[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 8.7.2005

KOM(2005) 258 končno

Predlog

SKLEP SVETA

o stališču Skupnosti v Pridružitvenem svetu v zvezi z izvajanjem člena 73 Evro-sredozemskega sporazuma o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in državo Izrael na drugi strani

(predložena s strani Komisije)

OBRAZLOŽITEV

1. Pridružitveni sporazum je pravna podlaga za dvostranske odnose med Evropsko unijo in Izraelom.

2. Pridružitveni sporazum v členu 73 predvideva ustanovitev organov, potrebnih za njegovo izvajanje. Institucije, odgovorne za izvedbo evro-sredozemskih sporazumov, je treba razširiti, da bi se lahko soočile z vse večjo strokovno zahtevnostjo teh vprašanj. Uskladiti se morajo tudi z institucijami iz drugih mednarodnih sporazumov, ki jih je sklenila EU. Poleg tega delovanje evropske sosedske politike in njenih akcijskih načrtov na različnih sektorskih področjih zahteva oblikovanje predlaganih pododborov. Poleg tega se bodo dvostranski odnosi med EU in Izraelom razvili v celostno partnerstvo, kar zahteva medsebojno povezan pristop, ki ga je treba zagotoviti s tesnim in stalnim sodelovanjem obeh pogodbenic.

3. Institucionalna struktura, ki jo sestavlja vrsta pododborov, je bila ustanovljena za izvedbo sporazumov z drugimi evro-sredozemskimi državami partnerkami, kot so Maroko, Tunizija, Jordanija. Ta predlog sledi enaki shemi in strukturi.

4. Izrael je izjavil, da je pripravljen na tesnejše sodelovanje na različnih področjih, ki jih zajemajo določbe Pridružitvenega sporazuma.

5. S tega vidika Evropska komisija Svetu predlaga ustanovitev več pododborov, ki bi Pridružitvenemu svetu in odboru pomagali pri izvajanju Pridružitvenega sporazuma in akcijskega načrta evropske sosedske politike. Ti pododbori bodo preučili strokovna vprašanja, ki se jih ne da v celoti obravnavati v pridružitvenih odborih.

6. Deset pododborov, katerih ustanovitev predlagamo, bo imelo naslednje nazive: i) politični dialog in sodelovanje, ii) gospodarske in finančne zadeve, iii) socialne in migracijske zadeve, iv) carinsko sodelovanje in obdavčevanje, v) kmetijstvo in ribištvo, vi) notranji trg, vii) trgovina, industrija in storitve, viii) pravosodje in pravne zadeve, ix) promet, energetika in okolje, x) raziskave, inovacije, informacijska družba, izobraževanje in kultura.

7. Pododborom bo predsedovala Komisija v skladu s Sklepom Sveta z dne 25. marca 2002. V skladu z istim sklepom bo predsedovanje pododborov „Politični dialog in sodelovanje“ in „Pravosodje in pravne zadeve“ potekalo, kar zadeva EU, po istih pravilih, kot so predvidena za predsedstvo Pridružitvenega odbora. V primeru preučevanja vprašanj, ki niso v pristojnosti Skupnosti, bo pododboru predsedoval predstavnik Predsedstva Sveta, ki bo predstavljal tudi stališča držav članic. V tem primeru bo Komisija v celoti sodelovala pri pripravah in opredelitvi ciljev zasedanj pododborov.

8. Cilj in teme, ki jih bodo obravnavali posamezni pododbori, ter način izvajanja so navedeni v priloženih poslovnikih.

Predlog

SKLEP SVETA

o stališču Skupnosti v Pridružitvenem svetu v zvezi z izvajanjem člena 73 Evro-sredozemskega sporazuma o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in državo Izrael na drugi strani

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske Skupnosti in zlasti drugega pododstavka člena 300(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[1],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Evro-sredozemski sporazum o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in državo Izrael na drugi strani je bil podpisan 20. novembra 1995 in je začel veljati 1. junija 2000.

(2) Člen 73 navedenega sporazuma predvideva ustanovitev delovnih skupin ali organov (v nadaljnjem besedilu pododbori), potrebnih za izvajanje Sporazuma –

SKLENIL:

Edini člen

Stališče, ki ga mora Skupnost sprejeti v Pridružitvenem svetu, ustanovljenim z Evro-sredozemskim sporazumom, ki so ga sklenile Evropske skupnosti in njihove države članice na eni strani in država Izrael na drugi strani, v zvezi z izvajanjem člena 73 tega sporazuma, temelji na osnutku Sklepa Pridružitvenega sveta, ki je priložen tej odločbi.

Pododborom predseduje predstavnik Evropske komisije v imenu Evropske skupnosti in držav članic. Države članice so obveščene o zasedanjih zadevnih pododborov, na katerih lahko sodelujejo.

Predstavnik Predsedstva Sveta izraža stališče Evropske unije o vprašanjih, ki izhajajo iz naslovov V in VI Pogodbe o Evropski uniji. V tem primeru Komisija v celoti sodeluje pri pripravah in opredelitvi ciljev zasedanj pododborov.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

Osnutek

SKLEP PRIDRUŽITVENEGA SVETA EU–IZRAEL

o ustanovitvi pododborov Pridružitvenega odbora

PRIDRUŽITVENI SVET EU–IZRAEL JE –

ob upoštevanju Evro-sredozemskega sporazuma o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in državo Izrael na drugi strani,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Odnosi med Evropsko unijo in državami v južnem Sredozemlju postajajo vse bolj kompleksni zaradi izvajanja evro-sredozemskih sporazumov in nadaljevanja evro-sredozemskega partnerstva. Poleg tega delovanje evropske sosedske politike in njenih akcijskih načrtov na različnih sektorskih področjih zahteva oblikovanje predlaganih pododborov.

(2) Člen 73 Sporazuma predvideva ustanovitev delovnih skupin in organov (v nadaljnjem besedilu pododbori), potrebnih za izvajanje Sporazuma –

SKLENIL:

Edini člen

S tem sklepom se ustanovijo pododbori Pridružitvenega odbora EU–Izrael, našteti v Prilogi 1, in sprejmejo poslovniki navedenih pododborov iz Priloge 2.

Pododbori delujejo v pristojnosti Pridružitvenega odbora, kateremu poročajo po vsakem zasedanju. Ti pododbori nimajo pristojnosti odločanja.

Pridružitveni odbor sprejme vsak potreben ukrep za zagotovitev dobrega delovanja teh pododborov in o tem obvesti Pridružitveni svet.

Pridružitveni svet lahko ustanovi druge pododbore ali skupine oziroma ukine obstoječe pododbore ali skupine.

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V,

Za Pridružitveni svet

PRILOGA I

PRIDRUŽITVENI SPORAZUM EU–IZRAEL

PODODBORI, PRIKLJUČENI PRIDRUŽITVENEMU ODBORU

(1) Politični dialog in sodelovanje

(2) Gospodarske in finančne zadeve

(3) Socialne in migracijske zadeve

(4) Carinsko sodelovanje in obdavčevanje

(5) Kmetijstvo in ribištvo

(6) Notranji trg

(7) Industrija, trgovina in storitve

(8) Pravosodje in pravne zadeve

(9) Promet, energetika in okolje

(10) Raziskave, inovacije, informacijska družba, izobraževanje in kultura

PRILOGA II

Poslovnik

Pododbor EU–Izrael št. 1

Politični dialog in sodelovanje

1. Sestava in predsedovanje

Pododbor sestavljajo predstavniki Evropske skupnosti in držav članic ter izraelske vlade. Izmenično mu predsedujeta obe pogodbenici. Vsaka stran imenuje svojega predsednika.

2. Vloga

Pododbor je forum za razpravo, posvetovanje in ocenjevanje ter deluje pod vodstvom Pridružitvenega odbora, ki mu poroča po vsakem zasedanju. Pododbor nima nikakršne pristojnosti odločanja, lahko pa Pridružitvenemu odboru predloži predloge.

3. Področje dela

Pododbor obravnava izvajanje Pridružitvenega sporazuma ter z njim povezanega akcijskega načrta evropske sosedske politike, vključno na spodaj naštetih področjih, in ocenjuje napredek pri ciljih in ukrepih, ki so bili opredeljeni in dogovorjeni v akcijskem načrtu. Po potrebi obravnava sodelovanje na področju javne uprave. Preučuje tudi vse težave, ki nastanejo na spodaj naštetih področjih, in predlaga možne ukrepe za njihovo odpravo.

3.a- Skupne vrednote

- Demokracija, človekove pravice in temeljne svoboščine

- Boj proti antisemitizmu

- Boj proti rasizmu in ksenofobiji, vključno z islamofobijo.

3.b Regionalna in mednarodna vprašanja

- Sodelovanje v okviru SZVP/EVOP, krizno upravljanje

- Položaj na Srednjem vzhodu

- Neširjenje orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev, vključno z balističnimi izstrelki

- Nedovoljen promet z vojaško opremo

- Boj proti terorizmu

- Mednarodne organizacije

- Regionalno sodelovanje (vključno z usklajevanjem regionalnih vprašanj, ki izhajajo iz drugih pododborov).

Ta seznam ni popoln in Pridružitveni odbor lahko doda še druga vprašanja.

Pododbor lahko preučuje vprašanja, povezana z enim ali več (ali vsemi) naštetimi področji.

4. Sekretariat

Predstavnik Evropske komisije in predstavnik izraelske vlade skupaj opravljata funkcijo stalnih sekretarjev Pododbora.

Vsa sporočila, namenjena Pododboru, se pošljejo sekretarjema. Sekretarja sta odgovorna za pripravo zasedanj pododborov, vključno z datumi in dnevnimi redi.

5. Zasedanja

Pododbor zaseda glede na potrebe, ki jih narekujejo okoliščine, in načeloma najmanj enkrat letno. Zasedanje se lahko skliče na zahtevo predsednika katere koli pogodbenice, ki zahtevo pošlje svojemu sekretarju, ta pa naprej drugi pogodbenici. Po prejemu zahteve za zasedanje Pododbora sekretar druge pogodbenice odgovori v petnajstih delovnih dneh. Kjer je mogoče in če se s tem strinjata obe pogodbenici, se lahko več zasedanj pododborov zvrsti v več dnevih.

V nujnih primerih se lahko zasedanje Pododbora skliče hitreje, če se obe pogodbenici s tem strinjata. Vse zahteve za sklic zasedanja morajo biti v pisni obliki.

Vsa zasedanja Pododbora potekajo ob času in v kraju, o katerih se dogovorita obe pogodbenici.

Zasedanje skliče pristojni sekretar po dogovoru s predsednikom. Pred vsakim zasedanjem se predsednika obvesti o predvideni sestavi delegacij obeh pogodbenic.

Če se obe pogodbenici strinjata, lahko Pododbor na zasedanje povabi strokovnjake, da predložijo zahtevane posebne informacije.

6. Dnevni red zasedanj

Vse zahteve glede točk dnevnega reda zasedanj Pododbora je treba nasloviti na sekretarja.

Za vsako zasedanje predsednik pripravi začasni dnevni red, ki ga pristojni sekretar pošlje drugemu sekretarju najkasneje deset dni pred začetkom zasedanja.

Na začasnem dnevnem redu so točke, glede katerih je sekretar prejel zahtevo najmanj petnajst dni pred začetkom zasedanja. Podporno dokumentacijo morata obe pogodbenici prejeti najmanj sedem dni pred zasedanjem. Ta rok se lahko skrajša v nujnih primerih, če se obe pogodbenici s tem strinjata.

Pododbor sprejme dnevni red na začetku vsakega zasedanja.

7. Zapisnik

Zapisnik sestavita in odobrita oba sekretarja po vsakem zasedanju. Sekretarja Pododbora naslovita na sekretarje in predsednika Pridružitvenega odbora izvod zapisnika, v katerem so predstavljeni predlogi in priporočila Pododbora.

8. Obveščanje javnosti

Če ni določeno drugače, zasedanja Pododbora niso javna in ustrezni zapisniki so zaupni.

Poslovnik

Pododbor EU–Izrael št.2

Gospodarske in finančne zadeve

1. Sestava in predsedovanje

Pododbor sestavljajo predstavniki Evropske skupnosti in držav članic ter izraelske vlade. Izmenično mu predsedujeta obe pogodbenici. Vsaka stran imenuje svojega predsednika.

2. Vloga

Pododbor je forum za razpravo, posvetovanje in ocenjevanje ter deluje pod vodstvom Pridružitvenega odbora, ki mu poroča po vsakem svojem zasedanju. Pododbor nima nikakršne pristojnosti odločanja, lahko pa Pridružitvenemu odboru predloži predloge.

3. Področje dela

Pododbor obravnava izvajanje Pridružitvenega sporazuma ter z njim povezanega akcijskega načrta evropske sosedske politike, vključno na spodaj naštetih področjih in ocenjuje napredek pri ciljih in ukrepih, ki so bili opredeljeni in dogovorjeni v akcijskem načrtu. Po potrebi obravnava sodelovanje na področju javne uprave. Preučuje tudi vse težave, ki nastanejo na spodaj naštetih področjih, in predlaga možne ukrepe za njihovo odpravo.

3.a- Makroekonomske politike

3.b - Strukturne gospodarske politike

3.c - Finančne storitve (makroekonomski vidiki) in trgi kapitala

3.d- Pretok kapitala in plačila

3.e- Finančni predpisi (npr. upravljanje javnih financ in transparentnost)

3.f- Pokojnine in socialna varnost (gospodarski vidiki)

3.g- Statistika

Ta seznam ni popoln in Pridružitveni odbor lahko doda še druga vprašanja.

Pododbor lahko preučuje vprašanja, povezana z enim ali več (ali vsemi) zgoraj naštetimi področji.

4. Sekretariat

Predstavnik Evropske komisije in predstavnik izraelske vlade skupaj opravljata funkcijo stalnih sekretarjev Pododbora.

Vsa sporočila, namenjena Pododboru, se pošljejo sekretarjema. Sekretarja sta odgovorna za pripravo zasedanj pododborov, vključno z datumi in dnevnimi redi.

5. Zasedanja

Pododbor zaseda glede na potrebe, ki jih narekujejo okoliščine, in načeloma najmanj enkrat letno. Zasedanje se lahko skliče na zahtevo predsednika katere koli pogodbenice, ki zahtevo pošlje svojemu sekretarju, ta pa naprej drugi pogodbenici. Po prejemu zahteve za zasedanje Pododbora sekretar druge pogodbenice odgovori v petnajstih delovnih dneh. Kjer je mogoče in če se s tem strinjata obe pogodbenici, se lahko več zasedanj pododborov razvrsti v več dnevih.

V nujnih primerih se lahko zasedanje Pododbora skliče hitreje, če se obe pogodbenici s tem strinjata. Vse zahteve za sklic zasedanja morajo biti v pisni obliki.

Vsa zasedanja Pododbora potekajo ob času in v kraju, o katerih se dogovorita obe pogodbenici.

Zasedanje skliče pristojni sekretar po dogovoru s predsednikom. Pred vsakim zasedanjem se predsednika obvesti o predvideni sestavi delegacij obeh pogodbenic.

Če se obe pogodbenici strinjata, lahko Pododbor na zasedanje povabi strokovnjake, da predložijo zahtevane posebne informacije.

6. Dnevni red zasedanj

Vse zahteve glede točk dnevnega reda zasedanj Pododbora je treba nasloviti na sekretarja.

Za vsako zasedanje predsednik pripravi začasni dnevni red, ki ga pristojni sekretar pošlje drugemu sekretarju najkasneje deset dni pred začetkom zasedanja.

Na začasnem dnevnem redu so točke, glede katerih je sekretar prejel zahtevo najmanj petnajst dni pred začetkom zasedanja. Podporno dokumentacijo morata obe pogodbenici prejeti najmanj sedem dni pred zasedanjem. Ta rok se lahko skrajša v nujnih primerih, če se obe pogodbenici s tem strinjata.

Pododbor sprejme dnevni red na začetku vsakega zasedanja.

7. Zapisnik

Zapisnik sestavita in odobrita oba sekretarja po vsakem zasedanju. Sekretarja Pododbora naslovita na sekretarje in predsednika Pridružitvenega odbora izvod zapisnika, v katerem so predstavljeni predlogi in priporočila Pododbora.

8. Obveščanje javnosti

Če ni določeno drugače, zasedanja Pododbora niso javna in ustrezni zapisniki so zaupni.

Poslovnik

Pododbor EU-Izrael št. 3

Socialne in migracijske zadeve

1. Sestava in predsedovanje

Pododbor sestavljajo predstavniki Evropske skupnosti in držav članic ter izraelske vlade. Izmenično mu predsedujeta obe pogodbenici. Vsaka stran imenuje svojega predsednika.

2. Vloga

Pododbor je forum za razpravo, posvetovanje in ocenjevanje ter deluje pod vodstvom Pridružitvenega odbora, ki mu poroča po vsakem svojem zasedanju. Pododbor nima nikakršne pristojnosti odločanja, lahko pa Pridružitvenemu odboru predloži predloge.

3. Področje dela

Pododbor obravnava izvajanje Pridružitvenega sporazuma ter z njim povezanega akcijskega načrta evropske sosedske politike, vključno na spodaj naštetih področjih in ocenjuje napredek pri ciljih in ukrepih, ki so bili opredeljeni in dogovorjeni v akcijskem načrtu. Po potrebi obravnava sodelovanje na področju javne uprave. Preučuje tudi vse težave, ki nastanejo na spodaj naštetih področjih, in predlaga možne ukrepe za njihovo odpravo.

3.a- Socialna problematika v postindustrijskih družbah

3.b - Boj proti diskriminaciji, vključno z vprašanji glede invalidnost

3.c - Javno zdravje

3.d - Enake možnosti

3.e - Pretok delovne sile

3.f- Migracijske politike

3.g- Politika delovne sile

3.h Socialna zaščita

Ta seznam ni popoln in Pridružitveni odbor lahko doda še druga vprašanja.

Pododbor lahko preučuje vprašanja, povezana z enim ali več (ali vsemi) zgoraj naštetimi področji.

4. Sekretariat

Predstavnik Evropske komisije in predstavnik izraelske vlade skupaj opravljata funkcijo stalnih sekretarjev pododbora.

Vsa sporočila, namenjena Pododboru, se pošljejo sekretarjema. Sekretarja sta odgovorna za pripravo zasedanj pododborov, vključno z datumi in dnevnimi redi.

5. Zasedanja

Pododbor zaseda glede na potrebe, ki jih narekujejo okoliščine, in načeloma najmanj enkrat letno. Zasedanje se lahko skliče na zahtevo predsednika katere koli pogodbenice, ki zahtevo pošlje svojemu sekretarju, ta pa naprej drugi pogodbenici. Po prejemu zahteve za zasedanje Pododbora sekretar druge pogodbenice odgovori v petnajstih delovnih dneh. Kjer je mogoče in če se s tem strinjata obe pogodbenici, se lahko več zasedanj pododborov razvrsti v več dnevih.

V nujnih primerih se lahko zasedanje Pododbora skliče hitreje, če se obe pogodbenici s tem strinjata. Vse zahteve za sklic zasedanja morajo biti v pisni obliki.

Vsa zasedanja Pododbora potekajo ob času in v kraju, o katerih se dogovorita obe pogodbenici.

Zasedanje skliče pristojni sekretar po dogovoru s predsednikom. Pred vsakim zasedanjem se predsednika obvesti o predvideni sestavi delegacij obeh pogodbenic.

Če se obe pogodbenici strinjata, lahko Pododbor na zasedanje povabi strokovnjake, da predložijo zahtevane posebne informacije.

6. Dnevni red zasedanj

Vse zahteve glede točk dnevnega reda zasedanj Pododbora je treba nasloviti na sekretarja.

Za vsako zasedanje predsednik pripravi začasni dnevni red, ki ga pristojni sekretar pošlje drugemu sekretarju najkasneje deset dni pred začetkom zasedanja.

Na začasnem dnevnem redu so točke, glede katerih je sekretar prejel zahtevo najmanj petnajst dni pred začetkom zasedanja. Podporno dokumentacijo morata obe pogodbenici prejeti najmanj sedem dni pred zasedanjem. Ta rok se lahko skrajša v nujnih primerih, če se obe pogodbenici s tem strinjata.

Pododbor sprejme dnevni red na začetku vsakega zasedanja.

7. Zapisnik

Zapisnik sestavita in odobrita oba sekretarja po vsakem zasedanju. Sekretarja Pododbora naslovita na sekretarje in predsednika Pridružitvenega odbora izvod zapisnika, v katerem so predstavljeni predlogi in priporočila Pododbora.

8. Obveščanje javnosti

Če ni določeno drugače, zasedanja Pododbora niso javna in ustrezni zapisniki so zaupni.

Poslovnik

Pododbor EU–Izrael št. 4

Carinsko sodelovanje in obdavčevanje

1. Sestava in predsedovanje

Pododbor sestavljajo predstavniki Evropske skupnosti in držav članic ter izraelske vlade. Izmenično mu predsedujeta obe pogodbenici. Vsaka stran imenuje svojega predsednika.

2. Vloga

Pododbor je forum za razpravo, posvetovanje in ocenjevanje ter deluje pod vodstvom Pridružitvenega odbora, ki mu poroča po vsakem svojem zasedanju. Pododbor nima nikakršne pristojnosti odločanja, lahko pa Pridružitvenemu odboru predloži predloge.

3. Področje dela

Pododbor obravnava izvajanje Pridružitvenega sporazuma ter z njim povezanega akcijskega načrta evropske sosedske politike, vključno na spodaj naštetih področjih in ocenjuje napredek pri ciljih in ukrepih, ki so bili opredeljeni in dogovorjeni v akcijskem načrtu. Po potrebi obravnava sodelovanje na področju javne uprave. Preučuje tudi vse težave, ki nastanejo na spodaj naštetih področjih, in predlaga možne ukrepe za njihovo odpravo.

3.a - Splošni carinski postopki, carinska nomenklatura, carinsko vrednotenje

3.b - Vprašanja v zvezi s pravili o poreklu

3.c - Tarifni režimi

3.d- Carinsko sodelovanje

3.e- Obdavčevanje

Ta seznam ni popoln in Pridružitveni odbor lahko doda še druga vprašanja.

Pododbor lahko preučuje vprašanja, povezana z enim ali več (ali vsemi) zgoraj naštetimi področji.

4. Sekretariat

Predstavnik Evropske komisije in predstavnik izraelske vlade skupaj opravljata funkcijo stalnih sekretarjev Pododbora.

Vsa sporočila, namenjena Pododboru, se pošljejo sekretarjema. Sekretarja sta odgovorna za pripravo zasedanj pododborov, vključno z datumi in dnevnimi redi.

5. Zasedanja

Pododbor zaseda glede na potrebe, ki jih narekujejo okoliščine, in načeloma najmanj enkrat letno. Zasedanje se lahko skliče na zahtevo predsednika katere koli pogodbenice, ki zahtevo pošlje svojemu sekretarju, ta pa naprej drugi pogodbenici. Po prejemu zahteve za zasedanje Pododbora sekretar druge pogodbenice odgovori v petnajstih delovnih dneh. Kjer je mogoče in če se s tem strinjata obe pogodbenici, se lahko več zasedanj pododborov razvrsti v več dnevih.

V nujnih primerih se lahko zasedanje Pododbora skliče hitreje, če se obe pogodbenici s tem strinjata. Vse zahteve za sklic zasedanja morajo biti v pisni obliki.

Vsa zasedanja Pododbora potekajo ob času in v kraju, o katerih se dogovorita obe pogodbenici.

Zasedanje skliče pristojni sekretar po dogovoru s predsednikom. Pred vsakim zasedanjem se predsednika obvesti o predvideni sestavi delegacij obeh pogodbenic.

Če se obe pogodbenici strinjata, lahko Pododbor na zasedanje povabi strokovnjake, da predložijo zahtevane posebne informacije.

6. Dnevni red zasedanj

Vse zahteve glede točk dnevnega reda zasedanj Pododbora je treba nasloviti na sekretarja.

Za vsako zasedanje predsednik pripravi začasni dnevni red, ki ga pristojni sekretar pošlje drugemu sekretarju najkasneje deset dni pred začetkom zasedanja.

Na začasnem dnevnem redu so točke, glede katerih je sekretar prejel zahtevo najmanj petnajst dni pred začetkom zasedanja. Podporno dokumentacijo morata obe pogodbenici prejeti najmanj sedem dni pred zasedanjem. Ta rok se lahko skrajša v nujnih primerih, če se obe pogodbenici s tem strinjata.

Pododbor sprejme dnevni red na začetku vsakega zasedanja.

7. Zapisnik

Zapisnik sestavita in odobrita oba sekretarja po vsakem zasedanju. Sekretarja Pododbora naslovita na sekretarje in predsednika Pridružitvenega odbora izvod zapisnika, v katerem so predstavljeni predlogi in priporočila Pododbora.

8. Obveščanje javnosti

Če ni določeno drugače, zasedanja Pododbora niso javna in ustrezni zapisniki so zaupni.

Poslovnik

Pododbor EU–Izrael št. 5

Kmetijstvo in ribištvo

1. Sestava in predsedovanje

Pododbor sestavljajo predstavniki Evropske skupnosti in držav članic ter izraelske vlade. Izmenično mu predsedujeta obe pogodbenici. Vsaka stran imenuje svojega predsednika.

2. Vloga

Pododbor je forum za razpravo, posvetovanje in ocenjevanje ter deluje pod vodstvom Pridružitvenega odbora, ki mu poroča po vsakem svojem zasedanju. Pododbor nima nikakršne pristojnosti odločanja, lahko pa Pridružitvenemu odboru predloži predloge.

3. Področje dela

Pododbor obravnava izvajanje Pridružitvenega sporazuma ter z njim povezanega akcijskega načrta evropske sosedske politike, vključno na spodaj naštetih področjih in ocenjuje napredek pri ciljih in ukrepih, ki so bili opredeljeni in dogovorjeni v akcijskem načrtu. Po potrebi obravnava sodelovanje na področju javne uprave. Preučuje tudi vse težave, ki nastanejo na spodaj naštetih področjih, in predlaga možne ukrepe za njihovo odpravo.

3.a - Kmetijstvo in predelani kmetijski proizvodi (vključno s trgovino)

3.b - Sanitarna in fitosanitarna vprašanja

3.c - Razvoj podeželja in regionalno sodelovanje

3.d - Ribiški proizvodi, vključno s trgovino

Ta seznam ni popoln in Pridružitveni odbor lahko doda še druga vprašanja.

Pododbor lahko preučuje vprašanja, povezana z enim ali več (ali vsemi) zgoraj naštetimi področji.

4. Sekretariat

Predstavnik Evropske komisije in predstavnik izraelske vlade skupaj opravljata funkcijo stalnih sekretarjev Pododbora.

Vsa sporočila, namenjena Pododboru, se pošljejo sekretarjema. Sekretarja sta odgovorna za pripravo zasedanj pododborov, vključno z datumi in dnevnimi redi.

5. Zasedanja

Pododbor zaseda glede na potrebe, ki jih narekujejo okoliščine, in načeloma najmanj enkrat letno. Zasedanje se lahko skliče na zahtevo predsednika katere koli pogodbenice, ki zahtevo pošlje svojemu sekretarju, ta pa naprej drugi pogodbenici. Po prejemu zahteve za zasedanje Pododbora sekretar druge pogodbenice odgovori v petnajstih delovnih dneh. Kjer je mogoče in če se s tem strinjata obe pogodbenici, se lahko več zasedanj pododborov razvrsti v več dnevih.

V nujnih primerih se lahko zasedanje Pododbora skliče hitreje, če se obe pogodbenici s tem strinjata. Vse zahteve za sklic zasedanja morajo biti v pisni obliki.

Vsa zasedanja Pododbora potekajo ob času in v kraju, o katerih se dogovorita obe pogodbenici.

Zasedanje skliče pristojni sekretar po dogovoru s predsednikom. Pred vsakim zasedanjem se predsednika obvesti o predvideni sestavi delegacij obeh pogodbenic.

Če se obe pogodbenici strinjata, lahko Pododbor na zasedanje povabi strokovnjake, da predložijo zahtevane posebne informacije.

6. Dnevni red zasedanj

Vse zahteve glede točk dnevnega reda zasedanj Pododbora je treba nasloviti na sekretarja.

Za vsako zasedanje predsednik pripravi začasni dnevni red, ki ga pristojni sekretar pošlje drugemu sekretarju najkasneje deset dni pred začetkom zasedanja.

Na začasnem dnevnem redu so točke, glede katerih je sekretar prejel zahtevo najmanj petnajst dni pred začetkom zasedanja. Podporno dokumentacijo morata obe pogodbenici prejeti najmanj sedem dni pred zasedanjem. Ta rok se lahko skrajša v nujnih primerih, če se obe pogodbenici s tem strinjata.

Pododbor sprejme dnevni red na začetku vsakega zasedanja.

7. Zapisnik

Zapisnik sestavita in odobrita oba sekretarja po vsakem zasedanju. Sekretarja Pododbora naslovita na sekretarje in predsednika Pridružitvenega odbora izvod zapisnika, v katerem so predstavljeni predlogi in priporočila Pododbora.

8. Obveščanje javnosti

Če ni določeno drugače, zasedanja Pododbora niso javna in ustrezni zapisniki so zaupni.

Poslovnik

Pododbor EU–Izrael št.6

Notranji trg

1. Sestava in predsedovanje

Pododbor sestavljajo predstavniki Evropske skupnosti in držav članic ter izraelske vlade. Izmenično mu predsedujeta obe pogodbenici. Vsaka stran imenuje svojega predsednika.

2. Vloga

Pododbor je forum za razpravo, posvetovanje in ocenjevanje ter deluje pod vodstvom Pridružitvenega odbora, ki mu poroča po vsakem svojem zasedanju. Pododbor nima nikakršne pristojnosti odločanja, lahko pa Pridružitvenemu odboru predloži predloge.

3. Področje dela

Pododbor obravnava izvajanje Pridružitvenega sporazuma ter z njim povezanega akcijskega načrta evropske sosedske politike, vključno na spodaj naštetih področjih in ocenjuje napredek pri ciljih in ukrepih, ki so bili opredeljeni in dogovorjeni v akcijskem načrtu. Po potrebi obravnava sodelovanje na področju javne uprave. Preuči tudi vse težave, ki nastanejo na spodaj naštetih področjih, in predlaga možne ukrepe za njihovo odpravo.

3.a - Zakonodajno in upravno sodelovanje na področju tehničnih predpisov, standardov in ugotavljanja skladnosti

3.b - Konkurenčna politika

3.c - Javna naročila

3.d - Pravice intelektualne, industrijske in poslovne lastnine

3.e - Storitve (politična in regulativna vprašanja)

3.f- Pravica do ustanavljanja, pravo družb

Ta seznam ni popoln in Pridružitveni odbor lahko doda še druga vprašanja.

Pododbor lahko preučuje vprašanja, povezana z enim ali več (ali vsemi) zgoraj naštetimi področji.

4. Sekretariat

Predstavnik Evropske komisije in predstavnik izraelske vlade skupaj opravljata funkcijo stalnih sekretarjev Pododbora.

Vsa sporočila, namenjena Pododboru, se pošljejo sekretarjema. Sekretarja sta odgovorna za pripravo zasedanj pododborov, vključno z datumi in dnevnimi redi.

5. Zasedanja

Pododbor zaseda glede na potrebe, ki jih narekujejo okoliščine, in načeloma najmanj enkrat letno. Zasedanje se lahko skliče na zahtevo predsednika katere koli pogodbenice, ki zahtevo pošlje svojemu sekretarju, ta pa naprej drugi pogodbenici. Po prejemu zahteve za zasedanje Pododbora sekretar druge pogodbenice odgovori v petnajstih delovnih dneh. Kjer je mogoče in če se s tem strinjata obe pogodbenici, se lahko več zasedanj pododborov razvrsti v več dnevih.

V nujnih primerih se lahko zasedanje Pododbora skliče hitreje, če se obe pogodbenici s tem strinjata. Vse zahteve za sklic zasedanja morajo biti v pisni obliki.

Vsa zasedanja Pododbora potekajo ob času in v kraju, o katerih se dogovorita obe pogodbenici.

Zasedanje skliče pristojni sekretar po dogovoru s predsednikom. Pred vsakim zasedanjem se predsednika obvesti o predvideni sestavi delegacij obeh pogodbenic.

Če se obe pogodbenici strinjata, lahko Pododbor na zasedanje povabi strokovnjake, da predložijo zahtevane posebne informacije.

6. Dnevni red zasedanj

Vse zahteve glede točk dnevnega reda zasedanj Pododbora je treba nasloviti na sekretarja.

Za vsako zasedanje predsednik pripravi začasni dnevni red, ki ga pristojni sekretar pošlje drugemu sekretarju najkasneje deset dni pred začetkom zasedanja.

Na začasnem dnevnem redu so točke, glede katerih je sekretar prejel zahtevo najmanj petnajst dni pred začetkom zasedanja. Podporno dokumentacijo morata obe pogodbenici prejeti najmanj sedem dni pred zasedanjem. Ta rok se lahko skrajša v nujnih primerih, če se obe pogodbenici s tem strinjata.

Pododbor sprejme dnevni red na začetku vsakega zasedanja.

7. Zapisnik

Zapisnik sestavita in odobrita oba sekretarja po vsakem zasedanju. Sekretarja Pododbora naslovita na sekretarje in predsednika Pridružitvenega odbora izvod zapisnika, v katerem so predstavljeni predlogi in priporočila Pododbora.

8. Obveščanje javnosti

Če ni določeno drugače, zasedanja Pododbora niso javna in ustrezni zapisniki so zaupni.

Poslovnik

Pododbor EU–Izrael št.7

Industrija, trgovina in storitve

1. Sestava in predsedovanje

Pododbor sestavljajo predstavniki Evropske skupnosti in držav članic ter izraelske vlade. Izmenično mu predsedujeta obe pogodbenici. Vsaka stran imenuje svojega predsednika.

2. Vloga

Pododbor je forum za razpravo, posvetovanje in ocenjevanje ter deluje pod vodstvom Pridružitvenega odbora, ki mu poroča po vsakem svojem zasedanju. Pododbor nima nikakršne pristojnosti odločanja, lahko pa Pridružitvenemu odboru predloži predloge.

3. Področje dela

Pododbor obravnava izvajanje Pridružitvenega sporazuma ter z njim povezanega akcijskega načrta evropske sosedske politike, vključno na spodaj naštetih področjih in ocenjuje napredek pri ciljih in ukrepih, ki so bili opredeljeni in dogovorjeni v akcijskem načrtu. Po potrebi obravnava sodelovanje na področju javne uprave. Preučuje tudi vse težave, ki nastanejo na spodaj naštetih področjih, in predlaga možne ukrepe za njihovo odpravo.

3.a - Podjetniška politika in industrijsko sodelovanje

3.b - Izvajanje določb o trgovini Pridružitvenega sporazuma in akcijskega načrta o evropski sosedski politiki (ENP)

3.c - Bilateralna vprašanja v zvezi s trgovino

3.d - Storitve in naložbe (trgovinski vidiki, vključno z začetkom dvostranskih pogajanj)

3.e Priprava trgovinskih sporazumov o tehničnih predpisih, standardih in ugotavljanju skladnosti

3.f- Sodelovanje na področju vprašanj v zvezi z e-poslovanjem

3.g Turizem

3.h Mednarodno razvojno sodelovanje (vprašanja dostopa EU–Izrael)

Ta seznam ni popoln in Pridružitveni odbor lahko doda še druga vprašanja.

Pododbor lahko preučuje vprašanja, povezana z enim ali več (ali vsemi) zgoraj naštetimi področji.

4. Sekretariat

Predstavnik Evropske komisije in predstavnik izraelske vlade skupaj opravljata funkcijo stalnih sekretarjev Pododbora.

Vsa sporočila, namenjena Pododboru, se pošljejo sekretarjema. Sekretarja sta odgovorna za pripravo zasedanj pododborov, vključno z datumi in dnevnimi redi.

5. Zasedanja

Pododbor zaseda glede na potrebe, ki jih narekujejo okoliščine, in načeloma najmanj enkrat letno. Zasedanje se lahko skliče na zahtevo predsednika katere koli pogodbenice, ki zahtevo pošlje svojemu sekretarju, ta pa naprej drugi pogodbenici. Po prejemu zahteve za zasedanje Pododbora sekretar druge pogodbenice odgovori v petnajstih delovnih dneh. Kjer je mogoče in če se s tem strinjata obe pogodbenici, se lahko več zasedanj pododborov razvrsti v več dnevih.

V nujnih primerih se lahko zasedanje Pododbora skliče hitreje, če se obe pogodbenici s tem strinjata. Vse zahteve za sklic zasedanja morajo biti v pisni obliki.

Vsa zasedanja Pododbora potekajo ob času in v kraju, o katerih se dogovorita obe pogodbenici.

Zasedanje skliče pristojni sekretar po dogovoru s predsednikom. Pred vsakim zasedanjem se predsednika obvesti o predvideni sestavi delegacij obeh pogodbenic.

Če se obe pogodbenici strinjata, lahko Pododbor na zasedanje povabi strokovnjake, da predložijo zahtevane posebne informacije.

6. Dnevni red zasedanj

Vse zahteve glede točk dnevnega reda zasedanj Pododbora je treba nasloviti na sekretarja.

Za vsako zasedanje predsednik pripravi začasni dnevni red, ki ga pristojni sekretar pošlje drugemu sekretarju najkasneje deset dni pred začetkom zasedanja.

Na začasnem dnevnem redu so točke, glede katerih je sekretar prejel zahtevo najmanj petnajst dni pred začetkom zasedanja. Podporno dokumentacijo morata obe pogodbenici prejeti najmanj sedem dni pred zasedanjem. Ta rok se lahko skrajša v nujnih primerih, če se obe pogodbenici s tem strinjata.

Pododbor sprejme dnevni red na začetku vsakega zasedanja.

7. Zapisnik

Zapisnik sestavita in odobrita oba sekretarja po vsakem zasedanju. Sekretarja Pododbora naslovita na sekretarje in predsednika Pridružitvenega odbora izvod zapisnika, v katerem so predstavljeni predlogi in priporočila Pododbora.

8. Obveščanje javnosti

Če ni določeno drugače, zasedanja Pododbora niso javna in ustrezni zapisniki so zaupni.

Poslovnik

Pododbor EU–Izrael št. 8

Pravosodje in pravne zadeve

1. Sestava in predsedovanje

Pododbor sestavljajo predstavniki Evropske skupnosti in držav članic ter izraelske vlade. Izmenično mu predsedujeta obe pogodbenici. Vsaka stran imenuje svojega predsednika.

2. Vloga

Pododbor je forum za razpravo, posvetovanje in ocenjevanje ter deluje pod vodstvom Pridružitvenega odbora, ki mu poroča po vsakem svojem zasedanju. Pododbor nima nikakršne pristojnosti odločanja, lahko pa Pridružitvenemu odboru predloži predloge.

3. Področje dela

Pododbor obravnava izvajanje Pridružitvenega sporazuma ter z njim povezanega akcijskega načrta evropske sosedske politike, vključno na spodaj naštetih področjih In ocenjuje napredek pri ciljih in ukrepih, ki so bili opredeljeni in dogovorjeni v akcijskem načrtu. . Po potrebi obravnava sodelovanje na področju javne uprave. Preučuje tudi vse težave, ki nastanejo na spodaj naštetih področjih, in predlaga možne ukrepe za njihovo odpravo.

3.a - Migracijska vprašanja

3.b - Azil

3.c - Posebni ukrepi za boj proti terorizmu na področju pravosodja in notranjih zadev

3.d- Boj proti organiziranemu kriminalu, vključno s trgovino z ljudmi

3.e - Mamila

3.f- Pranje denarja, finančni in gospodarski kriminal

3.g- Policijsko in pravosodno sodelovanje

Ta seznam ni popoln in Pridružitveni odbor lahko doda še druga vprašanja, vključno z vprašanji horizontalne narave, kot so na primer statistična.

Pododbor lahko preučuje vprašanja, povezana z enim ali več (ali vsemi) zgoraj naštetimi področji.

4. Sekretariat

Predstavnik Evropske komisije in predstavnik izraelske vlade skupaj opravljata funkcijo stalnih sekretarjev Pododbora.

Vsa sporočila, namenjena Pododboru, se pošljejo sekretarjema. Sekretarja sta odgovorna za pripravo zasedanj pododborov, vključno z datumi in dnevnimi redi.

5. Zasedanja

Pododbor zaseda glede na potrebe, ki jih narekujejo okoliščine, in načeloma najmanj enkrat letno. Zasedanje se lahko skliče na zahtevo predsednika katere koli pogodbenice, ki zahtevo pošlje svojemu sekretarju, ta pa naprej drugi pogodbenici. Po prejemu zahteve za zasedanje Pododbora sekretar druge pogodbenice odgovori v petnajstih delovnih dneh. Kjer je mogoče in če se s tem strinjata obe pogodbenici, se lahko več zasedanj pododborov razvrsti v več dnevih.

V nujnih primerih se lahko zasedanje Pododbora skliče hitreje, če se obe pogodbenici s tem strinjata. Vse zahteve za sklic zasedanja morajo biti v pisni obliki.

Vsa zasedanja Pododbora potekajo ob času in v kraju, o katerih se dogovorita obe pogodbenici.

Zasedanje skliče pristojni sekretar po dogovoru s predsednikom. Pred vsakim zasedanjem se predsednika obvesti o predvideni sestavi delegacij obeh pogodbenic.

Če se obe pogodbenici strinjata, lahko Pododbor na zasedanje povabi strokovnjake, da predložijo zahtevane posebne informacije.

6. Dnevni red zasedanj

Vse zahteve glede točk dnevnega reda zasedanj Pododbora je treba nasloviti na sekretarja.

Za vsako zasedanje predsednik pripravi začasni dnevni red, ki ga pristojni sekretar pošlje drugemu sekretarju najkasneje deset dni pred začetkom zasedanja.

Na začasnem dnevnem redu so točke, glede katerih je sekretar prejel zahtevo najmanj petnajst dni pred začetkom zasedanja. Podporno dokumentacijo morata obe pogodbenici prejeti najmanj sedem dni pred zasedanjem. Ta rok se lahko skrajša v nujnih primerih, če se obe pogodbenici s tem strinjata.

Pododbor sprejme dnevni red na začetku vsakega zasedanja.

7. Zapisnik

Zapisnik sestavita in odobrita oba sekretarja po vsakem zasedanju. Sekretarja Pododbora naslovita na sekretarje in predsednika Pridružitvenega odbora izvod zapisnika, v katerem so predstavljeni predlogi in priporočila Pododbora.

8. Obveščanje javnosti

Če ni določeno drugače, zasedanja Pododbora niso javna in ustrezni zapisniki so zaupni.

Poslovnik

Pododbor EU–Izrael št. 9

Promet, energetika in okolje

1. Sestava in predsedovanje

Pododbor sestavljajo predstavniki Evropske skupnosti in držav članic ter izraelske vlade. Izmenično mu predsedujeta obe pogodbenici. Vsaka stran imenuje svojega predsednika.

2. Vloga

Pododbor je forum za razpravo, posvetovanje in ocenjevanje ter deluje pod vodstvom Pridružitvenega odbora, ki mu poroča po vsakem svojem zasedanju. Pododbor nima nikakršne pristojnosti odločanja, lahko pa Pridružitvenemu odboru predloži predloge.

3. Področje dela

Pododbor obravnava izvajanje Pridružitvenega sporazuma ter z njim povezanega akcijskega načrta evropske sosedske politike, vključno na spodaj naštetih področjih In ocenjuje napredek pri ciljih in ukrepih, ki so bili opredeljeni in dogovorjeni v akcijskem načrtu. . Po potrebi obravnava sodelovanje na področju javne uprave. Preučuje tudi vse težave, ki nastanejo na spodaj naštetih področjih, in predlaga možne ukrepe za njihovo odpravo.

3.a - Prevoz

3.b - Energetika

3.c - Okolje

Ta seznam ni popoln in Pridružitveni odbor lahko doda še druga vprašanja, vključno z vprašanji horizontalne narave, kot so na primer statistična.

Pododbor lahko preučuje vprašanja, povezana z enim ali več (ali vsemi) zgoraj naštetimi področji.

4. Sekretariat

Predstavnik Evropske komisije in predstavnik izraelske vlade skupaj opravljata funkcijo stalnih sekretarjev Pododbora.

Vsa sporočila, namenjena Pododboru, se pošljejo sekretarjema. Sekretarja sta odgovorna za pripravo zasedanj pododborov, vključno z datumi in dnevnimi redi.

5. Zasedanja

Pododbor zaseda glede na potrebe, ki jih narekujejo okoliščine, in načeloma najmanj enkrat letno. Zasedanje se lahko skliče na zahtevo predsednika katere koli pogodbenice, ki zahtevo pošlje svojemu sekretarju, ta pa naprej drugi pogodbenici. Po prejemu zahteve za zasedanje Pododbora sekretar druge pogodbenice odgovori v petnajstih delovnih dneh. Kjer je mogoče in če se s tem strinjata obe pogodbenici, se lahko več zasedanj pododborov razvrsti v več dnevih.

V nujnih primerih se lahko zasedanje Pododbora skliče hitreje, če se obe pogodbenici s tem strinjata. Vse zahteve za sklic zasedanja morajo biti v pisni obliki.

Vsa zasedanja Pododbora potekajo ob času in v kraju, o katerih se dogovorita obe pogodbenici.

Zasedanje skliče pristojni sekretar po dogovoru s predsednikom. Pred vsakim zasedanjem se predsednika obvesti o predvideni sestavi delegacij obeh pogodbenic.

Če se obe pogodbenici strinjata, lahko Pododbor na zasedanje povabi strokovnjake, da predložijo zahtevane posebne informacije.

6. Dnevni red zasedanj

Vse zahteve glede točk dnevnega reda zasedanj Pododbora je treba nasloviti na sekretarja.

Za vsako zasedanje predsednik pripravi začasni dnevni red, ki ga pristojni sekretar pošlje drugemu sekretarju najkasneje deset dni pred začetkom zasedanja.

Na začasnem dnevnem redu so točke, glede katerih je sekretar prejel zahtevo najmanj petnajst dni pred začetkom zasedanja. Podporno dokumentacijo morata obe pogodbenici prejeti najmanj sedem dni pred zasedanjem. Ta rok se lahko skrajša v nujnih primerih, če se obe pogodbenici s tem strinjata.

Pododbor sprejme dnevni red na začetku vsakega zasedanja.

7. Zapisnik

Zapisnik sestavita in odobrita oba sekretarja po vsakem zasedanju. Sekretarja Pododbora naslovita na sekretarje in predsednika Pridružitvenega odbora izvod zapisnika, v katerem so predstavljeni predlogi in priporočila Pododbora.

8. Obveščanje javnosti

Če ni določeno drugače, zasedanja Pododbora niso javna in ustrezni zapisniki so zaupni.

Poslovnik

Pododbor EU–Izrael št. 10

Raziskave, inovacije, informacijska družba, izobraževanje in kultura

1. Sestava in predsedovanje

Pododbor sestavljajo predstavniki Evropske skupnosti in držav članic ter izraelske vlade. Izmenično mu predsedujeta obe pogodbenici. Vsaka stran imenuje svojega predsednika.

2. Vloga

Pododbor je forum za razpravo, posvetovanje in ocenjevanje ter deluje pod vodstvom Pridružitvenega odbora, ki mu poroča po vsakem svojem zasedanju. Pododbor nima nikakršne pristojnosti odločanja, lahko pa Pridružitvenemu odboru predloži predloge.

3. Področje dela

Pododbor obravnava izvajanje Pridružitvenega sporazuma ter z njim povezanega akcijskega načrta evropske sosedske politike, vključno na spodaj naštetih področjih In ocenjuje napredek pri ciljih in ukrepih, ki so bili opredeljeni in dogovorjeni v akcijskem načrtu. . Po potrebi obravnava sodelovanje na področju javne uprave. Preučuje tudi vse težave, ki nastanejo na spodaj naštetih področjih, in predlaga možne ukrepe za njihovo odpravo.

3.a - Znanost in tehnološke inovacije

3.b - Sodelovanje na področju izobraževanja, usposabljanja in izmenjave mladih

3.c - Kulturno sodelovanje

3.d- Informacijska družba

3.e- Avdiovizualna politika

3.f- Sodelovanje civilne družbe

Ta seznam ni popoln in Pridružitveni odbor lahko doda še druga vprašanja, vključno z vprašanji horizontalne narave, kot so na primer statistična.

Pododbor lahko preučuje vprašanja, povezana z enim ali več (ali vsemi) zgoraj naštetimi področji.

4. Sekretariat

Predstavnik Evropske komisije in predstavnik izraelske vlade skupaj opravljata funkcijo stalnih sekretarjev Pododbora.

Vsa sporočila, namenjena Pododboru, se pošljejo sekretarjema. Sekretarja sta odgovorna za pripravo zasedanj pododborov, vključno z datumi in dnevnimi redi.

5. Zasedanja

Pododbor zaseda glede na potrebe, ki jih narekujejo okoliščine, in načeloma najmanj enkrat letno. Zasedanje se lahko skliče na zahtevo predsednika katere koli pogodbenice, ki zahtevo pošlje svojemu sekretarju, ta pa naprej drugi pogodbenici. Po prejemu zahteve za zasedanje Pododbora sekretar druge pogodbenice odgovori v petnajstih delovnih dneh. Kjer je mogoče in če se s tem strinjata obe pogodbenici, se lahko več zasedanj pododborov razvrsti v več dnevih.

V nujnih primerih se lahko zasedanje Pododbora skliče hitreje, če se obe pogodbenici s tem strinjata. Vse zahteve za sklic zasedanja morajo biti v pisni obliki.

Vsa zasedanja Pododbora potekajo ob času in v kraju, o katerih se dogovorita obe pogodbenici.

Zasedanje skliče pristojni sekretar po dogovoru s predsednikom. Pred vsakim zasedanjem se predsednika obvesti o predvideni sestavi delegacij obeh pogodbenic.

Če se obe pogodbenici strinjata, lahko Pododbor na zasedanje povabi strokovnjake, da predložijo zahtevane posebne informacije.

6. Dnevni red zasedanj

Vse zahteve glede točk dnevnega reda zasedanj Pododbora je treba nasloviti na sekretarja.

Za vsako zasedanje predsednik pripravi začasni dnevni red, ki ga pristojni sekretar pošlje drugemu sekretarju najkasneje deset dni pred začetkom zasedanja.

Na začasnem dnevnem redu so točke, glede katerih je sekretar prejel zahtevo najmanj petnajst dni pred začetkom zasedanja. Podporno dokumentacijo morata obe pogodbenici prejeti najmanj sedem dni pred zasedanjem. Ta rok se lahko skrajša v nujnih primerih, če se obe pogodbenici s tem strinjata.

Pododbor sprejme dnevni red na začetku vsakega zasedanja.

7. Zapisnik

Zapisnik sestavita in odobrita oba sekretarja po vsakem zasedanju. Sekretarja Pododbora naslovita na sekretarje in predsednika Pridružitvenega odbora izvod zapisnika, v katerem so predstavljeni predlogi in priporočila Pododbora.

8. Obveščanje javnosti

FINANČNO POROČILO |

DATUM: |

1. | PRORAČUNSKI RAZDELEK: | ODOBRENA PRORAČUNSKA SREDSTVA: |

2. | NASLOV: Stališče Skupnosti v Pridružitvenem svetu v zvezi z izvajanjem člena 73 Evro-sredozemskega sporazuma o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in državo Izrael na drugi strani |

3. | PRAVNA PODLAGA: Člen 73 Pridružitvenega sporazuma EU/Izrael |

4. | CILJI: Ustanovitev desetih pododborov |

5. | FINANČNE POSLEDICE | 12-MESEČNO OBDOBJE (v milijon EUR) | TEKOČE PRORAČUNSKO LETO 2005 (v milijon EUR) | PRIHODNJE PRORAČUNSKO LETO 2006 (v milijon EUR) |

5.0 | IZDATKI, OBRAČUNANI V BREME - PRORAČUNA ES (NADOMESTILA/INTERVENCIJE) - DRŽAVNIH ORGANOV - DRUGIH | jih ni | jih ni | jih ni |

5.1 | PRIHODKI - LASTNI VIRI ES (DAJATVE/CARINE) - NACIONALNI | jih ni | jih ni | jih ni |

2007 | 2008 | 2009 | 2010 |

5.0.1 | PREDVIDENI IZDATKI | - | - | - | - |

5.1.1 | PREDVIDENI PRIHODKI | - | - | - | - |

5.2 | METODA IZRAČUNA: |

6.0 | ALI SE PROJEKT LAHKO FINANCIRA IZ ODOBRENIH PRORAČUNSKIH SREDSTEV, VKLJUČENIH V ZADEVNO POGLAVJE TEKOČEGA PRORAČUNA? | DA |

6.1 | ALI SE PROJEKT LAHKO FINANCIRA IZ TRANSFERJEV MED POGLAVJI TEKOČEGA PRORAČUNA? | DA |

6.2 | ALI BO POTREBNA DOPOLNITEV PRORAČUNA? | NE |

6.3 | ALI BO ODOBRENA PRORAČUNSKA SREDSTVA TREBA VKLJUČITI V PRIHODNJE PRORAČUNE? | NE |

PRIPOMBE: Zasedanja delovne skupine in pododborov bodo potekala v Bruslju in Jeruzalemu. Kadar bodo zasedanja v Izraelu, bo službene stroške udeležencev kril proračun. |

[1] UL C […], […], str. […].