[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 24.6.2005

KOM(2005) 260 končno

SPOROČILO KOMISIJE SVETU, EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ

Končna ocena izvajanja večletnega programa Skupnosti (1998-2002) za spodbujanje ustanovitve Informacijske družbe v Evropi (PROMISE)

SPOROČILO KOMISIJE SVETU, EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ

Končna ocena izvajanja večletnega programa Skupnosti (1998-2002) za spodbujanje ustanovitve Informacijske družbe v Evropi (PROMISE)

Uvod

To sporočilo je sestavljeno v skladu s členom 8(4) Odločbe Sveta PROMISE. Ta odločba navaja, da ob koncu programa „Komisija Evropskemu parlamentu, Svetu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij predloži ocenjevalno poročilo o najboljših rezultatih, doseženih pri izvajanju ukrepov, navedenih v izvajanju ukrepov programa“[1].

Pod vodstvom usmerjevalnega odbora, ki ga je določila Komisija, je EIM Poslovna politika in raziskave pripravil zunanje ocenjevalno poročilo. Končno poročilo o oceni je bilo objavljeno februarja 2004 in predstavljeno upravljalnemu odboru naslednika PROMISE julija 2004. [2]

Splošni namen končne ocene je bil:

1. Preučiti delovanje programa PROMISE glede na cilje programa.

2. Oceniti vpliv programa na Evropsko informacijsko družbo.

3. Zagotoviti priporočila za naslednika programa PROMISE.

Ozadje

„Večletni program Skupnosti za spodbujanje ustanovitve Evropske informacijske družbe“ (PROMISE) je Svet sprejel 30. marca 1998. Program je obsegal petletno obdobje od januarja 1998 do decembra 2002 s skupnim proračunom 25 milijonov EUR. Vzpostavljen je bil za pospeševanje skladnega pristopa k informacijski družbi, ki bi spodbujal prednosti, kot so: a) učinkovitejše, bolj transparentne in bolj odzivne javne storitve, b) učinkovitejše upravljanje in bolj konkurenčne gospodarske družbe z boljšim dostopom do storitev, kupcev in dobaviteljev, c) več priložnosti za evropske telekomunikacijske operaterje, d) nove priložnosti, da regije izrazijo svojo identiteto ob hkratnem zmanjšanju geografskih slabosti.

Evropski svet je junija 2000 sprejel nov pristop k Informacijski družbi v obliki akcijskega načrta eEurope 2002. Program PROMISE se je preusmeril na podporo te nove strategije in tudi na podlagi ugotovitev srednjeročne ocene programa, ki je bil Komisiji predstavljen januarja 2000.[3] PROMISE se je prilagodil predvsem potrebam odprte metode koordinacije (OMK), predlagane v akcijskem načrtu, ki je zahtevala večji poudarek na primerjalni analizi.

Cilji in izvajanje

Cilji programa so se izvajali v naslednjih fazah:

Prva faza (1998/1999)

V prvi fazi je program tesno sledil ciljem, kot so bili opredeljeni v pravni podlagi:

- Osveščanje javnosti in zagotavljanje razumevanja potenciala Informacijske družbe. To je vključevalo dejavnosti, kot so dan Evropske informacijske družbe, podpiranje Foruma informacijske družbe in promocija Informacijske družbe (ID) s pomočjo medijev. Projektna pisarna Informacijske družbe (ISPO) je zagotovila spletne storitve in službo za pomoč uporabnikom ter brošure, obvestila, zloženke. Poleg tega so bile zagotovljene subvencije za nagrade, seminarje in konference.

- Optimizacija družbeno-ekonomskih koristi Informacijske družbe v Evropi, ki je bila osredotočena na raziskave za analizo dejavnosti v državah članicah in na širjenje dobrih praks z delavnicami. Opravljene so bile raziskave za Evropske raziskave projektov Informacijske družbe (ESIS), Eurobarometer je izvedel raziskave mnenja in sprožene so bile študije za podporo Foruma informacijske družbe.

- Krepitev evropske vloge in razpoznavnost Informacijske družbe v globalnih okvirih. Dejavnosti so bile osredotočene na spodbujanje dialoga z namenom lažje izmenjave mnenj in izkušenj, zlasti z državami pristopnicami in sredozemskimi državami (tj. pobuda EUMEDIS v okviru programa MEDA).

Prehod (2000)

Akcijski načrt eEurope 2002 je bil leta 2000 predstavljen s tremi glavnimi cilji:

- cenejši, hitrejši in varen internet;

- vlaganje v ljudi in znanje;

- spodbujanje uporabe interneta.

PROMISE je bil opredeljen kot sredstvo za podpiranje akcijskega načrta eEurope in leta 2000 so se njegove dejavnosti preusmerile, nekatere pa okrnile. Ozaveščanje je bilo prvotno usmerjeno na promocijo Informacijske družbe prek spletnih strani. Optimizacija družbeno-ekonomskih koristi se je preusmerila k raziskavam in podpori Foruma informacijske družbe. To pomeni, da se je dejavnost ESIS nadaljevala, vendar se je usmerila na tisto, kar je postalo akcijski načrt eEurope+ 2003 in EUMEDIS.[4] Raziskave Eurobarometra so se osredotočile na zbiranje primerljive statistike v podporo izvajanja akcijskega načrta eEurope. Globalna dimenzija je nadaljevala z ločenim proračunom, vendar samo za dokončanje začetega dela.

Druga faza (2001-2002)

V drugi fazi so bili starim ciljem dodani novi cilji. Novo začrtani cilji so bili popolnoma skladni s potrebami akcijskega načrta eEurope:

- Primerjalne analize so vključevale raziskave s 23 indikatorji, ki jih je potrdil Svet za spremljanje akcijskega načrta eEurope 2002, in kvalitativne raziskave za spremljanje novega razvoja v Informacijski družbi. Rezultati primerjalnih analiz so se redno objavljali na spletu in pravočasno zagotavljali primerjalne podatke o napredku na ključnih področjih, kot so dostopnost interneta splošnemu prebivalstvu, delovna sila, izobrazba, varovanje omrežij, zdravje, državne storitve.

- Opredelitev in širjenje dobrih praks je bila usmerjena na omejeno število zelo razpoznavnih ukrepov. Program je sofinanciral konference, ki so jih organizirala različna predsedstva EU, da bi spodbudila javni dialog o dobrih praksah v Informacijski družbi.

- Portal e Europe – dejavnost ISPO se je že preusmerila na elektronsko vodene storitve, ki so zdaj združene v spletnem portalu e Europe.

- Forum informacijske družbe je obstajal še naprej, vendar kot virtualni forum z novo nalogo podpiranja optimizacije e Europe.

Ocena rezultatov izpoln jevanja programskih ciljev[5]

Srednjeročna ocena PROMISE, ki je zajemala prvo fazo do leta 2000, je pokazala „jasne primere učinkovitosti programa“, vendar je prišla do zaključka, da je bil njegov prvotni obseg uporabe preširok in da je treba poiskati jasno povezavo z ID strategijo Komisije.[6] Priporočen je bil pristop racionaliziranega upravljanja in jasnih količinskih ciljev.

Preusmeritev PROMISE v skladu z akcijskim načrtom e Europe, ki je potekala v letu 2000, se je ujemala z oceno. Zlasti poudarek na podpori dejavnostim primerjalnih analiz za zagotovitev informacij o konkretnem napredku je odražal priporočilo po večjem številu količinskih ciljev.

Ta preusmeritev je bila pozitivno ocenjena. Dejavnost primerjalnih analiz je prvič omogočila razumljive in ažurne količinske indikatorje napredovanja Evrope proti informacijski družbi. 19 od 23 indikatorjev, ki so bili dogovorjeni z državami članicami, je bilo izmerjenih vsaj enkrat, 13 pa dvakrat ali večkrat. Ocenjeno je bilo, da so primerjalne analize veliko prispevale k e Europe.

Opredelitev in širjenje dobrih praks je bilo zastavljeno kot oblika kvalitativnih primerjalnih analiz. Oblikovalci politik bi primerjali in izmenjevali izkušnje in tako gradili boljše znanje za oblikovanje boljših politik. Ta cilj se je skušalo doseči s strateškimi študijami, delavnicami zainteresiranih strani na nacionalni ravni in sofinanciranjem konferenc o e-upravi in e-zdravstvu pod belgijskim, italijanskim in grškim predsedstvom.

Cilj informacijskih storitev je bil dosežen z osredotočenjem širšega koncepta ISPO na informacije, ki temeljijo večinoma na spletni osnovi, in preimenovanjem v portal eEurope. Portal eEurope je bila ena izmed najbolj obiskanih spletnih strani ID v obdobju 2000 do 2002. V končni fazi je Forum ID nadaljeval z delom na močno zmanjšani osnovi in v praksi ni prispeval k akcijskemu načrtu eEurope. Ta odločitev je odražala težave pri vodenju organa s 128 člani in šestimi delovnimi skupinami; vodenje je bilo težko in težko je bilo zagotoviti svež pristop.

V zvezi s proračunskimi izdatki se je po letu 2000 pokazal znaten napredek, kljub težavam pri trošenju v prvih dveh letih izvajanja (1998 in 1999). Kljub temu so svetovalci, odgovorni za končno oceno, menili, da bi „večletno planiranje dejavnosti“ lahko izboljšalo kvaliteto upravljanja programa.

V PROMISE je bila vloga programskega odbora pri upravljanju omejena. Različne dejavnosti, povezane z izvajanjem programa (opredelitev indikatorjev primerjalnih analiz, opredelitev prednostnih nalog na različnih področjih dejavnosti), so bile obravnavane v sodelovanju z vladnimi strokovnjaki, kot so statistiki in delovne skupine Sveta, pri čemer je bil programski odbor obveščen o rezultatih. Ocena je zahtevala jasnejšo vlogo upravljalnega odbora.

Gledano v celoti, zunanja ocena PROMISE kaže, da je bila dosežena večina formalnih ciljev: dodajanje vrednosti na ravni EU drugim pobudam, merjenje potreb in spremljanje osveščenosti, spodbujanje izmenjave dobrih praks in odstranitev ovir za vključitev prikrajšanih skupin, obrobnih območij, malih in srednjih podjetij in tretjih držav. Cilji programa, kakor je navedeno zgoraj, so bili ambiciozni in na nekaterih področjih – kot so povečanje razpoznavnosti realnih projektov, priprava nazornih prikazov, spodbujanje interesa industrije in izumiteljskih mednarodnih pobud – je bilo doseženo manj.

Vpliv Promise na evropsk O ID

Primerjalna analiza eEurope je priskrbela vrsto indikatorjev, ki prej niso bili dostopni, zaradi česar se šteje, da je priskrbela resnično dodano vrednost. Poleg tega je določila usmeritve za meritve ID, ki so jih uporabljali statistični inštituti na nacionalni ravni in v OECD. Primerjalne analize so vplivale na politiko tako, da so povečale razpoznavnost ID, zaradi česar so oblikovalci politike lahko opazovali svoje relativno delovanje. Poleg tega so primerjalne analize pritegnile pozornost politike na področja, kot sta e-uprava in e-zdravstvo. Vendar pa so kritiki rezultatov primerjalnih analiz opozorili, da nekateri podatki niso zanesljivi in da indikatorji sami po sebi ne morejo razložiti, zakaj uveljavitev ID ni hitrejša ali učinkovitejša.

Ugotovljeno je bilo, da je bilo spodbujanje dobrih praks učinkovito, kadar je prispevalo k odmevnim dogodkom, kot so konference predsedstva. Ti dogodki so sprostili programe politik prek udeležbe na visoki ravni in neposrednega priznanja uspešnih pobud s sistemi nagrajevanja. Delavnice so pripomogle k oblikovanju skupin praks v zvezi z določenimi problemi in spodbudile nadaljnjo razpravo med zainteresiranimi stranmi. Ocena je opozorila na potrebo po bolj sistematičnemu razmerju med obstoječimi omrežji in na povezavo z osnovnimi akterji na regionalni ravni.

Ko je portal eEurope nadomestil ISPO, so bila sredstva, namenjena tej dejavnosti PROMISE, zmanjšana. Portal eEurope se je močno uporabljal. Ocena pa je pokazala, da so bili glavni uporabniki uradniki (na nacionalni, regionalni in EU ravni), novinarji in raziskovalci. Priporočila je, da je potreben uporabnikom prijaznejši portal, da bi informacije lahko postale dostopne tudi manjšim podjetjem in širši javnosti.

V svoji zgodnji fazi je bil Forum ID koristen. Vendar pa je v drugi polovici obstoja PROMISE njegov pomen postal manj jasen, stopnja ustvarjalnosti pa nižja. Ta upad lahko delno pripišemo nejasnemu in odprtemu razmerju s Komisijo. Delovne skupine so bile ustanovljene brez jasnih nalog in urnikov, pričakovan prispevek Foruma ID k procesu oblikovanja politike pa ni bil opredeljen. Ocena je pokazala, da je potrebno formalno odpraviti Forum ID in zagotoviti, da imajo prihodnji organi, kot je Svetovalna skupina eEurope, jasno določeno vlogo v procesu oblikovanja politike.

Izkušnje iz PROMISE, upoštevane v MODINIS

Naslednik PROMISE je bil sprejet 17. novembra 2003. Ta program, „Spremljanje akcijskega načrta eEurope 2005, širjenje dobrih praks in izboljšava omrežne in informacijske varnosti (MODINIS)“, se bo izvajal od 2003 do 2005.

Program MODINIS tesno sledi filozofiji druge polovice PROMISE. Podpira akcijski načrt eEurope, ki je bil sprožen na zasedanju Evropskega sveta v Sevilji junija 2002. MODINIS se osredotoča na štiri cilje, ki jih lahko povzamemo na naslednji način:

4. Spremljanje delovanja znotraj držav članic in držav članic ter njihova primerjava z najboljšimi na svetu z uporabo uradnih statističnih podatkov;

5. Podpiranje prizadevanj držav članic v okviru eEurope na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni z analizo dobrih praks eEurope in razvojem mehanizmov za izmenjavo izkušenj;

6. Dajanje potrebnih informacij organizacijskemu odboru eEurope, da bo lahko ocenil ustrezno strateško smer akcijskega načrta eEurope 2005;

7. Priprava na ustanovitev prihodnje strukture na evropski ravni za vprašanja varnosti omrežja in informacij.

Prvi cilj nadaljuje z dejavnostmi primerjalnih analiz, ki so bile sprožene po akcijskem načrtu eEurope 2002. Sprejeta je bila nova resolucija Sveta, ki zajema ta vidik akcijskega načrta eEurope 2005.[7] Ta resolucija je opredelila 15 političnih indikatorjev in 22 dopolnilnih indikatorjev primerjalnih analiz in metodologijo zbiranja podatkov, ki jo je treba uporabiti. V odgovor na pomisleke, izražene s strani držav članic in pri ocenjevanju kakovosti podatkov primerjalnih analiz, velik del statističnih podatkov zbirajo nacionalni statistični inštituti pod okriljem Eurostata. Za zapolnitev vrzeli, kadar uradnih podatkov ni na voljo, se uporablja tudi MODINIS z ad hoc raziskavami.

Poleg tega se bodo sredstva MODINIS uporabljala tudi za reševanje vprašanj vrednosti indikatorjev v politiki vodenja. Išče se ravnovesje med preprostimi indikatorji na področju ponudbe, ki zagotavljajo konkretne meritve napredka Evrope proti ID in bolj kvalitativnimi informacijami, ki omogočajo vpogled v vzorce uporabe in na vpliv informacijskih in komunikacijskih tehnologij.

Drugi cilj nadaljuje z izmenjavo dobrih praks, ki je bila sprožena v okviru PROMISE. Bistvena izkušnja iz ocene PROMISE je bila, da je treba potegniti jasno strateško povezavo med cilji eEurope in ukrepi, ki jih podpira MODINIS. Tako se bodo nadaljevali prispevki k visoko odmevnim konferencam, kadar imajo strateško vrednost. MODINIS se uporablja tudi za zagotovitev študij, povezanih z navedenimi političnimi cilji (predvsem e-uprava, e-zdravstvo in varnost). Podpora je namenjena tudi srečanjem skupin na visoki ravni in delavnicam v povezavi s specifičnimi političnimi cilji. Poleg tega bodo sprejeti posebni ukrepi za izvajanje „okvirov dobrih praks“ na področjih e-poslovanja, e-uprave in e-zdravstva.

Tretji cilj MODINIS predvideva ustanovitev organizacijskega odbora (trenutno vzpostavljen kot Svetovalna skupina eEurope). Odločba Sveta in Evropskega parlamenta o programu MODINIS je Komisiji omogočila ustanovitev Svetovalne skupine eEurope, ki ji predseduje Komisija in v kateri lahko sodelujejo vse zainteresirane strani (države članice, države pristopnice, potrošniške skupine, privatni sektor, itd.). V skladu z odločbo je vloga te skupine, da Komisiji pomaga z:

- Omogočanjem strateškega pregleda nad obstoječimi e-pobudami v različnih sektorjih in izmenjavo informacij o doseženem napredku in morebitnih ovirah;

- Vzpostavitvijo foruma za strateške razprave in izmenjavo izkušenj;

- Spremljanjem napredka izvajanja akcijskega načrta eEurope 2005 in dajanjem podatkov in nasvetov o možnih izboljšavah;

- Omogočanjem zgodnje udeležbe držav kandidatk;

- Širjenjem informacij o eEurope.

Svetovalna skupina ima dva oddelka. Prvi oddelek je sestavljen iz enega višjega predstavnika na državo udeleženko, drugi oddelek pa iz 40 strokovnjakov, ki prihajajo iz različnih področij (industrije, potrošniških skupin, socialnih partnerjev in drugih interesnih skupin). Skupina deluje prek delovnih skupin, ki imajo posebne naloge in so sestavljene za določen čas. Plenarnim zasedanjem predseduje generalni direktor Generalnega direktorata za informacijsko družbo. Prek teh mehanizmov so bile izkušnje, pridobljene s Forumom ID, vključene v delovne metode eEurope.

Nadaljnji vidik tretjega cilja je izboljšanje spletnega portala eEurope, da bi omogočal dostopnost podatkov širši javnosti in izmenjavo mnenj, povezanih z eEurope. To se bo skušalo doseči s popolnim preoblikovanjem spletne strani, z uporabo zunanjega svetovalca, kar se bo pričelo leta 2004 in zaključilo v prvi polovici leta 2005.

Četrti cilj med letoma 2003 in 2004 predvideva pripravljalno podporo Evropski agenciji za varnost omrežij in informacij (ENISA), ki je formalno začela delovati 15. marca 2004. [8] Ti ukrepi skušajo izboljšati omrežno in informacijsko varnost, kakor je opredeljeno v sporočilu Komisije „Varnost omrežij in informacij; predlog pristopa evropske politike“ [9].

Ocena PROMISE je opozorila na probleme upravljanja, povezane z učinkovitostjo uporabe proračuna, in odnose z upravljalnim odborom. Proračunski izdatki z MODINIS ostajajo izziv. Program MODINIS je bil sprejet ob koncu leta 2003, izvajati pa se je začel šele aprila 2004. Dejansko je bil program že na polovici, preden so se začeli sprejemati prvi ukrepi. Komisija se ves čas trudi izboljšati stanje, vendar pa bo ta zamuda, glede na kratko programsko obdobje, še naprej vplivala na izpolnitev primarnega cilja, ki je podpora izvajanju akcijskega načrta eEurope 2005. Kar se tiče upravljalnega odbora, je razmerje med akcijskim načrtom eEurope in MODINIS zdaj veliko bolj jasno. Svetovalna skupina eEurope predstavlja forum za razprave o celostni strateški viziji, medtem ko MMC določa smernice Komisiji za izvajanje posebnih podpornih in koordinacijskih ukrepov, vključno z ukrepi Svetovalne skupine eEurope. Ta povezava daje MMC zelo jasno vlogo, ki je v preteklosti ni imela.

V zvezi s komunikacijo so prejšnje ocene priporočale bolj učinkovito komunikacijo z MMC. Zato bo MODINIS uporabljal elektronsko komunikacijo za svoje stike s člani upravljalnega odbora in, kolikor bo to mogoče, s člani Svetovalne skupine eEurope. Za boljši dialog med člani upravljalnega odbora in Komisijo je bila vzpostavljena podatkovna baza Circa.

ZAKLJUčEK

Ocena na splošno podpira preusmeritev programa Komisije v skladu z akcijskim načrtom eEurope 2002.

Ugotavlja, da je imel program jasne prednosti in da mu je preusmeritev dodala posebno vrednost. Kljub kritikam v zvezi z uporabljeno metodologijo, ki se zdaj obravnavajo s pomočjo veliko večje uporabe nacionalnih statističnih inštitutov, je bila dejavnost primerjalnih analiz koristna.

Ocena prav tako priznava, da je bilo sofinanciranje konferenc o e-upravi in e-zdravstvu uspešno in je močno vplivalo na nadaljnje ukrepe, ki so jih sprejemali nacionalni oblikovalci politike. Vendar pa priporoča, da se več napora vloži v podporo izmenjave dobrih praks ter širjenje na bolj celosten način. To priporočilo se sedaj izvaja z večjim poudarkom na strateške cilje študij, ki se financirajo, in z usmeritvijo pozornosti na razvoj okvirov dobrih praks v e-upravi, e-zdravstvu in e-poslovanju.

Ocena ugotavlja, da je bil Forum informacijske družbe „v prvih letih uspešna pobuda“ izvajanja programa. Igral je pomembno vlogo na področju socialnih vidikov in povpraševanja ITC za potrošnike in državljane. Delo Svetovalne skupine eEurope v okviru MODINIS lahko pojmujemo kot nadaljevanje in izboljšanje vloge Foruma ID.

Upoštevana so bila priporočila o vodenju MODINIS v luči izkušenj iz PROMISE z jasno vlogo upravljalnega odbora pri izvajanju strategije eEurope.

Tabela 1: Seznam priporočil iz ocene in odgovori Komisije

Priporočilo | Odgovor Komisije |

Treba bi bilo vložiti več truda v podporo izmenjave dobrih praks na regionalni ravni. | Proračun MODINIS ostaja relativno majhen, tako da je njegov vpliv na regionalni ravni lahko omejen le na nazorno prikazovanje. |

Poudarek v delovnih programih MODINIS bi morali prestaviti na širjenje in izmenjavo dobrih praks. | Sklep o MODINIS določa indikativno porazdelitev proračuna. V okviru tega se nadaljuje s prispevki k visoko odmevnim konferencam. Skupine na visoki ravni in delavnice se podpirajo glede na specifične politične cilje. Podpirajo se „okviri dobrih praks“ na področju e-uprave, e-poslovanja in e-zdravstva. |

Za podporo izmenjave dobrih praks na regionalni ravni bi morali izboljšati koordinacijo in sodelovanje z Generalnim direktoratom za regionalno politiko. | Koordinacija z Generalnim direktoratom za regionalno politiko je zagotovljena prek ureditev znotraj služb, če so ustrezne za izvajanje akcijskega načrta eEurope, zlasti v e-upravi in digitalni delitvi. |

Javno širjenje podatkov prek spletnih strani bi morali preoblikovati, da bi bolj ustrezalo potrebam malih in srednjih podjetij. | Spletna stran bo močno preoblikovana, da bi izboljšali njeno uporabnost. |

Forum informacijske družbe je treba uradno zapreti; članom se je treba zahvaliti za njihovo delo in jih obvestiti o novi ureditvi po programu MODINIS. | Komisiji se zdi formalno zaprtje Foruma informacijske družbe po tako dolgem nedelovanju neprimerno. Mnogo članov bo težko dosegljivih, saj bodo zamenjali funkcijo. Če bi se tega lotili, bi neučinkovito porabljali javna sredstva. |

Organizacijski odbor eEurope bi moral imeti jasno določene naloge, ki jih opravlja v določenem obdobju. Te naloge bi bilo treba redno pregledovati in posodabljati. | Organizacijski odbor eEurope neposredno vključuje administracijo držav članic in je ciljno usmerjen. Odbor omogoča tehnično podporo in strateško svetovanje Komisiji o izvajanju akcijskega načrta. Deluje prek delovnih skupin, ki imajo posebne naloge in so ustanovljene za določen čas. |

Komisija bi morala v celoti vključiti upravljalni odbor v pripravo in sprejemanje delovnih programov MODINIS. | Z upravljalnim odborom se posvetuje v zgodnjih fazah priprave letnih delovnih programov, za sprejetje delovnega programa pa se zahteva njegovo pozitivno mnenje. |

Proračunsko uporabo bi morali izboljšati z večletnim planiranjem in pravočasno sproženimi javnimi naročili, kadar je to potrebno. | Proračunski izdatki še naprej ostajajo izziv. Program MODINIS je bil sprejet šele konec leta 2003, delovati pa je začel aprila 2004. Glede na kratko programsko obdobje bo ta zamuda še naprej vplivala na izpolnitev primarnih ciljev. |

Komisija bi morala zagotoviti učinkovit prenos znanja o izvajanju programa, saj se osebje menja, in jasno porazdelitev pristojnosti med enotami za program in proračunsko porabo. | Pri pripravi letnega delovnega programa poteka aktivno formalno in neformalno posvetovanje med službami. Razdelitev proračuna je predmet formalnih poddelitev na podlagi finančnih uredb. Kontinuiteta se zagotavlja s tem, da si odgovornost za program deli več zaposlenih. |

Delovni program za MODINIS bi moral vsebovati jasen strateški načrt, vendar mora omogočati prilagoditev političnim, tehnološkim in gospodarskim priložnostim, ki se lahko pojavijo. Komisija bi morala določiti jasne indikatorje delovanja, da bi lahko izmerili prispevek dejavnosti programa k programskim ciljem. | Odločitev, da se povežejo akcijski načrt eEurope, Svetovalna skupina eEurope in MODINIS zagotavlja programu ohranitev politične pomembnosti. Letni delovni program MODINIS je bil pred kratkim popravljen v luči srednjeročnega pregleda in posodobitve akcijskega načrta eEurope 2005 za ohranitev njegove pomembnosti. Primerjalne analize, ki predstavljajo velik dela programa MODINIS, omogočajo kvalitativno merilo delovanja, medtem ko bodo kvantitativni indikatorji zahtevani v končni oceni. |

[1] 98/253/ES: Odločba Sveta z dne 30. marca 1998 o večletnem programu Skupnosti za spodbujanje ustanovitve Informacijske družbe v Evropi (Informacijska družba), UL L 107, 7.4.1998, str. 10.

[2] http://europa.eu.int/comm/dgs/information_society/evaluation/docs/highlights/promise/-promise_final_report.pdf

[3] COM(2001) 350 konč.

[4] Evro-mediteranska pobuda Informacijske družbe http://europa.eu.int/ISPO/eumedis/englishversion/i_welcome_en.html

[5] Celoten seznam priporočil končne ocene je določen v Tabeli 1 skupaj z odgovori Komisije.

[6] COM(2001) 350 konč. „Vmesna ocena izvajanja večletnega programa Skupnosti za spodbujanje ustanovitve Informacijske družbe v Evropi (PROMISE)“.

[7] UL C 48, 28.2.2003.

[8] http://www.enisa.eu.int

[9] COM(2001) 298.