[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 3.12.2008

COM(2008) 814 konč.

2008/0230 (COD)

Predlog

ODLOČBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o udeležbi Skupnosti pri evropskem metrološkem raziskovalnem programu, ki ga je sprejelo več držav članic {SEC(2008)2948}

{SEC(2008)2949}

(predložila Komisija)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. OZADJE PREDLOGA |

110 | 1.1. Cilji Namen tega predloga, ki temelji na členu 169 Pogodbe ES, je vzpostaviti evropski metrološki raziskovalni program (EMRP), ki bi združeval 22 nacionalnih metroloških raziskovalnih programov za izboljšanje učinkovitosti in uspešnosti javnih metroloških raziskav. Prispeval naj bi k oblikovanju evropskega raziskovalnega prostora s pomočjo boljšega usklajevanja, kar bi omogočilo spopadanje s skupnimi evropskimi izzivi, povečal bi se vpliv teh programov, ovire med nacionalnimi programi pa bi bile odstranjene. Udeležene so naslednje države članice ali pridružene države k 7. okvirnemu programu (7OP): Avstrija, Belgija, Češka republika, Danska, Estonija, Finska, Francija, Italija, Nemčija, Madžarska, Nizozemska, Poljska, Portugalska, Romunija, Slovaška, Slovenija, Španija, Švedska in Združeno kraljestvo ter Norveška, Švica in Turčija. Inštitut za referenčne materiale in meritve Skupnega raziskovalnega središča (JRC) Evropske komisije je lahko pridružen član k programu. Ta pobuda je bila napovedana v posebnem programu „Sodelovanje“ v 7OP. V okviru pobude EMRP je načrtovan nacionalni prispevek sodelujočih držav v višini 200 mio EUR, vključno s prilagodljivim zneskom na nacionalni ravni, ki znaša največ 50 % nacionalnega prispevka, pričakovan prispevek Skupnosti pa je 200 mio EUR. 1.2. Razlogi za predlog Meroslovje sicer ni v središču javne pozornosti, vendar pa je zelo pomembno za pospeševanje sodobne trgovine in komunikacij. Za metrološke raziskave je značilno, da so namenjene v javno dobro, so pa tudi glavna podporna dejavnost za vladno ureditev in standardizacijo. Vse velike svetovne gospodarske sile so priznale, da so raziskave in razvoj v meroslovju bistvenega pomena za dolgotrajno gospodarsko rast. V luči tega se Evropa sooča s tako imenovano „evropsko meroslovno dilemo“, tj. trajno uskladitvijo prizadevanj metroloških raziskav z družbenimi potrebami, ki so zahtevnejše, kompleksnejše in zato bolj usmerjene na vire, medtem ko se obstoječe „tradicionalne“ zahteve še naprej izpolnjujejo brez novih ali dodatnih virov. Tukaj opisani pristop mora povečati razpoložljive vire in je lahko uspešen le, če v celoti upošteva obstoječe nacionalne sisteme ter jih vključi v resnično evropski program, kar bi moralo voditi do dejanskih velikih sprememb in posodobitve obstoječih nacionalnih sistemov. EMRP nudi možnost, da se podvajanje prizadevanj zmanjša in prek bolj raznolikih agend posameznih držav izboljšajo skupne ambicije. |

120 | 1.3. Splošno ozadje Evropski raziskovalci na področju meroslovja sestavljajo specializirano skupnost, ki nima veliko skupnega z raziskovalnimi organizacijami ali akademskim svetom. Je močno razdrobljena in sestavljena iz nekaj centrov globalne odličnosti, ki bi imeli koristi od širše konkurence na mednarodni ravni. Evropski potencial na področju metrološkega raziskovanja ni izkoriščen v celoti. Potreben je skupni ukrep držav članic in Skupnosti, ki bi zagotovil sodobno raziskovalno prizadevanje na področju meroslovja. |

130 | 1.4. Obstoječe določbe na področju, na katero se nanaša predlog Čeprav ima evropska metrološka raziskovalna skupnost dostop do številnih programov iz Okvirnega programa, trenutno ni nobenega posebnega programa, namenjenega metrološkim potrebam. Pobuda EMRP odpravlja to pomanjkanje usklajenih ukrepov, in sicer z zagotavljanjem programa od spodaj navzgor, posebej prilagojenega metrološkim potrebam. Skupni program EMRP postavlja na čelo nacionalne metrološke inštitute (NMI). |

140 | 1.5. Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije Splošni cilji politike pri pobudi so okrepitev zmožnosti EU, da doseže cilje politik na visoki ravni in se odzove na glavne izzive, s katerimi se bo soočila v prihodnjih letih: prispevati k doseganju ciljev prenovljene lizbonske strategije; zlasti večja in boljša vlaganja v znanje za rast in delovna mesta; prispevati k uresničitvi Evropskega raziskovalnega prostora (ERA); pomagati Evropi pri učinkovitejšem odzivu na ključne družbene izzive, kot so varstvo okolja, zdravstveno varstvo, varnost živil ali javna varnost. |

2. POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENA UčINKA |

2.1. Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi |

211 | Posvetovalne metode, glavni ciljni sektorji in splošni profil vprašancev Organizacijski odbor za oceno učinka se je sestal 1. julija 2008 in ustanovljena je bila formalna medresorska skupina (ISG) za splošno pobudo, ki se je sestala 31. julija in 25. septembra 2008. a) Spletno posvetovanje Komisija je kot del posvetovanja z zainteresiranimi stranmi med 7. majem in 8. julijem 2008 izvedla spletno raziskavo. Zabeleženih je bilo 162 odgovorov na spletno raziskavo; 64 % (104 odgovori) je bilo v imenu organizacij, 36 % pa v lastnem imenu. Izmed tistih, ki so odgovarjali v imenu organizacij, je bila večina iz gospodarskih organizacij z manj kot 250 zaposlenimi (26 %), gospodarskih organizacij z več kot 250 zaposlenimi (21 %) in visokošolskih zavodov (18 %). Anketiranci se predvsem ukvarjajo z metrološkim raziskovanjem (54 %) ali pa z uveljavitvijo in uporabo meroslovja (28 %). b) Odprto srečanje z zainteresiranimi stranmi – 25. junij 2008 Poleg spletnega posvetovanja je bila 25. junija 2008 organizirana tudi posvetovalna delavnica z zainteresiranimi stranmi. Delavnice se je udeležilo 32 posameznikov iz osmih različnih držav, več mednarodnih organizacij in številnih NMI. |

212 | Povzetek odgovorov in njihovo upoštevanje Odgovori, prejeti med spletnim posvetovanjem in odprtim srečanjem z zainteresiranimi stranmi, so bili upoštevani v oceni učinka in v pripravi predloga. |

2.2. Možne politike in primerjava med njimi Možnosti za ukrep Skupnosti vodita logika in intervencijski mehanizem 7OP. Poleg scenarija neukrepanja se te možnosti torej nanašajo na posredne ali neposredne ukrepe Skupnosti (financiranje raziskovanj) v okviru 7OP, ki bi uskladili obstoječo nacionalno logiko posredovanja v zvezi z raziskovalnimi programi v različnih državah članicah. Te možnosti so označene, kot sledi, in sicer na podlagi njihovih glavnih značilnosti: Možnost 1: „Brez nadaljnjih ukrepov Skupnosti“; status quo, brez nadaljnjih ukrepov glede EMRP – lahko pripelje do medvladnega pristopa. Možnost 2: „Posredna aktivnost Skupnosti od spodaj navzgor – blažje usklajevanje“; v okviru programov in tem 7OP (Sodelovanje – programi zmogljivosti). Cilj bi bil uporaba sheme ERA-NET in/ali sheme ERA-NET Plus, toda obravnava posameznih vprašanj po temah, v OP pa po delih programa (možnost „poslovanje brez sprememb“). Možnost 3: „Posredna aktivnost Skupnosti od zgoraj navzdol“; ponovna vključitev meroslovne teme v OP – v del 7OP ali priprava 8OP in ponovna vključitev programa Skupnosti o meroslovju. Možnost 4: „Člen 169 – integracija programov s pomočjo posredne aktivnosti Skupnosti“; ukrep Skupnosti za doseganje integracije programov držav članic s pomočjo člena 169, kot je navedeno v posebnem programu „Sodelovanje“ v 7OP. Možnost 5: „JRC – neposredna aktivnost“; enoten evropski metrološki raziskovalni program, ki se izvaja prek Skupnega raziskovalnega središča z namenom izpolnjevanja meroslovnih potreb na evropski ravni. Razlika med temi petimi možnostmi je v načinu ureditve intervencije Skupnosti – kot posredna ali kot neposredna aktivnost. V naslednjih pododdelkih so podrobno pojasnjene glavne značilnosti vsake možnosti. Če se izbere možnost 1, sedanje stanje zaradi odsotnosti politične in/ali finančne intervencije Skupnosti (ERA-NET ali druga orodja za usklajevanje) ne bo ostalo stabilno. Zelo verjetno se bo poslabšalo, saj bodo države članice manj vlagale na področje metroloških raziskav, če to ne bo evropsko prednostno področje. Status quo in ločevanje med programi držav članic bosta ostala; verjetnost povezovanja med raziskovalnimi skupinami iz držav novink ter izkušenimi in raziskovalnimi ekipami na visoki ravni iz naprednejših držav bo majhna. Možnost 2 bi nadaljevala pristop, ki sta ga ubrala ERA-NET v 6OP in ERA-NET Plus na začetku 7OP. Področja politike EU in raziskovalna področja (npr. energija, okolje) je mogoče enostavno neposredno vključiti v usklajevanje s programi držav članic, ključni pa bodo dobro zasnovani mehanizmi vzajemnega delovanja z različnimi shemami ERA-NET, usmerjenimi v meroslovje. Ne bo prišlo do skladnega skupnega dolgoročnega programskega pristopa kot v primeru pravega evropskega raziskovalnega programa. Možnost 3 ne potrebuje večje institucionalne ureditve. Ustvarila bi namenski raziskovalni program za meroslovje, kjer se za financiranje po pravilih OP lahko potegujejo metrološka skupnost in celotna znanstvena skupnost ter industrija na splošno. Nudi priložnost za osredotočenje zlasti na nove tehnološke izzive na novih področjih, s čimer prispeva k posodobitvi sektorja. Ta način je podoben možnosti 2. Ne bo vplival na obstoječe nacionalne metrološke raziskovalne sisteme in integracijo med nacionalnimi programi in infrastrukturami. Možnost 4 ustvarja okolje za skupne raziskovalne programe EU in držav članic, s čimer se ustvarja skladna in dolgoročna raziskovalna agenda s kritično maso. Aktivno sodelovanje Evropske komisije lahko zagotovi, da bo poudarek na mobilnosti in odprtosti ter na novih področjih. Združevanje sredstev EU in nacionalnih sredstev ustvarja kritično maso, ki lahko pospeši strukturne spremembe v nacionalnih metroloških raziskovalnih sistemih. Povezave z industrijo niso pogoste na ravni EU in v večji meri ostajajo na nacionalni ravni. Pri tej možnosti bodo potrebne velike institucionalne spremembe, katerih izvedba bo verjetno zahtevala svoj čas, saj vključuje pogajanja z državami članicami. Možnost 5 pomeni, da bo metrološko raziskovanje potekalo ločeno od držav članic, njihovih raziskovalnih programov in povezane infrastrukture, zaradi česar bo vpliv na preoblikovanje nacionalnih metroloških raziskovalnih sistemov majhen, potrebe držav članic pa ne bodo upoštevane. Dodatna ozka grla so zahteve JRC za kadrovanje, verjetnost podvojene infrastrukture in pomanjkanje konkurence na področju meroslovja, ki že po naravi za iskanje najzanesljivejših rešitev potrebuje konkurenčna raziskovalna področja. 2.3. Zakaj uporaba člena 169? Možnosti 1 in 5 nista dobri alternativi za obravnavo zgoraj navedenega problema, zato je bila podrobnejša analiza, v okviru katere so se primerjale dobre in slabe strani, omejena na možnosti 2, 3 in 4. Splošni zaključek je, da je prišel čas za pobudo na področju meroslovja v skladu s členom 169. Pobuda je pomembna za napredek in posodobitev evropskega metrološkega raziskovalnega sistema in kot podpora za tiste industrije in znanstvena področja, ki potrebujejo vedno zahtevnejše meroslovne dejavnosti. |

3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA |

3.1. Povzetek predlaganih ukrepov EMRP bo združil nacionalne programe 22 sodelujočih držav v enoten skupni raziskovalni program in podpiral zlasti cilje evropskih nacionalnih merilnih sistemov. EMRP bo pospešil razvoj, preverjanje in koriščenje novih merilnih tehnik, standardov, postopkov, instrumentov, referenčnih materialov in znanja, namenjenih pospeševanju inovativnih razvojnih dogodkov v industriji in gospodarstvu, kar bo izboljšalo kakovost podatkov za znanost, industrijo in oblikovanje politik ter podprlo razvoj in izvajanje direktiv in uredb. EMRP bo te cilje dosegel na naslednji način: a) z združevanjem odličnosti v metrološkem raziskovanju – z ustvarjanjem konkurenčnih skupnih raziskovalnih projektov z združevanjem zmogljivosti za zadostno kritično maso iz mrež nacionalnih metroloških inštitutov (NMI) in določenih inštitutov (DI) iz sodelujočih držav za obravnavo velikih meroslovnih izzivov, s katerimi se soočamo na evropski ravni; b) z odprtostjo sistema za vrhunske znanstvene dosežke – s povečanjem udeležbe širše evropske raziskovalne skupnosti s pomočjo donacij za raziskovalce; c) s krepitvijo zmogljivosti – s krepitvijo usposobljenosti evropske metrološke raziskovalne skupnosti s pomočjo donacij za mobilnost raziskovalcev, namenjenih tistim državam članicam EURAMET[1] z omejenimi zmogljivostmi za metrološko raziskovanje. EMRP bo dopolnjeval tekoče nacionalne programe in dejavnosti, namenjene obravnavi izključno nacionalnih prednostnih nalog. |

310 | 3.2. Pravna podlaga Predlog o EMRP temelji na členu 169 Pogodbe ES, ki predvideva sodelovanje Skupnosti v raziskovalnih programih, ki jih skupaj izvaja več držav članic, in v strukturah, ustanovljenih za izvajanje teh programov. Ta predlog ustreza posrednemu centraliziranemu upravljanju v skladu z določbami člena 54(2)(c) Finančne uredbe. Komisija bo v skladu s členom 56 Finančne uredbe najprej pridobila dokazila o obstoju in ustreznem delovanju subjekta, ki je pristojen za izvajanje, med drugim o postopkih za dodeljevanje subvencij, sistemu notranjega nadzora, ustreznem računovodskem sistemu in neodvisni zunanji reviziji. |

32 | 3.3. Načelo subsidiarnosti Načelo subsidiarnosti se uporablja, če predlog ni v izključni pristojnosti Skupnosti. V primeru predlaganega postopka za EMRP se v zadnjih letih niso razširili čisto nacionalni ali medvladni ukrepi, namenjeni usklajevanju javnih metroloških raziskav in razvoja, prav tako pa ne bi dodali finančnih virov niti ne bi vključili EMRP v okvirni program in v širši okvir ERA. Zato države članice same verjetno ne bodo uspele obravnavati teh problemov. Pravica Skupnosti, da deluje na tem področju, je zagotovljena v več členih Pogodbe, ki določajo usklajevanje in sodelovanje na področju raziskav med državami članicami in Skupnostjo. Člen 165 določa: „Skupnost in države članice usklajujejo svoje raziskovalne in tehnološkorazvojne dejavnosti, da bi zagotovile skladnost med nacionalnimi politikami in politiko Skupnosti“. Komisija lahko v tesnem sodelovanju z državami članicami „daje koristne pobude“ za pospeševanje takšnega usklajevanja. Komisija že veliko let koristi različne določbe Pogodbe, da bi spodbudila boljše usklajevanje in sodelovanje med nacionalnimi raziskovalnimi programi. Leta 2000 je Evropski svet v Lizboni sklenil, da je treba raziskovalne dejavnosti na nacionalni ravni in ravni Unije bolje povezati in uskladiti, tako da bodo kar najbolj učinkovite in inovativne. Leta 2006 je Evropski parlament poudaril pomembnost boljšega usklajevanja nacionalnih in evropskih raziskovalnih programov. V posebnem programu „Sodelovanje“ v 7OP je bila napovedana pobuda v skladu s členom 169 za izvajanje skupnega evropskega metrološkega raziskovalnega programa prek obstoječih mrež nacionalnih meroslovnih laboratorijev. |

3.4. Načelo sorazmernosti Predlog je v skladu z načelom sorazmernosti iz naslednjega(-ih) razloga(-ov). |

331 | Člen 169 navaja, da „lahko Skupnost na podlagi privolitve zadevnih držav članic spodbudi udeležbo v raziskovalnih in razvojnih programih, ki jih izvaja več držav članic, vključno z udeležbo v strukturah, ki so bile ustvarjene za izvrševanje teh programov.“ V luči tega so države članice v prednosti in imajo veliko prostora za nacionalne odločitve. Na podlagi analize ocene učinka je ocenjen delež možnega „evropskega“ financiranja projektov, ki ga je realno gledano mogoče izvzeti iz neposrednega nacionalnega nadzora, okoli 200 mio EUR v 6 do 7 letih z rezervo v višini 100 mio EUR. Predlagani prispevek Skupnosti v višini 200 mio EUR bi pomenil, da EMRP nikakor ne bi bil razdrobljena in čisto nacionalna naložba RTD v metrološke raziskave, temveč strukturirana in uravnotežena naložba na nacionalni ravni in ravni EU. |

3.5. Izbira instrumentov |

342 | Predlagani instrument je postopek soodločanja Evropskega parlamenta in Sveta, s katerim se izvaja člen 169. |

4. PRORAčUNSKE POSLEDICE |

401 | Proračunska posledice tega horizontalna predloga so že vključene v pravno podlago 7OP[2] in v posebni program 7OP[3] „Sodelovanje“. Sporazum, ki ga skleneta Komisija in posebna izvedbena struktura, zagotovi, da se zaščitijo finančni interesi Skupnosti. |

5. DODATNE INFORMACIJE |

510 | 5.1. Simulacija, pilotna faza in prehodno obdobje Ukrep ERA-NET Plus je simulacija ali pilotna faza za predlog EMRP. Da bi ohranila potek in nadaljevala pripravo EMRP, je Komisija opredelila ta ukrep ERA-NET Plus v delovnem programu Sodelovanje kot premostitveni ukrep v smeri prihodnjega predloga „člen 169“. Za iMERA Plus v delovnem programu Sodelovanje je bilo rezerviranih 21 mio EUR. Uspeh poziva ERA-NET Plus je javno pokazal zmožnost združitve nacionalnih virov iz 20 držav, organiziranja in izvajanja skupnega poziva in postopka izbiranja, kar je privedlo do dodelitve 64 mio EUR 21 skupnim projektom konec leta 2007. Rezultat bo koristil Evropi kot celoti, ta testni primer pa je obravnaval vsa pomembna vprašanja izvajanja kot so na primer vprašanja pravic intelektualne lastnine. Dodatno prehodno obdobje za EMRP ni potrebno. 5.2. Poenostavitev |

511 | Predlog predvideva poenostavitev administrativnih postopkov za javne organe (EU ali nacionalne) in subjekte zasebnega prava. |

513 | EU se bo sporazumevala neposredno s posebno izvedbeno strukturo programa EMRP, ki bo odgovorna za dodeljevanje in spremljanje prispevka Skupnosti ter za poročanje o njegovi uporabi. |

5.3. Klavzula o ponovnem pregledu/reviziji/časovni omejitvi veljavnosti |

531 | Predlog vključuje klavzulo o pregledu. |

560 | 5.4. Evropski gospodarski prostor Predlagani akt se nanaša na zadevo, ki spada v EGP, zato bi ga bilo treba razširiti na Evropski gospodarski prostor. |

2008/0230 (COD)

Predlog

ODLOČBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o udeležbi Skupnosti pri evropskem metrološkem raziskovalnem programu, ki ga je sprejelo več držav članic (Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti ter zlasti členov 169 in 172(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[4],

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[5],

v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe[6],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Sklep št. 1982/2006/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (v nadaljnjem besedilu „Sedmi okvirni program“)[7] ureja sodelovanje Skupnosti v raziskovalnih in razvojnih programih, ki jih izvaja več držav članic, ter v strukturah, ustanovljenih za izvajanje teh programov, v smislu člena 169 Pogodbe.

(2) Sedmi okvirni program je opredelil več meril za določanje področij za take pobude v skladu s členom 169: pomembnost za cilje Skupnosti, jasna opredelitev cilja, ki ga je treba izpolniti, in njegova pomembnost za cilje Okvirnega programa, že obstoječa osnova (obstoječi ali predvideni nacionalni raziskovalni programi), evropska dodana vrednost, kritična masa ob upoštevanju obsega in števila vključenih programov ter podobnost dejavnosti, ki jih zajemajo, in učinkovitost člena 169 kot najprimernejšega sredstva za doseganje ciljev.

(3) Odločba Sveta št. 971/2006/ES z dne 19. decembra 2006 o posebnem programu „Sodelovanje“ za izvajanje Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013)[8] (v nadaljnjem besedilu „posebni program Sodelovanje“) spodbuja večtematski pristop raziskovalnih tem, pomembnih za eno ali več tem Sedmega okvirnega programa, in v povezavi s tem je bila pobuda v skladu s členom 169 na področju meroslovja opredeljena kot eno izmed področij, primernih za udeležbo Skupnosti v nacionalnih raziskovalnih programih, ki se skupaj izvajajo na podlagi člena 169 Pogodbe.

(4) Meroslovje je meddisciplinarno znanstveno področje, ki je pomemben sestavni del sodobne družbe znanja. Zanesljivi in primerljivi merilni standardi ter ustrezne potrjene merilne in preskusne metode podpirajo postopke znanstvenega napredka in tehnoloških inovacij in imajo zato velik vpliv na gospodarstvo in kakovost življenja v Evropi.

(5) Trenutno veliko raziskovalnih in razvojnih programov ali dejavnosti, ki jih izvajajo države članice same na nacionalni ravni z namenom podpreti R&R v meroslovju, na evropski ravni ni dovolj dobro usklajenih, prav tako pa ne omogočajo zbiranja potrebne kritične mase, ki se zahteva na strateških raziskovalnih in razvojnih področjih.

(6) V želji po skladnem pristopu na evropski ravni na področju meroslovja in po učinkovitem ukrepanju je več držav članic prevzelo pobudo pri oblikovanju skupnega raziskovalnega in razvojnega programa z nazivom „evropski metrološki raziskovalni program“ (v nadaljnjem besedilu „EMRP“), in sicer z namenom odzvati se na vedno večje zahteve v Evropi po najsodobnejšem meroslovju, zlasti na hitro rastočih tehnoloških področjih, ki bo delovalo kot orodje za inovacije, znanstvene raziskave in podporo politiki.

(7) Komisija je v delovnem programu za 2007–2008 z dne 11. junija 2007 za izvajanje posebnega programa „Sodelovanje“[9] predvidela finančno podporo za ERA-NET Plus na področju meroslovja z namenom pospešiti prehod med projektom „iMERA“ ERA-NET ter skupnim raziskovalnim in razvojnim programom na področju meroslovja, ki naj se izvede na podlagi člena 169 Pogodbe ES.

(8) Cilj EMRP je podpirati znanstveni razvoj in inovacije z zagotovitvijo potrebnega pravnega in organizacijskega okvira za širše evropsko sodelovanje med državami članicami v zvezi z metrološkim raziskovanjem na katerem koli tehničnem ali industrijskem področju. Avstrija, Belgija, Češka republika, Danska, Estonija, Finska, Francija, Italija, Nemčija, Madžarska, Nizozemska, Poljska, Portugalska, Romunija, Slovaška, Slovenija, Španija, Švedska in Združeno kraljestvo ter Norveška, Švica in Turčija (v nadaljnjem besedilu „sodelujoče države“) so se dogovorile, da bodo skupaj usklajevale in izvajale dejavnosti, namenjene prispevanju k EMRP. Celotna vrednost njihove udeležbe je ocenjena na najmanj 200 mio EUR plus rezerva v višini 100 mio EUR za predlagano obdobje sedmih let.

(9) Da bi povečali vpliv EMRP, so se sodelujoče države dogovorile za udeležbo Skupnosti pri EMRP. Skupnost naj bi bila udeležena tako, da bi prispevala finančna sredstva, enaka prispevku sodelujočih držav do največ 200 mio EUR za celotno trajanje EMRP. Glede na to, da EMRP izpolnjuje znanstvene cilje Sedmega okvirnega programa in da so ukrepi na področju meroslovja horizontalne narave in niso neposredno povezani z desetimi temami, je treba EMRP skupno podpreti v zvezi z vsemi zadevnimi temami.

(10) Na voljo so lahko tudi druge možnosti financiranja, med drugim iz Evropske investicijske banke (EIB), predvsem iz Sklada za financiranje na osnovi delitve tveganja, ki sta ga skupaj razvili EIB in Komisija na podlagi Priloge III k posebnemu programu „Sodelovanje“.

(11) Finančno podporo Skupnosti je treba zagotoviti glede na opredelitev finančnega načrta, ki temelji na formalnih obvezah pristojnih nacionalnih organov, da skupaj izvajajo raziskovalne in razvojne programe ter dejavnosti na nacionalni ravni in prispevajo k financiranju skupnega izvajanja EMRP.

(12) Skupno izvajanje nacionalnih raziskovalnih programov zahteva ustanovitev ali obstoj posebne izvedbene strukture, kot je določeno v posebnem programu „Sodelovanje“. Sodelujoče države članice so se sporazumele o taki posebni izvedbeni strukturi za izvajanje EMRP. Posebna izvedbena struktura bi morala prejemati finančna sredstva Skupnosti in zagotavljati učinkovito izvajanje EMRP.

(13) Prispevek Skupnosti bi moral biti odvisen od sredstev, ki jih dodelijo sodelujoče države članice, in od dejanskega plačevanja njihovih finančnih prispevkov.

(14) Čeprav je skupno raziskovalno središče oddelek Komisije, imajo njegovi inštituti raziskovalne zmogljivosti, ki so pomembne za EMRP in jih je zato treba uporabiti pri njegovem izvajanju. Zato je primerno, da se opredeli vloga Skupnega raziskovalnega središča v zvezi z upravičenostjo do sodelovanja in financiranja ter z njegovo vlogo v upravljanju EMRP.

(15) Izplačilo prispevka Skupnosti je odvisno od splošnega sporazuma, ki ga skleneta Komisija v imenu Evropskih skupnosti in posebna izvedbena struktura ter vsebuje podrobno ureditev uporabe prispevka Skupnosti. Ta splošni sporazum bi moral vključevati določbe, ki so potrebne, da se zagotovi zaščita finančnih interesov Skupnosti.

(16) Obresti, ki jih ustvari prispevek Skupnosti, bi se morale obravnavati kot namenski prejemki v skladu s členom 18(2) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti[10] (v nadaljnjem besedilu „Finančna uredba“). Komisija lahko ustrezno poviša najvišji prispevek Skupnosti, ki je naveden v tej odločbi.

(17) Skupnost bi morala imeti pravico zmanjšati, zadržati ali ukiniti svoj finančni prispevek v primeru, da se EMRP izvaja neustrezno, delno ali z zamudo ali če sodelujoče države ne prispevajo ali delno ali z zamudo prispevajo k financiranju EMRP, pod pogoji, določenimi v splošnem sporazumu, ki ga skleneta Skupnost in posebna izvedbena struktura.

(18) Za učinkovito izvajanje EMRP je treba udeleženkam, ki sodelujejo v projektih EMRP, izbranih na centralni ravni pod okriljem posebne izvedbene strukture na podlagi razpisov za zbiranje predlogov, odobriti finančno podporo. Taka finančna podpora in plačila bi morala biti pregledna in učinkovita.

(19) Predloge morajo centralno oceniti neodvisni strokovnjaki pod okriljem posebne izvedbene strukture. Prednostni seznam bi morala odobriti posebna izvedbena struktura in bi moral biti zavezujoč za dodeljevanje finančnih sredstev iz prispevka Skupnosti in nacionalnih namenskih proračunskih sredstev za projekte EMRP.

(20) V skladu s Finančno uredbo in Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti[11] (v nadaljnjem besedilu „Izvedbena pravila“), se prispevek Skupnosti upravlja v okviru posrednega centraliziranega upravljanja v skladu z določbami člena 54(2)(c) in člena 56 Finančne uredbe ter členov 35, 38(2) in 41 Izvedbenih pravil.

(21) Vsaka država članica in vsaka država, pridružena Sedmemu okvirnemu programu, ima pravico do sodelovanja pri EMRP.

(22) V skladu s cilji Sedmega okvirnega programa lahko v EMRP sodelujejo vse države, če je tako sodelovanje predvideno z ustreznim mednarodnim sporazumom ter če s tem soglašajo Komisija v imenu Skupnosti in sodelujoče države. Skupnost mora imeti v skladu s Sedmim okvirnim programom pravico, da se sporazume o pogojih svojega finančnega prispevka za EMRP, kar zadeva sodelovanje takšnih drugih držav v skladu s pravili in pogoji, določenimi v tej odločbi.

(23) Sprejeti je treba ustrezne ukrepe za preprečevanje nepravilnosti in goljufij ter storiti vse potrebno za povračilo izgubljenih, nepravilno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov[12] Evropskih skupnosti, Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi[13], ter Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF)[14].

(24) Ključno je, da raziskovalne dejavnosti, ki se izvajajo na podlagi EMRP, spoštujejo temeljna etična načela, vključno s tistimi iz člena 6 Pogodbe o Evropski uniji in Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, in upoštevajo načelo enakopravnosti spolov.

(25) Komisija mora opraviti vmesno oceno kakovosti in učinkovitosti izvajanja EMRP ter napredka pri doseganju zastavljenih ciljev, pa tudi končno oceno.

(26) Posebna izvedbena struktura bi morala udeležence v izbranih projektih EMRP spodbujati, naj svoje rezultate posredujejo in razširjajo ter poskrbijo, da bodo te informacije javno dostopne –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1 Prispevek Skupnosti

1. Skupnost finančno prispeva k „evropskemu metrološkemu raziskovalnemu programu“ (v nadaljnjem besedilu „EMRP“), ki ga skupaj izvajajo Avstrija, Belgija, Češka republika, Danska, Estonija, Finska, Francija, Italija, Nemčija, Nizozemska, Madžarska, Poljska, Portugalska, Romunija, Slovaška, Slovenija, Španija, Švedska in Združeno kraljestvo ter Norveška, Švica in Turčija (v nadaljnjem besedilu „sodelujoče države“).

2. Finančni prispevek Skupnosti je enak prispevku sodelujočih držav, a ne presega 200 mio EUR, izplača pa se iz dodeljenih sredstev splošnega proračuna Evropskih skupnosti, in sicer za trajanje Sedmega okvirnega programa, v skladu z načeli iz Priloge I in Priloge II k tej odločbi.

3. Prispevek Skupnosti se skupno izplača iz proračunskih sredstev, dodeljenih vsem zadevnim temam posebnega programa „Sodelovanje“, ki izvaja Sedmi okvirni program v skladu z Odločbo 2006/974/ES.

Člen 2 Pogoji za prispevek Skupnosti

Finančni prispevek Skupnosti je odvisen od:

1. dokazov sodelujočih držav, da se EMRP iz Priloge I k tej odločbi učinkovito izvaja;

2. uradne ustanovitve posebne izvedbene strukture, ki je pravna oseba in je pristojna za izvajanje EMRP in prejemanje, dodeljevanje in spremljanje finančnega prispevka Skupnosti v okviru posrednega centraliziranega upravljanja v skladu s členom 54(2)(c) in členom 56 Finančne uredbe ter členi 35, 38(2) in 41 Izvedbenih pravil;

3. uvedbe ustreznega in učinkovitega modela upravljanja za EMRP v skladu s Prilogo II k tej odločbi;

4. učinkovitega izvajanja dejavnosti na podlagi EMRP iz Priloge I k tej odločbi s strani posebne izvedbene strukture, ki vključuje pozive za zbiranje predlogov;

5. obveznosti sodelujočih držav, da prispevajo svoj delež k financiranju EMRP in da povečajo ta prispevek z rezervo v višini 50 %, tako da bodo pripravljene na visoko stopnjo uspeha udeleženk v projektih EMRP, ter dejanskega plačevanja finančnih prispevkov upravičenkam;

6. usklajenosti s predpisi Skupnosti o državni pomoči in zlasti s predpisi iz Okvira Skupnosti za državno pomoč za raziskave in razvoj ter inovacije[15];

7. zagotavljanja visoke stopnje znanstvene odličnosti in upoštevanja etičnih načel v skladu s splošnimi načeli Sedmega okvirnega programa, načela enakopravnosti spolov ter trajnostnega razvoja;

8. oblikovanja določb o pravicah intelektualne lastnine, ki izhajajo iz dejavnosti, izvedenih na podlagi EMRP, ter izvajanja in usklajevanja raziskovalnih in razvojnih programov ter dejavnosti, ki jih sodelujoče države na nacionalni ravni izvajajo tako, da prispevajo k spodbujanju ustvarjanja takšnega znanja ter podpiranju širše uporabe in razširjanja ustvarjenega znanja. Pristop bo sledil modelu, ki ga je vzpostavila Uredba (ES) št. 1906/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o določitvi pravil za udeležbo podjetij, raziskovalnih središč in univerz pri ukrepih v okviru Sedmega okvirnega programa in razširjanju rezultatov raziskav (2007–2013)[16] (v nadaljnjem besedilu „Pravila za udeležbo pri Sedmem okvirnem programu“).

Člen 3 Dejavnosti EMRP

1. Glavna dejavnost EMRP sestoji iz financiranja nadnacionalnih projektov EMRP, pri katerih sodeluje več partnerjev in ki obravnavajo raziskave, tehnološki razvoj, usposabljanje in dejavnosti razširjanja (v nadaljnjem besedilu „projekti EMRP“). V luči zgoščenih zmogljivosti v meroslovju bodo glavni del projektov EMRP izvajali nacionalni metrološki inštituti in inštituti, ki jih določijo sodelujoče države.

2. Z namenom povečanja in diverzificiranja zmogljivosti v meroslovju bo v okviru EMRP financiranih tudi več shem donacij za raziskovalce, ki bodo dopolnjevale projekte EMRP.

3. Projekti EMRP bodo izbrani in donacije za raziskovalce podeljene po pozivih za zbiranje predlogov, ob upoštevanju načel enakega obravnavanja, preglednosti, neodvisne ocene, sofinanciranja, financiranja, ki ne prinaša zaslužka, in tudi brez retroaktivnega učinka, kot je navedeno v Prilogi I k tej odločbi.

4. Glavna merila za ocenjevanje bodo, smiselno, tista iz člena 15(1)(a) in (b) Pravil za udeležbo pri Sedmem okvirnem programu za projekte EMRP in sheme donacij za raziskovalce, v tem zaporedju. V pozivu za zbiranje predlogov so glavna merila za ocenjevanje podrobneje opredeljena. Uvedejo se lahko dodatna merila, pod pogojem da so objavljena v pozivu za zbiranjem predlogov, so nediskriminatorna in ne presegajo glavnih meril za ocenjevanje.

5. Podrobnosti v zvezi z izvajanjem teh dejavnosti EMRP so navedene v Prilogi I k tej odločbi.

Člen 4 Vloga Skupnega raziskovalnega središča

1. Skupno raziskovalno središče Evropske komisije je upravičeno do sodelovanja v EMRP in do financiranja v njegovem okviru pod pogoji, primerljivimi s pogoji za nacionalne metrološke inštitute sodelujočih držav.

2. Lastni viri Skupnega raziskovalnega središča, ki jih ne krijejo finančna sredstva EMRP, se ne štejejo kot prispevek Skupnosti v okviru člena 1.

3. Inštitut, odgovoren za meroslovje Skupnega raziskovalnega središča kot oddelka Komisije v imenu Skupnosti, je upravičen do sodelovanja pri izvajanju EMRP znotraj posebne izvedbene strukture kot opazovalec brez glasovalnih pravic.

Člen 5 Sporazum med Skupnostjo in posebno izvedbeno strukturo

Podrobnejša ureditev za upravljanje in nadzor nad financami in za zaščito finančnih interesov Skupnosti se določi v splošnem sporazumu in letnih finančnih sporazumih, ki jih Komisija v imenu Skupnosti sklene s posebno izvedbeno strukturo.

Splošni sporazum vključuje zlasti naslednje določbe:

9. opredelitev dodeljenih nalog;

10. pogoje in podrobno ureditev za izvajanje nalog, vključno z ustreznimi določbami za razmejitev odgovornosti in organizacijo nadzorov, ki jih je treba izvajati;

11. pravila za poročanje Komisiji o poteku izvajanja nalog;

12. pogoje, pod katerimi se preneha izvajanje nalog;

13. podrobno ureditev za nadzor, ki ga izvaja Komisija;

14. pogoje, ki urejajo uporabo ločenih bančnih računov, ravnanje z nastalimi obrestmi;

15. določbe, ki zagotavljajo preglednost ukrepov Skupnosti v zvezi z drugimi dejavnostmi posebne izvedbene strukture;

16. zavezo, da agencija, organ ali subjekt ne bo storil nobenega dejanja, ki bi lahko povzročilo navzkrižje interesov v smislu člena 52(2) Finančne uredbe;

17. določbe, ki urejajo pravice intelektualne lastnine, ki izhajajo iz dejavnosti, izvedenih v okviru EMRP iz člena 2.

Člen 6 Obresti, ki jih ustvari prispevek Skupnosti

V skladu s členom 18(2) Finančne uredbe se obresti, ki jih ustvari finančni prispevek Skupnosti, dodeljen EMRP, obravnavajo kot namenski prejemki. Komisija lahko ustrezno poviša najvišji prispevek Skupnosti iz člena 1.

Člen 7 Zmanjšanje prispevka Skupnosti kot kazen za neustrezno izvajanje

Če se EMRP ne izvaja ali se izvaja neustrezno, delno ali z zamudo, lahko Skupnost zmanjša, zadrži ali ukine svoj finančni prispevek glede na dejansko izvajanje EMRP.

Če sodelujoče države ne prispevajo k financiranju EMRP ali k temu prispevajo le delno ali z zamudo, lahko Skupnost svoj finančni prispevek zmanjša glede na dejanski znesek javnih sredstev, ki ga prispevajo sodelujoče države, in pod pogoji iz splošnega sporazuma, ki ga skleneta Komisija in posebna izvedbena struktura.

Člen 8 Zaščita finančnih interesov Skupnosti s strani sodelujočih držav

Sodelujoče države članice pri izvajanju EMRP sprejmejo zakonodajne, regulativne, upravne ali druge ukrepe za zaščito finančnih interesov Skupnosti. Sodelujoče države zlasti sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev plačila vseh zneskov, ki jih dolgujejo Skupnosti v skladu s členom 54(2)(c) Finančne uredbe in členom 38(2) Izvedbenih pravil.

Člen 9 Nadzor Računskega sodišča

Komisija in Računsko sodišče sta, prek svojih uradnikov ali zastopnikov, upravičena do opravljanja vseh pregledov in inšpekcij, da se zagotovi ustrezno upravljanje sredstev Skupnosti in da se zaščitijo finančni interesi Skupnosti pred zlorabami ali nepravilnostmi. V ta namen sodelujoče države in/ali posebna izvedbena struktura Komisiji in Računskemu sodišču pravočasno dajo na razpolago vse ustrezne dokumente.

Člen 10 Medsebojno obveščanje

Komisija sporoči vse potrebne podatke Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču. Sodelujoče države članice so pozvane, da prek posebne izvedbene strukture predložijo Komisiji kakršne koli dodatne informacije, ki jih zahtevajo Evropski parlament, Svet ali Računsko sodišče v zvezi s finančnim upravljanjem posebne izvedbene strukture, ki je skladna s splošnimi zahtevami v zvezi s poročanjem iz člena 13(1).

Člen 11 Udeležba drugih držav članic in pridruženih držav

EMRP se lahko pridruži vsaka država članica in vsaka država, pridružena Sedmemu okvirnemu programu, v skladu z merili, določenimi v členu 2(e) in (f), ter se obravnava kot sodelujoča država.

Člen 12 Udeležba drugih tretjih držav

Sodelujoče države in Komisija se lahko dogovorijo o udeležbi katere koli druge države, ob izpolnjevanju pogojev iz člena 2(e) in pod pogojem, da takšno udeležbo predvideva ustrezni mednarodni sporazum. Opredelijo pogoje, pod katerimi so pravni subjekti s sedežem v tej državi in posamezniki, ki imajo v njej stalno prebivališče, upravičeni do financiranja EMRP.

Člen 13 Letno poročilo in ocena

Letno poročilo o Sedmem okvirnem programu, ki se predloži Evropskemu parlamentu in Svetu v skladu s členom 173 Pogodbe, vključuje poročilo o dejavnostih EMRP.

Komisija opravi vmesno oceno EMRP tri leta po začetku EMRP. Ta ocena zajema napredek pri doseganju zastavljenih ciljev iz Priloge I, priporočila EMRP o najprimernejših načinih za dodatno okrepitev povezovanja ter kakovost in učinkovitost izvajanja, vključno z znanstvenim, upravljavskim in finančnim povezovanjem, ter vprašanje, ali je višina finančnih prispevkov sodelujočih držav primerna glede na potencialno povpraševanje njihovih nacionalnih raziskovalnih skupnosti.

Komisija sporoči ugotovitve te ocene Evropskemu parlamentu in Svetu skupaj s svojimi pripombami in po potrebi s predlogi za spremembo te odločbe.

Komisija ob zaključku udeležbe Skupnosti v EMRP, a najpozneje leta 2017, izvede končno oceno EMRP. Rezultate končne ocene predloži Evropskemu parlamentu in Svetu.

Člen 14Začetek veljavnosti

Ta odločba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

Člen 15

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, […]

Za Evropski parlament Za Svet

Predsednik Predsednik

PRILOGA I Opis ciljev in dejavnosti evropskega metrološkega raziskovalnega programa (EMRP)

I. CILJI

V današnjem globalnem gospodarstvu meroslovje znatno prispeva k tehnološkemu in gospodarskemu razvoju mnogih držav po svetu. Metrološke raziskave so potrebne za reševanje družbenih problemov, primeri pa zadevajo področja, kot so vesolje, kar vključuje satelitsko navigacijo, varnost, zdravstvena oskrba, industrija polprevodnikov in podnebne spremembe. Za metrološke raziskave je značilno, da so namenjene v javno dobro, so pa tudi glavna podporna dejavnost za vladno ureditev in standardizacijo. Meroslovje je skrito očem javnosti, vendar pa je zelo pomembno za pospeševanje sodobne trgovine in komunikacij. Dostop do trgov lahko ovira pomanjkanje enotnih in natančnih mer za težo in dolžino. Vse velike svetovne gospodarske sile so priznale, da so tehnološke raziskave in razvoj v meroslovju bistvenega pomena za dolgotrajno gospodarsko rast naprednih držav.

Meroslovje je v mnogih državah že dolgo pomembna prednostna naloga. Vendar pa evropske države svoje nacionalne metrološke raziskovalne programe (NMRP) izvajajo popolnoma ločeno in države članice EU same ne uspejo ustvariti enotnega in resnično integriranega evropskega metrološkega raziskovalnega programa (EMRP). Nacionalni metrološki inštituti (NMI), ki jih podpirajo določeni inštituti (DI), so odgovorni za izvajanje nacionalnih metroloških raziskovalnih programov na podlagi institucionalnega financiranja centralnih vladnih agencij ali ministrstev. Evropska metrološka raziskovalna skupnost je posebna skupnost, ki nima veliko skupnega z raziskovalnimi organizacijami ali akademskim svetom. Je močno razdrobljena in sestavljena iz nekaj centrov globalne odličnosti, ki bi imeli koristi od širše konkurence na mednarodni ravni. Očitno je, da prihaja do podvajanja raziskav.

Pravica Skupnosti, da deluje na tem področju, je zagotovljena v več členih Pogodbe, ki določajo usklajevanje in sodelovanje na področju raziskav med državami članicami in Skupnostjo. Člen 165 določa: „Skupnost in države članice usklajujejo svoje raziskovalne in tehnološkorazvojne dejavnosti, da bi zagotovile skladnost med nacionalnimi politikami in politiko Skupnosti“. Člen 169 javno poziva Skupnost, naj uredi udeležbo v raziskovalnih in razvojnih programih, ki jih izvaja več držav članic. Ukrep Skupnosti se zdi zelo upravičen, saj države članice same verjetno ne bodo uspele obravnavati teh problemov.

EMRP bo združil nacionalne programe 22 sodelujočih držav v enoten skupni raziskovalni program in podpiral zlasti cilje evropskih nacionalnih merilnih sistemov. EMRP bo pospešil razvoj, uveljavitev in koriščenje novih merilnih tehnik, standardov, postopkov, instrumentov, referenčnih materialov in znanja, namenjenih pospeševanju inovativnih razvojnih dogodkov v industriji in gospodarstvu, kar bo izboljšalo kakovost podatkov za znanost, industrijo in oblikovanje politik ter podprlo razvoj in izvajanje direktiv in uredb.

EMRP bo te cilje dosegel na naslednji način:

a) z združevanjem odličnosti v metrološkem raziskovanju – z ustvarjanjem konkurenčnih skupnih raziskovalnih projektov (v nadaljnjem besedilu „projekti EMRP“) z združevanjem zmogljivosti zadostne kritične mase iz mrež nacionalnih metroloških inštitutov (NMI) in določenih inštitutov (DI) iz sodelujočih držav za obravnavo velikih meroslovnih izzivov, s katerimi se soočamo na evropski ravni;

b) z odprtostjo sistema za vrhunske znanstvene dosežke – s povečanjem udeležbe širše evropske raziskovalne skupnosti s pomočjo donacij za raziskovalce;

c) s krepitvijo zmogljivosti – s krepitvijo usposobljenosti evropske metrološke raziskovalne skupnosti s pomočjo donacij za mobilnost raziskovalcev, namenjenih tistim državam članicam EURAMET z omejenimi zmogljivostmi za metrološko raziskovanje.

EMRP bo dopolnjeval tekoče nacionalne programe in dejavnosti, usmerjene v obravnavo popolnoma nacionalnih prednostnih nalog.

Pobuda EMRP je namenjena prilagoditvi in integraciji zadevnih nacionalnih metroloških raziskovalnih dejavnosti za vzpostavitev skupnega raziskovalnega programa z znanstveno, upravljavsko in finančno povezovanje, kar bo izjemen prispevek evropskemu raziskovalnemu prostoru in bo podpiralo koncepte v lizbonski strategiji za Evropo kot „najbolj konkurenčno in dinamično na znanju vodeno gospodarstvo“. Znanstveno povezovanje se doseže s skupno opredelitvijo in izvajanjem dejavnosti v okviru EMRP. Upravno povezovanje se doseže z uporabo EURAMET e.V. kot posebne izvedbene strukture, ki jo podrobneje urejajo določila iz Priloge II.

Finančno povezovanje pomeni, da se sodelujoče države dejansko zavežejo prispevanju k financiranju EMRP, in sicer z zagotavljanjem nacionalnega financiranja vsem upravičenim udeležencem v izbranih projektih EMRP iz nacionalnih rezerviranih proračunov za EMRP, po potrebi s črpanjem iz rezerve, ki znaša 50 % teh proračunov, in z zagotavljanjem prispevkov v gotovini v skupno blagajno za financiranje donacij raziskovalcem za odličnost in za mobilnost raziskovalcev, poleg celotnega financiranja tekočih stroškov EMRP. Drug element finančnega povezovanja je enoten pristop do upravičenih stroškov, ki so predmet pravil Sedmega okvirnega programa.

II. DEJAVNOSTI

Glavna dejavnost EMRP je sestavljena iz raziskovalnih dejavnosti in dejavnosti tehnološkega razvoja štirih vrst:

A. Glavna dejavnost je sestavljena iz nadnacionalnih projektov EMRP , pri katerih sodeluje več partnerjev in ki obravnavajo raziskave, tehnološki razvoj, usposabljanje in dejavnosti razširjanja. V luči zgoščenih zmogljivosti v meroslovju bodo glavni del projektov EMRP izvajali nacionalni metrološki inštituti (NMI) in inštituti, ki jih določijo sodelujoče države (DI).

B. Z namenom povečanja in diverzifikacije zmogljivosti v meroslovju se vzpostavijo tri sheme donacij:

B1. Za povečanje števila organizacij z zmogljivostmi, tesno povezanimi z meroslovjem, se organizacijam in/ali posameznikom iz širše raziskovalne skupnosti v državah članicah in državah, pridruženih k Sedmemu okvirnemu programu, dajo na voljo donacije raziskovalcem za odličnost . Vsaka izbrana organizacija in/ali posameznik je pridružen projektu EMRP.

B2. Z namenom razvoja zmogljivosti posameznikov v meroslovju s pomočjo mobilnosti se donacije za mobilnost raziskovalcev dajo na voljo (1) raziskovalcem iz NMI in DI sodelujočih držav, (2) raziskovalcem, ki koristijo, posamezno ali prek njihovih organizacij, donacijo raziskovalcem za odličnost, in (3) raziskovalcem iz držav članic EURAMET, ki ne sodelujejo pri EMRP in imajo trenutno omejene ali nikakršne zmogljivosti za metrološko raziskovanje. Te donacije za mobilnost raziskovalcev raziskovalcem omogočijo, da ostanejo v NMI ali DI, ki sodeluje pri projektu EMRP, ali v organizaciji, ki koristi donacijo raziskovalcem za odličnost.

B3. Da se zagotovi trajnost sodelovanja med NMI in DI sodelujočih držav in da se oblikuje naslednja generacija izkušenih metroloških raziskovalcev, se donacije za mobilnost mladih raziskovalcev da na voljo mladim raziskovalcem iz NMI in DI sodelujočih držav, in sicer da se jim omogoči, da ostanejo v NMI ali DI, v organizaciji, ki koristi donacijo raziskovalcem za odličnost, ali v drugi organizaciji, ki v raziskovalnem projektu EMRP sodeluje na lastne stroške.

Kjer je primerno, se te dejavnosti okrepijo s pomočjo sodelovanja z drugimi zadevnimi in zainteresiranimi organizacijami v Evropi ali zunaj nje, ki sodelujejo na lastne stroške.

Poleg tega so dejavnosti mreženja deležne omejene podpore z namenom spodbujanja EMRP in povečanja njegovega učinka. Te dejavnosti po potrebi vključujejo vzdrževanje in posodabljanje opredeljenih raziskovalnih področij EMRP s pomočjo dejavnosti, kot so delavnice, stiki z drugimi ustreznimi zainteresiranimi stranmi v Evropi in zunaj nje.

III. IZVAJANJE DEJAVNOSTI

Izbira projektov EMRP in dodeljevanje donacij raziskovalcem za odličnost in donacij za mobilnost raziskovalcev sta predmet periodičnih pozivov za zbiranje predlogov. V okvirnem koledarju so pozivi za zbiranje predlogov predvideni vsakih 12 do 18 mesecev v obdobju, ki ni daljše od sedmih let. Dodelitev donacij za mobilnost mladih raziskovalcev je predmet stalnega poziva.

A. Projekti EMRP

a) Poziv za potencialne raziskovalne teme projektov EMRP (1. stopnja):

Pred vsakim pozivom za zbiranje predlogov za projekte EMRP je treba opredeliti teme zadevnega poziva, in sicer ob upoštevanju naslednjih korakov. Prvič, odbor EMRP (glej Prilogo II) po posvetu s Komisijo opredeli dele EMRP, ki bodo predmet poziva za zbiranje predlogov. Drugič, raziskovalna skupnost – kateri koli zainteresiran posameznik ali organizacija – se pozove, naj predlaga potencialne raziskovalne teme za ta poziv. Tretjič, odbor EMRP se dogovori o najboljših predlaganih potencialnih temah. Odbor EMRP lahko spremeni, loči ali združi predlagane teme in uvede nove, da na 2. stopnji optimizira poziv za zbiranje predlogov. Odbor EMRP zagotovi, da ni mogoče izslediti prvotnih predlagateljev končnih raziskovalnih tem in so te zato anonimne.

b) Poziv za zbiranje predlogov za projekte EMRP (2. stopnja):

Ko so raziskovalne teme izbrane, EURAMET e.V. objavi poziv za zbiranje predlogov ter raziskovalne skupine iz NMI in DI sodelujočih držav povabi k oblikovanju konzorcija in predložitvi projektnih predlogov.

Poziv za zbiranje predlogov traja najmanj dva meseca.

EURAMET e.V. oceni vsak prejet predlog, pri tem pa mu pomagajo najmanj trije neodvisni strokovnjaki, imenovani na podlagi meril iz Pravil za udeležbo pri Sedmem okvirnem programu. Strokovnjaki sestavijo prednostni seznam, ki je zavezujoč za dodelitev financiranja Skupnosti in nacionalnega financiranja.

Za projekte EMRP veljajo naslednja glavna merila za ocenjevanje:

– znanstvena in/ali tehnološka odličnost;

– ustreznost glede na cilje programa EMRP;

– možni vpliv prek razvoja, razširjanja in uporabe rezultatov projekta;

– kakovost in učinkovitost izvajanja in upravljanja.

V pozivu za zbiranje pozivov so podrobneje opredeljena glavna merila za ocenjevanje. Uvedejo se lahko dodatna merila, pod pogojem da so objavljena v pozivu za zbiranje predlogov, so nediskriminatorna in ne presegajo glavnih meril za ocenjevanje.

Konzorcij, ki predloži predlog za projekt EMRP, lahko vključuje kateri koli drug evropski ali neevropski subjekt, ki ni upravičen do financiranja, pod pogojem da lahko ta subjekt realno dokaže, da razpolaga s sredstvi, potrebnimi za udeležbo.

Konzorcij, ki predloži predlog za projekt EMRP, lahko že na tej stopnji v predlog vključi predlog za donacijo raziskovalcem za odličnost, pod pogojem, da to projektu doda potrebno znanstveno vrednost. V tem primeru je ocena predloga za donacijo raziskovalcem za odličnost del globalne ocene projekta. Izbira projekta za financiranje pomeni tudi že dodelitev takšne donacije.

Raziskovalni svet EURAMET e.V. izda svoje neodvisno mnenje o splošnih rezultatih ocene poziva za zbiranje predlogov za projekte EMRP (1. in 2. stopnja), toda ne za posamezne projekte EMRP. To mnenje EURAMET e.V. ustrezno upošteva pri naslednjih pozivih za zbiranje predlogov.

B. Poziv za zbiranje predlogov za donacije raziskovalcem za odličnost in za donacije za mobilnost raziskovalcev (3. stopnja)

Objavo seznama izbranih predlogov za projekte EMRP spremlja poziv širši raziskovalni skupnosti za pridružitev projektom EMRP prek donacij raziskovalcem za odličnost in/ali donacij za mobilnost raziskovalcev.

Vsak konzorcij za projekt EMRP se pozove (razen če je že predložil predlog za donacije za mobilnost raziskovalcev in odličnost ob predložitvi predloga za projekt EMRP, kot je opisano v sedmem odstavku prejšnjega oddelka A.b), da začne, v roku treh mesecev po začetku veljavnosti pogodbe o projektu EMRP, poziv za zbiranje predlogov za določitev potencialnih upravičencev in da EURAMET e.V. predlaga dodelitev donacije raziskovalcem za odličnost ali donacije za mobilnost raziskovalcev. Okvirna razčlenitev financiranja EMRP se izračuna tako, da mora biti v povprečju vsak projekt EMRP povezan z vsaj eno donacijo raziskovalcem za odličnost in/ali donacijo za mobilnost raziskovalcev. Vendar pa to ni obvezujoče in ta vrsta donacije se izvede na najbolj prilagodljiv način.

Konzorcij za projekt EMRP objavi poziv za zbiranje predlogov v najmanj enem mednarodnem časopisu in treh različnih nacionalnih časopisih v treh različnih sodelujočih državah. Poleg tega je odgovoren za čim bolj obsežno oglaševanje poziva s pomočjo posebne informacijske podpore, zlasti spletnih strani o Sedmem okvirnem programu, strokovnega tiska in brošur, ter s pomočjo nacionalnih kontaktnih točk, ki jih vzpostavijo države članice in države, pridružene k Sedmemu okvirnemu programu. Poleg tega objava in oglaševanje poziva za zbiranje predlogov ustrezata vsem navodilom in smernicam, ki jih oblikuje EURAMET e.V. Konzorcij EURAMET e.V. obvesti o pozivu in njegovi vsebini najpozneje 30 dni pred pričakovanim datumom objave. EURAMET e.V. preveri ustreznost poziva z zadevnimi pravili, navodili in smernicami.

Poziv za zbiranje predlogov traja najmanj pet tednov.

Konzorcij za projekt EMRP oceni prejete predloge s pomočjo najmanj dveh neodvisnih strokovnjakov, imenovanih na podlagi Pravil za udeležbo pri Sedmem okvirnem programu.

Za oceno predlogov veljajo naslednja glavna merila za ocenjevanje:

– znanstvena in/ali tehnološka odličnost;

– ustreznost glede na cilje projekta EMRP;

– kakovost in zmogljivost izvajanja vlagateljev ter njihov potencial za nadaljnji napredek;

– kakovost predlagane dejavnosti v zvezi z znanstvenim usposabljanjem in/ali prenosom znanja.

V pozivu za zbiranje predlogov so glavna merila za ocenjevanje podrobneje opredeljena. Uvedejo se lahko dodatna merila, pod pogojem, da so objavljena v pozivu za zbiranje predlogov, so nediskriminatorna in ne presegajo glavnih meril za ocenjevanje.

Konzorcij za projekt EMRP predlaga EURAMET e.V. dodelitev donacije upravičencu in mu poroča o vodenju poziva za zbiranje predlogov, vključno z načinom objave ter imeni in pripadnostjo strokovnjakov, ki so sodelovali pri ocenjevanju. V 45 dneh od prejema tega predloga EURAMET e.V. dodeli donacijo ali pa dodelitev zavrne, če izbira ni potekala v skladu z zadevnimi pravili, navodili in smernicami.

EURAMET e.V. evropske države, ki imajo v metrološkem raziskovanju omejene zmogljivosti ali ki teh sploh nimajo, pozove, naj raziskovalne inštitute in univerze spodbudi k prijavi za donacije za mobilnost raziskovalcev kot enemu izmed načinov izgradnje zmogljivosti v metrološkem raziskovanju.

C. Donacije za mobilnost mladih raziskovalcev

EURAMET e.V. začne trajen poziv za zbiranje predlogov za donacije za mobilnost mladih raziskovalcev in ga objavi v najmanj enem mednarodnem časopisu in treh različnih nacionalnih časopisih v treh različnih sodelujočih državah. Poleg tega je odgovoren za čim bolj obsežno oglaševanje poziva za zbiranje predlogov s pomočjo posebne informacijske podpore, zlasti spletnih strani o Sedmem okvirnem programu, strokovnega tiska in brošur, ter s pomočjo nacionalnih kontaktnih točk, ki jih vzpostavijo države članice in države, pridružene k Sedmemu okvirnemu programu.

Predloge predložijo raziskovalci in organizacije (NMI, DI ali druge organizacije, ki sodelujejo v projektu EMRP), ki pošiljajo in sprejemajo. Izvede se okvirna razčlenitev EMRP, tako da mora biti v povprečju vsak projekt EMRP povezan z vsaj eno donacijo za mobilnost mladih raziskovalcev. Vendar pa to ni obvezujoče in ta vrsta donacije se izvede na najbolj prilagodljiv način.

EURAMET e.V. oceni prejete predloge.

Veljajo naslednja glavna merila za ocenjevanje:

– znanstvena in/ali tehnološka odličnost;

– ustreznost glede na cilje projekta EMRP;

– kakovost in zmogljivost izvajanja vlagateljev in njihov potencial za nadaljnji napredek;

– kakovost predlagane dejavnosti v zvezi z znanstvenim usposabljanjem in/ali prenosom znanja.

V pozivu za zbiranje pozivov so podrobneje opredeljena glavna merila za ocenjevanje. Uvedejo se lahko dodatna merila, pod pogojem da so objavljena v pozivu za zbiranje predlogov, so nediskriminatorna in ne presegajo glavnih meril za ocenjevanje.

EURAMET e.V. določi dva roka na leto, ko dodeli te donacije s pomočjo poenostavljenega postopka, ki temelji na mnenju vsaj enega neodvisnega strokovnjaka za predlog.

D. Rekapitulacijska tabela

Vrsta financiranja | Upravičene organizacije | Upravičene države | Merila ocenjevanja |

A. Projekt EMRP (konzorcij) | NMI in DI | Sodelujoče države v EMRP | Člen 15(1)(a) Pravil za udeležbo pri Sedmem okvirnem programu |

B1. Donacije raziskovalcem za odličnost | Vsaka organizacija, razen NMI ali DI | Države članice in države, pridružene k Sedmemu okvirnemu programu | Člen 15(1)(b) Pravil za udeležbo pri Sedmem okvirnem programu |

B2. Donacije za mobilnost raziskovalcev | Od: (1) NMI in DI ali (2) organizacija, ki koristi donacijo raziskovalcem za odličnost (3) raziskovalci iz držav članic EURAMET, ki ne sodelujejo v EMRP, ki imajo trenutno omejene zmogljivosti za metrološko raziskovanje ali pa jih sploh nimajo Za: (1) NMI in DI ali (2) organizacija, ki koristi donacijo raziskovalcem za odličnost | Države članice in države, pridružene k Sedmemu okvirnemu programu | Člen 15(1)(b) Pravil za udeležbo pri Sedmem okvirnem programu |

B3. Donacije za mobilnost mladih raziskovalcev | Od: NMI in DI Za: (1) NMI in DI ali (2) druge organizacije, ki sodelujejo v projektu EMRP (konzorcij) | Sodelujoče države v EMRP | Člen 15(1)(b) Pravil za udeležbo pri Sedmem okvirnem programu |

IV. MEHANIZEM FINANCIRANJA

A. Financiranje na ravni programa

EMRP financirajo sodelujoče države in Skupnost.

Sodelujoče države določijo večletni finančni načrt za sodelovanje v EMRP in prispevanje k financiranju njegovih dejavnosti. Nacionalni prispevek je lahko iz obstoječih ali na novo ustvarjenih programov, pod pogojem da so ti skladni z osnovnimi značilnostmi javno financiranega meroslovja najvišje ravni. Vsaka sodelujoča država poleg glavnih zahtev financiranja (rezerviran proračun EMRP) opredeli rezervo v višini 50 % teh zahtev, da se zagotovi prilagodljivost vodenja EMRP skozi ves čas trajanja in upoštevanje prednostnega seznama. Financiranje EMRP vključuje zlasti obvezo prispevka k financiranju udeleženk v izbranih projektih EMRP iz nacionalnih rezerviranih proračunov za EMRP ter prispevka v gotovini v skupno blagajno za financiranje donacij za raziskovalce, poleg popolnega financiranja tekočih stroškov EMRP.

Celoten prispevek Skupnosti za EMRP je po izračunih enak dejanskemu finančnemu prispevku sodelujočih držav (razen tekočih stroškov, ki presegajo 16 mio EUR, in rezerve), a največ 200 mio EUR. Ker so tekoči stroški vključeni v izračun enakega prispevka, jih mora upravičiti EURAMET e.V.

Za pokritje tekočih stroškov EURAMET e.V. se ne uporabi prispevek Skupnosti.

B. Okvirna razčlenitev financiranja

Skupaj: 400 mio EUR (+ 100 mio EUR rezerve)

Vrsta dejavnosti | Skupnost 200 mio EUR | Sodelujoče države 200 mio EUR | Skupaj 400 mio EUR |

% | v mio EUR | % | v mio EUR | % | v mio EUR |

Projektni predlogi za EMRP – modul (del A) | 82 % | 164 | 90 % | 180 | 86 % | 344 |

Predlogi za donacije za raziskovalce, modul (del B), financiranje do 100 % B1. Donacije raziskovalcem za odličnost B.2 Donacije za mobilnost raziskovalcev B.3 Donacije za mobilnost mladih raziskovalcev | 18 % | 36 | 2 % | 4 | 10 % 7,5 % 1,5 % 1,0 % | 40 30 6 4 |

Tekoči stroški (del C)[17] | - | - | 8 % | 16 | 4 % | 16 |

Skupaj | 100 % | 200 | 100 % | 200 | 100 % | 400 |

C. Financiranje projektov EMRP in donacij za raziskovalce

Pri dodeljevanju sredstev iz rezerviranih proračunov za EMRP in prispevka Skupnosti za projekte EMRP se upošteva vrstni red na odobrenem prednostnem seznamu. Finančni prispevek udeleženkam v teh projektih EMRP se izračuna v skladu z upravičenimi stroški, kot je opredeljeno v Pravilih za udeležbo pri Sedmem okvirnem programu. Če se rezerviran proračun za EMRP izčrpa zaradi visoke stopnje uspeha NMI in DI iz določene sodelujoče države, ta sodelujoča država uporabi sredstva iz rezerve v višini 50 % njenega rezerviranega proračuna EMRP, dodeljenega drugim izbranim predlogom glede na prednostni seznam.

Prispevek Skupnosti za projekte EMRP je za vsak poziv za zbiranje predlogov določen v obliki odstotka upravičenih stroškov, nižjih od 50 %. EURAMET e.V. ga neposredno prenese udeleženkam v projektu EMRP.

Nacionalni prispevki za projekte EMRP se zagotovijo s pomočjo zadevnih nacionalnih mehanizmov financiranja.

Prispevki v gotovini, ki jih zagotovijo Skupnost in sodelujoče države in se uporabijo za financiranje donacij raziskovalcem za odličnost, donacije za mobilnost raziskovalcev in donacije za mobilnost mladih raziskovalcev, se prenesejo na EURAMET e.V., ta pa jih prenese prejemnikom donacij.

EURAMET e.V. je odgovoren za zakonitost in pravilnost teh transakcij in zlasti za nacionalne prispevke, dejanska plačila, ustrezno uporabo finančnih sredstev Skupnosti in upravičenost stroškov, ki se ugotavljata z neodvisno finančno revizijo projektov EMRP v skladu z načeli, ki so skladna z načeli Sedmega okvirnega programa.

Donacije raziskovalcem za odličnost, donacije za mobilnost raziskovalcev in donacije za mobilnost mladih raziskovalcev so fiksne donacije, ki se dodelijo glede na vnaprej opredeljene lestvice; podrobni osnovni izdatki niso predmet revizije. Kategorije stroškov, ki jih krije takšna donacija, niso upravičene kot stroški projekta EMRP. S formalnim dokazilom mora biti dokazano samo dejansko popolno plačilo opredeljenega zneska končnemu upravičencu. Plačila v gotovini se ne štejejo kot ustrezno dokazana in niso upravičena. EURAMET e.V. ima možnost, da zahteva enaka sredstva od prejemnikov, ki niso posamezniki, ampak pravne osebe.

V. Ureditev pravic intelektualne lastnine

EURAMET e.V. sprejme politiko EMRP v zvezi z intelektualno lastnino v skladu s členom 2(h) odločbe.

PRILOGA II Upravljanje in izvajanje evropskega metrološkega raziskovalnega programa (EMRP)

I. UVOD

Posebna izvedbena struktura EMRP je EURAMET e.V. EURAMET e.V. je bil ustanovljen leta 2007 po nemškem pravu kot neprofitno združenje. Je evropska regionalna metrološka organizacija. Članstvo v EURAMETU e.V. je odprto za nacionalne metrološke inštitute (NMI) kot člane in določene inštitute (DI) kot pridružene člane, ki so iz držav članic Evropske unije in Evropskega združenja za prosto trgovino ter iz drugih evropskih držav. Pridružen član je lahko tudi Inštitut za referenčne materiale in meritve Evropske komisije. Trenutno ima EURAMET e.V. člane iz 32 držav. 22 od teh držav hkrati tudi sodeluje v EMRP.

II. UPRAVLJANJE EMRP ZNOTRAJ EURAMET E.V.

Pri izvajanju EMRP sodelujejo naslednji organi in notranje strukture EURAMET e.V.:

(1) Predsedujočega EMRP in njegovega/njenega namestnika izbere odbor EMRP. Predsedujoči EMRP je hkrati tudi eden izmed dveh podpredsednikov EURAMET e.V. Ta v zadevah EMRP pravno zastopa EURAMET e.V.

(2) Odbor EMRP je sestavljen iz članov EURAMET (tj. NMI), katerih države so sodelujoče države. Odbor EMRP je organ odločanja EMRP in je odgovoren za vse zadeve v zvezi z EMRP, vključno z odločitvami glede opredelitve in posodobitve programa, glede načrtovanja poziva za zbiranje predlogov, glede profila proračuna, glede meril za upravičenost in izbiranje, glede nabora ocenjevalcev, glede odobritve prednostnega seznama za financiranje projektov EMRP, glede spremljanja napredka financiranih projektov EMRP in glede nadzora ustreznega in pravilnega dela sekretariata v zvezi z EMRP. Odbor EMRP izbere predsedujočega EMRP (ki je hkrati tudi podpredsednik (EMRP) EURAMET) in namestnika.

(3) Raziskovalni svet je sestavljen iz uravnoteženega obsega visoko usposobljenih strokovnjakov iz industrije, raziskovalnega področja in akademskega sveta ter iz mednarodnih zainteresiranih organizacij. Raziskovalni svet nudi neodvisne strateške nasvete glede zadev EMRP in odboru EMRP po potrebi in na zahtevo poroča ali poda pripombe ter o vsakem pozivu za zbiranje predlogov in izbirnem krogu vsaj poda mnenje.

(4) Sekretariat je sestavljen iz oseb, ki so v EURAMET e.V. zaposlene ali so mu začasno dodeljene. Strukturo in naloge sekretariata ureja poslovnik EURAMET e.V. Del sekretariata, ki je odgovoren za izvajanje EMRP, gostuje v Nacionalnem fizikalnem laboratoriju, ki je britanski član v EURAMET e.V. (v nadaljnjem besedilu „član gostitelj“).

(5) Vodja programa EMRP je višji vodja in ga lahko kot vmesno rešitev dodeli član gostitelj. Vodja programa EMRP v zvezi z vsemi zadevami glede EMRP deluje izključno pod neposredno pristojnostjo EURAMET e.V., njegovim organom pa tudi poroča. EURAMET e.V. vzpostavi učinkovite postopke, ki zagotavljajo, da med vodjem programa EMRP in prosilci, udeleženkami ali upravičenkami ne pride do navzkrižja interesov.

III. IZKLJUČNA ODGOVORNOST EURAMET E.V. IN ODDAJANJE UPRAVNIH IN LOGISTIČNIH NALOG V PODIZVAJANJE ČLANU GOSTITELJU V OKVIRU IZVAJANJA EMRP

EURAMET e.V. je izključno odgovoren za izvajanje EMRP. Upravlja finančni prispevek Skupnosti za EMRP. Poleg tega je odgovoren zlasti za naslednje:

– posodobitev EMRP;

– opredelitev pozivov za zbiranje predlogov;

– objavljanje pozivov za zbiranje predlogov;

– prejem predlogov za 1. in 2. stopnjo in predlogov za donacije za mobilnost mladih raziskovalcev;

– izbiro neodvisnih strokovnjakov za ocenjevanje;

– prejem posameznih ocen neodvisnih strokovnjakov in za predsedovanje odborom za ocenjevanje;

– sprejemanje končnih odločitev glede izbire;

– začetek pogajanj za pogodbe in sklepanje pogodb z izbranimi konzorciji projektov EMRP in drugimi upravičenci;

– prejem in odgovarjanje na vse pritožbe v zvezi s pozivi;

– prejem, dodeljevanje in spremljanje porabe prispevka Skupnosti;

– izvajanje plačil udeleženkam financiranih projektov EMRP in prejemnikom donacij;

– odzivanje na zahteve glede poročanja nasproti Komisije[18].

Medtem ko so zgornje odgovornosti in sprejemanje odločitev v zvezi z EMRP v izključni pristojnosti EURAMET e.V., se lahko nekatere upravne in logistične naloge pri izvajanju EMRP ob stroških dajo v podizvajanje članu gostitelju.

Ta upravna in logistična podpora je sestavljena iz naslednjega:

– zagotavljanja upravnih zadev in logistike za izvajanje postopkov pozivov za zbiranje predlogov, vključno z zagotavljanjem namenske telefonske službe za pomoč uporabnikom;

– zagotavljanja podpore EURAMET e.V. pri pripravi smernic in druge dokumentacije;

– zagotavljanja namenske spletne zmogljivosti;

– zagotavljanja podpore za pripravo pogodbe, spremljanje projekta in nadaljevanje projektov EMRP in donacij za raziskovalce;

– po potrebi podpore odboru EMRP in predsedujočemu EMRP.

V dogovoru s Komisijo se lahko dodatne naloge dajo v podizvajanje članu gostitelju, medtem ko EURAMET e.V. gradi svojo stalno zmogljivost sekretariata.

OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA

1. NASLOV PREDLOGA:

Predlog za Odločbo Evropskega parlamenta in Sveta o udeležbi Skupnosti pri evropskem metrološkem raziskovalnem programu EMRP, ki ga je sprejelo več držav članic.

2. OKVIR ABM/ABB

Zadevno(-a) področje(-a) in povezana(-e) dejavnost(-i):Raziskave in tehnološki razvoj: Sedmi okvirni program.Člen 169 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti.

3. PRORAČUNSKE VRSTICE

3.1 Proračunske vrstice (vrstice za poslovanje in z njimi povezane vrstice za tehnično in upravno pomoč (nekdanje vrstice BA)) z navedbo imena postavke:

Za prispevek 2009 iz GD RTD pro rata, kot sledi:

Poimenovanje | Vrstica | 2009 (%) | 2009 (EUR) |

RTD | Sodelovanje — Zdravje | 08 02 01 | 34,0 % | 5.774.864 |

RTD | Sodelovanje – Prehrana, kmetijstvo in biotehnologija | 08 03 01 | 10,2 % | 1.727.778 |

RTD | Sodelovanje – Nanoznanosti, nanotehnologije, materiali in nove proizvodne tehnologije | 08 04 01 | 21,0 % | 3.571.514 |

RTD | Sodelovanje – Energija RTD | 08 05 01 | 7,1 % | 1.200.885 |

RTD | Sodelovanje – Okolje (vključno s podnebnimi spremembami) | 08 06 01 | 10,7 % | 1.822.448 |

RTD | Sodelovanje – Promet (vključno z aeronavtiko) RTD | 08 07 01 | 17,1 % | 2.902.512 |

Vmesni seštevek RTD | 100,0 % | 17.000.000 |

INFSO | Sodelovanje – ICT | 09 04 01 | 0,0 % | 0 |

Vmesni seštevek INFSO | 0,0 % | 0 |

TREN | Sodelovanje – Energija TREN | 06 06 01 | 0,0 % | 0 |

TREN | Sodelovanje – Promet (vključno z aeronavtiko) TREN | 06 06 02 | 0,0 % | 0 |

Vmesni seštevek TREN | 0,0 % | 0 |

ENTR | Sodelovanje – Vesolje | 02 04 01 01 | 0,0 % | 0 |

ENTR | Sodelovanje – Varnost | 02 04 01 02 | 0,0 % | 0 |

Vmesni seštevek ENTR | 0,0 % | 0 |

SKUPAJ | 100 % | 17.000.000 |

Od leta 2010 prispevek vseh GD za raziskave pro rata, kot sledi [19] :

Poimenovanje | Vrstica | 2010-2013 (%) |

RTD | Sodelovanje – Zdravje | 08 02 01 | 27,99% |

RTD | Sodelovanje – Prehrana, kmetijstvo in biotehnologija | 08 03 01 | 11,78% |

RTD | Sodelovanje – Nanoznanosti, nanotehnologije, materiali in nove proizvodne tehnologije | 08 04 01 | 19,85% |

RTD | Sodelovanje – Energija RTD | 08 05 01 | 5,69% |

RTD | Sodelovanje – Okolje (vključno s podnebnimi spremembami) | 08 06 01 | 10,90% |

RTD | Sodelovanje – Promet (vključno z aeronavtiko) RTD | 08 07 01 | 11,14% |

Vmesni seštevek RTD | 87,35% |

INFSO | Sodelovanje - ICT | 09 04 01 | 5,60% |

Vmesni seštevek INFSO | 5,60% |

TREN | Sodelovanje - Energija TREN | 06 06 01 |

TREN | Sodelovanje - Promet (vključno z aeronavtiko) TREN | 06 06 02 |

Vmesni seštevek TREN |

ENTR | Sodelovanje - Vesolje | 02 04 01 01 | 3,57% |

ENTR | Sodelovanje - Varnost | 02 04 01 02 | 3,48% |

Vmesni seštevek ENTR | 7,05% |

SKUPAJ | 100,00% |

RTD | 08 03 01 | 11,78% | 5.877.508 | 4.161.148 | 5.510.164 | 5.510.164 | 21.058.984 |

RTD | 08 04 01 | 19,85% | 9.899.379 | 7.008.545 | 9.280.668 | 9.280.668 | 35.469.260 |

RTD | 08 05 01 | 5,69% | 2.838.079 | 2.009.298 | 2.660.699 | 2.660.699 | 10.168.774 |

RTD | 08 06 01 | 10,90% | 5.435.692 | 3.848.352 | 5.095.961 | 5.095.961 | 19.475.967 |

RTD | 08 07 01 | 11,14% | 5.557.738 | 3.934.758 | 5.210.379 | 5.210.379 | 19.913.254 |

SKUPAJ | 87,35% | 43.568.860 | 30.845.807 | 40.845.807 | 40.845.807 | 156.106.280 |

TREN | 06 06 02 |

SKUPAJ |

ENTR | 02 04 01 01 | 3,57% | 1.673.498 | 1.568.904 | 1.568.904 | 1.568.904 | 6.380.210 |

ENTR | 02 04 01 02 | 3,48% | 1.632.642 | 1.530.602 | 1.530.602 | 1.530.602 | 6.224.448 |

SKUPAJ ( z EFTA) | 48.000.000 | 45.000.000 | 45.000.000 | 45.000.000 | 183.000.000 |

3.2 Trajanje ukrepa in finančnega vpliva:

Prispevek Skupnosti za skupni program EMRP bo predvidoma določen v postopku soodločanja Sveta in Parlamenta maja 2009 za začetno obdobje, ki bo trajalo do 31. decembra 2016. Finančni vpliv na proračun EU se bo končal po letu 2017.

3.3 Značilnosti proračuna:

Obveznosti več vrstic: od leta 2010 se predlaga nova vrstica.

Proračunska vrstica | Vrsta odhodkov | Novo | Prispevek Efte | Prispevki držav prosilk | Razdelek v finančni perspektivi |

Glej zgoraj | neobvezni | dif.[20] | DA | DA | DA | št. [1A] |

4. POVZETEK SREDSTEV

4.1 Finančna sredstva

Vsi zneski v tem izkazu so okvirni in izraženi s stalnimi vrednostmi.

4.1.1 Povzetek odobritev za prevzem obveznosti (OPO) in odobritev plačil (OP)

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Vrsta odhodkov | Oddelek | Leto 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 in pozneje | Skupaj |

Odhodki iz poslovanja |

Odobritve za prevzem obveznosti (OPO) | 8.1 | a | 17 | 48 | 45 | 45 | 45 | 200 |

Odobritve plačil (OP) | b | 0 | 6 | 21,5 | 36,5 | 136 | 200 |

Upravni odhodki, ki jih referenčni znesek krije[21] |

Tehnična in upravna pomoč (NS) | 8.2.4 | c | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

REFERENČNI ZNESEK SKUPAJ |

Odobritve za prevzem obveznosti | a+c | 17 | 48 | 45 | 45 | 45 | 200 |

Odobritve plačil | b+c | 0 | 6 | 21,5 | 36,5 | 136 | 200 |

Upravni odhodki, ki jih referenčni znesek ne krije[22] |

Človeški viri in z njimi povezani odhodki (NS) | 8.2.5 | d | 0,117 | 0,176 | 0,176 | 0,176 | 0,704 | 1,349 |

Upravni stroški, ki jih referenčni znesek ne krije, razen stroškov za človeške vire in z njimi povezanih stroškov (NS) | 8.2.6 | e | 0,007 | 0,014 | 0,014 | 0,044 | 0,106 | 0,185 |

Predvideni stroški financiranja ukrepa skupaj |

OPO, vključno s stroški za človeške vire, SKUPAJ | a+c+d+e | 17,124 | 48,190 | 45,190 | 45,220 | 45,810 | 201,534 |

OP, vključno s stroški za človeške vire, SKUPAJ | b+c+d+e | 0,124 | 6,190 | 21,690 | 36,720 | 136,810 | 201,534 |

Podrobnosti o sofinanciranju

(i) Programska raven

Zagotovi se prispevek Skupnosti do 200 mio EUR pod pogojem vložka v višini najmanj 200 mio EUR od sodelujočih držav prek njihovih nacionalnih programov za obdobje 2009–2016. Zgornja meja tekočih stroškov posebnih izvedbenih struktur (DIS) je določena pri 16 mio EUR (4 % vseh stroškov), v gotovini pa jih zagotovijo člani EURAMET e.V., ki sodelujejo v EMRP.

(ii) Projektna raven

Pri dodeljevanju sredstev iz nacionalnih namenskih proračunov in prispevka Skupnosti izbranim projektom EMRP se upošteva vrstni red na prednostnem seznamu.

Člani EURAMET e.V., ki sodelujejo v EMRP, sofinancirajo te projekte v skladu s sporazumom, sklenjenim med DIS in nacionalnimi programi sodelujočih držav.

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Organ, ki sofinancira ukrep | Leto 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 in pozneje | Skupaj |

Sodelujoče države članice | f | 17 | 48 | 45 | 45 | 45 | 200 |

Prispevek Skupnosti | a+c | 17 | 48 | 45 | 45 | 45 | 200 |

Upravni izdatki | d+e | 0,124 | 0,190 | 0,190 | 0,220 | 0,810 | 1,534 |

OP, vključno s sofinanciranjem, SKUPAJ | a+c+d+e+f | 34,124 | 96,190 | 90,190 | 90,220 | 90,810 | 401,534 |

4.1.2 Skladnost s finančnim načrtovanjem

( Predlog je skladen s sedanjim finančnim načrtovanjem.

( Predlog bo zahteval ponovno načrtovanje ustreznega razdelka v finančni perspektivi.

( Predlog lahko zahteva uporabo določb Medinstitucionalnega sporazuma[23] (tj. instrumenta prilagodljivosti ali spremembe finančne perspektive).

4.1.3 Finančni vpliv na prihodke

( Predlog nima finančnih posledic za prihodke.

( Predlog ima finančni vpliv – učinek na prihodke je naslednji:

v mio EUR (na eno decimalno mesto natančno)

Pred ukrepom [Leto n-1] | Stanje po ukrepu |

Število potrebnih človeških virov SKUPAJ |

5. ZNAČILNOSTI IN CILJI

5.1 Potreba, ki jo je treba kratkoročno ali dolgoročno kriti

Prispevek Skupnosti je potreben za oblikovanje in delovanje EMRP z namenom omogočiti sofinanciranje dejavnosti s sodelujočimi državami. Uporabljen bo predvsem za sofinanciranje udeležencev v izbranih projektih EMRP po razpisih za zbiranje predlogov.

5.2 Dodana vrednost zaradi vključitve Skupnosti, skladnost predloga z drugimi finančnimi instrumenti in možne sinergije

Za metrološke raziskave je značilno, da so namenjene v javno dobro, so pa tudi glavna podporna dejavnost za vladno ureditev in standardizacijo. Evropske države svoje nacionalne metrološke raziskovalne programe (NMRP) izvajajo popolnoma ločeno in države članice same ne uspejo ustvariti enotnega in resnično integriranega EMRP.

5.3 Cilji in pričakovani rezultati predloga ter z njimi povezani kazalniki v okviru ABM

EMRP bo združil nacionalne programe 22 sodelujočih držav v enoten skupni raziskovalni program in podpiral zlasti cilje evropskih nacionalnih merilnih sistemov. EMRP bo pospešil razvoj, preverjanje in koriščenje novih merilnih tehnik in podpiral razvoj in izvajanje direktiv in uredb.

5.4 Metoda izvedbe (okvirno)

( Centralizirano upravljanje

( neposredno s strani Komisije

( posredno s prenosom na:

( izvajalske agencije

( organe, ki so jih ustanovile Skupnosti, kakor je navedeno v členu 185 finančne uredbe

( nacionalne ali mednarodne organe javnega sektorja/organe zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve in za katere jamčijo države članice, Islandija, Izrael, Norveška, Švica in Turčija.

6. NADZOR IN VREDNOTENJE

6.1 Sistem nadzora

Ko bo EMRP vzpostavljen, bo nadzorovan prek letnih poročil, ki jih zagotovijo DIS.

6.2 Vrednotenje

6.2.1 Predhodno vrednotenje

Predlagana pobuda je bila obravnavana v oceni vpliva, vključno kot del predhodnega vrednotenja (kot je priloženo spisu).

6.2.2 Ukrepi, sprejeti po vmesnem/naknadnem vrednotenju (na podlagi podobnih preteklih izkušenj)

Predlagani model upravljanja temelji na izkušnjah, pridobljenih pri prvi pobudi v skladu s členom 169, ki se je izvajala med Šestim okvirnim programom, in sicer pobudi EDCTP.

6.2.3 Oblika in pogostnost prihodnjega vrednotenja

Vmesno in končno ocenjevanje EMRP bo opravila Komisija, vključevalo pa bo kakovost in učinkovitost izvajanja, vključno z znanstvenim, upravnim in finančnim povezovanjem EMRP ter napredkom pri doseganju ciljev, določenih v Prilogi I k temu predlogu.

7. UKREPI PROTI GOLJUFIJAM

Člen 7 Odločbe o vzpostavitvi EMRP določa, da bi morale pri izvajanju skupnega programa sodelujoče države sprejeti zakonodajne, ureditvene in upravne ali druge ukrepe za zaščito finančnih interesov Skupnosti. Sodelujoče države zlasti zagotovijo ustrezna jamstva v zvezi s celotnim povračilom kakršnih koli zneskov, dolgovanih Skupnosti, iz DIS.

Člen 8 Odločbe o ustanovitvi EMRP določa, da lahko Komisija in Računsko sodišče prek svojih uradnikov ali zastopnikov opravljata vse preglede in inšpekcije, da se zagotovi ustrezno upravljanje sredstev Skupnosti ter da se zaščitijo finančni interesi Skupnosti pred zlorabami ali nepravilnostmi. V ta namen sodelujoče države in/ali DIS Komisiji in Računskemu sodišču pravočasno dajo na razpolago vse ustrezne dokumente.

Nadaljnji ukrepi za preprečevanje goljufij se bodo uresničevali kot del podrobnega sporazuma med Skupnostjo in DIS.

8. PODROBNOSTI O SREDSTVIH

8.1 Cilji predloga z vidika stroškov financiranja

odobritve za prevzem obveznosti v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Leto 2007 | Leto 2008 | Leto 2009 | Leto 2010 | Leto 2011 | Leto 2012 |

Uradniki ali začasno osebje[27] (XX 01 01) | A*/AD |

B*, C*/AST |

Osebje, financirano[28] iz člena XX 01 02 |

Drugo osebje[29], financirano iz člena XX 01 04/05 |

SKUPAJ |

8.2.2 Opis nalog, ki izhajajo iz ukrepa

8.2.3 Človeški viri – viri delovnih mest (po sistemizaciji)

( Delovna mesta, trenutno dodeljena za upravljanje programa, ki se nadomesti ali podaljša

( Delovna mesta, ki so bila predhodno dodeljena pri izvajanju LSP/PPP za leto n

( Delovna mesta, potrebna v naslednjem postopku LSP/PPP

( Delovna mesta, ki bodo zapolnjena s prerazporeditvijo obstoječih človeških virov znotraj službe (notranja prerazporeditev)

( Delovna mesta, potrebna za leto n, ki niso predvidena pri izvajanju LSP/PPP za zadevno leto

8.2.4 Drugi upravni odhodki, ki jih referenčni znesek krije (XX 01 04/05 – Odhodki za upravno poslovodenje)

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Leto 2009 | Leto 2010 | Leto 2011 | Leto 2012 | Leto 2013 in pozneje | SKUPAJ |

Druga tehnična in upravna pomoč |

– notranja |

– zunanja |

Tehnična in upravna pomoč SKUPAJ | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Za tekoče stroške DIS je bil določen skupni najvišji znesek 16 mio EUR (4 % vseh stroškov), v celoti pa ga bodo krile sodelujoče države.

Izračun – Predvideni stroški posebne izvedbene strukture |

Ocena stroškov temelji na ocenah, ki jih je predložil EURAMET e.V. po izkušnjah z iMERA, ERA-NET in iMERA Plus. Skupni stroški za obdobje 2010–2016 vključujejo: - upravljanje EMRP: vodjo programa in tajniško/pisarniško osebje; - stroške razširjanja in komunikacij: dogodki, material, mediji in tisk, spletna stran; - podpora IT, vzdrževanje in dovoljenja; - potni stroški; - ocenjevanje predlogov z neodvisnimi strokovnjaki: plačila za strokovnjake in potni stroški. |

8.2.5 Stroški financiranja človeških virov in z njimi povezani stroški, ki jih referenčni znesek ne krije

Informacije v zvezi s človeškimi viri in upravnimi izdatki, ki niso vključene v referenčni znesek, je treba obravnavati kot notranje prerazvrstitve znotraj sklopov upravnih odobritev za 7OP.

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Vrsta človeških virov | Leto 2009 | Leto 2010 | Leto 2011 | Leto 2012 | Leto 2013 in pozneje |

Uradniki in začasno osebje Proračunska vrstica XXXXXX | 0,117 | 0,176 | 0,176 | 0,176 | 0,704 |

Osebje, financirano iz člena XXXXX (pomožno osebje, napoteni nacionalni izvedenci, pogodbeno osebje itd.) (navesti proračunsko vrstico) |

Stroški za človeške vire in z njimi povezani stroški (ki jih referenčni znesek NE krije) SKUPAJ | 0,117 | 0,176 | 0,176 | 0,176 | 0,704 |

Izračun – Uradniki in začasni uslužbenci |

Povprečni strošek 117 000 EUR na delovno mesto/EPDČ. V letu 2009 se v fazi pogodbenih pogajanj upošteva 1 EPDČ. Med letoma 2010 in 2016 se upošteva 1,5 EPDČ. |

Izračun – Osebje, financirano iz člena XX 01 02 |

Službe Komisije od leta 2010 za nadaljnje spremljanje te pobude predvidevajo 1,5 EPDČ na leto. V fazi pogodbenih pogajanj, ki naj bi se začela v drugi polovici leta 2009, je potreben 1 EPDČ. Glavne naloge bodo:

udeležba na sestankih odbora EMRP in sestankih Raziskovalnega sveta EMRP v vlogi člana, +/- 3 do 4-krat dvodnevni sestanki na leto (direktor/raven vodij enot);

opazovalec pri ocenjevanju predlogov EMRP, 2 do 3 dni na leto (raven projektnih uradnikov);

udeležba na delavnicah in dogodkih za razširjanje informacij 2- ali 3-krat na leto (raven projektnih uradnikov);

pogajanja in priprava sporazuma s posebno izvedbeno strukturo (DIS) (raven projektnih uradnikov + raven pomočnikov);

spremljanje izvajanja na podlagi letnih poročil in usklajevanje vmesnih in končnih ocenjevanj (raven projektnih uradnikov);

finančne in pravne revizije izvajanja EMRP (raven finančnih uradnikov).

8.2.6 Drugi upravni odhodki, ki jih referenčni znesek ne krije v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno) |

Leto 2009 | Leto 2010 | Leto 2011 | Leto 2012 | Leto 2013 in pozneje | SKUPAJ |

08 01 02 11 01 – Misije | 0,007 | 0,014 | 0,014 | 0,014 | 0,056 | 0,105 |

08 01 02 11 02 – Sestanki in konference |

08 01 02 11 03 – Odbori[31] |

08 01 02 11 04 – Študije in konzultacije |

08 01 02 11 05 – Informacijski sistemi |

2 Drugi odhodki za poslovodenje skupaj (08 01 02 11) | 0,007 | 0,014 | 0,014 | 0,014 | 0,056 | 0,105 |

3 Drugi odhodki upravne narave Neodvisni strokovnjaki za vmesni in končni pregled. | 0,030 | 0,050 | 0,080 |

Upravni odhodki, razen stroškov za človeške vire in z njimi povezanih stroškov (ki jih referenčni znesek NE krije), SKUPAJ | 0,007 | 0,014 | 0,014 | 0,044 | 0,106 | 0,185 |

Informacije v zvezi s človeškimi viri in upravnimi izdatki, ki niso vključene v referenčni znesek, je treba obravnavati kot notranje prerazvrstitve znotraj sklopov upravnih odobritev za 7OP.

Izračun – Drugi upravni odhodki, ki jih referenčni znesek ne krije |

Misije: stroški temeljijo na povprečnih potnih stroških v višini 700 EUR na misijo plus 149,63 EUR dnevnice; povprečno trajanje misije je 1,5 dni; število in narava misij: 4 misije na leto za udeležbo dveh uradnikov na sestankih EMRP, 3 misije na leto za udeležbo enega uradnika na delavnicah ali drugih dogodkih, 4 misije na leto za udeležbo enega uradnika na sestankih odbora EMRP (kadar ne potekajo v Bruslju). Za leto 2009 je predvidena polovica letnih stroškov. Zunanja pomoč: ocene stroškov za zunanjo pomoč za vmesno in končno oceno s tremi zunanjimi strokovnjaki. Vmesni pregled je ocenjen na 30 000 EUR, končni pregled pa na 50 000 EUR (vključno s stroški za strokovnjake, dnevnicami in potnimi stroški). |

[1] EURAMET e.V. je namenjena izvedbena struktura EMRP. Ustanovljen je bil leta 2007 po nemški zakonodaji kot neprofitno združenje in je evropska regionalna metrološka organizacija.

[2] Sklep št. 1982/2006/ES, UL L 412, 30.12.2006, str. 1.

[3] Odločba št. 971/2006/ES, UL L 400, 30.12.2006, str. 86.

[4] UL C [… ], […], str. […].

[5] UL C [… ], […], str. […].

[6] UL C [… ], […], str. […].

[7] UL L 412, 30.12.2006, str. 1.

[8] UL L 400, 30.12.2006, str. 86.

[9] C(2007)2460 z dne 11. junija 2007.

[10] UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

[11] UL L 357, 31.12.2002, str. 1.

[12] UL L 312, 23.12.1995, str. 1.

[13] UL C 292, 15.11.1996, str. 2.

[14] UL L 136, 31.5.1999, str. 1.

[15] UL C 323, 30.12.2006, str. 1.

[16] UL L 391, 30.12.2006, str. 1.

[17] Za razliko od drugih zneskov je ta znesek zavezujoča najvišja raven v izračunu finančnih sredstev sodelujočih držav.

[18] Spremljanje prispevka Skupnosti pomeni vse dejavnosti nadzora in revizije, predhodno in/ali naknadno vrednotenje, kar se šteje za potrebno za zadovoljivo izvajanje izvedbenih nalog, ki jih naloži Komisija. Te dejavnosti so usmerjene v zadostno dokazovanje zakonitosti in pravilnosti transakcij in upravičenosti uveljavljenih stroškov.

[19] Predlaga se enotna proračunska vrstica za to pobudo od leta 2010.

[20] Diferencirana sredstva.

[21] Namenjeni so podpori izdatkov za tekoče stroške DIS EMRP. Ta znesek se ne upošteva pri zgornji meji upravnih izdatkov Sedmega okvirnega programa (16 mio EUR).

[22] Referenčni znesek je prispevek Skupnosti za EMRP.

[23] Glej točki 19 in 24 Medinstitucionalnega sporazuma.

[24] Po potrebi, tj. če ukrep traja več kot 6 let, se dodajo stolpci.

[25] Kakor je opisano v oddelku 5.3

[26] Za EMRP v DIS ne bodo delali uradniki Komisije.

[27] Stroškov zanje referenčni znesek NE krije.

[28] Stroškov zanje referenčni znesek NE krije.

[29] Stroški, ki jih referenčni znesek krije.

[30] S sklicevanjem na posebno oceno finančnih posledic zakonodajnega predloga za zadevno(-e) izvajalsko(-e) agencijo(-e).

[31] Opredeliti vrsto odbora in skupino, v katero spada.