SPOROČILO KOMISIJE SVETU v skladu s členom 395 Direktive Sveta 2006/112/ES /* COM/2013/0148 final */





SPOROČILO KOMISIJE SVETU v skladu s členom 395 Direktive Sveta 2006/112/ES 1. OZADJE V skladu s členom 395 Direktive Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (v nadaljnjem besedilu: direktiva o DDV) lahko Svet soglasno na predlog Komisije kateri koli državi članici dovoli uvedbo posebnih ukrepov odstopanja od določb te direktive zaradi poenostavitve postopka pobiranja DDV ali za preprečitev nekaterih vrst davčne utaje ali izogibanja plačilu davkov. Ker ta postopek določa odstopanja od splošnih načel DDV v skladu z doslednimi odločbami Sodišča, bi morala biti takšna odstopanja sorazmerna in omejena po obsegu. V dopisu, ki ga je Komisija evidentirala 7. januarja 2013, je Madžarska zaprosila za dovoljenje, da uvede ukrep, ki odstopa od člena 193 direktive o DDV. V skladu z drugim odstavkom člena 395 navedene direktive je Komisija z dopisom z dne 12. februarja 2013 obvestila druge države članice o prošnji Madžarske. Z dopisom z dne 13. februarja 2013 je Komisija uradno obvestila Madžarsko, da ima vse informacije, potrebne za presojo prošnje. Madžarska prosi za dovoljenje za uporabo mehanizma obrnjene davčne obveznosti za različno kmetijsko blago, predvsem tisto, proizvedeno in dobavljeno v sektorju prašičereje in živalske krme. Proizvodi, ki jih konkretno zajema prošnja Madžarske, so navedeni spodaj pod točko (3). Madžarska je pred kratkim prejela dovoljenje za uporabo mehanizma obrnjene davčne obveznosti za dobavo nekaterih žit in semen oljnic[1]. To odstopanje je odobril Svet v zelo posebnih okoliščinah, v okviru katerih se je Madžarska zavezala, da bo v obdobju uporabe navedenega odstopanja uvedla ustrezne in učinkovite nadzorne ukrepe in obveznosti poročanja, kar ji bo omogočilo, da bo po prehodnem obdobju ponovno uporabljala običajni sistem. Madžarska mora Komisijo o uvedbi navedenih ukrepov in obveznosti uradno obvestiti. Te obveznosti še ni izpolnila. Ta pristop je bil zlasti upravičen z dejstvom, da bi se tveganje goljufij preneslo na druge države članice, in sicer v sektorju, katerega gospodarski pomen je v več državah članicah precejšen. Treba je opozoriti, da je med nedavnimi pogajanji v Svetu o podobnih vrstah odstopanja več držav članic izrazilo zaskrbljenost, pri čemer je poudarilo, da je lahko vsako odstopanje od sistema razdrobljenih plačil le zadnja možnost in ukrep v sili v dokazanih primerih goljufij ter da je treba nuditi jamstva glede nujnosti in izjemne narave odobrenega odstopanja, trajanja ukrepa in posebne narave zadevnih proizvodov. Te države članice so poleg tega poudarile, da pri mehanizmu obrnjene davčne obveznosti vedno obstaja tveganje, da se goljufije prenesejo v druge države članice, in opomnile, da se postopek obrnjene davčne obveznosti ne bo smel sistematično uporabljati kot nadomestilo za neustrezen nadzor s strani davčnih organov držav članic. Madžarska je potrdila, da sprejema te pogoje. Ta zaveza je bila posebej omenjena v prvi uvodni izjavi izvedbenega sklepa Sveta 2012/624/EU z dne 4. oktobra 2012, kjer je napisano, da je Madžarska „navedla, da ne bo prosila za podaljšanje navedenega dovoljenja“. 2. OBRNJENA DAVČNA OBVEZNOST Oseba, ki je v skladu s členom 193 Direktive o DDV zavezana plačati DDV, je davčni zavezanec, ki dobavlja blago ali storitve. Namen mehanizma obrnjene davčne obveznosti je prenos navedene obveznosti na davčnega zavezanca, kateremu se dobavlja. Do goljufije neplačujočega gospodarskega subjekta pride, ko trgovci po prodaji svojega blaga davčnim organom ne plačajo DDV. Vendar so njihovi kupci upravičeni do davčne olajšave, ker imajo veljaven račun. V najbolj skrajnih primerih takšne davčne utaje so isto blago ali storitve prek sistema „vrtiljaka“ (ki vključuje blago ali storitve, s katerimi se trguje med državami članicami) večkrat dobavljeni brez plačila DDV davčnim organom. Z določitvijo osebe, ki ji je dobavljeno blago ali storitve, kot zavezanke za plačilo DDV v takšnih primerih, mehanizem obrnjene davčne obveznosti zlasti odpravlja možnost navedene vrste davčnih utaj. 3. PROŠNJA Madžarska prosi, naj ji Svet v skladu s členom 395 Direktive o DDV na predlog Komisije dovoli, da še naprej uporablja posebni ukrep, ki odstopa od člena 193 Direktive o DDV, kar zadeva uporabo mehanizma obrnjene davčne obveznosti, za dobavo naslednjega blaga: Oznaka KN[2] || Opis 0103 1000 0103 9110 0103 9211 0103 9219 || Čistopasemski plemenski živi prašiči Domače pasme živih prašičev mase pod 50 kg Svinje, ki so vsaj enkrat prasile, mase ne manj kot 160 kg, mase 50 kg ali več Druge domače pasme živih prašičev mase 50 kg ali več 0203 1110 0203 2110 || Klavni trupi in klavne polovice domačih prašičev, sveži ali ohlajeni Klavni trupi in klavne polovice domačih prašičev, zamrznjeni 1103 || Žitni drobljenci, zdrob in peleti 2302 || Otrobi in drugi ostanki pri presejevanju, mletju ali drugi obdelavi žit ali stročnic, v obliki peletov ali ne 2304 || Oljne pogače in drugi trdni ostanki, dobljeni pri ekstrakciji olja iz soje, nezmleti ali zmleti ali v obliki peletov 2306 || Oljne pogače in drugi trdni ostanki, dobljeni pri ekstrakciji rastlinskih maščob ali olj, razen tistih iz tarifne številke 2304 in 2305, nezmleti ali zmleti ali v obliki peletov 2309 90 || Izdelki, ki se uporabljajo kot krma za živali, razen hrane za pse ali mačke, pripravljene za prodajo na drobno Trenutno prošnjo je treba obravnavati ob upoštevanju odstopanja, ki je bilo nazadnje odobreno Madžarski, v skladu s katerim ji je že dovoljeno, da uporablja mehanizem obrnjene davčne obveznosti za dobavo nekaterih žit in semen oljnic[3]. Obdobje, v katerem se lahko uporablja odstopanje, je omejeno na dve leti. Poleg tega se je Madžarska zavezala, da bo uvedla ustrezne in učinkovite nadzorne ukrepe in obveznosti poročanja v zvezi z davčnimi zavezanci, ki dobavljajo blago, za katero se uporablja navedeni posebni ukrep, in da bo Komisijo uradno obvestila o uvedbi zadevnih ukrepov in obveznosti. Madžarska je Komisijo obvestila, da je odkrila vrsto goljufivih dejanj v zvezi z dobavami blaga, navedenega v zgornji razpredelnici, katerih posledica so visoki zneski neplačanega DDV. Glede na informacije, ki jih je zagotovila Madžarska, je odkritje navedenih primerov goljufij na področju DDV tudi posledica znatnega povečanja davčnih inšpekcij, opravljenih na Madžarskem. Vendar Madžarska meni, da takšne inšpekcije običajne zahtevajo zelo veliko časa in zato prosi za dovoljenje, da lahko določi, da se za zadevne transakcije uporablja mehanizem obrnjene davčne obveznosti, tako da se bodo preprečile goljufije na področju DDV. 4. STALIŠČE KOMISIJE Ko Komisija v skladu s členom 395 direktive o DDV prejme prošnje, jih preuči, da bi zagotovila izpolnjevanje osnovnih pogojev za njihovo odobritev, tj. ali predlagan posebni ukrep poenostavlja postopke za davčne zavezance in/ali davčno upravo ali predlog preprečuje določene vrste davčnih utaj ali izogibanja davkom. V tem okviru je Komisija vedno sprejela omejen in previden pristop za zagotovitev, da odstopanja ne ogrozijo delovanja splošnega sistema DDV, so omejena v obsegu, potrebna in sorazmerna. Komisija zlasti meni, da so zadevne vrste različnega blaga, kot so podrobno navedene zgoraj, takšne narave, da bi morala biti revizija mogoča s konvencionalnim nadzorom, kar pomeni, da ne bi bilo treba izvajati mehanizma obrnjene davčne obveznosti. Odstopanje, ki je bilo Madžarski nedavno odobreno v zvezi z žiti in semeni oljnic[4], je bilo odobreno v izjemnih okoliščinah, da bi imela čas za izvajanje določenih reform za boj proti goljufijam. Drugič, ukrep v zvezi z žiti in semeni oljnic ni bil nikoli zamišljen kot dolgoročna rešitev ali kot nadomestilo za neustrezen nadzor davčnih zavezancev na teh zelo pomembnih trgih. Odstopanje je bilo utemeljeno kot dela svežnja ukrepov, ki naj bi jih izvedla Madžarska, hkrati pa je bilo časovno omejeno. Isti pogoji so bili vključeni v odstopanje, odobreno Romuniji[5]. Madžarska Komisije še ni uradno obvestila o uvedbi ustreznih in učinkovitih nadzornih ukrepov in obveznosti poročanja v zvezi z dobavami blaga, ki ga zajema nedavno odobreno odstopanje. Glede na strogo omejeno naravo navedenega odstopanja Komisija meni, da v tem trenutku seznama blaga, za katerega se uporablja mehanizem obrnjene davčne obveznosti, ni utemeljeno razširiti v takšnem obsegu, kot je zdaj zaprosila Madžarska. Uporaba mehanizma obrnjene davčne obveznosti za dolg seznam blaga, kot je zaprosila Madžarska, poleg seznama blaga, ki je že bilo odobreno, bi privedla do tega, da se za precejšnje število dobav v kmetijskem sektorju ne bi uporabljali običajni predpisi glede DDV. Komisija dvomi, da bi se tak globalen pristop še vedno lahko štel za „posebni ukrep“ v smislu člena 395 direktive o DDV. Poleg tega je iz podrobnih informacij, ki jih je Madžarska posredovala skupaj s prošnjo za odstopanje, razvidno, da je Madžarska že uspešno začela z izvajanjem potrebnih korakov za učinkovito ukrepanje proti odkritim goljufivim dejanjem v zadevnih sektorjih. V statističnih podatkih, ki jih je Madžarska predložila Komisiji, izstopa dejstvo, da je Madžarska v letu 2012 skoraj podvojila število davčnih inšpekcij v primerjavi z letom 2011, v najbolj prizadetih sektorjih pa ji je tudi uspelo povečati učinkovitost inšpekcij v smislu odkrivanja neplačil DDV, ki so bila posledica goljufij. Komisija ceni dosedanja prizadevanja in spodbuja Madžarsko, naj še naprej izvaja tiste ukrepe, za katere Komisija meni, da so ustrezni v smislu odkritih primerov goljufij na področju DDV. Komisija prav tako meni, da bi bilo najprej treba zagotoviti popolno izvajanje tako imenovanih konvencionalnih ukrepov, zasnovanih za boj proti goljufijam, znanim kot „davčni vrtiljaki“. Ob upoštevanju navedenega je Madžarski pripravljena pomagati zagotoviti popolno izvajanje takšnih ukrepov. V zvezi s tem primerom Komisija meni, da uvedba nadaljnjega prehodnega ukrepa na podlagi člena 395 direktive o DDV, ki bi dovoljeval uporabo mehanizma obrnjene davčne obveznosti, ni ustrezen pristop. Mehanizem obrnjene davčne obveznosti v tem sektorju bi lahko tudi spodbujal goljufije na maloprodajni ravni. V nasprotju od žit, ki se skoraj vedno predelajo v industrijski fazi, predelava klavnih trupov živali v meso pogosto poteka na istem mestu kot prodaja zasebnim potrošnikom. Tveganje, da se celotna obveznost za DDV prenese na zadnji člen v verigi, je tako znatno višje. Končno, obstajajo znaki, da so se goljufije v teh sektorjih prenesle zlasti v druge države članice v Jugovzhodni Evropi. Glede na to bi uporaba obrnjene davčne obveznosti za večje število različnega blaga v kmetijskem sektorju pomenila tveganje goljufij za navedene države članice, ki ga glede na pomen teh sektorjev v regiji ne smemo podcenjevati. 5. SKLEPNA UGOTOVITEV Na podlagi navedenega Komisija nasprotuje prošnji Madžarske. [1] Izvedbeni sklep Sveta 2012/624/EU z dne 4. oktobra 2012 o dovoljenju Madžarski, da uporabi posebni ukrep, ki odstopa od člena 193 Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (UL L 274, 9.10.2012, str. 26). [2] Oznaka kombinirane nomenklature, določena z Uredbo (EGS) št. 2658/87 [3] Glej opombo (1). [4] Glej opombo (1). [5] Izvedbeni sklep Sveta 2011/363/EU z dne 20. junija 2011 o dovoljenju Romuniji, da uporabi posebni ukrep, ki odstopa od člena 193 Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (UL L 163, 23.6.2011, str. 26).