Evropski načrt za oživitev gospodarstva bi bilo treba financirati v skladu z določbami Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (2) .

Na sedanje postavke v razdelku 2 naj se ne bi zanašalo in noben sporazum o načrtu za oživitev gospodarstva ne bi smel ogroziti prihodnjih potreb v kateri koli kategoriji izdatkov.

Od zgornjega zneska bi bilo treba 1 020 milijonov EUR dati na razpolago državam članicam prek Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) z namenom razvijanja širokopasovnega interneta na podeželskih območjih in krepitve dejavnosti, povezanih s prednostnimi nalogami, opredeljenimi v členu 16a(1)(a) do (f) Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 (v nadaljevanju „novi izzivi“). Od tega zneska bi moralo biti 850 milijonov EUR na razpolago leta 2009, 170 milijonov EUR pa se zagotovi z mehanizmom nadomestil ob usklajevanju proračuna za leto 2010 in bi moralo biti na razpolago leta 2010.

Od zgornjega zneska bi bilo treba 1,5 milijarde EUR dati na razpolago državam članicam prek Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) z namenom razvijanja širokopasovnega interneta na podeželskih območjih in krepitve dejavnosti, povezanih s prednostnimi nalogami, opredeljenimi v členu 16a(1)(a)–(f) Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 (v nadaljevanju „novi izzivi“).

Za zagotovitev, da je razdelitev dodatnega prispevka Skupnosti v vsaki državi članici uporabljena skladno s cilji obeh sklopov politik (novi izzivi in širokopasovni internet), bi morale države članice v svojih nacionalnih strateških načrtih navesti okvirni znesek, ki izhaja iz obvezne modulacije in neporabljenih virov, ustvarjenih na podlagi člena 136 Uredbe (ES) št. …, ter povečanje skupnih obveznosti, določenih v Sklepu Sveta 2006/493/ES, kot je bil spremenjen s Sklepom … Ti zneski bodo namenjeni vzpostavitvi infrastrukture širokopasovnega interneta na podeželskih območjih, „novim izzivom“ ter drugim ukrepom, katerih namen je izboljšati uporabo sredstev in ustvarjati nova delovna mesta .

Za zagotovitev, da je razdelitev dodatnega prispevka Skupnosti v vsaki državi članici uporabljena skladno s cilji obeh sklopov politik (novi izzivi in širokopasovni internet), bi morale države članice v svojih nacionalnih strateških načrtih navesti okvirni znesek, ki izhaja iz obvezne modulacije in neporabljenih virov, ustvarjenih na podlagi člena 136 Uredbe (ES) št. …, ter povečanje skupnih obveznosti, določenih v Sklepu Sveta 2006/493/ES, kot je bil spremenjen s Sklepom … Ti zneski bodo namenjeni tako vzpostavitvi infrastrukture širokopasovnega interneta na podeželskih območjih kot „novim izzivom“.

Države članice lahko uporabijo ta dodatna sredstva za jamstveni in posojilni sklad, da bi se njihovi programi bolje izkoristili.

V sklepih Evropskega sveta z dne 12. decembra 2008 je zabeleženo, da Evropski svet v okviru Evropskega načrta za oživitev gospodarstva zlasti podpira razvijanje širokopasovnega interneta, tudi na območjih, kjer je ta storitev slabo zastopana. Podeželska območja imajo pogosto nezadosten dostop do interneta, zato bi bilo treba podporo širokopasovnim infrastrukturam in s tem povezanim zmogljivostim na podeželskih območjih okrepiti s podporo EKSRP. Ker gre za pomembno prednostno nalogo, bi morale države članice v svoje programe vključiti dejavnosti, povezane s to prednostno nalogo, do konca leta 2009. Predvideti je treba seznam vrst dejavnosti, povezanih s širokopasovnimi infrastrukturami in zmogljivostmi , da bi državam članicam pomagali opredeliti ustrezne dejavnosti na področju pravnega okvira za razvoj podeželja.

V sklepih Evropskega sveta z dne 12. decembra 2008 je zabeleženo, da Evropski svet v okviru Evropskega načrta za oživitev gospodarstva zlasti podpira razvijanje širokopasovnega interneta, tudi na območjih, kjer je ta storitev slabo zastopana. Podeželska območja imajo pogosto nezadosten dostop do interneta, zato bi bilo treba podporo širokopasovnim infrastrukturam na podeželskih območjih okrepiti s podporo EKSRP. Ker gre za pomembno prednostno nalogo, bi morale države članice v svoje programe vključiti dejavnosti, povezane s to prednostno nalogo, do konca leta 2009. Predvideti je treba seznam vrst dejavnosti, povezanih s širokopasovnimi infrastrukturami, da bi državam članicam pomagali opredeliti ustrezne dejavnosti na področju pravnega okvira za razvoj podeželja.

Na podeželskih območjih je infrastruktura širokopasovnega interneta manjšega in večjega obsega pogosto pomanjkljiva. Infrastruktura večjega obsega je ključna za zagotavljanje storitev na manj dostopnih podeželskih območjih, kot so otoki in gorska območja . Da bi zagotovili čim bolj učinkovito uporabo razpoložljivih sredstev in obstoječe infrastrukture ter omogočili znaten razvoj širokopasovnega interneta in zmogljivosti na podeželskih območjih, bi bilo treba ustrezne dejavnosti šteti za upravičene brez omejitev velikosti zadevne aktivne ali pasivne infrastrukture ali njenih delov . Zato se obstoječa omejitev velikosti, ki velja za infrastrukturo osnovnih storitev za gospodarstvo in podeželsko prebivalstvo, ne bi smela uporabljati za dejavnosti, povezane s širokopasovnimi infrastrukturami.

Na podeželskih območjih je infrastruktura širokopasovnega interneta manjšega in večjega obsega pogosto pomanjkljiva. Infrastruktura večjega obsega je lahko ključna za zagotavljanje storitev na manj dostopnih podeželskih območjih. Da bi zagotovili čim bolj učinkovito uporabo razpoložljivih sredstev in omogočili znaten razvoj širokopasovnega interneta na podeželskih območjih, bi bilo treba ustrezne dejavnosti šteti za upravičene brez omejitev velikosti zadevne infrastrukture. Zato se obstoječa omejitev velikosti, ki velja za infrastrukturo osnovnih storitev za gospodarstvo in podeželsko prebivalstvo, ne bi smela uporabljati za dejavnosti, povezane s širokopasovnimi infrastrukturami.

Države članice bi morale zagotoviti, da bodo regionalnim in lokalnim organom ter morebitnim upravičencem na voljo posebne informacije o novih možnostih v dopolnjenih programih za razvoj podeželja.

Uvesti bi bilo treba posebne ukrepe, ki bodo omogočali programe izobraževanja in usposabljanja za uporabo širokopasovnih infrastruktur in zmogljivosti v podeželskih skupnostih, ter pri tem nameniti posebno pozornost poklicnemu usposabljanju kmetijskih strokovnjakov, katerih praktična znanja bi potem lahko uporabili. Pri tem bi moralo imeti prednost spodbujanje raziskovalnega sektorja.

infrastruktura širokopasovnega interneta na podeželskih območjih in zmogljivosti za javni internetni dostop v podeželskih skupnostih;

premagovanje gospodarske krize v kmetijskem sektorju, zlasti s podporo za infrastrukturo ter vzpostavitev mreže proizvajalcev in organizacij;

Člen 16a – odstavek 1 – točka g c (novo)

tabelo, ki za obdobje od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2013 prikazuje skupno višino prispevka Skupnosti za vrste dejavnosti iz točk (a) do (f) in (ga) do (gc) odstavka 1 in prispevek Skupnosti za vrste dejavnosti iz točke (g) odstavka 1.

tabelo, ki za obdobje od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2013 prikazuje skupno višino prispevka Skupnosti za vrste dejavnosti iz točk (a) do (f) odstavka 1 in prispevek Skupnosti za vrste dejavnosti iz točke (g) odstavka 1.

„2a. Del zneska iz odstavka 1 tega člena, ki je nastal kot posledica povišanja skupnih obveznosti, kot določa Sklep Sveta 2006/493/ES, kakor je bil spremenjen s Sklepom … in znesek v višini 249 840 000 EUR, dodan v proračunski vrstici 05 04 05 01 v proračunskem letu 2009 , je na voljo od 1. januarja 2009. Namenjen bo vrstam dejavnosti, ki so povezane s prednostnimi nalogami, določenimi v členu 16a(1):“

ena tretjina (0,5 milijarde EUR) za vrste dejavnosti, povezane s prednostnimi nalogami iz člena 16(1)(a) do (f);

„2a. Del zneska iz odstavka 1 tega člena, ki je nastal kot posledica povišanja skupnih obveznosti, kot določa Sklep Sveta 2006/493/ES, kakor je bil spremenjen s Sklepom …, je na voljo od 1. januarja 2009. Namenjen bo vrstam dejavnosti, ki so povezane s prednostnimi nalogami, določenimi v členu 16a(1), in porabljen na naslednji način :

„Komisija pri znesku, navedenem v odstavku 2a(b), upošteva razlike med obstoječo širokopasovno pokritostjo v državah članicah, zlasti na težje dostopnih območjih, in različne potrebe, ki izhajajo iz tega.“

5b. Če je ob zaključku programa dejanski znesek prispevka Skupnosti, porabljen za dejavnosti iz člena 16a(1), nižji od vsote zneskov iz odstavka 5a tega člena, država članica vključi v svoj proračun za razvoj kmetijstva razliko do zneska, za katerega so bila presežena skupna dodeljena sredstva na voljo za dejavnosti, razen za dejavnosti iz člena 16a(1).

Vzporedno s tem, če je ob zaključku programa dejanski znesek prispevka Skupnosti, porabljen za dejavnosti iz člena 16a(1)(g), nižji od zneska iz odstavka 5a tega člena za navedene vrste dejavnosti, država članica v splošni proračun Evropskih skupnosti povrne razliko do zneska, za katerega so bila presežena razpoložljiva dodeljena sredstva za dejavnosti iz člena 16a(1)(a) do (f). Toda če je dejanski znesek prispevka Skupnosti, porabljen za dejavnosti, ki niso tiste iz člena 16a(1), nižji od razpoložljivih dodeljenih sredstev za navedene vrste dejavnosti, se znesek, ki ga je treba povrniti, zmanjša za navedeno razliko.’

Če je poleg tega ob zaključku programa dejanski znesek prispevka Skupnosti, porabljen za dejavnosti iz člena 16a(1)(a) do (f), nižji od zneska iz odstavka 5a tega člena za navedene vrste dejavnosti, država članica v splošni proračun Evropskih skupnosti povrne razliko do zneska, za katerega so bila presežena razpoložljiva dodeljena sredstva za dejavnosti iz člena 16a(1)(g). Toda če je dejanski znesek prispevka Skupnosti, porabljen za dejavnosti, ki niso tiste iz člena 16a(1), nižji od razpoložljivih dodeljenih sredstev za navedene vrste dejavnosti, se znesek, ki ga je treba povrniti, zmanjša za navedeno razliko.

„5b. Če je ob zaključku programa dejanski znesek prispevka Skupnosti, porabljen za dejavnosti iz člena 16a(1), nižji od vsote zneskov iz odstavka 5a tega člena, država članica v splošni proračun Skupnosti povrne razliko do zneska, za katerega so bila presežena skupna dodeljena sredstva na voljo za dejavnosti, razen za dejavnosti iz člena 16a(1).

Ne glede na določbe člena 69 lahko države članice uporabijo zneske iz člena 69(2a) za jamstveni in posojilni sklad. Za izvajanje tega člena se uporabljajo določbe iz Uredbe Komisije (ES) št. 1974/2006 z dne 15. decembra 2006 o podrobnih pravilih glede uporabe Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (3) , zlasti členi 50, 51 in 52.

Jamstveni in posojilni skladi

„Ne glede na zgornje meje, določene v odstavku 3, se lahko prispevek EKSRP poveča do 100 % za konvergenčne in do 75 % za nekonvergenčne regije za vrste dejavnosti iz člena 16a(1) te uredbe, do zneska, ki je posledica uporabe obvezne modulacije iz členov 9(4) in 10(3) Uredbe (ES) št …, zneska iz člena 69(2a) te uredbe in od leta 2011 dalje zneskov, nastalih na podlagi člena 136 Uredbe (ES) št. …“

„Ne glede na zgornje meje, določene v odstavku 3, se lahko prispevek EKSRP poveča do 90 % za konvergenčne in do 75 % za nekonvergenčne regije za vrste dejavnosti iz člena 16a(1) te uredbe, do zneska, ki je posledica uporabe obvezne modulacije iz členov 9(4) in 10(3) Uredbe (ES) št …, zneska iz člena 69(2a) te uredbe in od leta 2011 dalje zneskov, nastalih na podlagi člena 136 Uredbe (ES) št. …“

„2a. Države članice zagotovijo posebne informacije o novih prednostnih nalogah, povzetih v členu 16a. Takšne informacije se zagotovijo za regionalne in lokalne organe ter potencialne upravičence ukrepov.“

Vzpostavitev nove širokopasovne infrastrukture, vključno z zalednimi napravami (npr. fiksna, prizemna brezžična ali satelitska tehnologija ali kombinacija različnih tehnologij)