POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

o uvedbi uporabe daljinskega zaznavanja in o uporabi finančnih sredstev, ki so na voljo v ta namen z Uredbo Sveta (ES) št. 78/2008

1. Uvod

Podrobni podatki o uporabi kmetijskih zemljišč in stanju poljščin so bistveni za kakovost napovedi donosa in kmetijske proizvodnje. Takšni podatki so zlasti uporabni za nazdor trga in upravljanje zadevanih tržnih ukrepov v okviru enotne skupne ureditve trga. V tem okviru si je Evropska unija močno prizadevala za razvoj in izboljšanje inovativnih tehnologij in modelov, posebej namenjenih daljinskemu zaznavanju. Dosedanje izkušnje so pokazale, da daljinsko zaznavanje zagotavlja neodvisne informacije visoke kakovosti, ki jih ni mogoče pridobiti s klasičnimi sistemi kmetijskih statistik in napovedi.

Uredba Sveta (ES) št. 78/2008 [1] zagotavlja pravni okvir za dejavnosti daljinskega zaznavanja za obdobje 2008–2013.

Z uporabo daljinskega zaznavanja, financiranega v tem okviru, se Evropski komisiji, zainteresiranim državam članicam, raziskovalnim inštitutom in drugim uporabnikom prek razširjanja različnih proizvodov zagotavljajo uporabne informacije. Sistem se vse od uvedbe nenehno izboljšuje. Poleg osnovnega cilja, tj. napovedovanje donosa in letine, sistem zagotavlja tudi koristen vpogled v druga področja, ki so pomembna za kmetijstvo EU, kot so podnebne spremembe.

Člen 4 Uredbe (ES) št. 78/2008 določa, da Komisija najpozneje do 31. julija 2013 predloži končno poročilo o izvajanju ukrepov daljinskega zaznavanja in o uporabi finančnih sredstev, ki so ji na voljo v skladu z navedeno uredbo. To poročilo je pripravljeno zaradi nadaljevanja omenjenih ukrepov v okviru skupne kmetijske politike (SKP) po 31. decembru 2013.

Poročilo obravnava možni scenarij za nadaljevanje obstoječega sistema za napovedovanje donosa pridelkov MARS za EU ter širitev na globalno raven pokritosti s ciljem nadaljnjega izboljšanja napovedi donosa za EU in prispevanja k mednarodnim pobudam, ki so jih sprejeli ministri za kmetijstvo skupine G20.

2. sistem za napovedovanje donosa pridelkov MARS

Sistem za napovedovanje donosa pridelkov MARS (MCYFS) se je začel leta 1988 kot 10-letni pilotni projekt za pripravo napovedi donosa pridelkov in letine. Dejavnost, ki se je takrat imenovala spremljanje kmetijstva z daljinskim zaznavanjem (kratica MARS), se je osredotočila na oceno donosov pridelka in obsega pridelave različnih pridelkov znotraj EU, in sicer na podlagi meteorološke analize, agrometeoroloških kazalnikov simulirane rasti pridelkov, satelitskih podatkov z nizko ločljivostjo in statistične analize.

Od leta 1999 se je kot pravna podlaga za to dejavnost za obdobje 1999–2003 uporabljal Sklep 1445/2000/ES[2], njegova veljavnost pa se je s Sklepom 2066/2003/ES[3] podaljšala na obdobje 2004–2007. Od leta 2008 do 2013 se dejavnost izvaja v skladu z Uredbo (ES) št. 78/2008. MCYFS se vodi v okviru ukrepa AGRI4CAST na Inštitutu za okolje in trajnostni razvoj (IES) Skupnega raziskovalnega središča (JRC).

MCYFS je kompleksno celostno analitično orodje, ki obravnava cilje iz Uredbe, tj. spremljanje stanja pridelkov, donosov in kmetijske proizvodnje.

Sistem sestavlja več neodvisnih modulov, ki so združeni tako, da nadzorujejo stanje pridelka in pripravljajo napovedi donosa pridelkov. S tehničnega vidika MCYFS vključuje: 1) vzdrževanje meteorološke zbirke podatkov (glej člen 1(2)(a) Uredbe); 2) uporabo agrometeoroloških modelov (glej člen 1(2)(d)); 3) obdelavo satelitskih podatkov z nizko ločljivostjo (glej člen 1(2)(a)); 4) statistične analize in napovedi donosa najpomembnejših pridelkov na nacionalni ravni po vsej EU (glej člen 1(2)(b)) ter orodja za vizualizacijo. MCYFS se operativno uporablja po vsej Evropi, v državah Magreba in Turčiji. Pridelki, vključeni v simulacijske modele, so navadna pšenica, pšenica durum, zimski in spomladanski ječmen, koruza za zrnje, oljna ogrščica, sončnice, krompir, sladkorna pesa, pašne rastline, riž in druge vrste žita.

(1) Meteorološka zbirka podatkov

Meteorološki podatki se zbirajo z vseh meteoroloških postaj po Evropi, pri čemer se preveri kakovost takih podatkov, ki se dodatno obdelajo in nazadnje analizirajo. Meteorološka zbirka podatkov se kot taka lahko uporabi tudi za sprožanje opozoril o tveganju (npr. zaznavanje neobičajnih vremenskih razmer v določenem mesecu). Poleg tega se analizirajo podatki iz vremenskih napovedi Evropskega centra za srednjeročne vremenske napovedi, da se pripravijo napovedi o vremenskih razmerah, ki vplivajo na kmetijsko zemljišče.

(2) Agrometeorološki modeli, ki se uporabljajo za simulacijo rasti pridelkov

Agrometeorološki modeli se uporabljajo za pretvorbo meteoroloških podatkov v ocene proizvodnje rastlinske biomase. Orodja, ki se uporabljajo, so sistem za spremljanje rasti pridelkov (svetovni model za preučevanje živil – WOFOST – prilagojen evropskim razmeram), model LINGRA za pašnike in model WARM za riževa polja.

Za pripravo simulacij se uporabljajo dodatne informacije, kot so parametri za prst, koledarji pridelkov, prakse v zvezi s pridelki in parametri za pridelke. Na tej stopnji se izdelajo številni specifični kazalniki/napovedovalci za pridelke (npr. potencialna biomasa) in se posredujejo za statistično analizo, kjer se uporabijo pri pripravi napovedi količinskega donosa. Ti elementi se prav tako uporabljajo pri oceni stanja pridelkov (člen 1(1)(b) Uredbe). Rezultati tega so zemljevidi, ki prikazujejo ekstremne temperature na določeni stopnji rasti pridelka, simulacije pridelave biomase in žita, ocene dejanskih rezerv vlage v prsti, stopnjo rasti pridelka v določenem mesecu ter odstopanje od dolgoročnega povprečja v danem desetletju ali obdobju znotraj sezone rasti za kateri koli agrometeorološki kazalnik.

(3) Satelitski podatki z nizko ločljivostjo

Aplikacije za daljinsko zaznavanje oskrbujejo sistem s podatki na vseh ravneh ter prispevajo k izboljševanju modelov za kmetijske napovedi in tudi vzpostavitvi regionalnih modelov. Informacije iz meteoroloških satelitov se uporabljajo skupaj s podatki, ki jih posredujejo meteorološke postaje (npr. sevanje, merjeno s sateliti z ločljivostjo 5 km). Podatki, pridobljeni z daljinskim zaznavanjem, se obdelajo, da se pridobijo „merjeni“ kazalniki vegetacije, ki jih je mogoče primerjati z agrometeorološkimi kazalniki in uporabiti za statistično analizo. Uporabljajo se satelitski senzorji z nizko do srednjo resolucijo: SPOT Vegetation/NOAA-AVHRR (ločljivost približno 1 km) in MODIS (ločljivost približno 300–500 m)[4].

(4) Statistična analiza

Kazalniki, pridobljeni iz meteorološke zbirke podatkov, agrometeorološke zbirke podatkov in zbirke podatkov, pridobljenih z daljinskim zaznavanjem, se primerjajo s kronološkimi podatki o donosu ter se analizirajo s statističnimi metodami (npr. regresija ali analiza scenarijev). Končni rezultati so količinske napovedi donosa, ki so skupaj z analizo zgoraj navedenih rezultatov objavljene v biltenih MARS. Podatki, ki so na voljo v sistemu, zajemajo dolgo obdobje, in sicer vse od leta 1975.

(5) Orodja za vizualizacijo in posredovanje rezultatov

S pomočjo informacijskih orodij lahko uporabniki brskajo po zbirkah podatkov (meteorološki podatki, agrometeorološki podatki, podatki, pridobljeni z daljinskim zaznavanjem). V okviru ukrepa AGRI4CAST se vzdržujeta spletni portal, na katerem je mogoče prebrati in naložiti podatke, pridobljene z daljinskim zaznavanjem, ter portal, na katerem si je mogoče ogledati meteorološke in agrometeorološke podatke, ki se lahko naložijo v obliki elektronskih zemljevidov. Prav tako je mogoče naložiti analizo stanja pridelkov in ocene donosa. Vsi zgoraj našteti elementi se uporabijo za pripravo biltenov in posebnih študij o podnebnih razmerah (glej člen 1(2)(c)). Zagotavljajo analize stanja pridelkov v različnih regijah EU, vremenskih kart in kazalnikov pridelkov ter pričakovanj glede donosa. Bilten MARS se objavlja redno med glavno sezono rasti, in sicer v papirni obliki in na internetu.

3. Izvajanje

3.1. Celostno izvajanje

Za nadaljevanje operativnih storitev med letoma 2008 in 2013 v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 78/2008 je bil uveden nov projekt, imenovan MARSOP3. Osredotoča se na zagotavljanje operativnih proizvodov skoraj v realnem času za Skupno raziskovalno središče za spremljanje kmetijske proizvodnje in donosa v Evropi. Avgusta 2007 je bil v dodatku k Uradnemu listu Evropske unije objavljen razpis (operativne dejavnosti za ukrepe MARS – MARSOP3 – 2008–2013, Obvestilo o javnem naročilu št. 2007/S 154-191094). Po oceni ponudbe za sklop 1 (meteorološki podatki) in sklop 2 (pridobivanje in obdelovanje satelitskih podatkov) ter pozitivnem mnenju Svetovalne skupine za javna naročila je bila podpisana pogodba s konzorcijem, ki ga vodi inštitut Alterra BV. Na podlagi operativnih proizvodov, dobavljenih v okviru te pogodbe, Skupno raziskovalno središče analizira stanja pridelkov ter pripravi ocene donosa in proizvodnje. Te informacije so na voljo državam članicam in širši javnosti.

3.2. Izvajanje ob upoštevanju člena 1 Uredbe Sveta (ES) št. 78/2008

Člen 1 Uredbe Sveta (ES) št. 78/2008 določa cilje glede izvajanja ukrepov daljinskega zaznavanja (člen 1(1)) in podrobnosti o ukrepih, ki jih je treba sprejeti (člen 1(2)). Za lažje sklicevanje se pri opisu izvajanja ukrepov upošteva struktura člena 1.

3.2.1. Cilji izvajanja ukrepov (člen 1(1))

Člen 1(1)(a): upravljanje kmetijskih trgov

Dejavnost zagotavlja neodvisne, pravočasne, znanstvene in sledljive napovedi donosa pridelkov za vse države članice EU in njihove sosednje države za izbrane poljščine. Službe Komisije uporabljajo te podatke za naslednje glavne namene: 1) posodobitev bilanc stanja za oskrbo s pridelki; 2) oceno podnebnih razmer in mogočih učinkov določenih vremenskih dogodkov v državah članicah ali regijah (npr. učinek pozne zmrzali); 3) spremljanje stanja pridelkov v tretjih državah. Napovedi pridelkov v okviru ukrepa AGRI4CAST se posredujejo tudi sistemu Eurostata za zgodnje ocenjevanje. Po mnenju služb Komisije sta neodvisnost in zanesljivost rezultatov, ki jih pripravi AGRI4CAST, pomembna prednost. Statistična analiza, opravljena s kazalniki rasti pridelkov, je pregledna, sledljiva in shranjena za vse simulacije pridelkov in vsa leta. Za vsak model se določi sklop statističnih kazalnikov (npr. koren povprečne kvadratne napake za različne intervale zaupanja, standardno odstopanje). Po koncu obdobja napovedi se pri analizi napak napovedi donosa pridelkov primerjajo z dejanskimi donosi, da se ovrednoti napaka pri napovedi in oceni točnost napovedi.

Na primer, skupna napaka, merjena kot povprečna absolutna napaka pri napovedi v odstotkih na koncu obdobja, je za EU-27 za vse mesece in za vsa žita skupaj znašala 1,6 % za leto 2007, –3,3 % za leto 2008, –1,2 % za leto 2009 in 1,2 % za leto 2010, pri čemer negativne vrednosti pomenijo prenizko oceno, pozitivne vrednosti pa previsoko oceno zabeleženih donosov (donosa, zabeležena za leti 2009 in 2010, sta še vedno predhodna).

Člen 1(1)(b): spremljanje stanja pridelkov in ocene

Poleg napovedi donosa se stanje pridelkov natančno spremlja skozi celotno sezono rasti. Meteorološki podatki in podatki, pridobljeni z daljinskim zaznavanjem, se analizirajo in povežejo z zadevnimi podatki o pridelku na podlagi rezultatov biofizičnega modeliranja (npr. učinek vročinskega vala, suše ali hladnega vala v določenih fazah rasti pridelkov). Poleg tega se rezultati iz modela rasti pridelkov uporabljajo neposredno za oceno stanja pridelkov (npr. simulacija indeksa listne površine ali simulacija biomase). To spremljanje zajema celotno EU in velja za vse vključene pridelke.

Člen 1(1)(c): spodbujanje dostopa do ocen

Odprt dostop do različnih rezultatov je zagotovljen na spletnih straneh, ki jih vzdržujeta Skupno raziskovalno središče in konzorcij MARSOP3. Spletna stran MARSOP ponuja veliko različnih informacij (rezultate opravljenih meritev daljinskega zaznavanja, rezultate modela rasti pridelkov, povezave na biltene). Satelitski podatki in slike se vnesejo v strežnik slik, kjer si je mogoče ogledati podatke in jih naložiti. Na strani MARSOP pa je mogoče zaprositi tudi za meteorološke podatke in jih naložiti.

Člen 1(1)(d): zagotavljanje tehnološkega spremljanja agrometeorološkega sistema

Skupno raziskovalno središče stalno izvaja tehnično spremljanje sistema, kar zagotavlja njegovo neprekinjeno delovanje in strokovno neoporečnost uporabljenih metodologij. Te metodologije vključujejo interpolacijo meteoroloških podatkov na raster, izpeljavo meritev, opravljenih pri daljinskem zaznavanju, za opis rasti pridelkov ali statistično analizo, opravljeno za pripravo ocen donosa pridelkov.

3.2.2. Ukrepi, ki jih je treba izvesti (člen 1(2))

Člen 1(2)(a): zbiranje in pridobivanje meteoroloških in satelitskih podatkov

V zbiranje in pridobivanje meteoroloških podatkov je vključenih več kot 3 500 postaj, ki zagotavljajo podatke o vremenskih parametrih, ki se nato vsak dan vnašajo v sistem MCYFS. Ta storitev se izvaja stalno. Prosto razpoložljivi podatki, pridobljeni z daljinskim zaznavanjem s sateliti z nizko in srednjo ločljivostjo (ločljivost v slikovnih točkah 1 km do 300 m) ter namenjeni spremljanju vegetacije, se prav tako pridobivajo, shranjujejo, nadalje obdelujejo in analizirajo.

Člen 1(2)(b): infrastruktura prostorskih informacij in spletna stran

Infrastruktura prostorskih informacij vključuje tehnologijo, standarde, človeške vire in sorodne dejavnosti, ki so potrebne za pridobivanje, obdelovanje, razširjanje, uporabo, vzdrževanje in shranjevanje prostorskih informacij. Ta infrastruktura je bila vzpostavljena s sistemom MCYFS, pri čemer so sodelovale skupine iz Skupnega raziskovalnega središča in skupine po pogodbi MARSOP3. Zajema sklope prostorskih informacij za celotno Evropo v različnih obsegih. Informacije se obdelajo tako, da ustrezajo potrebam spremljanja stanja pridelkov in napovedovanja pridelave pridelkov. Rezultati in informacije, ki izhajajo iz različnih virov (npr. daljinsko zaznavanje), so na voljo na različnih spletnih straneh in spletnih portalih.

Infrastruktura je usklajena z okvirom, ki ga določa direktiva o infrastrukturi za prostorske informacije v Evropski skupnosti (INSPIRE)[5]: prostorske informacije so geografsko opredeljene v skladu z napovedjo INSPIRE, metapodatki pa so opisani po načelih INSPIRE in bodo dodatno usklajeni. MCYFS bo na skladnem geoportalu INSPIRE delil prostorske vire, na voljo v podatkovni zbirki z izbranimi podatki MCYFS, o vremenu, pridelkih in daljinskem zaznavanju.

Člen 1(2)(c): posebne študije v zvezi s podnebnimi razmerami

Sistem omogoča pripravo posebnih študij o podnebnih razmerah na podlagi obsežnega sklopa informacij, ki so na voljo in zajemajo vse ustrezne vidike. Poročila o vplivih ekstremnih vremenskih pojavov na pridelke tako na ravni EU kot tudi v bolj specifičnih regijah so bila pripravljena in posredovana Komisiji v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 78/2008. Člen 1(2)(d): posodobitev agrometeoroloških in ekonometričnih modelov

Poleg operativnega delovanja sistema se redno posodabljajo modeli in ustrezne zbirke podatkov. Zbirka podatkov trenutno vsebuje tri terabajte podatkov. Od začetka veljavnosti Uredbe Sveta so se zgodile pomembne izboljšave: omrežje meteorološke postaje se je povečalo, kar zagotavlja boljši sistem spremljanja; ločljivost prejšnje mreže 50 x 50 km za prostorske analize se je izboljšala na 25 x 25 km; izvedla so se nova umerjanja pridelkov; izdani sta bili tudi novi različici zbirke podatkov in programske opreme.

4. REZULTATI IN UČINKI

Evropski komisiji, državam članicam in drugim zainteresiranim stranem se predložijo različni rezultati, in sicer poročila in bilteni ter informacijske storitve in podatki. Vsa gradiva so na voljo v elektronski obliki (člen 2 Uredbe) in delno tudi v papirni obliki.

Poročila in bilteni

Bilten o spremljanju pridelkov za Evropo ponuja, skoraj v realnem času in v operativnem okviru, informacije in analize v zvezi s spremljanjem rasti pridelka in napovedovanjem donosa. Vključene so države članice EU in sosednje regije (Magreb, območje Črnega morja). Vključeni so naslednji pridelki: navadna pšenica, pšenica durum, zimski ječmen, spomladanski ječmen, koruza za zrnje, oljna ogrščica, sončnice, sladkorna pesa in krompir. Popolna analiza se na internetu objavi šestkrat letno ter se dva- do trikrat letno dopolni s posodobljenimi ocenami donosa. Posebni bilteni se pripravijo za pašne rastline in riž v EU. Med objavami biltenov s popolno analizo se posodabljajo in pregledujejo agrometeorološki pogoji (10- do 12-krat letno). Vse te publikacije so na voljo na internetu, na zahtevo pa tudi v papirni obliki.

Informacijske storitve in podatki

Na spletnem prikazovalniku in spletnih straneh MARSOP so na voljo mnoge različne informacije o trenutni sezoni kmetijske proizvodnje v Evropi in drugih pomembnih kmetijskih območjih po svetu. Dostopno gradivo vključuje grafe in zemljevide vremenskih kazalnikov na podlagi opazovanj in numeričnih vremenskih modelov, grafe in zemljevide kazalnikov pridelkov na podlagi agrometeoroloških modelov ter grafe in zemljevide indeksov vegetacije in nakopičene suhe snovi na podlagi slik, pridobljenih z daljinskim zaznavanjem.

5. UPORABA PRORAČUNSKIH SREDSTEV

Odhodki 05.080300 – izvajanje Uredbe 78/2008

2008 || 97 298 EUR

2009 || 2 370 340 EUR

2010 || 1 414 851 EUR

2011 || 1 443 813 EUR

2012 || 1 449 048 EUR

2013 (v načrtu) || 1 570 734 EUR

SKUPAJ || 8 346 084 EUR

6. SKLEPNE PRIPOMBE IN PRIHODNOST DEJAVNOSTI

Sistem MARS zagotavlja učinkovite in pravočasne informacije ter objektivne podatke v podporo postopku sprejemanja odločitev v zvezi z razvojem SKP. Poleg osnovnega cilja, tj. napovedovanje donosa, žetve in proizvodnje, sistem zagotavlja tudi koristen vpogled v druga področja, ki so pomembna za kmetijstvo EU, kot so podnebne spremembe. Poleg tega se z uporabo agrometeorološkega sistema MARS in daljinskega zaznavanja prek razširjanja proizvodov zagotavljajo uporabne informacije Evropski komisiji ter tudi zainteresiranim državam članicam, raziskovalnim inštitutom in drugim uporabnikom.

Zato je Komisija predlagala nadaljevanje dejavnosti sistema MCYFS v okviru člena 22 osnutka Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o financiranju, upravljlanju in spremljanju skupne kmetijske politike COM(2011) 628, o kateri so institucije 26. junija sklenile politični dogovor.

Nadaljnja uporaba sistema za napovedovanje donosa pridelkov MARS bi lahko vključevala nove dejavnosti z namenom upoštevanja potreb SKP, ki se razvija in prilagaja spreminjajočemu se globalnemu gospodarskemu okolju. V tem okviru so neodvisne in zanesljive informacije na svetovni ravni osnovna zahteva za zagotovitev pravilnega in učinkovitega postopka sprejemanja odločitev v EU. Nove dejavnosti bi lahko vključevale:

(1) razširitev obsega MCYFS na druga glavna območja proizvodnje na svetu in dodatne ustrezne pridelke;

(2) orodje za modeliranje, katerega uporaba bi poleg trenutno zajetih pridelkov zajemala tudi druge pridelke EU (npr. rž, oves, tritikala, sladkorni trs, soja);

(3) celovitejše oblikovanje pašnih sistemov, ki bi lahko zagotovilo kvantitativne ocene proizvodnje biomase.

Kar zadeva točko 1, se bo projekt GLOBCAST (GLOBal Crop Monitoring and ForeCASTing) zaključil leta 2014. Cilj projekta GLOBCAST je preučitev razširitve obsega MCYFS na druga območja sveta (države Skupnosti neodvisnih držav, Argentina, Brazilija, Kitajska, Indija, Avstralija, Kanada in ZDA) ter na druge, v sistem MCYFS še nevključene pridelke, za katere obstaja zanimanje na globalni ravni in ki vplivajo na naš notranji trg, kot so soja, riž in sladkorni trs. Projekt GLOBCAST vključuje analizo stroškov, nastalih z razširitvijo sistema na druga območja po svetu, in pridelkov, za katere se bo odločalo o morebitni razširitvi MCYFS. Pravna podlaga za razširitev je enaka tisti, ki bo uporabljena za MCYFS, tj. člen 22 Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o financiranju, upravljlanju in spremljanju skupne kmetijske politike – COM(2011) 628.

Razširitev sistema za napovedovanje donosa pridelkov MARS na območja proizvodnje izven Evrope in na dodatne pridelke, ki so pomembni tako za prehransko varnost v EU kot tudi za odzive mednarodne skupnosti na pomanjkanje hrane, bi izboljšala kakovost informacij, ki so potrebne za upravljanje notranjega trga. Poleg tega bi razširitev znatno prispevala k pobudi skupine G-20 o prehranski varnosti in nestanovitnosti cen, zlasti k informacijskemu sistemu za kmetijski trg (AMIS), vključenem v „akcijski načrt o nestanovitnosti cen hrane in kmetijstvu“[6], ki so ga sprejeli ministri za kmetijstvo skupine G-20. To bi še posebej prispevalo k izboljšanje priprave in pravočasnega posredovanja točnih napovedi pridelave pridelkov na nacionalni, regionalni in svetovni ravni.

Kar zadeva zagotavljanje in predhodno obdelavo satelitskih podatkov, ki bi lahko koristili sistemu za napovedovanje donosa pridelkov MARS, se razvijajo sinergije s programom COPERNICUS (zemeljska komponenta).

[1] Uredba Sveta (ES) št. 78/2008 z dne 21. januarja 2008 o ukrepih, ki jih mora Komisija sprejeti v zvezi z uporabo daljinskega zaznavanja, uvedena v okviru skupne kmetijske politike, za obdobje 2008–2013, Uradni list Evropske unije, L 25, 30.1.2008, str. 1.

[2] Sklep 1445/2000/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2000 o uporabi prostorskih anketnih raziskovanj in daljinskega zaznavanja za kmetijske statistike za obdobje 1999–2003, Uradni list Evropskih skupnosti L 163, 4.7.2000, str. 1.

[3] Sklep 2066/2003/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. novembra 2003 o nadaljnji uporabi prostorskih anketnih raziskovanj in daljinskega zaznavanja za kmetijske statistike za obdobje 2004–2007 ter o spremembi Sklepa 1445/2000/ES, Uradni list Evropske unije L 309, 26.11.2003, str. 9.

[4] Kratica SPOT pomeni „Satellite pour l'Observation de la Terre“ (satelit za opazovanje Zemlje), NOAA pomeni „National Oceanic and Atmospheric Administration“ (Nacionalna uprava za oceane in ozračje), AVHRR pomeni „Advanced very high Resolution Radiometer“ (napredni radiometer z visoko ločljivostjo), MODIS pa pomeni „Moderate Resolution Imaging Spectroradiometer“ (spektroradiometer srednje ločljivosti).

[5] Direktiva 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2007 o vzpostavitvi infrastrukture za prostorske informacije v Evropski skupnosti (INSPIRE), Uradni list Evropske unije L 108, 25.4.2007, str. 1.

[6] http://agriculture.gouv.fr/IMG/pdf/2011-06-23_-_Action_Plan_-_VFinale.pdf.