Bruselj, 16.12.2004

KOM(2004) 798 končno

2004/0275 (CNS)

.

Predlog

SKLEP SVETA

o odobritvi pristopa Evropske skupnosti k Mednarodni konvenciji o varstvu novih sort rastlin, spremenjene in dopolnjene v Ženevi 19. marca 1991

.

(predložena s strani Komisije)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Glavne dejavnosti Mednarodne zveze za varstvo novih sort rastlin (UPOV) se nanašajo na spodbujanje mednarodnega usklajevanja in sodelovanja pri uvajanju zakonodaje o varstvu sort rastlin. Usklajevanje se prvič izboljšuje s posebnimi dejavnostmi v okviru UPOV, ki imajo za posledico oblikovanje priporočil in vzorčnih sporazumov, in drugič z dejstvom, da je UPOV forum za izmenjavo idej in delitev izkušenj. UPOV je uvedel podroben sklop splošnih načel za izvedbo preskušanja sort rastlin; njihova uporaba zajema tudi pripravo nacionalnih seznamov in potrjevanje semen.

Konvencija UPOV je uvedla, da lahko medvladne organizacije, pristojne za zadeve, ki jih ureja Konvencija, in z lastno zakonodajo, ki predvideva podelitev in varstvo žlahtniteljskih pravic in je zavezujoča za vse njene države članice, postanejo pogodbenice Konvencije UPOV. Ker je Uredba Sveta (ES) št. 2100/94 z dne 27. julija 1994 o žlahtniteljskih pravicah v Skupnosti, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 873/2004 z dne 29. aprila 2004, oblikovala sistem žlahtniteljskih pravic Skupnosti, bi Evropska skupnost lahko pristopila k UPOV.

Pristop Evropske skupnosti h Konvenciji UPOV je potreben za popolno uresničevanje pravic, ki jih Konvencija podeljuje svojim pogodbenicam, in tudi zato, da bi bila priznana kot članica mednarodne družbe, za katero veljajo obveznosti, določene v tej konvenciji; vsi državljani Evropske skupnosti bi zaradi članstva Skupnosti uživali enako obravnavo, vključno s pravico dostopa do varstva sort v drugih članicah UPOV, kakor velja za državljane drugih članic; sprejem obveznosti hkrati zagotavlja izpolnjevanje obveznosti, določenih v drugih mednarodnih sporazumih, in zlasti tistih iz člena 27(3) Sporazuma STO o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (Sporazum TRIPs).

V skladu s Konvencijo UPOV kandidatka za članstvo pred deponiranjem listine o pristopu prosi svet UPOV za nasvet glede usklajenosti svoje zakonodaje z določbami te konvencije; dne 1. aprila 1997 je Evropska komisija prosila za tak nasvet v zvezi z Uredbo Sveta (ES) št. 2100/94 in njenimi izvedbenimi akti; dne 29. aprila 1997 je svet UPOV sprejel pritrdilno odločitev v obliki nasveta.

Skupnost mora biti zastopana na sestankih sveta UPOV, ki ga sestavljajo predstavniki članic zveze in vseh drugih organov, ki jih ustanovi ta svet, ter na vseh drugih sestankih, ki jih organizira UPOV; Komisija v zvezi s tem zagotovi udeležbo Urada Skupnosti za rastlinske sorte.

Pomembno je tudi, da Skupnost prostovoljno plača prispevke v skladu s Konvencijo UPOV ob upoštevanju prispevkov, ki jih plačajo njene države članice: Skupnost plača pet prispevnih enot v letni proračun UPOV (za proračunsko leto 2004 je višina ene enote 53.641 švicarskih frankov).

2004/0275 (CNS)

Predlog

SKLEP SVETA

o odobritvi pristopa Evropske skupnosti k Mednarodni konvenciji o varstvu novih sort rastlin, spremenjene in dopolnjene v Ženevi 19. marca 1991

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 37 v povezavi z drugim pododstavkom člena 300(2) in prvim pododstavkom člena 300(3) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Mednarodna konvencija o varstvu novih sort rastlin (v nadaljevanju „Konvencija UPOV“), sprejeta v Ženevi dne 19. marca 1991, daje na razpolago žlahtniteljem novih rastlinskih sort izključno lastninsko pravico na podlagi sklopa enotnih in jasno opredeljenih načel.

(2) Pristojnost Skupnosti za sklepanje mednarodnih sporazumov ali pogodb oziroma pristopanje k njim ne izvira samo iz izrecne podelitve pristojnosti s Pogodbo, temveč tudi iz drugih določb Pogodbe in aktov, ki jih v skladu z navedenimi določbami sprejmejo institucije Skupnosti.

(3) Vsebina Konvencije UPOV sodi tudi v okvir obstoječih predpisov Skupnosti na tem področju.

(4) Iz navedenega sledi, da je odobritev Konvencije UPOV zadeva Skupnosti in njenih držav članic.

(5) Konvencijo UPOV je treba odobriti v imenu Skupnosti v zvezi z zadevami, ki so v njeni pristojnosti.

(6) Predsednika Sveta je treba pooblastiti, da deponira listino o pristopu Skupnosti –

SKLENIL:

Člen 1

1. Revidirano besedilo Mednarodne konvencije o varstvu novih sort rastlin (v nadaljevanju „Konvencija UPOV"), sprejeto v Ženevi dne 19. marca 1991, se odobri v imenu Skupnosti v zvezi z zadevami, ki so v njeni pristojnosti.

2. Revidirano besedilo Konvencije UPOV je navedeno v Prilogi I.

Člen 2

1. Predsednik Sveta ima pravico pooblastiti osebo ali osebe za deponiranje listine o pristopu pri generalnem sekretarju Mednarodne zveze za varstvo novih sort rastlin (v nadaljevanju „UPOV“) v imenu Skupnosti.

2. Izjava iz Priloge II se priloži listini o pristopu.

Člen 3

1. Komisija se v imenu Skupnosti pogaja v svetu UPOV in drugih organih, ki jih ustanovi ta svet, o vseh zadevah v pristojnosti Skupnosti glede varstva sort rastlin v skladu z veljavnimi pravili Pogodbe ES in zlasti člena 300 Pogodbe.

2. Skupnost prostovoljno plača prispevek za vsako proračunsko obdobje s številom prispevnih enot in pod pogoji, navedenimi v izjavi iz Priloge II, ter v mejah, postavljenih za ta namen v splošnem proračunu Skupnosti.

V Bruslju, […]

Za Svet

Predsednik

PRILOGA I

19. 3. 1991

LISTINA IZ LETA 1991

MEDNARODNA KONVENCIJA O VARSTVU

NOVIH SOR T RASTLIN

z dne 2. decembra 1961,

kot je bila spremenjena in dopolnjena v Ženevi 10. novembra 1972, 23. oktobra 1978 in 19. marca 1991

LISTINA IZ LETA 1991

MEDNARODNA KONVENCIJA

O VARSTVU NOVIH SORT RASTLIN

z dne 2. decembra 1961,

kot je bila spremenjena in dopolnjena v Ženevi 10. novembra 1972, 23. oktobra 1978 in 19. marca 1991

SEZNAM ČLENOV

Poglavje I: Opredelitev pojmov

Člen 1 : Opredelitev pojmov

Poglavje II: Splošne obveznosti pogodbenic

Člen 2 : Temeljna obveznost pogodbenic

Člen 3 : Rodovi in vrste, ki se zavarujejo

Člen 4 : Nacionalna obravnava

Poglavje III: Pogoji za podelitev žlahtniteljske pravice

Člen 5 : Pogoji varstva

Člen 6 : Novost

Člen 7 : Razločljivost

Člen 8 : Izenačenost

Člen 9 : Nespremenljivost

Poglavje IV: Prijava za podelitev žlahtniteljske pravice

Člen 10 : Vložitev prijav

Člen 11 : Prednostna pravica

Člen 12 : Obravnava prijave

Člen 13 : Začasno varstvo

Poglavje V: Žlahtniteljske pravice

Člen 14 : Obseg žlahtniteljske pravice

Člen 15 : Izjeme k pravici žlahtnitelja

Člen 16 : Izčrpanje žlahtniteljske pravice

Člen 17 : Omejitve uresničevanja žlahtniteljske pravice

Člen 18 : Ukrepi, ki urejajo trgovanje

Člen 19 : Trajanje žlahtniteljske pravice

Poglavje VI: Poimenovanje sorte

Člen 20 : Poimenovanje sorte

Poglavje VII: Ničnost in odvzem žlahtniteljske pravice

Člen 21 : Ničnost žlahtniteljske pravice

Člen 22 : Odvzem žlahtniteljske pravice

Poglavje VIII: Zveza

Člen 23 : Članice

Člen 24 : Pravni status in sedež

Člen 25 : Organa

Člen 26 : Svet

Člen 27 : Urad Zveze

Člen 28 : Jeziki

Člen 29 : Finance

Poglavje IX: Izvajanje konvencije; drugi sporazumi

Člen 30 : Izvajanje konvencije

Člen 31 : Odnosi med pogodbenicami in državami, ki jih zavezujejo prejšnje listine

Člen 32 : Posebni sporazumi

Poglavje X: Končne določbe

Člen 33 : Podpis

Člen 34 : Ratifikacija, sprejetje ali odobritev; pristop

Člen 35 : Pridržki

Člen 36 : Obvestila o zakonodaji in zavarovanih rodovih in vrstah; podatki, ki jih je treba objaviti

Člen 37 : Začetek veljavnosti; prenehanje možnosti pristopa k prejšnjim listinam

Člen 38 : Spremembe konvencije

Člen 39 : Odpoved

Člen 40 : Ohranitev obstoječih pravic

Člen 41 : Izvirnik in uradna besedila te konvencije

Člen 42 : Naloge depozitarja

POGLAVJE I

OPREDELITEV POJMOV

Člen 1Opredelitev pojmov

V tej listini:

i) „ta konvencija“ pomeni to listino (iz leta 1991) Mednarodne konvencije o varstvu novih sort rastlin;

ii) „listina iz leta 1961/1972“ pomeni Mednarodno konvencijo o varstvu novih sort rastlin z dne 2. decembra 1961, kot je bila spremenjena z Dodatno listino z dne 10. novembra 1972;

iii) „listina iz leta 1978“ pomeni listino Mednarodne konvencije o varstvu novih sort rastlin z dne 23. oktobra 1978;

iv) „žlahtnitelj“ pomeni

- osebo, ki je vzgojila ali odkrila in razvila sorto,

- osebo, ki je delodajalec zgoraj omenjene osebe ali naročnik dela te osebe, če tako določajo zakoni ustrezne države pogodbenice, ali

- pravnega naslednika prve oziroma druge zgoraj navedene osebe;

v) „žlahtniteljska pravica“ pomeni pravico žlahtnitelja, kot je predvidena s to konvencijo;

vi) „sorta“ pomeni skupino rastlin znotraj najnižje znane botanične razvrstitve, če jo je mogoče ne glede na to, ali so pogoji za priznanje žlahtniteljske pravice v celoti izpolnjeni,

- določiti z izraženimi lastnostmi, ki izvirajo iz danega genotipa ali kombinacije genotipov,

- razločiti od katere koli druge skupine rastlin v vsaj eni od teh lastnosti in

- obravnavati kot sistematsko enoto glede njene primernosti za nespremenjeno razmnoževanje;

vii) „pogodbenica“ pomeni državo ali medvladno organizacijo, ki je pogodbenica te konvencije;

viii) „ozemlje“ pogodbenice pomeni, če je pogodbenica država, ozemlje te države, in če je pogodbenica medvladna organizacija, ozemlje, na katerem se uporablja pogodba o ustanovitvi te medvladne organizacije;

ix) „organ“ pomeni organ iz člena 30(1)(ii);

x) „Zveza“ pomeni Zvezo za varstvo novih sort rastlin, ustanovljeno z listino iz leta 1961 in omenjeno v listini iz leta 1972, listini iz leta 1978 in tej konvenciji;

xi) „članica Zveze“ pomeni državo pogodbenico listine iz leta 1961/1972 ali listine iz leta 1978 ali pogodbenico te konvencije.

POGLAVJE II

SPLOŠNE OBVEZNOSTI POGODBENIC

Člen 2Temeljna obveznost pogodbenic

Vsaka pogodbenica podeljuje in varuje pravice žlahtniteljev.

Člen 3 Rodovi in vrste, ki se zavarujejo

1. [ Države, ki so že članice Zveze ] Vsaka pogodbenica, ki jo zavezuje listina iz leta 1961/1972 ali listina iz leta 1978, uporablja določbe te konvencije,

i) z dnem, ko jo začne zavezovati ta konvencija, za vse rastlinske rodove in vrste, za katere se na navedeni dan uporabljajo določbe listine iz leta 1961/1972 ali listine iz leta 1978 in,

ii) najkasneje po petih letih od navedenega dne za vse rastlinske rodove in vrste.

2. [ Nove članice Zveze ] Vsaka pogodbenica, ki je ne zavezuje listina iz leta 1961/1972 ali listina iz leta 1978, uporablja določbe te konvencije,

i) z dnem, ko jo začne zavezovati ta konvencija, za najmanj 15 rastlinskih rodov ali vrst in

ii) najkasneje po izteku 10-letnega obdobja od navedenega dne za vse rastlinske rodove in vrste.

Člen 4 Nacionalna obravnava

1. [ Obravnavanje ] Brez vpliva za pravice, določene s to konvencijo, se državljani ene pogodbenice ter fizične osebe s prebivališčem in pravne osebe s sedežem na ozemlju te pogodbenice obravnavajo glede podelitve in varstva žlahtniteljske pravice na ozemlju vsake druge pogodbenice enako, kot se ali bi se lahko obravnavali po zakonih druge pogodbenice njeni državljani, pod pogojem, da ti državljani ter fizične ali pravne osebe izpolnjujejo pogoje in formalnosti, ki veljajo za državljane druge pogodbenice.

2. [„ Državljani “] Izraz „državljani“ iz prejšnjega odstavka pomeni, če je pogodbenica država, državljane te države, in če je pogodbenica medvladna organizacija, državljane držav članic te organizacije.

POGLAVJE III

POGOJI ZA PODELITEV ŽLAHTNITELJSKE PRAVICE

Člen 5 Pogoji varstva

1. [ Merila , ki jih je treba izpolniti ] Žlahtniteljska pravica se podeli, če je sorta

i) nova,

ii) razločljiva,

iii) izenačena in

iv) nespremenljiva.

2. [ Drugi pogoji ] Za podelitev žlahtniteljske pravice ni mogoče postavljati drugih ali drugačnih pogojev, če je sorta označena z imenom v skladu z določbami člena 20, če prijavitelj izpolnjuje formalnosti, predvidene z zakonom pogodbenice, pri katere organu je bila prijava vložena, in če plača predpisane pristojbine.

Člen 6 Novost

1. [ Merila ] Sorta se šteje za novo, če se je ob dnevu vložitve prijave za žlahtniteljsko pravico semenski material ali pridelek te sorte prodajal ali drugače odtujil zaradi izkoriščanja sorte s privolitvijo žlahtnitelja

i) na ozemlju pogodbenice, v kateri je bila vložena prijava, največ eno leto pred tem dnem in

ii) na ozemlju pogodbenice, kjer ni bila vložena prijava, največ štiri leta oziroma pri drevesih in vinski trti največ šest let pred navedenim dnem.

2. [ Novejše sorte ] Če pogodbenica uporablja to konvencijo za rastlinski rod ali vrsto, za katero se ta konvencija ali prejšnje listine niso uporabljale, se lahko šteje, da novejša sorta, ki obstaja na dan takšne razširitve varstva, izpolnjuje pogoj novosti iz prvega odstavka tudi, če je bila prodana ali odtujena, kot je to določeno v odstavku (1), pred roki iz odstavka (1).

3. [„ Ozemlje“ v določenih primerih ] Za namen odstavka (1) lahko vse pogodbenice, ki so države članice iste medvladne organizacije, delujejo skupno, če tako zahtevajo predpisi te organizacije, da bi prilagodile dejanja, storjena na ozemljih držav članic te organizacije, dejanjem, storjenim na njihovih ozemljih, in če to naredijo, o tem ustrezno obvestijo generalnega sekretarja.

Člen 7 Razločljivost

Sorta se šteje za razločljivo, če se ob vložitvi prijave jasno razlikuje od katere koli druge sorte, katere obstoj je vsem znan. Zlasti se šteje, da je neka sorta vsem znana, če je bila zanjo vložena prijava za podelitev žlahtniteljske pravice ali za vpis sorte v uradni register sort v kateri koli državi, od dneva vložitve prijave pod pogojem, da je posledica take prijave podelitev žlahtniteljske pravice oziroma vpis take sorte v uradni register sort.

Člen 8 Izenačenost

Sorta se šteje za izenačeno, če je ob upoštevanju odstopanj, ki jih lahko pričakujemo zaradi določenih lastnosti njenega razmnoževanja, dovolj izenačena v svojih ustreznih lastnostih.

Člen 9 Nespremenljivost

Sorta se šteje za nespremenljivo, če njene ustrezne lastnosti ostanejo nespremenjene po večkratnem razmnoževanju ali pri določenem razmnoževalnem ciklusu na koncu vsakega takega ciklusa.

POGLAVJE IV

PRIJAVA ZA PODELITEV ŽLAHTNITELJSKE PRAVICE

Člen 10Vložitev prijav

1. [ Kraj prve vložitve prijave ] Žlahtnitelj lahko izbere pogodbenico, pri katere organu želi vložiti svojo prvo prijavo za žlahtniteljsko pravico.

2. [ Čas vložitve naknadnih prijav ] Žlahtnitelj lahko zaprosi za podelitev žlahtniteljske pravice pri organih drugih pogodbenic, pri čemer mu ni treba čakati, da mu organ pogodbenice, pri katerem je vložil prvo prošnjo, podeli žlahtniteljske pravice.

3. [ Neodvisnost varstva ] Nobena pogodbenica ne sme zavrniti podelitve žlahtniteljske pravice ali omejiti njenega trajanja, ker za varstvo iste sorte ni bila vložena prijava, podeljena pravica ali je pravica potekla v kateri koli drugi državi ali medvladni organizaciji.

Člen 11 Prednostna pravica

1. [ Pravica; njeno trajanje ] Vsak žlahtnitelj, ki je pravilno vložil prijavo za varstvo sorte v eni od pogodbenic („prva prijava“), ima za vložitev prijave za podelitev žlahtniteljske pravice za isto sorto pri organu katere koli druge pogodbenice („naknadna prijava“) 12 mesecev prednostno pravico. To obdobje začne teči z dnem vložitve prve prijave. Dan vložitve se pri tem ne upošteva.

2. [ Uveljavljanje pravice ] Da bi izkoristil svojo prednostno pravico, žlahtnitelj v naknadni prijavi uveljavi prednostno pravico prve prijave. Organ, pri katerem je bila vložena naknadna prijava, lahko od žlahtnitelja zahteva, da po preteku vsaj treh mesecev od dne vložitve naknadne prijave predloži izvod dokumentov prve prijave, ki ga overi organ, pri katerem je bila ta prijava vložena, in vzorce ter druge dokaze, da je sorta, na katero se nanašata obe prijavi, ista.

3. [ Dokumenti in material ] Žlahtnitelj ima na voljo dve leti po izteku prednostnega obdobja, ali če je bila prva prijava zavrnjena ali umaknjena, ustrezno časovno obdobje po takšni zavrnitvi ali umiku, v katerem organu pogodbenice, pri katerem je vložil naknadno prijavo, predloži podatke, dokumente ali material, potrebne za preučitev po členu 12, kot to zahteva zakonodaja te pogodbenice.

4. [ Dogodki v tem obdobju ] Dogodki, ki se zgodijo v obdobju, predvidenem v odstavku (1), kot je vložitev druge prijave ali objava ali uporaba sorte, ki je predmet prve prijave, niso razlog za zavrnitev naknadne prijave. Takšni dogodki tudi niso podlaga za podelitev pravice tretji strani.

Člen 12 Obravnava prijave

Za vsako odločitev o priznanju žlahtniteljske pravice je treba proučiti izpolnjevanje pogojev po členih od 5 do 9. Med proučevanjem lahko organ goji sorto ali opravi druge potrebne teste, naroči gojenje sorte ali izvajanje drugih potrebnih testov ali upošteva rezultate že opravljenih gojitvenih testov ali drugih preizkusov. Za proučitev lahko organ od žlahtnitelja zahteva, da predloži vse potrebne podatke, dokumente ali material.

Člen 13 Začasno varstvo

Vsaka pogodbenica sprejme ukrepe za varovanje interesov žlahtnitelja v obdobju med vložitvijo ali objavo prijave za podelitev žlahtniteljske pravice in podelitvijo te pravice. Takšni ukrepi učinkujejo tako, da je imetnik žlahtniteljske pravice v omenjenem obdobju upravičen, da mu vsaka oseba, ki je izvajala dejanja, za katera je, potem ko je priznana pravica, potrebno pooblastilo žlahtnitelja, kot to določa člen 14, vsaj pravično plača. Pogodbenica lahko določi, da omenjeni ukrepi začnejo učinkovati le v zvezi z osebami, ki jih je žlahtnitelj uradno obvestil o vložitvi prijave.

POGLAVJE V

ŽLAHTNITELJSKE PRAVICE

Člen 14 Obseg žlahtniteljske pravice

1. [ Dejanja v zvezi s semenskim materialom ]

a) Ob upoštevanju členov 15 in 16 je potrebno pooblastilo žlahtnitelja za naslednja dejanja v zvezi s semenskim materialom zavarovane sorte:

i) pridelovanje ali razmnoževanje,

ii) priprava zaradi razmnoževanja,

iii) dajanje naprodaj,

iv) prodajanje ali drugo trženje,

v) izvoz,

vi) uvoz,

vii) skladiščenje za katerega koli od namenov, omenjenih v (i) do (vi).

b) Žlahtnitelj lahko za svoje pooblastilo postavi pogoje in omejitve.

2. [ Dejanja v zvezi s pridelkom ] Ob upoštevanju členov 15 in 16 je potrebno pooblastilo žlahtnitelja za dejanja iz točk (i) do (vii) odstavka (1) (a) v zvezi s pridelkom, vključno s celimi rastlinami in deli rastlin, pridobljenimi z nepooblaščeno uporabo semenskega materiala zavarovane sorte, razen če je imel žlahtnitelj primerno priložnost za uresničevanje svoje pravice glede omenjenega semenskega materiala.

3. [ Dejanja v zvezi z določenimi izdelki ] Vsaka pogodbenica lahko določi, da je ob upoštevanju členov 15 in 16 potrebno pooblastilo žlahtnitelja za dejanja iz točk (i) do (vii) odstavka (1) (a) v zvezi z izdelki, narejenimi z nepooblaščeno uporabo omenjenega pridelka neposredno iz pridelka zavarovane sorte, ki spada pod določbe odstavka (2), razen če je imel žlahtnitelj primerno priložnost za uresničitev svoje pravice glede omenjenega pridelka.

4. [ Možna dodatna dejanja ] Vsaka pogodbenica lahko določi, da je ob upoštevanju členov 15 in 16 za dejanja, ki niso opisana v točkah (i) do (vii) odstavka (1) (a) , potrebno pooblastilo žlahtnitelja.

5. [ Izpeljane sorte in določene druge sorte ]

a) Določbe odstavkov od (1) do (4) se uporabljajo tudi za

i) sorte, ki so izpeljane iz zavarovane sorte, če zavarovana sorta ni sama izpeljana sorta,

ii) sorte, ki se jasno ne razlikujejo od zavarovane sorte v skladu s členom 7, in

iii) sorte, katerih vzgoja zahteva ponavljajočo se uporabo zavarovane sorte.

b) Za namen pododstavka (a) (i) se sorta šteje za izpeljano iz druge sorte („izvirne sorte“), če

i) je pretežno izpeljana iz izvirne sorte ali sorte, ki je sama pretežno izpeljana iz izvirne sorte, pri čemer so ohranjene izražene bistvene lastnosti, ki izhajajo iz genotipa ali kombinacije genotipov izvirne sorte,

ii) se jasno razlikuje od izvirne sorte in

iii) je razen razlik, ki so posledica izpeljevanja, usklajena z izvirno sorto v izraženih bistvenih lastnostih, ki izhajajo iz genotipa ali kombinacije genotipov izvirne sorte.

c) Izpeljane sorte lahko na primer dobimo z izbiro naravnega ali umetnega mutanta ali somaklonskega različka, izbiro različka v sestavi rastlin izvirne sorte, povratnim križanjem ali s transformacijo s pomočjo genskega inženiringa.

Člen 15 Izjeme k pravici žlahtnitelja

1. [ Obvezne izjeme ] Pravica žlahtnitelja se ne razširi na

i) zasebna dejanja za nepridobitne namene,

ii) dejanja za poskusne namene in

iii) dejanja z namenom vzgojiti druge sorte, in razen če se uporabljajo določbe člena 14(5), na dejanja iz člena 14(1) do (4) v zvezi s takšnimi drugimi sortami.

2. [ Neobvezna izjema ] Ne glede na člen 14 lahko vsaka pogodbenica v razumnih mejah in ob upoštevanju varovanja zakonitih interesov žlahtnitelja omeji žlahtniteljsko pravico v zvezi z vsako sorto, da bi kmetom na njihovih posestvih za nadaljnjo reprodukcijo dovolila uporabiti pridelek, ki so ga dobili na svojem posestvu z gojenjem zavarovane sorte ali sorte iz člena 14(5) (a) (i) ali (ii).

Člen 16 Izčrpanje žlahtniteljske pravice

1. [ Izčrpanje pravice ] Žlahtniteljska pravica se ne razširi na dejanja v zvezi s katerim koli materialom zavarovane sorte ali sorte iz člena 14(5), ki jo je žlahtnitelj prodal ali kako drugače tržil ali je bila prodana ali kako drugače tržena z njegovim privoljenjem na ozemlju zadevne pogodbenice, ali katerim koli materialom, izpeljanim iz omenjenega materiala, razen če takšna dejanja

i) vključujejo nadaljnje razmnoževanje obravnavane sorte ali

ii) vključujejo izvoz materiala sorte, ki omogoča razmnoževanje sorte, v državo, ki ne varuje sort rastlinskega rodu ali vrste, ki ji pripada sorta, razen če je izvozni material namenjen končni uporabi.

2. [ Pomen izraza „material“] V odstavku (1) izraz „material“ pomeni v zvezi s sorto

i) semenski material vseh vrst,

ii) pridelek, vključno s celimi rastlinami in deli rastlin, in

iii) vse izdelke, narejene neposredno iz pridelka.

3. [„ Ozemlje “ v določenih primerih ] Za namen odstavka (1) lahko vse pogodbenice, ki so države članice iste medvladne organizacije, delujejo skupno, če tako zahtevajo predpisi te organizacije, da bi prilagodile dejanja, storjena na ozemljih držav članic te organizacije, dejanjem, storjenim na njihovih ozemljih, in če to naredijo, o tem ustrezno obvestijo generalnega sekretarja.

Člen 17 Omejitve uresničevanja žlahtniteljske pravice

1. [ Javni interes ] Če ni izrecno predvideno s to konvencijo, nobena pogodbenica ne sme omejiti svobodnega uresničevanja žlahtniteljske pravice iz drugih razlogov, kot je javni interes.

2. [ Pravično plačilo ] Če je učinek katere koli takšne omejitve pooblastitev tretje strani za dejanje, za katero je potrebno pooblastilo žlahtnitelja, zadevna pogodbenica sprejme vse potrebne ukrepe, s katerimi zagotovi, da žlahtnitelj dobi pravično plačilo.

Člen 18 Ukrepi, ki urejajo trgovanje

Pravica žlahtnitelja ni odvisna od katerega koli ukrepa, ki ga pogodbenica sprejme za ureditev proizvodnje, potrjevanja in trženja materiala sort ali izvoza ali uvoza takšnega materiala na svojem ozemlju. V nobenem primeru takšni ukrepi ne smejo vplivati na uporabo določb te konvencije.

Člen 19 Trajanje žlahtniteljske pravice

1. [ Trajanje varstva ] Pravica žlahtnitelja se prizna za določen čas.

2. [ Najkrajši čas trajanja varstva ] Omenjeni čas trajanja ne sme biti krajši od 20 let od dne podelitve žlahtniteljske pravice. Za drevesa in vinsko trto omenjeni čas trajanja ne sme biti krajši od 25 let od omenjenega dne.

POGLAVJE VI

POIMENOVANJE SORTE

Člen 20 Poimenovanje sorte

1. [ Označitev sorte z imenom; uporaba imena ]

a) Sorta se označi z imenom, ki bo njena generična oznaka.

b) Vsaka pogodbenica zagotovi, da ob upoštevanju odstavka (4) nobene pravice glede oznake, registrirane kot ime sorte, ne ovirajo proste uporabe imena v zvezi s sorto tudi po izteku žlahtniteljske pravice.

2. [ Značilnosti imena ] Ime mora omogočiti razpoznavnost sorte. Ne sme biti sestavljeno izključno iz številk, razen če je to ustaljena praksa pri označevanju sort. Ne sme zavajati ali povzročati nejasnosti glede lastnosti, vrednosti ali identitete sorte ali identitete žlahtnitelja. Predvsem se mora razlikovati od vsakega imena, ki označuje na ozemlju katere koli pogodbenice obstoječo sorto iste rastlinske vrste ali sorodne vrste.

3. [ Registracija imena ] Ime sorte žlahtnitelj predloži organu. Če se ugotovi, da ime ne izpolnjuje zahtev odstavka (2), organ zavrne njegovo registracijo in od žlahtnitelja zahteva, da v predpisanem roku predlaga drugo ime. Organ registrira ime hkrati s podelitvijo žlahtniteljske pravice.

4. [ Predhodno pridobljene pravice tretjih oseb ] To ne vpliva na predhodno pridobljene pravice tretjih oseb. Če se zaradi predhodno pridobljene pravice osebi, ki je v skladu z določbami odstavka (7) dolžna uporabiti ime sorte, prepove njegova uporaba, organ od žlahtnitelja zahteva, da predloži drugo ime za sorto.

5. [ Enako ime v vseh pogodbenicah ] Sorta se mora predložiti vsem pogodbenicam pod istim imenom. Organ vsake pogodbenice registrira tako predloženo ime, razen če ne šteje imena za neprimernega na svojem ozemlju. V tem primeru od žlahtnitelja zahteva, da predloži drugo ime.

6. [ Obveščanje med organi pogodbenic ] Organ pogodbenice zagotovi, da so organi vseh drugih pogodbenic obveščeni o zadevah v zvezi s poimenovanjem sort, predvsem s predložitvijo, registracijo in razveljavitvijo imen. Vsak organ lahko svoje morebitne pripombe k registraciji imena naslovi na organ, ki je sporočil to ime.

7. [ Obveznost uporabe imena ] Vsaka oseba, ki na ozemlju ene od pogodbenic da naprodaj ali trži semenski material zavarovane sorte na omenjenem ozemlju, je dolžna uporabiti ime te sorte tudi po poteku žlahtniteljske pravice do te sorte, razen če predhodno pridobljene pravice preprečujejo takšno uporabo v skladu z določbami odstavka (4).

8. [ Oznake, ki se uporabljajo v zvezi z imeni ] Če je sorta naprodaj ali se trži, je dovoljeno povezovati blagovno znamko, trgovsko ime ali druge podobne oznake z registriranim imenom sorte. Če je takšna oznaka tako povezana, mora biti ime kljub temu zlahka razpoznavno.

POGLAVJE VII

NIČNOST IN ODVZEM ŽLAHTNITELJSKE PRAVICE

Člen 21Ničnost žlahtniteljske pravice

1. [ Razlogi za ničnost ] Vsaka pogodbenica razglasi žlahtniteljsko pravico, ki jo je podelila, za nično, če ugotovi, da

i) ob podelitvi žlahtniteljske pravice pogoji iz člena 6 ali 7 niso bili izpolnjeni,

ii) ob podelitvi žlahtniteljske pravice pogoji iz člena 8 ali 9 niso bili izpolnjeni in je bila pravica žlahtnitelju priznana v bistvu na podlagi podatkov in dokumentov, ki jih je predložil žlahtnitelj,

iii) je bila žlahtniteljska pravica priznana osebi, ki do nje ni upravičena, razen če se pravica prenese na osebo, ki je do nje upravičena.

2. [ Izključitev drugih razlogov ] Nobena žlahtniteljska pravica se ne sme razglasiti za nično iz drugih razlogov, razen tistih, navedenih v odstavku (1).

Člen 22 Odvzem žlahtniteljske pravice

1. [ Razlogi za odvzem ]

a) Vsaka pogodbenica lahko odvzame žlahtniteljsko pravico, ki jo je podelila, če ugotovi, da niso več izpolnjeni pogoji iz člena 8 ali 9.

b) Poleg tega lahko vsaka pogodbenica odvzame žlahtniteljsko pravico, ki jo je podelila, če na zahtevo in v predpisanem roku

i) žlahtnitelj organu ne predloži podatkov, dokumentov ali materiala, potrebnih za preverjanje vzdrževanja sorte,

ii) žlahtnitelj ne plača dajatev, katerih plačilo je lahko potrebno za ohranitev veljavnosti njegove pravice, ali

iii) žlahtnitelj ne predlaga drugega ustreznega imena, če je bilo ime sorte razveljavljeno po podelitvi pravice.

2. [ Izključitev drugih razlogov ] Nobena žlahtniteljska pravica se ne odvzame iz drugih razlogov, razen tistih, navedenih v odstavku (1).

POGLAVJE VIII

ZVEZA

Člen 23Članice

Pogodbenice so članice Zveze.

Člen 24 Pravni status in sedež

1. [ Pravna osebnost ] Zveza ima pravno osebnost.

2. [ Pravna sposobnost ] Zveza ima na ozemlju vsake pogodbenice v skladu z zakoni, ki se uporabljajo na omenjenem ozemlju, takšno pravno sposobnost, kot je lahko potrebna za doseganje ciljev Zveze in opravljanje njenih nalog.

3. [ Sedež ] Sedež Zveze in njeni stalni organi so v Ženevi.

4. [ Sporazum o sedežu ] Zveza sklene sporazum o sedežu s Švicarsko konfederacijo.

Člen 25 Organa

Svet in urad Zveze sta stalna organa Zveze.

Člen 26 Svet

1. [ Sestava ] Svet sestavljajo predstavniki članic Zveze. Vsaka članica Zveze imenuje v svet enega predstavnika in njegovega namestnika. Predstavnike ali njihove namestnike lahko spremljajo pomočniki ali svetovalci.

2. [ Funkcionarji ] Svet med svojimi člani izvoli predsednika in prvega podpredsednika. Lahko izvoli tudi druge podpredsednike. Prvi podpredsednik prevzame mesto predsednika, če ta ne more opravljati svoje funkcije. Predsednikov mandat traja tri leta.

3. [ Zasedanja ] Zasedanje sveta skliče njegov predsednik. Svet se enkrat na leto sestane na rednem zasedanju. Poleg tega lahko predsednik po svoji presoji skliče svet; skliče ga v treh mesecih, če to zahteva ena tretjina članic Zveze.

4. [ Opazovalci ] Na zasedanja sveta se lahko v vlogi opazovalk povabijo države, ki niso članice Zveze. Na takšna zasedanja se lahko povabijo tudi drugi opazovalci in strokovnjaki.

5. [ Naloge ] Naloge sveta so:

i) proučiti ustrezne ukrepe za zaščito interesov in spodbujanje razvoja Zveze;

ii) sestaviti svoj poslovnik;

iii) imenovati generalnega sekretarja in po potrebi namestnika generalnega sekretarja in za vsakega določiti pogoje imenovanja;

iv) proučiti letno poročilo o dejavnostih Zveze in sestaviti program njenega dela v prihodnosti;

v) dati generalnemu sekretarju vsa potrebna navodila za izpolnjevanje nalog Zveze;

vi) določiti upravne in finančne predpise Zveze;

vii) proučiti in odobriti proračun Zveze in določiti višino prispevka vsake članice Zveze;

viii) proučiti in odobriti poslovne knjige, ki jih predloži generalni sekretar;

ix) določiti datum in kraj konferenc iz člena 38 in sprejeti ustrezne ukrepe za njihovo pripravo in

x) na splošno sprejeti vse potrebne odločitve za zagotavljanje učinkovitega delovanja Zveze.

6. [ Glasovi ]

a) Vsaka članica Zveze, ki je država, ima v svetu en glas.

b) Vsaka pogodbenica, ki je medvladna organizacija, lahko v zadevah iz svoje pristojnosti uresniči pravice do glasovanja svojih držav članic, ki so članice Zveze. Takšna medvladna organizacija ne uresniči pravic svojih držav članic do glasovanja, če njene države članice uresničijo svojo pravico do glasovanja, in obratno.

7. [ Večina ] Vse odločitve sveta se sprejmejo z enostavno večino glasov pod pogojem, da so za vse odločitve sveta na podlagi odstavkov (5)(ii), (vi) in (vii) ter členov 28(3), 29(5) (b) in 38(1) potrebne tri četrtine glasov. Pri tem se ne upoštevajo vzdržani glasovi.

Člen 27 Urad Zveze

1. [ Naloge in vodenje urada ] Urad Zveze izvaja vse dolžnosti in naloge, ki mu jih poveri svet. Je podrejen generalnemu sekretarju.

2. [ Dolžnosti generalnega sekretarja ] Generalni sekretar je odgovoren svetu; pristojen je za izvajanje odločitev sveta. Proračun Zveze predloži v odobritev svetu in je pristojen za njegovo izvajanje. Svetu poroča o svojem upravljanju in dejavnostih in finančnem stanju Zveze.

3. [ Osebje ] Ob upoštevanju določb člena 26(5)(iii) se pogoji o imenovanju in zaposlitvi osebja, ki je potrebno za učinkovito izvajanje nalog urada Zveze, določijo v upravnih in finančnih predpisih.

Člen 28 Jeziki

1. [ Jeziki urada ] Urad Zveze pri opravljanju svojih dolžnosti uporablja angleški, francoski, nemški in španski jezik.

2. [ Jeziki na določenih zasedanjih ] Zasedanja sveta in konference za spremembo konvencije potekajo v štirih jezikih.

3. [ Drugi jeziki ] Svet lahko odloči, da se uporabljajo še drugi jeziki.

Člen 29 Finance

1. [ Prihodek ] Izdatki Zveze se plačajo iz

i) letnih prispevkov držav članic Zveze,

ii) plačil za opravljene storitve,

iii) raznih drugih prejemkov.

2. [ Prispevki: enote ]

a) Delež vsake države članice Zveze v celotnem znesku letnih prispevkov se določi glede na vse izdatke, ki jih je treba plačati s prispevki držav članic Zveze, in glede na število prispevnih enot, ki se zanjo uporabljajo po odstavku (3). Omenjeni delež se izračuna v skladu z odstavkom (4).

b) Število prispevnih enot se izrazi s celimi števili ali ulomki pod pogojem, da noben ulomek ni manjši od ene petine.

3. [ Prispevki: delež vsake članice]

a) Število prispevnih enot, ki se uporablja za vsako članico Zveze pogodbenico listine iz leta 1961/72 ali listine iz leta 1978, je na dan, ko jo začne zavezovati ta konvencija, enako številu, ki se zanjo uporablja neposredno pred omenjenim dnem.

b) Vsaka druga država članica Zveze ob včlanitvi v Zvezo navede v izjavi, naslovljeni na generalnega sekretarja, število prispevnih enot, ki se uporabljajo zanjo.

c) Vsaka država članica Zveze lahko kadar koli navede v izjavi, naslovljeni na generalnega sekretarja, število prispevnih enot, ki se razlikuje od tistega, ki se zanjo uporablja po pododstavku (a) ali (b) . Takšna izjava, ki se da v prvih šestih mesecih koledarskega leta, začne veljati na začetku naslednjega koledarskega leta; drugače pa začne veljati z začetkom drugega koledarskega leta, ki sledi letu, v katerem je bila dana izjava.

4. [ Prispevki: izračun deležev ]

a) Za vsako proračunsko obdobje se višina ene prispevne enote določi tako, da se celoten znesek izdatkov, ki naj se v tem obdobju plačajo iz prispevkov držav članic Zveze, deli s celotnim številom enot, ki se uporabljajo za te države članice Zveze.

b) Višina prispevka vsake države članice Zveze se določi tako, da se znesek ene prispevne enote pomnoži s številom prispevnih enot, ki se uporabljajo za to državo članico Zveze.

5. [ Zaostala plačila prispevkov ]

a) Država članica Zveze, ki zaostaja s plačili svojih prispevkov, ob upoštevanju pododstavka (b) ne sme uresničiti svoje pravice do glasovanja v svetu, če je znesek njenih zaostalih plačil enak ali presega znesek prispevka, ki ga mora plačati za celo prejšnje leto. Začasen odvzem pravice do glasovanja ne razreši takšne države članice Zveze njenih obveznosti po tej konvenciji in je ne prikrajša za druge pravice po tej konvenciji.

b) Svet lahko omenjeni državi članici Zveze dovoli, da še naprej uresničuje svoje pravice do glasovanja, če in dokler je svet prepričan, da je zamuda pri plačilu posledica izrednih in neizogibnih okoliščin.

6. [ Revizija poslovnih knjig ] Država članica Zveze opravi revizijo poslovnih knjig Zveze, kot to določajo upravni in finančni predpisi. Takšno državo članico Zveze imenuje svet sporazumno z njo.

7. [ Prispevki medvladnih organizacij ] Pogodbenici, ki je medvladna organizacija, ni treba plačati prispevkov. Če se ne glede na to odloči plačati prispevke, se ustrezno uporabijo določbe odstavkov od (1) do (4).

POGLAVJE IX

IZVAJANJE KONVENCIJE; DRUGI SPORAZUMI

Člen 30Izvajanje konvencije

1. [ Ukrepi za izvajanje ] Vsaka pogodbenica sprejme vse potrebne ukrepe za izvajanje te konvencije, predvsem:

i) zagotovi ustrezna pravna sredstva za učinkovito uveljavljanje žlahtniteljskih pravic;

ii) ima organ, ki mu je poverjena naloga podeljevanja žlahtniteljske pravice, ali poveri omenjeno nalogo organu, ki ga ima druga pogodbenica;

iii) zagotovi, da je javnost z rednimi objavami obveščena o podatkih v zvezi s

- prijavami in podelitvami žlahtniteljskih pravic in

- predlaganimi in odobrenimi imeni.

2. [ Usklajenost zakonodaje ] Predpostavlja se, da je ob deponiranju listine o ratifikaciji, sprejetju, potrditvi oziroma pristopu vsaka država ali medvladna organizacija po svoji zakonodaji sposobna začeti uveljavljati določbe te konvencije.

Člen 31 Odnosi med pogodbenicami in državami, ki jih zavezujejo prejšnje listine

1. [ Odnosi med državami, ki jih zavezuje ta konvencija ] Med državami članicami Zveze, ki jih zavezujeta ta konvencija in katera koli prejšnja listina te konvencije, se uporablja samo ta konvencija.

2. [ Možni odnosi z državami, ki jih ne zavezuje ta konvencija ] Vsaka država članica Zveze, ki je ne zavezuje ta konvencija, lahko v uradnem obvestilu, naslovljenem na generalnega sekretarja, izjavi, da bo v svojih odnosih z vsako članico Zveze, ki jo zavezuje le ta konvencija, uporabljala zadnjo listino, ki jo zavezuje. Po preteku enega meseca od dneva takšnega uradnega obvestila in dokler države članice Zveze, ki je poslala to uradno obvestilo, ne začne zavezovati ta konvencija, omenjena članica Zveze uporablja zadnjo listino, ki jo zavezuje, v svojih odnosih z vsako članico Zveze, ki jo zavezuje le ta konvencija, medtem ko ta članica v zvezi s prej omenjeno članico uporablja to konvencijo.

Člen 32 Posebni sporazumi

Članice Zveze si pridržujejo pravico, da med seboj sklenejo posebne sporazume o varstvu sort, če takšni sporazumi niso v nasprotju z določbami te konvencije.

POGLAVJE X

KONČNE DOLOČBE

Člen 33 Podpis

Ta konvencija je na voljo za podpis vsaki državi, ki je na dan njenega sprejema članica Zveze. Na voljo za podpis ostane do 31. marca 1992.

Člen 34 Ratifikacija, sprejetje ali odobritev; pristop

1. [ Države in določene medvladne organizacije ]

a) Vsaka država lahko, kot to določa ta člen, postane pogodbenica te konvencije.

b) Vsaka medvladna organizacija lahko, kot to določa ta člen, postane pogodbenica te konvencije, če

i) je pristojna za zadeve, ki jih ureja ta konvencija,

ii) ima svojo zakonodajo, ki predvideva podelitev in varstvo žlahtniteljskih pravic in je zavezujoča za vse njene države članice, in

iii) je v skladu s svojimi notranjimi postopki pravilno pooblaščena, da pristopi k tej konvenciji.

2. [ Listine o pripadnosti ] Vsaka država, ki je podpisala to konvencijo, postane pogodbenica te konvencije tako, da deponira listino o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi te konvencije. Vsaka država, ki ni podpisala te konvencije, in vsaka medvladna organizacija postane pogodbenica te konvencije tako, da deponira listino o pristopu k tej konvenciji. Listine o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu se deponirajo pri generalnem sekretarju.

3. [ Nasvet sveta ] Preden vsaka država, ki ni članica Zveze, in vsaka medvladna organizacija deponira svojo listino o pristopu, prosi svet za nasvet glede usklajenosti svoje zakonodaje z določbami te konvencije. Če je odločitev v obliki nasveta pritrdilna, se listina o pristopu lahko deponira.

Člen 35 Pridržki

1. [ Načelo ] Ob upoštevanju odstavka (2) niso dovoljeni nobeni pridržki k tej konvenciji.

2. [ Možna izjema ]

a) Ne glede na določbe člena 3(1) ima vsaka država, ki je pogodbenica listine iz leta 1978, in za sorte, ki se razmnožujejo nespolno, zagotavlja varovanje na podlagi industrijske lastnine, ki ni žlahtniteljska pravica, pravico to nadaljevati, ko postane pogodbenica te konvencije, ne da bi za te sorte uporabljala to konvencijo.

b) Vsaka država, ki uporablja omenjeno pravico, ob deponiranju listine o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi oziroma pristopu ustrezno obvesti generalnega sekretarja. Ta država lahko kadar koli umakne omenjeno uradno obvestilo.

Člen 36 Obvestila o zakonodaji in zavarovanih rodovih in vrstah; podatki, ki jih je treba objaviti

1. [ Prvo uradno obvestilo ] Ob deponiranju svoje listine o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi oziroma pristopu k tej konvenciji vsaka država ali medvladna organizacija pošlje generalnemu sekretarju uradno obvestilo o

i) svoji zakonodaji, ki ureja žlahtniteljske pravice, in

ii) seznamu rastlinskih rodov in vrst, za katere bo na dan, ko jo bo začela zavezovati ta konvencija, uporabila določbe te konvencije.

2. [ Uradno obvestilo o spremembah ] Vsaka pogodbenica takoj pošlje generalnemu sekretarju uradno obvestilo o

i) vsaki spremembi svoje zakonodaje, ki ureja žlahtniteljske pravice, in

ii) vsaki razširitvi uporabe te konvencije na dodatne rastlinske rodove in vrste.

3. [ Objava podatkov ] Generalni sekretar na podlagi obvestil vsake zadevne pogodbenice objavi podatke o

i) zakonodaji, ki ureja žlahtniteljske pravice, in vseh spremembah te zakonodaje in

ii) seznamu rastlinskih rodov in vrst iz odstavka (1)(ii) in vsaki razširitvi iz odstavka (2)(ii).

Člen 37 Začetek veljavnosti; prenehanje možnosti pristopa k prejšnjim listinam

1. [ Prvi začetek veljavnosti ] Ta konvencija začne veljati en mesec po tem, ko pet držav deponira svoje listine o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi oziroma pristopu, pod pogojem, da so vsaj tri od omenjenih listin deponirale države pogodbenice listine iz leta 1961/1972 ali listine iz leta 1978.

2. [ Naknadni začetek veljavnosti ] Vsako državo, ki ni zajeta v odstavku (1), ali vsako medvladno organizacijo ta konvencija začne zavezovati en mesec po dnevu, ko je deponirala svojo listino o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi oziroma pristopu.

3. [ Prenehanje možnosti pristopa k listini iz leta 1978 ] Po začetku veljavnosti te konvencije v skladu z odstavkom (1) se ne sme deponirati nobena listina o pristopu k listini iz leta 1978, vendar vsaka država, ki se v skladu z uveljavljeno prakso Generalne skupščine Združenih narodov šteje za državo v razvoju, lahko deponira takšno listino do 31. decembra 1995 in vsaka druga država lahko deponira takšno listino do 31. decembra 1993, tudi če ta konvencija začne veljati pred tem dnem.

Člen 38 Spremembe konvencije

1. [ Konferenca ] Ta konvencija se lahko spremeni na konferenci članic Zveze. O sklicu takšne konference odloča svet.

2. [ Sklepčnost in večina ] Potek konference je veljaven, le če je na konferenci zastopana vsaj polovica držav članic Zveze. Za sprejem spremembe je potrebna tričetrtinska večina držav članic Zveze, ki so prisotne na konferenci in glasujejo.

Člen 39 Odpoved

1. [ Uradna obvestila ] Vsaka pogodbenica lahko odpove to konvencijo, tako da o tem uradno obvesti generalnega sekretarja. Generalni sekretar takoj uradno obvesti članice Zveze o prejemu takšnega uradnega obvestila.

2. [ Prejšnje listine ] Uradno obvestilo o odpovedi te konvencije se šteje kot uradno obvestilo o odpovedi vseh prejšnjih listin, ki zavezujejo pogodbenico, ki odpoveduje to konvencijo.

3. [ Dan začetka veljavnosti odpovedi ] Odpoved začne veljati po koncu koledarskega leta, ki sledi letu, v katerem je generalni sekretar prejel uradno obvestilo.

4. [ Pridobljene pravice ] Odpoved ne učinkuje na katero koli pravico, pridobljeno za sorto na podlagi te konvencije ali prejšnje listine pred začetkom veljavnosti odpovedi.

Člen 40 Ohranitev obstoječih pravic

Ta konvencija ne omejuje obstoječih žlahtniteljskih pravic po zakonodaji pogodbenic ali na podlagi prejšnje listine ali drugega sporazuma, sklenjenega med članicami Zveze, razen te konvencije.

Člen 41 Izvirnik in uradna besedila te konvencije

1. [ Izvirnik ] Ta konvencija se podpiše v enem izvirniku v angleškem, francoskem in nemškem jeziku, v primeru neskladij med različnimi besedili prevlada veljavno francosko besedilo. Izvirnik se deponira pri generalnem sekretarju.

2. [ Uradna besedila ] Generalni sekretar po posvetovanju z zainteresiranimi vladami določi uradna besedila te konvencije v arabskem, italijanskem, japonskem, nizozemskem in španskem jeziku in takšnih drugih jezikih, kot jih lahko določi svet.

Člen 42 Naloge depozitarja

1. [ Pošiljanje izvodov ] Generalni sekretar pošlje overjene izvode te konvencije vsem državam in medvladnim organizacijam, ki so bile zastopane na diplomatski konferenci, ki je sprejela to konvencijo, in na zahtevo kateri koli drugi državi ali medvladni organizaciji.

2. [ Registracija ] Generalni sekretar to konvencijo registrira pri Sekretariatu Združenih narodov.

Resolucija o členu 14(5)

Diplomatska konferenca za revizijo Mednarodne konvencije o varstvu novih sort rastlin, ki je potekala od 4. do 19. marca 1991, zahteva, da generalni sekretar UPOV začne takoj po konferenci oblikovati osnutek standardnih smernic za izpeljane sorte, ki naj jih sprejme svet UPOV.

Priporočilo v zvezi s členom 15(2)

Diplomatska konferenca priporoča, da se določbe iz člena 15(2) Mednarodne konvencije o varstvu novih sort rastlin z dne 2. decembra 1961, spremenjene in dopolnjene v Ženevi dne 10. novembra 1972, 23. oktobra 1978 in 19. marca 1991, ne smejo razumeti, kot da je njihov namen omogočiti razširitev prakse, splošno znane kot „privilegij kmetov“, na področja kmetijske ali sadjarske in vrtnarske proizvodnje, za katera tak privilegij na ozemlju zadevne pogodbenice ni običajna praksa.

Skupna izjava v zvezi s členom 34

Diplomatska konferenca je upoštevala in sprejela izjavo delegacije Danske in izjavo delegacije Nizozemske, v skladu s katerima se Konvencija, sprejeta na diplomatski konferenci, po ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu s strani Danske ali Nizozemske ne bo samodejno uporabljala za Grenlandijo in Ferske otoke v primeru Danske in za Arubo in Nizozemske Antile v primeru Nizozemske. Ta konvencija se bo uporabljala na navedenih ozemljih le, če in kadar bo Danska oziroma Nizozemska o tem izrecno obvestila generalnega sekretarja.

PRILOGA II

Izjava Evropske skupnosti

Naslednja izjava se priloži listini o pristopu, deponirani pri generalnem sekretarju UPOV:

„Glede na člen 29(7) Konvencije UPOV bo Skupnost v obdobju, ki začne teči s proračunskim obdobjem 2005, prostovoljno plačala pet prispevnih enot v proračun UPOV v skladu s členom 29(3)(b).“

LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT

Policy area(s): Health and consumer protection Activit(y/ies): Food Safety, Animal Health, Animal Welfare and Plant Health |

TITLE OF ACTION: ACCESSION OF THE EUROPEAN COMMUNITY TO THE INTERNATIONAL CONVENTION FOR THE PROTECTION OF NEW VARIETIES OF PLANTS, ADOPTED AT GENEVA ON 19 MARCH 1991 |

1. BUDGET LINE(S) + HEADING(S)

Chapter 17 04 — FOOD SAFETY, ANIMAL HEALTH, ANIMAL WELFARE AND PLANT HEALTH

ARTICLE 17 04 09 — INTERNATIONAL AFFAIRS IN THE FIELD OF FOOD SAFETY, ANIMAL HEALTH, ANIMAL WELFARE AND PLANT HEALTH

2. OVERALL FIGURES

2.1. Total allocation for action (Part B): 1.032 € million for commitment

2.2. Period of application:

2005 - 2010

2.3. Overall multiannual estimate of expenditure:

(a) Schedule of commitment appropriations/payment appropriations (financial intervention) (see point 6.1.1)

€ million ( to three decimal places)

Year (2005) | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n+5 and subs. Years | Total |

Commitments | 0.172 | 0.172 | 0.172 | 0.172 | 0.172 | 0.172 | 1.032 |

Payments | 0.172 | 0.172 | 0.172 | 0.172 | 0.172 | 0.172 | 1.032 |

(b) Technical and administrative assistance and support expenditure (see point 6.1.2)

Commitments |

Payments |

Subtotal a+b |

Commitments | 0.172 | 0.172 | 0.172 | 0.172 | 0.172 | 0.172 | 1.032 |

Payments | 0.172 | 0.172 | 0.172 | 0.172 | 0.172 | 0.172 | 1.032 |

(c) Overall financial impact of human resources and other administrative expenditure (see points 7.2 and 7.3)

Commitments/ payments |

TOTAL a+b+c |

Commitments |

Payments |

2.4. Compatibility with financial programming and financial perspective

X Proposal is compatible with existing financial programming.

Proposal will entail reprogramming of the relevant heading in the financial perspective.

Proposal may require application of the provisions of the Interinstitutional Agreement.

2.5. Financial impact on revenue:

X Proposal has no financial implications (involves technical aspects regarding implementation of a measure)

OR

Proposal has financial impact – the effect on revenue is as follows:

(NB All details and observations relating to the method of calculating the effect on revenue should be shown in a separate annex.)

(€ million to one decimal place)

Prior to action [Year n-1] | Situation following action |

DO | CND | YES | NO | NO | 4 |

4. LEGAL BASIS

Art. 37 in conjunction with Art. 300 of the EC Treaty

5. DESCRIPTION AND GROUNDS

5.1. Need for Community intervention [1]

5.1.1. Objectives pursued

The main activities of the International Union for the Protection of New Varieties of Plants (UPOV) are concerned with promoting international harmonisation and cooperation in the introduction of plant variety protection legislation. Harmonisation is enhanced, firstly, through specific activities undertaken within UPOV leading to recommendations and model agreements and forms and, secondly, through the fact that UPOV serves as a forum to exchange views and share experiences. UPOV has established a detailed set of general principles for the conduct of the examination of plant varieties; their use also extends to national listing and seed certification. The Council of UPOV consists of the representatives of the members of the Union. Certain intergovernmental organisations, such as the Community, may become members.

Council Regulation (EC) No 2100/94 of 27 July 1994 on Community Plant Variety Rights, as last amended by Council Regulation (EC) No 873/2004 of 29 April 2004, has established a Community system of plant variety rights. The Community Plant Variety Office (CPVO) implements and applies the system for the protection of plant variety rights on a Community level. The CPVO is a Community institution that has been operating since 27 April 1995. Any individual plant breeder or breeding company whose domicile or headquarters is located in the European Union can apply.

Through improved arrangements on an international level the Community and its Member States would be able to further minimise the cost of operating their protection systems. Obtaining protection in several countries by individual plant breeders and breeding companies throughout the Union at relatively low cost depends on suitable international agreements. The direct involvement of the Community is widely considered as an important step in this direction.

As the 1991 Act of the UPOV Convention provides for the possibility of accession to UPOV by intergovernmental organisations, the Community should be represented at the meetings of the UPOV Council and other bodies established by that Council and at any other meeting organised by UPOV; the Commission would ensure the Community Plant Variety Office being associated in this respect. For political reasons it is also important that the Community pays contributions on a voluntary basis, in accordance with Article 29 (7) of the UPOV Convention, taking into account the contributions paid by its Member States.

5.1.2. Measures taken in connection with ex ante evaluation

Article 34 (1) (b) of the UPOV Convention introduced that intergovernmental organisation having competence in respect of matters governed by the Convention and having their own legislation providing for the grant and protection of breeders’ rights binding on all its Member States, may become party to the UPOV Convention. This would permit the European Community to accede to UPOV.

Under Article 34 (3) of the UPOV Convention a member candidate shall, before depositing its instrument of accession, ask the UPOV Council to advise it in respect of the conformity of its laws with the provisions of the Convention; on 1 April 1997 the European Community has asked such advice in respect of Council Regulation (EC) No 2100/94 and its implementing acts; on 29 April 1997 the UPOV Council adopted a decision embodying a positive advice.

The accession of the European Community to the UPOV Convention is necessary in order to fully exercise the rights conferred by this Convention to the parties thereto, and also to be recognised as a member of the international society bound by the obligations laid down in this Convention; all citizens of the European Community would enjoy, as a consequence of Community membership, the same treatment including the right of access to variety protection in other UPOV members as are accorded to nationals of such other members; the acceptance of the obligations ensures at the same time the fulfilment of obligations laid down in other international agreements, and in particular those of Article 27 (3) of the WTO-Treaty on Intellectual Property Rights Systems (TRIPS Agreement).

5.1.3. Measures taken following ex post evaluation

Not applicable

5.2. Action envisaged and budget intervention arrangements

The President of the Council will deposit the instrument of accession with the Secretary-General of UPOV.

The Community will be represented at the meetings of the UPOV Council and other bodies established by that Council and at any other meeting organised by UPOV. The Community Plant Variety Office will be associated in this respect.

The Community will pay, on a voluntary basis, five contribution units to the UPOV annual budget (for the 2004 budgetary period one unit corresponds to 53,641 Swiss Francs).

5.3. Methods of implementation

For each budgetary period, UPOV calculates the amount corresponding to one unit its members contribute to the budget. The amount of the contribution of each member is obtained by multiplying the amount corresponding to one contribution unit by the number of contribution units applicable to that member. Although intergovernmental organisations are not obliged to pay contributions to the organisation the Community will pay, on a voluntary basis, five contribution units to the UPOV budget, corresponding to the amount provided by the largest EU Member States (see list).

EU Member States’ contributions to the 2004 budget of UPOV (53,641 CHF/unit):

Country | Units | Fee |

Austria | 1.50 | EUR | 51,563.35 |

Belgium | 1.50 | EUR | 51,563.35 |

Czech Republic | 0.50 | EUR | 17,187.785 |

Denmark | 1.50 | EUR | 51,563.35 |

Estonia | 0.20 | EUR | 6,875.114 |

Finland | 1.00 | EUR | 34,375.57 |

France | 5.00 | EUR | 171,877.85 |

Germany | 5.00 | EUR | 171,877.85 |

Hungary | 0.50 | EUR | 17,187.785 |

Ireland | 1.00 | EUR | 34,375.57 |

Italy | 2.00 | EUR | 68,751.14 |

Latvia | 0.20 | EUR | 6,875.114 |

Lithuania | 0.20 | EUR | 6,875.114 |

Netherlands | 3.00 | EUR | 103,126.71 |

Poland | 0.50 | EUR | 17,187.785 |

Portugal | 0.50 | EUR | 17,187.785 |

Slovakia | 0.50 | EUR | 17,187.785 |

Slovenia | 0.20 | EUR | 6,875.114 |

Spain | 2.00 | EUR | 68,751.14 |

Sweden | 1.50 | EUR | 51,563.35 |

UK | 2.00 | EUR | 68,751.14 |

EU members total | 30.30 | EUR | 1,041,579.771 |

Planned Community contribution | 5.00 | (EUR | 171,877.85) |

Based on the situation UPOV members contribute to the budget in 2004, five units would correspond to 171,877. A decision on adjustment for the budget period 2005 will be taken in autumn 2004.

6. FINANCIAL IMPACT

6.1. Total financial impact on Part B - (over the entire programming period)

(The method of calculating the total amounts set out in the table below must be explained by the breakdown in Table 6.2.)

6.1.1. Financial intervention

Commitments (in € million to three decimal places)

1 | 2 | 3 | 4=(2X3) |

Action 1 - Measure 1 - Measure 2 Action 2 - Measure 1 - Measure 2 - Measure 3 etc. |

TOTAL COST | Contribution to the UPOV budget | 1 | 0.172 | 1.032 |

7. IMPACT ON STAFF AND ADMINISTRATIVE EXPENDITURE

7.1. Impact on human resources

Types of post | Staff to be assigned to management of the action using existing and/or additional resources | Total | Description of tasks deriving from the action |

Number of permanent posts | Number of temporary posts |

Officials or temporary staff | A B C | If necessary, a fuller description of the tasks may be annexed. |

Other human resources |

Total |

7.2. Overall financial impact of human resources

Type of human resources | Amount (€) | Method of calculation * |

Officials Temporary staff |

Other human resources (specify budget line) |

Total |

The amounts are total expenditure for twelve months.

7.3. Other administrative expenditure deriving from the action

Budget line (number and heading) | Amount € | Method of calculation |

Overall allocation (Title A7) A0701 – Missions A07030 – Meetings A07031 – Compulsory committees 1 A07032 – Non-compulsory committees 1 A07040 – Conferences A0705 – Studies and consultations Other expenditure (specify) | 2,500 | Two missions to UPOV |

Information systems (A-5001/A-4300) |

Other expenditure - Part A (specify) |

Total | 2,500 |

The amounts are total expenditure for twelve months.

1 Specify the type of committee and the group to which it belongs.

I. Annual total (7.2 + 7.3) II. Duration of action III. Total cost of action (I x II) | 2,500 € 6 years 15,000 € |

8. FOLLOW-UP AND EVALUATION

8.1. Follow-up arrangements

The President of the Council will deposit the instrument of accession with the Secretary-General of UPOV.

The Commission will represent the Community at the meetings of the UPOV Council and other bodies established by that Council and at any other meeting organised by UPOV.

8.2. Arrangements and schedule for the planned evaluation

No evaluation planned.

9. ANTI-FRAUD MEASURES

Not applicable.

[1] For further information, see separate explanatory note.

[2] For further information, see separate explanatory note.