[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 18.12.2006

COM(2006) 822 konč.

2006/0269 (CNS)

Predlog

UREDBA SVETA

o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode

(predložila Komisija)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. Ozadje

- Razlogi za predlog in njegovi cilji: Enostavnejši pravni okvir za SKP – ena horizontalna skupna ureditev trga namesto 21

Glavni cilj predlagane uredbe je posodobiti sedanjih 21 uredb o sektorskih skupnih ureditvah trga in jih združiti v eno samo celovito uredbo s ciljem racionalizacije in poenostavitve pravnega okvira brez spreminjanja temeljnih politik.

Tako je namen predloga zagotoviti en sam sklop usklajenih pravil na klasičnih področjih tržne politike, kot so intervencija, zasebno skladiščenje, uvozne tarifne kvote, izvozna nadomestila, zaščitni ukrepi, državna pomoč in pravila konkurence ter sporočanje in poročanje o podatkih. Sedanja sektorska pravila za te zadeve so se preuredila po instrumentu ali politiki in, kjer je bilo to mogoče, združila v horizontalne določbe. Kot sinteza sedanjih določb o skupnih ureditvah na ravni Sveta naj bi predlagana uredba veljala za vse kmetijske proizvode, ki jih trenutno zajema skupna ureditev trga.

- Splošno ozadje

Ta predlog je bistven element načrtov Komisije, da racionalizira in poenostavi skupno kmetijsko politiko (SKP). Ključna vprašanja pristopa Komisije so bila določena v njenem sporočilu iz leta 2005 o „poenostavitvi in boljši zakonski ureditvi skupne kmetijske politike“ (v nadaljevanju „sporočilo“)[1]. V tem dokumentu je Komisija poudarila, „da bo zmanjševanje nepotrebnih postopkov v kmetijskem sektorju, tako da pravila postanejo bolj pregledna, lažje razumljiva in manj obremenjujoča, zmanjšalo stroške za podjetja in zagotovilo stroškovno učinkovitost za evropske državljane“.

- Obstoječe določbe na področju, na katero se nanaša predlog

Bistven del sedanjega pravnega okvira SKP je sestavljen iz 21 skupnih ureditev trgov, ki so bile vzpostavljene od uvedbe SKP (glej Prilogo 1 k temu dokumentu ). Vsako od teh skupnih ureditev trga ureja posebna osnovna uredba Sveta, ki jo pogosto spremlja še dodaten niz podrejenih predpisov Sveta.

Večina osnovnih uredb ima enako obliko in veliko skupnih določb. To velja zlasti za pravila o trgovanju s tretjimi državami in splošne določbe, vendar v določenem obsegu tudi za pravila v zvezi z notranjim trgom. Poleg tega osnovne uredbe pogosto vsebujejo različne rešitve za enake ali podobne probleme. V zvezi s to zadnjo točko sporočilo omenja reformo SKP iz leta 2003, ki „je poenostavila zakonodajno okolje SKP z vzpostavitvijo horizontalnega pravnega okvira za vsa neposredna plačila, niz sistemov podpore pa je bil združen v shemo letnega plačila“. V sporočilu je Komisija objavila svojo namero razširiti horizontalni pristop na 21 skupnih ureditev trga in v tem smislu preučiti obseg, v katerem je uskladitev možna in se sektorski pristopi lahko nadomestijo s horizontalnimi.

- Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije

Ta predlog je na področju kmetijstva sestavni del celovitega pristopa Komisije k boljši zakonski ureditvi in poenostavitvi, kot je izražen v sporočilu z dne 25. oktobra 2005 o „ Izvajanju Lizbonskega programa skupnosti – strategiji za poenostavitev regulativnega okvira“ [2] in potrjen z Medinstitucionalnim sporazumom o boljšem oblikovanju zakonodaje z dne 16. decembra 2003[3].

2. Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi in ocena učinka

- Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi

Komisija je svojo namero sestaviti predlog celovitih predpisov za skupno ureditev trga objavila v svojem sporočilu z dne 19. oktobra 2005. Po obravnavi je Svet decembra 2005 sprejel sklepe, ki niso posebej obravnavali te zadeve. Pri pripravljalnem delu o predlogu so imele tako države članice kot interesne skupine priložnost izraziti svoja stališča o projektu. Posvetovanje z državami članicami je bilo opravljeno na sestanku strokovne skupine Komisije za poenostavitev 27. junija 2006, z interesnimi skupinami pa na priložnostnem srečanju svetovalnega odbora za kmetijstvo 30. junija 2006, v obeh primerih na podlagi informativnega dokumenta s povzetkom splošne zasnove predvidenega predloga.

Predstavniki držav članic so v splošnem sprejeli, da bi pristop lahko vodil k poenostavitvi pravnega okvira SKP. Vendar pa so pridržali stališča svojih vlad do podrobne predstavitve zakonodajnega predloga.

Predstavniki interesnih skupin so bili enako zadržani pri podrobnem komentiranju pristopa. Nekaj jih je pokazalo pripravljenost, da preučijo predlog celovitih predpisov za skupno ureditev trga, pod pogojem, da bi bil ta omejen na tehnični postopek in ne bi prinesel sprememb sedanjih politik. Izraženo je bilo nekaj pridržkov glede oblikovanja enega upravljalnega odbora za vse tržne sektorje.

- Zbiranje in uporaba izvedenskih mnenj

Zunanja strokovna podpora ni bila potrebna.

- Ocena učinka

Se ne uporablja. Za predlog se ne uporabljajo zahteve ocene učinka, saj ni vključen v zakonodajni in delovni program Komisije.

3. Pravni elementi in glavne značilnosti horizontalne skupne ureditve trga

- Pravna podlaga

Člena 36 in 37 Pogodbe

- Vsebina predloga

Poenostavitev pravnega okvira brez spremembe politike

Tako obsežen zakonodajni projekt, ki združuje precejšnje število ločenih pravnih aktov v eno celovito uredbo, očitno presega zgolj konsolidacijo obstoječih zakonodajnih besedil. Neizogibno zahteva preureditev in preoblikovanje besedila številnih zadevnih določb. Vendar se to ne sme gledati kot poskus spreminjanja političnih odločitev, ki jih je Svet v več letih sprejel v zvezi z vprašanji SKP in ki so vsebovane v sedanjih skupnih ureditvah trgov. Čeprav ni splošne in dogovorjene tipologije za pobude poenostavljanja, je predlagana uredba v bistvu akt „tehnične poenostavitve“, in sicer pomeni, kot je navedeno v sporočilu, „revizijo pravnega okvira, upravnih postopkov in mehanizmov upravljanja, da se zagotovi racionalizacija in večja stroškovna učinkovitost ter dosežejo cilji sedanje politike bolj učinkovito, brez spreminjanja temeljnih politik“. Tako se ne predlaga razveljavitev ali sprememba sedanjih instrumentov, razen če niso zastareli, odvečni, ali po svoji naravi ne bi smeli biti obravnavani na ravni Sveta. To pomeni tudi, da se v okviru tega predloga ne bi razširil sedanji obseg skupnih ureditev trga niti se ne bi uvedli novi instrumenti ali ukrepi.

V skladu s temi merili predlagane ureditve od ureditev v sedanjih uredbah odstopajo v omejenem številu točk. To vprašanje je zlasti pomembno za nekaj določb, ki trenutno pooblaščajo Svet za sprejemanje pravnih aktov brez posvetovanja s Parlamentom (tako imenovani akti „druge generacije“). V skladu z institucionalnim ravnovesjem, določenim v tretji alinei člena 202 Pogodbe, se predlaga, da se taki akti bodisi sprejmejo v skladu s postopkom, določenim v členu 37 Pogodbe, to je po posvetovanju s Parlamentom, bodisi se ustrezno pooblasti Komisija.

Ker pa trenutno ni potrebe po vsebinski spremembi ali razveljavitvi ustreznih uredb druge generacije, jih predlog dopušča, vendar izrecno določa pooblastilo Komisije, da take akte spremeni ali razveljavi s postopkom upravljalnega odbora, ko to postane potrebno. Poleg tega je treba omeniti, da se za nekatera vprašanja, ki zaradi svojega posebnega tehničnega značaja niso primerna za obravnavo v osnovni uredbi Sveta, predlaga ustrezna pooblastitev Komisije.

Obseg predloga

Obseg predlagane uredbe izraža načelo postopnosti, ki je že določeno v sporočilu. Tako se za novo osnovno uredbo predlaga, da se uporablja od vsega začetka za vse kmetijske proizvode, ki jih trenutno ureja skupna ureditev trga. Poleg tega bi morala zaradi celovitosti in doslednosti nova osnovna uredba vključevati tudi nekatere druge kmetijske proizvode, kot so sviloprejke, etanol kmetijskega izvora in čebelarski proizvodi, za katere se zdaj ne uporablja popolna skupna ureditev trga, ampak jih ureja niz posebnih kmetijskih predpisov, ne dajejo pa jim polnega statusa skupne tržne ureditve. Vendar je treba omeniti, da zaradi svojega posebnega statusa izdelka, ki ni zajet v Prilogi I k Pogodbi[4], bombaž ni vključen v ta predlog.

V zvezi s sektorji, v katerih poteka ali bo kmalu potekala revizija politike (sveže in predelano sadje in zelenjava, vino), se zdi ustrezno, da se v predlog vključijo le tiste določbe, na katere take revizije ne vplivajo ali ne bodo vplivale. Tu gre predvsem za horizontalna ali skupna pravila, kot so določbe o državni pomoči in konkurenci, postopki komitologije in sporočila držav članic Komisiji. Tako bo vsaka revizija opravljena na podlagi posebnega predloga. Ko bo postopek revizije končan, bo treba v njem sprejete pravne akte nato v drugem koraku vključiti v novo osnovno uredbo. V ta namen bo Komisija Svetu pravočasno predložila ustrezne predloge. Dokler taki predlogi ne bodo sprejeti, bodo poleg nove osnovne uredbe ostale v uporabi sedanje določbe, ki urejajo ta pravila.

Vključeni pravni akti

Poleg aktov Sveta, navedenih pod točko b), se predlaga, da se v novo osnovno uredbo vključijo tudi nadaljnja pravila Sveta, ki trenutno formalno niso del uredb o skupnih ureditvah trgov, čeprav se uporabljajo za kmetijske proizvode, zajete v sedanjih skupnih ureditvah trgov in drugih aktih Sveta. Ta kategorija vključuje npr. pravila za mlečne kvote, posebne določbe za zasebno skladiščenje in javno intervencijo[5] ter določbe iz Uredbe št. 1184/2006[6] v zvezi s pravili o konkurenci in državni pomoči za proizvodnjo in trgovanje z kmetijskimi proizvodi. Priloga 2 k temu dokumentu vsebuje popoln seznam takih pravnih aktov.

Sestava

Sestava nove skupne ureditve trga naj bi v glavnem posnemala sestavo, uporabljeno v večini sedanjih osnovnih uredb. Vendar se zaradi pomena pravil o konkurenci zdi ustrezno predvideti poseben del zanje. Tako je vsebina predlagane uredbe razdeljeno na:

- uvodne določbe (npr. obseg, opredelitve, tržna leta),

- določbe o notranjem trgu (npr. javna intervencija, zasebno skladiščenje, posebni intervencijski ukrepi, kvote, sheme pomoči),

- določbe o trgovini s tretjimi državami (npr. dovoljenja, uvozne dajatve, tarifne kvote, posebni zaščitni ukrepi, izvozna nadomestila, zaščitna klavzula, aktivno in pasivno oplemenitenje),

- pravila o konkurenci (protimonopol, državne pomoči),

- splošne določbe (npr. klavzula o motnjah, sporočila, upravljalni odbor),

- prehodne in končne določbe (npr. spremembe, razveljavitve, prehodna določba, začetek veljavnosti).

Poleg tega predlagana uredba vsebuje številne priloge, ki v glavnem izhajajo iz prilog k sedanjim uredbam za skupne ureditve trgov.

Odločanje Komisije

Kot je predvideno v sedanjih skupnih ureditvah trgov, predlog v veliki večini primerov zahteva od Komisije, da uporabi svoja pooblastila za odločanje v skladu s tako imenovanim postopkom upravljalnega odbora. Da ne bi bilo treba v vsakem posameznem primeru ponavljati potrebe po sklicevanju na ustrezno določbo komitologije, predlog določa to zahtevo na horizontalni ravni.

Začetek veljavnosti in uporaba

Začetek veljavnosti nove uredbe se predlaga za sedmi dan po njeni objavi v Uradnem listu.

Vendar je treba točno določiti datume uporabe določb predlagane uredbe, da se zagotovi gladek prehod na nov pravni okvir. To pomeni, da nove določbe po eni strani ne bi smele začeti veljati sredi tržnih let, Komisija pa mora tudi imeti potreben čas za pripravo in sprejetje potrebnih izvedbenih aktov. Ob domnevi, da bi Svet uradno sprejel predlagano uredbo jeseni 2007, bi se njene določbe uporabljale:

- v sektorjih, kjer so določena tržna leta, od začetka ustreznih tržnih let leta 2008,

- v sektorjih, kjer ni določenih tržnih let, od 1. januarja 2008.

V skladu s sedanjo ureditvijo določbe za kvote za sladkor ne bi smele veljati dlje kot do konca tržnega leta za sladkor 2014/2015 in kvote za mleko do konca tržnega leta za mleko 2014/2015.

- Načelo subsidiarnosti

Predlog je v skladu s ciljem poenostavitve pravnega okvira skupnih ureditev trgov brez spreminjanja temeljnih usmeritev politik.

- Izbira instrumenta

Predlagani instrument: uredba.

Druga sredstva ne bi bila ustrezna, saj je cilj predloga vzpostavitev horizontalne skupne ureditve trga, ki se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

4. Proračunske posledice

Glede na to, da predlog ne prinaša sprememb sedanjih ukrepov SKP, nima proračunskih posledic.

5. Poenostavitev

Predvideva se, da bo predlog povzročil bistveno poenostavitev sedanje zakonodaje. Predlog bo:

- bistveno zmanjšal število pravnih aktov in določb, ki urejajo SKP,

- uskladil in racionaliziral instrumente in ukrepe SKP,

- povečal preglednost pravnega okvira SKP in izboljšal dostopnost za kmete, gospodarske subjekte in nacionalne uprave,

- zmanjšal upravne stroške.

Navsezadnje bodo veliko večino SKP urejale le štiri uredbe Sveta:

- Uredba Sveta o skupni ureditvi trgov,

- Uredba Sveta (ES) št. 1782/2003 o neposrednih plačilih,

- Uredba Sveta (ES) št. 1698/2005 o razvoju podeželja in

- Uredba Sveta (ES) št. 1290/2005 o financiranju SKP.

Predlog je zato pomemben prispevek k procesu poenostavljanja zakonodaje.

Njegov prispevek k poenostavitvi SKP pa se ne sme presojati ločeno, temveč v splošnem okviru prizadevanj Komisije na tem področju. Iz sporočila je jasno razvidno, da so dejavnosti Komisije v zvezi z boljšo zakonsko ureditvijo in poenostavitvijo v SKP sestavljene iz veliko različnih tehničnih in političnih ukrepov in pobud, od katerih je ta predlog le en pomemben del.

Razveljavitev sedanje zakonodaje

Sprejetje predloga bo povzročilo razveljavitev 35 uredb Sveta.

PRILOGA 1

SKUPNE UREDITVE TRGOV, VKLJUčENE V PREDLAGANO HORIZONTALNO SKUPNO UREDITEV TRGOV

Uredba | Obseg |

1. | (EGS) št. 234/68 | Živo drevje in druge rastline, čebulice, korenine in podobno, rezano cvetje in okrasno listje |

2. | (EGS) št. 827/68 | „Solde“ (skupna ureditev trga za številne proizvode, ki niso zajeti v drugih skupnih ureditvah trgov) |

3. | (EGS) št. 2759/75 | Prašičje meso |

4. | (EGS) št. 2771/75 | Jajca |

5. | (EGS) št. 2777/75 | Perutninsko meso |

6. | (EGS) št. 2075/92 | Surovi tobak |

7. | (ES) št. 1254/1999 | Goveje in telečje meso |

8. | (ES) št. 1255/1999 | Mleko in mlečni izdelki |

9. | (ES) št. 1673/2000 | Lan in konoplja |

10. | (ES) št. 2529/2001 | Ovčje in kozje meso |

11. | (ES) št. 1784/2003 | Žita |

12. | (ES) št. 1785/2003 | Riž |

13. | (ES) št. 1786/2003 | Posušena krma |

14. | (ES) št. 865/2004 | Oljčno olje |

15. | (ES) št. 1947/2005 | Semena |

16. | (ES) št. 1952/2005 | Hmelj |

17. | (ES) št. 318/2006 | Sladkor |

18. | (EGS) št. 404/93 | Banane |

19. | (ES) št. 2200/96 | Sveže sadje in zelenjava |

20. | (ES) št. 2201/96 | Predelano sadje in zelenjava |

21. | (ES) št. 1493/1999 | Vino |

PRILOGA 2

PRAVNI AKTI, VKLJUčENI V PREDLAGANO HORIZONTALNO SKUPNO UREDITEV TRGA, RAZEN OSNOVNIH UREDB O SKUPNIH UREDITVAH TRGA

Izdelki, za katere ne velja skupna ureditev trga

Uredba | Obseg |

(EGS) št. 845/72 | Sviloprejke |

(EGS) št. 707/76 | Skupine gojiteljev sviloprejk |

(ES) št. 670/2003 | Etanol kmetijskega izvora |

(ES) št. 797/2004 | Čebelarski proizvodi |

Horizontalne določbe

Uredba | Obseg |

(ES) št. 1184/2006 | Uredba Sveta o uporabi nekaterih pravil konkurence v proizvodnji in trgovini s kmetijskimi proizvodi (= ex Uredba št. 26) |

(EGS) št. 1055/77 | Uredba Sveta o skladiščenju in premikanju proizvodov, ki jih kupi intervencijska agencija |

(EGS) št. 2931/79 | Uredba Sveta o odobritvi pomoči za izvoz kmetijskih proizvodov, ki so upravičeni do posebnih ugodnosti pri uvozu v tretjo državo |

(EGS) št. 386/90 | Uredba Sveta o opravljanju nadzora pri izvozu kmetijskih proizvodov, za katere se dobijo izvozna nadomestila ali drugi zneski |

Sektor sladkorja

Sklep | Obseg |

74/583/EGS | Sklep Sveta z dne 20. novembra 1974 o spremljanju pretoka sladkorja |

Sektor sadja in zelenjave

Uredba | Obseg |

(EGS) št. 2517/69 | Uredba Sveta o določitvi nekaterih ukrepov za reorganizacijo proizvodnje sadja v Skupnosti |

Sektor prašičjega mesa

Uredba | Obseg |

(EGS) št. 2763/75 | Uredba Sveta o splošnih pravilih za dodeljevanje pomoči za zasebno skladiščenje prašičjega mesa |

Sektor mleka

Uredba | Obseg |

(EGS) št. 1898/87 | Uredba Sveta o zaščiti oznak, uporabljenih pri trženju mleka in mlečnih proizvodov |

(EGS) št. 2204/90 | Uredba Sveta o določitvi dodatnih splošnih pravil o skupni ureditvi trga za mleko in mlečne proizvode glede sira (sistemi predhodnega dovoljenja in upravnega nadzora) |

(ES) št. 2991/94 | Uredba Sveta o določitvi standardov za mazave maščobe |

(ES) št. 2597/97 | Uredba Sveta o določitvi dodatnih pravil o skupni ureditvi trga z mlekom in mlečnimi proizvodi za konzumno mleko |

(ES) št. 2250/1999 | Uredba Sveta o tarifni kvoti za maslo s poreklom iz Nove Zelandije |

(ES) št. 1788/2003 | Uredba Sveta o uvedbi dajatve v sektorju mleka in mlečnih proizvodov |

Sektorji jajc

Uredba | Obseg |

(ES) št. 1028/2006 | Uredba Sveta o tržnih standardih za jajca (= ex Uredba (EGS) št. 1907/90) |

Sektor perutnine

Uredba | Obseg |

(EGS) št. 1906/90 | Uredba Sveta o nekaterih standardih trženja za perutninsko meso |

Sektor gojenja cvetja

Uredba | Obseg |

(EGS) št. 4088/87 | Uredba Sveta o določitvi pogojev za uporabo preferencialnih carin pri uvozu nekaterega cvetja s poreklom iz Cipra, Izraela in Jordanije |

Tobačni sektor

Uredba | Obseg |

(EGS) št. 2077/92 | Uredba Sveta o medpanožnih organizacijah in sporazumih na področju tobaka |

Razvrščanje trupov

Uredba | Obseg |

(EGS) št. 1358/80 | Uredba Sveta, ki določa orientacijsko ceno in intervencijsko ceno za odraslo govedo, ki je prišlo na trg v letih 1980/81, in predstavlja razvrstitveno lestvico za trupe odraslega goveda |

(ES) št. 1183/2006 | Uredba Sveta o lestvici Skupnosti za razvrščanje trupov odraslih goved (= ex. Uredba (EGS) št. 208/81) |

(EGS) št. 3220/84 | Uredba Sveta o določitvi lestvice Skupnosti za klasificiranje prašičjih trupov |

(EGS) št. 1186/90 | Uredba Sveta o razširitvi lestvice Skupnosti za razvrščanje trupov odraslih goved |

(EGS) št. 2137/92 | Uredba Sveta o lestvici Skupnosti za razvrščanje trupov ovc in določitvi standardne kakovosti Skupnosti za sveže ali hlajene trupe ovc ter podaljšanju Uredbe (EGS) št. 338/91 |

2006/0269 (CNS)

Predlog

UREDBA SVETA

o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 36 in 37 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta[7],

VSEBINA

DEL I UVODNE DOLOČBE 33

DEL II NOTRANJI TRG 36

NASLOV I TRŽNA INTERVENCIJA 36

POGLAVJE I JAVNA INTERVENCIJA IN ZASEBNO SKLADIščENJE 36

ODDELEK I SPLOŠNE DOLOČBE 36

ODDELEK II JAVNA INTERVENCIJA 38

Pododdelek I Splošne določbe 38

Pododdelek II Začetek in opustitev odkupa 39

Pododdelek III Intervencijska cena 40

Pododdelek IV Prodaja iz intervencije 41

ODDELEK III ZASEBNO SKLADIŠČENJE 43

Pododdelek I Obvezna pomoč 43

Pododdelek II Neobvezna pomoč 44

ODDELEK IV SKUPNE DOLOČBE 46

POGLAVJE II POSEBNI INTERVENCIJSKI UKREPI 49

ODDELEK I IZREDNI UKREPI ZA PODPORO TRGA 49

ODDELEK II UKREPI V SEKTORJIH ŽIT IN RIŽA 50

ODDELEK III UKREPI V SEKTORJU SLADKORJA 50

ODDELEK IV PRILAGODITEV DOBAVE 53

POGLAVJE III SISTEM OMEJEVANJA PROIZVODNJE 54

ODDELEK I SPLOŠNE DOLOČBE 54

ODDELEK IISLADKOR 54

Pododdelek I Dodelitev in upravljanje kvot 54

Pododdelek II Prekoračitev kvote 56

ODDELEK III MLEKO 58

Pododdelek I splošne določbe 58

Pododdelek II Dodelitev in upravljanje kvot 59

Pododdelek III Prekoračitev kvote 64

ODDELEK IV POSTOPKOVNE DOLOČBE 67

POGLAVJE IV SHEME POMOčI 67

ODDELEK I POMOČ ZA PREDELAVO 67

Pododdelek I Posušena krma 67

Pododdelek II Lan in konoplja, gojena za vlakna 70

ODDELEK II PROIZVODNO NADOMESTILO 71

ODDELEK III POMOČI V SEKTORJU MLEKA IN MLEČNIH IZDELKOV 72

ODDELEK IV POMOČI V SEKTORJU OLJK 73

ODDELEK V SKLAD SKUPNOSTI ZA TOBAK 74

ODDELEK VI POSEBNE DOLOČBE ZA SEKTOR ČEBELARSTVA 75

ODDELEK VII POMOČI V SEKTORJU SVILOPREJK 76

NASLOV II PRAVILA V ZVEZI S TRŽENJEM IN PROIZVODNJO 77

POGLAVJE I TRžNI STANDARDI IN POGOJI ZA PROIZVODNJO 77

ODDELEK I TRŽNI STANDARDI 77

ODDELEK II POGOJI ZA PROIZVODNJO 79

ODDELEK III POSTOPKOVNA PRAVILA 79

POGLAVJE II ORGANIZACIJE PROIZVAJALCEV, MEDPANOžNE ORGANIZACIJE, ORGANIZACIJE IZVAJALCEV 80

ODDELEK I SPLOŠNA NAČELA 80

ODDELEK II PRAVILA O MEDPANOŽNIH ORGANIZACIJAH V SEKTORJU TOBAKA 82

ODDELEK III POSTOPKOVNA PRAVILA 82

ODDELEK III TRGOVINA S TRETJIMI DRŽAVAMI 84

POGLAVJE I SPLOšNE DOLOčBE 84

POGLAVJE II UVOZ 84

ODDELEK I UVOZNA DOVOLJENJA 84

ODDELEK IIUVOZNE DAJATVE IN PRELEVMANI 86

ODDELEK III UPRAVLJANJE UVOZNIH KVOT 88

ODDELEK IV POSEBNE DOLOČBE ZA NEKATERE PROIZVODE 89

Pododdelek I Posebne določbe za uvoz v zvezi s sektorjema žit in riža 89

Pododdelek II Preferencialni uvozni režim 90

Pododdelek III Posebne določbe za uvoz konoplje 92

Pododdelek IV Posebne določbe za uvoz hmelja 92

ODDELEK V ZAŠČITNI UKREPI IN AKTIVNO OPLEMENITENJE 93

POGLAVJE III IZVOZ 94

ODDELEK I IZVOZNA DOVOLJENJA 94

ODDELEK IIIZVOZNA NADOMESTILA 95

ODDELEK III UPRAVLJANJE IZVOZNIH KVOT V SEKTORJU MLEKA IN MLEČNIH IZDELKOV 99

ODDELEK IV POSEBNE UGODNOSTI PRI UVOZU V TRETJE DRŽAVE 99

ODDELEK V POSEBNE DOLOČBE ZA ŽIVE RASTLINE 99

ODDELEK VI PASIVNO OPLEMENITENJE 100

DEL IV PRAVILA KONKURENCE 101

POGLAVJE I PRAVILA ZA PODJETJA 101

POGLAVJE II PRAVILA O DRžAVNI POMOčI 103

DEL V POSEBNE DOLOČBE TA POSAMEZNE SEKTORJE 105

DEL VI Splošne določbe 108

DEL VII IZVEDBENE, PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE 110

POGLAVJE I IZVEDBENE DOLOčBE 110

POGLAVJE II PREHODNE IN KONčNE DOLOčBE 111

ob upoštevanju naslednjega:

1. Delovanje in razvoj skupnega trga za kmetijske proizvode mora spremljati oblikovanje skupne kmetijske politike (v nadaljnjem besedilu skupna kmetijska politika „SKP“), z namenom vključiti zlasti skupno ureditev kmetijskih trgov (v nadaljnjem besedilu „SUT“), katere oblika je v skladu s členom 34 Pogodbe lahko odvisna od vrste proizvoda.

2. Od uvedbe SKP je Svet sprejel 21 skupnih ureditev trgov za vsak proizvod ali skupino proizvodov in za vsakega velja posebna osnovna uredba:

3. Uredba Sveta (EGS) št. 234/68 z dne 27. februarja 1968 o vzpostavitvi skupne ureditve trga za živo drevje in druge rastline, čebulice, korenine in podobno, rezano cvetje ter okrasno listje[8]

4. Uredba Sveta (EGS) št. 827/68 z dne 28. junija 1968 o skupni ureditvi trga za nekatere proizvode, navedene v Prilogi II k Pogodbi[9]

5. Uredba Sveta (EGS) št. 2759/75 z dne 29. oktobra 1975 o skupni ureditvi trga za prašičje meso[10]

6. Uredba Sveta (EGS) št. 2771/75 z dne 29. oktobra 1975 o skupni ureditvi trga za jajca[11]

7. Uredba Sveta (EGS) št. 2777/75 z dne 29. oktobra 1975 o skupni ureditvi trga za perutninsko meso[12]

8. Uredba Sveta (EGS) št. 2075/1992 z dne 30. junija 1992 o skupni ureditvi trga za surovi tobak[13]

9. Uredba Sveta (EGS) št. 404/93 z dne 13. februarja 1993 o skupni ureditvi trga za banane[14]

10. Uredba Sveta (ES) št. 2200/96 z dne 28. oktobra 1996 o skupni ureditvi trga za predelano sadje in zelenjavo[15]

11. Uredba Sveta (ES) št. 2201/96 z dne 28. oktobra 1996 o skupni ureditvi trga za predelano sadje in zelenjavo[16]

12. Uredba Sveta (ES) št. 1254/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za goveje in telečje meso[17]

13. Uredba Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni organizaciji trga mleka in mlečnih izdelkov[18]

14. Uredba Sveta (ES) št.1493/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za vino[19]

15. Uredba Sveta (ES) št. 1673/2000 z dne 27. julija 2000 o skupni tržni ureditvi za lan in konopljo, ki se ju goji za vlakna[20]

16. Uredba Sveta (ES) št. 2529/2001 z dne 19. decembra 2001 o skupni ureditvi trga za ovčje in kozje meso[21]

17. Uredba Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita[22]

18. Uredba Sveta (ES) št. 1785/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za riž[23]

19. Uredba Sveta (ES) št. 1786/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za posušeno krmo[24]

20. Uredba Sveta (ES) št. 865/2004 z dne 29. aprila 2004 o skupni ureditvi trga za oljčno olje in namizne oljke ter o spremembi Uredbe (EGS) št. 827/68[25]

21. Uredba Sveta (ES) št. 1947/2005 z dne 23. novembra 2005 o skupni ureditvi trga za semena in razveljavitvi uredb (EGS) št. 2358/71 in (EGS) št. 1674/72[26]

22. Uredba Sveta (ES) št. 1952/2005 z dne 23. novembra 2005 o skupni ureditvi trga za hmelj in razveljavitvi uredb (EGS) št. 1696/71, (EGS) št. 1037/72, (EGS) št. 879/73 in (EGS) št. 1981/82[27]

23. Uredba Sveta (ES) št. 318/2006 z dne 20. februarja 2006 o skupni ureditvi trgov v sektorju sladkorja[28].

24. Poleg tega je Svet sprejel tri uredbe s posebnimi pravili za nekatere proizvode, vendar brez določitve skupne ureditve trgov za te proizvode:

25. Uredba Sveta (ES) št. 670/2003 z dne 8. aprila 2003 o posebnih ukrepih glede trga z etanolom kmetijskega porekla[29]

26. Uredba Sveta (ES) št. 797/2004 z dne 26. aprila 2004 o ukrepih, ki izboljšujejo splošne pogoje za proizvodnjo in trženje čebelarskih proizvodov[30];

27. Uredba Sveta (ES) št. 1544/2006 z dne 5. oktobra 2006 o posebnih ukrepih za spodbujanje gojenja sviloprejk[31].

28. Zgoraj navedene uredbe (v nadaljevanju „osnovne uredbe“) pogosto spremlja sklop drugih stranskih uredb Sveta. Večina osnovnih uredb ima enako obliko in veliko skupnih določb. To se kaže zlasti v zvezi s pravili o trgovanju s tretjimi državami in splošnimi določbami vendar v določenem obsegu tudi za pravila v zvezi z notranjim trgom. Osnovne uredbe pogosto vsebujejo različne rešitve za enake ali podobne probleme.

29. Poenostavitev regulativnega okvira SKP je že nekaj časa cilj Skupnosti. V skladu s tem je bil vzpostavljen horizontalni pravni okvir za vsa neposredna plačila, vrsta sistemov podpore pa združena v shemo letnega plačila s sprejetjem Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete [32]. Uporabo tega pristopa bi bilo treba razširiti na osnovne uredbe. V tem okviru bi bilo treba pravila iz teh uredb združiti v enotni pravni okvir in, kadar je to mogoče, sektorske pristope nadomestiti s horizontalnimi.

30. Zaradi poenostavitve ne bi smele biti vprašljive politične odločitve, sprejete v preteklih letih na področju SKP. Ta uredba bi v bistvu morala biti tehnična poenostavitev. Zato ne bi smela razveljaviti ali spremeniti obstoječih instrumentov, razen če so zastareli, odvečni ali po svoji naravi ne bi smeli biti obravnavani na ravni Sveta, in tudi ne sme uvajati novih instrumentov ali ukrepov.

31. Na podlagi navedenega ta uredba ne bi smela uvajati tistih delov skupnih ureditev trgov, ki so predmet revizije politike. To velja glede nekaterih delov sektorjev sadja in zelenjave ter sektorja banan in sektorja vina. Zato bi bilo treba pravila iz uredb (EGS) št. 404/93, (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1493/1999 vključiti v to uredbo samo v tistem obsegu, ki ni predmet reform politike.

32. Glede na prej navedene vidike je treba osnovno uredbo razveljaviti in nadomestiti z eno samo uredbo.

33. V skupnih ureditvah trgov za žita, riž, sladkor, posušeno krmo, semena, oljke, lan in konopljo, banane, vino, mleko in mlečne izdelke ter sviloprejke so določena tržna leta, ki so v glavnem prilagojena biološkim proizvodnim ciklom vsakega od teh proizvodov. V skupnih ureditvah trgov za sadje in zelenjavo je bila Komisija pooblaščena, da določi tržna leta, ker se proizvodni cikli teh proizvodov precej spreminjajo in ker v nekaterih primerih tržnega leta ni treba določiti. Tržna leta, kakor so bila določena v navedenih sektorjih, in pooblastila Komisije za določitev tržnih let za sadje in zelenjavo ter predelano sadje in zelenjavo je zato treba vključiti v to uredbo.

34. Da bi se stabilizirali trgi in zagotovila primerna življenjska raven za kmetijsko skupnost, je bil oblikovan diferenciran sistem zaščite cen za različne sektorje, vzporedno z uvedbo neposrednih shem ter ob upoštevanju različnih potreb v vsakem od teh sektorjev na eni strani in medsebojnih odvisnosti med različnimi sektorji na drugi strani. Ti ukrepi imajo obliko javne intervencije ali izplačila pomoči za zasebno skladiščenje izdelkov iz žit, riža, sladkorja, oljk, govejega in telečjega mesa, mleka in mlečnih izdelkov, svinjskega, ovčjega in kozjega mesa. Glede na cilje te uredbe je zato treba ohraniti ukrepe za zaščito cen, kadar so predvideni v instrumentih, kakor so bili oblikovani v preteklosti, vendar brez bistvenih sprememb v primerjavi s prejšnjim pravnim stanjem.

35. Zaradi jasnosti in preglednosti, je treba za določbe, ki urejajo te ukrepe, predvideti skupno strukturo, pri čemer je treba nadaljevati politiko, ki se izvaja v vsakem sektorju. Zaradi tega je ustrezno razlikovati med referenčnimi in intervencijskimi cenami.

36. Skupne ureditve kmetijskih trgov za žita, goveje in telečje meso ter mleko in mlečne izdelke vsebujejo določbe, v skladu s katerimi lahko Svet skladno s postopkom, določenim v členu 37(2) Pogodbe, spremeni ravni cen. Zaradi občutljivosti cenovnih sistemov je treba navedbo te možnosti ohraniti. Ker ta možnost ne velja samo za navedene sektorje, jo je treba razširiti na vse sektorje, ki jih zajema ta uredba.

37. Da bi razpolagali z zanesljivimi podatki o cenah sladkorja na trgu Skupnosti, bi bilo treba sistem poročanja o cenah, kakor je naveden v skupni ureditvi trga za sladkor, vključiti v to uredbo in na podlagi tega bi bilo treba določiti raven tržnih cen za beli sladkor.

38. Da se prepreči, da bi sistem intervencij glede žit, riža, masla in posnetega mleka v prahu sam po sebi postal izhod, je treba ohraniti možnost za začetek javne intervencije samo v nekaterih obdobjih leta. Za izdelke iz govejega in telečjega mesa ter masla bi morala biti začetek in konec javne intervencije odvisna od ravni tržne cene v posameznem obdobju. Za sektorja sladkorja in riža bi bilo treba ohraniti zgornjo omejitev količin, do katere se lahko izvede odkup z javno intervencijo. Za maslo in posneto mleko v prahu je treba ohraniti pristojnost Komisije, da ustavi običajni odkup, kadar je dosežena določena količina, ali ga zamenja z odkupom po razpisnem postopku.

39. Raven cen, po katerih je treba izvajati intervencijski odkup („intervencijska cena“), je bila v preteklosti znižana v okviru skupnih ureditev trga za žita, riž ter goveje in telečje meso in določena hkrati z uvedbo sheme neposrednih podpor v teh sektorjih. Pomoč v okviru navedenih shem na eni strani in intervencijske cene na drugi so zato tesno povezane. Intervencijska cena za proizvode sektorja mleka in mlečnih izdelkov je bila določena z namenom pospeševanja porabe proizvodov navedenega sektorja in izboljšanja njihove konkurenčnosti. Za sektorja riža in sladkorja so bile cene določene zato, da bi to prispevalo k stabilizaciji trga, kadar tržna cena v posameznem tržnem letu pade pod referenčno ceno, določeno za naslednje tržno leto. Te odločitve glede politike Sveta še vedno ostanejo veljavne.

40. Doslej so bile ravni cen v sektorjih riža in sladkorja za proizvode standardne kakovosti določene, kakor je opredelil Svet. Zaradi zelo tehnične narave navedenega pojma je ustrezno pooblastiti Komisijo za določitev standardnih kakovosti. Pri opredelitvi standardne kakovosti bi morala Komisija upoštevati zlasti tržno in trgovinsko okolje zadevnega proizvoda.

41. Kakor v prejšnjih skupnih ureditvah trga bi bilo v tej uredbi treba zagotoviti možnost za prodajo proizvodov odkupljenih z javno intervencijo. Take ukrepe bi bilo treba sprejeti na način, s katerim bi se bilo mogoče izogniti motnjam na trgu ter zagotoviti enak dostop do blaga in enako obravnavanje kupcev.

42. Zaradi svojih intervencijskih zalog različnih kmetijskih proizvodov ima Skupnost možnost, da bistveno prispeva k blaginji svojih najbolj ogroženih državljanov. V interesu Skupnosti je, da se ta možnost dolgotrajno izkoristi, dokler se z uvedbo ustreznih ukrepov zaloge ne znižajo na običajno raven. Glede na te ugotovitve je Uredba Sveta (EGS) št. 3730/87 z dne 10. decembra 1987 o splošnih pravilih za dobavo hrane in intervencijskih zalog imenovanim organizacijam za razdeljevanje najbolj ogroženim osebam v Skupnosti[33] doslej zagotovila razdeljevanje hrane prek dobrodelnih organizacij. Ta pomemben socialni ukrep, ki lahko upravičencem mnogo pomeni, bi bilo treba ohraniti in vključiti v okvir te uredbe.

43. Kot prispevek k uravnoteženju trga mleka in za stabilizacijo tržnih cen je skupna ureditev trga za mleko in mlečne izdelke zagotovila dodeljevanje pomoči za zasebno skladiščenje za nekatere izdelke iz masla in nekatere izdelke iz sira. Poleg tega je bila Komisija pooblaščena, da določi dodelitev pomoči za zasebno skladiščenje nekaterih drugih izdelkov iz sira in tudi za beli sladkor, nekaterih vrst oljčnega olja in nekaterih izdelkov iz govejega in telečjega mesa, posnetega mleka v prahu, svinjskega mesa ter ovčjega in kozjega mesa. Glede na namen te uredbe bi bilo treba te ukrepe ohraniti in jih vključiti vanjo.

44. Na podlagi osnovnih uredb glede sektorjev govejega in telečjega mesa, svinjskega, ovčjega in kozjega mesa so bile določene lestvice Skupnosti za uvrščanje trupov. Te sheme so bistvene za beleženje cen in uporabo intervencijskih ureditev v sektorjih govejega in telečjega mesa ter svinjskega mesa.Poleg tega je njihov cilj izboljšati preglednost trga. Take sheme za uvrstitev trupov bi bilo treba ohraniti. Zaradi njihove pretežno tehnične narave se zdi primerno, da se Komisiji zaupa potrebna pooblastila za sprejetje ustreznih pravil na podlagi temeljnih meril za sedanje sheme.

45. Omejitev prostega pretoka, ki temelji na uporabi ukrepov, katerih namen je preprečiti širitev bolezni živali, lahko povzroči težave na trgu za nekatere proizvode v eni državi članici ali več. Izkušnje kažejo, da so hude motnje na trgu, kakor je znatno znižanje porabe ali cen, neposredno povezane z izgubo zaupanja potrošnikov zaradi tveganj za zdravje ljudi ali živali.

46. Posebne ukrepe za podporo trgu, katerih namen je odpraviti take razmere, predvidene v skupnih ureditvah trga za goveje in telečje meso, mleko in mlečne izdelke, svinjsko meso, jajca in perutnino, bi zato bilo treba vključiti v to uredbo pod istimi pogoji, kakor so se uporabljali doslej. Take posebne ukrepe za podporo trgu bi morala sprejeti Komisija in bi morali biti v neposredni povezavi z zdravstvenimi in veterinarskimi ukrepi ali izhajati iz teh ukrepov, sprejetih za boj proti širjenju bolezni. Treba bi jih bilo sprejeti na zahtevo držav članic, da bi se bilo mogoče izogniti hudim motnjam na zadevnih trgih.

47. V tej uredbi bi bilo treba ohraniti možnost, da Komisija sprejema posebne intervencijske ukrepe, predvidene v skupnih ureditvah trgov za žita in za riž, kadar se pokaže, da je to potrebno, zaradi uspešnega in učinkovitega odzivanja ob morebitnih motnjah na trgu v sektorju žit in zato, da se za sektor riža prepreči množična uporaba javne intervencije v nekaterih regijah Skupnosti ali pri odpravi pomanjkanja neoluščenega riža zaradi naravnih nesreč.

48. Treba bi bilo določiti najnižjo ceno za sladkorno peso, za katero veljajo kvote in ustreza standardni kakovosti, ki bi jo bilo treba opredeliti, da bi se pridelovalcem sladkorne pese in sladkornega trsa v Skupnosti zagotovilo primerno življenjsko raven. Standardna kakovost sladkorne pese, za katero veljajo kvote, je bila doslej opredeljena v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 318/2006. Zaradi pretežno tehnične narave teh določb se šteje za bolj ustrezno, da se ta vprašanja obravnavajo na ravni Komisije.

49. Potrebni so posebni instrumenti za zagotovitev pravega ravnovesja pravic in obveznosti med podjetji za proizvodnjo sladkorja in pridelovalci sladkorne pese. Zato bi bilo treba standardne določbe za urejanje pogodbenih razmerij med kupci in prodajalci sladkorne pese, doslej vsebovane v skupni ureditvi trga za sladkor, prenesti v to uredbo. Podrobni pogoji so določeni v okviru skupne ureditve trga za sladkor v Prilogi II k Uredbi (ES) št. 318/2006. Zaradi pretežno tehnične narave teh pogojev se šteje za bolj ustrezno, da se ta vprašanja obravnavajo na ravni Komisije.

50. Raznolikost naravnih, gospodarskih in tehničnih okoliščin otežuje poenotenje odkupnih pogojev za sladkorno peso v vsej Skupnosti. Panožni sporazumi med organizacijami pridelovalcev sladkorne pese in podjetji za proizvodnjo sladkorja že obstajajo. Zato bi bilo treba z okvirnimi določbami določiti le najmanjša jamstva, ki jih zahtevajo tako pridelovalci sladkorne pese kot tudi industrija sladkorja, da se zagotovi neovirano delovanje trga za sladkor z možnostjo odstopanja od nekaterih pravil v okviru panožnih sporazumov.

51. Uvesti bi bilo treba proizvodno dajatev, ki bi prispevala k financiranju stroškov, ki nastanejo v okviru skupne ureditve trgov v sektorju sladkorja.

52. Za ohranitev strukturnega ravnovesja trgov za sladkor na cenovni ravni, ki je blizu referenčni ceni, bi morala imeti Komisija možnost, da se odloči za umik sladkorja s trga za toliko časa, kolikor je potrebno, da se na trgu ponovno vzpostavi ravnovesje.

53. V skupnih ureditvah trgov za žive rastline, goveje in telečje meso, svinjsko meso, ovčje meso in kozje meso, jajca in perutnino je predvidena možnost za sprejetje nekaterih ukrepov za lažjo prilagoditev dobave potrebam trga. Taki ukrepi bi lahko prispevali k stabiliziranju trgov in zagotavljanju primerne življenjske ravni zadevne kmetijske skupnosti. Zaradi ciljev te uredbe bi bilo treba navedeno možnost ohraniti. V skladu z navedenimi določbami bi Svet lahko sprejel splošna pravila v zvezi s takimi ukrepi v skladu s postopkom, določenim v členu 37 Pogodbe. Cilji, ki jih je treba doseči s takimi ukrepi so jasno določeni, hkrati pa določajo naravo ukrepov, ki bi lahko bili sprejeti. Zato Svetu ni treba sprejeti dodatnih splošnih pravil in tudi ni treba več predvideti te možnosti.

54. V sektorjih sladkorja ter mleka in mlečnih izdelkov je količinska omejitev proizvodnje, kakor je določena v Uredbi (ES) št. 318/2006 in Uredbi Sveta (ES) št. 1788/2003 z dne 29. septembra 2003 o uvedbi dajatve v sektorju mleka in mlečnih proizvodov[34], že vrsto let bistveni instrument tržne politike. Razlogi, ki jih je imela Skupnost v preteklosti za sprejetje sistema proizvodnih kvot v obeh sektorjih, še vedno veljajo. Ker je kvotni sistem za sladkor neposredno vključen v Uredbo (ES) št. 318/2006[35], ustrezni sistem v sektorju mleka in mlečnih izdelkov še vedno ureja poseben pravni akt, in sicer Uredba (ES) št. 1788/2003. Glede na bistven pomen teh shem in ciljev te uredbe je zato primerno vključiti ustrezne določbe v to uredbo brez bistvenih sprememb pri shemah in njihovih načinih delovanja v primerjavi s prejšnjim pravnim stanjem.

55. Sistem kvot za sladkor iz te uredbe bi zato moral odražati ureditve, določene v Uredbi (ES) št. 318/2006, in zlasti ohraniti pravni status kvot, če v skladu s sodno prakso Sodišča sistem kvot pomeni mehanizem za urejanje trga v sektorju sladkorja, katerega namen je doseganje ciljev javnega interesa.

56. Ta uredba bi zato morala Komisiji omogočiti prilagoditev kvot na trajnostno raven po letu 2010, ko preneha delovati sklad za prestrukturiranje, ki je bil vzpostavljen z Uredbo Sveta (ES) št. 320/2006 z dne 20. februarja 2006 o vzpostavitvi začasne sheme za prestrukturiranje industrije sladkorja v Skupnosti[36].

57. Glede na potrebo po omogočanju nacionalne prožnosti pri strukturnem prilagajanju predelovalne industrije ter pridelovanja sladkorne pese in sladkornega trsa v obdobju uporabe kvot, bi bilo treba državam članicam dovoliti, da v okviru nekaterih omejitev spremenijo kvote podjetij, pri tem pa ne ovirajo delovanja sklada za prestrukturiranje kot instrumenta.

58. Da bi se bilo mogoče izogniti presežkom sladkorja, ki izkrivljajo trg za sladkor, bi bilo treba Komisiji omogočiti, da v skladu z nekaterimi merili zagotovi prenos presežkov sladkorja, izoglukoze ali inulinskega sirupa v kvoto proizvodnje za naslednje tržno leto. Če poleg tega ustrezni pogoji za nekatere količine niso izpolnjeni, bi bilo treba zaračunati dajatev za presežek, da bi se izognili kopičenju teh količin, ki ogrožajo stanje na trgu.

59. V skladu z namenom te uredbe bi morala biti struktura kvot za mleko usklajena z določbami glede kvot za sladkor. Ustrezno temu pa izhodišče za pravila v sektorju mleka ne bi smelo biti več obveznost plačila dodatne dajatve, kadar je nacionalna referenčna količina presežena, temveč določitev nacionalnih kvot, katerih morebitno preseganje je podlaga za pobiranje presežnih dajatev.

60. V bistvu bi morala biti shema kvot za mleko oblikovana v skladu z Uredbo (ES) št. 1788/2003. Treba je ohraniti zlasti razliko med oddajo in neposredno prodajo, shema pa bi se morala uporabljati na podlagi individualnih reprezentativnih vsebnosti maščob in nacionalno referenčno vsebnostjo maščobe. Kmetom bi pod nekaterimi pogoji moral biti dovoljen začasen prenos svojih individualnih kvot. Čeprav bi bilo treba ohraniti načelo, da se ob prodaji, zakupu ali prenosu kmetije z dedovanjem ustrezna kvota prenese na kupca, zakupnika ali dediča skupaj z ustreznim zemljiščem, pa bi bilo treba narediti nekaj izjem pri načelu, v skladu s katerim so referenčne količine povezane s kmetijami, da bi se lahko nadaljevalo prestrukturiranje proizvodnje mleka in izboljšanje okolja. Skladno z različnimi vrstami prenosa referenčnih količin in z uporabo objektivnih meril, bi moralo biti državam članicam dovoljeno, da del prenesenih količin uvrstijo v nacionalne rezerve.

61. Presežno dajatev bi bilo treba določiti na ravni, katere učinek bi bil odvračilen, in bi jo morale plačati države članice takoj, ko je nacionalna referenčna količina presežena. Država članica mora potem breme plačila porazdeliti med proizvajalce, ki so prispevali k prekoračitvi. Ti bi morali biti dolžni državi članici plačati svoj prispevek k dajatvi zgolj zaradi dejstva, da so presegli svojo razpoložljivo količino. Države članice plačajo Evropskemu kmetijskemu jamstvenemu skladu (EKJS) dajatev, ki ustreza prekoračitvi njihovega nacionalnega referenčnega zneska, zmanjšanega za 1-odstotni pavšalni znesek, in sicer zaradi upoštevanja primerov stečaja ali dokončne nesposobnosti nekaterih proizvajalcev, da bi prispevali k plačilu dolgovane dajatve.

62. V skladu s členom 34(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 z dne 21. junija 2005 o financiranju skupne kmetijske politike[37] so prejemki, ki izhajajo iz uporabe dodatne dajatve v sektorju mleka, „namenski prejemki“, ki jih je treba vplačati v proračun Skupnosti in se ob ponovni uporabi uporabijo izključno za financiranje odhodkov EKJS ali Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP). Člen 22 Uredbe (ES) št. 1788/2003, v skladu s katerim se prejemki, ki izhajajo iz dajatve, štejejo kot intervencija za stabiliziranje kmetijskih trgov in jih je treba uporabljati za financiranje odhodkov v sektorju mleka, je zastarel in zato ni vključen v to uredbo.

63. V različnih skupnih ureditvah trgov so predvidene različne vrste shem pomoči.

64. S skupnimi ureditvami trgov za posušeno krmo ter lan in konopljo je za te sektorje uvedena pomoč za predelavo kot sredstvo za urejanje notranjega trga za zadevne sektorje.

65. Glede na posebne tržne razmere za žitni in krompirjev škrob so skupne ureditve za trg žit vsebovale določbe, ki so dovoljevale dodelitev nadomestil za proizvodnjo, kadar je to bilo potrebno. Proizvodno nadomestilo mora biti take narave, da so osnovni proizvodi, ki jih uporablja zadevna industrija, lahko na voljo po nižji ceni, kakor je tista, ki temelji na uporabi skupnih cen. V skupni ureditvi trga za sladkor je uvedena možnost dodelitve nadomestila za proizvodnjo, kadar se glede na proizvodnjo nekaterih industrijskih, kemičnih ali farmacevtskih izdelkov poveča potreba po ukrepih, katerih cilj je dati na voljo nekatere izdelke iz sladkorja.

66. Financiranje Skupnosti, ki pomeni odstotni delež neposredne pomoči, ki jo države članice smejo zadržati v skladu s členom 110i(4) Uredbe (ES) št. 1782/2003, je potrebno za spodbujanje odobrenih organizacij izvajalcev, da pripravijo delovne programe s ciljem izboljšati kakovost proizvodnje oljčnega olja in namiznih oljk. V tem okviru je v skupni ureditvi trga za oljčno olje in namizne oljke predvidena podpora Skupnosti, dodeljena v skladu s prednostno lestvico dejavnosti, ki se izvajajo v okviru zadevnih delovnih programov.

67. Kot prispevek k uravnoteženju trga mleka in za stabilizacijo tržnih cen mleka in mlečnih izdelkov so potrebni dodatni ukrepi, ki povečujejo možnost prodaje mlečnih izdelkov. V skupni ureditvi trga za mleko in mlečne izdelke je zato predvideno dodeljevanje pomoči za trženje nekaterih mlečnih izdelkov glede na specifične uporabe in namembne kraje. Poleg tega, da je v skupni ureditvi trga to predvideno za spodbujanje porabe mleka pri mladini, bi morala Skupnost kriti del stroškov odobritve pomoči za dobavo mleka otrokom v šolah.

68. Sklad Skupnosti za tobak, financiran z nekaterimi odbitki iz shem pomoči v navedenem sektorju, je bil ustanovljen v skladu z Uredbo (EGS) št. 2075/92 z namenom, da bi se izvajali različni ukrepi za ta sektor. Leto 2007 bo zadnje, v katerem so odbitki od shem pomoči iz poglavja 10c naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003 še na voljo skladu Skupnosti za tobak. Medtem ko se bo financiranje sklada končalo pred začetkom veljavnosti te uredbe, bi bilo treba določbe člena 13 Uredbe (EGS) št. 2075/92 kljub temu ohraniti, da bi služile kot pravna podlaga za večletne programe, ki bi jih lahko financiral sklad Skupnosti za tobak.

69. Za čebelarstvo kot kmetijski sektor so značilni raznovrstnost proizvodnih pogojev in pridelkov ter razpršenost in različnost gospodarskih subjektov, tako v fazi proizvodnje kot trženja. Poleg tega je zaradi širjenja varoze v več državah članicah v zadnjih letih, in problemov, ki jih ta bolezen povzroča pri proizvodnji medu, še vedno potrebno ukrepanje Skupnosti, saj se varoze ne da popolnoma izkoreniniti in jo je treba zdraviti z odobrenimi proizvodi. Glede na take okoliščine ter za izboljšanje proizvodnje in trženja čebelarskih proizvodov v Skupnosti je treba vsaka tri leta pripraviti nacionalne programe, ki vključujejo tehnično pomoč, nadzor varoze, racionalizacijo sezonskih selitev panjev zaradi paše, upravljanje obnove panjev v Skupnosti ter sodelovanje pri raziskovalnih programih o čebelarstvu in čebelarskih proizvodih, da bi se izboljšali splošni pogoji za proizvodnjo in trženje čebelarskih proizvodov. Navedene nacionalne programe bi morala deloma financirati Skupnost.

70. Z Uredbo (ES) št. 1544/2006 je vse nacionalne pomoči za sviloprejke nadomestila shema pomoči Skupnosti za gojenje sviloprejk, ki je dodeljena v obliki fiksnega zneska na uporabljeni zabojček jajčec sviloprejke.

71. Ker so stališča politike, ki so privedla do uvedbe navedenih shem, še vedno veljavna, bi bilo treba vse te sheme vključiti v okvir te uredbe.

72. Uporaba standardov za trženje kmetijskih proizvodov lahko prispeva k izboljšanju ekonomskih pogojev za proizvodnjo in trženje ter tudi kakovosti takih proizvodov. Uporaba takih standardov je zato v interesu proizvajalcev, trgovcev in potrošnikov. V skladu s tem so bili v okviru skupnih ureditev trgov za banane, oljke, žive rastline, jajca in perutnino uvedeni tržni standardi tam, kjer se nanašajo zlasti na kakovost, razvrščanje, težo, razvrščanje po velikosti, pakiranje, embaliranje, skladiščenje, prevoz, videz, trženje in označevanje. Primerno je ohraniti navedeni pristop iz te uredbe.

73. V skladu s skupnimi ureditvami trgov za oljčno olje in namizne oljke ter banane je bilo Komisiji doslej naloženo sprejetje določb glede tržnih standardov. Zaradi njihove zelo tehnične narave in potrebe, da so vse bolj učinkoviti in da se prilagajajo razvijajočim se trgovskim praksam, se zdi ustrezno razširiti ta pristop na druge zadevne sektorje pri določanju meril, ki jih mora upoštevati Komisija pri oblikovanju ustreznih pravil. Poleg tega bi bilo treba sprejeti posebne ukrepe, zlasti sodobne analitske metode in druge ukrepe za določitev oblike zadevnih standardov, da bi se bilo mogoče izogniti zlorabam v zvezi s kakovostjo in pristnostjo proizvodov, predstavljenih potrošnikom, in večjim motnjam na trgih, ki bi jih te zlorabe lahko povzročile.

74. Več pravnih instrumentov je bilo uvedenih za ureditev trženja in označevanje mleka, mlečnih izdelkov in drugih maščob. Njihov cilj je izboljšati položaj mleka in mlečnih izdelkov na trgu na eni strani ter zagotoviti pošteno konkurenco med mazavimi mlečnimi in nemlečnimi maščobami na drugi strani, vse v korist proizvajalcev in potrošnikov. Cilj pravil iz Uredbe Sveta (EGS) št. 1898/87 z dne 2. julija 1987 o zaščiti poimenovanj, uporabljenih pri trženju mleka in mlečnih proizvodov[38], je varstvo potrošnikov in vzpostavitev pogojev konkurence med mlečnimi izdelki in konkurenčnimi izdelki na področju poimenovanja izdelkov, označevanja in oglaševanja, s katerimi bi se bilo mogoče izogniti izkrivljanju. Uredba Sveta (ES) št. 2597/97 z dne 18. decembra 1997 o določitvi dodatnih pravil o skupni ureditvi trga z mlekom in mlečnimi proizvodi za konzumno mleko[39] določa pravila, katerih namen je jamčiti za visoko kakovost konzumnega mleka in izdelkov, ki ustrezajo potrebam in željam potrošnikov, ter tako stabilizirati zadevni trg in potrošnikom zagotoviti visokokakovostno konzumno mleko. Uredba Sveta (ES) št. 2991/94 z dne 5. decembra 1994 o določitvi standardov za mazave maščobe[40] določa tržne standarde za mleko in nemlečne izdelke z jasno in razločno uvrstitvijo, skupaj s pravili o označevanju. V skladu s cilji te uredbe bi bilo treba ta pravila ohraniti nespremenjena.

75. Kakor je doslej veljalo v okviru skupne ureditve trga za hmelj, je treba po vsej Skupnosti izvajati politiko kakovosti z izvajanjem določb o potrjevanju, skupaj s pravili, ki praviloma prepovedujejo trženje proizvodov, za katere ni bil izdan certifikat, ali uvoženih proizvodov, ki ne ustrezajo enakovrednim lastnostim pri kakovosti.

76. Opisi in opredelitve oljčnega olja in poimenovanje pomenijo bistveni element tržnega reda, ker določajo standarde kakovosti in potrošnikom zagotavljajo ustrezne informacije o proizvodu.

77. Ena od navedenih shem pomoči, ki prispeva k uravnoteženju trga za mleko in mlečne izdelke in k stabiliziranju tržnih cen v navedenem sektorju, obsega shemo za pomoč za predelavo posnetega mleka v prahu v kazein in kazeinate, kakor je bilo doslej določeno v členu 12 Uredbe (ES) št. 1255/1999. Uredba Sveta (EGS) št. 2204/90 z dne 24. julija 1990 o določitvi dodatnih splošnih pravil o skupni ureditvi trga za mleko in mlečne izdelke je glede sira[41] uvedla pravila, ki se nanašajo na uporabo kazeina in kazeinatov pri proizvodnji sira, zaradi preprečevanja škodljivih učinkov, ki bi lahko temeljili na navedeni shemi pomoči, ob upoštevanju tveganja pri siru zaradi zamenjave s kazeinom ali kazeinati in z namenom stabilizirati trg. Ta pravila je treba vključiti v to uredbo.

78. Predelava nekaterih kmetijskih surovin v etanol je tesno povezana z gospodarno rabo teh surovin. Precej lahko prispeva k zvišanju njihove vrednosti in je lahko posebnega gospodarskega in socialnega pomena za gospodarstvo nekaterih regij Skupnosti, ali pa je lahko pomemben vir dohodka za proizvajalce zadevnih surovin. Omogoča tudi odstranitev proizvodov nezadovoljive kakovosti in kratkoročnih viškov, ki lahko v nekaterih sektorjih začasno povzročijo težave.

79. V sektorjih hmelja, oljk, tobaka in sviloprejk se izvajajo nekateri instrumenti z združitvijo prizadevanj raznovrstnih organizacij, zlasti z namenom stabilizirati trge ter izboljšati in zagotoviti kakovost zadevnih proizvodov s skupnim ukrepanjem. Določbe, ki urejajo delovanje navedenega sistema organizacij, predvidevajo, da ta temelji na organizacijah, ki jih priznavajo države članice ali pod nekaterimi pogoji Komisija, v skladu z določbami, ki jih sprejme Komisija. Navedeni sistem je treba ohraniti in uskladiti doslej veljavne določbe.

80. Za podporo nekaterim dejavnostim medpanožnih organizacij, ki so zlasti zanimive glede veljavnih pravil skupne ureditve trga za tobak, je treba predvideti možnost, da se uporaba pravil, ki jih medpanožna organizacija sprejme za svoje člane, pod določenimi pogoji razširi na vse proizvajalce in skupine, ki niso člani medpanožne organizacije, v eni regiji ali več. Enako bi moralo veljati glede drugih dejavnosti priznanih medpanožnih organizacij, ki so v splošnem gospodarskem ali tehničnem interesu tobačnega sektorja ter tako koristijo vsem podjetjem, ki delujejo v zadevnih panogah. Države članice in Komisija morajo pri tem tesno sodelovati. Komisija bi morala imeti stalna nadzorna pooblastila zlasti glede sporazumov in usklajenih ravnanj, ki jih take organizacije sprejmejo.

81. Oblikovanje enotnega trga Skupnosti vključuje uvedbo trgovinskega sistema na zunanjih mejah Skupnosti. Navedeni trgovinski sistem bi moral vključevati uvozne dajatve in izvozna nadomestila in naj bi načeloma stabiliziral trg Skupnosti. Trgovinski sistem bi moral temeljiti na zavezah, sprejetih v okviru urugvajskega kroga večstranskih trgovinskih pogajanj.

82. Spremljanje obsega trgovine s kmetijskimi proizvodi s tretjimi državami v skupnih ureditvah trgov za žita, riž, sladkor, semena, oljke, lan in konopljo, goveje in telečje meso, mleko in mlečne izdelke, svinjsko meso, ovčje in kozje meso, jajca, perutninsko meso, žive rastline in etanol je bilo doslej tako pri uvozu kakor pri izvozu predmet bodisi sistema obveznih dovoljenj bodisi sistema, ki Komisijo pooblašča, da predloži zahteve za dovoljenje.

83. Spremljanje trgovinskih tokov je predvsem vprašanje upravljanja, ki se ga je treba lotiti na zelo prožen način. Na podlagi navedenega in glede na izkušnje, pridobljene v skupnih ureditvah trgov, pri katerih je upravljanje dovoljenj že dodeljeno Komisiji, se zdi ustrezno razširiti ta pristop na vse sektorje, v katerih se uporabljajo uvozna in izvozna dovoljenja. Odločitev o uvedbi zahtev za dovoljenja mora sprejeti Komisija ob upoštevanju potrebe po uvoznih dovoljenjih za upravljanje zadevnih trgov in zlasti za spremljanje uvoza zadevnih proizvodov.

84. V glavnem so carine, ki se uporabljajo za kmetijske proizvode v okviru sporazumov Svetovne trgovinske organizacije (STO), določene v skupni carinski tarifi. Vendar je za nekatere proizvode iz sektorja žit in riža treba zaradi uvedbe dodatnih mehanizmov predvideti možnost za sprejetje odstopanj.

85. Da se preprečijo škodljivi učinki na trg Skupnosti, ki bi lahko nastali zaradi uvoza nekaterih kmetijskih proizvodov, ali ukrepa proti njim, bi bilo treba pri uvozu teh proizvodov zaračunati dodatno dajatev, če so izpolnjeni nekateri pogoji.

86. Pod nekaterimi pogoji je ustrezno Komisijo pooblastiti za odprtje in upravljanje tarifnih kvot, ki izhajajo iz mednarodnih sporazumov, sklenjenih v skladu s Pogodbo ali drugimi akti Sveta.

87. Cilj Uredbe Sveta (EGS) št. 2729/75 z dne 29. oktobra 1975 o uvoznih prelevmanih za mešanice žit, za riž in za lomljeni riž[42] je zagotoviti ustrezno delovanje sistema carin pri uvozu mešanic žit, riža in lomljenega riža. Te določbe je treba vključiti v to uredbo.

88. Med Skupnostjo in tretjimi državami je bilo sklenjenih več preferencialnih ureditev dostopa na trg, ki tem državam dovoljujejo izvoz trsnega sladkorja v Skupnost pod ugodnimi pogoji. Zato je treba oceniti potrebo rafinerij po sladkorju za prečiščevanje in pod nekaterimi pogoji rezervirati uvozna dovoljenja za specializirane uporabnike pomembnih količin uvoženega surovega trsnega sladkorja, ki se v Skupnosti štejejo za stalne rafinerije.

89. Da bi preprečili motnje v skupni ureditvi trga za konopljo za vlakna, ki bi jih povzročile prepovedane rastline, je treba sprejeti določbo o nadzoru uvoza konoplje in semena konoplje, tako da se zagotovi ustreznost takih proizvodov glede vsebnosti tetrahidrokanabinola. Poleg tega se za uvoz semen konoplje, ki niso namenjena setvi, uvede nadzorni sistem, ki zagotavlja sistem dovoljenj za zadevne uvoznike.

90. Na področju proizvodov sektorja hmelja se v vsej Skupnosti upošteva politika kakovosti. Za uvožene proizvode je treba sprejeti določbo, ki bo zagotovila, da se uvozijo samo proizvodi, ki ustrezajo enakovrednim lastnostnim proizvodov najnižje zahtevane kakovosti.

91. Sistem carin omogoča odpravo vseh drugih zaščitnih ukrepov na zunanjih mejah Skupnosti. Mehanizem notranjega trga in carin bi se lahko v izrednih razmerah izkazal kot neustrezen. Da v takšnih primerih trg Skupnosti ne ostane brez zaščite proti motnjam, ki se lahko pojavijo, bi morala biti Skupnost zmožna nemudoma sprejeti vse potrebne ukrepe. Taki ukrepi bi morali biti v skladu z mednarodnimi obveznostmi Skupnosti.

92. Da se zagotovi ustrezno delovanje skupnih ureditev trgov in zlasti za preprečitev motenj na trgih, je v skupnih ureditvah za trg za številne proizvode običajno predvidena možnost prepovedi uporabe postopka aktivnega in pasivnega oplemenitenja. To možnost bi bilo treba ohraniti. Poleg tega izkušnje kažejo, da je treba ta instrument upravljanja trga uporabiti brez odlašanja, zato da lahko doseže svoje cilje. Zato ima Komisija v nekaterih sektorjih ustrezna pooblastila. Ta pristop je ustrezno razširiti na druge zadevne sektorje.

93. Določbe o odobritvi nadomestil za izvoz v tretje države, ki temeljijo na razliki med cenami v Skupnosti in na svetovnem trgu ter spadajo v okvir omejitev, določenih z obveznostmi Skupnosti v STO, bi morale zajamčiti udeležbo Skupnosti v mednarodni trgovini z nekaterimi proizvodi, ki spadajo v to uredbo. Subvencionirani izvozi bi morali biti omejeni glede vrednosti in količine.

94. Skladnost omejitev glede vrednosti bi bilo treba zagotoviti ob določitvi izvoznih nadomestil s spremljanjem plačil na podlagi pravil v zvezi z Evropskim kmetijskim jamstvenim skladom. Spremljanje se lahko olajša z obvezno vnaprejšnjo določitvijo izvoznih nadomestil in z možnostjo, da se pri diferenciranih izvoznih nadomestilih dopusti sprememba navedenega namembnega kraja znotraj geografskega območja, za katerega se uporablja enotna stopnja izvoznega nadomestila. Pri spremembi namembnega kraja se plača izvozno nadomestilo, ki se uporablja za dejanski namembni kraj in je navzgor omejeno z zneskom, ki se uporablja za vnaprej določen namembni kraj.

95. Upoštevanje količinskih omejitev bi bilo treba zagotoviti z uporabo zanesljivega in učinkovitega sistema spremljanja. Zato bi bilo treba za odobritev izvoznih nadomestil predložiti izvozno dovoljenje. Izvozna nadomestila bi bilo treba odobriti v okviru razpoložljivih omejitev glede na posebne okoliščine za vsak zadevni proizvod. Izjeme pri tem pravilu bi bile dovoljene samo za predelane proizvode, ki niso navedeni v Prilogi I k Pogodbi in za katere se ne uporabljajo količinske omejitve. Predvideti bi bilo treba odstopanje od strogega upoštevanja pravil upravljanja, kadar ni verjetno, da bi izvoz, ki je upravičen do izvoznih nadomestil, presegel določene količine.

96. Za izvoz živega goveda bi bilo treba sprejeti določbo, da so izvozna nadomestila dodeljena in izplačana le, če so upoštevane določbe iz zakonodaje Skupnosti, ki se nanašajo na dobro počutje živali, in zlasti tiste, ki se nanašajo na zaščito živali med prevozom.

97. Kmetijski proizvodi so v nekaterih primerih lahko upravičeni do posebnih ugodnosti pri uvozu v tretje države, če izpolnjujejo nekatere pogoje glede lastnosti in/ali cene. Za zagotovitev pravilne uporabe takšnega sistema je potrebno upravno sodelovanje med organi tretje države uvoznice in Skupnostjo. V ta namen mora proizvode spremljati certifikat, izdano v Skupnosti.

98. Izvoz cvetnih čebulic v tretje države je velikega gospodarskega pomena za Skupnost. Nadaljevanje in povečevanje tega izvoza je mogoče zagotoviti s stabilizacijo cen v tej trgovini. Zato je treba določiti najnižje izvozne cene zadevnih proizvodov.

99. V skladu s členom 36 Pogodbe bodo določbe poglavja Pogodbe v zvezi s pravili o konkurenci veljale za proizvodnjo kmetijskih proizvodov in trgovino z njimi le v obsegu, ki ga določi Svet v okviru člena 37(2) in (3) ter v skladu s postopkom, določenim v tem členu. V različnih skupnih ureditvah trgov je bilo določeno, da se določbe o državni pomoči uporabljajo. Uporaba zlasti pravil Pogodbe, ki se nanašajo na podjetja, je bila nadalje opredeljena v Uredbi Sveta (ES) št. 1184/2006 z dne 24. julija 2006 o uporabi nekaterih pravil konkurence v proizvodnji in trgovini s kmetijskimi proizvodi[43]. V skladu s ciljem oblikovati celovit sklop pravil tržne politike je ustrezno vključiti določbe, na katere se nanaša ta uredba.

100. Pravila o konkurenci, ki se nanašajo na sporazume, sklepe in ravnanja iz člena 81 Pogodbe ter na zlorabo prevladujočega položaja, je treba uporabljati za proizvodnjo kmetijskih proizvodov in trgovino z njimi, če njihova uporaba ne ovira delovanja nacionalnih organizacij kmetijskih trgov ali ogroža uresničitve ciljev skupne kmetijske politike.

101. Posebna pozornost je potrebna pri organizacijah kmetov, katerih cilj je zlasti skupna proizvodnja ali trženje kmetijskih proizvodov ali uporaba skupnih objektov, razen če tako skupno delovanje ne izključuje konkurence ali ogroža doseganja ciljev iz člena 33 Pogodbe.

102. Da bi ne bil ogrožen razvoj kmetijske politike ter bi bila hkrati zagotovljena pravna varnost in nediskriminacijska obravnava zadevnih podjetij, mora imeti Komisija izključno pristojnost, ki jo mora nadzorovati Sodišče, da ugotovi, ali so sporazumi, sklepi in ravnanja iz člena 81 Pogodbe v skladu s cilji SKP.

103. Pravilno delovanje enotnega trga na podlagi skupnih cen bi bilo z dodelitvijo državne pomoči ogroženo. Zato bi bilo treba določbe Pogodbe, ki urejajo državno pomoč, praviloma uporabljati za proizvode, zajete v to uredbo. V nekaterih okoliščinah bi morale izjeme biti dovoljene. Kadar se take izjeme uporabijo, pa mora biti Komisija zmožna sestaviti seznam obstoječih, novih ali predlaganih državnih pomoči, dajati ustrezne pripombe državam članicam in jim predlagati primerne ukrepe.

104. Od pristopa lahko Finska in Švedska zaradi posebnega gospodarskega položaja proizvodnje in trženja severne jelenjadi in proizvodov iz severne jelenjadi dodelita pomoč za ta sektor. Poleg tega pa Finska lahko zaradi posebnih podnebnih razmer na podlagi dovoljenja Komisije dodeli pomoč za določene količine semen in za določene količine semen žit, proizvedenih samo na Finskem. Te izjeme je treba ohraniti.

105. V državah članicah, v katerih se bo kvota za sladkor občutno zmanjšala, bodo imeli pridelovalci sladkorne pese velike težave s prilagajanjem. V takšnih primerih prehodna pomoč Skupnosti pridelovalcem sladkorne pese [iz poglavja 10f naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003] njihovih težav ne bo rešila v celoti. Zato bi bilo treba državam članicam, ki svojo kvoto zmanjšajo za več kakor 50 %, dovoliti, da v obdobju izvajanja prehodne pomoči Skupnosti pridelovalcem sladkorne pese odobrijo državno pomoč. Da se prepreči, da bi države članice odobrile državno pomoč, ki bi presegla potrebe pridelovalcev sladkorne pese, bi morala biti za določitev celotnega zneska zadevne državne pomoči potrebna odobritev Komisije, razen v primeru Italije, kjer je največjo potrebo po večji pridelavi sladkorne pese zaradi prilagoditve tržnim pogojem po reformi možno oceniti na 11 EUR na tono proizvedene sladkorne pese. Poleg tega bi bilo treba zaradi posebnih težav, ki se pričakujejo v Italiji, predvideti ureditev, ki bi pridelovalcem sladkorne pese omogočala, da odobreno državno pomoč prejemajo neposredno ali posredno.

106. Na Finskem se sladkorna pesa prideluje v posebnih geografskih in podnebnih pogojih, kar bo poleg splošnih učinkov reforme sektorja sladkorja prispevalo k dodatnim negativnim vplivom na pridelovanje. Zaradi tega bi bilo treba predvideti dovoljenje tej državi članici, da svojim pridelovalcem sladkorne pese lahko trajno dodeljuje ustrezen znesek državne pomoči.

107. Glede na posebno stanje v Nemčiji, kjer se nacionalna pomoč trenutno dodeljuje velikemu številu manjših proizvajalcev alkohola po posebnih pogojih nemškega alkoholnega monopola, je treba v določenem obdobju dovoliti nadaljnje dodeljevanje take pomoči. Na koncu tega obdobja je treba predvideti tudi poročilo o delovanju tega odstopanja skupaj z morebitnimi ustreznimi predlogi.

108. Če želi država članica na svojem ozemlju podpreti ukrepe za pospeševanje porabe mleka in mlečnih izdelkov v Skupnosti, mora predvideti možnost financiranja takih ukrepov s promocijsko dajatvijo za proizvajalce mleka na nacionalni ravni.

109. Da bi se upošteval možen razvoj proizvodnje posušene krme, mora Komisija pred 30. septembrom 2008 na podlagi ocene skupne ureditve trga za posušeno krmo predložiti poročilo Svetu o tem sektorju. Poročilo morajo po potrebi spremljati ustrezni predlogi. Poleg tega mora Komisija v rednih časovnih razmikih poročati Evropskemu parlamentu in Svetu o shemi pomoči, ki se uporablja za sektor čebelarstva.

110. Potrebne so ustrezne informacije o trenutnem stanju trga za hmelj v okviru Skupnosti in možnostih njegovega razvoja. Zaradi tega je treba predvideti obveznost registracije vseh pogodb o dobavah hmelja, proizvedenega v Skupnosti.

111. Ustrezno je pod nekaterimi pogoji in za nekatere proizvode predvideti ukrepe, ki jih je treba uvesti, kadar pride do motenj ali je možno, da se te pojavijo, zaradi velikih sprememb cen na notranjem trgu ali glede kotacij ali cen na svetovnem trgu.

112. Vzpostaviti je treba okvir posebnih ukrepov za etanol kmetijskega porekla, s katerimi se lahko zbirajo gospodarski podatki in analizirajo statistične informacije za spremljanje trga. Če je trg za etanol kmetijskega porekla povezan s trgom za etanol na splošno, morajo biti na voljo tudi informacije o trgu za etanol nekmetijskega porekla.

113. Stroške, ki jih imajo države članice zaradi obveznosti, ki izhajajo iz uporabe te uredbe, financira Skupnost v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1290/2005.

114. Komisija bi morala biti pooblaščena za sprejemanje potrebnih ukrepov za reševanje specifičnih praktičnih problemov v nujnih primerih.

115. Ker se skupni trg za kmetijske proizvode neprestano spreminja, bi se morale države članice in Komisija medsebojno obveščati o pomembnih spremembah.

116. Da bi se preprečile zlorabe ugodnosti iz te uredbe, se take ugodnosti ne bi smele odobriti ali glede na okoliščine umakniti, kadar se ugotovi, da so bili pogoji, potrebni za pridobitev katere koli od teh ugodnosti, ustvarjeni umetno in v nasprotju s cilji te uredbe.

117. Za zagotavljanje skladnosti z obvezami, določenimi v tej uredbi, je potreben nadzor in uvedba kazni, kadar gre za neizpolnjevanje takih obveznosti. Zato je treba Komisijo pooblastiti, da določi ustrezna pravila, vključno s tistimi, ki se nanašajo na povračilo neupravičenih izplačil in na obveznosti poročanja držav članic.

118. Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, je treba praviloma sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje izvedbenih pooblastil[44], podeljenih Komisiji . Vendar bi bilo treba v zvezi z nekaterimi pooblastili iz te uredbe, ki so povezana z izključnimi pristojnostmi Komisije in zahtevajo hitro ukrepanje ali pa so popolnoma administrativne narave, Komisijo pooblastiti, da sama ukrepa.

119. S to uredbo so Komisiji podeljena pooblastila, ki so bila v preteklosti predložena Svetu v sprejetje skladno s postopkom glasovanja iz člena 37 Pogodbe. Taki akti Sveta morajo ostati veljavni, dokler Komisija na podlagi pooblastil, ki so ji bila podeljena s to uredbo, ne sprejme ustreznih določb. Da se v takih primerih preprečijo vzporedne določbe, ki jih sprejme Svet na eni strani in Komisija na drugi, bi morala Komisija biti upravičena do razveljavitve takih aktov Sveta.

120. Zaradi vključitve različnih vidikov skupnih ureditev trga za vino ter za sveže in predelano sadje in zelenjavo, bi bilo treba v te skupne ureditve trga uvesti nekatere spremembe.

121. V tej uredbi so vključene določbe, ki se nanašajo na veljavnost pravil o konkurenci iz Pogodbe. Take določbe so bile doslej obravnavane v Uredbi (ES) št. 1184/2006. Navedeno uredbo je treba spremeniti z jasno navedbo, da njene določbe veljajo za proizvode, navedene v Prilogi I k Pogodbi, ki jih ta uredba ne zajema.

122. Ta uredba vključuje vidike, ki jih zajemajo uredbe, navedene v uvodnih izjavah (2) in (3), razen tistih, ki jih zajemajo uredbe (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1493/1999. Poleg tega ta uredba vključuje vidike iz uredb:

123. Uredba (EGS) št. 2729/75

124. Uredba Sveta (EGS) št. 707/76 z dne 25 .marca 1976 o priznavanju skupin proizvajalcev gojiteljev sviloprejk[45]

125. Uredba Sveta (EGS) št. 1055/77 z dne 17. maja 1977 o skladiščenju in premikanju proizvodov, ki jih kupi intervencijska agencija[46]

126. Uredba Sveta (EGS) št. 2931/79 z dne 20. decembra 1979 o odobritvi pomoči za izvoz kmetijskih proizvodov, ki so upravičeni do posebnih ugodnosti pri uvozu v tretjo državo[47]

127. Uredba (EGS) št. 1898/87

128. Uredba (EGS) št. 3730/87

129. Uredba Sveta (EGS) št. 386/90 z dne 12. februarja 1990 o opravljanju nadzora pri izvozu kmetijskih proizvodov, za katere se dobijo izvozna nadomestila ali drugi zneski[48]

130. Uredba Sveta (EGS) št. 1186/90 z dne 7. maja 1990 o razširitvi lestvice Skupnosti za razvrščanje trupov odraslih goved[49]

131. Uredba (EGS) št. 2204/90

132. Uredba Sveta (EGS) št. 2077/92 z dne 30. junija 1992 o medpanožnih organizacijah in sporazumih na področju tobaka[50]

133. Uredba (ES) št. 2991/94

134. Uredba (ES) št. 2597/97

135. Uredba Sveta (ES) št. 2250/1999 z dne 22. oktobra 1999 o tarifni kvoti za maslo s poreklom iz Nove Zelandije[51]

136. Uredba (ES) št. 1788/2003

137. Uredba Sveta (ES) št. 1183/2006 z dne 24. julija 2006 o določitvi lestvice Skupnosti za razvrščanje trupov odraslega goveda[52].

138. Navedene uredbe se zato prekličejo. Vendar je treba predvideti, da prehod od veljavnih skupnih ureditev trga v tej uredbi velja le od začetka tržnih let za zadevne proizvode. Zato bi morale ustrezne uredbe veljati še naprej do konca ustreznega tržnega leta 2007/2008. Kadar tržna leta niso določena, mora ta uredba začeti veljati 1. januarja 2008 in uredbe, ki se nanašajo na veljavne skupne ureditve trga, bi zato morale še naprej veljati do navedenega datuma. S to uredbo se pristojnost za sprejetje vsebine, ki jo obravnavajo uredbe (ES) št. 386/90, (ES) št. 1186/90 in (ES) št. 1183/2006, prenese na Komisijo. Komisiji je treba za vzpostavitev ustreznih pravil omogočiti še nekaj več časa. Navedene uredbe zato še naprej veljajo do 31. decembra 2008.

139. Spodaj navedeni akti Sveta so postali odvečni in jih je treba razveljaviti:

140. Uredba Sveta (EGS) št. 2517/69 z dne 9. decembra 1969 o določitvi nekaterih ukrepov za reorganizacijo proizvodnje sadja v Skupnosti[53]

141. Uredba Sveta (EGS) št. 2728/75 z dne 29. oktobra 1975 o pomočeh za proizvodnjo in trgovino s krompirjevim škrobom in krompirjem za proizvodnjo škroba[54]

142. Uredba Sveta (EGS) št. 1358/80 z dne 5. junija 1980 o določitvi orientacijske cene in intervencijske cene za odraslo govedo za tržno leto 1980/81 in o uvedbi razvrstitvene lestvice Skupnosti za trupe odraslega goveda [55]

143. Uredba Sveta (EGS) št. 4088/87 z dne 21. decembra 1987 o določitvi pogojev za uporabo preferencialnih carin pri uvozu nekaterega cvetja s poreklom iz Cipra, Izraela in Jordanije[56]

144. Sklep Sveta z dne 20. novembra 1974 o spremljanju pretoka sladkorja (74/583/EGS)[57].

145. Prehod od trenutnih ureditev iz določb in uredb, ki jih je nadomestila ta uredba, lahko povzroči težave, ki niso zajete v tej uredbi. Za ureditev takšnih težav je treba Komisiji omogočiti, da sprejme prehodne ukrepe.

146. Ta uredba se začne praviloma uporabljati 1. januarja 2008. Vendar, da bi se bilo mogoče izogniti temu, da bi nove določbe posegale v tržna leta, ki bodo tedaj veljavna, bi bilo treba predvideti nekatere izjeme glede datuma začetka uporabe te uredbe za nekatere proizvode –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

DEL I UVODNE DOLOČBE

Člen 1 Področje uporabe

1. S to uredbo se vzpostavlja skupna ureditev trgov za proizvode sektorjev, kakor je dodatno določeno v Prilogi I:

a) žita, del I Priloge I (v nadaljnjem besedilu „sektor žit“);

b) riž, del II Priloge I (v nadaljnjem besedilu „sektor riža“);

c) sladkor, del III Priloge I (v nadaljnjem besedilu „sektor sladkorja“);

d) posušena krma, del IV Priloge I (v nadaljnjem besedilu „sektor posušenega sena“);

e) semena, del IV Priloge I (v nadaljnjem besedilu „sektor semen“);

f) hmelj, del VI Priloge I (v nadaljnjem besedilu „sektor hmelja“);

g) oljčno olje in namizne oljke, del VII Priloge I (v nadaljnjem besedilu „sektor oljk“);

h) lan in konoplja, del VIII Priloge I (v nadaljnjem besedilu „sektor lana in konoplje“);

i) sadje in zelenjava, del IX Priloge I (v nadaljnjem besedilu „sektor sadja in zelenjave“);

j) predelano sadje in zelenjava, del X Priloge I (v nadaljnjem besedilu „sektor predelanega sadja in zelenjave“);

k) banane, del XI Priloge I (v nadaljnjem besedilu „sektor banan“);

l) vino, del XII Priloge I (v nadaljnjem besedilu „sektor vina“); ;

m) žive rastline, del XIII Priloge I (v nadaljnjem besedilu „sektor živih rastlin“);

n) surov tobak, del XIV Priloge I (v nadaljnjem besedilu „sektor surovega tobaka“);

o) goveje in telečje meso, del XV Priloge I (v nadaljnjem besedilu „sektor govejega in telečjega mesa“);

p) mleko in mlečni izdelki, del XVI Priloge I (v nadaljnjem besedilu „sektor mleka in mlečnih izdelkov“);

q) svinjsko meso, del XVII Priloge I (v nadaljnjem besedilu „sektor svinjskega mesa“);

r) ovčje meso in kozje meso, del XVIII Priloge I (v nadaljnjem besedilu „sektor ovčjega in kozjega mesa“);

s) jajca, del XIX Priloge I (v nadaljnjem besedilu „sektor jajc“);

t) perutninsko meso, del XX Priloge I (v nadaljnjem besedilu „sektor perutninskega mesa“);

u) drugi proizvodi, del XXI Priloge I.

2. Za sektorje sadja in zelenjave, predelanega sadja in zelenjave ter sektor vina bodo veljale samo navedene določbe te uredbe:

a) členi 3 in 4;

b) del IV;

c) člen 183;

d) člen 184;

e) člen 185;

f) člen 188 in prvi odstavek člena 189;

g) točka a) člena 195.

3. V tej uredbi so uvedeni posebni ukrepi za sektorje, kakor so navedeni, in glede na primer nadalje opredeljeni v Prilogi II:

a) etanol kmetijskega izvora, del I Priloge II (v nadaljnjem besedilu „sektor etanola“);

b) čebelarski proizvodi, del II Priloge II (v nadaljnjem besedilu „sektor čebelarstva“);

c) sviloprejke, del III Priloge I (v nadaljnjem besedilu „sektor sviloprejk“);

Člen 2 Opredelitve pojmov

1. Za namene uporabe te uredbe bodo veljale opredelitve nekaterih sektorjev, kakor je določeno v Prilogi III.

2. V tej uredbi:

a) „kmet“ pomeni kmeta, kakor je opredeljeno v členu 2(a) Uredbe (ES) št. 1782/2003;

b) „plačilna agencija“ pomeni organ ali organe, ki jih določi država članica v skladu z Uredbo (ES) št. 1290/2005.

Člen 3 Tržna leta

1. Določijo se tržna leta:

a) od 1. januarja do 31. decembra posameznega leta za sektor banan;

b) od 1. aprila do 31. marca naslednjega leta za:

i) sektor posušene krme;

ii) sektor sviloprejk;

c) od 1. julija do 30. junija naslednjega leta za:

i) sektor žit;

ii) sektor semen;

iii) sektor oljk;

iv) sektor lana in konoplje;

v) sektor mleka in mlečnih izdelkov;

d) od 1. avgusta do 31. julija naslednjega leta za sektor vina;

e) od 1. septembra do 31. avgusta naslednjega leta za sektor riža;

f) od 1. oktobra do 30. septembra naslednjega leta za sektor sladkorja.

2. Za proizvode sektorjev sadja in zelenjave, predelanega sadja in zelenjave bo po potrebi tržna leta določila Komisija.

Člen 4 Izvedbena pravila

Komisija lahko sprejme izvedbena pravila za uporabo členov 2 in 3 zlasti glede določitve pretvorbenih količnikov za riž v različnih fazah predelave, stroškov predelave in vrednost stranskih proizvodov.

Komisija lahko spremeni opredelitve, ki se nanašajo na riž, določene v delu I Priloge III, in opredelitev „AKP/indijski sladkor“, določeno v točki 12 dela II navedene priloge.

DEL IINOTRANJI TRG

NASLOV I TRŽNA INTERVENCIJA

POGLAVJE I JAVNA INTERVENCIJA IN ZASEBNO SKLADIščENJE

ODDELEK I SPLOŠNE DOLOČBE

ČLEN 5 Področje uporabe

1. To poglavje določa pravila, ki se nanašajo, kadar je to ustrezno, na odkup v okviru javne intervencije in dodelitev pomoči za zasebno skladiščenje za sektorje:

a) žit;

b) riža;

c) sladkorja;

d) oljk;

e) govejega in telečjega mesa;

f) mleka in mlečnih izdelkov;

g) svinjskega mesa;

h) ovčjega in kozjega mesa.

2. V tem poglavju:

a) „žita“ pomeni žita požeta v Skupnosti;

b) „mleko“ pomeni kravje mleko, proizvedeno v Skupnosti;

c) „posneto mleko“ pomeni posneto mleko, pridobljeno neposredno in izključno iz kravjega mleka, proizvedenega v Skupnosti;

d) „smetana“ pomeni smetano, pridobljeno neposredno in izključno iz mleka.

Člen 6 Poreklo iz Skupnosti

Ne glede na člen 5(2) so samo proizvodi s poreklom iz Skupnosti upravičeni do odkupa v okviru javne intervencije ali dodelitev pomoči za njihovo zasebno skladiščenje.

Člen 7 Referenčne cene

1. Za proizvode, za katere veljajo intervencijski ukrepi iz člena 5(1), so določene referenčne cene:

a) v sektorju žit:

101,31 EUR/t s povečanji za mesec:

- november: za 0,46 EUR/t;

- december: za 0,92 EUR/t;

- januar: za 1,38 EUR/t;

- februar: za 1,84 EUR/t;

- marec: za 2,30 EUR/t;

- april: za 2,76 EUR/t;

- maj: za 3,22 EUR/t;

- junij: za 3,22 EUR/t;

cena, ki velja za koruzo in sirek v zrnju v juniju, ostane veljavna v juliju, avgustu in septembru istega leta;

b) za neoluščeni riž 150 EUR/t za standardno kakovost, kakor jo je opredelila Komisija ob upoštevanju tržnega in trgovinskega okolja in morebitnih pomembnih dogodkov v tem sektorju, zlasti za tržno kakovost in značilnosti donosa ter vsebnost vlage;

c) za sladkor:

i) za beli sladkor:

- 541,5 EUR/t za tržno leto 2008/2009;

- 404,4 EUR/t od tržnega leta 2009/2010;

ii) za surovi sladkor:

- 448,8 EUR/t za tržno leto 2008/2009;

- 335,2 EUR/t od tržnega leta 2009/2010;

referenčne cene iz točk i) in ii) veljajo za nepakirani sladkor, franko tovarna, standardne kakovosti, kakor jo je opredelila Komisija ob upoštevanju tržnega in trgovinskega okolja ter morebitnih pomembnih dogodkov v tem sektorju, zlasti v zvezi z lastnostmi tržne kakovosti belega sladkorja, surovega sladkorja in z donosom belega sladkorja;

d) za sektor govejega in telečjega mesa 2 224 EUR/t za trupe moškega goveda standardne kakovosti, kakor jo je opredelila Komisija v uvrstitveni lestvici Skupnosti za trupe moškega goveda standardne kakovosti v skladu s točko a) člena 39(1);

e) v sektorju mleka in mlečnih izdelkov:

i) 246,39 EUR za 100 kg za maslo;

ii) 174,69 EUR za 100 kg za posneto mleko v prahu;

f) za sektor svinjskega mesa 1 509,39 EUR/t za trupe prašičev standardne kakovosti, kakor jo je opredelila Komisija v uvrstitveni lestvici Skupnosti za trupe v skladu s točko b) člena 39(1).

2. Svet lahko v skladu s postopkom iz člena 37(2) Pogodbe spremeni referenčne cene, določene v odstavku 1 tega člena, glede na dogodke v proizvodnji in na trgih.

Člen 8 Poročanje o cenah na trgu za sladkor

Komisija vzpostavi informacijski sistem za cene na trgu za sladkor, vključno s sistemom za objavo ravni cen za trg za sladkor.

Sistem temelji na informacijah, ki jih predložijo podjetja za proizvodnjo belega sladkorja ali drugi gospodarski subjekti, ki se ukvarjajo s trgovino s sladkorjem. Te informacije se obravnavajo zaupno. Komisija zagotovi, da objavljeni podatki ne omogočijo prepoznavanja cen posameznih podjetij ali gospodarskih subjektov.

ODDELEK IIJAVNA INTERVENCIJA

PODODDELEK ISPLOšNE DOLOčBE

Člen 9 Proizvodi, za katere je upravičena javna intervencija

Javna intervencija se uporablja za naslednje proizvode, za katere veljajo pogoji, določeni v tem oddelku, ter dodatne zahteve in pogoji, ki jih določi Komisija v skladu s členom 40:

a) navadno pšenica, durum pšenico, koruzo in sirek;

b) neoluščeni riž;

c) kateri koli beli ali surovi sladkor, če je bil zadevni sladkor proizveden v okviru kvote in proizveden iz pese ali trsa, pridelanih v Skupnosti;

d) sektor svežega ali ohlajenega govejega ali telečjega mesa, ki spada pod oznake KN 0201 10 00 in 0201 20 20 do 0201 20 50;

e) maslo, izdelano neposredno in izključno iz pasterizirane smetane v odobrenem podjetju Skupnosti z najmanjšo vsebnostjo mlečne maslene maščobe 82 utežnih odstotkov in največjo vsebnostjo vode 16 utežnih odstotkov;

f) posneto mleko v prahu najvišje kakovosti, izdelano po pršnem postopku in pridobljeno v odobrenem podjetju Skupnosti, neposredno in izključno iz posnetega mleka, z najmanjšo vsebnostjo beljakovin 35,6 utežnih odstotkov nemastnega suhega ekstrakta.

PODODDELEK IIZAčETEK IN OPUSTITEV ODKUPA

Člen 10 Žita

1. Za žitne proizvode javna intervencija traja:

a) od 1. avgusta do 30. aprila za Grčijo, Španijo, Italijo in Portugalsko;

b) od 1. decembra do 30. junija za Švedsko;

c) od 1. novembra do 31. maja za druge države članice.

2. Če ima intervencijsko obdobje na Švedskem za posledico odtok proizvodov iz drugih držav članic v intervencijo na Švedskem, Komisija sprejme ukrepe, s katerimi se stanje popravi.

Člen 11 Riž

Za neoluščeni riž javna intervencija traja v obdobju med 1. aprilom in 31. julijem. Vendar se javni intervencijski odkup opravi le v okviru omejitve 75 000 ton na obdobje.

Člen 12 Sladkor

1. Javna intervencija za sladkor traja med tržnima letoma 2008/2009 in 2009/2010. Vendar se javna intervencija izvede le v okviru omejitve 600 000 ton, izražene v belem sladkorju, na tržno leto.

2. Za sladkor, skladiščen med tržnim letom v skladu z določbami iz odstavka 1, ne smejo veljati drugi ukrepi glede skladiščenja iz členov 29, 49 ali 60.

Člen 13 Goveje in telečje meso

1. Komisija začne javno intervencijo za goveje in telečje meso, če dva zaporedna tedna povprečna tržna cena v državi članici ali v regiji države članice, zabeležena na podlagi lestvice Skupnosti sprejete v skladu s točko a) člena 39(1), ne dosega 1 560 EUR/t.

2. Komisija konča javno intervencijo, kadar pogoj iz odstavka 1 vsaj en teden ni več izpolnjen.

Člen 14 Maslo

1. Kadar so tržne cene dva tedna zaporedoma v eni državi članici ali več nižje od 92 % referenčne cene, Komisija začne javno intervencijo za maslo v zadevni državi članici ali zadevnih državah članicah v obdobju od 1. marca do 31. avgusta katerega koli leta.

2. Kadar so tržne cene masla v zadevni/zadevnih državi/državah članici/članicah več kakor dva tedna zaporedoma 92 % intervencijske cene ali več, Komisija prekine odkup v okviru javne intervencije.

Poleg tega, kadar količine, ponujene za intervencijo v obdobju, določenem v prvem pododstavku, presežejo 30 000 ton, lahko Komisija prekine odkup v okviru javne intervencije. V tem primeru se odkup lahko izvede na podlagi razpisnega postopka v skladu s razpisnimi pogoji, ki jih določi Komisija.

3. Komisija določi podrobna pravila za določitev tržnih cen masla.

Člen 15 Posneto mleko v prahu

Za posneto mleko v prahu javna intervencija traja v obdobju med 1. marcem in 31. avgustom.

Vendar Komisija lahko prekine javno intervencijo, takoj ko količine, ponujene za intervencijo v tistem obdobju, presežejo 109 000 ton. V tem primeru se odkup lahko izvede na podlagi razpisnega postopka v skladu z razpisnimi pogoji, ki jih določi Komisija.

PODODDELEK IIIINTERVENCIJSKA CENA

Člen 16 Žita

Intervencijska cena za žita, po kateri se izvede odkup, je enaka referenčni ceni.

Vendar, kadar se kakovost proizvodov, ponujenih plačilni agenciji, razlikuje od standardne kakovosti, se intervencijska cena prilagodi tako, da se zviša ali zniža.

Člen 17 Riž

Intervencijska cena za riž, po kateri se izvede odkup, je enaka referenčni ceni.

Vendar, kadar se kakovost proizvodov, ponujenih plačilni agenciji, razlikuje od standardne kakovosti, se intervencijska cena prilagodi tako, da se zviša ali zniža.

Poleg tega lahko Komisija določi zvišanje in znižanje cene, zato da zagotovi usmerjenost proizvodnje k določenim sortam.

Člen 18 Sladkor

Sladkor se odkupuje po ceni 80 % referenčne cene, določene za tržno leto, ki sledi tržnemu letu, v katerem je bila ponudba predložena.

Vendar, če se kakovost sladkorja, ponujenega plačilni agenciji, razlikuje od standardne kakovosti iz točke c) člena 7(1), za katero je referenčna cena določena, se intervencijska cena ustrezno zviša ali zniža.

Člen 19 Goveje in telečje meso

1. Za goveje ali telečje meso Komisija z razpisnim postopkom določi intervencijske cene in količine, sprejete za intervencijo. V posebnih okoliščinah se lahko določijo po državi članici ali po regiji države članice na podlagi zabeleženih povprečnih tržnih cen.

2. Sprejete so lahko samo ponudbe, katerih cena je enaka ali nižja od povprečne tržne cene, zabeležene v državi članici ali regiji države članice, in povečane za znesek, ki ga Komisija določi na podlagi objektivnih meril.

Člen 20 Maslo

Ne glede na določitev intervencijske cene z razpisnimi postopkom se v primeru iz drugega pododstavka člena 14(2) maslo odkupi po ceni, ki je 90 % referenčne cene.

Člen 21 Posneto mleko v prahu

Ne glede na določitev intervencijske cene z razpisnimi postopkom je v primeru iz drugega odstavka člena 15 referenčna cena za posneto mleko v prahu, po kateri se odkup izvede, enaka referenčni ceni.

Vendar, če je dejanska vsebnost beljakovin manjša od najmanjše vsebnosti beljakovin, ki je 35,6 % in je določena v točki f) člena 9, vendar ne manj kakor 31,4 % nemastnega suhega ekstrakta, je intervencijska cena enaka referenčni ceni, znižani za 1,75 % pri vsaki odstotni točki, za katero je vsebnost beljakovin nižja od 35,6 %.

PODODDELEK IVPRODAJA IZ INTERVENCIJE

Člen 22 Splošna načela

Prodaja proizvodov, odkupljenih v okviru javne intervencije, se izvede tako, da se je mogoče izogniti morebitnim motnjam na trgu in zagotoviti enak dostop do blaga ter enakopravno obravnavo kupcev.

Člen 23 Prodaja sladkorja

Za odkupljeni sladkor v okviru javne intervencije lahko plačilne agencije prodajajo sladkor le po ceni, ki je višja od referenčne cene, določene za tržno leto, v katerem se prodaja izvede.

Vendar Komisija lahko ob upoštevanju obveznosti, ki temeljijo na sporazumih, sklenjenih v skladu s členom 300 Pogodbe, lahko določi, da plačilne agencije:

a) lahko prodajajo sladkor po ceni, ki je enaka referenčni ceni iz prvega pododstavka ali nižja od nje, če je sladkor namenjen:

i) za živalsko krmo ali

ii) za izvoz brez nadaljnje obdelave ali po nadaljnji obdelavi v izdelke iz Priloge I k Pogodbi ali v blago iz dela III Priloge XVII k tej uredbi;

b) za nepredelan sladkor, ki ga hranijo za prehrano ljudi na notranjem trgu Skupnosti in je na voljo dobrodelnim organizacijam – ki jih priznava zadevna država članica ali Komisija, kadar država članica ne prizna nobene take organizacije –, in sicer po ceni, ki je nižja od trenutne referenčne cene, ali brezplačno za namene razdeljevanja kot dela pomoči v posameznih nujnih primerih.

Člen 24 Razdeljevanje najbolj ogroženim osebam v Skupnosti

1. Ukreniti je treba vse potrebno, da je blago iz intervencijskih zalog v skladu z letnim načrtom na voljo imenovanim organizacijam za razdeljevanje hrane najbolj ogroženim osebam v Skupnosti.

Razdeljevanje je:

a) brezplačno ali

b) po ceni, ki nikakor ni višja od tiste, ki temelji na stroških, ki jih imajo določene organizacije za izvajanje ukrepov.

2. Proizvod se lahko zbira na trgu Skupnosti kadar:

a) začasno ni na razpolago v intervencijskih zalogah Skupnosti med izvajanjem letnega načrta iz odstavka 1 v obsegu, ki je potreben za izvajanje načrta v eni državi članici ali več, ali

b) bi izvajanje načrta pomenilo prenos majhnih količin proizvodov med državami članicami iz intervencije države članice, ki ni država ali ena od držav, kjer se proizvod zahteva.

3. Zadevne države članice imenujejo organizacije iz odstavka 1 in Komisijo vsako leto pravočasno obvestijo, če želijo uporabiti to shemo.

4. Proizvodi iz odstavkov 1 in 2 se imenovanim organizacijam izročijo brezplačno. Knjigovodska vrednost takih proizvodov je intervencijska cena, popravljena s koeficienti, kadar je treba upoštevati razlike v kakovosti.

5. Ne glede na člen 183 se proizvodi, ki so na voljo v skladu z določbami iz odstavkov 1 in 2 tega člena, financirajo z odobrenimi proračunskimi sredstvi iz ustrezne proračunske postavke Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada v okviru proračuna Evropskih skupnosti. Lahko se tudi določi, da se iz tega financiranja prispeva za kritje stroškov prevoza proizvodov iz intervencijskih centrov in za kritje upravnih stroškov imenovanih organizacij, ki so nastali pri izvajanju te sheme, določene v tem členu, izključujoč morebitne stroške, ki jih krijejo upravičenci v okviru uporabe odstavkov 1 in 2.

ODDELEK IIIZASEBNO SKLADIŠČENJE

PODODDELEK IOBVEZNA POMOč

Člen 25 Proizvodi, za katere je upravičena pomoč

Pomoč za zasebno skladiščenje se dodeli za naslednje proizvode, za katere veljajo pogoji, določeni v tem oddelku, ter nadaljnje zahteve in pogoji, ki jih sprejme Komisija v skladu s členom 40:

a) za maslo:

i) smetano;

ii) nesoljeno maslo, izdelano iz smetane ali mleka v odobrenem podjetju v Skupnosti, z najmanjšo vsebnostjo maslene maščobe 82 utežnih odstotkov in največjo vsebnostjo vode 16 utežnih odstotkov;

iii) soljeno maslo, izdelano iz smetane ali mleka v odobrenem podjetju v Skupnosti, z najmanjšo vsebnostjo maslene maščobe 80 utežnih odstotkov, največjo vsebnostjo vode 16 utežnih odstotkov in največjo vsebnostjo soli 2 utežna odstotka;

b) za sir:

i) sir Grana Padano, star vsaj devet mesecev;

ii) sir Parmigiano Reggiano, star vsaj 15 mesecev;

iii) sir Provolone, star vsaj tri mesece.

Člen 26 Pogoji in raven pomoči za maslo

Maslo se uvrsti v skladu z nacionalnimi stopnjami kakovosti, ki jih določi Komisija in so ustrezno označene.

Znesek pomoči določi Komisija glede na stroške skladiščenja in verjetna gibanja cen svežega masla in masla iz zalog.

Kadar je v času odpreme iz skladišča na trgu neugodna sprememba, ki je ni bilo mogoče predvideti v času uskladiščenja, se pomoč lahko poveča.

Člen 27 Pogoji in raven pomoči za sir

Pogoje za pomoč in znesek pomoči, ki se izplača za sir, določi Komisija. Znesek pomoči se določi ob upoštevanju stroškov skladiščenja in verjetnega gibanja tržnih cen.

Plačilna agencija, ki jo imenuje država članica, v kateri se zadevni siri proizvajajo in izpolnjujejo pogoje za označbo porekla, izvede ukrepe, ki jih sprejme Komisija v skladu z odstavkom 1.

PODODDELEK IINEOBVEZNA POMOč

Člen 28 Proizvodi, za katere je upravičena pomoč

1. Pomoč za zasebno skladiščenje se dodeli za naslednje proizvode, za katere veljajo pogoji, določeni v tem oddelku, ter nadaljnje zahteve in pogoji, ki jih sprejme Komisija v skladu s členom 40:

a) beli sladkor;

b) oljčno olje;

c) sveže ali ohlajeno meso odraslega goveda v obliki trupov, polovic, kompenziranih četrti, četrti ali zadnjih četrti, uvrščenih skladno z lestvico Skupnosti, sprejeto v skladu s točko a) člena 39(1);

d) posneto mleko v prahu najvišje kakovosti, izdelano v odobrenem podjetju Skupnosti, neposredno in izključno iz posnetega mleka;

e) trajni siri in siri, izdelani iz ovčjega in/ali kozjega mleka in za katere se za zahteva najmanj šest mesecev zorenja;

f) svinjsko meso;

g) ovčje in kozje meso.

Komisija lahko spremeni seznam proizvodov iz točke c) prvega pododstavka, če okoliščine na trgu to zahtevajo.

2. Komisija določi pomoč za zasebno skladiščenje iz odstavka 1 vnaprej ali z razpisnim postopkom.

Člen 29 Pogoji za dodelitev pomoči za beli sladkor

1. Če je povprečna zabeležena cena za beli sladkor v Skupnosti nižja od referenčne cene v reprezentativnem obdobju in bo na tej ravni verjetno ostala, takrat Komisija ob upoštevanju položaja na trgu lahko odobri pomoč za zasebno skladiščenje belega sladkorja podjetjem, ki jim je bila dodeljena kvota za sladkor.

2. Za sladkor, skladiščen med tržnim letom v skladu z določbami iz odstavka 1, ne smejo veljati drugi ukrepi glede skladiščenja iz členov 12, 49 ali 60.

Člen 30 Pogoji za dodelitev pomoči za oljčno olje

Komisija se lahko odloči, da pooblasti organe, ki dajejo zadostna jamstva in so jih odobrile države članice, da sklenejo pogodbe za skladiščenje oljčnega olja, ki ga tržijo, kadar gre za hude motnje na trgu v posameznih regijah Skupnosti med drugim, kadar je povprečna zabeležena cena na trgu med reprezentativnim obdobjem nižja od:

a) 1 779 EUR/t za ekstra deviško oljčno olje ali

b) 1 710 EUR/t za deviško oljčno olje ali

c) 1 524 EUR/t za deviško oljčno olje lampante, ki ima stopnjo proste kislosti 2, ta znesek pa se zmanjša za 36,70 EUR/t za vsako dodatno stopnjo kislosti.

Člen 31 Pogoji za dodelitev pomoči za proizvode iz sektorja govejega in telečjega mesa

Kadar je povprečna tržna cena Skupnosti, zabeležena na podlagi lestvice Skupnosti , sprejete v skladu s točko a) člena 39(1), nižja od 103 % referenčne cene in bo taka verjetno ostala, lahko Komisija odobri pomoč za zasebno skladiščenje.

Člen 32 Pogoji za dodelitev pomoči za posneto mleko v prahu

Komisija se lahko odloči, da dodeli pomoč za zasebno skladiščenje za posneto mleko v prahu, zlasti če gibanje cen in zalog proizvodov kažeta na resno neravnotežje na trgu, ki bi se lahko preprečilo ali zmanjšalo s sezonskim skladiščenjem.

Člen 33 Pogoji za dodelitev pomoči za sir

1. Če gibanje cen in stanje zalog izdelkov iz sira iz točke e) člena 28(1) kažejo na resno neravnotežje na trgu, ki bi se lahko preprečilo ali zmanjšalo s sezonskim skladiščenjem, se lahko Komisija odloči, da dodeli pomoč za zasebno skladiščenje.

2. Če je ob poteku pogodbe o skladiščenju raven tržnih cen za uskladiščene sire višja od tiste, ki je na splošno veljala ob podpisu pogodbe, se Komisija lahko odloči, da znesek pomoči ustrezno prilagodi.

Člen 34 Pogoji za dodelitev pomoči za svinjsko meso

1. Kadar povprečna tržna cena Skupnosti za prašičje trupe, kakor je ugotovljena glede na cene, zabeležene v vsaki državi članici na reprezentativnih trgih Skupnosti in ovrednotene s koeficienti, ki odsevajo relativno velikost prašičje črede v vsaki državi članici, je in bo verjetno še naprej nižja kakor 103 % referenčne cene, se Komisija lahko odloči, da dodeli pomoč za zasebno skladiščenje.

2. Komisija sestavi seznam reprezentativnih trgov iz odstavka 1.

Člen 35 Pogoji za dodelitev pomoči za ovčje in kozje meso

Komisija se lahko odloči, da dodeli pomoč za zasebno skladiščenje ob izjemno težkih tržnih razmerah za ovčje in kozje meso v enem od naslednjih območij kotacije ali v več območjih:

a) Veliki Britaniji;

b) Severni Irski;

c) katera koli državi članici, ki ni Združeno kraljestvo, ki se obravnava ločeno.

ODDELEK IVSKUPNE DOLOČBE

ČLEN 36 Pravila glede skladiščenja

1. Plačilne agencije ne smejo zunaj ozemlja države članice, v katero pristojnost spadajo, skladiščiti proizvode, ki so jih odkupile, razen če niso predhodno pridobile dovoljenja Komisije.

Ozemlja Belgije in Luksemburga so v tem členu obravnavana kot ena država članica.

2. Dovoljenje se izda, če je skladiščenje nujno potrebno in ob upoštevanju naslednjih dejavnikov:

a) možnosti skladiščenja in zahtev glede skladiščenja v državi članici, v katero pristojnost spada plačilna agencija, in v drugih državah članicah;

b) kakršnih koli dodatnih stroškov, ki nastanejo zaradi skladiščenja v državi članici, v katero pristojnost spada plačilna agencija, in zaradi prevoza.

3. Dovoljenje za skladiščenje v tretji državi se izda le, če na podlagi meril, določenih v odstavku 2, skladiščenje v drugi državi članici povzroča precejšnje težave.

4. Podatki iz točke a) odstavka 2 se pripravijo po posvetu z vsemi državami članicami.

5. Carine in drugi zneski, ki se dodelijo ali obračunajo v okviru skupne kmetijske politike, se ne uporabljajo za proizvode:

a) ki se prevažajo po izdaji dovoljenja iz odstavkov 1, 2 in 3 ali

b) ki so preneseni z ene plačilne agencije na drugo.

6. Vsaka plačilna agencija, ki uporabi dovoljenje, izdano v skladu z odstavki 1, 2 in 3, je še naprej odgovorna za proizvode, skladiščene zunaj ozemlja države, v katero pristojnost spada.

7. Če proizvodi, ki jih ima plačilna agencija zunaj ozemlja države članice, v katero pristojnost spada, niso vrnjeni v navedeno državo članico, so prodani po cenah in pogojih, ki so določeni ali jih je treba določiti za kraj skladiščenja.

Člen 37 Pravila za razpisne postopke

Razpisni postopki zagotavljajo enakost dostopa vsem zadevnim osebam.

Pri izbiri razpisnih ponudb imajo prednost tiste, ki so najugodnejše za Skupnost. Vsekakor pa ni nujno, da temu sledi oddaja naročila.

Člen 38 Intervencijski center

1. Komisija imenuje intervencijske centre, kjer se lahko skladiščijo proizvodi iz sektorjev žit in riža, odkupljeni v okviru javne intervencije, in določi pogoje, ki veljajo zanje.

Za proizvode iz sektorja žit lahko Komisija imenuje intervencijske centre za vsako žito.

2. Pri sestavljanju seznama intervencijskih centrov Komisija zlasti upošteva navedene dejavnike:

a) stanje centrov v območjih s presežki zadevnih proizvodov;

b) razpoložljivost zadostnih prostorov in tehnične opreme;

c) ugoden položaj glede prevoznih sredstev.

Člen 39 Uvrstitev trupov

1. Komisija vzpostavi lestvice Skupnosti za uvrstitev trupov, vključno s pravili glede poročanja držav članic o cenah nekaterih proizvodov, za sektorje:

a) govejega in telečjega mesa odraslega goveda;

b) svinjskega mesa;

c) ovčjega in kozjega mesa.

2. Pri vzpostavljanju lestvic Skupnosti iz odstavka 1 Komisija upošteva zlasti naslednja merila:

a) za trupe odraslega goveda so trupi glede na lestvico uvrščeni na podlagi mesnatosti in stopnje zamaščenosti, kar omogoča razdelitev trupov v razrede in opredelitev uvrščenih trupov;

b) za trupe prašičev so trupi glede na lestvico uvrščeni na podlagi deleža pustega mesa glede na njihovo težo in ob upoštevanju načela neposrednega ugotavljanja odstotka pustega mesa na podlagi objektivne meritve, zagotovi pa se razdelitev trupov v razrede in njihovo opredelitev;

c) za trupe ovac in koz so trupi glede na lestvico uvrščeni na podlagi mesnatosti in stopnje zamaščenosti, kar omogoča razdelitev trupov v razrede in opredelitev uvrščenih trupov.

Za trupe lahkih jagnjet se lahko uporabijo druga merila, zlasti teža, barva mesa in barva maščobe.

Člen 40 Izvedbena pravila

Ne glede na katere koli posebne pristojnosti Komisije, ki so ji podeljene z določbami tega poglavja, Komisija sprejme podrobna pravila za izvajanje tega poglavja, ki se lahko nanašajo zlasti na:

a) zahteve in pogoje, ki jih morajo izpolnjevati proizvodi za odkup v okviru javne intervencije, kakor je navedeno v členu 9, ali za katere je dodeljena pomoč za zasebno skladiščenje, kakor je navedeno v členih 25 in 28, zlasti glede na kakovost, kakovostne skupine, stopnje kakovosti, kategorije, količine, pakiranje vključno z označevanjem, zgornjo mejo starosti, fazo proizvodov, na katere se intervencijska cena nanaša, in trajanje zasebnega skladiščenja;

b) lestvico za zvišanje ali znižanje cene, kadar je ustrezno;

c) postopke in pogoje za plačilno agencijo pri prevzemu in dodelitev pomoči za zasebno skladiščenje, zlasti:

i) glede sklenitve in vsebine pogodb;

ii) glede trajanja obdobja zasebnega skladiščenja in pogojev, v skladu s katerimi se taka obdobja, ko so že določena v pogodbah, lahko skrajšajo ali podaljšajo;

iii) glede pogojev, v skladu s katerimi se lahko odloči, da se proizvodi, ki so zajeti v pogodbah za zasebno skladiščenje, lahko ponovno dajo v prodajo ali odprodajo;

iv) glede države članice, kadar se lahko predloži zahteva za zasebno skladiščenje;

d) pravila glede pogojev za prodajo proizvodov, odkupljenih v okviru javne intervencije, zlasti glede prodajnih cen, pogojev za odpremo iz skladišča, kadar