Povzetek

Ocena učinka o reviziji smernic o državni pomoči za varstvo okolja in energijo (EEAG)

A. Nujnost ukrepanja

V čem je težava in zakaj je to težava na ravni EU?

Težave, ki so bile opredeljene v zvezi z revizijo EEAG (prihodnje smernice, preimenovane v smernice za podnebje, varstvo okolja in energijo oziroma CEEAG), so: (i) EEAG niso prilagojene novim tehnologijam ali novim vrstam ukrepov pomoči; (ii) EEAG neustrezno odražajo nedavni razvoj podnebne, okoljske in energetske politike EU; (iii) izkrivljanje konkurence in vprašanja stroškovne učinkovitosti niso dovolj obravnavana glede na obseg nacionalne porabe na tem področju; (iv) pravila za ocenjevanje združljivosti so včasih preveč zapletena, ni jih lahko izvajati ali pa niso dosledna; (v) ni jasno, kako učinkovita so pravila o oprostitvah dajatev za energetsko intenzivne uporabnike. Deležniki, ki jih je revizija EEAG najbolj prizadela, so organi, pristojni za dodelitev pomoči, v državah članicah in podjetja po vsej EU (kot potencialni ali dejanski upravičenci). EEAG se uporabljajo za vse poslovne sektorje in po vsej EU. Revidirane so bile v okviru preverjanja primernosti svežnja za posodobitev pravil na področju državnih pomoči iz leta 2014 in izvedene naknadne ocene.

Kaj bi bilo treba doseči?

Splošni cilj je prilagoditi EEAG tako, da bodo lahko države članice zagotavljale pomoč, ki prispeva k doseganju okoljskih in energetskih ciljev EU ob hkratnem zagotavljanju čim manjšega izkrivljanja trgovine in konkurence ter k razvoju konkurenčnih, inovativnih in trajnostnih energetsko intenzivnih industrij. V ta namen si bo revizija prizadevala za sedem specifičnih ciljev: (i) zagotoviti skladnost pravil EEAG s cilji politike EU na področju podnebja, energije in okolja; (ii) izboljšati zmožnost prilagajanja pravil EEAG tehnološkemu in finančnemu razvoju; (iii) čim bolj zmanjšati izkrivljanje trga; (iv) zagotoviti upravno poenostavitev; (v) zagotoviti stroškovno učinkovitost pomoči; (vi) izogniti se selitvi virov CO2 zaradi visokih dajatev za električno energijo, s katerimi se financirajo politike razogljičenja, in (vii) ohraniti spodbude za stroškovno učinkovito razogljičenje energetsko intenzivnih uporabnikov.

Kakšna je dodana vrednost ukrepanja na ravni EU (subsidiarnost)?

Načelo subsidiarnosti se ne uporablja, saj ima Komisija izključno pristojnost na tem področju.

B. Rešitve

Katere so različne možnosti za dosego ciljev? Ali ima katera od njih prednost? Če ne, zakaj ne?

Proučenih je bilo več možnosti, ki obravnavajo naslednjih pet vprašanj politike: (A) Bi bilo treba pravila za dodelitev pomoči za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov uskladiti glede na različne tehnologije ali sektorje? (B) Kako olajšati dodeljevanje pomoči za ukrepe, ki prispevajo k zelenemu dogovoru, s čim manjšim izkrivljanjem trga? (C) Bi bilo treba razpise razširiti tako, da bi postali privzeta možnost za pomoč za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, in če je odgovor pritrdilen, kako široko zastavljeni bi morali biti razpisi in kaj bi morali zajemati? (D) Bi bilo treba projekte zaradi uskladitve z zelenim dogovorom razlikovati glede na njihove okoljske koristi? Če je odgovor pritrdilen, kako? (E) Kako doseči pravo ravnovesje med težavnimi kompromisi pri oprostitvah dajatev za električno energijo energetsko intenzivnim uporabnikom kot obliki podpore (npr. tveganje preselitve v primerjavi z izkrivljanjem konkurence ali elektrifikacija v primerjavi z energijsko učinkovitostjo proizvodnje električne energije). Prednostne možnosti so: (A) delna uskladitev pravil za dodeljevanje pomoči glede na značilnosti sektorja; (B) olajšanje dodeljevanja pomoči z omogočanjem več vrst pomoči, priznavanjem novih stroškov in skupinsko izjemo za več pomoči – čeprav z zaščitnimi ukrepi za preprečevanje izkrivljanja trga; (C) obvezen konkurenčni postopek zbiranja ponudb za več tehnologij, razen v upravičenih primerih; (D) splošno razlikovanje projektov glede na vrsto goriva in (E) možnost znižanja dajatev na podlagi enotnega seznama upravičenosti na sektorski ravni.

Kakšna so stališča različnih deležnikov? Kdo podpira katero možnost?

Anketiranci javnega posvetovanja o osnutku EEAG na splošno podpirajo cilje revidiranih EEAG, ki odražajo prednostne možnosti. Pri oblikovanju povezanih možnosti se je upoštevalo znatno število odzivov na predlagana pravila za energetsko intenzivne uporabnike. Podjetja in združenja / nevladne organizacije imajo različna mnenja o nekaterih predlaganih zaščitnih ukrepih in omejitvah (npr. o ravni oprostitev za energetsko intenzivne uporabnike, vprašanju podpore za fosilna goriva, uskladitvi s sektorskimi predpisi in taksonomijo EU ter zahtevami v zvezi z javnim posvetovanjem in razpisi). Države članice imajo različna stališča o nekaterih vprašanjih.

C. Učinki prednostne možnosti

Kakšne so koristi prednostne možnosti (če obstaja, sicer glavnih možnosti)?

Prednostne možnosti bi spodbujale sheme, ki krepijo konkurenčnost, in boljšo konkurenco med tehnologijami v okviru ene sheme, z njimi bi se izognili podvajanju pravil, poleg tega pa bi zagotovile manj obsežne smernice. Omogočale bi tudi vključitev prihodnjih finančnih in tehnoloških inovacij ter usklajen pristop, ki bi koristil podjetjem, zlasti MSP. Omogočile bi približno 32 milijard evrov pomoči (2022–2030) s prožnejšimi in stroškovno učinkovitejšimi pogoji za združljivost, s čimer bi se lahko prek pomoči za naložbe in pomoči za tekoče poslovanje pokrilo več upravičenih stroškov, obenem pa bi se izognili emisijam v višini približno 41 MtCO2. V zvezi z upravno poenostavitvijo bi se bilo v obdobju 2022–2030 zaradi razširjenih skupinskih izjem mogoče izogniti približno 20–50 priglasitvam, zaradi zmanjšane zahteve za posamezne priglasitve pa približno 40 priglasitvam. Zahteva po izvedbi javnih posvetovanj o predlaganih shemah bi privedla do večje pravne varnosti in preglednosti. S tem bi se povečala stroškovna učinkovitost in omogočila preprečitev emisij v višini približno 37,5 MtCO2, kar bi nevtralno vplivalo na upravno breme organov. Prednostne možnosti bi podprle postopno opuščanje fosilnih goriv, ki najbolj onesnažujejo okolje (npr. nafta, premog, lignit), s pozitivnim okoljskim učinkom, saj ta goriva povzročijo približno dvakrat večje emisije toplogrednih plinov kot zemeljski plin. Prednostna možnost v zvezi z energetsko intenzivnimi uporabniki bo omogočila boljšo zaščito pred selitvijo virov CO2 in podporo razogljičenju industrije EU brez dodatnega izkrivljanja konkurence. V zvezi z upravno poenostavitvijo bi pravila z zmanjšanjem kompleksnosti zagotovila večjo jasnost, zlasti za MSP. Vendar so te ocene špekulativne, saj o dejanskih zneskih pomoči odločajo države članice in ne Komisija.

Kakšni so stroški prednostne možnosti (če obstaja, sicer glavnih možnosti)?

Posebne interesne skupine, ki predstavljajo specifične energetske tehnologije, so izrazile zaskrbljenost, da bi lahko skupna pravila za skoraj vse ukrepe za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov privedla do manjših spodbud za naložbe v njihove tehnologije (količinsko neopredeljiv učinek). V zvezi s stroški za javne organe bi zahteva po količinski opredelitvi stroškov varstva okolja povečala upravno breme (ocena stroškov v višini 100 000 evrov na shemo, ki vključuje več kot 150 milijonov evrov pomoči letno). Enako bi veljalo tudi za zahtevo po izvedbi javnih posvetovanj (ti stroški po ocenah ne bi bili znatni). V zvezi z razpisi se pričakuje nevtralen učinek na upravno breme za javne organe, obenem pa večji upravni učinek za podjetja, ki bi bil za MSP izravnan z razširjenim področjem izvzetij iz obveznosti priglasitve. Pri fosilnih gorivih bi se stroški za družbo in okolje pokazali prek dejstva, da bi bila za omejeno obdobje še vedno dovoljena državna pomoč za nekatere naložbe v fosilna goriva.

Kakšni so učinki na mala in srednja podjetja ter konkurenčnost?

Čeprav bi lahko nekatere možnosti negativno vplivale na MSP, jim bodo številne spremembe tudi koristile, in sicer zlasti zmanjšanje upravnega bremena večjega števila malih shem pomoči in omogočanje pomoči za energijsko učinkovitost, kar je sektor, v katerem so MSP dobro zastopana. Možne politike vključujejo tudi blažilne ukrepe za zmanjšanje bremena za MSP. Posameznih učinkov za MSP ni mogoče količinsko opredeliti. EEAG zajemajo vse poslovne sektorje, učinki naložbenih odločitev za stroškovno učinkovitost in v smislu ohranjanja konkurenčnosti, podpiranja novih vstopov na trg in izogibanja izkrivljanju konkurence pa naj bi bili močno pozitivni.

Ali bo prišlo do znatnih učinkov za nacionalne proračune in uprave?

Revidirane EEAG ne bodo predpisovale izdatkov oziroma ne bodo omejevale ravni finančne podpore, ki jo lahko države članice usmerijo v naložbe, namenjene energetskim in okoljskim ciljem. Na ravni posameznih ukrepov ali projektov pa bodo pravila iz CEEAG določala nekatere omejitve zneskov pomoči, intenzivnosti pomoči, vrst upravičencev in upravičenih stroškov. CEEAG bodo tako vplivale na zmožnost držav članic za podpiranje naložb, povezanih z blažitvijo podnebnih sprememb, varstvom okolja in energijsko učinkovitostjo ter zanesljivostjo oskrbe z energijo, zlasti naložb, podprtih z mehanizmom za okrevanje in odpornost in drugimi sredstvi v okviru instrumenta NextGenerationEU.

Ali bo prišlo do drugih znatnih učinkov?

Količinsko opredeljive okoljske koristi so predstavljene zgoraj kot del splošnih koristi.

Sorazmernost?

Prednostne možnosti učinkovito in sorazmerno obravnavajo ugotovljene težave.

D. Spremljanje

Kdaj se bo politika pregledala?