[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 6.4.2005

SEC(2005) 443 konč.

SPOROČILO KOMISIJE SVETU

Ukrepi, ki jih je sprejela Grčija v odgovor na Odločbo Sveta z dne 17. februarja 2005 v skladu s členom 104(9) Pogodbe za zmanjšanje primanjkljaja, ki so po njegovem mnenju potrebni za odpravo stanja čezmernega primanjkljaja

POSTOPEK V ZVEZI S čEZMERNIM PRIMANJKLJAJEM ZA GRčIJO

Svet je 5. julija 2004 na podlagi zadevnega priporočila Komisije uvrstil Grčijo med države s čezmernim primanjkljajem in v skladu s členom 104(7) Pogodbe naslovil na Grčijo priporočila, da bi se stanje čezmernega primanjkljaja odpravilo do leta 2005. Svet je 18. januarja 2005 v skladu s členom 104(8) odločil, da Grčija na podlagi teh priporočil ni sprejela učinkovitih ukrepov.

Svet se je 17. februarja 2005 na podlagi priporočila Komisije v skladu s členom 104(9) odločil poslati Grčiji poziv, naj sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja, ki so po mnenju Sveta potrebni za izboljšanje stanja. Svet je določil rok 21. marec 2005, do katerega bi morala Grčija sprejeti učinkovite ukrepe za uskladitev s to odločbo. Svet je zlasti odločil, da mora „ Grčija (…) kar najhitreje odpraviti sedanje stanje čezmernega primanjkljaja in najkasneje do leta 2006 z naslednjim: (i) s strogim izvajanjem proračuna za leto 2005, kot ga je odobril grški parlament, in (ii) z izvajanjem trajnih prilagoditvenih ukrepov v letu 2006, ki bi vodili do zmanjšanja primanjkljaja za najmanj 0,6 odstotne točke BDP“ . Svet je tudi zahteval, da mora Grčija mora nadaljevati prizadevanja, „da bi določila in nadzorovala še druge dejavnike poleg neto zadolževanja, ki prispevajo k spremembi stopenj dolga“, in „za izboljšanje zbiranja in obdelave javnofinančnih podatkov“ . Svet je zahteval: „Grčija mora sprejeti potrebne ukrepe, da se zagotovi ohranjanje konsolidacije proračuna v smeri srednjeročnega javnofinančnega položaja blizu ravnovesja ali v presežku z zmanjševanjem ciklično prilagojenega primanjkljaja za najmanj 0,5 % BDP na leto po tem, ko se je zmanjšal čezmerni primanjkljaj.“ Na koncu je Svet zahteval, da mora Grčija „najkasneje do 21. marca 2005 predložiti poročilo, ki opisuje sklepe o spoštovanju priporočil te odločbe“.

To sporočilo ocenjuje sklepe, ki so jih grški organi izvedli na podlagi te odločbe Sveta.

UKREPI, KI JIH JE GRčIJA IZVEDLA NA PODLAGI ODLOčBE SVETA

Grški organi so 21. marca letos predložili revidirano dopolnitev programa stabilnosti, ki pokriva obdobje 2004–2007. Cilji v programu upoštevajo proračunski vpliv fiskalnega paketa, ki je bil javljen Komisiji isti dan in ga je vlada objavila 29. marca, da bi okrepila izvajanje revidiranega programa. Paket poleg ukrepov, vključenih v proračun za leto 2005, vključuje še dodatne ukrepe, ki naj bi bili izvedeni v letu 2005, in potrjuje prizadevanja vlade, ki v predlogu proračuna za leto 2006 načrtuje primanjkljaj pod 3 %. Komisija upošteva to revidirano dopolnitev programa stabilnosti skupaj s prizadevanji, objavljenimi 29. marca, kot poročilo, zahtevano v členu 2(1) Odločbe Sveta.

Glede na javnofinančne podatke, posredovane s strani grške vlade v priglasitvi postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem marca[1], je realen BDP zrasel na 4,2 % v letu 2004 in primanjkljaj dosegel 6,1 % BDP[2]. Te številke razkrivajo tudi dodatne davčne primanjkljaje in prekoračitve odhodkov pri izvedbi proračuna v letu 2004, poleg tistih, odkritih septembra 2004 v priglasitvi postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, na podlagi katere je bil primanjkljaj ocenjen na 5,3 % BDP.

Revidirana dopolnitev programa stabilnosti ocenjuje proračunski vpliv in napovedane ukrepe[3] znotraj treh različnih makroekonomskih scenarijev. V referenčnem scenariju, uporabljenem za oceno programa,[4] naj bi realni BDP zrasel za 2,9 % v letu 2005 in za 3 % v letih 2006 in 2007. Pričakuje se, da bo primanjkljaj dosegel 3,7 % BDP v letu 2005 in padel na 2,9 % v letu 2006 in na 2,4 % v letu 2007. Ciklično prilagojeni primanjkljaj naj bi se izboljšal za 2,5, 0,9 in 0,5 odstotne točke v letih 2005, 2006 in 2007. Dolg v razmerju do BDP naj bi dosegel 109,5 % BDP v letu 2005 in bi nato padal do malo pod 105 % BDP do konca programskega obdobja.

Take projekcije programa predvidevajo popolno izvedbo tako proračuna za leto 2005 kot tudi dodatnega fiskalnega paketa, objavljenega 29. marca. Zlasti za leto 2005 je grška vlada napovedala trajne ukrepe, ki vključujejo povečanje povprečne stopnje DDV za 1 odstotno točko v letu 2005, kar naj bi zagotovilo dodatne prihodke v višini 610 milijonov EUR, skupaj z zvišanimi trošarinami za tobak, alkohol in naftne derivate, kar naj bi zagotovilo 280 milijonov EUR. Paket vključuje tudi varčevanje pri potnih stroških državnih uradnikov (45 milijonov EUR) in pri subvencijah podjetjem za javni prevoz (50 milijonov EUR). V kolikor bi se paket izvedel v celoti, bi to vodilo do zmanjšanja primanjkljaja v višini 985 milijonov EUR ali 0,5 % BDP[5] v letu 2005. Po podatkih grške vlade bi ti ukrepi morali povečati prihodke za 1 655 milijonov EUR v letu 2006 (okrog 0,9 % BDP), ko bodo veljali celo leto. Vlada je torej 29. marca objavila svoja prizadevanja, da v predlog proračuna za leto 2006 vključi možne ukrepe, potrebne za zmanjšanje primanjkljaja pod prag 3 % v prihodnjem letu. Taki ukrepi bi pogojevali rast in bi zadevali v glavnem primarne izdatke, zlasti na področju izdatkov za vojsko, državnih prispevkov za sklade socialne varnosti, lokalne uprave in javne naložbe.

Glede dinamike dolgov revidirana dopolnitev programa stabilnosti zagotavlja podatke o virih in razvoju usklajevanja stanj in tokov (SFA). Zlasti usklajevanja stanj in tokov v letu 2004 znašajo okrog 2,9 % BDP. Ker to vsebuje prihodke od privatizacije, ki znašajo 0,5 odstotne točke BDP, predstavljajo operacije, ki povečujejo dolg, 3,4 odstotne točke BDP. Ta številka vključuje rast v depozitih (1,5 odstotne točke), obračunske razlike (1,4 odstotne točke) in dvig deležev delnic in drugi manjši popravki (0,5 odstotne točke). Za usklajevanje stanj in tokov se predvideva upadanje s 1,9 % BDP v leti 2005, če bodo prihodki od privatizacije znašali 0,6 odstotne točke BDP, na 0,9 % BDP v letu 2007, če so prihodki od privatizacije predvideni na mejnih 0,1 % BDP.

Kot kaže sporočilo za javnost Eurostata z dne 18. marca, je še vedno nekaj nerazjasnjenih vprašanj glede zbiranja in obdelave javnofinančnih podatkov. Eurostat ni potrdil podatkov o primanjkljaju iz grške priglasitve postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz marca letos zaradi nedoslednega beleženja tokov med proračunoma Grčije in EU. Eurostat je tudi ugotovil, da izdatki v zvezi z zdravstvenim varstvom in olimpijskimi igrami za pretekla leta še niso dokončni. Zato je treba vladne podatke o primanjkljaju za leto 2004 in prej popraviti navzgor.

OCENA SPREJETIH ODLOčITEV

Ocena izvajanja zgornjih ukrepov z Odločbo Sveta v skladu s členom 104(9) se izvede na podlagi napovedi služb Komisije spomladi 2005, izdane 4. aprila, ki upošteva marčevsko priglasitev postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem in revidirano dopolnitev programa stabilnosti, ki pokriva obdobje 2004–2007. Ocena bi morala upoštevati tudi proračunski vpliv dodatnega fiskalnega paketa, ki ni bil vključen v napoved služb Komisije spomladi 2005, saj je bil objavljen po objavi napovedi.

Napoved služb Komisije iz pomladi 2005 predvideva primanjkljaj v višini 4,5 % BDP za leto 2005 in 4,4 % za leto 2006. Pričakuje se, da bo delež dolga dosegel 110,5 % BDP v letu 2005 in 108,9 % v letu 2006. Te projekcije temeljijo na 2,9 % rasti BDP v letu 2005 in predvidevajo, da bo proračun za leto 2005 v celoti izveden. Za leto 2006 je napovedana rast za 3,1 %. Primanjkljaj pri 4,4 % v letu 2006 temelji na scenariju, da bodo politike ostale nespremenjene, pri čemer je rezultat za primanjkljaj določen pri 4,5 % BDP in se predvideva, da ne bodo sprejeti nobeni diskrecijski ukrepi. Napovedi primanjkljaja v revidirani dopolnitvi programa stabilnosti (3,7 % BDP v letu 2005 in 2,9 % v letu 2006) in tiste, napovedane s strani služb Komisije spomladi 2005 (4,5 oziroma 4,4 %) se razlikujeta, saj, kot je omenjeno zgoraj, napoved ne vsebuje proračunskega vpliva dodatnega fiskalnega paketa. Poleg tega spomladanske napovedi temeljijo na bolj previdni oceni razvoja pri prispevkih za socialno varnost in nekaterih primarnih izdatkih. Te razlike so opisane v tabeli spodaj.

Proračunska ocena napovedanih ukrepov

2005 | 2006 |

Primanjkljaj (% BDP) |

Spomladanske napovedi (1) | 4,5 | 4,4 |

Vpliv dodatnih ukrepov (2)=(2a)+(2b) | 0,5 | 0,9 |

Prihodki(2a) | 0,4 | 0,8 |

Izdatki (2b) | 0,1- | 0,1 |

Razlike v oceni drugih ukrepov (3)=(3a)+(3b)+(3c)-(3d) Nižji prispevki za socialno varnost (3a) | 0,3 0,1 | 0,6 0,4 |

Višji trenutni primarni izdatki | 0,2 | 0,3 |

(pretežno zdravstvo in plače v javnem sektorju; 3b) |

Nižji prejeti kapitalski transferji (3c) | - | 0,1 |

Nižja plačila obresti (3d) | 0,2 |

Cilj v programu (1)-(2)-(3) | 3,7 | 2,9 |

Primanjkljaj (% BDP) |

Program | 109,5 | 107,2 |

Spomladanske napovedi | 110,5 | 108,9 |

Ko gre za leto 2005, spomladanske napovedi 2005 na strani prihodkov ne upošteva dodatnih ukrepov, objavljenih po objavi napovedi. Po podatkih grške vlade bi izvedba dodatnih ukrepov v celoti vodila do izboljšanja napovedanega primanjkljaja za približno 0,5 odstotne točke BDP v letu 2005. Nadalje glede na napoved služb Komisije spomladi 2005 zgleda, da revidiran dopolnjeni program stabilnosti previsoko napoveduje povečanje prispevkov za socialno varnost glede na nadomestila za zaposlene v letu 2005, ki se ne zdijo določena niti na podlagi ukrepov, določenih v programu, niti na podlagi preteklih trendov[6]. Poleg tega se zdijo projekcije programa za javno porabo, zlasti ko gre za zdravstvo in plače, preveč optimistične[7]. Vendar pa take razlike med grškimi organi in službami Komisije glede vpliva na proračun 2005 ne postavljajo pod vprašaj strogega izvajanja ukrepov iz proračuna 2005 in tako tudi izpolnjevanja obveznosti iz člena 1 alinee (i) Odločbe Sveta. Poleg tega se je grška vlada zavezala, da bo strogo uporabljala proračun za leto 2005 in izvajala dodatne ukrepe, vredne pol odstotne točke BDP, kar bo deloma izravnalo učinke dodatnega odstopanja za izhodiščno leto, zabeležene v letu 2004.

Po navedbah vlade bi morali učinki prenosa v leto 2006 dodatnih ukrepov, ki bi morali biti izvedeni v letu 2005, znižati primanjkljaj za 0,9 odstotne točke BDP. To ne vključuje morebitnih ukrepov, povezanih z obveznostjo vlade, da zniža primanjkljaj pod 3 % BDP v letu 2006, saj niso bili natančno navedeni in je njihov vpliv na proračun pogojen v rezultatom rasti. Glede na napovedi služb Komisije spomladi 2005, da bo primanjkljaj v letu 2006 znašal 4,4 % BDP, in glede Eurostatovih pripomb v sporočilu za javnost z dne 18. marca, bi taki ukrepi lahko bili neizogibni, da bi popravili čezmerni primanjkljaj v letu 2006, tudi če se upošteva ugoden scenarij rasti. Po običajnem scenariju, da bi politike ostale nespremenjene, temeljijo napovedi iz spomladi 2005 na bolj previdni oceni Komisije razvoja nekaterih proračunskih postavk, kot na primer socialnih prispevkov, plač v javnem sektorju in subvencij EU[8], čeprav bi z vidika Komisije lahko bila plačila obresti nekoliko nižja od napovedane v programu[9]. Na splošno bi lahko bil primanjkljaj v letu 2006 za 0,6 odstotne točke višji od tistega, napovedanega s strani grških organov. Poleg tega sporočilo za javnost, ki ga je Eurostat objavil 18. marca, navaja, da bodo podatke o primanjkljaju morda morali popraviti navzgor. Ker grški organi niso predvideli izravnalnih ukrepov za leto 2005, da bi izravnali taka dodatna odstopanja, bi se morebitni učinki prenosa v statističnih revizijah izkazali kot višji doseženi primanjkljaj v letih 2005 in 2006.

Komisija na splošno upošteva, da obstaja tveganje v obliki izpada prihodkov, prekoračitve izdatkov in statističnih revizij, ki bi, v kolikor bi se uresničili, imeli za posledico višji doseženi primanjkljaj v letih 2005 in 2006, kot je bilo napovedano v programu stabilnosti. Medtem ko taka odstopanja v letu 2005 ne bi vplivala na izpolnjevanje obveznosti iz obvestila Sveta, naslovljenega na Grčijo 17. februarja 2005, bi v skladu z obveznostmi grške vlade njihov pojav v letu 2006 zahteval dodatne ukrepe. Ali bo objavljeni dodatni paket za leto 2006 dovolj za zagotovitev učinkovitega zmanjšanja primanjkljaja pod 3 % referenčne vrednosti v naslednjem letu, je treba oceniti na podlagi predloga proračuna za leto 2006.

Kar zadeva dolg, kaže, da so bili storjeni pomembni koraki za določitev različnih virov za usklajevanje stanj in tokov. Glede na napovedi služb Komisije spomladi 2004 podatki iz revidirane dopolnitve programa stabilnosti kažejo, da usklajevanje stanj in tokov, čeprav še vedno pomembno v letih 2005 in 2006, v primerjavi z letom 2004 upada. Zgleda, da to potrjuje prizadevanja grških organov, da si še naprej prizadevajo za določitev in nadzorovanje izrednih operacij.

V primerjavi s priglasitvijo marca 2004 se zdi, da so nerazjasnjena vprašanja glede zbiranja in obdelave javnofinančnih podatkov, kot je navedel Eurostat v sporočilu za javnost z dne 18. marca, bolje določena in se v nekaterih primerih omejujejo na enkratne probleme, kot na primer beleženje izdatkov za olimpijske igre. Poleg tega so bile v sklopu okvira tesnega sodelovanja z Eurostatom na pobudo grških organov izvedene številne statistične revizije. Vendar pa obstoj takih nerazjasnjenih vprašanj kaže na potrebo po nadaljnjih prizadevanjih, s ciljem izboljšati mehanizme, ki zagotavljajo hitre in točne javnofinančne podatke.

SKLEPI

Glede na trenutne podatke je grška vlada do 21. marca 2005 sprejela odločitve, skladno s priporočili iz Odločbe Sveta v skladu s členom 104(9). Poleg strogega izvajanja proračuna 2005, kakor je zahtevano v Odločbi, je vlada zlasti sprejela dodatne ukrepe za nadaljnje zmanjšanje primanjkljaja. Glede leta 2006 velja, da posredovani podatki kažejo na to, da bodo morda potrebni dodatni ukrepi v okviru proračuna za leto 2006, da bi zmanjšali primanjkljaj pod 3 % BDP. Vendar pa prizadevanja vlade, objavljena 29. marca, za zagotovitev zmanjšanja prekomernega primanjkljaja do leta 2006, če bo potrebno tudi z izvedbo dodatnih ukrepov, so v skladu s priporočili Sveta. Kar zadeva razvoj dolga in javnofinančnih podatkov, je treba nadaljevati prizadevanja, da bi bolje določili in nadzorovali še druge dejavnike poleg neto zadolževanja, ki prispevajo k spremembi stopenj dolga in k izboljšanju zbiranja in obdelave javnofinančnih podatkov.

Na podlagi te ocene Komisija meni, da glede postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem Grčija ne potrebuje nadaljnjih ukrepov. Priglasitev postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem septembra letos, predstavitev predloga proračuna za leto 2006 in napovedi služb Komisije spomladi 2005 skupaj s poročilom, ki ga morajo grški organi predstaviti oktobra, kot je predvideno v Odločbi Sveta z dne 17. februarja 2005, zagotavljajo dodatne podatke, na podlagi katerih bo pred koncem leta izdelana nova ocena izpolnjevanja obveznosti iz te odločbe.

[1] Takih številk za leto 2004 Eurostat 18.3.2005 ni potrdil. Treba jih je upoštevati kot začasne in kot predmet nadaljnjih revizij. Temeljna vprašanja so opisana spodaj v tem poglavju.

[2] Številka je 6,0 % BDP na osnovi nacionalnih računov (ESR 95), tj. ob neupoštevanju tokov, ki izhajajo iz zamenjalnih (swap) transakcij.

[3] Vključno s tistimi, objavljenimi 29. marca.

[4] Glej priporočilo Komisije za mnenje Sveta „o dopolnitvi programa stabilnosti Grčije 2004-2007“, ki ga je Komisija sprejela, 6.4.2005, SEC(2005) 440.

[5] Na osnovi nominalnega BDP v referenčnem scenariju, uporabljenem za oceno programa, kot so napovedale službe Komisije v spomladanski napovedi 2005, bi morala dejanska številka biti blizu 0,55 % BDP.

[6] Zlasti projekcije programa opredeljujejo dvig razpoložljivega deleža socialnih prispevkov (delež med prejemki za socialno varnost in skupnim nadomestilom za zaposlene) za več kot eno odstotno točko. Videti je, da program napoveduje visok dvig, zabeležen v preteklosti, v prihodnost, kar ni videti upravičeno.

[7] Glede na BDP bi velik upad stroškov za zaposlene in vmesne porabe, napovedane v predlogu proračuna, bili v močnem nasprotju z razvojem, zabeleženim v preteklih obdobjih, ko so take postavke kazale veliko prožnost in so bile vir pomembnih proračunskih odstopanj.

[8] Razlike med spomladansko napovedjo 2005 in napovedjo grške vlade glede socialnih prispevkov in plač izhajajo iz istih dejavnikov kot v letu 2005 (glej opombi 4 in 5 zgoraj), v primeru socialnih prispevkov pa se te razširijo še za razliko učinkov prenosa v letu 2005. Kar zadeva subvencije EU, pa vprašanja, ki jih je sprožil Eurostat, skupaj z nizko absorpcijsko sposobnostjo v preteklosti utemeljujejo bolj previdno oceno Komisije.

[9] Po programu bi morala plačila obresti v letu 2006 nominalno zrasti za več kot 9 %. Takega povečanja pa napovedani razvoj dolga in obrestne mere ne podpirajo. Zato bi rezultat glede na BDP lahko bil nižji od številk v programu.