[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 28.1.2009

COM(2009) 34 konč.Zvezek I

Izvajanje strukturnih reform, ki izhajajo iz lizbonske strategije, v okviru Evropskega načrta za oživitev gospodarstva – letne ocene držav Priporočilo za

PRIPOROČILO SVETA

o posodobitvah širših smernic ekonomskih politik držav članic in Skupnosti v letu 2009 ter o izvajanju politik zaposlovanja držav članic

Izvajanje strukturnih reform, ki izhajajo iz lizbonske strategije, v okviru Evropskega načrta za oživitev gospodarstva – letne ocene držav Priporočilo za

PRIPOROČILO SVETA

o posodobitvah širših smernic ekonomskih politik držav članic in Skupnosti v letu 2009 ter o izvajanju politik zaposlovanja držav članic

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti ter zlasti člena 99(2) in člena 128(4) Pogodbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne […],

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju naslednjega:

1. Svet je julija 2005 sprejel Priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Skupnosti (2005–2008)[1] in Sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic[2], ki skupaj tvorita „integrirane smernice za rast in delovna mesta“. Države članice so bile pozvane, da upoštevajo integrirane smernice za rast in delovna mesta v nacionalnih programih reform (NPR).

2. Spomladanski Evropski svet iz let 2006, 2007 in 2008 je opredelil štiri prednostna področja (raziskave, razvoj in inovacije, poslovno okolje, zaposlitvene možnosti in integrirana energetska/infrastrukturna politika), ki so stebri prenovljene lizbonske strategije. Znotraj teh področij je Evropski svet sprejel omejeno število posebnih ukrepov in države članice pozval, naj jih izvedejo v postavljenih rokih.

3. Države članice vsako leto predstavijo poročila o izvajanju nacionalnih programov reform (poročila o izvajanju).

4. Na podlagi analize Komisije so bila v letih 2007 in 2008 za države članice izdana številna priporočila po posameznih državah[3].

5. Za skladno in celostno izvajanje lizbonske strategije za rast in delovna mesta so ta priporočila sprejeta v enotnem dokumentu. Ta pristop odraža integrirano strukturo nacionalnih programov reform in poročil o izvajanju ter potrebno usklajenost med smernicami zaposlovanja in splošnimi smernicami ekonomskih politik iz člena 99(2), kakor je poudarjeno v členu 128(2).

6. Spomladanski Evropski svet iz leta 2008 je sprožil izvajanje drugega kroga prenovljene lizbonske strategije, ki bo dokončan v letu 2010. Svet je maja 2008 sprejel Priporočilo o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Skupnosti (2008–2010)[4], julija 2008 pa Sklep o smernicah za politike zaposlovanja držav članic[5], ki skupaj tvorita „integrirane smernice za rast in delovna mesta“.

7. Države članice so nato potrdile, posodobile ali pripravile nove nacionalne programe reform, ki so jih do oktobra 2008 predložile Komisiji skupaj s poročilom o izvajanju. Za okrepitev usklajevanja reform in izboljšanje procesa večstranskega nadzora v okviru Sveta je Spomladanski Evropski svet leta 2008 pozval države članice, naj določijo odzive svojih politik na priporočila po posameznih državah ter priložijo časovnice („akcijske načrte“).

8. Glede na sedanji gospodarski upad je Komisija predlagala Evropski načrt za oživitev gospodarstva (v nadaljnjem besedilu: načrt za oživitev gospodarstva[6]), ki ga je Evropski svet sprejel decembra 2008. Načrt predvideva usklajeno proračunsko spodbudo v okviru Pakta stabilnosti in rasti za spodbuditev povpraševanja in obnovitev zaupanja ob upoštevanju izhodiščnih položajev držav članic ter obstoječih prizadevanj v odgovor na gospodarske težave. V skladu z načrtom za oživitev gospodarstva naj bi proračunsko spodbudo spremljala pospešitev strukturnih reform, ki izhajajo iz lizbonske strategije, da bi spodbudili gospodarstvo in hkrati okrepili dolgoročni potencial rasti Unije, predvsem s spodbujanjem prehoda na nizkoogljično gospodarstvo, temelječe na znanju.

9. Načrt za oživitev gospodarstva, ki ga je sprejel Evropski svet, je države članice pozval, naj predložijo posodobljene programe stabilnosti in konvergenčne programe, ki jih je Komisija ocenila, ob upoštevanju potrebe po zagotovitvi preobrata fiskalnega poslabšanja, izboljšanju oblikovanja proračunske politike in zagotovitvi dolgoročne vzdržnosti javnih financ.

10. Priporočila za posamezne države bi bilo treba posodobiti ob upoštevanju načel načrta za oživitev gospodarstva in napredka, ki je bil po sprejetju dosežen z njihovim izvajanjem. Reforme je treba izvesti hitro. Komisija bo zagotovila pomoč v okviru lizbonskega partnerstva ter spremljala napredek in on njem redno poročala.

11. Da bi lahko v celoti izvedli lizbonsko strategijo za rast in delovna mesta mora to priporočilo vsebovati tudi posebna priporočila državam članicam euroobmočja.

12. Evropski parlament je sprejel resolucijo glede tega priporočila –

PRIPOROČA, naj države članice sprejmejo ukrepe v skladu s smernicami iz Priloge.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

PRILOGA

KAZALO

PRIPOROČILO 2

BELGIJA 6

BOLGARIJA 8

ČEšKA 10

DANSKA 12

NEMčIJA 14

ESTONIJA 16

IRSKA 18

GRčIJA 20

ŠPANIJA 22

FRANCIJA 24

ITALIJA 26

CIPER 28

LATVIJA 30

LITVA 32

LUKSEMBURG 34

MADžARSKA 35

MALTA 37

NIZOZEMSKA 39

AVSTRIJA 41

POLJSKA 43

PORTUGALSKA 45

ROMUNIJA 47

SLOVENIJA 49

SLOVAšKA 51

FINSKA 53

ŠVEDSKA 55

ZDRUžENO KRALJESTVO 56

DRžAVE čLANICE EUROOBMOčJA 58

BELGIJA

1. Rast BDP se je v letu 2008 opazno upočasnila na 1,3 %. To je bila posledica oslabljenega zunanjega povpraševanja in skromnega domačega povpraševanja, ki je bilo v precejšnji meri povezano z visoko inflacijo in učinki finančne krize. Gospodarske razmere se bodo po pričakovanjih v letu 2009 še občutno poslabšale. Po ocenah je bila stopnja inflacije v letu 2008 približno 4,5 %, oziroma skoraj dvakrat višja kot v letu 2007, predvsem zaradi višjih domačih cen energentov. Glede na padajoče svetovne cene energentov bi se morala inflacija v letu 2009 zmanjšati. Javnofinančni primanjkljaj naj bi v letu 2008 po napovedih znašal približno 0,9 % BDP. Bruto dolg naj bi v letu 2008 znašal približno 88% BDP. Presežek na tekočem računu plačilne bilance se je v letu 2008 zmanjšal in se bo po napovedih v letu 2009 še dodatno znižal.

2. Rast zaposlenosti je bila v letu 2008 pozitivna, tako da se je stopnja nezaposlenosti znižala na 6,9 %. Vendar so napovedi za leto 2009 precej manj ugodne in predvidevajo rast nezaposlenosti. Kriza je najbolj prizadela avtomobilsko in jeklarsko industrijo ter finančni sektor.

3. V odgovor na finančno krizo in kot del usklajenega pristopa EU je Belgija sprejela ukrepe za podporo finančnemu sektorju, namenjene stabilizaciji bančnega sektorja, ki naj bi izboljšali tudi dostop do financiranja in s tem podpirali širše gospodarstvo ter prispevali k makroekonomski stabilnosti. Poleg tega je v odgovor na gospodarsko upočasnitev Belgija nedavno napovedala ukrepe, med katerimi je tudi finančna podpora za mala in srednja podjetja.

4. Komisija bo ocenila ukrepe, ki jih je Belgija sprejela v odgovor na gospodarsko upočasnitev v skladu z načeli, določenimi v Evropskem načrtu za oživitev gospodarstva, ki ga je sprejel Evropski svet. V zvezi z javnimi financami bo Komisija ocenila združljivost posodobljenega programa stabilnosti s Paktom stabilnosti in rasti. Poleg tega bi bilo treba hitro izvesti ukrepe, ki so priporočeni v odstavku 7, zlasti za spodbuditev prehoda na nizkoogljično gospodarstvo in okrepitev dolgoročnega potenciala za rast.

5. Belgija nadaljuje izvajanje svojega nacionalnega programa reform. Napovedani so bili ukrepi za dodatno zmanjšanje obdavčitve dela s povečanjem višine neobdavčenega dohodka za delavce z nizkimi in srednjimi dohodki, vendar bodo mogoče potrebni še dodatni ukrepi. Potrebna so dodatna prizadevanja za izboljšanje uspešnosti trga dela, zlasti za starejše delavce in prikrajšane skupine, za zagotavljanje dolgoročne vzdržnosti javnih financ, povečanje konkurence na trgih plina in električne energije ter za izboljšanje rezultatov na področju raziskav in razvoja.

6. Belgijsko gospodarstvo je izvozno usmerjeno, zato je ohranjanje konkurenčnosti zlasti pomembno. V tem okviru je bistveno, da se stroški dela na enoto gibljejo usklajeno z najpomembnejšimi trgovskimi partnerji. Vendar se je stroškovna konkurenčnost v letu 2008 poslabšala. Koristno bi bilo izboljšati konkurenco na trgih plina in električne energije. Trajne naložbe v raziskave in razvoj so pomembne za pospešitev rasti produktivnosti in za izboljšanje konkurenčnosti. Nizka udeležba na trgu dela, rast odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, in velik javni dolg ogrožajo dolgoročno vzdržnost javnih financ, zato je potreba po povečanju primarnih presežkov in izvajanju politik, ki podpirajo rast in zaposlovanje, še toliko večja. Celovit pristop k izvajanju strukturnih reform bi lahko pospešil doseganje rezultatov v Belgiji. Treba se bo tudi temeljito posvetiti izvajanju svežnja o energetiki in podnebnih spremembah, ki ga je sprejel Evropski svet.

7. Glede na oceno napredka, ki jo je pripravila Komisija, Svet priporoča, naj Belgija nadaljuje izvajanje strukturnih reform. Zlasti priporoča, naj Belgija:

- dodatno zmanjša davčno obremenitev dela, zlasti z zmanjšanjem davčnega primeža za delavce z nizkimi dohodki, srednjeročno pa okrepiti omejitve na strani odhodkov za podporo fiskalni konsolidaciji,

- izboljša konkurenco na trgih plina in električne energije s sprejetjem regulativnega okvira, ki bo bolj spodbujal konkurenčnost, s popolnoma neodvisnimi in učinkovitimi regulativnimi organi, ter nadaljuje prizadevanja v zvezi z operaterji za prenos in distribucijo,

- v okviru celovitega pristopa prožne varnosti spodbudi izvajanje usklajenih ukrepov za izboljšanje učinkovitosti trga dela, revidira nadomestila za brezposelnost za spodbujanje hitrejšega vračanja nezaposlenih na trg dela, izboljša udeležbo na trgu dela (zlasti vključenost starejših delavcev in ljudi migrantskega porekla), zmanjša regionalne razlike in poveča vključenost v vseživljenjsko učenje v vseh regijah.

BOLGARIJA

1. Zaradi močnega domačega povpraševanja se je rast BDP v Bolgariji pospešila in v prvih devetih mesecih leta 2008 dosegla 7 %, tako da se je BDP na prebivalca povečal na približno 40 % povprečja EU. Po napovedih se bo rast v letu 2009 občutno umirila, ker zaostreni pogoji najemanja posojil odvračajo domače naložbe in zasebno potrošnjo. Inflacija, ki sta jo okrepila domače povpraševanje in visoka rast plač, ki je močno presegla rast produktivnosti, je v letu 2008 dosegla rekordno raven 12 %, in se bo verjetno obdržala nad povprečjem EU. Proračunski položaj ostaja trden; proračunski presežek v letu 2008 je bil višji od 3 % BDP, zaradi ugodne sestave rasti in boljšega pobiranja davkov. Vendar pa je močno domače povpraševanje dodatno poslabšalo velika makroekonomska neravnovesja. Primanjkljaj na tekočem računu plačilne bilance je na visoki ravni in znaša skoraj 25 % BDP, ter se glede na svetovne gospodarske obete in oslabljeno konkurenčnost Bolgarije verjetno ne bo bistveno izboljšal.

2. V letu 2008 se je zaposlenost povečala za več kot 3 %, vendar se bo rast v naslednjih dveh letih upočasnila. Nezaposlenost se je v letu 2008 zmanjšala na 6 %, vendar se bo v letu 2009 po napovedih nekoliko povečala. Nedavno poslabšanje gospodarskega razpoloženja in zmanjšanje povpraševanja v več sektorjih, zlasti v predelovalnih dejavnostih, gradbeni industriji in trgovini na drobno, bo verjetno povzročilo precejšnje zmanjšanje zaposlenosti v teh in spremljajočih gospodarskih sektorjih.

3. Bolgarija je nedavno napovedala ukrepe za odpravo makroekonomskih neravnovesij, med katerimi je tudi izboljšanje konkurence v energetskem sektorju in trgovini na drobno.

4. Komisija bo ocenila ukrepe, ki jih je Bolgarija sprejela v odgovor na gospodarsko upočasnitev v skladu z načeli, določenimi v Evropskem načrtu za oživitev gospodarstva, ki ga je sprejel Evropski svet. V zvezi z javnimi financami bo Komisija ocenila združljivost posodobljenega konvergenčnega programa s Paktom stabilnosti in rasti. V tem okviru bi morala Bolgarija ohraniti restriktivno fiskalno naravnanost in takoj sprejeti ukrepe za odpravo makroekonomskih neravnovesij. Poleg tega bi bilo treba hitro izvesti ukrepe, ki so priporočeni v odstavku 7, zlasti za spodbuditev prehoda na nizkoogljično gospodarstvo in okrepitev dolgoročnega potenciala za rast.

5. Bolgarija nadaljuje izvajanje svojega nacionalnega programa reform, vendar je napredek počasen. V zadnjem obdobju so premišljene vladne odločitve pospešile izvajanje ukrepov. Bolgarija je nadaljevala izvajanje svoje preudarne fiskalne politike, vendar bi bilo mogoče učinkovitost javne porabe še izboljšati. Sprejeti so bili tudi spodbujevalni ukrepi za izboljšanje organiziranosti in kakovosti izobraževanja, vendar so za izboljšanje upravljanja in rezultatov potrebne nadaljnje reforme. Treba je okrepiti prizadevanja za temeljito izboljšanje učinkovitosti in uspešnosti javne uprave. Odlaganje napovedane funkcionalne revizije, ki jo je bila Svetovna banka pripravljena izvesti, upočasnjuje izvajanje reform. Prav tako je na voljo še veliko možnosti za napredek pri zmanjševanju administrativnih ovir, večjih vlaganjih v strokovna znanja in reform javnega sistema za raziskave in razvoj.

6. Zaradi svetovne finančne in gospodarske krize je še bolj nujno, da se Bolgarija spopade s svojimi makroekonomskimi pomanjkljivostmi (visoko inflacijo in velikim primanjkljajem na tekočem računu plačilne bilance) z ohranitvijo stroge proračunske politike in pospešitvijo strukturnih reform za okrepitev svoje konkurenčnosti. Izvajanje bo treba pospešiti, če želi Bolgarija svoje gospodarstvo iz takšnega, ki temelji predvsem na stroškovnih prednostih, preoblikovati v produktivnejše gospodarstvo, bogato z znanjem. V sedanjem gospodarskem in monetarnem okviru so te reforme bistvenega pomena za ohranitev konkurenčnosti bolgarskega gospodarstva. Učinkovito izvajanje potrebnih reform je odvisno od sposobnosti Bolgarije, da hitro izboljša učinkovitost in uspešnost svoje javne uprave. Treba se bo tudi temeljito posvetiti izvajanju svežnja o energetiki in podnebnih spremembah, ki ga je sprejel Evropski svet.

7. Glede na oceno napredka, ki jo je pripravila Komisija, Svet priporoča, naj Bolgarija nadaljuje izvajanje strukturnih reform. Zlasti priporoča, naj Bolgarija:

- takoj dodatno okrepi učinkovitost in uspešnost javne uprave, zlasti z osredotočenjem na ključne vladne funkcije, vključno z organi za konkurenco, nadzornimi in regulativnimi organi ter na sodstvo in nadaljuje sprejemanje vseh potrebnih ukrepov za zagotovitev učinkovitega finančnega nadzora in dobrega upravljanja strukturnih skladov,

- ohrani restriktivno fiskalno politiko, izboljša kakovost in učinkovitost javne porabe, ohrani gibanja plač v skladu z rastjo produktivnosti in izboljša učinkovito konkurenco,

- hitro sprejme in izvede nove ukrepe za občutno zmanjšanje administrativnih ovir na centralni in lokalni ravni ter skrajšanje zamude pri postopkih, da se izboljša poslovno okolje, kar bo pripomoglo tudi v boju proti korupciji,

- v okviru celovitega pristopa prožne varnosti usmeri prizadevanja na izboljšanje kakovosti ponudbe delovne sile in stopnje zaposlenosti z izboljšanjem učinkovitosti, uspešnosti in ciljni naravnanosti aktivnih politik trga dela ter nadaljnjim posodabljanjem in prilagajanjem načina upravljanja izobraževalnega sistema za povečanje strokovnega znanja na raven, ki bolje ustreza potrebam trga dela, ter zmanjša zgodnje opuščanje šolanja.

ČEšKA

1. Rast BDP se je v letu 2008 po napovedih umirila na 4,2 %, med letom 2009 pa se bo rast po napovedih še upočasnila. Inflacija je s 6,3 % dosegla vrhunec sredi leta 2008, zdaj pa naj bi se znižala zaradi pojemajočega učinka prejšnjega dvigovanja davkov in nižjih cen energentov. Proračunski primanjkljaj se je zniževal nekaj let in je v letu 2008 znašal 1,2 % BDP. Primanjkljaj tekočega računa plačilne bilance je v letu 2008 dosegel približno 1 % BDP, poleg tega je bil zabeležen precejšen trgovinski presežek.

2. Stopnja zaposlenosti je se je od leta 2005 povečala za več kot 1 odstotno točko in je v letu 2008 dosegla 66,6 %. Stopnja nezaposlenosti se je v tretjem četrtletju 2008 zmanjšala na 4,3 % in s tem dosegla najnižjo vrednost v zadnjih dvanajstih letih. Trenutne napovedi kažejo na zmerno znižanje rasti zaposlenosti in povečanje nezaposlenosti. Glede na upadanje izvoznega povpraševanja bo nezaposlenost po pričakovanjih najbolj prizadela delavce v avtomobilski industriji in v drugih izvozno usmerjenih gospodarskih panogah.

3. Komisija bo ocenila ukrepe, ki jih je Češka sprejela v odgovor na gospodarsko upočasnitev v skladu z načeli, določenimi v Evropskem načrtu za oživitev gospodarstva, ki ga je sprejel Evropski svet. V zvezi z javnimi financami bo Komisija ocenila združljivost posodobljenega konvergenčnega programa s Paktom stabilnosti in rasti. Poleg tega bi bilo treba hitro izvesti ukrepe, ki so priporočeni v odstavku 6, zlasti za spodbuditev prehoda na nizkoogljično gospodarstvo in okrepitev dolgoročnega potenciala za rast.

4. Češka nadaljuje izvajanje svojega nacionalnega programa reform. Sprejete so bile številne reforme za izboljšanje dolgoročne vzdržnosti javnih financ, povečanje naložb v raziskave in razvoj, reformo izobraževalnega sistema, zagotovitev aktivnega staranja ter za razvoj pristopa k reformi trga dela, ki bo temeljil na prožni varnosti. Potrebna so dodatna prizadevanja za izboljšanje dostopa do financiranja, za nadaljnje povečanje naložb v raziskave in razvoj, za okrepitev uveljavljanja pravic intelektualne lastnine in za vključevanje prikrajšanih skupin na trg dela.

5. Češko prebivalstvo je eno izmed najhitreje starajočih se v EU, kar bo pomembno vplivalo na pokojninski sistem in sistem zdravstvenega varstva. Med najpomembnejšimi strukturnimi izzivi sta tako zagotavljanje dolgoročne vzdržnosti javnih financ in spodbujanje prehoda na gospodarstvo, ki temelji na znanju. Spopadanje s temi strukturnimi izzivi bo izboljšalo potencial rasti, ustvarilo delovna mesta in poskrbelo, da bo gospodarstvo bolj odporno na zunanje pretrese. Za to so potrebne nadaljnje reforme na področjih raziskav in razvoja, inovacij, izobraževanja in usposabljanja, bolj celovit pristop prožne varnosti pri reformi trga dela ter nadaljnje izboljševanje pogojev za podjetniško dejavnost. Treba se bo tudi temeljito posvetiti izvajanju svežnja o energetiki in podnebnih spremembah, ki ga je sprejel Evropski svet.

6. Glede na oceno napredka, ki jo je pripravila Komisija, Svet priporoča, naj Češka nadaljuje izvajanje strukturnih reform. Zlasti priporoča, naj Češka:

- izboljša dolgoročno vzdržnost javnih financ ter nadaljuje reforme pokojninskega sistema in sistema zdravstvenega varstva,

- okrepi prizadevanja za izboljšanje sodelovanja med podjetji, univerzami in javnimi ustanovami za raziskave in razvoj, spodbuja večjo ponudbo človeških virov za raziskave in razvoj ter poveča obseg in učinkovitost javnih naložb v raziskave in razvoj za dosego ciljne ravni odhodkov za raziskave in razvoj,

- v okviru celovitega pristopa prožne varnosti dodatno posodobi varnost zaposlitve, izboljša učinkovitost in uravnoteženost v izobraževanju in usposabljanju, zlasti glede njune odzivnosti na potrebe trga dela, ter zagotovi spodbude za naložbe v usposabljanje, zlasti za starejše in nižje kvalificirane delavce.

DANSKA

1. V letu 2008 se je rast BDP občutno upočasnila. Korekcija cen stanovanjskih nepremičnin navzdol je oslabila domače povpraševanje, zasebno potrošnjo in gradbeno dejavnost. Zaradi ostrejših pogojev financiranja bodo cene stanovanj verjetno padale še hitreje, kar bo dodatno okrepilo negativni učinek upočasnitve svetovnega gospodarstva na domače gospodarstvo. Inflacija, ki so jo spodbudile višje cene energentov in hrane, je v letu 2008 v povprečju znašala 3,5 %, vendar se je začela umirjati. Javnofinančni presežek bi v letu 2008 lahko presegel 3 % BDP. V letih 2008 in 2009 naj bi Danska imela na tekočem računu plačilne bilance majhen presežek.

2. V letu 2008 je zaposlenost naraščala, vendar se bo po pričakovanjih v letu 2009 znižala. Podobno se bo stopnja nezaposlenosti, ki je v letu 2008 dosegla okrog 3,5 %, po napovedih v letu 2009 še povečala. Kratkoročno bi to sicer moralo ublažiti pritisk na trg dela, vseeno pa bo pomembno obravnavati preostalo pomanjkanje delovne sile in nadalje spodbuditi prehajanje na trgu dela. Srednjeročni izziv zaposlovanja ostaja povečevanje skupnega obsega in ustreznih kvalifikacij delovne sile, davčna reforma pa bi morala kratkoročno ohraniti prizadevanja v tej smeri.

3. V odgovor na finančno krizo in kot del usklajenega pristopa EU je Danska sprejela ukrepe za podporo finančnemu sektorju, namenjene stabilizaciji bančnega sektorja, ki naj bi izboljšali tudi dostop do financiranja in s tem podpirali širše gospodarstvo ter prispevali k makroekonomski stabilnosti. Poleg tega je v odgovor na gospodarsko upočasnitev Danska nedavno napovedala ukrepe, med katerimi so tudi vlaganja v okolju prijazen promet in finančna podpora za gospodinjstva.

4. Komisija bo ocenila ukrepe, ki jih je Danska sprejela v odgovor na gospodarsko upočasnitev v skladu z načeli, določenimi v Evropskem načrtu za oživitev gospodarstva, ki ga je sprejel Evropski svet. V zvezi z javnimi financami bo Komisija ocenila združljivost posodobljenega konvergenčnega programa s Paktom stabilnosti in rasti.

5. Danska nadaljuje izvajanje svojega nacionalnega programa reform. Dodaten napredek je bil dosežen v okviru prej uvedenih načrtov za reforme, zlasti v zvezi s spodbujanjem ponudbe delovne sile. V pripravi so dodatni načrti davčnih reform in reform trga dela zaradi staranja prebivalstva.

6. Danski potencial rasti je bistveno odvisen od boljše uporabe in izboljšanja kakovosti njene delovne sile, izboljšanja produktivnosti dela in povečanja donosnosti naložb v človeški kapital, raziskave in inovacije. Staranje prebivalstva je začelo vplivati na ponudbo delovne sile ter poudarilo potrebnost reform za spodbujanje vključenosti in števila delovnih ur. Dodaten izziv je krepitev konkurence za znižanje razmeroma visoke ravni cen življenjskih potrebščin na Danskem. Treba se bo tudi temeljito posvetiti izvajanju svežnja o energetiki in podnebnih spremembah, ki ga je sprejel Evropski svet.

NEMčIJA

1. Rast BDP v Nemčiji se je v letu 2008 znižala na 1,3 % z 2,5 % iz leta 2007, ker je svetovni gospodarski upad povzročil hitro zmanjšanje rasti izvoza. Poleg tega bodo ostrejši pogoji financiranja in poslabšani gospodarski obeti najverjetneje vplivali na znižanje naložb. V letu 2009 se bo gospodarska dejavnost zato verjetno občutno upočasnila. Inflacija je zaradi rasti cen surovin v prvi polovici leta 2008 dosegla najvišjo vrednost 3,2 % in se bo v letu 2009 po napovedih znižala. V letu 2008 je bil državni proračun skoraj uravnotežen, v letu 2009 pa se pričakuje proračunski primanjkljaj ki bo dosegel skoraj 3 % BDP. Precejšnje izboljšanje cenovne konkurenčnosti v preteklih letih je prispevalo k presežku na tekočem računu plačilne bilance, ki je v letu 2008 znašal več kot 7 % BDP.

2. V letu 2008 se je zaposlenost povečala za 1,3 %, vendar bo upočasnitev gospodarstva po pričakovanjih prizadela trg dela, tako da se bo v letu 2009 nezaposlenost povečala. Zlasti sta ogrožena avtomobilska industrija in gradbeništvo. Zaradi stalnega krčenja delovne sile, ki je posledica demografskih sprememb, bodo gospodarske družbe mogoče poskusile obdržati visokokvalificirane delavce, odpuščanja pa bi zato lahko prizadela predvsem nizkokvalificirane in začasne delavce.

3. V odgovor na finančno krizo in kot del usklajenega pristopa EU je Nemčija sprejela ukrepe za podporo finančnemu sektorju, namenjene stabilizaciji bančnega sektorja, ki naj bi izboljšali tudi dostop do financiranja in s tem podpirali širše gospodarstvo ter prispevali k makroekonomski stabilnosti. Poleg tega je v odgovor na gospodarsko upočasnitev Nemčija nedavno napovedala ukrepe, med katerimi sta tudi podpora gospodinjstvom ter malim in srednjim podjetjem ter spodbujanje naložb v šole in infrastrukturo.

4. Komisija bo ocenila ukrepe, ki jih je Nemčija sprejela v odgovor na gospodarsko upočasnitev v skladu z načeli, določenimi v Evropskem načrtu za oživitev gospodarstva, ki ga je sprejel Evropski svet. V zvezi z javnimi financami bo Komisija ocenila združljivost posodobljenega programa stabilnosti s Paktom stabilnosti in rasti. Poleg tega bi bilo treba hitro izvesti ukrepe, ki so priporočeni v odstavku 7, zlasti za spodbuditev prehoda na nizkoogljično gospodarstvo in okrepitev dolgoročnega potenciala za rast.

5. Nemčija nadaljuje izvajanje svojega nacionalnega programa reform. Sprejeti so bili številni pozitivni ukrepi za vzpostavitev družbe znanja, spodbujanje ekoinovacij in prenovo trga dela. Dosežen je bil napredek v zvezi s srednjeročnim proračunskim ciljem, kakovost javnih financ je bila dobra. Potrebni so dodatni ukrepi za spodbujanje konkurence pri storitvah, izboljšanje poslovnega okolja in zmanjšanje strukturne brezposelnosti.

6. Izboljšanje rasti produktivnosti in odpravljanje visoke stopnje brezposelnosti med nizkokvalificiranimi delavci, zlasti na vzhodu, bi moralo Nemčiji pomagati ohraniti dobre gospodarske razmere tudi v prihodnje. Pri tem pomagajo izboljšave v zvezi z raziskavami in razvojem ter inovacijami. Vendar pa bi izboljšano delovanje trgov storitev, zlasti trga profesionalnih storitev, energetskega sektorja in železniškega prometa ter izboljšanje poslovnega okolja dodatno povečalo potencial rasti nemškega gospodarstva. Treba se bo tudi temeljito posvetiti izvajanju svežnja o energetiki in podnebnih spremembah, ki ga je sprejel Evropski svet.

7. Glede na oceno napredka, ki jo je pripravila Komisija, Svet priporoča, naj Nemčija nadaljuje izvajanje strukturnih reform. Zlasti priporoča, naj Nemčija:

- izboljša okvir za konkurenco na trgu storitev z izboljšanjem postopkov javnih naročil, nadaljnjo sprostitvijo omejevalnih predpisov, ki urejajo regulirane panoge in storitve, ter z zagotovitvijo učinkovite ločitve železniške infrastrukture in prevoznih storitev,

- nadaljuje načrtovane ukrepe, ki izboljšujejo učinkovitost in uspešnost storitev posredovanja zaposlitev ter spodbujajo vključevanje nizkokvalificiranih in dolgotrajno brezposelnih delavcev na trg dela s pristopom prožne varnosti, ki združuje boljši dostop do kvalifikacij z izboljšanimi spodbudami za delo.

ESTONIJA

1. Potem ko je rast BDP v letu 2007 dosegla 6,3 %, se je gospodarstvo v letu 2008 skrčilo. Krčenje se bo v letu 2009 po napovedih nadaljevalo. Takšna gibanja povzroča padec zasebne potrošnje in naložb ob visoki inflaciji in ostrejših pogojih za najemanje posojil. Inflacija se znižuje ob manjši rasti plač in nižjih mednarodnih cena surovin. Stanje javnih financ se je občutno poslabšalo, tako da je v letu 2008 kljub velikemu zmanjšanju odhodkov prišlo do proračunskega primanjkljaja, potem ko je bil v letu 2007 proračunski presežek 2,7 % BDP. Primanjkljaj na tekočem računu plačilne bilance se je v letu 2008 občutno znižal na 10 % BDP in se bo po napovedih še nižal.

2. Upočasnitev gospodarske aktivnosti vpliva na trg dela, tako da nezaposlenost strmo narašča. Po sedanjih napovedih naj bi se stopnja nezaposlenosti v letu 2009 povečala s stopnje 5 %, ki jo je dosegla v letu 2008. Najverjetneje bodo prizadeti gradbeništvo, stanovanjski sektor in trgovina na drobno. Po napovedih se bo rast plač pomembno upočasnila, pričakovati je tudi znižanje plač v zasebnem sektorju. Pogoji na trgu dela so zlasti težavni za starejše delavce in za mlade.

3. V odgovor na gospodarsko upočasnitev je Estonija nedavno napovedala ukrepe, med katerimi so tudi naložbe v infrastrukturo in strokovna znanja.

4. Komisija bo ocenila ukrepe, ki jih je Estonija sprejela v odgovor na gospodarsko upočasnitev v skladu z načeli, določenimi v Evropskem načrtu za oživitev gospodarstva, ki ga je sprejel Evropski svet. V zvezi z javnimi financami bo Komisija ocenila združljivost posodobljenega konvergenčnega programa s Paktom stabilnosti in rasti. V tem okviru bi morala Estonija nadaljevati proračunsko konsolidacijo. Poleg tega bi bilo treba hitro izvesti ukrepe, ki so priporočeni v odstavku 7, zlasti za spodbuditev prehoda na nizkoogljično gospodarstvo in okrepitev dolgoročnega potenciala za rast.

5. Estonija nadaljuje izvajanje svojega nacionalnega programa reform. Sprejeti so bili številni ukrepi za izboljšanje uspešnosti raziskav in razvoja ter inovacij, okrepitev konkurence in spodbujanje vseživljenjskega učenja. Odziv politik je bil mešan glede na fiskalno politiko in v zvezi s strukturnimi reformami, katerih cilj je spodbujanje prilagajanja trga dela (zlasti aktivne politike trga dela), ki bi pomagalo pri brzdanju inflacije in inflacije plač. Glede na odločilno vlogo, ki jo imajo strukturni skladi pri financiranju ukrepov nacionalnega programa reform, je za izvajanje programov pomembno okrepiti administrativno usposobljenost.

6. Uspešnost izvoza je bistven sestavni del splošne gospodarske uspešnosti države. Nujno so potrebne strukturne reforme za podporo potrebni prerazporeditvi virov v izvozne dejavnosti. Potrebna so nadaljnja vlaganja v raziskave in razvoj, inovacije ter izobraževanje za izravnavo učinka poslabšanja stroškovne konkurenčnosti v delovno intenzivnih dejavnostih in za zagotovitev srednje- do dolgoročne rasti. Zaradi poslabšanja razmer na trgu dela se bo potrebno bolj posvetiti aktivnim politikam trga dela in vseživljenjskemu učenju, da bi se lahko odzvali na nastajajoče potrebe na trgu dela. Dodaten pomemben vidik ponovne vzpostavitve konkurenčnosti je zagotavljanje boljše usklajenosti gibanja plač z gibanjem produktivnosti. Potrebno je dodatno zmanjšati togost na trgu dela. Za izboljšanje makroekonomske stabilnosti so potrebne odločna fiskalna politika, učinkovita politika konkurence in izboljšana energetska učinkovitost. Treba se bo tudi temeljito posvetiti izvajanju svežnja o energetiki in podnebnih spremembah, ki ga je sprejel Evropski svet.

7. Glede na oceno napredka, ki jo je pripravila Komisija, Svet priporoča, naj Estonija nadaljuje izvajanje strukturnih reform. Zlasti priporoča, naj Estonija:

- pospeši izvajanje novega svežnja delovnega prava in poveča učinkovitost javnih zavodov za zaposlovanje, zlasti s ciljno naravnanimi aktivnimi politikami trga dela, namenjenimi spodbujanju prehajanja na trgu dela.

IRSKA

1. Zaradi poslabšanja razmer na stanovanjskem trgu, ki jih je dodatno zaostrila finančna kriza, se je BDP v letu 2008 po oceni znižal za 2 % (v primerjavi s 6-odstotno rastjo v letu 2007). Poleg tega je Irska zlasti izpostavljena nižji pričakovani rasti pri svojih glavnih trgovinskih partnericah, tako da se bo BDP v letu 2009 po napovedih dodatno znižal. Inflacija, ki je v sredini leta 2008 dosegla vrhunec s skoraj 4 %, se sedaj umirja. Javnofinančni položaj se je poslabšal zaradi občutnega znižanja davčnih prihodkov, povezanega s korekcijo cen na nepremičninskem trgu in širšo recesijo. Proračunski primanjkljaj je v letu 2008 znašal 6 % BDP, tako da bodo nedavni skromni presežki izničeni, obstaja pa tudi nevarnost, da se bo primanjkljaj pozneje še občutno povečal. Zunanja ravnovesja so se v zadnjih letih poslabšala zaradi oslabitve stroškovne učinkovitosti. Za leto 2008 je napovedan primanjkljaj tekočega računa plačilne bilance (približno 6 % BDP), za leto 2009 pa nekoliko manjši.

2. Sedanje ocene trga dela kažejo, da se je zaposlenost v letu 2008 zmanjšala in se bo v letu 2009 še naprej nižala. V letu 2008 se je stopnja nezaposlenosti povečala na 6 % in se bo po napovedih v letu 2009 še povečala. Število oseb, ki so uveljavljale pravico do nadomestila za brezposelnost, se je v letu 2008 povečalo za več kot 50 %. Rastoča nezaposelnost je najbolj prizadela delavce v sektorju gradbeništva, zlasti mlade moške.

3. V odgovor na finančno krizo in kot del usklajenega pristopa EU je Irska sprejela ukrepe za podporo finančnemu sektorju, namenjene stabilizaciji bančnega sektorja, ki naj bi izboljšali tudi dostop do financiranja in s tem podpirali širše gospodarstvo ter prispevali k makroekonomski stabilnosti. Poleg tega je v odgovor na gospodarsko upočasnitev Irska nedavno napovedala ukrepe, med katerimi sta tudi podpora stanovanjskemu sektorju in dohodkovna podpora najranljivejšim skupinam.

4. Komisija bo ocenila ukrepe, ki jih je Irska sprejela v odgovor na gospodarsko upočasnitev v skladu z načeli, določenimi v Evropskem načrtu za oživitev gospodarstva, ki ga je sprejel Evropski svet. V zvezi z javnimi financami bo Komisija ocenila združljivost posodobljenega programa stabilnosti s Paktom stabilnosti in rasti. Poleg tega bi bilo treba hitro izvesti ukrepe, ki so priporočeni v odstavku 7, zlasti za spodbuditev prehoda na nizkoogljično gospodarstvo in okrepitev dolgoročnega potenciala za rast.

5. Irska nadaljuje izvajanje svojega nacionalnega programa reform. Sprejeti so bili ukrepi za povečanje razpoložljivosti otroškega varstva in za izboljšanje strokovnih znanj. Potrebna so dodatna prizadevanja za reformo pokojninskega sistema. Učinki razvoja dogodkov na stanovanjskem trgu na javne finance in na rast BDP so bili hujši od pričakovanj.

6. Glavni izzivi, s katerimi se Irska trenutno spopada, izvirajo iz razcveta stanovanjskega trga in finančne krize. Vendar je irsko gospodarstvo postalo ranljivejše tudi zato, ker je njen konkurenčni položaj postopoma nazadoval. Zdaj je nujno potrebno ponovno uravnovesiti rast in vzpostaviti konkurenčnost. Za zagotovitev vzdržnosti je srednjeročno potrebna dodatna reforma pokojninskega sistema. Proračunski položaj se je bistveno poslabšal, zato bi morala ponovna vzpostavitev fiskalne vzdržnosti postati prednostna naloga. Ob skrbni razvrstitvi javnofinančnih odhodkov po pomembnosti in spodbujanju reform, ki krepijo rast produktivnosti s širjenjem in izboljševanjem fizičnega in človeškega kapitala, se bo tako povečala sposobnost irskega gospodarstva, da se prilagodi in postopoma spet vzpostavi srednjeročno vzdržno rast. V tem okviru je treba okrepiti konkurenco v sektorju trgovine na drobno. Treba se bo tudi temeljito posvetiti izvajanju svežnja o energetiki in podnebnih spremembah, ki ga je sprejel Evropski svet.

7. Glede na oceno napredka, ki jo je pripravila Komisija, Svet priporoča, naj Irska nadaljuje izvajanje strukturnih reform. Zlasti priporoča, naj Irska:

- postopno ponovno vzpostavi fiskalno vzdržnost,

- spodbudi hitro prilagajanje vzdržni srednjeročni rasti z ukrepi za izboljšanje produktivnosti.

GRčIJA

1. V letu 2008 se je rast BDP nekoliko upočasnila na raven tik pod 3 %, predvsem zaradi skromnejšega zunanjega povpraševanja. Po napovedih se bo rast v letu 2009 še upočasnjevala zaradi krčenja stanovanjskega sektorja in zmanjšanja naložb. Inflacija, ki so jo dvignile cene energentov in hrane, je v letu 2008 presegla 4 %, vendar naj bi se v letu 2009 umirila. Proračunski primanjkljaj je zaradi izpada prihodkov in v manjši meri zaradi prekoračitve odhodkov dosegel 3,4 %. Bruto dolg naj bi v letu 2008 znašal približno 94% BDP. Primanjkljaj na tekočem računu plačilne bilance bo v letu 2008 dosegel 13,4 % BDP. V letu 2009 se bo po napovedih znižal.

2. Zaposlenost se je v letu 2008 povečala, čeprav je bila rast zaposlenosti počasnejša kot v predhodnem letu. Po napovedih bo rast v letu 2009 negativna. Nezaposlenost se bo po napovedih v letu 2009 povečala na 9 %. Po pričakovanjih bo finančna kriza zaradi zaostrovanja kreditnih pogojev zlasti prizadela mala in srednja podjetja. Njeni učinki so že vidni v gradbeništvu in v sektorju pomorskega prometa.

3. V odgovor na finančno krizo in kot del usklajenega pristopa EU je Grčija sprejela ukrepe za podporo finančnemu sektorju, namenjene stabilizaciji bančnega sektorja, ki naj bi izboljšali tudi dostop do financiranja in s tem podpirali širše gospodarstvo ter prispevali k makroekonomski stabilnosti. Poleg tega je v odgovor na gospodarsko upočasnitev Grčija je nedavno napovedala ukrepe, med katerimi je tudi finančna podpora za mala in srednja podjetja.

4. Komisija bo ocenila ukrepe, ki jih je Grčija sprejela v odgovor na gospodarsko upočasnitev v skladu z načeli, določenimi v Evropskem načrtu za oživitev gospodarstva, ki ga je sprejel Evropski svet. V zvezi z javnimi financami bo Komisija ocenila združljivost posodobljenih programov stabilnosti s Paktom stabilnosti in rasti. Poleg tega bi bilo treba hitro izvesti ukrepe, ki so priporočeni v odstavku 7, zlasti za spodbuditev prehoda na nizkoogljično gospodarstvo in okrepitev dolgoročnega potenciala za rast.

5. Grčija nadaljuje izvajanje svojega nacionalnega programa reform. Sprejeti so bili številni ukrepi za prenovo pokojninskega sistema. Fiskalna odstopanja v letu 2007 so dodatno osvetlila potrebo po nadaljevanju fiskalne konsolidacije, začete v letu 2004. Grčija je svojo politiko uspešno osredotočila na reformo javne uprave, katere uspeh je zdaj odvisen od uspešne izvedbe. Potrebna so dodatna politična prizadevanja, zlasti v zvezi z aktivnimi politikami trga dela in ukrepi za spopadanje z neprijavljenim delom, da se bo Grčija lahko spoprijela z izzivi na svojem trgu dela. Potrebno bi bilo pospešiti izvajanje reform na področju izobraževanja in usposabljanja.

6. Zaradi neugodnega mednarodnega okolja je nujno potrebno okrepiti prizadevanja za odpravo makroekonomskih neravnovesij in strukturnih slabosti grškega gospodarstva. Za izboljšanje konkurenčnosti in potenciala rasti je nadaljevanje strukturnih reform bistvenega pomena. Grčija se mora osredotočiti zlasti na izvajanje politik za vlaganje v človeški kapital, raziskave in razvoj ter inovacije, na izboljšanje poslovnega okolja, vključno z vzpostavljanjem sistema „vse na enem mestu“, na povečanje učinkovitosti javne uprave, ter si prizadevati doseči vzdržno makroekonomsko okolje. Dodaten pomemben vidik ponovne vzpostavitve konkurenčnosti je zagotavljanje boljše usklajenosti gibanja plač z gibanjem produktivnosti. Treba se bo tudi temeljito posvetiti izvajanju svežnja o energetiki in podnebnih spremembah, ki ga je sprejel Evropski svet.

7. Glede na oceno napredka, ki jo je pripravila Komisija, Svet priporoča, naj Grčija nadaljuje izvajanje strukturnih reform. Zlasti priporoča, naj Grčija:

- izvede srednjeročno fiskalno konsolidacijo in izboljša učinkovitost primarnih odhodkov, pospeši reforme v davčni upravi in proračunskem postopku, ki že potekajo, zmanjša razmerje med dolgom in BDP ter hitro začne izvajati reformo pokojninskega sistema,

- sprejme ukrepe za povečanje konkurence v strokovnih storitvah in izvede reforme za povečanje vlaganj v raziskave in razvoj, ter učinkoviteje uporabi strukturne sklade za pospešitev naložbenih projektov, namenjenih spodbujanju rasti,

- izvede reformo javne uprave z oblikovanjem učinkovitih regulativnih, nadzornih in izvršnih zmogljivosti s poudarkom na poenostavitvi regulativnega okolja za podjetja in zmanjšanju administrativnih ovir,

- v okviru celovitega pristopa prožne varnosti posodobi zakonodajo v zvezi z varnostjo zaposlitve, pri nizkih plačah zmanjša stroške dela, ki ne spadajo v plačo, okrepi aktivne politike trga dela in preoblikuje neprijavljeno delo v formalno obliko zaposlitve ter pospeši izvajanje reform v izobraževanju in usposabljanju, poveča vključenost v vseživljenjsko učenje in olajša prehod na trg dela, zlasti za mlade.

ŠPANIJA

1. Realna rast BDP v Španiji se je v letu 2008 občutno upočasnila na 1,2 %. Umirjanje se bo v letu 2009 verjetno nadaljevalo. Povzroča ga še trajajoče krčenje stanovanjske gradnje, dodatno pa k njemu prispevata svetovna finančna kriza in zaostrovanje kreditnih pogojev, zaradi katerih je prišlo do nenadnega upada domačega povpraševanja. Inflacija se je v letu 2008 povišala na raven 4 %, vendar naj bi se po napovedih precej umirila. Primanjkljaj državnega proračuna je v letu 2008 dosegel raven 3,4 % BDP, kar pomeni poslabšanje za več kot pet odstotnih točk v primerjavi z letom 2007. V letu 2008 je primanjkljaj na tekočem računu plačilne bilance znašal približno 9,5 % BDP.

2. Zaposlenost se je v letu 2008 znižala in v letu 2009 se bo še zniževala, čeprav je zlasti ženska vključenost ostala močna. Stopnja nezaposlenosti se je tako v letu 2008 povečala nad 11 %, po napovedih pa bo v letu 2009 še močno zrasla, in sicer nad 16 %. Najbolj so prizadeti priseljenci, mladi in nizkokvalificirani delavci, zlasti ogrožena gospodarska sektorja pa sta stanovanjska gradnja in avtomobilska industrija.

3. V odgovor na finančno krizo in kot del usklajenega pristopa EU je Španija sprejela ukrepe za podporo finančnemu sektorju, namenjene stabilizaciji bančnega sektorja, ki naj bi izboljšali tudi dostop do financiranja in s tem podpirali širše gospodarstvo ter prispevali k makroekonomski stabilnosti. Poleg tega je v odgovor na gospodarsko upočasnitev Španija nedavno napovedala ukrepe, med katerimi so tudi vlaganja v javna dela, olajšanje financiranja za mala in srednja podjetja ter podpora za nezaposlene.

4. Komisija bo ocenila ukrepe, ki jih je Španija sprejela v odgovor na gospodarsko upočasnitev v skladu z načeli, določenimi v Evropskem načrtu za oživitev gospodarstva, ki ga je sprejel Evropski svet. V zvezi z javnimi financami bo Komisija ocenila združljivost posodobljenega programa stabilnosti s Paktom stabilnosti in rasti. Poleg tega bi bilo treba hitro izvesti ukrepe, ki so priporočeni v odstavku 7, zlasti za spodbuditev prehoda na nizkoogljično gospodarstvo in okrepitev dolgoročnega potenciala za rast.

5. Španija nadaljuje izvajanje svojega nacionalnega programa reform. Dosežen je bil napredek v okviru načrta boljše pravne ureditve in v zvezi z izboljšanjem dostopa do otroškega varstva, pri spoprijemanju z izzivi izboljšanja delovanja energetskega sektorja, zlasti v zvezi z medsebojnim povezovanjem s sosednjimi državami. Potrebna so dodatna prizadevanja za reformo izobraževanja.

6. Srednjeročno je glavni izziv nadaljevanje strukturnih reform za ohranitev potenciala rasti, korekcijo velikega primanjkljaja na tekočem računu plačilne bilance in olajšanje prestrukturiranja stanovanjskega sektorja. V tem pogledu je bistvenega pomena izziv, kako izboljšati konkurenčnost s krepitvijo inovacij in konkurence, zlasti v storitvenem sektorju, izboljšati regulacijo najemniškega trga nepremičnin in izboljšati kakovost človeškega kapitala z vseživljenjskim učenjem in dodatnimi reformami na področju izobraževanja. Dodaten pomemben vidik izboljšanja konkurenčnosti je zagotavljanje boljše usklajenosti gibanja plač z gibanjem produktivnosti v okviru socialnega dialoga. Prestrukturiranje javne porabe s preusmeritvijo na področja, ki povečujejo produktivnost, na primer raziskave in razvoj ter inovacije, bi pomagalo pri ohranjanju zaposlenosti in gospodarske aktivnosti. Povečanje konkurence v storitvenem sektorju bi pripomoglo k zmanjšanju inflacije in povečanju stroškovne konkurenčnosti izvoza. Treba se bo tudi temeljito posvetiti izvajanju svežnja o energetiki in podnebnih spremembah, ki ga je sprejel Evropski svet.

7. Glede na oceno napredka, ki jo je pripravila Komisija, Svet priporoča, naj Španija nadaljuje izvajanje strukturnih reform. Zlasti priporoča, naj Španija:

- spodbuja hiter prehod v zaposlitev, dodatno spodbuja mobilnost, strokovno izpopolnjevanje in preprečuje segmentacijo na trgu dela,

- zagotavlja učinkovito izvajanje reform na področju izobraževanja tudi na regionalni ravni, z glavnim ciljem zmanjšanja zgodnjega opuščanja šolanja in povečevanja deleža učencev, ki dokončajo srednjo šolo,

- izboljša konkurenčnost s povečanjem konkurence na področju storitev in električne energije z nadaljevanjem prizadevanj za odpravo omrežnih tarif in tarif na maloprodajnem trgu električne energije, nižjih od stroškov, ter nadaljuje izboljševanje učinkovitosti razvoja in raziskav.

FRANCIJA

1. Rast BDP v Franciji se je v letu 2008 opazno upočasnila na 0,7 %, predvsem zaradi šibkega domačega povpraševanja. Rast kapitalskih in stanovanjskih naložb je zastala zaradi poslabšanja gospodarskih obetov in ostrejših kreditnih pogojev. Po napovedih se bo šibka rast nadaljevala tudi v letu 2009. V letu 2008 se je inflacija povečala na 3,2 %, vendar se bo v letu 2009 upočasnila. V letu 2008 je javni primanjkljaj znašal 3,2 % BDP. Upočasnitev svetovnega gospodarstva je prizadela izvoz, kar je pripomoglo k pričakovanemu povečanju primanjkljaja na tekočem računu plačilne bilance na približno 3,8 % BDP v letu 2008, ki se bo po pričakovanjih obdržal na tej ravni.

2. Rast zaposlenosti je v letu 2008 skorajda stagnirala, v letu 2009 pa bo po napovedih negativna. Stopnja brezposelnosti je tudi v letu 2008 znašala približno 8 %, vendar naj bi se v letu 2009 povečala. Sedanja upočasnitev gospodarstva je začela resno vplivati na trg dela, ki ga je zlasti v avtomobilski industriji in gradbeništvu prizadela izguba delovnih mest.

3. V odgovor na finančno krizo in kot del usklajenega pristopa EU je Francija sprejela ukrepe za podporo finančnemu sektorju, namenjene stabilizaciji bančnega sektorja, ki naj bi izboljšali tudi dostop do financiranja in s tem podpirali širše gospodarstvo ter prispevali k makroekonomski stabilnosti. Poleg tega je v odgovor na gospodarsko upočasnitev Francija nedavno napovedala ukrepe, med katerimi so tudi vlaganja v infrastrukturo, energetsko učinkovitost in proizvodnjo energije, ter podpora malim in srednjim podjetjem ter gradbeni industriji.

4. Komisija bo ocenila ukrepe, ki jih je Francija sprejela v odgovor na gospodarsko upočasnitev v skladu z načeli, določenimi v Evropskem načrtu za oživitev gospodarstva, ki ga je sprejel Evropski svet. V zvezi z javnimi financami bo Komisija ocenila združljivost posodobljenega programa stabilnosti s Paktom stabilnosti in rasti. Poleg tega bi bilo treba hitro izvesti ukrepe, ki so priporočeni v odstavku 7, zlasti za spodbuditev prehoda na nizkoogljično gospodarstvo in okrepitev dolgoročnega potenciala za rast.

5. Francija nadaljuje izvajanje svojega nacionalnega programa reform. V okviru obsežnega programa reform je bilo sprejetih več ukrepov, zlasti na področju podpore za mala in srednja podjetja, uporabe informacijske in komunikacijske tehnologije, uspešnosti raziskav in razvoja, okoljskih politik, reform trga dela in izboljšanja socialnega dialoga. Potrebna so dodatna prizadevanja za srednjeročno izboljšanje proračunske konsolidacije, konkurence v energetskem sektorju in železniškem tovornem prometu ter v reguliranih poklicih za nadaljnjo posodobitev delovne zakonodaje in izboljšanje priložnosti v zvezi s poklicnim usposabljanjem.

6. Srednjeročno bodo glavni izzivi Francije nadaljevanje posodabljanja trga dela za izboljšanje njegovega delovanja in spopadanje s segmentacijo trga dela ter nadaljnje izboljševanja skupnega okvira za konkurenco v storitvenem sektorju, vključno s sektorjem trgovine na drobno. Potrebno se je spoprijeti s temi izzivi ob doslednem spoštovanju ciljne ravni odhodkov, ki jo je napovedala vlada, to je ničelne rasti državne porabe. Treba se bo tudi temeljito posvetiti izvajanju svežnja o energetiki in podnebnih spremembah, ki ga je sprejel Evropski svet.

7. Glede na oceno napredka, ki jo je pripravila Komisija, Svet priporoča, naj Francija nadaljuje izvajanje strukturnih reform. Zlasti priporoča, naj Francija:

- okrepi srednjeročno proračunsko konsolidacijo in zmanjševanje dolga s spoštovanjem svoje ciljne ravni odhodkov, zlasti ob spoštovanju ničelne rasti državne porabe. Hkrati bi moralo potekati nadaljnje izboljševanje pokojninskega sistema za zagotovitev dolgoročne vzdržnosti javnih financ,

- nadalje izboljša skupni okvir za konkurenco s posebnim poudarkom na: omrežnih industrijah (plin, elektrika in železniški tovorni promet); sprostitvi omejevalnih predpisov v reguliranih dejavnostih in poklicih, zlasti v storitvenem sektorju in trgovini na drobno ter okrepitvi pooblastil organa za konkurenco ter regulatornega organa za železnice,

- v okviru celovitega pristopa prožne varnosti nadalje posodobi varnost zaposlitve za zmanjševanje segmentacije trga dela med različnimi vrstami pogodb o zaposlitvi in podporo vstopanju na trg dela ter prehajanju znotraj njega, zlasti za mlade, ter izboljša možnosti za vseživljenjsko učenje, da bodo bolj usklajene s potrebami trga dela.

ITALIJA

1. V letu 2008 se je italijansko gospodarstvo po ocenah skrčilo za 0,6 %. Visoka inflacija, negativni učinki premoženja in povečana negotovost so vplivali na zmanjšanje zasebne potrošnje, padec povpraševanja in ostrejši pogoji financiranja pa so povzročili zmanjšanje naložb. Poslabšanje stroškovne konkurenčnosti in šibkejše svetovno povpraševanje sta prizadela tudi izvoz. V letu 2009 naj bi se BDP znižal še za 2 %. Inflacija je dosegla najvišjo raven v tretjem četrtletju leta 2008 in naj bi se po napovedih umirila. Potem ko se je proračunski primanjkljaj v letu 2007 znižal na 1,6 % BDP, se zdaj ponovno povečuje. Po napovedih je bruto dolg presegel 105 % BDP ter se bo v letih 2009 in 2010 še dodatno povečal. Primanjkljaj na tekočem računu plačilne bilance bo po napovedih v letu 2008 presegel 2 %, vendar naj bi v letih 2009 in 2010 ostal omejen.

2. Medtem ko je rast zaposlenosti v letu 2008 po pričakovanjih ostala rahlo pozitivna, bo v letu 2009 po napovedih negativna. Ob hitrejši rasti delovne sile od rasti zaposlenosti se je stopnja nezaposlenosti leta 2008 prvič v desetih letih povečala, ta negativni trend pa naj bi se nadaljeval tudi v letu 2009. Nizko kvalificirani in delavci z netipičnimi pogodbami o delu spadajo med skupine prebivalstva, ki jih bo kriza najverjetneje prizadela.

3. V odgovor na finančno krizo in kot del usklajenega pristopa EU je Italija sprejela ukrepe za podporo finančnemu sektorju, namenjene stabilizaciji bančnega sektorja, ki naj bi izboljšali tudi dostop do financiranja in s tem podpirali širše gospodarstvo ter prispevali k makroekonomski stabilnosti. Poleg tega je v odgovor na gospodarsko upočasnitev Italija nedavno sprejela ukrepe, namenjene ohranjanju zasebne potrošnje in zlasti podpiranju gospodinjstev z nizkimi dohodki.

4. Komisija bo ocenila ukrepe, ki jih je Italija sprejela v odgovor na gospodarsko upočasnitev v skladu z načeli, določenimi v Evropskem načrtu za oživitev gospodarstva, ki ga je sprejel Evropski svet. V zvezi z javnimi financami bo Komisija ocenila združljivost posodobljenega programa stabilnosti s Paktom stabilnosti in rasti. Poleg tega bi bilo treba hitro izvesti ukrepe, ki so priporočeni v odstavku 7, zlasti za spodbuditev prehoda na nizkoogljično gospodarstvo in okrepitev dolgoročnega potenciala za rast.

5. Italija nadaljuje izvajanje svojega nacionalnega programa reform. Največji napredek je dosegla na področju fiskalnih prilagoditev. Uvedla je več ukrepov za izboljšanje poslovnega okolja. Opravila je prve korake v smeri uvedbe pristopa, ki temelji na prožni varnosti, na učinke novih ukrepov na področju izobraževanja in raziskav pa bo treba še počakati. Potrebna so dodatna prizadevanja za nadaljnje izboljšanje konkurence.

6. Italijansko gospodarstvo sta več let slabili šibka rast produktivnosti in raven javnega dolga, ki je vztrajno presegala BDP. Ta dolg zelo obremenjuje fiskalno vzdržnost. Ključne politike, ki so potrebne za spoprijem z izzivom produktivnosti, vključujejo daljnosežne strukturne reforme, vključno z okvirom za konkurenco, nadaljnjim izboljšanjem poslovnega okolja z zmanjšanjem administrativnih ovir na vseh ravneh države, izboljšanjem delovanja trga dela in spodbujanjem raziskav in razvoja. Več pozornosti bi bilo treba nameniti ustvarjanju človeškega kapitala, poleg tega pa bi bilo treba bolje izkoriščati neizkoriščen delovni potencial, predvsem na jugu. Dodaten pomemben vidik izboljšanja konkurenčnosti je zagotavljanje boljše usklajenosti gibanja plač z gibanjem produktivnosti in sicer z nadaljnjo decentralizacijo mehanizma za določanje plač. Za nadgraditev proračunskih reform, sprejetih julija 2008, je pomembno, da v srednjeročnem obdobju javne finance ostanejo trajno vzdržne in da se tako zagotovijo ugodnejši pogoji za naložbe ter možnosti za večja vlaganja v človeški kapital in infrastrukturo. Treba se bo tudi temeljito posvetiti izvajanju svežnja o energetiki in podnebnih spremembah, ki ga je sprejel Evropski svet.

7. Glede na oceno napredka, ki jo je pripravila Komisija, Svet priporoča, naj Italija nadaljuje izvajanje strukturnih reform. Zlasti priporoča, naj Italija:

- izvede srednjeročno fiskalno konsolidacijo za izboljšanje vzdržnosti javnih financ, zlasti z omejevanjem sedanje rasti primarnih odhodkov in hkratnim izboljšanjem učinkovitosti porabe ter z zagotavljanjem, da bo okvir fiskalnega federalizma, ki je v pripravi, v celoti skladen s tem ciljem,

- hitro uvede in uveljavi celovite reforme za okrepitev okvira za konkurenco na trgih proizvodov in storitev, zlasti v trgovini na drobno in distribuciji goriva, strokovnih in finančnih storitvah, sektorju plina, letalskem prometu in lokalnih javnih storitvah, ter zmanjša administrativne ovir na vseh ravneh države, reformira organiziranost javne uprave in izboljša njeno produktivnost,

- se spoprime z izzivom produktivnosti, izboljša učinkovitost in rezultate izobraževalnega sistema, med drugim z natančnim spremljanjem standardov kakovosti ob zagotavljanju enake obravnave,

- v okviru pristopa prožne varnosti in za zmanjšanje regionalnih razlik, prerazporedi socialne odhodke zaradi uvedbe enotnega sistema nadomestil za brezposelnost, zagotovi učinkovito delovanje zavodov za zaposlovanje in spodbuja vseživljenjsko učenje ter se nadalje spopade z neprijavljenim delom.

CIPER

1. Ob nadaljnji močni rasti domačega povpraševanja in zlasti zasebne potrošnje se je realna rast BDP v letu 2008 le zmerno upočasnila in dosegla 3,6 %. V letu 2009 naj bi se rast občutno upočasnila, predvsem zaradi učinka, ki ga bo imela manjša gospodarska aktivnost v glavnih trgovinskih partnericah Cipra na turizem in tuje povpraševanje po stanovanjih. Vse večja zadolženost gospodinjstev in negotove razmere bodo verjetno oslabile tudi zasebno potrošnjo. Stopnja inflacije je v letu 2008 znašala 4,4 %, dvakrat več kot v letu 2007, predvsem zaradi višjih cen uvožene nafte in hrane. V letu 2009 naj bi se inflacija znižala. Državni proračun naj bi v letu 2008 izkazoval presežek v višini 1 % BDP. Razmeroma visoka rast plač je negativno vplivala na konkurenčnost ciprskega gospodarstva, kar je skupaj z nižjim zunanjim povpraševanjem, nižjimi prihodki od turizma in precej višjimi cenami surovin povečalo primanjkljaj na tekočem računu plačilne bilance, ki je v letu 2008 presegel 13 % BDP in se bo po napovedih v letu 2009 zmanjšal na 12 %.

2. Zadnje ocene gibanj na trgu dela kažejo, da je rast zaposlenosti v letu 2008 znašala približno 2 %, nezaposlenost pa se je rahlo znižala na 3,9 %. Rast zaposlenosti naj bi se v letu 2009 upočasnila, kar bo povzročilo povečanje nezaposlenosti. Tekoča gibanja na trgu dela kažejo, da bo učinek krize najverjetneje najbolj prizadel turizem in gradbeništvo ter povečini nizkokvalificirane tuje delavce, zaposlene v teh dejavnostih.

3. V odgovor na gospodarsko upočasnitev je Ciper nedavno napovedal ukrepe, med katerimi je tudi pomoč gospodinjstvom z nizkimi dohodki.

4. Komisija bo ocenila ukrepe, ki jih je Ciper sprejel v odgovor na gospodarsko upočasnitev v skladu z načeli, določenimi v Evropskem načrtu za oživitev gospodarstva, ki ga je sprejel Evropski svet. V zvezi z javnimi financami bo Komisija ocenila združljivost posodobljenega programa stabilnosti s Paktom stabilnosti in rasti. Poleg tega bi bilo treba hitro izvesti ukrepe, ki so priporočeni v odstavku 7, zlasti za spodbuditev prehoda na nizkoogljično gospodarstvo in okrepitev dolgoročnega potenciala za rast.

5. Ciper nadaljuje izvajanje svojega nacionalnega programa reform. Dobre rezultate Cipra v letu 2008 gre večinoma pripisati mikroekonomskim politikam, namenjenim razvoju informacijske družbe in ustvarjanju pogojev za vzdržno rast, v povezavi s politikami socialne vključenosti. Sprejeti so bili ukrepi za zagotavljanje dolgoročne fiskalne vzdržnosti, zlasti na področju pokojnin. Te ukrepe je treba dopolniti z dodatnimi ukrepi za prenovo zdravstvenega sistema. Dodatni ukrepi so potrebni tudi za izboljšanje rezultatov Cipra na področju raziskav in razvoja. Ciper je sprejel strategijo vseživljenjskega učenja, ki jo mora zdaj uresničiti, med drugim z nadaljnjimi ukrepi za prenovo srednješolskega tehničnega in poklicnega izobraževanja ter sistema pripravništva. Na mikroekonomskem področju so nekateri novi ukrepi prispevali k odpravljanju nezadostne konkurence v strokovnih storitvah.

6. Za ciprsko gospodarstvo je značilna visoka stopnja specializacije trgovine, kar skupaj z odprtostjo ciprskega gospodarstva povečuje njegovo izpostavljenost zunanjim šokom. Prehod v bolj razvejeno in inovativno gospodarstvo, ki poteka, je pomemben zaradi boljšega konkuriranja Cipra gospodarstvom z nižjimi stroški. Treba si je prizadevati za povečanje produktivnosti dela, in sicer z naložbami v znanje, strokovna znanja, poslovno okolje in inovacije. Prvi izziv politik v letu 2009 bo izboljšati konkurenčnost Cipra. Glede na razmeroma visoka zunanja neravnovesja bi bilo treba uskladiti plače s produktivnostjo. Treba se bo tudi temeljito posvetiti izvajanju svežnja o energetiki in podnebnih spremembah, ki ga je sprejel Evropski svet.

7. Glede na oceno napredka, ki jo je pripravila Komisija, Svet priporoča, naj Ciper nadaljuje izvajanje strukturnih reform. Zlasti priporoča, naj Ciper:

- nadaljuje prizadevanja za povečanje možnosti za vseživljenjsko učenje, predvsem za nižje kvalificirane, nezaposlene in prikrajšane skupine, z izvajanjem ukrepov v okviru potrjene nacionalne strategije vseživljenjskega učenja, vključno z reformami poklicnega izobraževanja, usposabljanja in nove sodobne sheme pripravništva.

LATVIJA

1. Rast latvijskega BDP se je v letu 2008 močno upočasnila, in sicer z več kot 10 % v letu 2007 na približno 2 %. Slabe gospodarske razmere in finančna kriza so otežile dostop do posojil, kar je negativno vplivalo na zasebno potrošnjo in stanovanjski trg, zlasti na naložbe, ki so se v letu predvidoma 2008 znižale za približno 9 %. BDP se bo najverjetneje še nekaj časa občutno zniževal. Inflacija se je v letu 2008 povečala na približno 15,3 %, vendar se bo v letu 2009 znižala. Globoka recesija bo negativno vplivala na javnofinančno ravnovesje, ki bo v letu predvidoma 2008 doseglo primanjkljaj okoli 3,5 % BDP. Upadajoče domače povpraševanje je prispevalo k nastanku velikih zunanjih neravnovesij. Uvoz se je v letu 2008 močno zmanjšal, kar je pripomoglo k znižanju primanjkljaja na tekočem računu plačilne bilance na približno 15 % BDP.

2. Zaposlenost bo v letu 2009 močno zmanjšala. Nezaposlenost narašča in naj bi se po pričakovanjih bistveno povečala glede na stopnjo 6,5 % iz leta 2008. Do zdaj so ostali brez dela predvsem nizkokvalificirani delavci v gradbeništvu in trgovini na drobno, vendar pa so vse bolj prizadete tudi druge skupine. Izguba dela grozi tudi prikrajšanim skupinam prebivalstva in mladim, tako da bo zaposlenost v teh skupinah po izboljšanju, ki je bilo v zabeleženo v zadnjem času, spet začela upadati.

3. V odgovor na finančno krizo in v povezavi z mednarodno finančno pomočjo, ki je bila dogovorjena decembra 2008, je Latvija sprejela ukrepe za podporo finančnemu sektorju, namenjene stabilizaciji bančnega sektorja, ki naj bi izboljšali tudi dostop do financiranja in s tem podpirali širše gospodarstvo ter prispevali k makroekonomski stabilnosti. Skozi leto 2008 je postalo jasno, da je pred Latvijo izrazito in dolgotrajno poslabšanje gospodarskih razmer. Pritiski na latvijske kapitalske in finančne trge ter latvijski bančni sistem so se kopičili, in latvijski organi so sprejeli dejstvo, da država nujno potrebuje mednarodno finančno pomoč. V tem okviru je parlament 12. decembra 2008 sprejel program za stabilizacijo gospodarstva, ki naj bi prispeval k ohranjanju domačega in mednarodnega zaupanja v finančni sistem, neposredno in posredno prispeval k zaustavitvi poslabševanja in ponovnemu izboljševanju stroškovne konkurenčnosti in inflacijskih pritiskov z zniževanjem stroškov za plače v javnem sektorju, kar bo glavni ukrep mnogo restriktivnejše fiskalne naravnanosti, ter okrepil potencial rasti gospodarstva z vrsto strukturnih reform.

4. Komisija bo ocenila ukrepe, ki jih je Latvija sprejela v odgovor na gospodarsko upočasnitev v skladu z načeli, določenimi v Evropskem načrtu za oživitev gospodarstva, ki ga je sprejel Evropski svet. V zvezi z javnimi financami bo Komisija ocenila združljivost posodobljenega konvergenčnega programa s Paktom stabilnosti in rasti. V tem okviru bi morala Latvija spoštovati javnofinančne cilje, določene v njenem programu za stabilizacijo gospodarstva, takoj sprejeti ukrepe za odpravo makroekonomskih neravnovesij ter v celoti izvesti svoj plačilnobilančni memorandum. Poleg tega bi bilo treba hitro izvesti ukrepe, ki so priporočeni v odstavku 7, zlasti za spodbuditev prehoda na nizkoogljično gospodarstvo in okrepitev dolgoročnega potenciala za rast.

5. Latvija nadaljuje izvajanje svojega nacionalnega programa reform. Vlada je znižala načrtovane odhodke in predlagala ukrepe za omejitev rasti plač v javnem sektorju. Sprejeti so bili ukrepi za izboljšanje rezultatov na področju raziskav in razvoja. Uvedeni so bili pomembni ukrepi za srednjeročno povečanje ponudbe delovne sile, vendar so potrebna nadaljnja prizadevanja za oblikovanje strategije vseživljenjskega učenja. Regulativno okolje se je dodatno izboljšalo. Določen napredek je bil dosežen tudi pri izboljšanju dostopa do otroškega varstva.

6. Najpomembnejši izziv latvijske ekonomske politike je zagotoviti makroekonomsko stabilnost, saj obstaja tveganje izrazitega in dolgotrajnega poslabšanja gospodarskih razmer. V srednjeročnem obdobju je treba z naložbami v raziskave in razvoj, inovacije in izobraževanje, ki spodbujajo produktivnost, olajšati prehod z dejavnosti, ki temeljijo na domačem povpraševanju, na storitve in proizvode menjalnega sektorja. Za nadaljnji razvoj prožnejšega trga dela in olajšanje prehoda nanj so nujne strukturne reforme, predvsem z učinkovitim aktiviranjem in usposabljanjem. Politika plač v javnem sektorju bi morala zagotoviti ustrezen signal za umiritev rasti plač v zasebnem sektorju in tako prispevati k brzdanju inflacije ter hkrati ohranjati stroškovno konkurenčnost izvoza. Pravočasno in odločno izvajanje programov, ki se financirajo iz strukturnih skladov, bo ugodno vplivalo na krepitev ponudbenega potenciala gospodarstva, podpiralo zaposlenost in zagotavljalo dostop za financiranja za podjetja. Ključno je vzdrževati administrativno usposobljenost za izvajanje programov. Treba se bo tudi temeljito posvetiti izvajanju svežnja o energetiki in podnebnih spremembah, ki ga je sprejel Evropski svet.

7. Glede na oceno napredka, ki jo je pripravila Komisija, Svet priporoča, naj Latvija nadaljuje izvajanje strukturnih reform. Zlasti priporoča, naj Latvija:

- vodi restriktivno fiskalno politiko, v okviru katere bodo odhodki skrbno razvrščeni po pomembnosti, davčni ukrepi in ukrepi na strani odhodkov pa bodo namenjeni krepitvi ponudbenega potenciala gospodarstva; to bi bilo treba olajšati s sprejetjem trdnega, srednjeročnega fiskalnega okvira, ki bi določal stroge zgornje meje odhodkov,

- spodbuja zmerno rast plač v javnem in zasebnem sektorju za znižanje inflacije in izboljšanje konkurenčnosti,

- v okviru celovitega pristopa prožne varnosti okrepiti prizadevanja za povečanje ponudbe delovne sile in produktivnosti dela z okrepitvijo ukrepov za aktiviranje ter z izboljšanjem odzivnosti sistemov izobraževanja in usposabljanja na potrebe trga dela, med drugim z izvajanjem usklajene strategije vseživljenjskega učenja,

- tesneje poveže politike inovacij ter politike raziskav in razvoja, predvsem prek partnerstev med ključnimi akterji zasebnega in javnega sektorja ter z dodatnimi spodbudami za naložbe zasebnega sektorja.

LITVA

1. Rast BDP naj bi v letu 2008 predvidoma dosegla 3,4 %, kar je precej manj kot v letu 2007 (8,9 %). Ob korekciji cen na stanovanjskem trgu se je obseg naložb znižal. Ostrejši pogoji najemanja posojil, znižanje realnih dohodkov in pojemajoče zaupanje podjetij in potrošnikov bodo v letu 2009 vplivali na manjše domače povpraševanje. Inflacija, ki so jo poganjali domači plačni pritiski in visoke cene surovin, se je v letu 2008 povišala na 11 %, vendar se je pozneje umirila. Zaradi poslabšanja gospodarskih razmer in dodatne porabe se proračunski primanjkljaj hitro povečuje. V letu 2008 naj bi znašal blizu 3 % BDP, v letu 2009 pa bo po napovedih presegel to raven, če ne bodo sprejeti dodatni varčevalni ukrepi. Visoka rast plač je oslabila zunanjo konkurenčnost, kar bo skupaj s šibkim zunanjim povpraševanjem znižalo rast izvoza v letu 2009. Kljub temu bo skromno domače povpraševanje najverjetneje oslabilo rast uvoza, kar bo povzročilo znižanje primanjkljaja na tekočem računu plačilne bilance, ki je v letu 2008 znašal 12,6 % BDP.

2. Zadnji podatki o gibanjih na trgu dela kažejo, da je bila rast zaposlenosti v letu 2008 negativna, nezaposlenost pa naj bi se povečala na prek 5 %. Vse pogostejša obsežna odpuščanja delavcev prizadenejo predvsem nižje izobražene, nizkokvalificirane mlade, prebivalce podeželja in starejše zaposlene. Regionalne razlike v nezaposlenosti bi se lahko povečale.

3. Novoizvoljena vlada je 9. decembra 2008 sprejela protikrizni vladni program, v katerem je napovedala več fiskalnih ukrepov za odpravljanje makroekonomskih neravnovesij in zniževanje javnofinančnega primanjkljaja od leta 2009 dalje.

4. Komisija bo ocenila ukrepe, ki jih je Litva sprejela v odgovor na gospodarsko upočasnitev v skladu z načeli, določenimi v Evropskem načrtu za oživitev gospodarstva, ki ga je sprejel Evropski svet. V zvezi z javnimi financami bo Komisija ocenila združljivost posodobljenega konvergenčnega programa s Paktom stabilnosti in rasti. V tem okviru bi morala Litva spoštovati javnofinančne cilje, določene v njenem protikriznem programu. Poleg tega bi bilo treba hitro izvesti ukrepe, ki so priporočeni v odstavku 7, zlasti za spodbuditev prehoda na nizkoogljično gospodarstvo in okrepitev dolgoročnega potenciala za rast.

5. Litva nadaljuje izvajanje svojega nacionalnega programa reform. Izvedenih je bilo več ukrepov za izboljšanje zaposljivosti mladih in zagotavljanje usposabljanja za podjetništvo. Potrebna so dodatna prizadevanja na ključnih področjih izboljševanja makrofinančne stabilnosti in zniževanja inflacije. Poleg tega bo potrebna dodatna podpora za spodbujanje neposrednih tujih investicij, izboljšanje uspešnosti raziskav in razvoja ter inovacij, regulativnega okolja, povečanje otroškega varstva in izboljšanje zdravja in varnosti.

6. Visoka gospodarska rast in izseljevanje sta zaostrila razmere na trgu dela in vplivala na povečanje stroškov dela, kar je poslabšalo konkurenčnost Litve. Sedanja gospodarska upočasnitev pa bo vplivala na rast nezaposlenosti, zato bo aktivna politika trga dela zelo pomembna. Vendar najnujnejši izziv ostaja zmanjšanje velikih makroekonomskih neravnovesij. Za omejitev inflacije in zaustavitev poslabševanja konkurenčnosti morajo biti plačna gibanja bolj usklajena s produktivnostjo, treba pa je okrepiti tudi poslovno okolje in administrativno usposobljenost. Poleg tega je treba povečati rast produktivnosti, in sicer z izboljšanjem strokovnih znanj ter povečanjem uspešnosti inovacij, med drugim s privabljanjem neposrednih tujih investicij. Treba se bo tudi temeljito posvetiti izvajanju svežnja o energetiki in podnebnih spremembah, ki ga je sprejel Evropski svet.

7. Glede na oceno napredka, ki jo je pripravila Komisija, Svet priporoča, naj Litva nadaljuje izvajanje strukturnih reform. Zlasti priporoča, naj Litva:

- poveča makroekonomsko stabilnost z vodenjem restriktivne fiskalne politike, v okviru katere bodo odhodki skrbno razvrščeni po pomembnosti,

- ohrani zunanjo konkurenčnost z zagotavljanjem usklajene rasti plač in produktivnosti,

- zagotovi, da izvajanje strukturnih reform na področju sistema raziskav in razvoja ter sistema inovacij ostane prednostna naloga, za katero je treba zagotoviti zadostna sredstva, večji poudarek pa je treba nameniti človeškim virom za raziskave in razvoj ter širši vključenosti podjetij v inovacije,

- okrepi prizadevanja za prenovo sistemov izobraževanja in usposabljanja za izboljšanje njihove kakovosti in usklajenosti s potrebami trga dela ter spodbujati vseživljenjsko učenje, predvsem za starejše delavce.

LUKSEMBURG

1. Pod vplivom upočasnitve mednarodnega gospodarstva se je rast BDP v letu 2008 upočasnila na približno 1 %, kar je precej manj od rasti v letu 2007 (5,2 %). Umirjanje se bo po napovedih nadaljevalo tudi v letu 2009. Takšna gibanja so posledica nizkega zunanjega povpraševanja in zasebnih naložb. Zaradi naraščajočih cen energentov in hrane se je inflacija v letu 2008 povečala na prek 4 %, vendar se bo po napovedih v letu 2009 umirila. Upočasnitev gospodarstva je najverjetneje vplivala na znižanje proračunskega presežka v letu 2008, in sicer na 3,0 % BDP. Na tekočem računu plačilne bilance naj bi Luksemburg v letu 2008 zabeležil močan presežek v višini dobrih 8 % BDP, ki se bo v letu 2009 po pričakovanjih nekoliko znižal.

2. V letu 2008 se je nadaljevala rast zaposlenosti, stopnja nezaposlenosti pa je ostala na stopnji 4,1 %. V letu 2009 bodo razmere manj ugodne, saj se bo rast zaposlenosti upočasnila, nezaposlenost pa povečala. Luksemburg se bo soočil z izzivi, ki jih prinaša trenutna kriza in ki bodo najverjetneje prizadeli finančni, prometni in jeklarski sektor ter podjetja, ki so povezana z avtomobilsko industrijo.

3. V odgovor na finančno krizo in kot del usklajenega pristopa EU je Luksemburg sprejel ukrepe za podporo finančnemu sektorju, namenjene stabilizaciji bančnega sektorja, ki naj bi izboljšali tudi dostop do financiranja in s tem podpirali širše gospodarstvo ter prispevali k makroekonomski stabilnosti. Poleg tega je Luksemburg zaradi gospodarske upočasnitve pred kratkim napovedal več ukrepov, med njimi znižanje obdavčitve podjetij in pomoč gospodinjstvom z nižjimi dohodki.

4. Komisija bo ocenila ukrepe, ki jih je Luksemburg sprejel v odgovor na gospodarsko upočasnitev v skladu z načeli, določenimi v Evropskem načrtu za oživitev gospodarstva, ki ga je sprejel Evropski svet. V zvezi z javnimi financami bo Komisija ocenila združljivost posodobljenega programa stabilnosti s Paktom stabilnosti in rasti.

5. Luksemburg nadaljuje izvajanje svojega nacionalnega programa reform. Dosežen je bil določen napredek pri povečevanju stopnje zaposlenosti starejših, zmanjševanju števila oseb, ki so opustile šolanje, in odpravljanju umetnih ovir v izobraževalnem sistemu, pa tudi pri zagotavljanju privlačnejšega poslovnega okolja. Potrebni so nadaljnji ukrepi za reševanje teh temeljnih izzivov.

6. Glede na to, da finančni sektor predstavlja več kot četrtino BDP, bi sedanja finančna kriza lahko močno prizadela državo. Poleg tega bo razmeroma hitra rast stroškov dela na enoto proizvoda najverjetneje neugodno vplivala na konkurenčnost. Kaže, da se bo to poslabšanje v prihodnjih letih nadaljevalo, saj projekcije kažejo, da se bo produktivnost v letih 2008 in 2009 znižala. V dolgoročnejši perspektivi je potrebna reforma pokojninskega sistema za zagotovitev njegove dolgoročne vzdržnosti. Stopnja zaposlenosti domačega prebivalstva ostaja pod evropskim povprečjem, pri čemer je še posebno nizka stopnja zaposlenosti starejših. Luksemburg mora tudi še bolj izboljšati privlačnost poslovnega okolja. Treba se bo tudi temeljito posvetiti izvajanju svežnja o energetiki in podnebnih spremembah, ki ga je sprejel Evropski svet.

MADžARSKA

1. Po izrazitem padcu na 1,1 % v letu 2007 (predvsem zaradi programa fiskalnih prilagoditev, ki se je začel izvajati sredi leta 2006) se je rast BDP v letu 2008 kljub močni kmetijski proizvodnji upočasnila na 0,9 %. Glede na hitro poslabševanje razmer v zunanjem okolju je pričakovati nastopil hiter gospodarski upad. Finančna kriza je še posebno močno prizadela madžarske finančne in borzne trge, kar je povzročilo začasno zamrznitev trga državnih obveznic, izrazit padec trgovanja z delnicami in močno depreciacijo valute. Inflacija je v letu 2008 presegla 6%, vendar se že od sredine leta 2007 znižuje in naj bi se zniževala še naprej. Ne glede na upočasnitev naj bi se proračunski primanjkljaj v letu 2008 zmanjšal na 3,3 % BDP, država pa načrtuje nadaljnje prilagoditve. V letu 2008 se je primanjkljaj na tekočem računu plačilne bilance nekoliko povečal na približno 7 % BDP.

2. Zaposlenost se je v letu 2008 zmanjšala za približno 1 %, ta trend pa se bo nadaljeval tudi v letu 2009. Stopnja nezaposlenosti, ki je letu 2008 znašala približno 7,7 %, naj bi se še naprej povečevala. Mogoče je, da nezaposlenost ne bo omejena le na nizko kvalificirane in prikrajšane skupine, kar je odvisno od intenzivnosti gospodarske upočasnitve.

3. V okviru plačilnobilančnega posojila Skupnosti za podporo odzivu Madžarske na pretrese na finančnem trgu so organi 19. novembra 2008 podpisali memorandum o soglasju, ki določa pogoje ekonomske politike za njegovo izplačilo, zlasti glede fiskalne konsolidacije in reforme fiskalnega upravljanja.

4. Komisija bo ocenila ukrepe, ki jih je Madžarska sprejela v odgovor na gospodarsko upočasnitev v skladu z načeli, določenimi v Evropskem načrtu za oživitev gospodarstva, ki ga je sprejel Evropski svet. V zvezi z javnimi financami bo Komisija ocenila združljivost posodobljenega konvergenčnega programa s Paktom stabilnosti in rasti. V tem okviru bi morala Madžarska v celoti izvesti svoj plačilnobilančni memorandum. Poleg tega bi bilo treba hitro izvesti ukrepe, ki so priporočeni v odstavku 7, zlasti za spodbuditev prehoda na nizkoogljično gospodarstvo in okrepitev dolgoročnega potenciala za rast.

5. Madžarska nadaljuje izvajanje svojega nacionalnega programa reform. S fiskalno politiko je bila v letu 2008 verjetno spet dosežena boljša raven konsolidacije od načrtovane. Pri strukturnih reformah in reformah trga dela so potrebna dodatna prizadevanja. Strukturni skladi so ključni za izvajanje nacionalnega programa reform, njihovo izvrševanje pa večinoma poteka v skladu z načrti. Po krizi na finančnih trgih so madžarski organi sprejeli vrsto ukrepov za ponovno vzpostavitev zaupanja trgov, ki vključujejo pospešeno zniževanje primanjkljaja, boljše fiskalno upravljanje ter okrepljeno regulacijo in nadzor finančnega sektorja.

6. Izziv politik na Madžarskem je omiliti negativne učinke finančne krize, hkrati pa ohraniti finančno stabilnost in spodbujati verodostojnost ekonomske politike. V ta namen je treba preprečiti nadaljnje poslabšanje zunanje konkurenčnosti, in sicer z zagotavljanjem skladne rasti plač z rastjo produktivnosti. V srednjeročnem obdobju so najpomembnejša prizadevanja za izboljšanje makroekonomske in fiskalne stabilnosti. Za to je treba povečati učinkovitost javnega sektorja in zdravstva ter izboljšati delovanje trga dela. Kljub določenemu napredku so v javnem sektorju mogoči nadaljnji prihranki s povečevanjem učinkovitosti. Skupna stopnja zaposlenosti na Madžarskem (57,3 %) je bila v letu 2007 tretja najnižja v EU, pri čemer je bila zlasti nizka vključenost mladih in starejših ter drugih prikrajšanih skupin. Za učinkovito zmanjšanje problema neusklajenosti med ponudbo in povpraševanjem glede usposobljenosti delavcev je treba dodatno izboljšati odzivnost sistema izobraževanja in usposabljanja na potrebe trga dela. Treba se bo tudi temeljito posvetiti izvajanju svežnja o energetiki in podnebnih spremembah, ki ga je sprejel Evropski svet.

7. Glede na oceno napredka, ki jo je pripravila Komisija, Svet priporoča, naj Madžarska nadaljuje izvajanje strukturnih reform. Zlasti priporoča, naj Madžarska:

- nadgrajuje pomemben napredek, ki ga je dosegla pri fiskalni konsolidaciji, izvaja potrebne ukrepe za zagotavljanje trajnega znižanja proračunskega primanjkljaja in deleža javnega dolga z večjim poudarkom na zmanjševanju odhodkov,

- nadaljuje reformo javne uprave, zdravstva, pokojninskega in izobraževalnega sistema, da se zagotovi dolgoročna fiskalna vzdržnost in izboljša gospodarska učinkovitost. To bi moralo vključevati ukrepe za nadaljnje povečanje dejanske upokojitvene starosti, strogo izvajanje sprejete reforme sistema invalidskih pokojnin in nadaljnje prestrukturiranje zdravstva,

- nadalje okrepi in bolje ciljno naravna aktivne politike trga dela za izboljšanje razmer na trgu dela, zlasti za ogrožene skupine in geografska območja,

- nadaljuje nadgrajevanje ravni strokovnih znanj, med drugim s povečanjem vključenosti odraslih v vseživljenjsko učenje; nadalje izboljša odzivnost sistema izobraževanja in usposabljanja na potrebe trga dela in zagotovi dostop do visokokakovostnega izobraževanja in usposabljanja za vse.

MALTA

1. Rast BDP naj bi v letu 2008 predvidoma dosegla 2,1 %, potem ko je v letu 2007 znašala 3,9 %. Pričakovati je, da se bo rast znižala tudi v letu 2009. Inflacija se je sredi leta 2008 povečala na 4,7 %. Poganjale so jo predvsem višje cene hrane in nafte v mednarodnem okolju, morda pa sta k njej dodatno prispevali tudi šibka domača konkurenca in visoka odvisnost od uvoza energentov. Fiskalni položaj se je v letu 2008 poslabšal, saj je proračunski primanjkljaj presegel 3,5 % BDP. Nižje svetovno povpraševanje je povzročilo povečanje primanjkljaja na tekočem računu plačilne bilance.

2. Ob umiritvi gospodarske aktivnosti se je v letu 2008 upočasnila tudi rast zaposlenosti in ta trend naj bi se nadaljeval tudi v letu 2009. Stopnja zaposlenosti žensk se je v letu 2007 rahlo povečala, vendar s 36,9 % ostaja najnižja v EU. Stopnja zaposlenosti starejših se je v letu 2007 celo znižala (na 28,3 %). Nezaposlenost naj bi se v letu 2008 nekoliko povečala s stopnje 6,5 %, brez dela pa so ostali predvsem nizkokvalificirani delavci v predelovalnih dejavnostih in turizmu, čeprav so vse bolj ogrožene tudi druge dejavnosti (finančne storitve ter informacijske in komunikacijske tehnologije).

3. Malta je pred nedavnim napovedala ukrepe v odgovor na gospodarsko upočasnitev, ki vključujejo okrepljene naložbe v infrastrukturo, okolje in turizem ter nižjo obdavčitev gospodinjstev.

4. Komisija bo ocenila ukrepe, ki jih je Malta sprejela v odgovor na gospodarsko upočasnitev v skladu z načeli, določenimi v Evropskem načrtu za oživitev gospodarstva, ki ga je sprejel Evropski svet. V zvezi z javnimi financami bo Komisija ocenila združljivost posodobljenega programa stabilnosti s Paktom stabilnosti in rasti. Poleg tega bi bilo treba hitro izvesti ukrepe, ki so priporočeni v odstavku 7, zlasti za spodbuditev prehoda na nizkoogljično gospodarstvo in okrepitev dolgoročnega potenciala za rast.

5. Malta nadaljuje izvajanje svojega nacionalnega programa reform. Dosežen je bil napredek na področju konkurence in reforme trga dela. Pozitivne pobude v letu 2008 vključujejo prve korake na poti do privatizacije ladjedelnic, vzpostavitve celovitega pristopa prožne varnosti in določitve cilja za zmanjšanje administrativnih ovir. Potrebni so dodatni ukrepi za izboljšanje sistema zdravstvenega varstva, poslovnega okolja in delovanja energetskega trga. Pri proračunski konsolidaciji se je napredek v letu 2008 upočasnil.

6. Malta je močno odvisna od uvoza energentov, naravnih virov, surovin in izdelkov široke porabe. Temelj gospodarskega razvoja Malte so njeni človeški viri, kjer je treba doseči občuten napredek, zlasti pri zmanjševanju zgodnjega opuščanja šolanja. Zaradi majhnosti gospodarstva so vprašanja konkurence še posebno pomembna ter zahtevajo izboljšanje poslovnega okolja in večjo razvejenost virov energije. Za učinkovito porabo javnih financ so potrebne nadaljnje reforme sistema zdravstvenega varstva. Čeprav Malta že diverzificira svojo gospodarsko osnovo, je potreben nadaljnji napredek na področju zmanjševanja sedanje velike odvisnosti od turizma in proizvodnje elektronike. Zagotavljanje konkurenčnosti zahteva dodatne strukturne reforme, ki bodo povečale produktivnost, in rast plač, ki je usklajena z rastjo produktivnosti. Treba se bo tudi temeljito posvetiti izvajanju svežnja o energetiki in podnebnih spremembah, ki ga je sprejel Evropski svet.

7. Glede na oceno napredka, ki jo je pripravila Komisija, Svet priporoča, naj Malta nadaljuje izvajanje strukturnih reform. Zlasti priporoča, naj Malta:

- okrepi konkurenco za omejitev inflacije in ohranjanje konkurenčnosti, zlasti z zmanjšanjem državnih pomoči in njihovo preusmeritvijo na horizontalne cilje, pa tudi z okrepitvijo organa za konkurenco,

- pospeši prizadevanja za privabljanje več ljudi na trg dela, zlasti žensk in starejših delavcev, med drugim z lažjim dostopom do otroškega varstva, okrepi prizadevanja za odpravljanje neprijavljenega dela in spodbujanje vključenosti na trg dela, med drugim s strožjimi pogoji dostopa do sistema socialnih prejemkov.

NIZOZEMSKA

1. Realna rast BDP na Nizozemskem je v letu 2007 dosegla 3,5 %, v letu 2008 pa se je upočasnila na 1.9 %. V letu 2009 je pričakovati znižanje rasti zaradi krčenja svetovnega gospodarstva, zmanjševanja investicij in občutne upočasnitve zasebne potrošnje. Ob naraščanju cen hrane in energentov se je inflacija v letu 2008 povečala na 2,2 %. Proračunski presežek se je v letu 2008 povečal na 1,1 % BDP. Kljub svetovnemu gospodarskemu upadu bo Nizozemska na tekočem računu plačilne bilance v letu 2008 po pričakovanjih zabeležila presežek v višini več kot 8 % BDP, ki se bo v letu 2009 najverjetneje skrčil na 6,5 % BDP.

2. Rast zaposlenosti se je v letu 2008 nadaljevala in dosegla blizu 2 %, vendar bo v letu 2009 predvidoma negativna. Posledično se je v letu 2008 znižala nezaposlenost, ki naj bi se v letu 2009 povečala. Delodajalci so se do zdaj poskušali izogniti odpuščanjem, saj se bojijo, da ne bodo mogli najti ustrezno kvalificiranih delavcev, ko si bo gospodarstvo opomoglo. Najverjetneje bosta najbolj prizadeta industrijski in finančni sektor.

3. V odgovor na finančno krizo in kot del usklajenega pristopa EU je Nizozemska sprejela ukrepe za podporo finančnemu sektorju, namenjene stabilizaciji bančnega sektorja, ki naj bi izboljšali tudi dostop do financiranja in s tem podpirali širše gospodarstvo ter prispevali k makroekonomski stabilnosti. Poleg tega je Nizozemska zaradi gospodarskega upada pred kratkim napovedala različne ukrepe, med njimi znižanje obdavčitve malih in srednjih podjetij ter nižje prispevke za socialno varnost za zaposlene.

4. Komisija bo ocenila ukrepe, ki jih je Nizozemska sprejela v odgovor na gospodarsko upočasnitev v skladu z načeli, določenimi v Evropskem načrtu za oživitev gospodarstva, ki ga je sprejel Evropski svet. V zvezi z javnimi financami bo Komisija ocenila združljivost posodobljenega programa stabilnosti s Paktom stabilnosti in rasti. Poleg tega bi bilo treba hitro izvesti ukrepe, ki so priporočeni v odstavku 7, zlasti za spodbuditev prehoda na nizkoogljično gospodarstvo in okrepitev dolgoročnega potenciala za rast.

5. Nizozemska nadaljuje izvajanje svojega nacionalnega programa reform. Sprejeti so bili ukrepi za povečanje ponudbe delovne sile, vendar je treba storiti več za povečanje skupnega števila delovnih ur. Določen napredek je bil dosežen pri izboljševanju struktur upravljanja in vzpostavljanju usklajene strategije za raziskave in razvoj ter inovacije, pa tudi pri racionalizaciji inovacijskih politik.

6. Povečanje skupnega števila delovnih ur ter izboljšave na področju raziskav in razvoja ter inovacij bodo prispevali k ohranjanju dobrih gospodarskih rezultatov v prihodnje. Izziv za Nizozemsko je prenesti dolgoročno strategijo raziskav in razvoja v niz usklajenih in učinkovitih ukrepov , namenjenih zlasti spodbujanju zasebnih naložb v raziskave in razvoj. Zaradi staranja prebivalstva in s tem povezanega zmanjšanja ponudbe delovne sile bo treba zagotoviti vzdržnost javnih financ. Treba se bo tudi temeljito posvetiti izvajanju svežnja o energetiki in podnebnih spremembah, ki ga je sprejel Evropski svet.

7. Glede na oceno napredka, ki jo je pripravila Komisija, Svet priporoča, naj Nizozemska nadaljuje izvajanje strukturnih reform. Zlasti priporoča, naj Nizozemska:

- sprejme nadaljnje ukrepe, med drugim spodbujanje prehajanja na trgu dela s celovitim pristopom prožne varnosti, za izboljšanje vključenosti žensk, starejših delavcev in prikrajšanih skupin ter s tem za povečanje skupnega števila delovnih ur.

AVSTRIJA

1. Rast BDP se je upočasnila s 3,1 % v letu 2007 na 1,7 % v letu 2008. Po napovedih se bo rast zmanjšala za več kot 1 %, predvsem zaradi upadanja izvoza in zmanjševanja naložb. Merjena inflacija je sredi leta 2008 dosegla skoraj 4 %, vendar se zdaj umirja. Avstrija je v letu 2008 zabeležila nizek proračunski primanjkljaj v višini 0,6 % BDP, ki naj bi se v letu 2009 občutno povečal. Ob napovedanem presežku tekočega računa plačilne bilance, ki naj bi v letu 2008 presegel 3 % BDP ter v letih 2009 in 2010 ostal približno na tej ravni, ostajajo zunanja ravnovesja zdrava.

2. Zaposlenost se je v letu 2008 povečala za 1,6 %, v letu 2009 pa naj bi se zmanjšala, medtem ko se bo nezaposlenost po napovedih povečala. Najverjetneje bodo najbolj prizadete tiste skupine na trgu dela, ki imajo običajno omejene možnosti za zaposlitev, zlasti starejši zaposleni in nizko kvalificirani iskalci zaposlitve, ki so opustili šolanje. Najprej se je zmanjšalo število pripravniških mest in začasnih zaposlitev v industriji. Trenutno je v celotnem gospodarstvu najbolj prizadeta avtomobilska industrija.

3. V odgovor na finančno krizo in kot del usklajenega pristopa EU je Avstrija sprejela ukrepe za podporo finančnemu sektorju, namenjene stabilizaciji bančnega sektorja, ki naj bi izboljšali tudi dostop do financiranja in s tem podpirali širše gospodarstvo ter prispevali k makroekonomski stabilnosti. Poleg tega je v odgovor na gospodarsko upočasnitev Avstrija nedavno napovedala ukrepe, med katerimi so tudi nižja obdavčitev gospodinjstev in dodatna finančna pomoč zanje ter okrepljene naložbe v infrastrukturo, energetsko učinkovitost ter raziskave in razvoj.

4. Komisija bo ocenila ukrepe, ki jih je Avstrija sprejela v odgovor na gospodarsko upočasnitev v skladu z načeli, določenimi v Evropskem načrtu za oživitev gospodarstva, ki ga je sprejel Evropski svet. V zvezi z javnimi financami bo Komisija ocenila združljivost posodobljenega programa stabilnosti s Paktom stabilnosti in rasti. Poleg tega bi bilo treba hitro izvesti ukrepe, ki so priporočeni v odstavku 7, zlasti za spodbuditev prehoda na nizkoogljično gospodarstvo in okrepitev dolgoročnega potenciala za rast.

5. Avstrija nadaljuje izvajanje svojega nacionalnega programa reform. Sprejetih je bilo nekaj ukrepov za povečanje stopnje zaposlenosti starejših, izboljšanje izobraževalnih rezultatov prikrajšanih mladih, odpravljanje razlik med spoloma na trgu dela in okrepitev izobraževanja za podjetništvo. Potrebni so dodatni ukrepi za okrepitev fiskalne konsolidacije v srednjeročnem obdobju ter za povečanje konkurence.

6. Ključni srednjeročni izziv Avstrije je prehod v bolj na znanju temelječe gospodarstvo. Kljub povečanim vlaganjem v raziskave in razvoj ter inovacije se ta premik še ni zgodil, kar kaže, da je treba posvetiti več pozornosti ustvarjanju človeškega kapitala. Vzdržno umirjanje rasti plač je okrepilo globalni konkurenčni položaj Avstrije ter spodbudilo ustvarjanje delovnih mest za rastočo delovno silo. Avstrija se mora spopasti z izzivom zagotavljanja boljše uporabe delovne sile, zlasti starejših delavcev, ter izboljšanja vključevanja prikrajšanih skupin, njihovega izobraževanja in usposabljanja na delovnem mestu. Zagotavljanje vzdržnosti sistema socialnega varstva je odvisno od trajne fiskalne konsolidacije, ki mora biti usklajena z okrepljeno javno porabo na področjih, ki so ključna za srednjeročno rast. Treba se bo tudi temeljito posvetiti izvajanju svežnja o energetiki in podnebnih spremembah, ki ga je sprejel Evropski svet.

7. Glede na oceno napredka, ki jo je pripravila Komisija, Svet priporoča, naj Avstrija nadaljuje izvajanje strukturnih reform. Zlasti priporoča, naj Avstrija:

- dodatno izboljša spodbude za starejše zaposlene, da obdržijo delo, z izvajanjem celovite strategije, ki bo vključevala okrepljeno usposabljanje v zvezi z delom, prilagoditev delovnih pogojev in strožje pogoje za predčasno upokojitev, ter izboljša izobraževalne rezultate za prikrajšane skupine mladih.

POLJSKA

1. Rast poljskega BDP se je v letu 2008 upočasnila na 5 %, potem ko je v letu 2007 dosegla 6,7 %. Hitra rast je temeljila predvsem na zasebni potrošnji in visokih naložbah. Ob nižjem izvozu in dinamiki naložb se bo rast BDP v letu 2009 še upočasnila. Inflacija se je v letu 2008 povečala na približno 4,25 %, vendar naj bi se v letu 2009 umirila. Proračunski primanjkljaj se je v letu 2008 še rahlo povečal, in sicer na 2,5% BDP, po projekcijah pa se bo v letu 2009 še dodatno poslabšal za približno 1 odstotno točko. Primanjkljaj na tekočem računu plačilne bilance, ki je leta 2008 znašal 5,6 %, bo v letu 2009 najverjetneje ostal na enaki ravni.

2. Zaposlenost se je v letu 2008 povečala za 3 %, nezaposlenost pa se je ponovno znižala na 7,4 %. Vendar se bo rast zaposlenosti v letu 2009 močno upočasnila, nezaposlenost pa se bo po pričakovanjih povečala krepko nad 8 %. Sedanja gibanja na trgu dela kažejo, da je upočasnitev gospodarske aktivnosti najbolj prizadela izvozno usmerjene panoge, predelovalne dejavnosti, gradbeništvo in prometni sektor. Večji poudarek bo namenjen povečanju aktivnosti delovne sile in izboljšanju mobilnosti delavcev prek sektorjev in dejavnosti, kar bo prispevalo tudi k ponovnemu izboljšanju stroškovne konkurenčnosti gospodarstva po obdobju hitre rasti zaposlenosti in plač.

3. Poljska je v odgovor na gospodarsko upočasnitev pred kratkim sprejela ukrepe, med katerimi je tudi pomoč malim in srednjim podjetjem ter gospodinjstvom z nizkimi dohodki.

4. Komisija bo ocenila ukrepe, ki jih je Poljska sprejela v odgovor na gospodarsko upočasnitev v skladu z načeli, določenimi v Evropskem načrtu za oživitev gospodarstva, ki ga je sprejel Evropski svet. V zvezi z javnimi financami bo Komisija ocenila združljivost posodobljenega konvergenčnega programa s Paktom stabilnosti in rasti. Poleg tega bi bilo treba hitro izvesti ukrepe, ki so priporočeni v odstavku 7, zlasti za spodbuditev prehoda na nizkoogljično gospodarstvo in okrepitev dolgoročnega potenciala za rast.

5. Poljska nadaljuje izvajanje svojega nacionalnega programa reform. Sprejetih je bilo več ukrepov za izboljšanje konkurence v mrežnih industrijah, okrepitev aktivnih politik trga dela, izboljšanje pravnega okolja za podjetnike ter povezovanje izobraževanja in usposabljanja s trgom dela. Potrebna so nadaljnja prizadevanja za izboljšanje nadzora nad odhodki, večjo uspešnost na področju raziskav in razvoja, revizijo sistema socialnih prejemkov in povečanje vključenosti v vseživljenjsko učenje.

6. Gospodarsko uspešnost Poljske zavirajo številni med seboj povezani strukturni problemi, nizka raven produktivnosti dela in nizka izkoriščenost delovne sile. Združevanje prizadevanj za dokončanje reforme sistemov socialne varnosti s povečanjem števila starejših delavcev bi lahko istočasno okrepilo ponudbo delovne sile in izboljšalo dolgoročno vzdržnost javnih financ. Na rast in zaposlenost bi spodbudno vplivalo pospeševanje ukrepov za izboljšanje poslovnega okolja, razvoj infrastrukture in izboljšanje kakovosti človeškega kapitala. Treba se bo tudi temeljito posvetiti izvajanju svežnja o energetiki in podnebnih spremembah, ki ga je sprejel Evropski svet.

7. Glede na oceno napredka, ki jo je pripravila Komisija, Svet priporoča, naj Poljska nadaljuje izvajanje strukturnih reform. Zlasti priporoča, naj Poljska:

- ohrani proračunsko disciplino v srednjeročnem obdobju in uvede nadaljnje mehanizme za okrepitev nadzora nad odhodki, zlasti s z reformo sistema socialne varnosti za kmete,

- nadaljuje reformo javnega sektorja raziskav za okrepitev raziskav in razvoja ter inovacij ter spodbujanje raziskav in razvoja v zasebnem sektorju,

- Združevanje prizadevanj za dokončanje reforme sistemov socialne varnosti s povečanjem števila starejših delavcev bi lahko istočasno okrepilo ponudbo delovne sile in izboljšalo dolgoročno vzdržnost javnih financ.

- pripravi celovit pristop prožne varnosti z izvajanjem strategije aktivnega staranja, pospešitev ukrepov za izboljšanje aktivne politike trga dela, zlasti za prikrajšane skupine, revizijo sistemov socialnih prejemkov za izboljšanje spodbud za delo ter uvedbo strategije vseživljenjskega učenja.

PORTUGALSKA

1. Portugalski BDP je v letu 2008 padel na 0,2 % s skoraj 2 % v letu 2007. To upočasnitev sta povzročila upad naložb in šibkejši izvoz. V letu 2009 se pričakuje, da bo domače povpraševanje še bolj oslabelo, kar bo dodatno upočasnilo rast. Inflacija je v letu 2008 dosegla 2,7 %, vendar je ostala pod povprečjem euroobmočja in se zaradi nedavnega upadanja cen po svetu ter majhnega povpraševanja počasi znižuje. Zaradi trenda zmanjšanja iz zadnjih letih je proračunski primanjkljaj Portugalske v letu 2008 le malo presegel 2 % BDP. Zaradi oslabljene rasti izvoza in visokih cen surovin se je primanjkljaj na tekočem računu plačilne bilance v letu 2008 povečal na 11,8 % BDP. Primanjkljaj tekočega računa plačilne bilance se bo v letu 2009 verjetno zmanjšal.

2. Število zaposlenosti na Portugalskem se je v letu 2007 nekoliko povečalo, stopnja zaposlenosti pa se je stabilizirala na ravni okoli 68 %. Stopnja nezaposlenosti je leta 2007 dosegla 8,1 %, vendar se je v letu 2008 zmerno zmanjšala. Majhno tuje povpraševanje začenja vplivati na nezaposlenost v velikem izvozno usmerjenem sektorju. Strukturna nezaposlenost bo zaradi nadaljnjega prestrukturiranja gospodarstva še naraščala, zlasti pa bo vplivala na nizkokvalificirane delavce in prikrajšane skupine prebivalcev.

3. V odgovor na finančno krizo in kot del usklajenega pristopa EU je Portugalska sprejela ukrepe za podporo finančnemu sektorju, namenjene stabilizaciji bančnega sektorja, ki naj bi izboljšali tudi dostop do financiranja in s tem podpirali širše gospodarstvo ter prispevali k makroekonomski stabilnosti. Poleg tega je Portugalska zaradi gospodarske upočasnitve pred kratkim napovedala več ukrepov, med njimi znižanje obdavčitve za podjetja in finančno pomoč družinam z nižjimi dohodki.

4. Komisija bo ocenila ukrepe, ki jih je Portugalska sprejela v odgovor na gospodarsko upočasnitev v skladu z načeli, določenimi v Evropskem načrtu za oživitev gospodarstva, ki ga je sprejel Evropski svet. V zvezi z javnimi financami bo Komisija ocenila združljivost posodobljenega programa stabilnosti s Paktom stabilnosti in rasti. Poleg tega bi bilo treba hitro izvesti ukrepe, ki so priporočeni v odstavku 7, zlasti za spodbuditev prehoda na nizkoogljično gospodarstvo in okrepitev dolgoročnega potenciala za rast.

5. Portugalska nadaljuje izvajanje svojega nacionalnega programa reform. Pomembni koraki so bili storjeni za trajno zmanjšanje proračunskega primanjkljaja, reformo javne uprave in izboljšanje vzdržnosti javnih financ. Sprejeti so bili ukrepi za doseganje javnega cilja na področju raziskav in razvoja, nekateri so bili namenjeni tudi povečanju zasebnih naložb in odpravo slabosti v sistemu inovacij. Izobraževalni sistem je postal bolj učinkovit, socialni partnerji pa so dosegli soglasje o reviziji delovnega zakonika, kar je parlament že odobril. Več prizadevanj je potrebnih za preusmeritev javne porabe na področja, ki bolj podpirajo potencialno gospodarsko rast, spremljanje rezultatov in povečanje učinkovitosti konkurence na energetske trge.

6. Zaradi napredka pri fiskalni konsolidaciji in reformi javne uprave se je stanje javnih financ izboljšalo. Poslovno okolje se je izboljšalo, kar velja tudi za izobraževanje in usposabljanje. Vendar pa Portugalsko še čakajo številni pomembni izzivi, preden bo zagotovila povečanje produktivnosti in bolj uravnotežen zunanji položaj. Glede na navedeno bi Portugalska imela koristi od izvajanja in spremljanja bolj celovitega pristopa politik, namenjenega kakovosti javnih financ, izboljšanju delovanja trgov, povečanju učinkovitosti izobraževalnega sistema in sistema usposabljanja ter povečanju konkurenčnosti. Dodaten pomemben vidik ponovne vzpostavitve konkurenčnosti je zagotovitev boljše usklajenosti gibanja plač z gibanjem produktivnosti. Treba se bo tudi temeljito posvetiti izvajanju svežnja o energetiki in podnebnih spremembah, ki ga je sprejel Evropski svet.

7. Glede na oceno napredka, ki jo je pripravila Komisija, Svet priporoča, naj Portugalska nadaljuje izvajanje strukturnih reform. Zlasti priporoča, naj Portugalska:

- nadaljuje prizadevanja v okviru srednjeročne fiskalne konsolidacije in reforme javne uprave, da se javno porabo preusmeri na področja, ki prispevajo h krepitvi potenciala za gospodarsko rast v državi in njene zunanje konkurenčnosti, ter da se hkrati ohrani trden nadzor nad celotnimi odhodki,

- nadaljuje prizadevanja za trajno izboljšanje celotne učinkovitosti izobraževalnega sistema in za razvoj sistema za poklicno usposabljanje, ki ustreza potrebam trga dela, ob popolni uresničitvi nacionalnega kvalifikacijskega okvira in sodelovanju zadevnih zainteresiranih strani,

- v okviru pristopa prožne varnosti uveljavi zakonodajo za posodobitev varnosti zaposlitve, da se zmanjša visoka raven segmentacije trga dela.

ROMUNIJA

1. Rast romunskega BDP se je v letu 2008 po ocenah pospešila na 7,8 %, kar je predvsem posledica rekordnega povečanja zasebne potrošnje in naložb. Vendar se bo v letu 2009 verjetno občutno zmanjšala zaradi veliko ostrejših pogojev za najemanje posojil, upada zaupanja med potrošniki in vlagatelji ter šibkejšega zunanjega povpraševanja. Čeprav je inflacija v letu 2008 dosegla skoraj 8 %, se pričakuje, da se bo v letu 2009 znižala. Proračunski primanjkljaj je v letu 2008 po ocenah dosegel 5,2 % BDP, brez spremembe politike pa se bo v letu 2009 verjetno še povečal. Kljub določenemu izboljšanju, ki je sledilo šibkejšemu domačem povpraševanju, je pričakovati, da bo v letu 2008 primanjkljaj tekočega računa plačilne bilance s 13 % BDP ostal visok, v letu 2009 pa bo ostal na dvomestni ravni.

2. Stopnja zaposlenosti bo v letu 2009 predvidoma ostala pod 60 %, po pričakovanjih pa se bo nezaposlenost rahlo povečala. Stopnja nezaposlenosti med mladimi znaša več kot 20 % in je med najvišjimi v EU. Zaradi upočasnitve svetovnega gospodarstva je pričakovati višjo stopnjo nezaposlenosti, zlasti v nekaterih gospodarskih panogah, vključno s tistimi, ki jim primanjkuje delovne sile (avtomobilska, tekstilna in petrokemična industrija ter gradbeništvo). Predvsem bodo prizadeti nizkokvalificirani delavci in mladi.

3. Komisija bo ocenila ukrepe, ki jih je Romunija sprejela za zagotovitev fiskalne konsolidacije in v odgovor na gospodarsko upočasnitev v skladu z načeli, določenimi v Evropskem načrtu za oživitev gospodarstva, ki ga je sprejel Evropski svet. V zvezi z javnimi financami bo Komisija ocenila združljivost posodobljenega konvergenčnega programa s Paktom stabilnosti in rasti. V tem okviru bi morala Romunija okrepiti prizadevanja za fiskalno konsolidacijo in takoj sprejeti ukrepe za odpravo makroekonomskih neravnovesij. Poleg tega bi bilo treba hitro izvesti ukrepe, ki so priporočeni v odstavku 6, zlasti za spodbuditev prehoda na nizkoogljično gospodarstvo in okrepitev dolgoročnega potenciala za rast.

4. Romunija nadaljuje izvajanje svojega nacionalnega programa reform, vendar je napredek počasen. Nadaljuje z izvajanjem ohlapne fiskalne politike, kar prispeva k makroekonomskim in fiskalnim neravnovesjem. Izvedla je nekatere ukrepe za izboljšanje kakovosti izobraževanja in nadaljuje izvajanje svoje strategije za raziskave in razvoj. Za korenito izboljšanje učinkovitosti in uspešnosti javne uprave je treba okrepiti prizadevanja. Prav tako je na voljo še veliko m