Cilj tega predloga je določiti ribolovne možnosti za države članice za leto 2023 za gospodarsko najpomembnejše staleže rib in skupine staležev rib v Baltskem morju. Cilj tega predloga je tudi urediti morski rekreacijski ribolov v obsegu, ki je potreben za ohranitev staležev rib, zajetih s to uredbo. Zaradi poenostavitve in pojasnitve odločitev o letnih TAC in kvotah so ribolovne možnosti v Baltskem morju od leta 2006 določene v ločeni uredbi.

Uredba (EU) 2016/1139 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi večletnega načrta za Baltsko morje podrobneje določa razpone ciljne ribolovne umrljivosti. Ti razponi so v tem predlogu uporabljeni za doseganje ciljev skupne ribiške politike (SRP) ter zlasti za doseganje in ohranjanje največjega trajnostnega donosa.

V skladu z Uredbo (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o skupni ribiški politiki (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba o SRP) se mora izkoriščanje živih morskih bioloških virov izvajati na način, ki dovoljuje obnavljanje in ohranjanje populacij lovljenih vrst nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos. Pomembno orodje za dosego tega cilja je letno določanje ribolovnih možnosti v obliki celotnih dovoljenih ulovov (TAC) in kvot.

Na podlagi sporočila Komisije z naslovom „Za bolj trajnostni ribolov v EU: trenutno stanje in usmeritve za leto 2023“ (COM(2022) 253 final) je potekalo posvetovanje s svetovalnim svetom za Baltsko morje. Mednarodni svet za raziskovanje morja (ICES) je zagotovil znanstveno podlago za predlog. V čim večji meri so bila upoštevana predhodna stališča, ki so jih o vseh zadevnih staležih rib izrazili deležniki, in sicer tako, da niso v nasprotju z obstoječimi politikami in ne povzročajo poslabšanja stanja ranljivih virov.

To je predlog za določitev in dodelitev ribolovnih možnosti na podlagi člena 43(3) PDEU.

Ta predlog za države članice nima novih finančnih posledic. Svet sprejme to vrsto uredbe vsako leto, javna in zasebna sredstva za njeno izvajanje pa že obstajajo.

Ob upoštevanju navedenega se predlaga prenos: (i) ribolovnih možnosti za atlantskega lososa v Finskem zalivu; (ii) regionaliziranega pristopa, sprejetega za atlantskega lososa v osrednjem morskem bazenu; ter (iii) prilovne TAC za sleda iz zahodnega Baltskega morja ter trsko iz zahodnega in vzhodnega Baltskega morja. Predlog bi povečal ribolovne možnosti za sleda iz osrednjega Baltskega morja za 14 % in za morsko ploščo za 25 %. Hkrati bi zmanjšal ribolovne možnosti za sleda iz Botnijskega zaliva za 28 %, za sleda iz Riškega zaliva za 4 % in za papalino za 20 %.

·papalina, sled iz Riškega zaliva in morska plošča so na zdravih ravneh;

ICES je svoje znanstveno mnenje o staležih v Baltskem morju objavil 31. maja 2022, mnenje o sledu iz zahodnega Baltskega morja pa 30. junija 2022. ICES ocenjuje, da biomasa staleža sleda iz zahodnega Baltskega morja ter trske iz vzhodnega in zahodnega Baltskega morja še vedno pod varnimi biološkimi mejami. Biomasa staleža sleda iz osrednjega Baltskega morja ostaja pod zdravimi mejami. Za trsko iz vzhodnega Baltskega morja in atlantski losos iz Finskega zaliva je bilo izdano previdnostno mnenje. Za preostalih osem staležev je bilo izdano mnenje na podlagi največjega trajnostnega donosa:

Do leta 2019 je bila na podlagi odločitev, sprejetih glede ribolovnih možnosti v Baltskem morju, ribolovna umrljivost staležev, za katere je bilo izdano mnenje na podlagi največjega trajnostnega donosa, usklajena z razponi največjega trajnostnega donosa v trenutku določitve TAC za vse staleže, razen za sleda iz zahodnega Baltskega morja. Zdi se, da so bile te odločitve uspešne tudi pri obnovitvi staležev ter ponovnem uravnoteženju ribolovne zmogljivosti in ribolovnih možnosti. Vendar je leta 2019 postalo jasno, da je trska iz vzhodnega Baltskega morja pod hudim pritiskom. ICES ocenjuje, da bo ta stalež najverjetneje tudi v prihodnjih letih ostal izčrpan. Leta 2021 se je izkazalo, da je tudi stalež trske iz zahodnega Baltskega morja že več let pod trajnostnimi ravnmi (tj. pod Blim), ICES pa je poudaril, da je več populacij atlantskega lososa zelo šibkih. Nazadnje, od leta 2020 je biomasa staleža sleda iz osrednjega Baltskega morja pod zdravimi ravnmi (tj. pod Btrigger), leta 2022 pa se je tej meji zelo približal sled iz Botnijskega zaliva. Zato je še vedno potreben nadaljnji napredek pri obnovitvi vseh staležev in doseganju največjega trajnostnega donosa v zvezi z njimi.

Predlog je del dolgoročnega pristopa, s katerim se raven ribolova prilagodi dolgoročnim trajnostnim ravnem in na njih ohranja. Pričakuje se, da se bodo s takim pristopom postopoma zagotovili stabilen ribolovni pritisk in višje kvote ter s tem večji prihodek za ribiče in njihove družine. Pričakuje se tudi, da bo povečano iztovarjanje koristilo ribiškemu sektorju, potrošnikom in predelovalni industriji ter maloprodajnemu sektorju, pa tudi ostalim dejavnostim, vezanim na gospodarski in rekreacijski ribolov. V zvezi s tem je treba poudariti povezavo med trajnostnim ribištvom in zdravim morskim okoljem, kar še zlasti velja za Baltsko morje. Strategija za biotsko raznovrstnost in povezane pobude, zlasti prihodnji akcijski načrt za ribištvo in morsko okolje, so orodja za doseganje tega cilja.

•Natančnejša pojasnitev posameznih določb predloga

Predlog določa ribolovne možnosti za leto 2023 za nekatere staleže rib ali skupine staležev rib za države članice, ki lovijo v Baltskem morju.

Uredba (EU) 2016/1139 o vzpostavitvi večletnega načrta za Baltsko morje je začela veljati 20. julija 2016. V skladu z večletnim načrtom morajo biti ribolovne možnosti določene v skladu s cilji načrta in morajo biti skladne s ciljnimi razponi ribolovne umrljivosti, navedenimi v najboljšem razpoložljivem znanstvenem mnenju, zlasti mnenju ICES ali podobnega neodvisnega znanstvenega organa. Za staleže, za katere se izda mnenje na podlagi največjega trajnostnega donosa, je v členu 4(3) večletnega načrta določeno, da je treba TAC načeloma določiti na ali pod ribolovno umrljivostjo, ki omogoča največji trajnostni donos (tj. „točkovna vrednost FMSY“ oziroma „spodnji razpon FMSY“). Vendar je mogoče TAC v skladu s členom 4(4) večletnega načrta vedno določiti tudi pod razponi FMSY. Za zdrave staleže je mogoče TAC v skladu s pogoji iz člena 4(5) večletnega načrta določiti nad točkovno vrednost FMSY(„zgornji razpon FMSY “). Za staleže, katerih biomasa je pod zdravimi mejami, tj. referenčno točko za biomaso drstitvenega staleža, pod katero je treba sprejeti ukrepe za obnovitev staleža nad ravni, ki omogočajo največji trajnostni donos („Btrigger“), je v členu 5(1) večletnega načrta določeno, da je treba sprejeti ustrezne popravne ukrepe za hitro vrnitev staleža na zdrave ravni. Zlasti je treba TAC določiti na ravni, ki je nižja od zgornjega razpona FMSY, pri čemer je treba upoštevati zmanjšanje biomase. Če je biomasa staleža celo pod varnimi biološkimi mejami, tj. referenčno točko za biomaso drstitvenega staleža, pod katero se lahko zmanjša sposobnost razmnoževanja staleža („Blim“), je treba v skladu s členom 5(2) večletnega načrta sprejeti dodatne popravne ukrepe. Popravni ukrepi lahko zlasti vključujejo prekinitev ciljnega ribolova zadevnega staleža in ustrezno zmanjšanje ribolovnih možnosti za navedene staleže ali druge staleže pri ribolovu. Sprejmejo se lahko tudi drugi popravni ukrepi, vendar morajo biti funkcionalno povezani z ribolovnimi možnostmi. Ukrepi bi se morali izbrati glede na naravo, resnost, trajanje in ponavljanje razmer.

V skladu z osnovno uredbo o SRP je treba ribolovne možnosti za staleže, za katere se izda previdnostno mnenje, določiti na ravneh, ki zagotavljajo vsaj primerljivo stopnjo ohranjenosti. V uvodni izjavi 8 osnovne uredbe o SRP je navedeno, da bi bilo treba pri odločitvah o upravljanju, ki se nanašajo na mešani ribolov, upoštevati težave pri ribolovu vseh staležev hkrati v mešanem ribolovu z največjim trajnostnim donosom, zlasti kadar znanstveno mnenje kaže, da je s povečanjem selektivnosti uporabljenega ribolovnega orodja zelo težko preprečiti pojav vrst, ki omejujejo ribolov.

Ribolovne možnosti so predlagane v skladu s členom 16(1) (v zvezi z načelom relativne stabilnosti) in členom 16(4) (v zvezi s cilji SRP in pravili iz večletnih načrtov) osnovne uredbe o SRP.

Za določitev kvot Unije za staleže, ki si jih Unija deli z Rusko federacijo, so se zadevne količine teh staležev odštele od TAC, ki jih je predlagal ICES. TAC in kvote, dodeljene državam članicam, so navedeni v Prilogi k predlogu.

Velikost staleža sleda iz zahodnega Baltskega morja, ki jo je ocenil ICES, se je nekoliko povečala, vendar znaša le 59 % Blim. ICES ocenjuje, da bo biomasa ostala pod Blim najmanj do leta 2025 tudi ob popolni odsotnosti ribolova. Prirast je že vrsto let nizek in je še vedno na zgodovinsko nizki ravni. Ker v bližnji prihodnosti nobeden od scenarijev ulova biomase ne bi dvignil nad Blim, ICES že peto leto zapored poudarja, da svetuje omogočanje ničelnega ulova. Svet se je leta 2021 odločil, da bo v skladu s členom 5(2) in členom 4(4) večletnega načrta zaprl usmerjeni ribolov, razen za izključno znanstveni ribolov in mali priobalni ribolov. Takrat se je tudi odločil, da bo določil TAC za neizogibni prilov, s čimer se prepreči prepoved drugih vrst ribolova. Ker še ni minilo dovolj časa, da bi se z navedenimi popravnimi ukrepi doseglo izboljšano stanje staležev, Komisija predlaga ohranitev zaprtega usmerjenega ribolova in ravni TAC.

ICES za trsko iz vzhodnega Baltskega morja še vedno ne more določiti vrednosti razponov FMSY. Zato je za leto 2023 izdal previdnostno mnenje. ICES že četrto leto zapored svetuje omogočanje ničelnega ulova. Poleg tega ocenjuje, da je velikost staleža še vedno pod Blim in da bo srednjeročno tam ostala tudi ob popolni odsotnosti ribolova. Nadalje ICES ocenjuje, da se je biomasa od leta 2021 zelo malo povečala in da je prirast še naprej zgodovinsko nizek. Zaradi izčrpanja staleža so bili od leta 2019 sprejeti strogi ukrepi. Usmerjeni ribolov trske iz vzhodnega Baltskega morja je bil zaprt, razen za izključno znanstveni ribolov, in TAC je omejen na neizogibni prilov, da se prepreči prepoved večine drugih vrst ribolova v Baltskem morju. Sprejeti so bili dodatni popravni ukrepi, funkcionalno povezani z ribolovnimi možnostmi, v obliki prepovedi ribolova v času drstenja, kar zajema glavno sezono drstenja in potencialna drstišča. Izjeme veljajo za izključno znanstveni ribolov, nekatere vrste malega priobalnega ribolova, pri katerih se uporablja pasivno ribolovno orodje, in pelagični ribolov za prehrano ljudi, ki se izvaja zunaj glavnih potencialnih drstišč. Od leta 2020 je na glavnem območju razširjenosti prepovedan rekreacijski ribolov, saj bi bile v primerjavi s prilovnim TAC ujete količine znatne. Ker še ni minilo dovolj časa, da bi se z navedenimi popravnimi ukrepi doseglo izboljšano stanje staležev, Komisija predlaga, da se ohranijo in da raven TAC ostane nespremenjena.

ICES je za trsko iz zahodnega Baltskega morja že več let ocenjeval, da je stalež krhek in da je njegova velikost pod Btrigger. Zato so bile ribolovne možnosti znatno zmanjšane in sprejeti so bili spremljevalni ukrepi, kot so prepoved ribolova v času drstenja in omejitve rekreacijskega ribolova. Vsako leto je bilo napovedano, da si bo stalež opomogel naslednje leto, vendar se to do zdaj ni zgodilo. ICES je leta 2021 opazil, da so njegove prejšnje ocene vsebovale pomembne neskladnosti. Zato je izvedel bolj poglobljeno oceno. V oceni se je izkazalo, da je bil stalež v zadnjem desetletju večino časa dejansko pod Blim. Zato je ICES svetoval bistveno zmanjšanje celotnega ulova. Svet se je odločil, da se usmerjeni ribolov zapre, razen za izključno znanstveni ribolov, in se TAC omeji na neizogibni prilov, da se prepreči prepoved drugih vrst ribolova. Obstoječi nadaljnji popravni ukrepi, funkcionalno povezani z ribolovnimi možnostmi, so bili ohranjeni ali okrepljeni. Ohranjena je bila prepoved ribolova v času drstenja, kar zajema glavno sezono drstenja in potencialna drstišča, razen za izključno znanstveni ribolov, nekatere vrste malega priobalnega ribolova, pri katerih se uporablja pasivno ribolovno orodje, pelagični ribolov za prehrano ljudi, ki se izvaja zunaj glavnih potencialnih drstišč, in lov na školjke s strgačami v določenih plitkih vodah. Poleg tega je bila prepoved ribolova v času drstenja razširjena na rekreacijski ribolov. Zunaj tega obdobja je bila omejitev dnevnega ulova pri rekreacijskem ribolovu zmanjšana na eno ribo na ribiča na dan.

ICES v letošnjem mnenju navaja, da bo prirast leta 2022 po ocenah nekoliko večji kot v prejšnjih letih. Vendar se je biomasa staleža še dodatno zmanjšala in trenutno znaša komaj 38 % Blim. Kljub temu mnenje o ulovu za točkovno vrednost FMSY navaja, da je treba povečati celotni ulov (podobno kot leta 2021 ICES ne more izdati ločenega mnenja o ulovu za gospodarski in rekreacijski ulov), in ocenjuje, da bo leta 2024 biomasa nad Blim. Hkrati ICES poudarja, da je njegova kratkoročna napoved precej bolj negotova kot običajno, saj model ocenjevanja ne upošteva določenih (verjetno znatnih) neznanih dejavnikov umrljivosti. Zato ICES poudarja, da pri ulovu na točkovni vrednosti FMSY obstaja veliko tveganje, da bo biomasa leta 2024 dejansko ostala pod Blim. Glede na zelo majhno velikost staleža, predpostavke ICES in pretekle negotovosti v oceni staležev Komisija predlaga uporabo preudarnega pristopa, tako da raven TAC in sedanji popravni ukrepi ostanejo nespremenjeni.

ICES je leta 2020 ocenil, da se je biomasa staleža sleda iz osrednjega Baltskega morja zmanjšala pod Btrigger. Leta 2021 se je še nadalje zmanjšala in se je približala Blim. Ribolovne možnosti so se znatno zmanjšale; stalež se je ponovno povečal, a ostaja pod Btrigger. Od leta 2015 ni bilo močnega prirasta, glavni dejavnik sedanjih ribolovnih možnosti pa je močan letnik 2019. Vendar so ocene tega letnika različne. ICES je leta 2020 ocenil, da je letnik 2019 močan, leta 2021 je ocenil, da je podpovprečen, leta 2022 pa, da je nadpovprečen. ICES na podlagi tega svetuje znatno povečanje ribolovnih možnosti, hkrati pa poudarja, da se stalež opira le na en letnik, katerega moč pa je negotova. Zato Komisija predlaga preudaren pristop in določitev ribolovnih možnosti pri najnižji točki razpona FMSY v skladu s členom 5(1) večletnega načrta.

V oceni sleda iz Botnijskega zaliva je bilo v zadnjih letih nekaj negotovosti. Biomasa se od leta 2010 stalno zmanjšuje. ICES je moral leta 2019 svoje mnenje popraviti navzdol, tj. na previdnostno mnenje kategorije podatkov ICES 3, in sicer zaradi pomembnih naknadno ugotovljenih nedoslednosti v ocenah. Po opravljenem poglobljenem delu je ICES leta 2021 mnenje spet popravil navzgor na mnenje na podlagi največjega trajnostnega donosa kategorije podatkov ICES 1. Ocenil je, da se biomasa vendarle spet povečuje, in svetoval znatno povečanje ribolovnih možnosti. ICES zdaj ocenjuje, da je bila biomasa staleža v zadnjih letih dejansko precej manjša in da je upadla na raven, ki je tik nad Btrigger. ICES navaja, da je ta razvoj verjetno posledica zmanjševanja velikosti sleda, kar nekateri priobalni ribiči opažajo že nekaj časa. Razmerje med težo in določeno starostjo je nizko že zadnjih 15 let in se je leta 2021 še dodatno znižalo. Edini scenarij ulova, ki ga ICES predlaga za ohranitev staleža nad Btrigger leta 2024, je najnižja točka razpona FMSY. Komisija glede na negativni razvoj staleža in za preprečitev, da bi stalež upadel pod Btrigger, predlaga določitev ribolovnih možnosti na najnižji točki FMSY.

Mnenje ICES za sleda iz Riškega zaliva ne vsebuje nobenih posebnih omejitev, zato je predlagani TAC točkovna vrednost FMSY.

Po navedbah ICES je biomasa papaline zdrava, vendar pretekli ribolovni pritisk presega FMSY. Poleg tega ICES svetuje, da se upoštevajo interakcije med različnimi vrstami, saj je papalina pomembna krmna vrsta za trsko. Zato Komisija predlaga določitev TAC na spodnjem razponu FMSY v skladu s členom 4(3) večletnega načrta.

TAC za morsko ploščo temelji na kombinaciji: (i) mnenja na podlagi največjega trajnostnega donosa za stalež v podrazdelkih 21, 22 in 23 ter (ii) mnenja na podlagi največjega trajnostnega donosa za stalež v podrazdelkih 24 do 32, ki je bilo letos popravljeno navzgor na mnenje na podlagi največjega trajnostnega donosa kategorije podatkov ICES 2. Oba staleža dobro napredujeta, vendar bi bilo treba upoštevati interakcije med različnimi vrstami. Trska je neizogibni prilov pri ribolovu morske plošče in ravni prilova so lahko znatne, zlasti dokler se ne uporablja bolj selektivno ribolovno orodje. Komisija predlaga ohranitev ribolovnih možnosti za oba staleža trske iz Baltskega morja na zelo nizki ravni. Zato za morsko ploščo predlaga določitev TAC na spodnjem razponu FMSY v skladu s členom 4(3) večletnega načrta.

Več let je ICES navajal, da je stanje rečnih staležev lososa v Baltskem morju zelo heterogeno, pri čemer so nekateri zdravi, drugi pa zelo šibki. Za atlantskega lososa v osrednjem morskem bazenu je ICES izdal mnenje na podlagi največjega trajnostnega donosa; za atlantskega lososa v Finskem zalivu je mnenje temeljilo na pristopu, pripravljenem za staleže, za katere niso na voljo vsi podatki. Po poglobljeni oceni staleža se je ICES odločil, da bo tudi leta 2020 ta pristop uporabil za osrednji morski bazen. Po opravljenem nadaljnjem delu je leta 2021 ponovno izdal mnenje na podlagi največjega trajnostnega donosa. Vendar je bilo v tem mnenju prvič navedeno, da bi bilo treba ustaviti ves gospodarski in rekreacijski ulov lososa v osrednjem morskem bazenu, ki je sam po sebi mešani ribolov atlantskega lososa iz zdravih in šibkih rečnih staležev, da bi se tako zaščitili šibki rečni staleži. Vendar je ICES hkrati tudi menil, da bi bilo nadaljevanje obstoječega usmerjenega ribolova v obalnih območjih Botnijskega zaliva in Alandskega morja med poletno migracijo lososa še vedno previdnostno. Zato se je Svet odločil, da bo zaprl usmerjeni ribolov atlantskega lososa v osrednjem morskem bazenu in določil prilovni TAC za neizogibni prilov razen za izključno znanstveni ribolov, usmerjeni ribolov atlantskega lososa pa bo med poletnim obdobjem v navedenih severnih obalnih območjih ostal odprt. Svet je sprejel dodatne popravne ukrepe, ki so funkcionalno povezani z ribolovnimi možnostmi. Ribolov s parangali več kot štiri morske milje od temeljnih črt je bil prepovedan. Poleg tega za rekreacijski ribolov velja omejitev dnevnega ulova enega atlantskega lososa z obrezano plavutjo na ribiča, kjer in kadar je usmerjeni gospodarski ribolov zaprt. Za atlantskega lososa v Finskem zalivu je Svet TAC določil v skladu s previdnostnim mnenjem ICES. Leta 2022 se ustrezna delovna skupina ICES ni mogla sestati zaradi ruske vojne agresije proti Ukrajini, zato se je ICES odločil, da bo prenesel svoje mnenje o atlantskem lososu v osrednjem morskem bazenu in svoje mnenje o atlantskem lososu v Finskem zalivu. Na podlagi tega Komisija predlaga, da ravni TAC ostaneta nespremenjeni in da se obstoječi popravni ukrepi ohranijo, hkrati pa se izrecno poudari, da rekreacijske tehnike ribolova na način „ulovi in izpusti“ niso dovoljene, ker je po mnenju ICES umrljivost po izpustu prevelika, da bi se zaščitile šibke populacije.

Z Uredbo Sveta (ES) št. 847/96 so bili določeni dodatni pogoji za upravljanje TAC iz leta v leto, vključno z določbami glede prilagodljivosti za staleže, za katere veljajo previdnostni in analitski TAC iz členov 3 oziroma 4. V členu 2 Uredbe je določeno, da mora Svet pri določanju TAC odločiti, za katere staleže se člena 3 in 4 ne uporabljata, zlasti na podlagi biološkega statusa staležev. Nedavno je bil s členom 15(9) osnovne uredbe o SRP uveden mehanizem prilagodljivosti za vse staleže, za katere velja obveznost iztovarjanja. Da bi se torej izognili prekomerni prilagodljivosti, ki bi ogrozila načelo razumnega in odgovornega izkoriščanja živih morskih bioloških virov ter ovirala doseganje ciljev SRP, bi bilo treba pojasniti, da se člena 3 in 4 Uredbe (ES) št. 847/96 uporabljata le, kadar države članice ne uporabljajo vsakoletne prilagodljivosti iz člena 15(9) osnovne uredbe o SRP.

Komisija predlaga tudi spremembo Uredbe Sveta (EU) 2022/109, da bi se določil TAC za norveškega moliča, za katerega se ribolovno leto začne 1. novembra 2022. Raven TAC je do objave mnenja ICES, ki se pričakuje v začetku oktobra 2022, in posvetovanja z Združenim kraljestvom označena kot „pm“ (pro memoria).