EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 30.9.2020 SWD(2020) 322 final DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE Poročilo o stanju pravne države za leto 2020





Poglavje o stanju pravne države v Romuniji Spremni dokument K SPOROČILU KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ Poročilo o stanju pravne države za leto 2020

Stanje pravne države v Evropski uniji {COM(2020) 580 final} - {SWD(2020) 300 final} - {SWD(2020) 301 final} - {SWD(2020) 302 final} - {SWD(2020) 303 final} - {SWD(2020) 304 final} - {SWD(2020) 305 final} - {SWD(2020) 306 final} - {SWD(2020) 307 final} - {SWD(2020) 308 final} - {SWD(2020) 309 final} - {SWD(2020) 310 final} - {SWD(2020) 311 final} - {SWD(2020) 312 final} - {SWD(2020) 313 final} - {SWD(2020) 314 final} - {SWD(2020) 315 final} - {SWD(2020) 316 final} - {SWD(2020) 317 final} - {SWD(2020) 318 final} - {SWD(2020) 319 final} - {SWD(2020) 320 final} - {SWD(2020) 321 final} - {SWD(2020) 323 final} - {SWD(2020) 324 final} - {SWD(2020) 325 final} - {SWD(2020) 326 final}



Povzetek Komisija je od pristopa države k EU leta 2007 spremljala romunske reforme na področju pravosodja in boja proti korupciji prek mehanizma za sodelovanje in preverjanje kot pomembnega okvira za napredek pri izpolnjevanju zastavljenih meril. Vlada je leta 2020 še naprej poudarjala zavezo, da bo po preobratih v obdobju 2017–2019 znova začela reformo pravosodja. To je privedlo do znatnega zmanjšanja napetosti s sodstvom. Nedavna imenovanja novega vodstva za ključne tožilske službe bi lahko omogočila učinkovitejše nadaljevanje tožilskih dejavnosti. Vendar je bil napredek pri spreminjanju zadevne zakonodaje odložen zaradi pandemije COVID-19 v povezavi s prihajajočimi državnimi volitvami. Še naprej se uporabljajo sporni ukrepi, ki negativno vplivajo na neodvisnost sodstva, na primer na oddelek za preiskave kaznivih dejanj v sodstvu, katerega naloga je izključno pregon kaznivih dejanj, ki jih storijo sodniki in tožilci. Nadaljnje izvajanje teh ukrepov povečuje negotovost za delovanje pravosodnega sistema, zlasti zaradi njihovega skupnega učinka. Poleg tega lahko nekateri od teh ukrepov negativno vplivajo tudi na človeške vire v pravosodnem sistemu, kar vpliva na njegovo učinkovitost. Romunija ima celovit nacionalni protikorupcijski strateški okvir, ki temelji na široki vključenosti nacionalnih in lokalnih institucionalnih akterjev. Kljub napredku Romunije in njenim dosežkom v boju proti korupciji v zadnjem desetletju so se zaradi izzivov, s katerimi se je spopadalo sodstvo v obdobju 2017–2019, pojavila vprašanja glede vzdržnosti protikorupcijskih reform. Čeprav sedanje politične razmere prinašajo manj konfliktov, se ključne institucije spopadajo z zahtevnim okoljem, ki vpliva na izvajanje pravnega okvira in institucionalne zmogljivosti. Čeprav so ključne pristojne institucije nadaljevale svoje dejavnosti, pa to predstavlja izziv za ohranjanje dobrih rezultatov pri kazenskem pregonu zadev in obsodilnih sodbah v primerih korupcije na visoki ravni. Neizvedene spremembe kazenskega zakonika in zakonika o kazenskem postopku povzročajo negotovost glede učinkovitosti protikorupcijskega pravnega okvira, zaradi česar je pomembno poiskati pravne in politične rešitve, tki ustrezajo ključnim odločitvam ustavnega sodišča. Sedanja vlada se je znova zavezala k napredku na področju preventive s celovito nacionalno protikorupcijsko strategijo. Vzpostavljena so ustrezna pravna jamstva v zvezi s svobodo in pluralnostjo medijev. Kljub temu se pojavljajo vprašanja v zvezi z izvajanjem in izvrševanjem obstoječega zakonodajnega okvira. Preglednost lastništva medijev se zdi nepopolna, regulativni organ za avdiovizualne medije pa nima dovolj sredstev, da bi lahko v celoti opravljal svoje naloge. Mediji bi lahko bili izpostavljeni političnim pritiskom, saj razen nekaj samourejanja na ravni urednikov ali založnikov večinoma ni posebnih pravnih jamstev za uredniško neodvisnost. Redni postopek priprave in sprejemanja zakonov je dobro urejen, vključno s široko institucionalno ureditvijo sistema zavor in ravnovesij, vendar ni vedno enako učinkovit. Izredni vladni odloki se še naprej pogosto uporabljajo, zaporedne neusklajene zakonodajne spremembe pa vplivajo tudi na kakovost zakonodaje in pravno varnost, kar velja tudi za poslovno okolje. Vzpostavljen je omogočitveni zakonodajni okvir za civilno družbo, ki je aktivna sila in se je lahko odzvala na poskuse omejevanja njenih dejavnosti. Civilna družba ima pomembno vlogo pri varstvu pravne države v Romuniji.



Posebnost Romunije in Bolgarije je, da je bil ob pristopu k Evropski uniji leta 2007 vzpostavljen mehanizem za sodelovanje in preverjanje (MeSP) kot prehodni ukrep za olajšanje nadaljnjih prizadevanj Romunije za reformo sodstva in okrepitev boja proti korupciji . MeSP se v skladu z odločbo o vzpostavitvi mehanizma konča, ko so zadovoljivo izpolnjena vsa merila, ki veljajo za Romunijo . Komisija je v svojih poročilih januarja 2017 sprejela celovito oceno napredka Romunije v desetih letih izvajanja mehanizma za sodelovanje in preverjanje. Določila je tudi pot do zaključka mehanizma na podlagi 12 končnih ključnih priporočil, ki bi, če bi bila izpolnjena, zadostovala za izpolnitev ciljev MeSP. Komisija je zaradi razvoja dogodkov v Romuniji novembra 2018 izdala osem dodatnih priporočil. V zadnjem poročilu v MeSP, sprejetem oktobra 2019, je ugotovila, da napredek Romunije pri izvajanju priporočil iz poročil, izdanih januarja 2017 in novembra 2018, ni zadosten. Romunska sodišča so leta 2019 Sodišču Evropske unije predložila več predlogov za sprejetje predhodne odločbe v zvezi z obveznostmi Romunije v okviru MeSP ter za nadaljnje ukrepanje na podlagi priporočil, podanih v okviru MeSP . Zadeve so zdaj v obravnavi. I. Pravosodni sistem Romunski pravosodni sistem temelji na štirih stopnjah, tako civilnih kot vojaških: okrožna sodišča prve stopnje, splošna in specializirana sodišča, pritožbena sodišča in vrhovno kasacijsko sodišče. Vrhovno kasacijsko sodišče odloča na prvi stopnji in o pritožbenih kazenskih zadevah za nekatere kategorije oseb ter o pritožbenih zadevah za nekatere civilne in upravne zadeve. Ena od temeljnih nalog tega sodišča je zagotoviti enotno razlago in uporabo prava za druga sodišča. Vrhovni sodni svet, katerega naloga je zagotavljanje neodvisnosti sodstva, je razdeljen na dva oddelka, in sicer na oddelek za sodnike in oddelek za tožilce. Vsak oddelek ima izključno pristojnost zaposlovanja in upravljanja poklicne poti sodnikov oziroma tožilcev ter deluje kot disciplinsko sodišče v disciplinskih zadevah. Tožilstvo vodi generalni tožilec državnega tožilstva pri vrhovnem kasacijskem sodišču. Državno tožilstvo vključuje specializirane strukture s posebno pristojnostjo in organizacijo – nacionalni protikorupcijski direktorat (DNA) ter direktorat za preiskovanje ter boj proti organiziranemu kriminalu in terorizmu (DIICOT), ki ga vodijo glavni tožilci, od leta 2018 pa tudi tožilski oddelek za preiskave kaznivih dejanj v sodstvu (SIIJ) . Obstajajo tudi vojaška tožilstva. Generalnega tožilca in glavne tožilce specializiranih struktur, DNA in DIICOT, imenuje predsednik republike na predlog ministra za pravosodje po prejemu nezavezujočega mnenja vrhovnega sodnega sveta . Romunska nacionalna odvetniška zbornica je pravna oseba javnega interesa, ki obsega vseh 41 odvetniških zbornic v Romuniji. Ustavno sodišče je pristojno za preverjanje skladnosti zakonov z ustavo in reševanje sporov ustavne narave med javnimi organi. Neodvisnost Več sprememb pravosodne zakonodaje v letih 2018 in 2019 še naprej vzbuja pomisleke glede njihovega učinka na neodvisnost sodstva. Pravosodna zakonodaja ureja status sodnikov in tožilcev, organizacijo pravosodnega sistema in delovanje vrhovnega sodnega sveta. Spremembe so začele veljati julija in oktobra 2018 ter so bile dodatno spremenjene z več izrednimi vladnimi odloki. Ukrepi so vzbujali pomisleke, zlasti ker je več nacionalnih in mednarodnih deležnikov menilo, da njihov skupni učinek resno ogroža neodvisnost sodstva . Večje težave so bile ugotovljene v zvezi z ustanovitvijo oddelka za preiskave kaznivih dejanj v sodstvu (SIIJ), sistemom civilne odgovornosti sodnikov in tožilcev, sistemi predčasnega upokojevanja, začetkom opravljanja poklica ter statusom in imenovanjem tožilcev na pomembnih položajih. Njihovo izvajanje že od samega začetka potrjuje pomisleke zaradi pritiska na sodnike in tožilce ter na neodvisnost, učinkovitost in kakovost sodstva . Poleg tega je nadaljnja uporaba zakonov izpostavila nova vprašanja, ki presegajo težave, ugotovljene v zgodnji fazi . Počasno izvajanje spremenjene pravosodne zakonodaje povečuje negotovost glede delovanja pravosodnega sistema. Čeprav je sedanja vlada izrazila pripravljenost za začetek dialoga s sodstvom in političnimi strankami za odpravo spornih ukrepov, je poudarila tudi, da sedanje politične razmere ne zagotavljajo pravih pogojev za dosego širokega soglasja in potrebne večine v parlamentu, da bi zagotovili podporo celovitim reformam . Takšne reforme verjetno ne bodo izvedene pred izvedbo novih parlamentarnih volitev. Dejstvo, da spremembe ostajajo v veljavi, ustvarja negotovost za delovanje pravosodnega sistema kot celote in zlasti za posamezne sodnike, predvsem z vidika njihove neodvisnosti, statuta in poklicne poti. Negotovost je še večja zaradi velikih razhajanj v pravosodnem sistemu glede rešitev, ki jih je treba predlagati za spremembo pravosodne zakonodaje. Medtem ko bi moral vrhovni sodni svet na podlagi svojih nalog prevzeti vodilno vlogo in doseči soglasje, so njegovo nedavno delo zaznamovale notranje delitve in polemike. Širša javnost meni, da je neodvisnosti sodstva na nizki ravni, pri čemer se delež vprašanih s takšnim mnenjem v zadnjih letih povečuje. Mnenje glede neodvisnosti sodstva med širšo javnostjo ostaja nizko (37 odstotkov) in je vse slabše . Med podjetji je mnenje o neodvisnosti sodstva povprečno (53 odstotkov) . V obeh primerih je razlog za domnevno pomanjkanje neodvisnosti sodstva najpogosteje povezan z vmešavanjem ali pritiskom vlade in politikov . Javno razpravo o sodstvu zaznamujejo velike napetosti in javni napadi politike in medijev na sodstvo , vendar so se te napetosti v obdobju delovanja sedanje vlade znatno zmanjšale. Vrhovni sodni svet se je odzval na nekatere pritožbe glede zaščite neodvisnosti, ugleda in nepristranskosti sodnikov, ki jih je prejel, vendar je bila njegova splošna dejavnost na tem področju omejena . Tožilski oddelek za preiskave kaznivih dejanj v sodstvu (SIIJ) kljub vsesplošnim kritikam deluje še naprej. Oddelek je zadolžen izključno za pregon kaznivih dejanj, ki jih storijo sodniki in tožilci. Poleg tega je pristojen tudi za kazenski pregon drugih posameznikov, ki so preiskovani skupaj z zadevnimi sodniki. . Beneška komisija je navedla, da se razlogi za ustanovitev tega oddelka ne zdijo utemeljeni z dejanskimi dokazi , njegovo ustanovitev in delovanje pa so kritizirali tako zaradi učinkov na neodvisnost sodnikov kot tudi zaradi morebitnih negativnih učinkov na uspešnost tožilstva . Poleg tega ima dojemanje, da lahko pritisk oddelka vpliva na neodvisnost sodstva, negativen vpliv tudi na vtis neodvisnosti, kar je samo po sebi bistvena zahteva za neodvisnost sodstva . Sedanja ministrica za pravosodje je začela posvetovanja o osnutku predloga za razpustitev oddelka in vnovično vzpostavitev prejšnjega organizacijskega modela tožilstva , vendar so pandemija COVID-19 in politične razmere ovirale te korake, oddelek pa deluje še naprej. Parlament je 21. julija 2020 zavrnil osnutek pobude skupine poslancev za razpustitev oddelka, ki je prav tako prejel negativno posvetovalno mnenje vrhovnega sodnega sveta . Čeprav organi in deležniki poročajo, da oddelek od oktobra 2019 ne umika več pritožb in da se je število postopkov proti sodnikom zmanjšalo, ostajajo pomisleki, da bi ga lahko uporabili za izvajanje pritiska nad sodniki. Leta 2019 so romunska sodišča Sodišču Evropske unije predložila več predlogov za sprejetje predhodne odločbe in se spraševala o skladnosti ustanovitve oddelka z zakonodajo EU, zlasti s členom 19(1) Pogodbe o Evropski uniji in členom 47 Listine . Zadeve so zdaj v obravnavi. Leta 2019 so bili imenovani novi vodje tožilstev, vendar so še vedno pojavljajo že dolgo prisotni pomisleki glede postopka za imenovanje in razrešitev visokih tožilcev. Oktobra 2019 nobeden od organov pregona ni imel imenovanega vodstva . Eden prvih ukrepov sedanje ministrice za pravosodje je bila organizacija izbirnih postopkov z večjo preglednostjo in nadaljevanje postopka imenovanja vodstva tožilstev . Čeprav je bil novi glavni tožilec DNA imenovan na podlagi pozitivnega mnenja vrhovnega sodnega sveta, sta bila generalni tožilec in glavni tožilec DIICOT imenovana kljub negativnemu mnenju sveta. Ta položaj je poudaril že dolgo prisotne pomanjkljivosti, ki jih je predhodno poudarila Komisija, ki je v okviru MeSP priporočila, da je potreben zanesljivejši in bolj neodvisen postopek imenovanja ter da bi bilo mogoče trajnostno rešitev najbolje doseči s podporo Beneške komisije . Razrešitev nekdanje glavne tožilke protikorupcijskega direktorata leta 2018 je pregledalo Evropsko sodišče za človekove pravice (ESČP). Ugotovljeno je bilo, da je Romunija z razrešitvijo nekdanje glavne tožilke DNA kršila člena 6(1) (pravica do poštenega sojenja) in 10 (svoboda izražanja) Evropske konvencije o človekovih pravicah . ESČP je presodilo, da nekdanja glavna tožilka na sodišču ni imela možnosti učinkovito izpodbijati razlogov za svojo odstavitev . ESČP je v tem okviru opozorilo na vse večji pomen posredovanja organa, neodvisnega od izvršne in zakonodajne oblasti, pri odločitvah, ki vplivajo na imenovanje in razrešitev tožilcev . ESČP je v zvezi s svobodo izražanja poudarilo tudi, da bi razrešitev lahko imela zastraševalni učinek in bi druge tožilce ter sodnike odvrnila od sodelovanja v javni razpravi o zakonodajnih reformah, ki vplivajo na sodstvo, in na splošno o vprašanjih glede neodvisnosti sodstva . V poročilih v okviru mehanizma za sodelovanje in preverjanje je bila izražena zaskrbljenost glede prakse pravosodne inšpekcije , da sproži disciplinski postopek proti sodnikom in tožilcem na podlagi njihovega javnega stališča do pravosodnih reform . Spremembe zakona o statutu sodnikov in tožilcev so spremenile pravila o civilni odgovornosti sodnikov . Nova pravila ministrstvu za finance dajejo pravico, da presodi, ali je bila sodna napaka storjena v slabi veri ali iz hude malomarnosti, nato pa proti sodnikom sproži postopke izterjave za škodo, ki so jo povzročile njihove sodbe. Nova ureditev določa, da mora sodišče za določitev civilne odgovornosti sodnika najprej ugotoviti, da je zadevna sodba vsebovala sodno napako in da mora oškodovanec prejeti odškodnino, ne da bi sodnik, ki je izrekel izpodbijano sodbo, sodeloval pri tem prvem sodnem postopku. Nato lahko ministrstvo za finance začne izterjavo zoper sodnika na podlagi lastne ocene dejstva, da je bila sodna napaka storjena zaradi izvrševanja nalog in pristojnosti v slabi veri ali iz hude malomarnosti . Čeprav se mora ministrstvo glede te zadeve posvetovati s pravosodno inšpekcijo, mnenje slednje ni zavezujoče. Svet Evrope je priznal, da je treba takšno možnost, čeprav je upravičeno določiti osebno odgovornost sodnika za škodo, ki je nastala zaradi sodbe, izrečene v slabi veri ali zaradi hude malomarnosti, omejiti z jasnimi ukrepi za zaščito sodnikov pred zlorabami in preprečiti, da bi izvršilna oblast izvajala neupravičen pritisk na sodnike. Izraženi so bili pomisleki glede pristojnosti, dodeljenih ministrstvu za finance v tem okviru . Svet Evrope je opozoril na možnost zastraševalnega učinka, ki bi ga lahko nova ureditev imela na sodnike in tožilce, zlasti v povezavi z ustanovitvijo novega oddelka za preiskave kaznivih dejanj v sodstvu . Sodišče zdaj obravnava predlog za sprejetje predhodne odločbe v zvezi z novo ureditvijo civilne odgovornosti sodnikov . Kakovost

Pomanjkanje človeških virov v pravosodnem sistemu se je povečalo. Decembra 2019 je bilo prostih več kot 12 odstotkov sodniških in skoraj 20 odstotkov tožilskih mest . Obstajajo pomisleki, da bo v sodstvu po uveljavitvi novega sistema predčasnega upokojevanja za višje sodnike vse večje pomanjkanje kadrov . Čeprav je bil začetek veljavnosti sistema za predčasno upokojitev preložen , je to le začasna rešitev, ki v celoti ne odpravlja težav . Poleg tega bo pomanjkanje osebja verjetno vplivalo tudi na nižja sodišča, saj so nove določbe podaljšale obdobje usposabljanja in pripravništva kandidatov za sodnike , zaradi epidemije COVID-19 so odloženi postopki zaposlovanja in vrhovni sodni svet ni predlagal strategije v zvezi s človeškimi viri. Ustavno sodišče je poleg tega razsodilo, da je določba, po kateri bi vrhovni sodni svet moral odobriti uredbo o organizaciji in izvedbi razpisa za delovna mesta v sodstvu, protiustavna , kar lahko privede do nadaljnjih zamud pri zaposlovanju . Vzpostavitev strateške pravosodne uprave ni prinesla pričakovanih rezultatov. Leta 2017 je bila ustanovljena strateška pravosodna uprava z namenom reševanja glavnih strateških vprašanj za pravosodni sistem, ki bi povezoval glavne institucije, odgovorne za delovanje pravosodnega sistema . Prav tako je bila odgovorna za izvajanje akcijskega načrta strategije za razvoj pravosodja 2015–2020 , ki bi postal glavno gonilo za reformo pravosodja in okrepil dinamiko izvajanja reform iz mehanizma za sodelovanje in preverjanje. Akcijski načrt je vključeval rešitve vprašanj pomanjkanja sodnih uradnikov, pretirane delovne obremenitve in zamud pri obrazložitvi odločb. Strateška pravosodna uprava po ustanovitvi ni delovala, kot je bilo načrtovano, in akcijski načrt ostaja večinoma neizveden. Romunija je na splošno dobro poskrbela za digitalizacijo sodstva in si še naprej prizadeva za njen nadaljnji razvoj. Na večini sodišč je mogoče prek spleta pošiljati pozive in spremljati faze postopkov ter elektronsko predložiti zadevo . Kljub temu so na spletu dostopne le nekatere sodbe . V teku so prizadevanja za izboljšanje sistema vodenja zadev, ki se bo uporabljal za določitev števila končnih sodb, kadar so javne institucije dolžniki ali upniki. V teku je razvoj analize, s katero bodo opredelili korake, potrebne za posodobitev sistema, vključno s funkcijami, kot so elektronska dostopnost postopkovnih aktov, elektronsko arhiviranje in elektronski podpis. Analiza naj bi bila zaključena do konca leta 2020. Učinkovitost Pravosodni sistem se na splošno učinkovito spopada z obsegom prejetih zadev. Leta 2018 se je trajanje postopkov na prvostopenjskih sodiščih v civilnih in gospodarskih zadevah nekoliko skrajšalo v primerjavi z letom 2017 , pri upravnih zadevah pa je ostalo skoraj nespremenjeno . Stopnja rešenih zadev se je povečala in je zdaj nad 100 odstotkov , kar pomeni, da lahko pravosodni sistem reši več zadev, kot jih prejme. Na splošno je trajanje postopkov na posebnih področjih prava EU razmeroma kratko , razen v primerih pranja denarja . Zakonodajne spremembe, ki vplivajo na človeške vire, lahko ovirajo prizadevanja Romunije za skrajšanje sodnih postopkov. Več zakonodajnih sprememb iz leta 2018 bi lahko ogrozilo prizadevanja za skrajšanje predolgega trajanja obravnave civilnih in kazenskih zadev . Določbe zakonika o civilnem postopku glede postopkov v senatu sveta, katerih namen je izboljšati učinkovitost obravnave zadev, so bile odpravljene . Kljub temu glavni pomislek izhaja iz sprememb pravosodne zakonodaje, ki bi lahko prispevale k povečanju pomanjkanja človeških virov (glej zgoraj), vendar zahtevajo tudi dodatne sodnike v nekaterih senatih ali daljšo delovno dobo na specializiranih tožilstvih. Deležniki izražajo tudi pomisleke glede učinkovitosti pravosodnega sistema . Vrhovni sodni svet je v odgovor na te pomisleke začel projekta, katerih cilj je opredeliti orodja, potrebna za razvoj pravosodnega sistema, in obravnavati vzroke za preobremenjenost sodišč . II. Protikorupcijski okvir Romunija ima na splošno vzpostavljen zakonodajni in institucionalni protikorupcijski okvir. Izvaja se trenutna nacionalna protikorupcijska strategija za obdobje 2016–2020. Usklajevanje izvajanja zagotavlja ministrstvo za pravosodje. Specializirano protikorupcijsko tožilstvo – nacionalni protikorupcijski direktorat (DNA) je pristojen za preiskovanje primerov korupcije na srednji in visoki ravni, medtem ko vse druge primere korupcije preiskuje generalni državni tožilec. V sklopu ministrstva za notranje zadeve deluje specializiran protikorupcijski direktorat, ki je pristojen za vprašanja integritete in korupcije za zaposlene pri ministrstvu, vključno s policijo. Nacionalna služba za integriteto (ANI) je odgovorna za spremljanje in preverjanje premoženja, nasprotij interesov in nezdružljivosti, med drugim tudi za izvoljene funkcionarje. Nacionalna agencija za upravljanje zaseženega premoženja (ANABI) skrbi za upravljanje zaplenjenih in odvzetih sredstev, pridobljenih s kaznivimi dejanji. Romunija je bila po indeksu zaznave korupcije organizacije Transparency International ocenjena s 44/100 in se uvršča na 19. mesto v Evropski uniji in 70. mesto na svetu . 83 odstotkov romunskih anketirancev meni, da je korupcija v njihovi državi razširjena (povprečje EU je 71 odstotkov), 64 odstotkov pa jih meni, da korupcija vpliva na njihovo vsakodnevno življenje (povprečje v EU je 26 odstotkov) . 97 odstotkov podjetij meni, da je korupcija razširjena (povprečje v EU je 63 odstotkov), medtem ko jih 88 odstotkov meni, da korupcija otežuje poslovanje (povprečje v EU je 37 odstotkov). Hkrati 58 odstotkov anketirancev meni, da je kazenski pregon dovolj uspešen, da ljudi odvrne od koruptivnih dejanj (povprečje v EU je 36 odstotkov), medtem ko 37 odstotkov podjetij meni, da so posamezniki in podjetja, ki jih zalotijo pri podkupovanju visokih uradnikov, ustrezno kaznovani (povprečje v EU 31 odstotkov) . Romunija ima celovit nacionalni protikorupcijski strateški okvir, ki temelji na široki vključenosti nacionalnih in lokalnih institucionalnih akterjev. Sedanja nacionalna protikorupcijska strategija za obdobje 2016–2020 predvideva prostovoljno sodelovanje zelo velikega dela javne uprave, vključno z lokalnimi upravami in podjetji v državni lasti ter organi kazenskega pregona, tožilstva, sodišč in civilne družbe. Orodja za preprečevanje temeljijo na protikorupcijskih načrtih, ki jih vsaka sodelujoča institucija razvije na podlagi samoocene in ocen tveganja, ter na splošno razvitih metodologijah in medsebojnih strokovnih pregledih. Uspešnost strategije je močno odvisna od politične zavezanosti, njeno izvajanje pa je bilo v obdobju 2017–2019 kljub rokom, ki jih je vlada določila avgusta 2016, precej skromno. Zaveza sedanje vlade, da bo obravnavala korupcijo, je leta 2019 prinesla nov zagon izvajanju preventivne nacionalne protikorupcijske strategije. Raven izvajanja strategije se je zvišala in preventivni ukrepi se spremljajo na nacionalni in lokalni ravni. Ministrstvo za pravosodje zdaj tudi ocenjuje strategijo z namenom oblikovanja naslednje . Na uspešnost preiskav in sankcioniranje primerov korupcije je vplival pritisk na pravni in institucionalni okvir. V obdobju 2013–2017 so bili rezultati institucij, vključenih v preiskave, pregon in odločanje o korupciji na visoki in srednji ravni, dosledno dobri. Medtem ko so institucije v letih 2018 in 2019 sicer nadaljevale s preiskovanjem in sankcioniranjem kaznivih dejanj korupcije na visoki ravni, pa sta bila v skladu s poročili v okviru MeSP zaznana pritisk na ključne protikorupcijske institucije in vse večja zaskrbljenost, da je imel nenehen pritisk škodljiv učinek. DNA in generalni državni tožilec sta poročala o nazadovanju rezultatov na področju boja proti korupciji v letu 2019. Začasno vodstvo, ki je bilo na položaju daljše obdobje, je vplivalo na zmožnost teh organov za spopadanje z nenehnim pritiskom in ponavljajočimi se izzivi. Na njihovo institucionalno zmogljivost so dodatno vplivale škodljive določbe v spremenjeni pravosodni zakonodaji o človeških virih . Na rezultate boja proti korupciji na visoki ravni je vplivala tudi ustanovitev oddelka za preiskovanje kaznivih dejanj v sodstvu (SIIJ) . Poleg tega so številne odločbe ustavnega sodišča močno vplivale na primere korupcije na visoki ravni, zlasti na odločitve o praksah za ustanovitev tri- in petčlanskih kazenskih senatov na vrhovnem kasacijskem sodišču , o metodah tehničnega nadzora (prisluškovanje) in na kazniva dejanja zlorabe položaja, povezana s korupcijo . Po mnenju DNA so skupne posledice teh odločitev še posebej hude, kar vodi v opustitev preiskav in razveljavitev zadev na sodišču, razveljavitev pravnomočnih sodnih odločb in vnovična sojenja na podlagi vsebine zadevnih primerov, pri čemer obstaja tveganje, da se bo mogoče izogniti kazenski odgovornosti za kazniva dejanja korupcije. Zdi se, da so se razmere v prvih mesecih leta 2020 izboljšale z zmanjšanjem političnega pritiska in imenovanjem stalnih vodstvenih ekip. Kljub temu je še naprej prisotna negotovost glede tekočih preiskav in sojenj v primerih korupcije na visoki ravni. V letih 2015–2019 je bilo v Romuniji v primerjavi z drugimi državami članicami drugo največje število preiskav urada OLAF (40) zaključenih s finančnim priporočilom . Stalna negotovost glede sprememb kazenskega zakonika in zakonika o kazenskem postopku ogroža boj proti korupciji. Številne spremembe kazenskega zakonika in zakonika o kazenskem postopku bi bilo treba sprejeti že bistveno prej . S temi spremembe bi bilo treba zlasti poiskati pravne in politične rešitve za več daljnosežnih odločitev ustavnega sodišča od leta 2014, ki so razveljavile določbe zakonikov in še posebej vplivale na boj proti korupciji in organiziranemu kriminalu . Parlament je aprila 2019 z nujnimi postopki sprejel spremembe kazenskega zakonika, zakonika o kazenskem postopku in posebnega zakona o korupciji, ki bi lahko negativno vplivale na boj proti kriminalu na splošno in zlasti na boj proti korupciji. Spremembe, ki so sledile začetnemu neuspelemu poskusu oslabitve učinkov kazenskih zakonikov leta 2018 , so bile deležne obsežnega neodobravanja in julija 2019 je bilo razsojeno, da so neustavne . Zato niso začele veljati. Naloga uskladiti kazenski zakonik in zakonik o kazenskem postopku z vsemi odločitvami ustavnega sodišča še ni končana. Pravna negotovost in tveganja za vzdržnost boja proti korupciji zato ostajajo. Druge ovire za učinkovit pregon ostajajo prisotne. Posebno vprašanje zadeva odgovornost parlamenta pri odločanju o zahtevah tožilstva za odobritev preventivnih ukrepov, kot so preiskave ali prijetje, in o zahtevah za odobritev preiskave poslanca, kadar je hkrati minister ali je to bil. Poslanska zbornica je v odziv na priporočila v okviru mehanizma za sodelovanje in preverjanje ter priporočila skupine GRECO leta 2019 spremenila svoj poslovnik in se pri tem sklicevala na merila, ki jih je določila Beneška komisija. Novi postopek še ni bil preizkušen in senat nima podobnega postopka. Zahtevi tožilstva leta 2019 za začetek preiskave dveh nekdanjih ministrov in poslancev sta bili zavrnjeni. Nacionalna služba za integriteto (ANI) še naprej dosega dobre rezultate, vendar je njena učinkovitost ogrožena zaradi oslabitve zakonodajnega okvira in zmanjševanja sredstev. ANI preverja upravna nasprotja interesov, nezdružljivosti in neupravičeno premoženje ter dosega dobre rezultate. Sankcioniranje nezdružljivosti in nasprotij interesov je pomemben element pri preprečevanju korupcije. ANI je hkrati razvila učinkovita orodja za preprečevanje upravnih nasprotij interesov, zlasti v zvezi z javnimi naročili, in splošne kampanje ozaveščanja, tudi glede nacionalnih in lokalnih volitev. V poročilih MeSP so bili poudarjeni stalni izzivi v zvezi s pravnim okvirom za integriteto ter potreba po stabilnosti in jasnosti ter trdnem in stabilnem okviru . Več zakonodajnih sprememb, ki so začele veljati leta 2019, je oslabilo ureditev nezdružljivosti in nasprotij interesov . ANI je zato morala zaključiti veliko število tekočih preiskav in nekatere druge zadeve so bile na sodišču razveljavljene. Nacionalna služba za integriteto poroča tudi o povečanju izzivov uporabe sankcij po pravnomočnih sodnih odločbah za izvoljene lokalne funkcionarje, zaradi česar se sankcije za nezdružljivost ali nasprotje interesov ne uporabljajo, kar ima posledice za uporabo pravil o integriteti za volitve. ANI je predlagala sodelovanje z ministrstvom za pravosodje in deležniki pri pregledu zakonov o integriteti ter oblikovanju skladnega in celovitega pravnega okvira. Čeprav se delovna obremenitev ANI v času volitev znatno poveča, se je njen proračun zmanjšal. V zadnjih letih sta bila poleg obstoječih kodeksov za javne uslužbence za poslance in vlado uvedena etični kodeks in kodeks ravnanja. Uspešnost mehanizma izvajanja kodeksa ravnanja za poslance bo treba še dokazati, saj je le nekaj primerov, v katerih so bili poslanci sankcionirani . Nacionalna agencija za upravljanje zaseženega premoženja (ANABI) v celoti deluje. Naloga ANABI je zagotoviti učinkovito izvrševanje odredb o zaplembi, izdanih v kazenskih zadevah, z učinkovitim upravljanjem zaseženih sredstev, ki jih tožilci in sodniki dodelijo agenciji. Napredovala je pri razvoju nacionalnega integriranega sistema za spremljanje ukrepov, ki jih organi sprejmejo na vsaki stopnji postopka vračanja premoženja. Decembra 2019 je več kot 30 nevladnih organizacij pozvalo vlado, naj znova uvede določbe, ki se nanašajo na pooblastila ANABI o vnovični rabi sredstev v družbene namene , s čimer bi zagotovili, da se del zaplenjene premoženjske koristi, pridobljene s kaznivimi dejanji, uporabi za financiranje projektov preprečevanja kriminala, ki so vidni v družbi . Romunija ima od leta 2004 poseben zakon o zaščiti žvižgačev. Lobiranje je urejeno z mehkim pravom, zlasti z vzpostavitvijo prostovoljnega registra za preglednost. Vidiki pojava vrtljivih vrat so urejeni v posebnih pravnih določbah . Zakonodajne določbe ščitijo uslužbence, ki prijavijo kršitev zakona, pred ukrepi javnih organov, institucij in drugih subjektov . Številne institucije so sprejele operativne postopke za izvajanje zakonodaje o žvižgaštvu in druge instrumente za zagotavljanje integritete. Vendar obstoječa zakonodaja ne zajema zasebnega sektorja. III.Pluralnost medijev Ustava določa pravico do svobode izražanja in pravico dostopa do vseh informacij javnega interesa. Zakon o avdiovizualnih medijih določa poslanstvo in sestavo medijskega regulatorja ter od njega zahteva, da zagotovi preglednost organizacije, delovanja in financiranja množičnih medijev v avdiovizualnem sektorju . Regulativni organ na področju avdiovizualnih medijev je nacionalni svet za avdiovizualno politiko (CNA). Njegovo poslanstvo je določeno z zakonom o avdiovizualnih medijih . CNA je samostojen javni organ pod parlamentarnim nadzorom in porok za javni interes na področju avdiovizualne komunikacije . Sklepi in mnenja CNA so javno dostopni na njegovi spletni strani . Svet sestavlja 11 članov – ki jih z večino prisotnih senatorjev in poslancev imenuje parlament za šestletni mandat – na podlagi predloga senata (3 člani); poslanske zbornice (3 člani); predsednika Romunije (2 člana); in vlade (3 člani). Orodje za spremljanje pluralnosti medijev (Media Pluralism Monitor 2020) ocenjuje neodvisnost in uspešnost medijskega organa z majhnim tveganjem. Kljub temu ugotavlja, da imajo nekateri člani omejeno strokovno znanje in da ni soglasja o normah . Iz obiska v državi je razvidno, da je kriza zaradi COVID-19 vplivala na proračun, ki ga je država dodelila za financiranje dejavnosti CNA, in da ima organ premalo osebja, zlasti zaradi dodatnih nalog, povezanih z digitalnim okoljem .

Z vidika samoregulacije na področju medijev so poklicne norme določene na ravni urednikov ali založnikov. MPM 2020 poroča, da je pomanjkanje posebnih varoval za uredniško neodvisnost in strokovne norme, in sicer z zakonodajo ali s samoregulacijo, skrb vzbujajoče. Preglednost lastništva medijev se zdi nepopolna. Zakon o avdiovizualnih medijih določa, da mora nacionalni svet za avdiovizualno politiko zagotoviti preglednost organizacije, delovanja in financiranja množičnih medijev v avdiovizualnem sektorju. Pravila, ki urejajo preglednost lastništva medijev, so vključena tudi v pravo družb . Državno oglaševanje naj bi se uporabljalo kot način vmešavanja države. Media Pluralism Monitor 2020 v zvezi s tem poroča o velikem tveganju za pluralnost medijev. Deležniki poročajo, da v zakonodaji obstajajo vrzeli v smislu zahtev po razkritju, kar velja za dejavnik, ki prispeva k pomanjkanju preglednosti in tveganju za zlorabo. Tudi razdelitev državnih sredstev za oglaševanje na diskrecijski način je orodje, ki ga državni organi uporabljajo za vmešavanje v medije, zlasti na lokalni ravni . Čeprav je svoboda izražanja priznana z ustavo in dostop do novinarskega poklica ni omejen, nekatera vprašanja, o katerih poročajo, izhajajo iz izvajanja pravnega okvira. MPM 2020 poroča o nekaterih vprašanjih, povezanih z varstvom svobode izražanja, pri čemer ta vprašanja navadno izhajajo iz težav pri izvajanju in ne iz samega zakonodajnega okvira. Zakonodaja, katere namen je zaščititi dostojanstvo in ugled ljudi, zahteva uravnoteženje teh interesov s svobodo izražanja. MPM 2020 poroča o nedoslednostih pri razlagi zakona in resnosti sankcij, ki se v tem okviru uporabljajo proti novinarjem . Vendar sta bila v letu 2014, ko je bil kazenski zakonik revidiran, obrekovanje in razžalitev dekriminalizirana. Obstajajo ovire pri uveljavljanju ustavne pravice do dostopa do vseh informacij javnega interesa. MPM 2020 poroča o težavah pri uveljavljanju te pravice v zvezi z dostopom do dokumentov, ki jih hranijo javni organi. Deležniki poročajo, da so odgovori pogosto podani pozno in/ali so nepopolni. Kljub temu MPM 2020 poroča tudi, da so v vseh spornih zadevah v zvezi z vprašanji, kot so dostop novinarjev in uporaba dokumentov ali zaščita virov, odločitve na sodišču sprejete v skladu s sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice . Več deležnikov se je sklicevalo na domnevne zlorabe zakonodaje o varstvu podatkov z namenom omejevanja svobode medijev. Odstopanja za obdelavo osebnih podatkov v novinarske namene so v romunskem zakonu o varstvu podatkov omejena . MPM 2020 je menil, da „nacionalna različica splošne uredbe o varstvu podatkov“ ne zagotavlja ustrezne zaščite novinarskega dela, in poročal o domnevni zahtevi romunskega organa za varstvo podatkov (DPA), da medijska hiša razkrije svoj vir. Poročali so o grožnjah romunskim novinarjem zaradi poklicne dejavnosti. Platforma Sveta Evrope za spodbujanje zaščite novinarstva in varnosti novinarjev je v letih 2019 in 2020 objavila štiri opozorila v zvezi z Romunijo: dve opozorili sta se nanašali na tožbe zaradi žaljivega obrekovanja, ena na grožnjo s smrtjo preiskovalnemu novinarju in ena na prekinitev prenosa televizijske postaje . IV.Druga institucionalna vprašanja, povezana s sistemom zavor in ravnovesij Romunija je polpredsedniška reprezentativna demokratična republika. Romunski parlament je dvodomni, sestavljata ga senat (zgornji dom) in poslanska zbornica (spodnji dom). Vlada, poslanci, senatorji ali skupina najmanj 100 000 državljanov imajo pravico do zakonodajne pobude . Ustavno sodišče je porok za prevlado ustave in je pristojno za nadzor nad zakoni . Postopek priprave in sprejemanja zakonov je dobro urejen, vključno z razširjeno institucionalno ureditvijo sistema zavor in ravnovesij. V skladu z ustavo je parlament zakonodajni organ, medtem ko ima vlada v zakonodajnem postopku le prenesena pooblastila. Redni zakonodajni postopek predvideva, da bi morali osnutek zakonodaje potrditi javni organi, ki so odgovorni za njeno uporabo, in da bi morala biti predmet javnega posvetovanja . Poleg tega zakonodajni svet, svetovalno strokovno telo parlamenta, poda mnenje o vseh novih osnutkih zakonodaje, zagotavlja sistematično poenotenje in usklajevanje celotnega sklopa zakonov ter vodi uradno evidenco zakonodaje Romunije . Kadar zakonodajno pobudo izvaja vlada, je treba osnutek zakona predložiti parlamentu, kjer ga obravnavata in sprejemata oba domova. Romunski predsednik razglaša zakone, vendar ima pravico, da zakon enkrat vrne parlamentu v vnovično obravnavo . Za predhodno preverjanje ustavnosti lahko zaprosijo predsednik poslanske zbornice, predsednik senata, vlada, skupina poslancev, vrhovno kasacijsko sodišče, predsednik Romunije ali varuh človekovih pravic. Redni zakonodajni postopek pogosto spremlja razširjena uporaba izrednih vladnih odlokov . Ustava določa, da je sprejetje izrednega vladnega odloka mogoče le v izjemnih in utemeljenih nujnih primerih in ne za nekatere vrste zakonov, kot so ustavni zakoni ali zakoni, ki vplivajo na temeljne pravice. Kljub temu so zaporedne vlade uporabljale izredne vladne odloke za sprejemanje zakonodaje na številnih področjih, tudi na področju pravosodja in volitev ter na področjih, ki vplivajo na temeljne pravice, kar vzbuja pomisleke glede kakovosti zakonodaje, pravne varnosti in spoštovanja delitve oblasti . V nasprotju z rednim zakonodajnim postopkom posvetovanje ni obvezno in institucionalnih preverjanj ni mogoče izvajati . Čeprav lahko varuh človekovih pravic („Avocatul Poporului“) pred ustavnim sodiščem izpodbija uporabo izrednih vladnih odlokov, je bila ta posebna pravica redko uporabljena. Na posvetovalnem referendumu maja 2019, ki je bil organiziran na pobudo predsednika republike , je večina državljanov podprla prepoved sprejemanja izrednih vladnih odlokov na področju pravosodja ter razširitev pravice do izpodbijanja odlokov neposredno na ustavnem sodišču tudi na druge organe poleg varuha človekovih pravic. Zaradi pandemije COVID-19 je bilo razglašeno izredno stanje. Predsednik republike je izredne razmere razglasil 16. marca s soglasjem parlamenta . Romunija je v zvezi s tem uradno obvestila Svet Evrope o odstopu od obveznosti na podlagi Evropske konvencije o človekovih pravicah . Ustavno sodišče je na zahtevo varuha človekovih pravic v zvezi z globami, ki jih je med drugim mogoče naložiti zaradi nespoštovanja pravil o karanteni , ugotovilo, da so sporne določbe neustavne, saj omejujejo ali vplivajo na temeljne pravice in svoboščine državljanov ali temeljnih institucij države, zato jih je treba sprejeti z zakonom kot formalnim aktom parlamenta, in ne z izrednimi vladnimi odloki . Zakonodajne spremembe pogosto niso dovolj predvidljive in kakovostne ter vzbujajo pomisleke glede javnega interesa. Institucionalni deležniki poročajo, da se ključna zakonodaja prepogosto spreminja, medtem ko je cilj sprememb pogosto nejasen, iz njih izhajajoči zakoni pa so lahko nasprotujoči . Hitre spremembe zakonodaje z izrednimi vladnimi odloki in pomanjkanje pravne varnosti negativno vplivajo tudi na naložbe . Parlament je na različnih področjih politike v zadnjih treh letih začel in sprejel številne zakonodajne spremembe istih zakonov, vključno z nasprotujočimi si spremembami. Zakonodajni svet med zakonodajnim postopkom pogosto uveljavlja svojo pravico, da poudari protislovnost osnutkov predlogov sprememb in morebitne neskladnosti z ustavo, vendar so njegova mnenja le posvetovalna. Velik del zakonodajnih predlogov, ki jih sprejme parlament, je pred razglasitvijo izpodbijan pred ustavnim sodiščem. Kljub vzpostavljenemu okviru se ocene učinka in javna posvetovanja ne uporabljajo v zadostni meri. Medtem ko se osnutki normativnih aktov zadevnim javnim organom predložijo v analizo in odobritev šele po zaključku javnega posvetovanja, se ta postopek posvetovanja šteje za formalnega . Številni lokalni in osrednji organi ne objavljajo predlagane zakonodaje za javno razpravo in pogosto se uporabljajo nujni ali nacionalni varnostni razlogi, da bi omejili preglednost . Vlada je sprejela ukrepe za izboljšanje preglednosti in odgovornosti. Cilj ukrepov, sprejetih na nacionalni in lokalni ravni, je odprtost uprave s sprejetjem odprtih vladnih načel in pobud. Vlada je dala na voljo tudi namensko odprto podatkovno platformo, na kateri je seznam odprtih sklopov podatkov javno dostopen . Romunija je v Komisijinem ocenjevalnem okviru za javno upravo in upravljanje dosegla zelo slab rezultat glede kakovosti podatkov o javnem naročanju in preglednosti pri javnem naročanju . Vlada se je zavezala, da bo vzpostavila akcijski načrt za reševanje vprašanja izvajanja sodnih odločb in uporabe sodne prakse sodišč v javni upravi. Romunija mora, potem ko je bila ugotovljena kršitev člena 6(1) Evropske konvencije o človekovih pravicah, ker država ali pravne osebe, ki sodijo pod pristojnost države, niso spoštovali domačih pravnomočnih sodb ali so jih upoštevali s precejšnjo zamudo , vzpostaviti strukturne ukrepe, potrebne za zagotovitev, da javna uprava izvrši sodbe glede premoženjske in nepremoženjske škode. Romunija je pod okrepljenim nadzorom Odbora ministrov Sveta Evrope za izvršitev te sodbe . Romunska vlada je 3. aprila 2019 odobrila memorandum glede ukrepov za zagotovitev izvrševanja sodb zoper javnega dolžnika v skladu s sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice v zvezi z neizvrševanjem sodb zoper javnega dolžnika ali njihovim izvrševanjem z zamudami. Ta načrt vključuje mehanizem za zagotavljanje točnih statističnih podatkov za prihodnje spremljanje. Neodvisni organi imajo vlogo pri varovanju temeljnih pravic in pravne države. Romunski inštitut za človekove pravice (RIHR) je neakreditiran pridružen član Evropske mreže nacionalnih institucij za človekove pravice , ki je pooblaščen za spodbujanje človekovih pravic in obravnava najrazličnejše človekove pravice v Romuniji. Leta 2020 je bil sprožen zakonodajni postopek za pojasnitev mandata in pooblastil RIHR, ki mu podeljuje pristojnost, da na zahtevo parlamentarnih odborov izdaja mnenja o osnutkih ali drugih vprašanjih v zvezi s človekovimi pravicami, ki se obravnavajo v parlamentu . Varuh človekovih pravic je pooblaščen za varstvo pravic in svoboščin posameznikov v odnosih z javnimi organi. Gre za javni organ, ki je samostojen in neodvisen. Njegove pristojnosti vključujejo predložitev zakonov in vladnih odlokov, vključno z izrednimi vladnimi odloki, ustavnemu sodišču za naknadno ustavno presojo . Romunska civilna družba dejavno brani pravno državo in se je odzvala na poskuse omejevanja delovanja nevladnih organizacij. Pravica do združevanje je zapisana v ustavo, medtem ko vladni odlok št. 26/2000 določa pravila, ki urejajo ustanavljanje združenj in fundacij . Ta akt vzpostavlja okvir za lažji dostop združenj in fundacij do zasebnih in javnih sredstev ter za partnerstvo med javnimi organi in pravnimi osebami zasebnega prava brez premoženjskih namenov. Močna vpetost civilne družbe v protikorupcijska prizadevanja je bila ključna za spodbujanje reform. Civilna družba je med letoma 2017 in 2019 dejavno kritizirala sporne reforme in izrazila močno podporo pravni državi. Deležniki poročajo, da je bilo več poskusov vmešavanja v delovanje nevladnih organizacij , vendar je skupni odziv civilne družbe to preprečil . Deležniki so zlasti izrazili zaskrbljenost, da bi prenos pravil EU o boju proti pranju denarja in financiranju terorizma v romunsko zakonodajo lahko vplival na nevladne organizacije, in sicer tako, da bi od njih zahteval, da v registru na ministrstvu za pravosodje objavljajo vse upravičence svojih dejavnosti ali vse donatorje, čemur so organizacije civilne družbe nasprotovale .



Priloga I: Seznam virov po abecednem vrstnem redu*. * Seznam prispevkov, prejetih v okviru posvetovanja za poročilo o stanju pravne države za leto 2020, je na voljo na spletni strani Komisije. Agencija Evropske unije za temeljne pravice (2020), predložitev Evropski komisiji v okviru priprave prvega letnega poročila o pravni državi.

Beneška komisija (2012), Opinion on the compatibility with constitutional principles and the rule of law of actions taken by the government and the parliament of Romania in respect of other state institutions and on the government emergency ordinance on amendment to the law No. 47/1992 regarding the organisation and functioning of the Constitutional Court and on the government emergency ordinance on amending and completing the law No. 3/200 regarding the organisation of a referendum of Romania, CDL-AD(2012)026. Beneška komisija (2019), Opinion on Emergency Ordinances No. 7 and GEO No. 12 Amending the Laws of Justice. CEPEJ (2018), European judicial systems: efficiency and quality of justice. CIVICUS (2020), pregled stanja v Romuniji. https://monitor.civicus.org/country/romania/ . Consultative Council of European Judges (CCJE) (2019), Opinion of the CCJE Bureau following a request by the Romanian Judges Forum Association as regards the situation on the independence of the judiciary in Romania. Consultative Council of European Prosecutors (CCPE) (2019), Opinion of the CCPE Bureau following a request by the Romanian Movement for Defending the Status of Prosecutors as regards the situation on the independence of prosecutors in Romania. Eurocommerce (2020), Single Market Barriers Overview. Evropska komisija (2013, 2014, 2015, 2016, 2017, 2018, 2019, 2020), Pregled stanja na področju pravosodja v EU. Evropska komisija (2017), Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o napredku Romunije v okviru mehanizma za sodelovanje in preverjanje, COM(2017) 44 final. Evropska komisija (2017), Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o napredku Romunije v okviru mehanizma za sodelovanje in preverjanje, COM(2017) 751 final. Evropska komisija (2017), Technical report Romania 2019 SWD(2017) 25 final. Evropska komisija (2017), Technical report Romania 2019 SWD(2017) 701 final. Evropska komisija (2018), Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o napredku Romunije v okviru mehanizma za sodelovanje in preverjanje, COM(2018) 851 final. Evropska komisija (2018), Technical report Romania 2019 SWD(2018) 551 final. Evropska komisija (2019), Assessment framework for Public Administration and Governance. Evropska komisija (2019), Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o napredku Romunije v okviru mehanizma za sodelovanje in preverjanje, COM(2019) 499 final. Evropska komisija (2019), Technical report Romania 2019 SWD(2019) 393 final. Evropska komisija (2020), European semester country report – Romania. Evropska komisija (2020), The OLAF Report 2019. Evropska mreža nacionalnih institucij za človekove pravice (2020), Prispevek Evropske mreže nacionalnih institucij za človekove pravice za Poročilo o stanju pravne države za leto 2020.

Evropska mreža sodnih svetov (2020), Independence and Accountability of the Judiciary – ENCJ Survey on the independence of judges, 2019. Funky Citizens (2020), prispevek k spletnemu posvetovanju z deležniki za Poročilo o stanju pravne države za leto 2020. Generalni direktorat za informiranje (2016, 2017, 2018, 2019, 2020), Eurobarometer: perceived independence of the national justice system in the EU among the general public. GRECO (2014), Fourth evaluation round – evaluation report on corruption prevention in respect of members of parliament, judges and prosecutors – Romania. GRECO (2019), Follow-up Report to the Ad hoc Report on Romania (pravilo 34). GRECO (2019), Fourth evaluation round – evaluation report on corruption prevention in respect of members of parliament, judges and prosecutors – Compliance report Romania. MEDEL (2020), prispevek k spletnemu posvetovanju z deležniki za Poročilo o stanju pravne države za leto 2020. Nacionalna zveza romunskih sodnikov e a. (2020), Poročilo o stanju pravosodnega sistema in pravne države v Romuniji. Romunska vlada (2020), pisni prispevek za Poročilo o stanju pravne države za leto 2020. Sodišče Evropske unije, Associação Sindical dos Juízes Portugueses, zadeva C-64/16, sodba z dne 27. februarja 2018. Svet Evrope: Svet ministrov (2016), Recommendation CM/Rec(2016)4 on the protection of journalism and safety of journalists and other media actors. Svet Evrope: Svet ministrov (2010), Recommendation CM/Rec(2010)12 of the Committee of Ministers to member states on judges: independence, efficiency and responsibilities. Višji sodni svet (2020), prispevek k spletnemu posvetovanju z deležniki za Poročilo o stanju pravne države za leto 2020. Virtualni obisk Romunije v okviru priprave poročila o stanju pravne države za leto 2020.

Priloga II: Obisk Romunije Deležniki, s katerimi so se službe Komisije virtualno sestale junija 2020: ·Združenje romunskih sodnikov ·Združenje „Mișcarea pentru apărarea statutului procurorilor“ ·Center za neodvisno novinarstvo ·Expertforum ·Freedom House ·Funky citizens ·Vrhovno kasacijsko sodišče ·Pobuda za pravosodno združenje ·Pravna komisija poslanske zbornice

·Zakonodajni svet ·Medijsko združenje – Cluj ·Ministrstvo za pravosodje ·Nacionalna agencija za upravljanje zaseženega premoženja ·Nacionalni protikorupcijski direktorat ·Nacionalna protikorupcijska strategija ·Nacionalni avdiovizualni svet ·Nacionalna služba za integriteto ·Nacionalna zveza romunskih sodnikov ·Varuh človekovih pravic ·OCCRP ·Državno tožilstvo pri vrhovnem kasacijskem sodišču ·Forum romunskih sodnikov ·Generalni sekretariat vlade ·Vrhovni sodni svet * Komisija se je na več horizontalnih sestankih sestala tudi z naslednjimi organizacijami: ·Amnesty International ·Civil Liberties Union for Europe (Zveza za državljanske svoboščine v Evropi) ·Civil Society Europe