5.3. Razvoj in uporaba zrelih in uporabniku prijaznih interoperabilnostnih rešitev

4.3. Ali so program ISA2 in njegovi cilji še vedno ustrezni?

Komisija je februarja 2020 sprejela sporočilo z naslovom „ Oblikovanje digitalne prihodnosti Evrope “ v okviru krovnega cilja „Evropa, pripravljena na digitalno dobo“. Kot ključni ukrep določa razvoj „okrepljene strategije za interoperabilnost uprav EU“, katere cilj je izboljšati usklajevanje in sprejetje skupnih standardov za javne storitve in pretok podatkov.

V obdobju ocenjevanja se je politična podpora držav članic stalno povečevala. S Talinsko deklaracijo o e-upravi so ministri, pristojni za politiko e-uprave po vsej EU, izrazili svojo zavezanost več načelom, vključno s „privzeto interoperabilnostjo“. Ta zaveza je bila nedavno obnovljena z Berlinsko izjavo o digitalni družbi in digitalni upravi, temelječi na vrednotah , v kateri je opredeljena potreba po pristopu, ki temelji na vrednotah in vključuje digitalno suverenost in interoperabilnost, k digitalni preobrazbi javnega sektorja.

Kot je bilo predvideno v sporočilu o strategiji za enotni digitalni trg za Evropo in akcijskem načrtu za e-upravo za obdobje 2016–2020, je bil EIF leta 2017 posodobljen in podaljšan. Novi EIF je bil določen v sporočilu, spremljal pa ga je akcijski načrt za interoperabilnost. Novi EIF je programu ISA2 zagotovil nov okvir politike, skladen s cilji programa. Komisija je februarja 2020 v sporočilu z naslovom„Evropska strategija za podatke “ napovedala, da bo predstavila okrepljeni EIF.

V obdobju ocenjevanja sta digitalizacija in natančneje interoperabilnost postali pomembnejši na vseh ravneh družbe. Zato je to stalna prednostna naloga Evropske komisije.

Program ISA2 se je izvajal od 1. januarja 2016 do 31. decembra 2020 s skupnim proračunom v višini 130,9 milijona EUR. Nekatere dejavnosti še potekajo. Z njim so se financirali ukrepi, opredeljeni na letni podlagi v letnem tekočem delovnem programu. Program ISA2 je bil odprt za države članice EU, druge članice Evropskega gospodarskega prostora in države kandidatke. Poleg 28 držav članic EU (27 leta 2020) so v programu sodelovale še štiri druge države:

Druge pobude politike, h katerim naj bi prispeval program ISA2, vključujejo akcijski načrt za e-upravo za obdobje 2016–2020 in več sektorskih pobud za interoperabilnost (npr. na področju pravosodja in notranjih zadev, zdravstva, evropskih skladov) .

(c)prepoznavati, oblikovati in upravljati interoperabilnostne rešitve, ki podpirajo izvajanje politik in dejavnosti EU;

(b)olajšati učinkovito in uspešno elektronsko čezmejno ali medsektorsko interakcijo in tako prispevati k razvoju učinkovitejše, poenostavljene in uporabniku prijazne e-uprave na nacionalni, regionalni in lokalni ravni javne uprave;

Komisija je ocenjevanje izvedla s skupino neodvisnih strokovnjakov s področja svetovanja. Ocenjevanje je nadzorovala medresorska usmerjevalna skupina, izvedena pa je bila v tesnem usklajevanju z ocenjevanjem EIF in oceno učinka za prihodnjo politiko interoperabilnosti, ki jo namerava Komisija Parlamentu in Svetu predlagati v drugem četrtletju leta 2022.

V tem poročilu so predstavljene ugotovitve in priporočila končnega ocenjevanja programa ISA2. Na podlagi člena 13(3) sklepa o programu ISA2 mora Komisija izvesti to ocenjevanje in do 31. decembra 2021 Evropskemu parlamentu in Svetu sporočiti njegove rezultate.

S sklepom o programu ISA2 se je 1. januarja 2016 začel izvajati petletni program za interoperabilnostne rešitve in skupne okvire za evropske javne uprave, podjetja in državljane (program ISA2). To je peti program v vrsti programov Evropske komisije, ki se osredotočajo na interoperabilne rešitve za javni sektor. Interoperabilnost, kot je opredeljena v evropskem okviru interoperabilnosti (EIF), ni tehnično vprašanje. Gre predvsem za pravne, organizacijske, semantične in tehnične zahteve za omogočanje integriranih javnih storitev.

Sklep o programu ISA2 se nanaša na širok razpon sektorskih in medsektorskih dejavnosti EU na področju interoperabilnosti na ravni EU. Od začetka programa so bile sprejete nadaljnje ključne pobude EU:

·leta 2016 sta začeli veljati splošna uredba o varstvu podatkov in direktiva o spletni dostopnosti;

·leta 2018 sta začeli veljati uredba o enotnem digitalnem portalu in uredba o prostem pretoku neosebnih podatkov;

·leta 2019 so začele veljati uredba EU o kibernetski varnosti in druga s tem povezana zakonodaja ter direktiva o odprtih podatkih;

·leta 2020 je Komisija predlagala akt o digitalnih storitvah, akt o upravljanju podatkov in pobude za interoperabilnost v zvezi z e-zdravjem v odziv na krizo zaradi COVID-19.

3.4.Naložbe v digitalizacijo

Javne uprave po vsej EU veliko vlagajo v digitalizacijo svojih storitev in zalednih služb. Kriza zaradi COVID-19 je še bolj poudarila pomen digitalnih rešitev. Poleg programa ISA2 so k temu zagonu digitalizacije v obdobju ocenjevanja prispevali tudi drugi programi EU:

· program za podporo strukturnim reformam , ki se je izvajal med letoma 2017 in 2020, sledil pa mu je instrument za tehnično podporo za obdobje 2021–2027 ;

·program Obzorje 2020 (namenjen raziskavam in inovacijam), Evropski socialni sklad in Evropski sklad za regionalni razvoj so financirali digitalizacijo. Mehanizem za okrevanje in odpornost bo v prihodnosti še en pomemben vir financiranja, saj je treba 20 % njegovega proračuna nameniti digitalnim odhodkom.

4.Ugotovitve ocenjevanja

Ocenjevanje programa ISA2 je temeljilo na kvantitativnih in kvalitativnih podatkih, zbranih z različnimi metodami. To je vključevalo teoretične raziskave, javno posvetovanje, ciljno usmerjene spletne ankete, poglobljene razgovore in dve delavnici deležnikov. Dejavnosti posvetovanja so omogočile široko vključenost deležnikov programa ISA2, od predstavnikov držav članic EU in služb Komisije do državljanov in organov za standardizacijo.

Za boljše zbiranje podatkov je bil med 54 ukrepi, razvrščenimi v 9 svežnjev, ki so se financirali s programom ISA2, izbran vzorec 21 ukrepov. Da bi bili izbrani ukrepi večinoma reprezentativni za program, je vzorčenje temeljilo na treh vnaprej določenih merilih. Skupno zbiranje podatkov je bilo dopolnjeno tudi s strokovno oceno programa, ki jo je izvedlo pet tehničnih strokovnjakov za interoperabilnost.

Ocenjevanje je bilo osredotočeno na naslednjih sedem glavnih meril: ustreznost, uspešnost, učinkovitost, skladnost, dodana vrednost EU, uporabnost in trajnost.

4.1.V kolikšni meri je bil program ISA2 uspešen?

Na podlagi podatkov, zbranih od 102 deležnikov, s katerimi so bila opravljena posvetovanja, obsežnih teoretičnih raziskav in ocen strokovnjakov, je ocena pokazala, da se je program ISA2 nekoliko približal doseganju svojih ciljev. Uporabniki rešitev programa ISA2 in nosilci ukrepov, s katerimi so potekala posvetovanja in ki so bolje seznanjeni s programom, na splošno menijo, da se je program znatno približal doseganju svojih ciljev. Na splošno so anketiranci iz nacionalnih in podnacionalnih javnih organov med vsemi skupinami deležnikov, s katerimi so potekala posvetovanja, doseganje ciljev programa ocenili najslabše.

V zvezi s splošnimi in specifičnimi cilji večina anketirancev in teoretične raziskave potrjujejo, da so bili do določene mere ali v veliki meri doseženi naslednji cilji:

·„prepoznavanje, oblikovanje in upravljanje interoperabilnostnih rešitev, ki podpirajo izvajanje politik in ukrepov EU“ (skupna povprečna ocena 3,43 od 5). Ukrepi programa ISA2 so na različne načine prispevali k izvajanju EIF , enotnega digitalnega portala , direktive o odprtih podatkih , e-javnega naročanja , direktive INSPIRE , evropskega statističnega sistema in finančnih zakonodajnih aktov .

·„olajšanje ponovne uporabe interoperabilnostnih rešitev“ (skupna povprečna ocena 3,43 od 5). Ukrep Joinup , platforma z enakim imenom, zagotavlja celovit pregled obstoječih interoperabilnih rešitev, ki so na voljo za ponovno uporabo, vključno z dostopom do več nacionalnih in celo lokalnih portalov. Interaktivni zemljevid na spletni strani ISA2 prikazuje uporabo rešitev programa ISA2 v EU. Storiti bi bilo mogoče več, da bi povečali njihovo uporabo in spodbudili njihovo ponovno uporabo, zlasti na regionalni in lokalni ravni;

·„razvoj, vzdrževanje in spodbujanje celostnega pristopa k interoperabilnosti v EU“ (skupna povprečna ocena 3,39 od 5). Program ISA2 ima pomembno vlogo pri ozaveščanju o interoperabilnosti, saj je vzpostavil strukture za sodelovanje z državami EU (odbor ISA2) ter podpiral spodbujanje in spremljanje izvajanja EIF.

Program ISA2 je bil manj uspešen pri „razvoju učinkovitejše, poenostavljene in uporabniku prijazne javne e-uprave na nacionalni, regionalni in lokalni ravni“ (skupna povprečna ocena 3,20 od 5). Ocenjevanje je pokazalo, da sta poznavanje in uporaba rešitev na regionalni in lokalni ravni še vedno omejena. Poleg tega manjka strateški in celostni pristop.