EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 8.6.2011 
SEC(2011) 687 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
Spremni dokument 
k predlogu 
DIREKTIVE EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
o pravici do dostopa do odve tnika in pravici do obvestit ve tretje osebe o priporu v 
kazenskem postopku 
{COM(2011) 326 kon č.} 
{SEC(2011) 686 kon č.}  
 
SL 2   SL POVZETEK OCENE U ČINKA  
Ocena učinka se nanaša na ukrep v zvezi s pravicama do dostopa do odvetnika in do 
obvestitve tretje osebe o priporu za osumlje ne in obtožene osebe v kazenskih postopkih. 
Namen tega ukrepa je dolo čiti minimalna pravila glede pravice do dostopa do odvetnika in 
pravice do obvestitve o priporu po vsej EU.  
Težave  
Splošni težavi, opred eljeni v oceni u činka, sta, da (1) ni zados tnega medsebojnega zaupanja 
med pravosodnimi organi držav članic in da (2) ni zadostne ravni varstva temeljnih pravic v 
kazenskih postopkih v EU. Posebna t ežava je, da v številnih državah članicah ni zadostnega 
dostopa do odvetnika in obvestitve o priporu. To se kaže na razli čne načine. V ve č državah 
članicah osumljeni trenutno nima pravice,  da bi se sestal z odvetnikom pred  kakršnim koli 
policijskim zaslišanjem, in/ali pravice do pomo či odvetnika med  policijskim zaslišanjem. 
Evropsko sodiš če za človekove pravice je odlo čilo, da imajo osumljenci pravico do odvetnika 
od prvega policijskega zaslišanja in do tega , da ima odvetnik dejavno vlogo pri njihovi 
obrambi med policijskim zaslišanjem ( Salduz proti Tur čiji, Brusco proti Franciji ). Možnost 
posameznika, da se odpove svoji pr avici do odvetnika, se po državah članicah razlikuje. 
Dokazi, pridobljeni v odsotnos ti odvetnika, imajo po državah članicah razli čen status. Poleg 
tega v postopku na podlagi evropskega naloga  za prijetje ni prav il EU glede pravnega 
svetovanja iskani osebi v odreditveni in izvr šitveni državi, kar še  dodatno spodkopava 
zaupanje. Vse to je dobro ponazorjeno z vrsto študij primerov v oceni u činka. V zvezi z 
obvestitvijo o priporu je odbor za prepre čevanje mu čenja v stikih s priprtimi osebami med 
obiski držav ugotovil ponavljajo če se primere, v katerih je sicer pravica do obvestitve o 
priporu predpisana, vendar se v praksi ne ponudi vsem priprtim osebam ali se ponudi s 
precejšnjo zamudo (pogosto šele po dolo čeni fazi – npr. ko je oseba privedena pred sodnika), 
ter številne primere, v katerih priprta oseba ne prejme povratnih informacij o stikih z osebo, ki 
jo je imenovala. 
Subsidiarnost : šteje se, da je potreben ukrep EU, ki med drugim temelji na čezmejni 
razsežnosti težave zaradi mobilnega državljanstva, vklju čno z mobilnimi storilci kaznivih 
dejanj, pomanjkljivostih mehanizmov  izvajanja Evropske konvencije o človekovih pravicah 
(EKČP) in odbora za prepre čevanje mu čenja ter dostopu do vseh možnosti mehanizmov 
izvrševanja EU, do katerih bi vodil ukrep EU. 
Cilji  
Vsak ukrep, sprejet na ravni EU  v zvezi z dostopom do odvetnika, bi moral dosegati naslednje 
splošne in posebne cilje. 
Splošna 
cilja:  • izboljšati pravosodno sodelovanje v EU; 
• zagotoviti ustrezno raven varstva teme ljnih pravic vseh posameznikov v 
kazenskih postopkih. 
Posebni 
cilji:  • znižati stroške zamud, zavrnitev in prito žb v zvezi z izvrš itvijo zaprosila za 
pravosodno sodelovanje med državami članicami; 
• zagotoviti, da imajo osumljene ali obtožene osebe v kazenskem postopku 
vedno ustrezen dostop do odvetnika; 
• zagotoviti, da imajo osumljene ali obtožene osebe, ki jim je odvzeta 
 
SL 3   SL prostost, pravico, da se o njihovem odvzemu prostosti obvesti tretja oseba 
po njihovi izbiri. 
 
Možnosti  
Možnosti politike, pred stavljene v oceni u činka, so: 
• Možnost politike 1: ohranitev nespremenjenega stanja.  Ta možnost ne bi vklju čevala 
nobenih ukrepov  na ravni EU.  
• Možnost politike 2 : priporočilo o dobri praksi glede pravice osumljenih in obtoženih oseb 
do dostopa do odvetnika in do obvestitve o priporu. 
• Možnost politike 3 : direktiva o dolo čitvi minimalnih pravil, ki temelji na pravnem redu  
Evropskega sodiš ča za človekove pravice (ES ČP) glede dostopa do odvetnika  (tj. 
Konvenciji in sodni pr aksi Evropskega sodiš ča za človekove pravice ) ter priporo čilih 
odbora za prepre čevanje mu čenja glede obvestitve o pri poru, in o okrepitvi uporabe 
instrumentov vzajemnega priznavanja. 
• S to možnostjo bi bilo zajetih pet posebnih vidikov pravic do dostopa do 
odvetnika in do obvestitve o priporu, poleg  tega pa bi bil zlasti zagotovljen 
takojšen dostop do odvetnika, podrobno bi bili dolo čeni vsebina dostopa in 
pravica do povratnih informacij o obvestitvi  o priporu, predvide ni bi bili odpoved 
pravici in pravna sredstva, uporabljala pa bi se za pos topke na podlagi evropskega 
naloga za prijetje (ENP) v izvršitveni in odreditveni državi članici. 
• Možnost politike 4 : direktiva, ki temelji na priporo čilih odbora za prepre čevanje mu čenja 
glede obvestitve o priporu in dolo ča nadaljnja pravila s strožjimi zahtevami kot v pravnem 
redu ESČP glede dostopa do odvetnika, in s katero  so okrepljeni instrumenti vzajemnega 
priznavanja. 
• S to možnostjo bi bilo poleg tega, ka r je opisano v možnosti 3 (ob zagotovitvi 
enake pravice do obvestitve o priporu), zagotovljeno, da je dostop do odvetnika 
dovoljen pred kakršnim koli policijskim zaslišanjem (namesto ob zaslišanju); naložena bi bila obvezna obramba v vseh primerih in dolo čena prepoved uporabe 
dokaznega materiala, pridobljenega ob kršitvi pravice do odvetnika.  
UČINKI
 
Uspešnost pri doseganju ciljev  
• Možnost politike 1: ker države članice EK ČP in sodne prakse ES ČP ter priporo čil odbora 
za prepre čevanje mu čenja ne izvajajo enotno, je ra ven varstva osumljencev še vedno 
neustrezna. Poleg tega EK ČP in sodna praksa ES ČP ne zajemata nekaterih vidikov 
vprašanja, ki so klju čni za zagotovitev poštenega soje nja, npr. postopkov na podlagi ENP. 
• Možnost politike 2 : ni gotovo, da bi vse države članice v celoti izvajale nezavezujo če 
priporočilo, zlasti tiste države, ki trenutno ne ravnajo v skladu z minimalnimi standardi 
ESČP in priporo čili odbora za prepre čevanje mu čenja. 
• Možnost politike 3 : ta možnost bi imela vse pre dnosti zakonodajnega akta (zavezujo ča 
narava, visoka stopnja iz vršljivosti). Zlasti skla dnost s pravnim redom ES ČP in priporo čili 
odbora za prepre čevanje mu čenja ter pravosodno sodelovanje bosta okrepljena z 
naslednjimi posebnimi ukrepi.  
1. Časovni vidik : zagotovitev dostopa do odvetnika od prvega policijskega 
zaslišanja in obvestitev o pr iporu od odvzema prostosti. 
 
SL 4   SL 2. Materialno podro čje uporabe : posebna ureditev dejavnos ti, ki jo lahko izvaja 
zagovornik, in pravica do obvestitve, ok repljena z obveznostjo zagotovitve 
povratnih informacij. 
3. Odpoved pravici do odvetnika .  
4. Posledice kršitev : določitev, da morajo države članice dolo čiti pravna sredstva 
za primer kršitev pravice do odvetnika. 
5. Primeri na podlagi ENP : osebi, zoper katero je bil izdan nalog, pomaga 
odvetnik v odreditveni in izvršitveni državi članici.  
• Možnost politike 4 : na podlagi te možnosti bi bilo z direktivo poleg tega, kar je opisano v 
možnosti 3 (ob zagotovitvi enake pravice do o bvestitve o priporu) , zagotovljeno, da je 
dostop do odvetnika dovoljen pred kakršnim koli policijskim zaslišanjem (namesto ob 
zaslišanju);  naložena bi bila obvezna obramba v vseh primerih; dolo čena bi bila prepoved 
uporabe dokaznega materiala, pridoblje nega ob kršitvi pravice do odvetnika.  S temi tremi 
dodatnimi elementi (vidiki 1, 3 oziroma 4) bi bilo torej pravosodno sodelovanje okrepljeno na naslednji na čin. 
1. Časovni vidik : z zagotovitvijo dostopa do odvetnika že pred prvim policijskim 
zaslišanjem bi bilo zagotovljeno, da la hko osumljenec pripravi obrambo pred 
zaslišanjem.  
2. Obvezna obramba : zahteva, da mora osumljencu vedno pomagati odvetnik, bi 
pomenila najve čji ukrep spodbujanja zaupanj a med pravosodnimi organi. 
3. Posledice kršitev : določitev na ravni EU, da se dok azi, pridobljeni ob kršitvi 
pravice do odvetnika, ne smejo uporabiti na sodiš ču. 
Učinek na temeljne pravice
 
• Možnost politike 1: temeljne pravice bodo še naprej zaš čitene razli čno v skladu s 
posameznimi nacionalnimi sistemi. Listina Evr opske unije o temeljnih pravicah (Listina) 
se bo uporabljala samo v zvezi s pravom EU, na primer v okviru evropskega naloga za 
prijetje. 
• Možnost politike 2 : učinek te možnosti in okrepitev prav ice do poštenega sojenja, pravice 
do obrambe osumljene in obtožene osebe ter zaš čite pred trpin čenjem bi bila odvisna od 
tega, kako bi države članice izvajale priporo čilo EU.  
• Možnost politike 3 : pravica do svobode in varnosti (člen 6 Listine, člen 5 EK ČP), 
pravica do u činkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sodiš ča (člen 47 Listine, 
člena 6 in 13 EK ČP) ter domneva nedolžnosti in pravica do obrambe (člen 48 Listine, 
člen 6 EKČP) bi bile okrepljene. Pravica do dost opa do odvetnika in pravica do obvestitve 
o priporu sta formalni varovali zoper trpin čenje in tako varujeta pred morebitno kršitvijo 
prepovedi trpin čenja (člen 4 Listine in člen 3 EKČP). S pravico do obvestitve o priporu 
se spodbuja pravica do spoštovanja zasebne ga in družinskega življenja  (člen 7 Listine 
in člen 8 EKČP). 
• Možnost politike 4 : pravica do svobode in varnosti (člen 6 Listine, člen 5 EK ČP), 
pravica do u činkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sodiš ča (člen 47 Listine, 
člena 6 in 13 EK ČP) ter domneva nedolžnosti in pravica do obrambe (člen 48 Listine, 
člen 6 EK ČP) bi bile okrepljene. Pravica do u činkovitega pravnega sredstva bi bila 
 
SL 5   SL dodatno zajam čena z uvedbo prepovedi uporabe dokazov, pridobljenih ob kršitvi pravice 
do pravnega svetovanja na obravnavi.  
• Finančni in gospodarski u činek 
• Možnost politike 1: čeprav ta možnost ni povezana z neposrednimi novimi finan čnimi 
bremeni, ne bo privedla do znižanja stroškov v prora čunu držav članic za kazenski pregon 
in stroškov za posamezne osumljene ali obtožene osebe, ki so povezani z nezadostnim dostopom do odvetnika ter so nastali z uporab o pravnih sredstev in pregonom kaznivih 
dejanj, od katerega je organ pr egona odstopil ali ga odložil.   
• Možnost politike 2 : odvisna od tega, v kakšnem obsegu bi države članice izvajale vse ali 
nekatere dolo čbe iz priporo čila. 
• Možnost politike 3 : finančno breme za povpre čno državo članico bo 
približno 300 000 EUR za veliko državo članico in od 4 100 EUR do 70 950 EUR za 
majhno državo članico.  Gospodarski in finan čni učinek bodo ob čutili tudi posamezniki. 
Ta je v oceni u činka (okvirno) ocenjen na približno 1 500 EUR na osebo, zoper katero je 
bil izdan ENP. 
• Možnost politike 4 : finančni učinek te možnosti na države članice je mogo če oceniti kar 
na 179 milijonov EUR za veliko državo članico in približno 110 milijonov EUR za 
srednje veliko državo članico. Po ocenah bi finan čni stroški za posameznika znašali od 
4 170 EUR  do 5 200 EUR na osumljeno/obtoženo osebo na zadevo (posamezniki v 
kazenskem postopku) in približno 1 500 EUR  na osebo na zadevo (posamezniki, zoper 
katere je bil izdan ENP).  
Učinek na nacionalne pravosodne sisteme
 
• Možnost politike 1 : zaradi potrebe po izvajanju nekaterih sodb ES ČP in priporo čil odbora 
za preprečevanje mu čenja se lahko sedanja razlika celo pove ča, zlasti ker se zdi, da države 
članice razli čno razlagajo sodbe ES ČP. 
• Možnost politike 2 : ni verjetno, da bi bil ta u činek večji, kot je samo u činek sodb ES ČP in 
priporočil odbora za prepre čevanje mu čenja.  
• Možnost politike 3 : s to možnostjo bi bilo zagotovlje no, da bi bili nacionalni pravosodni 
sistemi okvirno usklajeni s smernicami EK ČP in sodno prakso ES ČP ter priporo čili odbora 
za preprečevanje mu čenja, za kar bodo potrebne nekatere zakonodajne reforme. 
• Možnost politike 4 : za uskladitev z zahtevami dire ktive bo treba izvesti pomembne 
zakonodajne reforme. Nekatere države članice bi lahko nasprotovale sprejetju nekaterih 
zahtev, predvidenih s to možnostjo. 
• Primerjava možnosti: 
Možnost politike 3 izkazuje najboljšo kombinacijo stroškov in uspešnosti pri doseganju ciljev. 
Zato je to najprimernejša možnost.   
 
SL 6   SL  
Cilji/stroški  Možnost politike 
1 Možnost politike 2  Možnost 
politike 3 
 Možnost politike 4 
 
Prihranki zaradi 
boljšega pravosodnega 
sodelovanja
 0 √ √√ √√[√] 
Učinek na 
temeljne pravice  Majhen  Majhen  Srednji do velik  Velik 
Finančni in 
gospodarski 
učinek 
(za popolno 
razlago glej 
preglednice v 
prilogah V in VI )  
 
01 
  
 
Različen, odvisno od 
obsega, v katerem bi 
države članice izvajale 
določbe priporo čila 
  
Za države članice: 
 
 
stroški zagotovitve 
dostopa do 
odvetnika v 
postopkih na 
podlagi ENP v 
izvršitveni državi 
članici so ocenjeni 
na približno 
300 000 EUR  za 
veliko državo 
članico in med 
4 100 EUR in 
70 950 EUR za 
majhno državo 
članico [ob 
upoštevanju 
ugovorov iz 
preglednice v 
točki 5.3.3]. 
 
Opomba : za vse 
druge dodatne 
zahteve, ki so 
določene z 
direktivo in 
presegajo 
možnost 1, je bilo 
ugotovljeno, da so 
stroškovno 
nevtralne.  
(glej dodatno 
analizo vseh teh 
podatkov v 
preglednici v 
Prilogi V)  
  
 
Za države članice: 
stroški te možnosti, kar 
zadeva datum za četka, 
bi znašali kar 
179 milijonov EUR  za 
veliko državo članico in 
približno 
110 milijonov EUR za 
srednje veliko državo 
članico [ob upoštevanju 
ugovorov iz preglednice 
v točki 5.3.4].   
 
 
Stroški te možnosti, kar 
zadeva kon čni datum , bi 
bili med 
309 milijonov EUR  za 
veliko državo članico z 
velikodušnim sistemom 
pravne pomo či in 
137 046 EUR za srednje 
veliko državo članico z 
bolj omejenim dostopom 
do pravne pomo či. 
 
Stroški zagotovitve 
dostopa do odvetnika v 
postopkih na podlagi 
ENP  v izvršitveni državi 
članici so ocenjeni na 
približno 300 000 EUR  
za veliko državo članico 
ter med 4 100 EUR in 
70 950 EUR  za majhno 
državo članico. 
 
Opomba : za vse druge 
dodatne zahteve, ki so 
določene z direktivo in 
presegajo možnost 1, je 
bilo ugotovljeno, da so 
stroškovno nevtralne.  
                                                 
1 Kot je pojasnjeno v to čki 5.3.1 zgoraj, pa bo ta možnost povzro čila precejšnje stroške za države članice, 
ki ne ravnajo v skladu z zahtevami EK ČP. 
 
SL 7   SL (glej dodatno analizo 
vseh teh podatkov v 
preglednici v Prilogi VI)  
 
 Za 
posameznike: 
ni učinka Za posameznike: 
ni učinka  
Za posameznike:  
približno 
1 500 EUR  na 
osebo, zoper katero 
je bil izdan ENP   
Za posameznike: 
1. posamezniki v 
kazenskem postopku: 
približno 4 170 EUR  in 
5 200 EUR  na 
osumljeno/obtoženo 
osebo na zadevo.  
2. Posamezniki, zoper 
katere je bil izdan ENP: 
približno 1 500 EUR  na 
osebo, zoper katero je 
bil izdan ENP. 
 
Učinek na 
nacionalni 
pravosodni 
sistem  0 Majhen do srednji  Srednji do velik  Velik 
Možnost 4 je o čitno najučinkovitejša pri doseganju vseh splo šnih in posebnih ciljev; kljub 
temu pa je možnost 3 le nekoliko manj u činkovita. Vendar pa so v smislu uspešnosti stroški 
za države članice, povezani z možnostjo 4 (ki znašajo ve č sto milijonov EUR), veliko višji od 
stroškov, ki bi verjetno nastali pri možnosti 3 (300 000 EUR na državo članico). Zato se ne 
zdi, da bi bila razli čna višina stroškov izravnana z malenkost boljšim doseganjem ciljev. Tudi 
kar zadeva finan čni učinek na posameznike, se možnost 3 in  možnost 4 opazno razlikujeta, saj 
stroški pri možnosti 4 znašajo do ve č tisoč EUR na posameznika na kazensko zadevo. 
DODANA VREDNOST EU IN SORAZMERNOST NAJPRIMERNEJŠE MOŽNOSTI  
Z najprimernejšo možnostjo bo zagotovljeno, da  bodo imele vse osumljene in obtožene osebe 
po EU pravico do ustreznega in u činkovitega dostopa do odvetnika. Poleg tega bodo imele 
vse osumljene in obtožene osebe, ki jim bo odvzeta prostost, pravico, da bo o njihovem priporu obveš čena tretja oseba. Z direktivo bodo ustvarjene obveznosti za države članice, ki 
jih bo po prenosu treba uresni čevati na sodiš čih držav članic. Sodiš če Evropske unije bo 
zagotovilo pravno sredstvo za ne upoštevanje, in to bo skupa j s pooblastilom Komisije, da 
zoper države članice uvede postopek za ugotav ljanje kršitev, ustvarilo mo čne spodbude za 
države članice, da bodo ravnale v skladu z obveznostmi na podlagi direktive.  
Pravica do dostopa do odvetnika in pravica do obvestitve o priporu bi  morali biti izrecno 
določeni v pravnem redu EU glede na to, da členi 4, 7, 47 in 48 Listine dolo čajo zaščito pred 
trpinčenjem, pravico do zasebnega in dr užinskega življenja, pravico do u činkovitega pravnega 
sredstva in nepristranskega sodiš ča ter pravice do obrambe in domnevo nedolžnosti.  
Člen 82(2) PDEU dolo ča jasno pravno podlago za dolo čitev minimalnih pravil v zvezi s 
pravicami posameznikov v kazenskih zadevah, veljavnih po vsej EU. 
 
SL 8   SL Poleg tega naj bi bili z najprimernejšo možnostjo ustvarjeni prihranki zaradi manjšega števila 
pritožb, obsodb s strani ES ČP ali zamud v postopkih pravos odnega sodelovanja. Taki 
prihranki naj bi v naslednjih  desetih letih za vse države članice znašali od 3,73 milijona EUR 
do 11,19 milijona EUR.   
SPREMLJANJE IN VREDNOTENJE  
Ker se v direktivi vsaj deloma izražajo sedanje obveznosti iz EK ČP ali obveznosti, ki v 
določeni obliki že obstajajo v ve č državah članicah, je pri čakovati, da bi dve leti državam 
članicam zadostovali za potrebne sprememb e nacionalnih zakonov in prakse. Združitev 
pravice do dostopa do odvetnika in pravice do obve stitve o priporu v en  ukrep z istim rokom 
za izvedbo bo olajšala izvajanje v državah članicah, saj so v 21 državah članicah predpisi o 
dostopu do odvetnika in obvestitvi o priporu tr enutno v istem aktu nacionalne zakonodaje. 
Poleg tega to za številne države članice ne bo prvo obravnavanj e tega vprašanja, saj lahko 
črpajo iz odgovorov, ki so jih številne od njih že dale na priporo čila odbora za prepre čevanje 
mučenja glede obvestitve o priporu. Pravosodne reforme, ki so bile nedavno izvedene v 
nekaterih državah članicah, da bi nacionalno zakonodajo  prilagodile sodni praksi ES ČP, 
kažejo, da je zelo ve like spremembe mogo če izvesti celo hitreje.  
Poleg načrta izvajanja, priloženega predl ogu direktive, bo direktiva dolo čala, da morajo 
države članice poro čati o uspešnosti izvajanja zakonodajnih ali nezakonodajnih ukrepov na 
podlagi narave predlagani h sprememb. Komisija na črtuje posebno empiri čno študijo s 
poudarkom na zbiranju podatkov od tri do pet let po za četku izvajanja predloga.