1. UVOD

Evropski parlament in Svet sta 16. novembra 2011 sprejela Sklep št. 1219/2011/EU o vpisu dodatnih delnic v kapitalu Evropske banke za obnovo in razvoj (EBRD) s strani Evropske unije.

To poročilo je odgovor na poziv Evropski komisiji (v nadaljnjem besedilu: Komisija) iz uvodne izjave 8 navedenega sklepa, naj Evropskemu parlamentu in Svetu do konca leta 2015 predloži poročilo o oceni učinkovitosti obstoječega sistema evropskih javnih finančnih institucij, kar zadeva spodbujanje naložb v Evropi in njenem sosedstvu, vključno s priporočili o sodelovanju med posameznimi bankami ter optimalnem izboljšanju in usklajevanju njunih dejavnosti.

Komisija dejavno podpira evropske in sosednje države s široko paleto finančnih programov in instrumentov, ki se zagotavljajo tudi prek mednarodnih finančnih institucij. Te med drugim vključujejo Evropsko banko za obnovo in razvoj (EBRD) in skupino Evropske investicijske banke (v nadaljnjem besedilu: skupina EIB), ki jo sestavljata Evropska investicijska banka (EIB) in Evropski investicijski sklad. Sodelovanje med Komisijo, skupino EIB in EBRD ureja memorandum o soglasju glede dejavnosti zunaj EU (t. i. tristranski memorandum o soglasju, ki je bil podpisan leta 2011 in revidiran leta 2013).

2. PODROČJE UPORABE IN METODOLOŠKI PRISTOP

Analiza zajema obdobje med letoma 2010 in 2014 ter se osredotoča na tiste države EU, v katerih deluje EBRD, in na evropsko sosedstvo (v nadaljnjem besedilu: regija), ki so za namene tega poročila razdeljeni na naslednja ločena geografska območja: vzhodno- in srednjeevropske države članice EU (EU-11), južno in vzhodno Sredozemlje, jugovzhodna Evropa, vzhodna Evropa in Kavkaz, srednja Azija ter Rusija in Turčija.

V celotni regiji sta skupina EIB in EBRD daleč najbolj dejavni mednarodni finančni instituciji, zato ugotovitve in priporočila temeljijo na poglobljeni analizi teh dveh mednarodnih finančnih institucij ter na oceni njunega sodelovanja. Bolj splošen pregled, ki je na voljo v delovnem dokumentu služb Komisije, predloženem skupaj s tem poročilom, je bil opravljen tudi za druge mednarodne finančne institucije, ki delujejo v regiji in vključujejo skupino Svetovne banke, vključno z njenima hčerinskima družbama Mednarodno finančno korporacijo in Mednarodno banko za obnovo in razvoj, Črnomorsko banko za trgovino in razvoj, KfW Entwicklungsbank, Agence Française de Développement, Razvojno banko Sveta Evrope in Bank Gospodarstwa Krajowego.

Komisiji je med pripravo poročila pri zbiranju in analizi podatkov pomagal zunanji svetovalec. V tem procesu so bila uporabljena štiri različna operativna orodja: zbiranje in pregled literature, pogovori z deležniki, analiza zbirke podatkov in analiza študij primerov.

3. PREGLED EBRD IN SKUPINE EIB

Zadevni mednarodni finančni instituciji imata različne delničarje, ločena mandata in posebna poslovna modela. Zaradi teh razlik imata obe mednarodni finančni instituciji specifične primerjalne prednosti, ki jima omogočajo zagotoviti kar največjo učinkovitost in uspešnost njunega javnega financiranja, kar posledično koristi gospodarstvom v regiji.

Kar zadeva delničarje mednarodnih finančnih institucij, je EBRD multilateralna razvojna banka, katere delničarji so države članice EU, sama EU in EIB, pa tudi številne države, ki niso članice EU. Države, v katerih deluje, vključujejo tako članice EU kot tudi države, ki niso članice EU. EU kot članico EBRD zastopa Evropska komisija, ki ima sedež v svetu guvernerjev in upravnem odboru EBRD. Prav tako je v EBRD zastopana EIB, in sicer z guvernerjem in izvršnim direktorjem v upravnem odboru. Lastniški delež EU, EIB in držav članic skupaj znaša 63 %. Poleg tega spada EU med največje donatorje nepovratnih sredstev za EBRD, namenjenih tehničnemu sodelovanju, nepovratnim sredstvom za naložbe, instrumentom za delitev tveganj, provizijam za uspešnost in ugodnemu financiranju. Leta 2014 je EU v EBRD prispevala 105 milijonov EUR (kar predstavlja 31 % prejetih donatorskih sredstev).

Delničarke EIB sestavlja 28 držav članic, delničarke Evropskega investicijskega sklada pa so EIB (63,7 %), EU (24,3 %) ter 26 javnih in zasebnih finančnih institucij (12 %). Komisija je članica upravnega odbora EIB in Evropskega investicijskega sklada.