Posebno poročilo Podpora EU za sanacijo  
po potresu na HaitijuSL 2014  št. 13
EVROPSKO  
RAČUNSKO
SODIŠČE
EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČE  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-naslov: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Veliko dodatnih informacij o Evropski uniji je na voljo na internetu.  
Dostop je mogoč na strežniku Europa (http://europa.eu).
Luxembourg: Urad za publikacije Evropske unije, 2014
ISBN 978-92-872-0832-3
doi:10.2865/6069
© Evropska unija, 2014
Reprodukcija je dovoljena z navedbo vira.
Printed in Luxembourg
SL 2014  št. 13
Posebno poročilo Podpora EU za sanacijo  
po potresu na Haitiju
(v skladu z drugim pododstavkom člena 287(4) PDEU)
02
 Kazalo
Odstavek
 Glosar in kratice
I – VII Povzetek
1 – 11 Uvod
1 – 3 Haiti je nestabilna država
4 – 5 Potres leta 2010 je razmere močno poslabšal
6 – 7 Tudi delegacija EU je utrpela hude posledice
8 – 11 Sanacija je bila kljub mednarodnemu odzivu izziv
12 – 17 Obseg revizije in revizijski pristop
18 – 63 Opažanja
18 – 27 Komisija je obravnavala prednostne sanacijske potrebe
19 – 21 Sanacijske potrebe so bile dobro opredeljene
22 – 24 Podpora EU za sanacijo je bila umeščena v dobro strategijo
25 – 27 Delitev dela med Komisijo in drugimi glavnimi donatorji  
je bila ustrezna, toda usklajevanje med izvajanjem je bilo  
težavno
28 – 40 Kljub nekaterim prizadevanjem Komisije nujna pomoč, sanacija  
in razvoj niso bili dovolj povezani
30 – 32 Komisija je uporabljala različne instrumente na prožen način
33 – 35 Usklajevanje s Komisijo ni bilo optimalno
36 – 40 Povezanost nujne pomoči, sanacije in razvoja je bila  
pri posameznih programih sanacije dobro domišljena,  
vendar jo je bilo v praksi včasih težko zagotoviti
03 Kazalo
41 – 63 Komisija ni v zadostni meri zagotovila uspešnega izvajanja  
podpore EU za sanacijo
42 – 54 Pri večini programov so se pojavile zamude in nekateri so  
dosegli le omejen napredek
55 – 58 Nekatera velika tveganja se niso dovolj dobro obvladovala
59 – 63 Spremljanje je temeljilo na ustreznem okviru, vendar zanj  
ni bilo dodeljenih dovolj sredstev
64 – 68 Zaključki in priporočila
 Priloga  I – Seznam preučenih programov
 Priloga  II – Ocenjevalna metodologija
 Priloga  III – Ocena programov
 Odgovori Komisije in ESZD
04
 Glosar  
in kratice
BDP : Bruto domači proizvod
BND : Bruto nacionalni dohodek
CAED : Cadre de Coordination de l’Aide Externe au Développement d’Haïti (okvir za usklajevanje zunanje pomoči za 
podporo razvoju Haitija)
DCI : Instrument za razvojno sodelovanje  
Instrument za razvojno sodelovanje je bil vzpostavljen januarja 2007. Pomoč zagotavlja zlasti (i) z geografskimi 
programi s partnerskimi državami v Latinski Ameriki, Aziji, srednji Aziji, na Bližnjem vzhodu in v južni Afriki za 
podporo ukrepom na številnih področjih (npr. izobraževanje, zdravje, socialna kohezija in zaposlovanje, upravljanje, 
demokracija, človekove pravice, pomoč v razmerah po krizi in nestabilne države) ter (ii) s petimi tematskimi 
programi v zvezi z vlaganjem v ljudi, okoljem in trajnostnim upravljanjem naravnih virov, nedržavnimi akterji in 
lokalnimi organi, izboljšanjem prehranske preskrbljenosti ter sodelovanjem na področju migracij in azila.  
Uredba (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za 
financiranje razvojnega sodelovanja (UL L 378, 27.12.2006, str. 41).
Dipecho : Program pripravljenosti na nesreče ECHO  
ECHO je svoj program pripravljenosti na nesreče (Dipecho) vzpostavil leta 1996. Namenjen je ogroženim skupnostim 
v tistih regijah na svetu, ki so najbolj izpostavljene nesrečam. Programi, ki jih financira Dipecho, običajno zajemajo 
usposabljanje, gradnjo zmogljivosti, ozaveščanje, zgodnje opozarjanje ter ukrepe načrtovanja in napovedovanja, 
sredstva pa so usmerjena preko humanitarnih in nevladnih organizacij, ki delujejo v zadevnih regijah.
ECHO : Generalni direktorat za humanitarno pomoč in civilno zaščito  
Njegove naloge zajemajo reševanje in zaščito življenj, preprečevanje in lajšanje človeškega trpljenja ter varovanje 
osebne nedotakljivosti in človeškega dostojanstva skupin prebivalstva, ki so jih prizadele naravne nesreče ali 
nesreče, ki jih je povzročil človek. Zagotavlja humanitarno pomoč, kratkoročno podporo za sanacijo ter podporo pri 
preprečevanju nesreč in pripravljenosti nanje.
ERS : Evropski razvojni skladi  
ERS so glavni instrument za zagotavljanje pomoči Evropske unije za razvojno sodelovanje v afriških, karibskih 
in pacifiških (AKP) državah ter čezmorskih državah in ozemljih (ČDO). Sedanji okvir za odnose Evropske unije 
z državami AKP in ČDO je sporazum o partnerstvu, ki je bil 23. junija 2000 podpisan v Cotonouju („Sporazum iz 
Cotonouja“) za obdobje 20 let. Usmerjen je predvsem v zmanjševanje in sčasoma izkoreninjenje revščine.
05 Glosar in kratice 
ESZD : Evropska služba za zunanje delovanje  
ESZD je nastala 1. decembra 2010. Skupaj z ustreznimi oddelki Komisije pripravlja sklepe Komisije za dodelitev 
sredstev posameznim državam, državne in regionalne strateške načrte ter nacionalne in regionalne indikativne 
programe, kar je del ciklusa načrtovanja programov za večino instrumentov zunanjega delovanja.
EuropeAid : Generalni direktorat za razvoj in sodelovanje – EuropeAid izvaja širok razpon instrumentov Komisije za 
zunanjo pomoč, ki se financirajo iz ERS in splošnega proračuna (vključno z instrumentom za razvojno sodelovanje). 
Skoraj vsa posredovanja ERS upravlja EuropeAid.
FPI: Služba za instrumente zunanje politike  
Služba za instrumente zunanje politike je oddelek Komisije, ki je bil ustanovljen 1. januarja 2011. Poroča neposredno 
visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko. Odhodki, ki jih upravlja, so večinoma 
povezani z ukrepi, izvedenimi v okviru: (a) skupne zunanje in varnostne politike; (b) instrumenta za stabilnost; (c) 
misij za opazovanje volitev; (d) instrumenta za industrializirane države.
G12 : Skupina 12 donatorjev  
V skupini 12 donatorjev (G12) so Brazilija, Francija, Japonska, Kanada, Norveška, Španija, ZDA, Medameriška razvojna 
banka (IDB), Svetovna banka, Mednarodni denarni sklad (MDS), Združeni narodi in Evropska komisija. Predseduje 
ji namestnik vodje Minustah kot koordinator humanitarne pomoči. Leta 2013 je predsedovanje začasno prevzela 
delegacija EU.
IAS: Služba za notranjo revizijo  
Služba za notranjo revizijo je generalni direktorat Komisije. Vodi jo notranji revizor Komisije, poroča pa svojemu 
odboru za spremljanje poteka revizij. Njena naloga je dajanje neodvisnega zagotovila o uspešnosti sistemov 
notranje kontrole in pomoč Komisiji z mnenji, nasveti in priporočili.
IDB : Medameriška razvojna banka
IfS: Instrument za stabilnost  
Instrument za stabilnost je bil vzpostavljen leta 2007 kot hiter in prožen mehanizem za preprečevanje konfliktov, 
podpiranje politične stabilizacije po konfliktu in zagotavljanje hitrega okrevanja po naravni nesreči. Uredba (ES) 
št. 1717/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za stabilnost 
(UL L 327, 24.11.2006, str. 1.)
IHRC : Začasna komisija za okrevanje Haitija
LRRD : Povezovanje pomoči, sanacije in razvoja
MDS : Mednarodni denarni sklad
Minustah : Misija Združenih narodov za stabilizacijo na Haitiju
06 Glosar in kratice 
NVO : Nevladna organizacija
OCHA : Urad za usklajevanje humanitarnih dejavnosti
PDNA : Presoja potreb po nesreči
PFM : Upravljanje javnih financ
ROM : V rezultate usmerjeno spremljanje  
EuropeAid je leta 2000 vzpostavil sistem ROM zaradi krepitve spremljanja, vrednotenja in preglednosti razvojne 
pomoči. Temelji na kratkih in osredotočenih ocenah, ki jih na kraju samem opravijo zunanji strokovnjaki. Zanj se 
uporablja strukturirana in nespremenljiva metodologija primerjave s petimi merili: ustreznostjo, učinkovitostjo, 
uspešnostjo, potencialnim učinkom in verjetno trajnostjo.
SPP : Splošna proračunska podpora  
Programe splošne proračunske podpore običajno sestavlja podporni sveženj, ki zajema prenos sredstev, ukrepe za 
gradnjo zmogljivosti, dialog s partnersko državo in določitev pogojev za razdeljevanje sredstev.
WB: Svetovna banka
ZTN : Zmanjševanje tveganja nesreč  
Zmanjševanje tveganja nesreč je sistematičen pristop k ugotavljanju, ocenjevanju in zmanjševanju tveganja nesreč. 
Njegov cilj je zmanjšati socialno‑ekonomsko izpostavljenost nesrečam ter obravnavati okoljske in druge nevarnosti, 
ki povzročajo nesreče.
07
Povzetek
I
Haiti je ena od najbolj nestabilnih držav na svetu, 
potres, ki je 12. januarja 2010 prizadel državo, pa je 
razmere še bistveno poslabšal. Zahteval je velik davek 
v človeških življenjih, povzročil hudo škodo, močno 
vplival na nacionalno gospodarstvo in resno omejil 
zmogljivosti že tako šibke uprave za zagotavljanje 
osnovnih storitev prebivalstvu.
II
Sodišče je preučilo, ali je bila podpora EU za sanacijo 
na Haitiju po potresu dobro zasnovana in izvedena.
III
Sodišče je prišlo do zaključka, da je bila podpora EU 
za sanacijo na Haitiju po potresu leta 2010 na splošno 
dobro zasnovana, vendar programi niso bili izve ‑
deni dovolj uspešno. Tako kot drugi donatorji je tudi 
Komisija pri svojih prizadevanjih za podporo sanaciji 
naletela na resne ovire. Spoprijemala se je z zahtevnim 
izzivom upravljanja pomoči v partnerstvu s šibkimi 
nacionalnimi organi (da bi spodbujala lastno odgovor ‑
nost in prispevala k nastanku delujoče vlade), hkrati 
pa skušala zagotoviti hitro pomoč. Vseeno pa bi lahko 
bolje upravljala nekatere dejavnike, na katere je lahko 
vplivala.
IV
Komisija je obravnavala prednostne sanacijske 
potrebe. Z drugimi velikimi donatorji je pravilno ugo ‑
tovila glavne sanacijske potrebe po potresu na Haitiju 
leta 2010 in sprejela trdno strategijo sodelovanja, ki 
je obravnavala nove izzive, s katerimi se je spoprije ‑
mal Haiti, hkrati pa je še naprej podpirala dolgoročni 
socialno‑ekonomski razvoj. Delitev dela med donatorji 
je bila ustrezna, toda usklajevanje med izvajanjem je 
bilo težavno.V
Kljub nekaterim prizadevanjem Komisije nujna pomoč, 
sanacija in razvoj (LRRD) niso bili dovolj povezani. 
Komisija je prožno uporabljala različne instrumente, ki 
so se medsebojno dopolnjevali, in zasnovala posame ‑
zne programe sanacije za zagotavljanje povezanosti 
nujne pomoči, sanacije in razvoja. Vseeno pa ECHO 
in EuropeAid nista imela jasne skupne strategije 
za državo, s katero bi čim bolj izboljšala sinergijo 
in gladek prehod med njunimi dejavnostmi. Šibka 
nacionalna uprava in premajhna zavezanost vlade 
reformam sta bili veliki oviri za uspešnost sanacije in 
ustvarjanje razmer za trajnostni razvoj.
VI
Komisija ni v zadostni meri zagotovila uspešnega 
izvajanja podpore EU za sanacijo. Deset od 13 progra ‑
mov, ki jih je preučilo Sodišče, je doseglo načrtovane 
izložke, ali pa je bilo verjetno, da jih bodo dosegli, 
čeprav so skoraj pri vseh programih nastale zamude. 
Trije programi, vključno s programom splošne pro ‑
računske podpore 10. ERS, so dosegli majhen napre ‑
dek. Čeprav se je Komisija dobro zavedala težavnosti 
razmer, ni dovolj obvladovala nekaterih velikih tveganj 
za izvajanje in doseganje ciljev programov. Spremlja ‑
nje programov je temeljilo na ustreznem okviru, 
vendar Komisija in ESZD nista pravočasno ukrepali, da 
bi povečali vire delegacije EU. Ta tudi ni imela dovolj 
zmogljivosti za obiske na kraju samem, ki bi bili v hitro 
se spreminjajočih razmerah še posebno koristni.
Povzetek 08
VII
Sodišče priporoča, naj Komisija pri delovanju v razme ‑
rah po nesreči ali v nestabilnih razmerah:
 — izboljša obvladovanje tveganja;
 — sprejme skupno strategijo za zagotovitev poveza ‑
nosti in sinergije pomoči, sanacije in razvoja;
 — pri zagotavljanju proračunske podpore nameni ve ‑
čji poudarek ključnim funkcijam upravljanja javnih 
financ (PFM) in reforme ter, kadar je ustrezno, do ‑
loči kratkoročnejše ukrepe za zaščito sredstev EU 
pred potrato, odtekanjem in neučinkovitostjo ter
 — razvije postopke za neprekinjenost poslovanja, 
vključno s prerazporeditvijo osebja za krizne 
razmere.
09
 Uvod
Haiti je nestabilna država
01 
Haiti je bil v 18. stoletju vodilni pro ‑
izvajalec sladkornega trsa in ena 
od najpremožnejših regij na svetu, 
vendar ga od pridobitve neodvisnosti 
leta 18041 pestijo etnični konflikti, dol ‑
gotrajna obdobja anarhije in politična 
nestabilnost. Obdobje diktatorjev 
v drugi polovici 20. stoletja2 so za ‑
znamovali zločini zatiranja in ropanje 
državnega bogastva. Danes je Haiti 
nestabilna država (glej okvir 1 ).
02 
Zaradi nestabilnih političnih in varno ‑
stnih razmer se je na koncu leta 2004 
začela misija Združenih narodov za 
stabilizacijo na Haitiju (Minustah)3. Po 
nemirih zaradi cen hrane leta 2008 
država ni imela stabilne vlade, dokler 
ni marca 2012 premier postal Laurent 
Lamothe. Varnostne razmere so se iz ‑
boljšale, vendar kriminaliteta še vedno 
negativno vpliva na razvoj.03 
Haiti ostaja ena od najrevnejših držav 
na svetu.4 Več kot polovica prebival ‑
stva5 živi v skrajni revščini, z manj 
kot 1,25 USD na dan. Pričakovana 
življenjska doba je 62 let, 12 let manj 
od povprečja držav Latinske Ameri ‑
ke. Približno polovica prebivalstva je 
nepismena, 20 % otrok je podhranje ‑
nih, 30 % pa nima dostopa do virov 
čiste vode.6 Haiti ima najvišjo stopnjo 
okuženosti s HIV/aidsom med latinsko ‑
ameriškimi državami.71 Leta 1791 je suženjsko 
prebivalstvo francoske kolonije 
začelo vstajo, ki je leta 1804 
privedla do neodvisnosti in dve 
leti pozneje do ustanovitve 
prve neodvisne črnske 
republike na svetu. Leta 1844 je 
bil otok razdeljen na dve državi, 
Haiti in Dominikansko 
republiko.
2 Od leta 1949 je Haitiju vladalo 
več diktatorjev: general Paul 
Magloire, ki ga je nasledil 
Francois Duvalier (Papa Doc), 
njega pa nato njegov sin 
Jean‑Claude Duvalier (Baby 
Doc).
3 Minustah naj bi po načrtih 
zapustil državo šele leta 2016, 
ko sta predvidena preobliko ‑
vanje in konsolidacija misije.
4 BND na prebivalca je na Haitiju 
leta 2012 (metoda Atlas, 
Svetovna banka) znašal 
760 USD, v primerjavi 
z latinskoameriškim in 
karibskim povprečjem, ki je 
8 981 USD.
5 Haiti ima skoraj 10 milijonov 
prebivalcev.
6 Viri: World DataBank – World 
development indicators 
2011  and  2012  (kazalniki 
svetovnega razvoja, leti 
2011 in 2012), poročilo 
o človekovem razvoju 
Programa združenih narodov 
za razvoj (UNDP), CIA – World 
Factbook.
7 Stopnja okuženosti s HIV med 
prebivalci od 15 do 49 let znaša 
2,2 % („ Ministère de la Santé 
Publique et de la Population, 
Déclaration d’Engagement sur 
le VIH/SIDA: Rapport de 
Situation Nationale  – 
Ministrstvo za javno zdravje in 
prebivalstvo, izjava o zavezi 
glede HIV/aidsa: poročilo 
o razmerah v državi), 
marec 2012).
Opredelitev nestabilne države
Komisija opredeljuje nestabilnost kot šibke ali pomanjkljive strukture in primere, v katerih je družbena pogod ‑
ba kršena zaradi nezmožnosti ali nepripravljenosti države, da bi opravljala svoje osnovne naloge, izpolnjevala 
svoje dolžnosti in odgovornosti v zvezi z zagotavljanjem storitev, upravljanjem virov, pravno državo, enako ‑
pravnim dostopom do oblasti, varovanjem in varnostjo prebivalstva ter zaščito in spodbujanjem pravic in 
svoboščin državljanov.
Vir: COM(2007) 643 final: Korak k odzivu EU na primere ranljivosti – zavzemanje za trajnostni razvoj, stabilnost in mir v težkih razmerah.Okvir 1
10 Uvod
Potres leta 2010 je  
razmere močno poslabšal
04 
Še preden si je Haiti opomogel od 
viharjev leta 2008, je glavno mesto 
in njegovo okolico (glej zemljevid ) 
12. januarja 2010 prizadel potres z mo ‑
čjo 7,0 stopnje po Richterjevi lestvici. 
Potres je terjal veliko življenj in pov ‑
zročil hudo škodo.8 Umrlo je približno 
230 000 ljudi, kar pomeni, da je bila 
nesreča enako smrtonosna kot cunami 
v Indijskem oceanu leta 2004, vendar 
osredotočena na samo eno državo.9 
Poškodovanih je bilo 300 000 ljudi, od 
tega polovica otrok. V glavnem mestu 
Port‑au‑Prince je brez strehe nad glavo 
ostalo približno 1,3 milijona ljudi. Več 
kot 500 000 jih je zapustilo prizade ‑
to območje, da bi poiskali zatočišče 
drugje v državi.10 Slabi sanitarni pogoji, 
ki so se po potresu še močno poslab ‑
šali, so pripomogli k izbruhu epidemije 
kolere.
05 
Veliko javnih stavb, vključno s pred ‑
sedniško palačo, bolnišnicami, šolami 
in drugimi javnimi ustanovami, je bilo 
uničenih, številni uslužbenci, zapo ‑
sleni v njih, pa so umrli.11 To je močno 
vplivalo na zmogljivosti vlade Haitija 
za izvajanje javnih storitev. Potres je 
prizadel regijo z največ gospodar ‑
ske dejavnosti v državi, zato je resno 
vplival na razvoj bruto domačega 
proizvoda (BDP)12 in pobiranje davkov. 
Zakladnica ni imela proračunskih virov 
za obnovitev delovanja nacionalne 
uprave in plače javnih uslužbencev.Tudi delegacija EU je  
utrpela hude posledice
06 
Delegacija EU je zaradi potresa utrpela 
hude posledice: eden od uslužbencev 
je izgubil življenje, vodja delegacije je 
bil hospitaliziran in večina uslužbencev 
je imela težave zaradi travme ali drugih 
psiholoških problemov. V 48 urah po 
nesreči je bilo 30 uslužbencev eva ‑
kuiranih v Bruselj ali Dominikansko 
republiko. Stavbe delegacije EU ni bilo 
mogoče uporabljati in komuniciranje 
z Brusljem je bilo skoraj nemogoče. 
Veliko dosjejev je bilo poškodovanih 
ali izgubljenih.
07 
Nekateri uradniki so se po nekaj tednih 
vrnili na Haiti, toda številne spremem ‑
be na vodstvenih delovnih mestih in 
dolga obdobja brez vodje delegacije 
so imeli zelo dolgo resne posledice za 
operativne zmogljivosti delegacije EU.8 Potres 12. januarja 2010 je 
prizadel mesta Port‑au‑Prince, 
Léogâne in Jacmel ter 
poškodoval pristanišče, 
letališče in glavne ceste.
9 „ Inter‑Agency Standing 
Committee Real‑Time 
Evaluation in Haiti:  3 months 
after the earthquake“  (Stalni 
medagencijski odbor, 
vrednotenje na Haitiju 
v realnem času: trije meseci po 
potresu), 31. 8. 2010.
10 Presoja potreb po nesreči 
(marec 2010).
11 Po vladnih ocenah je bilo 
uničenih 105 000 in 
poškodovanih 208 000 hiš, 
uničenih pa je bilo tudi 60 % 
bolnišnic v glavnem mestu 
Port‑au‑Prince in njegovi 
okolici ter 5 000 šol. Potres je 
prizadel približno 3 milijone 
ljudi. Stroški njegovega učinka 
po skupni oceni znašajo 
7,8 milijarde USD, kar je 
enakovredno skupnemu BDP 
Haitija leta 2009.
12 Po obdobju relativno stalne 
rasti od leta 2005 do leta 2009 
se je BDP zaradi potresa znižal 
za 5,4 %.
11 Uvod
Vir: Agencija ZDA za mednarodni razvoj (USAID).
 INTENZITETA POTRESA
Prirejena Mercallijeva intenzitetna lestvica (MMI)*
OCENJENA
INTENZITETA PO MMIPREBIVALSTVO, KI JE
ČUTILO TRESENJE
4
   5   6   7   8   9   10^5 887 000
 
7 261 000
 
1 049 000
 
571 000
 
314 000
 
2 246 000
 
332 000ŠIBKA
ZMERNAMOČNAZELO MOČNAHUDARUŠILNAUNIČUJOČA
* MMI meri tresenje tal in se razlikuje od magnitude potresa, 
 ki se meri po Richterjevi lestvici.
^ Območja na zemljevidu so lahko uvrščena v MMI 9, vendar 
 so na podlagi podatkov U.S. Geological Survey (USGS)  območja z najhujšim tresenjem tal.
Vir: USGS/ PAGER, Alert Version: 8ZemljevidObmočje, ki ga je 12. januarja 2010 prizadel potres
12 Uvod
Sanacija je bila kljub  
mednarodnemu odzivu 
izziv
08 
Takoj po nesreči se je na nujne huma ‑
nitarne potrebe odzvalo več sto med ‑
narodnih organizacij, držav in posame ‑
znikov z vsega sveta.13 Urad Združenih 
narodov za usklajevanje humanitarnih 
dejavnosti (OCHA) je poslal „poziv za takojšnjo pomoč“, s katerim je bilo 
v 72 urah zbranih 575 milijonov USD. 
Do konca leta 2012 so donatorji iz 
javnega sektorja izplačali 2,23 milijar ‑
de USD v obliki humanitarne pomoči 
ter dodatnih 192 milijonov USD za boj 
proti izbruhu kolere (glej sliko  spodaj). 
Poleg tega so agencije Združenih naro ‑
dov in nevladne organizacije (NVO) od 
zasebnih donatorjev prejele po ocenah 
3 milijarde USD.1413 Mednarodne organizacije, ki 
so že dolgo na Haitiju (gibanje 
Rdečega križa in velike 
nevladne organizacije), so se 
lahko odzvale takoj, do 
maja 2010 pa je humanitarno 
pomoč zagotovilo več kot 
1 000 mednarodnih 
organizacij.
14 Urad posebnega odposlanca 
za Haiti – ključna dejstva 
o stanju decembra 2012.SlikaSredstva, zbrana in izplačana za podporo Haitiju, stanje decembra 2012
3,01 milijarde USD 
IZPLAČANO V OBDOBJU 
2010–201210,77 milijarde USD, načrtovano za obdobje
2010–2020 
FINANCIRANJE ZA OKREVANJE2,57 milijarde USD, načrtovano za obdobje
2010–2012 
FINANCIRANJE ZA HUMANITARNE NAMENE13,34 milijarde USD, načrtovano za obdobje 
2010–2020 
JAVNO FINANCIRANJE
Financiranje za okrevanje in humanitarne namene (brez odpisa dolga, skupna vrednost 1,0 milijarde USD) 
1,01 milijarde USD 
IZPLAČANO V OBDOBJU 
2010–20122,23 milijarde USD 
IZPLAČANO V OBDOBJU 
2010–2012191,9 milijona USD 
IZPLAČANO V OBDOBJU 
2010–20128,34  milijarde USD, 
obljubljeno za obdobje
2010–2020
OBLJUBLJENO v New Yorku
2010–2012:  
5,37 milijarde USD
2013–2020:  
2,96 milijarde USD2,43 milijarde USD, 
 načrtovano za obdobje 
2010–2012
DRUGO FINANCIRANJE2,37 milijarde USD, 
 načrtovano za obdobje
2010–2012 
POTRES204 milijoni USD, 
 načrtovano za obdobje 
2010–2012 
KOLERA3,06 milijarde USD, 
zbrano (po ocenah) 
v obdobju  
2010–2012 ZASEBNO FINANCIRANJE 
(donatorji: fundacije, 
podjetja in posamezniki)
Vir: Urad posebnega odposlanca za Haiti na podlagi poročil donatorjev in javno dostopnih podatkov.
13 Uvod
09 
Združeni narodi so 31. marca 2010 
v New Yorku gostili mednarodno 
konferenco donatorjev z naslovom „Za 
novo prihodnost Haitija“, da bi prido ‑
bili mednarodno podporo za obnovo 
in nadaljnji razvoj države. Donatorji so 
se strinjali, da bodo podprli vladni Plan 
d’Action pour le Relèvement et le Déve -
loppement National d’Haïti15 (PARDH) in 
zagotovili pomoč za srednje ‑ in dolgo ‑
ročno okrevanje zaradi „boljše obno ‑
ve“ ( build back better ).16 Na konferenci 
je 55 donatorjev obljubilo 5,37 mili ‑
jarde USD za obdobje 2010–2012 in še 
dodatne 2,96 milijarde za leto 2013 in 
naprej. Poleg tega je več držav Haitiju 
odpisalo dolg v skupni vrednosti 1 mi ‑
lijarde USD.17
10 
Evropska unija (EU) je bila ena od glav ‑
nih donatoric. Zavezala se je, da bo 
prispevala skupaj 1,23  milijarde  EUR, 
kar zajema zavezo Komisije (460 milijo ‑
nov EUR)18, 18 držav članic in Evropske 
investicijske banke za sanacijo in razvoj 
države.19 Poleg tega je humanitarno 
pomoč zagotovil Generalni direkto ‑
rat za humanitarno pomoč in civilno 
zaščito Komisije (ECHO). V obdobju 
2010–2013 je ECHO dodelil skupaj 
232 milijonov EUR.2011 
Kljub velikanski finančni pomoči in 
mednarodnem prizadevanju se država 
še vedno spoprijema z velikimi izzivi. 
Odstranjevanje ruševin je trajalo veliko 
predolgo in je med drugim upočasni ‑
lo obnovo.21 Po ocenah je na koncu 
leta 2013 v šotorskih naseljih še vedno 
živelo 210 000 ljudi. Nobena od uni ‑
čenih vladnih stavb še ni bila v celoti 
obnovljena. Okrevanje ovirajo struk ‑
turni problemi, ki so državo pestili že 
pred letom 2010. Komaj delujoča javna 
uprava je še vedno velika ovira za 
zagotavljanje storitev v sektorjih, kot 
so zdravstveni, izobraževalni ter vodni 
in sanitarni sektor. Šibko upravljanje 
javnih financ otežuje uporabo virov 
in preprečevanje goljufij in korupcije. 
Ker ni zemljiškega katastra, prihaja do 
zemljiških sporov, to pa ovira proces 
obnove. Huda izpostavljenost kme ‑
tijskega sektorja pogostim naravnim 
nevarnostim in pomanjkanje naložb 
škodujeta proizvodnji hrane.2215 Akcijski načrt za nacionalno 
okrevanje in razvoj Haitija.
16 Temeljno načelo PARDH ni bila 
ponovna vzpostavitev stanja 
pred potresom, pač pa pri 
obnovi izkoristiti priložnost za 
obravnavanje glavnih vzrokov 
izpostavljenosti v preteklosti 
in sedanjosti.
17 Med temi državami so tudi 
Belgija, Nemčija, Irska, Francija, 
Italija, Nizozemska, Finska in 
Švedska.
18 Ta zaveza, ki večinoma zajema 
sredstva ERS, je bila pozneje 
povečana na 
522 milijonov EUR.
19 Za razčlenitev zavez po 
državah/institucijah glej 
http://www.lessonsfromhaiti.
org/download/International_
Assistance/5 ‑ny‑pledge‑total.
pdf.
20 Odziv Evropske komisije 
v obliki humanitarne pomoči 
in civilne zaščite – Dve leti po 
potresu (2012); informativno 
gradivo ECHO 
o Haitiju – april 2013.
21 Glej npr. „ From Relief to 
Recovery: Supporting good 
governance in 
post‑earthquake Haiti“  (Od 
nujne pomoči do okrevanja: 
podpora dobremu upravljanju 
na popotresnem Haitiju), 
Oxfam, 2011. Med najbolj 
kritičnimi zadevami je bila 
počasnost odstranjevanja 
ruševin.
22 Zaradi več nesreč, ki so med 
letoma 1996 in 2010 prizadele 
Haiti, je bila država že pred 
potresom v dolgotrajni krizi. 
57 % prebivalcev je bilo 
podhranjenih.
14
 Obseg revizije in revizijski 
pristop
12 
Sodišče je preučilo, ali je bila podpora 
EU za sanacijo na Haitiju dobro za ‑
snovana in izvedena. Revizija je bila 
osredotočena na tri glavna vprašanja:
(a) Ali je Komisija obravnavala predno ‑
stne sanacijske potrebe?
(b) Ali je Komisija zagotovila pove ‑
zanost nujne pomoči, sanacije in 
razvoja?
(c) Ali je Komisija zagotovila uspešno 
izvajanje podpore EU za sanacijo?
13 
Revizija se je nanašala na podporo, 
ki so jo Haitiju v obdobju 2010–2013 
zagotavljali ECHO, Generalni direktorat 
za razvoj in sodelovanje (EuropeAid) in 
Služba za instrumente zunanje politike 
(FPI).
14 
Revizija je potekala od maja do novem ‑
bra 2013 in je zajela:
(a) pregled strategije sodelovanja 
z državo v okviru 10. ERS in druge 
ključne dokumente o politikah;
(b) pogovore z uradniki Komisije in 
Evropske službe za zunanje delova ‑
nje (ESZD) v Bruslju;(c) obisk Haitija od 26. avgusta do 
6. septembra 2013, med katerim so 
potekali pogovori z uslužbenci de ‑
legacije EU, predstavniki haitijskih 
organov, glavnih mednarodnih 
razvojnih partnerjev, nevladnih 
organizacij in organizacij civilne 
družbe ter obiski projektov.
15 
Revizija je zajemala pregled 13 pro ‑
gramov, ki jih je financirala EU. Njihov 
namen je bil zagotoviti podporo za sa ‑
nacijo in zmanjševanje tveganja nesreč 
(glej Prilogo I ). V vzorec sta vključeni 
približno dve tretjini obveznosti (v fi ‑
nančnem smislu), ki jih je za ti področji 
prevzela Komisija.23 Sedem programov, 
ki jih je financiral ECHO, je potekalo na 
področjih nastanitve (zatočišča), vode, 
sanitarne oskrbe, pripravljenosti na ne ‑
sreče in hrane v krajih Port‑au‑Prince, 
Petit‑Goâve, Léogâne in Jacmel. Trije 
programi, ki jih je financiral EuropeAid, 
so se nanašali na splošno proračunsko 
podporo (SPP), obnovo stanovanjskih 
območij in izboljšanje prehranske 
preskrbljenosti v regiji Artibonite. Cilj 
treh programov Službe za instrumente 
zunanje politike je bil obnovitev krizne 
pripravljenosti javne uprave na Haitiju.
16 
Pregled je bil osredotočen na ocenje ‑
vanje ustreznosti, zasnove in izložkov 
teh programov. To troje je bilo ocenje ‑
no z ustreznimi merili iz metodologije 
v rezultate usmerjenega spremljanja 
(ROM), ki jo uporablja Komisija (glej 
Prilogi II  in III).2423 Komisija je v obdobju od 
februarja 2010 do 
decembra 2012 za področji 
sanacije in zmanjševanja 
tveganja nesreč prevzela 
obveznosti, ki so znašale 
202 milijona  EUR. Skupna 
vrednost programov v vzorcu 
je bila 141 milijonov EUR. Od 
tega zneska je bilo do 
31. decembra  2013 izplačanih 
81,1 milijona EUR (glej 
Prilogo III ).
24 Pri omembah programov 
v opažanjih je naveden sklic  
na njihovo številko v  Prilogah I  
in III.
15 Obseg revizije in revizijski pristop
17 
Revizorji so pri pripravi revizije upo ‑
števali standarde, smernice in dobre 
prakse, ki jih je razvijala delovna skupi ‑
na Intosai za odgovornost pri pomoči 
ob nesrečah in revidiranje te pomoči 
(AADA).25 Predvsem so upoštevali 
MSVRI 5510  – Revidiranje zmanjševanja 
tveganja nesreč in MSVRI 5520 – Re ‑
vidiranje pomoči pri nesrečah, da bi 
se ustrezno seznanili s ciklom obvla ‑
dovanja nesreč, ugotovili tveganja pri 
upravljanju pomoči pri nesrečah ter 
pripravili zasnovo programa revizije.25 Serija MSVRI 5500 o revidiranju 
pomoči ob nesrečah je bila 
objavljena oktobra 2013 (glej 
http:// www.issai.org ).
16
 Opažanja
Komisija je obravnavala 
prednostne sanacijske 
potrebe
18 
Sodišče je preučilo, ali je Komisija 
jasno opredelila sanacijske potrebe, 
določila dobro strategijo sodelovanja 
ter zagotovila ustrezno usklajevanje 
prizadevanj in delitev dela z drugimi 
glavnimi akterji.
Sanacijske potrebe so bile 
dobro opredeljene
19 
Podpora EU za sanacijo po potresu 
je temeljila na ustrezni oceni potreb, 
o kateri so se dogovorili strokovnja ‑
ki, glavni donatorji in vlada Haitija. 
Strokovnjaki ECHO so takoj po potre ‑
su opravili predhodno večsektorsko 
oceno potreb. Konec januarja 2010 je 
skupna ekipa strokovnjakov Komisije 
ter strokovnjakov iz Belgije, Francije 
in Španije ocenila potrebe na podro ‑
čjih infrastrukture, upravljanja javnih 
financ, upravljanja, pravosodja in 
varnosti ter družbenih storitev (zlasti 
izobraževanja).
20 
Komisija je podprla tudi presojo potreb 
po nesreči (PDNA),26 katere cilj je bil 
vzpostaviti okvir za razvoj in rast.27 
Ta je bila podlaga akcijskega načrta 
za okrevanje in razvoj Haitija, ki ga je 
vlada Haitija 31. marca 2010 predsta ‑
vila na mednarodni konferenci v New 
Yorku.21 
Glavne sanacijske potrebe so bile na 
področjih nastanitve in sanacije me ‑
stnih območij, vode, sanitarne oskrbe 
in higiene, zdravstva, prehranske pre ‑
skrbljenosti in izobraževanja. Potrebna 
je bila tudi podpora za upravljanje, 
upravljanje javnih financ in krepitev 
javne uprave zaradi razvoja sistemov 
in politik, ki bi zagotovili ustrezno in 
trajnostno izvajanje osnovnih storitev. 
Zaradi skromnosti javnih sredstev je 
proračunska podpora veljala za bi ‑
stveno spodbudo ponovnega začetka 
in okrevanja temeljnih funkcij države 
v zelo nestabilnih razmerah po nesreči. 
Vlada in donatorji, ki so sodelovali pri 
podpori ekonomskemu upravljanju, so 
se dogovorili o ugotovljenih slabostih 
v upravljanju javnih financ in akcijskem 
načrtu prednostnih ukrepov.28
Podpora EU za sanacijo 
je bila umeščena v dobro 
strategijo
22 
Komisija je na podlagi zgoraj omenje ‑
nih ocen in prošenj vlade29 spreme ‑
nila strategijo sodelovanja s Haitijem 
v okviru 10. ERS. Cilj spremenjene 
strategije sodelovanja je bil še naprej 
podpirati dolgoročni socialno‑eko ‑
nomski razvoj zaradi izkoreninjenja 
revščine ob hkratnem odzivanju na 
popotresne sanacijske potrebe. Prvotni 
ciljni sektorji so ostali nespremenjeni 
(infrastruktura, upravljanje in prora ‑
čunska podpora), dodeljena finančna 
sredstva pa so se močno povečala. 
Dodeljena sredstva za programljivo 
pomoč (sredstva A) so bila dopolnje ‑
na s 100 milijoni EUR in tako dosegla 
391 milijonov EUR, dodeljena sredstva 
za kritje stroškov nepredvidenih do ‑
godkov, kot je nujna pomoč (sredstva 
B), pa so se s 13,6 milijona EUR pove ‑
čala na 73,6 milijona EUR. Sredstva, ki 
so bila v okviru programljive pomoči 
dodeljena za sektorje, so bila spreme ‑
njena, kot je prikazano v  tabeli .26 Oceno potreb po nesreči je 
financiral Svetovni sklad za 
zmanjševanje nesreč in 
okrevanje po njih s finančno 
podporo Komisije ter 
Avstralije, Luksemburga, 
Norveške, Švedske in Švice. Pri 
oceni je sodelovalo približno 
250 nacionalnih in 
mednarodnih strokovnjakov 
ter predstavnikov nevladnih 
organizacij in civilne družbe 
na Haitiju. Zajela je osem 
področij: upravljanje, 
proizvodnja, družbeni sektorji, 
infrastruktura, regionalni 
razvoj, okolje, obvladovanje 
tveganja nesreč in 
medsektorske teme, vključno 
z vprašanji s področja spolov, 
mladine in ogroženih skupin 
prebivalstva.
27 Strokovnjaki so menili, da bi 
bilo v treh letih potrebnih 
11,5 milijarde USD: 50 % za 
družbene sektorje, 17 % za 
infrastrukturo, 15 % za okolje 
in obvladovanje tveganja in 
nesreč, preostanek pa za 
proizvodne sektorje, 
upravljanje in medsektorske 
vidike (spol, mladi, ogrožene 
skupine prebivalstva).
28 Donatorji proračunske 
podpore so se v okviru 
usklajevalne skupine ( Cadre de 
Partenariat pour l’Appui 
Budgétaire  – okvir partnerstva 
za proračunsko pomoč, 
ustanovljene 27. februarja 
2009) maja 2010 dogovorili 
o akcijskem načrtu 
prednostnih ukrepov za 
izboljšanje finančnih kontrol in 
uvedbo reform ter skupni 
matriki kazalnikov za 
ocenjevanje napredka na teh 
področjih.
29 Vlada je želela ohraniti skupno 
usmeritev prvotne strategije 
sodelovanja v okviru 10. ERS, 
ki je bila še vedno ustrezna za 
podporo dolgoročnemu 
razvoju. Poleg tega se je 
večina donatorjev 
osredotočila na območje, ki ga 
je neposredno prizadel potres, 
vendar je veljalo za bistveno, 
da se še naprej podpira 
preostali del države.
17 Opažanja
23 
V zvezi z infrastrukturo so glavno po ‑
dročje podpore EU ostale ceste, vendar 
je bila v skladu s PARDH dodana obno ‑
va mestnih območij (vključno z nasta ‑
nitvijo). V sektorju upravljanja je bila 
ohranjena podpora za decentralizacijo 
in krepitev zmogljivosti države, toda 
dodatni prednostni področji sta postali 
razvoj zemljiškoknjižnega sistema in 
zmanjševanje tveganja nesreč (ZTN). 
Povečanje dodeljenih sredstev za 
splošno proračunsko podporo je bilo 
namenjeno ponovni vzpostavitvi jav ‑
nih storitev, začetku programa obnove 
in podpori strategijam razvoja in rasti 
z reformami ekonomskega upravljanja. 
Poleg tega je bil velik znesek (43,6 mi ‑
lijona EUR) dan na voljo iz splošnega 
proračuna EU za hrano in kmetijstvo 
ter zmanjševanje tveganja nesreč.3024 
Programi, ki jih je preučilo Sodišče, so 
na splošno odražali strategijo, ki jo je 
sprejela Komisija. Posebne potrebe na 
področjih, ki jih je podpirala Komisija, 
so bile med pripravo zasnove posa ‑
meznih programov pravilno ocenjene 
(glej Prilogo III , Ustreznost).30 Na področju kmetijstva je bil 
od leta 2011 do 2012 dan na 
voljo velik znesek financiranja 
iz tematskih programov za 
prehransko preskrbljenost in 
instrumenta za hrano (skupno 
23,6  milijona  EUR) ter pobude 
za razvojne cilje tisočletja 
(20 milijonov EUR za 
izboljšanje prehranske 
preskrbljenosti). Sredstva 
podpore za pripravljenost na 
nesreče so prispevali programi 
Dipecho, instrument za 
stabilnost in države članice EU.TabelaSpremenjena dodeljena sredstva v okviru programljive 
pomoči iz 10. ERS po potresu
(v milijonih EUR)
Sektor Prvotne dodelitve Spremenjene dodelitve
Osrednji sektorji 259 349
Infrastruktura 175 245
Upravljanje 36 27
Splošna proračunska podpora 48 77
Drugo 32 35
Rezerva 0 7
SKUPAJ 291 391
Vir: Strateški dokument države/nacionalni indikativni program 2008–2013 in spremenjen strateški 
dokument države/nacionalni indikativni program 2011–2013.
18 Opažanja
Delitev dela med Komisijo in 
drugimi glavnimi donatorji 
je bila ustrezna, toda 
usklajevanje med izvajanjem 
je bilo težavno
25 
Haiti je bil izbran kot pilotna država 
za skupno programsko načrtovanje 
EU (glej okvir 2 ) v okviru 10. ERS. Kot 
je bilo že omenjeno, je Komisija tudi 
spremenila strategijo sodelovanja 
v okviru 10. ERS, in sicer ob usklaje ‑
vanju z državami članicami EU, ki so 
dejavne na Haitiju (Nemčija, Francija in 
Španija), in drugimi glavnimi donatorji. 
To je omogočilo uspešno delitev dela. 
Francija in Španija sta bili večinoma 
dejavni na jugu države, ZDA na severu, 
podpora EU pa je bila osredotočena na 
osrednjo regijo Artibonite. Poleg tega 
so bili Port‑au‑Prince in druga mesta, ki 
jih je prizadel potres, razdeljeni v cone, 
v katerih so bili dejavni posamezni do ‑
natorji in njihovi izvajalski partnerji.26 
Sprotno usklajevanje med Komisijo 
in drugimi donatorji med izvajanjem 
programov pa je bilo težavno:
(a) uspešnost mehanizma za usklaje ‑
vanje humanitarne pomoči, ki ga 
upravlja OCHA31 in h kateremu je 
ECHO dejavno prispeval, je bila 
omejena. Tako je bilo predvsem 
zaradi zapletenosti mehanizma, 
zelo velikega števila akterjev na 
področju humanitarne pomoči 
z različnimi metodami delovanja, 
nepripravljenosti nekaterih držav 
donatork za medsebojno sodelo ‑
vanje, jezikovnih težav32 in tega, 
da so bili sestanki organizirani 
v vojaški bazi Združenih narodov33. 
Poleg tega je usklajevanje med de ‑
lovnimi skupinami znotraj sektorja 
ostalo šibko, ker je primanjkovalo 
izkušenih koordinatorjev, ki bi raz ‑
mišljali strateško in imeli modera ‑
torske veščine;3431 Ta usklajevalni mehanizem je 
temeljil na sektorskih delovnih 
skupinah, imenovanih 
„grozdi“. Grozdi so partnerstva 
med mednarodnimi akterji, 
nacionalnimi in lokalnimi 
organi ter civilno družbo. 
Nastali so, kadar so bile 
humanitarne potrebe 
v sektorju jasne in je v njem 
delovalo več akterjev, 
nacionalni organi pa so 
potrebovali pomoč pri 
usklajevanju. Do leta 2012 je 
obstajalo 11 delujočih 
grozdov. Od takrat jih je bilo 
sedem postopoma ukinjenih, 
deloma zaradi prehoda na 
razvoj, vendar tudi zaradi 
velikega zmanjšanja finančnih 
sredstev za humanitarne 
ukrepe v državi.
32 Veliko sestankov je potekalo 
v angleščini, v tem jeziku pa je 
bila pripravljena tudi 
dokumentacija, kar je omejilo 
udeležbo lokalnih nevladnih 
organizacij.
33 Nekatere organizacije iz 
ideoloških razlogov niso 
hotele v vojaški objekt, 
drugim, zlasti manjšim 
lokalnim nevladnim 
organizacijam, pa vstop ni bil 
dovoljen. Prostori so bili 
prezasedeni in o nekaterih 
vprašanjih je bilo težko najti 
skupna stališča.
34 „ Evaluation of OCHA Response 
to the Haiti Earthquake“  
(Ovrednotenje odziva OCHA 
na potres na Haitiju), 2011, 
str. 10 in 11 ( http://hhi.harvard.
edu/sites/default/files/In%20
Line%20Images/
programs%20 ‑%20hum%20
effectiveness%20 ‑%20
earthquake%20 ‑%20
evaluation.pdf ).
Skupno programsko načrtovanje EU
Cilj skupnega programskega načrtovanja EU je uskladiti delo donatorjev znotraj države v skupnem okviru 
podpore, pri čemer je vsak donator specializiran za svoje posebne prednosti. To lahko potencialno zmanjša 
razdrobljenost pomoči in poveča lastno odgovornost, prilagajanje in usklajevanje, hkrati pa poveča prepo ‑
znavnost dela EU in omogoči evropskim donatorjem, da enotno nastopijo.
Vir: Komisija EU, Skupno večletno programsko načrtovanje, končno poročilo (2010).Okvir 2
19 Opažanja
(b) tudi usklajevalni mehanizmi za 
razvojno pomoč, ki so bili vzposta ‑
vljeni pred potresom, so zapleteni 
in pri njih sodeluje veliko deležni ‑
kov (vlada, donatorji, mednarodne 
nevladne organizacije, agencije ZN 
itd.) z različnimi mandati.35 Glavni 
mednarodni donatorji sodelujejo 
v „skupini 12 donatorjev“ (G12). Na 
sektorski ravni so bili usklajevalni 
mehanizmi koristni za delitev dela 
in izmenjavo informacij, niso pa 
privedli do usklajenih ukrepov ali 
do določitve sektorskih politik;36
(c) začasna komisija za okrevanje Hai ‑
tija (IHRC) zaradi razrušenih institu ‑
cionalnih zmogljivosti nacionalne 
javne uprave, počasnega odločanja 
vlade, neustreznosti komunikacij, 
omejene udeležbe civilne družbe 
in pomanjkanja vodstvenih veščin 
ni mogla uspešno usklajevati moč ‑
no povečane podpore donatorjev 
(glej okvir 3 ).37 Novembra  2012 so 
vlada, ZN in G12 zaradi prenosa 
vodenja usklajevanja pomoči na haitijske organe uvedli nov sistem 
usklajevanja: Cadre de Coordination 
de l'Aide Externe au Développement 
d'Haïti38 (CAED), vendar temu še 
ni uspelo zagotoviti strateških 
smernic za mednarodno podporo 
prizadevanjem za obnovo.39
27 
Glede proračunske podpore so se 
donatorji v okviru vzpostavljene 
usklajevalne skupine40 dogovorili 
o prednostnem akcijskem načrtu41 za 
izboljšanje finančnih kontrol in uvedbo 
reform ter skupni matriki kazalnikov 
za ocenjevanje napredka42. Ta skupna 
ocena je omogočila tudi prilagajanje 
komponent tehnične podpore posa ‑
meznih programov donatorjev, da bi 
se zagotovilo dopolnjevanje. Vseeno 
pa so ti spodbudni obeti za usklaje ‑
no spremljanje in dialog o politikah 
z nacionalnimi organi med izvajanjem 
postopoma zbledeli (glej odstavek 63).35 „Inter‑agency real‑time 
evaluation in Haiti:  3 months 
after the earthquake“  (Stalni 
medagencijski odbor, 
vrednotenje v realnem času: 
trije meseci po potresu (2010)).
36 Urad posebnega odposlanca 
za Haiti, „ Has Aid Changed?  
Channelling assistance to Haiti 
before and after the 
earthquake“  (Ali se je pomoč 
spremenila? Usmerjanje 
pomoči Haitiju pred potresom 
in po njem), junij 2011, str. 8 
(http://reliefweb.int/sites/
reliefweb.int/files/resources/
has_aid_changed_en.pdf ).
37 Glej npr. „L’aide française 
à Haïti après le séisme du 
12 janvier 2010“, Cour des 
comptes (Francoska pomoč 
Haitiju po potresu 12. januarja 
2010, Računsko sodišče) 
(januar 2013) in „From Relief to 
Recovery: Supporting good 
governance in 
post‑earthquake Haiti“ (Od 
nujne pomoči do okrevanja: 
podpora dobremu upravljanju 
na popotresnem Haitiju), 
O x fam, 2011.
38 Okvir za usklajevanje zunanje 
pomoči za podporo razvoju 
Haitija.
39 Sestanki CAED so bili redki ter 
naloge in pooblastila 
sektorskih delovnih skupin so 
bili v času obiska Sodišča še 
v pripravi.
40 Cadre de Partenariat pour 
l’Appui Budgétaire  (okvir 
partnerstva za proračunsko 
pomoč), ki je bil formalno 
ustanovljen 27. februarja 2009 
in mu je predsedoval minister 
za finance.
41 Zlasti na podlagi priporočil 
Mednarodnega denarnega 
sklada (MDS) iz dokumenta 
o pregledu javnih odhodkov 
in finančne odgovornosti, ki 
ga je Svetovna banka 
pripravila leta 2007 in 
spremenila leta 2009.
Začasna komisija za okrevanje Haitija
Ustanovitev začasne komisije za okrevanje Haitija je bila naznanjena na mednarodni konferenci donatorjev 
z naslovom „Za novo prihodnost Haitija“ v New Yorku. Komisija je bila formalno ustanovljena aprila 2010  
za obdobje 18 mesecev. Njena naloga je bila nadziranje izvajanja akcijskega načrta za nacionalno okrevanje  
in razvoj Haitija in upravljanje sredstev, ki sta jih v sklad za obnovo Haitija prispevali vlada in mednarodna 
skupnost. Komisiji sta sopredsedovala premier Haitija in nekdanji predsednik ZDA Bill Clinton.Okvir 342 V bistvu v zvezi s splošnimi pogoji za splošno proračunsko podporo, tj. zadovoljivim 
napredkom (i) na poti proti izboljšanemu okviru makroekonomske stabilnosti; (ii) reforme  
za izboljšanje upravljanja javnih financ; (iii) izvajanja strategij okrevanja in razvoja.
20 Opažanja
Kljub nekaterim 
prizadevanjem Komisije 
nujna pomoč, sanacija  
in razvoj niso bili dovolj 
povezani
28 
Sodišče je preučilo, ali je Komisija: 
(i) uporabljala različne instrumente 
na prožen način; (ii) dobro usklajeva ‑
la dejavnosti ECHO in EuropeAid ter 
(iii) obravnavala povezovanje nujne 
pomoči, sanacije in razvoja pri zasnovi 
in izvajanju programov EU za obnovo.
29 
Glavni cilji podpore EU Haitiju po 
potresu so se nanašali na zagotavljanje 
nujne pomoči, sanacijo poškodova ‑
ne infrastrukture in temeljnih funkcij 
javne uprave ter ustvarjanje razmer za 
trajnostni razvoj. Povezovanje nujne 
pomoči, sanacije in razvoja je bilo torej 
strateško vprašanje pri sodelovanju 
EU s Haitijem v obdobju po nesreči 
leta 2010 (glej okvir 4 ).Komisija je uporabljala  
različne instrumente na  
prožen način
30 
Programsko načrtovanje in priprava 
programov EuropeAid zajemata raz ‑
pravo z nacionalnimi organi in usklaje ‑
vanje z drugimi donatorji. Glede na to, 
da imata Komisija in ESZD veliko dela 
s pripravami, ta proces ni zasnovan za 
obravnavanje hitro se spreminjajočih 
potreb v kriznih razmerah. Toda čeprav 
sta do uradnega sprejetja spremenjene 
strategije sodelovanja v okviru 10. ERS 
minili dve leti,43 je bila splošna usme ‑
ritev strategije določena dokaj hitro, 
kar je omogočilo skrajšati zamude pri 
začenjanju programov sanacije.43 Spremenjen strateški 
dokument države je bil 
podpisan marca 2012.
Povezanost nujne pomoči, sanacije in razvoja
Nujna pomoč je zagotavljanje nujne kratkoročne humanitarne pomoči zaradi reševanja in ohranjanja življenj 
ljudi, ki se zaradi naravnih nesreč ali nasilnih konfliktov spoprijemajo z resnimi težavami. Operacije sanacije so 
procesi, ki so zasnovani, da postopoma nadomestijo nujno pomoč ter stabilizirajo gospodarske in družbene 
razmere tako, da pomagajo prizadetemu prebivalstvu pri obnovi infrastruktur, izboljšanju storitev in krepitvi 
institucij, kar omogoči ustrezen prehod na razvojno sodelovanje. Povezovanje nujne pomoči, sanacije in ra ‑
zvoja zajema ukrepe in posredovanja, ki so zasnovani za zapolnitev vrzeli in/ali okrepitev sinergij med kratko ‑
ročno in dolgoročno pomočjo.
Vir: COM(96) 153 final z dne 30. aprila 1996 o povezovanju nujne pomoči, sanacije in razvoja; COM(2001) 153 final z dne 23. aprila 2001 o po ‑
vezovanju nujne pomoči, sanacije in razvoja – ocena; COM(2012) 586 final z dne 30. oktobra 2012 – Pristop EU k odpornosti: Izkušnje s krizami 
prehranske varnosti.Okvir 4
21 Opažanja
31 
Ob EuropeAid je pri dejavnostih sa ‑
nacije sodeloval tudi ECHO. Leta 2010 
je bila njegova humanitarna pomoč 
usmerjena v nujne potrebe (vključno 
z odstranjevanjem ruševin, pripravo 
taborišč z zatočišči iz plastičnih pre ‑
vlek, dovažanjem vode s tovornjakom, 
sanitarno oskrbo in razdeljevanjem 
hrane notranje razseljenim osebam), 
v letih 2011 in 2012 pa se je nadaljevala 
z dejavnostmi pomoči po nujni fazi. 
Te so zajemale zmanjševanje tveganja 
nesreč44 in obravnavale razseljenost 
prebivalstva45, večinoma z gradnjo 
začasnih zatočišč, stranišč in sanitarnih 
sistemov ter organizacijo programov 
v gotovini plačanega dela. ECHO je 
te dejavnosti izvajal kot kratkoročno 
podporo za sanacijo do takrat, ko bi 
razvojni partnerji pripravili dolgoročne 
projekte sanacije.46
32 
Komisija je za nadaljevanje po progra ‑
mu pripravljenosti na nesreče ECHO 
(Dipecho) uporabila tudi prožnejši 
instrument za stabilnost (IfS), ki ga 
upravlja Služba za instrumente zunanje 
politike. To naj bi olajšalo prehod na 
sanacijo in razvoj tako, da bi z velikimi 
kampanjami za ozaveščanje javnosti in 
šol, majhnimi ublažitvenimi dejavnost ‑
mi in usposabljanjem prostovoljcev 
v civilni zaščiti pomagalo povečati 
zmogljivost ljudi za spoprijemanje 
z nesrečami.47Usklajevanje s Komisijo  
ni bilo optimalno
33 
Komisija je vzpostavila krizno platfor ‑
mo, ki je zajemala redne usklajevalne 
sestanke predstavnikov EuropeAid, 
ECHO, generalnega sekretariata Komi ‑
sije in držav članic EU za usklajevanje 
odziva EU v prvih tednih po potresu. 
Tudi ECHO in delegacija EU sta redno 
izmenjavala informacije (npr. o potre ‑
bah notranje razseljenih oseb v ta ‑
boriščih in začasnih zatočiščih) ter se 
posvetovala s Službo za instrumente 
zunanje politike o programu Dipecho 
zaradi zagotovitve dobrih povezav 
z drugimi dejavnostmi za zmanjševa ‑
nje tveganja nesreč. Oddelki Komisije 
so redno organizirali sestanke skupine 
za državo.48 Zaradi teh usklajevalnih 
mehanizmov je bilo lažje oceniti potre ‑
be in določiti prednostne naloge.
34 
Program za obnovo in razvoj sosesk 
EuropeAid (program 9) je bil razširjen 
tako, da je zajel dodatna območja 
v prestolnici Port‑au‑Prince. Da bi 
zagotovil kontinuiteto s prejšnjimi 
projekti ECHO, je EuropeAid sledil kon ‑
ceptu „isti partner na istem območju“, 
kar je pomenilo, da je najel izvedbene 
partnerje ECHO, ki so v teh okoliših 
delovali v fazi humanitarne pomoči, 
ter tako izkoristil njihovo dragoce ‑
no znanje in izkušnje na zadevnem 
področju.4944 Skupno 5,5 milijona EUR: 
3 milijoni EUR iz 
humanitarnega izvedbenega 
načrta za Haiti leta 2011 in 
2,5 milijona EUR iz programa 
Dipecho v karibski regiji, ki je 
bil neodvisen od odziva na 
potres.
45 Pomoč ECHO je bila leta 2012 
osredotočena na 
obravnavanje razseljenosti 
prebivalstva 
(20,25  milijona  EUR), odzivanje 
na izbruh kolere 
(3 milijoni  EUR), odzivanje na 
nesreče, kot sta bili tropska 
nevihta Isaac in orkan Sandy 
(9 milijonov EUR), ter 
zmanjševanje tveganja nesreč 
(2 milijona EUR).
46 To je v skladu s priporočilom 1, 
ki ga je Sodišče izreklo 
v svojem Posebnem poročilu 
št. 6/2008 o pomoči Evropske 
komisije za sanacijo po 
cunamiju in hurikanu Mitch 
glede hitre zasnove 
programov sanacije ( http://
eca.europa.eu ).
47 „Dipecho Study:  Lessons 
learned for an improved 
strategy and approach“  
(Študija Dipecho: pridobljene 
izkušnje za izboljšanje 
strategije in pristopa), Inspire 
Consortium, marec 2013, 
str. 11 in str. 19 ( http://
ec.europa.eu/echo/files/
policies/dipecho/reports/
LL_improved_strategy_
approach_March2013.pdf ).
48 Eden od izidov je bila 
odločitev o vzpostavitvi 
programov obnove v okolici 
prizadetih območij.
49 Npr. nevladna organizacija 
Concern Worldwide je izvedla 
projekt vzpostavljanja miru, 
financiran iz instrumenta za 
stabilnost, katerega cilj je bil 
zmanjšati obračunavanje med 
tolpami v revni četrti Grand 
Ravine. Projektu so sledila 
humanitarna posredovanja 
z ECHO, nato pa sanacija in 
izboljšanje iste soseske 
z EuropeAid.
22 Opažanja
35 
Kljub temu pa ECHO in EuropeAid, 
kot je leta 2011 poudarila služba za 
notranjo revizijo (IAS) Komisije, nista 
imela jasne skupne strategije za državo 
glede povezanosti nujne pomoči, 
sanacije in razvoja, s katero bi čim bolj 
izboljšala sinergijo in gladek prehod 
med njunimi dejavnostmi. Delegacija 
Odbora za proračunski nadzor Evrop ‑
skega parlamenta je med obiskom 
na Haitiju februarja 2012 ugotovila, 
da raven usklajevanja med ECHO in 
delegacijo EU ni zadostna.50 Slabosti, 
ki jih je ugotovilo Sodišče, so bile zlasti 
povezane z naslednjimi vidiki:
(a) programi ECHO so kratkoročni, 
programsko načrtovanje in pripra ‑
va programov EuropeAid pa zahte ‑
vata čas. Čeprav sta oba uporablja ‑
la prožen pristop (glej odstavka 30 
in 31), je med iztekom podpore 
ECHO in razpoložljivostjo financira ‑
nja EuropeAid za obnovo in razvoj 
sosesk preteklo več mesecev. Gladka premostitev dejavnosti na 
terenu je bila mogoče samo s sa ‑
mofinanciranjem in motiviranostjo 
izvajalskih partnerjev;
(b) humanitarni in razvojni partnerji, 
vključno z ECHO in delegacijo EU, 
so imeli različna stališča o najpri ‑
mernejšem pristopu k obravnava ‑
nju nastanitvenih potreb. Dele ‑
gacija EU in mnogi drugi razvojni 
partnerji, s katerimi je govorilo 
Sodišče, so menili, da gradnja 
začasnih zatočišč namesto stalnih 
bivališč tri leta po potresu ni naj ‑
učinkovitejša rešitev, če se upošte ‑
va pomanjkanje prostora in veliko 
tveganje, da se bodo območja z za ‑
točišči spremenila v revne četrti;
(c) ECHO ni formalno oblikoval in do ‑
kumentiral svoje izhodne strategije 
in predaje nalog delegaciji EU, 
zato ni bilo zagotovljeno ustrezno 
nadaljnje spremljanje.50 Obisk delegacije CONT, 
22.–26. februar 2012, Haiti, 
sporočilo s povratnimi 
informacijami ( http://www.
europarl.europa.eu/
meetdocs/2009_2014/
documents/cont/dv/
draftfeedbackreport_/
draftfeedbackreport_en.pdf ).Fotografija 1Pomanjkanje prostora je velika omejitev za sanacijo mest 
na Haitiju
Vir: Evropsko računsko sodišče.
23 Opažanja
Povezanost nujne pomoči, 
sanacije in razvoja je bila 
pri posameznih programih 
sanacije dobro domišljena, 
vendar jo je bilo v praksi 
včasih težko zagotoviti
36 
Programi, ki jih je preučilo Sodišče, so 
bili ustrezno zasnovani za povezovanje 
humanitarne in sanacijske faze ali za 
ustvarjenje razmer za trajnostni razvoj. 
Cilj dejavnosti je bil obnoviti temelj ‑
ne funkcije javnih storitev in ustvariti 
razmere za trajnostni razvoj, vendar pa 
možnosti za uspeh niso bile obetavne 
pri 4 od 13 programov, ki jih je preučilo 
Sodišče. Vzroki za to so bili, da ni bilo 
ustreznih reform, da organi niso pre ‑
vzeli lastne odgovornosti in da uprava 
ni ustrezno delovala (glej  Prilogo III , 
Zasnova).37 
Skoraj vsi programi sanacije ECHO so 
olajševali gladek prehod proti razvoju. 
Pogosto so bili del celostnih pristopov 
za določeno sosesko. Ti pristopi so po ‑
leg gradnje zatočišč zajemali podporo 
za preživetje, usposabljanje in pod ‑
poro lokalnim organom (glej  okvir 5 ), 
vendar pa so zamude pri izvajanju pro ‑
gramov (glej odstavek 43) upočasnile 
ustvarjenje razmer za trajnostni razvoj 
na zadevnih področjih.
Celostne rešitve
Cilj programa HELP (program 2), ki ga je financiral ECHO in se je izvajal na obrobjih krajev Petit‑Goâve in Léo ‑
gâne, je bil popravilo hiš in gradnja zatočišč za daljše obdobje. Program je bil del celostnega pristopa za izgra ‑
dnjo skupnosti. Drugi programi na tem področju so zajemali gradnjo centra za poklicno usposabljanje, uredi ‑
tev skupnih vrtov, vzpostavitev trga, tlakovanje ulic in izboljšanje javnega prevoza. Na ta način so prizadevanja 
za sanacijo omogočila, da se ljudje vrnejo v svoje domove in začnejo dejavnosti, ki ustvarjajo prihodek.Okvir 5
24 Opažanja
38 
Na področju mestnega razvoja so 
bili v okviru shem za zmanjševanje 
tveganja nesreč, ki so bile del progra ‑
mov podpore vladi in institucionalne 
podpore, kot je program za obnovo in 
razvoj sosesk (glej program 9), pripra ‑
vljeni in razposlani protipotresni grad ‑
beni standardi in načrtovane dobre 
prakse. Glede na načelo boljše obnove 
je bil pristop ustrezen, vendar pa so 
bili kljub kampanjam ozaveščanja ti 
standardi redko upoštevani pri zaseb ‑
nih hišah na izpostavljenih območjih, 
ker bi zvišali stroške gradnje in ker ni 
bilo uspešnih kontrol, ki bi jih izvajala 
uprava. Napredek programov obnove 
so ovirala tudi vprašanja lastninske 
pravice, ki so se pojavila zato, ker je 
katastrska služba še v povojih.51 Na 
dveh območjih mesta Port‑au‑Prince 
sta potekala pilotna projekta za razvoj 
zemljiškega katastra, toda do takrat, 
ko bo zajel celotno državo, bo verjetno 
preteklo še veliko časa.
39 
Program za hrano instrumenta za ra ‑
zvojno sodelovanje (DCI) (program 8), 
ki ga je preučilo Sodišče, je sledil 
humanitarni pomoči, njegov cilj pa je 
bil premostiti obdobje do ponovnega 
začetka trajnostnega razvoja, zlasti 
z vzpostavitvijo stalne preskrbe s kako ‑
vostnimi semeni za kmetijsko pride ‑
lavo. Vendar pa so bile zaradi šibke 
uprave možnosti za trajnost rezultatov 
programa in zaželeni razvoj omejene.40 
Takoj po potresu je program splošne 
proračunske podpore (program 10) 
vladi pomagal premostiti pomanjkanje 
zakladniških sredstev, ki bi lahko pov ‑
zročilo močno nestabilnost. Podpora 
vladnim strategijam okrevanja, razvoja 
in rasti ter izboljševanju ekonomskega 
upravljanja je bila primeren vzvod za 
vzpostavljanje boljših razmer. Kljub 
temu pa je počasen napredek vlade 
na tem področju oviral gladko izvedbo 
programa splošne proračunske podpo ‑
re in njegov mogoči prispevek k pri ‑
zadevanjem za ponovno vzpostavitev 
institucij in obnovo (glej odstavka 53 
in 54).51 Vprašanja, povezana 
z zemljiško pravico, so bila 
pomemben dejavnik, ki je 
prispeval tudi k zamudam pri 
programih drugih donatorjev. 
Glej npr. „ Haiti 
reconstruction  – USAID 
infrastructure projects have 
had mixed results and face 
sustainability challenges“  
(Obnova Haitija – 
infrastrukturni projekti USAID 
so imeli mešane rezultate in se 
soočajo z izzivi pri trajnosti), 
US Government 
Accountability Office (junij 
2013).
25 Opažanja
Komisija ni v zadostni 
meri zagotovila 
uspešnega izvajanja 
podpore EU za sanacijo
41 
Sodišče je preučilo: (i) ali so bili načr ‑
tovani izložki zagotovljeni pravoča ‑
sno; (ii) ali je Komisija ocenila glavna 
tveganja glede na razmere po nesreči 
in sprejela ukrepe za njihovo obrav ‑
navanje ter (iii) ali je bilo spremljanje 
ustrezno.
Pri večini programov so se 
pojavile zamude in nekateri 
so dosegli le omejen 
napredek
42 
11 od 13 programov, ki jih je preučilo 
Sodišče, ni bilo izvedenih v prvotno 
določenem roku. Zamude so trajale 
od enega do 12 mesecev, kar je zlasti 
zaskrbljujoče pri programih, ki so bili 
prvotno načrtovani kot kratkoročni. 
Trije programi so zagotovili le omejen 
delež svojih načrtovanih izložkov (glej 
Prilogo III , Izložki). Dva od njih sta bila 
v finančnem smislu velika programa.52Projekti ECHO
43 
Načrtovani izložki sedmih programov, 
ki jih je preučilo Sodišče, so zajemali 
odstranitev ruševin, gradnjo 1 500 za ‑
časnih zatočišč, obnovo 800 poškodo ‑
vanih hiš, gradnjo sistemov za sani ‑
tarno infrastrukturo in oskrbo z vodo, 
zagotovitev opreme za civilno zaščito 
in usposabljanje, ustanovitev kriznega 
centra za geografske informacije, zago ‑
tovitev mikrokreditov in različne dejav ‑
nosti, ki ustvarjajo prihodke. Eden od 
programov (program 6) je bil izveden 
v načrtovanem roku. Drugi so zamujali 
zaradi težavnih razmer po potresu53, pa 
tudi pomanjkljivosti v njihovi zasnovi 
ali izvajanju. Izvajalski partnerji niso 
dovolj upoštevali lokalnih omejitev 
(npr. obremenjujoči nacionalni upravni 
postopki) ali tehničnih težav (npr. veli ‑
kost začasnih zatočišč, ki niso ustrezala 
razpoložljivemu prostoru).
44 
Sčasoma so skoraj vsi programi zago ‑
tovili načrtovane izložke, toda v enem 
primeru54 načrtovana vrnitev približno 
2 000 družin v njihove domove med 
izvajanjem programa ni bila dosežena, 
ker ministrstvo za javne gradnje ni za ‑
gotovilo zanesljivih podatkov o stanju 
hiš.5552 Programme d’appui budgétaire 
général au Plan d’action pour la 
Reconstruction et le 
Développement d‘Haïti et à la 
Stratégie Nationale de 
Croissance et de Réduction de la 
Pauvreté  (program splošne 
proračunske podpore za 
akcijski načrt za nacionalno 
obnovo in razvoj Haitija ter za 
nacionalno strategijo za rast in 
za zmanjševanje revščine – 
program 10) s prispevkom EU 
v višini 47 milijonov EUR ter 
Strengthening of the Haitian 
emergency preparedness 
(krepitev pripravljenosti Haitija 
na nujne primere – 
program 13) s prispevkom EU 
v višini 14,5 milijona EUR.
53 Razmere za izvajanje 
programov so bile čedalje 
slabše zaradi izbruha kolere, 
orkanov in negotovih 
varnostnih razmer.
54 Construction of safe and 
sustainable shelter solutions  
(gradnja varnih in trajnostnih 
zatočišč – program 1).
55 Ministrstvo za javne gradnje je 
moralo oceniti, ali:
– stavbe v potresu niso bile 
poškodovane in je v njih 
mogoča takojšnja naselitev 
ali
– so stavbe nevarne in bi 
moral biti dostop do njih 
omejen, naselitev pa 
mogoča šele po nekaterih 
opravljenih popravilih ali
– so stavbe nevarne in vstop 
vanje prepovedan, naselitev 
pa predvidena samo 
v primeru velikih popravil 
ali pa jih je treba porušiti.
26 Opažanja
Instrument za stabilnost
45 
Program za obnovitev krizne pripra ‑
vljenosti haitijske vlade, financiran iz 
instrumenta za stabilnost, je imel tri 
komponente: (i) odstranitev ruševin 
ob zagotavljanju v gotovini plačanega 
dela ogroženim skupinam prebival ‑
stva; (ii) organizacija niza političnih 
srečanj na visoki ravni zaradi zadev, 
povezanih z obnovo, ter (iii) povečanje 
odpornosti prebivalstva z zagotovi ‑
tvijo opreme za uporabo v primeru 
nuje in ustanovitev kriznega središča 
v glavnem mestu Port‑au‑Prince.46 
Prvi komponenti (programa 11 in 12) 
sta bili izvedeni po načrtih. Glav ‑
ni vzroki zamud pri izvajanju tretje 
komponente so bili logistične omeji ‑
tve, pomanjkanje ustreznih izkušenj 
v državi in jezikovnega znanja izvajal ‑
skih partnerjev ter preambiciozni cilji 
programa. Poleg tega usposabljanje, 
ki je bilo zagotovljeno, ni bilo v ce ‑
loti prilagojeno lokalnim razmeram. 
Oprema za nujno pomoč ni bila dovolj 
kakovostna in ni bila vedno nameščena 
na ustreznih krajih.Fotografiji 2 in 3Začasna zatočišča, zgrajena v okviru programov Construction of safe transitional  
shelters and toilets  (gradnja varnih prehodnih zatočišč in stranišč  – Léogâne)  
in Construction of safe and sustainable shelter solution s (gradnja varnih in trajnostnih 
zatočišč – Delmas, Port‑au‑Prince)
Vir: Evropsko računsko sodišče.

27 Opažanja
Obnova in razvoj sosesk
47 
Vlada si je kot glavno prednostno 
nalogo zastavila vrnitev razseljenih 
ljudi v njihove domače soseske, da bi 
izboljšala negotovo socialno kohezijo, 
ki so jo povzročili gibanja prebivalstva 
in številne žrtve. Programme d'appui 
à la reconstruction et à l’aménagement 
de quartiers pour faciliter le retour des 
populations sinistrées56, ki je bil finan ‑
ciran iz ERS, je podpiral obnovo šestih 
gosto naseljenih sosesk57 v glavnem 
mestu Port‑au‑Prince in ene v kraju 
Petit‑Goâve. Poleg izboljšanja mestne ‑
ga načrtovanja in javnih infrastruktur 
je bila podpora zagotovljena gospo ‑
dinjstvom, da bi ljudje sami obnovili 
svoje domove. Z usposabljanjem in 
mikrofinanciranjem na ravni skupnosti 
se je zaradi spodbujanja ekonomske 
neodvisnosti podpiralo razne druge 
dejavnosti.
48 
Pri izvajanju dela programa je sode ‑
lovala nacionalna uprava.58 Čeprav je 
bil tak pristop glede na načeli „boljše 
obnove“ in lastne odgovornosti ustre ‑
zen, pa fizičnih izložkov ni omogočil 
s hitrostjo, ki bi bila v celoti združljiva 
s povezanostjo nujne pomoči, sanacije 
in razvoja. V času obiska Sodišča je bil 
že dosežen dogovor o splošnem kon ‑
ceptu sanacije, idejni projekti za dovo ‑
zne ceste in javne infrastrukture so bili 
pripravljeni za vse preučene projekte, 
toda gradbena dela se še niso začela.49 
Vseeno pa je bil pri sanaciji zmoglji ‑
vosti javne uprave za mestni razvoj 
dosežen velik napredek. Dobro so 
napredovale tudi dejavnosti, ki so jih 
izvajale partnerske nevladne organi ‑
zacije. Njihove izkušnje s terena, stalna 
prisotnost od začetka humanitarnih 
ukrepov in pragmatičen pristop so 
omogočili hitro izvedbo pripravljalnih 
del59. Poleg tega je njihovemu sode ‑
lovanju z organi koristilo izboljšanje 
razmer po vzpostavitvi komponent 
institucionalne podpore.
Prehranska preskrbljenost
50 
Cilj programa, financiranega iz in ‑
strumenta za razvojno sodelovanje 
(program 8), ki ga je revidiralo Sodišče, 
je bil izboljšati prehransko preskrblje ‑
nost najbolj ogroženih gospodinjstev 
in kmetijskih proizvajalcev v regiji 
Artibonite s trajnostnim upravljanjem 
naravnih virov, dejavnostmi, ki ustvar ‑
jajo prihodek, in okrepitvijo zmogljivo ‑
sti regionalne uprave.
51 
V času obiska, ki ga je opravilo Sodišče, 
je bil program še vedno v zgodnji fazi 
izvajanja, vendar je že zamujal štiri 
mesece, kar so zakrivile pomanjklji ‑
vosti v njegovi zasnovi (pomanjkljiva 
analiza upravnega in organizacijskega 
okolja) in premajhno strokovno znanje 
izvajalskega partnerja60.56 Podporni program za obnovo 
in razvoj sosesk za 
omogočanje vrnitve 
prizadetih skupin prebivalstva 
(program 9).
57 Baillargeau, Martissan,  
Delmas 9, Christ‑Roi, 
Grand‑Ravine, Carrefour.
58 Del programa izvaja Unité de 
Construction de Logements et 
de Bâtiments Publics  (enota za 
gradnjo stanovanj in javnih 
stavb), ki deluje od 
avgusta 2012 in je priključena 
uradu premiera.
59 Ustanavljanje lokalnih 
odborov, vzpostavitev 
vključujočega posvetovanja, 
priprava socialnih in tehničnih 
študij, raziskovanje lastništva 
zemlje.
60 Nevladna organizacija brez 
strokovnega znanja na 
področju finančnega 
inženiringa, ki bi ga 
potrebovala za vzpostavitev 
posojilne sheme.
28 Opažanja
Proračunska podpora
52 
Skupaj z drugimi donatorji61 je pro ‑
gram splošne proračunske podpore, 
financirane iz 10. ERS62, skušal pod ‑
pirati izvajanje vladnega akcijskega 
načrta za obnovo po nesreči63 ter 
vladne strategije za rast in za zmanj ‑
ševanje revščine64. Program je zajemal 
44 milijonov EUR v obliki proračunske 
podpore in še 3 milijone EUR za dopol ‑
nilne ukrepe, kot so tehnična pomoč 
ali podpora pri pripravi nacionalnih 
statističnih podatkov.
53 
Program je zagotovil nujno potrebna 
zakladniška sredstva za pomoč pri 
sanaciji temeljnih funkcij države po 
potresu. Prva fiksna tranša v višini 
26 milijonov EUR je bila izplačana 
leta 2011 v načrtovanem roku, tj. takoj 
po podpisu sporazuma o financiranju. 
Predvsem zaradi počasnega napredka 
pri ekonomskem upravljanju sta bila 
druga fiksna tranša v višini 7 milijo ‑
nov EUR in samo del prve spremenljive 
tranše65 izplačana decembra 2012, torej 
po koncu fiskalnega leta 2011–2012, 
za katerega sta bila prvotno predvide ‑
na. Zaradi nezadovoljivega napredka 
reforme upravljanja javnih financ 
Komisija in drugi donatorji splošne 
proračunske podpore leta 2013 niso 
izvršili nadaljnjih izplačil.
54 
Pri upravljanju javnih financ je bilo 
nekaj napredka, kot je enotni zakladni ‑
ški račun ali uvedba desetih delovnih 
mest javnega revizorja. Vseeno pa več 
kot dve leti po začetku tega druge ‑
ga programa splošne proračunske 
podpore, financiranega iz 10. ERS, še 
ni bilo ustreznega in realnega progra ‑
ma reforme upravljanja javnih financ 
z dobro opredeljenimi in sprejetimi 
prednostnimi ukrepi in mejniki.Nekatera velika  
tveganja se niso dovolj  
dobro obvladovala
55 
Komisija je uspešno analizirala raz ‑
mere po nesreči in ugotovila glavne 
dejavnike tveganja. Ti so se nanašali na 
politično nestabilnost, varnost, pravice 
iz lastništva zemljišč, pomanjkanje 
zemljišč in mestno kompleksnost, 
slabe upravne zmogljivosti, nizke 
stopnje udeležbe na ravni skupnosti, 
neustrezno usklajevanje in naravne 
nevarnosti.
56 
Komisija pa ni dobro obvladovala iz 
tega izhajajočih tveganj za izvajanje 
programov EU in doseganje ciljev teh 
programov. Ni ocenila verjetnosti in 
potencialnega učinka teh tveganj in 
ni načrtovala ustreznih ukrepov za 
preprečevanje ali blažitev nekaterih 
velikih tveganj. Na primer:
(a) dolge carinske zamude v prista ‑
niščih in na letališču na Haitiju so 
bile znan problem, ki je močno 
oviral izvajanje programa gradnje 
začasnih zatočišč, ki ga je financiral 
ECHO (program 1);
(b) pri pripravi programa za hrano in ‑
strumenta za razvojno sodelovanje 
(program 8) je bilo ugotovljeno, da 
so zmogljivosti ministrstva za kme ‑
tijstvo omejene in da ni instituci ‑
onalne ureditve za zagotavljanje 
semen, vendar niso bili načrtovani 
nobeni ustrezni ukrepi, možnosti 
za trajnost rezultatov programa pa 
so bile slabe;
(c) program instrumenta za stabilnost 
za obnovitev zmogljivosti haitij ‑
ske vlade za krizno pripravljenost 
(program 13) ni zadovoljivo dose ‑
gel svojih načrtovanih ciljev (glej 
okvir 6 ). 61 Mednarodni denarni sklad, 
Svetovna banka, Medameriška 
svetovna banka, Francija in 
Španija. Kanada in ZDA 
pomagata pri ekonomskem 
upravljanju, ne zagotavljata pa 
neposredne proračunske 
podpore.
62 Preučeni program splošne 
proračunske podpore 
(program 10) je bil drugi za 
Haiti v okviru 10. ERS. Za prvi 
program, podpisan leta 2009, 
je bilo prvotno namenjenih 
27 milijonov EUR, ta znesek pa 
je bil s sredstvi B in sredstvi iz 
mehanizma V‑FLEX nato 
povečan na 61 milijonov EUR.
63 PARDH, sprejet leta 2010.
64 „Document de Stratégie 
Nationale de Croissance et de 
Réduction de la Pauvreté“ 
(Dokument o nacionalni 
strategiji za rast in za 
zmanjševanje revščine) 
(2008–2010); „Plan Stratégique 
de Développement d’Haïti, 
Cadre de Croissance Triennal“ 
(Strateški načrt za razvoj 
Haitija, triletni okvir za rast) 
(2012–2015).
65 Ker ni bilo doseženih osem (od 
devetih) kazalnikov na 
področju upravljanja javnih 
financ, je bilo izplačanih samo 
375 000 EUR (od 
3 milijonov  EUR).
29 Opažanja
Izkušnje izvajalskega partnerja 
z državo so bile pomemben dejav ‑
nik, ki ni bil dovolj upoštevan.57 
V razmerah, v katerih je bilo temeljno 
delovanje države močno omajano, je 
zagotavljanje proračunske podpore 
pomenilo veliko fiduciarno tveganje.66 
Komisija je opravila razumno oceno 
prevladujoče ravni fiduciarnih tveganj, 
toda glede na omejeno raven podpore 
drugih donatorjev67 dopolnilni sveženj 
pomoči ni bil zadosten in dovolj osre ‑
dotočen na ključne funkcije, da bi bilo 
mogoče uvesti velike in prednostno 
razvrščene izboljšave za varovanje 
javnih financ (glej okvir 7 ). Delegacija 
Odbora za proračunski nadzor Evrop ‑
skega parlamenta je med obiskom na 
Haitiju februarja 2012 ugotovila, da 
nacionalni kontrolni in računovodski 
sistemi niso ustrezni.5066 Ena od verjetnih posledic 
šibkih sistemov za upravljanje 
javnih financ so močno 
razširjene goljufije in 
korupcija. Na indeksu 
zaznavanja korupcije za 
leto 2013 organizacije 
Transparency International je 
Haiti med 177 državami na 
163. mestu. Primer goljufij in 
korupcije velikega obsega je 
41 naročil v skupni vrednosti 
več kot 500 milijonov USD, ki 
so bila nepravilno oddana 
v obdobju od novembra 2010 
do oktobra 2011.
67 V času obiska, ki ga je opravilo 
Sodišče, ni noben drug 
donator izvajal večje 
institucionalne podpore na 
področju upravljanja javnih 
financ. Strokovnjaki 
Mednarodnega denarnega 
sklada so leta 2010 pomagali 
pri kontroli javnih sredstev, 
vendar skupnost donatorjev ni 
zagotovila nobenega 
ustreznega spremljanja.
Težave pri izvajanju programa za obnovitev zmogljivosti haitijske vlade za krizno 
pripravljenost, financiranega iz instrumenta za stabilnost (program 13)
Program naj bi pomagal pri obnovitvi zmogljivosti haitijske vlade za krizno pripravljenost. Cilj dostavitve 
300 zabojnikov opreme za nujno pomoč na 110 lokacij po vsej državi se je izkazal za preveč ambicioznega, da 
bi ga bilo mogoče doseči v načrtovanem roku. Izvajalski partner je imel težave pri iskanju ustreznih lokacij, 
zagotavljanju ustrezne kakovosti materiala in njegovi dostopnosti. Izkazalo se je, da so partnerji, ki niso imeli 
nobenih predhodnih lokalnih izkušenj, podcenjevali izziv neprehodnih cest, omejenih zmogljivosti pristanišča 
in letališča, nerazpoložljivosti goriva in carinskih zamud.Okvir 6
30 Opažanja
58 
Komisija je med pripravo programa 
ugotovila politična tveganja68 in jih 
spremljala med izvajanjem, vendar 
niso bili načrtovani nobeni jasni ukrepi 
za njihovo obravnavanje, če bi se ure ‑
sničila. Politična nestabilnost in spre ‑
menljivost sta pogosto ovirali razvoj 
in konsolidacijo političnega dialoga in 
dialoga o politikah med vlado in do ‑
natorji splošne proračunske podpore. 
Pozneje so se tudi premajhna politična 
volja, počasni zakonodajni procesi in 
omejena upravna zmogljivost izkazali 
za velike omejitve za uspešno spre ‑
jetje in izvedbo bistvenih reform ter 
načrtovano izvajanje programa (glej 
odstavke od 52 do 54).Spremljanje je temeljilo na 
ustreznem okviru, vendar 
zanj ni bilo dodeljenih dovolj 
sredstev
59 
Tudi delegacija EU je, kot je omenjeno 
v odstavkih 6 in 7, v potresu utrpela 
hude posledice. Komisija in ESZD nista 
pravočasno ukrepali in v kritični fazi 
zagotovili dovolj uslužbencev z ustre ‑
znim znanjem in izkušnjami. Kadrovski 
viri delegacije EU so se povečali šele 
pred kratkim.69 Glede na te razmere 
so bila prizadevanja delegacije EU za 
spremljanje izjemna, vendar delegacija 
ni imela dovolj zmogljivosti70 za obiske 
na kraju samem, ki bi bili v hitro spre ‑
minjajočih se razmerah koristni.68 Npr. menjava vlade, 
premajhna politična volja za 
reformo, družbena 
nestabilnost.
69 Delegacija EU se je na koncu 
leta 2013 povečala za 
11 dodatnih delovnih mest.
70 Po oceni delovne obremenitve 
EuropeAid ima delegacija EU 
v prestolnici Port‑au‑Prince 
med vsemi predstavništvi EU 
drugo največjo delovno 
obremenitev.Ukrepi za zaščito sredstev EU
Sodišče je v svojem Posebnem poročilu št. 11/2010 – Kako je Komisija upravljala splošno proračunsko podporo 
v državah AKP ter latinskoameriških in azijskih državah priporočilo, naj Komisija okrepi svoje obvladovanje 
tveganja. To bi moralo zajemati tudi kratkoročnejše ukrepe v primerih s posebno šibkimi sistemi upravljanja 
javnih financ. Med temi primeri je tudi Haiti, kot potrjuje ocena javnih odhodkov in finančne odgovornosti 
(PEFA) leta 2011. Kratkoročnejši ukrepi za boljšo zaščito sredstev EU pred potrato, odtekanjem in neučinko ‑
vitostjo bi lahko zajemali revizijo izplačanih plač državnih uradnikov (približno 50 % sedanjega proračuna), 
okrepitev oddelkov, ki se ukvarjajo s prihodki (carina, davki), posebno podporo za računovodske funkcije in 
institucionalno podporo neučinkovitemu Cour supérieure des comptes et du contentieux administratif  (vrhovno 
računsko in upravno sodišče).Okvir 7
31 Opažanja
60 
Sistem spremljanja, ki ga je upora ‑
bljal ECHO, je temeljil na obveznem 
standardiziranem okviru poročanja, 
ki zagotavlja ustrezne informacije in 
jih primerja s sklopom dogovorjenih 
kazalnikov. Pri zamudah ali nepričako ‑
vanih težavah je ECHO sprejel pravo ‑
časne popravne ukrepe. V primeru 
programa Construction of safe and 
sustainable shelter solutions  (gradnja 
varnih in trajnostnih zatočišč), ka ‑
terega izvajanje ni bilo zadovoljivo 
(glej odstavek 44), je po koncu pro ‑
grama nehal sodelovati z izvajalskim 
partnerjem.
61 
Delegacija je spremljala programe 
instrumenta za stabilnost na podlagi 
programskih poročil in obiskov na 
terenu ter vmesnih in končnih vre ‑
dnotenj zunanjih strokovnjakov. Več 
slabosti, ugotovljenih pri vmesnem 
vrednotenju, je bilo hitro odpravljenih 
z zamenjavo lokalnega vodje projekta, 
vzpostavitvijo natančnejšega spremlja ‑
nja in izboljšanjem usklajevanja med 
partnerji.62 
Program EuropeAid za obnovo me ‑
stnih območij (program 9) je usmer ‑
jen v rezultate. Spremljanje projekta 
s primerjanjem z jasno opredeljenimi 
cilji je bilo zagotovljeno s finančnim in 
opisnim poročanjem partnerjev, obiski 
vodij programov pri projektih in z obi ‑
ski v okviru v rezultate usmerjenega 
spremljanja (ROM). Čeprav je delegaci ‑
ja EU zaradi velike delovne obremeni ‑
tve opravila le omejeno število obiskov 
na terenu (glej odstavek 59), pa ni bil 
načrtovan noben neodvisen tehnični 
nadzor za pregledovanje kakovosti 
gradbenih del, kar je bilo pri tem pro ‑
gramu zlasti pomembno.
63 
Med izvajanjem preučenega programa 
splošne proračunske podpore (pro ‑
gram 10) skupina zadevnih donatorjev 
pod vodstvom Svetovne banke (WB) 
ni dosledno izvajala načrtovanega 
skupnega spremljanja napredka pri 
ekonomskem upravljanju71, ki naj 
bi bilo podlaga za usklajene sklepe 
o izplačilih. Zato so se tudi zmanjšale 
možnosti za politični dialog in dialog 
o politikah z vlado. Tako kot drugi 
donatorji je morala tudi delegacija EU 
ocene pripravljati sama, vendar pa ni 
imela dovolj specifičnih kompetenc 
na področju upravljanja javnih financ, 
večanje števila njenih kadrovskih virov 
pa je bilo veliko prepočasno.71 Na podlagi dogovorjenih 
kazalnikov.
32
 Zaključki  
in priporočila
64 
Sodišče je prišlo do zaključka, da je 
bila podpora EU za sanacijo na Haitiju 
po potresu leta 2010 na splošno dobro 
zasnovana, vendar programi niso bili 
izvedeni dovolj uspešno. Tako kot dru ‑
gi donatorji je tudi Komisija pri svojih 
prizadevanjih za podporo sanaciji 
naletela na resne ovire. Spoprijemala 
se je z zahtevnim izzivom upravljanja 
pomoči v partnerstvu s šibkimi nacio ‑
nalnimi organi (da bi spodbujala lastno 
odgovornost in prispevala k nastanku 
delujoče vlade), hkrati pa skušala zago ‑
toviti hitro pomoč. Vseeno pa bi lahko 
bolje upravljala nekatere dejavnike, na 
katere je lahko vplivala.
65 
Komisija je obravnavala prednostne 
sanacijske potrebe. Z drugimi velikimi 
donatorji je pravilno ugotovila glavne 
sanacijske potrebe po potresu na Haiti ‑
ju leta 2010 in sprejela trdno strategijo 
sodelovanja, ki je obravnavala nove 
izzive, s katerimi se je spoprijemal 
Haiti, hkrati pa je še naprej podpirala 
dolgoročni socialno‑ekonomski razvoj. 
Delitev dela med donatorji je bila 
ustrezna, toda usklajevanje med izva ‑
janjem je bilo težavno (glej odstavke 
od 18 do 27).66 
Kljub nekaterim prizadevanjem Komisi ‑
je nujna pomoč, sanacija in razvoj niso 
bili dovolj povezani. Komisija je prožno 
uporabljala različne instrumente, ki so 
se medsebojno dopolnjevali, in zasno ‑
vala posamezne programe sanacije za 
zagotavljanje te povezanosti. Vseeno 
pa ECHO in EuropeAid nista imela 
jasne skupne strategije za državo, s ka ‑
tero bi čim bolj izboljšala sinergijo in 
gladek prehod med njunimi dejavnost ‑
mi. Šibka nacionalna uprava in pre ‑
majhna zavezanost vlade reformam sta 
bili veliki oviri za uspešnost sanacije in 
ustvarjenje razmer za trajnostni razvoj 
(glej odstavke od 28 do 40).
67 
Komisija ni v zadostni meri zagotovila 
uspešnega izvajanja podpore EU za 
sanacijo. Deset od 13 programov, ki jih 
je preučilo Sodišče, je doseglo načr ‑
tovane izložke ali pa je bilo verjetno, 
da jih bodo dosegli, čeprav je skoraj 
pri vseh programih prišlo do zamud. 
Trije programi, vključno s programom 
splošne proračunske podpore 10. ERS, 
so dosegli omejen napredek. Čeprav se 
je Komisija dobro zavedala težavnosti 
razmer, ni dovolj obvladovala nekate ‑
rih velikih tveganj za izvajanje in do ‑
seganje ciljev programov. Spremljanje 
programov je temeljilo na ustreznem 
okviru, vendar Komisija in ESZD nista 
pravočasno ukrepali, da bi povečali 
vire delegacije EU. Ta tudi ni imela 
dovolj zmogljivosti za obiske na kraju 
samem, ki bi bili v hitro se spreminjajo ‑
čih razmerah še posebno koristni (glej 
odstavke od 41 do 63).
33 Zaključki in priporočila 
68 
Na podlagi te revizije Sodišče izreka 
naslednja priporočila za izboljša ‑
nje uspešnosti delovanja Komisije 
v razmerah po nesreči ali nestabilnih 
razmerah:
Priporočilo 1  
Obvladovanje tveganja
Komisija naj na začetku programov in, 
če je ustrezno, med njihovim izvaja ‑
njem ocenjuje verjetnost in potencialni 
učinek glavnih tveganj za doseganje 
ciljev programa ter sprejme ukrepe za 
preprečitev ali ublažitev teh tveganj.
Priporočilo 2  
Povezovanje pomoči, 
sanacije in razvoja
EuropeAid in ECHO naj sprejmeta 
skupno strategijo za povezovanje po ‑
moči, sanacije in razvoja, da zagotovita 
uspešno povezanost in sinergijo svojih 
dejavnosti. Strategija naj določa:
— cilje in pooblastila posameznih 
oddelkov;
— postopke za pripravo usklajenih 
akcijskih načrtov za državo;
— izhodne strategije in postopke 
predaje nalog.Priporočilo 3  
Proračunska podpora
Komisija naj pri zagotavljanju prora ‑
čunske podpore usklajeno z drugimi 
donatorji:
— zagotovi ustrezno podporo za 
gradnjo zmogljivosti in se osredo ‑
toči na ključne funkcije upravljanja 
javnih financ, vključno z odgo ‑
vornostjo in protikorupcijskimi 
mehanizmi;
— podpira pravočasno pripravo 
ustreznega programa reforme 
upravljanja javnih financ ter
— če je ustrezno, določi kratkoroč ‑
nejše ukrepe za zaščito sredstev 
EU pred potrato, odtekanjem in 
neučinkovitostjo.
Priporočilo 4  
Nujni ukrepi za delegacije 
EU
Komisija in ESZD naj za naravne nesre ‑
če ali druge podobne dogodke, zlasti 
če vplivajo na delovanje delegacije EU, 
razvijeta postopke za neprekinjenost 
poslovanja, vključno s prerazporeditvi ‑
jo osebja za krizne razmere.
34 Zaključki in priporočila 
To poročilo je sprejel senat III, ki ga vodi g. Karel PINXTEN, član Računskega 
sodišča, v Luxembourgu na zasedanju 17. junija 2014.
 Za Računsko sodišče
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Predsednik

35
 Priloge
Seznam preučenih programov
Partner in naziv projekta Skupni stroški (prispevek EU) Obdobje izvajanja
ECHO
1UNOPS Shelter (Rehabilitation) - Construction of safe and sustainable shelter 
solutions  (zatočišča (sanacija) – gradnja varnih in trajnostnih zatočišč)4,2 milijona EUR  
(EU: 4,1 milijona EUR; 96,5-odstotni 
delež)od 1. oktobra 2010  
do 14. avgusta 2011  
(podaljšano za 2,5 meseca)
2HELP (Hilfe zur Selbsthilfe e.V.) Water and sanitation (Shelter)  – Construction 
of safe transitional shelters and toilets  (oskrba z vodo in sanitarna oskrba 
(zatočišča) – gradnja varnih prehodnih zatočišč in stranišč)2,7 milijona EUR  
(EU: 2,2 milijona EUR; 
82,51-odstotni deležod 1. julija 2012  
do 31. decembra 2013  
(podaljšano za 8 mesecev)
3WHH (Deutsche Welthungerhilfe eV; German Agro Action) Disaster 
preparedness – Enhancing disaster preparedness and awareness capacities 
(pripravljenost na nesreče – krepitev zmogljivosti za pripravljenost na 
nesreče in ozaveščenost)887 479 EUR  
(EU: 650 000; 73,24-odstotni delež)od 1. julija 2011 do 31. oktobra 2012  
(podaljšano za 1 mesec) – projekt 
Dipecho
4COOPI (Cooperazione Internazionale Fondazione Italy) Disaster 
preparedness (Coordination) – Strengthen the capacities of the Disaster 
and Risk Management (DRM)  (pripravljenost na nesreče (usklajevanje) – 
krepitev zmogljivosti za obvladovanje nesreč in tveganja)  648 235,00 EUR  
(EU: 550 000 EUR (84,85 %)od 13. avgusta 2012  
do 31. decembra 2013  
(podaljšano za 4,5 meseca)
5Concern Worldwide Shelter (Water sanitation)  – Construction of improved 
T shelter  (zatočišča (oskrba z vodo in sanitarna oskrba) – gradnja 
izboljšanih začasnih zatočišč) (dolgoročno)  5,8 milijona EUR  
(EU: 5,2 milijona EUR; 90 % skupnih 
upravičenih stroškov)od 1. aprila 2010 do 30. junija 2011 
(podaljšano za 3 mesece)
6SI (Solidarités internationales; France) Coordination (Shelter)  – Cash-
for-work activities , instalment of community committees and disaster 
preparedness  (usklajevanje (zatočišča) – dejavnosti v gotovini plačanega 
dela, vzpostavitev odborov v skupnostih in pripravljenost na nesreče)2,9 milijona EUR  
(EU: 99-odstotni prispevek)od 1. oktobra 2010  
do 31. avgusta 2011
7SI (Solidarités internationales; France) – FOOD – Improve living conditions, 
give access to employment and community services (e.g. income-generating 
activities are permanently installed), help to strengthen food security  
(izboljšanje življenjskih razmer, dostop do zaposlitve in storitev na ravni 
lokalne skupnosti (npr. vzpostavitev stalnih dejavnosti, ki ustvarjajo 
dohodek), pomoč za izboljšanje prehranske preskrbljenosti)1 milijon EUR  
(EU: 100 %)od 1. septembra 2011  
do 31. decembra 2012  
(podaljšano za 4 mesece)
EuropeAid
8FAO (Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo); Améliorer 
la situation de sécurité alimentaire et nutritionnelle des ménages vulnérables 
dans le département de l'Artibonite  (izboljšanje prehranske preskrbljenosti 
in varnosti prehrane za ogrožena gospodinjstva v regiji Artibonite)1,5 milijona EUR
(EU: 80 %)od 1. novembra 2012  
do 31. oktobra 2014 (24 mesecev)
9Nacionalni odredbodajalec Haitija, AFD, ZN-Habitat, Rdeči križ 
Francije, Solidarités International, Concern Worldwide, Care France, 
Deutsche Welthungerhilfe EV. Programme d'appui à la reconstruction 
et à l'aménagement de quartiers pour faciliter le retour des populations 
sinistrées  (podporni program za obnovo in razvoj sosesk za omogočanje 
vrnitve prizadetih skupin prebivalstva)74,5 milijona EUR  
(EU: 55,8 milijona EUR; Francija: 
10,5 milijona EUR; nevladne 
organizacije: 8 milijonov EUR; ZN-
Habitat: 200 000 EUR)od 7. decembra 2011  
do 7. decembra 2016 (60 mesecev, 
vključno z  enim podaljšanjem)
10Nacionalni odredbodajalec Haitija ter drugi javni in zasebni 
naročniki. Programme d'appui budgétaire général au Plan d’action pour 
la Reconstruction et le Développement d‘Haïti (PARDH) et à la Stratégie 
Nationale de Croissance et de Réduction de la Pauvreté (SNCRP)  (program 
splošne proračunske podpore za akcijski načrt za nacionalno obnovo 
in razvoj Haitija ter za nacionalno strategijo za rast in za zmanjševanje 
revščine)47 milijonov EUR  
(EU: 100 %)od 2. maja 2011 do 2. maja 2015  
(48 mesecev)Priloga I
36 Priloge
Partner in naziv projekta Skupni stroški (prispevek EU) Obdobje izvajanja
Instrument za stabilnost (IfS)
Program za podporo obnovitvi zmogljivosti haitijske vlade za krizno pripravljenost; sklep 2010/022-598 – 20 milijonov EUR
11UNDP – Cash-for-work for early recovery and stabilisation  (v gotovini 
plačano delo za hitro okrevanje in stabilizacijo)večdonatorski ukrep v skupni 
vrednosti 40,9 milijona USD  
(EU: 5 milijonov EUR; 16 % skupnih 
projektnih stroškov)od 13. januarja 2010  
do 31. decembra 2012 (prispevek 
instrumenta za stabilnost  
med 1. septembrom 2010  
in 31. avgustom 2012)
12Club de Madrid – Strengthening Haiti institutional base and increasing the 
Haitian leadership's ownership of the recovery process  (krepitev institucionalne 
osnove Haitija in večanje lastne odgovornosti haitijskega vodstva za proces 
okrevanja)500 000 EUR  
(EU: 100 % prispevka)1. julij 2010 in 29. februar 2012
13International Management Group (IMG), Beograd in Skupno 
raziskovalno središče  (JRC) – Strengthening of Haitian emergency 
preparedness  (krepitev pripravljenosti Haitija na nujne primere)13,25 milijona EUR za skupino 
IMG (glavni koordinator) in 
1,25 milijona EUR (Skupno 
raziskovalno središče)
(EU: 100 % prispevka)od 14. oktobra 2010  
do 31. maja 2012 (IMG),
od 20. decembra 2010  
do 19. decembra 2012  
(Skupno raziskovalno središče)
V drugem sklepu o krepitvi institucionalnih zmogljivosti je zajeta dodatna vsota v višini 7 milijonov EUR. Financiranje je načrtovano od konca leta 2013.1 .
1  Sklep C(2012) 7698 final; (sklep CRIS 2012/024530); podpisan ni bil noben sporazum o prispevku. Projekt je še v fazi načrtovanja in ni bil 
preučen.Priloga  I
37 Priloge
Ocenjevalna metodologija
Za namen revizije so ocene ustreznosti, zasnove in izložkov temeljile na metodologiji Komisije za spremljanje, 
usmerjeno k rezultatom (ROM). Uporabljena merila so navedena spodaj.
Ustreznost
AProjekt je očitno vključen v nacionalne politike in strategijo Komisije, ustreza ugotovljenim prednostnim potrebam in je usmerjen v ogrožene 
skupine.
BSe dobro ujema z nacionalnimi politikami in strategijo Komisije (vendar ne vedno izrecno), ustreza ugotovljenim potrebam in je usmerjen 
v ogrožene skupine.
C Obstaja nekaj vprašanj/problemov v zvezi s skladnostjo z nacionalnimi politikami in politikami Komisije ali z ustreznostjo usmerjenosti.
D Nasprotja z nacionalnimi politikami ali strategijo Komisije; ustrezanje potrebam je vprašljivo. Potrebne so velike prilagoditve.
Zasnova
AJasen in dobro strukturiran logičen okvir, izvedljiva in dosledna hierarhična logika ciljev; ustrezni objektivno primerljivi kazalniki SMART; tveganja 
in lokalne omejitve so jasno opredeljeni in obvladovani; cilji projekta premoščajo obdobje med humanitarno fazo in razvojem, projekt naj bi 
predvidoma privedel do trajnostnega razvoja, zajeta je gradnja zmogljivosti zaradi zagotavljanja, da bo partner po izteku projekta prevzel polno 
odgovornost, vzpostavljena izhodna strategija.
BUstrezna logika posredovanja, čeprav bi bilo pri hierarhiji ciljev potrebnih nekaj izboljšav, objektivno primerljivi kazalniki, tveganja in omejitve, 
povezanost nujne pomoči, sanacije in razvoja v glavnem zagotovljena, priprave za predajo odgovornosti v celoti so bile izvedene, vendar 
svetovane izboljšave glede lastne odgovornosti.
CProblemi z logiko posredovanja lahko vplivajo na uspešnost projekta ter zmogljivosti spremljanja in vrednotenja napredka; potrebne so izboljšave 
za zagotovitev lastne odgovornosti in trajnosti.
D Logika posredovanja je pomanjkljiva in potrebne so večje spremembe, da bi projekt imel možnost za uspeh.
Izložki 
AVsi izložki so bili ali verjetno bodo doseženi in kakovostni ter bodo prispevali k izidom, kot je bilo načrtovano; dejavnosti se izvajajo po terminskem 
načrtu in se redno spremljajo.
BIzložki so in najverjetneje bodo doseženi po načrtih, vendar bi bilo mogoče izboljšati kakovost, zajetost in pravočasnost. Zamude ne škodujejo 
doseganju izložkov.
CNekateri izložki niso/ne bodo doseženi pravočasno ali z dobro kakovostjo. Potrebne so prilagoditve. Dejavnosti imajo zamudo in so nekoliko 
nepovezane z logiko posredovanja in načrti.
DPri kakovosti in doseganju izložkov so in verjetno bodo resne pomanjkljivosti. Potrebne so velike prilagoditve, da se zagotovi vsaj doseganje 
ključnih izložkov. Resne zamude in temeljna nepovezanost dejavnosti z logiko posredovanja in načrti.Priloga  II
38 Priloge
Ocena programov1
(v milijonih EUR)
Programi in partnerjiInstru -
mentPrispevek 
KomisijePlačano na dan 
31. 12. 2013Ustre -
znostZasno -
vaIzložkiObdobje 
izvajanja
1 UNOPS – ECHO/-CR/BUD/2010/02028
Shelter (Rehabilitation) – Construction of safe and 
sustainable shelter solutions  (zatočišča (sanacija) – 
gradnja varnih in trajnostnih zatočišč)
ECHO4,1 3,6 B C C 10/2010 –8/2011
2 HELP (Hilfe zur Selbsthilfe e.V.) – ECHO/HTI/
BUD/2012/91008
Water and sanitation (Shelter)  – Construction of safe 
transitional shelters and toilets (oskrba z vodo in sanitarna 
oskrba (zatočišča) – gradnja varnih prehodnih zatočišč 
in stranišč) 2,2 1,8 A A A 7/2010 –12/2013
3 WHH (Deutsche Welthungerhilfe eV); German Agro 
Action) - ECHO/DIP/BUD/2011/92002
Disaster preparedness  – Enhancing disaster preparedness 
and awareness capacities  (pripravljenost na nesreče – 
krepitev zmogljivosti za pripravljenost na nesreče  
in ozaveščenost)0,7 0,6 A A B 7/2010 –10/2012
4 COOPI (Cooperazione Internazionale Fondazione Italy) 
– ECHO/HTI/BUD/2012/91016
Disaster preparedness (Coordination)  – Strengthen the 
capacities of the Disaster and Risk Management (DRM)  
(pripravljenost na nesreče (usklajevanje) – krepitev 
zmogljivosti za obvladovanje nesreč in tveganja)0,6 0,4 A A A 8/2012 –1/2013
5 Concern Worldwide – ECHO/-CR/BUD/2010/02010
Shelter (Water sanitation)  – Construction of improved 
T shelter  (zatočišča (oskrba z vodo in sanitarna oskrba) – 
gradnja izboljšanih prehodnih zatočišč) (dolgoročno)5,2 5,2 A B B 4/2010 –6/2011
6 SI (Solidarités internationales; France) – ECHO/-CR/
BUD/2010/02045 
Coordination (Shelter) – Cash for work activities, instalment 
of community comitees and disaster preparedness  
(usklajevanje (zatočišča) – dejavnosti v gotovini 
plačanega dela, vzpostavitev odborov v skupnostih  
in pripravljenost na nesreče)2,9 2,9 A A A 10/2010 –8/2011
7 SI (Solidarités internationales; France) – FOOD – Improve 
the living conditions, give access to employment and 
community services (e.g. income generating activities are 
permanently installed), help to strengthen food security  
(izboljšanje življenjskih razmer, dostop do zaposlitve in 
storitev na ravni lokalne skupnosti (npr. vzpostavitev 
stalnih dejavnosti, ki ustvarjajo dohodek), pomoč za 
izboljšanje prehranske preskrbljenosti1,0 1,0 A B A 9/2011 –12/2012
8 FAO (Organizacija Združenih narodov za prehrano in 
kmetijstvo) (FAO) – DCI-FOOD.2012/299-441; Améliorer 
la situation de sécurité alimentaire et nutritionnelle des 
ménages vulnérables dans le département de l’Artibonite  
(izboljšanje prehranske preskrbljenosti in varnosti 
prehrane za ogrožena gospodinjstva v regiji Artibonite)
Program za hrano 
instrumenta za ra -
zvojno sodelovanje1,5 1,1 A Cprezgo -
daj za 
oceno11/2012 –10/2014
1  Za metodologijo glej Prilogo II .Priloga  III
39 Priloge Priloga  III(v milijonih EUR)
Programi in partnerjiInstru -
mentPrispevek 
KomisijePlačano na dan 
31. 12. 2013Ustre -
znostZasno -
vaIzložkiObdobje 
izvajanja
9 Programme d’appui à la reconstruction et à l’aménagement 
de quartiers pour faciliter le retour des populations 
sinistrées  (podporni program za obnovo in razvoj sosesk 
za omogočanje vrnitve prizadetih skupin prebivalstva) 
(CRIS Nr 2011/023-144); nacionalni odredbodajalec 
Haitija, AFD, ZN-Habitat, Rdeči križ Francije, Solidarités 
International, Concern Worldwide, Care France, Deutsche 
Welthungerhilfe EV.
ERS55,8 11,0 A A B 12/2011 –12/2016
10 Programme d’appui budgétaire générale pour la 
Reconstruction et le Développement d‘Haïti (PARDH) et 
à la Stratégie Nationale de Croissance et de Réduction de la 
Pauvreté  (SNCRP) (program splošne proračunske podpore 
za akcijski načrt za nacionalno obnovo in razvoj Haitija 
ter za nacionalno strategijo za rast in za zmanjševanje 
revščine) (CRIS Nr2010/022-435); nacionalni 
odredbodajalec Haitija ter drugi javni in zasebni naročniki47, 0 34,9 A C C 5/2011 –5/2015
11 UNDP – Cash for work for early recovery and stabilization  
(v gotovini plačano delo za hitro okrevanje in stabilizacijo)
Instrument za stabilnost5,0 5,0 A A A 9/2010 –8/2012
12 Club de Madrid – Strengthening Haiti institutional base 
and increasing Haitian leadership’s ownership of the 
recovery process (krepitev institucionalne osnove Haitija 
in večanje lastne odgovornosti haitijskega vodstva za 
proces okrevanja)0,5 0,5 A A A 7/2010 –2/2012
13 International Management Group (IMG), Beograd in 
Skupno raziskovalno središče (JRC) – Strengthening of the 
Haitian emergency preparedness  (krepitev pripravljenosti 
Haitija na na nujne primere)14,5 13,1 A C C10/2010 –5/2012 
(IMG),  
12/2010 –
12/2012 (JRC)
SKUPAJ 141,0 81,1
40
VII Prva alinea
Komisija se strinja s tem priporočilom.
(i) Od sprejetja novih smernic za proračunsko podporo 
januarja 2013 se priporočilo že izvaja za programe 
proračunske podpore.
(ii) Ustrezno obvladovanje tveganj je pomembno za 
vse programe. Sprejeti so bili podrobni postopki, 
ki zagotavljajo presojo verjetnosti, potencialnega 
vpliva in ukrepov za zmanjšanje tveganj v zasnovi 
programa. Med izvajanjem se bo obvladovanje tve ‑
ganj upoštevalo v okviru že obstoječih postopkov.
VII Druga alinea
Komisija se strinja s tem priporočilom. Komisija že 
izvaja strategijo LRRD in jo bo izvajala še naprej 
v okviru agende za odpornost.
 — Komisija se strinja s tem delom priporočila – cilji 
skupne strategije so opredeljeni (prilagojeni 
razmeram) kot del priprave načrtov za državo. 
Mandati oddelkov so opredeljeni v njihovih 
izjavah o poslanstvu.
 — Komisija se strinja s tem delom priporočila (glej 
smernice za LRRD in delavnice).
 — Komisija se strinja s tem priporočilom kot delom 
akcijskih načrtov za državo.
VII Tretja alinea
Komisija se strinja s priporočilom Sodišča.
Komisija poudarja, da je treba za nestabilne države 
v krizi/po krizi pomoč prilagoditi razmeram, da bi 
se dosegel določen uspeh. V ta namen je Komisija 
razvila poseben instrument posredovanja, znan tudi 
kot „pogodba o podpori za konsolidacijo države“, ki 
vsebuje določbe za take razmere.
Komisija želi poudariti, da je priporočilo 3 Sodišča 
vključeno v smernice za proračunsko podporo.Povzetek
III
Komisija in ESZD želita poudariti, da je večina pro ‑
jektov dosegla svoje cilje kljub težavnim razmeram, 
v katerih so se izvajali.
Komisija je uspela ublažiti vpliv nekaterih zunanjih 
dejavnikov, ki so povzročali zamude.
V
Čeprav se uradna skupna državna strategija za 
povezovanje pomoči, sanacije in razvoja (v nadalj ‑
njem besedilu: LRRD) na Haitiju ni zahtevala, so 
službe Komisije usklajevale svoje pristope in zago ‑
tavljale povezovanje pomoči in razvoja na sektor ‑
ski podlagi. Celovito in sistematično vključevanje 
pristopa LRRD je bilo vključeno v cikel financiranja 
za obdobje 2014–2020.
VI
Komisija in ESZD poudarjata, da je večina projektov 
dosegla načrtovane rezultate.
Komisija in ESZD želita v zvezi s tveganji opozoriti, 
da delo v nestabilni državi neizogibno vključuje 
tveganja. Čeprav so bila ta tveganja opredeljena in 
so bili sprejeti možni ukrepi za njihovo zmanjšanje, 
sta se Komisija in ESZD v nekaterih primerih odločili, 
da kljub obstoječim tveganjem izvedeta programe, 
da bi pomagali prebivalstvu.
Zmogljivost delegacije je bila okrepljena v obsegu, 
ki so ga dopuščale omejitve proračunskih in člove ‑
ških virov ter standardni upravni postopki.
Na podlagi izkušenj v zvezi s potresom na Haitiju in 
kriznimi dogodki v drugih državah sta Komisija in 
ESZD sprejeli številne ukrepe za hitro odzivanje.Odgovori Komisije  
in ESZD
Odgovori Komisije in ESZD 41
Dalje, na sedežu je bilo usklajevanje zelo poglo ‑
bljeno s številnimi dejavnostmi in postopki:
 — akcijski načrt za odpornost;
 — skupno pismo držav članic EU z navodili o izva ‑
janju pristopa EU k odpornosti, da bi spodbudili 
učinkovito sodelovanje držav članic EU in pove ‑
zali humanitarno pomoč, dolgoročno razvojno 
sodelovanje in stalno politično zavezo na ravni 
EU in na nacionalni ravni;
 — medresorska skupina za prehod;
 — smernice za izvajanje LRRD;
 — uradni in neuradni postopki svetovanja glede 
programov.
35 (b)
Po mnenju Komisije obstajajo različni mandati in 
postopki med službami, mnenja pa se ne razlikujejo. 
ECHO nima pooblastila za izvajanje dolgoročnih 
razvojnih naložb in torej ne more financirati stalnih 
bivališč.
Treba je opozoriti, da je od leta 2013 Komisija prene ‑
hala financirati začasna zatočišča v Port‑au‑Princu, 
kjer je bila razvita učinkovita sinergija med izku ‑
šnjami, ki so jih pridobili partnerji ECHO, ter rekon ‑
strukcijo soseske in razvojnim programom, ki ga je 
financiral DEVCO. ECHO je financiral nekaj začasnih 
zatočišč v obliki tradicionalnih kreolskih hiš v regiji 
Palmes, kjer je bil epicenter potresa in kjer je bilo na 
voljo zemljišče, ki ni bilo predmet spora, ter ni bilo 
nobenega tveganja, da bi se zaradi tega povečalo 
število revnih četrti. V veliko primerih, če ne v vseh, 
je začasno zatočišče za prejemnika pomenilo izbolj ‑
šanje v primerjavi s tem, kjer je živel pred potresom.VII Četrta alinea
Komisija in ESZD se strinjata s tem priporočilom, 
vendar bi želeli poudariti, da so bili medtem za 
vse delegacije sprejeti postopki za neprekinjeno 
poslovanje, za vzpostavitev katerih je odgovorna 
ESZD, in določbe za prerazporeditev osebja za 
krizne razmere. Poleg tega bi želela poudariti, da sta 
varnost in zaščita osebja EU v kriznih razmerah ali 
nesrečah v državi, v kateri je prisotno osebje EU, na 
prvem mestu.
Opažanja
Komisija meni, da so bili glede na težke 
razmere pomoč, sanacija in razvoj dovolj 
povezani.
35
Čeprav ni bila uradno določena nobena skupna 
strategija, je bilo v praksi veliko sestankov med 
partnerji, ECHO in Europeaid pa sta si izmenjala 
informacije. To je zagotavljalo dopolnjevanje in 
povezovanje med dejavnostmi, financiranimi iz 
humanitarne in razvojne pomoči.
Od obiska delegacije Odbora za proračunski nadzor 
Evropskega parlamenta na Haitiju se je Komisija 
zelo potrudila, da bi obvladovala položaj.
Na terenu je usklajevanje med uradniki na terenu 
ECHO in delegacijo EU zagotovljeno z rednimi 
sestanki, na katerih se medsebojno obveščajo ter 
posvetujejo glede oblikovanja programov in dose ‑
ženega napredka. Obe službi trenutno pripravljata 
osnutek skupnega humanitarnega in razvojnega 
okvira. Poleg tega vodja delegacije zastopa humani ‑
tarne zadeve v imenu EU.
Odgovori Komisije in ESZD 42
43
Pomoč zaradi nenadnega nastopa krize navadno 
vključuje raven tveganja, ki lahko bodisi povzroči 
zamude, ali v nekaterih primerih zahteva ukrepe za 
zmanjšanje tveganj, da bi se zagotovil pozitiven izid 
projektov.
Glede na to je šlo primarno za zunanje dejavnike 
v zapletenem humanitarnem okolju, ki so vse bolj 
oteževali sodelovanje in vodili do sprememb pri 
posredovanju. Kljub oviram so bili partnerji zmožni 
doseči cilje, ki so bili določeni v ukrepih. O spre ‑
membah, do katerih je prišlo pri izvajanju projektov, 
so ECHO in partnerji ustrezno razpravljali, preden so 
bile odločitve sprejete.
Težko je predvideti tovrstne zaplete pri načrtovanju 
pogajanj z občinami in nacionalnimi organi.
44
Na izvajanje projekta sanacije sta vplivali dve 
zadevi.
1. Socialni nemiri na področju Bristou‑Bobin, kjer se je 
izvajal projekt, ki ga je financiral ECHO. Ponavljajoči 
se nasilni dogodki v zvezi z volitvami ali vprašanji 
skupnosti so ovirali dejavnosti zaradi varnostnih 
razlogov.
2. Partner je prav tako med potekom projekta izvedel, 
da ministrstvo za javna dela (MTPTC) ni ocenilo 30 % 
stavb v Bristou‑Bobin. Treba je bilo opraviti nepriča ‑
kovano oceno stavb, ki je nato ogrozila doseganje 
načrtovanih izložkov.35 (c)
Humanitarni ukrepi, ki jih financira EU, temeljijo na 
potrebah. Izhodna strategija ECHO za Haiti kot taka 
ni bila formalno oblikovana. Vendar so bili pogoji za 
postopno opuščanje humanitarnega instrumenta 
sistematično navedeni v vseh upoštevnih odloči ‑
tvah ECHO o financiranju.
37
Zamude so večinoma povzročali zunanji dejavniki, 
ki so jih določale hitro spreminjajoče se razmere in 
nad katerimi partnerji ECHO niso imeli nadzora.
40
Filozofija proračunske podpore določa, da se plačilo 
izvede, ko so doseženi rezultati. To zahteva, da se 
zagotovi občutljivo ravnotežje med predvidljivostjo 
in pogojenostjo.
EU in drugi donatorji so poleti 2012 zadržali plačila 
zaradi nacionalnih revizijskih poročil, ki so navajala 
pomanjkljivosti v postopkih oddaje javnih naročil 
med izrednim stanjem leta 2011. Pritisk skupnosti 
donatorjev je bil povod za oblikovanje posebne 
revizijske komisije, ki je presojala 41 naročil, odda ‑
nih prek postopkov iz zakona o izrednih razmerah. 
Na podlagi priporočil revizijske komisije in ko je 
vlada pozneje odpovedala 6 od teh naročil, so 
donatorji ponovno začeli izvajati plačila. To pona ‑
zarja zmožnost vpliva za izboljšano ekonomsko 
upravljanje, ki ga imajo lahko dejavnosti prora ‑
čunske podpore, in prispevek k reformi, doseženi 
s programom.
Komisija in ESZD menita, da je bilo izvajanje 
podpore EU za sanacijo zelo učinkovito .
42
Kljub težkim razmeram, ki so bile glavni razlog za 
zamude, je večina programov dosegla nameravane 
rezultate.
Odgovori Komisije in ESZD 43
sprejetje obsežne in realistične strategije upravlja ‑
nja javnih financ določeno kot pogoj za prvo plačilo 
v novem programu proračunske podpore Haitiju, 
ki je bil sprejet novembra 2013. Ta pogoj je bil zdaj 
izpolnjen z nedavnim sprejetjem te strategije.
56
Komisija meni, da je ustrezno obvladovala tveganja 
za izvajanje programov EU. Delo v nestabilni državi 
nujno vključuje tveganja.
56 (a)
Težave s carino so se poslabšale z zmedo po 
potresu. Vsi izvajalski partnerji so sistematično opra ‑
vljali analizo tveganj, potencialne zamude zaradi, 
med drugim, zamud pri carini pa so se upoštevale 
in zapisovale v predlogih logičnih okvirjev. Očitno 
je bilo nemogoče točno predvideti trajanje takih 
zamud. Ob upoštevanju dejstva, da ni bilo nobene 
alternative za zadovoljevanje nastanitvenih potreb 
prebivalstva, razen uvažanja zatočišč, so koristi take 
dejavnosti prevladale nad opredeljenimi tveganji 
v zvezi s carinskimi zamudami.
56 (b)
Dopolnilno k institucionalni podpori ministrstvu za 
kmetijstvo drugih donatorjev, da bi oživili industrijo 
proizvodnje semen in okrepili njene zmožnosti 
nadzora kakovosti, je program EU podpiral lokalne 
skupine kmetov, ki so se ukvarjale z obrtno proizvo ‑
dnjo semen.46
Poleg končnega poročila o oceni se je Komisija 
odločila, da se bo lotila omenjenih vprašanj nezado ‑
stnega usposabljanja, ki ni bilo v celoti prilagojeno, 
neustrezne kakovosti opreme za nujno pomoč in 
drugih izzivov z naslednjim programom vmesnega 
odziva, ki je potekal tri leta z drugim izvajalskim 
partnerjem z več lokalnimi izkušnjami.
48
Komisija skuša doseči ravnotežje med, na eni strani, 
programi, ki so v celoti v lasti prejemnika in ki jih ta 
tudi izvaja, zato da se razvijejo njegove sposobno ‑
sti, in, na drugi strani, hitrim doseganjem izložkov 
programa. Komisija je s tem, da je delala z različnimi 
partnerji, skušala doseči to ravnotežje.
51
Ukrepi za odpravo pomanjkljivosti v zasnovi so bili 
že izvedeni.
53
Komisija se strinja, da se sredstva niso razdeljevala 
strogo v skladu z okvirnim časovnim razporedom, 
vendar meni, da je bilo nujno zadržati plačilo, zato 
da so se spoštovali pogoji sporazuma o financira ‑
nju, in izvajati potreben pritisk, da bi se spodbudilo 
napredovanje reforme.
54
Smernice za proračunsko podporo ne zahtevajo 
obstoja ustrezne strategije upravljanja javnih financ 
kot pogoj za pridobitev proračunske podpore, ven ‑
dar pa zahtevajo obstoj prizadevanj za reforme, ki 
se lahko prevede v obstoj „podsektorskih“ strate ‑
gij upravljanja javnih financ. Na Haitiju, čeprav je 
vlada šele pred kratkim sprejela obsežno strategijo 
upravljanja javnih financ, in sicer maja 2014, pa je 
dolgo časa izvajala številne reformne strategije, ki 
so se nanašale na različne vidike upravljanja jav ‑
nih financ. V v prihodnost usmerjenem pristopu 
proračunske podpore Komisije je bilo poleg tega 
Odgovori Komisije in ESZD 44
V skladu z novim programom proračunske podpore 
(pogodba o podpori za konsolidacijo države), ki je 
bil sprejet leta 2013, je bil finančni okvir za tehnično 
pomoč povečan na 12 milijonov evrov, zato da 
pokrije potrebe vlade za gradnjo zmogljivosti.
Okvir 7
Nov program za proračunsko podporo za Haiti, ki 
je bil sprejet novembra 2013, temelji na posebnem 
postopku za nestabilne države. Med drugimi ukrepi 
so v to operacijo vključeni revizija izplačanih plač 
državnih uradnikov, okrepitev oddelkov, ki se ukvar ‑
jajo s prihodki, in posebna podpora vrhovnemu 
računskemu in upravnemu sodišču ( Cour supérieure 
des comptes et du contentieux administratif ).
58
Komisija in ESZD sta temeljito razmislili o politič ‑
nih tveganjih na Haitiju, vendar sta se kljub temu 
odločili, da posredujeta, saj so potencialne koristi, 
vključno z možnostjo izvajanja političnega vpliva 
v podporo reformam, prevladale nad tveganji.
Ukrepi za zmanjšanje tveganj so bili sprejeti nakna ‑
dno v sprejemljivem obsegu, ob upoštevanju 
omejene sposobnosti haitijskih institucij in potrebe 
po spoštovanju suverenosti Haitija. EU je povečala 
poglobljenost in intenzivnost političnega dialoga 
s Haitijem, kot dokazujejo številni stiki na visoki 
ravni v zadnjih dveh letih, ter začela strukturiran in 
reden politični dialog decembra 2013. Izvajajo se 
posebni podporni ukrepi, katerih cilj je prispevati 
k politični stabilnosti. Komisija in ESZD bi prav tako 
želeli poudariti, da je utrditev demokracije in stabi ‑
lizacijo političnih razmer na Haitiju mogoče doseči 
le dolgoročno in z endogenim postopkom, kot 
nazorno prikazuje uspeh „dialoga na Haitiju“.56 (c)
Načrtovani cilji tega projekta so bili doseči takojšen 
vpliv na operativni ravni, tako da se namesti 300 
zabojnikov z opremo za prvo pomoč in usposo ‑
bijo prostovoljci na lokalni ravni, da uporabljajo to 
opremo v primeru naravnih nesreč. Čeprav je pro ‑
jekt dejansko uspel namestiti 302 zabojnika v državi 
s samo dvomesečnim podaljšanjem obdobja 
izvajanja in izvesti osnovno usposabljanje za 3041 
lokalnih prostovoljcev, pa je bil zasnovan kot pilotni 
projekt, ki bi se lahko podprl s finančnim okvirom 
za sodelovanje (Evropski razvojni sklad) za Haiti.
Kar zadeva izbiro izvajalskega partnerja, želi Komi ‑
sija omeniti, da noben partner z dolgoletnimi 
ustreznimi izkušnjami na Haitiju ni bil na voljo, da bi 
izpeljal ta ukrep.
Okvir 6
Lokacijo za zabojnike so določili haitijski organi 
(DPC  – Direction de la Protection Civile) in župani 
zadevnih vasi. DPC je poročal o 10 primerih (od 
302), v katerih je bila potrebna premestitev.
Naslednji program vmesnega odziva bo posvečen 
nezadostnemu usposabljanju prostovoljcev. Poleg 
tega bo podpiral trajnost mreže prostovoljcev 
z vključevanjem strukture v regionalne in lokalne 
organe (collectivités territoriales) ter po potrebi 
obnovil opremo za nujno pomoč.
57
Program proračunske podpore je bil oblikovan po 
potresu v sodelovanju z drugimi donatorji prora ‑
čunske podpore. Prednostna naloga je bila vladi 
zagotoviti nujno potrebna proračunska sredstva 
in spremljajoče ukrepe za upoštevanje načrtovane 
tehnične pomoči drugih donatorjev.
Odgovori Komisije in ESZD 45
67
Komisija in ESZD poudarjata, da je večina projektov 
dosegla načrtovane rezultate.
Komisija in ESZD želita v zvezi s tveganji opozoriti, 
da delo v nestabilni državi neizogibno vključuje 
tveganja. Čeprav so bila ta tveganja opredeljena in 
so bili sprejeti možni ukrepi za zmanjšanje tvega ‑
nja, se je Komisija v nekaterih primerih odločila, da 
izvede programe kljub obstoječim tveganjem, da bi 
pomagala prebivalstvu.
Zmožnost delegacije se je okrepila do stopnje, ki 
so jo dopuščali omejitve proračunskih in človeških 
virov ter standardni upravni postopki.
Na podlagi izkušenj v zvezi s potresom na Haitiju in 
kriznimi dogodki v drugih državah sta Komisija in 
ESZD sprejeli številne ukrepe za hitro odzivanje.
Priporočilo 1
Komisija se strinja s tem priporočilom.
(i) Od sprejetja novih smernic za proračunsko podporo 
januarja 2013 se priporočilo že izvaja za programe 
proračunske podpore.
(ii) Ustrezno obvladovanje tveganj je pomembno za 
vse programe. Sprejeti so bili podrobni postopki, 
ki zagotavljajo presojo verjetnosti, potencialnega 
vpliva in ukrepov za zmanjšanje tveganj v zasnovi 
programa. Med izvajanjem se bo obvladovanje tve ‑
ganj upoštevalo v okviru že obstoječih postopkov.
Priporočilo 2
Komisija se strinja s tem priporočilom. Komisija že 
izvaja strategijo LRRD in jo bo izvajala še naprej 
v okviru agende za odpornost.59
Komisija in ESZD želita poudariti, da sta okrepili 
zmožnost do stopnje, ki so jo dopuščali omejitve 
proračunskih in človeških virov ter stalni upravni 
postopki. Delegacija je tako kot vsi drugi nacionalni 
in mednarodni partnerji morala delati v zelo težkih 
razmerah: stavba delegacije se je štela za nevarno, 
začasne pisarne pa so bile nameščene v varni rezi ‑
denci delegacije. Po potresu je bilo osebje delega ‑
cije evakuirano v Dominikansko republiko, medtem 
ko je vodja delegacije ostal, skupaj z glavnim varno ‑
stnim in upravnim osebjem.
Podporne ukrepe sta zagotavljala delegacija 
v Dominikanski republiki in sedež.
63
V letih 2010 in 2011 je omejene vire v delegaciji 
dopolnjevala povečana podpora s strani sedeža. 
Na primer, za proračunsko podporo so strokovnjaki 
iz sedeža redno odhajali na misije na Haiti ter tam 
zastopali EU na usklajevalnih sestankih donatorjev 
z vlado.
Zaključki in priporočila
64
Komisija in ESZD pozdravljata pozitivne elemente 
sklepa Sodišča. Večina projektov je svoje cilje dose ‑
gla kljub težkim razmeram, v katerih so se izvajali.
66
Medtem ko se ni zahtevala uradna skupna državna 
strategija za LRRD na Haitiju, so službe Komisije 
usklajevale svoje pristope ter zagotavljale pove ‑
zovanje pomoči in razvoja na sektorski podlagi. 
Celovito in sistematično vključevanje pristopa LRRD 
je bilo vključeno v cikel financiranja za obdobje 
2014–2020.
Odgovori Komisije in ESZD 46
Priporočilo 2 – Prva alinea
Komisija se strinja s tem delom priporočila – cilji 
skupne strategije so opredeljeni (prilagojeni 
razmeram) kot del priprave načrtov za državo. 
Mandati oddelkov so opredeljeni v njihovih izjavah 
o poslanstvu.
Priporočilo 2 – Druga alinea
Komisija se strinja s tem delom priporočila (glej 
smernice za LRRD in delavnice).
Priporočilo 2 – Tretja alinea
Komisija se strinja s tem priporočilom kot delom 
akcijskih načrtov za državo.
Priporočilo 3
Komisija se strinja s priporočilom Sodišča.
Komisija poudarja, da je treba za nestabilne države 
v krizi/po krizi pomoč prilagoditi razmeram, da 
bi dosegli uspeh. V ta namen je Komisija razvila 
poseben instrument posredovanja, znan tudi kot 
„pogodba o podpori za konsolidacijo države“, ki 
vsebuje določbe za take razmere.
Komisija želi poudariti, da je priporočilo 3 Sodišča 
vključeno v smernice za proračunsko podporo.
Priporočilo 4
Komisija in ESZD se strinjata s tem priporočilom, 
vendar bi želeli poudariti, da so bili medtem za 
vse delegacije sprejeti postopki za neprekinjeno 
poslovanje, za vzpostavitev katerih je odgovorna 
ESZD, in določbe za prerazporeditev osebja za 
krizne razmere. Poleg tega bi želela poudariti, da sta 
varnost in zaščita osebja EU v kriznih razmerah ali 
nesrečah v državi, v kateri je prisotno osebje EU, na 
prvem mestu.
KAKO DO PUBLIKACIJ EVROPSKE UNIJE
Brezplačne publikacije:
•  en izvod: 
na spletni strani EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu);
•  več kot en izvod ter plakati in zemljevidi:  
pri predstavništvih Evropske unije ( http://ec.europa.eu/represent_sl.htm), 
pri delegacijah v državah, ki niso članice EU ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_sl.htm), 
pri službi Europe Direct ( http://europa.eu/europedirect/index_sl.htm) ali  
s klicem na telefonsko številko 00 800 6 7 8 9 10 11 (brezplačna številka za celotno EU) (*).
(*) Informacije so brezplačne, kakor tudi večina klicev (nekateri operaterji, telefonske govorilnice ali hoteli lahko klic zaračunajo).
Publikacije, ki so naprodaj:• na spletni strani EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu).
Plačljive naročnine:
•  pri prodajnih zastopnikih Urada za publikacije Evropske unije  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_sl.htm).
QJ‑AB‑14‑013‑SL‑C ISSN 1831 ‑094XPotres, ki je 12. januarja 2010 prizadel Haiti, 
je terjal velik davek v človeških življenjih in 
povzročil hudo škodo v glavnem mestu in 
njegovi okolici. V tem poročilu je Evropsko 
računsko sodišče preučilo, ali je bila podpora 
EU za sanacijo na Haitiju dobro zasnovana in 
izvedena ter ali je Komisija ustrezno povezala 
zagotavljanje nujne pomoči s  prizadevanji 
za sanacijo in razvojno pomočjo. Prišlo je do 
zaključka, da je bila podpora za sanacijo na 
splošno dobro zasnovana in je obravnavala 
glavne potrebe države, vendar izvajanje 
programov ni bilo dovolj uspešno, nujna pomoč, 
sanacija in razvoj pa niso bili dovolj povezani. To 
so deloma zakrivile težavne razmere, deloma pa 
tudi pomanjkljivosti pri upravljanju nekaterih 
dejavnikov, na katere bi Komisija lahko vplivala.
EVROPSKO  
RAČUNSKO
SODIŠČE