EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 5.8.2021 COM(2021) 449 final POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU Letno poročilo o dejavnostih Evropske unije na področju raziskav in tehnološkega razvoja ter spremljanju programa Obzorje 2020 v letu 2020



Komisija je še naprej krepila sodelovanje na področju raziskav in inovacij s strateškimi partnerji in regijami, npr. z Afriko z organiziranjem prve ministrske konference o raziskavah in inovacijah Afriška unija-EU ter prizadevanji za ambiciozen skupni načrt EU–Kitajska za prihodnje sodelovanje na področju znanosti, tehnologije in inovacij, osredotočeno na doseganje enakih konkurenčnih pogojev in vzajemnosti. Partnerstvo za Afriko je zagotovilo okvir za nadaljnji razvoj sodelovanja, ki se je začelo v okviru programa Obzorje 2020 med EU in Afriško unijo na področju obnovljivih virov energije, v okviru programa Obzorje Evropa. Sodelovanje z Latinsko Ameriko in Karibskim območjem je bilo okrepljeno zlasti z uspešno organizacijo skupne pobude EU in Skupnosti latinskoameriških in karibskih držav na srečanju visokih uradnikov za raziskave in inovacije , ki je utrla pot sprejetju strateškega časovnega načrta za obdobje 2021–2023, ki bo zajemal infrastrukturo, mobilnost, svetovne družbene izzive in nov steber sodelovanja na področju inovacij. Na srečanju z ministri Zahodnega Balkana za nadaljnjo krepitev regionalnih vezi z EU na področju izobraževanja, usposabljanja ter raziskav in inovacij, ki je potekalo decembra 2020, je bila potrjena vsebina agende Zahodnega Balkana na področju inovacij, raziskav, izobraževanja, kulture, mladine in športa. Odbor za raziskave in inovacije v okviru vzhodnega partnerstva je razpravljal o predlogu za nove rezultate na področju raziskav in inovacij po letu 2020. Misija: inovativnost (ena ključnih platform za mednarodno sodelovanje, prek katere EU spodbuja globalno ozaveščanje o evropskem zelenem dogovoru) je zaključila svoj prvi petletni mandat. Zdaj je pripravljena na začetek druge faze na naslednjem ministrskem srečanju v Čilu junija 2021. Organizacija Združenih narodov za izobraževanje, znanost in kulturo (UNESCO) je objavila osnutek priporočila o odprti znanosti (k čemur je prispevala tudi Komisija), ki predstavlja skupne vrednote in načela ter določa konkretne ukrepe in zaveze za lažje pridobivanje in razširjanje znanstvenega znanja in raziskovalnih podatkov po vsem svetu. Mednarodni raziskovalni konzorcij za redke bolezni, ki ga vodi tudi Komisija, je objavil vodnik za razvoj zdravil sirot , katerega cilj je pospešiti razvoj zdravil za redke bolezni z organiziranjem virov in orodij, ki so na voljo v EU, ZDA in na Japonskem, v standardiziran okvir. Okrepile so se priprave na pridruženo članstvo držav nečlanic EU v programu Obzorje Evropa. Na podlagi pogajanj z Združenim kraljestvom je bil sklenjen sporazum o trgovini in sodelovanju med EU in Združenim kraljestvom, ki zajema sodelovanje te države v programih Unije. 3.3Partnerstvo z državami članicami Komisija je 30. septembra 2020 sprejela sporočilo z naslovom „Novi ERP za raziskave in inovacije“ (v nadaljnjem besedilu: novi ERP) za posodobljen evropski raziskovalni prostor s strategijo, usmerjeno v prihodnost. V sporočilu so med drugim napovedani naslednji ukrepi: (i) namenski ukrepi za posodobitev in razvoj vodilnih načel za ustvarjanje vrednosti na podlagi znanja; (ii) kodeks ravnanja za pametno uporabo intelektualne lastnine in (iii) ukrepi za razvoj skupnih industrijsko-tehnoloških časovnih načrtov, podporo izvajanju nove industrijske strategije in pospešitev prenosa raziskovalnih rezultatov v realno gospodarstvo. To bo industriji EU pomagalo, da se bo spopadla z dvojnim prehodom (zelenim in digitalnim) in da bo postala bolj odporna. Komisija je po sprejetju sklepov Sveta o novem ERP decembra 2020 in v tesni povezavi z Odborom za evropski raziskovalni prostor in inovacije ustanovila forum ERP za prehod . Cilji novega ERP na področju poklicne poti in mobilnosti raziskovalcev so: (i) vzpostaviti okvir za poklicne poti na področju raziskav, vključno s taksonomijo spretnosti in znanj raziskovalcev za večjo prepoznavnost njihovega poklica; (ii) temeljiti na zavezanosti spodbujanju kroženja možganov in zagotavljati vključenost ter (iii) ustvariti privlačne pogoje za raziskovalce. Poročilo iz oktobra 2020 Za vizijo prihodnosti univerz v Evropi leta 2030 določa tematske in medsektorske sklope dejavnosti na področju raziskav in inovacij. Nadaljnje sinergije med evropskim raziskovalnim prostorom in evropskim izobraževalnim prostorom v obliki evropske strategije za univerze, ki bo razvita z državami članicami in deležniki leta 2021, bodo koristile evropskim univerzam. 21 držav članic je kot del cikla usklajevanja ekonomskih politik v okviru evropskega semestra 2020 prejelo posebno priporočilo za povečanje naložb v raziskave in inovacije. Za pomoč v zvezi s tem so v letni strategiji za trajnostno rast za leto 2021 (objavljeni 17. septembra 2020) določene splošne smernice za mehanizem za okrevanje in odpornost , Komisija pa je državam članicam pomagala pripraviti načrte za okrevanje in odpornost za obdobje 2021–2023, ki jim bodo omogočili dostop do podpore mehanizma za reforme in naložbe. Zaenkrat se večina držav članic, ki so pripravile načrt za okrevanje in odpornost, osredotoča na naložbe v raziskave in inovacije ter reforme na področju vodika, čiste energije, trajnostne mobilnosti, podnebju prijazne obnove in gradnje ter industrije za razogljičenje. V okviru instrumenta za podporo politikam so že zagotovljene posebne podporne dejavnosti za Ciper, Latvijo, Armenijo in Malto ter izmenjavo znanja na področju mednarodnega sodelovanja. Prvo poročilo o indeksu uspešnosti prehodov državam članicam zagotavlja poenostavljen okvir za spremljanje napredka in opredelitev prednostnih ukrepov v zvezi s štirimi prehodi, ki jih mora Evropa obravnavati za zagotovitev trajnosti: gospodarskim, družbenim, okoljskim prehodom in prehodom upravljanja. 4.Izvajanje programa Obzorje 2020 4.1 Odziv na razpise (za obdobje 2014–2020) Glede na podatkovni portal programa Obzorje (z dne 21. junija 2021) je do konca leta 2020 poteklo 967 rokov za razpise v okviru programa Obzorje 2020, predloženih pa je bilo 283 078 upravičenih predlogov, s katerimi je bil zahtevan finančni prispevek EU v skupni vrednosti 473,2 milijarde EUR. Med temi predlogi jih je bilo 33 791 izbranih za financiranje, kar pomeni, da je splošna stopnja uspešnosti upravičenih predlogov v prvih šestih letih znašala 11,94 %. Podpisanih je bilo 35 027 sporazumov o dodelitvi nepovratnih sredstev, dodeljena proračunska sredstva EU pa so znašala 66,23 milijarde EUR. Visokošolske organizacije so še vedno največja skupina prejemnikov sredstev (39,4 % vseh prejemnikov), 24,73 % sredstev EU v okviru prednostnih nalog „vodilna vloga v industriji“ in „družbeni izzivi“ pa prejmejo mala in srednja podjetja (MSP).

4.2Nekatere značilnosti programa Obzorje 2020 COVID-19 Prva prednostna naloga v letu 2020 je bila mobilizacija raziskovalnih in inovativnih prizadevanj, ki jih podpira program Obzorje 2020, v EU in skupnih prizadevanj z mednarodnimi partnerji za boj proti pandemiji. Komisija je že januarja začela namenske dejavnosti raziskav in inovacij kot del zaveze za reševanje različnih izzivov, ki izhajajo iz pandemije, v zvezi s katero je EU prevzela vodilno vlogo na svetovni ravni, tudi v smislu prispevanja pomoči. Financiranje programa Obzorje 2020 je obstoječim večstranskim raziskovalnim platformam pomagalo pospešiti prizadevanja za razvoj učinkovitih načinov zdravljenja, cepiv, terapevtikov in diagnostike ter zagotoviti njihovo splošno razpoložljivost po dostopni ceni. Doslej je bilo iz programa Obzorje 2020 projektom, namenjenim razvoju diagnostike, zdravljenja (vključno s preusmeritvijo obstoječih načinov zdravljenja, krvno plazmo, monoklonskimi protitelesi), cepiv , epidemiologije, pripravljenosti in odziva na izbruhe, socialne ekonomije, duševnega zdravja, proizvodne in digitalne tehnologije, pa tudi infrastrukture in podatkovnih virov, ki omogočajo te raziskave, dodeljenih 602,3 milijona EUR sredstev. Prvi nujni razpis za obvladovanje pandemije je bil v okviru dela delovnega programa „zdravje“ objavljen v rekordnem času, in sicer 30. januarja 2020, na dan, ko je Svetovna zdravstvena organizacija zaradi COVID-19 razglasila izredne razmere mednarodnih razsežnosti v javnem zdravju, kar je bil verjetno prvi takšen razpis na svetovni ravni. Rezultat razpisa je bilo18 projektov, ki so skupaj prejeli 48,2 milijona EUR sredstev EU. Rezultat drugega razpisa v okviru istega dela delovnega programa v maju je bilo 23 projektov, ki so prejeli 128 milijonov EUR sredstev EU. Mobiliziranih je bilo dodatnih 22,7 milijona EUR sredstev, ki so bila dodeljena sedmim tekočim sporazumom o nepovratnih sredstvih za kritje dodatnih dejavnosti v zvezi s pandemijo. Poleg tega je bilo iz programa Obzorje 2020 InnovFin dodeljenih 400 milijonov EUR za pospešitev razvoja cepiv (npr. BioNTech in CureVac) in drugih ukrepov, zdravil, medicinskih in diagnostičnih naprav (npr. Scope Fluidics) ali novih kritičnih infrastruktur za raziskave in inovacije (vključno s proizvodnimi obrati). Pri drugih projektih, ki jih financira EU (npr. EAVI2020, EHVA, TBVAC2020, Rabyd-vax), se razvija in uporablja širok nabor tehnologij (DNA-, RNA- in virusni vektorji) za povečanje števila kandidatov za cepivo. Projekta ADITEC in OptiMalVax sodita med projekte, ki razvijajo nove imunizacijske tehnologije in jih privedejo do kliničnih preskušanj, da bi cepiva postala učinkovitejša – tudi v zvezi z neobravnavanimi potrebami starejših in mladih. Za dodatnih 586 projektov, financiranih iz programa Obzorje 2020 in njegovega predhodnika, sedmega okvirnega programa, je bilo ugotovljeno, da so prispevali k znanstvenim spoznanjem ali tehnologijam, kot so novi razkuževalni premazi za zaščitno obleko, varen prevoz bolnikov, čiščenje odpadne vode in digitalne aplikacije. Partnerstvo evropskih držav in držav v razvoju na področju kliničnega preskušanja je s skupnim proračunom v višini 35 milijonov EUR objavilo tri zaporedne nujne razpise za raziskovalne dejavnosti za upravljanje in/ali preprečevanje širjenja COVID-19. Poleg tega sta dve glavni mreži partnerstva evropskih držav in držav v razvoju na področju kliničnega preskušanja za krepitev zmogljivosti afriških držav za odziv na izbruhe nalezljivih bolezni nemudoma preusmerili prizadevanja v reševanje težav v zvezi s COVID-19. Pospešen „razpis 21“ v okviru pobude za inovativna zdravila je bil objavljen za predloge na področju raziskav za odziv na izbruh COVID-19, za katere so bila namenjena sredstva iz programa Obzorje 2020 v višini 72 milijonov EUR in zaveze industrije v višini 45 milijonov EUR. Kot del odziva politike za odpravo gospodarske motnje, ki jo je povzročil COVID-19, je bil spremenjen jamstveni sklad za MSP InnovFin, da bi inovativnim podjetjem olajšal dostopnost finančnih sredstev, zlasti likvidnostnih skladov in financiranja obratnega kapitala. Na dan 31. decembra 2020 je več kot 3 300 podjetij, predvsem MSP, prejelo sredstva v višini 1,7 milijarde EUR. Poleg tega je bil v okviru lastniškega kapitala InnovFin ustanovljen nov instrument za oživitev lastniškega kapitala za inovativna tehnološka podjetja, da bi se ublažil vpliv krize zaradi COVID-19 na trg tveganega kapitala in zlasti zmanjšala povečana poraba denarja na ravni podjetij iz portfelja. Za zagotovitev dodatne naložbene zmogljivosti, potrebne za podporo podjetjem iz portfelja, ki jih je prizadela kriza zaradi COVID-19, je bil na voljo znesek v višini 100 milijonov EUR. Del delovnega programa „raziskovalne infrastrukture“ je bil spremenjen, tako da vključuje prilagojeno dodatno ad hoc podporo na določenih področjih, ki jo potrebujejo. Med njimi so bili razširjanje diagnostičnega testa za SARS-Cov2 po vsej EU in po svetu (z Evropskim centrom za preprečevanje in obvladovanje bolezni in Svetovno zdravstveno organizacijo), ciljno usmerjena podpora raziskavam in razvoju cepiv ter vzpostavljanje nove raziskovalne infrastrukture za informacije o zdravju prebivalstva (ki je hkrati izhodišče za oblikovanje evropskega zdravstvenega podatkovnega prostora). Za nujne razpise v zvezi s COVID-19 so bile uvedene posebne obveznosti v zvezi z izkoriščanjem in manifest za raziskave EU na področju COVID-19 o za povečanje rezultatov raziskav, ki ima že več kot 2 200 podpisnikov in ga je podprla Svetovna zdravstvena organizacija. Portfelj projektov za modeliranje podnebne nevtralnosti (večinoma integrirani modeli ocenjevanja) je bil mobiliziran za proučitev vplivov pandemije na podnebne ukrepe in oblikovanje političnih priporočil za zeleno in odporno okrevanje. V teku je tudi več raziskovalnih projektov za oceno povezav med tveganjem pandemije in izgubo biotske raznovrstnosti. Za obvladovanje upravnih težav, ki jih je povzročila pandemija, so lahko konzorciji, ki prejemajo sredstva iz programa Obzorje 2020, po lastni presoji zaprosili za šestmesečno podaljšanje svojih projektov brez nadaljnje utemeljitve, poleg tega pa jim je bilo omogočeno, da predložijo redno poročilo in zahtevajo plačila pozneje, kot je bilo sprva predvideno.

Evropski zeleni dogovor Predvideni delež proračuna za podnebne ukrepe v času programa Obzorje 2020 je znašal 35 %, predvideni delež proračuna za trajnostni razvoj pa 60 %. Do konca leta 2020 so odhodki za podnebne ukrepe dosegli 31 %, odhodki za trajnostni razvoj pa 65 %. Naložbe v podnebne ukrepe kljub precejšnjemu povečanju v primerjavi s sedmim okvirnim programom še niso dosegle svojega cilja. Za obravnavo tega vprašanja so bili sprejeti ciljno usmerjeni ukrepi, vključno z novim razpisom za evropski zeleni dogovor v septembru, s katerim bodo odhodki za podnebje presegli prag 35 % (36 %). Namen razpisa v višini 1 milijarde EUR je odzvati se na podnebno krizo, bolje zaščititi biotsko raznovrstnost in ogrožene habitate ter pospešiti trajnostno okrevanje. Razpis je bil prvi korak k podnebno nevtralnim in družbeno inovativnim mestom ter obravnavanju prednostnih nalog zelenega dogovora na področju energije, in sicer inovativnih tehnologij za energijo iz obnovljivih virov na morju in na kopnem, predstavitve elektrolizatorja s 100 MW za proizvodnjo vodika in pospeševanja prehoda na zeleno energijo v Afriki in energetske učinkovitosti v stavbah. V razpisu sta bila obravnavana tudi vključevanje in predstavitev inovativnih načinov preprečevanja in gašenja požarov v naravi. Jasne in oprijemljive rešitve se pričakujejo na osmih področjih, ki ustrezajo prednostnim nalogam evropskega zelenega dogovora, in na dveh horizontalnih področjih: krepitev znanja in opolnomočenje državljanov. V razpisu so bile obravnavane tudi priložnosti za inovacije za podporo prehodu na trajnostne prehranske sisteme, ki so jedro strategije EU „od vil do vilic“. Razpis je bil končan 27. januarja 2021, oddanih je bilo več kot 1 500 predlogov z 20 vsebinskimi temami. Sporazumi o nepovratnih sredstvih naj bi bili podpisani v zadnjem četrtletju leta 2021. V celotnem programu Obzorje 2020 so projekti prispevali k prizadevanjem za povečanje evropskih zmogljivosti za opazovanje Zemlje in k razvoju rešitev za potrebe specifičnih uporabnikov. Proti koncu programa Obzorje 2020 so izidi in rezultati teh projektov prispevali k različnim dejavnostim skupine za opazovanje zemlje (GEO) in k pobudi EuroGEO, zlasti k ciljem trajnostnega razvoja in Pariškemu sporazumu, sprejetemu v skladu z Okvirno konvencijo Združenih narodov o spremembi podnebja. Ta prizadevanja se bodo nadaljevala v okviru programa Obzorje Evropa. Mednarodno sodelovanje V obdobju 2014–2020 so udeleženci iz držav članic EU prejeli 90,41 % sredstev, preostala sredstva pa so prejeli udeleženci iz pridruženih (8,85 %) in drugih držav nečlanic EU (0,74 %). Delež sodelovanja pridruženih držav (7,68 %) je v skladu s prejetimi sredstvi, delež sodelovanja nepridruženih držav nečlanic EU pa je precej večji (4,0 %), kar je pokazatelj interesa za mednarodno odprtost, ločenega od financiranja. Da bi se obrnil padajoči trend mednarodnega sodelovanja v prvih letih izvajanja programa Obzorje 2020, je delovni program za obdobje 2018–2020 vključeval več kot 30 vodilnih pobud za mednarodno sodelovanje s proračunom EU v višini skoraj 2 milijardi EUR. Vodilne pobude so imele pozitiven učinek, saj se je sodelovanje subjektov s sedežem v nepridruženih tretjih državah pri skupnih projektih povečalo s povprečno 2,4 % v obdobju 2014–2017 na 3,3 % v letu 2018, 3,2 % v letu 2019 in 2,6 % do zdaj v letu 2020. Prispevek udeležencev s sedežem v nepridruženih tretjih državah se je povečal s povprečno 44 milijonov EUR na leto v obdobju 2014‑2017 na 82 milijonov EUR v letu 2018 in 153 milijonov EUR v letu 2019 (doslej 42 milijonov EUR v letu 2020). Na splošno so udeleženci s sedežem v nepridruženih tretjih državah prispevali skoraj 560 milijonov EUR za projekte programa Obzorje 2020. Pri ukrepih Marie Skłodowske-Curie še naprej sodeluje več kot polovica subjektov s sedežem v nepridruženih tretjih državah. Z nepridruženimi tretjimi državami so potekala številna skupna znanstvena in tehnološka srečanja ter politični dialogi, da bi se bolje izkoristil mednarodni potencial ukrepov Marie Skłodowske-Curie za ozaveščanje na ravni politike. Evropski raziskovalni svet (ERC) ERC je objavil pet razpisov za zbiranje predlogov za pionirske raziskave in projekte za potrditev koncepta. Za te razpise s skupnim proračunom 2,2 milijarde EUR je bilo oddanih 9 428 vlog in sklenjenih 1 178 novih sporazumov o nepovratnih sredstvih. ERC je izvedel portfeljsko analizo projektov, povezanih z razumevanjem pandemije, in opredelil več kot 185 ustreznih projektov. Zlasti glavna raziskovalca ERC – prof. Uğur Şahin (izvršni direktor podjetja BioNTech) in prof. Adrian Hill (Univerza v Oxfordu) – sta vodila razvoj dveh cepiv proti COVID-19. Širitev sodelovanja Po zadnjem razpisu v programu Obzorje 2020 v okviru dela delovnega programa „širitev sodelovanja in razširjanje odličnosti“ je bilo skupno podpisanih 97 sporazumov o nepovratnih sredstvih v skupnem znesku 119 milijonov EUR. Od tega jih bo 20 pripomoglo k ustanovitvi novih raziskovalnih skupin na katedrah ERP v državah širitve (kot so opredeljene v tem delu delovnega programa), pri 77 projektih tesnega medinstitucionalnega sodelovanja pa bodo vzpostavljena nova partnerstva z vodilnimi raziskovalnimi centri za povečanje ravni odličnosti. Na podlagi razpisa pilotnega programa štipendij, namenjenih raziskovalcem v državah širitve (po vzoru individualnih štipendij v okviru ukrepov Marie Skłodowske‑Curie) se je še naprej zagotavljala pomoč odličnim raziskovalcem, ki niso bili financirani okviru ukrepov Marie Skłodowske-Curie, za dveletno individualno štipendijo v državi širitve. Na podlagi razpisa se je število vlog povečalo za 12 % in število štipendij za države širitve za 42 %, podeljenih pa je bilo tudi 39 štipendij, namenjenih raziskovalcem iz teh držav, in 92 individualnih štipendij, ki se financirajo v državah širitve. Znak visoke kakovosti predlogov je to, da je bila za uspešen predlog najnižja ocena 90,4 %.

Da bi invalidnim raziskovalcem zagotovili pravičen dostop do doktorskega izobraževanja, raziskovalnega usposabljanja, razvoja znanj in spretnosti in prenosa znanja ter spodbudili vključujoče, nediskriminatorno sodelovanje na trgu dela na področju raziskav in inovacij, se je leta 2020 nadaljeval pilotni projekt „pavšalni zneski za posebne potrebe“ v okviru ukrepov Marie Skłodowske-Curie. Finančna pomoč je bila v okviru ukrepov Marie Skłodowske-Curie zagotovljena 16 štipendistom s posebnimi potrebami. Spol, družboslovne vede in humanistika ter odprta znanost Pri nekaterih novih projektih se razvija skupnost izvajalcev na področju enakosti spolov in institucionalnih sprememb z vse Evrope, da bi se podprla prizadevanja politike ERP na področju enakosti spolov. V okviru enega projekta so se začela prizadevanja v zvezi s scenariji za sistem podeljevanja nagrad/certifikatov za enakost spolov v raziskovalnih organizacijah in na univerzah, začel pa se je tudi nov ukrep na področju raziskav in inovacij, katerega cilj je povečati razsežnost spola v znanstvenem dialogu EU z mednarodnimi partnerji. Ukrepi Marie Skłodowske-Curie prispevajo k zelo visoki stopnji sodelovanja raziskovalk, ki je v zadnjih letih stabilna (41 % vseh štipendistov v okviru teh ukrepov). Peto poročilo o spremljanju (za leto 2018) vključevanja družboslovnih ved in humanistike v program Obzorje 2020, objavljeno leta 2020, je pokazalo spodbudne rezultate in znatne izboljšave: Pri 65 % projektov je bilo dokazano dobro vključevanje družboslovnih ved in humanistike, 391 projektov pa je bilo financiranih v okviru označenih tem, v primerjavi z 262 v letu 2017. Skupni proračun projektov je znašal 1,9 milijarde EUR, medtem ko je leta 2017 znašal 1,2 milijarde EUR. Platforma za politiko odprte znanosti je maja 2020 predstavila svoje končno poročilo o izvajanju in nadaljnjem razvoju odprte znanosti v EU, v katerem je navedla, da je glavni instrument za nadaljnji napredek odprte znanosti trenutni sistem nagrad in spodbud za raziskovalce. Poročilo je bilo predstavljeno Svetu za konkurenčnost 27. novembra 2020. V okviru začasnega upravljanja evropskega oblaka za odprto znanost je bilo končano delo in vzpostavljena struktura upravljanja, ki zagotavlja prihodnje izvajanje evropskega oblaka za odprto znanost. Zagotavlja ga združenje evropskega oblaka za odprto znanost, ki je bilo ustanovljeno julija 2020 in ki je konec leta 2020 vključevalo več kot 180 organizacij. Nov cilj evropskega oblaka za odprto znanost je razviti dostopne, interoperabilne raziskovalne podatke in storitve, ki jih je mogoče najti in ponovno uporabiti (spletišče FAIR) za znanost s skupnimi standardi in osnovno programsko opremo, ki raziskovalnim objektom, kot so publikacije, nabori podatkov in programska oprema, omogoča, da so že po zasnovi skladni z načeli spletišča FAIR. Na ta cilj je bilo opozorjeno v deklaraciji evropskega oblaka za odprto znanost, ki jo je nemško predsedstvo predstavilo ministrom za raziskave 27. novembra 2020 . Države članice so potrdile, da nameravajo sodelovati pri prihodnjem razvoju evropskega oblaka za odprto znanost. Po uvedbi evropske platforme za odprto objavljanje raziskav za upravičence programov Obzorje 2020 in Obzorje Evropa, ki je bila predvidena v sporočilu o novem ERP, potekajo priprave na uradno vzpostavitev leta 2021, rokopisi pa so pripravljeni na odprt medsebojni strokovni pregled. Evropski svet za inovacije (EIC) Po prvem pilotnem projektu se je nadaljeval izboljšani pilotni projekt EIC, ki je celovit EIC bolj približal realnosti. Do zdaj je vsak euro podpore v okviru pilotnega projekta EIC spodbudil nadaljnje naložbe v višini 2,4 EUR. Komisija je marca 2020 spremenila oddelek „pilotni projekt EIC“ delovnega programa za leto 2020, tako da vključuje 300 milijonov EUR proračuna za prelomne inovacije, ki ustvarjajo trg in prispevajo k ciljem evropskega zelenega dogovora in agendi ZN za trajnostni razvoj do leta 2030. Poseben razpis pospeševalca EIC za zbiranje predlogov v zvezi z zelenim dogovorom, namenjen zagonskim podjetjem in MSP, je bil objavljen 19. maja 2020, na podlagi razpisa pa je bilo 64 podjetjem dodeljenih več kot 307 milijonov EUR. Zmagovalni predlogi vključujejo inovativne rešitve za avtomobilski, vesoljski in pomorski sektor, napredne materiale in tehnologije interneta stvari. Prelomni upravičenci imajo sedež v številnih državah, vključno s 17 državami članicami (od katerih jih sedem skuša nadoknaditi rezultate na področju raziskav in inovacij), zaradi česar je to do zdaj najbolj geografsko raznolik razpis EIC. EIC je imel ključno vlogo pri podpori inovatorjem, ki iščejo rešitve v zvezi s COVID-19. Poleg tega, da je EIC objavil razpis pospeševalca, odprt za zagonska podjetja in MSP, ki razvijajo inovativne rešitve za pomoč pri zdravljenju, testiranju, spremljanju ali obvladovanju različnih vidikov izbruha, je organiziral tudi hekaton in povezovalni dogodek „ Matchathon “ EUvsVirus (virtualni dogodek, ki povezuje raziskovalce in inovatorje, ki si prizadevajo za inovacije, povezane s COVID, z zainteresiranimi naročniki in potencialnimi vlagatelji). Po prvem zelo uspešnem dogodku EIC – e-prodajni nagovor za odziv na COVID-19, ki je bil organiziran 30. aprila, je Komisija 17. novembra 2020 organizirala drugi e-prodajni nagovor za naročnike za odziv na COVID-19 . Uvedba kombiniranega financiranja in kapitalskih naložb za podporo preobrazbenim inovacijam je pomembna novost pri financiranju raziskav in inovacij v EU ter del ponudbe EIC z edinstveno vrednostjo. Sklad EIC, ustanovljen junija 2020 kot ločena pravna oseba zasebnega prava, upravlja kapitalske naložbe, pri čemer Evropska investicijska banka zagotavlja ključne administrativne storitve. Najvišje stopnje financiranja (nepovratna sredstva in lastniški kapital) lahko dosežejo 17,5 milijona EUR. Namen sklada EIC je zapolniti kritično vrzel v financiranju, s katero se srečujejo inovativna podjetja, ko njihove tehnologije preidejo iz faze visoke tehnološke pripravljenosti v fazo komercializacije. Pomagal bo zapolniti vrzel na zagonski stopnji, na kateri je trg tveganega kapitala EU še vedno manj uspešen v primerjavi s svetovno ravnjo. Cilj sklada je podpirati enakost in uravnoteženo zastopanost spolov ter močno prispevati k trajnostnosti s posebnim poudarkom na zdravju, odpornosti ter zelenem in digitalnem prehodu. Njegova vloga je postala še pomembnejša zaradi velikega vpliva krize zaradi COVID‑19, vključno z mnogimi inovativnimi zagonskimi podjetji. Omembe vredna novost je bila ta, da so bili v pilotni fazi zaposleni štirje vodje programov EIC, ki bodo proaktivno upravljali portfelje in povezane skupnosti upravičencev in drugih zainteresiranih deležnikov. 4.3 Nejedrski neposredni ukrepi, ki jih izvaja Skupno raziskovalno središče (JRC) Skupno raziskovalno središče se je hitro odzvalo na pandemijo COVID-19 in zagotovilo politično podporo pobudam za takojšnje krizno upravljanje in okrevanje. Modeliranje epidemioloških vidikov in potencialni vpliv krize na različna področja politike sta prispevala k oblikovanju strategij in politik. Za izboljšanje zanesljivosti testov na COVID-19 so bili razviti kontrolni materiali. Delo Skupnega raziskovalnega središča v zvezi z evropskim podnebnim paktom, prenovljeno strategijo za trajnostno financiranje, strategijo „od vil do vilic“, strategijo za biotsko raznovrstnost, akcijskim načrtom za krožno gospodarstvo, akcijskim načrtom strategije za biogospodarstvo in evropsko strategijo za podatke je povezano z zelenim in digitalnim prehodom. Njegovo delo na področju učinkovitega obdavčevanja in pobud za pošteno minimalno plačo prispeva k ustvarjanju evropskega gospodarstva za ljudi. Njegovi prispevki k evropski strategiji za enakost spolov, afriški strategiji in novemu paktu o migracijah in azilu pomagajo krepiti Evropo in spodbujati naš način življenja. Skupno raziskovalno središče je ključno prispevalo k strateškemu predvidevanju, vključno s soavtorstvom prvega letnega poročila o strateškem predvidevanju s poudarkom na odpornosti, ki vsebuje priporočilo, naj se druga študija predvidevanja osredotoči na odprto strateško avtonomijo. Prav tako je še naprej širil dejavnosti upravljanja znanja z odprtjem novih središč znanj na področju biotske raznovrstnosti, opazovanja Zemlje in raka. Objavil je dve novi vodilni poročili o kibernetski varnosti in pravičnosti. Več kot 1 100 publikacij Skupnega raziskovalnega središča je povezanih s politiko, več kot 700 publikacij pa je bilo znanstvenih, in medsebojno strokovno pregledanih. Približno 45 % člankov, ki so bili medsebojno strokovno pregledani, je bilo objavljenih v 10 % najpogosteje citiranih znanstvenih revijah.

Skupno raziskovalno središče vodi tudi novi evropski Bauhaus – gibanje oblikovalcev, ki raziskuje nove načine življenja v podporo preobrazbi Evrope v prvo podnebno nevtralno celino. 4.4 Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo (EIT) Največji finančni prispevek doslej (600 milijonov EUR) je bil leta 2020 dodeljen osmim skupnostim znanja in inovacij za izvajanje poslovnih načrtov za leto 2020. Skupnost EIT se je povečala na zaupanja vredno mrežo več kot 2 200 partnerjev z več kot 60 kolokacijskimi centri in inovacijskimi vozlišči v vseh državah članicah, s čimer je postala ena največjih povezanih inovacijskih skupnosti v Evropi. EIT in skupnosti znanja in inovacij so od svoje ustanovitve podprli več kot 2 500 zagonskih podjetij in podjetij v razširitveni fazi, ki so skupaj pritegnila 3,3 milijarde EUR naložb, kar je ustvarilo več kot 13 000 visoko kvalificiranih delovnih mest ter več kot 1 500 novih produktov in storitev, danih na trg. Več kot 4 000 študentov je že končalo izobraževalne programe z znakom EIT. EIT je v odgovor na pandemijo COVID-19 leta 2020 mobiliziral 60 milijonov EUR dodatnih sredstev in začel pobudo EIT za odzivanje na krizo , ki je podprla 62 inovacijskih projektov, ki so združili 212 partnerjev iz 25 držav in 145 zagonskih podjetij, podjetij v razširitveni fazi in MSP v 23 državah. 5.Izvajanje programa Euratom 5.1 Posredni ukrepi V okviru programa Euratom je bilo skupaj podpisanih 33 sporazumov o nepovratnih sredstvih v skupni vrednosti 139,8 milijona EUR. Od leta 2014 je bilo na razpisu za fisijo predloženih skupno 254 upravičenih predlogov, s katerimi je bilo zahtevanih skupno 991,03 milijona EUR. Izmed teh je bilo 98 predlogov izbranih za financiranje, in sicer s prispevkom v vrednosti 416,74 milijona EUR, kar pomeni, da je splošna stopnja uspešnosti upravičenih predlogov v letu 2020 znašala 38 %. Leta 2020 je bila sprejeta končna obveznost za skupni program EUROfusion , ki je od začetka leta 2014 znašala skupno 687,8 milijona EUR. 5.2 Neposredni ukrepi, ki jih izvaja Skupno raziskovalno središče (JRC) Znanstveniki JRC so objavili 143 člankov v medsebojno strokovno pregledanih periodičnih publikacijah in 36 člankov v monografijah ali drugih periodičnih publikacijah. JRC je pripravil tudi celotne oddelke sedmih dokumentov politike in objavil sedem znanstvenih in političnih dokumentov ter 81 tehničnih poročil, 27 referenčnih metod in meritev, tehničnih sistemov in znanstvenih zbirk podatkov. Kljub omejitvam zaradi pandemije je organiziral štiri usposabljanja za strokovnjake in študente iz držav članic in Komisije ter omogočil dostop do svoje jedrske raziskovalne infrastrukture ter razvil virtualna orodja, kjer je bilo to mogoče. JRC je pripravil poročilo o ukrepih na področju pripravljenosti in odziva za zagotovitev nadaljnjega varnega obratovanja jedrskih elektrarn med pandemijo COVID-19. Poročilo je bilo vključeno v več pobud Komisije in Agencije OECD za jedrsko energijo. JRC je za Euratom in varnostne organe Mednarodne agencije za atomsko energijo analiziral približno 600 jedrskih in 100 okoljskih vzorcev, da bi zagotovil učinkovito in uspešno izvajanje zaščitnega sistema Euratom. Euratomovi zaščitni laboratoriji so skoraj nemoteno delovali naprej, da bi omogočili velike pretoke jedrskih snovi tudi v zahtevnih razmerah, ki jih povzroča pandemija. JRC je opravil raziskave o novih aplikacijah radioizotopov in alternativnih metodah proizvodnje ter pomagal oceniti izzive, povezane z dobavo medicinskih radioizotopov evropski javnosti. Te dejavnosti podpirajo druge pobude Euratoma, vključno z delom evropskega observatorija za oskrbo z medicinskimi radioizotopi, strateškim programom za uporabo radiološke tehnologije ionizirajočega sevanja v medicini in načrtom EU za boj proti raku. 6.Razširjanje, izkoriščanje in sporočanje Določbe o prostem dostopu iz vzorčnega sporazuma o nepovratnih sredstvih programa Obzorje 2020 zagotavljajo popolno razpoložljivost približno 105 000 publikacij, ustvarjenih s projekti v okviru programa Obzorje 2020 ter prost dostop do 98 % člankov, objavljenih v strokovno pregledanih revijah. Zato je politika prostega dostopa programa Obzorje 2020 ena najuspešnejših na svetu. Nova strategija razširjanja in izkoriščanja rezultatov programa Obzorje Evropa je spodbudila postopno oblikovanje integriranega podpornega ekosistema za izkoriščanje rezultatov. Platforma za rezultate programa Obzorje je vlagatelje in oblikovalce politike opozorila na rezultate projektov Obzorje. Raziskujejo se sinergije z naložbenimi strukturami za projekte, ki jih financira EU, kot je BlueInvest . Z zbiranjem in spodbujanjem ustreznih rezultatov projektov je prav tako prispevala k boju proti COVID-19 in proti podnebnim spremembam. Novi projekt za spodbujanje rezultatov programa Obzorje je upravičencem začel zagotavljati ciljno usmerjene storitve razširjanja in izkoriščanja rezultatov glede na njihove potrebe. Na dnevih raziskav in inovacij 2020 je drugič potekala slovesnost podelitve nagrad Horizon impact Awards, na kateri se nagradijo in predstavijo izjemni projekti z dokazano družbeno vrednostjo, izvedeni v okviru programa Obzorje 2020 ali sedmega okvirnega programa. Nadaljevalo se je delo v zvezi z izvajanjem podatkovne strategije, napredek pa je bil dosežen pri izboljšanju interoperabilnosti podatkov okvirnega programa z zunanjimi nabori podatkov, kot so publikacije in patenti. Pobuda evropski podatki o raziskavah in inovacijah (nekdanja vozlišča EU za dostop do podatkov o raziskavah in inovacijah) se je začela v sodelovanju z državami članicami in pridruženimi državami. Napredek je bil dosežen v zvezi z orodjem CORTEX, orodjem za rudarjenje besedila, ki zagotavlja ustvarjanje in združevanje portfeljev projektov, ter v zvezi s sledenjem in določanjem položaja rezultatov raziskav v okviru okvirnega programa in vpliva skozi čas. Komisija je podprla jasen in učinkovit okvir za povratne informacije v zvezi s projekti, ki so bili financirani v okviru okvirnih projektov, za potrebe politike. Komisija razvija interaktivno orodje za povezovanje, da bi poudarila sinergije med programi EU in obravnavala potrebe glede mreženja in povezovanja upravičencev. Kot preizkusno orodje trenutno zajema medregionalno sodelovanje in programe Obzorje 2020 ter pomaga pri povezovanju projektnih partnerjev glede na regijo in temo projekta.