1.Splošni okvir

Direktive o javnih naročilih urejajo oddajo javnih naročil in omejene vidike izvajanja javnih naročil in koncesijskih pogodb, katerih vrednosti so višje od določenih mejnih vrednosti. Ocenjena vrednost ponudb, objavljenih v aplikaciji TED (dnevna elektronska javna naročila) je v letu 2014 znašala 421,31 milijarde EUR, kar je 3,32 % BDP EU . Odprti in dobro pravno urejeni trgi javnih naročil prispevajo k učinkovitejši rabi javnih sredstev in k izboljšanju kakovosti javnega naročanja.

Izkušnje, pridobljene z direktivami o javnih naročilih, so pokazale, da so za celovito izpolnjevanje njihovih ciljev gospodarski subjekti morali imeti možnost, da pravice, podeljene s temi direktivami, uveljavljajo po vsej EU. Zato sta bili kot spremljevalna ukrepa sprejeti direktivi o pravnih sredstvih (direktivi 89/665/EGS in 92/13/EGS, kot sta bili spremenjeni z Direktivo 2007/66/ES ). Cilj teh direktiv je zagotoviti, da bi na podlagi minimalnih revizijskih standardov EU gospodarski subjekti po vsej EU imeli dostop do hitrih in učinkovitih pravnih postopkov za povrnitev škode v primerih oddaje naročil, ki po njihovem mnenju pomenijo kršitev direktiv o javnih naročilih. Direktivi o pravnih sredstvih sta zato zelo pomembna sestavina področja javnih naročil in edinstven primer zakonodaje EU, ki omogoča popolno uveljavljanje pravic EU na nacionalni ravni.

Direktivi o pravnih sredstvih omogočata uporabo pravnih sredstev tako pred podpisom pogodbe (predpogodbena pravna sredstva) kot po njem (pravna sredstva po sklenitvi pogodbe). Predpogodbena pravna sredstva vključujejo pravico do začasnih ukrepov, obvezno obdobje mirovanja med odločitvijo o oddaji naročila in sklenitvijo pogodbe ter zahtevo po razveljavitvi postopka oddaje naročila, dokler se preiskuje pritožba za preprečitev oddaje naročila. Cilj pravnih sredstev po sklenitvi pogodbe je razglasitev obstoječe pogodbe za neveljavno in/ali zagotovilo kompenzacije (zlasti nadomestil za škodo) prizadetim strankam po podpisu zadevne pogodbe. Drugi ključni elementi direktiv o pravnih sredstvih so samodejno obveščanje ponudnikov o razlogih za njihovo neuspešnost, režim časovnih rokov za vložitev zahtevkov ter alternativne kazni (tj. skrajšanje trajanja pogodbe ali odreditev glob) v primerih, ko uporaba neveljavnosti ni primerna.

V direktivah o pravnih sredstvih je določeno, da Komisija pregleduje njuno izvajanje ter Evropskemu parlamentu in Svetu poroča o njuni učinkovitosti, zlasti kar zadeva alternativne kazni in roke, uvedene z Direktivo 2007/66/ES. V letu 2013 je bila poleg tega sprejeta odločitev o vrednotenju teh direktiv na podlagi Programa Komisije o ustreznosti in uspešnosti predpisov (REFIT). To poročilo je Parlamentu in Svetu predloženo zaradi izpolnjevanja pravne obveznosti poročanja Parlamentu in Svetu ter sporočanja rezultatov vrednotenja na podlagi programa REFIT. V delovnem dokumentu služb Komisije, ki je priložen temu poročilu, so navedene dodatne podrobnosti o opravljenem vrednotenju.

Za pripravo tega poročila so bili uporabljeni naslednji viri informacij:

•študija „Ekonomska učinkovitost in pravni učinki revizijskih postopkov in pravnih sredstev za javna naročila“ (Economic efficiency and legal effectiveness of review and remedies procedures for public contracts);

•odprto javno spletno posvetovanje, namenjeno zbiranju dokazov o učinkih in dodani vrednosti direktiv o pravnih sredstvih;

•posvetovanja z državami članicami;

•več usmerjenih posvetovanj s strokovnjaki in delavci v pravni stroki, ki delujejo na področju pravnih sporov v zvezi z javnimi naročili ter

•revizija nacionalne zakonodaje in sodne prakse.

Poleg vrednotenja učinkovitosti politike direktiv je bilo vrednotenje na podlagi programa REFIT posebej osredotočeno na vprašanje, ali direktivi o pravnih sredstvih ustrezata svojemu namenu, ali čim bolj zmanjšujeta povezane stroške in bremena ter čim bolj povečujeta možnosti za poenostavitev.

Trenutno ni v veljavi noben sistem spremljanja in vrednotenja pravnih sredstev v državah članicah za vso EU. Podatki o ukrepih pravnih sredstev v zvezi z javnimi naročili nad mejnimi vrednostmi, ki so bili uvedeni v posameznih državah članicah, se ne zbirajo strukturirano, usklajeno in sistematično, kar bi omogočilo samodejno in enostavno primerljivo analizo pridobljenih rezultatov. Ustrezno merjenje ali ocenjevanje učinkov direktiv o pravnih sredstvih je zato težko in zahteva dodatne ukrepe (npr. enkratno zbiranje podatkov in ročna analiza kot v primeru trenutnega vrednotenja).

2.Izvajanje v državah članicah

Vse države članice so direktivi o pravnih sredstvih v celoti prenesle v svoje nacionalne zakonodaje. Kljub temu so bile v primeru Direktive 2007/66/ES, ki spreminja osnovno direktivo, ugotovljene znatne in vsesplošne zamude pri prenosu (za podrobnosti glej Prilogo 5 k delovnemu dokumentu služb Komisije). Države članice so glede na minimalno uskladitev, ki je bila dosežena z direktivama o pravnih sredstvih, sprejele nacionalna pravila z različnimi področji uporabe in značajem, pri čemer so upoštevale ustrezne pravne tradicije.

Kot posledica tega so bili v posameznih državah članicah ustanovljeni različni revizijski organi. V 14 državah članicah delujejo upravni revizijski organi za javna naročila, ki so bodisi specializirani ali ne. V ostalih državah članicah je za revizijo postopkov javnih naročil odgovoren obstoječ sodni revizijski organ.

Vse države članice zahtevajo, da je revizijski postopek na voljo vsakomur, ki ima ali bi imel interes za pridobitev določenega naročila in ki je bil ali bi lahko bil oškodovan zaradi domnevne kršitve. Poleg tega nekatere države članice določajo, da so do uvedbe revizijskega postopka upravičeni združenja ali organi, ki ne delujejo kot gospodarski subjekti. To so lahko strokovna združenja ali organ, pristojen za konkurenco.