ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.

Sklep Evropskega parlamenta o zahtevi za zaščito imunitete in privilegijev Umberta Bossija (2004/2101(IMM))

Evropski parlament,

- ob upoštevanju zahteve zagovornika, ki zastopa Umberta Bossija za zaščito imunitete v zvezi s kazenskim postopkom pred sodiščem v Milanu z dne 7. maja 2004, ki je bila na plenarnem zasedanju objavljena 22. julija 2004,

- ob upoštevanju členov 9 in 10 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti z dne 8. aprila 1965 ter člena 6(2) Akta o volitvah predstavnikov Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

- ob upoštevanju razsodb Sodišča Evropskih skupnosti z dne 12. maja 1964 in 10. julija 1986 [1],

- ob upoštevanju členov 6(3) in 7 svojega Poslovnika,

- ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A6-0210/2005),

A. ker je bil Umberto Bossi poslanec Evropskega parlamenta v četrtem parlamentarnem obdobju (nastop mandata 19. julija 1994, preverjanje veljavnosti mandata 15. novembra 1994, prenehanje mandata 19. julija 1999) in v petem parlamentarnem obdobju (nastop mandata 20. julija 1999, preverjanje veljavnosti mandata 15. decembra 1999, prenehanje mandata 10. junija 2001 zaradi nezdružljivosti),

B. ker poslanci Evropskega parlamenta v svoji državi uživajo enako imuniteto pred sodnim postopkom kot poslanci parlamenta te države [2],

C. ker je v primeru, ki ga ureja sodba sodišča v Milanu, Umberto Bossi proti italijanskim policistom, ki so opravljali preiskavo na milanskem sedežu stranke Lega Nord, ki jo je odredil javni tožilec iz Verone, uporabil nasilje ter jim grozil,

D. ker je bil ob tem času Umberto Bossi poslanec italijanskega parlamenta in je italijansko ustavno sodišče dne 17. maja 2001 odločilo, da ne uživa parlamentarne imunitete, saj razžalitve, upiranje in nasilje nikakor niso dejanja, za katera se lahko uporablja parlamentarni privilegij,

E. ker se v takem primeru lahko uporabi le člen 10(a) omenjenega protokola in ker se zdi, da poslanci italijanskega parlamenta ne uživajo parlamentarne imunitete v zvezi s sodnimi postopki v takšnih okoliščinah,

1. sklene, da ne zaščiti imunitete in privilegijev Umberta Bossija v zvezi s kazenskim postopkom pred sodiščem v Milanu.

[1] Primer 101/63, Wagner/Fohrmann in Krier, Zbirka primerov 1964, str. 195, str. 47, in primer 149/85, Wybot/Faure in drugi, Zbirka primerov 1986, str. 2391.

[2] Člen 10(a) Protokola o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti.

--------------------------------------------------
30.

opozarja na svetovno zavezo EU, da bo branila in spodbujala človekove pravice, ki so nedeljive, univerzalne in soodvisne; meni, da je novi okvir za okoljsko in socialno trajnostnost dobro izhodišče, vendar ponavlja svojo večkratno zahtevo, da bodo potrebni dodatni ukrepi za nadaljnje izboljšave na področju varstva človekovih pravic in postopkov za preprečevanje kršitev človekovih pravic; opozarja, da je EIB neposredno zavezana Listini EU o temeljnih pravicah; opozarja na pripombe Urada visokega komisarja OZN za človekove pravice o osnutku okvira EIB za okoljsko in socialno trajnostnost in poziva EIB, naj jih v celoti in nemudoma upošteva, zlasti tiste o primerni skrbnosti na področju človekovih pravic in vključevanju človekovih pravic v njene postopke potrebne skrbnosti, ocene učinka na človekove pravice in potrebo po tem, da se splošna zaveza EIB na področju človekovih pravic zasidra v odgovornost za spoštovanje človekovih pravic; poziva, da se to vprašanje obravnava v prihodnji izjavi o človekovih pravicah; je trdno prepričan, da EIB ne bi smela izplačati posojil v primeru jasnih povračilnih ukrepov na področju človekovih pravic; poziva jo, naj stori vse, kar je v njeni moči, da bi zaščitila lokalne skupnosti, po potrebi tudi z ukinitvijo financiranja; poleg tega pričakuje takojšnje ukrepanje, če je stranka ali dejanski lastnik vpleten v povračilne ukrepe zoper zagovornika človekovih ali okoljskih pravic; pričakuje, da bo EIB uresničila dolgoletne zahteve Parlamenta, da bi se izognila takšnim situacijam, zlasti z določitvijo pogodbenih zahtev, vključno z zahtevo po pridobitvi prostovoljnega, predhodnega in informiranega soglasja lokalnih skupnosti, kadar je to v skladu z mednarodnim pravom, tudi za projekte, ki se financirajo prek finančnih posrednikov; pričakuje, da bo EIB od svojih strank zahtevala, naj izvedejo ocene učinka svojih projektov na človekove pravice ter stalno spremljajo izvajanje teh projektov na terenu, da bi preprečili zlorabe, nepošteno razlastitev ali nasilje nad lokalnim prebivalstvom; v zvezi s tem poziva EIB, naj dejavno sodeluje z lokalnimi skupnostmi in jih ustrezno obvesti o njihovih pravicah, s posebnim poudarkom na izvajanju svobodnega, predhodnega in informiranega soglasja, vključno z njihovim dostopom do pritožbenega mehanizma;
52.

poziva Srbijo in Kosovo, naj okrepita prizadevanja in zagotavljanje rešitev za vprašanji pogrešanih oseb ter sojenja za vojne zločine, pa tudi k omogočanju dostopa do ustreznih lokacij, kjer so posmrtni ostanki pogrešanih oseb; poziva vlado Kosova, naj ti temi obravnava tudi v okviru dialoga med Beogradom in Prištino ter vzpostavi sodelovanje med Kosovom in Srbijo; poudarja, da bi morala biti ustanovitev posebnega sodišča za povojne zločine in sodelovanje z njim prednostna naloga; izreka globoko sočutje družinam pogrešanih oseb in poziva vlado, naj posebno pozornost nameni njihovemu obveščanju, pri tem pa naj bo tankočutnejša;
24.

pozdravlja dobro sodelovanje med EU in Republiko Korejo, med drugim na področju varnosti in obrambe, in opozarja, da jedrske dejavnosti Demokratične ljudske republike Koreje pomenijo resno grožnjo za mednarodni mir in varnost ter svetovna prizadevanja za razorožitev in neširjenje orožja; odločno obsoja okrepljene provokacije DLRK od začetka leta 2022, vključno z izstrelitvijo treh balističnih izstrelkov kratkega dosega z območja Sunan v Pjongjangu 12. maja 2022, pa tudi treh balističnih izstrelkov 25. maja po odhodu ameriškega predsednika Bidna iz Republike Koreje; z obžalovanjem ugotavlja, da je to že sedemnajsti večji preizkus orožja v tem letu; poudarja ključno vlogo Republike Koreje pri podpiranju prizadevanj za popolno, preverljivo in nepovratno razgradnjo jedrskih programov in programov balističnih izstrelkov Demokratične ljudske republike Koreje; poziva podpredsednika/visokega predstavnika in države članice, naj s svojo verodostojnostjo in strokovnim znanjem učinkovito prispevajo k tem prizadevanjem, tudi s podporo miroljubni in diplomatski rešitvi z Demokratično ljudsko republiko Korejo v tesnem sodelovanju z našimi mednarodnimi partnericami; odločno obsoja balistične izstrelke in jedrske poskuse DLRK ter druge dejavnosti, povezane s širjenjem jedrskega orožja; poziva Demokratično ljudsko republiko Korejo, naj čim prej podpiše in ratificira Pogodbo o celoviti prepovedi jedrskih poskusov (CTBT) ter ponovno vzpostavi skladnost s Pogodbo o neširjenju jedrskega orožja in celovitim sporazumom Mednarodne agencije za atomsko energijo (IAEA) o nadzornih ukrepih, hkrati pa naj poskrbi, da bo začel veljati njen dodatni protokol; poudarja, da se je sodelovanje med EU in Republiko Korejo na področju kibernetske varnosti izkazalo za učinkovito orodje za obravnavanje kibernetskih napadov, ki izvirajo iz Demokratične ljudske republike Koreje in drugih regionalnih držav; poziva EU in Republiko Korejo, naj dodatno okrepita skupna prizadevanja za boj proti kibernetski kriminaliteti in za izgradnjo odporne infrastrukture; spodbuja EU in Republiko Korejo, naj okrepita svoje sodelovanje na področju vesoljske politike in tehnoloških zadev; odločno pozdravlja tesno sodelovanje in usklajenost Republike Koreje z EU in ZDA pri odzivu na rusko vojno proti Ukrajini in uvajanju sankcij kot odgovor na to očitno kršitev mednarodnega prava;
61.

poudarja, da cena ni vedno vseobsegajoči parameter za opredelitev trga v digitalnem gospodarstvu; poudarja, da imajo potrošniki na digitalnih trgih z ničelnimi cenami dostop do proizvodov in storitev v zameno za svoje podatke, nato pa so izpostavljeni profiliranju in oglaševanju, kadar so značilnosti, kot so kakovost, zasebnost, obdelava podatkov in pozornost, primernejši parametri; opozarja, da testiranje, povezano s cenami, ni edina metoda, ki jo ima na voljo Komisija pri opredelitvi upoštevnega proizvodnega trga;
36.

pozdravlja, da si Turčija še naprej prizadeva gostiti največje število beguncev na svetu; v zvezi s tem pozdravlja dejstvo, da EU še naprej daje na voljo sredstva za begunce in gostiteljske skupnosti v Turčiji, in izraža predanost temu, da bi se ta podpora ohranila tudi v prihodnje; poziva Komisijo, naj zagotovi čim večjo preglednost in natančnosti pri dodeljevanju sredstev v okviru mehanizma, ki bo nasledil instrument za begunce v Turčiji, ter zagotovi, da se bodo sredstva v prvi vrsti dodelila neposredno beguncem in gostiteljskim skupnostim, upravljale pa jih bodo organizacije, ki jamčijo odgovornost in preglednost; podpira objektivno oceno sodelovanja med EU in Turčijo na področju beguncev in migracij ter poudarja, kako pomembno je, da obe strani spoštujeta svoje zaveze iz skupne izjave EU in Turčije iz leta 2016 ter iz sporazuma med EU in Turčijo o ponovnem sprejemu do vseh držav članic, vključno s ponovnim sprejemom povratnikov z grških otokov, ki je bil prekinjen marca 2020, oziroma aktiviranjem prostovoljnega programa humanitarnega sprejema; vztraja, da mora biti spoštovanje temeljnih svoboščin v središču izvajanja izjave EU in Turčije; izraža veliko pohvalo za bistveni prispevek turške civilne družbe in lokalnih organov k vključevanju beguncev; podpira boljši in večji dostop do storitev zaščite za posebne ranljive skupine; poziva turško vlado, naj izboljša dostop sirskih beguncev do trga dela in sprejme ukrepe za preprečevanje tveganja apatridnosti za generacijo sirskih otrok, rojenih v Turčiji; priznava, da se Turčija sooča z migracijskim pritiskom, vendar odločno nasprotuje temu, da bi turška vlada instrumentalizirala migrante; je zaskrbljen zaradi stalnih poročil o hitrem zavračanju Afganistancev in drugih, ki so prijeti pri poskusu prečkanja meje, ter samovoljnih deportacij v Sirijo; obžaluje, da so bili begunci v Turčiji žrtve tihotapljenja ljudi in kršitev človekovih pravic; vztraja, da bi se morali begunci vračati le prostovoljno in varno, ter poziva Turčijo, naj mednarodnim in nacionalnim organizacijam zagotovi večji dostop do centrov za odstranjevanje tujcev, da bi spremljali in pomagali tistim, ki so v postopku vračanja; z zaskrbljenostjo opaža znake vse pogostejših rasističnih in ksenofobičnih napadov na tujce, pa tudi uporabo protibegunskega diskurza in povečevanje razpoloženja proti priseljevanju v turški politiki in družbi; ugotavlja, da se je število prošenj za azil na Cipru v letu 2021 še naprej povečevalo, in opozarja na obveznost Turčije, da sprejme vse potrebne ukrepe za preprečitev nastanka novih morskih ali kopenskih poti za nezakonite migracije iz Turčije v EU;
24.

poudarja, da organizacije civilne družbe potrebujejo večjo neposredno finančno in materialno podporo EU in njenih držav članic, da bi olajšali usklajevanje na terenu in zagotovili boljšo porazdelitev različnih odgovornosti; poziva Komisijo in države članice, naj povečajo usklajevanje humanitarne pomoči v sodelovanju s civilno družbo in mednarodnimi organizacijami, vključno z Visokim komisariatom OZN za begunce, Agencijo OZN za ženske, Skladom OZN za prebivalstvo, Svetovno zdravstveno organizacijo in drugimi agencijami OZN, pa tudi Mednarodno organizacijo za migracije in Mednarodnim odborom Rdečega križa, ter zagotovijo takojšen in neposreden dostop do financiranja organizacijam civilne družbe, ki zagotavljajo pomoč ukrajinskim beguncem, zlasti organizacijam za enakost spolov, spolno in reproduktivno zdravje in pravice ter organizacijam za pravice žensk in zagovornikom človekovih pravic, v vseh tranzitnih državah članicah in državah članicah gostiteljicah beguncev, zlasti v državah, ki omejujejo spolno in reproduktivno zdravje in pravice; poziva Komisijo in države članice, naj vključijo organizacije civilne družbe ter se z njimi in lokalnimi organi posvetujejo o razpoložljivosti sredstev ter načinu njihove porabe in dodeljevanja;
55.

vztraja tudi, da je treba s takojšnjimi ukrepi za povečanje odpornosti in izboljšanje samozadostnosti glede surovin kot prvo prednostno nalogo preprečiti pomanjkanje hrane, zlasti v ranljivih regijah, da bi se izognili razširjeni geopolitični nestabilnosti, in meni, da je prispevanje k svetovni prehranski varnosti v tem trenutku moralna dolžnost in se ne sme obravnavati kot grožnja dolgoročnim ciljem strategije od vil do vilic in širšega zelenega dogovora; poudarja, da ukrepi za učinkovitejšo rabo surovin in razpoložljivost bolj trajnostnih alternativ in praks ter ukrepi za zmanjšanje količine odpadne hrane, kot so določeni v strategiji od vil do vilic in v zelenem dogovoru, zmanjšujejo odvisnost od snovi, kot so škodljiva sredstva za zaščito rastlin, in kemičnih gnojil ter so gradniki za zagotavljanje srednjeročne in dolgoročne čvrstosti kmetijskega, ribiškega in akvakulturnega sektorja in verige preskrbe s hrano v EU;
29.

poudarja, da lahko davčne spodbude, ki se na davčno odgovoren način uporabljajo za zasebne raziskave in razvoj (npr. z davčnimi dobropisi, večjimi olajšavami ali prilagojenimi načrti za amortizacijo), pomagajo spodbuditi splošne izdatke gospodarstva za raziskave in razvoj, kar ima pogosto pozitivne zunanje učinke; vendar je zaskrbljen, da nekatere vrste davčnih spodbud, kot so posebne ureditve za obdavčitev patentov/intelektualne lastnine zelo malo prispevajo k povečanju izdatkov za raziskave in razvoj in bi lahko dejansko izkrivljale enotni trg, saj spodbujajo preusmerjanje dobička in agresivno davčno načrtovanje; ugotavlja, da bi moral biti namen davčnih spodbud pritegniti naložbe v realni sektor in bi morale zato temeljiti na odhodkih in ne na prihodkih, da jih bi bolje usmerili v dejavnike, ki prispevajo k inovacijam; poziva Komisijo, naj predlaga smernice za davčne spodbude, ki ne izkrivljajo enotnega trga, zlasti tako, da prednostno obravnava spodbude, ki temeljijo na stroških, so časovno omejene, se redno ocenjujejo in ukinejo v primeru, da nimajo pozitivnega učinka, so omejene v geografskem obsegu ter pri katerih gre za delne in ne popolne oprostitve;
11.

obžaluje, da varnostni svet OZN ni razpravljal o osnutku resolucije o Mjanmaru, ter poziva države članice Evropske unije in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj povečajo pritisk na varnostni svet OZN, da bi dosegli enotnost pri sprejemanju ciljno usmerjenih sankcij, vključno s prepovedjo potovanja po vsem svetu in zamrznitvijo sredstev vodstva hunte in konglomeratov v lasti vojske, in da bi uvedli celovit svetovni embargo na orožje za Mjanmar ter začasno ustavili vso neposredno in posredno dobavo, prodajo ali prenos orožja in izdelkov z dvojno rabo, streliva ter druge vojaške in varnostne opreme, pa tudi usposabljanje ali drugo vojaško in varnostno pomoč; poziva države članice in pridružene države, naj ohranijo embargo na neposredno in posredno dobavo, prodajo in prenos vsega orožja, streliva in druge vojaške in varnostne opreme in sistemov, vključno s tranzitom, prevozom in posredovanjem, ter na usposabljanje, vzdrževanje ali druge oblike pomoči na vojaškem in varnostnem področju; poudarja, da mora Mednarodno kazensko sodišče nadalje preiskati razmere;
D.

ker so se razmere 4. in 5. januarja 2022 zaostrile in se je začelo stopnjevati nasilje, zlasti v Almatiju, največjem mestu v državi, ko naj bi se v protestih pojavili novi akterji, kot so hudodelske tolpe ter marginalizirane in oborožene skupine, ki so izkoristili priložnost za nasilna dejanja, denimo vdore, podtikanje požarov in plenjenje, lotili so se celo policijskih postaj in vojaških objektov; ker so se kazahstanski organi na proteste, tudi legitimne in mirne, odzvali z nesorazmernim nasiljem; ker so se varnostne sile na miroljubne proteste zelo ostro odzvale in so pri tem pretirano, po nepotrebnem in neselektivno uporabile silo, tudi smrtonosno, tako so na primer obsežno uporabljale solzivec, gumijevke, šokgranate in vodne topove; ker se je 3. in 4. januarja 2022 zgodilo vsaj 206 primerov političnega pregona, s čimer so hoteli ljudem preprečiti udeležbo na mirnih demonstracijah, čeprav oblasti trdijo, da spoštujejo pravico do mirnega zbiranja; ker so 5. januarja 2022 skupine nasilnih protestnikov zasedle letališče in vdrle v javne stavbe, med drugim v mestno hišo v Almatiju;
18.

pozdravlja dejstvo, da je Svet sprejel globalni režim sankcij EU na področju človekovih pravic (evropski zakon Magnickega) kot pomemben instrument EU za kaznovanje kršiteljev človekovih pravic; poziva, naj se sprejmejo ciljno usmerjeni ukrepi proti iranskim uradnikom, ki so zagrešili hude kršitve človekovih pravic, vključno z usmrtitvami in samovoljnimi pridržanji državljanov z dvojnim državljanstvom in tujih državljanov v Iranu, vključno s sodniki, ki so novinarje, zagovornike človekovih pravic, politične oporečnike in aktiviste obsodili na smrt, in sicer z uporabo sedanjega režima sankcij EU za človekove pravice proti Iranu oziroma globalnega režima sankcij EU na področju človekovih pravic (evropski zakon Magnickega);
160.

poziva Komisijo, naj farmacevtski industriji EU ter malim in srednjim podjetjem še bolj olajša dostop do svetovnih trgov, in sicer z enakimi konkurenčnimi pogoji in trdnim in jasnim regulativnim okvirom, ki bo spodbujal najvišje standarde glede kakovosti in varnosti na mednarodni ravni ter omogočal trgovinske sporazume, ki bodo dajali prednost konkurenčnosti na podlagi inovacij, da bi farmacevtski sektor postal strateški steber EU; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo trgovinski sporazumi prispevali k boljšemu dostopu do varnih, učinkovitih in cenovno dostopnih zdravil v EU in tretjih državah; poudarja, da je pomembno odpraviti trgovinske in netarifne ovire v tretjih državah ter zagotavljati pravičen dostop do mednarodnih trgov za podjetja, ki delujejo v EU;
G.

ker so pred kratkim poročali o obsežnih okoljskih protestih po vsej Srbiji zaradi naglega sprejetja dveh zakonov, in sicer zakona o referendumih in ljudski pobudi ter zakona o razlastitvi zemljišč; ker naj bi slednji zakon odpiral vrata spornim tujim naložbenim projektom, kot je rudnik Rio Tinto, ki močno vplivajo na okolje; ker so državljani Srbije uveljavljali svojo temeljno človekovo pravico do mirnega zbiranja; ker policijske organe glasno obtožujejo, da so kršili svojo obveznost varovanja življenj, pravic in svoboščin državljanov ter varstva pravne države; ker se je policija odzvala precej nasilno in aretirala več protestnikov; ker so protestnike napadle neidentificirane oborožene skupine, huligani in buldožerji;
26.

poudarja, da sta kakovostno izobraževanje in dobro izobražena delovna sila skupaj z zavezanostjo raziskavam in inovacijam pogoj za trajnostno okrevanje in socialno kohezijo; poudarja, da je treba srednje- in nizkokvalificiranim delavcem omogočiti preusposabljanje in izpopolnjevanje; vztraja, da morajo biti trajnostne naložbe v kakovostno vajeništvo, vključevanje odraslih v vseživljenjsko učenje in usposabljanje zaposlenih prednostna naloga; poudarja, da bodo za vključujoče gospodarsko okrevanje potrebne trajnostne javne in zasebne naložbe, s katerimi bomo zagotovili usposabljanje brezposelnim in nizko usposobljenim osebam, da bodo pridobile uradno potrjena osnovna znanja, poklicne spretnosti in ključne kompetence, ki omogočajo kvalifikacije in prehod na novo zaposlitev; v zvezi s tem poudarja, da je treba okrepiti izobraževalne programe EU, usposabljanje in izobraževanja uskladiti s potrebami družbe in gospodarstva ter podpirati zaposlene in učitelje, pomembne pa so tudi naložbe v digitalno, zeleno in socialno infrastrukturo; poudarja, da je za odpravo pomanjkanja znanj in spretnosti ključno izvajanje programa znanj in spretnosti EU za vse; poziva Komisijo in države članice, naj čim več vlagajo v cenovno sprejemljivo, dostopno, vključujočo in visokokakovostno poklicno izobraževanje in usposabljanje, krepijo ukrepe za izpopolnjevanje in preusposabljanje, vključno z digitalnimi in prenosljivimi znanji, ter spodbujajo vseživljenjsko učenje, da bi delavce pripravile na potrebe trga dela, na katerega bosta vplivali zelena in digitalna preobrazba; poudarja, da je vzajemno priznavanje kvalifikacij ključno za odpravo problemov glede pomanjkanja znanj in spretnosti ter neskladja med njihovo ponudbo ter povpraševanjem po njih;
45.

pozdravlja prizadevanja enotnega mehanizma nadzora, da bi bankam zagotovil smernice in pojasnila, potrebna za samoocenjevanje in ustrezno poročanje o okoljskih in podnebnih tveganjih; poudarja, da so za finančne institucije potrebni dodatni nadzorni pritiski, naj ustrezno razkrijejo tveganja, povezana s podnebjem, in okoljska tveganja; meni, da je stresni test podnebnega tveganja v okviru tega mehanizma pomemben korak, da se ocenijo prakse bank in ugotovi, na katerih konkretnih področjih so potrebne izboljšave; v zvezi s tem pozdravlja priporočilo iz vodnika ECB o podnebnih in okoljskih tveganjih, ki krepi strateški in celovit pristop k obvladovanju tveganj, povezanih s podnebjem; podpira zamisel, da bi banke leta 2021 pripravile samoocene in akcijske načrte, ki bi jim leta 2022 sledil nadzorni pregled ukrepov bank; meni, da morajo biti ta samoocenjevanja in poročila v skladu z načelom sorazmernosti ter ne smejo ogrožati zmogljivosti in konkurenčnosti bank; je seznanjen s pobudo EBA za izvedbo pilotnega projekta na ravni EU v zvezi s podnebnim tveganjem in je seznanjen z njegovimi ugotovitvami, da je potrebnih več razkritij o strategijah prehoda in emisijah toplogrednih plinov, da bi banke in nadzorniki lahko natančneje ocenili podnebno tveganje; opozarja, da lahko naložbe v netrajnostne gospodarske dejavnosti posojanje tem dejavnostim privedejo do nasedlih ali nepovratnih naložb;
37.

priznava, da bi se morala EU in Nato usklajevati glede zadev, pri katerih sovražni akterji ogrožajo evro-atlantske varnostne interese; izraža zaskrbljenost glede sistematičnega agresivnega vedenja, ki ga v kibernetskem prostoru kažejo zlasti Kitajska, Rusija in Severna Koreja ter vključuje številne kibernetske napade na vladne ustanove in zasebna podjetja; meni, da bi bilo treba sodelovanje med EU in Natom osredotočiti na izzive na kibernetskem in hibridnem področju, pri porajajočih se in prelomnih tehnologijah, v vesolju ter pri nadzoru nad orožjem in neširjenju orožja; poziva k sodelovanju med EU in Natom, ki bo zagotavljalo odporna, cenovno dostopna in varna omrežja visoke hitrosti, ki bodo skladna z varnostnimi standardi EU in nacionalnimi varnostnimi standardi, ki jamčijo, da so nacionalna in mednarodna informacijska omrežja sposobna šifrirati občutljive podatke in komunikacije;
H.

ker je EU skupaj s Svetovno banko in OZN takoj po siloviti eksploziji izvedla hitro oceno škode in potreb, da bi ocenila posledice za prebivalstvo, materialna sredstva, infrastrukturo in zagotavljanje storitev; ker je bilo pri tem med drugim ugotovljeno, da je bila povzročena škoda v višini od 3,8 do 4,6 milijarde USD, pri čemer sta bila najbolj prizadeta stanovanjski in kulturni sektor, da so nastale izgube v višini od 2,9 do 3,5 milijarde USD, in sicer zlasti na področju stanovanjskih objektov, nato pa v prometu in kulturi, da je za najbolj nujno okrevanje in obnovo potrebno od 1,8 do 2,0 milijarde USD, pri čemer so potrebe največje v prometnem sektorju, ki mu sledita kulturni in stanovanjski sektor; ker je bil glavni rezultat vzpostavitev okvira za reformo, okrevanje in obnovo, ki ga soupravlja libanonska vlada; ker pri reformah iz tega okvira zaradi več mesecev trajajočega zastoja pri oblikovanju vlade ni bilo doseženega nikakršnega napredka; ker je maja 2021 glavni libanonski proizvajalec električne energije Electricité du Liban sporočil, da nima več dovolj denarja za nakup goriva; ker je Libanon več držav zaprosil, da bi mu pomagale zadovoljiti neposredne potrebe po energiji;