EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 9.6.2016 COM(2016) 359 final/2 CORRIGENDUM

This document corrects document COM(2016) 359 final of 1.6.2016.

Concerns the Slovenian language version.

Correcting an ommission at the end of the title.

The text shall read as follows:

SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU SVETU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ Evropa spet vlaga

Pregled izvajanja naložbenega načrta za Evropo in naslednji koraki



1.Uvod Delovna mesta, rast in naložbe so ena od desetih ključnih prednostnih nalog Junckerjeve Komisije. Z naložbenim načrtom za Evropo, predstavljenim 26. novembra 2014, so se ob podpori Evropske investicijske banke (v nadaljnjem besedilu: EIB) in Evropskega investicijskega sklada (v nadaljnjem besedilu: EIS) – skupaj imenovanih skupina EIB –začeli izvajati usklajeni in ciljno usmerjeni ukrepi za spodbujanje financiranja naložb, ki so del tvornega trikotnika strukturnih reform, odgovorne fiskalne politike in naložb. Namen je trojen: zagotavljanje, da se omejena javna sredstva uporabijo za mobilizacijo zasebnih naložb za učinkovito ciljno odpravljanje nedelovanja trga s privabljanjem financiranja z zasebnim kapitalom, zagotavljanje stekanja naložb v realni sektor in izboljšanje naložbenega okolja na evropski ravni in na ravni posameznih držav članic. Evropski svet je naložbeni načrt in vse njegove sestavne dele podprl decembra 2014 ter pozval k hitremu izvajanju. Skupina EIB se je odzvala na poziv Evropskega sveta in januarja 2015 začela izvajati naložbene dejavnosti v okviru načrta. Nato sta Evropski parlament in Svet julija 2015 izjemno hitro sprejela potrebni zakonodajni predlog. Zdaj je čas za oceno doseženega napredka in pogled v prihodnost. V 18 mesecih od predstavitve naložbenega načrta so se pogoji za povečanje naložb izboljšali, zaupanje v evropsko gospodarstvo in rast pa se vrača. Gospodarstvo Evropske unije (EU) že četrto leto zmerno okreva in BDP se je v letu 2015 povečal za 2 %. Medtem ko se je zaradi finančne krize raven naložb v EU močno znižala, se kažejo prvi znaki okrevanja kljub svetovnim in domačim tveganjem za rast. Celovita prizadevanja, ki so se začela z naložbenim načrtom, že prinašajo konkretne rezultate, čeprav makroekonomskih učinkov večjih naložbenih projektov ni mogoče pričakovati takoj. Naložbe naj bi se v letih 2016 in 2017 še naprej postopoma povečevale, čeprav ostajajo pod vzdržnimi ravnmi iz preteklosti (glej diagram 1). Diagram 1: Naložbeni trendi v EU Opomba: Realne bruto investicije v osnovna sredstva, osnovni scenarij v primerjavi z vzdržnimi ravnmi iz preteklosti, EU, cene iz leta 2013, v milijardah EUR. Ta pozitivni zagon je treba ohraniti in še naprej si je treba prizadevati, da naložbe ponovno dosežejo dolgoročni vzdržni trend. Mehanizmi naložbenega načrta delujejo in jih je treba še okrepiti, da se bodo v sektorjih, ki so kritični za prihodnost Evrope in na katerih trg še vedno ne deluje pravilno, še naprej mobilizirale zasebne naložbe. Med temi so naložbe na področjih energije, okolja in podnebnih ukrepov, socialnega in človeškega kapitala ter s tem povezanih področjih infrastrukture, zdravstva, raziskav in inovacij, čezmejnega in trajnostnega prometa ter digitalne preobrazbe. EU razpolaga z očitnimi in edinstvenimi prednostmi, ki so bistvenega pomena za naložbe. To so enotni trg, najbolj kvalificirano prebivalstvo na svetu, visoka raven socialne in okoljske zaščite ter stabilni, predvidljivi, učinkoviti in pregledni pravni sistemi. Čeprav ni čudežnega zdravila, ki bi zagotovilo, da se celotni potencial za naložbe v EU uresniči že v nekaj mesecih, spodbudni rezultati, doseženi v kratkem času, nudijo trdno podlago za prihodnje politične pobude v zvezi s porabo proračuna EU in regulativnim okoljem. 2.Model za prihodnost a.Hitra in celovita ureditev Naložbeni načrt že prinaša oprijemljive rezultate, kar je omogočila hitra vzpostavitev vseh njegovih sestavnih delov: Evropski sklad za strateške naložbe (v nadaljnjem besedilu: EFSI), ki ga izvaja in sopodpira skupina EIB, je na dobri poti, da doseže cilj mobilizacije vsaj 315 milijard EUR dodatnih naložb v realni sektor do sredine leta 2018. Absorpcijska zmogljivost trga je bila še posebej hitra pri delu EFSI za mala in srednja podjetja (MSP), kjer rezultati EFSI zelo presegajo pričakovanja. Komisija je izdala navodila o tem, kako je mogoče za podpiranje dodatnih naložb združevati Evropske strukturne in investicijske sklade (v nadaljnjem besedilu: skladi ESI) in sklad EFSI. V pripravi je prvi sklop projektov, ki kaže, kako to združevanje deluje v praksi. To bo podpiralo tudi v naložbenem načrtu omenjeni cilj v zvezi z večjo uporabo finančnih instrumentov v okviru skladov ESI. Evropsko svetovalno vozlišče za naložbe (v nadaljnjem besedilu: svetovalno vozlišče), skupna pobuda Komisije in EIB, zagotavlja celostno tehnično pomoč in svetovanje ter je že obravnavalo več kot 160 prošenj. Čeprav je to obetaven začetek, so se začeli izvajati tudi ukrepi, ki naj bi svetovalne storitve približali končnim upravičencem in razširili storitve svetovalnega vozlišča na specifičnih področjih z neizpolnjenimi potrebami (vključno s čezmejnimi projekti). Evropski portal naložbenih projektov (v nadaljnjem besedilu: projektni portal) – spletna platforma, ki združuje nosilce evropskih projektov in vlagatelje iz EU in od drugod – je bil vzpostavljen ter omogoča večjo opaznost in možnosti financiranja za naložbene projekte po vsej Evropi. Komisija je že pripravila več pobud v podporo naložbam in za spodbujanje financiranja gospodarstva, kot sta znižanje kapitalskih zahtev za zavarovalnice in pozavarovalnice pri naložbah v infrastrukturo in sprejetje praktičnih smernic o uporabi pravil o državni pomoči v okviru javnega financiranja infrastrukture in javno-zasebnih partnerstev. Poleg tega strategije za energijsko unijo, unijo kapitalskih trgov, enotni trg in enotni digitalni trg ter sveženj o krožnem gospodarstvu vsebujejo specifične ukrepe, ki bodo omogočili odpravo konkretnih ovir in dodatno izboljšali okolje za naložbe, če bodo v celoti izvedeni. Komisija je v okviru evropskega semestra začela tudi strukturiran dialog z državami članicami, da bi jim pomagala odstraniti nacionalne ovire za naložbe na področjih, kot so insolventnost, javna naročila, pravosodni sistemi in učinkovitost javne uprave ali sektorski predpisi.

b.Evropski sklad za strateške naložbe: učinkovitejša uporaba omejenih sredstev Konkretni in vidni rezultati EFSI že podpira dodatne naložbe skupine EIB na področjih, ki so ključna za trajnostno rast v EU. Približno 250 transakcij, ki so bile odobrene v okviru EFSI v 26 državah članicah EU in naj bi za naložbe mobilizirale skupno 100 milijard EUR, predstavlja približno 32 % celotnega cilja 315 milijard EUR za nove naložbe v treh letih. Sklad je bil uspešen pri privabljanju znatnih dodatnih finančnih sredstev (85 % vseh mobiliziranih naložb) zasebnih in javnih vlagateljev. Seznam projektov v okviru obeh delov EFSI je dostopen javnosti. EFSI podpira projekte, ki prispevajo k odpravljanju obstoječega nedelovanja trga in neoptimalnih naložbenih razmer ter reševanju mnogih najbolj perečih družbenih izzivov. Dodatnost je temeljna značilnost jamstva EFSI, ki jo je treba okrepiti pri izbiranju projektov. Projekti EIB, ki prejemajo proračunsko podporo prek EFSI, morajo biti „dodatni“ v smislu, da kažejo na nedelovanje trga ali neoptimalne naložbene razmere, zato jih EIB brez podpore EFSI v istem obdobju načeloma ne bi financirala ali jih ne bi financirala v enaki meri. V ta namen EIB in naložbeni odbor pri oceni meril za upravičenost uporabljata več kazalnikov in vodilnih načel. Stopnja tveganja je bistveni element pri ocenjevanju dodatnosti projektov, ki jih podpira jamstvo EFSI. Vse operacije, ki jih je doslej odobrila EIB, imajo stopnjo tveganja, ki ustreza tako imenovanim posebnim dejavnostim EIB. Zato je EIB lahko povečala obseg svojega portfelja z večjim tveganjem/posebnih dejavnosti, in sicer s približno 4 milijard EUR na več kot 20 milijard EUR na leto doslej. Skupina EIB tudi razvija nove produkte, pri čemer se osredotoča na nove načine sodelovanja z nacionalnimi spodbujevalnimi bankami, naložbenimi platformami in novimi vrstami upravičencev, da bi ustregla potrebam po financiranju v različnih sektorjih. Geografsko in sektorsko pokritost bi bilo treba povečati. Čeprav EFSI ne dela s kvotami, bi bilo sedanjo sektorsko in geografsko pokritost (glej diagram 2) med nadaljnjim izvajanjem EFSI še povečati. Kombinacija EFSI z drugimi skladi EU in ustanavljanje naložbenih platform bi morala voditi k resnično uravnoteženi geografski pokritosti. Tudi svetovalno vozlišče je lahko učinkovito sredstvo za postopno mobilizacijo potrebnega strokovnega znanja in za pomoč pri razvoju boljših projektov, zlasti za regije ali sektorje, na katerih so morda potrebne učinkovitejša promocija in večje tehnične zmogljivosti. EFSI podpira Evropski investicijski sklad (EIS), da bi olajšala dostop do financiranja izjemnemu številu evropskih MSP. Del za MSP v okviru EFSI se je začel izvajati še posebej hitro, pri čemer je presegel pričakovanja in potrdil veliko povpraševanje na trgu. EFSI je v enem letu je podprl transakcije EIS, ki bodo po pričakovanjih mobilizirale skupno naložbeno vrednost v višini 49 milijard EUR, kar že presega 65 % cilja 75 milijard EUR, ki naj bi bil dosežen v treh letih. Po pričakovanjih je sredstev iz EFSI danes deležnih že več kot 140 000 MSP in podjetij s srednje veliko tržno kapitalizacijo v 26 državah članicah. Diagram 2: Ključni podatki EFSI konec maja 2016 Sektorska pokritost EFSI (% odobrenega financiranja skupine EIB v okviru EFSI) Geografska pokritost EFSI Načrti za prihodnost Potencial sklada EFSI za večjo vlogo na področju trajnostnega financiranja je treba izkoristiti v celoti. Evropa potrebuje znatne nove dolgoročne in trajnostne naložbe, da bo povečala produktivnost in prešla na nizkoogljično in z viri gospodarno gospodarstvo. To vključuje tudi podporo trgu zelenih/trajnostnih obveznic, na katerem je EIB največji svetovni izdajatelj obveznic. EFSI, tudi v kombinaciji z drugimi skladi EU in v okviru unije kapitalskih trgov, daje temu prehodu nov zagon, saj povečuje število in obseg trajnostnih projektov, ki naj bi se financirali v skladu z ambicioznimi cilji pariškega sporazuma o podnebnih spremembah. Tudi tehnična pomoč lahko ima pomembno vlogo v teh in drugih sektorjih, kot je digitalna infrastruktura. Na podlagi uspeha dela za MSP se razvijajo novi finančni instrumenti za podporo širšemu spektru inovativnih MSP in podjetij s srednje veliko tržno kapitalizacijo, vključno s produktom lastniškega kapitala, ki bo inovativnim in hitro rastočim MSP in podjetjem s srednje veliko tržno kapitalizacijo olajšal dostop do lastniškega financiranja. Komisija v tem okviru tudi sodeluje z EIS, da bi se oblikoval vseevropski sklad skladov tveganega kapitala, ki bo združeval javne finance z večjim obsegom zasebnega kapitala, kar naj bi dopolnjevalo obstoječe ukrepe EIS ter omogočilo razmah in zagon podpori najbolj obetavnim novim podjetjem. Ta sklad skladov bo deloval po tržnih pogojih in bo namenjen podpiranju premagovanja razdrobljenosti in omejenosti, ki zdaj ovirata razvoj skupine sredstev tveganega kapitala EU. V skladu z evropsko socialno agendo in programom za spretnosti bodo tudi drugi novi instrumenti usmerjeni v podpiranje socialnih podjetij in mikrofinanciranja. Poleg tega bodo razviti produkti za podporo poslom listinjenja, ki bodo mobilizirali dodatna sredstva za MSP ter povečali dostop inovativnih MSP in malih podjetij s srednje veliko tržno kapitalizacijo do sredstev prek jamstev za nezavarovana posojila. Preučiti bi bilo treba uporabo modela EFSI za mobilizacijo naložb v tretjih državah v razvoju. Uredba (EU) št. 2015/1017 omejuje obseg naložb EFSI na države članice EU in čezmejne naložbe s sosednjimi državami. Vendar bi se lahko ločena, a podobna shema izkazala za koristno tudi za programe EU za zunanje sodelovanje. Komisija bo ocenila možnosti za uporabo podobnega modela, kot je EFSI, za naložbe v tretjih državah, tj. sheme, ki bi mednarodnim finančnim institucijam omogočala odpravljanje ozkih grl za naložbe in posledično privabljanje zasebnih akterjev. Hkrati bi lahko različnim mednarodnim finančnim institucijam omogočila širitev dejavnosti v zahtevnih naložbenih okoljih, na primer v državah, ki so nestabilne oziroma ki so se pred kratkim izvile iz konflikta, ter v projektih, povezanih z migracijami. Komisija bo v svoji oceni upoštevala delovanje in dopolnjevanje z obstoječimi naložbenimi programi na ravni EU (na primer skladom za spodbujanje naložb za afriške, karibske in pacifiške države, ki ga upravlja EIB, skladom za spodbujanje naložb, ki ga upravlja Evropska komisija, in programom EIB za posojila/jamstva). c.Zagotavljanje dopolnjevanja na vseh ravneh za spodbujanje dodatnih naložb Dopolnjevanje Vzajemno dopolnjevanje sklada EFSI in drugih skladov EU je ključni del celovite zaveze Komisije za zagotavljanje boljše uporabe sredstev EU na vseh področjih politike. Kombinacija podpore EFSI in drugih virov financiranja EU lahko zajema različne vrste tveganj pri danem projektu in tako pritegne več vlagateljev. Sovlaganje v projekte EFSI lahko poteka na ravni projekta ali na ravni naložbene platforme. Te platforme lahko prispevajo k financiranju manjših projektov in združevanju sredstev iz različnih virov, kar bi omogočilo bolj raznolike naložbe z geografsko ali tematsko usmeritvijo. Prispevajo lahko tudi k temu, da bodo manjše ali lokalne naložbene priložnosti finančno privlačnejše za nove skupine vlagateljev, na primer za pokojninske sklade ali institucionalne vlagatelje iz držav zunaj EU. Med prvimi primeri platform je sklad, ustanovljen februarja 2015, za spodbujanje produktivnih naložb v Franciji. Namen sklada je skupaj z zasebnimi partnerji in francoskimi državnimi sredstvi podpirati na novo ustanovljena podjetja, da se financira njihov prehod v fazo industrializacije novih tehnologij in novih sektorjev. Cilj je spodbujati razvoj novih industrijskih priložnosti, krepiti konkurenčnost in podpirati razvoj industrijskih grozdov, zlasti glede prehoda na področju okolja in energije. Druge naložbene platforme EFSI so v pripravi. Združevanje sredstev EU s podporo EFSI Komisija bo sprejela nadaljnje ukrepe, da bi zagotovila preprosto združevanje sredstev EU s podporo EFSI. Tako združevanje, zlasti v primeru skladov ESI, je lahko še posebej koristno pri zagotavljanju široke geografske pokritosti s skladom EFSI. Komisija je že objavila konkretne smernice o tem in bo še naprej poenostavljala splošni okvir za razvoj tovrstnega združevanja. Tako na primer pripravlja predloge za spremembo uredbe o skupnih določbah, ki ureja združevanje skladov ESI in EFSI, da bi se olajšala njihova uporaba v naložbenih platformah EFSI in združevanje skladov ESI in EFSI v mešanih instrumentih ter spodbujala splošna uporaba finančnih instrumentov. K temu bo dodatno pripomogla vzpostavitev platform pametne specializacije (na primer za modernizacijo industrije). Komisija poleg skladov ESI v sodelovanju s skupino EIB in svetovalnim vozliščem raziskuje tudi načine za nadaljnje lajšanje kombiniranja in združevanja sredstev, ki so na voljo v okviru drugih programov EU (na primer instrumenta za povezovanje Evrope ali Obzorja 2020), s priložnostmi, ki jih omogoča EFSI, da bi se sprostile dodatne naložbe. To združevanje in kombiniranje bi lahko omogočilo zlasti dodatne naložbe prek naložbenih platform, instrumentov za delitev tveganja za MSP in za projekte z visoko dodano vrednostjo EU. Mobilizacija sofinanciranja iz držav članic Nacionalne promocijske banke imajo v partnerstvu s skupino EIB ključno vlogo pri izvajanju načrta zaradi komplementarne ponudbe produktov, poznavanja lokalnih razmer in geografskega dosega. Devet držav članic se je doslej zavezalo sofinanciranju projektov v okviru EFSI, predvsem prek svojih nacionalnih promocijskih bank, v skupni višini 42,5 milijarde EUR.

EIS v delu za MSP trenutno razvija dodatne modele sodelovanja z nacionalnimi spodbujevalnimi bankami na področjih naložb v lastniški kapital in listinjenja za MSP, namenjene dodatnemu povečanju udeleženosti nacionalnih spodbujevalnih bank pri doseganju ciljev EFSI. Sprejem prilivov kapitala v Evropo EFSI je sestavni del odprtega gospodarstva EU in je odprt za sovlaganje s strani tretjih oseb (tako na ravni projektov kot na ravni naložbenih platform), in sicer pod neizključnimi pogoji, če se v celoti spoštujejo vodilna načela in zakonodajni okvir EU. Komisija in EIB sta razvili tehnične možnosti za sprejem sofinanciranja iz državnih premoženjskih skladov. Ljudska republika Kitajska je bila prva tretja država, ki je napovedala, da želi prispevati k naložbenemu načrtu, in ki razmišlja, da bi to storila prek strukture za sovlaganje. Komisija je pripravljena razmisliti o podobnih možnostih za druge državne investicijske sklade. 3.Uresničevanje naložb v realnem sektorju s stabilnim seznamom močnejših projektov a.Okrepljena in bolj ciljno usmerjena tehnična pomoč za uresničevanje naložb Evropsko svetovalno vozlišče za naložbe (EIAH/svetovalno vozlišče) je skupna pobuda Komisije in EIB, ki nudi enotno vstopno točko za svetovalno podporo – ta je za javne organe brezplačna – za opredeljevanje, pripravo in razvoj naložbenih projektov v vseh sektorjih in regijah Evrope. Število prošenj, ki jih prejme svetovalno vozlišče, se povečuje: do konca maja 2016 je prejelo več kot 160 prošenj iz 26 držav članic, od katerih sta bili približno dve tretjini iz zasebnega sektorja. Svetovalno vozlišče je zlahka dostopno na spletu in proaktivno sodeluje na prednostnih področjih, kot sta energijska učinkovitost in MSP ter na novih področjih, kot so pametna mesta ali elektromobilnost in širokopasovne povezave. Svetovalno vozlišče namenja posebno pozornost javno-zasebnim partnerstvom in čezmejnim projektom. Diagram 3: Prošnje, ki jih je prejelo svetovalno vozlišče do konca maja Število prošenj po državah Število prošenj glede specifičnih projektov po sektorjih EIB in Komisija sta za izvajanje storitev svetovalnega vozlišča na nacionalni ravni tesno sodelovali z nacionalnimi spodbujevalnimi bankami in drugimi mednarodnimi partnerji, kot sta Evropska banka za obnovo in razvoj ter Svetovna banka, da bi povečali prisotnost na terenu in zagotovili svetovalno podporo tudi na področjih, ki jih EIB trenutno ne pokriva. EIB tudi razvija svojo mrežo lokalnih zunanjih uradov, ki bo olajšala širjenje informacij, zagotavljanje bolj prilagojene tehnične pomoči na lokalni ravni in izvajanje ustreznih produktov EFSI. EIB in Komisija bosta tudi preučili možnost, da bi svetovalno vozlišče svetovalo državam članicam pri razvoju lokalnih shem tehnične pomoči za manjše projekte, ki bi jih bilo mogoče podpreti iz skladov ESI. Komisija bo skupaj z zainteresiranimi državami članicami preučila možnosti za okrepitev mreže svetovalnega vozlišča s prispevki iz sredstev, ki jih prejmejo iz skladov ESI. Poleg tega bo prispevala h krepitvi upravnih zmogljivosti držav članic za ustanavljanje javno-zasebnih partnerstev z dodatnim lajšanjem izmenjave dobrih praks med lokalnimi, regionalnimi in nacionalnimi organi ter organi EU. Obsežnejša in izboljšana tehnična pomoč. Svetovalno vozlišče bo imelo v prihodnosti ključno vlogo pri zagotavljanju preprostejšega dostopa za upravičence s poenostavljanjem in združevanjem s tem povezanih sredstev za tehnično pomoč in njihovim usmerjanjem v podporo, ki najbolj ustreza potrebam upravičencev. Izboljšane sinergije med sedanjimi namenskimi programi tehnične pomoči na ravni EU (na primer IPE, Obzorje 2020, Jaspers itd.) bi lahko upravičencem omogočile boljši dostop ter nazadnje zagotovile več finančne prožnosti in bolj ciljno usmerjeno svetovanje, kar bi pomenilo boljšo pomoč. Poleg tega bi bilo treba svetovalno vozlišče še bolj ciljno usmeriti, da bi zagotavljalo bolj specifično svetovanje in dejavnosti promocije, kar bi povečalo podporo in doseglo več potencialnih nosilcev projektov tam, kjer so potrebe največje. Prav tako je še precej neizkoriščenih možnosti za naložbe v digitalno infrastrukturo, na primer v širokopasovna optična omrežja ali vzorčne predstavitvene regije. Še več je mogoče storiti za olajšanje naložb v druge inovativne in trajnostne rešitve, ki prispevajo k razvoju pametnih mest ter s tem zagotavljajo boljše povezovanje informacijsko-komunikacijske tehnologije z energijo, prometom, vodno oskrbo in ravnanjem z odpadki. b.Novi portal za večjo opaznost naložbenih priložnosti v Evropi Zagotavljanje večje opaznosti naložbenih priložnosti v Evropi. Komisija je za povezovanje obstoječe likvidnosti na finančnih trgih in naložbenih projektov v realnem sektorju vzpostavila Evropski portal naložbenih projektov (projektni portal), kjer imajo nosilci projektov v EU možnosti predstaviti svoje projekte vlagateljem z vsega sveta. Pobuda je odziv na natančno ugotovljena strukturna ozka grla pri naložbah v Evropski uniji. Diagram 4: Projekti, objavljeni na projektnem portalu do konca maja Število projektov po državah Glavni sektor projektov na projektnem portalu Ta pobuda podpira usmeritev politike, potrjeno na mednarodnih forumih, kot so MDS, G20 in OECD, kjer je bila poudarjena potreba po uvedbi preglednega, v prihodnost usmerjenega projektnega portala, ki bi ga lahko uporabljali potencialni vlagatelji. Na projektnem portalu bodo v prihodnosti objavljene tudi povezave na nacionalne in regionalne sezname manjših projektov. Komisija bo skrbno spremljala povratne informacije s trga, da bi postopno izboljševala portal in zagotovila skladnost s tekočimi pobudami pod okriljem G-20. 4.Izboljšanje naložbenega okolja z odstranjevanjem ovir za naložbe in zagotavljanjem regulativne varnosti

Poleg novega pristopa k financiranju in izvajanju tehnične pomoči so bili sprejeti tudi konkretni ukrepi za odstranjevanje finančnih, upravnih in regulativnih ovir za naložbe in dodatno poglobitev enotnega trga. Izboljšanje in diverzifikacija virov financiranja sta nujna, vendar ne zadostna dejavnika. Evropa mora ustvariti regulativno okolje, ki je predvidljivo, zmanjšuje upravna bremena in spodbuja naložbe. Ta prizadevanja na ravni EU gredo z roko v roki z zavezanostjo držav članic nadaljnjemu izvajanju reform za odstranjevanje upravnih, finančnih in sektorskih ovir na nacionalni ravni v okviru evropskega semestra in zunaj njega. a.Napredek na ravni EU: dokončanje enotnega trga in poenostavitev obstoječih sektorskih pravil Te cilje podpirajo številne ključne pobude Komisije. Komisija je danes objavila sporočilo, v katerem poroča o svojem delu na področju „uresničevanja agende za enotni trg za delovna mesta, rast in naložbe“. Ukrepi, navedeni v tem sporočilu, so bistveni za dolgoročno doseganje in uspeh ciljev naložbenega načrta za Evropo. Poleg tega je Strategija za energijsko unijo namenjena zagotavljanju stabilnega tržnega regulativnega okvira, ki bo podpiral prehod na nizkoogljično gospodarstvo, ugodno za naložbe, zlasti v prožno in nizkoogljično proizvodnjo, v središču katerega bodo potrošniki EU. Zakonodajni ukrepi, potrebni za uvedbo stabilnega regulativnega okvira za podpiranje tega prehoda, bodo predlagani še letos. Vzporedno s tem si Komisija v skladu s svojo agendo za boljše pravno urejanje prizadeva za poenostavitev pravnega okvira in zmanjšanje upravnega bremena. Konkreten primer odpravljanja ovir za naložbe v okviru unije kapitalskih trgov je zmanjšanje kapitalskih zahtev za zavarovatelje, ki vlagajo v upravičene infrastrukturne projekte in evropske dolgoročne investicijske sklade, ki ne kotirajo na borzi, in nova pravila že veljajo. V obravnavi so dodatne spremembe Solventnosti II za naložbe zavarovateljev v infrastrukturna podjetja. Komisija bo ocenila, ali je primerno na podoben način znižati kapitalske zahteve za banke pri infrastrukturnih izpostavljenostih, in sicer ob upoštevanju razprav o kapitalski obravnavi izpostavljenosti bank na ustreznih mednarodnih forumih. Komisija bo za spodbujanje naložb tveganega kapitala v Evropi poleg pobude za vseevropski sklad skladov tveganega kapitala tudi predlagala določene spremembe regulativnega okvira za tvegani kapital. Kmalu se bo začelo pripravljalno delo za uvedbo evropskih trgov za osebne pokojninske produkte, ki lahko postanejo pomembna rezerva kapitala za financiranje dolgoročnih naložb. Za spodbujanje trajnostnih naložb v skladu z močnimi zavezami, ki jih je EU sprejela v Pariškem sporazumu o podnebnih spremembah, bi bilo treba na podlagi tekočega mednarodnega dela nadaljevati razmislek o tem, kako razviti skupni okvir finančne politike za podpiranje zelenega financiranja. Te pobude prispevajo k bolj trajnostnim naložbam, kar je tudi v skladu s potrebo po preusmeritvi zasebnih naložb v podpiranje prehoda na nizke emisije in gospodarstvo, odporno na podnebne spremembe, kot zahteva Pariški sporazum. Komisija sprejema tudi ukrepe na številnih področjih z neposrednim učinkom na odločitve o naložbah v Evropi: Prvič, na področju državnih pomoči je Komisija pojasnila, da financiranje iz EFSI ni državna pomoč v pomenu iz Pogodbe in za financiranje iz skupine EIB v okviru EFSI v okviru pravil EU o državnih pomočeh ni potrebna odobritev Komisije. Vendar lahko projekte, ki prejmejo podporo iz EFSI, sofinancirajo tudi države članice. Takšno sofinanciranje je državna pomoč, ki jo mora odobriti Komisija, razen če je dodeljeno po tržnih pogojih ali če spada na področje skupinske izjeme. Komisija se je v podporo hitremu izvajanju podpore iz EFSI zavezala, da bo sofinanciranje držav članic ocenjevala prednostno in oceno dokončala v šestih tednih po prejemu zahtevanih informacij. Za zagotovitev dodatne pravne varnosti vlagateljem pri financiranju infrastrukture je v Obvestilu o pojmu državne pomoči zagotovila praktične smernice o tem, kaj predstavlja državno pomoč. V obvestilu je določeno, kdaj je javno financiranje infrastrukture načeloma izključeno iz uporabe pravil o državnih pomočeh. Drugič, Eurostat se na področju javnega računovodstva dejavno posvetuje z državami članicami, da zagotovi, da so javno-zasebna partnerstva v okviru EFSI in na splošno, razvrščena v skladu z nacionalnimi računovodskimi načeli, ki veljajo za podatke, ki se uporabljajo za fiskalni nadzor, tako da jih je mogoče strukturirati na način, ki zagotavlja najboljšo uporabo javnih virov. Eurostat je v sodelovanju z državami članicami razvil statistično metodologijo za razvrščanje takšnih projektov. Poleg tega Eurostat statističnim uradom v državah članicah na zahtevo zagotavlja predhodno svetovanje pri ocenjevanju, ali je treba projekte javno-zasebnih partnerstev razvrstiti v račune države ali zunaj njih (obstajajo primeri obeh razvrstitev), tudi v sodelovanju z EIB, če je to koristno. Ti nasveti so zaradi zagotavljanja usmeritev javno dostopni. V prihodnosti se bodo nadaljevala prizadevanja za proaktivno sodelovanje s ključnimi deležniki in nosilci projektov v javnem sektorju ob hkratni zaščiti neodvisnosti Eurostata. Svetovalna zmogljivost bo okrepljena zlasti za naložbe, ki se sofinancirajo iz skladov EU, vključno z EFSI. Eurostat poleg tega sodeluje z Evropskim strokovnim centrom za javno-zasebna partnerstva (EPEC) v okviru EIB, da bi pojasnil določene vidike nacionalnega računovodstva v zvezi z evidentiranjem javno-zasebnih partnerstev in računovodska pravila ter delil izkušnje o javno-zasebnih partnerstvih z državami članicami. Poleti bodo objavljene smernice, ki bodo izrecno namenjene deležnikom, ki pripravljajo pogodbe o javno-zasebnih partnerstvih. Eurostat bo v sodelovanju z drugimi službami Komisije skrbno spremljal učinek pravil javnega računovodstva na ustvarjanje javno-zasebnih partnerstev v različnih sektorjih. Po potrebi bo pregledal svoje smernice v posvetovanju z državami članicami, da bi se na primer upoštevale specifične značilnosti določenih pogodbenih ureditev, kot je pogodbeno zagotavljanje prihranka energije. Tretjič, kar zadeva javno naročanje, ki predstavlja obsežen trg v EU in je lahko vir znatnih prihrankov za javne finance, je bil leta 2014 sprejet nov okvir EU, ki ga morajo države članice prenesti v nacionalno zakonodajo do 18. aprila 2016. Spremenjeni okvir, ki vključuje več možnosti za pogajanja, jasnejša pravila o spreminjanju pogodb med njihovim izvrševanjem in pravila za čezmejne projekte, bo olajšal izvajanje projektov, zlasti projektov s financiranjem EU. Nova pravila bodo skrajšala čas, ki je potreben za prejem financiranja EU, in zmanjšala tveganje zavrnjenih plačil. Komisija tudi spodbuja večjo uporabo zelenega javnega naročanja, da se javna poraba uskladi s cilji trajnostnega razvoja. V prihodnosti namerava Komisija do oktobra 2017 vzpostaviti prostovoljni mehanizem za predhodno posvetovanje, ki bo javnim naročnikom pomagal čim bolje izkoristiti okvir javnega naročanja. Četrtič in bolj na splošno, zasnova in odobritev naložbenih projektov pogosto zahtevata sodelovanje več služb Komisije, ki pregledajo projekt z različnih vidikov – na primer, z vidika financiranja EU, pravil javnega računovodstva, nadzora državnih pomoči, okoljskih dovoljenj in javnega naročanja. Komisija bo v prihodnosti obravnavala opaženo zapletenost pravil in postopkov EU ter si pri tem prizadevala za večjo uskladitev časa izvajanja različnih postopkov. V ta namen bo vzpostavila učinkovito točko „vse na enem mestu“ za velike infrastrukturne projekte, kjer se pregledi izvajajo vzporedno v skladu s skupnim datumom odobritve, pri čemer bodo pristojne službe Komisije sodelovale v okviru ene same ekipe za naložbeno politiko. Takšen pristop, ki se v določeni meri že uporablja na področju energije za projekte skupnega interesa, bi bilo treba razširiti na velike naložbene platforme, ki zajemajo nacionalno sofinanciranje, ter velike infrastrukturne projekte z dodano vrednostjo EU v drugih gospodarskih sektorjih, kot je promet, vključno s projekti, ki jih podpira EFSI. Cilja zmanjšanja čezmernega upravnega bremena in skrajšanja časa, potrebnega za pridobitev potrebnih odobritev in ocen, bosta zasledovana tudi pri tekočih preverjanjih ustreznosti zakonodaje EU in novih mehanizmih za sodelovanje z državami članicami. V okviru tega bo Komisija preučila tudi možnosti za vzpostavitev enotnega okvira EU za odobritev, ki bi se neposredno uporabljal za velike projekte s čezmejno razsežnostjo ali velike naložbene platforme, pri katerih je udeleženo nacionalno sofinanciranje, ter bi nadomestil širok nabor postopkov za odobritev na ravni EU in nacionalni ravni. b.Napredek na nacionalni ravni: odstranjevanje ovir za naložbe v okviru evropskega semestra Tudi države članice lahko storijo več za izboljšanje krovnih pogojev za naložbe na nacionalni ravni. Sporočilo z dne 18. maja 2016 vsebuje pregled ključnih ciljev iz priporočil za posamezne države za leto 2016. Kjer je mogoče, bi morale države članice izkoristiti fiskalni manevrski prostor za povečanje javnih naložb na področjih, ki spodbujajo rast, kot so infrastruktura, zdravstvo, izobraževanje in raziskave. Hkrati so potrebni dodatni ukrepi za spodbujanje zasebnih naložb in države članice so pozvane, da pospešijo sprejemanje strukturnih reform in skušajo odpraviti ozka grla na področju naložb, kot so regulativne in upravne ovire ter zapleteni in dolgi postopki za odobritev. V nekaterih državah članicah so bile ugotovljene še neodpravljene pomanjkljivosti na področjih javnega naročanja, davčnega sistema, pravosodnega sistema in insolvenčnih okvirov. Napredek pomeni tudi opredelitev stabilnega seznama projektov ter zagotavljanje usklajevanja in načrtovanja s strani vseh ravni nacionalne uprave. Komisija bo v istem duhu v sodelovanju z državami članicami opredelila in si še naprej prizadevala odpraviti neupravičene nacionalne ovire za prost pretok kapitala, ki preprečujejo dobro delovanje unije kapitalskih trgov. Poročilo bo objavljeno do konca leta 2016. Evropska komisija je 1. julija 2015 ustanovila podporno službo za strukturne reforme, da bi državam članicam ponudila tehnično pomoč, vključno s pomočjo za gradnjo zmogljivosti za upravne in strukturne reforme, ki povečujejo rast. Podporna služba za strukturne reforme z več državami članicami sodeluje pri konkretnih projektih tehnične pomoči s ciljem opredeliti in odpraviti ovire za naložbe. Močnejša povezava med skladi EU in izvajanjem reform. Komisija namerava za večjo osredotočenost skladov ESI na podpiranje ključnih ekonomskih in socialnih reform v programskem obdobju 2014–2020 okrepiti povezavo s ključnimi prednostnimi nalogami, navedenimi v priporočilih za posamezne države. Odobritev sredstev iz skladov ESI je pogojena z izvajanjem številnih reform (predhodne pogojenosti), da bi se olajšali uporaba in uspešnost skladov ESI. Pravni okvir za sklade ESI zahteva, da programi, sofinancirani iz skladov ESI, obravnavajo vsa relevantna priporočila za posamezne države. Komisija bo spremljala napredek pri doseganju dogovorjenih ciljev in o njem poročala najpozneje leta 2017. 5.Obeti za prihodnost: okrepljen naložbeni načrt in EFSI 2.0 EFSI po manj kot letu dni polnega delovanja prinaša oprijemljive rezultate. Nosilci projektov so izkoristili svetovalno vozlišče za povečanje kakovosti svojih projektov, vlagatelji pa imajo zdaj dostop do številnih naložbenih priložnosti na evropskem portalu naložbenih projektov. Poleg tega je Komisija predlagala več pobud, ki naj bi pripomogle k izboljšanju naložbenega okolja in si v sodelovanju z državami članicami prizadevala za odstranjevanje regulativnih in upravnih ovir za naložbe. Inovativna uporaba skladov EU prinaša rezultate zaradi prožnosti EFSI, odsotnosti birokracije in neodvisne izbire projektov na podlagi njihove tehnične in finančne izvedljivosti. Komisija v skladu z Uredbo (EU) 2015/1017 do januarja 2017 pregleda uporabo jamstva EU ter najpozneje julija 2018 predloži neodvisen pregled delovanja EFSI, svetovalnega vozlišča in projektnega portala. Vendar so prve dragocene izkušnje že pridobljene, kot je navedeno v tem sporočilu.