[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 27.1.2011

COM(2011) 22 konč.

SPOROČILO KOMISIJE SVETU

Trenutno stanje postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem v državah članicahin ocena ukrepov, ki so jih sprejeli Ciper, Finska, Bolgarija in Danska kot odziv na priporočila Sveta z dne 13. julija 2010 za odpravo čezmernega javnega primanjkljaja SEC(2011) 113 konč.SEC(2011) 114 konč.SEC(2011) 115 konč.SEC(2011) 116 konč.

UVOD IN POVZETEK

V skladu s Paktom za stabilnost in rast mora Komisija začeti postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem, kadar primanjkljaj države članice preseže referenčno vrednost 3 % BDP, ki je določena v Pogodbi o delovanju Evropske unije (PDEU). V večini držav članic EU javnofinančni primanjkljaji trenutno presegajo referenčno vrednost 3 % BDP. Vzroke za pogosto izrazito povečanje primanjkljaja in dolga je treba obravnavati ob upoštevanju doslej najhujše svetovne finančne krize in upada gospodarske rasti v obdobju 2008–2009. Komisija priznava pomembno vlogo proračunskih politik in je novembra 2008 v Evropskemu načrtu za oživitev gospodarstva, ki ga je Evropski svet potrdil decembra 2008, pozvala k fiskalni spodbudi.

Evropski svet je oktobra 2009 na podlagi prvih znakov okrevanja potrdil ambiciozno fiskalno izhodno strategijo, ki jo je treba uskladiti med državami članicami v okviru usklajenega izvajanja Pakta za stabilnost in rast ter mora vključevati pravočasen umik fiskalne spodbude. Če se bo po napovedih Komisije gospodarsko okrevanje še naprej krepilo in bo postalo samo po sebi vzdržno, bi morale vse države članice EU fiskalno konsolidacijo začeti najpozneje leta 2011. Pri tem je treba upoštevati posebnosti razmer v posameznih državah članicah, več držav članic pa mora javne finance konsolidirati že prej. Poleg tega mora biti načrtovana dinamika fiskalne konsolidacije ambiciozna, saj mora v večini držav članic v strukturnem smislu znatno preseči merilo 0,5 % BDP na leto. Končno, kot je poudarjeno v Paktu za stabilnost in rast, morajo fiskalno izhodno strategijo podpreti pomembne spremljevalne politike, ki bodo vključevale okrepljene nacionalne proračunske okvire za večjo verodostojnost konsolidacijskih strategij ter ukrepe za podporo dolgoročne fiskalne vzdržnosti. Poleg tega je treba okrepiti prizadevanja za izvedbo strukturne reforme, da bi se povečala produktivnost in podprle dolgoročne naložbe. Določitev evropskega semestra političnega usklajevanja in potekajoča reforma gospodarskega upravljanja v EU podpirata ta postopek konsolidacije.

Službe Komisije so v svoji napovedi iz jeseni 2010 potrdile, da je realno gospodarstvo v nekaterih četrtletjih pokazalo znake izboljšanja, vendar negotovosti ostajajo. Obdobjem obnovljenega zaupanja v ponovno rast sledijo obdobja nazadovanja, tudi zaradi tveganj, povezanih s trgom državnega dolga. V evropskih gospodarstvih bodo potrebna velika prilagajanja. V finančnem sektorju se še niso ponovno vzpostavili normalni pogoji, obstajajo pa tudi primeri ranljivosti ob obremenitvah in odvisnosti od državne pomoči. V tem kontekstu predstavljata sporazum Sveta Ecofin z dne 9. maja 2010 in določitev finančnih varoval pomemben korak k varovanju stabilnosti euroobmočja in gospodarstev EU.

Na podlagi tega je Komisija 12. januarja 2011 začela prvi evropski semester usklajevanja gospodarske politike z letno raziskavo rasti. Evropski semester bo zagotovil okvir za uskladitev časovnega razporeda in ocenjevanja programov stabilnosti in konvergenčnih programov , ki vsebujejo makroenomski izgled ter fiskalne načrte, s programi nacionalne reforme za napredek proti ciljem Evropa 2020. Letna raziskava rasti se osredotoča na celostni pristop, ki vključuje potrebo po strogi fiskalni konsolidaciji za izboljšanje gospodarske stabilnosti, pospeševanje reform na trgu dela za povečanje zaposlovanja ter izboljšanje ukrepov za pospeševanje rasti. Vse države članice, zlasti tiste, ki so v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, bi morale rast javnih izdatkov ohranjati močno pod stopnjo srednjeročne rasti BDP, hkrati pa dajati prednost odhodkom, ki spodbujajo trajnostno rast na področjih, kot so raziskave, izobraževanje in energetika. Poleg tega bi morale države članice, ki so v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, pripraviti načrt odhodkov in širše ukrepe, ki jih nameravajo sprejeti za odpravo čezmernega primanjkljaja. Končno, države članice, ki se soočajo z zelo velikimi strukturnimi proračunskimi primanjkljaji, zelo velikim javnim dolgom ali hudimi finančnimi težavami, bi morale v letu 2011 povečati svoja prizadevanja. Če so gospodarska rast ali dohodki večji od pričakovanih, je treba fiskalno konsolidacijo pospešiti.

TRENUTNO STANJE POSTOPKA V ZVEZI S čEZMERNIM PRIMANJKLJAJEM V DRžAVAH čLANICAH

Trenutno so vse države članice, razen Estonije, Luksemburga in Švedske, v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Po pozitivni oceni ukrepov, ki so jih sprejele zadevne države članice, postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem za devetnajst držav članic trenutno miruje[1]. Na podlagi trenutno razpoložljivih informacij je večina držav na dobri poti, da zmanjša svoj primanjkljaj v skladu s priporočili Sveta. Vendar kljub trenutni pozitivni oceni Komisija meni, da v nekaterih državah članicah še vedno obstajajo določena tveganja.

Ob upoštevanju preostalih držav članic je Komisija zdaj izvedla oceno ukrepov, ki so jih sprejeli Ciper, Finska, Bolgarija in Danska v skladu s členom 9(3) Uredbe (ES) št. 1467/97[2] (glej oddelek 3 in Prilogo). Za Irsko, za katero je Svet izdal svoja zadnja priporočila v skladu s členom 126(7) dne 7. decembra, bo Komisija pripravila podobno oceno po roku 7. junija, kot je bilo predvideno v zadnjem priporočilu.

Kot se zahteva v Paktu za stabilnost in rast, Komisija še naprej tesno spremlja proračunski razvoj in bo sprejela vsa potrebna priporočila za Svet, da bo sprejel nadaljnje ukrepe v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, kadar država članica ukrepa ne izvaja ali se izkaže, da je ta nezadosten, v skladu s Pogodbo in Uredbo (ES) št.1467/97.

V napovedi služb Komisije iz jeseni 2010 se predvideva, da se bo javnofinančni primanjkljaj zmanjšal s 6,8 % BDP leta 2010 na 5,1 % BDP leta 2011 v EU ter s 6,3 % na 4,6 % v euroobmočju. Fiskalni napor držav članic, izražen kot izboljšanje strukturnega primanjkljaja (primanjkljaj brez cikličnega učinka in začasnih političnih ukrepov), je po ocenah ena odstotna točka BDP v EU (1,1 odstotne točke v euroobmočju) v letu 2011. Poudarek na strukturnih (tj. trajnih) ukrepih je pomemben z vidika priporočila Sveta, da morajo države članice javnofinančni primanjkljaj zmanjšati pod 3 % BDP na verodostojen in vzdržen način.

Nekatere države članice (Nemčija, Nizozemska, Finska, Bolgarija in Malta) naj bi po napovedih odpravile čezmerni primanjkljaj v napovedanem obdobju do roka, ki ga je določil Svet, ali celo prej. V večini primerov bi fiskalni napor v letu 2011 (znatno) presegel povprečni letni fiskalni napor, ki ga je priporočil Svet v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. V Avstriji in na Danskem naj bi se primanjkljaj po napovedih približal referenčni vrednosti že v letu 2012, kar je eno leto pred rokom, ki ga je določil Svet. V Avstriji bi dodatni ukrepi iz decembra primanjkljaj še bolj približali referenčni vrednosti.

V večini primerov je izboljšanje strukturnega salda v letu 2011 večinoma v skladu s priporočenim fiskalnim naporom, ki se je navadno – glede na izredne okoliščine – navajal kot letno povprečje do roka za odpravo. V letu 2011 naj bi po napovedih izboljšanje strukturnega salda na Portugalskem, v Španiji, Franciji in Romuniji preseglo zahtevani povprečni letni fiskalni napor. Izboljšanje strukturnega salda v skladu z zahtevanim povprečnim letnim fiskalnim naporom je predvideno tudi za Združeno kraljestvo. Na podlagi trenutnih informacij se zdi, da je preostali povprečni letni napor, ki je potreben za odpravo čezmernega primanjkljaja, dosegljiv do leta 2012 za Romunijo, 2013 za Portugalsko, Španijo in Francijo ter do proračunskega leta 2014/2015 za Združeno kraljestvo.

V Italiji in Sloveniji izboljšanje strukturnega salda v letih 2010 in 2011 ne dosega potrebnega povprečnega letnega fiskalnega napora, javnofinančni primanjkljaj pa je višji od napovedanega v zadnji posodobitvi programa stabilnosti (zlasti v Sloveniji). Preostali povprečni letni napor, ki je potreben za odpravo čezmernega primanjkljaja v Italiji do leta 2012 in v Sloveniji do leta 2013, se zdi omejen in dosegljiv. Proračunski razvoj na Slovaškem je bil v letu 2010 precej slabši od pričakovanega v zadnji posodobitvi programa stabilnosti. Vendar proračun za leto 2011 vsebuje precejšen paket konsolidacijskih ukrepov, ki naj bi po napovedih ponovno zagotovili ustrezen potek fiskalne konsolidacije. Cilj glede javnofinančnega primanjkljaja, ki ga je za leto 2010 za Češko republiko določil Svet, naj bi se dosegel v skladu z jesensko napovedjo, sledil naj bi nekoliko hitrejši upad primanjkljaja, kot je bil predviden v zadnji posodobitvi konvergenčnega programa, in sicer zaradi izboljšanih cikličnih pogojev. Čeprav izboljšanje strukturnega salda za leto 2011 ne dosega zahtevanega povprečnega letnega fiskalnega napora, je dodatni povprečni letni fiskalni napor, ki je potreben za zmanjšanje primanjkljaja na 3 % BDP v določenem roku, popolnoma dosegljiv.

Po napovedi iz jeseni 2010 sta Ciper in Latvija sprejela dodatne ukrepe, s katerimi bosta proračunsko stanje uskladila s priporočili Sveta. Za Litvo napoved še ne vključuje učinka klavzule o nepredvidenih dogodkih v proračunu, ki bo zahtevala dodatna proračunska sredstva, če bi bili ogroženi cilji postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Za Belgijo (katere proračunski rezultat za leto 2010 je bil boljši od pričakovanega) napoved še ne zajema proračuna za leto 2011, vendar so v vmesnem času organi napovedali svojo zavezo, da bodo primanjkljaj zmanjšali pod 4 % v letu 2011, kar je boljše od predvidenega v zadnji posodobitvi programa stabilnosti.

Za Grčijo je Svet maja 2010 sprejel spremenjen sklep za poziv v skladu s členoma 126(9) in 136 PDEU, ki določa leto 2014 kot rok za odpravo čezmernega primanjkljaja. Grčija mora doseči primanjkljaj 8 % BDP v letu 2010, 7,6 % v letu 2011, 6,5 % v letu 2012, 4,9 % v letu 2013 in 2,6% v letu 2014. V ta namen mora v obdobju 2009–2014 strukturni saldo izboljšati za vsaj 10 % BDP. V svojem sporočilu z dne 9. decembra je Komisija sklenila, da Grčija zadovoljivo izpolnjuje majski sklep Sveta.

Na splošno, ob upoštevanju jesenske napovedi iz leta 2010 in informacij po objavi napovedi, Komisija meni, da so se ukrepi, ki so jih sprejele zgoraj navedene države za odpravo čezmernega primanjkljaja, izkazali za primerne.

Za tiste države članice, v katerih bi bil fiskalni napor v letu 2011 (in po potrebi v letu 2010) pod zahtevanim letnim povprečnim naporom, se zdi dodatni napor za preostali del konsolidacijskega obdobja dosegljiv. Vendar, večja kot je potrebna proračunska prilagoditev, več pritiska je potrebnega, da se prepreči kakršen koli presežni izdatek in okrepijo potrebni proračunski ukrepi.

Zlasti Komisija poziva tiste države članice, pri katerih je bil napor za prilagoditev do zdaj pod povprečnim letnim naporom, ki ga priporoča Svet, naj pospešijo svoja prizadevanja za konsolidacijo in po potrebi podprejo svojo konsolidacijsko strategijo z napovedjo odločnih, konkretnih in strukturnih ukrepov, zlasti pri pripravi programov stabilnosti in konvergenčnih programov, ki jih je treba aprila predložiti Svetu in Komisiji v novem evropskem semestru.

Za Madžarsko je bil v jesenski napovedi za leto 2011 napovedan primanjkljaj 4,7 % BDP. Vendar bi lahko enkratni učinek pozneje sprejetih sprememb pokojninskega sistema nominalni proračunski primanjkljaj v letu 2011 zmanjšal pod 3 % BDP. Vseeno se strukturni saldo v letu 2011 še naprej slabša, zaradi česar bi lahko v letu 2012 v proračunu ponovno nastal primanjkljaj v višini približno 5 % BDP, če ne bodo sprejeti nobeni dodatni ukrepi. Potrebna bi bila precejšnja dodatna prizadevanja za konsolidacijo z začetkom leta 2011, da se čezmerni primanjkljaj trajnostno odpravi do leta 2011, roka, ki ga je določil Svet. Na Poljskem je za leto 2010 napovedan 7,9-odstotni primanjkljaj, kar je za eno odstotno točko več od predvidenega v konvergenčnem programu za leto 2010, prav tako ni bilo strukturnega izboljšanja. Po napovedi iz jeseni 2010 je Poljska naznanila dodatne ukrepe, ki bi lahko, če bodo sprejeti, fiskalni napor v letu 2011 v veliki meri uskladili s priporočenim povprečnim letnim fiskalnim naporom. V obdobju med letoma 2011 in 2012 bi bila potrebna precejšnja dodatna prizadevanja za konsolidacijo, da bi javnofinančni primanjkljaj padel pod 3 % BDP v letu 2012, ki ga je kot rok določil Svet. Glede na zgoraj navedeno je komisar Rehn na Madžarko in Poljsko naslovil pismo, v katerem je zaprosil za ponovno potrditev njune zaveze popolnemu spoštovanju priporočil Sveta ter za čimprejšnjo napoved trajnih, konkretnih in specifičnih ukrepov, ki so potrebni za podporo tej zavezi.

OCENA UKREPOV, KI SO BILI SPREJETI NA CIPRU, FINSKEM IN DANSKEM TER V BOLGARIJI

V skladu s členom 9(3) Uredbe Sveta št. 1467/97, ki določa, da po izteku roka, do katerega morajo države članice sprejeti ukrepe po priporočilu iz člena 126(7) Pogodbe, „… Komisija obvesti Svet o tem, ali je mnenja, da so sprejeti ukrepi – pod pogojem da se ti v celoti izvedejo ter da gospodarski razvoj poteka po napovedih – zadostni za zagotovitev ustreznega napredka pri zmanjšanju čezmernega primanjkljaja v rokih, ki jih je določil Svet “, se v tem delu (in Prilogi k temu sporočilu) ocenijo ukrepi, ki so jih sprejeli Ciper, Finska, Bolgarija in Danska kot odgovor na priporočilo Sveta z dne 13. julija 2010, da bi odpravili čezmerni primanjkljaj. Ta priporočila so temeljila na napovedi služb Komisije iz spomladi 2010 ter na dogovorjenih načelih, ki so podlaga za izhodno fiskalno strategijo. Svet je določil rok 13. januar 2011 za sprejetje učinkovitih ukrepov kot odgovor na priporočila.

V skladu z Uredbo (ES) 1467/972 in revidiranim kodeksom ravnanja[3] se šteje, da so države članice sprejele učinkovite ukrepe, če so ravnale v skladu s priporočilom iz člena 126(7) PDEU. Kodeks ravnanja navaja, da je pri oceni učinkovitih ukrepov zlasti treba presoditi, ali je zadevna država članica dosegla letno izboljšanje svojega ciklično prilagojenega salda, brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, kot je prvotno priporočil Svet. Prav tako določa, da je treba, če se izkaže, da je ugotovljena prilagoditev nižja od priporočene, skrbno proučiti razloge za odstopanje. Kodeks ravnanja obenem določa, da mora biti v primeru večletnega prilagajanja ocena večinoma osredotočena na ukrepe, ki so bili sprejeti za ustrezno fiskalno prilagoditev v letu po letu ugotovitve čezmernega primanjkljaja.

Na podlagi tega je Komisija ocenila ukrepe, ki so jih Ciper, Finska, Bolgarija in Danska sprejeli v odgovor na priporočila Sveta z dne 13. julija 2010. Glede na trenutno razpoložljive informacije se zdi, da so Ciper, Finska, Bolgarija in Danska sprejeli ukrepe, s katerimi so dosegli zadovoljiv napredek k zmanjšanju čezmernega primanjkljaja v rokih, ki jih je določil Svet. Komisija zato meni, da za te države članice trenutno niso potrebni nobeni dodati ukrepi v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Podrobnosti v zvezi s to oceno so predstavljene v delih Priloge k temu sporočilu, v katerih so obravnavane posamezne države.

Komisija bo še naprej natančno spremljala proračunski razvoj na Cipru, na Finskem, v Bolgariji in na Danskem v skladu s Pogodbo in določbami Pakta stabilnosti in rasti.

PRILOGA

CIPER

Postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem in najnovejša priporočila

Po podatkih iz obvestila o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz aprila 2010 je javnofinančni primanjkljaj Cipra v letu 2009 dosegel 6,1 % BDP v primerjavi z 0,9 % BDP leta 2008. To je bil rezultat hudega upada gospodarske rasti in diskrecijskih ukrepov v odgovor na upad gospodarske rasti (v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva) ter precej obsežnih učinkov sestave zaradi modela rasti BDP, ki v precej manjši meri temelji na davkih. Hkrati s tem je bruto javni dolg znašal 56,2% BDP, kar je sicer pod referenčno vrednostjo 60 % BDP, vendar se povečuje. Na podlagi tega je Svet 13. julija 2010 odločil, da ima Ciper čezmerni primanjkljaj in je nanj naslovil priporočila v skladu s členom 126(7) PDEU, da bi nastali položaj čezmernega javnega primanjkljaja odpravila do leta 2012[4]. Svet je v svojih priporočilih določil 13. januar 2011 kot rok za sprejetje učinkovitih ukrepov.

Zlasti je Svet priporočil Cipru, naj javnofinančni primanjkljaj z ukrepi v srednjeročnem obdobju na verodostojen in trajnosten način zniža pod 3 % BDP. Zato mora Ciper: (a) sprejeti ukrepe, potrebne za zmanjšanje primanjkljaja na 6 % BDP ali manj v letu 2010 in določiti strategijo konsolidacije, ki bo temeljila na odhodkih, da bi se do leta 2012 primanjkljaj zmanjšal pod referenčno vrednost; (b) v zvezi s tem zagotoviti povprečen letni fiskalni napor v višini vsaj 1,5 % BDP v obdobju 2011–2012, ki bi moral prispevati tudi k zniževanju deleža bruto javnega dolga, tako da se v primernem času približa referenčni vrednosti, s ponovno vzpostavitvijo ustrezne ravni primarnega presežka; ter (c) določiti in strogo izvajati ukrepe, potrebne za odpravo presežnega primanjkljaja do leta 2012, če to omogočajo ciklični pogoji, in za hitrejše zmanjševanje primanjkljaja, če se gospodarske ali proračunske razmere izkažejo za boljše od sedanjih pričakovanj.

Da bi se omejila tveganja za prilagajanja, se je od Cipra zahtevalo, da okrepi zavezujočo naravo svojega srednjeročnega proračunskega okvira in izboljša nadzor nad izvajanjem proračuna skozi vse leto. Poleg tega se je ciprskim organom priporočilo, da izboljšajo dolgoročno vzdržnost javnih financ z izvajanjem ukrepov reforme za nadzor pokojninskih odhodkov in odhodkov za zdravstveno varstvo, da omejijo napovedano povečanje odhodkov zaradi staranja prebivalstva. Nazadnje se je Cipru priporočilo, da izkoristi vsako priložnost, ki presega fiskalni napor, na primer boljše gospodarske razmere, za pospešitev zmanjševanja deleža bruto javnega dolga in njegovo približevanje referenčni vrednosti 60 % BDP.

Svet je Cipru določil rok 13. januarja 2011, da sprejme potrebne ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja iz leta 2010 na 6 % BDP ali manj ter določi strategijo konsolidacije, ki bo temeljila na odhodkih, da zmanjša primanjkljaj pod referenčno vrednost do leta 2012, tako da zagotovi povprečni letni fiskalni napor vsaj 1,5 BDP v obdobju 2011–2012.

Komisija oceni ukrep, ki je bil sprejet 16. decembra po sprejetju javnega proračuna za leto 2011 skupaj s paketom ukrepov za fiskalno konsolidacijo, v oceni pa upošteva tudi napoved služb Komisije iz jeseni 2010, ki je vključevala predlog proračuna.

Ocena sprejetih ukrepov

Po napovedih služb Komisije iz jeseni 2010 na podlagi takrat razpoložljivih informacij, vključno s predlogom proračuna, naj bi se v letu 2010 proračunski primanjkljaj stabiliziral na ravni, ki je podobna ravni iz preteklega leta, in sicer 5,9 % BDP, ker se je manjše povečanje prihodkov popolnoma izravnalo s povišanjem odhodkov. Vendar nedavno objavljeni podatki o denarnih tokovih konsolidiranih računov na centralni ravni države in vodenih skladov za obdobje januar – november 2010 podpirajo oceno, po kateri bo proračunski primanjkljaj nižji od pričakovanega, ker kažejo na izboljšanje pri zmanjševanju primanjkljaja za 0,5 odstotne točke glede na isto obdobje leta 2009.

Komisija zato sklepa, da naj bi bil proračunski rezultat za leto 2010 v skladu s priporočilom Sveta za zmanjšanje primanjkljaja iz leta 2010 na 6 % BDP ali manj. Poleg tega se je z izboljševanjem gospodarskih razmer, ki so se izkazale za boljše od pričakovanih v času, ko je Svet izdal svoja priporočila, pospešilo tudi zmanjševanje primanjkljaja.

Na podlagi predloga proračuna za leto 2011, ki je bil na voljo, so službe Komisije v napovedi iz jeseni 2010[5] predvidele primanjkljaj 5,7 % BDP za leto 2011.

Za leto 2011 zakon o proračunu[6] določa ciljni primanjkljaj 5,4 % BDP na podlagi ocenjenega primanjkljaja za leto 2010 ali nekoliko pod 6 % BDP. V zvezi s prihodki proračun ne vključuje nobenih dodatnih ukrepov, razen postopnega odpravljanja davčne olajšave, ki je bila del ukrepov spodbude, ter usklajevanja trošarin na naftne proizvode, ki veljajo od lanskega julija. Kljub temu to delno izravna zmanjšanje drugih trenutnih prihodkov. V zvezi z odhodki je cilj proračuna varčevati z zmanjšanjem operativnih odhodkov ter z omejevanjem javnih naložb in zaposlovanja v javnem sektorju. Vendar se ti elementi v celoti izravnajo z dvigom plač v javnem sektorju, plačili obresti in socialnimi plačili.

Za zmanjšanje proračunskega primanjkljaja na 4,5 % BDP v skladu s priporočili Sveta iz julija lani za odpravo čezmernega javnofinančnega primanjkljaja (postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem 126,7) so ciprski organi sprejeli paket fiskalne konsolidacije skupaj s sprejetjem proračuna. Kot je razloženo v dopisu, ki ga je finančni minister Stavrakis poslal komisarju Rehnu 7. januarja 2011, organi ocenjujejo, da konsolidacija, ki izhaja iz tega paketa, znaša 1 odstotno točko BDP, pri čemer 0,6 odstotne točke izhaja iz prihodkov in je trajne narave. Poleg tega so se koalicijske stranke dogovorile o dodatnih ukrepih, ki jih bodo februarja 2011 predložile parlamentu za odobritev. Po ocenah organov naj bi to ustvarilo dodatne 0,6 odstotne točke BDP konsolidacije v letu 2011 iz ukrepov v podporo dohodkov in ukrepov za omejevanje odhodkov.

Napoved služb Komisije iz jeseni 2010 ne vključuje nedavno sprejetega paketa konsolidacijskih ukrepov, ker ti niso bili na voljo do roka za predložitev podatkov. Ta napoved pomeni izboljšanje strukturnega salda (ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) za 0,75 odstotne točke BDP v letu 2011, po nevtralnem učinku leta 2010. Sprejetje zgoraj omenjenega fiskalnega konsolidacijskega paketa v nominalni vrednosti bi izboljšalo nominalni in strukturni saldo za eno odstotno točko BDP. Sprejetje dodatnega sklopa pripravljenih ukrepov, ki znašajo 0,6 odstotne točke BDP, naj bi imelo podoben učinek. Skupno naj bi izboljšanje nominalnega in strukturnega salda v letu 2011 znašalo okrog 2,25 odstotne točke BDP. Zaradi pozitivnega baznega učinka primanjkljaja v letu 2010, ki je bil nižji od pričakovanega (za 0,4 odstotne točke BDP), naj bi po pričakovanjih nominalni saldo v letu 2011 znašal 3,75 % BDP.

Vendar obstajajo tveganja, ki ogrožajo uresničitev ciljnih primanjkljajev, ta večinoma izhajajo iz standardne prakse sprejemanja dodatnih proračunov med letom. Presežni izdatki pri socialnih transferjih zaradi pritiska za sprejetje ukrepov, namenjenih ublažitvi učinka dviga posrednih davkov in učinka indeksacije plač (COLA) na plače v javnem sektorju v primeru povišanja inflacije, ki bi preseglo pričakovanja, prav tako predstavlja precejšnje tveganje. Poleg tega obstajajo tveganja za proračunski učinek najavljenih, vendar še ne sprejetih konsolidacijskih ukrepov zaradi pritiskov prizadetih strani.

Na podlagi tega Komisija sklepa, da je Ciper v letu 2011 zagotovil fiskalni napor v višini vsaj 1,5 odstotne točke BDP in sprejel učinkovite ukrepe za odpravo sedanjega čezmernega primanjkljaja do leta 2012. Vendar večina ukrepov za fiskalno konsolidacijo, ki jih je sprejel Ciper, zadeva prihodke, kljub temu da je Svet priporočil konsolidacijsko strategijo, usmerjeno v odhodke.

V napovedi iz jeseni 2010 so službe Komisije ocenile, da se bo razmerje med bruto dolgom in BDP na Cipru zaradi višjega primarnega primanjkljaja povečalo na 65,2 % do leta 2011. Ciprski organi napovedujejo, da se bo javni dolg v letu 2010 povečal na skoraj 62 % BDP z 58 % leta 2009, predvsem zaradi negativnega učinka primarnega primanjkljaja. Za leto 2011 organi napovedujejo rahlo povečanje deleža dolga, in sicer na 63,8 %, ponovno zaradi primarnega primanjkljaja. Vendar naj bi se s sprejetjem paketa za fiskalno konsolidacijo v letu 2011 razmerje med dolgom in BDP stabiliziralo na ravni, podobni ravni iz leta 2010, in sicer z omejevanjem primarnega primanjkljaja. Nadaljevanje konsolidacijskih ukrepov v letu 2012, skupaj s pospeševanjem rasti, bi moralo prav tako prispevati k zmanjševanju dolga.

Glede na napovedi služb Komisije in ukrepe, sprejete po roku za predložitev podatkov iz napovedi, se ne pričakuje, da bo Ciper začel zniževati delež bruto javnega dolga v obdobju, ki ga obravnava napoved.

Končno, na področju krepitve fiskalnega upravljanja ni bil zabeležen nikakršen napredek, kot je pospeševanje izvajanja in krepitve zavezujoče narave ciprskega triletnega srednjeročnega proračunskega okvira. O načrtih za nadaljnje reforme pokojninskega sistema se še vedno razpravlja.

Sklepne ugotovitve

Na podlagi trenutno razpoložljivih informacij se zdi, da je Ciper sprejel ukrepe, ki so ustrezen napredek v smeri zmanjševanja čezmernega primanjkljaja v rokih, ki jih je določil Svet. Predvsem je Ciper sprejel ukrepe za odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2012, pri čemer je v letu 2011 zagotovil zadosten fiskalni napor, v skladu s priporočili Sveta.

Vendar obstajajo tveganja, ki ogrožajo uresničevanje ciljnih primanjkljajev. Ta tveganja večinoma izhajajo iz standardne prakse sprejemanja dodatnih proračunov med letom ter tudi iz možnih presežnih izdatkov pri socialnih transferjih in učinka indeksacije plač na plače v javnem sektorju. Ob upoštevanju teh tveganj morajo ciprski organi natančneje spremljati razvoj proračuna ter biti pripravljeni sprejeti popravne ukrepe, če se katero izmed tveganj uresniči.

Poleg tega Komisija meni, da mora biti Ciper učinkovitejši pri krepitvi zavezujoče narave svojega srednjeročnega proračunskega okvira in pri uvajanju ukrepov za obravnavo dolgoročne vzdržnosti ciprskih javnih financ v skladu s priporočili Sveta.

Glede na zgornjo oceno Komisija meni, da trenutno niso potrebni nadaljnji koraki v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem Cipra. Komisija bo še naprej tesno spremljala proračunski razvoj na Cipru v skladu s Pogodbo in določbami Pakta stabilnosti in rasti.

Preglednica: Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi

2008 | 2009 | 2010 | 2011 |

Realni BDP (sprememba v %) | KOM | 3,6 | -1,7 | 0,5 | 1,5 |

CY | 3,6 | -1,7 | 0,6 | 1,5 |

SP | 3,6 | -1,7 | 0,5 | 1,5 |

Proizvodna vrzel (v % potencialnega BDP) | KOM2 | 3,1 | -1,2 | -2,2 | -1,8 |

CY | – | – | – | – |

SP1 | 2,9 | -1,3 | -2,4 | -2,5 |

Javnofinančni saldo (v % BDP) | KOM | 0,9 | -6,0 | -5,9 | -5,7 |

CY | 0,9 | -6,0 | -5,9 | -5,4 |

SP | 0,9 | -6,1 | -6,0 | -4,5 |

Primarni saldo (v % BDP) | KOM | 3,7 | -3,4 | -3,6 | -3,3 |

CY | 3,7 | -3,4 | -3,6 | -3,0 |

SP | 3,7 | -3,6 | -3,7 | -2,1 |

Ciklično prilagojeni saldo (v % BDP) | KOM | -0,3 | -5,5 | -5,1 | -5,0 |

CY | – | – | – | – |

SP1 | -0,2 | -5,6 | -5,1 | -3,5 |

Strukturni saldo3 (v % BDP) | KOM | -0,3 | -5,7 | -5,7 | -5,0 |

CY | – | – | – | – |

SP | -0,2 | -5,6 | -5,2 | -3,6 |

Bruto javni dolg (v % BDP) | KOM | 48,3 | 58,0 | 62,2 | 65,2 |

CY | 48,3 | 58,0 | 61,9 | 63,8 |

SP | 48,4 | 56,2 | 61,0 | 63,2 |

Opombe: |

1 Proizvodne vrzeli in ciklično prilagojeni saldi v skladu s programi, kakor so jih znova izračunale službe Komisije na podlagi podatkov v programih. |

2 Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 2,5%, 1,5%, 1,1% oziroma 1,1% za posamezna leta v obdobju 2009–2012. |

3 Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. Enkratni in drugi začasni ukrepi so leta 2009 predstavljali 0,3 % BDP, leta 2010 pa 0,7 % BDP; vsi ukrepi so povzročili zmanjšanje primanjkljaja. |

Vir: |

Posodobitev programa stabilnosti iz aprila 2010 (PS); napovedi služb Komisije iz jeseni 2010 (KOM); izračuni služb Komisije |

FINSKA

Postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem in najnovejša priporočila

Učinek upada gospodarske rasti in diskrecijska fiskalna spodbuda sta sprožila poslabšanje stanja javni financ na Finskem. Po podatkih iz obvestila o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz aprila 2010, ki ga je izdalo ministrstvo za finance, so si organi prizadevali za javnofinančni primanjkljaj 4,1 % BDP v letu 2010. Po napovedih služb Komisije iz pomladi bo primanjkljaj v letu 2010 nekoliko manjši, in sicer 3,8 % BDP. Na podlagi tega je Svet 13. julija 2010 odločil, da ima Finska čezmerni primanjkljaj in je nanjo naslovil priporočila v skladu s členom 126(7) PDEU, da bi nastali položaj odpravila do leta 2011[7]. Svet je v svojih priporočilih 13. januar 2011 določil kot rok za sprejetje učinkovitih ukrepov.

Svet je Finski priporočil, naj zniža javnofinančni primanjkljaj pod 3 % BDP na verodostojen in trajnosten način. Zlasti bi morali finski organi v ta namen (a) v letu 2010 izvajati fiskalne ukrepe, kot je predvideno v zadnji posodobitvi programa stabilnosti, pri čemer morajo zagotoviti, da bo načrtovano preseganje referenčne 3-odstotne vrednosti BDP ostalo nadzorovano in začasno; (b) zagotoviti fiskalni napor v višini vsaj 0,5 % BDP v letu 2011; in (c) določiti ukrepe, s katerimi bodo zagotovili za leto 2011 načrtovano odpravo čezmernega primanjkljaja.

Poleg tega je Svet pozval Finsko, naj zagotovi, da se bo po odpravi čezmernega primanjkljaja vzdrževala proračunska konsolidacija zaradi približanja srednjeročnemu cilju glede proračunskega stanja (strukturni presežek v višini 0,5 % BDP).

Komisija ukrepe oceni na podlagi napovedi služb Komisije iz jeseni 2010, ki zajema proračunske ukrepe za leto 2011, ter na podlagi posodobitve napovedi ministrstva za finance z 20. decembra 2010.

Ocena sprejetih ukrepov

Po poslabšanju javnih financ s precejšnjih javnofinančnih presežkov na primanjkljaj v višini 2,5 %, zabeležen leta 2009, je bilo v obvestilu o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz aprila 2010 napovedano, da se bo primanjkljaj v letu 2010 nadalje povišal na 4,1 % BDP. Vendar najnovejše napovedi služb Komisije in organov predvidevajo precej bolj omejeno rast primanjkljaja v letu 2010. Na podlagi trdnega ponovnega zagona gospodarske dejavnosti, zabeleženega od druge polovice leta 2010 naprej, so službe Komisije in organi v zaporednih napovedih popravili navzgor gospodarske in fiskalne izglede za leto 2010 in naprej. Medtem ko po začetku postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem ni bil najavljen noben pomembnejši nov davčni ukrep ali ukrep v zvezi z odhodki za leto 2010, je izboljšanje gospodarskega okolja avtomatsko spodbudilo davčne prihodke. V napovedi služb Komisije iz jeseni 2010 je za leto 2010 napovedan delež primanjkljaja 3,1 % BDP, kar bo izboljšalo možnosti za naslednja leta v primerjavi s pričakovanji iz pomladi 2010. To je precej boljši rezultat od primanjkljaja 4,1 % BDP, ki so ga za cilj določili organi v obvestilu o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz aprila 2010, v katerem so podprta priporočila Sveta z dne 13. julija 2010. Podobno se v zadnji posodobitvi napovedi ministrstva za finance iz decembra 2010 pričakuje, da bo primanjkljaj dosegel 3,2 % BDP v letu 2010 (obvestilo o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz oktobra 2010 napoveduje primanjkljaj 3,3 % BDP).

Skupno vzeto je bila fiskalna politika v letu 2010 ekspanzivna. Službe Komisije v napovedi iz jeseni 2010 ocenjujejo, da se je strukturni saldo poslabšal za eno odstotno točko v letu 2010, kar odraža delež programa fiskalne spodbude, ki se je izvajal v tem letu. Program spodbude je bil izveden, kot je predvideno v zadnji posodobitvi programa stabilnosti februarja 2010 ter v skladu s priporočili Sveta.

Komisija zato sklepa, da je Finska upoštevala priporočila Sveta in pri tem zagotovila, da bo načrtovana kršitev 3-odstotne referenčne vrednosti BDP ostala pod nadzorom in začasna.

Za leto 2011 so se izgledi za primanjkljaj zelo izboljšali od posodobitve programa stabilnosti iz februarja 2010, v katerem je bil za to leto napovedan primanjkljaj 3,0 % BDP. Po napovedih služb Komisije iz jeseni 2010 bo v letu 2011 primanjkljaj 1,6% BDP. V svoji zadnji napovedi z 20. decembra 2010 so organi napovedali razmerje med primanjkljajem in BDP v višini 1,3 % (podobno ciljnemu primanjkljaju iz obvestila o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz oktobra 2010 v višini 1,4 %). Večji del tega izboljšanja v primerjavi z napovedmi iz pomladi 2010 je razložen z gospodarskim in fiskalnim rezultatom iz leta 2010, ki je bil boljši od pričakovanega in se prenese v leto 2011. Vendar je v letu 2010 prišlo tudi do nekaj diskrecijskih povišanj davkov, kar je izboljšalo javnofinančni saldo za približno 0,6 % BDP v letu 2011. Medtem ko niso bila napovedana nobena izredna zmanjšanja proračuna, se pričakuje umiritev rasti izdatkov, ker se nekateri naložbeni projekti iz prejšnjega paketa spodbud postopno odpravljajo in se bodo lokalne vlade verjetno odzvale na omejitve pri financiranju s proračunskimi varčevalnimi ukrepi. Vlade tako na centralni kot na lokalni ravni še naprej izvajajo dolgoročne programe za spodbuditev produktivnosti javnega sektorja, kar bi moralo zagotoviti določene prihranke pri stroških za osebje.

Napoved Komisije pomeni izboljšanje strukturnega salda za nekoliko manj kot eno odstotno točko v letu 2011. Ta ocena v veliki meri ustreza meritvi od spodaj navzgor obsega diskrecijskih fiskalnih ukrepov v letu 2011.

Na podlagi tega Komisija sklepa, da je Finska v letu 2011 zagotovila fiskalni napor v višini vsaj 0,5 odstotne točke BDP in sprejela učinkovite ukrepe za odpravo sedanjega čezmernega primanjkljaja do leta 2011.

Sklepne ugotovitve

Na podlagi trenutnih informacij se zdi, da je Finska sprejela ukrepe, s katerimi je dosegla zadovoljiv napredek pri odpravljanju čezmernega primanjkljaja v roku, ki ga je določil Svet. Predvsem je Finska sprejela ukrepe za odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2011, pri čemer je v skladu s priporočili Sveta v letu 2011 zagotovila zadosten fiskalni napor.

Glede na zgornjo oceno Komisija meni, da na Finskem trenutno niso potrebni nadaljnji ukrepi v postopku zvezi s čezmernim primanjkljajem. Komisija bo še naprej pozorno spremljala proračunski razvoj na Finskem v skladu s Pogodbo ter Paktom za stabilnost in rast.

Preglednica: Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi

BOLGARIJA

Postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem in najnovejša priporočila

Učinek upada gospodarske rasti in povišanja izdatkov, ki izhaja iz precejšnjih obveznosti, ki jih je prevzela odhajajoča vlada pred parlamentarnimi volitvami sredi leta 2009, je sprožil poslabšanje javnih financ v Bolgariji. Skupaj s prehodom k sestavi rasti z manj prihodki iz davkov to povzroča javnofinančni primanjkljaj v Bolgariji v znesku 3,9 % BDP v letu 2009 v primerjavi s presežkom 1,8 % v letu 2008[8]. Na podlagi tega se je Svet 13. julija 2010 odločil, da v Bolgariji obstaja čezmerni primanjkljaj in je nanjo naslovil priporočila v skladu s členom 126(7) PDEU, da bi nastali položaj odpravila do leta 2011[9]. V priporočilih je Svet določil 13. januar 2011 kot rok za sprejetje učinkovitih ukrepov.

Zlasti je Svet Bolgariji priporočil, naj najpozneje do leta 2011 javnofinančni primanjkljaj zmanjša pod 3 % BDP na verodostojen in trajnosten način. V ta namen morajo bolgarski organi še posebej: (a) sprejeti potrebne ukrepe, da se izognejo poslabšanju primanjkljaja iz leta 2010 za več kot načrtovanih 3,8 % BDP; (b) zagotoviti fiskalni napor najmanj 0,75 % BDP v letu 2011; ter (c) opredeliti in izvajati ukrepe, ki so potrebni za odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2011. Za omejitev tveganj prilagajanja se je bolgarskim organom priporočilo, naj okrepijo fiskalno upravljanje in preglednost z okrepitvijo nadzora ministrstva za finance nad porabo, povečanjem zavezujoče narave svojega srednjeročnega proračunskega okvira in izboljšanjem spremljanja izvrševanja proračuna med letom.

Svet je določil 13. januar 2011 kot rok, do katerega mora bolgarska vlada sprejeti učinkovite ukrepe ter določiti ukrepe, ki bodo potrebni za odpravo čezmernega primanjkljaja.

Komisija oceni sprejete ukrepe na podlagi napovedi služb Komisije iz jeseni 2010, ki vključuje proračunske ukrepe, predvidene za proračun za leto 2011, ter ob upoštevanju dodatnih informacij, ki so jih predložili bolgarski organi v drugi polovici decembra 2010 in januarja 2011.

Ocena sprejetih ukrepov

V skladu z napovedjo služb Komisije iz jeseni 2010 naj bi se delež javnofinančnega primanjkljaja v letu 2010 zmanjšal na 3,8 % BDP s 4,7 % leta 2009, kar je v skladu s ciljem, ki je bil določen v spremenjenem proračunu za leto 2010 na podlagi priporočila Sveta. Ta napoved je pripravljena glede na večinoma nespremenjene gospodarske izglede od objave napovedi služb Komisije iz jeseni 2010, ki je bila podlaga za priporočila Sveta z dne 13. julija 2010. Poleg tega vključuje enkratno postavko za povišanje primanjkljaja, ki izhaja iz odpisa dolgov tretjih držav (0,1 % BDP) ter vključuje primanjkljaj pri sedanjih davkih in prihrankih pri odhodkih iz kapitala v primerjavi z načrti, določenimi v spremenjenem proračunu za leto 2010. Organi v zadnji napovedi predvidevajo nekoliko nižji delež primanjkljaja v letu 2010, in sicer 3,6 % BDP. Napoved služb Komisije kaže na izboljšanje strukturnega salda v letu 2010 v višini približno 1,5 % BDP.

Komisija zato sklepa, da bo proračunski rezultat za leto 2010 v skladu s priporočilom Sveta, ki priporoča dosego ciljnega primanjkljaja za leto 2010 v višini 3,8 % BDP, kot je bil določen v spremenjenem proračunu za leto 2010.

Za leto 2011 napoved služb Komisije iz jeseni 2010 predvideva primanjkljaj 2,9 % BDP, kar pomeni letno zmanjšanje primanjkljaja za 0,9 % BDP, če se politika ne bo spremenila, se bodo gospodarski izgledi po pričakovanjih izboljšali in bodo ukrepi za fiskalno konsolidacijo, predvideni v proračunu za leto 2011, preudarno ocenjeni. Organi pričakujejo nekoliko nižji primanjkljaj v višini 2,5 % BDP, pri čemer je razlika večinoma posledica bolj optimistične napovedi gospodarske dejavnosti. Za uresničitev tega fiskalnega cilja si bodo prizadevali s povečevanjem javnofinančnih prihodkov, ki se pričakujejo zaradi pričakovanega gospodarskega okrevanja in ukrepov za povečanje prihodkov ter zaradi omejevanja rasti odhodkov in izboljšane učinkovitosti porabe. V strukturnem smislu napoved služb Komisije kaže na izboljšanje strukturnega salda za 0,75 % BDP v letu 2011.

Tveganja za uresničitev ciljnega primanjkljaja za leto 2011 večinoma izhajajo iz makroekonomskega scenarija, ki je bil podlaga za proračunske napovedi za leto 2011. Počasnejše okrevanje gospodarstva, pri katerem rast manj temelji na prihodkih, lahko povzroči nepričakovane primanjkljaje prihodkov kljub zadržanim ocenam proračunskih prihodkov. Kar zadeva odhodke lahko lokalne in predsedniške volitve, ki so načrtovane za drugo polovico leta 2011, ustvarijo dodatne pritiske na porabo. Ob upoštevanju teh tveganj morajo bolgarski organi natančneje spremljati razvoj proračuna ter biti pripravljeni sprejeti popravne ukrepe, če se katero izmed tveganj uresniči.

Na podlagi tega Komisija sklepa, da je Bolgarija zagotovila fiskalni napor v višini 0,75 odstotne točke BDP in sprejela učinkovite ukrepe za odpravo sedanjega čezmernega primanjkljaja do leta 2011.

Končno, na področju fiskalnega upravljanja je prišlo do določenega napredka, prav tako so bile sprejete nekatere pobude za izboljšanje učinkovitosti javne porabe. Ukrepi za nadaljnjo reformo pokojninskega sistema v srednje- do dolgoročnem obdobju so bili dogovorjeni s socialnimi partnerji, njihova izvedba pa bo zahtevala nadaljnje zakonodajne ukrepe.

Sklepi

Na podlagi obstoječih informacij se zdi, da je Bolgarija sprejela ukrepe, s katerimi je dosegla ustrezen napredek pri zmanjševanju čezmernega primanjkljaja v roku, ki ga je določil Svet. Bolgarija je sprejela potrebne ukrepe za odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2011, in sicer tako da je preprečila poslabšanje primanjkljaja iz leta 2010 za več kot načrtovanih 3,8 % BDP ter tako da je zakonsko določila ustrezen fiskalni napor v proračunu za leto 2011, v skladu s priporočili Sveta.

Poleg tega Komisija meni, da mora biti Bolgarija učinkovitejša pri krepitvi zavezujoče narave svojega srednjeročnega proračunskega okvira v skladu s priporočili Sveta.

Glede na zgornjo oceno Komisija meni, da v Bolgariji trenutno niso potrebni nadaljnji ukrepi v postopku zvezi s čezmernim primanjkljajem. Komisija bo še naprej pozorno spremljala proračunski razvoj v Bolgariji v skladu s Pogodbo ter Paktom za stabilnost in rast.

Preglednica: Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi

DANSKA

Postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem in najnovejša priporočila

Učinek upada gospodarske rasti in diskrecijske fiskalne spodbude je sprožil poslabšanje stanja javnih financ na Danskem. Javnofinančni saldo se je s presežka 3,2 % BDP leta 2008 spremenil v primanjkljaj 2,7 % BDP leta 2009, ki se je leta 2010 povečal na pričakovanih 5,5 % BDP. Na podlagi tega je Svet 13. julija 2010 odločil, da ima Danska čezmerni primanjkljaj in je nanjo naslovil priporočila v skladu s členom 126(7) PDEU, da bi nastali položaj čezmernega javnega primanjkljaja odpravila do leta 2013[10]. Svet je v svojih priporočilih določil 13. januar 2011 kot rok za sprejetje učinkovitih ukrepov.

Svet je Danski priporočil, naj na verodostojen in trajnosten način zmanjša javnofinančni primanjkljaj pod 3 % BDP z ukrepi v srednjeročnem obdobju. Zato bi morali danski organi zlasti: (a) v letu 2010 izvajati fiskalne ukrepe, kot je predvideno v zadnji posodobitvi konvergenčnega programa, in v letu 2011 začeti s konsolidacijo, da bi se do leta 2013 primanjkljaj zmanjšal pod referenčno vrednost; (b) zagotoviti povprečni letni fiskalni napor, ki bi znašal vsaj 0,5 % BDP v obdobju 2011–2013; (c) določiti in strogo izvajati ukrepe, potrebne za odpravo presežnega primanjkljaja do leta 2013, če to omogočajo ciklični pogoji, in pospešiti zmanjševanje primanjkljaja, če se gospodarske ali proračunske razmere izkažejo za boljše od sedanjih pričakovanj.

Komisija oceni sprejete ukrepe glede na napoved služb Komisije iz jeseni 2010 ter ob upoštevanju proračuna za leto 2011, decembrske napovedi vlade in ukrepov za konsolidacijo, ki jih je vlada predstavila 25. maja. V oceni so prav tako upoštevane informacije o učinkovitih sprejetih ukrepih, ki jih je dansko ministrstvo za finance predložilo Komisiji 13. januarja 2011.

Ocena sprejetih ukrepov

Napoved služb Komisije iz jeseni 2010 kaže na izboljšanje javnofinančnega salda za 1,6 odstotne točke med letoma 2010 in 2012 (z –5,1 % BDP leta 2010 na -3,5 % BDP leta 2012). V svoji zadnji makroekonomski posodobitvi (december 2010) so danski organi napovedali delež primanjkljaja 3,6 % BDP v letu 2010[11], ki se bo leta 2011 povišal na 4,7 % BDP, preden bo v letu 2012 padel na 3,4 % BDP, kar bi bilo blizu referenčni vrednosti eno leto pred rokom, ki ga je določil Svet.

Maja 2010 si je danska vlada zagotovila podporo parlamenta za določitev konsolidacijskih ukrepov, oblikovanih za izpolnitev priporočil postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Ukrepi vključujejo odlog predhodno načrtovanih znižanj davkov in začasno prekinitev samodejne indeksacije različnih davčnih pragov (tako imenovana ureditev §20 ) do leta 2014, reformiranje in skrajšanje obdobja prejemanja nadomestila za brezposelne s štirih let na dve leti ter uvedbo zgornje meje za olajšave na članarine v sindikatih. Poleg tega je med letoma 2011 in 2013 omejena rast javne porabe. Ukrepi iz konsolidacijskega paketa iz maja so že bili uvedeni v zakonodajo, kot je priporočil Svet. Poleg tega proračun za leto 2011 potrjuje namen vlade, da omeji rast javne porabe. Spremembe načina financiranja občin in nadzora njihovih odhodkov bi morale zmanjšati tveganje prekoračitev pri odhodkih[12].

Komisija zato sklepa, da je Danska upoštevala priporočilo Sveta za izvedbo fiskalnih ukrepov v letu 2010, kot je predvideno v zadnji posodobitvi konvergenčnega programa, in za začetek konsolidacije v letu 2011.

Pričakovana povprečna letna prizadevanja za konsolidacijo iz teh ukrepov v obdobju 2011 do 2013 znašajo približno 0,5 % BDP, kar je v skladu s priporočilom Sveta. Vendar naj bi se, medtem ko je do leta 2012 napovedano opazno izboljšanje proračunskega salda, strukturni saldo po ocenah v zadevnem obdobju rahlo poslabšal. Osnovna potencialna rast proizvodnje v obdobju 2010–2013, ocenjena po skupno dogovorjeni metodologiji, bi bila zelo nizka, kar je neobičajno in lahko pokaže negotovosti pri izračunu potencialne danske proizvodnje v sedanjih razmerah.

Glede na zgoraj navedene ukrepe za konsolidacijo nima Komisija v sedanjih razmerah nobenega razloga za sklepanje, da Danska v srednjeročnem obdobju od leta 2011 do leta 2013 ne bi mogla doseči priporočenega fiskalnega napora v smislu povprečnega letnega strukturnega salda. Zato na podlagi trenutnih informacij meni, da je Danska sprejela učinkovite ukrepe za odpravo trenutnega čezmernega primanjkljaja do leta 2013.

Sklepne ugotovitve

Po sedanjih podatkih se zdi, da je Danska sprejela ukrepe, ki so ustrezen napredek v smeri zmanjšanja čezmernega primanjkljaja v rokih, ki jih je določil Svet. Predvsem je Danska izvedla fiskalne ukrepe v letu 2010, kot je bilo predvideno v zadnji posodobitvi konvergenčnega programa, in je začela konsolidacijo leta 2011, v skladu s priporočili Sveta.

Glede na zgornjo oceno Komisija meni, da na Danskem trenutno niso potrebni nadaljnji ukrepi v postopku zvezi s čezmernim primanjkljajem. Komisija bo še naprej pozorno spremljala proračunski razvoj na Danskem v skladu s Pogodbo ter Paktom za stabilnost in rast.

Razpredelnica 1: Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi

[1] Za vsako državo članico je bila ocena ukrepov, sprejetih po šestmesečnem roku iz priporočil, sporočena Svetu. Vsa sporočila Komisije ter drugi dokumenti v zvezi s postopkom v zvezi s čezmernim primanjkljajem za vsako državo članico (preteklim in potekajočim) so na voljo na: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm.

[2] UL L 209, 2.8.1997, str. 6.

[3] „Podrobnosti glede izvajanja Pakta za stabilnost in rast ter smernice za obliko in vsebino programov stabilnosti in konvergenčnih programov“, ki jih je 10. novembra 2009 potrdil Svet Ecofin, so na voljo na: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/legal_texts/index_en.htm.

[4] Vsi dokumenti za Ciper, povezani s postopkom v zvezi s čezmernim primanjkljajem, so na voljo na spletni strani: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/cyprus_en.htm

[5] Napovedi služb Komisije iz jeseni 2010 so bile objavljene 29. novembra 2010. Rok za predložitev podatkov je potekel 15. novembra 2010.

[6] Parlament je 16. decembra 2010 sprejel zakon o proračunu za leto 2011.

[7] Vsi dokumenti za Finsko, povezani s postopkom v zvezi s čezmernim primanjkljajem, so na voljo na spletni strani:http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/finland_en.htm

[8] Z obvestilom o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz oktobra 2010 so bili rezultati glede javnofinančnega salda za leti 2008 in 2009 popravljeni na presežek v višini 1,7 % oziroma primanjkljaj v višini 4,7 % BDP. Glavni razlogi so vključevali metodološke spremembe glede uvajanja časovno prilagojenega beleženja denarnega toka nekaterih davčnih dohodkov ter nekatere dodatne vladne obveznosti, razkrite v drugi polovici leta 2010.

[9] Vsi dokumenti za Bolgarijo, povezani s postopkom v zvezi s čezmernim primanjkljajem, so na voljo na spletni strani:http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/bulgaria_en.htm

[10] Vsi dokumenti za Dansko, povezani s postopkom v zvezi s čezmernim primanjkljajem, so na voljo na spletni strani: : http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/denmark_en.htm

[11] Proračunski saldo danske vlade za leto 2010 je nižji od predvidenega v napovedi služb Komisije iz jeseni 2010, predvsem zaradi začasnega in nepričakovanega povečanja prihodkov iz naslova davkov na donos pokojninskih skladov, ki ni bilo vključeno v napoved služb Komisije.

[12] Izvajata se dve dodatni pobudi, ki bosta v prihodnjih letih verjetno imeli proračunske posledice. Prvič, trenutno potekajo pogajanja o reformi štipendij, katerih rezultat bi lahko bilo skrajšanje obdobja prejemanja štipendij. Reforma bi tako nadalje zmanjšala javno porabo. Drugič, vlada je predlagala postopno odpravo sheme zgodnjega upokojevanja do leta 2034, kar bi imelo pozitiven učinek na dolgoročno vzdržnost ob kratkoročnih proračunskih stroških. Zlasti bi ta reforma lahko povzročila precejšen enkratni učinek na javnofinančni saldo v letu 2012. Ta enkratni strošek ne bi vplival na odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2013. Trenutno ni mogoče ustrezno oceniti obsega proračunskih posledic teh dveh pobud.