RAČUNOVODSKI IZKAZI ZA LETO, KI SE JE KONČALO 31. DECEMBRA 2009

VSEBINA

LETNI RAČUNOVODSKI IZKAZI

Poročilo neodvisnega revizorja

Bilanca stanja na dan 31. decembra 2009

Izkaz poslovnega izida za leto, ki se je končalo 31. decembra 2009

Izkaz denarnih tokov za leto, ki se je končalo 31. decembra 2009

Izkaz gibanja kapitala za leto, ki se je končalo 31. decembra 2009

Računovodske metode in pojasnila k računovodskim izkazom

Informacije o proračunu za proračunsko leto 2009

Neodvisno poročilo o zagotovilu

Menimo, da so zbrani revizijski dokazi zadostni in ustrezni za utemeljitev našega revizijskega mnenja.

Revizija zajema izvajanje postopkov za zbiranje revizijskih dokazov o zneskih in razkritjih, navedenih v računovodskih izkazih. Izbira postopkov in ocena tveganja za pomembne napačne navedbe v računovodskih izkazih, ne glede na to, ali so posledica goljufij ali napak, sta odvisni od revizorjeve presoje. Revizor pri svojih ocenah tveganja upošteva izvajanje notranje kontrole v subjektu, povezane s pripravo in pošteno predstavitvijo računovodskih izkazov, da glede na razmere opredeli ustrezne revizijske postopke, vendar ne z namenom, da bi izrazil mnenje o uspešnosti te notranje kontrole.

Vodstvo Evropskega računskega sodišča je odgovorno za pripravo in pošteno predstavitev teh računovodskih izkazov v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002, Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje navedene uredbe Sveta ter računovodskimi pravili Evropskega računskega sodišča. Ta odgovornost zajema: zasnovo, uvedbo in vzdrževanje notranje kontrole, povezane s pripravo in pošteno predstavitvijo računovodskih izkazov, ki ne vsebujejo pomembnih napačnih navedb, ne glede na to, ali so te posledica goljufij ali napak, izbiro in uporabo ustreznih računovodskih načel in metod ter računovodske ocene, ki so razumne glede na okoliščine.

Revidirali smo priložene računovodske izkaze Evropskega računskega sodišča, ki se začnejo na 4. in končajo na 14. strani in ki vsebujejo bilanco stanja z dne 31. decembra 2009, izkaz poslovnega izida, izkaz gibanja kapitala in izkaz denarnih tokov za leto, ki se je takrat izteklo, ter povzetek pomembnih računovodskih metod in druga pojasnila.

Priložena pojasnila na straneh od 8 do 15 so sestavni del teh računovodskih izkazov.

Priložena pojasnila na straneh od 8 do 15 so sestavni del teh računovodskih izkazov.

Priložena pojasnila na straneh od 8 do 15 so sestavni del teh računovodskih izkazov.

Priložena pojasnila na straneh od 8 do 15 so sestavni del teh računovodskih izkazov.

Priložena pojasnila na straneh od 8 do 15 so sestavni del teh računovodskih izkazov.

Računovodske metode in pojasnila k računovodskim izkazom

1. Splošno

Evropsko računsko sodišče (v nadaljnjem besedilu: Sodišče), ki ima sedež v Luxembourgu, je bilo ustanovljeno z Bruseljsko pogodbo z dne 22. julija 1975 in je začelo delovati kot zunanji revizijski organ Skupnosti oktobra 1977.

Poslanstvo Evropskega računskega sodišča

Sodišče je institucija EU, ki je bila ustanovljena s Pogodbo, da bi izvajala revidiranje financ EU. Kot zunanji revizor EU prispeva k izboljševanju finančnega poslovodenja EU in deluje kot neodvisni varuh finančnih interesov državljanov Evropske unije.

Sodišče izvaja revizijske storitve, s katerimi ocenjuje zbiranje in porabo finančnih sredstev EU. Preverja, ali so finančne transakcije pravilno evidentirane in razkrite, zakonito in pravilno izvršene ter upravljane tako, da so zagotovljene gospodarnost, učinkovitost in uspešnost. Sodišče sporoča rezultate svojih revizij v jasnih, relevantnih in objektivnih poročilih. Podaja tudi mnenja o vprašanjih finančnega poslovodenja.

Sodišče spodbuja finančno odgovornost in preglednost ter Evropskemu parlamentu in Svetu pomaga pri nadziranju izvrševanja proračuna EU, zlasti pri postopku podelitve razrešnice. Sodišče je odločeno biti učinkovita organizacija, v koraku z najnovejšimi dogodki na področju revizije javnih financ in javne uprave.

Proračunsko leto Sodišča traja od 1. januarja do 31. decembra.

2. Pomembne računovodske metode in predstavitev računovodskih izkazov

2.1 Podlaga za predstavitev

Računovodski izkazi Sodišča so pripravljeni v skladu z določbami Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, in v skladu z Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje navedene finančne uredbe Sveta.

Računovodski izkazi so pripravljeni v skladu z računovodskimi pravili Evropske unije (računovodska pravila EK), pripravljenimi na podlagi mednarodnih računovodskih standardov za javni sektor (IPSAS). Ta računovodska pravila sprejme računovodja Komisije po posvetovanju z drugimi institucijami.

2.2 Vrednotenje stanj in transakcij v tujih valutah

Transakcije v tujih valutah se preračunavajo v EUR po menjalnem tečaju, veljavnem na dan transakcije.

Pozitivne in negativne tečajne razlike zaradi obračuna transakcij v tujih valutah in preračunavanja denarnih sredstev in obveznosti, izraženih v tujih valutah, po deviznih tečajih ob koncu leta, se pripoznajo v izkazu poslovnega izida.

Stanja denarnih sredstev in obveznosti ob koncu leta v tujih valutah se preračunajo v eure po deviznih tečajih, veljavnih 31. decembra.

2.3 Neopredmetena in opredmetena osnovna sredstva

Neopredmetena in opredmetena osnovna sredstva so navedena po nabavni ceni, zmanjšani za znesek amortizacije in zmanjšanje vrednosti. Postavke majhne vrednosti, ki znašajo manj kot 420 EUR, so obračunane kot stroški v letu pridobitve. Sredstva, dobavljena v računovodskem letu, ki ob koncu leta še niso plačana, so navedena kot „v izgradnji“. Sredstva v izgradnji namreč vključujejo tudi večje gradbene projekte, ki ob koncu leta še niso zaključeni.

Amortizacija se izračuna po metodi enakomernega časovnega amortiziranja od meseca pridobitve na podlagi ocenjene dobe uporabe posameznega sredstva, kot sledi:

Neopredmetena sredstva (licence za programsko opremo) 4 leta Zgradbe 25 let ali pričakovana doba uporabe Naprave, stroji in orodja 4, 8 let Pohištvo in vozni park 4, 8, 10 let Računalniška strojna oprema 4 leta Inventar v zakupljenih zgradbah trajanje zakupa Druge naprave in inventar 4, 6, 8 let

2.4 Prejemki zaposlenih

Prejemki zaposlenih predstavljajo prihodnje pokojninske pravice članov Sodišča. V skladu s členom 19 Uredbe Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 2290/77 z dne 18. oktobra 1977 o določanju prejemkov članov Računskega Sodišča (UL L 268, 20.10.1977, str. 1) se prejemki, predvideni v tem pokojninskem sistemu, vnesejo v proračun Unije, države članice pa skupno jamčijo za njihovo izplačilo.

Obveznost za ta prihodnja izplačila pokojnin se obračuna in razkrije v skladu z računovodskim pravilom EK št. 12 „Prejemki zaposlenih“. Metodologija za izračun obveznosti upošteva značilnosti pokojninskega sistema, opredeljene v računovodskem pravilu IPSAS 25.

IPSAS 25 določa, da je treba stroške za pozaposlitvene prejemke oceniti v sedanjosti (tj. ko član pridobiva svoje pokojninske pravice). Aktuarska obveznost se določa sprotno z upoštevanjem pokojnin, obljubljenih med delovno dobo, in predvidljivih povečanj plač. Metoda aktuarskega vrednotenja, ki se uporablja za izračun obveznosti, je „metoda predvidene pomembnosti enot“.

Obveznost se zmanjša za ocenjeni znesek davkov, ki bodo obračunani za prihodnja izplačila pokojnin, saj se ti davki vračajo v proračun EU kot prihodek.

Obveznost za pokojnine se vsako leto ponovno izračuna na datum poročanja. V izkazu poslovnega izida izdatke za pokojnine za posamezno leto sestavljajo med letom izplačane pokojnine in popravek obveznosti za pokojnine ob koncu leta, in sicer oba zneska brez davka. Aktuarski dobički in izgube se pripoznajo v izkazu poslovnega izida.

V zvezi z morebitnimi „sredstvi programa“ Evropska unija trenutno nima nobenih sredstev, namenjenih za financiranje obveznosti za pokojnine.

2.5 Rezervacije za tveganja in stroške

Rezervacije za tveganja in stroške so namenjene kritju izgub ali dolgov, katerih narava je jasno določena in za katere je na dan bilance stanja bodisi verjetno bodisi zanesljivo, da bodo nastali, ni pa gotov njihov znesek ali dan, ko bodo nastali.

2.6 Pripoznavanje odhodkov

V računovodskih izkazih so transakcije in dogodki pripoznani za obdobje, na katero se nanašajo. Ob koncu obračunskega obdobja se nastali odhodki pripoznajo na podlagi količine dobavljenega blaga ali opravljenih storitev.

Po drugi strani pa se nekatera plačila, izvršena v tekočem letu, nanašajo na naslednja obdobja in so opredeljena kot odloženi stroški, ki se vključijo v naslednje obdobje/obdobja.

Izračun nastalih in odloženih stroškov ob koncu leta se imenuje časovno razmejevanje, za katero so bili uvedeni podrobna metodologija in praktične smernice.

3. Pojasnila k bilanci stanja

3.1 Neopredmetena osnovna sredstva

Leta 2009 so bila gibanja neopredmetenih osnovnih sredstev naslednja:

(EUR) Bruto knjigovodska vrednost 1. januarja 2009 Dodatki Odsvojitve Bruto knjigovodska vrednost 31. decembra 2009 Akumulirana amortizacija 31. decembra 2009 Neto knjigovodska vrednost 31. decembra 2009 Računalniška programska oprema 629 882 168 220 — 798 102 – 396 886 401 216 Skupaj 629 882 168 220 - 798 102 – 396 886 401 216

3.2 Opredmetena osnovna sredstva

Leta 2009 so bila gibanja opredmetenih osnovnih sredstev naslednja:

(EUR) Bruto knjigovodska vrednost 1. januarja 2009 Dodatki Odsvojitve in prerazporeditve Bruto knjigovodska vrednost 31. decembra 2009 Akumulirana amortizacija 31. decembra 2009 Neto knjigovodska vrednost 31. decembra 2009 Zemljišča 776 630 — — 776 630 — 776 630 Zgradbe 52 074 987 7 515 1 392 129 53 474 631 –26 319 838 27 154 793 Naprave in oprema 131 603 68 128 –3 402 196 329 – 116 064 80 265 Računalniška strojna oprema 4 187 142 507 846 — 4 694 988 –3 603 516 1 091 472 Pohištvo in vozni park 2 042 600 198 610 – 158 011 2 083 199 –1 306 282 776 917 Druge naprave in inventar 1 899 367 82 907 –1 758 1 980 516 –1 808 983 171 533 Sredstva v izgradnji 4 077 754 3 817 107 –1 392 129 6 502 732 — 6 502 732 Skupaj 65 190 083 4 682 113 – 163 171 69 709 025 –33 154 683 36 554 342

„Sredstva v izgradnji“ so delno ali v celoti dobavljena sredstva, ki ob koncu leta še niso fakturirana, kar vključuje večje gradbene projekte, ki ob koncu leta še niso zaključeni. Ko so dela prevzeta in je prejet račun, se ta sredstva razvrstijo pod pravilno postavko.

31. decembra 2009 so sredstva v izgradnji znašala 6 502 732 EUR ter zajemajo študije za objekt K3 (2 077 656 EUR) in dela na objektu K1 za uskladitev s predpisi v zvezi z zdravjem in varstvom pri delu (4 425 076 EUR).

To leto je bil pod postavko „Zgradbe“ prerazporejen znesek v višini 1 392 129 EUR za prenovo in posodobitev konferenčne dvorane v objektu K1.

3.3 Kratkoročne terjatve

(EUR) 31. December 2009 31. December 2008 Kratkoročne terjatve, ki so zlasti posledica prenosa nacionalnih pokojninskih pravic zaposlenih 398 142 504 166 Razne terjatve, povezane predvsem s predujmi za plače in službena potovanja 367 360 335 446 Odloženi stroški za najem zgradb in pogodbe za IT 197 446 614 114 Terjatve pri subjektih EU (Urad za publikacije) 2 260 2 055 Skupaj 965 208 1 455 781

3.4 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

(EUR) 31. december 2009 31. december 2008 Gotovina v blagajni 1 000 1 000 Bančni tekoči račun 1 526 466 1 487 625 Skupaj 1 527 466 1 488 625

3.5 Prejemki zaposlenih

Obveznosti za prihodnja izplačila pokojnin ne vključujejo davkov, ki bodo povrnjeni pri prihodnjih izplačilih pokojnin (glej tudi 2.4).

(EUR) 31. december 2009 31. december 2008 Bruto znesek 68 741 798 63 730 921 Davčna stopnja (%) 17,57 17,57 Davki 12 077 934 11 197 523 Znesek brez davkov 56 663 864 52 533 398 Sprememba neto pokojninskih obveznosti 4 130 466 10 665 938

Pokojninski načrt za člane je načrt z vnaprej določenimi pozaposlitvenimi prejemki. Določeni pozaposlitveni prejemki v tem primeru so:

— prehodno nadomestilo (ki se izplačuje tri leta po koncu mandata),

— starostna pokojnina,

— invalidska pokojnina in invalidnina,

— družinska pokojnina (ki se plačuje po članovi smrti, ne glede na to, ali umre pred upokojitvijo ali po njej).

Kategorije upravičencev, za katere je treba izračunati obveznost, so:

— aktivni člani,

— neaktivni člani, ki prejemajo prehodno nadomestilo,

— neaktivni člani po prehodnem obdobju (odložena pokojnina),

— upokojeni člani,

— trajni invalidi,

— začasni invalidi,

— preživeli zakonci,

— sirote.

Obveznost izračunava Eurostat, ki mu v zvezi z uporabo metodologije in opredelitvijo ustreznih aktuarskih predpostavk pomaga ustrezno kvalificiran neodvisen strokovnjak.

Za oceno obveznosti za pokojnine je treba upoštevati ekonomske in demografske spremenljivke. Vrednosti, pripisane tem spremenljivkam, lahko temeljijo na zbranih podatkih ali oceni ali so celo poljubno določene.

Najpomembnejše aktuarske predpostavke so vključevale oceno nominalne diskontne stopnje v višini 4,1 % decembra 2009, pričakovano dolgoročno inflacijo v višini 2,3 % decembra 2009 in splošno rast plač v višini 0 % decembra 2009. Vrednosti, pripisane spremenljivkam decembra 2008, so znašale 3,7 %, 1,5 % oz. 0,3 %.

Spremembe bruto obveznosti za pokojnine v letu 2009 ni mogoče pripisati spremenjeni metodologiji niti nobenemu drugemu nenavadnemu dejavniku, ampak je mogoče razvoj pojasniti z naslednjim:

(EUR) Bruto pokojninske obveznosti 31.12.2008 63 730 921 Sprememba obveznosti zaradi novih zaposlenih 0 Sprememba obveznosti, povezanih z značilnostmi „stalne“ populacije 3 958 178 Strošek iz delovnega razmerja za „stalno“ populacijo 5 614 685 Strošek obresti za „stalno“ populacijo 2 510 704 Med letom izplačane pokojnine –2 977 454 Aktuarski dobički in izgube na podlagi izkušenj –1 189 757 Aktuarski dobički in izgube zaradi sprememb predpostavk 1 052 699 Obrestna mera 3 295 980 Tablica umrljivosti 0 Splošna rast plač –2 243 281 Druge spremembe aktuarskih predpostavk 0 Aktuarski dobički in izgube zaradi sprememb metodologije in drugih sprememb 0 Bruto pokojninske obveznosti 31.12.2009 68 741 798

„Strošek iz delovnega razmerja“ odraža dejansko vrednost dodatnih pokojninskih pravic, ki jih pridobijo aktivni člani in so povezane z opravljanjem funkcije med letom.

„Strošek obresti“ je posledica višje starosti neupokojenih članov. Člani so starejši, zato se je obdobje med novim datumom prevrednotenja in datumom, ko bodo prejeli svoje prihodnje prejemke, skrajšalo za eno leto.

„Med letom izplačane pokojnine“ se nanašajo na izplačila med letom in so podrobno pojasnjene v točki 4.9.

„Aktuarski dobički in izgube“ so posledica razlik med pričakovanimi vrednostmi v predpostavkah za naslednje leto in dejanskim stanjem v tem letu.

3.6 Druge dolgoročne obveznosti

V skladu s pogodbo ob izteku najema objekta K9 zapade v plačilo znesek v višini 175 000 EUR.

3.7 Rezervacija za tveganja in stroške

Komisija je na Sodišče Evropske unije vložila pritožbo zaradi prilagoditve osebnih prejemkov uslužbencev EU v skladu s sklepom Sveta decembra 2009 (1,85 %), ki je bila nižja, kot je predlagala Komisija (3,7 %).

Znesek v višini 650 000 EUR, ki ne vključuje davkov, je ocena prerekanega zneska in ustreza zvišanju za 1,85 % od 1. julija 2009 do 31. decembra 2009.

3.8 Kratkoročni dolgovi

(EUR) 31. december 2009 31. december 2008 Tekoče obveznosti 548 543 540 605 Razne obveznosti v zvezi s plačami in zaposlenimi 425 994 427 175 Vnaprej vračunani stroški - institucije, ki niso institucije EU 4 161 463 5 918 135 Vnaprej vračunani stroški - institucije EU 874 060 753 963 Obveznosti do konsolidiranih subjektov EU, predvsem Evropskega sveta in Parlamenta 18 648 107 124 Skupaj 6 028 708 7 747 002

„Vnaprej vračunani stroški – institucije, ki niso institucije EU“ vključujejo vrednost neizkoriščenega dopusta ob koncu leta, ki se je znižala z 1 936 117 EUR za leto 2008 na 1 799 770 EUR za leto 2009.

4. Pojasnila k izkazu poslovnega izida

4.1 „Sredstva, prenesena s Komisije na druge institucije“: znesek ustreza zahtevkom za sredstva, ki jih Sodišče vsak mesec predloži Komisiji, da si tako zagotovi sredstva na svojem bančnem računu.

4.2 „Prihodki iz upravnega poslovanja“: to postavko večinoma sestavljajo zneski, odšteti od plač članov in zaposlenih za davke in socialne prispevke.

4.3 „Drugi prihodki iz poslovanja“ izhajajo med drugim iz prodaje publikacij Urada za publikacije.

4.4 „Odhodki za zaposlene“ vključujejo plače članov, uradnikov, pogodbenih sodelavcev in začasnih uslužbencev. Prehodna nadomestila za nekdanje člane ter davki na pokojnine in prehodna nadomestila za člane so zdaj del postavke „Gibanje pokojnin“ (glej 4.9).

4.5 „Stroške v zvezi z osnovnimi sredstvi“ sestavlja amortizacija opredmetenih in neopredmetenih sredstev.

4.6 Najpomembnejše postavke „drugih upravnih odhodkov“:

— najem zgradb in s tem povezani stroški,

— IT in telekomunikacije,

— stroški za službena potovanja,

— storitve čiščenja in varovanja.

4.7 „Finančni prihodki“ vsebujejo bančne obresti, zaslužene na tekočem računu Sodišča.

4.8 „Finančni izdatki“ so bančni stroški za vodenje tekočega računa Sodišča.

4.9 Postavka „Gibanje pokojnin“ vključuje vse odhodke v zvezi s pokojninami članov Sodišča, kar zajema pokojnine in prehodna nadomestila, izplačana med letom, ter prilagoditev obveznosti na koncu leta za vsa prihodnja plačila pokojnin.

Ker obveznosti za pokojnine zdaj vključujejo odhodke za prehodna nadomestila, bi morala biti med letom izplačana prehodna nadomestila prav tako del postavke „Gibanje pokojnin“. Razkritje v računovodskih izkazih za leto 2008 je bilo drugačno, ker so bili prehodni prejemki (1 095 429 EUR) in davki, odbiti od izplačil (– 382 779 EUR), prikazani kot „Odhodki za zaposlene“.

V skladu z računovodskim pravilom EK št. 14 in prikazom v spodnji tabeli je treba ta dva zneska prerazvrstiti, da se popravijo zneski za leto 2008 in zagotovijo ustrezni primerljivi podatki za leti 2008 in 2009. Ta prerazvrstitev ne vpliva na končni poslovni izid leta niti na bilanco stanja.

(EUR) Leto 2009 Prenovljeni prikaz za leto 2008 Računovodski izkazi za leto 2008 Spremembe neto pokojninske obveznosti za člane 4 130 466 10 665 938 10 665 938 Plačane starostne pokojnine 2 020 586 1 750 629 1 750 629 Plačane družinske pokojnine 356 249 346 908 346 908 Plačana prehodna nadomestila 542 642 1 095 429 — Plačane invalidske pokojnine 57 977 — — Vmesni seštevek pokojnin, plačanih med letom 2 977 454 3 192 966 2 097 537 Davki, odšteti od plačil – 386 534 – 382 779 - Skupno gibanje pokojnin 6 721 386 13 476 125 12 763 475

5. Zunajbilančne postavke

5.1 Pogojna sredstva

Dobavitelji so v skladu s pogodbenimi obveznostmi zagotovili naslednje bančne garancije:

(EUR) 31. december 2009 Potovalna agencija 100 000 Prenova objekta K1 545 951 Vodenje projekta izgradnje objekta K3 578 000 Zakup voznega parka 75 000 Zavarovalnica 1 361 Telekomunikacije 20 000 Skupaj 1 320 312

5.2 Prevzete obveznosti, ki bodo financirane v prihodnosti

(EUR) 31. december 2009 Poslovni najem zgradb 11 683 829 Poslovni najem sredstev IT, vozil in druge opreme 1 001 910 Vmesni seštevek 12 685 739 Obveznosti na podlagi odobritev, ki še niso bile porabljene – RAL („Restant à liquider“) - po odštevku vnaprej vračunanih stroškov za leto 2010 56 918 665 Skupaj 69 604 404

RAL je element proračunskega računovodstva, ki predstavlja vrednost neporavnanih obveznosti. To je razlika med prevzetimi obveznostmi in plačili, ki je posledica časovnega zamika med prevzemom obveznosti in izvedbo ustreznega plačila.

Povišanje RAL v primerjavi s predhodnim letom je povzročila gradnja novega objekta K3.

5.3 Gradbeni projekti Sodišča

Sodišče se je leta 1988 vselilo v svojo glavno stavbo (objekt „K1“) in jo leta 1990 odkupilo skupaj z zemljiščem, na katerem stoji. Leta 1999 je Sodišče podpisalo okvirni sporazum z državo Luksemburg, s katerim je za 49 let (z možnostjo enega podaljšanja) dobilo pravico do uporabe drugega zemljišča za gradnjo prizidka (objekt „K2“) v zameno za plačilo 1 EUR. Za drugi prizidek, objekt K3, pa je bilo treba zaradi drugačnega dogovora za izvedbo projekta skleniti nov okvirni sporazum med državo Luksemburg in Sodiščem, ki je bil podpisan 22. februarja 2008.

Zemljišči za oba prizidka (K2 in K3) je država prodala Sodišču za simboličen 1 EUR. Če bi Sodišče želelo kdaj prepustiti en ali drug prizidek tretji strani, ki ni organ ali institucija Skupnosti, bo zemljišči vrnilo državi za simbolični 1 EUR, poleg tega pa ima država pravico, da odkupi zgradbo po ceni, ki jo določi neodvisni strokovnjak. Če se država odloči, da te pravice ne izkoristi, bo kupcem stavbe zagotovila pravico do uporabe zemljišča.

V Luksemburgu se uporabno dovoljenje za poslovne zgradbe izda za 15 let. Po tem roku jih je treba prenoviti zaradi uskladitve z veljavnimi zdravstvenimi, varnostnimi in okoljskimi standardi. Potrebna prenovitvena dela zaradi zdravja in varnosti pri delu na objektu K1 so bila izvedena v zadnjih 2 letih. Čeprav se lahko šteje, da so bila dela v glavnem zaključena, pa bodo uradno dokončno prevzeta leta 2010. Objekt K2 se je začel uporabljati novembra 2003, zato je uporabno dovoljenje („autorisation d'exploitation“) veljavno do leta 2018.

Gradbena dela na objektu K3 so se začela marca 2010. Prva tranša financiranja v višini 55 milijonov EUR je vključena v proračun za leto 2009. Del je bil porabljen leta 2009, razlika pa je vključena pod „Restant à liquider“ (glej točko 5.2). Ta razlika zajema pogodbe z gradbenimi podjetji, ki bodo podpisane leta 2010. Na podlagi razpisa za oddajo javnega naročila po odprtem postopku je Sodišče 15. junija 2009 podpisalo pogodbo za izvajanje storitev s konzorcijem, ki bo vodja projekta izgradnje objekta K3. Vodja projekta je med drugim odgovoren, da v imenu Sodišča zbere ponudbe in podpiše pogodbe z gradbenimi podjetji, nadzira izvedbo del in pred plačilom preveri račune. Potem ko pristojne službe Sodišča potrdijo račune in odobrijo njihovo plačilo, je vodja projekta odgovoren za plačilo gradbenim podjetjem. V skladu s prej omenjenim vodja projekta prevzame finančne obveznosti do gradbenih podjetij. Kot protiutež pogodba med Sodiščem in vodjo projekta Sodišče zavezuje, da ima v okviru razpoložljivih sredstev v proračunu dovolj sredstev za kritje obveznosti, ki jih ima vodja projekta do gradbenih podjetij. Da bi to zagotovilo, je Sodišče podpisalo fiduciarno pogodbo z lokalno banko in tako ima na voljo sredstva, ki mu jih je zagotovil proračunski organ. Fiduciarna pogodba obenem varuje finančne interese Unije.

5.4 Možna obveznost pri sporih

Je ni.