SL Uradni list Evropske unije C 240/62

Osnutek mnenja Evropskega odbora regij – Stroškovno učinkovito zmanjšanje emisij in nizkoogljične naložbe

(2016/C 240/10)

Poročevalec: Marco DUS (IT/PES), član občinskega sveta, Vittorio Veneto, Treviso Referenčni dokument: Predlog Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2003/87/ES za krepitev stroškovno učinkovitega zmanjšanja emisij in nizkoogljičnih naložb COM(2015) 337 final

I. PREDLOGI SPREMEMB

Predlog spremembe 1

Uvodna izjava 6

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Prodaja pravic na dražbi ostaja splošno pravilo, brezplačna dodelitev pa je izjema. Kot je potrdil Evropski svet, se zato delež pravic, ki se prodajo na dražbi, ki v obdobju 2013–2020 znaša 57 %, ne bi smel zmanjšati. Ocena učinka Komisije navaja podrobne podatke o deležu pravic, ki se prodajo na dražbi, in določa, da ta 57-odstotni delež sestavljajo pravice, ki se prodajo na dražbi v imenu držav članic, vključno s pravicami, ki so namenjene novim udeležencev, vendar niso dodeljene, pravice za modernizacijo proizvodnje električne energije v nekaterih državah članicah in pravice, ki se pozneje prodajo na dražbi zaradi vključenosti v rezervo za stabilnost trga, vzpostavljeno s Sklepom (EU) 2015/… Evropskega parlamenta in Sveta. Prodaja pravic na dražbi ostaja splošno pravilo, brezplačna dodelitev pa je izjema. Kot je potrdil Evropski svet, se zato delež pravic, ki se prodajo na dražbi, ki v obdobju 2013–2020 znaša 57 %, ne bi smel zmanjšati. Za optimalno delovanje sistema EU ETS bi moral biti skupni cilj nadaljnje postopno povečevanje pravic, ki se prodajo na dražbi. Ocena učinka Komisije navaja podrobne podatke o deležu pravic, ki se prodajo na dražbi, in določa, da ta delež sestavljajo pravice, ki se prodajo na dražbi v imenu držav članic, vključno s pravicami, ki so namenjene novim udeležencev, vendar niso dodeljene, pravice za modernizacijo proizvodnje električne energije v nekaterih državah članicah in pravice, ki se pozneje prodajo na dražbi zaradi vključenosti v rezervo za stabilnost trga, vzpostavljeno s Sklepom (EU) 2015/… Evropskega parlamenta in Sveta. Za brezplačno dodelitev mora biti na voljo toliko pravic, kolikor jih potrebujejo najučinkovitejša podjetja, pri katerih obstaja tveganje selitve virov CO2 na podlagi ambicioznih meril, ki so hkrati tehnično in gospodarno izvedljiva v industrijskem obsegu.

Obrazložitev

Besedilo predloga direktive bi lahko bilo bolj ambiciozno. OR želi, da bi bila evropska podnebna politika vedno usmerjena v prihodnost, ob upoštevanju stroškovne učinkovitosti in temeljite ocene celotne vrednostne verige glede na tesno povezavo med različnimi industrijskimi sektorji.

Predlog spremembe 2

Uvodna izjava 9

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Države članice bi morale v skladu s pravili o državni pomoči zagotoviti delno nadomestilo nekaterim napravam v sektorjih ali delih sektorjev, za katere je bilo ugotovljeno, da so izpostavljeni znatnemu tveganju selitve virov CO2, ker so bili stroški, povezani z emisijami toplogrednih plinov, preneseni na cene električne energije. Protokol in spremljajoči sklepi, sprejeti na konferenci pogodbenic v Parizu, morajo zagotoviti dinamično uporabo sredstev za podnebno financiranje, prenos tehnologije in krepitev zmogljivosti upravičenih pogodbenic, zlasti tistih z najmanj zmogljivostmi. Podnebno financiranje javnega sektorja bo še naprej imelo pomembno vlogo pri uporabi virov po letu 2020. Zato bi se morali prihodki od dražbe prav tako uporabiti za ukrepe podnebnega financiranja v ranljivih tretjih državah, vključno za prilagajanje na učinke podnebnih sprememb. Znesek podnebnega financiranja, ki se uporabi, bo odvisen tudi od ambicioznosti in kakovosti predlaganih načrtovanih, nacionalno določenih prispevkov, nadaljnjih naložbenih načrtov in nacionalnih procesov za načrtovanje prilagajanja. Države članice bi morale uporabiti prihodke od dražb tudi za spodbujanje pridobivanja spretnosti in prerazporeditev dela, na katerega vpliva tranzicija delovnih mest v razogljičenem gospodarstvu. Države članice bi morale v skladu s pravili o državni pomoči zagotoviti delno nadomestilo nekaterim napravam v sektorjih ali delih sektorjev, za katere je bilo ugotovljeno, da so izpostavljeni znatnemu tveganju selitve virov CO2, ker so bili stroški, povezani z emisijami toplogrednih plinov, preneseni na cene električne energije. Da bi preprečili izkrivljanje konkurence med podjetji iz različnih držav članic, bi morali biti zneski, ki jih prejme posamezno podjetje, znotraj EU obvezno določeni za vse enako. Protokol in spremljajoči sklepi, sprejeti na konferenci pogodbenic v Parizu, morajo zagotoviti dinamično uporabo sredstev za podnebno financiranje, prenos tehnologije in krepitev zmogljivosti upravičenih pogodbenic, zlasti tistih z najmanj zmogljivostmi. Podnebno financiranje javnega sektorja bo še naprej imelo pomembno vlogo pri uporabi virov po letu 2020. Zato bi se morali prihodki od dražbe prav tako uporabiti za ukrepe podnebnega financiranja v ranljivih tretjih državah, vključno za prilagajanje na učinke podnebnih sprememb. Znesek podnebnega financiranja, ki se uporabi, bo odvisen tudi od ambicioznosti in kakovosti predlaganih načrtovanih, nacionalno določenih prispevkov, nadaljnjih naložbenih načrtov in nacionalnih procesov za načrtovanje prilagajanja. Vsaka država članica bi morala določiti minimalni delež prihodkov od dražb v višini najmanj 20 %, s katerim bi neposredno razpolagale lokalne in regionalne oblasti, ki bi jih lahko namenile blažitvi posledic podnebnih sprememb ali prilagajanju nanje (na primer v zvezi s hidrogeološkimi tveganji), s katerimi se vse pogosteje srečujejo, in ustreznemu prilagajanju infrastrukture za distribucijo električne energije in toplote vse več možnostim proizvodnje energije iz različnih obnovljivih virov energije . Poleg tega bi moralo biti v državah članicah mogoče uporabiti prihodke od trgovanja z emisijami za preprečevanje podnebnih tveganj na lokalni in regionalni ravni ter zaščito pred posledicami podnebnih sprememb in prilagajanje nanje. Države članice bi morale uporabiti prihodke od dražb tudi za spodbujanje pridobivanja spretnosti in prerazporeditev dela, na katerega vpliva tranzicija delovnih mest v razogljičenem gospodarstvu.

Obrazložitev

Vloga lokalnih in regionalnih oblasti v teh politikah bi morala imeti večjo veljavo, namesto da je podcenjena. OR predlaga državam članicam, naj lokalnim in regionalnim oblastem omogočijo neposredno vodenje dela prihodkov od dražb emisijskih pravic zaradi blažitve posledic podnebnih sprememb, zlasti v zvezi s hidrogeološkimi tveganji, s katerimi se morajo lokalne in regionalne oblasti vse pogosteje ukvarjati pri obvladovanju izrednih razmer.

Predlog spremembe 3

Uvodna izjava 10

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Glavna dolgoročna spodbuda te direktive za zajemanje in shranjevanje CO2, za nove tehnologije obnovljive energije in za pomembne inovacije na področju nizkoogljičnih tehnologij in procesov so signali glede cen ogljika, ki jih direktiva ustvarja, in dejstvo, da pravic ne bo treba predati za emisije CO2, ki se stalno hranijo ali preprečujejo. Poleg tega bi se za dopolnjevanje virov, ki se že uporabljajo za pospešitev demonstracije komercialnih obratov za zajemanje in shranjevanje CO2 in inovativnih tehnologij obnovljive energije, morale pravice EU ETS uporabljati za zagotavljanje zajamčenih nagrad za uporabo obratov za zajemanje in shranjevanje CO2, novih tehnologij obnovljive energije in industrijskih inovacij na področju nizkoogljičnih tehnologij in procesov v Uniji za CO2, ki se hrani ali preprečuje v zadostnem obsegu, če je vzpostavljen sporazum o delitvi znanj. Večji del te podpore bi moral biti odvisen od preverjenega izogibanja emisijam toplogrednih plinov, nekaj podpore pa se lahko dodeli, če se dosežejo vnaprej določeni mejniki, pri čemer je treba upoštevati uporabljeno tehnologijo. Najvišji delež stroškov projektov, ki se podpirajo, se lahko razlikuje glede na kategorijo projekta. Glavna dolgoročna spodbuda te direktive za zajemanje in shranjevanje CO2 (vse vrste zajemanja in shranjevanja CO2), za nove tehnologije obnovljive energije , za energetsko učinkovitost in za pomembne inovacije na področju nizkoogljičnih tehnologij in procesov (kot je zajemanje in uporaba CO2) so signali glede cen ogljika, ki jih direktiva ustvarja, in dejstvo, da pravic ne bo treba predati za emisije CO2, ki se stalno hranijo ali preprečujejo. Poleg tega bi se za dopolnjevanje virov, ki se že uporabljajo za pospešitev demonstracije komercialnih obratov za zajemanje in shranjevanje CO2 in inovativnih tehnologij obnovljive energije, morale pravice EU ETS uporabljati za zagotavljanje zajamčenih nagrad za uporabo obratov za zajemanje in shranjevanje CO2, novih tehnologij obnovljive energije in industrijskih inovacij na področju stroškovno učinkovitega zajemanja in uporabe CO2 ali nizkoogljičnih tehnologij in procesov v Uniji za CO2, ki se hrani ali preprečuje v zadostnem obsegu, če je vzpostavljen sporazum o delitvi znanj. Večji del te podpore bi moral biti odvisen od preverjenega izogibanja emisijam toplogrednih plinov, nekaj podpore pa se lahko dodeli, če se dosežejo vnaprej določeni mejniki, pri čemer je treba upoštevati uporabljeno tehnologijo. Najvišji delež stroškov projektov, ki se podpirajo, se lahko razlikuje glede na kategorijo projekta.

Obrazložitev

Smiselna je navedba energetske učinkovitosti in vseh tehnologij, ki se nanašajo na zajemanje in uporabo CO2 kot surovine za druge industrijske procese, pri čemer že potekajo preskusi, na podlagi katerih bi lahko v primeru, da dosežejo zadostno tehnološko zrelost, te tehnologije postale veliko bolj zanimive od zajemanja in shranjevanja CO2. Poleg tega OR opozarja na vprašanja varnosti, zlasti dolgoročne, ki bi jo morali ti sistemi zagotavljati.

Predlog spremembe 4

Uvodna izjava 11

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Na podlagi 2 % skupnih pravic EU ETS bi se moral vzpostaviti sklad za modernizacijo, pravice pa bi se morale prodati na dražbi v skladu s pravili in modalitetami za dražbe prek skupnega dražbenega sistema, določenega v Uredbi Komisije (EU) št. 1031/2010. Države članice, katerih BDP na prebivalca po tržnih deviznih tečajih je bil leta 2013 manjši od 60 % povprečja Unije, bi morale biti upravičene do financiranja iz sklada za modernizacijo in odstopanja od načela prodaje vseh pravic za proizvodnjo električne energije na dražbi do leta 2030 z uporabo možnosti brezplačne dodelitve, da se pregledno spodbujajo produktivne naložbe za modernizacijo energetskega sektorja in pri tem preprečijo izkrivljanja notranjega trga z energijo. Pravila za upravljanje sklada za modernizacijo bi morala določati usklajen, obsežen in pregleden okvir, da se zagotovi najučinkovitejše izvajanje, pri čemer bi morala upoštevati potrebo po neoviranem dostopu vseh udeležencev. Struktura upravljanja bi morala delovati v skladu z namenom zagotavljanja primerne rabe finančnih sredstev. Navedeno strukturo upravljanja bi morala sestavljati odbor za naložbe in upravni odbor, pri postopku odločanja pa bi se moralo ustrezno upoštevati strokovno znanje EIB, razen če se podpora malim projektom zagotovi s posojili iz nacionalnih spodbujevalnih bank ali nepovratnimi sredstvi prek nacionalnega programa, ki ima enake cilje kot sklad za modernizacijo. Naložbe, financirane iz sklada, bi morale predlagati države članice. Za zagotovitev ustrezne obravnave potreb po naložbah v državah članicah z nižjimi prihodki se bodo pri porazdelitvi finančnih sredstev v enaki meri upoštevale preverjene emisije in merila glede BDP. Finančna pomoč iz sklada za modernizacijo se lahko zagotovi v različnih oblikah. Na podlagi 2 % skupnih pravic EU ETS bi se moral vzpostaviti sklad za modernizacijo, pravice pa bi se morale prodati na dražbi v skladu s pravili in modalitetami za dražbe prek skupnega dražbenega sistema, določenega v Uredbi Komisije (EU) št. 1031/2010. Države članice, katerih BDP na prebivalca po tržnih deviznih tečajih je bil leta 2013 manjši od 60 % povprečja Unije, bi morale biti upravičene do financiranja iz sklada za modernizacijo in odstopanja od načela prodaje vseh pravic za proizvodnjo električne energije na dražbi do leta 2030 z uporabo možnosti brezplačne dodelitve, da se pregledno spodbujajo produktivne naložbe za modernizacijo energetskega sektorja in pri tem preprečijo izkrivljanja notranjega trga z energijo. Sredstva iz sklada za modernizacijo bi morala biti na voljo tudi regijam NUTS 2 držav članic z očitnimi notranjimi neravnovesji, da bi spodbudili obnovo in modernizacijo energetskega sektorja. Pravila za upravljanje sklada za modernizacijo bi morala določati usklajen, obsežen in pregleden okvir, da se zagotovi najučinkovitejše izvajanje, pri čemer bi morala upoštevati potrebo po neoviranem dostopu vseh udeležencev. Struktura upravljanja bi morala delovati v skladu z namenom zagotavljanja primerne rabe finančnih sredstev. Navedeno strukturo upravljanja bi morala sestavljati odbor za naložbe in upravni odbor, pri postopku odločanja pa bi se moralo ustrezno upoštevati strokovno znanje EIB, razen če se podpora malim projektom zagotovi s posojili iz nacionalnih spodbujevalnih bank ali nepovratnimi sredstvi prek nacionalnega programa, ki ima enake cilje kot sklad za modernizacijo. Naložbe, financirane iz sklada, bi morale predlagati države članice. Za zagotovitev ustrezne obravnave potreb po naložbah v državah članicah z nižjimi prihodki se bodo pri porazdelitvi finančnih sredstev v enaki meri upoštevale preverjene emisije in merila glede BDP. Razdelitev sredstev poteka v skladu z načelom subsidiarnosti in ob upoštevanju pravice držav članic, da odločajo o svojih virih energije. Finančna pomoč iz sklada za modernizacijo se lahko zagotovi v različnih oblikah.

Obrazložitev

OR poziva, da bi bila sredstva iz sklada za modernizacijo na voljo tudi za ukrepe v regijah NUTS 2. Poleg tega, da se strinja z načelom solidarnosti in nadaljnjim dodeljevanjem brezplačnih pravic za modernizacijo energetskega sektorja v državah članicah, katerih BDP na prebivalca je bil leta 2013 manjši od 60 % povprečja Unije, predlaga, da se pri dodeljevanju teh pravic upošteva tudi BDP na prebivalca v regijah NUTS 2, saj bi bilo v primeru držav, ki se soočajo z večjimi regionalnimi neravnovesji, neustrezno upoštevati samo nacionalni BDP na prebivalca. Pravica držav članic, da same odločajo o svojih virih energije, je zapisana v členu 194(2) PDEU.

Predlog spremembe 5

Uvodna izjava 12

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Evropski svet je potrdil, da bi se morale izboljšati modalitete izbirne brezplačne dodelitve za modernizacijo energetskega sektorja v določenih državah članicah, vključno s preglednostjo. Naložbe v vrednosti 10 milijonov EUR ali več bi morala zadevna država članica izbrati s konkurenčnim postopkom za zbiranje ponudb na podlagi jasnih in preglednih pravil, da se zagotovi, da se brezplačna dodelitev uporablja za spodbujanje produktivnih naložb za modernizacijo energetskega sektorja v skladu s cilji energetske unije. Naložbe v vrednosti manj kot 10 milijonov EUR bi morale biti prav tako upravičene do financiranja na podlagi brezplačne dodelitve. Zadevna država članica bi morala take naložbe izbrati na podlagi jasnih in preglednih meril. Rezultati tega izbirnega postopka bi morali biti predmet javnega posvetovanja. V fazi izbora naložbenih projektov bi bilo treba obvestiti javnost, ki bi morala biti ustrezno obveščena tudi o njihovem izvajanju. Evropski svet je potrdil, da bi se morale izboljšati modalitete izbirne brezplačne dodelitve za modernizacijo energetskega sektorja v določenih državah članicah, vključno s preglednostjo. Naložbe v vrednosti 10 milijonov EUR ali več bi morala zadevna država članica izbrati s konkurenčnim postopkom za zbiranje ponudb na podlagi jasnih in preglednih pravil, da se zagotovi, da se brezplačna dodelitev uporablja za spodbujanje produktivnih naložb za modernizacijo energetskega sektorja v skladu s cilji energetske unije. Naložbe v vrednosti manj kot 10 milijonov EUR bi morale biti prav tako upravičene do financiranja na podlagi brezplačne dodelitve. Zadevna država članica bi morala take naložbe izbrati na podlagi jasnih in preglednih meril. Rezultati tega izbirnega postopka bi morali biti predmet javnega posvetovanja , ki bi upoštevalo zlasti stališča lokalnih in regionalnih oblasti . V fazi izbora naložbenih projektov bi bilo treba obvestiti javnost, ki bi morala biti ustrezno obveščena tudi o njihovem izvajanju.

Obrazložitev

OR meni, da vloga lokalnih in regionalnih oblasti v teh politikah ne sme biti podcenjena, pač pa ji je treba priznati njeno veljavo, zato predlaga, da bi bilo obvezno tudi posebno posvetovanje z lokalnimi in regionalnimi oblastmi o rezultatih neobveznih brezplačnih dodelitev za modernizacijo energetskega sektorja.

Predlog spremembe 6

Nova uvodna izjava 13a

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Pariški sporazum, dosežen na 21. konferenci pogodbenic, terja prizadevanje vseh pogodbenic, da bi bil čim hitreje ratificiran in bi bilo njegovo izvajanje čim ambicioznejše. Zato bi bilo treba bolj upoštevati vse pobude in kampanje, tudi tiste z lokalne in regionalne ravni ali njima namenjene, ki bi lahko prispevale k uresničenju ciljev za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov. Instrument za spremljanje okoljskih politik in izmenjavo dobrih praks in projektov, ki se izvajajo na lokalni in regionalni ravni (na primer v povezavi s konvencijo županov), bi bil lahko koristen za spodbujanje subsidiarnosti in uresničevanje odgovornosti vseh ravni upravljanja.

Obrazložitev

OR poziva k čim prejšnji uradni ratifikaciji in doslednemu izvajanju pariškega sporazuma. Sistem EU ETS je sicer lahko eden glavnih mehanizmov za spodbujanje zmanjševanja emisij in s tem doseganja zadanih ciljev, vendar ne more biti edini instrument EU. OR se strinja, da je pomembna usklajenost medsektorskih in podnebnih politik z drugimi evropskimi politikami (zlasti tistih, ki se spodbujajo s strukturnimi skladi), in meni, da bi lahko poseben instrument na lokalni ravni to spodbudil in poudaril vlogo OR.

Predlog spremembe 7

Člen 1(4)(a)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Člen 10 se spremeni: Člen 10 se spremeni: (a) odstavku 1 se dodajo trije novi pododstavki: (a) odstavku 1 se dodajo trije novi pododstavki: „Od leta 2021 delež pravic, ki jih države članice prodajo na dražbi, znaša 57 %. „Od leta 2021 delež pravic, ki jih države članice prodajo na dražbi, znaša najmanj 57 %. Da bi zagotovili optimalno delovanje sistema EU ETS, bi obvezno povišanje deleža pravic, ki se prodajo na dražbi, lahko predvideli le, če bi svetovne razmere to dovoljevale, ne da bi pri tem ogrozili konkurenčnost evropske industrije. 2 % skupne količine pravic v obdobju 2021–2030 se prodata na dražbi, da se vzpostavi sklad za izboljšanje energetske učinkovitosti in modernizacijo energijskih sistemov določenih držav članic, kot je določeno v členu 10d te direktive (‚sklad za modernizacijo‘). 2 % skupne količine pravic v obdobju 2021–2030 se prodata na dražbi, da se vzpostavi sklad za izboljšanje energetske učinkovitosti in modernizacijo energijskih sistemov določenih držav članic, kot je določeno v členu 10d te direktive (‚sklad za modernizacijo‘). Skupna preostala količina pravic, ki jih države članice prodajo na dražbi, se porazdeli v skladu z odstavkom 2.“; Skupna preostala količina pravic, ki jih države članice prodajo na dražbi, se porazdeli v skladu z odstavkom 2.“;

Obrazložitev

OR meni, da bi bilo treba delež pravic za prodajo na dražbi, ki v obdobju 2013–2020 znaša 57 %, postopoma povečevati in za to določiti jasne časovne okvire, ki bi pripomogli k doseganju ambicioznih ciljev, ki smo si jih zadali. Po njegovem mnenju so namreč nujni ambiciozni cilji za spodbujanje napredka na tem področju, zato pozdravlja povečanje letnega zmanjšanja na 2,2 % od leta 2021 naprej. Kljub temu podpira tudi sklep o ohranitvi brezplačnega dodeljevanja določenega deleža pravic, da bi preprečili selitve industrijskih virov CO2 in ohranili konkurenčnost Evrope. Vendar bi ti ukrepi morali veljati kot izjema in treba bi jih bilo sproti pregledovati in postopno posodabljati, kakor hitro bodo druga svetovna gospodarstva sprejela podobne instrumente v boju proti emisijam.

Predlog spremembe 8

Člen 1(5)(f)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR v odstavku 8 se prvi, drugi in tretji pododstavek odstavka 8 nadomestijo z naslednjim: v odstavku 8 se prvi, drugi in tretji pododstavek odstavka 8 nadomestijo z naslednjim: „400 milijonov pravic je na voljo za podporo inovacij na področju nizkoogljičnih tehnologij in procesov v industrijskih sektorjih, navedenih v Prilogi I, ter za spodbujanje gradnje in delovanja komercialnih demonstracijskih projektov, katerih cilj je okoljsko varno zajemanje in geološko shranjevanje CO2, in demonstracijskih projektov inovativnih tehnologij obnovljive energije na ozemlju Unije. „400 milijonov pravic je na voljo za podporo inovacij na področju nizkoogljičnih tehnologij in procesov v industrijskih sektorjih, navedenih v Prilogi I, ter za spodbujanje gradnje in delovanja komercialnih demonstracijskih projektov, katerih cilj je okoljsko varno in stroškovno učinkovito zajemanje in geološko shranjevanje CO2 ali zajemanje in uporaba CO2 v industrijskih procesih , in demonstracijskih projektov inovativnih tehnologij obnovljive energije in za energetsko učinkovitost na ozemlju Unije. Pravice so na voljo za inovacije na področju nizkoogljičnih industrijskih tehnologij in procesov ter podporo za demonstracijske projekte za razvoj številnih tehnologij zajemanja in shranjevanja CO2 in inovativnih tehnologij obnovljive energije, ki še niso komercialno sposobne preživeti, na geografsko usklajenih lokacijah. Za spodbujanje inovativnih projektov se lahko podpre do 60 % zadevnih stroškov projektov, od katerih jih do 40 % ne sme biti odvisnih od preverjenega izogibanja emisijam toplogrednih plinov, če se dosežejo vnaprej določeni mejniki ob upoštevanju uporabljenih tehnologij. Pravice so na voljo za inovacije na področju nizkoogljičnih industrijskih tehnologij in procesov ter podporo za demonstracijske projekte za razvoj številnih tehnologij zajemanja in shranjevanja CO2 in inovativnih tehnologij obnovljive energije, ki še niso komercialno sposobne preživeti, na geografsko usklajenih lokacijah. Za spodbujanje inovativnih projektov se lahko podpre do 60 % zadevnih stroškov projektov, od katerih jih do 40 % ne sme biti odvisnih od preverjenega izogibanja emisijam toplogrednih plinov, če se dosežejo vnaprej določeni mejniki ob upoštevanju uporabljenih tehnologij. Poleg tega 50 milijonov nedodeljenih pravic iz rezerve za stabilnost trga, vzpostavljene s Sklepom (EU) št. 2015/…, dopolnjuje vse preostale obstoječe vire iz tega odstavka za zgoraj navedene projekte v vseh državah članicah, vključno z malimi projekti, pred letom 2021. Projekti so izbrani na podlagi objektivnih in preglednih meril. Poleg tega 50 milijonov nedodeljenih pravic iz rezerve za stabilnost trga, vzpostavljene s Sklepom (EU) št. 2015/…, dopolnjuje vse preostale obstoječe vire iz tega odstavka za zgoraj navedene projekte v vseh državah članicah, vključno z malimi projekti, pred letom 2021. Projekti so izbrani na podlagi objektivnih in preglednih meril. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje delegiranega akta v skladu s členom 23.“ Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje delegiranega akta v skladu s členom 23.“

Obrazložitev

Smiselna je navedba energetske učinkovitosti in vseh tehnologij, ki se nanašajo na zajemanje in uporabo CO2 kot surovine za druge industrijske procese, pri čemer že potekajo preskusi, na podlagi katerih bi lahko v primeru, da dosežejo zadostno tehnološko zrelost, te tehnologije postale veliko bolj zanimive od zajemanja in shranjevanja CO2.

Predlog spremembe 9

Člen 1(6) – nov člen 10c(1)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR 1. Z odstopanjem od člena 10a(1) do (5) lahko države članice, katerih BDP na prebivalca v EUR po tržnih cenah je bil leta 2013 manjši od 60 % povprečja Unije, dodelijo prehodno brezplačno dodelitev napravam za proizvodnjo električne energije za modernizacijo energetskega sektorja. 1. Z odstopanjem od člena 10a(1) do (5) lahko države članice in regije NUTS 2 držav članic z velikimi notranjimi neravnovesji , katerih BDP na prebivalca v EUR po tržnih cenah je bil leta 2013 manjši od 60 % povprečja Unije, dodelijo prehodno brezplačno dodelitev napravam za proizvodnjo električne energije za modernizacijo energetskega sektorja.

Obrazložitev

OR poziva, da bi bila sredstva iz sklada za modernizacijo na voljo tudi za ukrepe v regijah NUTS 2. Poleg tega, da se strinja z načelom solidarnosti in nadaljnjim dodeljevanjem brezplačnih pravic za modernizacijo energetskega sektorja v državah članicah, katerih BDP na prebivalca je bil leta 2013 manjši od 60 % povprečja Unije, predlaga, da se pri dodeljevanju teh pravic upošteva tudi BDP na prebivalca v regijah NUTS 2, saj bi bilo v primeru držav, ki se soočajo z večjimi neravnovesji, neustrezno upoštevati samo nacionalni BDP na prebivalca.

II. POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

1. opozarja na pomen vključevanja lokalnih in regionalnih oblasti v to vprašanje, saj imajo pri tem precejšnje izkušnje in glavno vlogo v boju proti podnebnim spremembam, poleg tega pa so najbliže državljanom in prve, ki morajo ukrepati v primeru okoljskih nesreč;

2. poziva vse glavne svetovne akterje (podjetja, finančno skupnost, vlade, Združene narode, nevladne organizacije in civilno družbo), naj sodelujejo z vsemi ravnmi oblasti, da bi imeli usklajen in učinkovit odziv v nujnih primerih na področju okolja in podnebja, v skladu s sklepi 21. konference pogodbenic (COP 21) v Parizu; v zvezi s tem navaja sporočilo COM(2016) 110 final (Po Pariški konferenci), ki bo predmet posebnega mnenja OR; vseeno obžaluje razmeroma skromno omembo vloge spremenjenega sistema ETS pri izvajanju pariškega sporazuma in nepriznavanje regionalne razsežnosti v tem procesu;

3. pozdravlja izid COP 21, ko gre za skupno željo po sodelovanju pri ambicioznem cilju, in pozdravlja odločitev, da se določijo petletni pregledi ciljev, da bi zagotovili njihovo ustreznost. Vendar poudarja, da je bila zamujena priložnost, da bi na svetovni ravni obravnavali tveganje selitve industrijskih virov toplogrednih plinov izven EU in predvideli rešitve;

4. poudarja pomen večjega povezovanja sistema ETS in politik spodbujanja obnovljivih virov energije in energetske učinkovitosti; v zvezi s tem poudarja potrebo po poenostavitvi in uskladitvi zakonodaje na tem področju;

5. direktiva o EU ETS je instrument politike EU v okviru evropske okoljske zakonodaje. Predlagana direktiva ne sproža nobenih vprašanj v zvezi s spoštovanjem načela subsidiarnosti, saj je vprašanje podnebnih sprememb in njihovih posledic nedvomno čezmejne narave in ciljev te direktive ni mogoče zadovoljivo doseči na ravni posameznih držav članic, pač pa na ravni EU. Predlagana direktiva ravno tako z vidika oblike in vsebine ne presega nujnih ukrepov za doseganje ciljev EU glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov do leta 2030 na stroškovno učinkovit način in je torej v skladu z načelom sorazmernosti;

6. vidi kot prednostne vse cilje iz strategije Evropa 2020, saj so po njegovem mnenju vsekakor združljivi s ciljem ohranitve močne, konkurenčne in sodobne evropske industrije, ki predpisov ne doživlja kot sankcije, temveč kot spodbudo za večjo učinkovitost in posodabljanje; zato poziva Evropsko komisijo, naj razmisli tudi o „ogljičnem odtisu“ proizvodov in preuči, kako spodbuditi bolj trajnostno potrošnjo;

7. poudarja, da je treba obravnavati neravnovesje med ponudbo in povpraševanjem na trgu pravic, s čimer bi pomagali zagotoviti, da bi bile cene emisij CO2 bolj povezane s srednje- in dolgoročnim zmanjšanjem emisij, in s čimer bi spodbudili nizkoogljične tehnologije. Poleg tega poudarja, da bi glede na rezervo za stabilnost trga, katere cilj je večja prožnost ponudbe pravic na dražbi v obdobju med posameznimi fazami trgovanja, spremembe iz predloga direktive morale prispevati k preprečevanju velikih razlik v številu pravic na dražbi in zagotoviti njihovo pravično porazdelitev v posameznem letu;

8. pozdravlja predlog Evropske komisije za posodobitev sedanje zakonodaje o sistemu EU za trgovanje z emisijami (EU ETS) ter izbiro direktive kot zakonodajnega instrumenta;

9. je seznanjen z ugotovitvijo Računskega sodišča, da obstajajo „resne pomanjkljivosti pri izvajanju sistema EU ETS“, in daje priporočila za izboljšanje celovitosti in izvajanja tega sistema, vključno s konceptom učinkovitosti industrije, da bi zagotovili neomejeno konkurenčnost gospodarstva EU;

10. opozarja, kot je že poudaril v prejšnjih mnenjih (1), da je ena od težav, ki so se doslej pojavile pri izvajanju sistema EU ETS, tudi cena ogljika, ki se pogosto ocenjuje kot nezadostna. V zvezi s tem meni, da bi si EU morala prizadevati za korektne cene na mednarodni ravni in preprečevanje nihanja cen, ki je samo posledica špekulacij;

11. poudarja, da je direktiva, ki vzpostavlja sistem EU ETS, del kompleksnejšega sistema ukrepov in državam članicam ne sme onemogočati dodatne uvedbe davka na ogljik, da bi spodbujale inovacije z ustvarjanjem konkurenčnih prednosti, tako kot to že poteka na primer na Norveškem in Švedskem;

12. podpira načelo, da morajo vsi gospodarski sektorji, tudi tisti, ki niso zajeti v sistem EU ETS, prispevati k zmanjšanju emisij in povečanju okoljske in socialne trajnosti. Zato spodbuja države članice, naj povečajo prizadevanja v zvezi s sektorji, ki niso zajeti v sistem EU ETS, saj ustvarjajo več kot 50 % emisij. V zvezi s tem predlaga, da bi preučili možnosti za revizijo subvencij, ki so predvidene za posamezna področja, da bi trg spodbudili v smeri inovativnih in učinkovitih rešitev in da bi povečali število sektorjev, vključenih v sistem EU ETS, na primer z vključitvijo emisij iz prometa (pomorskega in kopenskega) in gradbeništva;

13. močno priporoča, da bi se z reformo mehanizmi nadomestil posrednih stroškov industrije uskladili v okviru EU (da bi se izognili izkrivljanju notranjega trga zaradi lokalne konkurence) in da bi sistem omogočal nagrajevanje najbolj učinkovitih;

14. izraža upanje, da bo uvedba sistema ETS na Kitajskem z letom 2017 (2) spodbudila tudi druge akterje na svetovni ravni in s tem pospešila zbliževanje v smeri gospodarstva brez emisij toplogrednih plinov in privedla do postopnega opuščanja sistema brezplačnega dodeljevanja pravic, vendar bi bilo treba najprej razmisliti o alternativi brezplačni dodelitvi v obliki različnih vrst podpor in pobud za prehod s proizvodnje energije iz fosilnih goriv na proizvodnjo energije iz obnovljivih virov;

15. pozdravlja pripravljenost za izboljšanje obstoječe zakonodaje s povečanjem transparentnosti s pomočjo pogosteje posodobljenih, zanesljivih in preverjenih podatkov. Zato poziva k določitvi tehnično in ekonomsko realističnih referenčnih vrednosti na podlagi zanesljivih podatkov industrije in njihovi posodobitvi pred začetkom trgovanja;

16. meni, da se mora javno financiranje podnebnih ukrepov nadaljevati tudi po letu 2020, in upa, da bo to imelo vse pomembnejšo vlogo v finančnem okviru EU že od vmesnega pregleda glavnih evropskih programov financiranja naprej, zlasti programa Obzorje 2020;

17. predlaga, da se uporabijo vzvodi evropske zunanje in trgovinske politike (zlasti v okviru sporazumov o prosti trgovini), da bi pospešili približevanje tretjih držav sistemu EU ETS s spodbujanjem mednarodnega okvira, ki bi omogočal uresničitev večjih ciljev;

18. upa, da bo razširitev sistema EU ETS na emisije iz letalstva mogoča čim prej, da bi spodbudili nadaljnje zmanjševanje emisij, tudi zaradi tehnološkega napredka, ki evropskim letalskim prevoznikom omogoča večjo konkurenčnost na svetovnem trgu in vodilno vlogo z vidika trajnosti.

V Bruslju, 7. aprila 2016 Predsednik Evropskega odbora regij Markku MARKKULA

(1) ENVE-V-047 „Okvir podnebne in energetske politike za obdobje 2020–2030“ in ENVE-V-038 „Zelena knjiga – Okvir podnebne in energetske politike do 2030“.

(2) Kakor je 30. septembra 2015, med svojim obiskom v Washingtonu, napovedal kitajski predsednik Xi Jinping.