EVROPSKA KOMISIJA Strasbourg, 22.11.2022 COM(2022) 664 final POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU o napredku Romunije v okviru mehanizma za sodelovanje in preverjanje



1. UVOD Mehanizem za sodelovanje in preverjanje (MeSP) je bil vzpostavljen ob pristopu Romunije k EU leta 2007 kot prehodni ukrep, da bi se olajšala stalna prizadevanja Romunije za reformo sodstva in okrepitev boja proti korupciji. Predstavljal je skupno zavezo Romunije in EU. V skladu s sklepom o vzpostavitvi mehanizma ter kot je poudaril Svet in potrdilo Sodišče Evropske unije , se bo MeSP nehal uporabljati, ko bodo zadovoljivo izpolnjena vsa merila, ki veljajo za Romunijo. Z delom v okviru MeSP se že od leta 2007 spodbuja in spremlja proces reform na podlagi teh meril. Komisija je januarja 2017 izvedla celovito oceno napredka v desetih letih delovanja mehanizma, ki je zagotovila jasno sliko o doseženem znatnem napredku. Komisija je navedla 12 konkretnih priporočil, katerih nepovratna izpolnitev bi zadostovala za končanje postopka v okviru MeSP, vendar le, če z novim razvojem dogodkov ne bi prišlo do očitnega nazadovanja. Od takrat je Komisija izvedla štiri ocene napredka pri izvajanju priporočil. Za poročila od konca leta 2017 do leta 2019 je bilo značilno pešanje zagona za reforme. Zaradi ukrepov, ki jih je sprejela Romunija, so se ponovno odprla vprašanja, za katera se je v poročilu iz januarja 2017 štelo, da so zaključena, in podana so bila dodatna priporočila. Take pomisleke sta imela tudi Evropski parlament in Svet. Vendar je bil v poročilu iz junija 2021 ugotovljen znaten napredek, saj je bilo veliko priporočil na dobri poti, da bodo izpolnjena, če bo napredek ostal stabilen. EU je v zadnjih letih znatno razvila svoj nabor orodij za zagotavljanje spoštovanja načela pravne države po vsej EU. Nekatera vzpostavljena orodja so neposredno pomembna za prizadevanja EU za podporo Romuniji v procesu reform. Tako je zdaj vzpostavljenih več načinov spremljanja, s katerimi se obravnavajo vprašanja, zajeta z merili v okviru MeSP. Pravosodni sistem na splošno, vključno z reformo pravosodja, in protikorupcijski okviri sta dve od področij, ki so za vse države članice zajeta v letnih poročilih o stanju pravne države. Ta nenehni proces usklajevanja in spremljanja presega posebne okoliščine po pristopu, ki so bile podlaga za MeSP. Področje uporabe poročil o stanju pravne države je razširjeno na vprašanja, ki pomembno vplivajo na zmogljivost za izvajanje reform in trajnost reform, kot so kakovost zakonodaje in zakonodajnega postopka, vloga neodvisnih institucij pri zagotavljanju sistema zavor in ravnovesij, spodbudno okolje za civilno družbo ter svoboda in pluralnost medijev. Poročilo o stanju pravne države za leto 2022 je prvič vključevalo priporočila za vse države članice, da bi jih podprli pri reformah na štirih področjih poročanja, tudi za Romunijo. Romunski organi so v ciklu poročila o stanju pravne države dejavno in konstruktivno sodelovali s Komisijo. Več vprašanj, povezanih s pravno državo, zlasti učinkovitost pravosodnih sistemov, boj proti korupciji ter kakovost in vključujočnost zakonodajnega postopka, je vključenih tudi v evropski semester, saj vplivajo na poslovno okolje, naložbe, gospodarsko rast in delovna mesta. Poleg tega načrt Romunije za okrevanje in odpornost, ki ga je Komisija pozitivno ocenila in ga je Svet sprejel 3. novembra 2021, vključuje konkretne mejnike, ki zadevajo vprašanja, zajeta z MeSP, ki so osrednjega pomena za proces reform, kot so reforma pravosodja in protikorupcijski okviri. To poročilo vsebuje pregled napredka, ki ga je Romunija dosegla pri izvajanju še neuresničenih priporočil v okviru MeSP, in izpolnjevanja meril v okviru MeSP od junija 2021. Tako kot v prejšnjih letih je rezultat temeljite analize, ki jo je Komisija izvedla na podlagi tesnega sodelovanja z romunskimi institucijami, civilno družbo in drugimi deležniki. 2. OCENA NAPREDKA PRI IZPOLNJEVANJU PRIPOROČIL V tem oddelku je ocenjen napredek pri izpolnjevanju priporočil Komisije iz preteklih poročil MeSP, zlasti 12 priporočil iz januarja 2017 in osmih dodatnih priporočil iz novembra 2018. Z izpolnitvijo vseh preostalih priporočil bi bilo mogoče dokončati postopek v okviru MeSP. Pomenijo bistvene korake, potrebne za utrditev procesa reform na trajnostni poti za prihodnost, pri čemer bo sodelovanje z Romunijo osredotočeno na nadaljnje izvajanje reform v okviru poročila o stanju pravne države. 2.1 Prvo merilo: neodvisnost sodstva in reforma pravosodja Pravosodni zakoni in pravna jamstva za neodvisnost sodstva Priporočili iz leta 2018: •takoj je treba prekiniti izvajanje pravosodne zakonodaje in kasnejših izrednih odlokov, •pregledati je treba pravosodno zakonodajo ob doslednem upoštevanju priporočil v okviru MeSP ter Beneške komisije in skupine GRECO. Trije pravosodni zakoni določajo status sodnikov ter urejajo organizacijo pravosodnega sistema in vrhovnega sodnega sveta. Zato so ključni za zagotavljanje neodvisnosti sodnikov in dobrega delovanja sodstva. Spremembe teh pravosodnih zakonov leta 2018 in 2019, ki so še vedno v veljavi, so močno vplivale na neodvisnost, kakovost in učinkovitost pravosodnega sistema. Večje težave so bile ugotovljene v zvezi z ustanovitvijo posebnega oddelka za preiskave kaznivih dejanj v sodstvu (SIIJ), sistemom civilne odgovornosti sodnikov in tožilcev, sistemi predčasnega upokojevanja, začetkom opravljanja poklica ter statusom in imenovanjem tožilcev na pomembnih položajih. Z izvajanjem spremenjenih zakonov so se kmalu potrdili pomisleki, druge težave, ki so se pojavile v vmesnih letih, pa so jasno pokazale na potrebo po splošni reviziji zakonov. Razmislek o tem, kako spremeniti vse tri zakone, se je začel septembra 2020, spomladi 2022 pa mu je dalo zagon novo posvetovanje, ki ga je junija 2022 začelo ministrstvo za pravosodje. Rezultat posvetovanja je bila predložitev revidiranih osnutkov vrhovnemu sodnemu svetu za izdajo mnenja. Na podlagi njegovega mnenja iz avgusta 2022 je bila parlamentu predložena nadaljnja revidirana različica zakonov, parlamentarni postopek pa je bil končan oktobra 2022. Več določb sprejetih zakonov je bilo izpodbijanih pred romunskim ustavnim sodiščem, to pa je vse ugovore zavrnilo. Predsednik Romunije je zakone razglasil 15. novembra. Revizija pravosodnih zakonov je tudi mejnik v načrtu Romunije za okrevanje in odpornost . Vlada je menila, da so prejšnja mnenja Beneške komisije jasno izražala njena stališča in so bila upoštevana v revidiranih zakonih, čeprav končni osnutki pred predložitvijo parlamentu niso bili izrecno poslani v posvetovanje. Kljub temu se je Parlamentarna skupščina Sveta Evrope obrnila na Beneško komisijo. Ta je na prošnjo romunskih organov po obravnavi mnenja po nujnem postopku pripravila nujno mnenje o vseh treh pravosodnih zakonih, ki je bilo objavljeno 18. novembra. To mnenje bo Beneški komisiji predloženo v potrditev na plenarnem zasedanju decembra 2022. Sprejete revizije zakonov pomenijo pomembno prenovo zakonodajnega okvira. V prejšnjih poročilih je bilo opozorjeno na vprašanja struktur in postopkov, kot so razpustitev oddelka SIIJ, sistemi disciplinske, civilne in kazenske odgovornosti za sodnike in tožilce, odgovornost in imenovanje vodstva pravosodne inšpekcije ter postopki imenovanja in razrešitve višjih tožilcev, pa tudi vlogi vrhovnega kasacijskega sodišča in vrhovnega sodnega sveta. Pomemben je tudi vpliv reform na neodvisnost in načrtovanje poklicne poti sodnikov.

Z revidiranimi pravosodnimi zakoni je bil prenovljen sistem civilne odgovornosti za sodnike in tožilce, pri čemer je bilo obravnavano dolgotrajno vprašanje, opredeljeno v poročilih MeSP, poročilih o stanju pravne države ter sodni praksi Sodišča Evropske unije. Novi zakon o statusu sodnikov določa, da ko tožnik vloži odškodninski zahtevek zaradi sodne zmote, ministrstvo za finance o tem nemudoma obvesti zadevnega sodnika, ta pa lahko vloži predlog za intervencijo v prvem postopku proti državi. Poleg tega lahko ministrstvo za finance vloži regresni zahtevek zoper sodnika le, če ustrezni oddelek vrhovnega sodnega sveta ugotovi obstoj slabe vere ali hude malomarnosti v primeru sodne zmote, in sicer na podlagi poročila, ki ga sestavi pravosodna inšpekcija. Pred tem je lahko ministrstvo vložilo zahtevek ne glede na ugotovitve iz poročila pravosodne inšpekcije. Uvedenih je bilo tudi več zaščitnih ukrepov v zvezi z disciplinsko odgovornostjo sodnikov. Kar zadeva vsebino, so bile odpravljene disciplinske kršitve, ki so vzbujale pomisleke glede neodvisnosti sodstva in primarnosti prava EU. Hkrati bo treba spremljati razširitev še ene disciplinske kršitve, tako da zajema izražanje političnih stališč ne le pri opravljanju nalog, temveč tudi splošneje izražanje takih stališč v javnosti, da se ne bi neupravičeno omejevala svoboda govora sodnikov. Kar zadeva postopkovne vidike, morajo biti odločitve oddelkov vrhovnega sodnega sveta v disciplinskih zadevah zdaj obrazložene in nemudoma vročene zadevnemu sodniku. Zakon določa tudi črtanje disciplinskih sankcij iz kartoteke sodnika tri leta po datumu njihove uveljavitve, če sodniku v tem obdobju ni naložena nova disciplinska sankcija. Kar zadeva sam disciplinski postopek, so uvedeni tudi strožji roki, v katerih mora vrhovni sodni svet obrazložiti svoje disciplinske odločbe. Pomislek, ki ostaja, je možnost, da pravosodna inšpekcija izpodbija odločitev disciplinskega oddelka vrhovnega sodnega sveta. S pravosodnimi zakoni se uvajajo nekatere pomembne spremembe glede načrtovanja poklicne poti sodnikov. Trajanje usposabljanja na nacionalnem sodnem inštitutu je z dveh let podaljšano na tri leta. Čeprav to lahko dolgoročno vpliva na število razpoložljivih novih sodnikov, pa jim omogoča tudi več časa za praktično usposabljanje. Druge spremenjene določbe se nanašajo na zahtevano delovno dobo za napredovanja na višjih sodiščih in tožilstvih, ki je bila na splošno podaljšana. Zahtevana delovna doba za imenovanja v specializirani tožilski službi, tj. nacionalni protikorupcijski direktorat (DNA) ter direktorat za preiskovanje organiziranega kriminala in terorizma (DIICOT), je še naprej deset let, pri čemer velja začasno prehodno obdobje, da bi se ublažil možen vpliv na človeške vire. Konkretni učinek novih zahtev glede delovne dobe na človeške vire po postopni odpravi začasnega ukrepa se bo še pokazal. Zakon ohranja obe obstoječi vrsti napredovanja na pritožbenih in drugostopenjskih sodiščih ter tožilstvih pri teh sodiščih, vendar se izvajanje določb v zvezi z izrednimi napredovanji na podlagi natečajev zadrži do decembra 2025, pri čemer so v tem obdobju dovoljena le redna napredovanja. Nova pravila so bila uvedena za napredovanje sodnikov na vrhovno kasacijsko sodišče, in sicer je napredovanja na podlagi pisnega preskusa v okviru natečaja nadomestil izbor, ki temelji na oceni sodnih odločb, ki so jih kandidati izdali med celotnim delovanjem na pritožbenem sodišču, in razgovoru pred oddelkom za sodnike vrhovnega sodnega sveta. Ko sodniki napredujejo na vrhovno kasacijsko sodišče, so tudi izključeni iz nadaljnjega poklicnega ocenjevanja. Druge pomembne spremembe se nanašajo na imenovanja druge ravni vodij okrožnih, drugostopenjskih , specializiranih in pritožbenih sodišč ter tožilstev pri teh sodiščih, ki se ne izvajajo več na podlagi preskusov v okviru natečajev, temveč preprosto na predlog predsednika sodišča ali vodje tožilstva. Nujno mnenje Beneške komisije je osredotočeno na omejeno število tem, ki se nanašajo na civilno in disciplinsko odgovornost sodnikov ter natečaje za zaposlitev v sodstvu, pa tudi na imenovanje in razrešitev specializiranih tožilcev in tožilcev na pomembnih položajih. V mnenju je ugotovljeno, da se na splošno zdi, da gredo zakoni v pravo smer, čeprav je Beneška komisija izrazila obžalovanje, da romunska vlada zakonov ni poslala v posvetovanje, kot je bilo napovedano. Pozitivni elementi so opaženi pri imenovanju in razrešitvi tožilcev na pomembnih položajih (glej tudi v nadaljevanju). Poleg tega je v mnenju opozorjeno, da so uvedeni zaščitni ukrepi pred političnim vmešavanjem v delo direktorata DNA ter jasna omejitev pooblastil generalnega državnega tožilca v zvezi z navedenim direktoratom in direktoratom DIICOT, pa tudi omejitev nadzora ministra za pravosodje (omejen na vodstvena vprašanja). Kljub temu je Beneška komisija izdala več priporočil, ki lahko vključujejo nadaljnje ciljno usmerjene spremembe zakonov, kot so podaljšanje trajanja mandatov tožilcev na pomembnih položajih s sedanjih treh let in odprava možnosti obnovitve mandatov ter okrepitev zaščitnih ukrepov, če generalni državni tožilec razveljavi odločitve rednih tožilcev. Druge predlagane spremembe vključujejo izbor namestnikov vodij sodišč in tožilstev z natečaji ter jasno določitev, da pravosodni policisti, napoteni na tožilstva, ne morejo poročati ministru za notranje zadeve. Kar zadeva oddelek SIIJ, je bil februarja 2021 parlamentu predložen prvi osnutek zakona o razpustitvi tega organa. Kljub sprejetju osnutka v poslanski zbornici in pozitivnemu mnenju Beneške komisije osnutek ni bil sprejet v senatu. Nova vlada je januarja 2022 ponovno začela postopek, parlament pa je po skrajšanem desetdnevnem javnem posvetovanju o novem osnutku in pozitivnem mnenju vrhovnega sodnega sveta zakon sprejel 28. februarja 2022, ko še ni bilo mnenja Beneške komisije. SIIJje bil razpuščen marca 2022. Oddelek SIIJ ni dokazal, da je sposoben učinkovito delovati: v treh letih obstoja je sodišču predložil le sedem zadev, pri čemer si je nabral velike sodne zaostanke . Z razpustitvijo oddelka SIIJ je bila pristojnost za preiskovanje kaznivih dejanj, ki jih storijo sodniki, prenesena na „imenovane tožilce“ v okviru tožilstev pri vrhovnem kasacijskem sodiščuin pritožbenih sodiščih. V Poročilu o stanju pravne države za leto 2022 je bilo opozorjeno, da je novi sistem sicer prinesel izboljšave v smislu števila tožilcev, dodeljenih novi strukturi, in njene ozemeljske porazdelitve, vendar so bili izraženi pomisleki glede njegovega vpliva na neodvisnost sodstva. Tako se na primer ni izkoristila priložnost, da bi se z zakonom obravnaval pomislek glede tega, da bi se neutemeljene obtožbe („zlonamerni očitki“) izrabljale za pritisk na sodnike. Pristojnost ratione personae, vzpostavljena v okviru prejšnjega sistema, je bila ohranjena, pri čemer ni jasno, kako naj bi sistem izpolnjeval merilo upravičenosti glede na objektivne in preverljive zahteve v zvezi z učinkovitim izvajanjem sodne oblasti, kot jih je določilo Sodišče Evropske unije. Poleg tega so se glede na sodbo Sodišča pojavili pomisleki zaradi neobstoja novih posebnih zaščitnih ukrepov v vzpostavljeni strukturi. Beneška komisija je v mnenju iz marca 2022 navedla, da bi bilo treba ob morebitni razpustitvi oddelka SIIJ zagotoviti večjo učinkovitost pri preiskovanju sumov korupcije med sodniki in tožilci. Drugi pomisleki so bili osredotočeni na postopek imenovanja „imenovanih tožilcev“. Decentraliziran pristop postavlja v ospredje potrebo po spremljanju rezultatov novega sistema. Do zdaj še niso bila sprožena postopkovna vprašanja, pri čemer je bilo delo osredotočeno na obravnavanje prenesenih zadev in prednostno končanje zadev, ki temeljijo na neutemeljenih domnevah. Zdi se, da je več kot 95 % doslej obravnavanih prenesenih zadev temeljilo na zlonamernih očitkih. Generalni državni tožilec je razvil tudi metodologijo za prednostno razvrščanje zadev. Poročilo o stanju pravne države za leto 2022 je vključevalo dve konkretni priporočili v zvezi z novo ureditvijo, o izvajanju katerih bo Komisija poročala v poročilu o stanju pravne države za leto 2023. Zakonodajni postopki revizije treh pravosodnih zakonov in določb o preiskovanju kaznivih dejanj v sodstvu so zdaj dokončani. Romunska vlada se je zavezala, da bo v največji možni meri upoštevala prihodnje mnenje Beneške komisije o pravosodnih zakonih, kar bi lahko vključevalo nadaljnje ciljno usmerjene spremembe zakonodaje. Spremljanje te zaveze in praktično izvajanje novega zakonodajnega okvira sta zajeta s spremljanjem Komisije v okviru poročila o stanju pravne države. Novi pravosodni zakoni bodo ocenjeni tudi v okviru posebnega postopka iz načrta Romunije za okrevanje in odpornost. Imenovanja na vodilne položaje na tožilstvih •Priporočilo iz leta 2017: vzpostaviti robusten in neodvisen sistem imenovanja tožilcev na najvišje položaje na podlagi jasnih in preglednih meril ter ob podpori Beneške komisije. •Priporočilo iz leta 2018: spoštovati je treba negativna mnenja vrhovnega sveta glede imenovanj ali razrešitev tožilcev na vodstvenih položajih do uveljavitve novega zakonodajnega okvira v skladu s priporočilom 1 iz januarja 2017. •Priporočilo iz leta 2018: ponovno je treba začeti postopek za imenovanje vodje tožilcev nacionalnega protikorupcijskega direktorata z dokazanimi izkušnjami pri pregonu kaznivih dejanj korupcije in z jasnim mandatom tega direktorata za nadaljevanje izvajanja strokovnih, neodvisnih in nepristranskih preiskav korupcije. Sistem preglednih in na zaslugah temelječih imenovanj najvišjih tožilcev, ki lahko zagotovi zadostna jamstva pred politizacijo, je dolgoletno priporočilo v okviru MeSP. V zaporednih poročilih MeSP sta bila poudarjena potreba po zadostnem sistemu zavor in ravnovesij v postopku imenovanja tožilcev na najvišje položaje ter razmislek o obsegu, v katerem bi isti postopek imenovanja in razrešitve veljal na nižjih upravljavskih ravneh v okviru tožilstva. Komisija tudi dosledno poudarja, da je posvetovanje z Beneško komisijo o predvidenem postopku pomemben način za zagotovitev trajnosti izbrane rešitve in ravnovesja, ki bo prestalo preskus časa med vlogami različnih udeleženih institucij, predsednika Romunije, ministra za pravosodje in vrhovnega sodnega sveta v procesu. Beneška komisija je priznala, da obstajajo različni modeli imenovanja na položaj vrhovnega državnega tožilca (ali na podobna najvišja tožilska delovna mesta). Vendar je poudarila, da zaupanje javnosti zahteva ustrezno ravnovesje med zahtevo po demokratični legitimnosti takih imenovanj in zahtevo po depolitizaciji. Postopek imenovanja tožilcev na najvišje položaje je del revidiranega zakona o statusu sodnikov, ki ga je parlament sprejel oktobra 2022. Postopek predvideva, da glavne tožilce (generalnega državnega tožilca, glavnega tožilca direktorata DNA in glavnega tožilca direktorata DIICOT) ter njihove namestnike imenuje predsednik Romunije na podlagi obrazloženega predloga za imenovanje, ki ga minister za pravosodje predloži po izbirnem postopku, ki ga objavi in organizira ministrstvo za pravosodje, ter mnenja vrhovnega sodnega sveta. Ključna vprašanja v preteklosti so vključevala doslednost in preglednost izbirnega postopka, ki sta bili v zakonu upoštevani z novimi pravili, ki podrobno določajo organizacijo izbirnega postopka in postopka predložitve predloga za imenovanje, upravičenost kandidatov, merila za ocenjevanje in sestavo izbirne komisije. Posebej pomembni so bili vloga in pomen vrhovnega sodnega sveta (zlasti tožilskega oddelka) in predsednika v postopku kot protiutež vplivu ministra za pravosodje ter zaščitni ukrepi pred politizacijo. Postopek zdaj določa vključenost tožilskega oddelka vrhovnega sodnega sveta v izbirni postopek, v katerem zdaj dva predstavnika oddelka sodelujeta pri razgovorih, in v postopek predložitve predloga za imenovanje, v katerem mora minister za pravosodje pridobiti mnenje tega oddelka. Čeprav mnenje vrhovnega sodnega sveta za ministra ni zavezujoče, postopek predvideva, da bi bilo treba v primeru negativnega mnenja opraviti nov razgovor s predlaganim kandidatom in pri tem upoštevati argumente iz mnenja vrhovnega sodnega sveta. Po opravljenem novem razgovoru lahko minister predlog za imenovanje pošlje predsedniku ali predlog umakne in organizira nov izbirni postopek. Predsednik lahko bodisi sprejme ministrov predlog za imenovanje in nadaljuje postopek imenovanja bodisi predlog zavrne in zavrnitev obrazloži. Z revidiranim zakonom je bil zato uveden preglednejši in zanesljivejši postopek izbire in predložitve predloga za imenovanje na ravni ministrstva za pravosodje, z uporabo zakonodaje namesto ministrskih odredb pa je bila zagotovljena tudi večja stabilnost. To je v nujnem mnenju pozitivno ocenila Beneška komisija. Navedena vključenost tožilskega oddelka vrhovnega sodnega sveta bo pripomogla tudi k zagotovitvi podpore sodnikov predlaganim kandidatom. Čeprav izbrana rešitev ministru ne preprečuje, da ob negativnem mnenju vrhovnega sodnega sveta nadaljuje postopek predložitve predloga za imenovanje, niti po zavrnitvi predsednika, uvedeni dodatni zaščitni ukrepi pomagajo zagotoviti, da se argumenti, navedeni v takem mnenju vrhovnega sodnega sveta, ustrezno preučijo in upoštevajo v postopku predložitve predloga za imenovanje. Beneška komisija je v nujnem mnenju ugotovila, da čeprav postopek imenovanja ministru za pravosodje še naprej zagotavlja odločilno vlogo, politično odgovornost za imenovanje deli s predsednikom Romunije, vloga vrhovnega sodnega sveta pa je okrepljena. Po mnenju Beneške komisije vključenost več institucionalnih akterjev v postopek zagotavlja dobro stopnjo preglednosti, sprememba pa pomeni izboljšanje v smislu zaščite pred tveganjem pristranskih imenovanj. Postopek razrešitve višjih tožilcev je podoben postopku imenovanja. V revidiranem zakonu se postopek začne z zahtevo ministra za pravosodje za mnenje, naslovljeno na tožilski oddelek vrhovnega sodnega sveta. Mnenje ni zavezujoče, po njegovi izdaji pa lahko minister predlaga razrešitev predsedniku Romunije, ki lahko predlog zavrne le iz zakonitih razlogov. Ena od sprememb je posledica sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice (ESČP), ki je opozorilo na vse večji pomen vključenosti organa, neodvisnega od izvršilne in zakonodajne veje oblasti, v odločitve, ki vplivajo na imenovanje in razrešitev tožilcev, ter na tveganje, da bi lahko razrešitev negativno vplivala na pripravljenost sodnikov, da sodelujejo v javni razpravi o vprašanjih v zvezi s sodstvom. Postopku razrešitve tožilcev z vodstvenih funkcij je bil dodan postopek revizije pred upravnim sodiščem, kar pomeni, da ima razrešeni tožilec na voljo 15 dni za izpodbijanje razrešitve, tako da lahko sodišče (ni pa to dolžno storiti) preveri zakonitost in utemeljenost predlagane razrešitve. Kar zadeva priporočilo iz leta 2018 o imenovanju glavnega tožilca direktorata DNA, je bilo v poročilu MeSP iz leta 2021 ugotovljeno, da je bilo to priporočilo obravnavano. Z revidiranimi pravosodnimi zakoni se uvaja preglednejši in zanesljivejši postopek izbire za imenovanja na vodstvene položaje v tožilstvu, skupaj z dodatnimi zaščitnimi ukrepi za povečanje odgovornosti ministra za pravosodje pri predlogih za imenovanja. Razprava o postopku imenovanja na vodstvene položaje v tožilskih službah in razrešitve s teh položajev poteka od začetka MeSP, posvetovanje z Beneško komisijo pa je pomemben način za zagotovitev trajnosti izbrane rešitve. Romunska vlada se je zavezala, da bo v največji možni meri upoštevala prihodnje mnenje Beneške komisije o pravosodnih zakonih. Komisija bo še naprej spremljala nadaljnje ukrepanje v zvezi s to zavezo in praktično izvajanje nove zakonodaje v okviru poročila o stanju pravne države. Kodeksi ravnanja

Priporočilo iz leta 2017: zagotoviti, da kodeks ravnanja poslancev, ki ga v tem trenutku pripravljajo v parlamentu, vsebuje jasne določbe o vzajemnem spoštovanju med institucijami in o tem, da bi morali poslanci in parlamentarni postopki upoštevati neodvisnost sodstva. Podoben kodeks ravnanja bi lahko bil sprejet za ministre. Kot se je poročalo leta 2021, od konca leta 2017 velja kodeks ravnanja za poslance . Čeprav ne vključuje izrecnih določb o spoštovanju neodvisnosti sodstva , je morda prispeval k večji ozaveščenosti in s tem k zmanjšanju števila primerov nespoštovanja neodvisnosti sodstva v parlamentarnem postopku ter kritik pravosodnega sistema in posameznih sodnikov s strani nekaterih poslancev parlamenta, kot je bilo opozorjeno v poročilu MeSP iz leta 2021 . Ministrski kodeks ravnanja, spremenjen leta 2020, vključuje obveznost spoštovanja neodvisnosti sodstva. Od poročila MeSP iz leta 2021 so se zmanjšale precejšnje javne kritike s strani poslancev, ki bi lahko ogrozile neodvisnost sodstva, prav tako ni bilo primerov, v katerih bi se preskusila učinkovitosti kodeksa ob kršitvah. V obdobju 2021–2022 je vrhovni sodni svet sprejel osem zahtev za zaščito poklicnega ugleda, neodvisnosti in nepristranskosti sodnikov ter 18 takih zahtev za tožilce. Vrhovni sodni svet je ugotovil, da je drugače kot v preteklosti, ko so politiki v nacionalnih medijskih hišah sprožali kampanje blatenja sodnikov, večina zahtev zdaj povezanih z izjavami, objavljenimi v lokalnih medijih. To izboljšanje razmer je lahko priložnost za zaščito pred morebitno prihodnjo vrnitvijo bolj konfliktnega ozračja in večjega tveganja za napade politikov na člane sodstva. Kodeksi ravnanja bi lahko bili na primer dopolnjeni s smernicami, primeri in ozaveščanjem o tem, kako reševati konkretne primere. Možen nadaljnji korak, o katerem bi lahko romunski organi razmislili, bi bilo nadaljnje ukrepanje za zagotovitev, da se, kadar vrhovni sodni svet obsodi izjave poslanca parlamenta ali člana vlade v zvezi s posameznim sodnikom ali pravosodnim sistemom, takoj oceni, ali je bil kršen kodeks. Takšen razvoj dogodkov se lahko spremlja v poročilih o stanju pravne države. Za poslance in ministre veljata kodeksa ravnanja, ki lahko prispevata k večji ozaveščenosti in znatnemu zmanjšanju števila primerov nespoštovanja neodvisnosti sodstva ter kritik pravosodnega sistema in posameznih sodnikov. Zakonik o civilnem postopku Priporočilo iz leta 2017: minister za pravosodje, vrhovni sodni svet in vrhovno kasacijsko sodišče bi morali dokončno oblikovati akcijski načrt, da bi se zagotovilo spoštovanje novega roka za izvedbo preostalih določb zakonika o civilnem postopku. To priporočilo je zajemalo dokončanje reforme zakonika o civilnem postopku, v okviru katere je bila v civilni postopek in pritožbene postopke v nekaterih zadevah uvedena zlasti faza posvetovalnega senata. Leta 2018 je bila ta reforma opuščena . V poročilu MeSP iz leta 2021 je bila ohranjena ugotovitev iz leta 2019, da bi moralo to zagotoviti priložnost za obdobje stabilnosti v tej veji pravosodnega sistema, priporočilo pa se je štelo za izpolnjeno. Od zadnjega poročila MeSP ni bil opažen nadaljnji razvoj dogodkov, priporočilo pa je še vedno izpolnjeno. Ocene učinkovitosti in kakovosti sodnih postopkov se obravnavajo v okviru poročila o stanju pravne države. Kazenski zakonik in zakonik o kazenskem postopku •Priporočilo iz leta 2018: zamrzniti je treba začetek veljavnosti sprememb kazenskega zakonika in zakonika o kazenskem postopku. •Priporočilo iz leta 2018: ponovno je treba odpreti revizijo kazenskega zakonika in zakonika o kazenskem postopku ob doslednem upoštevanju potrebe po skladnosti z določbami prava EU in mednarodnimi protikorupcijskimi instrumenti ter priporočil v okviru MeSP in mnenja Beneške komisije. •Priporočilo iz leta 2017: treba bi bilo zaključiti trenutno fazo reforme romunskih kazenskih zakonikov, pri čemer bi moral parlament po posvetovanju s pravosodnimi organi uresničiti svoje načrte glede sprejetja sprememb, ki jih je predstavila vlada v letu 2016. V poročilih MeSP se je dosledno opozarjalo na potrebo po končanju reforme romunskih kazenskih zakonikov iz leta 2014. Ključno gonilo te reforme je bila potreba po prilagoditvi odločbam ustavnega sodišča in prenosu direktiv EU. Ustavno sodišče je od leta 2014 sprejelo 80 odločb, s katerimi je različne določbe zakonikov razglasilo za neustavne. Hiter in dosleden odziv na potrebo po prilagoditvi zakonodaje, da bi se upoštevale te odločbe, se je izkazal za izziv. Komisija je v prejšnjih letih podrobno poročala o napredku pri spremembah zakonikov, pri čemer je ponovno poudarila, da je treba reforme prednostno končati. Z več daljnosežnimi odločitvami ustavnega sodišča, sprejetimi od leta 2014, so bile določbe obeh zakonikov razveljavljene, kar je še posebej vplivalo na boj proti korupciji in organiziranemu kriminalu. Ker ni bilo političnih in zakonodajnih rešitev, so se povečale ovire in pravna negotovost v zvezi s preiskovanjem, pregonom in sankcioniranjem primerov korupcije na visoki ravni, kar je privedlo do neuspeha zadev na sodišču, pravne negotovosti v zvezi z dopustnostjo dokazov ter ponovnega začetka preiskav ali sojenj. V nekaterih primerih je zaradi neobstoja zakonodajnih ukrepov ustavno sodišče sprejelo več zaporednih odločb o isti temi, poleg tega je moralo te odločbe razložiti vrhovno kasacijsko sodišče, da bi jih lahko sodišča dosledno uporabljala. Nedavni primer bo verjetno še posebej škodljivo vplival na pomembne tekoče kazenske zadeve. Ustavno sodišče je leta 2018 za protiustavno razglasilo določbo o pretrganju zastaralnega roka v zvezi s kazensko odgovornostjo za vsa kazniva dejanja, za katera velja zastaralni rok. Večina sodišč je to odločitev upoštevala z bolj restriktivno razlago primerov, v katerih bi lahko procesni akt povzročil pretrganje zastaranja. Vendar je bilo v drugi odločbi ustavnega sodišča o istem členu maja 2022 opozorjeno, da težava ni bila odpravljena s sprejetjem novih zakonskih določb. V tej odločbi je bilo ugotovljeno, da od prve odločbe in dokler zakonodajalec ne določi pogojev za pretrganje zastaralnega roka, ni podlage za pretrganje zastaralnega roka v zvezi s kazensko odgovornostjo. Čeprav je bil leta 2022 izdan izredni vladni odlok za pojasnitev pogojev, pod katerimi bi pretrganje zastaralnega roka veljalo za naprej, to ne bi imelo učinka za nazaj. Poleg tega se odlok trenutno tudi izpodbija pred ustavnim sodiščem. Vrhovno kasacijsko sodišče je 25. oktobra 2022 odločilo, da se v skladu z načelom milejšega zakona v obdobju 2014–2022 s procesnimi dejanji tožilstva ne pretrga zastaralni rok v zvezi s kazensko odgovornostjo. To zaporedje dogodkov bi lahko imelo resne posledice. Tožilski oddelek vrhovnega sodnega sveta je opozoril, da bi to privedlo do ustavitve kazenskega postopka in odprave kazenske odgovornosti v večjem številu zadev. Od poročila iz leta 2021 so bili sprejeti konkretni ukrepi za nadaljevanje revizije obeh zakonikov. Medinstitucionalna delovna skupina, ki je bila ustanovljena leta 2019, je nadaljevala delo, revidirani osnutki pa so bili poleti 2021 za namene posvetovanja objavljeni na spletišču ministrstva za pravosodje. Eno leto pozneje, 2. junija 2022, je ministrstvo za pravosodje vladi v odobritev poslalo revidirano različico osnutkov zakonov. Revizija je tudi del mejnikov reforme v nacionalnem načrtu Romunije za okrevanje in odpornost . Zakonodajni postopek za revizijo kazenskega zakonika in zakonika o kazenskem postopku za uskladitev določb z ustreznimi odločbami ustavnega sodišča Romunije še poteka. Pri tej uskladitvi bo treba upoštevati tudi potrebo po združljivosti s pravom EU in mednarodnimi protikorupcijskimi instrumenti, pa tudi priporočili v okviru MeSP in mnenjem Beneške komisije. Nedavni razvoj sodne prakse v zvezi z zastaranjem kazenske odgovornosti in njegov pomemben vpliv na tekoče predhodne in sodne postopke kaže na potrebo po takšni uskladitvi. Dokončanje revizije obeh zakonikov je tudi del zavez, ki jih je Romunija sprejela v svojem načrtu za okrevanje in odpornost, Komisija pa bo revidirana zakonika natančno ocenila v skladu s posebnimi postopki, predvidenimi v tem okviru. Zakonodajni postopek na področju MeSP Priporočilo v okviru MeSP iz leta 2017: da bi se dodatno izboljšali preglednost in predvidljivost zakonodajnega postopka ter se okrepili notranji zaščitni ukrepi za zagotovitev nepovratnosti, bi morala vlada in parlament zagotoviti popolno preglednost in ustrezno upoštevati posvetovanja z zadevnimi organi in deležniki pri odločanju in zakonodajni dejavnosti na področju kazenskega zakonika in zakonika o kazenskem postopku, protikorupcijske zakonodaje, zakonodaje o integriteti (nezdružljivost, navzkrižja interesov in neupravičeno premoženje), zakonodaje o pravosodju (zakonodaja, ki se nanaša na organizacijo pravosodnega sistema) ter civilnega zakonika in zakonika o civilnem postopku, pri čemer je lahko vzor preglednost odločanja, ki jo je vlada uvedla v letu 2016. To priporočilo je pomenilo priznanje, da je odprt in zanesljiv zakonodajni postopek najboljši način za zagotovitev, da bodo reforme trajne in tudi učinkovite . V poročilu MeSP iz leta 2021 je bilo ugotovljeno, da je zakonodajni postopek za različne predloge reform – glede oddelka SIIJ, pravosodne zakonodaje ter pozneje kazenskega zakonika in zakonika o kazenskem postopku – priložnost, da se pokaže upoštevanje pristopa iz priporočila. Ravnovesje med potrebo po vključitvi nujnosti v prednostne zaveze ter zagotovitvi preglednega in vključujočega postopka ni bilo vedno doseženo. Hitri postopek sprejetja zakona, na podlagi katerega je bil razpuščen oddelek SIIJ, je vzbudil pomisleke, da so imeli deležniki le malo priložnosti, da bi podali pripombe o novih ureditvah, tak pomislek pa je izrazila tudi Beneška komisija. Tudi pravosodni zakoni so bili sprejeti po nujnem postopku v parlamentu in po skrajšanem javnem posvetovanju o končnih različicah, ki so bile predložene parlamentu. Tudi deležniki so opozorili, da se je s parlamentarnimi razpravami pohitelo, tako da ni bilo dovolj časa za vsebinsko razpravo o spremembah .

V Poročilu o stanju pravne države za leto 2022 so bile podane splošnejše pripombe o zakonodajnem postopku v Romuniji, pri čemer je bilo opozorjeno, da pogoste spremembe zakonodaje in redna uporaba izrednih odlokov še naprej vzbujajo pomisleke glede stabilnosti in predvidljivosti zakonodaje. Komisija je v tem okviru Romuniji izdala priporočilo, naj pred sprejetjem osnutka zakonodaje zagotovi učinkovito javno posvetovanje. Izvajanje tega priporočila se bo spremljalo v okviru poročila o stanju pravne države za leto 2023. Vprašanja, povezana s kakovostjo priprave zakonodaje, so obravnavana tudi v načrtu Romunije za okrevanje in odpornost, ki vključuje specializirano strukturo za nadzor kakovosti zakonodaje in sistematično ponovno objavo konsolidiranih različic zakonov ob vsaki spremembi, pa tudi razvoj metodologije za uporabo izrednih vladnih odlokov. Čeprav časovni razpored reform ni vedno dopuščal razširjenih posvetovanj, je romunska vlada kljub temu sprejela ukrepe v skladu s priporočilom ter si je prizadevala zagotavljati preglednost in omogočiti zadevnim akterjem, da izrazijo stališča o predlaganih reformah. Splošnejši pristop k učinkovitemu javnemu posvetovanju pred sprejetjem osnutka zakonodaje se bo še naprej spremljal v poročilu o stanju pravne države. Izvrševanje sodnih odločb s strani javne uprave Priporočilo v okviru MeSP iz leta 2017: vlada bi morala vzpostaviti ustrezen akcijski načrt za rešitev vprašanja izvrševanja sodnih odločb in izvajanja sodne prakse sodišč s strani javne uprave, vključno z mehanizmom za zagotavljanje točnih statističnih podatkov, da se omogoči spremljanje v prihodnosti. Razviti bi morala tudi sistem notranjega spremljanja, ki bi vključeval vrhovni sodni svet in računsko sodišče, da se zagotovi pravilno izvajanje akcijskega načrta. Spoštovanje in izvrševanje sodnih odločb sta sestavni del učinkovitosti vsakega pravosodnega sistema . Da bi Romunija odgovorila na izzive na tem področju, je Odboru ministrov Sveta Evrope predložila akcijski načrt za rešitev strukturnih težav z neizvrševanjem sodnih odločb zoper državo ali njihovim izvrševanjem z zamudami , ki jih je ugotovilo Evropsko sodišče za človekove pravice. Leta 2019 je bil odobren seznam ukrepov za izvajanje akcijskega načrta, vključno s spremembami pravnega okvira za zagotovitev pravočasnega izvrševanja ter mehanizmom za nadzor in preprečevanje poznega izvrševanja sodb, v katerih je dolžnik država . Odbor ministrov Sveta Evrope je v oceni napredka pri izvajanju akcijskega načrta marca 2022 organe ponovno pozval, naj okrepijo prizadevanja in pokažejo zavezanost dokončanju potrebnih reform. Na podlagi tega je bila oktobra 2022 v okviru generalnega sekretariata vlade vzpostavljena nova struktura za spremljanje in nadzor izvrševanja sodb ESČP po neizvršitvi sodb, izdanih zoper javne dolžnike v Romuniji. Poročilo o stanju pravne države zdaj vključuje pregled sistematičnih kazalnikov o izvrševanju vodilnih sodb ESČP v vseh državah članicah . Januarja 2022 je v Romuniji stopnja izvrševanja vodilnih sodb iz zadnjih desetih let znašala 57 % v primerjavi s skupnim povprečjem držav članic, ki je 40 %, povprečni čas do izvršitve sodb pa je bil več kot štiri leta in dva meseca. To vprašanje se bo še naprej spremljalo v okviru poročila o stanju pravne države, med drugim v zvezi z ukrepi, ki jih je Romunija sprejela za razvoj mehanizma točnih statističnih podatkov in sistema notranjega spremljanja, ki vključuje vrhovni sodni svet in računsko sodišče, da se zagotovi ustrezno izvajanje akcijskega načrta. Nedavno so bili sprejeti novi ukrepi za izvajanje tega priporočila, s katerimi naj bi se rešile trdovratne ugotovljene težave. Komisija bo še naprej pozorno spremljala postopek spremljanja, ki je bil vzpostavljen na ravni Sveta Evrope, in po potrebi poročala v okviru poročil o stanju pravne države, kot to počne za vse države članice. Strateška pravosodna uprava in akcijski načrt za sodstvo Priporočilo v okviru MeSP iz leta 2017: strateška pravosodna uprava, tj. minister za pravosodje, vrhovni sodni svet, vrhovno kasacijsko sodišče in generalni državni tožilec, bi morala zagotoviti izvajanje akcijskega načrta, kakor je bil sprejet, ter uvesti redno skupno javno poročanje o njegovem izvajanju, vključno z rešitvami vprašanj pomanjkanja sodnih uradnikov, pretirane delovne obremenitve in zamud pri obrazložitvi odločb. V poročilih MeSP je bila strateška pravosodna uprava opredeljena kot pomembna priložnost za oblikovanje sporazumne in trajnostne poti naprej za pravosodni sistem. V Poročilu o stanju pravne države za leto 2022 je bilo ocenjeno, da nova strategija za razvoj sodstva za obdobje 2022–2025 in z njo povezan akcijski načrt, ki sta bila sprejeta 30. marca 2022, določata jasne cilje in mehanizem spremljanja. Sprejetje in začetek veljavnosti nove strategije je eden od mejnikov v načrtu Romunije za okrevanje in odpornost. Strategija se osredotoča na neodvisnost, kakovost in učinkovitost pravosodja ter na dostop do pravnega varstva. Vključuje odpravo neenakosti pri plačah in pokojninah sodnikov, posodobitev statusa sodnega osebja in s tem povezanih pravnih poklicev ter reformo pravosodnih zakonov. V strategiji je predvidenih več ukrepov za rešitev vprašanja pomanjkanja osebja v sodstvu, vključno s posodobitvijo statusa sodnega in pomožnega osebja, da bi se lahko sodniki in tožilci osredotočili na pravosodno delo. Določa tudi kvantitativni cilj, da se do leta 2025 zagotovita 95-odstotna zasedenost sodniških položajev in 80–85-odstotna zasedenost tožilskih položajev. Strategija bo pomembno orodje za trajno reševanje preostalih izzivov v pravosodju. Pozorno spremljanje in javno poročanje bosta pripomogla tudi k povečanju zaupanja javnosti, da se vprašanja, povezana s čezmerno delovno obremenitvijo in s tem povezanimi zamudami pri obravnavi sodnih zadev, ustrezno prednostno obravnavajo. Proaktivno in redno obveščanje in posvetovanje s sodstvom in delavci v pravni stroki bi lahko bila koristna tudi za zagotovilo sodnikom, da se težave, povezane s pomanjkanjem osebja in posledično nesorazmerno delovno obremenitvijo, rešujejo. Preglednost in odgovornost vrhovnega sodnega sveta Priporočilo v okviru MeSP iz leta 2017: novi vrhovni sodni svet bi moral pripraviti skupen program za svoj mandat, vključno z ukrepi za spodbujanje preglednosti in odgovornosti. Vključevati bi moral strategijo o ozaveščanju in redne odprte sestanke s skupščinami sodnikov in tožilcev na vseh ravneh ter s civilno družbo in strokovnimi organizacijami, poleg tega pa pripravljati letna poročila, o katerih bi se razpravljalo na generalnih skupščinah sodnikov in tožilcev. V zaporednih poročilih MeSP se dosledno poudarja potreba po tem, da vrhovni sodni svet prispeva k zagonu reform z izražanjem jasnih skupnih stališč ter ohranjanjem zaupanja s preglednostjo in odgovornostjo. V poročilu za leto 2021 so bili poudarjeni pomembni pomisleki v zvezi z zmožnostjo vrhovnega sodnega sveta, da doseže soglasje v sodstvu ter ima konstruktivno vlogo pri ključnih odločitvah za organizacijo in delovanje sodstva, hkrati pa je bilo tudi opozorjeno na primere, ko je bil vrhovni sodni svet sposoben preseči notranje delitve in doseči rezultate. Kljub prizadevanjem za dosego kompromisov se oddelki v okviru vrhovnega sodnega sveta od leta 2021 še naprej spopadajo s težavami, kot so imenovanja za novo strukturo, ki bo nadomestila oddelek SIIJ, organizacija volitev v novi vrhovni sodni svet ali javna nesoglasja med člani vrhovnega sodnega sveta o pravosodni zakonodaji. Mandat sedanjega vrhovnega sodnega sveta se izteče konec leta 2022, postopek za izvolitev novih članov pa se je začel februarja 2022. Volitve v novi svet so bile deležne tudi kritik. Imenovanje trenutnega predsednika sveta kot začasnega predsednika za leto 2022 je sprožilo nadaljnje reakcije v vrhovnem sodnem svetu. Revidirane zakonodajne določbe v zvezi z delovanjem vrhovnega sodnega sveta vključujejo več obveznosti, ki lahko prispevajo k preglednosti in odgovornosti sveta. Zakon ohranja možnost izločitve članov vrhovnega sodnega sveta iz odločanja o disciplinskih zadevah na podlagi razlogov, ki so razširjeni na navzkrižje interesov in nepristranskost. Uveden je jasen rok za zamenjavo članov vrhovnega sodnega sveta ob izteku njihovega mandata. Nazadnje, skupščine ohranjajo možnost, da člane vrhovnega sodnega sveta izločijo zaradi neizpolnjevanja dolžnosti. V nasprotju z letom 2020, ko vrhovni sodni svet ni konstruktivno sodeloval pri osnutkih pravosodnih zakonov, ki jih je objavilo ministrstvo za pravosodje, in ni izdal uradnega mnenja, je leta 2022 lahko sprejel uradna stališča o ključnih zakonodajnih projektih. Čeprav je svet zaznamovala polemika, ker so nekateri člani grajali dejstvo, da ni bilo posvetovanja s sodišči in tožilstvi, je plenum februarja 2022 izdal pozitivno mnenje o osnutku zakona, ki določa razpustitev posebnega oddelka za preiskave kaznivih dejanj. Svet je avgusta 2022 izdal tudi pozitivno mnenje o osnutkih pravosodnih zakonov, pri čemer je predstavil predloge za nekatere spremembe, v parlamentarnih razpravah, ki so sledile, pa je sodeloval z nadaljnjimi predlogi za spremembe. Od zadnjega poročila je delo vrhovnega sodnega sveta pri zagovarjanju neodvisnosti sodstva še naprej potekalo v okviru oddelkov in ne v okviru plenuma . Nekateri člani vrhovnega sodnega sveta so izrazili dvom glede postopkov, ker da so brez potrebe dolgotrajni in nedosledni pri ugotovitvah. Kar zadeva preglednost in dostop do informacij, svet pomembne informacije še naprej objavlja na svojem spletišču, njegova plenarna zasedanja in seje strokovnih skupin pa se prenašajo. Informacije o disciplinskih odločitvah so tudi na voljo na spletu.

Novoizvoljeni vrhovni sodni svet, ki bo svoj mandat začel leta 2023, bi moral zagotoviti, da bosta preglednost in odgovornost še naprej ključna cilja njegovega programa. Ključnega pomena za zagotovitev izvajanja teh ciljev bodo redna javna srečanja in razprave o letnih poročilih s skupščinami sodnikov in tožilcev na vseh ravneh ter s civilno družbo in strokovnimi organizacijami. K temu lahko pomembno prispeva forum civilne družbe na področju pravosodja, ustanovljen decembra 2021. V zaporednih poročilih MeSP se dosledno poudarja potreba po tem, da vrhovni sodni svet prispeva k zagonu za reforme z izražanjem jasnih skupnih stališč ter ohranjanjem zaupanja s preglednostjo in odgovornostjo. Pomen teh ciljev je priznala romunska vlada. Izvolitev novega sveta, ki bo mandat začel leta 2023, je priložnost za zagotovitev preglednosti in odgovornosti, ki bi ju lahko novi svet izrazil na primer v obliki javne izjave o načelih upravljanja in s trajnim skupnim potrjevanjem svojih ključnih stališč. Pravosodna inšpekcija Priporočilo v okviru MeSP iz leta 2018: vrhovni sodni svet mora takoj imenovati začasno vodstvo pravosodne inšpekcije in v treh mesecih na podlagi natečaja imenovati novo vodstvo inšpekcije. V poročilu MeSP iz leta 2021 je bilo ugotovljeno, da še niso bili obravnavani strukturni pomisleki v zvezi s pravosodno inšpekcijo, tudi glede na sodbo Sodišča Evropske unije iz maja 2021 . V Poročilu o stanju pravne države za leto 2022 so bili ponovno navedeni pomisleki glede širokih pooblastil in pomanjkanja odgovornosti glavnega pravosodnega inšpektorja. Med temi pomisleki so bili koncentracija moči v rokah glavnega inšpektorja in njegovega namestnika, velik delež zadev, ki jih je predložila inšpekcija in so bile na sodišču nato zavrnjene, ter omejitve nadzora, ki ga izvaja vrhovni sodni svet . Pojavila so se vprašanja o tem, ali določbe v pravosodni zakonodaji o imenovanju vodstva pravosodne inšpekcije in njegovi odgovornosti zagotavljajo zadostna jamstva in dosegajo pravo ravnovesje med sodniki, tožilci in vrhovnim sodnim svetom. Pred Sodiščem Evropske unije poteka postopek za sprejetje predhodne odločbe glede vprašanja, ali so široka pooblastila glavnega inšpektorja v skladu z zahtevami po neodvisnosti sodstva . Z zakonom o vrhovnem sodnem svetu, sprejetim oktobra 2022, se je bistveno spremenil zakonodajni okvir v zvezi s pravosodno inšpekcijo. Vsebuje več določb, da bi se odpravila pomanjkanje odgovornosti pravosodne inšpekcije in koncentracija moči v rokah glavnega inšpektorja. Pooblastila glavnega inšpektorja so uravnotežena z novoustanovljenim odborom, ki ima vrsto pooblastil, s katerimi se zagotavlja ustrezna protiutež. Njegova vloga bo zajemala odločitve o organizaciji in delovanju pravosodne inšpekcije, opravljanju inšpekcijskega dela in natečajih za imenovanja. Imenovanje namestnika glavnega inšpektorja je z glavnega inšpektorja preneseno na plenum vrhovnega sodnega sveta in temelji na objektivnejših merilih. Podobno bo glavni inšpektor sodne inšpektorje imenoval na podlagi natečaja, ki ga bo organiziral ustrezni oddelek vrhovnega sodnega sveta ob podpori nacionalnega sodnega inštituta. Ta natečaj je pred tem vodila sama pravosodna inšpekcija. Pojasnjena so bila pravila o organizaciji natečajev, med drugim glede meril za izbor in sestavo izbirnih komisij. Uvedena so bila nova pravila, ki urejajo morebitne primere navzkrižja interesov, s katerimi se srečuje glavni inšpektor, pri čemer bo moral ta zdaj upravnemu odboru predlagati tudi sestavo skupin za spremljanje (namesto da bi glavni inšpektor odločal neposredno). Preostali pomislek se nanaša na možnost, da glavni inšpektor razveljavi odločitev o opustitvi zadeve ali kakršno koli odločitev, ki jo inšpektor sprejme na podlagi predhodne preiskave. Spremljati bo treba uporabo tega pravila v praksi in učinkovitost obstoječih zaščitnih ukrepov. V preteklosti sta izbira in imenovanje glavnega inšpektorja sprožala polemiko, kot je podrobno opisano v poročilu MeSP za leto 2021. Imenovanje novega vodje pravosodne inšpekcije julija 2022 se zdi jasnejše, čeprav se je prijavil le en kandidat. Nova zakonodaja zajema tudi imenovanje glavnega inšpektorja in namestnika glavnega inšpektorja, pri čemer daje vrhovnemu sodnemu svetu večja nadzorna pooblastila in v natečaje za zaposlitev v pravosodni inšpekciji vključuje nacionalni sodni inštitut. Spremenjen je bil tudi postopek odpoklica glavnega inšpektorja, in sicer se namesto zahteve, da odloči vrhovni sodni svet v polni sestavi, zdaj zahteva, da postopek sproži pet članov vrhovnega sodnega sveta ali generalna skupščina pravosodne inšpekcije. Tako vzpostavljeno ravnovesje med vidiki neodvisnosti, odgovornosti in stabilnosti pri vodenju pravosodne inšpekcije bo treba še naprej spremljati v praksi. V letih 2021 in 2022 je število disciplinskih ukrepov, ki jih je evidentiral vrhovni sodni svet, ostalo na splošno nespremenjeno. Vendar še vedno obstajajo primeri, ko se zdi, da so bile disciplinske preiskave in posledične sankcije, naložene sodnikom, povezane z izražanjem kritičnih mnenj o vprašanjih pravne države. Pravosodna inšpekcija take preiskave začenja po uradni dolžnosti ali na zahtevo vrhovnega sodnega sveta. Sodišče Evropske unije je jasno navedlo, da bi lahko bila neodvisnost sodstva ogrožena, če se disciplinska ureditev oddalji od svojih legitimnih ciljev in uporabi za politični nadzor nad sodnimi odločbami ali pritisk na sodnike . Poleg zadev, navedenih v Poročilu o stanju pravne države za leto 2022, so se še druge disciplinske preiskave zoper sodnike dojemale kot oblika pritiska in povračilnih ukrepov za izrečene obsodbe, zlasti v zadevah, povezanih s korupcijo na visoki ravni . Čeprav v zadnjih treh letih ni bilo javnih informacij o disciplinskih zadevah znotraj pravosodne inšpekcije , sta se predvidljivost in preglednost povečali na podlagi odločitve vrhovnega sodnega sveta, da disciplinske odločbe, ki so postale pravnomočne, in kršitve etičnega kodeksa v anonimizirani obliki objavlja na portalu, dostopnem samo sodnikom. To priporočilo iz leta 2018 je postalo zastarelo. Novo vodstvo pravosodne inšpekcije ima zdaj priložnost zagotoviti, da se disciplinske preiskave ne uporabljajo več kot orodje za izvajanje pritiska na delo sodnikov in tožilcev, v skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije. Komisija bo delovanje v praksi še naprej spremljala v okviru poročil o stanju pravne države. Na podlagi analize prvega merila se lahko na splošno šteje, da so priporočila zadovoljivo izpolnjena, spremljanje pa se lahko nadaljuje v okviru letnega cikla poročila o stanju pravne države. Komisija pozdravlja zaveze romunske vlade, da bo nadaljevala pot reform in pri tem v največji možni meri upoštevala priporočila Beneške komisije ter dokončala postopek sprejemanja novih kazenskih zakonikov. Romunija je v celoti zavezana sodelovanju s Komisijo pri letnem ciklu poročanja o stanju pravne države. S tem okvirom za spremljanje se je že začelo podrobno spremljati številna vprašanja, obravnavana v okviru MeSP, na primer ureditev, ki je nasledila oddelek za preiskave kaznivih dejanj v sodstvu, in delovanje pravosodne inšpekcije, pa tudi širši zakonodajni okvir pravosodnih zakonov in kazenskih zakonikov ter delo vrhovnega sodnega sveta. Zaveze v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter nadaljnje priložnosti za pomoč v okviru drugih ustreznih programov EU, zlasti Instrumenta za tehnično podporo, lahko pomagajo pri nadaljnjem izvajanju ustreznih reform. 2.2 Drugo merilo: okvir za integriteto in nacionalna služba za integriteto V poročilu MeSP iz leta 2021 je bilo ugotovljeno, da se je tveganje za nazadovanje, ugotovljeno leta 2019 in povezano s spremembami pravil o integriteti, zmanjšalo in da obstajajo spodbudni znaki, da bi lahko nova sestava parlamenta utrla jasno pot za vzdržnost nacionalne službe za integriteto (ANI) in zakonodajnega okvira o integriteti. Služba ANI nadaljuje preiskave glede nezdružljivosti, navzkrižij interesov in neupravičenega premoženja, pri čemer še naprej zagotavlja rezultate . Kot je navedeno v Poročilu o stanju pravne države za leto 2022, je dosegla več pozitivnih premikov. Po več kot enem letu in pol brez predsednika je bil na predlog nacionalnega sveta za integriteto leta 2021 imenovan nov predsednik službe ANI. Ker je treba prijave premoženja in interesa izpolniti elektronsko in so od leta 2022 javno dostopne na spletu, se je povečala preglednost in olajšalo delo službe ANI. Služba ANI je poleg usposabljanj maja 2022 uvedla tudi klepetalnico „e-DAI Assistant“, ki ljudem pomaga učinkovito uporabljati platformo. Poleg tega razvija lastna orodja, da bi na podlagi kazalnikov tveganja sama odkrila sumljive prijave premoženja in interesa, in namerava tesneje sodelovati z nacionalno agencijo za upravljanje zaseženega premoženja (ANABI). V poročilih MeSP je bilo opozorjeno, da je učinkovitost službe ANI omejena zaradi potrebe po posodobitvi in nadaljnjem izboljšanju jasnosti pravnega okvira za integriteto, da bi mu zagotovili stabilno in trajno podlago. Romunija se je v nacionalnem načrtu za okrevanje in odpornost zavezala, da bo do leta 2024 začel veljati prečiščeni zakon o integriteti. Služba ANI sodeluje z ministrstvom za pravosodje in drugimi partnerji, da bi nadaljevali to delo, pri čemer pričakuje, da bo dokončano do sredine leta 2023. Konsolidacija zakonov o integriteti, nezdružljivosti in navzkrižju interesov bi omogočila, da bi se upoštevale sodna praksa in politike preprečevanja korupcije ter zagotovila trdna podlaga za prihodnost. Služba ANI še naprej učinkovito deluje in sprejema ukrepe za izboljšanje svojega upravljanja, orodij in metod. Pripravlja se celovit zakonodajni okvir o integriteti, ki naj bi bil sprejet leta 2023, to pa je priložnost za nadaljnjo podporo delu službe ANI ter za zagotovitev jasnosti in stabilnosti, ki sta potrebni za učinkovito odkrivanje in odpravljanje nezdružljivosti, navzkrižij interesov in neupravičenega premoženja. Nova zakonodaja spada v okvir načrta Romunije za okrevanje in odpornost, njeno praktično izvajanje pa je del spremljanja Komisije v okviru poročil o stanju pravne države. Sistem PREVENT

Priporočilo iz leta 2017: zagotoviti začetek delovanja sistema PREVENT. Nacionalna služba za integriteto in nacionalna agencija za javno naročanje bi morali uvesti poročanje o predhodnih preverjanjih postopkov javnega naročanja in sprejetih nadaljnjih ukrepih na njihovi podlagi, vključno z naknadnimi preverjanji, pa tudi o primerih odkritih navzkrižij interesov ali korupcije, poleg tega pa bi morali organizirati javne razprave, v okviru katerih bi bili vlada, lokalni organi, pravosodje in civilna družba vabljeni, da se odzovejo na poročila. Sistem PREVENT si od leta 2017 prizadeva preprečevati navzkrižja interesov v postopkih javnega naročanja z vzpostavitvijo mehanizma predhodnega preverjanja. To javnim naročnikom pomaga pri odpravljanju morebitnih težav pred oddajo naročila. V poročilu MeSP iz leta 2021 so bili potrjeni pozitivni rezultati sistema PREVENT, njegovo stalno učinkovitost pa je potrdila služba ANI. Med 1. junijem 2021 in koncem septembra 2022 je bilo v okviru sistema PREVENT pregledanih skoraj 20 000 postopkov javnega naročanja, da bi se ugotovila morebitna navzkrižja interesov, vključno z več kot 3 700 postopki, ki so zadevali sredstva EU. Ti postopki so vključevali več kot 2 600 javnih naročnikov in skoraj 16 000 podjetij. Inšpektorji za integriteto so izdali 24 opozoril v zvezi z integriteto v postopkih, ki vključujejo 97 milijonov EUR. Javni naročniki so v vseh primerih, na katere je opozoril sistem, odpravili vzroke za morebitno navzkrižje interesov: v dveh primerih je bila nacionalna agencija za javna naročila obveščena o morebitni nepravilnosti. Ti dosežki potrjujejo sklep iz poročila MeSP iz leta 2021, da je to priporočilo izpolnjeno. Priporočilo o sistemu PREVENT je bilo izpolnjeno že leta 2018, njegovi nadaljnji pozitivni rezultati pa ponazarjajo njegovo trajnost. Ukrepi na podlagi sodnih odločb, ki se nanašajo na poslance Priporočilo iz leta 2017: parlament bi moral pregledno odločati glede nadaljnjega ukrepanja na podlagi pravnomočnih in nepovratnih odločb o nezdružljivosti opravljanja funkcije, navzkrižjih interesov in neupravičenem premoženju, sprejetih zoper njegove člane. V prejšnjih poročilih MeSP so bile izpostavljene zamude in očitne nedoslednosti pri uporabi sankcij zoper poslance, za katere je bilo na podlagi poročila službe ANI s pravnomočno sodno odločbo ugotovljeno, da opravljajo nezdružljive funkcije ali da so v navzkrižju interesov. Opozorjeno je bilo na morebitno različno razlago pravil, zlasti če se je incident v zvezi z integriteto zgodil v prejšnjem mandatu ali na prejšnjem položaju, in predlagana je bila večja jasnost. V letih 2020 in 2021 je vrhovno kasacijsko sodišče pojasnilo razlago zakonov. Odločilo je, da sankcija velja, čeprav je nezdružljivost povezana s prejšnjim mandatom, in da bi se moral triletni zastaralni rok nanašati na to, da mora nacionalna služba za integriteto v treh letih dokončati preiskavo dejstev, ki dokazujejo obstoj navzkrižja interesov ali nezdružljivosti (in ne da sankcija po treh letih ne velja). Od leta 2021 je služba ANI v eni zadevi ugotovila, da ima senator nezdružljive funkcije. To je kljub izpodbijanju odločbe službe ANI na sodišču privedlo do takojšnjega odstopa zadevne osebe z javne funkcije. V nobeni od zadev ni bila na preizkušnjo postavljena preglednost parlamenta pri odločanju ob upoštevanju pravnomočnih sodnih odločb. Pozitivna ocena iz poročila MeSP iz leta 2021, ki temelji na proaktivnem sodelovanju, opaženem ob začetku delovanja novega parlamenta, je potrjena, zato se lahko šteje, da je to priporočilo izpolnjeno. Komisija bo še naprej spremljala nadaljnje ukrepanje parlamenta v zvezi z nepreklicnimi odločitvami o nezdružljivosti, navzkrižju interesov in neupravičenem premoženju zoper poslance v okviru poročil o stanju pravne države. Na podlagi analize drugega merila se lahko šteje, da so vsa priporočila zadovoljivo izpolnjena. Komisija bo v poročilih o stanju pravne države še naprej obravnavala razvoj, povezan z okvirom za integriteto in njegovim izvajanjem. Uveljavitev pravnega okvira za integriteto je tudi mejnik iz načrta Romunije za okrevanje in odpornost. 2.3 Tretje merilo: odpravljanje korupcije na visoki ravni Nacionalni protikorupcijski direktorat in boj proti korupciji na visoki ravni Korupcija je bila glavni vir pomislekov o tem, da je Romunija postavila pod vprašaj pozitivno oceno, ki je bila januarja 2017 dosežena v zvezi s tretjim merilom. Vendar je bilo mogoče v poročilu iz leta 2021 ugotoviti izboljšanje zaradi novega zagona in institucionalne stabilnosti v direktoratu DNA. Pozitiven trend na področju učinkovitosti preiskav in sankcioniranja korupcije je bil potrjen v Poročilu o stanju pravne države za leto 2022. Od zadnjega poročila MeSP do konca oktobra 2022 je direktorat DNA sodišču predložil 451 zadev v zvezi s korupcijo na visoki ravni, ki so se nanašale na skupno 1 067 obdolžencev. Med njimi so bili sedanji ali nekdanji ministri, poslanci, senatorji ali osebe na visokih političnih ali javnih funkcijah v lokalni upravi. Sodišča so v istem obdobju odločila o dokončni obsodbi 564 obdolžencev v zadevah, ki jih je začel direktorat DNA, in odredila odvzem premoženja v vrednosti skoraj 24 milijonov EUR. Državni subjekti so bili v zadevah direktorata DNA po pravnomočnih sodnih odločbah upravičeni do izterjave več kot 43 milijonov EUR iz naslova škode. Ti rezultati potrjujejo pozitiven trend, opažen v letu 2021. Kljub temu operativni izzivi v boju proti korupciji na visoki ravni ostajajo. Zaposlovanje se je izkazalo za zahtevno, čeprav je glede na podatke, ki jih je prejela Komisija, opaziti nekatere izboljšave glede stopnje zasedenosti delovnih mest tožilcev v direktoratu DNA, ki zdaj znaša 78 %. Visoka zahteva glede delovne dobe je bila opredeljena kot glavni razlog za omejeno število prijav za zapolnitev obstoječih prostih delovnih mest . Ker pa je ustavno sodišče zakon, s katerim se je zahteva glede delovne dobe znižala na sedem let , razglasilo za neustaven, zahteva glede delovne dobe za imenovanje v direktorat DNA v revidiranih pravosodnih zakonih ni bila spremenjena, tako da se zahtevata deset let delovne dobe in triletno obvezno usposabljanje na nacionalnem sodnem inštitutu. Glede na pomanjkanje tožilcev v direktoratu DNA delegacija, napotitev in premestitev ostajajo pomembna orodja. Spremembe, ki so jih novi pravosodni zakoni prinesli v zvezi s postopkom zaposlovanja rednih tožilcev pri direktoratu DNA, ki je bil z vrhovnega sodnega sveta prenesen na navedeni direktorat, prav tako prispevajo k doseganju tega cilja. Obravnavanje operativnih izzivov direktorata DNA, med drugim v zvezi z zaposlovanjem tožilcev, je eno od priporočil v Poročilu o stanju pravne države za leto 2022, načrt Romunije za okrevanje in odpornost pa vključuje zavezo za povečanje stopnje zasedenosti delovnih mest v navedenem direktoratu na 85 % do 30. junija 2023 . Razpustitev oddelka SIIJ (glej tudi prvo merilo) je še posebej pomembna za delo na področju boja proti korupciji na visoki ravni. Sodišče Evropske unije je ugotovilo, da bi lahko v primeru oddelka SIIJ zaradi pomanjkanja strokovnega znanja za preiskovanje zapletenih primerov korupcije, nezadostnih človeških virov in velike delovne obremenitve nastale zamude in se zmanjšala učinkovitost pri obravnavi zadev . Direktoratu DNA ni bila povrnjena pristojnost za preiskovanje korupcije v sodstvu, čeprav sta Beneška komisija in generalni državni tožilec oba izrazila mnenje, da ni verjetno, da bi bila nova struktura primernejša za vodenje preiskav sumov korupcije med sodniki in tožilci kot specializirana tožilska služba, kot je direktorat DNA. Ker je od razpustitve oddelka SIIJ preteklo šele nekaj mesecev, je še prezgodaj za oceno, ali lahko nova struktura učinkovito preganja kazniva dejanja korupcije v sodstvu. Še en pomemben pomislek glede oddelka SIIJ je bila nejasnost pri dodeljevanju zadev med direktoratom DNA in oddelkom SIIJ, zlasti pri prenosu celotnih spisov v zvezi s korupcijo iz navedenega direktorata, takoj ko je bil vpleten sodnik ali tožilec. Namen novega zakona je omejiti združene zadeve le na tiste, v katerih „zaradi dobrega delovanja tožilstva zadeve ni mogoče ločiti“ . Če se bo to ustrezno izvajalo, bi lahko pomagalo preprečevati motnje v protikorupcijskih preiskavah, ki jih je bilo mogoče opaziti v preteklosti. Za zdaj ni bilo poročil o incidentih in ni bilo zabeleženih primerov, v katerih bi bila potrebna arbitraža o pristojnosti z direktoratom DNA. V Poročilu o stanju pravne države za leto 2022 je bilo vključeno priporočilo, v katerem je bil poudarjen vpliv novega sistema na preiskovanje in pregon kaznivih dejanj korupcije v sodstvu. Dolgotrajen postopek revizije kazenskih zakonikov (glej prvo merilo) je vplival na boj proti korupciji. Posledica dveh odločb ustavnega sodišča je bila ustavitev kazenskih postopkov v primerih korupcije zoper nacionalne politike, saj so bile sodbe sodišča razveljavljene zaradi sporne sestave sodnih senatov . Hkrati je vrhovno kasacijsko sodišče po sodbi Sodišča Evropske unije aprila 2022 potrdilo zaporne kazni v odmevni zadevi iz leta 2018, ki so bile pogojno odložene zaradi nezakonite sestave sodišč . Maja 2022 je vrhovno kasacijsko sodišče odločilo v še eni odmevni zadevi, pri čemer je izvršilo zgoraj navedeno sodbo Sodišča Evropske unije, da se ne upošteva sodna praksa ustavnega sodišča o zakonitosti sestave senatov sodnikov, in glavnega obtoženca obsodilo na zaporno kazen zaradi podkupovanja . Kot je navedeno zgoraj, je pomanjkanje zakonodajnega odziva na sodbo ustavnega sodišča o zastaranju močno vplivalo na tekoče zadeve. To še posebej velja za primere korupcije. Glede na oceno, ki jo je objavil direktorat DNA, bi se posledično lahko končalo skupno 557 kazenskih zadev, ki so predmet kazenskega pregona ali so v obravnavi na sodiščih. Čeprav bi bilo treba natančno škodo oceniti za vsak primer posebej, direktorat DNA škodo v teh zadevah ocenjuje na približno 1,2 milijarde EUR, skupni znesek v primeru podkupovanja in trgovanja z vplivom pa na približno 150 milijonov EUR. Čeprav civilnopravne možnosti za povrnitev dela škode ostajajo, lahko ustavitev kazenskih postopkov v tako velikem številu zadev v zvezi s korupcijo znatno vpliva na prizadevanja za boj proti korupciji na visoki ravni, pri čemer bo Komisija njene dejanske posledice in morebitne blažilne ukrepe pozorno spremljala, tudi z vidika sodbe Sodišča Evropske unije, v kateri navaja, da pravo EU nasprotuje uporabi nacionalnih pravil ali nacionalni praksi, ki je podobna sodni praksi ustavnega sodišča, če lahko povzroči sistemsko tveganje nekaznovanja za kazniva dejanja korupcije ali goljufije, ki škodijo finančnim interesom Unije . Tveganje, da bi se več tisoč obdolžencev izognilo kazenski odgovornosti, je v Romuniji sprožilo velike kritike.

Od zadnjega poročila MeSP iz leta 2021 se je poročalo o vedno novih spremembah sestave senatov, ki odločajo v kazenskih zadevah. Če pritožbeni senat sestavljata dva sodnika in je eden od sodnikov zamenjan, je posledično razpuščen celoten senat, celoten postopek izvajanja dokazov pa je treba začeti znova. To ogroža zadeve, ki bodo zastarale v začetku leta 2023. Generalni državni tožilec je podprl zamisel o tem, da se sodniki rezervirajo in se tako prepreči razpustitev senata. Pozitivni rezultati na področju učinkovitosti preiskav in sankcioniranja korupcije na visoki ravni so se nadaljevali tudi v letih 2021 in 2022. Pomembno bo zagotoviti, da se lahko ta učinkovitost trajno ohrani (glej tudi prvo merilo), med drugim z utrditvijo primernega kazenskopravnega okvira in ustreznih določb v pravosodnih zakonih. Splošni okvir in način, kako bo Romunija še naprej obravnavala operativne izzive, s katerimi se srečuje nacionalni protikorupcijski direktorat, ki sta bistvena za nadaljnji stalni napredek, bo Komisija pozorno spremljala v okviru poročila o stanju pravne države. Odvzem imunitete poslancem Priporočilo v okviru MeSP iz leta 2017: določiti objektivna merila za sprejetje in utemeljevanje odločitev o odvzemu imunitete poslancem, s čimer bi se pripomoglo k zagotovitvi, da se imuniteta ne bi uporabljala za izogibanje preiskovanju in pregonu kaznivih dejanj korupcije. Vlada bi lahko razmislila tudi o spremembi zakonodaje, da bi se imuniteta ministrov omejila na čas opravljanja njihovega mandata. Pri teh korakih ji lahko pomagata Beneška komisija in skupina GRECO. Parlament bi moral vzpostaviti sistem za redno poročanje o odločitvah svojih poslanskih zbornic o zahtevah za odvzem imunitete in bi lahko organiziral javno razpravo, v okviru katere bi se lahko odzvala vrhovni sodni svet in civilna družba. To priporočilo se nanaša na odgovornost parlamenta pri njegovih odločitvah o zahtevah tožilstva, da se odobrijo preventivni ukrepi, kot so preiskave ali prijetja, in o zahtevah za odobritev preiskave poslancev, če opravljajo ali so opravljali tudi ministrsko funkcijo. V preteklosti so se zaradi neobrazloženih odločitev parlamenta – in številnih primerov, v katerih parlament ni dovolil nadaljevanja preiskave – pojavili pomisleki glede objektivnosti teh odločitev. V poročilu MeSP iz leta 2021 je bilo ugotovljeno, da se pristop parlamenta razvija v pozitivno smer, tak razvoj pa se je nadaljeval. Od zadnjega poročila MeSP je direktorat DNA le v dveh primerih zahteval odvzem imunitete, parlament pa je njegovi zahtevi hitro odobril. Poleg tega je senat 7. novembra 2022 spremenil svoj poslovnik, da bi uvedel opredeljena objektivna merila za odločanje o zahtevah za odvzem poslanske imunitete, in sicer v skladu z že veljavnimi usmeritvami poslanske zbornice. Upoštevanje veljavnih pravil bo pomembno za ohranitev sedanjega pristopa. Pomembno področje spremljanja v okviru MeSP je bila tudi odgovornost parlamenta pri odločanju o zahtevah tožilstva za odobritev preventivnih ukrepov in o zahtevah za odobritev preiskave poslancev. V poročilu MeSP iz leta 2021 je bilo ugotovljeno, da se pristop v parlamentu razvija pozitivno, nedavna odločitev senata, da uvede opredeljena objektivna merila za odločanje o zahtevah za odvzem poslanske imunitete, pa pomeni, da imata oba domova stalno vzpostavljene pomembne zaščitne ukrepe za preglednost. Komisija bo razvoj dogodkov še naprej spremljala v okviru letnega poročila o stanju pravne države. Položaj v zvezi s tretjim merilom ohranja pozitiven zagon od leta 2021. Na podlagi analize se lahko šteje, da so priporočila zadovoljivo izpolnjena. Pomembno bo ohraniti te pozitivne rezultate. Kar zadeva druge države članice, se v okviru poročila o stanju pravne države spremlja, kako Romunija še naprej obravnava preostale in nove izzive v boju proti korupciji na visoki ravni in izvajanju njenih priporočil. 2.4 Četrto merilo: odpravljanje korupcije na vseh ravneh Od poročila MeSP iz junija 2021 je generalno državno tožilstvo še naprej učinkovito preganjalo kazniva dejanja korupcije in korupciji podobna kazniva dejanja . Vendar pomanjkanje človeških virov v sodstvu in omejena tehnična sredstva za posebne preiskovalne tehnike, ki so na voljo generalnemu tožilstvu, vplivajo na preiskave, ki so v njegovi pristojnosti. Generalni protikorupcijski direktorat (DGA) v okviru ministrstva za notranje zadeve je svoje delo nadaljeval v dobrem sodelovanju s tožilstvom. Nacionalna protikorupcijska strategija Priporočilo iz leta 2017: nadaljevati izvajanje nacionalne protikorupcijske strategije ob upoštevanju rokov, ki jih je vlada postavila avgusta 2016. Minister za pravosodje bi moral vzpostaviti sistem poročanja za učinkovito izvajanje nacionalne protikorupcijske strategije (vključno s statističnimi podatki o incidentih, povezanih z integriteto, v javni upravi, podrobnostmi disciplinskih postopkov ter sankcijami in informacijami o strukturnih ukrepih, ki se izvajajo na ranljivih področjih). V poročilo MeSP iz leta 2021 je bilo ugotovljeno, da je v zvezi z nacionalno protikorupcijsko strategijo potrebno nadaljnje delo, da se zagotovi uspešno izvajanje ter okrepita preprečevanje korupcije in boj proti njej na ranljivih področjih in na lokalni ravni. Decembra 2021 je vlada odobrila novo nacionalno protikorupcijsko strategijo za obdobje 2021–2025. Njena priprava je temeljila na notranji oceni in zunanji reviziji, ki jo je izvedel OECD. V oceni OECD so bili prepoznani pomembni ukrepi, ki jih je Romunija sprejela za okrepitev svojih protikorupcijskih politik in politik na področju integritete, hkrati pa je bilo ugotovljeno, da je pomanjkanje politične podpore za izvajanje pomembnih zakonodajnih reform pomemben izziv. Izvajanje strategije za obdobje 2021–2025 lepo napreduje. Delo je osredotočeno na opredeljena prednostna področja, decembra pa se bo začel postopek medsebojnega pregleda sodelujočih institucij. Vmesno poročilo o izvajanju strategije je predvideno v prvem trimesečju leta 2023. Potekajo prizadevanja za zagotovitev učinkovitega izvajanja protikorupcijske strategije za obdobje 2021–2025. Vzpostavljata se mehanizma za ocenjevanje in poročanje. To priporočilo se lahko šteje za izpolnjeno. Komisija bo še naprej spremljala izvajanje strategije v okviru poročila o stanju pravne države. Nacionalna agencija za upravljanje zaseženega premoženja Priporočilo iz leta 2017: zagotoviti, da bo nacionalna agencija za upravljanje zaseženega premoženja delovala v celoti in učinkovito, tako da lahko izda prvo letno poročilo z zanesljivimi statističnimi podatki o odvzemu sredstev, pridobljenih s kaznivim dejanjem. Agencija bi morala vzpostaviti sistem za redno poročanje o razvoju upravne zmogljivosti ter rezultatih zasega in upravljanja sredstev, pridobljenih s kaznivim dejanjem. Naloga nacionalne agencije za upravljanje zaseženega premoženja (ANABI) je zagotoviti učinkovito stopnjo izvrševanja odredb o odvzemu premoženja, izdanih v kazenskih zadevah, z učinkovitim upravljanjem zaseženega premoženja, ki ga agenciji dodelijo tožilci in sodniki.

Leta 2022 je agencija ANABI vstopila v šesto leto delovanja in učinkovito deluje, pri čemer izvaja nacionalno strategijo za krepitev sistema odvzema premoženjske koristi za obdobje 2021–2025. Mandat agencije ANABI je bil julija podaljšan, agencija pa si prizadeva povečati zmogljivosti za odkrivanje premoženja na nacionalni in mednarodni ravni, okrepiti mehanizme sodelovanja ter zagotoviti nova orodja za finančne preiskave, ki jih izvajajo policija in tožilci. Novi zakonodajni okvir se izvaja, med drugim v zvezi z dodatnimi sredstvi, dodeljenimi tej agenciji. Novi zakon določa tudi sklad za preprečevanje kriminala in zaščito žrtev, na kar je večkrat opozorila civilna družba. Agencija ANABI je leta 2022 zasegla več kot 60 milijonov EUR v primerjavi s skoraj 57 milijoni EUR v letu 2021. Upravlja več kot 140 mobilnih sredstev v skupni vrednosti skoraj 5,5 milijona EUR. V poročilu MeSP iz leta 2021 je bilo ugotovljeno, da je to priporočilo izpolnjeno. To je mogoče potrditi. Na podlagi analize četrtega merila se lahko šteje, da so vsa priporočila izpolnjena. Komisija bo boj proti korupciji na vseh ravneh še naprej spremljala v poročilih o stanju pravne države. 3. SKLEP Odločba o vzpostavitvi MeSP leta 2006 je bila sestavni del pristopnega procesa Romunije. Ponudila je način za reševanje preostalih odprtih vprašanj, pri katerih je bil potreben nadaljnji napredek, da bi se zagotovila zmogljivost pravosodnega sistema in organov kazenskega pregona za izvajanje in uporabo ukrepov, sprejetih za vzpostavitev notranjega trga ter območja svobode, varnosti in pravice. Od takrat MeSP zagotavlja okvir za sodelovanje in spremljanje, ki spremlja proces reform, določen v okviru meril. Ta je vstopil v zadnjo fazo, ko je pozitivni pregled stanja iz januarja 2017 privedel do 12 ključnih priporočil. Čeprav je bila ta faza podaljšana zaradi potrebe po obravnavi osmih dodatnih priporočil iz novembra 2018, si je Romunija v zadnjem času dosledno prizadevala za izvajanje teh priporočil, kot je potrjeno v poročilu iz junija 2021. V sklepih tega poročila je bilo mogoče ugotoviti velik napredek v pravnem in institucionalnem okviru za obravnavo dolgoletnih priporočil v okviru MeSP. Razvoj pregleda stanja pravne države v EU je zagotovil nov okvir za sodelovanje Komisije z Romunijo. Zlasti letni cikel poročila o stanju pravne države zdaj zagotavlja stalen okvir, ki omogoča, da trajno reformo spremlja dolgoročna perspektiva, tako pri Romuniji kot tudi pri drugih državah članicah. Letni cikel poročila o stanju pravne države bo omogočil, da se bo faza izvajanja številnih dogovorjenih reform še naprej spremljala v praksi. Vprašanja, kot so nova ureditev po razpustitvi oddelka za preiskave kaznivih dejanj v sodstvu, delovanje pravosodne inšpekcije, človeški viri v sodstvu, izvrševanje sodnih odločb s strani javne uprave, vpliv prihodnje revizije kazenske zakonodaje na učinkovitost boja proti korupciji ter razvoj okvira za integriteto in njegova uporaba, med drugim s strani parlamenta, se lahko še naprej spremljajo na ta način. To bo del spremljanja pravosodnega sistema in boja proti korupciji kot dveh osrednjih stebrov poročil. To je v skladu z zavezo romunske vlade, da bo nepovratno utrdila dosedanji napredek pri zagotavljanju neodvisnosti in učinkovitosti pravosodja ter dosežke v boju proti korupciji. Romunski organi so tudi jasno navedli, da se bo v prihodnjih mesecih, kot se to zahteva, nadalje ukrepalo v zvezi z več aktualnimi vprašanji. Romunija se je zavezala, da bo dodatno analizirala in v največji možni meri upoštevala mnenja Beneške komisije o pravosodnih zakonih in splošneje, če bodo potrebni nadaljnji ukrepi. Prav tako se je zavezala, da bo dokončala revizijo kazenskega zakonika in zakonika o kazenskem postopku, da bi zagotovila uskladitev z odločbami, ki jih je ustavno sodišče Romunije sprejelo od leta 2016. Dokončanje revizije obeh zakonikov je tudi del zavez Romunije v njenem načrtu za okrevanje in odpornost, ki naj bi bil sprejet do konca leta 2022, Komisija pa bo revidirana zakonika natančno ocenila v skladu s posebnimi postopki, predvidenimi v tem okviru. Še zadnje aktualno vprašanje bo sposobnost prihodnjega vrhovnega sodnega sveta, da prispeva k zagonu za reforme, pri čemer je romunska vlada izrazila zaupanje v sposobnost tega sveta, da da nov zagon preglednosti in odgovornosti. Romunija je že pokazala močno predanost delu v okviru letnega cikla poročila o stanju pravne države in v tem okviru še naprej konstruktivno sodeluje. Hkrati je načrt Romunije za okrevanje in odpornost omogočil tudi določitev posebnih mejnikov za napredek. Komisija je prepričana, da je zdaj, ko so vzpostavljeni ključni končni ukrepi, sodelovanje in spremljanje pravosodnega sistema in protikorupcijskih politik v Romuniji mogoče nadaljevati v skladu s poročilom o stanju pravne države in drugimi uveljavljenimi orodji EU za krepitev pravne države, ki se uporabljajo za vse države članice. Priporočila v okviru poročil o stanju pravne države so v ta namen že uvedena, pa tudi programi v okviru Instrumenta za tehnično podporo v podporo procesu reform. Komisija meni, da napredek, ki ga je Romunija dosegla v okviru MeSP, zadostuje za izpolnitev zavez, ki jih je Romunija sprejela ob pristopu k EU. Pomembno je, da si Romunija še naprej dosledno prizadeva za prenos preostalih zavez iz tega poročila v konkretno zakonodajo ter za nadaljnje izvajanje v okviru letnega cikla poročila o stanju pravne države in ob podpori drugih delov zbirke orodij EU za krepitev pravne države. Komisija bo pred sprejetjem končne odločitve o Romuniji v skladu z odločbo MeSP ustrezno upoštevala pripombe Sveta in Evropskega parlamenta.





Priloga: Merila iz odločbe o MeSP Merila, ki jih mora Romunija izpolniti v skladu z Odločbo Komisije z dne 13. decembra 2006 o vzpostavitvi mehanizma za sodelovanje in preverjanje napredka Romunije pri izpolnjevanju posebej določenih meril na področjih reforme pravosodja in boja proti korupciji: Prvo merilo: zagotoviti preglednejše in učinkovitejše pravosodne postopke, zlasti s povečanjem zmogljivosti in odgovornosti vrhovnega sodnega sveta; spremljati vpliv novih zakonikov o civilnem in kazenskem postopku ter o njem poročati. Drugo merilo: ustanoviti, kakor je predvideno, službo za integriteto, ki bo pristojna za preverjanje premoženjskega stanja, nezdružljivosti in morebitnih navzkrižij interesov ter za izdajanje zavezujočih sklepov, na podlagi katerih se lahko izrečejo odvračilne sankcije.