EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 5.10.2021 COM(2021) 625 final 2021/0319(NLE) Predlog IZVEDBENI SKLEP SVETA o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Estonijo {SWD(2021) 285 final}



2021/0319 (NLE) Predlog IZVEDBENI SKLEP SVETA o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Estonijo SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost in zlasti člena 20 Uredbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, ob upoštevanju naslednjega: (1)Izbruh COVID-19 negativno vpliva na gospodarstvo Estonije. V letu 2019 je bruto domači proizvod na prebivalca (BDP na prebivalca) Estonije znašal 67 % povprečja EU. V skladu s poletno napovedjo Komisije iz leta 2021 se je realni BDP Estonije v letu 2020 zmanjšal za 2,9 %, v obdobju 2020–2021 pa naj bi se skupno povečal za 1,8 %. Dolgoročni vidiki, ki vplivajo na srednjeročno gospodarsko uspešnost, vključujejo staranje prebivalstva, regionalne in socialne razlike, razmeroma nizko produktivnost virov in visoko intenzivnost emisij toplogrednih plinov. (2)Svet je 9. julija 2019 in 20. julija 2020 v okviru evropskega semestra na Estonijo naslovil priporočila. Estoniji je priporočil zlasti, naj poveča ustreznost mreže socialne varnosti, med drugim tudi z razširitvijo kritja denarnih nadomestil za brezposelnost, in izboljša dostop do cenovno dostopnih in celostnih storitev socialnega varstva ter sprejme ukrepe za zmanjšanje razlik med plačami moških in žensk, tudi za izboljšanje preglednosti plač. Priporočil je tudi, naj izboljša dostopnost in odpornost zdravstvenega sistema, med drugim tudi z odpravo pomanjkanja zdravstvenih delavcev, okrepitvijo primarnega zdravstvenega varstva in zagotavljanjem zadostnih nujno potrebnih medicinskih izdelkov. Poleg tega je priporočil, naj Estonija odpravi pomanjkanje znanj in spretnosti in spodbudi inovacije z izboljšanjem zmogljivosti sistema izobraževanja in usposabljanja ter njegove ustreznosti za trg dela. Svet je priporočil tudi, naj Estonija usmeri naložbe na zeleni in digitalni prehod, zlasti na digitalizacijo podjetij, raziskave in inovacije, vključno s podporo inovacijskih zmogljivosti malih in srednjih podjetij, čisto in učinkovito proizvodnjo in rabo energije, učinkovito rabo virov ter trajnostni promet in tako prispeva k postopnemu razogljičenju gospodarstva. Poleg tega je Svet priporočil, naj Estonija zagotovi zadosten dostop do financiranja in okrepi prizadevanja za zagotovitev učinkovitega nadzora in izvrševanja okvira za preprečevanje pranja denarja. Svet je Estoniji priporočil, naj za reševanje krize zaradi COVID-19 sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo in ohranitev gospodarstva ter naj, kadar gospodarske razmere to omogočajo, izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob krepitvi naložb. Komisija je po oceni napredka pri izvajanju teh priporočil za posamezno državo ob predložitvi načrta za okrevanje in odpornost ugotovila, da je bilo priporočilo o sprejetju vseh potrebnih ukrepov za učinkovit odziv na pandemijo, ki naj ohranjajo gospodarstvo in podpirajo okrevanje, ki bo sledilo, v celoti izvedeno. Poleg tega je ugotovila, da je bil v zvezi s priporočilom o usmeritvi naložb v energetske povezave dosežen precejšen napredek. (3)Svet je v priporočilu o ekonomski politiki euroobmočja državam članicam euroobmočja priporočil, naj ukrepajo, tudi prek svojih načrtov za okrevanje in odpornost, da bi med drugim zagotovile naravnanost politike, ki podpira okrevanje, ter dodatno izboljšale konvergenco, odpornost ter trajnostno in vključujočo rast. Svet je v priporočilu državam članicam euroobmočja priporočil tudi, naj se okrepijo nacionalni institucionalni okviri, zagotovi makrofinančna stabilnost, dokonča ekonomska in monetarna unija ter okrepi mednarodna vloga eura. (4)Estonija je 18. junija Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241. Načrt je bil predložen po postopku posvetovanja z lokalnimi in regionalnimi organi, socialnimi partnerji, organizacijami civilne družbe, mladinskimi organizacijami in drugimi ustreznimi deležniki, izvedenem v skladu z nacionalnim pravnim okvirom. Prevzemanje odgovornosti za načrte za okrevanje in odpornost na nacionalni ravni je temelj za njihovo uspešno izvajanje in trajen učinek na nacionalni ravni ter verodostojnost na evropski ravni. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost v skladu s smernicami za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi. (5)Načrti za okrevanje in odpornost bi morali slediti splošnim ciljem mehanizma za okrevanje in odpornost, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/241, in instrumenta Evropske unije za okrevanje, vzpostavljenega z Uredbo Sveta (EU) 2020/2094, da bi podprli okrevanje po krizi zaradi COVID-19. Spodbujati bi morali ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo Unije s prispevanjem k šestim stebrom iz člena 3 Uredbe (EU) 2021/241. (6)Izvajanje načrtov držav članic za okrevanje in odpornost bo pomenilo usklajena prizadevanja, ki bodo vključevala reforme in naložbe po vsej Uniji. Z njihovim usklajenim hkratnim izvajanjem ter izvajanjem čezmejnih in večdržavnih projektov se bodo te reforme in naložbe vzajemno krepile in ustvarile pozitivne učinke prelivanja po vsej Uniji. Približno tretjina učinka mehanizma za okrevanje in odpornost na rast in ustvarjanje delovnih mest v državah članicah bo tako posledica prelivanja iz drugih držav članic. Uravnotežen odziv, ki prispeva k šestim stebrom (7)V skladu s členom 19(3)(a) Uredbe (EU) 2021/241 in Prilogo V, merilo 2.1, k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost v veliki meri (ocena A) predstavlja celovit in ustrezno uravnotežen odziv na gospodarske in socialne razmere ter s tem ustrezno prispeva k vsem šestim stebrom iz člena 3 navedene uredbe ob upoštevanju specifičnih izzivov, s katerimi se sooča zadevna država članica, in dodeljenih finančnih sredstev zadevne države članice.

(8)Načrt za okrevanje in odpornost vključuje ukrepe, ki prispevajo k vsem šestim stebrom, vsaka od šestih komponent načrta za okrevanje in odpornost pa obravnava enega ali več stebrov hkrati. Tak pristop pripomore k zagotavljanju, da se vsak steber obravnava celovito in usklajeno. Prvi steber, namenjen zelenemu prehodu, naj bi se podprl z ukrepi za spodbujanje rabe energije iz obnovljivih virov, prenovo stavb za izboljšanje njihove energijske učinkovitosti, boljšo povezljivost javnega prevoza in spodbujanje uporabe zelenega vodika ter splošno podporo pospeševanju zelenega prehoda v podjetjih, vključno z znanji in spretnostmi, ki so potrebni za ta prehod. Pričakuje se, da bodo naložbe in reforme, usmerjene v digitalizacijo javnega sektorja in podjetij ter izboljšanje ravni digitalnih spretnosti in znanj, prispevale k doseganju cilja drugega stebra, ki je namenjen digitalni preobrazbi. (9)Načrt za okrevanje in odpornost naj bi prispeval k izboljšanju makroekonomske uspešnosti z blažitvijo gospodarskih in socialnih posledic krize zaradi COVID-19, hkrati pa z digitalnimi in zelenimi rešitvami spodbujal izvozno konkurenčnost, inovacije in podjetništvo ter tako podpiral pametno, trajnostno in vključujočo rast, ki je zajeta v tretjem stebru. Za obravnavanje četrtega stebra, tj. socialne in teritorialne kohezije, je predvideno zagotavljanje večje dostopnosti javnih storitev z digitalizacijo, izboljšanje internetne povezljivosti, zlasti na podeželskih območjih, s čimer bi si prizadevali za zmanjšanje digitalnega razkoraka, izboljšanje prometne povezljivosti ter ustvarjanje trajnostnih delovnih mest ter znanj in spretnosti v različnih delih Estonije. (10)Načrt za okrevanje in odpornost vključuje ukrepe, ki so namenjeni krepitvi zdravstvene in gospodarske ter socialne in institucionalne odpornosti države, kot je opisano v petem stebru. Načrt za okrevanje in odpornost se osredotoča neposredno na izboljšanje odpornosti in dostopnosti zdravstvenega sistema ter vključuje ukrepe, namenjene izboljšanju dostopa do socialnih storitev v Estoniji. Šesti steber, ki se nanaša na politike za naslednjo generacijo, podpirajo ukrepi za pomoč mladim pri vključevanju na trg dela, in sicer s subvencijo za plače, nadomestilom za usposabljanje in strukturnimi spremembami sistema izobraževanja in usposabljanja, da se spodbudijo znanja in spretnosti na področju informacijske in komunikacijske tehnologije ter povečata udeležba in delež žensk na tovrstnih usposabljanjih in v sektorju na splošno. Obravnava vseh ali pomembnega dela izzivov, opredeljenih v priporočilih za posamezno državo (11)V skladu s členom 19(3)(b) Uredbe (EU) 2021/241 in Prilogo V, merilo 2.2, k navedeni uredbi se pričakuje, da bo načrt za okrevanje in odpornost prispeval k učinkovitemu obravnavanju vseh ali pomembnega dela izzivov (ocena A), opredeljenih v zadevnih priporočilih za posamezno državo, vključno z njihovimi fiskalnimi vidiki, naslovljenih na zadevno državo članico, ali izzivov, opredeljenih v drugih ustreznih dokumentih, ki jih je Komisija uradno sprejela v okviru evropskega semestra. Za priporočila v zvezi s takojšnjim odzivom fiskalne politike na pandemijo se lahko šteje, da ne spadajo na področje uporabe načrta za okrevanje in odpornost Estonije, ne glede na dejstvo, da se je Estonija v letih 2020 in 2021 na splošno ustrezno in zadostno odzvala na takojšnjo potrebo gospodarstva po podpori s fiskalnimi sredstvi v skladu z določbami splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast. (12)Načrt za okrevanje in odpornost vključuje reforme in naložbe, ki se vzajemno krepijo in ki v različni meri prispevajo k reševanju vseh ali pomembnega dela gospodarskih in socialnih izzivov, opisanih v priporočilih za posamezno državo, ki jih je Svet naslovil na Estonijo v okviru evropskega semestra leta 2019 in 2020, zlasti tistih na področju zelenega prehoda, kot je učinkovita raba energije in virov, na področju digitalnega prehoda, kot so digitalne spretnosti in znanja ter podpora digitalizaciji podjetij, na področju zdravstvenega varstva, kot sta odpornost in dostopnost zdravstvenega sistema, na področju socialne vključenosti, kot je dostopnost do cenovno dostopnih in celostnih storitev socialnega in zdravstvenega varstva, ter na področju preprečevanja pranja denarja, kot je krepitev analitičnih zmogljivosti znotraj okvira za boj proti pranju denarja. (13)Načrt za okrevanje in odpornost vključuje ukrepe, namenjene podpori naložbam v zeleni in digitalni prehod podjetij, s čimer prispeva k obravnavi priporočil za posamezne države, ki so s tem povezane. Ti ukrepi vključujejo zlasti razvoj inovativnih zelenih tehnologij, kot je zeleni vodik, zelenih in digitalnih znanj in spretnosti, namenjenih odpravi pomanjkanja znanj in spretnosti, ter shem finančne pomoči, ki bodo pomagala estonskim podjetjem, zlasti malim in srednjim, pri njihovi digitalni in zeleni preobrazbi ter izboljšanju dostopa do financiranja. Cilji reform in naložb na področju energije so spodbujanje uporabe energije iz obnovljivih virov, izboljšanje energijske učinkovitosti stavb in razogljičenje gospodarstva s pomočjo ciljev in ukrepov za postopno opuščanje oljnega skrilavca. Ukrepi v prometnem sektorju naj bi pripomogli k zmanjšanju emisij in spodbujanju uporabe trajnostnih načinov prevoza. Reforme vključujejo razvoj medsebojno povezane in skupne mobilnosti v regiji glavnega mesta Talina s skupnim sistemom javnega prevoza in elektrifikacijo železnic. Pričakuje se, da bo načrt za okrevanje in odpornost prispeval k razvoju čezmejnega projekta Rail Baltica, ki povezuje tri baltske prestolnice in države s Poljsko in preostalo Unijo, in sicer z naložbami v železnice, tramvajske proge, kolesarske steze in pešpoti do postaj ter multimodalni terminal Rail Baltica. (14)Reforme in naložbe, namenjene krepitvi primarnega zdravstvenega varstva, obravnavanju pomanjkanja delovne sile v zdravstvu, modernizaciji upravljanja e-zdravja in izboljšanju zdravstvene infrastrukture, vključno z izgradnjo zdravstvenega kampusa severne Estonije, naj bi povečale dostopnost in odpornost zdravstvenega sistema. Pričakuje se, da se bo dostop do socialnih storitev izboljšal z ukrepi za dolgotrajno oskrbo, med drugim s posodobitvijo in poenostavitvijo podpornega sistema za otroke z večjimi potrebami po oskrbi ter z akcijskim načrtom za vključevanje socialnih in zdravstvenih storitev. Ukrepi za zmanjšanje plačilne vrzeli po spolu bi morali prispevati k socialni koheziji. Pričakuje se, da bo naložba, namenjena podpori mladim pri pridobivanju delovnih izkušenj in izboljšanju njihovih znanj in spretnosti, prispevala k odpravljanju pomanjkanja znanj in spretnosti ter zmanjšanju brezposelnosti mladih. Podaljšanje prejemanja denarnega nadomestila iz zavarovanja za primer brezposelnosti za 60 dni v primeru neugodnih razmer na trgu dela do neke mere pripomore h krepitvi mreže socialne varnosti. Reforme in naložbe na zdravstvenem, socialnem in digitalnem področju naj bi prispevale tudi k zmanjšanju regionalnih razlik. (15)Načrt za okrevanje in odpornost dopolnjuje nedavne ukrepe za preprečevanje pranja denarja z ukrepom za vzpostavitev centra za strateške analize v okviru finančnoobveščevalne enote, ki bo omogočil bolj operativno prepoznavanje tveganja za pranje denarja, odziv nanj in njegovo preprečevanje, kar bi prispevalo k okrepitvi okvira za boj proti pranju denarja. (16)Načrt za okrevanje in odpornost je podlaga za nadaljnje reforme na socialnem in zdravstvenem področju, ki so namenjene odpravljanju pomanjkanja delovne sile v zdravstvu, izboljšanju kakovosti in dostopa do dolgotrajne oskrbe za vse ljudi, ki jo potrebujejo, razširitvi upravičenosti do denarnega nadomestila za brezposelnost in zmanjšanju plačilne vrzeli po spolu, zlasti s povečanjem preglednosti plač. Ukrepi za obravnavanje razogljičenja gospodarstva, ki so vključeni v načrt za okrevanje in odpornost, so večinoma povezani z naložbami. Kar zadeva reforme, se pričakuje, da bodo v nacionalnem razvojnem načrtu za energetski sektor konkretni ukrepi za postopno opuščanje oljnega skrilavca določeni šele konec leta 2025. Prispevek k potencialu rasti, ustvarjanju delovnih mest ter gospodarski, socialni in institucionalni odpornosti (17)V skladu s členom 19(3)(c) Uredbe (EU) 2021/241 in Prilogo V, merilo 2.3, k navedeni uredbi se pričakuje, da bo imel načrt za okrevanje in odpornost velik vpliv (ocena A) na krepitev potenciala rasti, ustvarjanje delovnih mest ter gospodarsko, socialno in institucionalno odpornost Estonije, s tem pa prispeval k izvajanju evropskega stebra socialnih pravic, vključno s spodbujanjem politik za otroke in mlade, ter na ublažitev gospodarskih in socialnih posledic krize zaradi COVID-19 ter s tem okrepil ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo in konvergenco v Uniji. (18)Simulacije, ki so jih opravile službe Komisije, kažejo, da bi lahko načrt za okrevanje in odpornost in drugi ukrepi v okviru instrumenta Evropske unije za okrevanje BDP Estonije do leta 2026 povečali za od 0,9 % do 1,3 %, pri čemer ni upoštevan morebiten pozitivni učinek strukturnih reform, ki je lahko znaten. (19)Reforme in naložbe v energijo iz obnovljivih virov, trajnostno mobilnost in nadaljnjo digitalizacijo javnih storitev naj bi srednjeročno in dolgoročno okrepile trajnostno rast in zaposlovanje. Ukrepi, namenjeni razvoju zelenih tehnologij, spodbujanju energijske učinkovitosti in razogljičenju industrije, vključno z uporabo nastajajočih novih tehnologij, kot je zeleni vodik, bi morali prispevati k razogljičenju, kar bi pripomoglo k odpornosti gospodarstva. (20)Pričakuje se, da bodo ukrepi v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu povečali poslovne inovacije ter raziskave in razvoj ter tako zagotovili priložnosti za večjo produktivnost, gospodarsko konkurenčnost in ustvarjanje delovnih mest, obenem pa prispevali k doseganju strukturnih sprememb v gospodarstvu in pripravili temelje za večjo odpornost v skladu s posodobljeno evropsko industrijsko strategijo. Pričakovano posodobitev gospodarske strukture bi bilo treba podpreti z ukrepi, ki spodbujajo zelene in digitalne spretnosti in znanja, da bi izboljšali raven znanj in spretnosti delovne sile ter odpravili dolgoletni izziv neskladja v znanju in spretnostih v Estoniji. Načrt za okrevanje in odpornost vključuje podporo izgradnji visokozmogljivih širokopasovnih omrežij, ki naj bi prispevala k premostitvi digitalnega razkoraka med podeželskimi in mestnimi območji. Naložbe, ki spodbujajo trajnostne načine prevoza, in izboljšane digitalne povezave so namenjene podpiranju socialne in teritorialne kohezije. (21)Načrt za okrevanje in odpornost vključuje ukrepe, ki obravnavajo ustrezne zaposlitvene, socialne in zdravstvene izzive, obenem pa bo po pričakovanjih prispeval k izvajanju evropskega stebra socialnih pravic. Ukrepi za okrepitev primarnega zdravstvenega varstva, povečanje števila zdravstvenih delavcev, izboljšanje zdravstvene infrastrukture in sistema e-zdravja so namenjeni izboljšanju dostopa do zdravstvenega varstva, s čimer prispevajo k reševanju dolgotrajnega izziva neizpolnjene potrebe po zdravstveni oskrbi. Ukrepi za zaposlovanje mladih so namenjeni podpori mladim pri pridobivanju delovnih izkušenj, izboljšanju njihovih znanj in spretnosti ter krepitvi potenciala rasti Estonije. Pričakuje se, da bodo ti ukrepi izboljšali odpornost estonskega socialnega in zdravstvenega sistema. Načelo, da se ne škoduje bistveno (22)V skladu s členom 19(3)(d) Uredbe (EU) 2021/241 in Prilogo V, merilo 2.4, k navedeni uredbi se pričakuje, da bo načrt za okrevanje in odpornost zagotovil, da noben ukrep za izvajanje reform in naložbenih projektov, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ne bo bistveno škodoval okoljskim ciljem (ocena A) v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (načelo, da se ne škoduje bistveno). (23)Načrt za okrevanje in odpornost vključuje sistematično oceno vsakega ukrepa z vidika načela, da se ne škoduje bistveno, v skladu s tehničnimi smernicami Evropske komisije za uporabo načela, da se ne škoduje bistveno (2021/C 58/01). Predloženi podatki podpirajo oceno, da so ukrepi skladni z načelom, da se ne škoduje bistveno, in sicer so bila predložena na primer podrobna pojasnila o tem, kako bi bilo treba pri gradbenih projektih upoštevati vidike krožnega gospodarstva. (24)Pri nekaterih ukrepih, pri katerih so razpisi za projekte ali razpisi za prijavo interesa potrebni za izbiro posebnih projektov v prihodnosti, ali ukrepih, v katerih so predvideni finančni instrumenti, kot je zeleni sklad, bi bilo treba načelo, da se ne škoduje bistveno, spoštovati tako, da se zlasti z ustreznimi mejniki, povezanimi s temi ukrepi, zagotovi, da je s pogoji razpisov za projekte ali razpisov za prijavo interesa preprečen izbor tistih dejavnosti, ki bi lahko okoljskim ciljem bistveno škodovale.

Prispevek k zelenemu prehodu, vključno z biotsko raznovrstnostjo (25)V skladu s členom 19(3)(e) Uredbe (EU) 2021/241 in Prilogo V, merilo 2.5, k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vsebuje ukrepe, ki v veliki meri (ocena A) prispevajo k zelenemu prehodu, vključno z biotsko raznovrstnostjo, ali k obravnavanju izzivov, ki iz tega izhajajo. Za ukrepe, ki podpirajo podnebne cilje, je namenjen znesek, ki predstavlja 41,5 % skupnih dodeljenih sredstev za načrt za okrevanje in odpornost, izračunanih po metodologiji iz Priloge VI k navedeni uredbi. V skladu s členom 17 navedene uredbe je načrt za okrevanje in odpornost skladen z informacijami iz nacionalnega energetskega in podnebnega načrta za obdobje 2021–2030. (26)Prispevek estonskega načrta za okrevanje in odpornost k zelenemu prehodu temelji na treh stebrih: zelenem prehodu v podjetjih, trajnostni energiji in energijski učinkovitosti ter trajnostnem prometu. Razogljičenje gospodarstva je eden od ključnih izzivov za Estonijo, načrt za okrevanje in odpornost pa jo jasno zavezuje k izpolnjevanju ciljev in ukrepov za postopno opuščanje oljnega skrilavca v energetskem sektorju, ki bo določeno v nacionalnem razvojnem načrtu za energetski sektor. Načrt za okrevanje in odpornost spodbuja uporabo energije iz obnovljivih virov z odpravljanjem upravnih ovir, krepitvijo omrežja in lažjo priključitvijo nanj ter s pilotnimi rešitvami za shranjevanje energije. Poleg tega bi moral načrt za okrevanje in odpornost prispevati tudi k uvajanju tehnologij zelenega vodika v celotno vrednostno verigo, od proizvodnje do potrošnje. Večja trajnost v prometu bi se morala doseči z ustvarjanjem novih povezav med različnimi načini trajnostnega prevoza s poudarkom na železniškem prevozu in aktivnih načinih prevoza, kot je kolesarjenje. Zeleni prehod v poslovnem sektorju bi bilo treba podpreti z razvojem zelenih tehnologij, povečanjem nizkoogljičnih in podnebno nevtralnih raziskovalnih in inovacijskih zmogljivosti ter učinkovite rabe virov, podpiranjem modernizacije in sprememb poslovnih modelov v predelovalnih podjetjih ter izboljšanjem znanj in spretnosti, povezanih z zelenim prehodom. V načrtu za okrevanje in odpornost je prisoten močan poudarek na poslovanju v skladu z načelom krožnega gospodarstva. Načrt za okrevanje in odpornost ne vsebuje ukrepov, katerih cilj je biotska raznovrstnost. Kljub temu bodo nekateri ukrepi za blažitev podnebnih sprememb morda koristili tudi ohranjanju biotske raznovrstnosti, saj so podnebne spremembe ena glavnih groženj biotski raznovrstnosti. (27)Načrt za okrevanje in odpornost podpira cilje Estonije glede razogljičenja in energijskega prehoda, določene v nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu za leti 2030 in 2050. Ukrepi iz načrta za okrevanje in odpornost bi morali podpirati doseganje 42-odstotnega deleža energije iz obnovljivih virov v bruto porabi končne energije, kar je cilj EU za Estonijo za leto 2030. Naložbe v elektroenergetsko omrežje in shranjevanje električne energije bi morale Estoniji pomagati doseči ta cilj. Poleg tega estonski načrt za okrevanje in odpornost podpira najmanj srednje temeljite prenove stavb, ki predstavljajo prihranek primarne energije v višini najmanj 30 %, kar bi moralo prispevati k ciljem Estonije glede energijske učinkovitosti do leta 2030 in dolgoročni strategiji prenove. Ukrepi za trajnostni promet bi morali podpreti zmanjšanje onesnaževanja osebnih vozil, kar bi izboljšalo kakovost zraka, in spodbuditi uporabo trajnostnih načinov prevoza, kot je železniški promet. Prispevek k digitalnemu prehodu (28)V skladu s členom 19(3)(f) Uredbe (EU) 2021/241 in Prilogo V, merilo 2.6, k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vsebuje ukrepe, ki v veliki meri (ocena A) prispevajo k digitalnemu prehodu ali k obravnavanju izzivov, ki iz tega izhajajo. Za ukrepe, ki podpirajo digitalne cilje, je namenjen znesek, ki predstavlja 21,5 % skupnih dodeljenih sredstev za načrt za okrevanje in odpornost, izračunanih po metodologiji iz Priloge VII k navedeni uredbi. (29)Prispevek načrta za okrevanje in odpornost k digitalnemu prehodu se osredotoča predvsem na dve prednostni nalogi: digitalno preobrazbo podjetij in nadaljnjo posodobitev javnih storitev. Da bi podjetjem iz vseh sektorjev, zlasti pa malim in srednjim podjetjem, pomagali izkoristiti priložnosti, ki jih ponujajo digitalne tehnologije, je v načrt za okrevanje in odpornost vključena vzpostavitev naložbene sheme, ki naj bi zagotovila finančno podporo podjetjem pri različnih vidikih digitalne preobrazbe, in sicer od raziskav in razvoja ter razvoja strategij pa do uporabe tehnologij. To naložbo dopolnjujeta ukrepa, ki sta namenjena digitalni preobrazbi dveh specifičnih sektorjev, in sicer gradbeništva in cestnega prevoza blaga, pri katerih potencial digitalnih tehnologij doslej ni dovolj izkoriščen. Načrt za okrevanje in odpornost rešuje tudi ključno vprašanje digitalnih spretnosti in znanj, in sicer z ozaveščanjem vodstvenih delavcev v malih in srednjih podjetjih ter podporo za izpopolnjevanje in preusposabljanje strokovnjakov za informacijsko in komunikacijsko tehnologijo. (30)Načrt za okrevanje in odpornost gradi na vodilnem položaju Estonije na področju digitalizacije javnih storitev in vključuje vrsto ukrepov, namenjenih dajanju novega zagona za digitalno preobrazbo javne uprave. Predlagane reforme in naložbe vključujejo prenos nekaterih vladnih informacijskih sistemov v varen oblak, razvoj novih digitalnih rešitev, ki omogočajo poenostavljeno in učinkovitejše zagotavljanje javnih storitev za državljane in državljanke ter podjetja, in reorganizacijo upravljanja informacijskih sistemov in podatkov, ki jih hranijo javne institucije. Pričakuje se tudi, da bo naložba v podporo vzpostavitvi zelo visokozmogljivih širokopasovnih omrežij na območjih, kjer trg ne deluje, zmanjšala digitalni razkorak in zagotovila, da bodo lahko vsi državljani in državljanke izkoristili predviden napredek pri zagotavljanju digitalnih javnih storitev v Estoniji. Trajen učinek (31)V skladu s členom 19(3)(g) Uredbe (EU) 2021/241 in Prilogo V, merilo 2.7, k navedeni uredbi se pričakuje, da bo imel načrt za okrevanje in odpornost v veliki meri (ocena A) trajen učinek na Estonijo. (32)Od izvajanja predvidenih reform se pričakujejo strukturne spremembe. Pričakuje se, da bodo zlasti reforme za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda pozitivno vplivale na potencial rasti in gospodarsko preobrazbo, in sicer z večjo učinkovitostjo, ustvarjanjem delovnih mest in rastjo produktivnosti. Načrt za okrevanje in odpornost vključuje reforme za spodbujanje energijske učinkovitosti in zmanjšanje regulativnih ovir za naložbe v obnovljive vire energije, ki naj bi izboljšale delovanje trga v tolikšni meri, da bi se spodbudile zasebne naložbe na tem področju. Pričakuje se, da bodo reforme, namenjene digitalnim javnim storitvam, prispevale k nadaljnjemu izboljšanju učinkovitosti javne uprave in koristile tako državljanom in državljankam kot podjetjem. Pričakuje se, da bodo reforme za spodbujanje razvoja digitalnih spretnosti in znanj trajno vplivale na zmanjšanje pomanjkanja strokovno usposobljene delovne sile, s katerim se soočajo estonska podjetja. Pričakuje se, da bodo dodatni ukrepi za zmanjšanje plačilne vrzeli po spolu izboljšali enakost spolov in gospodarsko rast. (33)Poleg tega se pričakuje, da bodo ukrepi, povezani z zdravstvom, prinesli pozitivne strukturne spremembe v politikah in ustanovah. Zlasti se pričakuje, da bodo zdravstvene reforme izboljšale dostopnost in kakovost zdravstvenih storitev ter zmanjšale regionalne razlike pri zagotavljanju storitev, kar bo prispevalo k boljšim rezultatom na področju zdravstva. (34)Strukturne spremembe se pričakujejo tudi zaradi izvajanja predvidenih naložb, predvsem zaradi pozitivnega učinka, ki naj bi ga imele na konkurenčnost. Pričakuje se, da bodo naložbe v uvajanje digitalnih rešitev na področju gradbeništva in cestnega prevoza blaga imele trajen učinek. Naložbe v vzpostavitev zelo visokozmogljivih širokopasovnih omrežij na območjih, kjer trg ne deluje, naj bi prispevale k zmanjšanju digitalnega razkoraka med mestnimi in podeželskimi območji. Pričakuje se tudi, da bodo naložbe v prometno infrastrukturo, kot so železnice, tramvajske proge, železniške postaje in kolesarske poti, trajno vplivale na mobilnost z olajšanjem prehajanja med različnimi načini trajnostnega prevoza. (35)Trajni učinek načrta za okrevanje in odpornost je mogoče okrepiti tudi s sinergijami med načrtom za okrevanje in odpornost in drugimi programi, vključno s programi, ki se financirajo iz skladov kohezijske politike, zlasti z vsebinskim obravnavanjem globoko zakoreninjenih ozemeljskih izzivov in spodbujanjem uravnoteženega razvoja. Spremljanje in izvajanje (36)V skladu s členom 19(3)(h) Uredbe (EU) 2021/241 in Prilogo V, merilo 2.8, k navedeni uredbi so ureditve, predlagane v načrtu za okrevanje in odpornost za zagotovitev učinkovitega spremljanja in izvajanja načrta za okrevanje in odpornost, vključno s predvidenim časovnim razporedom, mejniki in cilji ter povezanimi kazalniki, ustrezne (ocena A). (37)V načrtu za okrevanje in odpornost je predstavljena upravna ureditev za njegovo izvajanje v skladu s postopkom, vzpostavljenim v okviru upravljanja strukturnih skladov. Načrt za okrevanje in odpornost vključuje pregled predvidenih ureditev za spremljanje in poročanje ter opredelitev akterjev, njihovih vlog in odgovornosti. Organ za upravljanje in usklajevanje je državni center za skupne storitve. Skupaj z ministrstvom za finance so osrednje so osrednja služba, pristojna za usklajevanje, spremljanje in ocenjevanje, medtem ko so resorna ministrstva zadolžena za izvajanje ter spremljanje reform in naložb v svojih resorjih. (38)Mejniki in cilji, ki spremljajo reformne in naložbene ukrepe iz načrta za okrevanje in odpornost, so jasni in realistični, predlagani kazalniki za te mejnike in cilje pa so ustrezni, sprejemljivi in trdni. Ukrepi, vključeni v načrt za okrevanje in odpornost, so podprti z mejniki in cilji, razporejenimi po celotnem obdobju izvajanja, čeprav se več projektov, vključno z največjimi naložbami, načrtuje samo za leto 2026. Mejniki in cilji veljajo tudi za že izvedene ukrepe, ki so upravičeni do financiranja v skladu s členom 17(2) Uredbe (EU) 2021/241. Zahtevek za izplačilo je upravičen, če se navedeni mejniki in cilji zadovoljivo izpolnjujejo v daljšem obdobju. (39)Države članice bi morale zagotoviti, da se finančna podpora v okviru instrumenta sporoči in navede v skladu s členom 34 Uredbe (EU) 2021/241. V okviru instrumenta za tehnično podporo, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/240 Evropskega parlamenta in Sveta, se lahko zahteva tehnična podpora za pomoč državam članicam pri izvajanju njihovega načrta za okrevanje in odpornost. Izračun stroškov

(40)V skladu s členom 19(3)(i) Uredbe (EU) 2021/241 in Prilogo V, merilo 2.9, k navedeni uredbi je utemeljitev v načrtu o znesku ocenjenih skupnih stroškov načrta za okrevanje in odpornost v srednji meri (ocena B) razumna in verjetna, skladna z načelom stroškovne učinkovitosti ter sorazmerna s pričakovanim nacionalnim gospodarskim in socialnim učinkom. (41)Estonija je predložila posamezne ocene stroškov za vse naložbe, ki so vključene v načrt za okrevanje in odpornost. Ocene stroškov je potrdila enota za upravljanje nepovratnih sredstev pri oddelku za podporo razvoju, ki deluje v okviru državnega centra za skupne storitve). Razčlenitev stroškov je na splošno podrobna in dobro utemeljena. Finančne sheme, vključene v načrtu za okrevanje in odpornost, se štejejo za sorazmerne z velikostjo posameznih sektorjev v Estoniji, njihovi stroški pa za razumne in verjetne. Za druge ukrepe so vključene primerjave s podobnimi preteklimi naložbami. Ocena predvidenih stroškov in priložena dokazila kažejo, da je večina stroškov dobro utemeljenih in razumnih. Predlagani zneski za financiranje so bili označeni kot primerni, vendar so v nekaterih primerih precej visoki v primerjavi s preteklimi izkušnjami ali primerljivimi projekti. Zato se predložene utemeljitve štejejo za verjetne le v srednjem obsegu. Poleg tega je ocenjeni skupni strošek načrta za okrevanje in odpornost v skladu z načelom stroškovne učinkovitosti in je sorazmeren s pričakovanim nacionalnim gospodarskim in socialnim učinkom. Zaščita finančnih interesov Unije (42)V skladu s členom 19(3)(j) Uredbe (EU) 2021/241 in Prilogo V, merilo 2.10, k navedeni uredbi so ureditve, predlagane v načrtu za okrevanje in odpornost, ter dodatni ukrepi iz tega sklepa, ustrezni (ocena A) za preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje korupcije, goljufij in nasprotij interesov pri uporabi sredstev, zagotovljenih v okviru navedene uredbe, pri čemer se pričakuje, da bodo učinkovito preprečevale dvojno financiranje v okviru navedene uredbe in drugih programov Unije. To ne posega v uporabo drugih instrumentov in orodij za spodbujanje in zagotavljanje skladnosti s pravom Unije, tudi za preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje korupcije, goljufij in nasprotij interesov ter zaščito proračuna Unije v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta. (43)Nadzorni sistem in ureditve, predlagani v načrtu za okrevanje in odpornost Estonije, temeljijo na zanesljivih postopkih in strukturah, ki se uporabljajo v obstoječem nacionalnem okviru za izvajanje strukturnih skladov. Načrt za okrevanje in odpornost jasno opredeljuje akterje ter njihove vloge in odgovornosti za izvajanje nalog notranjega nadzora. Na splošno so nadzorni sistem in druge ustrezne ureditve, vključno z zbiranjem in dajanjem na voljo vseh standardiziranih kategorij podatkov, določenih v členu 22(2)(d) Uredbe (EU) 2021/241, zadostni za preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje korupcije, goljufij in nasprotja interesov pri uporabi sredstev ter za preprečevanje dvojnega financiranja iz Uredbe (EU) 2021/241 in drugih programov Unije. (44)V načrtu za okrevanje in odpornost je predvideno, da bi morale obstoječi integrirani informacijski sistem, in sicer operacijski sistem strukturnih skladov, uporabljati vse institucije, ki sodelujejo pri izvajanju načrta, in da bi morali biti vsi projekti v okviru načrta za okrevanje in odpornost zabeleženi v tem informacijskem sistemu. Informacije v zvezi s posameznim projektom, kot so podatki o vložniku, splošni podatki o projektu, cilj, proračun, viri financiranja, vmesni in končni mejniki in cilji, informacije o izvajanju, plačila in postopki za ugotavljanje neskladnosti, bi bilo treba hraniti v operacijskem sistemu za strukturne sklade. Zabeležiti bi bilo treba tudi vse revizije projektov ter sistemov upravljanja in nadzora, obenem pa podpirati potrebno revizijsko sled in poročanje o različnih ukrepih, mejnikih in ciljih v skladu z Uredbo (EU) 2021/241. (45)Upravne zmogljivosti osrednjih služb, zadolženih za izvajanje in usklajevanje načrta za okrevanje in odpornost, torej ministrstva za finance in državnega centra za skupne storitve, ter zadevnih sektorskih ministrstev so ustrezne za izvajanje predvidenih vlog in nalog. Vključiti bi bilo treba mejnik v zvezi s sprejetjem predpisa, še pred prvim zahtevkom za plačilo, v katerem bo določen pravni mandat različnih organov, vključenih v izvajanje Uredbe (EU) 2021/241. Skladnost načrta za okrevanje in odpornost (46)V skladu s členom 19(3)(k) Uredbe (EU) 2021/241 in Prilogo V, merilo 2.11, k navedeni uredbi načrt v srednji meri (ocena B) vključuje ukrepe za izvajanje reform in javnih naložbenih projektov, ki predstavljajo usklajeno delovanje. (47)V načrtu za okrevanje in odpornost je prikazana skladnost znotraj vsake komponente, prikazane pa so tudi tematske medsebojne povezave in sinergije med različnimi komponentami, zlasti tistimi, ki so povezane z digitalno preobrazbo in zelenim prehodom. Kljub temu na nekaterih področjih skladnost ni dosežena v celoti. Čeprav načrt za okrevanje in odpornost vključuje znatne naložbe za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda ter podporo gospodarski rasti, bi lahko več reform za okrepitev mreže socialne varnosti, zlasti z razširitvijo kritja nadomestil iz zavarovanja za primer brezposelnosti, prispevalo k ublažitvi morebitnih škodljivih učinkov na nekatere skupine. Znatne naložbe v zdravstveno infrastrukturo bi lahko spremljali ukrepi, ki bi privedli do večjega povečanja delovne sile v zdravstvu, da bi ublažili pomanjkanje. Dolgoročna oskrba naj bi se obravnavala z več ukrepi, vendar bi bilo mogoče skladnost in medsebojno povezanost teh ukrepov bolje zagotoviti s širšimi reformami za izboljšanje dostopa do dolgotrajne oskrbe in njene kakovosti. Ukrepi, vključeni v načrt za okrevanje in odpornost za obravnavanje razogljičenja gospodarstva, so večinoma povezani z naložbami, medtem ko se pričakuje, da bodo konkretni ukrepi za postopno odpravo oljnega skrilavca v nacionalnem razvojnem načrtu energetskega sektorja določeni šele konec leta 2025, širše reforme, kot je zelena obdavčitev, pa niso predvidene. Na splošno je načrt za okrevanje in odpornost močnejši z vidika naložb kot z vidika reform. Enakost (48)Načrt za okrevanje in odpornost vsebuje ukrepe, ki naj bi Estoniji pomagali pri soočanju z izzivi, ki jih predstavljajo enakost spolov in enake možnosti za vse, kot so ukrepi, ki so neposredno in posredno namenjeni zmanjšanju plačilne vrzeli po spolu in obravnavanju potreb invalidov, kot je olajšanje dostopnosti v življenjskem okolju. Ukrep na področju digitalnih spretnosti in znanj bi moral prispevati k povečanju števila žensk v sektorju informacijske in komunikacijske tehnologije, kar bi pripomoglo k odpravljanju spolne segregacije na trgu dela. Naložbe v podporo zaposlovanju mladih bi morale mladim pomagati pri iskanju zaposlitve, kar bi prispevalo k njihovi socialni vključenosti. Z reformami in naložbami, vključenimi v načrt za okrevanje in odpornost, bi se morale zmanjšati obstoječe socialne, ekonomske in teritorialne razlike. Načrt za okrevanje in odpornost se sklicuje na zakonodajne in politične pobude, ki naj bi dopolnile reforme in naložbe, vključene v načrt za okrevanje in odpornost. Samoocena varnosti (49)Samoocena varnosti v skladu s členom 18(4)(g) Uredbe (EU) 2021/241 ni bila predložena, saj je Estonija ni štela za potrebno. Čezmejni in večdržavni projekti (50)V načrt za okrevanje in odpornost je vključena tudi izgradnja terminala železniške proge Rail Baltica v Talinu, ki je izhodišče proge Rail Baltica, čezmejnega projekta, ki bo povezal tri baltske države in njihova glavna mesta s Poljsko in preostalo Unijo. Sodelovanje s Finsko je predvideno v okviru izvajanja ukrepa, namenjenega razvoju virtualnega pomočnika za dostopanje do digitalnih javnih storitev. Postopek posvetovanja (51)Med pripravo načrta za okrevanje in odpornost je Estonija izvedla postopek posvetovanja z deležniki in širšo javnostjo. Med pripravo načrta za okrevanje in odpornost sta bila organizirana dva kroga seminarjev, namenjena deležnikom, in sicer decembra 2020 in aprila 2021. Seminarji so bili tematsko usmerjeni na različne skupine deležnikov: lokalne in regionalne organe, socialne partnerje, organizacije civilne družbe, mladinske organizacije in druge ustrezne deležnike. Maja 2021 je potekalo javno posvetovanje o celotnem osnutku načrta za okrevanje in odpornost. (52)Estonija namerava pri izvajanju ukrepov, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, upoštevati mnenja, ki so jih deležniki posredovali med postopkom posvetovanja. Za zagotovitev, da bodo ustrezni akterji prevzeli odgovornost, je ključnega pomena, da v celotnem obdobju izvajanja naložb in reform iz načrta za okrevanje in odpornost sodelujejo vsi zadevni lokalni organi in deležniki, vključno s socialnimi partnerji. Pozitivna ocena