1.Uvod

Prehod na krožno gospodarstvo je velika priložnost, da naše gospodarstvo preobrazimo tako, da bo bolj trajnostno, prispevamo k podnebnim ciljem in ohranitvi svetovnih virov ter ustvarimo domača delovna mesta in konkurenčne prednosti za Evropo v svetu, ki se korenito spreminja. Pomen krožnega gospodarstva za evropsko industrijo je bil nedavno poudarjen v prenovljeni strategiji EU na področju industrijske politike. Prehod na krožno gospodarstvo bo pripomogel tudi k izpolnitvi ciljev agende za trajnostni razvoj do leta 2030.

V akcijskem načrtu za krožno gospodarstvo je krožno gospodarstvo pojasnjeno kot gospodarstvo, „kjer se vrednost izdelkov, surovin in virov ohranja čim dalje v gospodarstvu, nastajanje odpadkov pa se čim bolj zmanjša“.

V prehodu na bolj krožno gospodarstvo brez spremljanja ključnih gibanj in vzorcev ni mogoče razumeti, kako se različni elementi krožnega gospodarstva spreminjajo skozi čas, da bi laže opredelili dejavnike za uspeh v državah članicah in ocenili, ali so bili sprejeti ustrezni ukrepi. Na podlagi rezultatov spremljanja bi morali določiti nove prednostne naloge za dosego dolgoročnega cilja krožnega gospodarstva. Ti rezultati niso pomembni le za oblikovalce politik, temveč bi morali dajati tudi navdih in zagon za nove ukrepe.

Komisija se je zato v akcijskem načrtu za krožno gospodarstvo zavezala, da bo predlagala preprost in učinkovit okvir za spremljanje. Enakega mnenja je bil Svet EU, saj je v svojih sklepih o akcijskem načrtu za krožno gospodarstvo poudaril „potrebo po okviru za spremljanje, s katerim bi pospešili in ocenili napredek na poti h krožnemu gospodarstvu ob čim manjšem upravnem bremenu“. Tudi Evropski parlament je Komisijo pozval, da pripravi kazalnike učinkovite rabe virov, s katerimi bi spremljali napredek na poti k krožnemu gospodarstvu.

To sporočilo pomeni izvajanje te zaveze, saj je v njem predlagan okvir za spremljanje, sestavljen iz nabora ključnih in smiselnih kazalnikov, ki zajemajo glavne elemente krožnega gospodarstva.

Okvir za spremljanje krožnega gospodarstva izhaja iz obstoječih kazalnikov učinkovite rabe virov in kazalnikov za surovine, ki jih je Komisija oblikovala v zadnjih letih, ter jih dopolnjuje. Okvir je predstavljen na spletišču, kjer so na voljo vsi kazalniki, in se bo posodabljal.

2.Spremljanje napredka na poti v krožno gospodarstvo

Spremljanje napredka na poti v krožno gospodarstvo je zahtevna naloga. Prehod na krožno gospodarstvo ni omejen na zgolj nekaj materialov in sektorjev. To je sistemska sprememba, ki vpliva na celotno gospodarstvo ter zajema vse proizvode in storitve. V najboljšem primeru bi morali kazalniki zajeti predvsem gibanja pri ohranjanju gospodarske vrednosti proizvodov, materialov in virov ter gibanja pri nastajanju odpadkov.

Splošno priznanega kazalnika „krožnosti“ ni, zanesljivih standardnih kazalnikov za opis najpomembnejših gibanj pa je le malo. Zapletenosti in številnih razsežnosti prehoda na krožno gospodarstvo ne bi bilo mogoče ustrezno zajeti z enim samim merilom ali kazalnikom. Zato se bo v tem okviru za spremljanje uporabljal niz kazalnikov, ki jih je treba upoštevati.

Eden od načinov za obravnavo krožnega gospodarstva je opazovati, kako materiali vstopajo v gospodarstvo, se gibljejo znotraj njega in ga (naposled) zapustijo. Tak vizualni pregled nam lahko omogoči diagram tokov materialov, iz katerega so razvidne vse surovine v zbrani obliki in po skupinah materialov v celotnem gospodarstvu, in sicer od pridobivanja do takrat, ko postanejo odpadki.

Slika 1: tokovi materialov v gospodarstvu (EU-28, 2014),

Na sliki 1 je prikazan pregled tokov materialov v EU v letu 2014. Na levi, vhodni strani je prikazano, da se v EU vsako leto v energijo ali proizvode predela 8 milijard ton materialov. Samo 0,6 milijarde ton izvira iz reciklaže. Na izhodni strani je prikazano, da od 2,2 milijarde ton nastalih odpadkov le 0,6 milijarde ton ponovno vstopi v sistem kot reciklirani materiali. Preostali del materialov, ki ustreza 1,5 milijarde ton, so odpadki. To kaže, da je še precej možnosti za izboljšave, zlasti tako, da bi povečali delež materialov, ki se reciklirajo kot sekundarne surovine, in s tem zmanjšali nastajanje odpadkov.

Namen okvira za spremljanje je meriti napredek na poti v krožno gospodarstvo tako, da bo zajel njegove različne razsežnosti na vseh stopnjah življenjskega cikla virov, proizvodov in storitev. Okvir za spremljanje zato vsebuje niz desetih kazalnikov (glej preglednico 1), ki so razvrščeni v štiri skupine in vidike krožnega gospodarstva: (1) proizvodnja in poraba, (2) ravnanje z odpadki, (3) sekundarne surovine ter (4) konkurenčnost in inovacije. To je na splošno v skladu z logiko in strukturo akcijskega načrta za krožno gospodarstvo.





Št. Ime Pomembnost Vzvodi EU (primeri) Proizvodnja in poraba 1 samozadostnost EU na področju surovin Krožno gospodarstvo bi moralo biti v pomoč pri reševanju tveganj na področju oskrbe s surovinami, še posebej kritičnimi. pobuda za surovine, načrt za učinkovito rabo virov 2 zelena javna naročila* Javna naročila predstavljajo velik delež porabe in lahko spodbudijo krožno gospodarstvo. strategija javnih naročil, podporne sheme EU in prostovoljna merila za zelena javna naročila 3a–c nastajanje odpadkov V krožnem gospodarstvu je nastajanjeodpadkov zmanjšano na najmanjšo možno mero. okvirna direktiva o odpadkih, direktive o posameznih tokovih odpadkov, strategija za plastiko 4 živilski odpadki* Zavržena hrana negativno vpliva na okolje, podnebje in gospodarstvo. uredba o splošni živilski zakonodaji, okvirna direktiva o odpadkih, različne pobude (npr. platforma o izgubah hrane in živilskih odpadkih) Ravnanje z odpadki 5a–b Skupne stopnje recikliranja Okrepitev recikliranja je sestavni del prehoda na krožno gospodarstvo. okvirna direktiva o odpadkih 6a–f stopnje recikliranja za posamezne tokove odpadkov Odraža napredek pri recikliranju ključnih tokov odpadkov. okvirna direktiva o odpadkih, direktiva o odlagališčih, direktive o posameznih tokovih odpadkov Sekundarne surovine 7a–b prispevek recikliranih materialov k pokrivanju povpraševanja po surovinah V krožnem gospodarstvu se za izdelavo novih proizvodov običajno uporabljajo sekundarne surovine. okvirna direktiva o odpadkih, direktiva o okoljsko primerni zasnovi, znak EU za okolje, uredba REACH, pobuda o stičišču politik na področju kemikalij, proizvodov in odpadkov, strategija za plastiko, standardi kakovosti za sekundarne surovine 8 trgovanje s surovinami, ki jih je mogoče reciklirati V trgovanju s surovinami, ki jih je mogoče reciklirati, se odraža pomen notranjega trga in udeležbe v krožnem gospodarstvu na svetovni ravni. politika notranjega trga, uredba o pošiljkah odpadkov, trgovinska politika Konkurenčnost in inovacije 9a–c zasebne naložbe, delovna mesta in bruto dodana vrednost Odraža prispevek krožnega gospodarstva k ustvarjanju delovnih mest in gospodarski rasti. naložbeni načrt za Evropo, strukturni in investicijski skladi, program InnovFin, platforma za podporo financiranja krožnega gospodarstva, strategija za vzdržno financiranje, pobuda za zelena delovna mesta, novi program znanj in spretnosti za Evropo, politika notranjega trga 10 patenti Inovativne tehnologije, povezane s krožnim gospodarstvom, spodbujajo konkurenčnost EU na svetovni ravni. program Obzorje 2020

*Kazalniki so v pripravi.

Preglednica 1: kazalniki za krožno gospodarstvo, zajeti v okviru za spremljanje