15. meni, da je zaradi škode, ki so jo povzro čili nedavni dogodki, še bolj jasno, da bo ubla žitev veliko
cenej ša kot posledice globalnega segrevanja; priznava tudi, da bo veliko politik, potrebnih za ustavitev
nevarnih podnebnih sprememb, prineslo samo pozitivne rezultate, kar zadeva zmanj ševanje odvisnosti od
nafte, izbolj šanje kakovosti zraka in ustvarjanje prihrankov;
16. poziva h krepitvi gozdne politike na ravni EU, da bo imela ve čjo te žovv e čfunkcijski vlogi evrop-
skega kmetijstva, z dvema ciljema: ohranjanje in zaposlovanje pode želskega prebivalstva ter odlo čna in
znatna raz širitev pogozdenih obmo čij;
17. poziva Komisijo, naj v ustrezne finan čne instrumente kot upravi čene stro ške vklju čim o žnost sofinan-
ciranja tehni čne opreme, vklju čno z letali, za prepre čevanje in boj z gozdnimi po žari;
18. poziva k stro žjim kaznim za kazniva dejanja, ki škodijo okolju, še posebej za tista, ki so povezana z
začenjanjem gozdnih po žarov;
19. poleg urbanisti čnih ukrepov za prepre čevanje špekulacij z zemlji šči, ki jih je uni čil gozdni po žar,
poziva k sprejetju tudi drugih ukrepov, ki bi uvedli obvezno ponovno naselitev prizadetih obmo čij, lastnike
pa obvezali k ustreznemu vzdr ževanju gozdov;
20. poziva Komisijo, da pove ča raziskovalne vire, namenjene prepre čevanju poplav, ter uskladi teko če
raziskave posameznih dr žavčlanic na tem podro čju, da bi kar najhitreje oblikovali skladno energetsko in
prometno politiko na podro čju prepre čevanja tveganj;
21. se zavezuje, da bo storil vse potrebno, da se na ravni Skupnosti sprejme srednje —in dolgoro čno
strategijo za prepre čevanje gozdnih po žarov, ki bo usmerjena v prihodnost;
22. poziva konferenco predsednikov, da:
— na podlagi postopka sodelovanja Odboru za regionalni razvoj, Odboru za kmetijstvo in razvoj pode že-
lja ter Odboru za okolje, javno zdravje in varnost hrane odobri pripravo samoiniciativnega poro čila o
požarih, su šah in poplavah,
— pripravi skupno obravnavo na temo po žari, su še in poplave,
— odobri uradni obisk obmo čij srednje in ju žne Evrope, ki so jih v tem poletju prizadele naravne nesre če;
23. naro či svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam dr žavčlanic, ki so jih
prizadeli po žari, in lokalnim oblastem na prizadetih obmo čjih.
P6_TA(2005)0335
Trajnostni evropski turizem
Resolucija Evropskega parlamenta o novih na črtih in novih izzivih za trajnostni evropski turizem
(2004/2229(INI))
Evropski parlament ,
— ob upo števanju Sporo čila Komisije z dne 21. novembra 2003 „Glavne usmeritve za trajnost evropskega
turizma “(KOM(2003)0716),
— ob upo števanju resolucije Sveta z dne 21. maja 2002 o prihodnosti evropskega turizma (1),
(1) UL C 135, 6.6.2002, str. 1.17.8.2006 SL C 193 E/325 Uradni list Evropske unije
Četrtek, 8. september 2005
— ob upo števanju svoje resolucije z dne 14. maja 2002 o pristopu sodelovanja za prihodnost evropskega
turizma (1),
— ob upo števanju člena 45 svojega Poslovnika,
— ob upo števanju poro čila Odbora za promet in turizem ter mnenj Odbora za kulturo in Odbora za
regionalni razvoj (A6-0235/2005),
A. ker je Evropa glavno turisti čno ciljno obmo čje na svetu; ker turisti čne storitve in potovanja neposredno
prispevajo k BDP v EU vse do vi šine najmanj 4 % le-tega in predstavljajo ve čkot 7 milijonov neposred-
nih delovnih mest; ker ve čkot 2 milijona podjetij, od tega velika ve čina malih in srednje velikih podjetij
(MSP), neposredno sodeluje pri opravljanju turisti čnih storitev,
B. ker širitev Unije na nove dr žave članice z velikimi turisti čnimi mo žnostmi še bolj prispeva h krepitvi
gospodarskega pomena tega sektorja in njegovega pomena za evropsko rast; ker bi morala širitev
turizma v nove dr žavečlanice prispevati k rasti teh dr žav v vi šini 3 % BDP in k ustvarjanju 3 milijonov
novih delovnih mest,
C. ker demografski trendi v EU ka žejo postopno staranje populacije, posledica česar bo prihodnje širjenje
turisti čnega trga za starej šed r žavljane, ki se zanimajo za dolgotrajna letovanja in potovanja izven
sezone, predvsem na jug, kar bo posledi čno vplivalo na socialne in zdravstvene storitve in trg nepre-
mičnin,
D. ker poleg tega turizem znotraj Evrope prispeva k poznavanju evropske kulture in dedi ščine ter s tem
krepi ob čutke skupne identitete in skupne usode dr žavljanov Unije,
E. ker turizem danes ni politika Skupnosti in ker v skladu z na čelom subsidiarnosti zlasti sodi v okvir
pristojnosti dr žavčlanic,
F. ker kljub temu na turizem vpliva veliko podro čij politike, ki so odvisna od pristojnosti Skupnosti; ker te
značilnosti pomenijo vedno ve čje upo števanje na ravni Unije, vendar pa kljub razli čnim izpeljanim
dejavnostim turisti čni sektor na evropski ravni ni obravnavan ustrezno svojemu pomenu,
G. ker četudi turizem neposredno prispeva k razvoju ozemelj, lahko vpliva tudi na trajnostne dejavnike
medregionalne kohezije in ozemeljsko ravnovesje, kar pomeni, da mora biti politika Unije ustreznousklajena prek skladnih in zdru ženih programov,
H. ker turizem pripomore k izoblikovanju notranjih zahtev za kakovostne storitve, s čimer lahko prispeva
k pospe šenemu napredku evropskega gospodarstva; ker bi turizem na evropski ravni in storitev, ki jih
nudijo evropski izvajalci, morali predstavljati svetovno primerjalno vrednost glede kakovosti, varnosti,
uživanja in pravic potro šnikov ter bi se tako pove čala konkuren čnost sektorja,
I. ker si trajnostni turizem v skupnostih prizadeva omejiti lastne u činke na vire, o življati materialne in
nematerialne koristi ter tako spodbujati proces stalnega izbolj ševanja ozemeljske strukture in infrastruk-
turnih danosti, kjer potekajo turisti čne dejavnosti,
Konkuren čnost in kakovost storitev
1. ugotavlja, da turizem odlo čilno prispeva k rasti, delovnim mestom ter k novim komunikacijskim in
informacijskim tehnologijam; ugotavlja, da je tako v sredi šču lizbonskega procesa;
2. izpostavlja, da je turizem ena od gospodarskih panog z najve čjimi mo žnostmi za rast in ustvarjanje
novih delovnih mest, zlasti za mlade ljudi in ženske; opozarja tudi, da gre za gospodarsko panogo, ki je
sestavljena iz številnih dejavnosti z razli čnimi proizvodnimi zna čilnostmi in ve čjo intenzivnostjo dela, kjer se
poklici glede na tipologijo in stopnjo specializacije zelo razlikujejo;
(1) UL C 180 E, 31.7.2003, str. 138.C 193 E/326 SL 17.8.2006 Uradni list Evropske unije
Četrtek, 8. september 2005
3. opa ža, da na eni strani obstajajo regije z veliko turisti čno ponudbo, v katerih je tam živeče prebival-
stvo in okolje čezmerno obremenjeno, na drugi strani pa tudi regije, ki imajo podpovpre čno razvit turisti čni
potencial;
4. opozarja na izjemno konkuren čno turisti čno okolje na mednarodni ravni, šibitev tr žnih dele žev evrop-
skih izvajalcev turisti čnih dejavnosti ter tveganja slabitve polo žaja Evrope na svetovni ravni;
5. opozarja, da bosta gospodarska rast in razvoj trgov, kot so Brazilija, Kitajska, Indija in Rusija, ustvarila
znatno dodatno povpra ševanje in da bi morali imeti evropska turisti čna panoga in izvajalci dejavnosti zelo
dober izhodi ščni polo žaj, da bi zadostili temu povpra ševanju;
6. poudarja pomen zagotavljanja, da evropski pravni predpisi na eni strani varujejo potro šnika, na drugi
strani pa prispevajo k ustvarjanju okolja, ki je naklonjeno razvoju evropskih turisti čne industrije ob hkrat-
nem spodbujanju visokokakovostnih storitev;
7. meni, da je klju čnega pomena zaklju čiti oblikovanje notranjega trga turisti čnih storitev in dose či dejan-
sko enakopravnost v obravnavanju izvajalcev turisti čnih storitev; v ta namen predlaga, da se za kategorizi-
ranje hotelskih zmogljivosti ob sodelovanju industrije uporabi na ravni Skupnosti enoten sistem razvr ščanja
turisti čnih storitev; meni tudi, da bi bilo treba sprejeti ukrepe za jasno opredelitev in uskladitev poklicnih
profilov v turisti čni industriji, da bi se izognili nepotrebnemu podvajanju in zagotovili ve čjo preglednost
storitev, ki uporabnika ne zmede;
8. poziva Svet, naj za čne predlagano revizijo Direktive Sveta o spremembi Direktive 77/388/EGS glede
posebne ureditve za potovalne agente (KOM(2002)0064); ponovno poudarja podporo poenostavljanju teposebne DDV ureditve in ohranjanju konkuren čnega polo žaja izvajalcev storitev s sede žem v Evropski uniji
v odnosu do izvajalcev iz tretjih dr žav; poziva Svet, da nemudoma zaklju či proces odlo čanja o predlogu
Direktive Sveta o spremembi Direktive 77/388/EGS v zvezi z ni žjimi stopnjami davka na dodano vrednost
(KOM(2003)0397) in tako vsem dr žavam č
lanicam omogo či uporabo ni žjih osnov DDV za restavracije,
kakr šnaže obstaja za ostale dejavnosti, povezane s turizmom, na primer po čitniško nastanitev, oddajanje
zemlji ščv kampih, gostinske storitve, hotele in zabavi ščne parke;
9. se obvezuje, da bo podprl vsak predlog Komisije za spodbujanje doma če obrti MSP, kot je na primer
zaščitena oznaka porekla za neprehrambene izdelke doma če obrti;
10. opozarja, da je tam, kjer nameravajo turisti čne kmetije sprejeti in nastaniti goste zaradi pove čanja
dohodka, zaradi ohranjanja kmetov na pode želju, zaradi varovanja pokrajine in zaradi ohranitve kulturne
identitete kme čkega sveta s spodbujanjem lokalnih tradicij ter lokalnih gastronomskih specialitet in vina,
razvoj kme čkega turizma bistvena predpostavka za dosego ciljev reforme skupne kmetijske politike;
11. opozarja na prej šnje resolucije, ki poudarjajo potrebo po ukrepanju, v partnerstvu z Evropskim cen-
trom za razvoj poklicnega usposabljanja (CEDEFOP), da se spodbuja zaposlovanje, usposabljanje in stro-kovne sposobnosti na podro čju turizma za zagotovitev resni čnih zaposlitvenih mo žnosti in kakovostnih
storitev, prilagojenih na nova gibanja in vedno ve čje zahteve povpra ševanja; prav tako opozarja na prilo ž-
nost, da se okrepi navzo čnost turisti čnega sektorja v razvoju evropskih programov mobilnosti u čiteljev in
študentov, v strokovnem in univerzitetnem izobra ževanju, pri čemer izpostavlja podporo posebnim progra-
mov vse življenjskega usposabljanja, ki se prilagajajo okoli ščinam delavcev in delavk;
12. opozarja na potrebo, ob poudarjanju klju čne vloge izobrazbe v turizmu, po podpori enakomernega
in trajnostnega razvoja turizma ter spodbujanju delojemalcev v turisti čni panogi v zvezi s poklicno
izobrazbo, dodatnim usposabljanjem, kvalifikacijami in dodatnem izbolj šanju obstoje če ponudbe v zvezi s
tem;17.8.2006 SL C 193 E/327 Uradni list Evropske unije
Četrtek, 8. september 2005
13. poziva Komisijo, da preveri, ali je v programih Skupnosti, ki že potekajo (Erasmus), mogo če vzpo-
staviti posebno izobra ževalno omre žje za podro čje turizma, ki bi bilo sposobno sodelovati z ukrepi v korist
zaposlovanja in povezovanja izobra ževalnih ustanov;
14. meni, da je treba opredeliti pravice potro šnikov na podro čju turizma in izbolj šati njihovo za ščito ter
da mora to vklju čevati nove oblike za ščite, kot so poravnalne storitve za turiste; poziva Komisijo in zadevne
skupine k spodbujanju reprezentativnosti organov, ki zastopajo turiste v vlogi potro šnikov, na evropski
ravni; prav tako poziva Komisijo, da razmisli o oblikovanju „turisti čnega paketa “, ki vklju čuje preoblikovanje
obstoje čih direktiv v zvezi s pravicami potro šnika na podro čju turizma (1) ter tudi nove ukrepe, s katerimi se
lahko izbolj ša varstvo potro šnikov in kakovost meril pri turisti čnih storitvah ( še zlasti na podro čju hotelir-
stva in gostinstva ter kro žnih potovanj), pri čemer je vedno treba upo števati nove trende v ponudbah (pro-
daja prek elektronskih medijev);
15. ponovno izpostavlja potrebo po bolj šem usklajevanju med dr žavami članicami glede pogojev za
vstop dr žavljanov tretjih dr žav na ozemlje EU, da bi tako zagotovili skladen pristop k pretoku turistov in
njihovem gibanju znotraj EU;
Varnost in za ščita turizma
16. poziva Komisijo in dr žavečlanice, da na evropski ravni vzpostavijo skupino za stike, ki bi povezala
države članice in izvajalce turisti čnih dejavnosti, da bi uskladili podatke o upravljanju kriznih razmer na
podro čju zdravja, naravnih katastrof ali teroristi čnih dejanj kot tudi o problemih osebne, pravne in kazenske
negotovosti (odvzem prostosti, ugrabitev itd.) ter da bi na podlagi posledic nedavnih kriz predlagali ukrepeza zagotovitev hitrega in usklajenega odziva za za ščito evropskih turistov in za podporo organizatorjem
potovanj, ki jih prizadenejo tak šni dogodki;
17. poziva Komisijo, naj oceni u činkovitost Priporo čila Sveta o po žarni varnosti v hotelih (
2) (Poro čilo
Komisije o izvajanju Priporo čila Sveta z dne 22. decembra 1986 o po žarni varnosti v obstoje čih hotelih
(KOM(2001)0348)) in na EU ravni vzpodbuja prostovoljno upo števanje meril, ki zadevajo ukrepe za izbolj-
šanje turisti čnih storitev, vklju čno z ukrepi glede evropskih kampingov in vodni štva za avanturisti čne ali
nevarne izlete oziroma dejavnosti; poziva Komisijo, naj, če je potrebno, poda nov predlog;
18. izpostavlja velik dele žžensk med zaposlenimi v turizmu in poudarja potrebo po spodbujanju strate-
gij, ki slu žijo izobra ževanju žensk, njihovemu dostopu do sektorja, nadaljnjemu poklicnemu razvoju in
primernim delovnim pogojem zaposlenih žensk ter sprejetju pozitivnih ukrepov za podporo podjetnic v
tem sektorju;
19. meni, da bi Komisija morala uskladiti vzpostavitev omre žja izmenjav dobrih praks med ogro ženimi
športnimi organizacijami in organizacijami za pre življanje prostega časa ter izmenjav podatkov o prepre če-
vanju in upravljanju tega ogro žanja, zlasti v zvezi z mladimi; zato od Komisije zahteva, da preveri, ali je
smiselno od podjetij, ki ponujajo te vrste tveganih ponudb za prosti čas, zahtevati najve čjo preglednost in
profesionalnost ter sklenitev obveznega zavarovanja;
20. poziva Komisijo, da sodeluje z dr žavami članicami za izbolj šanje obratovanja in prepoznavnost
evropske telefonske številke 112 za klice v sili v korist vseh dr žavljanov, zlasti pa turistov, kar zadeva pred-
nosti, ki jih te storitve prina šajo z vidika jezika, tehnike in hitrega odziva;
Nove trajnostne turisti čne dejavnosti
21. pozdravlja predloge Komisije v zvezi s trajnostnim turizmom v svojem sporo čilu„Glavne usmeritve
za trajnost evropskega turizma “(KOM(2003)0716);
22. priznava tisti na čin uporabe okoljskih virov v turizmu, ki prispevajo k ohranjanju in varovanju oko-
lja;
(1) Direktiva 90/314/EGS o paketnih potovanjih (UL L 158, 23.6.1990, str. 59) in Direktiva 94/47/ES o pravicah do
uporabe nepremi čnin na podlagi časovnega zakupa (UL L 280, 29.10.1994, str. 83).
(2) UL L 384, 31.12.1986, str. 60.C 193 E/328 SL 17.8.2006 Uradni list Evropske unije
Četrtek, 8. september 2005
23. poudarja nevarnosti mno žičnega turizma, ki z nenadzorovano rastjo prevoznih in namestitvenih
zmogljivosti ter s sezonskim kopi čenjem obiskov ogro ža lokalno naravno ali socialno-ekonomsko ravno-
vesje; poziva Komisijo, da v zvezi s tem preu či in poro čaou činkovitosti dolo čenih izvajanih ukrepov (kot
so moratoriji) ali drugih novih ukrepov za obravnavo in odpravo teh neravnovesij; poziva Komisijo, darazvija pobude za premagovanje obstoje če dihotomije med namembnimi obmo čji, ki se bli žajo preobreme-
nitvi, in namembnimi obmo čji, ki so bila doslej le malo izkori ščena, vendar imajo znaten ekolo ški ali
umetnostnozgodovinski pomen, in se nahajajo v isti turisti čni regiji;
24. opa ža, da v regijah s kratko in intenzivno turisti čno sezono in mrtvilom izven sezone stopnja zapo-
slenosti ob čutno niha, zaradi česar je te žje dosledno nuditi visokokakovostne storitve; meni, da se je treba
truditi za nudenje bolj trajnostnih in doslednih storitev; poziva Komisijo, naj preu čin ačine za nadomestitev
premajhno izrabo delovne sile, kapitala in storitev, do katere prihaja zaradi sezonskega zna čaja dela v tem
sektorju;
25. poziva Komisijo, da se zavzame za usklajevanje nacionalnih ureditev po čitnic, pri čemer se lahko
zaradi zmanj šanja sezonskega nihanja zaposlovanja dose že enakomerno obremenjenost cest in turisti čne
infrastrukture ter bolj u činkovito in trajnostno uporabo človeških virov;
26. poudarja potrebo, da se vsi sodelujo či v sektorju odzovejo na nove zahteve izven sezone, da bi se
obisk prerazporedil preko celotnega leta in za bolj šo izrabo hotelskih in drugih nastanitvenih zmogljivosti; v
ta namen izpostavlja pozitivne posledice konferen čnega in poslovnega turizma, zdravstvenega in zdravili-
škega turizma, turizma zaradi spominskih obele žij, vseh oblik kulturnega turizma, gastronomskega, priro-
doslovnega, športnega, duhovnega, zgodovinskega in jezikovnega turizma, verskega turizma, socialnega
turizma itd.;
27. poziva k ustanovitvi slu žb za prostorsko in časovno upravljanje in uravnavanja turisti čnih tokov,
zlasti za organizacijo turisti
čne mobilnosti v krajih, ki so na robu preobremenitve;
28. meni tudi, da bo postopno staranje prebivalstva povzro čilo pove čanje števila izvensezonskih turistov;
poziva Komisijo, da v Evropski uniji vzpodbuja razvoj turizma za starej šed ržavljane in sodelovanje dr žav
članic na tem podro čju, z dajanjem prednosti izmenjavam med in sprejemu skupin starej ših dr žavljanov iz
drugih dr žav izven glavne sezone; meni, da bi bilo tako delovanje prilo žnost za krepitev sodelovanja sever-
jug; poziva Komisijo, naj spro ži program izvensezonskega turizma za „tretjo dobo “, ki bo pripomogel h
kakovosti življenja starej ših, ustvaril delovna mesta ter spro žil povpra ševanje v evropskem gospodarstvu in
njegovo rast; predlaga, da se ta program imenuje „Odisej “;
29. ugotavlja, da ima vsak evropski dr žavljan pravico biti turist in je zato treba sprejeti ustrezne ukrepe
za zagotovitev, da lahko to pravico uveljavljajo uporabniki z razli čnimi posebnimi potrebami; v zvezi s tem
poziva Komisijo, naj spro ži podobno pobudo, da bi turisti čne ustanove in ustanove za prosti čas, zmoglji-
vosti, storitve in razpolo žljivi na črti potovanj postali dostopni za posameznike z omejeno gibljivostjo ter da
naj v ta namen poskrbi za zadostno ogla ševanje; poudarja pomen ustreznega delovanja za usposabljanje
zaposlenih pri sprejemu in nudenju pomo či starej šim in invalidnim turistov ter potrebo po pripravi in
razširjanju turisti čnega ogla ševalskega materiala, do katerega bodo imele dostop te razli čne kategorije upo-
rabnikov;
30. priznava prispevek „popotni škega“turizma, kot je na primer potovanje z avtodomi, k bla ženju nega-
tivnih u činkov mno žičnega turizma zaradi razpr šitve zgo ščenosti turistov na enem kraju; poudarja potrebo
poširjenju ukrepov, namenjenih za pospe ševanje razvoja tak šnega turizma, zlasti z izgradnjo v Skupnosti
trenutno pomanjkljivih zmogljivosti za parkiranje in ve čnamenskih prostorov ter prostorov za hrambo za
prikolice ali avtodome;
31. pozdravlja pobudo, ki jo je objavila Komisija v zvezi z izvajanjem Agende 21 za evropski turizem;
priporo ča, da ta program, prek kazalcev trajnostnega turizma, stremi zlasti k vodenju in podpiranju, izvaja-
nja lokalnih agend 21 ter usklajevanja dejanj dr žavčlanic za izmenjavo dobrih praks trajnostnega turizma;17.8.2006 SL C 193 E/329 Uradni list Evropske unije
Četrtek, 8. september 2005
32. pozdravlja vzpostavitev javno-zasebnega partnerstva, ki ga omogo ča Skupina za trajnost turizma;
zahteva, da je vklju čen in obve ščen o delu te skupine ter o napredku v zvezi s pripravo Agende 21 za
trajnostni evropski turizem; meni, da mora biti sodelovanje udele žencev sektorja pri analizi, na črtovanju,
nadzoru in izvajanju ukrepov v zvezi s turisti čno politiko na razli čnih podro čjih sestavni del teh ukrepov in
uporabnega osnovnega na čela;
33. poudarja temeljno vlogo, ki jo ima izobra ževanje pri spodbujanju odgovornega turizma; poziva
Komisijo, da svoje programe po letu 2006 osredoto či na izobra ževalna dejanja izmenjave, pripravni štva in
prostovoljne slu žbe za ozave ščanje mladih o lokalni kulturi in dedi ščini regij, v katerih so na po čitnicah ali
na za časnem bivanju, za spodbujanje individualnega turizma, ki spo štuje prebivalstvo in lokalno okolje;
priporo ča Komisiji, da se spodbudi tudi postopek pridobivanja ter pretoka znanja in inovacij med turisti č-
nimi podjetji;
34. ponovno zahteva, prav tako v smislu nujnosti odgovornega turizma, da Komisija in dr žave članice
izvajajo prepri čljive sankcije, ki potovalne agencije in hotelske verige odvra čajo od spodbujanja spolnega
turizma in izkori ščanja otrok;
35. meni, da ima turizem pomembno vlogo pri gospodarskem razvoju sredozemskih dr žav in predstavlja
instrument za zbli ževanje v okviru kulturnega dialoga; zahteva, da se preu čim o žnost za oblikovanje izme-
njevalnega programa za nadaljevalno poklicno usposabljanje zaposlenih v turizmu iz obeh regij v okvirubarcelonskega procesa;
36. poudarja nujnost uravnote ženih meril pri podeljevanju okoljskih oznak na podro čju trajnostnega
turizma in podpira nadaljnje pobude, ki prispevajo k bolj ši vklju čenosti lokalnih socialnih in gospodarskih
interesov, varstva podnebja, spo štovanja lokalnega naravnega okolja, var čevanja z energijo, upravljanja z
vodami in odpadki, trajnostnih intermodalnih mobilnih verig itd.;
37. poziva Komisijo, da spodbuja programe, s katerimi bo dejansko znanje o trajnosti vklju čeno v te čaje
usposabljanja in nadaljnjega usposabljanja v turisti čnem sektorju; podpira pobudo
„how to set up a tourism
learning area “in spodbuja k njeni okrepitvi;
38. poziva Komisijo in dr žavečlanice, da turizmu kot vodilnemu gospodarskemu dejavniku in dejavniku
trga delovne sile Evrope priznajo vidno mesto pri strategijah zaposlovanja in prednostnih ukrepih za bojproti dru žbeni prikraj šanosti;
Poznavanje in spodbujanje evropskega turizma
39. pozdravlja delovanje Komisije za spodbujanje uporabe zanesljivih in usklajenih makroekonomskih
podatkov (satelitski ra čuni za turizem), potrebnih za okrepitev turisti čne identitete Skupnosti; poziva dr žave
članice, da si še naprej prizadevajo na tem podro čju, in Komisijo, da predlaga spremembo Direktive Sveta
95/57/ES z dne 23. novembra 1995 o zbiranju statisti čnih podatkov na podro čju turizma (
1), da bi vanjo
vklju čili okvir satelitskega ra čunovodstva za turizem;
40. poudarja potrebo po izjemno hitrem vklju čevanju turisti čnih izvajalcev in javnih organov iz novih
državčlanic v omre žja in strukture, ki obstajajo na evropski ravni, zlasti zato, da se v celoti pove žejo, z
izmenjavo izku šenj in dobrih praks, s turisti čnimi namembnimi obmo čji v starih dr žavah članicah;
41. poziva Komisijo in dr žavečlanice, da ocenijo mo žnost na črta po vzoru pobude o evropski kulturni
prestolnici, katerega cilj je dolo čitev najbolj ših evropskih turisti čnih namembnih obmo čij in ki omogo ča, da
se vsako leto izbere eno regijo ali mikroregijo ali ve čregij ali mikroregij na podlagi kazalcev kakovosti,
povezanih z ohranjanjem in uveljavitvijo kulturne in naravne dedi ščine ter razvojem trajnostnih turisti čnih
storitev; posledi čno poziva Komisijo in dr žavečlanice, da preu čijo za želenost predloga turisti čne oznake ali
namembnega kraja EU, ki ju ozna čuje izrazita raznolikost in visoka dru žbena kakovost ter trajnost, in da ju
spodbujajo tako znotraj kot tudi zunaj EU s primerno informacijsko kampanjo;
42. opozarja, da je ohranjanje kulturne dedi ščine, zlasti tiste, ki ji UNESCO pripisuje naziv svetovne
dediščine, velikega pomena za trajnostni razvoj turizma v EU; poziva Komisijo, naj okrepi finan čna sredstva,
namenjena ohranjanju kulturne dedi ščine;
(1) UL L 291, 6.12.1995, str. 32.C 193 E/330 SL 17.8.2006 Uradni list Evropske unije
Četrtek, 8. september 2005
43. poziva Komisijo in dr žavečlanice, naj z namenom širjenja evropske identitete oblikujejo program „Po
poti železne zavese “, podoben „Bostonski poti svobode “v spomin na ameri ško vojno za neodvisnost ali
„Poti ob berlinskem zidu “v spomin na izgradnjo in padec berlinskega zidu;
44. pozdravlja pobudo inovativnih regij v Evropi (Innovating Regions in Europe —IRE), ki omogo ča
razvoj omre žja izmenjav dobrih praks na podro čju inovativnih regionalnih pobud; poziva Komisijo, da
dolo čiše zlasti turizem v okviru omre žja IRE in spodbuja pilotne projekte trajnostnega turizma, ki jih
podpira Evropska unija;
45. poziva Komisijo, da za pove čanje prispevka Skupnosti k trajnosti evropskega turizma sodeluje pri
spodbujanju in podpiranju pilotskih projektov, kot je „Zelena karta “, ki se izvaja na Balearskih otokih, ker
takšni projekti predstavljajo zgledne prakse in dokazujejo, da je mogo če ustvariti nove oblike za vzpostavitev
ravnote žja med razvojem turizma in za ščito okolja;
46. podpira ukrepe za spodbujanje namembnega obmo čja Evrope na svetovni ravni prek evropskega
turisti čnega portala, dostopnega evropskim turistom in turistom iz velikih dr žav zunaj Evrope; spodbuja
Komisijo, ETK (Evropsko turisti čno komisijo) in druge partnerje projekta k spodbujanju spletnih objav
splošnih podatkov (prakti čni vodnik „Potovati po Evropi “) ter podatkov o turisti čnih atrakcijah in skupnih
turisti čnih temah (gastronomija, gorski turizem, zdravili ški turizem, termalni turizem, kongresni in poslovni
turizem itd.); poleg tega predlaga, da bi se dostop do nacionalnih portalov na evropskem portalu organiziralprek strani z usklajenimi tematskimi povezavami;
47. opozarja, da nov okvir za analizo turizma in izzivi raz širjene Evrope sedaj zahtevajo primerno in
učinkovito usklajevanje ter sodelovanje javnega in zasebnega sektorja ne le na lokalni ali nacionalni ravni,
temve čtudi na evropski ravni, pri čemer je sodelovanje kot element trajnostnih strategij in ukrepov ter v
smislu okrepitve nalo ž
b in konkuren čne sposobnosti med dr žavami članicami vedno bolj pomembno;
48. poudarja vse vrste pobud, ki omogo čajo zbli ževanje evropskih prebivalcev, na primer evropskih poti
in omre žij kmetijskega, socialnega in kulturnega turizma, ter zahteva podporo njihove širitve v evropskih
medijih;
Turizem in promet
49. opozarja, da je prevoz še zlasti za najbolj oddaljene regije in splo šno za oto ški turizem eden klju čnih
sektorjev na podro čju turizma, ker prispeva h kakovosti turisti čnih storitev in omogo ča dostop do namemb-
nih obmo čij;
50. poudarja nujnost spodbujanja kombiniranih potovanj z vlakom/kolesom in obravnava evropsko
mrežo kolesarskih poti „Eurovelo “kot dobro podlago za to; prav tako zahteva, da podjetja za železni ški
prevoz dovolijo prevoz koles z vlaki, vklju čno z vlaki na dolgih razdaljah in na čezmejnih vlakih, kot to že
velja za francoske hitre vlake TGV;
51. poziva nacionalne in regionalne organe, da spodbujajo turizem na notranjih plovnih poteh, tako da
skrbijo za ponudbo in ohranjanje plovnih omre žij po Evropi za namen prostega časa na podlagi medna-
rodno dogovorjenih klasifikacij;
52. pozdravlja pobudo Komisije v zvezi z dolo čitvijo smernic za dr žavne pomo či za regionalna letali šča
in nizkocenovna podjetja, s čimer bi se izbolj šala pravna varnost in pogoji lojalne konkurence, ki bi spod-
bujali dostop turistov in prostorski razvoj; kljub temu opozarja, da je treba pri izpolnitvi cilja trajnosti
zagotoviti nadzorovani razvoj nizkocenovnih linij, da se ne bi pomno žile zra čne povezave z istimi regijami
ali bli žnjimi regijami, ampak da bi se čim bolj razvile povezave med zra čnim prometom in javnim kopen-
skim prometom;
53. pozdravlja pobudo Komisije v zvezi z opredelitvijo letalskih prevoznikov in obsega sistema obve šča-
nja potnikov zunaj zra čnega prometa; hkrati si želi posebne pobude Komisije v zvezi z dolo čitvijo varnost-
nih standardov in postopkov nadzora nad malimi prevozniki, manj šimi dru žbami in letali šči na obrobnih
obmo čjih; meni, da je potrebno še okrepiti delovanje Evropske agencije za varnost v letalstvu ter izpopolniti
usklajevanje z nacionalnimi organi;17.8.2006 SL C 193 E/331 Uradni list Evropske unije
Četrtek, 8. september 2005
54. poudarja tudi pomen spodbujanja sistemov integriranega izdajanja vozovnic, da bi turisti čne storitve
postale bolj privla čne;
55. pozdravlja tudi pobudo Komisije v zvezi z dostopom oseb z omejeno gibljivostjo do zra čnega pro-
meta, ki predstavljajo vedno ve čji dele žturisti čnih povpra ševanj; poudarja pomen predvidevanja raz širitve
takšnih ukrepov na kopenski prevoz potnikov;
Strukturna pomo č, ki jo sofinancira Evropska skupnost
56. opozarja, da je turizem resni čni dejavnik razvoja in diverzifikacije ozemlja, zlasti na pode želskih in
otoških obmo čjih; opozarja, da je treba sofinancirati projekte, ki temeljijo na celostnem pristopu in ki
povezujejo vsa sredstva, ki prispevajo h kakovosti storitev, zagotovljenih uporabniku, in k uspehu namemb-nih obmo čij, zaradi zagotavljanja ekonomske upravi čenosti teh projektov, zlasti prek kakovostnih javno-
zasebnih partnerstev;
57. pozdravlja upo števanje spodbujanja turizma prek cilja pribli ževanja in pomo či za pode želska
obmo čja v novem predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskemu skladu za regionalni
razvoj (ESRR) (KOM(2004)0495); zahteva tudi, da je cilj regionalne konkuren čnosti predloga v korist MSP
na podro čju turizma; pozdravlja cilj, izra žen v predlogu Uredbe Sveta o podpori za razvoj pode želja Evrop-
skega kmetijskega sklada za razvoj pode želja (EKSRP) (KOM(2004)0490), da se turisti čne dejavnosti spod-
bujajo prek te žišča diverzifikacije gospodarstva na pode želju;
58. poziva Komisijo in Svet, da naj strate ške usmeritve tik pred sprejetjem teh novih instrumentov struk-
turne politike za obdobje 2007-2013 predvidevajo celovit pristop na podro čju turizma in omogo čijo uskla-
jevanje pomo či iz EKSRP in ESRR v duhu programa LEADER ter programih Interreg in Urban. Ta pristop
mora omogo čiti izvr ševanje resni čne teritorialne strategije trajnostnega turizma;
59. poziva dr žavečlanice, da v nacionalnih strate ških okvirih in izvedbenih programih dolo
čijo cilje, ki
omogo čajo, da regije vzpostavijo in financirajo skladne projekte za razvoj trajnostnega turizma, prikrojenega
na lokalne razmere in mo žnosti, tudi glede na partnerstvo med razli čnimi obmo čji in ustanovami, da bi
tako vzpostavili ustrezne lokalne turisti čne sisteme;
60. zahteva tudi, da dr žave članice vklju čijo temo turizma v predhodne, vmesne in naknadne analize
projektov, ki se financirajo iz skladov Skupnosti in jih vodijo nacionalne tematske skupine za turizem naosnovi meril in kazalcev v zvezi z ekonomsko upravi čenostjo in trajnostjo na črtovanih projektov;
61. poziva Komisijo, da pripravi poro čilo splo šne vmesne ocene zneska pomo či iz programov Skupnosti,
povezanih s turizmom, in njihovega vpliva na kakovost turisti čne ponudbe in trajnostnega razvoja evropskih
namembnih obmo čij;
62. poziva k vzpostavitvi pomo žnih mehanizmov za splo šno javnost, MSP in lokalne organe, namenje-
nih zlasti predstavitvi in analizi pogojev izvajanja in uporabe programov Strukturnih skladov in drugihdejavnosti Skupnosti (kultura, okolje itd.), ki prispevajo h kakovosti turizma;
63. opozarja, da je turizem sicer politika, za katero so pristojne dr žavečlanice, da pa za take čezmejne
pobude, ki zahtevajo sodelovanje znotraj dru žbe in povezujejo regije (sakralno/kulturni turizem, romarski
turizem, vodni turizem itd.), vseeno potrebuje podporo v okviru programa Interreg;
64. poziva Komisijo, naj glede na pomen turisti čnega sektorja za evropsko gospodarstvo zanj predvidi
zadostna prora čunska sredstva;
Turizem in zakonodajno usklajevanje Unije
65. zahteva, da so vsi osnutki sekundarne zakonodaje, ki vplivajo na turisti čni sektor, opredeljeni ob
izvajanju delovnega programa Komisije in da so predmet analize vpliva, ki zdru žuje organe, ki zastopajo
industrijo, zaposlene in potro šnike; zahteva tudi poro čilo o izvajanju teh ukrepov v turisti čnem sektorju;
zahteva, da se te predhodne in naknadne analize dosledno predlo žijo Parlamentu;C 193 E/332 SL 17.8.2006 Uradni list Evropske unije
Četrtek, 8. september 2005
66. zahteva tudi, da se v okviru medsektorskega posvetovanja pod okriljem Komisije interesi sektorja in
cilji trajnostnega turizma, oblikovani v sporo čilih Komisije, dosledno upo števajo;
67. poziva Komisijo, da v okviru turizma na črtuje vzpostavitev omre žja dopisnikov/koordinatorjev v vseh
direktoratih Komisije, katerih pristojnosti vplivajo na dejavnosti tega sektorja (podjetni štvo in industrija,
regionalna politika, okolje, kmetijstvo in razvoj pode želja, energija in promet, notranji trg in storitve itd.),
pričemer bi za usklajevanje lahko skrbel oddelek, zadol žen za turizem, znotraj GD za podjetni štvo in
industrijo;
Turizem v Pogodbi o Ustavi za Evropo
68. pozdravlja vklju čitev posebnega oddelka v zvezi s turizmom (oddelek 4, člen III-281) v Pogodbo o
Ustavi za Evropo; meni, da ta pravna podlaga omogo ča bolj koherentne ukrepe v prid turizmu, katerih
pomen se bo šep o v e čal z obse žno udele žbo Evropskega parlamenta pri sprejemanju pravnih predpisov;
69. poziva Komisijo, da sodeluje s svojimi glavnimi institucionalnimi partnerji in predstavni škimi organi
iz tega sektorja v zvezi z razli čnimi pobudami za ukrepe spodbujanja vzpostavitve okolja, ki bi bilo bolj
naklonjeno konkuren čnosti podjetij in usklajevanju med dr žavami članicami; poziva Komisijo, da od leta
2007 dalje predlaga izvajanje ve čletnega akcijskega na črta („turisti čni paket “), ki bi omogo čal krepitev uskla-
jenosti ukrepov Unije na podro čju turizma prek povezovanja z dr žavami članicami ter njihovimi regional-
nimi in lokalnimi organi, ob upo števanju na čel dobrega upravljanja;
70. poziva Komisijo, da v okviru spodbujanja evropske sosedske politike tudi turizem vklju či med glavne
smernice in prednostna podro čja sodelovanja z dr žavami partnericami, npr. v okviru partnerskih sporazu-
mov med Evropo in dr žavami Sredozemlja;
*
**
71. naro či svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.
P6_TA(2005)0336
Evropske šole
Resolucija Evropskega parlamenta o mo žnostih za razvoj sistema evropskih šol (2004/2237(INI))
Evropski parlament,
— ob upo števanju sporo čila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o mo žnostih za razvoj sistema
evropskih šol (KOM(2004)0519),
— ob upo števanju Konvencije o statutu evropskih šol (1),
— ob upo števanju resolucije z dne 17. decembra 2002 o financiranju evropskih šol (2),
— ob upo števanju letnega poro čila generalnega sekretarja evropskih šol Svetu guvernerjev, ki se je sestal 1.
in 2. februarja 2005 (3) v Bruslju,
— ob upo števanju člena 45 svojega Poslovnika,
— ob upo števanju poro čila Odbora za kulturo in izobra ževanje in mnenja Odbora za prora čun
(A6-0200/2005),
(1) UL L 212, 17.8.1994, str. 3.
(2) UL C 31 E, 5.2.2004, str. 91.
(3) Dokument 1612-D-2004-en-1; http://www.eursc.org/SE/htmlEn/IndexEn_home.html.17.8.2006 SL C 193 E/333 Uradni list Evropske unije
Četrtek, 8. september 2005