SL 
 
 
MNENJE EVROPSKE CENTRALNE BANKE 
z dne 22. decembra 2008 
na zahtevo slovenskega Ministrstva za finance  
o predlogu uredbe o merilih in pogojih za dajanje posojil 
po 81.a členu Zakona o javnih financah 
(CON/2008/92) 
 
Uvod in pravna podlaga  
Evropska centralna banka (ECB) je dne 16. decembra 2008 prejela zahtevo slovenskega Ministrstva za 
finance (v nadaljevanju: Ministrstvo) za mnenje o pred logu uredbe o merilih in po gojih za dajanje posojil 
po 81.a členu Zakona o javnih financah (v nadaljevanju: predlog uredbe).  Slovenska vlada je predlog 
uredbe sprejela dne 18. decembra 2008. 
Pristojnost ECB, da poda mnenje, izhaja iz člena 105(4) Pogodbe o ustanov itvi Evropske skupnosti in iz 
šeste alinee člena 2(1) Odlo čbe Sveta 98/415/ES z dne 29. junija 1998 o posvetovanju nacionalnih 
organov z Evropsko centralno banko gl ede osnutkov pravnih predpisov1, saj je predlog uredbe povezan s 
pravili, ki se nanašajo na finančne institucije, kolikor pomembno vplivajo na stabilnost finan čnih 
institucij in trgov. V skladu s prvim stavkom člena 17.5 Poslovnika Evropske centralne banke je to 
mnenje sprejel Svet ECB. 
 
1. Namen predloga uredbe 
1.1 Pravna podlaga za sprejetje pred loga uredbe je Zakon o javnih financah (v nadaljevanju: Zakon)2, v 
katerem so dolo čene štiri kategorije ukrepov za omejitev u činkov svetovne finan čne krize v 
Sloveniji in ohranitev stabilnosti doma čega finan čnega sistema. Enega teh ukrepov predstavljajo 
državna posojila za kreditne institucije in druge finančne družbe. V skladu s prvim odstavkom 
88.a člena Zakona bo merila in pogoje ter višino provizije za izvedbo zgoraj omenjenih ukrepov 
sprejela vlada z uredbami za vsak posamezni ukrep posebej. 
1.2 Do državnega posojila so upravi čene solventne kreditne institucije, ki imajo veljavno dovoljenje 
Banke Slovenije za opravljanje ban čnih storitev in sedež v Sloveniji. Državna posojila se lahko 
odobrijo tistim kreditnim institucijam, ki izpolnjujejo zahteve po minimalnem kapitalu po Zakonu 
                                                 
1  UL L 189, 3.7.1998, str. 42.  
2  Uradni list RS, št. 79/1999, 124/2000, 79/2001, 30 /2002, 56/2002, 110/2002, 127/2006, 14/2007 in 109/2008. 
o bančništvu3, vendar pa, z aradi učinkov svetovne fi nančne krize, niti z državnim  poroštvom  ne 
morejo pridobiti sredstev na finan čnem ali medbančnem trgu, s katerim i bi financirale svoje  
obveznosti in  stroške poslo vanja.  
1.3 Kreditne institucije morajo sredstva, p ridobljena z državnim posojilom , uporabiti za spodbujanje 
gospodarske aktivnosti ter  za zagotovit ev ustrezne kr editne pod pore gospo darstvu in prebi valstvu. 
Za oceno, ali kreditna institucija izpolnjuje pr edpisane pogoje za pridobitev državnega posojila, je 
pooblaščena SID – Sloven ska izvozna in razvojna ba nka (v nadaljevanju: SID banka). V pri meru 
pozitivne ocene SID banka  predlaga Mi nistrst vu, da predlaga vlad i, da s sklepo m odloči o od obritvi  
posojila. Banka Slovenije bo kot pr istojni nadzorni orga n podala oceno o potre bnosti in primernosti  
posojila kreditni instituciji, vlad a pa jo bo seznanila z vsakim  sprejeti m sklepom o odobritvi 
posojila.  
1.4 S sklepom  o odobrit vi posojila se dolo čijo pogoji  posojilne pogodbe in dr uge zaveze, ki jih 
prevzam e prejem nica poso jila, npr. om ejitve gled e prejem kov in drugih bonit et vodilni h oseb v 
družbi, v ključno z opcijami na delnice družbe, ter omejitve v zvezi z izpla čilom dividend i n 
drugim i pravicam i delničarjev. Posojila im ajo lahko ro čnost od en ega do najve č pet let, ne smejo 
pa presegati ročnosti viro v, ki ji h v času dajanja posojila Republika Sl ovenija  pridobiva z izdajo 
dolžniških  vrednostnih papirjev na fina nčnem trgu ali z najemanjem  posojil. L etna obrestna mera 
posojila je seštevek stroška zadolžitev s poroš tvom Republike Slovenije iz naslova izdaje 
dolžniških vr ednostnih pa pirjev ali iz naslova najetega posojila primerljive ro čnosti in marže za 
kreditno t veganje, ki temelji na dolg oročni bonitetni  oceni kreditne institucije s strani mednarodno 
priznanih bonitetnih agencij. 
1.5 Predlog ured be je začasen ukrep in bo veljal le do 31.  decem bra 2010. 
 
2. Splošne pripombe 
2.1 Ministrstvo j e zaprosilo ECB za mnenje o pred logu uredbe dne 16. decem bra 2008 in prosi lo za 
prioritetno o bravnavo zahteve za pos vetovanje, ker n ujnost spreje tja predloga uredbe ni dop uščala 
norm alnega o bdobja p osvetovanja. Pri t em ni navedl o kon kretneg a roka za sprejetje mnenja ECB, 
ECB pa tudi ni bila obveš čena o tem , da se posto pek sprejemanja nahaja že v zaklju čni fazi. 
Predlog ured be je bil nato sprejet dne 18. d ecembra 2008, ne da bi bila ECB o tem  poprej 
obveščena. ECB ponov no poudarja svoj e stališče, ki je bilo slovens kim organo m že sporo čeno4, da 
tudi p osebej nujni prim eri ne od pravljajo dolžn osti n acionalnih or ganov po členu 105(4)  Pogodbe , 
da se posvet ujejo z ECB o osnutki h nacionalnih  pravnih pred pisov, ki spadajo na podr očja v 
pristojnosti E CB. V konkretnem  primeru je ECB b ila zaprošena za mnenje, toda rok za predložitev  
mnenja ECB ni bil dolo čen in tudi ni bilo obvestila, da se bo predpis sprejel  dva dni po dani zahtevi  
                                                 
3  Uradni list RS, št. 131 /2006, 124 /2000, 79 /2001,  30/2002, 56 /2002, 110/2002 , 127 /2006, 14 /2007 in 109/2008. 
4  Glej odstavek 2 .4 mnenja ECB C ON/2008/76 z dne 25. novembr a 2008 na zah tevo slovenskega Ministrstva za f inance o  
predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o  javn ih financah, dostop nega n a sple tni strani ECB  na n aslovu  
www. ecb.europa. eu. 
2 
za mnenje. E CB je bila pri lagodljiv a in je v letošnjem letu finan čnih pretresov uspela podati svoja 
mnenja na p rejete zahtev e v izredno kratkih rokih , toda pozdravila bi, če bi bila zaproše na za 
mnenje o ko nkretnem  slovenskem  predlogu uredbe  v zgodnejši  fazi, da bi se tako organu, ki  
sprejm e pred pis, zagotovi lo dov olj časa za upoštevanje pripomb ECB. Iz člena 3(4) Odlo čbe 
98/41 5/ES izhaja, da so države članice dolžne za časno ustaviti postopek sprejemanja osnutka  
pravnega predpisa, ko  je zahte va za posvetovanje z ECB vložena, in sicer dokler ne prejmejo 
mnenja ECB, ali dokler ne poteče rok, ki je dolo čen za predl ožitev mnenja ECB,  v sk ladu z 
Odločbo 98 /415/ES5. 
2.2 Predlog ured be je bil sprejet na podlagi Za kona, o katerem je ECB izdala mnenje CON/2008/76. 
ECB je sed aj zaprošena za mnenje o predpisu, ki iz vaja Zakon. Posledično vsa stali šča, ki jih je 
izrazila v mnenju CON/2008/76 , veljajo  tudi za predl og uredbe. 
 
3. Posame zne pripombe 
3.1 Stroški državnih posojil, ki  jih pl ačajo k reditne institucije prejemn ice 
 V skladu z 9. členom predloga uredbe  vlada s sklepom  o odobritvi posojila dolo či višino letne 
obrestne mere posojila. Predlagala jo bosta SID ban ka in Ministrstvo, izra čunala pa se bo tako, da  
se strošku za dolžitev s poroštvom  Republike Sloven ije iz naslova izdaje dolžniških vredn ostnih 
papirjev ali i z naslova naj etega posojila pri merljive ro čnosti prišteje marža za kreditno tveganje. 
Marža temelji na dolgoro čni bonitetni  oceni kredit ne instituc ije s strani mednarodno priznanih 
bonitetni h agencij. SID banka zara čuna tudi  enkratni strošek ob delave vloge za pri dobite v 
državnega posojila v višini  25 bazičnih točk. ECB v m nenju CON/2008/ 766 poudarja, da je klju čno 
zagotoviti us klajenost pri določanju ce ne za državne ukrepe po Zakonu zno traj euroobm očja in v 
EU, saj so en aki konk urenčni pogoj i bistvenega pomena. Te cene bi morale temeljiti na tveganju in 
biti tržno usmerjene ter d oločene na podlagi stroškov za odgova rjajoči instrument na trgu. V tem 
smislu ECB ceni dodatne i nform acije, dolo čene v pril ogi k predlog u uredbe.7
3.2 Sodelovanje c entralne bank e pri ukrepih podpore 
Po razu mevanju ECB bo Banka Slovenije po pr edlogu uredbe o dgov orna za opravljanje razli čnih 
nalog v  zvezi z izvajanjem ukrepo v. Banka Sloveni je bo zlasti o dgovorna za oc eno o potrebn osti i n 
primernosti posojila kredit ni institu ciji, iz katere bo razvidno, ali  je zadevna kreditna insti tucija 
upravičena do pridobitve posojila kot  ukrepa po Z akonu i n predlogu uredbe  ter ali je posojilo 
                                                 
5  Glej poglav je IV, oddelek I v  Priročniku za posvetovanje nacionalnih orga nov z Evropsko centr alno banko  glede  
osnutkov pravnih predpisov, dos topnem na spletni stran i ECB  na naslovu www. ecb.europa.eu .  
6  Glej odstavek  3.4 mnenja CON/2008/76. 
7  V zvezi z metodologijo z a prim erjanje določanja cen glej tudi » Sporočilo Kom isije – Rekapit alizacija finančnih institucij 
v trenutn i finančni krizi: omejitev pomo či na n ajmanj, kar je potrebno,  in v arovala pro ti neupravičenemu izkr ivljanju  
konkurence«  (Communication from the Commission – The recapitalisa tion o f financial institutions in the current 
financia l crisis: limitat ion of aid  to the minimu m necessary  and safeguards against undue dist ortions of competit ions 
(C(2008 ) 8259 final) ) z dne 5. decembra 2008 .  
3 
najprimernejši ukrep za do sego na mena, ki ga pr edvideva Zakon8. Poleg tega b o Banka Slov enije  
dala m nenje o ročnosti posojila, ki naj s e odobri9. 
V skladu s prejšnji mi mnenji ECB opozarja slovensk e organe, da morajo biti naloge, ki jih opravlja  
Banka Slovenije, v skladu  s pre povedj o denarnega financiranja po členu 10 1 Pogod be in Uredbo 
Sveta (ES) št. 3603/ 93 z dne 13. decem bra 1993 o opredelitvi pojm ov za u porabo prepovedi iz  
členov 10 4 in 104b(1)  Pogod be10. Za spoštovanje prepovedi dena rnega financiranja v zvezi z 
dejavnostm i Banke Slovenije po predlogu uredbe b o med drugim potrebno primerno pla čilo teh 
dejavnosti. Pr ičakuje se tudi, da bodo naloge, ki ji h opravlja Banka Slovenije za potrebe dr žavnih  
ukrepov podpore, popolnoma skladne  z institucionalno in finan čno neodvisnostj o Banke Slov enije, 
ki je varoval o za primerno opravljanje  nalog Banke  Slovenije po  Pogo dbi in  Statutu Evro pskega 
sistema centralnih bank i n Evropske centralne banke.  
ECB nadalje razu me, da se bodo  vsi stroški posoji l, ki jih odobri slovenska  država, fina ncirali 
izključno iz državnih sredstev, prido bljenih z do datnim  zadolževanjem  države v skladu z 
81.a členom  Zakona. Po r azumevanju ECB to dod atno zadolževanje države ne bo vključevalo 
predfinanciranja ali refina nciranja državnega prora čuna s strani Banke Slovenije, npr. tak o, da bi  
Banka Slovenije zagotavljala  slovenski državi prekora čitev po zitivnega stanja na ra čunu ali 
neposredno p ridobivala njene dolžniš ke vrednostne p apirje. V tem sm islu ECB opozarja slovenske 
organe, da je centralnim  bankam  po členu 10 1(1) Pogod be prepove dano od obravanje kredito v 
javnem u sektorju i n/ali ins titucijam  ali organom  Skupnosti ter kupovanje dolž niških i nstrumentov, 
tj. dolžniški h instrum entov, izdanih na prim arnem  trgu, nep osredno od  teh su bjektov. Obe nem se 
preko nakupov dolžniški h instrum entov na  sekundarnem  trg u ne sm e zaobiti ciljev iz  
člena 101(1)11.  
3.3 Izmenjava zaupnih  inform acij 
 Po predlogu uredbe je Banka  Slove nije dolžna predložiti SI D banki oceno o potrebnosti in 
primernosti posojila kredit ni institu ciji. Banka Slovenije ima kot pris tojni nadzorni organ dostop do  
zaupnih info rmacij o posam eznih kreditnih instit ucijah. Z vklju čitvijo teh i nform acij v oceno 
Banke Slovenije lahko pride do nji hovega  razkritja SID banki. Glede na ob čutljivo na ravo 
inform acij, pridobljeni h pri opravljanju nadzora,  ECB opozarja slovenske  organe na  pomembnost 
varovanja nji hove zaupnos ti in na t o, da mora za kakršno k oli izmenjavo teh inform acij obstajati 
veljavna pravna podlaga.  
 
                                                 
8 Glej 6. člen pred loga ur edbe. 
9  Glej 8. člen pred loga ur edbe. 
10  UL L 332 , 31.12.1993, str. 1. 
11  Glej sedmo uvo dno izjavo  Ured be Sveta ( ES) št. 3603/93. 
4 
To m nenje bo objavljeno na spletni strani ECB.  
 
 
V Frankfurtu na Majni, 22.  decem bra 20 08 
 
[podpis]  
 
Predsednik E CB 
Jean-Claude TRICHET 
5