SL    SL SL 
SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 30.11.2008 
COM(2008) 716 kon č. 
  
Priporočilo 
ODLOČBA SVETA 
o odobritvi vzajemne pomo či Madžarski 
Predlog 
ODLOČBA SVETA 
o zagotovitvi srednjero čne finančne pomoči Madžarski 
(predložila Komisija) 
SL 2   SL OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM  
1. UVOD 
Madžarski organi si od sredine leta  2006 znatno prizadevajo za odpravo nakopi čenih zunanjih 
in notranjih neravnovesij države. Kljub vidnim rezultatom, doseženim v preteklih dveh letih, 
ki vključujejo znatno zmanjšanje javnofinan čnega primanjkljaja in postopno zmanjšanje 
primanjkljaja teko čega računa, so madžarski finan čni trgi od za četka oktobra 2008 pod hudim 
pritiskom. To je povezano s sorazmerno visoko finan čno ranljivostjo zaradi madžarskega 
velikega zunanjega dolga (skoraj 100 % BDP), ki so ga nedavno podkrepili devizna posojila 
za zasebni sektor in najvišji delež javnega dol ga v regiji (približno 66 % BDP). Organi so 
takoj napovedali celovit sveženj politik, ka terega cilj je ponovno pridobiti zaupanje 
vlagateljev in zmanjšat i napetost na finan čnih trgih. Ukrepi vklju čujejo pospešeno zmanjšanje 
primanjkljaja v letih 2008 in 2009, ki bi zmanjš alo potrebo vlade po fina nciranju, in številne 
ciljno usmerjene ukrepe za odmrznitev trga javnega dolga in pove čanje likvidnosti na trgu 
valutnih zamenjav. Ker se la hko leta 2008 in zlasti 2009 pri čakuje hitro poslabšanje 
kapitalskih in finan čnih računov, ki bi ga sprožili  pretresi na finan čnih trgih, bo država v tem 
obdobju potrebovala znatno finan čno pomoč, ki bi lahko do konca leta 2009 znašala 20 
milijard EUR.  
2. MAKROEKONOMSKI RAZVOJ IN OBETI  
Sredi leta 2006 je bil uveden program fiskalne  konsolidacije za odpravo velikih fiskalnih in 
zunanjih neravnovesij, ki so se kopi čila v prejšnjih letih (leta 2006 je javnofinan čni 
primanjkljaj znašal 9,3 %, primanjkljaj teko čega računa pa 7,5 %). Ukrepi so med drugim 
vključevali zamrznitev izdatkov, zmanjšanje ja vnih naložb, zvišanje  davkov in znižanje 
subvencij k cenam. Zato se je realizacija dr žavnega sektorja znatno zmanjšala, zlasti na 
področju zdravstvenega varstva, izobraževanja in uprave. V zasebnem sektorju se je leta 2007 
zaradi dostopa do novih posojil pokazala dolo čena prožnost pri spopadanju z recesijo. 
Zahvaljujo č velikemu pove čanju izvoza, ki je znašalo približno 16 %, so se naložbe še vedno 
nekoliko ve čale, čeprav so se dobi čki podjetij zaradi znatnega pove čanja stroškov, povezanih 
s plačami, zmanjšali. Tudi poraba se je zmerno pove čala (za 0,7 %), in si cer kljub znižanju 
dejanskih pla č, saj so nihanje cen nafte in živil spre mljala povišanja reguliranih cen in davka 
na dodano vrednost. Na splošno se  je letna rast BDP leta 2007 upo časnila s 4,1 %, kolikor je 
znašala leta 2006, na 1,1 %, medtem ko se je in flacija podvojila in dosegl a skoraj 8 %, kar je 
precej nad uradno ciljno stopnjo inflacije.  
S postopno odpravo u činkov svežnja ukrepov na fiskalnem podro čju naj bi si gospodarstvo od 
leta 2008 opomoglo in v dveh do treh letih doseg lo potencialno rast (k i znaša nekoliko manj 
kot 3 %). Vendar je recesija, ki je ve čja, kot je bilo predvideno, v EU in preostalem delu sveta 
znatno poslabšala obete glede ustvarjenega izvoza,  ki je bil v preteklih letih glavna gonilna 
sila madžarskega gospoda rstva. Trenutne finan čne težave in z njim povezana zaostritev 
kreditnih pogojev sta povzro čila še večjo recesijo in še poslabšala možnosti za rast. Poostreni 
kreditni pogoji so najbolj prizadeli zasebno por abo in naložbe gospodinjstev, medtem ko bi se 
financiranje podjetniških naložb ob dolo čeni podpori, ki se pri čakuje od prilivov iz 
(strukturnih in kohezijskih) skladov EU, še ohranilo. Tako naj bi po pri čakovanjih letna rast 
BDP leta 2008 ostala dale č pod 2 % in leta 2009 naglo padla ter si leta 2010 po časi opomogla. 
Glede na velike negotovosti v okvi ru sedanjih razmer na finan čnem trgu obstaja celo 
določeno tveganje, da se BDP leta  2009 zelo zmanjša in nato po časi in dolgotrajno pove čuje. 
SL 3   SL 3. JAVNE FINANCE  
Javnofinan čni primanjkljaj, ki je leta 2006 znaš al 9,3 % BDP, se je  leta 2007 drasti čno znižal 
na 5 % BDP. To je bila posledica programa fisk alne konsolidacije, ki ga je poleti 2006 uvedla 
ponovno izvoljena vlada in je vklju čeval vrsto povišanj davkov ter znižanje subvencij k 
cenam, zamrznitev izdatkov (zlasti pla č v javnem sektorju) in nominalno znižanje javnih 
naložb. Sredi julija 2008 je vlada na podlagi prihodkov centralne  ravni države v prvi polovici 
leta, ki so presegali pri čakovanja, revidirala napovedi o primanjkljaju na 3,8 % BDP (s 4 % 
BDP, kakor je navedeno v zadnji razli čici konvergen čnega programa in kar je potrdil Svet). 
Kot odziv na pretrese na madžarskih finan čnih trgih je vlada 10. okt obra napovedala akcijski 
načrt z 12 to čkami za spodbujanje zaupanja v trg. Na črt je vseboval zlasti znižanje ciljnih 
stopenj prora čunskih primanjkljajev, in sicer za leto  2008 s 3,8 % BDP na 3,4 % BDP in za 
leto 2009 s 3,2 % BDP na 2,9 % BDP oziroma po naknadnem dodatnem znižanju na 2,6 % BDP. V letu 2008 bi dosego ambicioznejše cilj ne stopnje primanjkljaja, ki znaša 3,4 % BDP, 
podpirala naslednja ukrepa: (i) zmanjšanje odhodkov v nekaterih vladnih programih in nižji 
pričakovani odhodki za sofinanciranje zaradi črpanja sredstev EU, ki je po časneje od 
zastavljenega cilja (0,15 % BDP), ter (ii) po potrebi trajna zam rznitev neporabljenih 
proračunskih rezerv (0,3 % BDP). Za leto 2009 se predvideva, da se bo nižja ciljna stopnja 
primanjkljaja, ki znaša 0,6 % BDP, dosegla z (i) odpravo na črtovanih dav čnih sprememb, 
zaradi katerih naj bi po uradnih pri čakovanjih izgube prihodkov v letu 2009 znašale 0,55 % 
BDP, medtem ko bi se nadomestni ukre pi glede odhodkov ohranili, (ii) dodatnim 
zmanjšanjem odhodkov za 0,6 % BDP (z zmanjšan jem vladnih programov in operativnih 
stroškov prora čunskih institucij ter s preložitvijo indeks acije nekaterih socialnih transferjev), 
ki je navedeno v osnutku revidiranega prora čuna, predloženem 18. oktobra, ter (iii) z 
dodatnimi ukrepi v višini približno 1 % BDP, in sicer z zmanjšanjem izpla čil 13. pokojnin in 
plač v javnem sektorju ter z zamrznitvijo pla č v javnem sektorju.  
Del vladnega akcijskega na črta z 12 to čkami je tudi ponovna oživitev procesa reforme 
fiskalnega upravljanja. Re vidirani zakonodajni dokument je bil Parlamentu predložen 17. 
oktobra. Vklju čuje nekatere pomembne elemente altern ativnih predlogov opoz icijskih strank 
(npr. večletne zgornje meje izdatkov za podsekto r centralne države in vzpostavitev 
proračunskega sveta poleg državnega prora čunskega urada. V revidiranem na črtu je 
predvidena vklju čitev letnega prora čuna v triletni okvir, ki vklju čuje tudi srednjero čna 
kvantitativna merila. Predvideno je, da se  novi zakonodajni predlog sprejme z navadno ve čino 
glasov.  
4. FINANČNI TRGI  
Medtem ko so se v ve čjem delu leta 2008 razmere na madžarskih finan čnih trgih razvijale 
pretežno skladno z drugimi v regiji (sicer z ob časnimi ve čjimi nihanji1), se je na trgih za čutil 
velik pritisk na za četku oktobra, ko je prišlo do zamrznitv e glavnega državnega trga obveznic, 
strmega padca trga vrednostnih papirjev in velike depreciacije deviznega te čaja, kar je 
privedlo do znatnega pove čanja razponov donosa državnih ob veznic in zamenjav nepla čil. Zdi 
se, da je to povezano s pomanjkanjem likvidnosti v finan čnem sistemu, zlasti v zvezi z 
likvidnostjo deviz, ki se dražijo  zaradi mnenja, da se je tv eganje nasprotn e stranke pove čalo, 
ter zaradi ve čjega strahu pred tveganjem glede držav  iz osrednje in vzhodne Evrope.  
Po pretresu na trgih na za četku oktobra so organi napovedali št evilne ukrepe, katerih cilj je 
neposredno zmanjšanje finan čnih težav. Ti so poleg omejitve prora čunskih na črtov, ki znižuje 
                                                 
1 Na trgu državnih obveznic  na primer je bilo za časno čutiti pritisk spomladi leta 2008, in sicer zlasti 
zaradi preusmeritve portfe lja, ki so jo povzro čili domači pokojninski skladi. 
SL 4   SL neto zahteve po financiranju, vklju čevali še naslednje elemente: (1 ) omilitev naložbenih pravil 
za pokojninske sklade; (2) odprtje nacionalne ba nke Madžarske (MNB) kot nove institucije za 
valutne zamenjave 13. oktobra s ciljem sam odejnega sklepanja poslov pri valutnih 
zamenjavah in s tem odprave tveganja naspro tne stranke; (3) nov kreditni aranžma „stand-by“ 
za banke, ki bo na voljo od 16. oktobra in v okviru katerega bo lahko MNB drugim bankam 
zagotavljala zamenjave eurov v forinte prek no či. Ta novi aranžma podpira sporazum o poslih 
začasne prodaje / za časnega nakupa, sklenjen z Evropsko centralno banko (ECB), ki bo tako 
nacionalni banki Madžarske zagotovila možnost najema posojila v višini do 5 milijard EUR; 
(4) MNB je 16. oktobra v dogovoru s primarnimi vpisniki napove dala tudi ukrepe za podporo 
domačega trga obveznic; (5) 22. oktobra je MN B povišala obrestno mero za 300 baznih to čk, 
da bi ublažila padanje doma če valute (od za četka oktobra do takrat se je vrednost 
madžarskega forinta v primerjavi z eurom znižala za 14 %). 
Poleg tega je madžarski parlament 13. oktobra sprejel pove čanje mejnih vrednosti zavarovanj 
pologov s 6 milijonov HUF na 13 milijonov HUF. Ocenjeno je, da nova meja zajema približno 90 % upravi čenih pologov. Zakonodajni ukrep  je spremljala politi čna zaveza, da se 
po potrebi zajam čijo vsi pologi. Madžarski organi so tudi okrepili sodelovanje z državnim 
odborom za finan čno stabilnost (ki je bil oblikovan leta 2004) in čezmejne stike z drugimi 
nadzornimi organi. 
5. P
LAČILNA BILANCA IN ZUNANJE FINAN ČNE ZAHTEVE  
Neto rast izvoza, ki jo je kr epila velika svetovna gospodarska rast, je bila v zadnjih letih 
glavna gonilna sila rasti BDP in  je tudi v veliki meri pris pevala k postopnemu zmanjšanju 
razmerja med primanjkljajem teko čega računa in BDP, ki je s 7,5 %,  kolikor je znašalo leta 
2006, padlo na 6,4 % v letu 2007. Izkazalo se je, da je drugi glavni dejavnik v letu 2007 
znatno zmanjšanje potrebe vlade po  financiranju. V kapitalskem ra čunu je bil zabeležen vse 
večji presežek, ki je leta 2007 dosegel 1,1 % BDP, in sicer deloma zaradi naraš čajočega 
črpanja sredstev EU, tako da so se splo šne neto obveznosti do tujine stabilizirale, četudi na 
visoki ravni (na 97 % BDP). Obenem se je pove čal delež dolžniških in strumentov v zunanjem 
primanjkljaju. To med drugim odraža nenehno vi soke neposredne tuje naložbe in odtoke 
portfeljskih naložb rezidentov, ki naj bi s časoma pozitivno prispevali k bilanci prihodkov na 
tekočem računu. Medtem ko se je v prvi polovici leta  2008 delež financiranja, ki ne ustvarja 
dolga, nekoliko pove čal (na približno eno tretjino skupne ga financiranja), se je delež 
kratkoročnih dolgov (z zapadlostjo do enega le ta) v skupnem dolgu zlasti zaradi vse ve čjih 
obveznosti finan čnega sektorja do tujine pove čal na približno 23 % BD P in zdaj znaša 35 % 
BDP (delež vlade v zunanjem dolgu pa je 30 %). 
Po pričakovanjih naj bi se glede na nedavno depreci acijo forinta in naglega upada rasti uvoza 
v letu 2009 teko či račun letos in zlasti prihodn je leto še naprej zman jševal. Izboljšal se bo 
verjetno tudi kapitalski ra čun, saj se pove čuje črpanje sredstev EU, za katera so bile že 
prevzete obveznosti. Po drugi strani pa se  na podlagi nedavneg a razvoja dogodkov, zlasti od 
začetka oktobra, lahko pri čakuje, da se bodo neto odtoki portfeljskih naložb pospešili, 
predvsem zaradi naglega upada zadolževanja vlade in bank v tujini, kar bo prispevalo k 
znatnemu poslabšanju kapitalskega in finan čnega računa leta 2008 in zlasti 2009. Da se 
podpre pla čilna bilanca in zagotovi varna raven devi znih rezerv, Mednarodni  denarni sklad in 
Komisija glede na navedeno menita, da bo Madžarska kratko- in srednjero čno potrebovala 
znatno finan čno pomoč v višini 20 milijard EUR do konca leta 2009. 
Glede na navedeno Komisija meni, da je madžarska pla čilna bilanca resno ogrožena, zato 
predlaga, da Svet sprejme odlo čbo o odobritvi vzajemne pomo či. 
SL 5   SL 6. PODPORA EU V OKVIRU ARANŽMAJA ZA PLA ČILNE BILANCE KOT DELA 
MEDNARODNIH PRIZADEVANJ  
Zdi se, da je srednjero čna finančna pomoč Madžarski v okviru aranžmaja za pla čilne bilance 
držav članic (na podlagi Uredbe št. 332/2002) v sedanjih okoliš činah ustrezna. Zagotovljena 
bi bila v trenutku, ko ima Madžarska zaradi velikih pretresov na finan čnem trgu resne težave 
pri plačilni bilanci, čeprav je od sredine leta 2006 zel o izboljšala svojo politiko. Pomo č EU 
Madžarski bi bila del ve čjega finan čnega svežnja za Madžarsko, s katerim ji Mednarodni 
denarni sklad zagotovi posojilo v višini 10,5 m ilijarde SDR (približno 12,5 milijarde EUR) v 
okviru kreditnega aranžmaja „stand-by“, ki  bo predvidoma odobren 6. novembra 2008, in 
Svetovna banka posojilo v višini 1 milija rde EUR. Pomembno je, da velike finan čne 
institucije, ki delujejo na Madžarskem, še naprej zagotav ljajo ustrezno financiranje 
gospodarstva. Finan čna pomo č EU bo zagotovljena v podporo velikim prizadevanjem 
madžarskih organov za izvajanje celovitega programa gospodarske politike, namenjenega 
ponovni pridobitvi zaupanja vlagateljev in zmanjš anju napetosti, ki je v zadnjih tednih 
prisotna na madžarskih finan čnih trgih. Ta program bo vklju čen v posodobljeno razli čico 
konvergen čnega programa. Zlasti pospešitev fisk alne konsolidacije,  s katero se bodo 
zmanjšale potrebe po financiranju, in na črtovani napredek reforme fiskalnega upravljanja sta 
v skladu s prejšnjimi priporo čili Sveta v okviru stališ č o konvergen čnem programu iz 
novembra 2007 in o poro čilu o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2007. 
Pomoč EU in sodelovanje Komisije bosta pr ipomogla tudi k zagotovitvi polne skladnosti 
sedanjih politik, ki jih podpira celoten finan čni sveženj s priporo čili EU glede politik.  
Pogoji gospodarske politike bi vklju čevali reformo fiskalnega upravljanja in podpirali višje 
zastavljene cilje v smislu zmanjšanja primanjkljaja, s čimer bi se zagotovilo upoštevanje 
načrtovane odprave čezmernega primanjkljaja (najpozneje do leta 2009), kakor je navedeno v 
priporočilu Sveta z dne 10. oktobra  2006 o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem. 
Pogoji bi obsegali tudi ukrepe strukturne refo rme, podprte v okviru lizbons ke strategije, kot je 
okrepitev spodbud za delo, da se zagotovi ve čja stopnja zaposlovanja in prispeva k dolgoro čni 
vzdržnosti javnih financ. Monetarn a politika bi morala biti še na prej usmerjena k ustalitvi cen 
in dosegi ciljne stopnje inflacije, ki si jo je zastavila MNB (trenutno znaša 3 %). Poleg tega bi 
zajemali tudi hitro in u činkovito izvajanje odlo čitev o izboljšanju delovanja finan čnega 
sektorja. Pri spremljanju pogojev  bi se upošteval tudi na predek pri izvajanju meril 
učinkovitosti v okviru programa Mednarodnega  denarnega sklada. Ta merila vklju čujejo (i) 
četrtletne zgornje meje nakopi čene denarne primarne porabe centralne države, skladov 
socialnega zavarovanj a in posebnih prora čunskih sredstev; (ii) prepoved kopi čenja zunanjih 
zaostalih pla čil v javnem sektorju; (iii) spodnje meje pri pretoku neto mednarodnih rezerv in 
(iv) „posvetovaln i pas“ za 12-mese čno stopnjo spremembe naci onalnega indeksa cen. 
Okrepljeno spremljanje gibanja prora čunskega stanja v obdobju enega leta bi bilo lahko zlasti 
koristno dodatno orodje, da se  zagotovi spoštovanje prora čuna in s tem dosega uradne ciljne 
stopnje primanjkljaja.  
Da se zagotovi nujna prožnost v sedanjem tr žnem okviru, se predlaga odobritev možnosti 
uporabe obrestnih zamenjav za posojilne transakcije, s katerimi se financira posojilo. Nasprotne stranke morebitne zamenjave bi mora le imeti najvišjo stopnjo kreditne kakovosti, 
da se zaščiti proračun EU.  
Po posvetu z Ekonomsko-finan čnim odborom Komisija gled e na navedeno priporo ča Svetu, 
da potrdi odobritev vzajemne pomo či, predvidene v členu 119 Pogodbe ES. 
Komisija po posvetu z Ekonomsko-finan čnim odborom tudi priporo ča, da po sprejetju zgoraj 
navedene odlo čbe Sveta o zagotovitvi vzajemne pomo či Madžarski po priporo čilu Komisije 
Svet sprejme odlo čbo o zagotovitvi srednjero čne finančne pomoč
i Madžarski v višini do 
SL 6   SL 6,5 milijarde EUR v okviru aranžmaja EU za države članice (kot ga ureja Uredba Sveta (ES) 
št. 332/2002 z dne 18. februarja 2002), da se podpre njena vzdržnost pla čilne bilance. Ta 
pomoč bi se zagotovila v povezavi z aranžmajem Mednarodnega denarnega sklada. Bila bi 
razdeljena na pet obrokov in povezana s pogoji gospodarske politike. Predlagana odlo čba bi 
prenehala veljati dve leti po za četku veljavnosti. 
SL 7   SL Priporočilo 
ODLOČBA SVETA 
o odobritvi vzajemne pomo či Madžarski 
SVET EVROPSKE UNIJE JE – 
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitv i Evropske skupnosti in zlasti člena 119 Pogodbe, 
ob upoštevanju priporo čila Komisije, ki ga je pripravila po posvetovanju z Ekonomsko-
finančnim odborom, 
ob upoštevanju naslednjega: (1) Madžarski organi so si od sredine leta 2006 znatno prizadevali za odpravo nakopi čenih 
zunanjih in notranjih neravnovesij države.  Kljub vidnim rezultatom, doseženim v 
preteklih dveh letih, ki vklju čujejo znatno zmanjšanje javnofinan čnega primanjkljaja 
in postopno zmanjšanje primanjkljaja teko čega računa, so madžarski finan čni trgi od 
začetka oktobra 2008 pod hudim pritiskom. 
(2) Madžarski organi so oktobra 2008 spre jeli celovit program gospodarske politike, 
namenjen ponovni pridobitvi zaupanja vlagate ljev in zmanjšanju napetosti, ki je v 
zadnjih tednih prisotna na madžarskih finan čnih trgih. Program vklju čuje ukrepe za 
zagotovitev ustrezne likvidnosti  in financiranja ban čnega sistema, ukrepe za 
zagotovitev ustrezne kap italizacije bank ter na črte za zagotovitev vzdržnosti javnih 
financ in obvladovanje potreb po financir anju. Vlada je zlas ti popravila ciljni 
primanjkljaj za leto 2008 s 4 % BDP, predvidenih v prora čunu, na 3,4 % BDP in s 
3,2 % BDP na 2,6 % BDP za leto 2009. Ta gospodarski program in zlasti prora čunski 
cilji bodo odraženi v vladnem prora čunu in konvergen čnem programu, ki vsebujeta 
tudi druge ukrepe politike in strukturne reforme.  
(3) Svet redno pregleduje gospodarske politike, ki jih izvaja Madžarska, zlasti v okviru 
letnih pregledov posodobitve konvergen čnega programa in izvajanja nacionalnega 
programa reform Madžarske, rednega pregleda napredka Madžarske v zvezi z 
uresničevanjem priporo čila Sveta pri postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem in 
v okviru konvergen čnega poro čila. 
(4) Kljub pri
čakovanemu izboljšanju teko čega računa bo imela Madžarska leta 2008 in 
leta 2009 velike potrebe po financiranju (po ocenah približno 20 milijard EUR), saj nedavni dogodki na finan čnem trgu kažejo, da bi se lahko ra čun kapitala in finan čni 
račun pri pospešenih neto odtokih portfe ljskih naložb zelo poslabšala.  
(5) Madžarski organi so EU in druge mednarodne finan čne institucije ter države zaprosili 
za znatno finan čno pomoč, da bi podprli vzdržnost pla čilne bilance in zagotovili varno 
raven deviznih rezerv. 
(6) Madžarska pla čilna bilanca je resno ogrožena,  zato je nujna odobritev vzajemne 
pomoči Skupnosti upravi čena –  
SL 8   SL SPREJEL NASLEDNJO ODLO ČBO:  
Člen 1 
Skupnost odobri vzajemno pomo č Madžarski.  
Ta odločba je naslovljena na države članice. 
V Bruslju, 
 Za Svet 
 Predsednik  
SL 9   SL Predlog 
ODLOČBA SVETA 
o zagotovitvi srednjero čne finančne pomoči Madžarski 
SVET EVROPSKE UNIJE JE – 
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,  ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 332/2002
2 z dne 18. februarja 2002 o ustanovitvi 
aranžmaja za zagotavljanje srednjero čne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic in 
zlasti člena 3(2) Uredbe, 
ob upoštevanju predloga Komisije, ki ga je pripravila po pos vetovanju z Ekonomsko-
finančnim odborom, 
ob upoštevanju naslednjega: 
(1) Svet je v odlo čbi […] sklenil odobriti vzajemno pomo č Madžarski. 
(2) Kljub pričakovanemu izboljšanju teko čega računa so madžarske potrebe po zunanjem 
financiranju za leti 2008 in 2009 ocenjene  na 20 milijard EUR, saj bi se lahko ra čun 
kapitala in finan čni račun pri pospešenih neto odtokih por tfeljskih naložb glede na 
nedavne dogodke na finan čnem trgu zelo poslabšala. 
(3) Primerno je, da Skupnost na podlagi aranžmaja za zagotavljanje srednjero čne finančne 
pomoči za plačilne bilance držav članic, ki je bil uveden leta 2002 z Uredbo (ES) št. 
332/2002, zagotovi Madžarski podporo v vi šini do 6,5 milijarde EUR. Navedeno 
pomoč je treba zagotoviti v povezavi s posojilom Mednarodnega denarnega sklada v 
višini 10,5 milijarde SDR (približno 12,5 milijarde EUR) na podlagi aranžmaja 
„stand-by“, ki bo predvidoma odobren 6. novembra 2008. Svetovna banka se je prav 
tako strinjala, da zagotovi posojil o v višini 1 milijarde EUR.  
(4) Pomoč mora upravljati Komisija, ki se bo z madžarskimi organi po posvetovanju z 
Ekonomsko-finan čnim odborom dogovorila o posebni h pogojih gospodarske politike, 
povezanih s finan čno pomo čjo. Te pogoje je treba zapisati v Memorandumu o 
soglasju. Podrobne finan čne pogoje mora Komisija dolo čiti v sporazumu o posojilu. 
(5) Pomoč je treba zagotoviti z namenom, da se podpre vzdržnost pla čilne bilance 
Madžarske in da se s tem prispeva k uspešnemu izvajanju vladnega programa 
gospodarske politike v sedan jih gospodarskih in finan čnih razmerah – 
SPREJEL NASLEDNJO ODLO ČBO:  
Člen 1 
1. Skupnost da Madžarski na voljo srednjero čno posojilo v višini najve č 6,5 milijarde 
EUR s povpre čno zapadlostjo najve č pet let.  
                                                 
2 UL L53/1 [23. februar 2002]. 
SL 10   SL 2. Finančna pomoč Skupnosti je na voljo dve leti, z za četkom od prvega dne po za četku 
veljavnosti te odlo čbe. Če okoliščine tako zahtevajo, se lahko Komisija po 
posvetovanju z Ekonomsko-finan čnim odborom odlo či, da navedeno obdobje 
podaljša za najve č dve leti. 
Člen 2 
1. Komisija bo pomo č upravljala v skladu z zavezami Madžarske in priporo čili Sveta, 
zlasti v okviru izvajanja nacionaln ega programa reform in konvergen čnega programa 
ter postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem.  
2. Komisija se po posvetovanju z Ekonomsko-finan čnim odborom z madžarskimi 
organi dogovori o posebnih pogojih gospoda rske politike, povezanih s finan čno 
pomočjo, kot je dolo čeno v členu 3(4). Ti pogoji se zapišejo v Memorandumu o 
soglasju v skladu z zavezami in priporo čili iz odstavka 1. Podrobne finan čne pogoje 
določi Komisija v sporazumu o posojilu. 
3. Komisija v sodelovanju z Ekonomsko-finan čnim odborom redno preverja, ali so 
izpolnjeni pogoji gospodarske politike, povezani s pomo čjo. Komisija redno obveš ča 
Ekonomsko-finan čni odbor o možnem refinanciranju  posojil ali prestrukturiranju 
finančnih pogojev. 
Člen 3 
1. Komisija da Madžarski na voljo finan čno pomoč Skupnosti v najve č pet obrokih, 
katerih višina bo dolo čena v Memorandumu o soglasju.  
2. Prvi obrok se izpla ča v skladu z za četkom veljavnosti sporazuma o posojilu in 
Memoranduma o soglasju.  
3. Preudarna uporaba obrestnih zamenjav z nasprotnimi strankami najvišje kreditne 
kvalitete je dovoljena, če je to potrebno za fi nanciranje posojila. 
4. Komisija odlo či o izpla čilu nadaljnjih obrokov, potem ko pridobi mnenje 
Ekonomsko-finan čnega odbora. Izpla čilo vsakega nadaljnjega obroka se izvrši na 
podlagi zadovoljivega izvajanja novega gospodarskega programa madžarske vlade, 
vključenega v konvergen čni program Madžarske, in  zlasti posebnih pogojev 
gospodarske politike, dolo čenih v Memorandumu o soglasju. Ti med drugim 
zajemajo napredek pri prora čunski konsolidaciji, ki jo je vlada na črtovala v skladu s 
priporočilom Sveta z dne 10. oktobra 2006 v okviru postopka v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem in mnenjem Sveta o posodobljeni razli čici konvergen čnega programa 
iz novembra 2007; posebne ukrepe za nadz or odhodkov, na katerih temelji postopek 
konsolidacije, ter napredek pri reformi prora čunskega upravljanja in finan čnega 
nadzora; ukrepe strukturne reforme, podprte  v okviru lizbonske strategije, kot je 
okrepitev spodbud za delo, da se spodbudi zaposlovanje in prispeva k dolgoro čni 
vzdržnosti javnih financ.  
Ta odločba je naslovljena na Republiko Madžarsko. 
V Bruslju, 
 Za Svet 
 Predsednik  
SL 11   SL OCENA VPLIVA NA PRORA ČUN 
 
(glej člen 16 notranjih predpisov)  
  
PODROČJE: NASLOV 01 – GOSPODARSKE IN FINAN ČNE ZADEVE  
DEJAVNOST: FINAN ČNI POSLI IN INSTRUMENTI  
NASLOV UKREPA: SREDNJERO ČNA FINAN ČNA POMO Č EU MADŽARSKI  
1. NASLOV
 PREDLOGA:  ZADEVNA  PRORAČUNSKA  POSTAVKA  IN 
NASLOV 
01 04 01 01 Jamstvo ES za posojila Skupnosti, najeta za podporo pla čilni bilanci 
2. PRAVNA  PODLAGA: 
Člena 119 ES in 308 ES, Uredba Sveta št. 332/2002 z dne 18. februarja 2002.  
V Uredbi je znesek glavnice posojil, ki se dodeli državam članicam na podlagi tega 
aranžmaja, omejen na 12 milijard EUR. Odkar ta uredba velja še ni bilo dodeljeno nobeno posojilo na podlagi tega aranžmaja.  
3. SKUPNI
 ZNESKI  ZA PRORAČUNSKO  LETO  (V EURIH) 
Ta postavka predstavlja strukturo jamstva, ki ga zagotovi Evropska unija. Komisiji 
bo omogo čila, da odpla ča dolg (glavnico, obresti in druge stroške), če dolžnik 
(Madžarska) tega ne bi zmogel.  
Proračunski vpis („p.m.“), ki odraža prora čunsko jamstvo, bo aktiviran samo v 
primeru dejanskega zahtevka za jamstvo. Navadno se pri čakuje, da se prora čunsko 
jamstvo ne bo zahtevalo. Ko Madžarska še ni bila država članica, ji je Svet na 
podlagi sklepov 1990/83/EGS z dne 25. fe bruarja 1990 in 91/310/EGS z dne 24. 
junija 1991 zagotovil makrofinan čno pomo č v višini 790 milijonov ECU. Vso 
makrofinan čno pomoč je povrnila do leta 1998.  
3a – Teko če leto 
Se ne uporablja. 
  OPO  
Začetna odobritev za 
proračunsko leto 
(proračun)   
Transferji   
Dodatna odobritev    
Skupna odobritev    
Odobritve, že namenjene 
za drugi delovni program   
SL 12   SL Razpoložljiva sredstva   
Znesek za predla gani 
ukrep    
3b – Prenosi 
Se ne uporablja. 
  OPO  
Prenosi    
Odobritve, že namenjene za 
drugi delovni program    
Razpoložljiva sredstva    
Znesek za predlagani ukrep    
3c – Naslednje prora čunsko leto 
Se ne uporablja. 
  OPO  
Začetna odobritev za 
proračunsko leto 
(proračun)  p.m. 
Transferji    
Dodatna odobritev    
Skupna odobritev    
Odobritve, že namenjene 
za drugi delovni program   
Razpoložljiva sredstva    
Znesek za predlagani ukrep   p.m. 
 
4. OPIS  UKREPA 
Predlagana srednjero čna finančna pomoč Madžarski vklju čuje posojilo Skupnosti 
(financira se iz posojil, ki  jih Skupnost najame na medna rodnih kapitalskih trgih) v 
višini 6,5 milijarde EUR. Zagotovlje na bo v okviru mednarodnega finan čnega 
svežnja in zlasti v zvezi s posojilom MDS v višini 10,5 milijarde SDR (približno 
12,5 milijarde EUR), ki ga podpira aranžma „stand-by“. Svetovna banka je tudi 
namenila znesek v višini 1 milijarde EUR. Namen srednjero čne finančne pomoči 
Skupnosti Madžarski je podpirati vzdržnost pla čilne bilance Madžarske, ki je v resni 
SL 13   SL nevarnosti, in s tem tudi novi vladni gos podarski program, katerega cilj je med 
drugim ponovno pridobiti zaupanje vlagateljev in  zmanjšati napetost, ki se je na 
začetku oktobra 2008 pojavila na finan čnih trgih. Pomo č odraža pripravljenost za 
podpiranje države članice, ki je od srede leta 2006 zelo izboljšala svojo politiko, 
zlasti z znatnim zmanjšanjem javnofinan čnega primanjkljaja. Hkrati pomo č prispeva 
k finančni stabilnosti, vendar ob upošte vanju pomembnih mednarodnih povezav 
(vključno z medban čnimi) ne samo k finan čni stabilnosti države upravi čenke. Nov 
ekonomski sveženj, ki ga podpira ta pomo č, vključuje pospešeno zmanjševanje 
primanjkljaja leta 2008 in leta 2009, kar bo zmanjšalo potrebo vlade po financiranju, in številne ciljno usmerjene korake za odmrznitev trga javnega dolga in pove čanje 
likvidnosti na trgu valutnih zamenjav. Pomo č, ki jo upravlja Komisija v 
posvetovanju z Ekonomsko-finan čnim odborom, je eden od na činov za zagotovitev, 
da EU še naprej tesno s odeluje pri oblikovanju madžar skih gospodarskih politik ter 
da so te politike skladne z zavezami Madžarske v okviru EU in priporo čili Sveta, 
zlasti glede izvajanja nacionaln ega programa reform in konvergen čnega programa ter 
postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem.  
Posojila, ki jih Skupnost najame na kapitalskih trgih ali pri finan čnih institucijah za 
zagotovitev posojila Madžarsk i, so krita z jamstvom Skupnosti. Skupnost je posojilo 
najela na kapitalskih trgih ali pri finan čnih institucijah. Znesek glavnice posojila, ki 
bo dodeljen Madžarski, znaša 6,5 milijarde EUR. 
Struktura jamstva, ki ga zagotovi Evropska unija, bo omogo čila Komisiji, da odpla ča 
dolg, če Madžarska tega ne bi zmogla. 
Za izpolnitev svojih obveznosti lahko Komisija za časno odpla ča dolg iz svojih 
denarnih virov. V tem primeru se uporabi člen 12 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 
1150/2000 z dne 22. maja 2000 o izvajanju Sklepa št. 2000/597/ES, Euratom o 
sistemu virov lastnih sredstev Skupnosti (UL L 130, 31.5.2000, str. 1). 
5. SPREJETA
 METODA  IZRAČUNA 
Se ne uporablja. 
6. RAZPORED  PLAČIL (V EURIH) 
Se ne uporablja. 
Postavka  Odobritve  Plačila 
  
 Leto n Leto n+1 Leto n+2 Leto n+3 Naslednja 
proračunska 
leta 
 L e t o  n        
 Leto n+1       
        
 L e t o  n        
 Leto n+1       
        
 Skupaj