SL Uradni list Evropske unije C 11/18

Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2015/C 11/08)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek (1).

ZAHTEVEK ZA SPREMEMBO

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (2)

ZAHTEVEK ZA SPREMEMBO V SKLADU S ČLENOM 9

„Canard à foie gras du Sud-Ouest (Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord, Quercy)“

Št. ES: FR-PGI-0105-1000-25.5.2012

ZGO ( X ) ZOP ( )

1. Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se sprememba nanaša

—

☐

—

☒

—

☐

—

☒

—

☒

—

☐

—

☒

—

☒

—

☒

2. Vrsta spremembe

—

☒

—

☐

—

☐

—

☐

3. Spremembe

Skupina je želela prilagoditi svojo specifikacijo, da bi po eni strani v prizadevanju za napredek pojasnila in natančneje opredelila nekatere točke (zlasti da bi se upoštevali posebnosti manjših gospodarskih subjektov, razvoj načinov predstavitve proizvodov potrošnikom in načini trženja na tradicionalnih tržnicah pitanih plovcev, ki še naprej izražajo kmečko in kulinarično kulturo jugozahodnega predela Francije), in po drugi strani, da bi upoštevala tehnološki razvoj v navedenem sektorju od registracije ZGO leta 2000.

3.1 Opis proizvoda

Sprejete so bile naslednje spremembe:

1. Dodana sta cela raca (z jetri ali brez njih) in evisceriran trup. Dodani so bili različni načini ponudbe cele race, v obliki katerih se ta od nekdaj prodaja zlasti na tržnicah pitanih plovcev na jugozahodnem predelu Francije (tržnice, specializirane za prodajo pitanih rac ali gosi in razrezanih kosov teh živali). Ponudba zajema celo zaklano žival na različnih stopnjah evisceracije, iz katere se pridobivajo razrezani kosi ali drobovina, ki so navedeni v specifikaciji, registrirani leta 2000 (surovi ali predelani proizvodi). Cela raca (z jetri ali brez njih) in evisceriran trup se v prodaji ponujata sveža, globoko zamrznjena ali zamrznjena. Med notranjimi organi ali drobovino se lahko pod označbo ZGO ločeno prodajajo samo jetra, srce in želodček. Skupina se je odločila, da bo ohranila seznam kosov mesa in drobovine, naveden v specifikaciji registrirane ZGO, v skladu z zgodovino in slovesom proizvodov, ki se od nekdaj tržijo in pridobivajo iz pitanih rac na jugozahodnem predelu Francije. Skupina ZGO ni želela razširiti na netradicionalne razrezane kose.

2. Dodan je bil način ponudbe v obliki sekundarnega razreza vseh proizvodov, razen cele race (z jetri ali brez njih) in evisceriranih trupov. Cilj je omogočiti prodajo končnemu potrošniku v obliki kosov. Poleg tega je bilo v enotnem dokumentu navedeno, da se lahko proizvodi za prodajo ponujajo konzervirani, polkonzervirani, zamrznjeni ali globoko zamrznjeni. Gre za eno od točk iz veljavne specifikacije.

3. K ponudbi se dodajo začinjena surova jetra pitane race. Gre za to, da se ponudi proizvod, „pripravljen za peko“. Surova jetra pitane race, ki se tržijo začinjena, ustrezajo proizvodu, pripravljenem za nadaljnjo predelavo v okviru ZGO. Začimbe so opredeljene enako za začinjen surov proizvod ali v okviru predelave: „Sol, nitritna sol, sladkor, začimbe in aromatične rastline, žganja, likerska vina, vina, perigordska gomoljika (Tuber melanosporum), askorbinska kislina ali natrijev askorbat. Začimbe so omejene na 4 mas. % pripravka, z največ 2 g saharoze na kg pripravka“.

4. Dodana je možnost trženja surovih jeter pitane race z odstranjenimi žilami.

5. Določitev obreza prsnega fileja.

6. Pri pisanju specifikacije in enotnega dokumenta so bila dodana pojasnila v zvezi s sušenimi in dimljenimi prsnimi fileji: dejansko je vsak prsni file sušen in se lahko poleg tega dimi.

3.2 Dokazilo o poreklu

Preglednice so bile posodobljene v skladu s spremembami v poglavju Metoda pridobivanja in veljavno zakonodajo. Natančneje je bila navedena vsebina nekaterih dokumentov.

Dodana je obveznost evidence zalog za posamezen kraj (glej člen 6(2) Uredbe Komisije (ES) št. 1898/2006 (3)).

Opredeljeni so pojmi serije.

3.3 Metoda pridobivanja

Zaradi sprememb specifikacij za ZGO na nacionalni ravni in ravni Skupnosti sta bili oblika in vsebina tega dela velikokrat spremenjeni.

Uvedene so bile naslednje spremembe:

1. Valjenje

Povzete so bile zahteve v zvezi z valjenjem zaradi navedbe v tem delu, da race izvirajo iz račjih samcev vrst Cairina moschata, to so tako imenovane muškatne race, ali iz križancev vrst Cairina moschata in Anas Platyrhinchos (samec muškatne race in samica navadne race), to so tako imenovani mulardi. Ne gre za spremembo, temveč za premestitev določbe, ki že obstaja v specifikaciji.

Pojasnjeno je bilo, da morata biti raci, uporabljeni za križanje, izbrani v skladu z referenčnim okvirom, ki ga je določil Syndicat des Sélectionneurs Avicoles et Aquacoles Français (združenje francoskih rejcev ptic in ribičev, ki opravljajo izbor, SYSAAF).

2. Reja

— Specifikacija je bila spremenjena, da bi se na navedenem geografskem območju omogočil prevoz račk z enega kmetijskega gospodarstva na drugo (pred ali po poteku 42 dni). Gre za to, da se upoštevajo organiziranost sektorja in sedanje prakse gospodarskih subjektov. Ta postopek reje ne zadeva račk od prvega dne, temveč živali, ki so kupljene ter že utrjene in prilagojene.

— Razlika med gostoto živali v objektu in na pašnikih, ki so celotno obdobje reje nameščene v istem objektu, in gostoto živali, ki se selijo, je bila črtana in nadomeščena z gostoto živali v objektu glede na njihovo starost.

— Pojem razdrobljene uporabe pašnikov je bil uveden zaradi boljšega upravljanja kakovosti teh pašnikov, da bi se omejili nastanek garij in njihove posledice za razvoj živali (na primer šepavost). Ta razdrobljenost je omejena na polovico z opredelitvijo trenutne razpoložljive površine na raco. To razdrobljenost je mogoče povezati s kolobarjenjem pašnikov, katerega cilj je iz istih razlogov omogočiti uporabo drugega pašnika. Te spremembe so povezane s spremembo časa počivanja pašnikov med dvema gredama (12 tednov) in njegovo nadomestitvijo s skupnim trajanjem počivanja pašnikov 168 dni na koledarsko leto.

3. Določitev obroka

Opredeljen je bil krmni obrok, ki se razdeljuje živalim v prvih 42 dneh, in omejen je bil odstotek proizvodov, pridobljenih iz žitnih zrn, od 43. dne.

Skupine krmil so opredeljene v skladu s terminologijo iz veljavne ureditve Skupnosti (Uredba Komisije (EU) št. 68/2013 z dne 16. januarja 2013 o katalogu posamičnih krmil).

4. Prisilno pitanje

Uvedenih je več elementov:

— najmanjša teža prisilno pitanih živali poleg povprečne teže,

— za rejce na kmetijah neprekinjeno prisilno pitanje: to pomeni hkratno pitanje rac različnih starosti,

— zdravstvene zahteve v zvezi s prisilnim pitanjem (čiščenje, razkuževanje in prekinitev reje),

— trajanje prisilnega pitanja je skrajšano z 12 na najmanj 10 dni in s 24 na najmanj 20 obrokov. To omogočajo različne strokovne in tehnične izboljšave pri izboru, reji in prisilnem pitanju, ne da bi bila ogrožena teža jeter. Glede kakovosti, zlasti kar zadeva stopnjo topljivosti, je cilj pridobiti jetra, ki tehtajo približno 550 g. To težo je danes mogoče doseči ali celo preseči v 10 do 12 dneh. Zaželena je torej možnost, da bi se trajanje prisilnega pitanja lahko skrajšalo in bi gospodarski subjekti lahko tako nadzirali velikost jeter. Spremenjeno je samo trajanje prisilnega pitanja, medtem ko se trajanje reje ne spremeni, enaka pa ostane tudi najmanjša teža jeter, to je 350 g,

— opredeljene so tudi značilnosti koruze, uporabljene za prisilno pitanje, in sicer gre za koruzo v zrnju in/ali mleto koruzo (kašo).

5. Zakol

Uvedena je bila najnižja starost ob zakolu, in sicer 91 dni pri mulardu in 92 dni pri muškatni raci. Gre za pojasnilo k seštevku najkrajšega trajanja reje (81 ali 82 dni) in najkrajšega trajanja prisilnega pitanja (10 dni).

6. Določbe o trupih

— Faza evisceracije je dopolnjena, pri čemer je dodano pojasnilo, da se žolč med tem postopkom odstrani in da ta poteka, ko je meso še toplo ali ohlajeno, opredeljen pa je tudi postopek odstranitve žil,

— opredeljen je bil tudi prenos jeter in trupov na hladno,

— časovni razmik med evisceracijo in razrezom (24h) ter med zakolom in zamrznitvijo ali globoko zamrznitvijo (48h) je bil črtan in nadomeščen z uvedbo predpisov o higieni, prilagojenih posameznemu gospodarskemu subjektu.

7. Začinjanje jeter pitanih rac

Opredeljeno je začinjanje surovih jeter pitanih rac in omejeno na 4 mas. % pripravka.

8. Predelava jeter pitanih rac

— Opredeljen je bil način trženja surovih jeter pitanih rac, namenjenih za predelavo. Ta so lahko cela, z odstranjenimi žilami, razrezana ali začinjena,

— opredeljeni so bili trije načini konzerviranja: ohlajevanje, zamrzovanje in globoko zamrzovanje. Opredeljeni so pogoji za obdelavo zamrznjenih ali globoko zamrznjenih jeter,

— tako kot za surova jetra pitanih rac, ki se tržijo začinjena, je začinjanje jeter pitanih rac, namenjenih za predelavo, opredeljeno in omejeno na 4 mas. % pripravka,

— za jetra pitane race, ki so bila pred tem poširana, je določeno kuhanje v krpi, pri čemer so pri tradicionalnem načinu kuhanja dodane določbe o uporabljenem bujonu,

— dodana so bila pojasnila k proizvodom „foie gras entier“ (cela jetra pitane race) ali „foie gras“ (jetra pitane race), in sicer možnost pakiranja enega samega režnja v embalažo z neto maso največ 250 g, sestava želatine, ki obdaja jetra, in najnižja vsebnost perigordske gomoljike, da bi se lahko ta sestavina navedla v prodajnem opisu,

— izrecno je določena možnost uporabe jeter pitanih rac z ZGO, ki so že predelane in skuhane v briketu jeter pitane race z največ 10 % emulzije,

— dodana so bila pojasnila k potrebnim pogojem, da bilo mogoče na etiketi navesti vsebovanost koščkov, sestavo želatine, ki obdaja jetra, in najmanjši delež perigordske gomoljike.

9. Predelava mesa

Uvedena je bila prepoved soljenja v slanici za predelano meso:

— za sušen in dimljen prsni file: — uvedba pojasnil k sušenju, — prepoved uporabe arom, — pri dimljenju prepoved postopkov, kot so tuširanje, namakanje ali škropljenje s tekočim dimom, — uvedba pozitivnega seznama sestavin.

— Za meso, vloženo v masti: — je navedeno, da se pakiranja, ki niso toplotno stabilizirana, skuhajo popolnoma do sredice, — s toplotno obdelavo (drugo kuhanje) se stabilizirajo samo pakiranja, pri katerih je to tehnično izvedljivo, — opredeljena so bila pravila za uporabo prodajnih poimenovanj mesa, vloženega v masti, glede na kose, ki jih embalaža vsebuje.

3.4 Označevanje

Zaradi sprememb v nacionalni zakonodaji ime certifikacijskih organov ni več obvezno na etiketi proizvodov z ZGO, zato se je skupina odločila, da to obveznost črta iz specifikacije.

Revidirane so bile določbe o označevanju, da bi se uskladile z registriranim imenom.

Uvedeni so bili uporaba skupnih navedb na etiketi ter pravila o velikosti črk za geografsko ime v prodajnem opisu proizvoda.

Skupne navedbe na etiketi so opredeljene v preglednici, ki jo je skupina dala na voljo vsem gospodarskim subjektom.

3.5 Nacionalne zahteve

Postavka „Nacionalne zahteve“ je zaradi nacionalnih zakonodajnih sprememb predstavljena v obliki preglednice glavnih točk, ki jih je treba nadzirati, in metode njihovega ocenjevanja.

3.6 drugo

Podatki o skupini in certifikacijskih organih

Podatki o skupini so posodobljeni in dodani so podatki o certifikacijskih organih.

Vrsta proizvoda

Naslov skupin proizvodov je bil posodobljen v skladu z veljavno terminologijo Skupnosti. Ta redakcijska sprememba se prenese v poglavje „Opis proizvoda“.

Geografsko območje

Opredelitev geografskega območja ZGO ni spremenjena, spremenjena pa je njegova predstavitev: seznam kantonov je nadomeščen s seznamom ustreznih občin.

Posebna pravila za pakiranje

Navedeno je, da morajo vsi postopki od reje do pakiranja potekati na opredeljenem geografskem območju. Obveznost pakiranja na navedenem območju je torej izrecno navedena v delu „geografsko območje“ specifikacije.

Tako je bilo implicitno že v veljavni specifikaciji na podlagi teh določb:

— stran 34, „meso, vloženo v masti, se pakira v končni embalaži“,

— stran 32 in 34, določeno je vakuumsko pakiranje prsnih filejev ter jeter pitane race,

— stran 32, pripravki iz jeter pitane race se končno toplotno obdelajo po pakiranju.

Pakiranje na navedenem geografskem območju omogoča ohranjanje značilnosti proizvodov.

Drobovina in meso race sta občutljiva proizvoda, ki lahko na zraku porjavita zaradi oksidacije. Pakiranje na navedenem geografskem območju skrajša čas med obdelavo in pakiranjem ter je torej način za preprečitev poslabšanja navedenih proizvodov.

Pakiranje je pri predelanih jetrih pitane race ter proizvodih, vloženih v masti, sestavni del proizvodnega postopka, pri čemer se ti proizvodi po pakiranju dokončno toplotno obdelajo zaradi stabilizacije.

Pakiranje na navedenem območju nazadnje olajša sledljivost proizvodov in nadzor nad njimi.

Redakcijske spremembe, zlasti dela „Povezava“

Besedilo tega poglavja je bilo preoblikovano, da bi se dokazala povezava novih dodanih proizvodov z navedenim geografskim območjem in da bi bilo skladno s sedanjimi redakcijskimi zahtevami.

To poglavje je razdeljeno na naslednja tri poglavja, ki so bila spremenjena:

1. Poglavje „Značilnosti geografskega območja“ je bilo preoblikovano in preurejeno: — da bi se bolje prostorsko umestilo geografsko območje, katerega meje so opredeljene glede na geografske ali upravne enote, ki ga obkrožajo, — da bi se bolje opisale značilnosti geografskega območja, kot so podnebne razmere, pokrajine in prevlada gojenja koruze. Opis narave tal je bil izpuščen, ker so na razvoj gojenja koruze vplivale pretežno podnebne razmere navedenega geografskega območja. Ta točka je bila dopolnjena z natančnimi številčnimi podatki, — da bi se bolje opisali človeški dejavniki, ki pričajo o tradicionalnih značilnostih reje na jugozahodnem predelu Francije od srednjega veka in razvoja trženja rac s tolstimi jetri z jugozahodnega predela Francije.

2. Posebnosti vseh proizvodov z ZGO so bile opredeljene v poglavju „Posebnosti proizvoda“, zlasti tiste iz skupine proizvodov, uvedene v okviru zahtevka za spremembo (cela raca (z jetri ali brez njih) in evisceriran trup).

3. Poglavje „Vzročna povezava“ je bilo preoblikovano, pri čemer je bilo pojasnjeno, da ta temelji predvsem na slovesu, ki je dokazan z natančnejšimi elementi.

Ti tradicionalni elementi, to so sajenje in gojenje koruze na navedenem območju, kmečko gospodarstvo, ki temelji na reji pitanih rac in posebnih tehnikah konzerviranja, se zadržijo, vendar se preuredijo in natančneje opredelijo.

Vzročna povezava tako temelji na naslednjih elementih:

— podnebne razmere na geografskem območju so primerne za gojenje koruze,

— koruza se na navedenem območju sadi od 16. stoletja in je hitro postala eno glavnih splošnih krmil za perutnino, zlasti za race,

— oskrba s to žitarico je rejcem omogočila, da so se specializirali za rejo pitanih rac ter razvili posebne spretnosti in veščine v zvezi z rejo, ki temeljijo na prisilnem, vendar progresivnem pitanju rac (v francoščini „gavage“),

— ta način reje pitanih rac izvira iz njihove posebnosti, in sicer visoke zamaščenosti in dobro razvitih mišic,

— razmahu tovrstne reje se pridružuje uvedba izvornih tehnik konzerviranja (vlaganje v masti in apertizacija),

— te tehnike konzerviranja so specializiranim trgovskim podjetjem omogočile trženje navedenih proizvodov v velikih količinah,

— ustanovitev teh podjetij je prispevala k razvoju slovesa race s tolstimi jetri z jugozahodnega predela Francije na njenem območju porekla, pa tudi na nacionalni in nato mednarodni ravni.

Dodane so bile številne redakcijske spremembe (preoblikovanja, pojasnila, premestitve odstavkov in črtanje odvečnih odstavkov).

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (4)

„Canard à Foie Gras du Sud-Ouest (Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord, Quercy)“

Št. ES: FR-PGI-0105-1000-25.5.2012

ZGO ( X ) ZOP ( )

1. Ime

„Canard à Foie Gras du Sud-Ouest (Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord, Quercy)“

2. Država članica ali tretja država

Francija

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1 Vrsta proizvoda

Skupina 1.1 Sveže meso (in drobovina)

Skupina 1.2 Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

3.2 Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Raca s tolstimi jetri z jugozahodnega predela Francije izvira iz samca muškatne race ali samca mularda.

Race s tolstimi jetri z jugozahodnega predela Francije se redijo na prostem, nato pa se prisilno pitajo, in sicer mulardi od 81. dne in muškatne race od 82. dne.

Raca s tolstimi jetri z jugozahodnega predela Francije se pita najmanj 10 dni, in sicer z najmanj 20 obroki.

Nato se zakolje ter po potrebi razreže in predela.

Raca s tolstimi jetri z jugozahodnega predela Francije ima kožo in maščobo belkaste do rumene barve.

Med različnimi proizvodi se iz race s tolstimi jetri z jugozahodnega predela Francije pridobivajo:

— sveže meso in drobovina: cela raca (z jetri ali brez njih) in evisceriran trup, jetra pitane race, prsni file, bedro, file (mala mišica), srce, zgornji del peruti in želodček. Cela raca z jetri ustreza celi raci, ki je zaklana, oskubljena in ni eviscerirana. Cela raca brez jeter ustreza celi raci, ki je zaklana, oskubljena in ni eviscerirana, vendar so ji bila odstranjena jetra. Evisceriran trup ustreza celi raci, ki je zaklana, oskubljena in popolnoma eviscerirana. Surova jetra pitane race so mehka in enotne barve ter nimajo poškodb. Tehtajo najmanj 350 g in se lahko ob prodaji ponudijo začinjena. Prsni fileji ustrezajo filejem, ki se vzamejo s prsnega predela (ne vključujejo vratne mišice). Posamezen prsni file tehta najmanj 300 g, pakira pa se s kožo in podkožno maščobo, ki ga prekriva. Zamaščenost (maščoba + koža/skupna teža) je med 25 % in 45 %. Prsni fileji se popolnoma oskubijo in skrbno obrežejo. Obrezati jih je treba v pravilno okroglo obliko, z manjšim deležem vidne maščobe na mesu. Bedra ustrezajo vsem kosom mesa, koži in maščobi, ki obdaja stegnenico, golenico in mečnico. Oba razreza je treba narediti pri sklepih. Ne smejo imeti hematomov niti prask. So povsem oskubljene in skrbno obrezane, puh pa se ustrezno odstrani. Fileji (mala mišica) ustrezajo notranjemu delu prsne mišice, pritrjene na trup. Nimajo hematomov in se v prodaji ponujajo celi. Srce se za prodajo ponuja celo, brez ureznin in aorte. Zgornji del peruti ustreza prvemu členku krila. Predstavi se ustrezno obrezan, brez zlomov, kostnih drobcev ali hematomov. Želodček ustreza drugemu prebavnemu žepku race, sestavljenemu iz debele mišice; je užiten. Njegovo notranjost je treba pravilno olupiti, z zunanjosti odstraniti maščobo, poleg tega pa ne sme vsebovati koščkov iz požiralnika. Ti proizvodi se lahko potrošnikom prodajajo sveži, zamrznjeni ali globoko zamrznjeni. Lahko se ponudijo razrezani, razen cele race in trupa.

— Mesni proizvodi: cela jetra pitane race, jetra pitane race, jetra pitane race v briketu (s koščki ali brez njih), sušen prsni file (ali sušen in dimljen), meso, vloženo v masti (krila, bedra, prsni fileji, zgornji del peruti in želodčki). Cela jetra pitane race ustrezajo pripravku iz celih jeter pitanih rac ali enemu ali več režnjem začinjenih jeter pitanih rac. Proizvod „foie gras“ ustreza pripravku iz koščkov režnjev jeter pitane race (vseh koščkov režnjev jeter pitane race, katerih masa v končnem proizvodu je najmanj 20 g), ki so stisnjeni v brikete in začinjeni. Briket iz jeter pitane race (s koščki ali brez njih) ustreza pripravku iz rekonstituiranih jeter pitane race, ki se začini, nato pa se mu lahko dodajo še koščki teh jeter. Sušeni prsni fileji (ali sušeni in dimljeni) se pripravljajo iz prsnih filejev, ki se suho solijo in sušijo (ali sušijo in dimijo), lahko pa se jim primešajo tudi dodatki. Meso, vloženo v masti, ustreza pripravkom iz suho soljenih skuhanih kosov mesa race s tolstimi jetri, vloženo pa je izključno v račji masti. Deli živali, ki se lahko uporabijo, so samo bedra, krila (skupaj s prsnim filejem in zgornjim delom peruti), prsni file, zgornji del peruti in želodček. Ti proizvodi se lahko prodajajo potrošniku konzervirani, polkonzervirani (ali polkuhani), zamrznjeni ali globoko zamrznjeni. Lahko se predstavijo v obliki sekundarnega razreza.

3.3 Surovine (samo za predelane proizvode)

Pripravki na osnovi jeter pitane race (cela jetra pitane race, jetra pitane race, jetra pitane race v briketu, s koščki ali brez njih) morajo izvirati iz jeter pitane race z ZGO.

Sušene (ali sušene in dimljene) prsne fileje je treba pridobivati iz prsnih filejev z ZGO.

Meso, vloženo v masti, se pripravlja iz kosov mesa z ZGO, ki je bilo pred tem suho soljeno in skuhano v račji masti.

3.4 Krma (samo za proizvode živalskega izvora)

Krma je do 42. dne sestavljena iz najmanj 50 % žitnega zrnja ali iz njega pridobljenih proizvodov in iz semen stročnic. Nato je do faze prisilnega pitanja sestavljena iz 70 % žitnega zrnja ali iz njega pridobljenih proizvodov in semen stročnic z najmanj 15 % koruze in največ 40 % pšenice.

Obrok za prisilno pitanje je sestavljen iz najmanj 95 % koruze, pridelane na geografskem območju, ki obsega jugozahodni predel Francije. Race se prisilno pitajo najmanj 10 dni, in sicer z najmanj 20 obroki, ki vsebujejo celo ali mleto koruzo.

Ta praksa temelji na običajih. Uvedba in nato gojenje koruze na juhozahodnem predelu Francije sta bila ključna za vzpostavitev gospodarstva pitanih plovcev, saj ima ta žitarica priznane lastnosti za pitanje perutnine.

3.5 Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Race s tolstimi jetri z jugozahodnega predela Francije se redijo, prisilno pitajo, zakoljejo ter po potrebi razrežejo in predelajo na navedenem geografskem območju.

3.6 Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.

Pakiranje na opredeljenem geografskem območju omogoča ohranjanje značilnosti proizvodov.

Drobovina in račje meso sta občutljiva proizvoda, ki lahko na zraku porjavita zaradi oksidacije. Pakiranje na opredeljenem geografskem območju zmanjša čas med obdelavo in pakiranjem ter je torej način za preprečitev poslabšanja proizvodov.

Pakiranje je pri predelanih jetrih pitanih rac ter proizvodih, vloženih v masti, sestavni del proizvodnega postopka, pri čemer se ti proizvodi po pakiranju dokončno toplotno obdelajo zaradi stabilizacije.

Pakiranje na navedenem geografskem območju nazadnje olajša sledljivost proizvodov in nadzor nad njimi.

3.7 Posebna pravila za označevanje

Etiketa proizvoda za trženje vključuje:

— ime „Canard à Foie Gras du Sud-Ouest (Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord, Quercy)“,

— označbo navedenih proizvodov, ki se dopolni z eno od naslednjih geografskih navedb: Sud-Ouest, Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord ali Quercy. V teh primerih se končni proizvod pridobiva iz rac, ki so bile rejene, pitane, zaklane, razrezane, predelane in shranjene v navedenih področjih proizvodnje,

— skupne elemente na etiketi v skladu z veljavno kolektivno listino, ki jo je pripravila skupina in dala na voljo vsem gospodarskim subjektom. O vsaki spremembi se obvestijo vsi gospodarski subjekti ter izvajalec nadzora in pristojni nadzorni organi.

4. Jedrnata opredelitev geografskega območja

Navedeno geografsko območje sestavljajo naslednje regije, departmaji in/ali kantoni:

AKVITANIJA (Dordogne, Gironde, Landes, Lot-et-Garonne in Pyrénées-Atlantiques).

JUG-PIRENEJI (Lot, Tarn-et-Garonne, Gers, Hautes-Pyrénées, Haute-Garonne, Ariège, Tarn-in-Aveyron).

LIMOUSIN: Corrèze in kantoni, ki mejijo na departma Haute-Vienne: Saint-Mathieu, Chalus, Saint-Yrieix-la-Perche in Aude: kantoni Castelnaudary Sud, Castelnaudary Nord, Salles, Belpech in Fanjeaux.

Območje CHALOSSE je sestavljeno iz naslednjih kantonov departmaja Landes: Pouillon, Montfort, Amou, Hagetmau in Saint-Sever.

Območje GASKONJE je sestavljeno iz departmajev Gers, Landes, Hautes-Pyrénées in okrožja Saint-Gaudens (Haute-Garonne).

Območje GERS ustreza upravnemu departmaju Gers.

Območje LANDES ustreza upravnemu departmaju Landes.

Območje PERIGORDA je sestavljeno iz departmaja Dordogne in kantonov, ki mejijo na departmaje Haute-Vienne (Saint-Mathieu, Chalus, Saint-Yrieix-la-Perche), Corrèze (Lubersac, Juillac, Ayen, Larche in Brive-la-Gaillarde), Lot (Souillac, Payrac, Gourdon, Salviac, Cazals in Puy-l’Évêque) in Lot-et-Garonne (Fumel, Monflanquin, Villereal, Castillonnes, Lauzun in Duras).

Območje QUERCY je sestavljeno iz departmaja Lot ter naslednjih kantonov departmaja Tarn-et-Garonne: Montaigu-de-Quercy, Bourg-de-Visa, Moissac, Lauzerte, Molières, Lafrançaise, Montauban, Montpezat-de-Quercy, Caussade, Négrepelisse, Monclar-de-Quercy, Villebrumier, Caylus in Saint-Antonin-Noble-Val.

5. Povezava z geografskim območjem

5.1 Značilnosti geografskega območja

(a) Naravni dejavniki

Navedeno geografsko območje globalno ustreza geološki enoti Akvitanskega bazena, prostrani dolini, prekriti z usedlinami in oblikovani na sekundarnem območju, ki obsega velik del jugozahodnega predela Francije. Na zahodu meji na Atlantski ocean, na jugu na Pirenejsko gorovje, na vzhodu meja poteka med Centralnim masivom in mestom Castelnaudary, na severu meje sovpadajo z upravnimi mejami območja Poitou-Charentes.

Zanj so značilni nepretrgana veriga planot in obdelovalnih gričev ter blago, delno oceansko podnebje.

Temperature so visoke, poleti so padavine obilne. Povsod na navedenem geografskem območju količina padavin v povprečju presega 900 mm (vir: francoski meteorološki zavod Météo France za obdobje od 1981 do 2010).

Navedeno geografsko območje je bilo zaradi navedenih podnebnih razmer skozi zgodovino primerno za gojenje koruze: „Kot druga žitarica se goji pretežno koruza, ker zahteva vodo le malo pozneje. Jugozahodni predel je najbolj ugodno območje za to žitarico […]. Koruza ima namreč samo tam […] potrebne toplotne in vlažnostne pogoje.“ (DE LAVERGNE, M.L. (1860) Economie rurale de la France depuis 1789. Pariz: Guillaumin in Cie in Librairie agricole de la maison rustique).

(b) Človeški dejavniki

Tradicionalna reja rac s tolstimi jetri z jugozahodnega predela Francije na navedenem geografskem območju

Med kmeti z jugozahodnega predela Francije od srednjega veka značilno prevladujejo majhna kmetijska gospodarstva in sistem spolovine. Značilnost kmetijskih gospodarstev z navedenega predela pa je od tega obdobja dvoriščna reja plovcev za pitanje.

Reja plovcev je bila tedaj nezanemarljiv način oskrbe kmeta in njegove družine s hrano. Poleg tega je od 16. stoletja njena posebnost ta, da temelji na razdeljevanju koruze, ki je zelo zgodaj, od njene uvedbe na jugozahodnem predelu Francije v 16. stoletju, nadomestila proso v krmi živali in nato v prehrani ljudi na navedenem območju.

Race so se do konca 17. stoletja pitale same s koruzo, ki jim je bila na voljo v temnem prostoru. Z razvojem tehnike prisilnega pitanja proti koncu 18. stoletja se je spremenil način pitanja živali z intenzivnejšim razdeljevanjem surove ali kuhane koruze v moki ali kepicah.

Tradicionalno trženje rac s tolstimi jetri z jugozahodnega predela Francije in iz njih pridobljenih proizvodov.

Ta značilni način reje se na kmetijah z jugozahodnega predela Francije od 17. stoletja pridružuje razvoju posebnega načina konzerviranja mesa in drobovine rac, kuhanih v masti, to je vlaganju mesa v masti. Trženje proizvodov iz rac s tolstimi jetri z jugozahodnega predela Francije se je še bolj razvilo konec 18. stoletja, ko je Nicolas Appert iznašel apertizacijo, ki omogoča racionalizacijo trženja predelanih proizvodov iz race (natančneje jeter pitanih rac in mesa, vloženega v masti), in sicer v konzervah, ter dostop do novih tržišč prek meja jugozahodnega predela Francije.

Od konca 18. stoletja se je prodaja celih pitanih ali evisceriranih rac ter surovih jeter pitanih rac razvila s tržnicami pitanih plovcev, namenjenih izključno neposrednemu trženju teh proizvodov, ki je potekalo med koncem jeseni in začetkom pomladi.

Danes so se te tržnice ohranile v številnih mestih jugozahodnega predela Francije, kot so Samatan (Gers), Seissan (Gers), Périgueux (Périgord), Mont de Marsan (Landes), Cahors (Quercy) ali Monfort-en-Chalosse (Chalosse). Te tradicionalne tržnice proizvajalcem omogočajo, da neposredno prodajajo cele race (z jetri ali brez njih), eviscerirane trupe ter vse razrezane kose rac in drobovine, kot so surova jetra pitanih rac, želodčki in srca.

5.2 Posebnosti proizvoda

Posebnost race z jugozahodnega predela Francije s tolstimi jetri je njena visoka zamaščenost zaradi načina reje in posebne krme, ki temelji na progresivni reji s pitanjem živali.

Raca s tolstimi jetri z jugozahodnega predela Francije se po dolgi reji na zunanjih pašnikih, ki traja najmanj 81 dni, progresivno pita najmanj 10 dni z obrokom, sestavljenim iz 95 % koruze.

Trupi, ki so posledica navedenega tradicionalnega končnega pitanja, imajo kožo in maščobo belkaste do rumene barve ter visoko zamaščenost, ki jo je mogoče opaziti na vseh kosih race in se izraža predvsem s 25- do 45-odstotno zamaščenostjo prsnih filejev ter z dobro mesnatostjo živali, katerih razrezani kosi imajo veliko težo, na primer najmanjša teža prsnih filejev je 300 g in teža jeter pitanih rac 350 g.

Po drugi strani so se v 18. stoletju posebnosti jeter pitanih plovcev začeli zavedati kuharski mojstri, ki so zaslužni za tak sloves jeter pitanih rac.

Tudi raca s tolstimi jetri z jugozahodnega predela Francije uživa velik sloves, ki ga je že zdavnaj pridobila in daleč presega meje tega predela, pa tudi meje same Francije.

5.3 Vzročna povezava med geografskim okoljem in kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma določeno kakovostjo, slovesom ali drugimi značilnostmi proizvoda (pri ZGO)

Povezava s poreklom race s tolstimi jetri z jugozahodnega predela Francije temelji na slovesu race s tolstimi jetri z jugozahodnega predela Francije in iz nje pridobljenih proizvodov.

Ta sloves je povezan zlasti z lokalno in tradicionalno uporabo koruze za pitanje plovcev.

Koruzo so zaradi ustreznih podnebnih razmer gojili na navedenem geografskem območju od 16. stoletja in hitro se je uveljavila kot glavna žitarica zlasti za pitanje rac. Sicer o povezavi med to prakso krmljenja in slovesom proizvoda pričajo številna dela: „jetra rac, ki v celotni Evropi uživajo velik sloves, dolgujejo svoje odlike samo temu žitu“ (Parmentier, M. (1785) Mémoire couronné le 25 août 1784 par l’Académie Royale des sciences, belles lettres et arts de Bordeaux.) Bordeaux: Arnaud-Antoine Pallandre). Opat Rozier tudi navaja to povezavo v svoji razpravi o poljedelstvu iz leta 1787: „perutnina vseh vrst […] doseže visoko zamaščenost, njeno meso pa pridobi izbran in izvrsten okus, poleg tega pa najbolj cenjena perutnina izvira iz okolja, kjer se na veliko goji ta žitarica“.

Gojenje koruze je proizvajalcem omogočalo, da se specializirajo za rejo pitanih plovcev ter razvijejo spretnosti in veščine, ki temeljijo na intenzivnem razdeljevanju te žitarice ter progresivnem pitanju. S temi spretnostmi in veščinami, povezanimi z dolgotrajno rejo na prostem, ki jo skozi vse leto omogoča blago in zmerno podnebje, je mogoče vzgojiti dobro razvite živali z visoko zamaščenostjo. Razdeljevanje koruze v fazi pitanja določa barvo kože in maščobe v skladu z značilnostmi koruze, ki se razdeljuje (bela ali rumena koruza).

Sloves race s tolstimi jetri z jugozahodnega predela Francije in proizvodi iz nje se je nato razširil zaradi uporabe prvotnih tehnik konzerviranja proizvodov (vlaganje v masti in apertizacija), ki sta omogočila trženje proizvodov zunaj jugozahodnega predela Francije ter razvoj regionalnih in nacionalnih prodajnih poti.

V zvezi s tem so dolgotrajni sloves jeter pitanih rac potrjevala številna dela, kot sta Aussyjeva knjiga L’histoire de la vie privée des français iz leta 1787, v kateri je navedel, da sloves Toulousa temelji na jetrih pitanih rac, ali knjiga Larousse Ménager iz leta 1926, v kateri je zapisano, da „se jetra pitanih rac uporabljajo zlasti za izdelavo paštet in proizvodov, pakiranih v lončeno posodo, za katere so se specializirale nekatere regije. […] Paštete iz Toulousa so izdelane iz jeter rac in konkurirajo paštetam iz Strasbourga“.

Poleg tega tržnice pitanih plovcev, ki se na navedenem geografskem območju pojavljajo od 18. stoletja in so se ohranile vse do danes, resnično dokazujejo tradicionalno zasidranost proizvodnje in trženja vseh navedenih proizvodov – od race, ki se kuha cela, do že pripravljenih razrezanih kosov in drobovine.

Sklic na objavo specifikacije

(Člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006 (5))

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCIGPCanardafoiegrasduSudOuestV3.pdf

(1) UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

(2) UL L 93, 31.3.2006, str. 12. Nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

(3) UL L 369, 23.12.2006, str. 1. Nadomeščena z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 668/2014 z dne 13. junija 2014 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1151/2012.

(4) Nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

(5) Glej opombo 4.