mednarodnimi organizacijami, razvojne agencije in ocene programov. Pridržek v izjavi o zanesljivosti v letnem poročilu o dejavnostih za leto 2017 (37) zajema le nepovratna sredstva v okviru neposrednega upravljanja.

40. Ta pridržek temelji na rezultatih študije o stopnji preostale napake. Če bi se pri študiji o stopnji preostale napake uporabljal enak preudarni pristop kot v prejšnjih letih, bi bili njeni rezultati in s tem tudi izjava o zanesljivosti verjetno drugačni. 40. Pridržek ne temelji le na rezultatu te študije o stopnji preostale napake. Je rezultat analize tveganja na podlagi izjave o zanesljivosti Evropskega računskega sodišča in izvedenih študijah o stopnji preostale napake za zadnja tri leta. Zato ni mogoče sklepati, da bi pristop, ki uporabljen pri izvajanju študije o stopnji preostale napake, verjetno privedel do drugačnega rezultata v smislu pridržkov. Poleg tega je pridržek v letnem poročilu o dejavnostih za leto 2017 dejansko povezan le z nepovratnimi sredstvi v okviru neposrednega upravljanja, medtem ko je v prejšnjih letih kombinacija stopenj napak in ocen tveganja privedla do pridržkov na več področjih porabe. Vendar to ne pomeni, da so bila prizadevanja za nadzor zmanjšana. V opisu pridržka je pojasnjeno, da se bodo ukrepi v zvezi z drugimi področji porabe, tj. tistimi iz prejšnjih let, nadaljevali kljub temu, da se pridržek nanaša le na nepovratna sredstva v okviru neposrednega upravljanja.

41. GD DEVCO je ocenil, da skupni znesek, pri katerem obstaja tveganje ob plačilu, znaša 82,96 milijona EUR (38). Ocenil je, da bodo zaradi njegovih preverjanj v prihodnjih letih popravki v okviru tega zneska znašali 13,08 milijona EUR (16 %) (39).

ZAKLJUČEK IN PRIPOROČILA

Zaključek

42. Splošni revizijski dokazi kažejo, da zaključni račun ERS za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2017, v vseh pomembnih pogledih pošteno predstavlja finančni položaj ERS in rezultate njihovih dejavnosti ter njihove denarne tokove in spremembe čistih sredstev za leto, ki se je takrat končalo, v skladu z določbami finančne uredbe za ERS in računovodskimi pravili, ki jih je sprejel računovodja.

43. Splošni revizijski dokazi glede proračunskega leta, ki se je končalo 31. decembra 2017, kažejo: (a) na prihodke ERS ni vplivala pomembna stopnja napake; (b) na plačilne transakcije ERS je vplivala pomembna stopnja napake (glej odstavke 17 do 28). S preizkušanjem transakcij, vključno z uvoženimi prilagojenimi rezultati v zvezi s stopnjo preostale napake, ki ga je izvedlo Sodišče, je bilo ugotovljeno, da ocenjena stopnja napake znaša 4,5 % (glej Prilogo 1 ).

44. Kar zadeva študijo o stopnji preostale napake, Sodišče ob upoštevanju manj preudarnega pristopa ter narave, pomembnosti in obsega napak, odkritih med pregledom, ugotavlja, da se rezultati letošnje študije ne morejo primerjati z rezultati, dobljenimi v prejšnjih letih. Odkrite slabosti vplivajo na rezultate stopnje preostale napake iz leta 2017 (glej odstavke 36 do 38). 44. Ni mogoče sklepati, da bi drugačen pristop samodejno privedel do drugačnega rezultata v smislu stopnje napake.

45. Trenutno obstaja neskladje med proračunskim postopkom (Evropski parlament ni vključen) in procesom odgovornosti (Evropski parlament je delno vključen v postopek razrešnice) (glej odstavek 3(c)). Morebitna prihodnja vključitev ERS v splošni proračun EU bi lahko zmanjšala tveganja, povezana s tem neskladjem (umetna letna proračunska razrešnica in neobstoj proračunskih pristojnosti Evropskega parlamenta).

Priporočila

46. V Prilogi 3 so prikazani rezultati pregleda izvajanja štirih priporočil, ki jih je Sodišče izreklo v letnem poročilu za leto 2014 (40). GD DEVCO je v celoti izvedel (41) priporočila 1, 2 in 4. Glede na pregled študije o stopnji preostale napake iz leta 2017, ki jo je opravilo Sodišče, priporočilo 3 po mnenju Sodišča ni bilo izvedeno (glej odstavek 37). 46. Komisija meni, da je to priporočilo izvedeno v celoti: v zvezi s točkami, ki jih je izpostavilo Računsko sodišče, so bile izdane nove različice metodologije in priročnika za študijo o stopnji preostale napake.

47. Na podlagi tega pregleda ter ugotovitev in zaključkov za leto 2017 Sodišče priporoča Komisiji, naj od leta 2019 naprej:

— priporočilo 1: natančno spremlja izvajanje študije o stopnji preostale napake, zlasti glede tega, ali so odločitve o popolnem opiranju v celoti skladne z metodologijo in upravičene (glej odstavek 36); Komisija sprejema to priporočilo. Komisija predlaga nadaljnje izboljšanje spremljanja, da bi lahko natančno spremljala bolj specifične vidike, npr. število primerov popolnega opiranja na predhodno delo.

— priporočilo 2: v letnem poročilu o dejavnostih ponovno razkrije omejitve študije o stopnji preostale napake (glej odstavek 35); Komisija sprejema to priporočilo.

— priporočilo 3: sprejme odločne ukrepe za dejansko izvrševanje smernic o sprejemanju odhodkov, da se preprečijo odvečni obračuni (glej okvir 5 ); Komisija sprejema to priporočilo in bo preučila načine za pojasnitev in izvrševanje ustreznih smernic.

— priporočilo 4: sprejme ukrepe za zagotovitev, da se kot odhodki za transakcije v okviru Skrbniškega sklada EU za infrastrukturo za Afriko sprejmejo le dejansko nastali stroški (glej odstavek 22); Komisija sprejema to priporočilo. Komisija bo sprejela ukrepe, da se prepreči sprejetje izdatkov, sporočenih v računovodskih izkazih Skrbniškega sklada EU za infrastrukturo za Afriko, kot odhodkov.

— priporočilo 5: določi ključni kazalnik smotrnosti za spremljanje starih prispevkov v skrbniške sklade EU v obliki predujmov (glej odstavek 10); Komisija ne sprejema tega priporočila. V skladu z računovodskimi pravili so prispevki iz ERS v skrbniške sklade EU prikazani v zaključnih računih ERS. Spremljajo in nadzorujejo se vsako leto. Poleg tega se obdobje črpanja neporavnanih obveznosti skrbniških skladov EU, ki neposredno vpliva na staranje navedenih prispevkov, spremlja v realnem času s ključnim kazalnikom uspešnosti št. 4 (sposobnost črpanja neporavnanih obveznosti). Komisija zato meni, da se staranje prispevkov ERS v skrbniške sklade EU ustrezno spremlja in da uvedba dodatnega ključnega kazalnika uspešnosti ni potrebna.