POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU Letno poročilo Solidarnostnega sklada Evropske unije za leto 2013 /* COM/2015/0118 final */





KAZALO 1............ Uvod. 3 2............ Nerešene vloge iz leta 2012. 4 3............ Nove vloge, prejete leta 2013. 5 4............ Financiranje. 8 5............ Spremljanje. 9 6............ Zaključitve. 10 7............ Predlog spremembe Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije in zaključki 11 1. Uvod Uredba Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Uredba) določa, da se Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o dejavnosti Sklada v preteklem letu. V tem poročilu so predstavljene dejavnosti Solidarnostnega sklada Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Solidarnostni sklad) v letu 2013, ki zajemajo obravnavo nerešenih in novih vlog ter oceno poročil o izvajanju, da se lahko pripravijo za zaključitev. Poročilo obravnava tudi predlog spremembe Uredbe, ki je bil predstavljen v tem letu[1]. Komisija je v letu 2013 prejela osem novih vlog za pomoč iz Solidarnostnega sklada, kar po številu vlog pomeni povprečno leto. Štiri vloge so bile vložene januarja, še štiri pa so bile prejete julija in avgusta. Tri od teh vlog so zadevale primere poplav v Sloveniji, Avstriji in na Hrvaškem oktobra in novembra 2012. Vloge, prejete iz Nemčije, Avstrije, Češke in Madžarske, so zadevale hude poplave maja in junija 2013. Vloga, prejeta iz Portugalske, je zadevala blatne in zemeljske plazove na otoku Madeira januarja 2013. Z izjemo vlog Portugalske in Madžarske je Komisija vse navedene vloge sprejela in predlagala uporabo Solidarnostnega sklada. Komisija je tudi zaključila oceno nerešene vloge Romunije iz leta 2012 v zvezi s sušo in požari ter prav tako predlagala uporabo Solidarnostnega sklada. V finančnem smislu je Komisija leta 2013 odobrila pomoč iz Solidarnostnega sklada v skupnem znesku 415,127 milijona EUR; podrobnosti so opisane v poglavju 4 „Financiranje“. Skupno je bilo mogoče izplačati 14,321 milijona EUR, in sicer za primere poplav v Sloveniji in Avstriji v letu 2012. V prilogah 1 do 3 so predstavljeni uporabljeni pragi za pomoč iz sklada v letu 2013, povzetek prejetih vlog in celoten seznam vlog, ki so bile obravnavane od leta 2002. 2. Nerešene vloge iz leta 2012 Romunija (suša in požari) Poleti 2012 je velik del Romunije zaradi zelo majhne količine padavin in ponavljajočih se valov izredno visokih temperatur zajela suša, ki je povzročila pomemben izpad pridelka, številne gozdne požare in druge požare, ki so prizadeli rastlinje, pomanjkanje vode za prebivalstvo ter s tem povezane težave v zvezi z oskrbo z vodo in sistemi za proizvodnjo vodne energije. Romunija je nato 2. novembra 2012 vložila vlogo za pomoč iz Solidarnostnega sklada. V primerih suše ni mogoče smiselno uporabiti določbe Uredbe, po kateri je treba vlogo vložiti v 10 tednih od nastanka prve škode. Komisija je zato uporabila enaka načela kot v primeru, ko je prvič ocenjevala primerljivo uporabo Solidarnostnega sklada, in sicer primer suše na Cipru leta 2008. V skladu s tem se mora datum, ko je suša dosegla vrhunec, upoštevati kot začetni datum 10-tedenskega roka za vložitev vloge. V Romuniji je zaradi daljših obdobij majhne količine padavin, visokih temperatur in številnih požarov v nekaj mesecih nastala huda suša, ki je prizadela približno 2,764 milijona hektarjev zemljišč v 35 od 41 romunskih okrožjih, vrhunec pa je dosegla 25. avgusta 2012 z izbruhom večjih gozdnih požarov in drugih požarov, ki so prizadeli rastlinje. Komisija je zato menila, da se mora 25. avgust 2012 sprejeti kot začetni datum večje nesreče. Vloga, ki je bila Komisiji predložena 2. novembra 2012, je spoštovala ta rok. Romunski organi so v svoji prvotni vlogi skupno neposredno škodo ocenili na 1,9 milijarde EUR, kar je 263 % praga za večjo nesrečo za uporabo Solidarnostnega sklada, ki je v Romuniji veljal za leto 2012 in je znašal 735,487 milijona EUR (tj. 0,6 % BND po podatkih iz leta 2010). Vendar je ta znesek vseboval kmetijsko škodo, ki je nastala pred določenim datumom začetka nesreče, ki se ne sme vključiti v skupni znesek škode. Komisija je od Romunije zahtevala, da revidira svojo oceno škode. Revidirana skupna škoda, ki jo je predložila Romunija, minus drugi neupravičeni posredni stroški, je znašala 806,7 milijona EUR. Več kot 99 % ocenjene škode se je nanašalo na zasebno kmetijstvo in gozdarstvo, ki nista upravičena do pomoči iz Solidarnostnega sklada, saj nista zajeta v vrstah upravičenih nujnih ukrepov v skladu s členom 3(2) Uredbe. Strošek ukrepov, upravičenih v skladu s členom 3(2), je zato znašal 2,476 milijona EUR (tj. stroški nujnih ukrepov za reševalne službe, zlasti za gasilce in prevoz vode, ter ukrepov za sanacijo vodne infrastrukture). Ker pomoč iz Solidarnostnega sklada ne sme presegati skupnega stroška upravičenih ukrepov, je Komisija 3. oktobra 2013 odločila, da bo predlagala uporabo Solidarnostnega sklada v znesku 2,476 milijona EUR, ki pokriva strošek upravičenih ukrepov. Po zaključenem proračunskem postopku v Svetu in Evropskem parlamentu ter sklenitvi sporazuma o izvajanju med Komisijo in Romunijo je bil prispevek iz Solidarnostnega sklada izplačan 10. marca 2014. 3. Nove vloge, prejete leta 2013 Poplave v Sloveniji, Avstriji in na Hrvaškem (trije primeri) Konec oktobra in v začetku novembra 2012 so zaradi močnega deževja v jugovzhodni Evropi reke prestopile bregove in v Sloveniji poplavile širša območja ob Savi, Kolpi, Muri in Dravi ter v avstrijskih povodjih Mure, Drave in Labotnice, kot tudi na ozemlju Hrvaške. Nato so vse tri države vložile vloge za finančno pomoč iz Solidarnostnega sklada. Slovenija je preložila vlogo za večjo nesrečo, Hrvaška in Avstrija pa sta vložili vlogi na podlagi tako imenovane določbe o „sosednji državi“, v skladu s katero je državi, ki jo je prizadela ista nesreča kot sosednjo državo, v izjemnih okoliščinah mogoče odobriti pomoč iz Solidarnostnega sklada. (1) Slovenija: Komisija je vlogo prejela 2. januarja 2013, v roku 10 tednov po nastanku prve škode, ki je bila zabeležena 28. oktobra 2012. Skupna neposredna škoda je bila ocenjena na 359,535 milijona EUR, zlasti zaradi znatne škode na področjih kmetijstva, gozdarstva, infrastrukture lokalnih cest in vodotokov. Poškodovanih je bilo več kot 2 500 domov, upravnih in gospodarskih objektov ter 10 šol. Ta znesek pomeni 1,008 % slovenskega BND in tako precej presega prag za večjo nesrečo za odobritev pomoči iz Solidarnostnega sklada, ki je v Sloveniji veljal v letu 2013 in je znašal 214,021 milijona EUR (tj. 0,6 % BND po podatkih iz leta 2011). Komisija je zato 30. aprila 2013 predlagala odobritev finančne pomoči v višini 14,081 milijona EUR. Po zaključenem proračunskem postopku v Svetu in Evropskem parlamentu ter sklenitvi sporazuma o izvajanju med Komisijo in Slovenijo je bil finančni prispevek izplačan 19. novembra 2013. (2) Avstrija: Nesreča v Sloveniji je vplivala tudi na Avstrijo, čeprav v zelo omejenem obsegu. Kraj Labot, ki je na neposrednem sotočju Drave in Labotnice na avstrijski meji s Slovenijo, je bil poplavljen, voda, ki je narasla za dva metra, pa je poškodovala javne objekte, zasebne domove, podjetja in lokalno infrastrukturo. Vloga je bila vložena 11. januarja 2013, v roku 10 tednov po nastanku prve škode, ki je bila zabeležena 5. novembra 2012. Posodobljene informacije so bile prejete 28. februarja 2013. Skupna neposredna škoda, ki jo je povzročila nesreča, je bila ocenjena na 9,6 milijona EUR. Ta znesek pomeni le majhen delež praga za večjo nesrečo za uporabo Solidarnostnega sklada, ki znaša 1,798 milijarde EUR (tj. 0,6 % avstrijskega BND v letu 2011). Glede na to, da so imele poplave v Labotu isti izvor kot večja nesreča v Sloveniji, pa so avstrijski organi svojo vlogo vložili na podlagi t. i. določbe o „sosednji državi“. Kljub omejeni škodi, ki predstavlja le 0,53 % praga, je bilo mogoče uporabiti Solidarnostni sklad. Finančni prispevek iz Solidarnostnega sklada v znesku 240 000 EUR je bil izplačan 19. novembra 2013. (3) Hrvaška: Hrvaška, ki je v času nesreče kot država v procesu pogajanj o pristopu k EU sodila v področje uporabe Solidarnostnega sklada, je svojo vlogo vložila 3. januarja 2013 v roku 10 tednov od nastanka prve škode, ki je bila zabeležena 26. oktobra 2012. Hrvaška je poročala o škodi na pomembni infrastrukturi ter zasebni in javni lastnini v devetih županijah, od katerih je v štirih nesreča močno prizadela lokalno gospodarstvo in življenjske razmere približno 795 000 prebivalcev. Škoda je prizadela zlasti kmetijstvo in gozdarstvo, industrijske in poslovne objekte, domove, nasipe, mostove in valobrane na hrvaški obali. Poplavljenih je bilo več sto domov in ljudi je bilo treba evakuirati. V preostalih petih županijah je bilo škodo na zasebni lastnini mogoče preprečiti zaradi zaščitnih ukrepov pred poplavami, ki jih je izvedlo podjetje Hrvatske vode. Hrvaški organi so skupno neposredno škodo ocenili na več kot 11,463 milijona EUR. Ker je ta znesek očitno pod pragom za večjo nesrečo za uporabo Solidarnostnega sklada, ki znaša 259,805 milijona EUR (tj. 0,6 % hrvaškega BND po podatkih iz leta 2011), nesreče ni bilo mogoče opredeliti kot „večje naravne nesreče“. Vendar se je Hrvaška, tako kot Avstrija, sklicevala na določbo o „sosednji državi“, ki jo je Komisija sprejela. Finančni prispevek iz Solidarnostnega sklada v znesku 286 587 EUR je bil izplačan 15. januarja 2014. Poplave v Srednji Evropi (štirje primeri) Maja in junija 2013 so Srednjo Evropo prizadele meteorološke razmere, zelo podobne tistim, zaradi katerih so leta 2002 nastale poplave stoletja, ki so botrovale ustanovitvi Solidarnostnega sklada. Hude poplave so ponovno prizadele Nemčijo, Avstrijo in Češko. Prizadele so tudi Madžarsko, čeprav v dosti bolj omejenem obsegu. Čeprav so bile poplave delno celo večje od tistih iz leta 2002, je bila skupna škoda, čeprav še vedno zelo velika, manjša, zlasti v Avstriji in na Češkem, ne nazadnje zaradi učinkovitosti zaščite pred poplavami in ukrepov za obvladovanje tveganja, sprejetih od leta 2002. Nemčija je nato vložila vlogo za finančno pomoč iz Solidarnostnega sklada na podlagi meril za večjo nesrečo, vlogi Avstrije in Češke pa sta bili vloženi na podlagi t. i. določbe o „sosednji državi“. Madžarska je vložila vlogo na podlagi meril za „neobičajno regionalno nesrečo“. (1) Nemčija: Komisija je vlogo prejela 24. julija 2013, to je v roku 10 tednov po nastanku prve škode, ki je bila zabeležena 18. maja 2013. Večja območja Nemčije je zajelo izredno močno deževje, vodostaji več rek pa so dosegli nove rekordne vrednosti. Poplave so bile obsežnejše in hujše od poplav avgusta 2002 ter prejšnjih rekordnih poletnih poplav julija 1954. Škoda je neposredno prizadela skupaj dvanajst nemških zveznih dežel, življenje je izgubilo osem ljudi, poškodovanih pa je bilo najmanj 128 ljudi. Več kot 100 000 ljudi je bilo evakuiranih z območij, ki so jih prizadele poplave, nesreča pa je skupaj prizadela skoraj 600 000 ljudi. Poškodovanih ali povsem uničenih je bilo 32 000 hiš, hudo škodo pa je utrpela tudi javna infrastruktura. Nemški organi so skupno neposredno škodo ocenili na več kot 8,153 milijarde EUR. Ker ta znesek precej presega prag za uporabo Solidarnostnega sklada v višini 3,679 milijarde EUR, ki se je uporabljal za Nemčijo v letu 2013 (3 milijarde EUR v cenah iz leta 2002), se je nesreča opredelila kot „večja naravna nesreča“. Komisija je 3. oktobra 2013 predlagala uporabo finančne pomoči v višini 360,454 milijona EUR. Svet in Evropski parlament sta 20. novembra 2013 sprejela ustrezni postopek za spremembo proračuna (ki zajema tudi primera Avstrije in Češke, opisana v nadaljevanju), vendar sta določila, da bo večji del potrebnih odobritev na voljo šele leta 2014. V skladu s tem je bil prispevek iz Solidarnostnega sklada izplačan 19. marca 2014, po sklenitvi sporazuma o izvajanju med Komisijo in Nemčijo. (2) Avstrija: Komisija je vlogo prejela 6. avgusta 2013, to je v roku 10 tednov od nastanka prve škode, ki je bila zabeležena 30. maja 2013. Poplava je prizadela sedem od devetih avstrijskih zveznih dežel, zlasti Vorarlberg, Tirolsko, Salzburško, Spodnjo Avstrijo in Zgornjo Avstrijo, kjer živi približno 4,6 milijona prebivalcev. V nekaterih povodjih (Saalach, Salzach, Inn in zgornja Donava) je vodostaj dosegel najvišjo raven v zadnjih 500 letih. Nastala je obsežna škoda na infrastrukturi, zlasti zaščitni infrastrukturi vzdolž rek, v prometnem sektorju ter sektorju ravnanja z vodo in odpadno vodo. Zasebni domovi in lastnina so bili poškodovani ali uničeni, izpad pridelka pa je nastal zaradi poplav, ki so zajele več kot 22 000 hektarjev kmetijskih zemljišč. Več kot 300 podjetij je utrpelo neposredno škodo, vključno z nekaterimi iz zelo pomembnega turističnega sektorja. Skupna neposredna škoda je bila ocenjena na 866,462 milijona EUR, kar je 48 % praga za večjo nesrečo, ki znaša 1,798 milijarde EUR (tj. 0,6 % avstrijskega BND), zato nesreče ni bilo mogoče opredeliti kot „večje nesreče“. Ker je večjo nesrečo v Nemčiji povzročil isti vremenski pojav, je bila avstrijska vloga sprejeta na podlagi določbe Uredbe o „sosednji državi“. Komisija je 3. oktobra 2013 odločila, da bo predlagala finančno pomoč v višini 21,662 milijona EUR za Avstrijo. Finančni prispevek iz Solidarnostnega sklada je bil izplačan 14. februarja 2014. (3) Češka: Komisija je vlogo prejela 8. avgusta 2013 v roku 10 tednov od nastanka prve škode, ki je bila zabeležena 2. junija 2013. Hudi nalivi so povzročili poplave, ki se ponavljajo na 50 let, predvsem v zbirnih območjih rek Berounka, Vltava in Laba, in so zlasti prizadele Južnočeški okraj, Plzenski okraj, Osrednječeški okraj, Kralovehraški okraj, Libereški okraj, Usteški okraj in mesto Praga, kar predstavlja približno 54 % češkega ozemlja, in so neposredno prizadele več kot eno tretjino češkega prebivalstva. Umrlo je 15 oseb, 23 000 pa jih je bilo treba evakuirati. Poplave so poškodovale ali uničile zlasti prometno infrastrukturo (železnice, ceste, mostove itd.), telekomunikacijska omrežja, sisteme oskrbe z vodo in ravnanja z odpadnimi vodami ter elektroenergetska in plinska omrežja. Poškodovanih je bilo več kot 7 000 zasebnih domov. Obsežno škodo so utrpeli tudi objekti zdravstvenih in socialnih storitev, podjetja ter kmetijstvo in gozdarstvo. Skupna neposredna škoda je bila ocenjena na 637,131 milijona EUR. Ker ta znesek pomeni 73 % praga v višini 871,618 milijona EUR (tj. 0,6 % češkega BND), nesreče ni bilo mogoče opredeliti kot „večje nesreče“. Kot v Avstriji so imele poplave na Češkem isti meteorološki izvor kot večja nesreča v Nemčiji. Zato je bila vloga vložena na podlagi t. i. določbe o „sosednji državi“. Komisija je 3. oktobra 2013 odločila, da bo predlagala finančno pomoč za Češko v višini 15,928 milijona EUR. Po sprejetem ustreznem postopku za spremembo proračuna v Svetu in Evropskem parlamentu ter sklenitvi sporazuma o izvajanju med Komisijo in Češko je bil prispevek iz Solidarnostnega sklada izplačan 19. marca 2014. (4) Madžarska: Val izredno hudih poplav Donave z njenimi pritoki iz Nemčije in Avstrije je Madžarsko zajel 4. junija in jo zapustil 14. junija 2013. Najhuje prizadeto je bilo območje osrednje Madžarske, in sicer Budimpešta z okolico, kjer so bili poškodovani infrastruktura, zlasti v prometnem sektorju, sistemi oskrbe z vodo in ravnanja z odpadnimi vodami, zdravstvena in izobraževalna infrastruktura, telekomunikacijska omrežja, domovi in podjetja. Poplavilo je 2 500 hektarjev kmetijskih zemljišč, zaradi česar je nastal izpad pridelka. Zaradi zelo intenzivnih nujnih ukrepov pa je bilo mogoče preprečiti obsežno škodo. Komisija je vlogo Madžarske prejela 13. avgusta 2013 v roku 10 tednov od nastanka prve škode, ki je bila zabeležena 4. junija 2013. Madžarska je skupno neposredno škodo ocenila na 27,951 milijona EUR. Ker ta znesek pomeni manj kot 5 % praga za večjo nesrečo za uporabo Solidarnostnega sklada, ki znaša 569,258 milijona EUR (tj. 0,6 % madžarskega BND), nesreče ni bilo mogoče opredeliti kot „večje nesreče“. Merila „sosednje države“ ni bilo mogoče uporabiti, saj nobena od madžarskih sosednjih držav ni utrpela večje nesreče zaradi poplav. Vloga je bila zato predložena na podlagi meril za t. i. „neobičajno regionalno nesrečo“. Vendar po oceni Komisije vloga Madžarske ni izpolnjevala izjemnih meril za regionalno nesrečo, kakor je določeno v Uredbi, saj ni vsebovala nobenega dokazila o resnem in trajnem vplivu na pogoje za življenje prebivalstva in gospodarsko stabilnost prizadete regije. Zato je Komisija 3. oktobra 2013 odločila, da vlogo zavrne, saj nesreče ni mogoče obravnavati kot neobičajne v smislu Uredbe. Madžarski organi so bili o tem ustrezno obveščeni. Poplave in zemeljski plazovi na Madeiri (Portugalska) Neobičajno hudo deževje je na nekaterih območjih portugalske avtonomne pokrajine Madeira 4. in 5. novembra 2012 sprožilo zemeljske plazove in poplave, ki so povzročili škodo na javni infrastrukturi, zasebni lastnini in v kmetijstvu. Portugalska je nato predložila vlogo za finančno pomoč iz Solidarnostnega sklada, ki jo je Komisija prejela 14. januarja 2013 v roku 10 tednov. Portugalska je prijavila skupno neposredno škodo v višini 25,7 milijona EUR, ki pomeni le 2,5 % praga za večjo nesrečo v višini 987,376 milijona EUR (tj. 0,6 % BND). Vloga je bila zato vložena na podlagi meril za t. i. „neobičajno regionalno nesrečo“. Zaradi omejenega vpliva nesreče na prebivalstvo in gospodarsko stabilnost na Madeiri ter kljub statusu tega otoka kot najbolj oddaljene regije je Komisija sklenila, da vloga ni izpolnjevala izjemnih meril za regionalno nesrečo, kakor to določa Uredba. Komisija je 22. aprila 2013 odločila, da vlogo zavrne, saj nesreče ni bilo mogoče obravnavati kot neobičajne v smislu Uredbe. Portugalski organi so bili o tem ustrezno obveščeni. V primerih, kjer je bil uporabljen finančni prispevek iz Solidarnostnega sklada, se mora celotni znesek porabiti v 12 mesecih od datuma, ko ga je Komisija izplačala. Finančni prispevek se lahko uporabi samo za bistvene nujne ukrepe in ukrepe za okrevanje, kakor so opredeljeni v členu 3 Uredbe. 4. Financiranje V letu 2013 je proračunski organ odobril finančne prispevke iz Solidarnostnega sklada za sedem primerov, za katere so bile vloge prejete v letih 2012 in 2013. Ustrezni predhodni predlog spremembe proračuna št. 5 za leto 2013 za vloge Slovenije, Avstrije in Hrvaške, prejete v letu 2013 (poplave oktobra in novembra 2012), je bil zaključen 11. septembra 2013[2]. Plačili za Slovenijo in Avstrijo sta bili po sprejetju sklepov o nepovratnih sredstvih in sklenitvi sporazumov o izvajanju izvršeni 19. novembra 2013. Plačilo za Hrvaško je bilo izvršeno 15. januarja 2014. Predhodni predlog spremembe proračuna št. 9 za leto 2013 je zajemal poplave v Nemčiji, Avstriji in na Češkem maja/junija 2013 ter vlogo Romunije v povezavi s primeri suše in požarov leta 2012[3]. Odobritve plačil v višini 150 milijonov EUR (od skupno 400,5 milijona EUR) so bile dane na voljo šele leta 2014. Plačila za vse štiri primere so bila izvršena po prenosu proračunskih odobritev v leto 2014. Finančni prispevek iz Solidarnostnega sklada – proračun odobren v letu 2013 Država upravičenka || Nesreča || Kategorija || Znesek (v EUR) Slovenija || Poplave 2012 || večja || 14 081 355 Avstrija || Poplave 2012 || sosednja država || 240 000 Hrvaška || Poplave 2012 || sosednja država || 286 587 Nemčija || Poplave 2013 || večja || 360 453 575 Avstrija || Poplave 2013 || sosednja država || 21 661 550 Češka || Poplave 2013 || sosednja država || 15 928 275 Romunija || Suša in požari 2012 || večja || 2 475 689 SKUPAJ || 415 127 031 5. Spremljanje Komisija je v letu 2013 izvedla nadzorne obiske v treh državah upravičenkah, da bi razpravljala o vzpostavljenih sistemih izvajanja in odgovorila na specifična vprašanja organov za izvajanje: – v Lorci (Španija) 5. februarja 2013 v zvezi s prejetim finančnim prispevkom v višini 21,071 milijona EUR po potresu, ki je prizadel mesto Lorca 11. maja 2011; – v Genovi (Italija) 23. aprila 2013 v zvezi s prejetim finančnim prispevkom v višini 18,062 milijona EUR po poplavah v Liguriji in Toskani leta 2011; – v Bologni (Italija) 5. junija 2013 v zvezi s prejetim finančnim prispevkom v višini 670,192 milijona EUR po uničujočih potresih, ki so prizadeli regije Emilija-Romanja, Lombardija in Benečija 20. maja 2012. Med vsemi tremi obiski Komisije je bilo pridobljeno razumno zagotovilo, da so ustrezni organi izvajanje in nadzor opravljali na pregleden in pravilen način ter v skladu s predpisi, ki jih določajo Uredba, ustrezen sklep o nepovratnih sredstvih in sporazum o izvajanju. Po prejemu končnih poročil bo Komisija opravila dodatne analize in po potrebi ustrezno ukrepala. 6. Zaključitve Člen 8(2) Uredbe določa, da država upravičenka najpozneje v šestih mesecih po izteku enoletnega roka od datuma izplačila finančnega prispevka predloži poročilo o finančnem izvajanju finančnega prispevka (poročilo o izvajanju) z utemeljitvijo izdatkov (izjava o veljavnosti). Ob koncu tega postopka Komisija zaključi pomoč iz Solidarnostnega sklada. V skladu s tem so bile v letu 2013 zaključene štiri vloge. (1) Nemčija, neurje Kyrill leta 2007: finančni prispevek iz Solidarnostnega sklada je znašal 166,91 milijona EUR. Nemčija je 9. julija 2009 predložila svoje poročilo o izvajanju, vključno s 15 izjavami o veljavnosti nemških zveznih dežel, ki jih je prizadelo neurje. Revizijsko delo Komisije je zahtevalo dodatne informacije od nemških organov, ki so jih ti predložili maja 2012. Nemčija je izjavila, da je znesek v višini 9 778,59 EUR pozneje krila tretja oseba. Uredba določa, da je treba zneske, ki jih krije tretja oseba, vrniti Komisiji. Ta znesek je Komisija izterjala aprila 2013, primer pa je bil zaključen maja 2013. (2) Francija, neurje Klaus leta 2009: finančni prispevek iz Solidarnostnega sklada je znašal 109,38 milijona EUR. Komisija je poročilo o izvajanju Francije prejela 31. avgusta 2011. Potem ko so francoski organi izvedli notranjo revizijo, je prijavljen znesek neupravičenih izdatkov znašal 1,105 milijona EUR. Znesek je bil pozneje popravljen na 1,066 milijona EUR. Poleg tega je ocena Komisije pokazala, da mora Francija zagotoviti dodatne informacije v zvezi z izjavo o veljavnosti. Generalni direktorat Komisije za proračun je avgusta 2013 začel postopek za izravnavo v zvezi z zneskom v višini 1,066 milijona EUR za plačilo francosko-evropskega sklada za regionalni razvoj. Francija temu ni nasprotovala, izravnava pa je bila izvršena 21. avgusta 2013. Primer je bil zaključen. (3) Grčija, poplave reke Evros leta 2006: finančni prispevek iz Solidarnostnega sklada je znašal 9,31 milijona EUR. Poročilo Grčije o izvajanju je Komisija prejela julija 2009. Zahtevati je bilo treba dodatne informacije iz Grčije aprila 2010 in junija 2012. Grčija je svoje končne odgovore poslala aprila 2013, tako da so bila rešena vsa odprta vprašanja v zvezi z izjavo o veljavnosti. Primer je bil zaključen novembra 2013. (4) Italija, potres v deželi Abruci leta 2009: finančni prispevek je znašal 493,77 milijona EUR. Poročilo o izvajanju je Komisija prejela januarja 2011. Italija je poročala o upravičenih izdatkih v znesku 919,98 milijona EUR, kar presega prispevek iz Solidarnostnega sklada v višini 426,12 milijona EUR. Zaradi višine finančnega prispevka je Komisija izvedla revizijo tega primera, Evropsko računsko sodišče pa je izvedlo revizijo uspešnosti. Končno poročilo Evropskega računskega sodišča o reviziji uspešnosti je bilo objavljeno februarja 2013 (Posebno poročilo št. 24/2012). Končno revizijsko poročilo Komisije je bilo Italiji poslano maja 2013. Revizija Komisije je ugotovila neupravičene izdatke. Italija je lahko iz prijavljenih izdatkov uradno izključila neupravičene izdatke ter še vedno utemeljila zadosten znesek rednih izdatkov, ki je pokril skupni finančni prispevek iz Solidarnostnega sklada. Zato te ugotovitve niso imele nobenih finančnih posledic za proračun EU, prav tako ni bila zahtevana izterjava sredstev EU. Primer je bil zaključen 27. novembra 2013. Komisija je v letu 2013 prejela tudi devet novih poročil o izvajanju za primere v zvezi s poplavami leta 2010, in sicer poročila Slovaške, Poljske, Češke, Madžarske, Hrvaške, Romunije in Slovenije. Hrvaška in Češka sta predložili poročili v zvezi z nesrečami spomladi in jeseni v letu 2010. Poleg naštetih poročil je Komisija prejela tudi poročilo Italije v zvezi s poplavami v Benečiji leta 2011. Ob koncu obdobja, ki ga zajema to letno poročilo, navedena poročila o izvajanju še niso bila dokončno ocenjena. 7. Predlog spremembe Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije in zaključki Kot v prejšnjih letih se je le omejeno število prejetih vlog za pomoč nanašalo na večje nesreče (dva primera od osmih), medtem ko je preostalih šest vlog zadevalo neobičajne regionalne nesreče ali pa so bile vložene na podlagi izjemne določbe o „sosednji državi“. Kot v prejšnjih letih se je znova izkazalo, da je težko oceniti, ali vloge za neobičajne regionalne nesreče izpolnjujejo izjemna merila v skladu z Uredbo, in da je ocenjevanje dolgotrajno. Na splošno uporaba Solidarnostnega sklada v letu 2013 in izkušnje iz preteklih let potrjujejo stališče Komisije, da bi bilo bistveno izboljšanje delovanja Solidarnostnega sklada, zlasti povečanje njegove odzivnosti, mogoče doseči s prilagoditvijo omejenega števila določb sedanje uredbe ter hkrati ohraniti osnovni namen in naravo Solidarnostnega sklada brez poseganja v financiranje in obseg dovoljene porabe sredstev. Zato je Komisija sredi leta 2013 na podlagi svojega sporočila „Prihodnost Solidarnostnega sklada Evropske unije“[4] iz leta 2011 predstavila zakonodajni predlog za spremembo Uredbe[5]. Predlog je vključeval zlasti elemente, ki bi omogočili hitrejše ukrepanje in enostavnejšo uporabo Solidarnostnega sklada z uvedbo jasnejših meril za uporabo in poenostavitvijo obstoječih pravil. Tako bi bilo mogoče pomoč izplačati v krajšem času kot doslej, uvesti možnosti predplačil, jasneje opredeliti, kdo in kaj bo upravičeno do sredstev, zlasti za regionalne nesreče, ter se osredotočiti na strategije za preprečevanje pojava nesreč in obvladovanje tveganja za države članice, vključno s celovitim izvajanjem ustrezne zakonodaje Unije o preprečevanju in obvladovanju tveganja nesreč ter o uporabi razpoložljivega financiranja Unije za ustrezne naložbe. V Evropskem parlamentu so začeli razpravljati o predlogu konec novembra, v Svetu pa decembra med litovskim predsedovanjem. Pogajanja so se zaključila med grškim predsedovanjem Svetu leta 2014. Uredba (EU) št. 661/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije je začela veljati 28. junija 2014. Rezultati bodo predstavljeni v letnem poročilu 2014. [1] Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije, COM (2013) 522 final, 25.7.2013. [2] Sprememba proračuna št. 5 za leto 2013 zajema uporabo Solidarnostnega sklada v znesku 14 607 942 EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil v zvezi s poplavami v Sloveniji, na Hrvaškem in v Avstriji jeseni 2012. UL L 327, 6.12.2013. [3] Sprememba proračuna št. 9 za leto 2013 zajema uporabo Solidarnostnega sklada v znesku 400,5 milijona EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in 250 milijonov EUR v odobritvah plačil. Komisija je spremembo proračuna predlagala 3. oktobra 2013 (COM(2013)691), Svet je predlog spremenil 30. oktobra 2013, Evropski parlament pa ga je odobril 20. novembra 2013. UL L 49, 19.2.2014. [4] COM(2011)613 final [5] COM(2013)522 Priloga I: Solidarnostni sklad EU – Pragi za večje nesreče, veljavni leta 2013 (na podlagi podatkov Eurostata za bruto nacionalni dohodek iz leta 2011) Za uporabo Solidarnostnega sklada veljajo pragi za posamezne države, ki so opredeljeni kot skupna neposredna škoda, ki mora biti višja od 0,6 % BND ali 3 milijarde EUR v cenah iz leta 2002 na podlagi usklajenih podatkov Eurostata. Uporabi se nižji od obeh zneskov. (v milijonih EUR) || Država || BND 2011*1) || 0,6 % BND* || Prag za večjo nesrečo 2013* AT || ÖSTERREICH || 299 685 || 1 798,112 || 1 798,112 BE || BELGIË/BELGIQUE || 373 893 || 2 243,358 || 2 243,358 BG || BULGARIA || 37 475 || 224,850 || 224,850 CY || KYPROS || 17 932 || 107,591 || 107,591 CZ || ČESKÁ REPUBLIKA || 145 270 || 871,618 || 871,618 DE || DEUTSCHLAND || 2 640 910 || 15 845,460 || 3 678,755** DK || DANMARK || 246 267 || 1 477,602 || 1 477,602 EE || EESTI || 15 120 || 90,719 || 90,719 EL || ELLADA || 202 482 || 1 214,894 || 1 214,894 ES || ESPAÑA || 1 041 900 || 6 251,400 || 3 678,755** FI || SUOMI/FINLAND || 190 393 || 1 142,358 || 1 142,358 FR || FRANCE || 2 034 214 || 12 205,284 || 3 678,755** HR || HRVATSKA || 43 301 || 259,805 || 259,805 HU || MAGYARORSZÁG || 94 876 || 569,258 || 569,258 IE || ÉIRE/IRELAND || 128 301 || 769,804 || 769,804 IS || ICELAND || 8 566 || 51,396 || 51,396 IT || ITALIA || 1 567 632 || 9 405,793 || 3 678,755** LT || LIETUVA || 29 666 || 177,998 || 177,998 LU || LUXEMBOURG (G.D.) || 30 773 || 184,639 || 184,639 LV || LATVIJA || 20 319 || 121,912 || 121,912 ME || MONTENEGRO 2) || 3 234 || 19 405 || 19 405 MT || MALTA || 6 136 || 36,813 || 36,813 NL || NEDERLAND || 607 180 || 3 643,080 || 3 643,080 PL || POLSKA || 354 282 || 2 125,691 || 2 125,691 PT || PORTUGAL || 164 563 || 987,376 || 987,376 RO || ROMÂNIA || 129 607 || 777,644 || 777,644 SE || SVERIGE || 397 634 || 2 385,806 || 2 385,806 SI || SLOVENIJA || 35 670 || 214,021 || 214,021 SK || SLOVENSKO || 67 587 || 405,524 || 405,524 TR || TÜRKIYE || 416 062 || 2 496,370 || 2 496,370 UK || UNITED KINGDOM || 1 773 819 || 10 642,914 || 3 678,755** * Zaokrožene številke. ** ~ 3 milijarde EUR v cenah iz leta 2002. 1 Vir: Eurostat 2 Vir: Podatki BND za Črno goro niso na voljo, namesto teh so uporabljeni podatki BND na podlagi zbirke podatkov AMECO (letna makroekonomska zbirka podatkov Generalnega direktorata Evropske komisije za gospodarske in finančne zadeve). Priloga II: Solidarnostni sklad EU – Nerešene vloge iz leta 2012 za pomoč iz Solidarnostnega sklada EU in nove vloge, prejete v letu 2013 Leto || 2012 || 2013 Država prosilka || RO || SI || HR || AT || PT || DE || AT || CZ || HU Ime in vrsta nesreče || suša in požari 2012 || poplave 2012 || poplave 2012 || poplave v Labotu 2012 || nenadne poplave na Madeiri 2012 || poplave 2013 || poplave 2013 || poplave 2013 || poplave 2013 Datum prve škode || 25. 8. 2012 || 28. 10. 2012 || 26. 10. 2012 || 5. 11. 2012 || 5. 11. 2012 || 18. 5. 2013 || 30. 5. 2013 || 2. 6. 2013 || 4. 6. 2013 Roki za oddajo vloge || 3. 11. 2012 || 6. 1. 2013 || 4. 1. 2013 || 14. 1. 2013 || 14. 1. 2013 || 27. 7. 2013 || 8. 8. 2013 || 11. 8. 2013 || 13. 8. 2013 Datum vloge (prejetje pri Komisiji) || 2. 11. 2012 || 2. 1. 2013 || 3. 1. 2013 || 11. 1. 2013 || 14. 1. 2013 || 24. 7. 2013 || 6. 8. 2013 || 8. 8. 2013 || 13. 8. 2013 Popolne informacije na voljo dne || 30. 5. 2013 || ~ || ~ || 28. 2. 2013 || ~ || ~ || 28. 2. 2013 || ~ || ~ Prag za večje nesreče (v milijonih EUR) || 735,487 || 214,021 || 259,805 || 1 798,112 || 987,376 || 3 678,755 || 1 798,112 || 871,618 || 569,258 Skupna neposredna škoda, ki jo je potrdila Komisija (v milijonih EUR) || 806,72 || 359,535 || 11,463 || 9,600 || 25,700 || 8 153,500 || 866,462 || 637,131 || 27,951 Kategorija || večja || večja || sosednja država || sosednja država || regionalna || večja || sosednja država || sosednja država || regionalna Škoda/prag || 109,69 % || 167,99 % || 4,41 % || 0,53 % || 2,60 % || 221,64 % || 48,19 % || 73,10 % || 4,91 % Stroški upravičenih ukrepov (v milijonih EUR) || 2,476 || 249,608 || 4,489 || 1,600 || 19,815 || 3 289,400 || 350,334 || 416,368 || 19,070 Upravičen strošek/skupna škoda || 0,31 % || 69,43 % || 39,16 % || 16,67 % || 77,10 % || 40,34 % || 40,43 % || 65,35 % || 68,23 % Pomoč/upravičen strošek || 100 % || 5,64 % || 6,38 % || 15,00 % || ~ || 10,96 % || 6,18 % || 3,83 % || ~ Stopnja pomoči (% skupne škode) || 0,31 % || 3,92 % || 2,50 % || 2,50 % || ~ || 4,42 % || 2,50 % || 2,50 % || ~ Datum sklepa o nepovratni pomoči || 9. 12. 2013 || 4. 10. 2013 || 3. 10. 2013 || 4. 10. 2013 || zavrnjeno || 9. 12. 2013 || 9. 12. 2013 || 9. 12. 2013 || zavrnjeno Datum sporazuma o izvajanju (sprejetje) || 30. 1. 2014 || 15. 10. 2013 || 15. 10. 2013 || 15. 10. 2013 || ~ || 7. 2. 2014 || 22. 1. 2014 || 15. 1. 2014 || ~ Odobrena pomoč (v EUR) || 2 475 689 || 14 081 355 || 286 587 || 240 000 || ~ || 360 453 575 || 21 661 550 || 15 928 275 || ~ Priloga III: Vloge za pomoč iz Solidarnostnega sklada EU od leta 2002 Leto || Država || Vrsta nesreče || Škoda (v milijonih EUR) || Kategorija || Odobrena pomoč (v milijonih EUR) 2 0 0 2 || 1 || AT || poplave || 2 900 || večja || 134 2 || CZ || poplave || 2 300 || večja || 129 3 || FR || poplave (Le Gard) || 835 || regionalna || 21 4 || DE || poplave || 9 100 || večja || 444 Skupna pomoč za vloge iz leta 2002 || || || 728 2 0 0 3 || 1 || ES || razlitje nafte (Prestige) || 436 || regionalna || 8,626 2 || IT || potres (Molise/Apulija) || 1 558 || regionalna || 30,826 3 || IT || izbruh vulkana (Etna) || 894 || regionalna || 16,798 4 || IT || poplave (severna Italija) || (1 900) || (večja) || zavrnjena 5 || GR || neugodne zimske vremenske razmere || (ni jasno) || (večja/nejasno) || zavrnjena 6 || PT || gozdni požari || 1 228 || večja || 48,539 7 || FR || gozdni požari (južna Francija) || 531 || (regionalna) || zavrnjena 8 || ES || gozdni požari (na meji s Portugalsko) || 53 || sosednja država || 1,331 9 || MT || poplave || 30 || večja || 0,961 10 || IT || poplave (Furlanija-Julijska krajina) || (525) || (regionalna) || zavrnjena Skupna pomoč za vloge iz leta 2003 || || || 107,081 2 0 0 4 || 1 || FR || poplave (delta Rone) || 785 || regionalna || 19,625 2 || ES || poplave (Malaga) || (73) || (regionalna) || zavrnjena 3–9 || ES || gozdni požari (7 vlog) || (480) || (regionalna) || vseh 7 zavrnjenih 10 || SK || poplave || (29) || (regionalna) || zavrnjena 11 || SI || potres || (13) || (regionalna) || umaknjeno Skupna pomoč za vloge iz leta 2004 || || || 19,625 2 0 0 5 || 1 || SK || neurje (Tatre) || 203 || večja || 5,668 2 || IT || poplave (Sardinija) || (233, precenjena) || (regionalna) || zavrnjena 3 || EE || neurje || 48 || večja || 1,29 4 || LV || neurje || 193 || večja || 9,487 5 || SE || neurje „Gudrun“ || 2 297 || večja || 81,725 6 || LT || neurje || 15 || sosednja država || 0,379 7 || GR || poplave reke Evros || (112) || (regionalna) || zavrnjena 8 || RO || spomladanske poplave || 489 || večja || 18,798 9 || BG || spomladanske poplave || 222 || večja || 9,722 10 || BG || poletne poplave || 237 || večja || 10,632 11 || RO || poletne poplave || 1 050 || večja || 52,4 12 || AT || poplave (Tirolska/Vorarlberg) || 592 || regionalna || 14,799 Skupna pomoč za vloge iz leta 2005 || || || 204,905 Leto || Država || Vrsta nesreče || Škoda (v milijonih EUR) || Kategorija || Odobrena pomoč (v milijonih EUR) 2 0 0 6 || 1 || UK || eksplozija skladišča nafte Buncefield || (700) || (regionalna) || umaknjeno 2 || GR || poplave reke Evros || 372 || regionalna || 9,306 3 || HU || poplave || 519 || večja || 15,064 4 || ES || gozdni požari v Galiciji || (91) || (regionalna) || zavrnjena Skupna pomoč za vloge iz leta 2006 || || || 24,370 2 0 0 7 || 1 || DE || neurje „Kyrill“ || 4 750 || večja || 166,9 2 || FR || ciklon „Gamede“ na otoku Reunion || 211 || regionalna || 5,29 3 || ES || poplave na otoku El Hierro || (18) || (regionalna) || zavrnjena 4 || ES || poplave v pokrajini La Mancha || (66) || (regionalna) || zavrnjena 5 || UK || poplave || 4 612 || večja || 162,387 6 || CY || gozdni požari || (38) || (regionalna) || zavrnjena 7 || ES || gozdni požari na Kanarskih otokih || (144) || (regionalna) || zavrnjena 8–16 || IT || 9 vlog za gozdne požare v 9 regijah || – || (regionalna) || ni dopustna, rok zamujen 17 || FR || orkan „Dean“ na Martiniku || 509 || regionalna || 12,78 18 || GR || gozdni požari || 2 118 || večja || 89,769 19 || SI || poplave || 233 || večja || 8,254 Skupna pomoč za vloge iz leta 2007 || || || 445,380 2 0 0 8 || 1 || CY || suša || 165,4 || večja || 7,605 2 || RO || poplave || 471,4 || regionalna || 11,785 Skupna pomoč za vloge iz leta 2008 || || || 19,390 || 2 0 0 9 || 1 || FR || neurje „Klaus“ || 3 805,5 || večja || 109,377 || 2 || IT || potres v deželi Abruci || 10 212,0 || večja || 493,771 || 3 || GR || gozdni požari || (152,8) || (regionalna) || zavrnjena || 4 || CY || neurja || (2,6) || (regionalna) || zavrnjena || 5 || GR || poplave na otoku Evia || (83,2) || (regionalna) || zavrnjena || 6 || IT || zemeljski plazovi v Mesini || (598,9) || (regionalna) || zavrnjena || Skupna pomoč za vloge iz leta 2009 || || || 603,148 || 2 0 1 0 || 1 || IE || poplave 2009 || 520,9 || regionalna || 13,022 || 2 || IT || poplave v Toskani || (211,7) || (regionalna) || zavrnjena || 3 || ES || poplave v Andaluziji || (709,7) || (regionalna) || zavrnjena || 4 || PT || blatni in zemeljski plazovi na Madeiri || 1 080 || večja || 31,256 || 5 || FR || neurje „Xynthia“ || 1 425 || regionalna || 35,636 || 6 || SK || poplave || 649,9 || večja || 20,431 || 7 || PL || poplave || 2 993,7 || večja || 105,567 || 8 || CZ || poplave (pomlad) || 204,5 || sosednja država || 5,111 || 9 || HU || poplave || 719,3 || večja || 22,486 || 10 || HR || poplave (pomlad) || 153,04 || sosednja država || 3,826 Leto || Država || Vrsta nesreče || Škoda (v milijonih EUR) || Kategorija || Odobrena pomoč (v milijonih EUR) 2 0 1 0 || 11 || FR || poplave v departmaju Var || (703–778) || (regionalna) || zavrnjena 12 || RO || poplave || 875,75 || večja || 24,968 13 || CZ || poplave (jeseni) || 436,5 || regionalna || 10,912 14 || DE || poplave na Saškem || (937,7) || (regionalna) || zavrnjena 15 || HR || poplave (jeseni) || 47 || sosednja država || 1,175 16 || SI || poplave (jeseni) || 251,3 || večja || 7,460 17 || HU || razlitje rdečega blata || (174,32) || (regionalna) || zavrnjena Skupna pomoč za vloge iz leta 2010 || || || 281,849 2 0 1 1 || 1 || IT || poplave v Benečiji 2010 || 676,36 || regionalna || 16,909 2 || ES || potres v Lorci 2011 || 842,84 || regionalna || 21,071 3 || CY || eksplozija v pomorskem oporišču 2011 || (357) || (večja/nenaravna) || zavrnjena 4 || IT || poplave v Liguriji in Toskani 2011 || 722,5 || regionalna || 18,062 Skupna pomoč za vloge iz leta 2011 || || || 56,042 2 0 1 2 || 1 || IT || hude vremenske razmere 2012 || (2 735) || (regionalna) || zavrnjena 2 || IT || vrsta potresov 2012 || 13 274 || večja || 670,192 3 || ES || gozdni požari v Valenciji 2012 || (155,7) || (regionalna) || zavrnjena 4 || ES || požari na Kanarskih otokih 2012 || (72,2) || (regionalna) || zavrnjena 5 || RO || suša in požari 2012 || 806,7 || večja || 2,475 6 || ES || požari v Malagi 2012 || (22,43) || (regionalna) || umaknjeno 7 || ES || poplave v Andaluziji, Murciji, Valenciji 2012 || (409) || (regionalna) || zavrnjena Skupna pomoč za vloge iz leta 2012 || || || 672,667 2 0 1 3 || 1 || SI || poplave 2012 || 359,5 || večja || 14,081 2 || HR || poplave 2012 || 11,5 || sosednja država || 0,287 3 || AT || poplave 2012 || 9,6 || sosednja država || 0,240 4 || PT || blatni in zemeljski plazovi na Madeiri 2012 || (25,7) || (regionalna) || zavrnjena 5 || DE || poplave 2013 || 8 153,5 || večja || 360,454 6 || AT || poplave 2013 || 866,4 || sosednja država || 21,662 7 || CZ || poplave 2013 || 637,1 || sosednja država || 15,928 8 || HU || poplave 2013 || (28) || (regionalna) || zavrnjena Skupna pomoč za vloge iz leta 2013 || || || 412,652 Skupni znesek pomoči, odobrene od leta 2002 || 3 575,119000 milijona EUR