SL    SL  
 EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 30.11.2011 
SEC(2011) 1447 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
Evropski globalni satelitski navi gacijski sistem, povzetek ocene u činka 
Spremni dokument 
predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o nadaljnjem izvajanju evropskih 
programov satelitske navigacije (2014–2020) 
{COM(2011) 814 kon č.} 
{SEC(2011) 1446 kon č.}  
 
SL 2   SL 1. OPREDELITEV PROBLEMA  
1.1. Ozadje politike 
Utemeljitev 
Tehnologije globalnega satelitskega navigacijske ga sistema (v nadaljnjem besedilu: GNSS) so 
zaradi zmožnosti ugotavljanja položaja, hitrosti in časa z zelo zanesljivo natan čnostjo nujne za 
izboljšanje u činkovitosti v številnih gospodarski h sektorjih in na drugih podro čjih 
vsakdanjega življenja državljanov. Izkušnje z am eriškim globalnim sistemom za ugotavljanje 
položaja ( Global Positioning System , v nadaljnjem besedilu: G PS) so tako dobro ponazorile 
prednosti satelitske navigacije, da se  v ZDA šteje kot pe ta javna dobrina1 poleg vode, 
elektrike, plina in telefona. Ameriška vojska in civilni upor abniki so postali mo čno odvisni od 
GPS. Nekaj drugih držav tr enutno gradi svoje GNSS. 
Dandanes lahko uporabniki satelitske navigaci je v Evropi pri ugotavljanju položaja in časa ter 
navigaciji izbirajo le med uporabo signalov ameriškega GPS ali ruskega sistema GLONASS 
(Global’naya Navigatsionnaya Sputnikovaya Sistema ali sistem za globalno satelitsko 
navigacijo). Odvisnost Evrope od satelitske radi jske navigacije GPS predstavlja približno 6 % 
do 7 % BDP EU-27, tj. 800 milijard EUR2. Vendar vojaški operaterji teh sistemov ne 
zagotavljajo neprekinjene storitve. To po meni, da se evropsko gospodarstvo vedno bolj 
zanaša na vojaško infrastrukturo, ki ni pod nadzorom Evrope in ki ni bila namenjena, da bi v 
prvi vrsti služila evropskim gospodarskim inte resom. Sistem skupne evropske geostacionarne 
navigacijske storitve (v nadaljnjem besedilu: EGNOS) in satelitski navigacijski sistem, vzpostavljen v okviru programa Galileo, bosta EU zagotovila neodvise n dostop do tehnologij 
GNSS. Zaradi tega strateškega koraka se la hko ustvarjajo neposredne in posredne družbeno-
gospodarske koristi za Evropsko unijo. 
Evropska unija je že nekaj časa nazaj spoznala, da potrebuje svoj globalni satelitski 
navigacijski sistem
3. Ta politi čni cilj ima številne cilje, vklju čno z vzpostavitvijo prve 
infrastrukture za globalno sa telitsko navigacijo in ugotav ljanje položaja pod civilnim 
nadzorom, ki bo popolnoma neodvisna od obstoje čih sistemov. Dodana vrednost evropskega 
GNSS je v zagotavljanju evropske neodvisnosti klju čne tehnologije ter tudi v doprinosu 
pomembnih makroekonomskih koristi za Evro psko unijo, s tem da spodbuja razvoj novih 
storitev in izdelkov na podlagi GNSS ter ustv arja stranske tehnološ ke ugodnosti za okrepitev 
raziskav, razvoja in inovacij4.  
Čeprav je neodvisnost globalne satelitske navi gacije gonilna sila programa Galileo, je 
interoperabilnost z obstoje čimi in prihodnjimi satelitskimi navigacijskimi sistemi, zlasti z 
ameriškim GPS, pomembna dodana vrednost. Ko  bo sistem iz programa Galileo operativen, 
bosta interoperabilnosti in multiplikacija sa telitskih navigacijskih sistemov koristili 
uporabnikom trga, saj bosta zagotavljali ve čjo zanesljivost in natan čnost, večina sprejemnikov 
                                                 
1 Bela hiša, urad tiskovnega sekretarja . Tiskovna konferenca Genea Contija, pomo čnika ministra za 
promet, 1. maja 2000. 
2 COM(2010) 308 z dne 14. junija 2010, Ocena u činka, spremni dokument k Sporo čilu Komisije o 
akcijskem na črtu za aplikacije globalnega satelitskega navigacijskega sistema (GNSS).  
3 Resolucija Sveta o evropskem prispevku k razvoju globalnega satelitskega navigacijskega sistema 
(GNSS) z dne 19. decembra 1994. 
4 Podrobna analiza je v Sporo čilu Komisije o stanju programov Galileo in EGNOS, objavljenem v letu 
2007, tj. (COM(2007) 261 kon č. in COM(2007) 534/2. 
 
SL 3   SL pa bo uporabljala podatke iz ve č sistemov. Uporabniki prav ta ko v primeru nedelovanja ali 
namernega motenja signalov potrebujejo nadome stni sistem, kar je še dodatna prednost 
civilnega sistema. 
Upravljanje in finan čni okvir 
Evropski program satelitske navigacije Galileo se je za čel v letu 2001. Na za četku je projekt 
temeljil na javno-zasebnem partnerstvu s Skupnim podjetjem Galileo, ki je deloval kot skupna platforma za upravljanje in financiranje. 
Leta 2006 je Skupno podjetje Galileo nadomestil a Agencija za evropski GNSS, zadolžena za 
upravljanje vidikov javnega in teresa evropskih programov GNSS. Evropska vesoljska 
agencija (v nadaljnje m besedilu: ESA) je bila odgovorna za tehni čno upravljanje in izvajanje 
programov GNSS s skupnim fina nciranjem v višini 2,8 milijard EUR od EU in ESA. 
S sprejetjem uredbe o GNSS
5 leta 2008 je EU postala edini politi čni organ, zadolžen za 
vodenje in celotno financiranje evropske politike GNSS. Z uredbo o GNSS je bilo dolo čeno 
financiranje EU za programa Ga lileo in EGNOS za obdobje 2007–2013. Prora čun v višini 
3,4 milijarde EUR je bil razdeljen za preostalo razvojno fazo Galile o, uvajalno fazo Galileo in 
uporabo EGNOS. 
Komisija za naslednji ve čletni finan čni okvir za prora čun EU za obdobje 2014–20206 
predlaga financiranje programov GNSS v celoti iz prora čuna EU s predlagani zgornjo mejo v 
višini 7 milijard EUR. 
1.2. Ugotovljeni problemi 
Napredek pri izvajanju evropskih programov  satelitske navigac ije ovirata dva klju čna 
problema:  
(1) Sistem, vzpostavljen s pr ogramom Galileo, ne bo popo lnoma operativen in ne bo 
neodvisno zagotavljal vseh pet stor itev v letu 2013, kot je bilo na črtovano.  Od razvojne 
faze se je program Galileo spopadal s prekora čitvijo stroškov in zamudami pri realizaciji 
sistema, kar so delno prepre čili številni ukrepi za ublažitev. Vendar časovnega razporeda iz 
uredbe o GNSS ni mogo če izpolniti (do leta 2013 naj bi b il sistem, vzpostavljen s programom 
Galileo, polno operativen in neodvisno zagotavljal odprto storitev ( Open Service , v 
nadaljnjem besedilu: OS), stor itev varovanja življenj ( Safety of Life Service , v nadaljnjem 
besedilu: SoL), komercialno storitev ( Commercial Service , v nadaljnjem besedilu: CS), 
vladno storitev ( Public Regulated Service , v nadaljnjem besedilu: PRS) ter storitev iskanja in 
reševanja ( Search and Rescue Support Service , v nadaljnjem besedilu: SAR).  
(2) Ni okvira za dokon čno financiranje in upravljanj e za fazo obratovanja programov 
Galileo in EGNOS po letu 2013. Uredba o GNSS zajema obdobje 2008–2013, torej razvojno 
in uvajalno fazo programa Galileo ter za četek faze obratovanja programa EGNOS. Zaradi 
prekoračitve stroškov in zamud bo uvajalna faza programa Galileo zaklju čena v letih 2018–
2019, faza obratovanja pa se bo postopoma za čela leta 2014. Ker uredba o GNSS ne dolo ča 
                                                 
5 Uredba (ES) št. 683/2008 o nadaljevanju izvajanja evropskih satelitskih navigacijskih programov 
(EGNOS in Galileo). 
6 COM(2011) 500 z dne 29. junija 2011 „Prora čun za Evropo 2020“. 
 
SL 4   SL okvira za financiranje in upravljanje za pr ograma Galileo in GNSS po letu 2013, je potreben 
nov pravni temelj za dolgoro čno delovanje, vzdrževanje in upravljanje sistemov. 
Uvajalna faza in faza uporabe programa Galileo bosta so časno potekali približno pet let 
(2014–2019). V tem obdobju mora upravljanje uvajalne faze programa Galileo zagotoviti 
neprekinjenost, skladnost in verodostojnost za tretje osebe ter zagotoviti neprekinjenost 
storitev brez motenj za kon čne uporabnike. Treba je obravnava ti vprašanje upravljanja faze 
obratovanja programa Galileo ter se postopoma prilagajati potrebam in izkušnjam iz zagotavljanja prvotnih storitev. Nujno je tr eba vzpostaviti upravljanje delovanja EGNOS. 
1.3. Na koga to vpliva, na kakšne na čine in v kolikšni meri? 
Navedena problema ovirata zagotavljanje storitev, na črtovanih z uredbo o GNSS. Brez okvira 
financiranja in primernega upravljanja infrastruktura leta  2014 ne bo zagotavljala nobene 
storitve v celoti. To bi vplivalo na državlj ane EU, industrijo in javne organe na razli čnih 
ravneh: 
• rast evropske industrije za aplikacije navi gacije je odvisna od dostopnosti evropskega 
GNSS. Brez tega se ta n ov sektor ne bo razvil;  
• mnogi gospodarski sektorji so  odvisni od obstoja GNSS; 
• informacije za ugotavljanje položaja so teme lj za prevozne dejavnosti vseh oblik in 
logistične sisteme, ki potrošnikom  v EU zagotavljajo blago; 
• informacije o času se uporabljajo za sinhronizac ijo telekomunikacijskih omrežij in 
vedno več za sisteme upravljanja porabe energ ije, zlasti za razvoj pametnih omrežij. 
Seveda te industrije danes niso odvisne od ev ropskega GNSS in so se do zdaj opirale na 
zanesljivost ameriškega GPS. Zaradi de jstva, da je ameriški GPS stroškovno u činkovita 
rešitev za potrebe ugotavljanja položaja in časa, se naprave na podlagi GPS vedno bolj 
uporabljajo v vseh vidikih vsa kdanjega življenja državljanov EU . Zato ameriški GPS postaja 
edina šibka to čka za kriti čno infrastrukturo EU, kar pomeni, da bi motnje v zagotavljanju 
signala GPS imele velik vp liv na evropsko družbo. 
2. A
NALIZA SUBSIDIARNOSTI  
Pravica EU do ukrepanja izhaja iz člena 170 Pogodbe o delovanju Evropske unije7 in iz 
uredbe o GNSS o nadaljevanju izvajanja evr opskih satelitskih navigacijskih programov 
(EGNOS in Galileo)8. 
Posamezna država članica ne more sama vzpostaviti sate litskih navigacijski h sistemov, saj to 
presega njene finan čne in tehni čne zmožnosti. Zato je mogo če to doseči samo z ukrepanjem 
na ravni EU. 
Poleg tega je v uredbi o GNSS navedeno, da je Evropska unija lastnica  vseh opredmetenih in 
neopredmetenih sredstev, ustvarjenih ali razv itih v okviru programov. Evropska unija mora 
                                                 
7 UL EU C 83/47, 30.3.2010. 
8 UL EU L 196/1, 24.7.2008. 
 
SL 5   SL kot lastnica vseh opredmetenih in neopredmete nih sredstev v zvezi s programoma poskrbeti, 
da bodo ob uvedbi prvih storitev  ugotavljanja položaja in časa ter navigacije v letih 2014–
2015 izpolnjeni vsi pogoji za delovanje in uporabo sistemov. Za to se mora upravljanje izvajati 
na ravni EU. 
3. CILJI 
Splošni cilj tega predloga, kot je zagotovljen v členu 170 PDEU9, je „prispevati k vzpostavitvi 
in razvoju vseevropskih omrežij“, na veden pa je tudi v vodilni pobudi strategije Evropa 
202010, in sicer „razvoj u činkovite vesoljske politike, da se zagotovijo orodja za reševanje 
nekaterih glavnih globalnih  težav in zlasti uresni čita programa Galileo […]“.  
Cilji politike so naslednji: 
• vzpostaviti prvi global ni satelitski navigaci jski sistem (GNSS) pod civilnim 
nadzorom , ki bo popolnoma neodvisen od drugih obstoje čih sistemov  in bo 
zagotavljal neprekinjene storitve GNSS ter strateško prednost za Evropo;  
• izboljšati odpornost evropske gospodars ke infrastruktur e s predvidenim 
nadomestnim sistemom v prim eru nepravilnega delovanja  signalov  iz drugih 
sistemov; 
• čim bolj pove čati družbeno-gospodarske koristi  za Evropo, in sicer z 
natančnejšimi, bolj razpoložljivimi in mo čnejšimi signali, da bi se potencial za zelo 
natančno satelitsko navigacijo upora bljal bolj, kot je to mogo če zdaj; 
• zgraditi tehni čno zmožnost Evrope , da vzpostavi, namesti in uporablja obsežne in 
zapletene vesoljske infrastrukture. 
Ti cilji politike so bili podlaga za opredelitev po litike evropske satelitske  navigacije v uredbi 
o GNSS, katere namen je zagotoviti EU dva sist ema satelitske navigacije, vzpostavljenima s 
programoma Galileo in EGNOS: 
• namen programa Galileo je vzpostavitev prve infrastrukture za globalno satelitsko 
navigacijo, ugotavljanje položaja in časa, posebej prilagojene za civilne namene. 
Sistem iz programa Galileo je popolnoma neodvisen od drugih obstoje čih ali 
potencialnih sistemov, signali , ki jih oddaja sistem, pa  se lahko uporabijo za 
zagotavljanje petih storitev (OS, SoL, CS, PRS, SAR); 
• namen programa EGNOS je izboljšan je kakovosti signa lov iz obstoje čih globalnih 
navigacijskih satelitskih sistem ov, ki se lahko upora bijo za zagotavljanje treh storitev 
(OS, SoL in storitev dostopanja do podatkov EGNOS). 
                                                 
9 UL EU C 83/124 Uradni list Evropske unije , 30.3.2010. 
10 Sporo čilo Komisije COM(2010) 2020 z dne 3. marca 2010, str.15, „EVROPA 2020 Strategija za 
pametno, trajnostno in vklju čujočo rast“. 
 
SL 6   SL 4. MOŽNOSTI POLITIKE  
4.1. Možnosti politike za obravn avo prvega problema: kako dose či napredek pri 
izvajanju in uporabi evropskih programov GNSS 
4.2. Galileo 
Naslednje možnosti bi lahko privedle do napredka  pri izvajanju infrastrukture Galileo:  
(a) vesoljski segment : pri začetni operativni zmogljivosti, na črtovani v letih 2014–2015, 
je treba namestiti 18 že pr ipravljenih satelitov od 30, na črtovanih za polno operativno 
zmogljivost. Ob upoštevanju specifi čnih značilnosti orbite Galileo so teoreti čno in 
tehnično izvedljive naslednje kon čne konstelacije: 
(1) namestitev 18 satelitov v kon čno konstelacijo; 
(2) namestitev 24 satelitov v kon čno konstelacijo; 
(3) namestitev 30 satelitov v kon čno konstelacijo. 
(b) talni segment: pri začetni operativni zmogljivos ti v letih 2014–2015 bo nameš čena 
le vmesna talna infrastruktura11 (v2), ki bo Galileu omogo čala zagotavljanje signalov 
za OS, PRS in SAR. Naslednja posodobitev talne infrastrukture (v3) se trenutno 
načrtuje za namestitev med za četno in kon čno operativno zmogljivostjo za 
zagotavljanje samostojne storitve SoL in izva janje storitve PRS v celoti. Možne so tri 
tehnično izvedljive postavitve talne infrastrukture: 
(1) talna infrastruktura v2, ki bo dosežena z za četno operativno zmogljivostjo, 
brez storitve SoL ; 
(2) talna infrastruktura v3 s storitvijo SoL, ki bo dostopna le z 
interoperabilnostjo  z ameriškim GPS (to zahteva manj talnih zmogljivosti in 
poenostavlja infrastrukturo);  
(3) talna infrastruktura v3 s storitvijo SoL, ki bo dostopna samostojno . 
Preglednica 1: možnosti politike za prvi problem 
Možnost Vesolj
ski segment Talni 
segment  Storitve 
(1) Osnovna 
možnost (A.3) (B.3)  Storitve se lahko zagotavljajo samostojno , kot so 
opredeljene v dokumentu o potrebah misij za Galileo. 
(2) Možnost 
izboljšanih storitev (A.3) (B.2) Storitve se lahko za gotavljajo samostojno, kot so 
opredeljene v dokumentu o potrebah misij za Galileo, razen storitve SoL, ki se lahko zagotavlja le v 
                                                 
11 Talno infrastrukturo sestavlja ve č kot 50 talnih postaj po svetu.  
 
SL 7   SL povezavi z GPS . 
(3) Možnost 
zmanjšanih storitev (A.2) (B.2) Storitve se lahko za gotavljajo samostojno, vendar ne 
kot so opredeljene v dokumentu o potrebah misij 
za Galileo  (raven zmanjšane storitve). SoL se lahko 
zagotavlja le v povezavi z GPS.  
(4) Možnost okrnjenih storitev (A.1) (B.1) Storitve se ne morejo  zagotavljati samostojno , 
temveč samo v povezavi z GPS, in ne kot so 
opredeljene  v dokumentu o potrebah misij za Galileo.
(5) Zaklju ček 
programa Ga ni Ga ni Jih ni 
 
EGNOS Sistem EGNOS je že v uporabi, njegove storitve pa je treba v prihodnjih letih spraviti v 
delovanje, vzdrževati in razvijati. Zato st a predvideni le dve možnosti politike: (1) 
nadaljevanje programa ali (2) zaklju ček programa. 
Ker je storitev SoL programa EGNOS že v uporabi,  je nadaljevanje programa edina možnost. 
Z razglasitvijo, da je storitev SoL pripravljena na  delovanje, se je Komisija postavila temelje 
za skupine kon čnih uporabnikov, da uporabljajo program EGNOS. Za kon čne uporabnike, 
zlasti v letalskem sektorju, to pomeni velik e naložbe v prilagajanje njihovih sistemov 
programu EGNOS. Zato je potrebna dolgoro čna zaveza Komisije za zagotavljanje storitev 
EGNOS. 
4.3. Možnosti politike za drugi problem:  shema upravljanja za uporabo obeh 
sistemov 
Okvir upravljanja je treba opredeliti na podlagi f unkcij vodenja, organizacije in pravnih oblik. 
Glede funkcij in njihove organizacije je treba obravnavati dve ravni vodenja: (1) politični 
nadzor  programov, ki ostaja obveznost Komisije, da v imenu EU dolo či splošne cilje in 
zahteve misije ter da sprejme prora čun in ga spremlja, (2) vodenje programa , ki ga izvaja en 
subjekt, ki zagotavlja, da sist ema dosegata cilj, ki je dolo čen na ravni politi čnega nadzora 
glede časa in stroškov, vklju čno z usklajevanjem in spremljanjem vseh dejavnosti, povezanih 
z doseganjem tega cilja. 
4.3.1.  Možnosti za vodenje programa 
Ob upoštevanju, da je EU še naprej odgovorna za politi čni nadzor programov, so na izbiro 
štiri možnosti politike za vodenje programa: 
(1) Evropska komisija, 
(2) skupno podjetje EU, 
(3) regulativna agencija EU, 
(4) javno podjetje EU. 
 
SL 8   SL Na podlagi predhodnega pregleda meril in s pouda rkom na izvedljivos ti sta bili zavrnjeni 
možnost 1 (Evropska komisija) in možnost 2 (s kupno podjetje EU). Mož nosti 3 in 4 sta bili 
nadalje preu čeni. 
5. OCENA U ČINKA  
5.1. Analiza u činkov za prvi problem: napredek pri nadaljnjem izvajanju evropskih 
programov GNSS 
Učinek petih možnosti pri doseganju popolne operativne zmožnosti sistema iz programa 
Galileo se lahko oceni s stališ ča koristi (posredne koristi in neposredni prihodki), stroškov 
(dokončanje infrastrukture in st roški obratovanja) in konkuren čnosti industrije EU. 
5.1.1.  Analiza koristi 
Evropska vesoljska agencija je  opravila simulacije za oceno delovanja navigacije, izražene v 
natančnosti in dostopnosti navigacije . Cilji uspešnosti programa Galileo so dolo čeni v 
dokumentu o potrebah misij za Galileo, in sicer natan čnost na 4 metre horizontalno in 8 
metrov vertikalno (storitev dvojne frekvence), z 99,5-odstotno dostopnostjo. 
Preglednica 2: simulacija natan čnosti navigacije po možnostih infrastrukture Galileo12 
Horizontalna natan čnost  Vertikalna natan čnost 
(m)/dostopnost 99,5  % Povprečna 
natančnost 
(99,5 %)  Natančnost za 
najslabšo 
lokacijo 
uporabnika  Povprečna 
natančnost 
(99,5 %)  Natančnost za 
najslabšo 
lokacijo 
uporabnika  
(1) Osnovna možnost  3,3 3,7 7 7,4 
(2) Možnost izboljšanih storitev  3,3 3,7 7 7,4 
(3) Možnost zmanjšanih storitev  8 25 11,5 30 
(4) Možnost okrnjenih storitev  80 250 138 451 
(5) Zaklju ček programa Galileo  ni na voljo  ni na voljo  ni na voljo  ni na voljo  
Možnosti 1 in 2 izpolnjujeta ci lje tudi za najslabšo lokacijo  uporabnika, možnost 3 pa se 
približa tem zahtevam. Natan čnost pri možnosti 4 ne zadostuje veliki ve čini uporabnikov. Te 
vrednosti kažejo, da je uspešnost ob zmanjš anju števila satelitov precej slabša.  
Število satelitov vpliva na neprekinjenost storitve , tj. navigacija na površini Zemlje, ki je z 
manjšim številom satelitov manj enakomerna, in na robustnost sistema , tj. vzdržnosti 
delovanja sistema pri motnjah, kot  je nedelovanje satelita. Mož nost 4 bo manj robustna, saj bi 
nepredvidena odpoved enega ali ve č satelitov povzro čila močno poslabšanje delovanja 
navigacije in tudi neoprav ljeno storitev. Taki dogodki bi manj vplivali na možnosti z ve čjimi 
konstelacijami. 
Preglednica 3 prikazuje dostopnos t storitev sistema, vzpostavl jenega s programom Galileo, 
samostojno in v povezavi z ameriškim GPS, glede na razli čne možnosti politike13. 
                                                 
12 Te simulacije so odvisne od številnih predpostavk, ki bodo posodobljene glede na to, kako uspešen bo 
sistem po namestitvi, npr. natan čnost določitve v orbiti in sinhronizacije časa. 
13 Ta preglednica temelji na podatkih, ki jih je septembra 2011 dala na voljo Evropska vesoljska agencija, 
in je namenoma poenostavljena. 
 
SL 9   SL Preglednica 3: dostopnost storitev po možnostih infrastrukture 
Dostopnost storitve glede na dokument o potrebah misij     
OS PRS SAR CS SoL 
Samost
ojna da da da da da (1) Osnovna možnost
 
Z GPS da ni na voljo  da ni na voljo  da 
Samostojna
 da da da da ne (2) Izboljšana možnost
 Z GPS da ni na voljo  da ni na voljo  da 
Samost
ojna blizu 
dokumentu o 
potrebah 
misij, vendar 
z omejeno 
robustnostjo  skladna z 
dokumentom 
o potrebah 
misij, vendar 
z omejeno 
robustnostjo  da da ne (3) Možnost zmanjšanih 
storitev
 
Z GPS da ni na voljo  da ni na voljo  da 
Samostojna
 povprečna 
natančnost in 
slabo 
zagotavljanje 
neprekinjenost
i povprečna 
natančnost in 
slabo 
zagotavljanje 
neprekinjenost
i da, daljši čas 
lokalizacije in 
slaba 
robustnost  zmanjšana 
zmogljivost, 
omejena na 
izgradnjo  ne (4) Možnost 
okrnjenih 
storitev  
Z GPS nižja raven 
storitve  ni na voljo  nižja raven 
storitve  ni na voljo  omejena raven 
storitve  
Samost
ojna ne ne ne ne ne (5) Zaključek 
programa
 Z GPS ni na voljo  ni na voljo  ni na voljo  ni na voljo  ni na voljo  
 
Možnost interoperabilnosti z ameriškim GPS bi zlasti pri možnostih 3 in 4 pomenila bistveno 
izboljšanje natan čnosti storitev navigacije, ugotavljanja hitrosti in časa, ima pa nekaj posledic:  
• sistem, vzpostavljen s programom Galileo, bo deloma ali v celoti odvisen od 
interoperabilnosti z ameriškim GPS . Evropa ne bo mogla biti ena od vodilnih na 
področju inovacij GNSS. Ne bo mogla vplivati na prihodnje navigacijske standarde, 
konkuren čnost evropske industrije pa bo oslabljena na podro čju aplikacij in 
podrejenega tehnološkega razvoja, kjer je trg za navigacije dejansko v razcvetu; 
• sistem, vzpostavljen s programom Galileo, ne bo lo čen globalno satelitski 
navigacijski sistem, kot to želi jo zainteresirane strani, temve č bo bolj dodatek k 
ameriškem GPS . Zato bo z vidika uporabnikov ne delovanje enega sistema vplivalo 
na skupno delovanje sistemov.  
Te dileme so pomembne pri zagotavljanju storit ev OS, PRS in CS. Za storitve SAR in SoL pa 
velja naslednje: 
• za storitev SAR je pripravljenih 18 satelitov, zato v okviru razli čnih predvidenih 
možnosti infrastrukture ni odvisna od števila satelitov, čeprav bi lahko možnost 4 pri 
storitvi SAR povzro čila daljši čas lokalizacije in slabšo robustnost zaradi morebitne 
okvare satelita;  storitev je na voljo po 
potrebah misij   zmanjšana storitev   okrnjena storitev   storitev ni na voljo  
 
SL 10   SL • alternative storitvi SoL so ve činoma odvisne od nameš čene infrastrukture na zemlji. 
Z možnostjo 1 bo zagotovljena samostojna st oritev SoL, možnosti 2 in 3 bosta lahko 
zagotovili le interoperabilnost storitve SoL z ameriškim GPS, možnost 4 pa storitve 
SoL ne bo zagotavljala. 
5.1.1.1.  Posredne koristi 
Skupne finan čne koristi (gospodarske, družbene in  okoljske) programa GNSS do leta 2034 
bodo odvisne od izbrane možnosti. Te so bile ocenje ne z modelom, ki ga je razvila Agencija 
za evropski GNSS, za obdobje, daljše od 20 let, da se upošteva celotna življenjska doba 
sistema, vzpostavljenega s programom Galileo. 
Skupne posredne koristi iz preglednice 4 so  enake vsoti koris ti iz treh virov:  
• predhodni trg in u činek prelivanja (naložbe v vesoljsko infrastrukturo in u činek 
prelivanja naložb v raziskave in razvoj); 
• rast podrejenega trga (ras t trga za aplikacije GNSS); 
• javne koristi (zunanji u činki, ki jih lo čeno ali posredno ustvar jajo aplikacije GNSS, 
kot so koristi za javne institucije, družbo in uporabnike). 
Preglednica 4: posredne koristi evropskih GNSS po možnostih za obdobje 2014–2034 
 Gospodarske koristi  Družbene in 
okoljske 
koristi   
(mrd. EUR/stalne cene za leto 2011)  Rast 
predhodnega 
trga  Rast 
podrejenega 
trga  Javne koristi  Koristi 
skupaj  
(1) Osnovna možnost  19,94 26,43 87,41 133,77 
(2) Osnovna možnost izboljšanih 
storitev  19,94 26,43 87,41 133,77 
(3) Možnost zmanjšanih storitev  17,30 20,64 73,43 111,37 
(4) Možnost okrnjenih storitev  14,83 15,36 64,84 95,04 
(5) Zaklju ček programa Galileo  6,76 1,27 15,02 23,05 
Vir: Agencija za evropski GNSS  
Posredne koristi prog rama EGNOS so vklju čene v vse možnosti. Zadnja možnost pomeni 
zaključek programa Galileo, vendar se uporablja progr am EGNOS in storitve se zagotavljajo. 
EGNOS je zato edini vir koristi pri možnosti 5. 
5.1.2.  Neposredni prihodki 
Razen družbeno-gospodarskih koristi se s storitvami, ki jih zagotavljajo programi 
GNSS, pri čakujejo tudi neposredni prihodki . Morebitni tokovi prihodkov vklju čujejo 
storitev CS (pla čilo dostopa za storitve avtentifik acije in storitev zelo natan čnega 
ugotavljanja položaja) in PRS (licen čnine za sprejemnike, pla čilo aktivacije za 
sprejemnike in pla čilo dostopa za signale)14. Dodatni posredni pr ihodki za storitve, 
pri katerih si ni mogo če predstavljati avtomatske zavrn itve dostopa (npr. pri storitvi 
                                                 
14 Morebitni prihodki iz storitve PRS bodo odvisni od prihodnjih politi čnih izbir. 
 
SL 11   SL SoL), se lahko realiz irajo s posrednimi pla čilnimi mehanizmi, za katere trenutno ni 
pravnega okvira. 
Preglednica 5: potencialni neposredni pr ihodki evropskih GNSS po možnostih 
(mrd. EUR/stalne cene za leto 2011)  Najnižji in 
najvišji prihodki 
za storitev PRS  Prihodki iz 
storitve CS  Skupno 
povprečje 2014–
2034 
(1) Osnovna možnost  0,24–0,34  1,32 1, 61 
(2) Osnovna možnost izboljšanih storitev  0,24–0,34  1,32 1,61 
(3) Možnost zmanjšanih storitev  0,24–0,34  0,00 0,28 
(4) Možnost okrnjenih storitev  0,00 0,00 0,00 
(5) Zaklju ček programa Galileo  0,00 0,00 0,00 
Pričakovani prihodki iz storitev  PRS in CS znašajo najve č 1,61 milijarde EUR v 20-letnem 
obdobju, kar je manj kot 10 % sku pnih stroškov za naslednjih 20 let. Jasno je, da evropski 
GNSS ne bodo dovolj dobi čkonosni, da bi delovali samo stojno, zato bodo v prihodnje 
potrebovali javno financiranje. Neposredni prihodki ne bodo nikoli izravnali stroškov 
delovanja programov. 
5.1.3.  Analiza stroškov 
Možnosti so razli čne glede na število nameš čenih satelitov in specifikacije talnega segmenta. 
Za vsako možnost so bili ocenjeni stroški za dokon čanje infrastrukture in fazo obratovanja za 
Galileo in EGNOS. Stroški so bili ocenjeni za isto obdobje kot koristi, tj. za leta 2014–2034, kar ustreza trem sedemletnim obdobjem ve čletnega finan čnega okvira EU. 
Preglednica 6: stroški evropskih programov GNSS po možnostih za leta 2014–2034 
(mrd. EUR/stalne cene za leto 2011)  Večletni 
finančni 
okvir EU 
2014–2020 Večletni 
finančni 
okvir EU 
2021–2034 
(2021–2027, 
2028–2034) Skupaj  
(1) Osnovna možnost  7,8 12 19,8 
(2) Osnovna možnost izboljšanih storitev  7,0 11,5 18,5 
(3) Možnost zmanjšanih storitev  6,5 10,8 17,3 
(4) Možnost okrnjenih storitev  5,6 10 15,6 
(5) Zaklju ček programa Galileo  2,4 1,4 3,8 
5.1.4.  Učinki po posameznih sektorjih 
Z analizo se pregleduje u činek na konkuren čnost sektorjev, na kate re je usmerjena pobuda, 
njihove dobavitelje (predhodni sektorji) in stranke ( podrejeni sektorji in kon čni uporabniki). 
Analiza vrednostne verige zajema štiri glavne segmente:  
• predhodni sektorji : evropska vesoljska industrija prispeva k izgradnji globalnega 
navigacijskega sate litskega sistema; 
• zagotavljanje storitev : evropska industrija zagotavlja  komercialne a li javne storitve 
ugotavljanja položaja ali časa ali navigacije;  
 
SL 12   SL • podrejeni sektorji : evropska industrija aplikacij, ki je odvi sna od zagotavljanja 
storitev, dobavi strojno in programsko opremo za uporabo satelitskih signalov; 
• končni uporabniki : industrije, ki uporabljajo storitve in aplikacije.  
Poudarek je na evropski industriji aplik acij in kon čnih uporabnikih, kjer se pri čakuje najve čji 
učinek na konkuren čnost.  
Preglednica 7: povzetek u činka na konkuren čnost 
 (1–2) Osnovna možnost 
in možnost izboljšanih 
storitev  (3–4) Možnost 
zmanjšanih in 
okrnjenih storitev  (5) Zaklju ček 
programa Galileo  
Predhodni sektorji  + + + –  
Zagotavljanje storitev
 + + + –  
Podrejeni sektorji  +  + –  
Končni uporabniki  + + + + 0 
Skupaj  + + + –  
–: Negativen u činek na konkuren čnost +: Pozitiven u činek na konkuren čnost 
  
Pregled u činka na konkuren čnost pri razli čnih možnostih kaže, da lahko osnovna in izboljšana 
možnost najverjetneje zelo spodbudita inovativno konkuren čnost v EU z odpiranjem novih 
trgov / poslovnih sektorjev in u činki prelivanja, ki izboljšujej o poslovne procese in spodbujajo 
inovativnost v drugih sektorjih. Pozitiven u činek se pri čakuje tudi pri stroških in cenah.  
5.2. Analiza u činkov za drugi problem: shem a upravljanja za uporabo obeh 
sistemov 
Možnosti za drugi problem so ocenjene kvalit ativno glede na skladnost  s cilji upravljanja, 
opredeljenimi v finan čni uredbi, tj. izvedljivost, odlo čanje, robustnost, možnost za razvoj, 
učinek na gospodarstvo EU, skladnost s politikam i EU, spodbujanje interesov EU ter nadzor 
in odgovornost EU. Ti cilji so združeni po merilih uspešnosti, u činkovitosti in skladnosti.  
 
SL 13   SL 6. PRIMERJAVA MOŽNOSTI  
6.1. Primerjava možnosti za prvi problem: kako dose či napredek pri nadaljnjem 
izvajanju evropskih programov GNSS  
Uspešnost 
Uspešnost, povezana s skladnostjo s splošnimi cilji, temelji na kvalitativni primerjavi 
tehničnih značilnosti možnosti z njihovimi u činki. 
Preglednica 8: skladnost s splošnimi cilji politike 
 Vzpostavitev 
samostojnega GNSS
 Povečanje 
odpornosti gospodarske 
infrastrukture EU
 Izgradnja tehni čne 
zmogljivosti Evrope za GNSS
  Uspešnost  Učinkovitost  Skladnost  
Regulativna 
agencija EU  • zelo izvedljivo 
• hitro odlo čanje 
• zelo robustno: 
zanesljiva pravna 
shema na osnovi členov 340 in 343 
Pogodbe o delovanju Evropske unije  
 • povprečne 
možnosti 
za razvoj , 
potrebne so spremembe pravne podlage EU, s katero se ustanovi agencija  
• pozitiven 
učinek na 
gospodarstvo EU • velika 
skladnost s politikami EU 
• visok nadzor 
in 
odgovornost EU 
Javno 
podjetje EU  • slabo izvedljivo: ni 
niti precedensa niti jasnih pravil za EU glede ustanovitve 
javnega podjetja EU   
• hitro odlo čanje in 
prožnost 
• slabo robustno: 
delovanje bi temeljilo 
na mednarodnem pravu države članice, 
v kateri je sedež podjetja   • slabe 
možnosti za razvoj 
• nejasen 
učinek na 
gospodarstvo EU • povprečna 
skladnost s politikami EU ter 
nadzor in 
odgovornost EU 
 
 
SL 14   SL (1) Osnovna 
možnost  
  100  % 
  100  % 
  100  % 
(2) Možnost 
izboljšanih storitev  
  75 % 
  100  % 
  100 %  
(3) Možnost 
zmanjšanih storitev  
  75 % 
  50 % 
  100 %  
(4) Možnost 
okrnjenih storitev  
  0 % 
  0 % 
  25 % 
(5) Zaklju ček 
programa Galileo  
  0 % 
 0 % 
 0 % 
: Ni skladno s ciljem 
 : Popolnoma skladno s ciljem  
 
Učinkovitost 
Učinkovitost možnosti politike se ocenjuje na podlagi posrednih koristi, neposrednih 
prihodkov in stroškov za vsako možnost, kar je odvisno od števila in kakovosti zagotovljenih 
storitev.  
Preglednica 9: analiza stroškov in koristi za možnosti politik v obdobju 2014–2034 
Posredne koristi  Neposredni 
prihodki  Stroški  Koristi skupaj  (Mrd. EUR) 
Stalne cene za leto 2011 
in znižane cene v višini 
4 % Stalne cene Znižane cene  Stalne cene Znižane cene Stalne cene Znižane cene Stalne cene Znižane cene 
(1) Osnovna 
možnost  133,77 81,26 1,61 1,05 19,8 14,65 115,58 67,66 
(2) Osnovna 
možnost izboljšanih 
storitev  133,77 81,26 1,61 1,05 18,5 13,69 116,88 68,63 
(3) Možnost 
zmanjšanih storitev  111,37 67,59 0,28 0,20 17,3 12,80 94,35 54,99 
(4) Možnost okrnjenih storitev
 95,04 57,53 0,00 0,00 15,6 11,54 79,44 45,99 
(5) Zaklju ček 
programa Galileo  23,05 14,00 0,00 0,00 3,8 2,81 19,25 11,19 
Skladnost 
Možnosti 1 (osnovna možnost) in 2 (možnost izboljšanih storitev) sta skladni s politi čnim 
okvirom EU, imata zelo pozitiven u činek na konkuren čnost industrije EU in potencial za 
strateške koristi za EU.  
Možnosti 3 (možnost zmanjšanih storit ev) in 4 (možnost okrnjenih storitev) sta podobni,  
saj sta obe delno v neskladju s cilji in pre dnostnimi nalogami EU ter imata obe relativno 
pozitiven u činek na konkuren čnost. 
Možnost 5 (Zaklju ček programa Galileo) je popolnoma neskladna s cilji EU in ima 
negativen u činek na konkuren čnost.   
Ob upoštevanju vseh u činkov, vidikov uspešnosti, u činkovitosti in skladnosti  ter zlasti 
morebitnih prihrankov pri stroških se zato zd i možnost 2 (izboljšan e storitve) najugodnejša 
možnost.  
 
SL 15   SL 6.2. Primerjava možnosti za drugi proble m: shema upravljanja za uporabo obeh 
sistemov 
Po primerjavi u činkov regulativne agencije  EU in javnega podjetja EU se zdi, da je 
regulativna agencija EU  primernejša za doseganje ciljev vodenja programa, saj je z vidika 
EU zelo povezana, uspešna in u činkovita.  
Zaradi splošnih pomislekov o vedno ve čjem številu agencij EU ni ve rjetno, da bosta Evropski 
parlament ali Svet sprejel ustanovitev nove regulativne agen cije EU. Med obstoje čimi 
regulativnimi agencijami EU je Agencija za evropski GNSS najprimernejša, saj je del obstoječih struktur upravljanja pr ogramov GNSS ter že ima strokovno znanje z ustreznega 
področja. 
Vendar Agencija za evropski GNSS v sedanji oblik i ne more takoj prevzeti nalog upravljanja 
programa pri uvajalni fazi, saj je njen sedanji mandat omejen na varnost in vprašanja, 
povezana s trgom, zato nima dovolj finan čnih sredstev in človeških virov. 
7. S
PREMLJANJE IN VREDNOTENJE  
Kazalniki uspešnosti bodo upoštevali zna čilnosti, kakovost in specifika cije storitev EGNOS in 
Galileo ter mero, do katere ustrezajo kazalnikom iz uredbe o GNSS, pravo časno zagotovitev 
storitve v okviru ciljnih stroš kov ter stabilnost, trajnost in u činkovitost sheme upravljanja. 
Kazalniki rezultatov bodo konkuren čnost evropske industrije na podlagi GNSS, uporaba 
storitev, vklju čno s prodiranjem na trg, število ustvar jenih delovnih mest ter posredne in 
neposredne koristi programov GNSS. 
Komisija bo zagotovila, da bosta v vs eh pogodbah in sporazumih, sklenjenih v 
okviru programov GNSS, dolo čena spremljanje in finan čni nadzor Komisije. Pri 
vseh mehanizmih spremljanja in vrednotenja bo posebna pozornost namenjena zmanjševanju stroškov programov in zamud pri zagotavljanju storitev. V ta namen 
bo Komisija predlagala strateški okvir z glavnimi ukrepi, predvidenim prora čunom in 
časovnim razporedom do 30. junija 2014, letn i program dela s podrobnimi ukrepi in 
kazalniki, letno poro čilo o izvajanju z oceno izpolnj evanja teh ukrepov ter vmesno 
vrednotenje s poudarkom na kvantitativnih in  kvalitativnih rezu ltatih, doseženih do 
30. junija 2017, kar bo pravo časno za pripravo novega ve čletnega finan čnega okvira. 
Poleg teh standardnih ukrepov bo Komisija pri izvajanju svojih pooblas til v zvezi s 
političnim nadzorom nad programoma Galileo in EGNOS okrepila mehanizme za 
spremljanje in vrednotenje organa, o dgovornega za upravljanje programa, pri čemer 
bo od njega zahtevala podrobne letne na črte upravljanja in poro čila o izvajanju, 
organizirala bo redne sestanke o na predku programov ter opravljala finan čne in 
tehnološke revizije. 
Poleg tega mora spremljanje programov vklju čevati države članice, na primer z 
uporabo njihovih tehni čnih zmogljivosti za zagotavljanje doprinosa k tehni čnemu 
spremljanju programov ter za predlaganje klju čnih kazalnikov uspešnosti, na podlagi 
katerih bosta programa ovrednotena. 
Nenazadnje bo Komisija v okviru dnevnega upravljanja predlagala mehanizem za 
obvladovanje tveganj in upravljavska orodj a za zmanjševanje stroškov programov z 
 
SL 16   SL boljšim ocenjevanjem stroškov na podlagi analize preteklih izkušenj in dejanskega 
izvajanja sistema.