Predlog SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu točko13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2014/001 EL/Nutriart) /* COM/2014/0376 final */





OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM OZADJE PREDLOGA 1. Pravila o finančnih prispevkih iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) so določena v Uredbi (EU) št. 1309/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006[1] (v nadaljnjem besedilu: uredba o ESPG). 2. Grški organi so vložili vlogo EGF/2014/001 EL/Nutriart za finančni prispevek iz ESPG po odpuščanju presežnih delavcev v podjetju Nutriart S.A in pri 25 dobaviteljih in proizvajalcih v poproizvodni fazi: AR.ZIGAS & SIA in 24 samozaposlenih oseb, ki so prenehale opravljati dejavnost in so bile odvisne od glavnega podjetja v Grčiji. 3. Komisija je to vlogo proučila in v skladu z vsemi veljavnimi določbami uredbe o ESPG ugotovila, da so pogoji za finančni prispevek na podlagi uredbe o ESPG izpolnjeni. POVZETEK VLOGE Vloga za pomoč iz ESPG: || EGF/2014/001 EL/Nutriart Država članica: || Grčija Zadevni regiji (na ravni NUTS 2): || Κεντρική Μακεδονία (Osrednja Makedonija) (EL12) Aττική (Atika) (EL30) Datum vložitve vloge: || 5. februar 2014 Datum potrdila o prejemu vloge: || 14. februar 2014 Datum zahtevka za dodatne informacije: || 19. februar 2014 Rok za predložitev dodatnih informacij: || 2. april 2014 Rok za zaključek ocene: || 25. junij 2014 Merilo za pomoč: || Člen 4(1)(a) uredbe o ESPG Glavno podjetje: || Nutriart S.A Sektor(-ji) gospodarske dejavnosti (oddelek NACE Rev. 2): || Oddelek 10 (Proizvodnja živil)[2] Število hčerinskih podjetij, dobaviteljev in proizvajalcev v poproizvodni fazi: || 25 Referenčno obdobje (štirje meseci): || od 16. julija 2013 do 16. novembra 2013 Število odpuščenih delavcev ali prenehanj dejavnosti v referenčnem obdobju (a): || 505 Število odpuščenih delavcev ali prenehanj dejavnosti v referenčnem obdobju (b): || 3 Skupno število odpuščenih delavcev (a + b): || 508 Skupno predvideno število upravičencev, ki bodo prejeli pomoč: || 508 Število mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo (NEET) in bodo prejeli pomoč: || 505 Izdatki za prilagojene storitve (v EUR) || 9 950 000 Izdatki za izvajanje ESPG[3] (v EUR) || 210 000 Izdatki za izvajanje ESPG (v %) || 2,07 Celotni proračun (v EUR) || 10 160 000 Prispevek ESPG (60 %) (v EUR) || 6 096 000 OCENA VLOGE Postopek 4. Grški organi so vlogo EGF/2014/001 EL/Nutriart vložili 5. februarja 2014, v roku 12 tednov od datuma, ko so bila izpolnjena merila za pomoč iz odstavkov 6 in 8 spodaj. Komisija je potrdila prejem vloge v roku dveh tednov od datuma vložitve vloge, tj. 14. februarja 2014. Komisija je 19. februarja 2014 od grških organov zahtevala dodatne informacije. Grški organi so predložili dodatne informacije v šestih tednih od datuma zahteve. Rok 12 tednov od prejema popolne vloge, v katerem bi morala Komisija končati svojo oceno vloge glede njene skladnosti s pogoji za zagotavljanje finančnega prispevka, se izteče 25. junija 2014. Upravičenost vloge Zadevna podjetja in upravičenci 5. Vloga se nanaša na 508 odpuščenih delavcev v podjetju Nutriart S.A. („glavno podjetje“) ter pri 25 dobaviteljih in proizvajalcih v poproizvodni fazi: AR.ZIGAS & SIA in 24 samozaposlenih oseb, ki so prenehale opravljati dejavnost in so bile odvisne od glavnega podjetja. Glavno podjetje je delovalo v gospodarskem sektorju, razvrščenem v NACE Rev. 2[4], oddelek 10 „Proizvodnja živil“. Zadevna podjetja se nahajajo v regijah Osrednja Makedonija (EL12) in Atika (EL30) na ravni NUTS 2[5]. Podjetja in število odpuščenih delavcev Nutriart S.A. || 481 3 AR.ZIGAS & SIA Skupno število podjetij: 2 || Skupno število odpuščenih delavcev: || 484 Skupno število samozaposlenih oseb, ki so prenehale opravljati dejavnost: || 24 Skupaj (delavci in samozaposlene osebe): || 508 Merila za pomoč 6. Grški organi so vložili vlogo v okviru merila za pomoč iz člena 4(1)(a) uredbe o ESPG, ki zahteva najmanj 500 odpuščenih delavcev ali samozaposlenih oseb, ki so prenehale opravljati dejavnost, v štirimesečnem referenčnem obdobju v podjetju v državi članici, vključno z odpuščenimi delavci ali samozaposlenimi osebami, ki so prenehale opravljati dejavnost, pri njegovih dobaviteljih in proizvajalcih v poproizvodni fazi. 7. Štirimesečno referenčno obdobje traja od 16. julija 2013 do 16. novembra 2013. 8. Vloga se nanaša na: – 478 delavcev, ki so bili odpuščeni[6] v glavnem podjetju v štirimesečnem referenčnem obdobju; – 3 delavce, ki so bili odpuščeni pri enem dobavitelju glavnega podjetja v štirimesečnem referenčnem obdobju; ter – 24 samozaposlenih oseb[7], ki so prenehale opravljati dejavnost v štirimesečnem referenčnem obdobju. Izračun števila odpuščenih delavcev in prenehanj opravljanja dejavnosti 9. Kar zadeva 481 delavcev, ki so bili odpuščeni v glavnem podjetju in pri dobavitelju, je bilo število odpuščenih delavcev izračunano od dneva dejanske odpovedi pogodbe o zaposlitvi ali njenega izteka. 10. Kar zadeva 24 samozaposlenih oseb, je bil datum prenehanja opravljanja dejavnosti določen v skladu z nacionalno zakonodajo in je datum prenehanja dejavnosti, vpisan pri davčnem organu. Upravičeni prejemniki 11. Poleg že omenjenih delavcev in samozaposlenih oseb so med upravičenimi prejemniki tudi 3 delavci, ki so bili odpuščeni pred začetkom štirimesečnega referenčnega obdobja. Ti delavci so bili odpuščeni po splošni razglasitvi načrtovanih odpuščanj[8] 21. junija 2013. Mogoče je ugotoviti jasno vzročno povezavo z dogodkom, ki je povzročil odpuščanja v referenčnem obdobju. 12. Skupno število upravičenih prejemnikov je 508. Povezava med odpuščanjem delavcev ter svetovno finančno in gospodarsko krizo, kot je obravnavana v Uredbi (ES) št. 546/2009 13. Da bi dokazala povezavo med odpuščanji in prenehanjem opravljanja dejavnosti ter svetovno finančno in gospodarsko krizo, kot je obravnavana v Uredbi (ES) št. 546/2009, Grčija trdi, da je grško gospodarstvo že šesto leto zapored (2008–2013) v globoki recesiji. Po podatkih ELSTAT, grškega statističnega urada, se je grški BDP od leta 2008 zmanjšal za 25 %, javna poraba za 21 % in poraba v gospodinjstvih za 32,3 %, medtem ko se je brezposelnost povečala za 20,6 %. 14. Poleg tega je upad BDP povečal razkorak med grškim BDP na prebivalca in BDP na prebivalca v EU, s čimer je izničil napredek pri doseganju ekonomske konvergence, ki ga je Grčija dosegla v obdobju 1995–2007. 15. Poleg tega je grška vlada za obravnavanje plači zunanjih dolgov leta 2008 sprejela nepriljubljene ukrepe, kot so povečanje prihodkov od davkov, racionalizacija javnih odhodkov in znižanje plač javnih uslužbencev. Plače v zasebnem sektorju so se tudi znižale z namenom povečanja konkurenčnosti grškega gospodarstva. Od leta 2008 je na tisoče podjetij prenehalo z opravljanjem dejavnosti in so se zaprla, njihovi zaposleni so bili odpuščeni, na tisoče samozaposlenih oseb pa je prenehalo opravljati svojo dejavnost, kar je prispevalo k velikemu povečanju brezposelnosti. Neposredna posledica nižjih prihodkov je bil upad porabe. 16. V letu 2009 je upad porabe v gospodinjstvih v Grčiji zabeležil enak negativni trend kot v EU-27. V letih 2010 in 2011 je prišlo do oživitve zasebne porabe na ravni EU- 27, ki ji je sledil upad porabe v letu 2012. Poraba v gospodinjstvih v Grčiji upada od začetka finančne in gospodarske krize, številke pa so vsako leto slabše. Poraba v gospodinjstvih (sprememba v odstotkih v primerjavi s prejšnjim letom) || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 || 2012 EU-27 || 0,44 || -1,67 || 1,04 || 0,26 || -0,74 Grčija || 4,67 || -1,91 || -6,39 || -7,91 || -9,07 17. Po podatkih poročila ELSTAT o dohodkih gospodinjstev in življenjskih razmerah je leta 2012 23 % Grkov živelo pod pragom revščine[9]. Dogodki, ki so povzročili odpuščanja in prenehanje opravljanja dejavnosti 18. Kot navajajo grški organi, so odpuščanja delavcev povzročili predvsem trije dogodki: (1) zmanjšanje razpoložljivih dohodkov gospodinjstev – zaradi povečanja davčne obremenitve, zmanjšanja plač (tako zasebnih kot javnih uslužbencev) in porasta brezposelnosti – kar pomeni velikanski upad kupne moči; (2) zamude pri plačilih s strani večine strank Nutriarta in (3) občutno zmanjšanje posojil podjetjem in posameznikom zaradi pomanjkanja denarja v grških bankah. 19. V letu 2008 je Nutriart nastal s prevzemom in združitvijo treh podjetij: podjetja Katselis Ch. Sons S.A. (proizvajalec pekovskih izdelkov), podjetja Elvipet S.A. (specializirano za zamrznjeno testo za gostinska podjetja) in podjetja Allatini S.A. (podjetje, ustanovljeno leta 1836 in znano po svoji visokokakovostni moki). Od takrat je Nutriart proizvajal pekovske izdelke, kot so kruh in pecivo iz semen različnih sort, grisini, zvitki, mafini, palmice, rogljički itd. za končno potrošnjo, ter zamrznjeno in trajno testo za gostinska podjetja. 20. Zaradi zmanjšanja kupne moči grških gospodinjstev po padcu v grškem gospodarstvu od začetka gospodarske in finančne krize se je povpraševanje po proizvodih, razen po osnovnih živilih, močno zmanjšalo. Zlasti se je v primerjavi z letom 2008 zmanjšalo povpraševanje po proizvodih iz sladkega kruha ter svežem pecivu in slaščicah, in sicer za 41 % v letu 2013. To zmanjšanje povpraševanja je neposredno vplivalo na promet podjetja Nutriart, ki se je zmanjšal z 79,25 milijona EUR v letu 2010 na 38,32 milijona EUR v letu 2011 in na 20,23 milijona EUR v letu 2012. V letu 2013 (od januarja do maja) je bil promet podjetja le 5,49 milijona EUR. 21. Druga posledica recesije grškega gospodarstva je bilo povečanje zamud pri plačilih. Večina strank podjetja Nutriart je odložila datum dospelosti računov s 120 na 240 dni, kar je povzročilo pomanjkanje denarnega toka pri podjetju Nutriart. 22. Za izboljšanje denarnega toka je podjetje Nutriart zaprosilo za finančno pomoč pri bankah, vendar pri tem ni bilo uspešno. Po navedbah Banke Grčije je bila letna stopnja rasti posojil, odobrenih gospodinjstvom in podjetjem (razen finančnim podjetjem), od leta 2010 negativna zaradi pomanjkanja sredstev v grških bankah. 23. Zmanjšanje prometa, ki je posledica zmanjšanja porabe, je v povezavi z zamudami pri plačilih in neplačanimi računi ter skupaj z zaostritvijo odobravanja posojil onemogočilo poskuse podjetja Nutriart, da bi našlo rešitev, kar je privedlo podjetje v prijavo stečaja in posledična odpuščanja. Pričakovani vpliv odpuščanja delavcev na lokalno, regionalno ali državno gospodarstvo in zaposlenost 24. Do odpuščanj je prišlo v Atiki (60 %) in Osrednji Makedoniji (40 %). Grški organi trdijo, da bodo odpuščanja v podjetju Nutriart še poslabšala stopnjo brezposelnosti, ki se je že poslabšala zaradi gospodarske in finančne krize in se zdi v obeh regijah toliko bolj občutljiva. V četrtem četrtletju 2013 je bila stopnja brezposelnosti v Atiki 28,2 %, v Osrednji Makedoniji pa 30,3 %[10]. Poleg tega primanjkuje prostih delovnih mestih na teh območjih v primerjavi z velikim številom iskalcev zaposlitve. Zaradi tega je več kot 70 % brezposelnih oseb bilo brezposelnih več kot 12 mesecev. V Osrednji Makedoniji je položaj mladih, ki iščejo zaposlitev, še zlasti dramatičen, saj je stopnja brezposelnosti mladih 60,4 %. 25. Zaradi stečajev podjetij, kot je podjetje Nutriart S.A., je sekundarni gospodarski sektor grškega gospodarstva v „procesu nevlaganja“ (tj. izgublja proizvodne zmogljivosti). Po podatkih OECD so se v obdobju 2008–2013 bruto osnovna sredstva[11] zmanjšale za 20 %. Odpuščanja v podjetju Nutriart bodo povečala število iskalcev zaposlitve na območju, medtem ko bodo izgube proizvodnih zmogljivostih zaradi stečaja podjetja zmanjšale število razpoložljivih delovnih mest. Zato se lahko šteje, da odpuščanja resno negativno vplivajo na regionalno in lokalno gospodarstvo. 26. Poleg tega Atika šteje za 43 % grškega BDP, zato posledice zaprtij podjetij iz te regije občuti celotno grško gospodarstvo. Upravičenci, ki bodo prejeli pomoč, in predlagani ukrepi Upravičenci, ki bodo prejeli pomoč 27. Razčlenitev delavcev in samozaposlenih oseb, za katere je predvidena pomoč, po spolu, narodnosti in starosti: Kategorija || Število upravičencev, ki bodo prejeli pomoč Spol: || moški: || 337 || (66,34 %) || ženske: || 171 || (33,66 %) Državljanstvo: || državljani EU: || 501 || (98,62 %) || državljani nečlanic EU: || 7 || (1,38 %) Starostna skupina: || stari od 15 do 24 let: || 1 || (0,20 %) || stari od 25 do 29 let: || 27 || (5,31 %) || stari od 30 do 54 let: || 439 || (86,42 %) || stari od 55 do 64 let: || 41 || (8,07 %) || starejši od 64 let: || 0 || (0,00 %) 28. Predvideno število delavcev in samozaposlenih oseb, ki bodo prejeli pomoč in za katere se pričakuje, da bodo sodelovali v ukrepih, je 508. 29. Grški organi bodo zagotovili prilagojene storitve, sofinanciranje s sredstvi iz ESPG, za do 505 mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo (NEET), mlajših od 30 let na dan vložitve vloge, glede na to, da so vsa odpuščanja iz odstavka 8 v regijah Osrednja Makedonija (EL12) in Atika (EL30) na ravni NUTS 2, ki so upravičena na podlagi pobude za zaposlovanje mladih. 30. Skupno predvideno število upravičencev, ki bodo prejeli pomoč, za katere se pričakuje, da bodo sodelovali v ukrepih, vključno z mladimi, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, je torej 1 013. Upravičenost predlaganih ukrepov 31. Prilagojene storitve, ki bodo zagotovljene odpuščenim delavcem, samozaposlenim osebam, ki so prenehale opravljati dejavnost, in mladim, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, zajemajo naslednje ukrepe, ki sestavljajo usklajeni sveženj prilagojenih storitev. – Poklicno informiranje in svetovanje: Ta spremljevalni ukrep , ki bo ponujen vsem udeležencem, zajema naslednje stopnje: 1. Informacije za mlade, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo. V nasprotju s 508 delavci, ki bodo prejeli pomoč, ki so že opredeljeni (nekdanji delavci podjetja Nutriart, dobavitelji in proizvajalci v poproizvodni fazi), je treba mlade, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo in ki bodo prejeli pomoč, še določiti. Med drugimi merili za njihovo izbiro mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo in bodo prejeli pomoč, bodo grški organi uporabili razpis za prijavo interesa. V ta namen nameravajo začeti informacijske kampanje, usmerjene na mlade, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo. 2. Sprejem in registracija. Prvi ukrep za vse udeležence (delavce in mlade, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo) vključuje informacije o razpoložljivih storitvah in usposabljanjih ter zahtevah glede spretnosti in usposabljanja. 3. Ocena spretnosti ter dokument z osebnimi podatki in delovnimi izkušnjami. S tem ukrepom se delavcem in mladim, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, pomaga opredeliti lastne spretnosti in možnosti v povezavi z njihovimi interesi ter izdelati realen poklicni načrt. Ocena spretnosti vključuje intenzivno in prilagojeno osebno svetovanje, sestavljeno iz različnih stopenj, na katerih delavec in svetovalec iščeta odgovore na vprašanja (npr. priložnosti, interesi, analiza motivacije in pričakovanj, zapreke itd.). Na podlagi teh ocen se sestavi dokument z osebnimi podatki in delovnimi izkušnjami, s povzetkom udeleženčevih spretnosti, njegovim individualnim projektom in akcijskim načrtom. 4. Podpora pri iskanju zaposlitve ter poklicno informiranje in svetovanje. To vključuje: (1) usposabljanje iz horizontalnih vprašanj, kot so razvoj socialnih spretnosti, prilagajanje na nove razmere, odločanje; (2) pomoč pri iskanju zaposlitve, vključno z informacijami o razpoložljivih delovnih mestih, aktivnim pregledovanjem lokalnih in regionalnih zaposlitvenih priložnosti, tehnikami iskanja zaposlitve in usposabljanjem o pisanju življenjepisa in motivacijskega pisma ter načinih priprave na razgovor za službo; (3) poklicno informiranje in svetovanje: svetovalci bodo odpuščenim delavcem zagotovili poklicno informiranje in svetovanje ter jih usmerjali k specifičnim ponudbam za delo. 5. Informiranje in svetovanje za pridobitev zaposlitve. Svetovalci bodo prav tako spremljali delavce in mlade, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, med izvajanjem njihovih poti usposabljanja in individualnih načrtov ponovnega vključevanja v zaposlitev. 6. Spremljanje. To zagotavlja spremljanje udeležencev v šestih mesecih, ki sledijo koncu izvajanja ukrepov. . – Usposabljanje, preusposabljanje in poklicno usposabljanje. V okviru tega ukrepa bo delavcem in mladim, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, zagotovljeno poklicno usposabljanje, ki ustreza njihovim potrebam, kot so bile opredeljene med dejavnostmi poklicnega svetovanja, ter na področjih in sektorjih z dobrimi možnostmi za razvoj, ki ustrezajo priznanim potrebam na trgu dela. Usposabljanja se lahko tudi dopolnijo s pripravništvi. – Posebne svetovalne storitve za razvoj podjetništva in razvoj inkubatorja. To bo vključevalo posebne svetovalne storitve za razvoj podjetništva, usmerjenega v „manj tradicionalna“ podjetja in v razvoj „inkubatorja“. Inkubator je struktura, ki bo zagotovila bolj specifičen in obširen sklop svetovanja s pospeševanjem enega ali več različnih grozdov novih podjetij, ki so medsebojno povezana, kar omogoča povezovanje udeležencev in torej skupno delovanje v poslovnem okolju (učinkovitejše skupno reševanje težav, izmenjevanje izkušenj in dobre prakse itd.). Ta struktura je namenjena podpori tistih podjetnikov, katerih podjetja imajo lahko zaradi tega, ker so manj tradicionalna, več koristi od novih tehnologij, inovativnejših pristopov idr. Udeleženci, ki jih zanima ustanovitev podjetja, bodo prejeli splošno podporo in svetovanje za podjetništvo v okviru ukrepa poklicnega informiranja in svetovanja. Ocenjuje se, da bo okoli 150 udeležencev na sestankih poklicnega informiranja in svetovanja z namenom ustanovitve podjetja imelo svojo dovolj zrelo poslovno zamisel, ki jim bo omogočila ustanovitev podjetja, vendar vsem ne bodo predlagane storitve inkubatorja, ker je inkubator namenjen inovativnim podjetjem. – Prispevek za ustanovitev podjetja: Delavci ali mladi, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, ki bodo ustanovili lastno podjetje, bodo prejeli prispevek v višini do 15 000 EUR za kritje ustanovitvenih stroškov. V Grčiji je ena največjih težav, s katerimi se srečujejo podjetniki pri ustanavljanju podjetij, dostop do financiranja. Banke zaradi pomanjkanja gotovine odklonijo večino zahtev po posojilih. Ta ukrep je namenjen spodbujanju podjetništva s to finančno podporo. – Nadomestilo za iskanje zaposlitve. Za kritje stroškov, ki nastanejo pri udeležbi v ukrepu poklicnega informiranja in svetovanja, bodo upravičenci prejeli 50 EUR za vsak dan udeležbe. Med usposabljanjem znaša nadomestilo 7,5 EUR na uro. – Nadomestila za mobilnost: Delavci ali mladi, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, ki sprejmejo zaposlitev, zaradi katere morajo spremeniti kraj stalnega prebivališča, bodo prejeli pavšalni znesek v višini 2 000 EUR za kritje nujnih izdatkov. 32. Tukaj opisani predlagani ukrepi so aktivni ukrepi na trgu dela v okviru upravičenih ukrepov iz člena 7 uredbe o ESPG. Ti ukrepi ne nadomestijo pasivnih ukrepov socialne zaščite. 33. Grški organi so potrdili, da za nobenega od teh ukrepov niso odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb. Predvideni proračun 34. Ocenjeni celotni stroški so 10 160 000 EUR, vključno z odhodki za prilagojene storitve v višini 9 950 000 EUR in odhodki za pripravo, upravljanje, razširjanje informacij in obveščanje javnosti ter nadzor in poročanje v višini 210 000 EUR. 35. Skupni zaprošeni finančni prispevek iz ESPG znaša 6 096 000 EUR (60 % skupnih stroškov). Ukrepi || Predvideno število udeležencev || Predvideni stroški na udeleženca (v EUR) (*) || Ocenjeni celotni stroški (V EUR) (**) Prilagojene storitve (ukrepi v skladu s členom 7(1)(a) in (c) uredbe o ESPG) Poklicno informiranje in svetovanje (Poklicno svetovanje) || 1 013 || 1 246 || 1 262 500 Usposabljanje, preusposabljanje in poklicno usposabljanje || 1 013 || 2 962 || 3 000 000 Posebne svetovalne storitve za razvoj podjetništva in razvoj inkubatorja || 70 || 2 500 || 175 000 Prispevek za ustanovitev podjetja (Subvencija za samozaposlitev) || 150 || 15 000 || 2 250 000 Vmesni seštevek (a): || – || 6 687 500; (67,21 %) Nadomestila in spodbude (ukrepi v skladu s členom 7(1)(b) uredbe o ESPG) Nadomestila za iskanje zaposlitve || 1 013 || 3 023 || 3 062 500 Nadomestilo za mobilnost || 100 || 2 000 || 200 000 Vmesni seštevek (b): || – || 3 262 500; (32,79 %) Priprava, upravljanje, širjenje informacij in obveščanje javnosti ter nadzor: 1. Priprava || – || 40 000 2. Upravljanje || – || 40 000 3. Širjenje informacij in obveščanje javnosti || – || 100 000 4. Nadzor in poročanje || – || 30 000 Vmesni seštevek (c): || – || 210 000; (2,07 %) Stroški skupaj (a + b + c): || – || 10 160 000 Prispevek ESPG (60 % skupnih stroškov) || – || 6 096 000 (*) Da bi se izognili decimalkam, so bili predvideni stroški na delavca zaokroženi. Ta zaokrožitev pa ne vpliva na skupne stroške posameznega ukrepa, ki ostanejo taki, kot so navedeni v vlogi, ki jo je vložila Grčija. (**) Seštevki se zaradi zaokroževanja ne ujemajo. 36. Stroški ukrepov, navedeni v preglednici zgoraj kot ukrepi v okviru člena 7(1)(b) uredbe o ESPG, ne presegajo 35 % skupnih stroškov usklajenega svežnja prilagojenih storitev. Grški organi so potrdili, da so ti ukrepi odvisni od aktivnega sodelovanja upravičencev, ki bodo prejeli pomoč, pri iskanju zaposlitve ali usposabljanju. 37. Grški organi so potrdili, da stroški naložb za samozaposlitev, ustanavljanje podjetij in delavske prevzeme, ne bodo presegli 15 000 EUR na upravičenca. Obdobje upravičenosti izdatkov 38. Grški organi so prilagojene storitve za upravičence, ki bodo prejeli pomoč, začeli izvajati 30. aprila 2014. Izdatki za ukrepe iz točke 31 so torej upravičeni za finančni prispevek iz ESPG od 30. aprila 2014 do 30. aprila 2016. 39. Grški organi so začeli ustvarjati upravne izdatke za izvajanje ESPG 31. marca 2014. Izdatki za dejavnosti priprave, upravljanja, širjenja informacij in obveščanja javnosti, nadzora in poročanja so torej upravičeni za finančni prispevek iz ESPG od 31. marca 2014 do 31. oktobra 2016. Dopolnjevanje ukrepov, financiranih iz nacionalnega sklada ali sklada Unije 40. Grški organi so navedli, da finančni prispevek ESPG ne nadomešča ukrepov, ki so za podjetja obvezni v skladu z nacionalno zakonodajo ali na podlagi kolektivnih pogodb. 41. Vir nacionalnega vnaprejšnjega financiranja ali sofinanciranja je program javnih naložb Ministrstva za razvoj. 42. Grški organi so navedli, da zgoraj opisani ukrepi, ki prejmejo finančni prispevek iz ESPG, ne dobijo finančnega prispevka tudi iz drugih finančnih instrumentov Unije. Postopki pri posvetovanju z upravičenci, ki bodo prejeli pomoč, ali njihovimi predstavniki ali socialnimi partnerji, kot tudi lokalnimi in regionalnimi organi 43. Grški organi so navedli, da je bil usklajeni sveženj prilagojenih storitev pripravljen v posvetovanju s predstavniki zadevnih upravičencev, ki bodo prejeli pomoč, in sindikatom GSEE[12] ter grško konfederacijo podjetij. Decembra 2013 se je o predlagani vlogi razpravljalo na več srečanjih s socialnimi partnerji, s katerimi so bila opravljena posvetovanja o različnih vprašanjih, povezanih z vsebino celovitega svežnja ukrepov. Sistemi upravljanja in nadzora 44. Vloga vsebuje podroben opis sistema upravljanja in nadzora, ki določa odgovornosti vključenih organov. Grčija je Komisijo obvestila, da bodo finančni prispevek upravljali in nadzirali isti organi, ki v Grčiji upravljajo in nadzirajo financiranje iz Evropskega socialnega sklada (ESS). Organ za koordinacijo in spremljanje dejavnosti ESS (EYSEKT) bo deloval kot organ upravljanja, EDEL (odbor za davčno revizijo) pa kot nadzorni organ. Zaveze zadevne države članice 45. Grški organi so zagotovili vsa potrebna zagotovila glede naslednjega: – načeli enakosti obravnave in nediskriminacije bosta upoštevani pri dostopu do predlaganih ukrepov in njihovem izvajanju; – upoštevane so bile zahteve nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU o kolektivnem odpuščanju; – podjetje Nutriart SA je izpolnilo svoje pravne obveznosti glede odpuščanja in v skladu s tem poskrbelo za svoje delavce; – podjetje Nutriart SA je prijavilo stečaj, s tem povezana sodna odločba se pričakuje jeseni 2014; podjetje Nutriart SA po tem ne namerava nadaljevati z dejavnostmi; – predlagani ukrepi bodo zagotovili pomoč za posamezne delavce in se ne bodo uporabljali za prestrukturiranje podjetij ali sektorjev, – predlagani ukrepi ne bodo prejeli finančne podpore iz drugih skladov ali finančnih instrumentov Unije, preprečeno pa bo vsakršno dvojno financiranje; – predlagani ukrepi bodo dopolnjevali ukrepe, financirane iz strukturnih skladov; – finančni prispevek iz ESPG bo v skladu s postopkovnimi in materialnopravnimi pravili Unije o državni pomoči. PRORAČUNSKE POSLEDICE Proračunski predlog 46. Sredstva ESPG ne presegajo najvišjega letnega zneska 150 milijonov EUR (cene iz leta 2011), kot je določeno v členu 12 Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020[13]. 47. Po preučitvi vloge v zvezi s pogoji, določenimi v členu 13(1) uredbe ESPG, in ob upoštevanju števila upravičencev, ki bodo prejeli pomoč, predlaganih ukrepov in predvidenih stroškov Komisija predlaga uporabo sredstev ESPG v znesku 6 096 000 EUR, kar pomeni 60 % skupnih stroškov predlaganih ukrepov, da se zagotovi finančni prispevek za vlogo. 48. Predlagano odločitev o uporabi sredstev ESPG bosta skupaj sprejela Evropski parlament in Svet v skladu s točko 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju[14]. Sorodni akti 49. Ko Komisija predlaga ta sklep o uporabi sredstev ESPG, bo Evropskemu parlamentu in Svetu hkrati predlagala tudi prerazporeditev zneska v višin 6 096 000 EUR v ustrezno proračunsko vrstico. 50. Ko Komisija sprejme ta predlog sklepa o uporabi sredstev ESPG, istočasno sprejme sklep o finančnem prispevku z izvedbenim aktom, ki začne veljati na datum, ko Evropski parlament in Sveta sprejmeta predlagani sklep o uporabi sredstev ESPG. Predlog SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu točko13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2014/001 EL/Nutriart) EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1309/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006[15], zlasti člena 15(4) Uredbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije: v skladu s postopkom iz točke 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju[16], ob upoštevanju naslednjega: (1) Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je bil ustanovljen za zagotavljanje podpore odpuščenim delavcem in samozaposlenim osebam, ki so prenehale opravljati svojo dejavnost zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ki so nastale kot posledica globalizacije, zaradi še vedno trajajoče svetovne finančne in gospodarske krize, kot je obravnavano v Uredbi (ES) št. 546/2009[17], ali zaradi nove svetovne finančne in gospodarske krize, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela. (2) Sredstva ESPG ne presegajo najvišjega letnega zneska 150 milijonov EUR (cene iz leta 2011), kot je določeno v členu 12 Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020[18]. (3) Grčija je 5. februarja 2014 vložila vlogo za uporabo sredstev iz ESPG v zvezi z odpuščenimi delavci v podjetju Nutriart S.A ter pri 25 dobaviteljih in proizvajalcih v poproizvodni fazi: AR.ZIGAS & SIA in 24 samozaposlenih oseb, ki so prenehale opravljati dejavnost in so bile odvisne od glavnega podjetja, ter jo dopolnila z dodatnimi informacijami, kot je določeno v členu 8.3 Uredbe (EU) št. 1309/2013. Vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnega prispevka iz ESPG iz člena 13 Uredbe (ES) št. 1309/2013. (4) V skladu s členom 6(2) Uredbe (EU) št. 1309/2013 je Grčija odločila, da prilagojene storitve, sofinancirane iz ESPG, zagotovi tudi mladim, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo. (5) Zato bi bilo treba uporabiti sredstva ESPG, da se zagotovi finančni prispevek v višini 6 096 000 EUR za vlogo, ki jo je vložila Grčija – SPREJELA NASLEDNJI SKLEP: Člen 1 V okviru splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2014 se iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) uporabi vsota 6 096 000 EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil. Člen 2 Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije. V Bruslju, Za Evropski parlament Za Svet Predsednik Predsednik [1] UL L 347, 20.12.2013, str. 855. [2] Uredba (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti NACE Revizija 2 in o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3037/90 kakor tudi nekaterih uredb ES o posebnih statističnih področjih (UL L 393, 30.12.2006, str. 1). [3] V skladu s tretjim odstavkom člena 3 Uredbe (ES) št. 1927/2006. [4] Uredba (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti NACE Revizija 2 in o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3037/90 kakor tudi nekaterih uredb ES o posebnih statističnih področjih (UL L 393, 30.12.2006, str. 1). [5] Uredba Komisije (EU) št. 1046/2012 z dne 8. novembra 2012 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o oblikovanju skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (NUTS) glede pošiljanja časovnih vrst za novo regionalno razčlenitev (UL L 310, 9.11.2012, str. 34). [6] Po členu 3(a) uredbe o ESPG. [7] Po členu 3(b) uredbe o ESPG. [8] Podjetje Nutriart S.A. je prijavilo stečaj 21. junija 2013. [9] V Grčiji je prag revščine 5 508 EUR letno na osebo (za fizične osebe) in 11 986 EUR za gospodinjstva, ki obsegajo dve odrasli osebi in dva otroka do 14. leta starosti. [10] Vir: ELSTAT. Anketa o delovni sili v četrtem četrtletju 2013. [11] Bruto investicije v osnovna sredstva (GFCF) so opredeljene v nacionalnih računih kot pridobitev minus odtujitev proizvedenih osnovnih sredstev, tj. sredstev za proizvodnjo drugega blaga in storitev za obdobje, daljše od enega leta. [12] Grška konfederacija grških delavcev (GSEE) [13] UL L 347, 20.12.2013, str. 884. [14] UL C 373, 20.12.2013, str. 1. [15] UL L 347, 20.12.2013, str. 855. [16] UL C 373, 20.12.2013, str. 1. [17] UL L 167, 29.6.2009, str. 26. [18] UL L 347, 20.12.2013, str. 884.