EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 19.7.2022 COM(2022) 349 final 2022/0219(COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o vzpostavitvi instrumenta za okrepitev evropske obrambne industrije z aktom o skupnih javnih naročilih



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1.OZADJE PREDLOGA •Razlogi za predlog in njegovi cilji Geopolitični položaj Unije, za katerega so že več let značilne nestabilne razmere v sosednjih regijah Evrope ter zapleteno in zahtevno okolje, se je zaradi vojaške agresije Rusije na Ukrajino močno spremenil. Države članice morajo zaradi vrnitve ozemeljskih spopadov in zelo intenzivnega vojskovanja na evropskih tleh ponovno razmisliti o svojih obrambnih načrtih in zmogljivostih. Voditeljice in voditelji držav ali vlad EU so se 11. marca 2022 na srečanju v Versaillesu zavezali, da bodo zaradi ruske vojaške agresije proti Ukrajini poskrbeli za „krepitev naših obrambnih zmogljivosti“. V Izjavi iz Versaillesa je predvsem navedeno, da bi morale države članice povečati obrambne izdatke; okrepiti sodelovanje s skupnimi projekti; odpraviti pomanjkljivosti in izpolniti cilje glede zmogljivosti; spodbujati inovacije, tudi s civilno-vojaškimi sinergijami, ter okrepiti in razviti obrambno industrijo EU, vključno z MSP. Poleg tega je Svet pozval Komisijo „naj v usklajevanju z Evropsko obrambno agencijo do sredine maja predloži analizo vrzeli pri naložbah v obrambo in predlaga vse nadaljnje pobude, potrebne za okrepitev industrijske in tehnološke baze evropske obrambe“. Evropska komisija in visoki predstavnik sta 18. maja 2022 v odziv na ta poziv predložila skupno sporočilo o analizi vrzeli pri naložbah v obrambo in nadaljnjih korakih (v nadaljnjem besedilu: skupno sporočilo). Omogočilo je vpogled v tri glavne vrste vrzeli: finančno vrzel, vrzel v industriji in vrzel v zmogljivostih. V skupnem sporočilu je opozorjeno, da nedavna povečanja proračuna v državah članicah sledijo večletnemu znatnemu zmanjševanju proračuna in velikim naložbenim primanjkljajem. Zaradi tovrstnih naložbenih primanjkljajev v obrambnih izdatkih sta v EU nastali vrzel v industriji in vrzel v zmogljivostih, ravni zalog obrambne opreme pa so trenutno nizke. Prenosi obrambne opreme v Ukrajino so skupaj z ravnjo zalog, prilagojeno mirnemu obdobju, povzročili nastanek nujnih in kritičnih vrzeli v smislu vojaške opreme. Komisija in visoki predstavnik v skupnem sporočilu opozarjata, da morajo države članice glede na varnostne razmere in že opravljene prenose v Ukrajino nujno obnoviti bojno pripravljenost svoje obrambe. Zlasti popolnitev zalog materialov bi jim omogočila tudi nadaljnjo pomoč Ukrajini. V skupnem sporočilu je navedeno, da bi morale države članice pri nadomeščanju svojih zalog in povečevanju količine svoje obrambne opreme izkoristiti priložnost, da to storijo s sodelovanjem. S tem bi zagotovile boljše razmerje med ceno in dejansko vrednostjo, povečale interoperabilnost ter se izognile položaju, v katerem najbolj izpostavljene države članice EU ne bi mogle pridobiti potrebne opreme zaradi nasprotujočih si zahtev za obrambno industrijo, ki se kratkoročno ne more odzvati na takšen nenaden porast povpraševanja. Brez usklajevanja in sodelovanja bi se lahko zaradi povečanih naložb držav članic v obrambo poglobila razdrobljenost evropskega obrambnega sektorja, omejile možnosti za sodelovanje v celotnem življenjskem ciklu opreme, povečala zunanja odvisnost in zavirala interoperabilnost. Odločitve v zvezi s kratkoročnimi nabavami bodo imele dolgoročne posledice za tržno moč tehnološke in industrijske baze evropske obrambe (EDTIB) ter priložnosti v naslednjih desetletjih. Da bi Evropska komisija v teh izrednih razmerah pravočasno in ciljno usmerjeno podprla države članice pri krepitvi njihovih obrambnih zmogljivosti, je predlagala spodbujanje skupnih javnih naročil v okviru proračuna EU s posebnim kratkoročnim instrumentom, namenjenim vzpostavitvi instrumenta za okrepitev evropske obrambne industrije z aktom o skupnih javnih naročilih (v nadaljnjem besedilu: Instrument). S finančno podporo EU, zagotovljeno z Instrumentom, bi bilo treba spodbuditi postopek sodelovanja držav članic pri javnih naročilih za obrambo in koristiti bazi EDTIB, hkrati pa oboroženim silam držav članic EU zagotoviti sposobnost za ukrepanje, zanesljivost oskrbe in večjo interoperabilnost. Ta instrument bi moral biti vzpostavljen tako, da bi države članice, ki so pripravljene izvajati skupna javna naročila, spodbujal k zapolnjevanju teh vrzeli. Instrument bi moral biti posebno orodje, zasnovano za odpravljanje negativnih vplivov in posledic vojne v Ukrajini za Unijo. Instrument bo sledil ustanovitvi projektne skupine za skupna javna naročila za obrambo, ki bo države članice podpirala pri usklajevanju njihovih zelo kratkoročnih potreb po javnih naročilih za soočanje z novimi varnostnimi razmerami. Komisija bo po vzpostavitvi Instrumenta predlagala uredbo o evropskem programu za naložbe v obrambo. Uredba o evropskem programu za naložbe v obrambo bi lahko bila temelj za prihodnje skupne razvojne projekte in projekte javnih naročil, ki so v velikem skupnem interesu za varnost držav članic in Unije, ter z razširitvijo logike kratkoročnega instrumenta za morebitno s tem povezano finančno posredovanje Unije za okrepitev evropske obrambne industrijske baze, zlasti za projekte, ki jih posamezna država članica ne bi mogla razviti ali javno naročiti sama. •Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike Instrument je skladen z Evropskim obrambnim skladom. Tega dopolnjuje in se opira na enako pravno podlago. Medtem ko Evropski obrambni sklad spodbuja sodelovanje pravnih subjektov pri projektih obrambnih raziskav in razvoja, bo Instrument podpiral sodelovanje pri skupnih javnih naročilih za obrambo. Instrument sprejema tudi pristop Evropskega obrambnega sklada v zvezi s prepovedjo podpore za blago ali storitve, ki so prepovedani z veljavnim mednarodnim pravom, ali smrtonosno avtonomno orožje brez možnosti smiselnega človeškega nadzora nad odločitvami o izbiri in sodelovanju pri izvajanju napadov na ljudi. •Skladnost z drugimi politikami Unije Instrument bo dopolnjeval obstoječe pobude EU za sodelovanje na področju obrambe, kot je stalno strukturno sodelovanje (PESCO), ter ustvarjal sinergije z izvajanjem strateškega kompasa za varnost in obrambo in drugimi programi EU, kot je Evropski obrambni sklad. Instrument se bo izvajal tudi ob doslednem upoštevanju načrta EU za razvoj zmogljivosti, v katerem so določene prednostne naloge na področju obrambnih zmogljivosti na ravni EU, ter usklajenega letnega pregleda na področju obrambe EU (CARD), v katerem so med drugim ugotovljene nove možnosti za sodelovanje na področju obrambe. V zvezi s tem bi bilo mogoče upoštevati tudi ustrezne dejavnosti Organizacije Severnoatlantske pogodbe (NATO) in drugih partnerjev, če so v varnostnem in obrambnem interesu Unije in ne izključujejo nobene države članice iz sodelovanja. 2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

•Pravna podlaga Predlog, katerega cilj je spodbujanje konkurenčnosti baze EDTIB s podpiranjem sodelovanja med državami članicami na področju skupnih javnih naročil za obrambo, temelji na členu 173 PDEU (podpora konkurenčnosti evropske industrije). •Subsidiarnost (za neizključno pristojnost) Čeprav ima sodelovanje več očitnih prednosti (večja interoperabilnost, nižji stroški na enoto in stroški vzdrževanja), države članice EU javna naročila obrambnih sistemov še naprej izvajajo na pretežno nacionalni ravni. To je mogoče pojasniti z več dejavniki: –večja zapletenost in upravno breme sodelovanja, –različne nacionalne zahteve, –različni časovni razporedi javnih naročil in neusklajenost proračunov, –vidiki varnosti informacij, –vidiki nacionalne politike na področju obrambne industrije, –pomanjkanje nacionalnega strokovnega znanja v agencijah za javna naročila. Države članice EU so po podatkih Evropske obrambne agencije o obrambi za leto 2020 v javna naročila za obrambno opremo v okviru evropskega sodelovanja vložile le 4,1 milijarde EUR (11 % njihovih skupnih izdatkov), kar je 13 % manj kot leta 2019. To je daleč pod referenčno vrednostjo 35 %, h kateri so se zavezale države članice. Razdrobljenost povpraševanja na obrambnem trgu povzroča vrsto težav in neučinkovitost, tudi na strani ponudbe, pri tem pa se povečujejo stroški vzdrževanja preobilice različnih sistemov. Če za ta trenutni trend ne bo rešitev, bo še naprej močno ogrožal konkurenčnost baze EDTIB, v naslednjem desetletju pa bi lahko vplival na njene tržne obete. Hkrati države članice v okviru trenutnega obrambnega trga, ki ga zaznamujejo povečane varnostne grožnje in dejanska možnost intenzivnega konflikta, hitro povečujejo svoje obrambne proračune in nameravajo opraviti podobne nakupe opreme. Obseg povpraševanja zato presega proizvodne zmogljivosti baze EDTIB, ki so trenutno prilagojene mirnemu obdobju. Posledično se lahko pričakuje močna cenovna inflacija, pa tudi daljše zamude pri dobavi, kar bi lahko ogrozilo varnost državljanov EU. Obrambna industrija mora zagotoviti proizvodno zmogljivost, potrebno za obdelavo naročil, ter kritične surovine in podkomponente. Proizvajalci obrambne opreme bi lahko v teh razmerah prednostno izbirali velika naročila, zaradi česar bi najranljivejše države, ki niso dovolj velike in nimajo finančnih sredstev za zagotavljanje velikih naročil, ostale izpostavljene. Razdrobljena naročila, ki jih države članice oddajo posamično, bi še bolj omejila tržne obete za podjetja v obrambni industriji in neizogibno povečala razdrobljenost ponudbe, to pa bi občutno škodilo ekonomski učinkovitosti sektorja in poslabšalo konkurenčnost baze EDTIB. Zato je treba nujno spodbujati skupna javna naročila, ki bi predstavljala prednost pri zagotavljanju, da bi, medtem ko se lahko obrambna industrija hitreje prilagaja trenutnim tržnim strukturnim spremembam, nacionalne oborožene sile s sodelovanjem v nabavni fazi pridobile boljše pogoje in dobavne roke. Poleg tega bi se zaradi sodelovanja na področju nabave znižali stroški glede izkoriščanja, vzdrževanja in umika sistemov (stroški, ki po ocenah predstavljajo 55 % skupnih stroškov opreme). Zaradi trenutnih razmer je posledično potrebno ukrepanje politike na ravni EU, da bi se raven sodelovanja izboljšala s spodbujanjem finančnega sodelovanja med državami članicami v postopku javnih naročil za obrambo. Tovrstno ukrepanje je koristno tako za varnost državljanov EU kot tudi za bazo EDTIB. •Sorazmernost

Predlagani pristop politike je sorazmeren z obsegom in resnostjo težav, ki so bile ugotovljene, to pa je potreba po pospešitvi prilagajanja industrije strukturnim spremembam in po spodbujanju okolja, ugodnega za sodelovanje med podjetji znotraj sistema odprtih in konkurenčnih trgov, s spodbujanjem sodelovanja in usklajevanja med državami članicami. V njem so upoštevane omejitve možnega ukrepanja Unije v okviru Pogodb. Pobuda je omejena na tiste cilje, ki jih države članice same ne morejo zadovoljivo doseči in pri katerih je mogoče pričakovati, da bo EU uspešnejša. •Izbira instrumenta Komisija za vzpostavitev Instrumenta predlaga uredbo Evropskega parlamenta in Sveta. Ta je najprimernejši pravni instrument, saj lahko le uredba z neposredno veljavnimi zakonskimi določbami zagotovi stopnjo enotnosti, ki je potrebna za vzpostavitev in delovanje Instrumenta Unije, katerega namen je spodbujati okrepitve industrijskega sektorja v Evropi. 3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z DELEŽNIKI IN OCEN UČINKA •Naknadne ocene/preverjanja ustreznosti obstoječe zakonodaje Ni predhodne zakonodaje, ki bi zajemala ta posebni ukrep ali se nanašala nanj. Doslej ni bilo nobenih drugih zakonodajnih pobud Unije na področju obrambe, katerih cilj bi bil predvsem s sodelovanjem pri pospeševanju prilagajanja industrije strukturnim spremembam, vključno s povečanjem njenih proizvodnih zmogljivosti, izboljšati konkurenčnost baze EDTIB. Prav tako ni bilo nobenih drugih zakonodajnih pobud Unije na področju obrambe, katerih cilj bi bilo spodbujanje sodelovanja med sodelujočimi državami članicami v postopku javnih naročil za obrambo. Zato ni predhodnih naknadnih ocen ali preverjanja ustreznosti obstoječe zakonodaje za tovrstno zakonodajno pobudo. •Ocena učinka Evropski svet je v svojih sklepih z dne 30. in 31. maja 2022 pozval Svet, da nujno preuči kratkoročni instrument. Komisija zato osnutek uredbe o vzpostavitvi Instrumenta predlaga brez vključitve ocene učinka, da bi lahko sozakonodajalca osnutek prejela čim prej. •Primernost in poenostavitev ureditve Pričakuje se, da Instrument ne bo povečal upravnega bremena. Element poenostavitve izvajanja Instrumenta je tudi predlagani pristop, ki temelji na uspešnosti in se opira na pogojenost izplačil z doseganjem mejnikov ali ciljev s strani konzorcija. •Temeljne pravice S krepitvijo varnosti državljanov EU se lahko še naprej varujejo njihove temeljne pravice. Poleg tega ukrepi za skupna javna naročila blaga ali storitev za obrambo, ki so prepovedani z veljavnim mednarodnim pravom, niso upravičeni do podpore iz Instrumenta. Prav tako do tovrstne podpore niso upravičeni ukrepi v zvezi s skupnimi javnimi naročili smrtonosnega avtonomnega orožja brez možnosti smiselnega človeškega nadzora nad odločitvami o izbiri in sodelovanju pri izvajanju napadov na ljudi. 4.PRORAČUNSKE POSLEDICE Finančna sredstva za izvajanje Instrumenta za obdobje od XX 2022 do 31. decembra 2024 znašajo 500 milijonov EUR v tekočih cenah. Učinek v obdobju večletnega finančnega okvira v smislu zahtevanih proračunskih in človeških virov je podrobno prikazan v oceni finančnih posledic zakonodajnega predloga. 5.DRUGI ELEMENTI

•Načrti za izvedbo ter ureditev spremljanja, ocenjevanja in poročanja Komisija bi morala redno spremljati svoje ukrepe, pregledovati napredek pri doseganju pričakovanih rezultatov ter preučiti sinergije z drugimi dopolnjujočimi programi Unije. Komisija bi morala pripraviti poročilo o oceni Instrumenta ter ga predložiti Evropskemu parlamentu in Svetu. V tem poročilu bo predvsem ocenjen napredek pri doseganju ciljev, določenih v predlogu. 2022/0219 (COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o vzpostavitvi instrumenta za okrepitev evropske obrambne industrije z aktom o skupnih javnih naročilih EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 173(3) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1)Voditeljice in voditelji držav ali vlad EU so se 11. marca na srečanju v Versaillesu zavezali, da bodo zaradi ruske vojaške agresije proti Ukrajini poskrbeli za „krepitev naših obrambnih zmogljivosti“. Dogovorili so se, da bodo povečali obrambne izdatke, okrepili sodelovanje s skupnimi projekti in skupnimi javnimi naročili obrambnih zmogljivosti, odpravili pomanjkljivosti, spodbujali inovacije ter okrepili in razvili obrambno industrijo EU. (2)Zaradi neupravičenega napada Ruske federacije na Ukrajino 24. februarja 2022 in potekajočega oboroženega spopada v Ukrajini je jasno, da je treba takoj nujno ukrepati in nadomestiti obstoječe primanjkljaje. Napad je privedel do vrnitve zelo intenzivnega vojskovanja in ozemeljskih spopadov v Evropi, zaradi česar je treba znatno povečati zmogljivosti držav članic ter zapolniti najnujnejše in najbolj kritične vrzeli, zlasti tiste, ki jih je poglobil prenos obrambnih proizvodov v Ukrajino. (3)Komisija in visoki predstavnik sta 18. maja 2022 predložila skupno sporočilo o „analizi vrzeli pri naložbah v obrambo in nadaljnjih korakih“. V sporočilu sta poudarila, da v EU v obrambi obstajajo finančna vrzel, industrijska vrzel in vrzel v zmogljivostih. (4)Poseben kratkoročni instrument, oblikovan v duhu solidarnosti, je bil predlagan kot orodje za spodbujanje držav članic k prostovoljnemu izvajanju skupnih javnih naročil, da z usklajenim delovanjem zapolnijo najnujnejše in najbolj kritične vrzeli, zlasti tiste, ki so nastale zaradi odziva na sedanjo agresijo Rusije. (5)Tovrsten novi instrument bo prispeval h krepitvi skupnih javnih naročil na področju obrambe, in preko ustreznega financiranja Unije, povezanega z njimi, k okrepitvi zmogljivosti obrambne industrije EU. (6)Okrepitev tehnološke in industrijske baze evropske obrambe bi zato morala biti v središču teh prizadevanj. Težave in vrzeli namreč še vedno obstajajo, industrijska baza evropske obrambe pa ostaja zelo razdrobljena ter ne vključuje zadostnih skupnih ukrepov in interoperabilnosti proizvodov. (7)Države članice v okviru trenutnega obrambnega trga, ki ga zaznamujejo povečane varnostne grožnje in dejanska možnost intenzivnega konflikta, hitro povečujejo svoje obrambne proračune in nameravajo opraviti podobne nakupe. Obseg povpraševanja zato presega proizvodne zmogljivosti tehnološke in industrijske baze evropske obrambe, ki so trenutno prilagojene mirnemu obdobju.

(8)Posledično se lahko pričakuje močna cenovna inflacija, pa tudi daljše zamude pri dobavi, kar bi lahko ogrozilo varnost Unije in njenih držav članic. Obrambne industrije morajo zagotoviti proizvodno zmogljivost, potrebno za obdelavo naročil, ter kritične surovine in podkomponente. Proizvajalci bi lahko v teh razmerah prednostno izbirali velika naročila, zaradi česar bi najranljivejše države, ki niso dovolj velike in nimajo finančnih sredstev za zagotavljanje velikih naročil, ostale izpostavljene. (9)Poleg tega si je treba prizadevati, da bi se zaradi večjih izdatkov močno okrepila tehnološka in industrijska baza evropske obrambe. Brez usklajevanja in sodelovanja bi namreč povečane nacionalne naložbe verjetno poglobile razdrobljenost evropske obrambne industrije. (10)Glede na zgoraj navedene izzive in z njimi povezane strukturne spremembe v obrambni industriji EU se zdi nujno pospešiti prilagajanje tehnološke in industrijske baze evropske obrambe, izboljšati njeno konkurenčnost in učinkovitost ter tako prispevati k okrepitvi in reformi zmogljivosti obrambne industrije držav članic. Odpravljanje primanjkljajev v industriji bi moralo vključevati takojšnje zapolnjevanje najnujnejših vrzeli. (11)Spodbujati bi bilo treba predvsem skupne naložbe in javna naročila za obrambo, saj bi s tovrstnimi skupnimi ukrepi zagotovili, da se potrebne spremembe v industrijski bazi EU izvedejo na podlagi sodelovanja, pri tem pa preprečili nadaljnjo razdrobljenost industrije. (12)V ta namen bi bilo treba vzpostaviti kratkoročni instrument za poglobitev sodelovanja držav članic v fazi javnega naročanja za obrambo (v nadaljnjem besedilu: Instrument). Instrument bo države članice spodbujal, da si bodo prizadevale za skupne ukrepe in jih predvsem pri javnih naročilih, namenjenih zapolnjevanju teh vrzeli, izvajale skupaj, pri čemer bodo zvišale raven interoperabilnosti ter okrepile in reformirale zmogljivosti svoje obrambne industrije. (13)S kratkoročnim instrumentom bi bilo treba nadomestiti zapletenost in tveganja, povezana s tovrstnimi skupnimi ukrepi, hkrati pa omogočiti ekonomijo obsega pri ukrepih, ki jih države članice sprejmejo za okrepitev in posodobitev evropske tehnološke in industrijske baze, s čimer bi se povečali odpornost zmogljivosti in zanesljivost oskrbe Unije. Zaradi spodbujanja skupnih javnih naročil bi se tudi znižali stroški glede izkoriščanja, vzdrževanja in umika sistemov. (14)Ta instrument se bo opiral na delo projektne skupine za skupna javna naročila za obrambo, ki jo v skladu s skupnim sporočilom o „analizi vrzeli pri naložbah v obrambo in nadaljnjih korakih“ ustanovita Komisija in visoki predstavnik / vodja agencije za usklajevanje javnih naročil za zelo kratkoročne obrambne potrebe ter sodelovanje z državami članicami in proizvajalci obrambne opreme v EU, da bi podprli skupna naročila za nadomestitev zalog, zlasti glede na podporo Ukrajini, ter upošteval to delo. (15)Instrument je skladen z obstoječimi skupnimi pobudami EU, povezanimi z obrambo, kot so tiste iz Evropskega obrambnega sklada in stalno strukturno sodelovanje (PESCO), ter ustvarja sinergije z drugimi programi EU. Instrument je v celoti skladen s ciljem strateškega kompasa. (16)Ker je instrument namenjen izboljšanju konkurenčnosti in učinkovitosti obrambne industrije Unije, bo treba za uporabo instrumenta skleniti pogodbe o skupnem javnem naročanju s pravnimi subjekti, ki imajo sedež v Uniji ali pridruženih državah in niso pod nadzorom nepridruženih tretjih držav ali subjektov iz nepridruženih tretjih držav. V zvezi s tem bi bilo treba nadzor razumeti kot možnost neposrednega ali posrednega odločilnega vplivanja na pravni subjekt prek enega ali več vmesnih pravnih subjektov. Poleg tega se morajo za zagotovitev zaščite bistvenih varnostnih in obrambnih interesov Unije in njenih držav članic infrastruktura, objekti, sredstva in viri izvajalcev in podizvajalcev, vključenih v skupna javna naročila, ki se uporabljajo za namene skupnega javnega naročanja, nahajati na ozemlju države članice ali pridružene tretje države. (17)V določenih okoliščinah bi moralo biti mogoče odstopati od načela, da izvajalci in podizvajalci, vključeni v skupna javna naročila, ki jih podpira Instrument, niso pod nadzorom nepridružene tretje države ali subjektov iz nepridruženih tretjih držav. V tem okviru je lahko pravni subjekt s sedežem v Uniji ali pridruženi tretji državi, ki je pod nadzorom nepridružene tretje države ali subjekta iz nepridružene tretje države, udeležen kot izvajalec in podizvajalec, vključen v skupna javna naročila, če so izpolnjeni strogi pogoji v zvezi z varnostnimi in obrambnimi interesi Unije in njenih držav članic, določeni v okviru skupne zunanje in varnostne politike v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji (PEU), tudi v smislu krepitve tehnološke in industrijske baze evropske obrambe. (18)Poleg tega postopki skupnega javnega naročanja in pogodbe vključujejo tudi zahtevo, da nepridružena tretja država ali subjekt iz nepridružene tretje države ne nadzoruje ali omejuje uporabe obrambnega proizvoda. (19)Da se doseže potreben učinek spodbude, se lahko nepovratna sredstva v okviru Instrumenta dodeljujejo v obliki financiranja, ki ni povezano s stroški in temelji na rezultatih, doseženih glede na delovne pakete, mejnike ali cilje postopkov skupnih javnih naročil. (20)Kadar se nepovratna sredstva Unije dodeljujejo v obliki financiranja, ki ni povezano s stroški, bi morala Komisija za vsak ukrep v programu dela določiti pogoje financiranja, zlasti (a) opis ukrepa, ki vključuje sodelovanje pri skupnih javnih naročilih, da bi zadovoljili potrebe po najnujnejših in najbolj kritičnih zmogljivostih, (b) mejnike za izvajanje ukrepa, (c) približen obseg, pričakovan na podlagi skupnih javnih naročil, ter (d) največji razpoložljivi prispevek Unije. (21)Da se ustvari učinek spodbude, se lahko višina prispevka Unije diferencira na podlagi dejavnikov, kot so (a) zapletenost skupnih javnih naročil, pri katerih se lahko sorazmerni delež pričakovanega obsega pogodbe o javnem naročilu na podlagi izkušenj iz podobnih ukrepov uporabi kot začetni približek, (b) značilnosti sodelovanja, kot so skupna raba, ustvarjanje zalog, lastništvo ali vzdrževanje, ki bodo verjetno zagotovili boljše rezultate glede interoperabilnosti in dolgoročne naložbene signale industriji, ter (c) število sodelujočih držav članic ali pridruženih držav oziroma vključitev dodatnih držav članic ali pridruženih držav v obstoječa sodelovanja. (22)Države članice bi morale imenovati pooblaščenca za javna naročila, ki bi v njihovem imenu izvajal skupna javna naročila. Pooblaščenec za javna naročila bi moral biti naročnik, ki ima sedež v državi članici ali pridruženi tretji državi, vključno z organi Unije ali mednarodnimi organizacijami, kot je Organizacija za oborožitveno sodelovanje (OCCAR). (23)V skladu s členom 193(2) finančne uredbe se lahko nepovratna sredstva dodelijo za ukrep, ki se je že začel izvajati, pod pogojem, da vložnik lahko dokaže, da je bilo treba ukrep začeti izvajati pred podpisom sporazuma o nepovratnih sredstvih. Finančni prispevek pa ne sme kriti obdobja pred datumom vložitve vloge za nepovratna sredstva, razen v ustrezno utemeljenih izjemnih primerih. Da pri zagotavljanju podpore Unije ne bi prihajalo do motenj, ki bi lahko škodovale interesom Unije, bi moralo biti mogoče v sklepu o financiranju zagotoviti finančne prispevke za ukrepe v obdobju od 24. februarja 2022, tudi če so se začeli izvajati pred vložitvijo vloge za nepovratna sredstva. Za ta program se uporablja Uredba (EU, Euratom) št. 2018/1046 (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba). Določa pravila za izvrševanje proračuna Unije, vključno s pravili o nepovratnih sredstvih. (25)Ta uredba določa finančna sredstva za Instrument, ki za Evropski parlament in Svet v letnem proračunskem postopku pomenijo prednostni referenčni znesek v smislu točke 18 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za njihovo uvedbo (v nadaljnjem besedilu: Medinstitucionalni sporazum z dne 16. decembra 2020). (26)V skladu s finančno uredbo, Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2988/95, Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 in Uredbo Sveta (EU) 2017/1939 bi bilo treba finančne interese Unije zaščititi s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo preprečevanje, odkrivanje, odpravljanje in preiskovanje nepravilnosti in goljufij, povračilo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi naložitev upravnih sankcij. Natančneje, Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) lahko v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 in Uredbo (Euratom, ES) št. 2185/96 izvaja preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da ugotovi, ali je prišlo do goljufij, korupcije ali drugih nezakonitih dejanj, ki škodijo finančnim interesom Unije. V skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 lahko Evropsko javno tožilstvo (EJT) preiskuje in preganja goljufije ter druga nezakonita ravnanja, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta. V skladu s finančno uredbo mora vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodelovati pri zaščiti finančnih interesov Unije ter Komisiji, uradu OLAF, EJT in Evropskemu računskemu sodišču podeliti potrebne pravice in dostop ter zagotoviti, da vse tretje osebe, ki so vključene v izvrševanje sredstev Unije, podelijo enakovredne pravice. (27)V skladu s členom 94 Sklepa Sveta 2013/755/EU so osebe in subjekti s sedežem v čezmorskih državah in ozemljih (v nadaljnjem besedilu: ČDO) upravičeni do financiranja v skladu s pravili in cilji Instrumenta ter ureditvami, ki se uporabljajo v državi članici, s katero je zadevni ČDO povezan.

(28)Ker ciljev te uredbe države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 PEU. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev – SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: Člen 1

Predmet urejanja Ta uredba vzpostavlja instrument za okrepitev evropske obrambne industrije z aktom o skupnih javnih naročilih (v nadaljnjem besedilu: Instrument). Člen 2

Opredelitev pojmov V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: (1)„skupna javna naročila“ pomeni sodelovanje pri javnih naročilih, ki jih skupaj izvajajo vsaj tri države članice; (2)„nadzor nepridružene tretje države ali subjekta iz nepridružene tretje države“ pomeni možnost neposrednega ali posrednega odločilnega vplivanja na pravni subjekt preko enega ali več vmesnih pravnih subjektov; (3)„izvršna upravna struktura“ pomeni organ pravnega subjekta, ki je imenovan v skladu z nacionalnim pravom in ki, kadar je to ustrezno, poroča izvršnemu direktorju, ki je pooblaščen za vzpostavljanje strategije, ciljev in splošne usmerjenosti pravnega subjekta ter ki nadzoruje in spremlja odločanje uprave; (4)„subjekt iz nepridružene tretje države“ pomeni pravni subjekt, ki ima sedež v nepridruženi tretji državi ali – kadar gre za pravni subjekt s sedežem v Uniji ali v pridruženi državi – ki ima v nepridruženi tretji državi izvršno upravno strukturo; (5)„pooblaščenec za javna naročila“ pomeni naročnika, ki ima sedež v državi članici ali pridruženi državi in so ga imenovale vsaj tri države članice, da v njihovem imenu izvaja skupna javna naročila, vključno z organi Unije ali mednarodnimi organizacijami; (6)„tretja država“ pomeni državo, ki ni članica Unije. Člen 3

Cilji 1.Cilji Instrumenta so naslednji: (a)spodbujati konkurenčnost in učinkovitost tehnološke in industrijske baze evropske obrambe (EDTIB) za odpornejšo Unijo, zlasti s sodelovanjem pri pospeševanju prilagajanja industrije strukturnim spremembam, vključno s povečanjem njenih proizvodnih zmogljivosti; (b)spodbujati sodelovanje med sodelujočimi državami članicami v postopku javnih naročil za obrambo, kar bo prispevalo k solidarnosti, interoperabilnosti, preprečevanju učinkov izrivanja, preprečevanju razdrobljenosti in povečanju učinkovitosti javnofinančnih odhodkov. 2.Pri uresničevanju ciljev je poudarek na krepitvi in razvoju obrambne industrijske baze Unije, da bo lahko zadovoljevala predvsem potrebe po najnujnejših in najbolj kritičnih obrambnih proizvodih, zlasti tiste, ki so se pokazale ali so se povečale zaradi odziva na rusko agresijo proti Ukrajini, pri čemer se upošteva delo projektne skupine za skupna javna naročila za obrambo. Člen 4

Proračun 1.Finančna sredstva za izvajanje Instrumenta za obdobje od začetka veljavnosti te uredbe do 31. decembra 2024 znašajo 500 milijonov EUR v tekočih cenah. 2.Znesek iz odstavka 1 se lahko uporabi za tehnično in upravno pomoč za izvajanje Instrumenta, npr. za dejavnosti priprave, spremljanja, kontrole, revizije in ocenjevanja, vključno s korporativnimi informacijskotehnološkimi sistemi.

3.Sredstva, dodeljena državam članicam v okviru deljenega upravljanja, se lahko na njihovo zahtevo prerazporedijo v Instrument pod pogoji, določenimi v ustreznih določbah uredbe o skupnih določbah za obdobje 2021–2027. Komisija ta sredstva izvršuje neposredno v skladu s točko (a) prvega pododstavka člena 62(1) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba). Ta sredstva se uporabijo v korist zadevne države članice. 4.Proračunske obveznosti za dejavnosti, ki trajajo več kot eno proračunsko leto, se lahko razporedijo na več let v letne obroke. Člen 5

Tretje države, pridružene Instrumentu Instrument je odprt za sodelovanje držav članic in članic Evropskega združenja za prosto trgovino, ki so članice Evropskega gospodarskega prostora (pridružene države), pod pogoji, določenimi v Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru. Člen 6

Izvajanje in oblike financiranja EU 1.Instrument se izvaja z neposrednim upravljanjem v skladu s finančno uredbo. 2.Financiranje EU spodbuja sodelovanje med državami članicami, da izpolnijo cilje iz člena 3. Pri oblikovanju finančnega prispevka se upoštevata sodelovalna narava skupnih javnih naročil in ustrezen znesek, da se ustvari učinek spodbude, potreben za začetek sodelovanja. 3.Finančni prispevki lahko krijejo obdobje pred datumom vložitve vloge za finančne prispevke za ukrep, če se ukrep ni začel izvajati pred 24. februarjem 2022 in če je to potrebno za izvajanje tega ukrepa. 4.Nepovratna sredstva, ki se izvršujejo v okviru neposrednega upravljanja, se dodeljujejo in upravljajo v skladu z naslovom VIII finančne uredbe. Člen 7

Upravičeni ukrepi 1.Do financiranja so upravičeni samo ukrepi, ki izpolnjujejo vsa naslednja merila: (a)ukrepi vključujejo sodelovanje med upravičenimi subjekti, ki izpolnjujejo cilje iz člena 3, pri skupnih javnih naročilih najnujnejših in najbolj kritičnih obrambnih proizvodov; (b)ukrepi vključujejo novo sodelovanje ali razširitev obstoječega sodelovanja na nove države članice ali pridružene države; (c)ukrepe izvaja konzorcij vsaj treh držav članic; (d)ukrepi izpolnjujejo dodatne pogoje, kot so določeni v členu 8. 2.Do financiranja niso upravičeni naslednji ukrepi: (a)ukrepi za skupna javna naročila blaga ali storitev, ki so prepovedani z veljavnim mednarodnim pravom; (b)ukrepi za skupna javna naročila smrtonosnega avtonomnega orožja brez možnosti smiselnega človeškega nadzora nad odločitvami o izbiri in sodelovanju pri izvajanju napadov na ljudi. Člen 8

Dodatni pogoji financiranja 1.Države članice ali pridružene tretje države imenujejo pooblaščenca za javna naročila, ki v njihovem imenu sodeluje v skupnih javnih naročilih. Pooblaščenec za javna naročila izvaja postopke javnega naročanja in z izvajalci v imenu sodelujočih držav članic sklepa sporazume.

2.Postopki javnega naročanja iz odstavka 1 temeljijo na sporazumu, ki ga s pooblaščencem za javna naročila pod pogoji, določenimi v programu dela iz člena 11, podpišejo sodelujoče države članice. 3.Postopki skupnega javnega naročanja in pogodbe o skupnih javnih naročilih vključujejo zahteve glede sodelovanja za izvajalce in podizvajalce, vključene v skupna javna naročila, iz odstavkov 4 do 10. 4.Izvajalci in podizvajalci, vključeni v skupna javna naročila, imajo sedež in svoje izvršne upravne strukture v Uniji. Niso pod nadzorom nepridružene tretje države ali subjekta iz nepridružene tretje države. 5.Pravni subjekt, ki ima sedež v Uniji ali pridruženi tretji državi in je pod nadzorom nepridružene tretje države ali subjekta iz nepridružene tretje države, lahko z odstopanjem od odstavka 4 sodeluje kot izvajalec in podizvajalec, vključen v skupna javna naročila, le, če zagotovi jamstva, ki jih je odobrila država članica ali pridružena tretja država, v kateri ima izvajalec sedež. 6.Sodelujoče države članice Komisiji posredujejo uradno obvestilo pooblaščenca za javna naročila o jamstvih, ki jih je dal izvajalec ali podizvajalec, vključen v skupna javna naročila, ki ima sedež v Uniji ali pridruženi tretji državi in je pod nadzorom nepridružene tretje države ali subjekta iz nepridružene tretje države. Komisiji se na zahtevo predložijo jamstva in z njimi povezane določbe iz pogodbe o javnem naročilu. Ta jamstva dajejo zagotovila, da vključitev izvajalca ali podizvajalca, vključenega v skupna javna naročila, ni v nasprotju z varnostnimi in obrambnimi interesi Unije in njenih držav članic, določenimi v okviru SZVP na podlagi naslova V PEU, ali cilji, določenimi v členu 3. 7.Jamstva zlasti utemeljujejo, da je za namene skupnih javnih naročil vzpostavljeno vse potrebno za zagotovitev, da: (a)se nadzor nad izvajalcem ali podizvajalcem, vključenim v skupna javna naročila, ne izvaja tako, da bi zmanjševal ali omejeval njegovo sposobnost za izvedbo naročila in dosego rezultatov, ter (b)je nepridruženi tretji državi ali subjektu iz nepridružene tretje države onemogočen dostop do občutljivih podatkov in da bodo zaposleni ali druge osebe, vključene v skupna javna naročila, imeli nacionalno dovoljenje za dostop do tajnih podatkov, ki ga izda država članica. 8.Infrastruktura, objekti, sredstva in viri izvajalcev in podizvajalcev, vključenih v skupna javna naročila, ki se uporabljajo za namene skupnega javnega naročila, se nahajajo na ozemlju države članice ali pridružene tretje države. Izvajalci in podizvajalci, vključeni v skupna javna naročila, lahko uporabljajo svoja sredstva, infrastrukturo, objekte in vire, ki so zunaj ozemlja držav članic ali pridruženih tretjih držav, kadar konkurenčne nadomestne rešitve v Uniji ali v pridruženi tretji državi niso na voljo, vendar pod pogojem, da takšna uporaba ni v nasprotju z varnostnimi in obrambnimi interesi Unije in njenih držav članic ter se ujema s cilji iz člena 3. 9.Postopki skupnega javnega naročanja in pogodbe o skupnih javnih naročilih vključujejo tudi zahtevo, da za obrambni proizvod ne velja omejitev s strani nepridružene tretje države ali subjekta iz nepridružene tretje države. 10.Za namene tega člena „podizvajalci, vključeni v skupna javna naročila“ pomeni naslednje: (a)podizvajalce, ki imajo neposreden pogodbeni odnos z izvajalcem; (b)druge podizvajalce, ki jim je dodeljenih vsaj 10 % dela; (c)podizvajalce, ki za izvajanje skupnih javnih naročil morda potrebujejo dostop do tajnih podatkov. Člen 9

Upravičeni subjekti Če izpolnjujejo merila za upravičenost, določena v členu 197 finančne uredbe, so do financiranja upravičeni naslednji subjekti: (a)javni naročniki ali naročniki, kot so opredeljeni v direktivah 2014/24/EU in 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta; (b)javni organi pridruženih tretjih držav. Člen 10

Merila za dodelitev Komisija predložene predloge oceni na podlagi naslednjih meril za dodelitev:

1.prispevka ukrepa h krepitvi in razvoju obrambne industrijske baze Unije, da bo lahko zadovoljevala predvsem potrebe po najnujnejših in najbolj kritičnih obrambnih proizvodih, kot je navedeno v členu 3, tudi v zvezi s postopkom javnega naročanja in roki dobave, popolnitvijo zalog, razpoložljivostjo in oskrbo; 2.prispevka ukrepa h konkurenčnosti in prilagajanju baze EDTIB, vključno s predvidenim povečanjem njenih proizvodnih zmogljivosti, rezervacijo proizvodnih zmogljivosti, njenim preusposabljanjem in izpopolnjevanjem ter vsesplošno posodobitvijo; 3.prispevka ukrepa k poglobitvi sodelovanja med državami članicami ali pridruženimi državami in povečanju interoperabilnosti proizvodov; 4.števila držav članic ali pridruženih držav, ki sodelujejo v skupnih javnih naročilih; 5.predvidenega obsega skupnih javnih naročil in kakršne koli izjave sodelujočih, da bodo skupaj uporabljali, imeli v lasti ali vzdrževali nabavljene obrambne proizvode ali ustvarjali zaloge teh proizvodov; 6.pospeševalnega učinka finančne podpore Unije s prikazom, kako se lahko s prispevkom Unije premagajo ovire za skupna javna naročila; 7.kakovosti in učinkovitosti načrtov za izvajanje ukrepa. Člen 11

Program dela 1.Instrument se izvaja na podlagi programa dela, kot je navedeno v členu 110 finančne uredbe. 2.Komisija z izvedbenim aktom sprejme program dela iz odstavka 1. Izvedbeni akt se sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 14(3). 3.V programu dela se določijo najmanjši finančni obseg ukrepov za skupna javna naročila in okvirni znesek finančne podpore za ukrepe, ki jih izvede najmanjše število držav članic, kot je določeno v členu 7(1), točka (c), ter spodbude za javna naročila višje vrednosti in vključitev dodatnih držav članic ali pridruženih držav. 4.V programu dela se določijo prednostne naloge pri financiranju v skladu s potrebami iz člena 3(2). Člen 12

Spremljanje in poročanje 1.Komisija najpozneje do 31. decembra 2024 pripravi poročilo o oceni za Instrument ter ga predloži Evropskemu parlamentu in Svetu. V poročilu se ocenijo vpliv in učinkovitost ukrepov, izvedenih v okviru Instrumenta. 2.Poročilo temelji na posvetovanjih z državami članicami in ključnimi deležniki ter predvsem oceni napredek pri doseganju ciljev, določenih v členu 3. Člen 13

Informiranje, komuniciranje in obveščanje javnosti 1.Prejemniki finančnih sredstev Unije potrdijo izvor in zagotovijo prepoznavnost financiranja Unije (zlasti pri promoviranju ukrepov in njihovih rezultatov) z zagotavljanjem jasnih, učinkovitih, sorazmernih in ciljno usmerjenih informacij različnemu občinstvu, vključno z mediji in javnostjo. 2.Komisija izvaja ukrepe informiranja in komuniciranja v zvezi z Instrumentom ter njegovimi ukrepi in rezultati. Finančna sredstva, dodeljena Instrumentu, prispevajo tudi k institucionalnemu komuniciranju o političnih prednostnih nalogah Unije, kolikor so povezane s cilji iz člena 3. Člen 14

Postopek v odboru 1.Komisiji pomaga odbor. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.Evropska obrambna agencija je pozvana, da kot opazovalka predstavi svoja stališča in zagotovi strokovno znanje odboru. Za pomoč v odboru se zaprosi tudi Evropska služba za zunanje delovanje. 3.Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011. Člen 15

Začetek veljavnosti Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, Za Evropski parlament Za Svet predsednica predsednik OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA 1.OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1.Naslov predloga/pobude Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za okrepitev evropske obrambne industrije z aktom o skupnih javnih naročilih. 1.2.Zadevna področja Politika obrambne industrije Unije 1.3.Ukrep, na katerega se predlog/pobuda nanaša ☑ Nov ukrep ◻ Nov ukrep na podlagi pilotnega projekta / pripravljalnega ukrepa ◻ Podaljšanje obstoječega ukrepa ◻ Združitev ali preusmeritev enega ali več ukrepov v drug/nov ukrep 1.4.Cilji

1.4.1.Splošni cilji Cilji Instrumenta so naslednji: glej priloženi predlog pravnega akta. 1.4.2.Specifični cilji n. r. 1.4.3.Pričakovani rezultati in posledice Navedite, kakšne učinke naj bi imel(-a) predlog/pobuda za upravičence/ciljne skupine. Pričakovani rezultati: Instrument bo pomagal okrepiti in razviti obrambno industrijsko bazo Unije, da bo lahko zapolnila vrzeli v industriji v zvezi s potrebami po najnujnejših in najbolj kritičnih obrambnih proizvodih, zlasti tistimi, ki so se pokazale ali so se povečale zaradi odziva na rusko agresijo proti Ukrajini. Finančni prispevek EU bi moral prispevati k sprostitvi številnih ukrepov za skupna javna naročila, ki se drugače glede na tveganja pri skupnih javnih naročilih za obrambo in njihovo zapletenost ne bi začeli izvajati. S poglobljenim sodelovanjem naj bi zagotovili boljše razmerje med ceno in dejansko vrednostjo, povečali interoperabilnost ter se izognili položaju, v katerem najbolj izpostavljene države članice EU ne morejo pridobiti potrebne opreme zaradi nasprotujočih si zahtev za obrambno industrijo, ki ni prilagojena takšnemu nenadnemu porastu povpraševanja. Pričakovane posledice: Prispevek Unije v višini 500 milijonov EUR bi države članice ustrezno spodbudil, da javna naročila izvajajo skupaj. Skupna javna naročila EU bi morala postati pravilo in ne izjema. Instrument bo poleg tega spodbudil prožno in konkurenčno bazo EDTIB. Na daljši rok se pričakuje, da bodo dodatne naložbe v bazo EDTIB prinesle koristi, kar zadeva ustvarjanje novih delovnih mest ter znanja in spretnosti, ter okrepile zanesljivost oskrbe. 1.4.4.Kazalniki smotrnosti Navedite, s katerimi kazalniki se bodo spremljali napredek in dosežki. Ob upoštevanju kratkega obdobja izvajanja bodo rezultati in posledice Instrumenta ocenjeni na podlagi retrospektivne ocene ob koncu izvajanja programa. Komisija bo zagotovila, da bo subjekt, na katerega je preneseno izvajanje programa, določil potrebne kazalnike za spremljanje izvajanja programa. Ti bodo vključevali: – število izvedenih ukrepov za skupna javna naročila, – skupno vrednost izvedenih ukrepov za skupna javna naročila,

– število držav članic, ki sodelujejo kot subjekti konzorcija, – dejstvo, da so države članice obstoječa sodelovanja razširile na nove članice. 1.5.Utemeljitev predloga/pobude 1.5.1.Potrebe, ki jih je treba zadovoljiti kratkoročno ali dolgoročno, vključno s podrobno časovnico za uvajanje ustreznih ukrepov za izvajanje pobude Uredba se bo izvajala v okviru neposrednega upravljanja. Komisija bo morala imeti ustrezne strokovnjake, da bo lahko učinkovito spremljala izvajanje. 1.5.2.Dodana vrednost ukrepanja Unije (ki je lahko posledica različnih dejavnikov, npr. boljšega usklajevanja, pravne varnosti, večje učinkovitosti ali dopolnjevanja). Za namene te točke je „dodana vrednost ukrepanja Unije“ vrednost, ki izhaja iz ukrepanja Unije in predstavlja dodatno vrednost poleg tiste, ki bi jo sicer ustvarile države članice same. Čeprav ima sodelovanje več očitnih prednosti (večja interoperabilnost, nižji stroški na enoto in stroški vzdrževanja), države članice EU javna naročila obrambnih sistemov še naprej izvajajo na pretežno nacionalni ravni. To je privedlo do močno razdrobljenega trga z nacionalnimi industrijskimi pregradami in temu ustrezne množice istovrstnih obrambnih sistemov, ki pogosto niso medsebojno interoperabilni. Hkrati države članice v okviru trenutnega obrambnega trga, ki ga zaznamujeta povečane varnostne grožnje in dejanska možnost intenzivnega konflikta, hitro povečujejo svoje obrambne proračune in si nameravajo opraviti podobne nakupe opreme. Obseg povpraševanja zato presega proizvodne zmogljivosti baze EDTIB, ki so trenutno prilagojene mirnemu obdobju. Posledično se lahko pričakuje močna cenovna inflacija, pa tudi daljše zamude pri dobavi, kar bi lahko ogrozilo varnost državljanov EU. Obrambne industrije morajo zagotoviti proizvodno zmogljivost, potrebno za obdelavo naročil, ter kritične surovine in podkomponente. Proizvajalci bi lahko v teh razmerah prednostno izbirali velika naročila, zaradi česar bi lahko najranljivejše države, ki niso dovolj velike in nimajo finančnih sredstev za zagotavljanje velikih naročil, ostale izpostavljene. Zato je treba nujno spodbujati skupna javna naročila, ki bi predstavljala prednost pri zagotavljanju, da bi, medtem ko se lahko obrambna industrija hitreje prilagaja trenutnim tržnim strukturnim spremembam, nacionalne oborožene sile zaradi sodelovanja v nabavni fazi pridobile boljše pogoje in dobavne roke. Poleg tega bi se zaradi sodelovanja na področju nabave znižali stroški glede izkoriščanja, vzdrževanja in umika sistemov (stroški, ki po ocenah predstavljajo 55 % skupnih stroškov opreme). Zaradi trenutnih razmer je posledično potrebno ukrepanje politike na ravni EU, da bi se sedanja raven sodelovanja izboljšala s spodbujanjem finančnega sodelovanja med državami članicami v postopku javnih naročil za obrambo. Tovrstno ukrepanje je koristno tako za varnost državljanov EU kot tudi za bazo EDTIB. 1.5.3.Spoznanja iz podobnih izkušenj v preteklosti n. r. 1.5.4.Skladnost z večletnim finančnim okvirom in možne sinergije z drugimi ustreznimi instrumenti Instrument bo dopolnjeval obstoječe programe EU, kot sta evropski program za razvoj obrambne industrije in Evropski obrambni sklad, ter obrambne pobude EU, kot je stalno strukturno sodelovanje (PESCO). Ustvaril bo tudi sinergije z izvajanjem strateškega kompasa za varnost in obrambo ter drugimi programi EU. 1.5.5.Ocena različnih razpoložljivih možnosti financiranja, vključno z možnostmi za prerazporeditev n. r. 1.6.Trajanje predloga/pobude in finančnih posledic ☑ Časovno omejeno –☑ od leta 2022 do 31. decembra 2024, –☑ finančne posledice med letoma 2022 in 2024 za odobritve za prevzem obveznosti ter med letoma 2023 in 2027 za odobritve plačil.

◻ Časovno neomejeno –izvajanje z obdobjem uvajanja med letoma LLLL in LLLL, –ki mu sledi izvajanje v celoti. 1.7.Načrtovani načini upravljanja ☑ Neposredno upravljanje – Komisija: –☑z lastnimi službami, vključno s svojim osebjem v delegacijah Unije, –◻ preko izvajalskih agencij. ◻ Deljeno upravljanje z državami članicami. ◻ Posredno upravljanje, tako da se naloge izvrševanja proračuna poverijo: –◻ tretjim državam ali organom, ki jih te imenujejo, –◻ mednarodnim organizacijam in njihovim agencijam (navedite), –◻ EIB in Evropskemu investicijskemu skladu, –◻ organom iz členov 70 in 71 finančne uredbe, –◻ subjektom javnega prava, –◻ subjektom zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve, kolikor ti subjekti zagotavljajo ustrezna finančna jamstva, –◻ subjektom zasebnega prava države članice, ki so pooblaščeni za izvajanje javno-zasebnih partnerstev in ki zagotavljajo ustrezna finančna jamstva, –◻ osebam, pooblaščenim za izvajanje določenih ukrepov SZVP na podlagi naslova V PEU in opredeljenim v zadevnem temeljnem aktu. –Pri navedbi več kot enega načina upravljanja je treba to natančneje obrazložiti v oddelku „opombe“. Opombe Instrument se izvaja z neposrednim upravljanjem v skladu s finančno uredbo.

2.UKREPI UPRAVLJANJA 2.1.Pravila o spremljanju in poročanju Navedite pogostost in pogoje. Komisija bo v skladu s členom 13 uredbe o Instrumentu najpozneje do 31. decembra 2024 pripravila poročilo o oceni za Instrument ter ga predložila Evropskemu parlamentu in Svetu. V poročilu se ocenijo vpliv in učinkovitost ukrepov v okviru Instrumenta. Komisija bo v ta namen vzpostavila potrebno ureditev spremljanja, da zagotovi zanesljivo in nemoteno zbiranje ustreznih podatkov. 2.2.Upravljavski in kontrolni sistemi 2.2.1.Utemeljitev načinov upravljanja, mehanizmov financiranja, načinov plačevanja in predlagane strategije kontrol Komisija bi bila na splošno odgovorna za izvajanje Instrumenta. Komisija namerava Instrument izvajati predvsem z neposrednim upravljanjem. Uporaba načina neposrednega upravljanja vzpostavlja jasne odgovornosti (izvajanje s strani odredbodajalcev), skrajšuje dobavno verigo (skrajšuje čas do nepovratnih sredstev in čas do plačila), preprečuje navzkrižja interesov ter zmanjšuje stroške izvajanja (brez provizij za upravljanje za pooblaščeni subjekt). Komisija bi morala v enem večletnem programu dela opredeliti prednostne naloge pri financiranju in njegove pogoje. Opredelitev prednostnih nalog bi morala biti podprta z delom projektne skupine za skupna javna naročila za obrambo. Ustanoviti bi bilo treba programski odbor držav članic in Evropska obrambna agencija je pozvana, da kot opazovalka odboru predstavi svoja stališča in mu zagotovi strokovno znanje, za pomoč v odboru pa se zaprosi tudi Evropska služba za zunanje delovanje. Komisija bi večletni program dela sprejela na podlagi mnenja odbora v skladu s postopkom pregleda. Financiranje v okviru Instrumenta se bo izvajalo predvsem v obliki nepovratnih sredstev. Pri oblikovanju finančnega prispevka se upoštevata sodelovalna narava skupnih javnih naročil in dodaten znesek, ki bo države članice spodbudil k sodelovanju pri izvajanju skupnih javnih naročil. Komisija lahko uporabi financiranje, ki ni povezano s stroški, da zmanjša upravno breme za upravičence in se osredotoči na doseganje zastavljenih ciljev ter tako poveča učinkovitost in uspešnost podpore Unije. Načini plačevanja bodo ostali podobni načinom, ki se uporabljajo v evropskem programu za razvoj obrambne industrije in Evropskem obrambnem skladu, tj. tri plačila za vsaka nepovratna sredstva (vključno z vsaj enim predhodnim financiranjem). Napoved plačila se bo pripravila na podlagi predloga upravičenca, da bi mu omogočili učinkovito upravljanje javnega naročila in se izognili kakršnim koli težavam glede finančnih sredstev. Komisija je še naprej pristojna za odobritev izplačila, predvsem pa ima zakonsko pravico do znižanja plačila, če pogoji za njegovo sprostitev niso izpolnjeni (mejniki niso doseženi, rezultati niso pravočasno doseženi). Strategija kontrol, ki bo opredeljena v sporazumu o nepovratnih sredstvih, bo temeljila na skromnih izkušnjah, pridobljenih pri Evropskem obrambnem skladu in njegovih predhodnih programih, evropskem programu za razvoj obrambne industrije in pripravljalnem ukrepu o raziskavah na področju obrambe, v katerih so se uporabljala nepovratna sredstva z možnostmi poenostavljenega obračunavanja stroškov (pavšalni prispevki). Komisija namerava financiranje, ki ni povezano s stroški, uporabiti zlasti v primerih, ko je znesek nepovratnih sredstev določen predhodno na podlagi izpolnjevanja določenih pogojev (vključno z upravičenostjo stroškov) in izplačan na podlagi izpolnjenih obveznosti (poročil), ki dokazujejo, da so bili doseženi pričakovani rezultati, opredeljeni v sporazumu o nepovratnih sredstvih (tehničnih prilogah). 2.2.2.Podatki o ugotovljenih tveganjih in vzpostavljenih sistemih notranjih kontrol za njihovo zmanjševanje Instrument je namenjen podpori sodelovanju pri javnih naročilih najnujnejših in najbolj kritičnih obrambnih proizvodov. Zato so glavna ugotovljena tveganja naslednja: časovno tveganje: težave s časovnim razporedom, zamude pri izvajanju; tveganje upravljanja; nezadostno sodelovanje med državami članicami in/ali nacionalno industrijo, ki bi povzročilo zamude pri neučinkovitem izvajanju; finančno tveganje: upravljanje stroškov, nizka stopnja črpanja sredstev (zamude) itd.; tehnična tveganja: težave pri specifičnih vidikih razvoja, tehnične težave, nižja raven uspešnosti. Komisija bi zato Instrument izvajala z neposrednim upravljanjem, pri čemer bi se opirala na strokovno znanje, pridobljeno pri izvajanju Evropskega obrambnega sklada, pripravila in sprejela le en večletni program dela, skrajšala čas do nepovratnih sredstev in uporabila financiranje, ki ni povezano s stroški. 2.2.3.Ocena in utemeljitev stroškovne učinkovitosti kontrol (razmerje „stroški kontrol ÷ vrednost z njimi povezanih upravljanih sredstev“) ter ocena pričakovane stopnje tveganja napake (ob plačilu in ob zaključku) Proračun programa se bo upravljal neposredno. Na podlagi izkušenj Komisije glede upravljanja nepovratnih sredstev so skupni stroški kontrol Instrumenta s strani Komisije ocenjeni na manj kot 1 % povezanih upravljanih sredstev. Kar zadeva pričakovane stopnje napake, je cilj stopnjo napake ohraniti pod pragom 2 %. Komisija meni, da bo izvajanje programa z neposrednim upravljanjem z usposobljenimi (izkušenim osebjem, morda z bivšimi zaposlenimi na obrambnih ministrstvih držav članic) in zadostnimi ekipami, ki jih vodijo pooblaščeni odredbodajalci ter pri čemer se uporabljajo jasna pravila in se ustrezno uporabljajo instrumenti, ki temeljijo na rezultatih (tj. financiranje, ki ni povezano s stroški), ohranilo stopnjo napake pod pragom pomembnosti 2 %. 2.3.Ukrepi za preprečevanje goljufij in nepravilnosti

Navedite obstoječe ali načrtovane preprečevalne in zaščitne ukrepe, npr. iz strategije za boj proti goljufijam. Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) je pristojen za izvajanje preiskav v zvezi z operacijami, ki so podprte v okviru te pobude. Sporazumi, ki izhajajo iz te uredbe, vključno s sporazumi, sklenjenimi z mednarodnimi organizacijami, določajo nadzor in finančno kontrolo s strani Komisije ali predstavnika, ki ga Komisija pooblasti, ter revizije Evropskega računskega sodišča, Evropskega javnega tožilstva (EJT) ali OLAF, po potrebi na kraju samem. Obiske na kraju samem lahko opravijo tudi uradniki Komisije, ki imajo zahtevano dovoljenje za dostop do tajnih podatkov. 3.OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE 3.1.Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske vrstice ·Obstoječe proračunske vrstice (glej preglednico v oddelku 3.2) Po vrstnem redu razdelkov večletnega finančnega okvira in proračunskih vrstic Razdelek večletnega finančnega okvira Proračunska vrstica Vrsta

odhodkov Prispevek številka

dif./nedif. držav Efte držav kandidatk tretjih držav po členu 21(2)(b) finančne uredbe [XX YY YY YY] dif./nedif. DA/NE DA/NE DA/NE DA/NE ·Zahtevane nove proračunske vrstice Po vrstnem redu razdelkov večletnega finančnega okvira in proračunskih vrstic Razdelek večletnega finančnega okvira Proračunska vrstica Vrsta

odhodkov Prispevek številka

dif./nedif. držav Efte držav kandidatk tretjih držav po členu 21(2)(b) finančne uredbe 5 13.0106 nedif. DA NE NE NE 5 13.06 dif. DA NE NE NE 3.2.Viri financiranja predloga 3.2.1.Vir financiranja odobritev v okviru predloga Prispevek iz razlik do zgornje meje in posebnih instrumentov VFO 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 Skupaj Razlike do zgornje meje v razdelku 5 83,700 44,900 32,100 1 160,700 Posebni instrumenti iz VFO 111,400 227,900 339,300 Skupaj 83,700 156,300 260,000 500,000 3.2.2.Povzetek ocenjenih posledic za odobritve za poslovanje –◻ Za predlog/pobudo niso potrebne odobritve za poslovanje. –☑ Za predlog/pobudo so potrebne odobritve za poslovanje, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Razdelek večletnega finančnega

okvira 05 Varnost in obramba – sklop 13 Obramba 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 po letu 2027 SKUPAJ 13.0601 Odobritve za poslovanje za obrambne proizvode STI obveznosti (1) 83,700 156,300 260,000 500,000 plačila (2) 72,000 174,000 104,000 72,000 78,000 500,000 13.016 – Odhodki za podporo obveznosti = plačila (3) p.m. p.m. 0 Odobritve za sredstva programa iz razdelka 5 SKUPAJ obveznosti = 1 + 3 83,700 156,300 260,000 500,000 plačila = 2 + 3 0 72,000 174,000 104,000 72,000 78,000 500,000



Razdelek večletnega finančnega

okvira 7 „Upravni odhodki“ Ta oddelek se izpolni s „proračunskimi podatki upravne narave“, ki jih je treba najprej vnesti v Prilogo k oceni finančnih posledic zakonodajnega predloga (Priloga V k notranjim pravilom), ki se prenese v sistem DECIDE za namene posvetovanj med službami. v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 po letu 2027 SKUPAJ Človeški viri 0,961 1,831 1,831 1,517 1,517 1,187 8,844 Drugi upravni odhodki 0,047 0,279 0,279 0,067 0,057 0,057 0,786 Odobritve iz RAZDELKA 7 večletnega finančnega okvira SKUPAJ (obveznosti skupaj = plačila skupaj) 1,008 2,110 2,110 1,584 1,574 1,244 9,630 v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 po letu 2027 SKUPAJ Odobritve iz

vseh RAZDELKOV

večletnega finančnega okvira SKUPAJ obveznosti 84,708 158,410 262,110 1,584 1,574 1,244 509,630 plačila 1,008 74,110 176,110 105,584 73,574 79,244 0 509,630 3.2.3.Povzetek ocenjenih posledic za upravne odobritve –◻ Za predlog/pobudo niso potrebne odobritve za upravne zadeve. –☑ Za predlog/pobudo so potrebne odobritve za upravne zadeve, kot je pojasnjeno v nadaljevanju:

v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Leto 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 SKUPAJ RAZDELEK 7

večletnega finančnega okvira Človeški viri 0,961 1,831 1,831 1,517 1,517 1,187 8,844 Drugi upravni odhodki 0,047 0,279 0,279 0,067 0,057 0,057 0,786 Seštevek za RAZDELEK 7

večletnega finančnega okvira 1,008 2,110 2,110 1,584 1,574 1,244 9,630 Odobritve zunaj RAZDELKA 7

večletnega finančnega okvira Človeški viri Drugi

upravni odhodki (prej vrstice BA) Seštevek za odobritve

zunaj RAZDELKA 7

večletnega finančnega okvira SKUPAJ 1,008 2,110 2,110 1,584 1,574 1,244 9,630 Potrebe po odobritvah za upravne zadeve se krijejo z odobritvami, ki so že dodeljene za upravljanje ukrepa in/ali so bile prerazporejene, po potrebi skupaj z dodatnimi viri, ki se lahko pristojnemu GD dodelijo v postopku letne dodelitve virov glede na obstoječe proračunske omejitve.

3.2.3.1.Ocenjene potrebe po človeških virih –◻ Za predlog/pobudo niso potrebni človeški viri. –✓ Za predlog/pobudo so potrebni človeški viri, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: ocena, izražena v ekvivalentu polnega delovnega časa Leto 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 • Delovna mesta v skladu s kadrovskim načrtom (uradniki in začasni uslužbenci) za GD DEFIS Sedež in predstavništva Komisije 5 10 10 8 8 7 Delegacije Raziskave • Zunanji sodelavci (v ekvivalentu polnega delovnega časa: EPDČ) – PU, LU, NNS, ZU in MSD za GD DEFIS Razdelek 7 Financirano iz RAZDELKA 7 večletnega finančnega okvira – na sedežu 2 3 3 3 3 1 – na delegacijah Financirano iz sredstev programa – na sedežu – na delegacijah Raziskave Drugo (navedite) SKUPAJ 7 13 13 11 11 8 Potrebe po človeških virih se krijejo z osebjem GD, ki je že dodeljeno za upravljanje ukrepa in/ali je bilo prerazporejeno znotraj GD, po potrebi skupaj z dodatnimi viri, ki se lahko pristojnemu GD dodelijo v postopku letne dodelitve virov glede na proračunske omejitve. Opis nalog:

Uradniki in začasni uslužbenci 5 EPDČ (5 upravnih uslužbencev) bo potrebnih za uvedbo Instrumenta leta 2022 in začetek izvajanja prvih dejavnosti, 10 EPDČ (7 upravnih uslužbencev in 3 strokovno-tehnični uslužbenci) za izvajanje dejavnosti, ki bo leta 2027 zmanjšano na 7 (5 upravnih uslužbencev in 2 strokovno-tehnična uslužbenca), da se zagotovi sprejetje programa dela; upravljanje ocenjevanja ter operativnega, finančnega in pravnega spremljanja izvajanja projektov. Zunanji sodelavci 2 EPDČ za začetek izvajanja dejavnosti (2 NNS), število se bo povečalo na 3 (1 PU in 2 NNS) in nato leta 2027 zmanjšalo na 1 (1 PU), da se zagotovi operativno, finančno in pravno spremljanje izvajanja projektov. 3.2.4.Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom Predlog/pobuda: –◻ se lahko v celoti financira s prerazporeditvijo znotraj zadevnega razdelka večletnega finančnega okvira; –☑ zahteva uporabo nedodeljene razlike do zgornje meje v zadevnem razdelku večletnega finančnega okvira in/ali uporabo posebnih instrumentov, kot so opredeljeni v uredbi o večletnem finančnem okviru; Razlika od zgornje meje iz razdelka 5. Za podrobnosti glej oddelek 3.2. –◻ zahteva spremembo večletnega finančnega okvira. Pojasnite te zahteve ter navedite zadevne razdelke in proračunske vrstice ter ustrezne zneske. 3.2.6.Udeležba tretjih oseb pri financiranju V predlogu/pobudi: –☑ ni načrtovano sofinanciranje tretjih oseb; –◻ je načrtovano sofinanciranje tretjih oseb, kot je ocenjeno v nadaljevanju: odobritve v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) 2023 2024 2025 2026 2027 Skupaj Sofinancirane odobritve SKUPAJ

3.3.Ocenjene posledice za prihodke –☑ Predlog/pobuda nima finančnih posledic za prihodke. –◻ Predlog/pobuda ima finančne posledice, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: za lastna sredstva, za druge prihodke.