SL Uradni list Evropske unije C 260/38

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

2009/C 260/10

Ta objava daje pravico do ugovora zoper vlogo na podlagi člena 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006. Izjavo o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih po dnevu te objave.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„MIÓD KURPIOWSKI“

ES št.: PL-PGI-0005-0607-30.05.2007

ZGO ( X ) ZOP ( )

1. Ime:

„Miód kurpiowski“

2. Država članica ali tretja država:

Poljska

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila:

3.1 Vrsta proizvoda:

Skupina 1.4 Drugi proizvodi živalskega izvora, med

3.2 Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1:

Mikroskopske lastnosti:

„Miód kurpiowski“ je nektar z možnim dodatkom mane. To je cvetlični med; delež cvetnega prahu katere koli rastlinske vrste ne sme presegati 30 %, delež cvetnega prahu industrijskih rastlin pa ne sme presegati 10 %.

Organoleptične lastnosti:

„Miód kurpiowski“ je tekoči ali kristalizirani nektar z možnim dodatkom mane. Je židek, tekoč in viskozen. Med tvori srednje velike in drobne kristale, njegova barva pa sega od bledo rumene, slamnate do rjave z zelenkastimi odtenki. Ti zelenkasti odtenki kažejo delež mane v medu. Med ima močno aromo z značilnim pikantnim vonjem in nežnim, nekoliko sladkim okusom.

Fizikalno-kemične lastnosti:

Fizikalno-kemične lastnosti proizvoda „miód kurpiowski“

— vsebnost enostavnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) ni nižja kot 60 g/100 g,

— vsebnost saharoze ni višja kot 5 g/100 g,

— diastazna aktivnost (lestvica Schade) ni manjša kot 8,

— vsebnost prostih kislin ni višja kot 50 meq/kg,

— električna prevodnost ni manjša kot 0,8 mS/cm,

— vsebnost netopljive snovi ni večja kot 0,1 g/100 g,

— vsebnost vode ni večja kot 18,5 %,

— vsebnost HMF (5-hidroksimetilfurfural) ni večja kot 10 mg/kg.

Za proizvodnjo medu „miód kurpiowski“ se lahko uporabljajo le čebele naslednjih pasem: evropska temna čebela (Apis mellifera mellifera), kranjska čebela (Apis mellifera carnica) in kavkaška čebela (Apis mellifera caucasica) ter čebele, ki so križanci teh pasem.

3.3 Surovine (samo za predelane proizvode):

—

3.4 Hrana (samo za proizvode živalskega izvora):

Hranjenje čebel v času nabiranja medu „miód kurpiowski“ ni dovoljeno. Ko se med izloči, se lahko čebele pred zimo nahranijo v količinah, ki so potrebne za vzpostavitev rezerv, s katerimi se zagotovi, da lahko kolonija preživi zimo. Kolonije se lahko hranijo s sirupom sladkorne pese ali glukozno-fruktoznimi sirupi. Za navedene sirupe ni pomembno, ali se proizvajajo na geografskem območju, na katerem se pridobiva „miód kurpiowski“. To ne vpliva na kakovost medu. Zimske zaloge se ne smejo izločiti v „miód kurpiowski“.

3.5 Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju:

Vse faze proizvodnje medu „miód kurpiowski“ od postavitve čebeljih panjev do končnega pakiranja medu morajo potekati na opredeljenem geografskem območju. Proizvod „miód kurpiowski“ se hladno centrifugira v ekstraktorju medu s centrifugalno silo. Ko se med v posodah prečisti, se pretoči v različne vrste embalaž za maloprodajo. Med je treba pretočiti v embalažo za maloprodajo še pred prvo kristalizacijo.

3.6 Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.:

Pakiranje proizvoda „miód kurpiowski“ mora potekati na območju iz točke 4. Ta zahteva je bila uvedena zaradi zagotavljanja ustrezne kakovosti proizvoda ter zaradi spremljanja in preverjanja njegovega izvora. Smisel zahteve po pakiranju na območju je čim bolj zmanjšati tveganje za mešanje medu „miód kurpiowski“ z drugimi vrstami medu in prodajo drugih vrst medu pod tem zaščitenim imenom.

3.7 Posebna pravila za označevanje:

Vsi čebelarji in subjekti, ki se ukvarjajo z odkupom in nadaljnjo obdelavo medu pod zaščitenim imenom, morajo uporabljati eno vrsto oznake. Oznake bo razdeljevalo Kurpiowsko-Mazowiecki Związek Pszczelarzy (Združenje čebelarjev kurpievsko-mazovijskega območja) iz Ostrołęke. Združenje pošlje inšpekcijskemu organu podrobna pravila o razdeljevanju oznak. Enotni sistem označevanja je namenjen zagotavljanju ustrezne kakovosti in lažji sledljivosti proizvoda. Ta pravila ne smejo na noben način diskriminirati proizvajalcev, ki niso člani združenja.

4. Jedrnata opredelitev geografskega območja:

Nabiranje medu „miód kurpiowski“ se opravlja na območju, ki je v zgodovinskem in etnografskem okviru znano pod imenom Kurpie.

To vključuje naslednja območja Mazovijskega vojvodstva:

občine Chorzele, Jednorożec in Przasnysz v okrožju Przasnysz;

občine Krasnosielc, Płoniawy-Bramura, Sypniewo, Młynarze, Różan, Rzewnie in Maków v okrožju Maków;

občini Obryte in Zatory v okrožju Pułtus;

občine Długosiodło, Brańszczyk in Rząśnik v okrožju Wyszków;

občine Brok, Ostrów, Wąsewo in Małkinia v okrožju Ostrów;

občine Goworowo, Czerwin, Rzekuń, Olszewo-Borki, Lelis, Troszyn, Baranowo, Kadzidło, Czarnia, Myszyniec in Łyse v okrožju Ostrołęka.

Vključuje tudi naslednja območja Podlaškega vojvodstva:

občina Turośl v okrožju Kolno;

občini Nowogród in Zbójna v okrožju Łomża.

5. Povezava z geografskim območjem:

5.1 Posebnost geografskega območja:

„Miód kurpiowski“ izhaja iz območja Kurpie. To območje je razdeljeno na območji Kurpie Zielone (Zelena Kurpie) in Kurpie Białe (Bela Kurpie). Območje Kurpie Zielone sestavljajo zemljišča ob desnem bregu reke Narew in območja okrog njenih pritokov Pisa, Skwa, Omulew in Rozoga do levega brega reke Orzyc. Območje Kurpie Białe sestavljajo zemljišča med desnim bregom spodnjega toka reke Bug in njenih pritokov Tuchełka in Brok ter levim bregom spodnjega toka reke Narew in njenih pritokov Wymakracz in Orz. Na območju Kurpie Zielone je veliko rek in jezer, ki so razlog za življenje rastlin – iz tega izhaja ime območja. Območje Kurpie Białe je bolj suho. Njegovo ime izhaja iz podzola – bele prsti.

Naravni dejavniki:

Na območju Kurpie je stopnja urbanizacije zelo nizka. Nima velikih ali srednje velikih industrijskih obratov in nobenih večjih tržno usmerjenih kmetij. Nobeno mesto v regiji Kurpie nima več kot 100 000 prebivalcev. Območje je bilo delno tudi zaradi izjemnih naravnih bogastev razvrščeno kot eno od „zelenih pljuč Evrope“. Izjemno naravo regije dokazujejo tudi številna območja Natura 2000: Dolina Dolnego Bugu (koda območja PLB 140001), Puszcza Biała (koda območja PLB 140007) in Dolina Omulwi i Płodownicy (koda območja PLB 140005). V regiji je tudi Nadbużański pokrajinski park in več naravnih rezervatov, kot so gozdni rezervat Czarnia, Surowe, Czarny Kąt, Kaniston, Łokieć, Tabory, Minos, Serafin, Karaska, Podgórze in Olsy Płoszycie. Območje Puszcza Biała vključuje naslednja območja ohranjanja narave: Dąbrowa, Nagoszewo, Brzostowo, Ochudno, Czuraj, Popławy, Bartnia, Wielgolas in Stawinoga.

Kar 29 % območij iz točke 4 pokrivajo gozdovi, medtem ko obsegajo druga zemljišča – mesta, vasi, ceste in industrija – le 1 % območja. Travniki in grmovje obsegajo 45 % območja, kmetijske površine pa 35 %. Ti habitati ne prekrivajo velikih območij, vendar sestavljajo razdrobljen vzorec (kot mozaik), kar pomeni, da proizvod „miód kurpiowski“ ne vsebuje prevladujoče vrste cvetnega prahu. Za območje je značilna prst slabe kakovosti (razreda V in VI). Prst razreda IV je mogoče najti le v dolinah rek.

To območje ima tudi najnižje povprečje atmosferskih padavin na Poljskem (ne preseže 500 mm letno).

Človeški dejavniki:

Za območje iz točke 4 so značilni velika raznolikost, obširne metode rabe zemljišč in zelo malo padavin. To pomeni, da je pridelek nektarja iz rastlin, ki ga imajo, majhen, zaradi česar je treba med pridobivati dlje. V regiji Kurpie mora nektar namesto čebel praviloma poiskati čebelar in postaviti panje na kraje, ki so ugodni za proizvajanje medu. „Miód kurpiowski“ se pridobiva iz travinja in gozdov po tradicionalni metodi neprekinjeno od 16. stoletja naprej. Travinje (travniki, pašniki in prahe) je vir spomladanskega nektarja, ki se pridobi maja in junija. Iglasti (jelkini in borovi) gozdovi so glavni vir poletne mane in nektarjev, pridobljenih julija in avgusta. V skladu s tradicijo se prvo nabiranje medu iz spomladanskega nektarja opravlja v prvi polovici junija. Drugo nabiranje medu iz poletnega nektarja, po katerem se sezona nabiranja medu konča, se opravlja v drugi polovici julija.

Znanje in spretnosti čebelarjev se kažejo v izbiri krajev za postavitev čebeljih panjev in zlasti zadrževanju panjev na območjih z nizkim ali zelo nizkim pridelkom nektarja. Čas nabiranja medu, (hladno) centrifugiranje medu ter metoda shranjevanja in pretakanja medu so določeni na podlagi večstoletne tradicije. Ustrezni parametri za proizvod „miód kurpiowski“, zlasti parametri, katerih cilj je nadaljnje zagotavljanje najboljše kakovosti, so mogoči le, če se procesu pridobivanja medu nameni posebna pozornost in če čebelarji upoštevajo značilne omejitve, ki veljajo za njegovo proizvodnjo. Temperatura medu ne sme v nobeni fazi proizvodnje presegati 30 °C. Medu ni dovoljeno filtrirati (da bi odstranili cvetni prah), posnemati, pasterizirati ali umetno segrevati. Uporaba kemikalij ali drugih repelentov za čebele v trdni, tekoči ali plinasti obliki je v času nabiranja medu prepovedana. Za proizvodnjo medu „miód kurpiowski“ je zato potrebno veliko znanja in spretnosti čebelarjev ter znanja o pomembnih procesih v naravnem okolju. Dodatna značilnost čebelarjenja na območju Kurpie je majhno število čebelarjev – razlog za to so okoljski pogoji, ki otežujejo ohranjanje panjev. Ocenjuje se, da deluje na območju največ 400 čebelarjev, pri čemer skupno število ne presega 8 000 kolonij.

5.2 Posebnost proizvoda:

Proizvod „miód kurpiowski“ se pridobiva iz nektarja več rastlinskih vrst, ki cvetijo zaporedno. Posebnost proizvoda določujeta predvsem dva parametra:

1. sestava cvetnega prahu – delež cvetnega prahu katere koli rastlinske vrste ne sme presegati 30 %, delež cvetnega prahu industrijskih rastlin pa ne sme presegati 10 %;

2. vsebnost HMF (5-hidroksimetilfurfural) ne sme presegati 10 mg/kg.

5.3 Vzročna zveza med geografskim območjem in kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (za ZOP) ali posebno kakovostjo, slovesom ali drugo značilnostjo proizvoda (za ZGO):

Razlog za izjemne lastnosti proizvoda „miód kurpiowski“ je specifična kakovost, opisana v točki 5.2, in njegov sloves. Ključ do kakovosti končnega proizvoda so zelo pomembne omejitve, ki veljajo za njegovo proizvodnjo; dejstvo, da temperatura v nobeni fazi proizvodnje ne sme presegati 30 °C, na primer pomeni prisotnost vseh naravnih encimov, bistvenih spojin in drugih sestavin, značilnih za med, v končnem proizvodu. Navedena omejitev temperature in zahteva, da se med pretoči v embalažo za maloprodajo še pred prvo kristalizacijo, pripomoreta k zagotovitvi, da vsebnost HMF ne presega 10 mg/kg. Razlog za različno sestavo cvetnega prahu v proizvodu „miód kurpiowski“ (v katerem ne prevladuje nobena vrsta cvetnega prahu) je, da je v regiji Kurpie veliko različnih rastlinskih habitatov. Proizvod je v regijah Kurpie Zielone in Kurpie Białe zaslovel v 15. stoletju. Čebelarjenje se je v regiji začelo v tem obdobju. Do danes se je ohranilo veliko dobro dokumentiranih navedb o proizvodu „miód kurpiowski“ – od kraljevega razglasa o gozdnem čebelarstvu (regale bartne) iz leta 1401 do zakona o gozdnem čebelarstvu iz leta 1559, ki je temelj za prehod od uporabe običajnega prava k uporabi zakona o čebelarstvu. Povezanost regije Kurpie s čebelarstvom se kaže v številnih običajih, povezanih s čebelami in medom.

V počastitev statusa proizvoda „miód kurpiowski“ kot proizvoda, ki je neločljivo povezan z lokalnimi gozdovi, se je v 20. stoletju oživila zamisel o prireditvi festivala v čast medu. Prvi festival po dolgem premoru je potekal septembra 1976. To je največji dogodek v regiji. Ocenjuje se, da se je med letoma 2002 in 2006 festivala medu Kurpiowskie Miodobranie vsako leto udeležilo med 20 000 in 35 000 obiskovalcev. Dodatni dokaz priljubljenosti festivala je, da je leta 2005 v enem samem dnevu predstavilo svoje proizvode več kot 60 čebelarjev, prodali pa so približno 12 ton medu. Čas in prizorišče prireditev sta določena v skladu s tradicijo regije Kurpie, ki izhaja iz 16. stoletja.

Za bogato čebelarsko tradicijo regije Kurpie in sloves proizvoda „miód kurpiowski“ so značilne številne objave, na primer delo „Zwyczaje Doroczne Kurpiowskiej Puszczy Zielonej“ iz leta 2005, ki ga je napisal Bernard Kielak, in delo „Bartnictwo Kurpiowskiej Puszczy Zielonej“, objavljeno v Łomżi leta 2004.

Sloves proizvoda se lahko oceni na podlagi številnih člankov in dokumentov, ki navajajo, da je postal del kulture in identitete ljudi, ki tam živijo. Informacije o proizvodu in s tem povezanih dogodkov so objavljene v nacionalnih, regionalnih in lokalnih medijih, npr. članek z naslovom „Miód folklor i konfitura“ iz časopisa Gazeta Współczesna iz leta 2004 in članek „Jak to na Kurpiach miód w puszczy podbierają“ iz tednika Zielony Sztandar.

Sloves medu potrjujejo televizijski filmi in dokumentarne oddaje o proizvodu „miód kurpiowski“, kot so „Puszcza Zielona“ (TVP 1) iz leta 1985, „Bursztyn i Miód w tradycji kurpiowskiej“ (TVP 1) iz leta 1997 ter „Kurpiowskie Miodobranie“ (TVP 3) iz leta 2002.

Sloves proizvoda „miód kurpiowski“ in njegovo vlogo v regiji dokazuje tudi dejstvo, da je poljska turistična organizacija leta 2004 podelila nagrado za najboljši turistični proizvod festivalu Kurpiowskie Miodobranie. Proizvod „miód kurpiowski“ je dobil tudi nagrado „Perła 2007“ na tekmovanju „Nasze Kulinarne Dziedzictwo“ (Naša kulinarična dediščina).

Regija Kurpie je ponosna na kakovost medu, ki se proizvede v njej. Sloves, ki ga zdaj uživa proizvod „miód kurpiowski“, se ne bi dosegel brez podnebnih razmer na tem območju. Te prispevajo k edinstvenim lastnostim proizvoda „miód kurpiowski“ ter njegovi kakovosti in slovesu.

Sklic na objavo specifikacije:

(Člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006)

http://www.bip.minrol.gov.pl/strona/DesktopDefault.aspx?TabOrgId=1620&LangId=0