[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 16.7.2007

COM(2007) 410 konč.

2007/0154 (CNC)

Predlog

UREDBA SVETA

o finančni uredbi, ki se uporablja za 10. Evropski razvojni sklad

(predložila Komisija)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Sporazum o partnerstvu AKP-ES, ki so ga 23. junija 2000 v Cotonouju podpisale članice skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropska skupnost in njene države članice na drugi strani, je bil spremenjen v Luxembourgu dne 25. junija 2005.

Finančni okvir, potreben za izvajanje tega Sporazuma o partnerstvu za obdobje od 2008 do 2013, je sprejel Svet in je vključen v Notranji sporazum z dne 17. julija 2006. Zajema obveznosti, ki se prevzamejo s 1. januarjem 2008 za obdobje šest let. Da bi se ta finančni okvir izvajal, Notranji sporazum ustanavlja predvsem 10. Evropski razvojni sklad (ERS) in v členu 10(2) predvideva, da je treba, preden začne veljati Sporazum o partnerstvu AKP-ES, sprejeti finančno uredbo.

Namen sporočila Komisije je predstaviti predlog finančne uredbe, ki se uporablja za 10. ERS. Predlog je bil, kolikor je mogoče, usklajen z določbami finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, kakor je bila spremenjena dne 13. decembra 2006 (splošna finančna uredba), ob upoštevanju posebnosti ERS, ki se ne financira iz proračuna EU.

V nasprotju s splošno finančno uredbo v predlogu ni izvedbenih pravil, ki dopolnjujejo finančno uredbo, ki se uporablja za ERS. Vendar pa je bilo treba pojasniti nekatera vprašanja, ki jih v finančni uredbi ni treba obravnavati podrobno. Ker je to pojasnilo že navedeno v izvedbenih določbah, ki se uporabljajo za splošno finančno uredbo, in da se ne bi ponavljalo, Komisija predlaga, da se nekateri členi po potrebi neposredno sklicujejo na izvedbene določbe splošne finančne uredbe.

Kot je določeno v členu 10(2) Notranjega sporazuma, se predlog Komisije predloži Svetu v sprejetje ter Računskemu sodišču in Evropski investicijski banki v mnenje.

Glavne spremembe v primerjavi s finančno uredbo v zvezi z 9. ERS:

1. Uskladitev strukture s splošno finančno uredbo.

2. Poenostavitev: določb v zvezi s prispevki držav članic, ki so podrobno oblikovane v Notranjem sporazumu, ni treba ponavljati v finančni uredbi. Določbe, ki so odražale nekatere člene izvedbenih pravil splošne finančne uredbe iz Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002, so zamenjali sklici na zadevni(e) člen(e) navedene uredbe. Poleg tega so bile določbe, ki odražajo nekatere člene splošne finančne uredbe in jih je treba dodatno pojasniti ali dodati izvedbene določbe, dopolnjene s sklicem na veljavne člene Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002.

2007/0154 (CNC)

Predlog

UREDBA SVETA

o finančni uredbi, ki se uporablja za 10. Evropski razvojni sklad

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisan v Cotonouju dne 23. junija 2000[1] in spremenjen v Luxembourgu dne 25. junija 2005[2] (v nadaljnjem besedilu „Sporazum AKP-ES“),

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2001/822/ES z dne 27. novembra 2001 o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski skupnosti („Sklep o pridružitvi čezmorskih držav“)[3] kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta 2007/249/ES z dne 19. marca 2007[4] in zlasti člena 23(4) Sklepa,

ob upoštevanju Sklepa št. 1/2006 Sveta ministrov AKP-ES z dne 2. junija 2006 o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2008–2013 in spremembah revidiranega Sporazuma o partnerstvu AKP-ES[5],

ob upoštevanju Notranjega sporazuma med predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju pomoči Skupnosti v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2008–2013 v skladu s Sporazumom o partnerstvu AKP-ES o dodelitvi finančne pomoči čezmorskim državam in ozemljem, za katero se uporablja Četrti del Pogodbe ES[6] (v nadaljnjem besedilu „Notranji sporazum“), ter zlasti člena 10(2) Notranjega sporazuma,

ob upoštevanju predloga Komisije[7],

ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča[8],

ob upoštevanju mnenja Evropske investicijske banke[9],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Določiti je treba podrobna pravila za plačilo prispevkov držav članic v 10. Evropski razvojni sklad (v nadaljnjem besedilu „ERS“), ustanovljen z Notranjim sporazumom, in za dodelitev finančne pomoči čezmorskim državam in ozemljem, za katere se uporablja del štiri Pogodbe ES (v nadaljnjem besedilu „ČDO“).

(2) Določiti je treba pravila za obravnavanje neporabljenih sredstev iz prejšnjih ERS, zlasti v zvezi s podrobnimi ureditvami za njihov prenos v 10. ERS in pravila za njihovo izvajanje oziroma posledice njihove zapadlosti v zvezi s prispevki držav članic.

(3) Določiti je treba pogoje, v skladu s katerimi mora Računsko sodišče izvajati svoja pooblastila v zvezi z ERS.

(4) Določiti je treba pogoje, v skladu s katerimi Evropska investicijska banka („EIB“) upravlja sredstva ERS.

(5) Določbe v zvezi z nadzorom sredstev ERS, ki jih upravlja EIB, s strani Računskega sodišča, morajo biti skladne s tristranskim sporazumom, sklenjenim med Računskim sodiščem, EIB in Komisijo[10], ki je predviden v členu 248(4) Pogodbe.

(6) Primerno je, da se zagotovi pravilno, hitro in učinkovito izvajanje programov in projektov, ki se financirajo na podlagi Sporazuma AKP-ES, in določijo pregledni upravljalni postopki, ki so preprosti za uporabo in olajšujejo decentralizacijo nalog in pristojnosti.

(7) Določiti je treba podrobna pravila, v skladu s katerimi mora odredbodajalec ERS na podlagi prenosa v tesnem sodelovanju z nacionalnim odredbodajalcem sprejeti potrebne ureditve za zagotavljanje pravilnega izvajanja dejavnosti.

(8) Kolikor je mogoče, se mora Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti[11], kot temelj reforme notranjega upravljanja Komisije zaradi učinkovitosti in poenostavitve upoštevati v tej uredbi. Če je ustrezno, je treba Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti[12], smiselno uporabljati v nekaterih primerih.

(9) Vse spremembe glede na finančno uredbo z dne 27. marca 2003 v zvezi z 9. Evropskim razvojnim skladom[13] morajo prispevati k doseganju ciljev reform Komisije, izboljšati ali zagotoviti dobro finančno poslovodenje in izboljšati varstvo finančnih interesov Skupnosti pred goljufijami in drugimi nezakonitimi dejavnostmi ter tako povečati zakonitost in pravilnost finančnih dejavnosti.

(10) V primerjavi s finančno uredbo za 9. ERS so ob upoštevanju praktičnih izkušenj potrebne nekatere spremembe za olajšanje izvajanja ERS in uresničevanje ciljev politik, na katerih temelji, ter za prilagoditev nekaterih zahtev glede postopka in dokazil. Zlasti je treba izboljšati preglednost, in sicer z zagotavljanjem informacij o upravičencih sredstev Skupnosti.

(11) Proračunsko načelo dobrega finančnega poslovodenja mora obsegati uspešen in učinkovit notranji nadzor uporabe sredstev ERS.

(12) V zvezi s sredstvi ERS je treba državam članicam in drugim državam donatorkam omogočiti plačilo ah hoc finančnih prispevkov za projekte ali programe, ki jih upravlja Komisija.

(13) Načelo specifikacije je treba uporabljati za ERS.

(14) V zvezi z metodami uporabe sredstev ERS je treba določbe o centraliziranem, decentraliziranem in skupnem upravljanju iz finančne uredbe za 9. ERS zaradi jasnosti preoblikovati, nekatere zahteve pa pojasniti. Zlasti je treba poenostaviti zahteve za skupno upravljanje, pogoje za prenos nalog in merila za uporabo nacionalnih javnih organov, da se olajša njihova uporaba in odzivanje na vse večje operativne potrebe.

(15) Prepoved prenosa nalog izvajanja na zasebne organe je treba prilagoditi glede na centralizirano upravljanje, saj se je pokazalo, da so pogoji te prepovedi neupravičeno strogi. Komisiji je treba omogočiti, da uporablja storitve potovalne agencije ali organizatorja konferenc, da ti prevzamejo povračilo stroškov udeležencev na konferencah, ob čemer je treba zagotoviti, da zasebno podjetje ne uporablja nobenih diskrecijskih pooblastil.

(16) Pojasniti je treba tudi odgovornost računovodje za potrjevanje računovodskih izkazov na podlagi finančnih informacij, ki mu jih predložijo odredbodajalci. V ta namen je treba računovodjo pooblastiti za preverjanje informacij, ki jih prejme odredbodajalec na podlagi prenosa, in po potrebi za izražanje pridržkov.

(17) Pojasniti je treba pogoje in omejitve v zvezi s finančno obveznostjo vseh finančnih udeležencev in drugih oseb, ki sodelujejo pri izvajanju ERS.

(18) Pravila o izterjavi terjatev je treba pojasniti in okrepiti za boljše varovanje finančnih interesov Skupnosti. Zlasti je treba določiti pogoje, pod katerimi se ERS plačajo zamudne obresti.

(19) Predvideti je treba zastaralne roke glede veljavnosti zahtevkov. Za razliko od številnih držav članic za Skupnost ne velja zastaralni rok, po katerem finančne terjatve po določenem času zastarajo. Prav tako Skupnost ni omejena z zastaralnim rokom pri svojih terjatvah do tretjih oseb. Uvedba takih zastaralnih rokov mora ustrezati načelu dobrega finančnega poslovodenja.

(20) V skladu s splošno finančno uredbo in Direktivo 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev [14] je treba pojasniti pravila o izključitvi iz postopkov javnih naročil. Treba je jasno razlikovati med obvezno izključitvijo in izključitvijo na podlagi upravne kazni. Poleg tega je zaradi pravne varnosti in sorazmernosti treba določiti najdaljše obdobje izključitve. Lahko se določi izjema od pravil o izključitvi za nakupe blaga pod posebno ugodnimi pogoji od dobavitelja blaga, ki končuje poslovne dejavnosti, ali od stečajnih ali likvidacijskih upraviteljev v stečajnem postopku, ali po sporazumu z upniki ali po podobnem postopku po nacionalni zakonodaji.

(21) Primerno je, da se v okviru ERS omogoči uporaba centralne baze podatkov o kandidatih in ponudnikih v situacijah za izključitev, ki je bila vzpostavljena na podlagi Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002.

(22) V zvezi z donacijami je v členu 103 potrebnih nekaj pojasnil, zlasti v zvezi z njihovim področjem uporabe. Z a izboljšanje upravljanja donacij in poenostavitev postopkov je treba omogočiti, da se donacije dodeljujejo z odločbami ustanove ali s pisnimi sporazumi z upravičenci ter da se pavšalna izplačila in pavšalni zneski odobrijo skupaj z bolj tradicionalno metodo povračila stroškov, ki so dejansko nastali. Poleg tega morajo biti zahteve za preverjanja in jamstva bolj sorazmerne s povezanimi finančnimi tveganji.

(23) Pravilo, da bi morale biti donacije dodeljene na podlagi razpisov za zbiranje predlogov, se je izkazalo kot dobro. Toda izkušnje so pokazale, da zaradi narave ukrepa v določenih primerih pri izboru upravičencev tega ni mogoče upoštevati. Zato je treba izrecno priznati, da se to lahko zgodi v izrednih primerih.

(24) Kadar so donacije dodeljene za tekoče stroške, se je kot nepotrebno togo pokazalo pravilo, da potrebni sporazum ne sme biti podpisan pozneje kot v štirih mesecih po začetku proračunskega leta upravičenca. Ta rok je zato treba določiti na šest mesecev.

(25) Ker se bodo donacije še naprej dodeljevale na podlagi meril za izbor in dodelitev, ni nobene potrebe po tem, da bi ta merila v vseh primerih ovrednotila komisija. Ocenjevanje meril za izbor je treba omogočiti še na druge bolj prilagodljive načine.

(26) Zaradi jasnosti je treba poenostaviti pravilo o zahtevah glede javnih naročil, ki ga morajo uporabljati upravičenci donacij. Poleg tega je treba izrecno določiti primere, v katerih je zaradi izvedbe ukrepa potrebna finančna podpora tretjim strankam –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

DEL ENA TEMELJNE DOLOČBE

NASLOV I PREDMET IN OBSEG UPORABE

ČLEN 1

Ta uredba določa pravila za osnovanje in finančno uporabo sredstev 10. Evropskega razvojnega sklada (ERS) ter pripravo in revizijo zaključnega računa.

Člen 2

1. Komisija prevzame obveznosti Skupnosti, opredeljene v členu 57 Sporazuma AKP-ES in v Sklepu o pridružitvi čezmorskih držav.

Zato začne finančno izvajanje dejavnosti, ki se opravljajo s sredstvi ERS, dodeljenimi v obliki nepovratne pomoči, razen subvencij obrestnih mer, in opravlja plačila v skladu s to uredbo.

2. V tej uredbi Komisija ukrepa na lastno odgovornost in v mejah dodeljenih sredstev.

Člen 3

EIB v imenu Skupnosti upravlja Sklad za spodbujanje naložb ter s subvencije obrestnih mer in izvaja ustrezne dejavnosti v skladu s pravili iz dela dva. V navedenem okviru EIB ravna v imenu Skupnosti in na njeno odgovornost.

EIB prevzame finančno izvajanje dejavnosti, ki se izvajajo s posojili iz njenih lastnih sredstev, po potrebi v kombinaciji s subvencijami obrestne mere, ki se črpajo iz donacijskih sredstev ERS.

Člen 4

Določbe tega dela in dela tri se uporabljajo izključno za finančno uporabo sredstev ERS, ki jih upravlja Komisija. Navedene določbe se ne morejo razlagati, kakor da povzročajo obveznosti na strani Komisije glede finančne uporabe sredstev ERS, ki jih upravlja EIB.

Člen 5

1. Če ni določeno drugače, se šteje, da se sklici v tej uredbi na države AKP nanašajo tudi na organe ali predstavnike, opredeljene v členih 13 in 14 Priloge IV k Sporazumu AKP-ES, ki se na podlagi navedenega sporazuma lahko pravilno pooblastijo za izvajanje svojih pristojnosti.

2. Proračunsko leto se začenja 1. januarja in končuje 31. decembra.

NASLOV IIFINANČNA NAČELA

ČLEN 6

Sredstva ERS se določijo in uporabljajo v skladu z naslednjimi načeli, kakor so določena v tej uredbi:

(a) finančna točnost;

(b) obračunska enota,

(c) specifikacija,

(d) dobro finančno poslovodenje,

(e) preglednost.

POGL AVJE 1 NAČELO FINANČNE TOČNOSTI

Člen 7

1. Noben prihodek se ne sme pobrati in noben odhode k izvršiti, če ni evidentiran kot dodelitev ERS.

2. Nobenega odhodka ni mogoče prevzeti kot obveznost ali odobriti zunaj okvira dodelitev ERS.

3. Obresti na sredstva, ki so v lasti ERS, se vpišejo kot prihodki ERS.

Člen 8

1. Obresti iz plačil predhodnega financiranja se pripišejo zadevnemu programu ali ukrepu in odštejejo od plačila razlike zneska, ki se dolguje upravičencu.

2. Obresti se ne izplačajo Skupnostim v naslednjih primerih:

(a) predhodno financiranje, ki ne predstavlja znatnega zneska;

(b) predhodno financiranje, plačano po pogodbi za oddajo javnega naročila v smislu člena 91;

(c) akontacije, plačane članom institucij in osebju v skladu s Kadrovskimi predpisi za uradnike Evropskih skupnosti in Pogoji za zaposlovanje drugih uslužbencev Evropskih skupnosti, v nadaljnjem besedilu „kadrovski predpisi“;

(d) predhodno financiranje, plačano v okviru skupnega upravljanja iz točke (3) člena 20(1).

3. Členi 3, 4 in 4a Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 478/2007, se smiselno uporabljajo pri izvajanju odstavkov 1 in 2.

POGLAVJE 2 NAČELO OBRAČUNSKE ENOTE

ČLEN 9

Sredstva ERS se pripravijo in uporabljajo v eurih, v eurih se pripravijo tudi zaključni računi.

Za namene upravljanja zakladnice iz člena 39 pa lahko računovodja vodi dejavnosti v eurih ali v drugih valutah.

POGLAVJE 3NAČELO SPECIFIKACIJE

ČLEN 10

Sredstva ERS se zagotovijo za posebne namene glede na glavne instrumente sodelovanja, kakor so opisani v finančnem protokolu k Sporazumu AKP-ES in v Sklepu o pridružitvi čezmorskih držav.

Za države AKP so navedeni instrumenti določeni v finančnem protokolu iz Priloge Ib k Sporazumu AKP-ES. Razporeditev sredstev temelji tudi na določbah Notranjega sporazuma in upošteva sredstva, rezervirana za podporo izdatkov, povezanih z načrtovanjem in izvajanjem iz člena 6 Notranjega sporazuma.

Za ČDO so navedeni instrumenti določeni v Prilogi II Aa k Sklepu o pridružitvi čezmorskih držav. Zagotovitev sredstev upošteva tudi nerazporejene rezerve iz člena 3(4) navedene priloge in sredstva, rezervirana za študije ali ukrepe tehnične pomoči iz člena 1(1)(c) Priloge.

POGLAVJE 4NAČELO DOBREGA FINANČNEGA POSLOVODENJA

ČLEN 11

1. Sredstva ERS se uporabijo v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja, in sicer v skladu z načeli gospodarnosti, učinkovitosti in uspešnosti.

2. Načelo gospodarnosti zahteva, da se sredstva, uporabljena za opravljanje dejavnosti, dajo na razpolago pravočasno, v primerni količini in kakovosti ter po najboljši ceni.

Načelo učinkovitosti zadeva najboljše razmerje med uporabljenimi viri in doseženimi rezultati.

Načelo uspešnosti zadeva doseganje določenih zastavljenih ciljev in doseganje predvidenih rezultatov.

3. Določijo se specifični, merljivi, dosegljivi, ustrezni in časovno opredeljeni cilji. Doseganje teh ciljev se za vsako dejavnost spremlja s kazalci poslovanja.

Člen 12

Za boljše odločanje so potrebne naslednje ocene:

(a) uporaba sredstev ERS sledi predhodni oceni dejavnosti, ki naj bi se opravljala;

(b) dejavnost je treba oceniti še naknadno, da se zagotovi, da ciljni rezultati upravičujejo uporabljena sredstva.

Člen 13

1. Načelo dobrega finančnega poslovodenja je zahtevalo, da se sredstva ERS uporabljajo v skladu z uspešnim in učinkovitim notranjim nadzorom, primernim za posamezni način upravljanja.

2. Za namene uporabe sredstev ERS je notranji nadzor opredeljen kot proces, ki se uporablja na vseh ravneh upravljanja in katerega namen je razumno zagotovilo o doseganju naslednjih ciljev:

(a) uspešnosti, učinkovitosti in gospodarnosti delovanja;

(b) zanesljivosti poročanja;

(c) varovanja sredstev in informacij;

(d) preprečevanja in odkrivanja goljufij in nepravilnosti;

(e) ustreznega obvladovanja tveganj v zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo transakcij, ob upoštevanju večletne narave programov in narave zadevnih plačil.

POGLAVJE 5NAČELO PREGLEDNOSTI

ČLEN 14

1. Sredstva ERS se določijo in uporabljajo, zaključni računi pa se uredijo v skladu z načelom preglednosti.

2. Letna ocena obveznosti in plačil iz člena 7 Notranjega sporazuma, skupaj z zaključnimi računi ERS iz člena 118 te uredbe, se objavijo v Uradnem listu Evropske unije .

3. Komisija na ustrezen način omogoči dostop do svojih informacij, ki zadevajo upravičence sredstev, ki izhajajo iz ERS, kadar se sredstva ERS uporabljajo centralizirano in neposredno s strani njenih oddelkov, ter informacij, ki zadevajo upravičence sredstev in jih je prejela od subjektov, na katere so prenesene naloge finančnega izvajanja v okviru drugih načinov upravljanja.

Dostop do teh informacij se omogoči ob ustreznem upoštevanju zahtev zaupnosti, zlasti varovanja osebnih podatkov iz Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2001 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov, in varnostnih zahtev ob upoštevanju posebnosti posameznih načinov upravljanja iz člena 20.

NASLOV II I SREDSTVA IN PRISPEVKI DRŽAV ČLANIC

POGLAVJE 1 SESTAVA SREDSTEV EDF

ČLEN 15

Sredstva ERS obsegajo zneske iz člena 1 Notranjega sporazuma.

Člen 16

Komisija lahko upravlja finančne prispevke iz držav članic in drugih držav donatork v njihovem imenu, v obeh primerih vključno z javnimi in paradržavnimi agencijami, ali iz mednarodnih organizacij za določene projekte ali programe, ki se financirajo iz ERS, v skladu z ustreznim temeljnim aktom.

NASLOV IV UPORABA SREDSTEV ERS

POGLAVJE 1 SPLOŠNE DOLOČBE

ČLEN 1 7

Komisija lahko v okviru svojih oddelkov prenese svoja pooblastila za uporabo sredstev ERS v skladu s pogoji iz te uredbe in notranjih pravil ter v mejah, ki jih določi Komisija instrumentu prenosa. Osebe, na katere prenese ta pooblastila, lahko ukrepajo le v mejah pooblastil, ki so jim izrecno dodeljena.

Člen 1 8

1. Vsem finančnim udeležencem in kateri koli drugi osebi, ki sodeluje pri uporabi, upravljanju, reviziji ali notranjem nadzoru sredstev ERS, je prepovedano vsakršno dejanje, ki bi lahko povzročilo navzkrižje njihovih interesov z interesi Skupnosti. Če bi prišlo do navskrižja interesov, mora zadevna oseba prenehati s temi dejavnostmi in zadevo prepustiti pristojnemu organu.

2. Navzkrižje interesov obstaja, kadar je ogroženo nepristransko in objektivno izvajanje nalog finančnega udeleženca ali druge osebe iz odstavka 1 zaradi družinskih, čustvenih, političnih ali narodnostnih razlogov, gospodarskega interesa ali kakršnega koli drugega skupnega interesa z upravičencem.

Člen 19

Za namene tega naslova se izraz „osebje“ nanaša na osebe, za katere veljajo Kadrovski predpisi za uradnike Evropskih skupnosti in Pogoji za zaposlovanje drugih uslužbencev Evropskih skupnosti, v nadaljnjem besedilu „kadrovski predpisi“.

POGLAVJE 2NAČINI IZVAJANJA

ODDELEK 1 SPLOšNA DOLOčBA

ČLEN 2 0

Komisija uporablja sredstva ERS v skladu z dol očbami iz členov 21 do 29 na katerega koli od naslednjih načinov:

(1) z decentraliziranim upravljanjem;

(2) s centraliziranim upravljanjem;

(3) s skupnim upravljanjem z mednarodnimi organizacijami.

Oddelek 2Decentralizirano upravljanje

ČLEN 2 1

Na splošno Komisija začne finančno uporabo sredstev ERS na enega od naslednjih načinov:

a) z decentraliziranim upravljanjem z državami AKP v skladu s pogoji iz Sporazuma AKP-ES in ob uporabi porazdelitve odgovornosti iz člena 57 navedenega sporazuma ter členov 34, 35 in 36 iz Priloge IV k sporazumu;

b) z decentraliziranim upravljanjem s ČDO v skladu s pogoji iz Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav in ukrepov za izvajanje navedenega sklepa.

Člen 2 2

1. V okviru decentraliziranega upravljanja Komisija brez poseganja v prenos preostalih nalog na organe iz člena 2 5(3) začne finančno uporabo sredstev ERS v skladu z natančnimi pravili iz odstavkov 2, 3 in 4.

2. Upravičene države AKP ali ČDO:

(a) izvajajo redne preglede za zagotovitev, da se dejavnosti, financirane iz sredstev ERS, pravilno izvajajo;

(b) sprejmejo primerne ukrepe, da se preprečijo nepravilnosti in goljufije ter po potrebi sprožijo pravni postopek za vračilo nepravilno izplačanih sredstev.

3. Da bi zagotovila, da se sredstva uporabljajo v skladu z veljavnimi pravili in v mejah pooblastil, ki so ji podeljena, Komisija izvaja postopek potrditve obračunov ali mehanizme za finančne popravke, ki ji omogočajo pridobitev razrešitve obveznosti, ki jih ima na podlagi Sporazuma AKP-ES, zlasti člena 34(1) Priloge IV k sporazumu, in na podlagi Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav, zlasti členov 20 in 32 Sklepa.

4. Tretje države, na katere se v skladu s členom 14(3) prenesejo naloge izvrševanja, zagotovijo primerne naknadne letne objave upravičencev sredstev, ki izhajajo iz ERS.

Člen 2 3

Komisija nadzoruje izvajanje dejavnosti, ki se financirajo iz sredstev ERS v državah AKP in ČDO.

Nadzor se lahko izvaja pred odobritvijo, naknadno ali kombinirano, v skladu z določbami iz Sporazuma AKP-ES, Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav in ukrepov za izvajanje navedenega sklepa.

Člen 2 4

Glede na stopnjo decentralizacije, predvideno v Sporazumu AKP-ES, Sklepu o pridružitvi čezmorskih držav ter ukrepih za izvajanje navedenega sklepa, Komisija spodbuja upravičene države AKP in ČDO, naj se pri izvajanju pooblastil, ki so jim zaupana na podlagi Sporazuma AKP-ES in Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav, držijo načela dobrega finančnega poslovodenja iz člena 11, zlasti pa postopkov uporabe naslednjih meril:

(a) preglednih postopkov javnih naročil in dodeljevanje donacij, ki so nediskriminatorni in izključujejo vsako navzkrižje interesov;

(b) uspešnega in učinkovitega sistema za notranji nadzor upravljanja dejavnosti, ki vključuje učinkovito ločitev nalog odredbodajalca in računovodje ali enakovrednih delovnih mest;

(c) računovodskega sistema, ki omogoča preverjanje pravilne uporabe sredstev ERS in navajanje uporabe sredstev v zaključnih računih ERS;

(d) neodvisne zunanje revizije, ki jo izvaja državna ustanova za neodvisno zunanjo revizijo;

(e) v primeru dejavnosti neposrednega upravljanja iz člena 101(1), primernih določb za upravljanje in spremljanje lokalne blagajne predplačil in za opredelitev pristojnosti lokalne vodje blagajne predplačil ter lokalne računovodje.

Za izvajanje prvega pododstavka Komisija sporazumno z upravičenimi državami AKP in ČDO vključi primerne določbe v sporazume o financiranju iz člena 70(3).

ODDELEK 3 CENTRALIZIRANO UPRAVLJANJE

Člen 25

1. Če Komisija uporablja sredstva ERS na centralizirani osnovi, se naloge uporabe opravljajo neposredno v njenih oddelkih ali posredno v skladu z odstavki 2 do 4 tega člena in s členi 26 do 29.

Posredna uporaba v skladu z odstavki 2 do 4 tega člena ter s členi 27 do 29 velja tudi pri prenosu preostalih nalog na organe iz odstavka 3 tega člena v primeru decentraliziranega upravljanja.

2. Komisija ne sme prenesti izvršilnih pooblastil, ki jih ima po Sporazumu AKP-ES ali Sklepu o pridružitvi čezmorskih držav, na tretje stranke, če taka pooblastila vključujejo veliko mero preudarnosti, ki vsebuje politične odločitve. Prenesene naloge izvajanja so jasno opredeljene in njihovo izvajanje je v celoti nadzorovano.

Prenos nalog finančnega izvajanja ustreza načelu dobrega finančnega poslovodenja ter zagotavlja skladnost z načelom vidnosti dejanj Skupnosti. Tako prenesene naloge izvajanja ne smejo povzročiti navzkrižja interesov.

3. V mejah iz odstavka 2 lahko Komisija prenese naloge javne oblasti in zlasti naloge finančnega izvajanja na:

(a) izvršilne agencije, ustanovljene v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 58/2003[15];

(b) nacionalne organe javnega sektorja ali organe, ki jih ureja zasebno pravo in opravljajo javno službo, in ki zagotovijo primerna finančna jamstva za izvajanje nalog, ki so jim dodeljene.

Komisija vsako leto obvesti Svet o zadevnih primerih, agencijah in organih. Na primeren način utemelji razloge za sodelovanje z nacionalnimi agencijami

4. Uporabo ustreznih sredstev ERS s strani agencije iz odstavka 3(a) izvaja direktor te agencije.

5. Kadar agencije in organi iz odstavka 3 opravljajo naloge izvajanja, opravljajo redne preglede, da zagotovijo pravilno izvajanje ukrepov, financiranih iz sredstev ERS.

Takšne agencije in organi sprejmejo primerne ukrepe, da preprečijo nepravilnosti in goljufije, ter po potrebi sprožijo pravni postopek za vračilo nepravilno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev.

Člen 26

Kadar Komisija uporablja sredstva ERS s posrednim centraliziranim upravljanjem, mora najprej pridobiti dokaz o obstoju in pravilnem delovanju subjektov, ki jim zaupa izvajanje glede naslednjega:

(a) preglednih postopkov javnih naročil in postopkov za dodelitev donacij, ki so nediskriminatorni in izključujejo vsako navzkrižje interesov ter so v skladu z naslovoma V in VII;

(b) uspešnega in učinkovitega sistema za notranji nadzor upravljanja dejavnosti, ki vključuje dejansko ločitev nalog odredbodajalca in računovodje ali enakovrednih delovnih mest;

(c) računovodskega sistema, ki omogoča preverjanje pravilne uporabe sredstev ERS in navajanje uporabe sredstev v zaključnih računih ERS;

(d) neodvisne zunanje revizije;

(e) dostopa javnosti do informacij na ravni, ki je predvidena v predpisih Skupnosti;

(f) primerne naknadne letne objave upravičencev sredstev, ki izhajajo iz ERS v skladu s členom 14(3).

Komisija lahko sprejme, da so sistemi revizije, računovodstva, javnih naročil in dodeljevanja donacij pri agencijah in organih iz člena 25(3) enakovredni njenim, ob primernem upoštevanju mednarodno sprejetih standardov.

Člen 27

Komisija zagotovi nadzor, ocenjevanje in pregledovanje izvajanja zaupanih nalog. Kadar pri izvajanju nadzora uporablja lastne sisteme nadzora, Komisija upošteva enakovrednost sistemov nadzora.

Člen 28

Komisija ne sme zaupati ukrepov za uporabo sredstev iz ERS, kakor sta plačilo in povračilo, zunanjim subjektom iz zasebnega sektorja ali organom, razen tistim, ki so navedeni v točki (b) prvega pododstavka člena 25(3) ali v posebnih primerih, v katerih naj se zadevna plačila, na podlagi pogojev in zneskov, ki jih določi Komisija, izplačajo upravičencem, ki jih določi Komisija, in v katerih subjekt ali organ, ki izvršuje plačila, ne deluje po lastni presoji.

Naloge, ki se lahko pogodbeno zaupajo zunanjim subjektom zasebnega sektorja ali organom, razen tistim, ki so navedeni v točki (b) prvega pododstavka člena 25(3), so tehnične strokovne naloge ter upravne, pripravljalne ali dopolnilne naloge, pri katerih se ne izvaja javna oblast niti se ne uporabljajo pooblastila za odločanje po lastni presoji.

ODDELEK 4 SKUPNO UPRAVLJANJE Z MEDNARODNIMI ORGANIZACIJAMI

Člen 29

1. Kadar Komisija uporablja sredstva ERS s skupnim upravljanjem, prenese določene naloge izvajanja na mednarodne organizacije, in sicer v naslednjih primerih:

(a) kadar sta Komisija in mednarodna organizacija obvezani z dolgoročno okvirno pogodbo, ki upravno in finančno ureja njuno sodelovanje;

(b) kadar Komisija in mednarodna organizacija pripravljata skupni projekt ali program;

(c) kadar se zberejo sredstva več donatorjev in niso rezervirana za določene postavke ali kategorije odhodkov, tj. v primeru več donatorskih ukrepov.

Te organizacije v svojih računovodskih in revizijskih postopkih, postopkih notranjega nadzora in postopkih naročil uporabljajo standarde, ki nudijo jamstva, enakovredna mednarodno sprejetim standardom.

2. Komisija nadzoruje izvajanje dejavnosti, ki se financirajo iz sredstev ERS v mednarodnih organizacijah. Takšen nadzor se izvaja pred odobritvijo, z naknadnimi pregledi ali s kombiniranim postopkom.

3. Posamični sporazum za dodelitev financiranja, sklenjen z mednarodno organizacijo, vsebuje podrobne določbe glede izvajanja nalog, ki so zaupane mednarodni organizaciji.

4. Mednarodne organizacije, na katere se prenesejo naloge izvrševanja, v skladu s členom 14(3) zagotovijo primerne naknadne letne objave upravičencev sredstev, ki izhajajo iz ERS.

POGLAVJE 3 FINANČNI UDELEŽENCI

Člen 30

Komisija zagotovi vsakemu finančnemu udeležencu sredstva, ki jih ta potrebuje za izvajanje svojih nalog, in pripravi akt o ustanovitvi, ki podrobno opisuje njegove naloge, pravice in obveznosti.

ODDELEK 1 NAčELO LOčITVE NALOG

Člen 31

Naloge odredbodajalca in računovodje so ločene in medsebojno neskladne.

ODDELEK 2 ODREDBODAJALEC

Člen 32

1. V okviru finančnega izvajanja dejavnosti iz člena 2 Komisija opravlja naloge odredbodajalca.

2. Komisija določi osebje primerne ravni, na katero prenese naloge odredbodajalca, obseg prenesenih pooblastil in možnost, da jih osebe, na katere se pooblastila prenesejo, prenesejo naprej.

3. Pooblastila odredbodajalca se prenesejo ali nadalje prenesejo samo na osebje.

4. Odredbodajalci na podlagi prenosa ali nadaljnjega prenosa lahko ukrepajo samo v mejah, ki jih določa instrument prenosa ali nadaljnjega prenosa. Pristojnemu odredbodajalcu na podlagi prenosa ali nadaljnjega prenosa lahko pri njegovi nalogi pomaga eden ali več članov osebja, ki se mu(jim) v okviru njegove odgovornosti zaupajo dejavnosti, potrebne za uporabo sredstev ERS in pripravo zaključnega računa.

Člen 33

Odredbodajalec je odgovoren za:

(a) izplačevanje prihodkov in odhodkov v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja;

(b) zagotavljanje, da so izpolnjene zahteve zakonitosti in pravilnosti.

Člen 34

1. Za izplačevanje izdatkov odredbodajalci na podlagi prenosa in nadaljnjega prenosa sprejmejo finančne obveznosti in, kjer je ustrezno, pravne obveznosti, potrdijo izdatke in odobrijo izplačila ter sprejmejo predhodne obveze za uporabo sredstev ERS.

2. Uveljavljanje dohodka obsega sestavo ocene terjatev, določanje pravic za izterjavo in izdajo nalogov za izterjavo. Če je primerno, vključuje odstop od ugotovljenih pravic.

Člen 35

Razen v primerih, ko je upravljanje centralizirano, dejavnosti v zvezi z izvajanjem programov ali projektov izvaja nacionalni ali regionalni odredbodajalec, kot je opredeljeno v členu 35 Priloge IV k Sporazumu AKP-ES in ukrepih za izvajanje Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav, v tesnem sodelovanje s Komisijo v skladu s členi 34, 35 in 36 Priloge IV k Sporazumu AKP-ES.

Člen 36

Če odredbodajalec na podlagi prenosa ugotovi težave pri izvajanju postopkov v zvezi z upravljanjem sredstev ERS, skupaj z nacionalnimi ali regionalnimi odredbodajalci vzpostavi vse potrebne stike, da odpravi težave in sprejme vse potrebne ukrepe.

V primerih, v katerih nacionalni ali regionalni odredbodajalec ne opravlja nalog, ki jih ima na podlagi Sporazuma AKP-ES, ali jih ne more opravljati, lahko odredbodajalec na podlagi prenosa začasno prevzame njegov položaj in v tem primeru lahko Komisija iz sredstev, dodeljenih zadevni državi AKP, prejme nadomestilo za dodatno upravno delovno obremenitev.

Člen 37

1. Odredbodajalec na podlagi prenosa v skladu z minimalnimi standardi, ki jih sprejme Komisija, in ob primernem upoštevanju tveganj, povezanih z okoljem upravljanja ter naravo financirane dejavnosti, sestavi organizacijsko strukturo in postopke notranje uprave in nadzora, primerne za opravljanje njegovih nalog, vključno, če je primerno, z naknadnimi pregledi.

2. Pred odobritvijo dejavnosti člani osebja, razen člana osebja, ki je postopek začel, preverijo operativne in finančne vidike. Začetek ter predhodni in naknadni pregled navedene dejavnosti so ločene funkcije.

3. Vse osebje, pristojno za nadzor upravljanja finančnih dejavnosti, je primerno strokovno usposobljeno. Osebje spoštuje poseben kodeks strokovnih standardov, ki ga določi Komisija.

4. Član osebja, ki sodeluje pri finančnem upravljanju in nadzoru transakcij ter meni, da je sklep, ki ga mora na zahtevo svojega nadrejenega izvesti ali se z njim strinjati, nepravilen ali v nasprotju z načeli dobrega finančnega poslovodenja ali s strokovnimi pravili, ki jih mora upoštevati, pisno obvesti odredbodajalca na podlagi prenosa in če slednji ne ukrepa, komisijo iz člena 54(3).

V primeru goljufije, korupcije ali druge nezakonite dejavnosti, ki lahko škoduje interesom Skupnosti, obvesti organe in telesa, imenovana na podlagi ustrezne zakonodaje.

Člen 38

Odredbodajalec na podlagi prenosa poroča Komisiji o opravljanju njegovih nalog v obliki letnega poročila o dejavnostih, ki mu priloži finančne informacije in informacije o upravljanju ter v katerem se potrdi, da podatki v poročilu predstavljajo resničen in pošten pregled, razen če ni drugače določeno v pridržkih v zvezi z opredeljenimi področji prihodkov in odhodkov.

Navedeno poročilo opisuje rezultate dejavnosti glede na postavljene cilje, tveganja, povezana z navedenimi dejavnostmi, uporabo zagotovljenih sredstev ter učinkovitost in uspešnost sistema notranjega nadzora. Notranji revizor se seznani z letnim poročilom in vsemi drugimi posredovanimi informacijami. Komisija vsako leto najpozneje do 15. junija pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu povzetek letnega poročila o dejavnostih za preteklo leto.

ODDELEK 3 RAčUNOVODJA

Člen 39

1. Komisija imenuje računovodjo, ki je odgovoren za:

(a) pravilno izvajanje izplačil, pobiranje prihodka in izterjavo zneskov, opredeljenih kot terjatve;

(b) pripravo in predložitev zaključnega računa v skladu z naslovom VIII;

(c) vodenje zaključnega računa za:

(i) sredstva iz člena 15, razen sredstev za Sklad za spodbujanje naložb, in subvencije obrestnih mer;

(ii) obveze iz člena 70;

(iii) izplačila, prihodek in dolgove;

(d) določanje računovodskih pravil in metod ter kontnega načrta v skladu z naslovom VIII;

(e) določanje in vrednotenje računovodskih sistemov in, če je primerno, sistemov vrednotenja, ki jih določi odredbodajalec na podlagi prenosa za zagotavljanje ali utemeljevanje računovodskih informacij;

(f) upravljanje zakladnice in pozivi državam članicam za oddajo njihovih prispevkov.

Računovodja se pooblasti za preverjanje spoštovanja meril za vrednotenje iz točke (e) prvega pododstavka.

2. Računovodja pridobi od odredbodajalca na podlagi prenosa in od EIB, ki vsak zase jamčita zanesljivost, vse informacije, potrebne za izdelavo zaključnega računa, ki poda pravo podobo finančne uporabe sredstev ERS.

Člen 40

1 Preden Komisija sprejme zaključni račun, ga računovodja potrdi, s čimer potrdi tudi, da ima primerno zagotovilo, da zaključni račun predstavlja resničen in pošten pregled finančnega stanja ERS.

V ta namen se računovodja prepriča, da:

(a) je bil zaključni račun pripravljen v skladu z računovodskimi pravili, metodami in računovodskimi sistemi, vzpostavljenimi pod njegovo odgovornostjo, kakor je v tej uredbi določeno za zaključni račun ERS;

(b) so v zaključni račun vključeni vsi prihodki in odhodki.

Odredbodajalec na podlagi prenosa posreduje vse informacije, ki jih računovodja potrebuje, da lahko opravi svoje naloge.

Odredbodajalec ostaja v celoti odgovoren za pravilno uporabo sredstev, ki jih upravlja, ter zakonitost in pravilnost odhodkov pod njegovim nadzorom.

Člen 41

Računovodja je pooblaščen za preverjanje prejetih informacij in izvajanje kakršnih koli nadaljnjih preverjanj, ki so po njegovem mnenju potrebni za potrditev zaključnega računa. Računovodja po potrebi izrazi pridržke ter natančno obrazloži naravo in obseg takšnih pridržkov.

Člen 42

Razen če v tej uredbi ni določeno drugače, je samo računovodja pooblaščen za upravljanje gotovine in gotovini podobnih sredstev. Odgovoren je za njihovo hrambo.

Člen 43

Razen če v tej uredbi ni določeno drugače, lahko samo računovodja pri opravljanju svojih nalog določene naloge prenese na podrejeno osebje.

Instrument prenosa določa naloge, zaupane delegatom.

ODDELEK 4 PLAčILNI ZASTOPNIK

Člen 44

1. Za izvedbo plačil, predvidenih v členu 37(1) in (4) Priloge IV k Sporazumu AKP-ES ali v ukrepih za izvajanje Sklep o pridružitvi čezmorskih držav, računovodja odpre račune, če je primerno, pri finančnih ustanovah v državah AKP in ČDO za plačila v nacionalnih valutah držav AKP ali v lokalnih valutah ČDO ter pri finančnih ustanovah v državah članicah za plačila v eurih in drugih valutah.

2. Te finančne ustanove, ki delujejo kot plačilni zastopniki, izvajajo plačila v nacionalnih valutah, eurih ali drugih valutah po navodilih računovodje.

3. V skladu s členom 37(2) Priloge IV k Sporazumu AKP-ES vloge na računih pri finančnih ustanovah v državah AKP in ČDO nimajo obresti in slednje ne prejmejo nobenega nadomestila za njihove storitve.

V skladu s členom 1(6) Notranjega sporazuma vloge na računih pri finančnih ustanovah v državah članicah imajo obresti. Te obresti se prenesejo na enega od računov, predvidenih v navedenem členu.

Člen 45

Odnosi med Komisijo in plačilnimi zastopniki, predvidenimi v členu 37 Priloge IV k Sporazumu AKP-ES ali v ukrepih za izvajanje Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav, so predmet pogodb. Ko so podpisane, se navedene pogodbe pošljejo Računskemu sodišču v vednost.

Člen 46

1. Komisija s posebnih računov, odprtih v skladu s členom 59(3), prenese potrebne zneske, da zagotovi sredstva na računih, odprtih v njenem imenu v skladu s členom 44. Ti prenosi se opravijo na podlagi potrebe po gotovini za projekte in programe.

2. Komisija si prizadeva, da opravi vsa črpanja iz svojih posebnih računov, navedenih v prvem pododstavku člena 59(3), tako da ohrani razporeditev svojih sredstev na navedenih računih, ki ustrezajo razmerjem, po katerih posamezne države članice prispevajo v ERS.

Člen 47

Podpisi osebja Komisije, ki je pooblaščeno za izvajanje dejavnosti na računih ERS, se deponirajo pri zadevnih bankah, ko se računi odprejo, ali v primeru osebja, ki se pooblasti pozneje, ob njihovem imenovanju.

ODDELEK 5 UPRAVITELJ PLAčIL

Člen 48

1. Za izvedbo plačil, predvidenih v členu 44, računovodja imenuje upravitelja plačil, ki izvaja lokalna plačila prek računov plačilnih zastopnikov.

2. Upravitelji plačil se izberejo med uradniki ali, če je treba in le v ustrezno utemeljenih primerih, med drugimi člani osebja.

Člen 49

1. Upravitelj plačil se imenuje s sklepom računovodje, ki ga izda na podlagi primerno utemeljenega predloga pristojnega odredbodajalca. Ta sklep določa odgovornosti in obveznosti upravitelja plačil in odredbodajalca.

Določa vsaj:

(a) pogostnost predložitve dokazil in postopek za njihovo predložitev;

(b) postopek, ki se uporabi za zagotavljanje sredstev na računu plačilnega zastopnika;

(c) rok veljavnosti pooblastila, ki ga da računovodja upravitelju plačil;

(d) podatke o imenovanem upravitelju plačil.

Tudi sklep iz prvega pododstavka se lahko spremeni s sklepom računovodje, ki ga izda na podlagi primerno utemeljenega predloga pristojnega odredbodajalca.

2. Upravitelj plačil lahko, potem ko je dobil navodila računovodje, izvrši ustrezno odobrena plačila tretjim strankam v mejah pozitivnega stanja na računu plačilnega zastopnika pri banki.

Člen 50 Zagotavljanje sredstev na lokalnih bančnih računih

Računovodja zagotavlja sredstva na računih plačilnega zastopnika in spremlja odpiranje teh bančnih računov, prenos nalog podpisnika in nadzore na kraju samem ter v centraliziranih računovodskih evidencah.

Sredstva na računih plačilnih zastopnikov se lahko zagotavljajo neposredno z raznimi lokalnimi prihodki, kot so prihodki iz:

(a) raznih vračil

(b) nalogov za izterjavo.

POGLAVJE 4 ODGOVORNOST FINANČNIH UDELEŽENCEV

ODDELEK 1 SPLOšNA PRAVILA

Člen 51

1. Brez poseganja v kakršne koli disciplinske ukrepe lahko organ, ki ga je imenoval, odredbodajalcu na podlagi prenosa in nadaljnjega prenosa kadarkoli začasno ali dokončno prekliče pooblastilo.

2. Brez poseganja v disciplinske ukrepe lahko Komisija računovodje kadarkoli začasno ali dokončno suspendira.

3. Brez poseganja v disciplinske ukrepe lahko organ, ki jih je imenoval, upravitelje plačil kadarkoli začasno ali dokončno suspendira.

Člen 52

1. Določbe iz tega poglavja ne vplivajo na kazenskopravno odgovornost, ki jo lahko imajo finančni udeleženci iz člena 51 na podlagi veljavne nacionalne zakonodaje in veljavnih določb o varstvu finančnih interesov Skupnosti ter o boju proti korupciji osebja ali uradnikov držav članic.

2. Za vsakega odredbodajalca ali računovodjo veljajo disciplinski ukrepi in plačilo odškodnine, kot je določeno v kadrovskih predpisih, brez poseganja v člene 53 do 56 te uredbe.

V primeru goljufije, korupcije ali druge nezakonite dejavnosti, ki lahko škoduje interesom Skupnosti, se zadeva posreduje pristojnim organom ali telesom.

ODDELEK 2 PRAVILA, KI SE UPORABLJAJO ZA ODREDBODAJALCE

Člen 53

Obveznost odredbodajalca, da plača odškodnino iz člena 52(2), se uporablja zlasti, če:

(a) odredbodajalec pri določanju, katere upravičene zneske je treba izterjati, izdajanju nalogov za izterjavo, prevzemanju obveznosti, odobritvi izdatkov ali podpisovanju odredb za plačilo namerno ali iz hude malomarnosti ne upošteva te uredbe in izvedbenih določb;

(b) odredbodajalec namerno ali iz hude malomarnosti ne pripravi dokumenta o ugotovitvi terjatve, ne izda naloga za izterjavo ali ga izda prepozno ali prepozno izda odredbo za plačilo, zaradi česar lahko pride do civilne tožbe Komisije s strani tretjih strank.

Člen 54

1. Če odredbodajalec na podlagi prenosa ali nadaljnjega prenosa meni, da je odločitev, ki jo mora sprejeti na podlagi svojih pristojnosti, nepravilna ali v nasprotju z načeli dobrega finančnega poslovodenja, o tem pisno obvesti organ, ki je nanj prenesel naloge. Če organ, ki je nanj prenesel naloge, da odredbodajalcu na podlagi prenosa ali nadaljnjega prenosa utemeljeno pisno navodilo, da sprejme zadevno odločitev, slednji za odločitev ne odgovarja.

2. V primeru nadaljnjega prenosa nalog v okviru njegovih služb odredbodajalec na podlagi prenosa nalog ostane odgovoren za učinkovitost in uspešnost notranjih sistemov upravljanja in nadzora ter za izbiro odredbodajalca na podlagi nadaljnjega prenosa.

3. Posebna komisija za finančne nepravilnosti, ki jo ustanovi Komisija na podlagi Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002, je pristojna, da ugotovi, ali se je pojavila finančna nepravilnost v zvezi z ERS in kakšne bi bile morebitne posledice. Glede upravljanja sredstev ERS s strani Komisije se primeri napotijo na navedeno komisijo, kot je predvideno v členu 75 Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002.

Na podlagi mnenja te komisije Komisija odloči, ali naj začne postopek za ugotavljanje odgovornosti za disciplinske ukrepe ali plačilo odškodnine. Če komisija odkrije sistematične težave, pošlje odredbodajalcu na podlagi prenosa, če slednji ni vpletena oseba, in notranjemu revizorju, poročilo s priporočili.

ODDELEK 3 PRAVILA, KI SE UPORABLJAJO ZA RAčUNOVODJE IN UPRAVITELJE PLAčIL

Člen 55

Računovodja disciplinsko in odškodninsko odgovarja, kakor je določeno v kadrovskih predpisih in v skladu s postopki, določenimi v njih. Zlasti odgovarja zaradi katere od naslednjih oblik kršitev:

(a) če izgubi ali poškoduje denarna sredstva, sredstva in listine, za katere je pristojen;

(b) če neupravičeno prikroji bančne račune ali poštne žiro račune;

(c) če izterja ali izplača zneske, ki niso v skladu z ustreznim nalogom za izterjavo ali izplačilo;

(d) če ne izterja zapadle terjatve.

Člen 56

Upravitelj plačil disciplinsko in odškodninsko odgovarja, kakor je določeno v kadrovskih predpisih in v skladu s postopki, določenimi v njih. Zlasti odgovarja zaradi katere od naslednjih oblik kršitev:

(a) če izgubi ali poškoduje denarna sredstva, sredstva in listine, za katere je pristojen;

(b) če ne more predložiti ustreznih dokazil za plačila, ki jih je izvršil;

(c) če izvrši plačila drugim osebam, kot so upravičene do njih;

(d) če ne izterja zapadle terjatve.

POGLAVJE 5 PRIHODKI

ODDELEK 1 DAJANJE SREDSTEV ERS NA RAZPOLAGO

Člen 57

1. Svet, ki odloča s kvalificirano večino iz člena 8 Notranjega sporazuma, na predlog Komisije določi letne prispevke držav članic za leto n do 10. decembra leta n-1.

2. Komisija predstavi predlog iz odstavka 1 takrat, ko Svetu posreduje poročilo o obveznostih, plačilih in letnem obsegu pozivov za prispevke, ki jih je treba opraviti v trenutnem in naslednjih dveh proračunskih letih, kot je določeno v členu 7(1) Notranjega sporazuma.

3. Odločitev Sveta določa skupne zneske za celotno leto n. Zneski, ki jih upravlja Komisija, in zneski, ki jih upravlja EIB, bodo predstavljeni ločeno.

Člen 58

1. Plačila prispevkov držav članic so sestavljena iz mesečnih obrokov, ki se plačajo v skladu z naslednjim:

(a) vsak obrok je sestavljen iz ene dvanajstine letnega zneska;

(b) države članice plačajo prispevke najpozneje do prvega delovnega dne vsakega meseca;

(c) Komisija vnaprej obvesti države članice, in sicer najpozneje dva tedna pred zahtevano vknjižbo;

(d) Komisija lahko zahteva dve pričakovani dvanajstini v prvem četrtletju zaradi upravljanja zakladnice;

(e) Komisija lahko med letom, ob posvetovanju z EIB, če je ustrezno, predstavi Svetu predlog spremembe skupnih zneskov v skladu s posodobljenimi napovedmi. Svet odloči v 21 koledarskih dneh. Če se zaradi predloga skupni zneski zmanjšajo, je Komisija upravičena, da ustrezno zmanjša mesečne obroke.

2. Vsak obrok prispevkov določa v skladu s členi 1 do 5:

(a) znesek prispevkov, potreben za financiranje dejavnosti ERS, ki jih upravlja Komisija;

(b) znesek prispevkov, potreben za financiranje dejavnosti ERS, ki jih upravlja EIB, vključno s subvencijami obrestne mere;

3. Zneski, ki jih plačajo države članice in so navedeni v odstavku 2 tega člena, se določijo tako, da so sorazmerni s prispevki navedene države v ERS, kakor so določeni v členu 1(2) Notranjega sporazuma, za vsak znesek, naveden v odstavku 2 tega člena.

4. Pri pozivih za prispevke se najprej porabijo zneski, določeni v notranjih sporazumih prejšnjih ERS, in sicer v kronološkem vrstnem redu.

Člen 59

1. Finančni prispevki držav članic so izraženi v eurih.

2. Vsaka država članica plača znesek svojega prispevka v eurih.

3. Znesek finančnega prispevka, ki ga dolguje Komisiji na podlagi člena 58(2)(a), vsaka država članica knjiži v dobro na poseben račun, imenovan „Komisija Evropskih skupnosti – Evropski razvojni sklad“, odprt pri emisijski banki navedene države članice ali finančni ustanovi, ki jo določi navedena država članica. Znesek takega prispevka ostane na navedenih posebnih računih, do datuma, ko je treba izvesti plačila, predvidena v členu 37 Priloge IV k Sporazumu AKP-ES ali v ukrepih za izvajanje Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav.

Znesek finančnega prispevka, ki ga je treba nakazati EIB na podlagi člena 58(2)(b) te Uredbe, vsaka država članica v skladu s členom 146 knjiži v dobro na račun, odprt pri EIB v imenu vsake države članice.

Po potrebi Komisija zagotovi primerno tehnično pomoč za izvajanje sklepov Sveta iz členov 57 in 58.

Člen 60

1. Če obrok prispevkov, plačljivih na podlagi tega člena, ni plačan do zadevnega roka, določenega v členu 58(1)(b), mora zadevna država članica plačati obresti za neplačani znesek.

2. Obresti za neplačane zneske se zaračunajo po obrestni meri dveh odstotnih točk nad obrestno mero, ki jo uporablja Evropska centralna banka v svojih glavnih dejavnostih refinanciranja na prvi delovni dan v mesecu datuma zapadlosti, kakor je objavljeno v seriji C Uradnega lista Evropske unije. Obrestna mera se poveča za četrtino odstotne točke za vsak zamujen mesec.

Obresti se plačajo za celotno obdobje zamude in se računajo od prvega koledarskega dne po izteku roka plačila za zadevni obrok.

3. Za znesek, dolgovan Komisiji na podlagi člena 58(2)(a) te uredbe, se zamudne obresti knjižijo v dobro na enega od računov iz člena 1(6) Notranjega sporazuma.

Za znesek, dolgovan EIB na podlagi člena 58(2)(b) te uredbe, se zamudne obresti knjižijo v dobro EIB.

Člen 61

5. Ob izteku finančnega protokola iz Priloge Ib k Sporazumu AKP-ES Komisija zahteva tisti del prispevkov, ki jih mora država članica še plačati v skladu s členom 57, kot se zahteva v skladu s pogoji iz te uredbe.

ODDELEK 2 OCENE TERJATEV

Člen 62

1. Pristojni odredbodajalec najprej pripravi oceno terjatve za vsak ukrep ali okoliščine, na podlagi katerih lahko nastane ali se spremeni znesek, dolgovan ERS.

2. Z odstopanjem od odstavka 1 se ocena terjatev ne pripravi, dokler države članice ne dajo Komisiji na voljo zneskov svojih prispevkov v ERS, določenih v členih 57 in 58 te uredbe. Odgovorni odredbodajalec izda nalog za izterjavo za te zneske.

3. Člen 77 Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 478/2007, se smiselno uporablja za izvajanje odstavka 1.

ODDELEK 3 UGOTOVITEV ZNESKOV TERJATEV

Člen 63

1. Ugotovitev zneska terjatve je dejanje, s katerim odredbodajalec na podlagi prenosa ali nadaljnjega prenosa:

(a) preveri, ali obstaja dolg;

(b) ugotovi ali preveri resničnost in znesek dolga;

(c) preveri pogoje, v katerih je dolg zapadel.

2. Sredstva ERS, dana na razpolago Komisiji, ter vse terjatve v fiksnem znesku in zapadle, ki se potrdijo kot resnične, se ugotovijo z nalogom za izterjavo, ki mu sledi opomin, ki se pošlje dolžniku; oba dokumenta pripravi in pošlje pristojni odredbodajalec

3. Nepravilno izplačani zneski se izterjajo.

4. Člen 86 Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 478/2007, se smiselno uporablja v zvezi s pogoji, pod katerimi se zamudne obresti plačajo EIB.

ODDELEK 4 ODOBRITEV IZTERJAVE

Člen 64

1. Odobritev izterjave je dejanje, pri katerem pristojni odredbodajalec na podlagi prenosa ali nadaljnjega prenosa z izdajo naloga za izterjavo da navodilo računovodji, da izterja terjatev, ki jo je ugotovil.

2. Brez poseganja v pristojnosti držav AKP ali ČDO lahko Komisija formalno določi znesek kot terjatev od oseb razen držav s sklepom, ki je izvedljiv pod enakimi pogoji, kakor so določeni v členu 256 pogodbe.

3. Člena 81 in 84 Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 478/2007, se smiselno uporabljata za izvajanje odstavkov 1 in 2.

ODDELEK 5 IZTERJAVA

Člen 65

1. Računovodja ukrepa po nalogu za izterjavo za zneske terjatev, ki jih je pravilno ugotovil pristojni odredbodajalec. Primerno si prizadeva, da zagotovi, da ERS prejme svoj prihodek in zagotovi varovanje njegovih pravic.

2. Računovodja izterja zneske s pobotom z enakovrednimi zahtevki, ki jih imajo ERS ali Skupnost do dolžnikov, ki imajo sami zahtevke do ERS ali Skupnosti, ki so resnični, v fiksnem znesku in zapadli.

3. V zvezi z uporabo lastne delovne sile in posredne decentralizirane dejavnosti iz naslova VI, če se zahtevki ERS do nacionalnega odredbodajalca ne izterjajo v predpisanem roku, pristojni odredbodajalec sprejme vse potrebne ukrepe, da doseže dejansko poplačilo dolgovanih zneskov, vključno, če je primerno, z začasno prekinitvijo uporabe navedene vrste ureditve za navedeno državo ali ČDO.

4. Če odredbodajalec na podlagi prenosa načrtuje odpoved ali delno odpoved izterjave določenega zneska terjatve, zagotovi, da je odpoved izterjave pravilna in skladna z načeli dobrega finančnega poslovodenja in sorazmernosti. Odločba o odpovedi izterjavi je utemeljena. Odredbodajalec lahko prenese odločbo, le kakor je predpisala Komisija v Uredbi (ES, Euratom) št. 2342/2002, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 478/2007.

5. Pristojni odredbodajalec lahko prekliče ali prilagodi ugotovljeni znesek terjatev.

6. Za upravičenosti ERS nasproti tretjim strankam in upravičenosti tretjih strank nasproti ERS velja rok zastaranja petih let.

7. Členi 82 do 85 in 87 do 89 Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 478/2007, se smiselno uporabljajo za izvajanje odstavkov 1 do 6.

POGLAVJE 6 ODHODKI

ODDELEK 1 SPLOšNE DOLOčBE

Člen 66

Vsaka izdatkovna postavka se sprejme, preveri, odobri in plača.

ODDELEK 2 PREVZEM OBVEZNOSTI ZA IZDATKE

Člen 67

Sprejem obveznosti za izdatke sledi sklepu o financiranju, ki ga sprejme Komisija ali organi, ki jih je Komisija pooblastila.

Člen 68

1. Prevzem finančnih obveznosti je za Komisijo dejavnost, s katero rezervira potrebna sredstva za kritje poznejših plačil za izpolnjevanje pravne obveznosti.

2. Pravna obveznost Komisije je dejanje, s katerim pristojni odredbodajalec sprejme ali ugotovi obveznost do tretjih strank, ki ima za posledico bremenitev ERS.

3. Finančno obveznost in pravno obveznost sprejme isti odredbodajalec. Pravilo se lahko opusti v naslednjih primerih:

(a) izdatki za poslovanje, ki jih ima Komisija s smislu člena 69(3), za katere so bile finančne obveznosti razdeljene v skladu s členom 69(2);

(b) globalne obveznosti v zvezi s sporazumi o financiranju iz člena 70(3).

Člen 69

1. Finančna obveznost Komisije je posamezna, če sta upravičenec in znesek izdatka znana.

Finančna obveznost Komisije je globalna, če vsaj en element, potreben za identifikacijo posamezne obveznosti, še ni znan.

2. Finančne obveznosti za izdatke Komisije za poslovanje se lahko razdelijo na več let v letne obroke. Ustrezne pravne obveznosti določijo navedeno delitev.

3. Naslednje se šteje kot izdatek za poslovanje za namene člena 68(3)(a) in člena 68(2):

(a) izdatki za človeške vire razen rednega osebja;

(b) izdatki za izobraževanje in usposabljanje;

(c) izdatki za službena potovanja;

(d) reprezentančni izdatki;

(e) izdatki za sejnine;

(f) izdatki za samostojne tolmače in/ali prevajalce;

(g) izdatki za izmenjave uradnikov;

(h) stroški redne najemnine premičnin in nepremičnin;

(i) stroški raznih zavarovanj;

(j) stroški čiščenja in vzdrževanja;

(k) stroški za uporabo telekomunikacijskih storitev;

(l) stroški vode, plina in elektrike;

(m) postavka za redne publikacije.

Člen 70

1. Pristojni odredbodajalec sprejme finančno obveznost, preden prevzame pravno obveznost, ki zavezuje Komisijo, s tretjimi strankami.

2. Sklepi o financiranju, ki jih sprejme Komisija v skladu s Sporazumom AKP-ES ali Sklepom o pridružitvi čezmorskih držav, ki ji omogočajo odobritev finančne pomoči iz ERS, povzročijo finančne obveznosti Komisije.

3. Pravne obveznosti Komisije so naslednje:

(a) sporazum o financiranju med Komisijo, ki nastopa v imenu Skupnosti, in upravičenimi državami AKP ali upravičenim ČDO ali organi, ki jih imenujejo;

(b) pogodba ali sporazum o donaciji med Komisijo in nacionalnim ali mednarodnim organom iz javnega sektorja ali fizično ali pravno osebo, pristojno za izvajanje dejavnosti.

4. Vsak sporazum o financiranju, pogodba ali sporazum o donaciji izrecno določa, da imajo Komisija, OLAF in Računsko sodišče pooblastilo za nadzor dokumentov in na kraju samem pri vseh izvajalcih in podizvajalcih, ki so prejeli finančna sredstva iz sredstev ERS.

Člen 71

Pri sprejemu finančne obveznosti pristojni odredbodajalec zagotovi, da:

(a) izdatek bremeni pravilno knjigovodsko postavko;

(b) so sredstva na razpolago;

(c) je izdatek v skladu z ustreznimi določbami, zlasti Sporazuma AKP-ES, Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav, Notranjega sporazuma, te uredbe in vseh aktov, sprejetih pri izvajanju navedenih določb

(d) je izpolnjeno načelo dobrega finančnega poslovodenja.

Člen 72

Pri evidentiranju pravne obveznosti pristojni odredbodajalec zagotovi, da:

(a) je obveznost zajeta v ustrezno finančno obveznost;

(b) je izdatek pravilen in v skladu z ustreznimi določbami, zlasti Sporazuma AKP-ES, Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav, Notranjega sporazuma, te uredbe in vseh aktov, sprejetih pri izvajanju navedenih določb;

(c) se upošteva načelo dobrega finančnega poslovodenja.

ODDELEK 3 PREVZEM OBVEZNOSTI ZA IZDATKE V CENTRALIZIRANEM ALI SKUPNEM UPRAVLJANJU

Člen 73

Če Komisija sredstva ERS upravlja centralizirano ali skupno, se za prevzem obveznosti za izdatke uporabljajo določbe iz tega oddelka.

Člen 74

1. Komisija sklene pravne obveznosti za posamezne finančne obveznosti najpozneje do 31. decembra leta n, pri čemer je leto n tisto leto, v katerem so sprejete posamezne finančne obveznosti Komisije ob upoštevanju člena 68(3).

2. Praviloma globalne finančne obveznosti zajemajo skupni znesek ustrezne posamezne pravne obveznosti, ki jo je prevzela Komisija do 31. decembra leta n + 1, pri čemer je leto n tisto leto, v katerem je bila sprejeta globalna finančna obveznost Komisije v skladu s členom 68(3).

Če pa se izvajajo globalne obveznosti iz člena 70(3)(a), Komisija sklene ustrezne posamezne pogodbe in sporazume najpozneje tri leta po datumu sklenitve sporazuma o financiranju.

Posamezne pogodbe in sporazumi v zvezi z revizijo in ocenjevanjem se lahko sklenejo pozneje. Tudi dodatne klavzule k že sklenjenim pogodbam se lahko sklenejo pozneje.

Ob izteku obdobij iz odstavka 1 ter prvega in drugega pododstavka tega odstavka pristojni odredbodajalec sprosti neuporabljeni saldo, tako da zanj navedene finančne obveznosti prenehajo.

Člen 75

1. Pristojni odredbodajalec pred podpisom evidentira znesek vsake posamezne pravne obveznosti, ki jo je sprejela Komisija po globalni obveznosti, na finančne račune ERS in jih knjiži pod globalne obveznosti.

2. Za prevzete pravne obveznosti za dejavnosti, ki trajajo več kot eno proračunsko leto, in ustrezne finančne obveznosti se končni datum za izvajanje določi v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja, razen v primeru izdatkov za poslovanje iz člena 69(3).

Vsak del take obveznosti, ki ni bil izvršen v šestih mesecih po navedenem datumu, se sprosti in ustrezna odobrena proračunska sredstva zapadejo.

Znesek finančne obveznosti, ki ustreza pravni obveznosti, za katero v obdobju treh let po podpisu pravne obveznosti ni bilo izvršeno nobeno plačilo, se sprosti in ustrezna odobrena proračunska sredstva zapadejo.

3. Odstavek 2 se uporablja brez poseganja v sklepe, ki jih lahko sprejme Svet na podlagi členov 96 in 97 Sporazuma AKP-ES.

Člen 76

Zaključek projekta in sprostitev sredstev, dodeljenih v skladu s členi 73, 74 in 75, se izvede, kadar se zaključijo pravne obveznosti, ki jih je prevzela Komisija v zvezi z navedenim projektom za tretje stranke, in se v zaključnem računu ERS evidentirajo z njimi povezana plačila in izterjave.

ODDELEK 4 PREVZEM OBVEZNOSTI ZA IZDATKE V DECENTRALIZIRANEM UPRAVLJANJU

Člen 77

Če se sredstva ERS upravljajo decentralizirano, se za prevzem obveznosti za izdatke s strani Komisije uporabljajo določbe iz tega oddelka.

Člen 78

1. Sporazumi o financiranju z upravičenimi državami AKP ali ČTO se sklenejo najpozneje do 31. decembra n + 1, pri čemer je n leto, v katerem se prevzame globalna finančna obveznost Komisije.

Če se sporazumi o financiranju ne sklenejo do roka, navedenega v prvem pododstavku, ustrezna odobrena proračunska sredstva zapadejo.

2. Komisija ima obveznost, da izvrši plačilo iz sredstev ERS, kadarkoli pristojni odredbodajalec potrdi pogodbe, sporazume o donaciji in ocene programov, kot je predvideno v členu 101(3).

Pred podpisom za odobritev pristojni odredbodajalec evidentira v zaključnem računu ERS znesek vsake posamezne pravne obveznosti, ki jo je potrdil na podlagi globalne obveznosti. Ta znesek knjiži pod globalno finančno obveznost.

3. Določbe odstavka 1 se uporabljajo brez poseganja v sklepe, ki jih lahko sprejme Svet na podlagi členov 96 in 97 Sporazuma AKP-ES.

Člen 79

1. V skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja iz člena 11 in v mejah svojih pristojnosti si Komisija prizadeva zagotoviti, da:

(a) se pravne obveznosti za izvajanje sporazumov o financiranju iz člena 78(1) sklenejo najpozneje tri leta po datumu sklenitve ustreznega sporazuma o financiranju. Posamezne pogodbe in sporazumi v zvezi z revidiranjem in ocenjevanjem ter dodatki k že sklenjenim pogodbam se lahko sklenejo pozneje;

(b) prenehajo obveznosti za znesek posamezne finančne obveznosti, ki ustreza pravni obveznosti za izvajanje sporazuma o financiranju iz člena 78(1) in za katero v obdobju treh let po podpisu pravne obveznosti ni bilo izvršeno nobeno plačilo.

Ob izteku katerega koli roka, določenega v sporazumih o financiranju, za sklenitev pravnih obveznosti iz točke (a) prvega pododstavka, pristojni odredbodajalec sprosti neuporabljen saldo ustrezne finančne obveznosti.

Pravne obveznosti iz točke (b) prvega pododstavka so pogodbe, sporazumi o donacijah ali ocene programov, ki jih je sklenila država AKP ali ČDO ali njeni organi ter pogodbe in sporazumi o donacijah, ki jih je sklenila Komisija v njihovem imenu. Za izvajanje tega pododstavka Komisija sporazumno z upravičenimi državami AKP in ČDO vključi ustrezne določbe v sporazume o financiranju iz člena 78(1).

Člen 80

Zaključek projekta in sprostitev sredstev, dodeljenih v skladu s členoma 78 in 79, izvede država AKP ali ČDO ali njeni organi in/ali Komisija v njihovem imenu ali za njihov račun v zvezi z navedenim projektom za tretje stranke, potem ko se zaključijo prevzete pravne obveznosti ter ko se v zaključnem računu ERS evidentirajo z njimi povezana plačila in izterjave.

ODDELEK 5 POTRDITEV IZDATKOV

Člen 81

1. Potrditev izdatkov je dejanje, s katerim pristojni odredbodajalec:

(a) preveri obstoj pravice upnika;

(b) ugotovi ali preveri resničnost in znesek zahtevka;

(c) preveri pogoje, v katerih zapade plačilo.

2. Členi 97 do 101 Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 478/2007, se smiselno uporabljajo za potrditev izdatkov.

ODDELEK 6 ODOBRITEV IZDATKOV

Člen 82

1. Odobritev izdatkov je dejanje, pri katerem pristojni odredbodajalec, ki je preveril, da so sredstva na razpolago, in izdal nalog za plačilo, da navodilo računovodji, da plača znesek izdatka, ki ga je potrdil.

2. Kadar se periodična plačila izvršijo za opravljene storitve, vključno s storitvami najemanja, ali dostavljeno blago, lahko odredbodajalec ob upoštevanju analize tveganja odredi uporabo sistema trajnika.

3. Člena 102 in 103 Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 478/2007, se smiselno uporabljata za izvajanje tega člena.

ODDELEK 7 PLAčILO IZDATKOV

Člen 83

1. Plačilo se izvede ob predložitvi dokazila, da je zadevno dejanje skladno s temeljnim aktom ali pogodbo. Zajema eno ali več naslednjih dejavnosti:

(a) plačilo celotnega zneska, ki se dolguje;

(b) plačilo zneska, ki se dolguje, na enega od naslednjih načinov:

(i) predhodno financiranje, ki se lahko razdeli na več plačil,

(ii) eno ali več vmesnih plačil,

(iii) plačilo razlike zneska, ki se dolguje.

2. V zaključnem računu je treba razlikovati med različnimi vrstami plačil iz odstavka 1 ob času, ko se izvedejo.

3. Člena 104 in 105 Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 478/2007, se smiselno uporabljata.

Člen 84

Računovodja izvede plačilo izdatkov v mejah razpoložljivih sredstev.

Člen 85

Plačila se izvedejo prek bančnih računov iz člena 44. Računovodja določi natančna pravila za odprtje, upravljanje in uporabo takih računov.

Navedena pravila zahtevajo zlasti skupne podpise dveh članov osebja, ki ju je ustrezno pooblastil računovodja, na potrdilih o nakazilu in vseh bančnih plačilih.

Člen 86

Za plačila, ki jih izvede upravitelj plačil, pristojni odredbodajalec zagotovi, da se opravijo pregledi pred izvedbo plačil.

ODDELEK 8 ROKI ZA POSTOPKE V ZVEZI Z IZDATKI

Člen 87

1. Potrditev, odobritev in plačilo izdatkov se opravi v roku največ 90 dni od datuma zapadlosti plačila. Nacionalni ali regionalni odredbodajalec odobri izdatek in o tem obvesti pristojnega odredbodajalca Komisije najpozneje 45 dni pred iztekom navedenega roka.

2. Upniki, ki prejmejo plačilo z zamudo, so upravičeni do zamudnih obresti v skladu s členom 106 Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 478/2007.

3. Terjatve za zamude pri plačilih, za katere je odgovorna Komisija v skladu s členom 37 Priloge IV k Sporazumu AKP-ES, krije Komisija z računa ali računov, predvidenih v členu 1(6) Notranjega sporazuma.

POGLAVJE 7 INFORMACIJSKI SISTEMI

Člen 88

1. Če se postopki v zvezi s prihodki in odhodki upravljajo z računalniškimi sistemi, se lahko listine podpisujejo z računalniško podprtim ali elektronskim postopkom.

2. Člena 107 in 108 Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 478/2007, se smiselno uporabljata za izvajanje tega člena.

POGLAVJE 8 NOTRANJI REVIZOR

Člen 89

Notranji revizor ERS je notranji revizor Komisije. Notranji revizor opravlja naloge v skladu z ustreznimi mednarodnimi standardi. Za preverjanje pravilnega delovanja sistemov in postopkov za uporabo sredstev ERS, ki jih upravlja Komisija na podlagi člena 2, je odgovoren Komisiji. Notranji revizor ne sme biti odredbodajalec niti računovodja.

Člen 90

1. Notranji revizor svetuje Komisiji, kako naj ravna s tveganji, z izdajo neodvisnih mnenj o kakovosti sistemov upravljanja in nadzora ter z izdajo priporočil za izboljšanje pogojev za izvajanje dejavnosti in za spodbujanje dobrega finančnega poslovodenja.

Odgovoren je zlasti za:

(a) preverjanje primernosti in učinkovitosti notranjega sistema upravljanja in delovanja oddelkov pri izvajanju politik, programov in dejanj glede na tveganja, ki so z njimi povezana;

(b) preverjanje učinkovitosti in uspešnosti sistemov notranjega nadzora in revizije, ki se uporabljajo za vsako dejavnost za uporabo sredstev ERS.

2. Notranji revizor ima poln in neomejen dostop do vseh informacij, ki jih potrebuje za opravljanje svojih nalog, po potrebi na kraju samem, vključno v državah članicah in tretjih državah.

3. Notranji revizor poroča Komisiji o svojih ugotovitvah in priporočilih. Komisija zagotovi sprejem ukrepov na priporočila iz revizij. Notranji revizor Komisiji predloži tudi letno notranje revizijsko poročilo, v katerem navede število in vrsto opravljenih revizij, priporočila, ki jih je dal, in sprejete ukrepe na podlagi navedenih priporočil.

4. Komisija vsako leto pošlje organu, ki da razrešnico, poročilo, ki povzema število in vrsto opravljenih notranjih revizij, danih priporočil in ukrepov, sprejetih na podlagi navedenih priporočil.

5. Členi 109 do 115 Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 478/2007, se smiselno uporabljajo za izvajanje tega člena.

NASLOV V JAVNA NAROČILA

POGLAVJE 1 SPLOŠNE DOLOČBE

ODDELEK 1 PODROČJE UPORABE IN NAČELA ZA ODDAJO JAVNIH NAROČIL

Člen 91

1. Pogodbe na podlagi javnih naročil so pogodbe za denarne interese, ki jih pisno sklene en ali več gospodarskih subjektov in en ali več naročnikov v smislu člena 92, da bi proti plačilu cene, ki se v celoti ali delno plača iz sredstev ERS, pridobili premičnine ali nepremičnine, opravili gradbena dela ali storitve.

Take pogodbe obsegajo:

(a) dobavne pogodbe;

(b) pogodbe za gradbena dela;

(c) pogodbe za opravljanje storitev.

2. Okvirne pogodbe so pogodbe med enim ali več naročniki in enim ali več gospodarskimi subjekti, katerih namen je določitev pogojev, s katerimi se urejajo naročila, ki jih je treba oddati v določenem obdobju, zlasti glede cene in po potrebi glede predvidene količine. Urejajo se z določbami tega naslova glede postopka za oddajo javnih naročil, vključno z oglaševanjem.

Člen 92

1. V tem naslovu so naročniki naslednji:

(a) upravičene države AKP ali države ali organi, ki jih pravilno pooblastijo, vključno z uradnimi regionalnimi organi, ali njihovi zastopniki;

(b) Komisija, v primeru naročil, ki jih dodeli na lastno odgovornost;

(c) Komisija v imenu in za račun ene ali več upravičenih držav AKP;

(d) nacionalni ali mednarodni javni organ ali fizična ali pravna oseba, ki podpiše sporazum o financiranju ali sporazum o donaciji z eno ali več državami AKP ali s Komisijo za izvajanje programa ali projekta.

2. Postopki javnega naročanja so določeni v sporazumih o financiranju iz člena 70(3).

ODDELEK 2 OBJAVA

Člen 93

V mejah pooblastil, ki jih Komisiji daje Sporazum AKP-ES, in v skladu s pogoji iz Priloge IV k Sporazumu Komisija sprejme potrebne ukrepe, da mednarodne postopke javnega razpisa objavi v Uradnem listu Evropske unije in na internetu.

POGLAVJE 2 POSTOPKI JAVNIH NAROČIL

Člen 94

1. Pogoji za sodelovanje in postopki za dodeljevanje naročil za dejavnosti, ki jih financira ERS za pomoč državam AKP, so tisti, ki so navedeni v Prilogi IV k Sporazumu AKP-ES.

Postopki za dodelitev naročil za dejavnosti, ki jih financira ERS za pomoč ČDO, so opredeljeni v ukrepih za izvajanje Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav.

2. Če Komisija deluje kot naročnik za izvajanje humanitarne pomoči ali pomoči v izrednih razmerah v okviru Sporazuma AKP-ES ali Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav, mora izpolnjevati ustrezna pravila Skupnosti o javnih naročilih.

Člen 95

V razpisni dokumentaciji javnega razpisa je predmet naročila opisan v celoti, jasno in natančno; določena so merila za izključitev, izbor in dodelitev, ki se uporabljajo za naročilo.

Člen 96

1. Kandidati ali ponudniki so izključeni iz sodelovanja v postopkih javnih naročil, če:

(a) je proti njim uveden stečajni ali likvidacijski postopek, če so v zvezi s svojim poslovanjem v sodnem postopku, če so sklenili dogovor z upniki, prenehali poslovati, ali so v postopku v zvezi s temi zadevami, ali so v kakršnih koli podobnih okoliščinah, ki nastanejo iz podobnega postopka, predvidenega v nacionalni zakonodaji ali drugih predpisih;

(b) so bili pravnomočno obsojeni za kaznivo dejanje v zvezi s svojim poslovanjem;

(c) jim lahko naročnik na kakršnikoli upravičeni podlagi dokaže hujšo kršitev poklicnih pravil;

(d) niso poravnali obveznosti v zvezi s plačilom prispevkov za socialno varnost ali davkov v skladu z zakonitimi predpisi države, v kateri ima sedež, ali države, v kateri ima sedež naročnik, ali države, v kateri naj bi se pogodba izvajala;

(e) so bili pravnomočno obsojeni zaradi goljufije, korupcije, sodelovanja v kriminalni združbi ali druge nezakonite dejavnosti, ki škodi finančnim interesom Skupnosti;

(f) za njih trenutno velja upravna kazen iz člena 99.

Točke (a) do (d) prvega pododstavka se ne uporabljajo za nakupe blaga pod posebno ugodnimi pogoji od dobavitelja blaga, ki končuje poslovne dejavnosti, ki gre v dokončno likvidacijo, ali od stečajnega upravitelja, če se s tem strinjajo upniki, ali v skladu s podobnim postopkom po nacionalni zakonodaji.

2. Kandidati ali ponudniki morajo potrditi, da niso v kateri od situacij iz odstavka 1. Vendar se lahko naročnik vzdrži zahteve po predložitvi takšnega potrdila za pogodbe zelo nizkih vrednosti.

Za namen pravilne uporabe odstavka 1 mora kandidat ali ponudnik, kadar koli naročnik to zahteva:

(a) predložiti informacije o lastništvu oziroma upravljanju, nadzoru in pooblastilu za zastopanje pravne osebe, če je kandidat ali ponudnik pravna oseba;

(b) potrditi, da podizvajalec ni v kateri od situacij iz odstavka 1, če se predvideva oddaja naročil podizvajalcem.

3. Člen 133 Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 478/2007, se smiselno uporablja za izvajanje tega člena.

Člen 97

Naročilo se ne odda kandidatom ali ponudnikom, pri katerih se med postopkom javnega naročila za to naročilo ugotovi:

(a) navzkrižje interesov;

(b) da so predložili zavajajoče informacije glede na zahteve naročnika, ki so pogoj za udeležbo v postopku javnega naročila, ali pa teh informacij sploh niso predložili;

(c) da so se znašli v eni od situacij za izključitev iz člena 96(1) za določen postopek javnega naročila.

Člen 98

V mejah pooblastil, ki jih Komisiji daje Sporazum AKP-ES, Komisija sprejme ukrepe za uporabo centralne baze podatkov, ki je vzpostavljena na podlagi Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/202 ter vsebuje podatke kandidatov in ponudnikov, ki so v skladu s pravili iz Priloge IV k Sporazumu AKP-ES v situaciji, ki jih izključuje iz sodelovanja v postopkih za dodelitev naročil za dejavnosti, ki jih financira ERS.

Člen 99

1. Naročnik lahko izreče upravne ali denarne kazni:

(a) kandidatom ali naročnikom v primerih iz člena 97(b);

(b) izvajalcem, za katere je bila ugotovljena resna kršitev pogodbenih obveznosti v zvezi s pogodbami, ki se financirajo iz ERS.

Vendar pa mora naročnik v vseh primerih zadevni osebi dati možnost, da predstavi svoje pripombe.

2. Kazni iz odstavka 1 so sorazmerne s pomembnostjo pogodbe in resnostjo kršitve ter lahko vključujejo:

(a) izključitev zadevnega kandidata ali ponudnika ali izvajalca za največ deset let iz oddaje javnih naročil ali donacij, ki se financirajo iz ERS; in/ali

(b) plačilo denarne kazni, ki jo plača kandidat, ponudnik ali izvajalec, ki pa ne preseže vrednosti zadevnega naročila.

3. Člen 134b Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 478/2007, se smiselno uporablja za naročila, ki se financirajo iz sredstev ERS.

NASLOV VI UPORABA LASTNE DELOVNE SILE IN POSREDNE CENTRALIZIRANE DEJAVNOSTI

Člen 100

Ta naslov ureja uporabo lastne delovne sile in posredne decentralizirane dejavnosti iz člena 24 Priloge IV k Sporazumu AKP-ES. Smiselno se uporablja za finančno sodelovanje s ČDO.

Člen 101

1. V primeru uporabe lastne delovne sile se projekti in programi izvajajo neposredno prek javnih služb zadevnih držav AKP.

Skupnost prispeva h kritju stroškov teh služb tako, da zagotovi opremo in/ali materiale, ki jih zadevna služba nima, in/ali sredstva za pridobitev morebitnega dodatnega osebja, ki ga potrebuje, kot so strokovnjaki iz zadevnih držav AKP ali iz drugih držav AKP. Prispevek Skupnosti pokriva samo stroške, nastale z dodatnimi ukrepi, in začasne izdatke, povezane z izvajanjem, ki so strogo omejeni na zahteve zadevnega projekta.

Finančno upravljanje projekta, ki se izvaja z lastno delovno silo v skladu s prvim in drugim pododstavkom, se opravlja z lokalno blagajno predplačil, ki jo upravljata lokalni upravitelj blagajne predplačil in računovodja, ki ga imenuje nacionalni ali regionalni odredbodajalec po predhodni odobritvi pristojnega odredbodajalca Komisije.

2. V primeru posrednih decentraliziranih dejavnosti naročnik v smislu člena 92(1)(a) zaupa naloge v zvezi z izvajanjem projektov ali programov javnopravnim organom zadevnih držav AKP, ali civilnopravnim organom, ki so pravno ločeni od zadevnih držav AKP.

V takih primerih zadevni organ prevzame odgovornost za upravljanje in izvajanje programa ali projekta namesto nacionalnega ali regionalnega odredbodajalca. Tako prenesene naloge lahko vključujejo pooblastilo za sklepanje pogodb in upravljanje pogodb ter nadzor del v imenu ali za račun zadevnih držav AKP.

3. Uporaba lastne delovne sile in posredne decentralizirane dejavnosti se izvajajo na podlagi programa ukrepov, ki jih je treba izvesti, ter ocene njihovih stroškov (v nadaljevanju „ocena programa“). Ocena programa je listina, ki določa program ukrepov, ki jih je treba izvesti, ter potrebne človeške in materialne vire, ustrezen proračun ter natančno tehnično in administrativno izvedbeno ureditev za decentralizirano izvajanje projekta v določenem obdobju z lastno delovno silo in po možnosti prek javnih naročil in dodelitve posebnih donacij.

Vsako oceno progama v primeru uporabe lastne delovne sile pripravita lokalni upravitelj blagajne predplačil in lokalni računovodja iz tretjega pododstavka odstavka 1, v primeru posrednih decentraliziranih dejavnosti pa organ iz odstavka 2. Nato jo pred začetkom dejavnosti, ki jih predvideva, odobrita nacionalni ali regionalni odredbodajalec in pristojni odredbodajalec Komisije.

4. V okviru izvajanja ocen programa iz odstavka 3 postopki javnih naročil in dodelitve donacij ustrezajo tistim iz naslova V oziroma VII.

5. Sporazumi o financiranju iz člena 70(3) morajo predvidevati uporabo lastne delovne sile ali izvajanje posrednih decentraliziranih dejavnosti.

Člen 102

V primeru posrednih decentraliziranih dejavnosti sklene naročnik iz člena 92(1)(a) sporazum o prenosu pooblastil, kadar te naloge zaupa organu, ki ga ureja javno pravo zadevnih držav AKP, ali organu, ki ga ureja zasebno pravo in opravlja javno službo. Ko te naloge naročnik zaupa organu, ki ga ureja zasebno pravo, sklene pogodbo o opravljanju storitev. Komisija zagotovi, da sporazum o prenosu pooblastil ali pogodba za opravljanje storitev navaja:

(a) primerne določbe za nadzor uporabe sredstev ERS s strani Komisije, OLAF, nacionalnega ali regionalnega odredbodajalca, Računskega sodišča in nacionalnih revizijskih organov v zadevnih državah AKP;

(b) jasno opredelitev ter natančno razmejitev pooblastil, prenesenih na zadevni organ, in pooblastil, ki jih ohrani nacionalni ali regionalni odredbodajalec;

(c) postopke, ki jim je treba slediti pri izvajanju tako prenesenih pooblastil, kakor so izbira dejavnosti, ki se bodo financirale, dodelitev naročil ali nadzor del;

(d) možnost naknadnega pregleda in finančnih kazni, če dodelitev sredstev ali naročil, ki jih dodeli zadevni organ, ne ustreza postopkom iz točke (c);

(e) uspešen in učinkovit sistem za notranji nadzor upravljanja dejavnosti, ki vključuje dejansko ločitev nalog odredbodajalca in računovodje;

(f) računovodski sistem, ki omogoča preverjanje pravilne uporabe sredstev ERS in navajanje uporabe sredstev v zaključnem računu ERS.

NASLOV VI DONACIJE

POGLAVJE 1 PODROČJE UPORABE IN OBLIKA DONACIJ

Člen 103

1. Donacije so neposredni finančni prispevki v obliki donacije iz sredstev ERS za financiranje:

(a) ukrepa za pomoč pri doseganju ciljev Sporazuma AKP-ES ali Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav, ali programa ali projekta, sprejetega v skladu z navedenim sporazumom ali v skladu z navedenim sklepom;

(b) ali delovanja organa, ki si prizadeva doseči takšen cilj.

O donacijah se sklene pisni sporazum ali sprejme odločba Komisije, o kateri se uradno obvesti uspešnega prosilca.

2. Naslednje ne predstavlja donacije za namene tega naslova:

(a) sporazumi o financiranju iz člena 70(3)(a);

(b) javna naročila iz naslova V ali uporaba lastne delovne sile iz naslova VI;

(c) posojila, jamstva, prispevki, pogodbe, subvencije obrestnih mer ali druge finančne dejavnosti, ki jih upravlja EIB;

(d) neposredna ali posredna proračunska pomoč, ali pomoč za oprostitev dolga ali financiranje izvoznih zaslužkov v primeru kratkoročnih nihanj;

(e) plačila, izvršena organom, katerim naloge izvajanja prenese Komisija, kakor je predvideno v členih 25 do 28 ali v okviru skupnega upravljanja iz člena 29.

3. Členi od 160 do 184a (Naslov VI „Donacije“) Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 478/2007 se smiselno uporabljajo za ta naslov.

Člen 104

1. Donacije so lahko v kateri koli od naslednjih oblik:

(a) povračilo določenega deleža upravičenih stroškov, ki so dejansko nastali;

(b) pavšalni zneski;

(c) pavšalno financiranje;

(d) kombinacija oblik iz točk (a), (b) in (c).

2. Donacije ne smejo preseči skupne zgornje meje, ki je izražena v obliki absolutne vrednosti.

POGLAVJE 2 NAČELA

Člen 105

1. Za donacije se uporabljata načeli preglednosti in enake obravnave.

Donacije se ne smejo seštevati ali dodeljevati za nazaj in morajo vključevati sofinanciranje.

Skupni upravičeni stroški za financiranje, kakor so določeni v sporazumu o donaciji, se ne smejo preseči v nobenem primeru.

2. Donacija ne sme imeti namena ali učinka ustvarjanja dobička za upravičenca.

Odstavek 2 se ne uporablja za naslednje:

(a) štipendije za študij, raziskovanje ali usposabljanje, plačane fizičnim osebam;

(b) nagrade, dodeljene na podlagi natečajev;

(c) ukrepe, katerih cilj je okrepitev finančne sposobnosti upravičenca ali ustvarjanje dohodka.

Člen 106

1. Donacije so zajete v letnem delovnem programu, ki se objavi na začetku leta.

Navedeni letni delovni program se izvaja z objavljanjem razpisov za zbiranje predlogov, razen v pravilno utemeljenih nujnih primerih ali kadar narava upravičenca ali ukrepa ne pušča druge možnosti za določen ukrep ali kadar je upravičenec v Sporazumu AKP-ES in Sklepu o pridružitvi čezmorskih držav opredeljen kot prejemnik donacije.

Prvi pododstavek se ne uporablja za pomoč za obvladovanje kriznih razmer in humanitarno pomoč.

2. Vse donacije, dodeljene med proračunskim letom, se objavijo enkrat letno, pri čemer je treba ustrezno upoštevati zahteve glede zaupnosti in varnosti.

Člen 107

1. Vsak ukrep lahko povzroči dodelitev samo ene donacije iz sredstev ERS kateremu koli upravičencu.

2. Upravičenec lahko prejme le eno donacijo za poslovanje iz sredstev ERS na proračunsko leto.

Prosilec nemudoma obvesti odredbodajalce o kakršnih koli večkratnih vlogah in večkratnih donacijah, ki se nanašajo na isti ukrep ali isti delovni program.

Isti stroški se nikoli ne financirajo dvakrat iz sredstev ERS.

Člen 108

1. Donacija se lahko dodeli za ukrep, ki se je že začel izvajati le, če lahko prosilec dokaže potrebo po začetku izvajanja ukrepa, preden se dodeli donacija.

V takih primerih stroški, upravičeni za financiranje, ne smejo nastati pred datumom oddaje vloge za donacijo, razen v pravilno utemeljenih izjemnih primerih ali v primeru izdatkov, potrebnih za pravilno obvladovanje izrednih razmer ali v primeru humanitarne pomoči, kot je predvideno v Sporazumu AKP-ES ali v Sklepu o pridružitvi čezmorskih držav.

Donacije se ne smejo dodeliti za nazaj za že zaključene ukrepe.

2. Donacija za poslovanje se dodeli v šestih mesecih po začetku proračunskega leta upravičenca. Upravičeni stroški za financiranje ne smejo nastati niti preden je bila vložena vloga za donacijo niti pred začetkom proračunskega leta upravičenca.

Člen 109

Z donacijo se ne morejo financirati celotni stroški ukrepa, razen če se to izkaže kot nujno za njegovo izvedbo.

Z donacijo se ne smejo financirati celotni poslovni izdatki upravičenca.

POGLAVJE 3 POSTOPEK ODDAJE NAROČILA

Člen 110

1. Vloge za donacije se vložijo pisno.

2. Vloge za donacije so upravičene, če jih predložijo naslednje osebe:

(a) pravne osebe; vloge za donacijo so lahko upravičene, če jih vložijo subjekti, ki niso pravne osebe po veljavni nacionalni zakonodaji, pod pogojem, da imajo njihovi predstavniki pooblastilo, da v imenu subjekta prevzamejo pravne obveznosti in finančno odgovornost;

(b) fizične osebe, če tako zahteva narava ali značilnosti ukrepa ali cilja, ki si ga zastavi prosilec.

3. Donacije se ne dodelijo prosilcem, ki so v času postopka za dodelitev donacij v kateri od situacij za izključitev iz členov 96(1), člena 97 in člena 99(2)(a).

Prosilci potrdijo, da niso v situaciji, kakršna je navedena v prvem pododstavku. Vendar se lahko odredbodajalec vzdrži zahteve po predložitvi takšnega potrdila za pogodbe zelo nizkih vrednosti.

4. Odredbodajalec lahko prosilcu odredi učinkovite, sorazmerne in odvračalne administrativne in finančne kazni.

Takšne kazni se lahko izreče tudi upravičencem, ki so ob predložitvi vloge ali v času izvršitve donacije dali lažne izjave pri informacijah, ki jih zahteva odredbodajalec, ali pa teh informacij sploh niso dali.

Člen 99 se smiselno uporablja.

Člen 111

1. Merila za izbor so takšna, da omogočajo oceno sposobnosti vlagatelja za izvedbo predlaganega ukrepa ali delovnega programa.

2. Merila za dodelitev, ki se objavijo vnaprej v razpisu za zbiranje predlogov, so takšna, da omogočajo presojo kakovosti predloženih predlogov glede na zastavljene cilje in prednostne naloge.

Člen 112

1. Predlogi se ocenjujejo na podlagi vnaprej objavljenih meril za izbor in dodelitev, z namenom, da se ugotovi, kateri predlogi se lahko financirajo.

2. Pristojni odredbodajalec nato na podlagi ocenjevanja, predvidenega v odstavku 1, sestavi seznam upravičencev in odobrenih zneskov.

3. Pristojni odredbodajalec pisno obvesti prosilce o sprejetih odločitvah za njihove vloge. Če se zaprošena donacija ne dodeli, navede razloge za zavrnitev vloge, zlasti glede na že objavljena merila za izbor in dodelitev.

POGLAVJE 4 PLAČILO IN NADZOR

Člen 113

Ritem plačil določajo finančna tveganja, trajanje in napredovanje ukrepa ali stroški, ki jih ima upravičenec.

Člen 114

Pristojni odredbodajalec lahko, če meni, da je ustrezno in sorazmerno, zahteva, da upravičenec vnaprej predloži garancijo, da zmanjša finančna tveganja v zvezi s predhodnim financiranjem.

Člen 115

1. Znesek donacije ne postane dokončen, dokler Komisija ne sprejme končnega poročila in zaključnega računa, ne glede na poznejša preverjanja s strani Komisije.

2. Če upravičenec ne bi izpolnil svojih obveznosti, bi se donacija začasno prekinila ali zmanjšala ali prenehala, potem ko bi upravičenec dobil možnost, da predloži svoje pripombe.

POGLAVJE 5 IZVAJANJE

Člen 116

1. Če izvajanje ukrepa zahteva, da upravičenec dodeli pogodbo za javna naročila, sporazumi o donacijah iz člena 103(1) predvidevajo postopke, ki ustrezajo pravilom Skupnosti o javnih naročilih, ki se uporabljajo za sodelovanje z državami nečlanicami.

2. Če je treba za izvedbo ukrepa zagotoviti finančno podporo tretjim strankam, lahko upravičenec donacije dodeli takšno finančno podporo, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

(a) finančna podpora ni primarni cilj ukrepa;

(b) pogoji za zagotovitev takšne podpore so strogo določeni v odločbi ali sporazumu o donaciji med upravičencem in Komisijo in ne dopuščajo prostega preudarka;

(c) zadevni zneski so majhni.

3. Vsaka odločba ali sporazum o donaciji izrecno določa, da imajo Komisija, OLAF in Računsko sodišče pooblastilo za nadzor dokumentov in prostorov pri vseh izvajalcih in podizvajalcih, ki so prejeli finančno pomoč iz sredstev ERS.

Člen 117

V okviru decentraliziranega upravljanja iz členov 21 do 24 si Komisija prizadeva spodbujati upravljanje upravičenih držav AKP in ČDO, katerega cilj je izvajanje določb, ki so enakovredne tistim iz tega naslova.

NASLOV VIII PRIPRAVA ZAKLJUČNEGA RAČUNA IN RAČUNOVODSTVO

POGLAVJE 1 PRIPRAVA ZAKLJUČNEGA RAČUNA

Člen 118

1. Komisija najpozneje do 31. julija vsako leto pripravi zaključni račun ERS, ki opisuje finančno stanje Sklada na dan 31. decembra preteklega leta. Zaključni račun ERS vsebuje:

(a) izkaze stanja iz člena 122;

(b) poročila o finančnem izvajanju iz člena 123;

(c) izkaze stanja in informacije, ki jih pošlje EIB v skladu s členom 149(2).

2. Zaključnemu računu ERS je priloženo poročilo o finančnem upravljanju v letu, ki vsebuje natančen opis:

(a) doseganja ciljev v proračunskem letu v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja;

(b) finančnega položaja in dogodkov, ki so bistveno vplivali na dejavnosti, opravljene v proračunskem letu.

Člen 119

Zaključni račun izpolnjuje pravila ter je natančen in izčrpen. Daje resničen in pošten pregled:

(a) sredstev in obveznosti, bremenitev in dohodka, pravic in obveznosti, ki niso prikazane v sredstvih ali obveznosti ter denarnih tokov v izkazu stanja;

(b) dejavnosti v zvezi s prihodki in odhodki iz sredstev ERS v poročilih o finančnem izvajanju.

Člen 120

Izkazi stanja iz člena 122 se sestavijo v skladu s splošno sprejetimi računovodskimi načeli, in sicer načelom:

(a) delujočega podjetja;

(b) previdnosti;

(c) dosledne uporabe računovodskih metod;

(d) primerljivosti informacij;

(e) pomembnosti;

(f) da neto izravnava ni dovoljena;

(g) vsebine nad obliko;

(h) računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka.

Člen 121

1. V skladu z načelom računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka izkazi stanja iz člena 122 prikazujejo bremenitve in dohodek iz proračunskega leta, ne glede na datum plačila ali izterjave.

2. Vrednost sredstev in obveznosti se določi v skladu s pravili vrednotenja iz člena 129.

Člen 122

1. Računovodja pripravi izkaz stanja v milijonih eurov. Izkaz stanja zajema:

(a) bilanco stanja, ki predstavlja sredstva in obveznosti ter finančno stanje in poslovni izid ERS na dan 31. decembra preteklega leta; pripravi se v skladu s strukturo, določeno v direktivah Evropskega parlamenta in Sveta o letnih zaključnih računih posameznih vrst gospodarskih družb, vendar ob upoštevanju posebne narave dejavnosti ERS;

(b) izkaz finančnega izida, ki prikazuje izterjane in izplačane zneske med letom, končno stanje zakladnice in izkaz gibanja kapitala za preteklo proračunsko leto:

(c) seznam postavk, plačljivih v ERS, ki prikazuje:

(i) zneske, ki jih je še treba izterjati na začetku proračunskega leta;

(ii) pravice, nastale v teku proračunskega leta;

(iii) zneske, izterjane v teku proračunskega leta;

(iv) razveljavitev ugotovljenih pravic;

(v) zneske, ki jih je še treba izterjati na koncu proračunskega leta.

2. Priloga k izkazom stanja dopolnjuje in pojasnjuje informacije v izkazih iz odstavka 1 ter daje vse dodatne informacije, predpisane z mednarodno sprejeto računovodsko prakso, kadar so take informacije pomembne za dejavnosti ERS.

Člen 123

1. Pristojni odredbodajalec skupaj z računovodjo pripravi poročila o finančnem izvajanju v milijonih eurov. Poročila zajemajo:

(a) izkaz finančnega izida, ki prikazuje finančno poslovanje za celo leto glede na prihodke in odhodke;

(b) prilogo k izkazu finančnega izida, ki dopolnjuje in pojasnjuje v njem navedene informacije.

2. Izkaz finančnega izida zajema naslednje preglednice:

(a) preglednico, ki opisuje spremembe v preteklem proračunskem letu v dodelitvah, navedenih v prilogi;

(b) preglednico, ki prikazuje skupne obveznosti, dodeljena sredstva in odobrena plačila v proračunskem letu po dodelitvah ter skupne zneske od odprtja ERS;

(c) preglednico, ki po dodelitvah, državi, ozemlju, regiji ali podregiji prikazuje skupni znesek obveznosti, dodeljena sredstva in opravljena plačila v proračunskem letu ter skupne vrednosti od odprtja ERS.

Člen 124

Računovodja pošlje začasni zaključni račun Računskemu sodišču najpozneje do 31. marca naslednjega proračunskega leta.

Računovodja najpozneje do 30. aprila naslednjega proračunskega leta pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču poročilo iz člena 118(2) o finančnem poslovodenju med letom.

Člen 125

1. Računsko sodišče najpozneje do 15. junija poda svoje pripombe na začasne račune glede dela sredstev ERS, katerega finančno upravljanje je na podlagi člena 2 v pristojnosti Komisije, tako da lahko Komisija vnese popravke, ki se štejejo kot potrebni za pripravo zaključnega računa.

2. Računovodja pripravi zaključni račun, ki mu priloži svojo izjavo, s katero potrjuje, da je bil pripravljen v skladu z naslovom VIII ter računovodskimi načeli, pravili in metodami iz priloge k izkazom stanja.

3. Komisija potrdi končni zaključni račun in ga pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču najpozneje do 31. julija naslednjega proračunskega leta.

4. Zaključni račun se objavi v Uradnem listu Evropske unije do 15. novembra naslednjega proračunskega leta skupaj z izjavo Računskega sodišča o zanesljivosti za tisti del sredstev ERS, katerega finančno upravljanje je na podlagi člena 2 v pristojnosti Komisije.

POGLAVJE 2 INFORMACIJE O UPORABI SREDSTEV ERS

Člen 126

1. Komisija in EIB, vsaka v mejah svojih pristojnosti, spremljata, kako države AKP, ČDO ali druge upravičenke uporabljajo pomoč ERS, ter izvajanje projektov, ki jih financira ERS, s posebnim poudarkom na ciljih iz členov 55 in 56 Sporazuma AKP-ES in ustreznih določbah Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav.

2. EIB redno obvešča Komisijo o izvajanju projektov, ki se financirajo iz sredstev ERS, ki jih upravlja, v skladu s postopki iz operativnih smernic Sklada za spodbujanje naložb.

3. Komisija in EIB zagotovita Odboru ERS informacije o operativni uporabi sredstev ERS prek nacionalnih in regionalnih dodelitev iz priloge. Te informacije zajemajo tudi projekte in programe, ki se financirajo iz Sklada za spodbujanje naložb. Komisija pošlje navedene informacije Računskemu sodišču v skladu s členom 11(5) in (7) Notranjega sporazuma.

POGLAVJE 3 RAČUNOVODSTVO

Člen 127

1. Računovodski sistem je sistem, s katerim se uredijo finančne informacije tako, da je mogoče številke vnašati, arhivirati in evidentirati.

2. Zaključni račun je sestavljen iz sintetičnega konta in finančnega računa. Navedeni zaključni račun se vodijo v eurih na podlagi proračunskega leta.

3. Številke v sintetičnem kontu in v finančnem računu se sprejmejo ob zaključku proračunskega leta, tako da se lahko sestavi zaključni račun iz poglavja 1.

4. Ne glede na odstavka 2 in 3 lahko odredbodajalec na podlagi prenosa vodi analitični zaključni račun.

Člen 128

Računovodja je odgovoren za spremljanje in vnašanje plačil držav članic in drugih prihodkov v zaključni račun.

Člen 129

1. Računovodja sprejme veljavna računovodska pravila in metode. Računovodja pripravi in po posvetu z odredbodajalcem na podlagi prenosa sprejme kontni načrt, ki se bo uporabljal v dejavnostih ERS.

Pri tem upošteva mednarodno sprejete računovodske standarde za javni sektor. Vendar se lahko od njih oddalji, če to upravičuje posebna narava dejavnosti ERS.

2. Vknjižbe v zaključni račun se opravijo na podlagi kontnega načrta z uporabo nomenklature, ki jasno ločuje med sintetičnim kontom in finančnim računom. Kontni načrt se pošlje Računskemu sodišču.

Člen 130

Na sintetičnem kontu se v kronološkem vrstnem redu z uporabo metode dvojnega knjigovodstva evidentirajo vsi dogodki in dejavnosti, ki vplivajo na ekonomsko in finančno stanje ter sredstva in obveznosti ERS in ki sestavljajo bilanco stanja.

Člen 131

1. Gibanje na računih in bilancah stanja se vnaša v računovodske knjige.

2. Vse vknjižbe, vključno s popravki zaključnih računov, temeljijo na dokazilih, na katera se nanašajo.

3. Računovodski sistem omogoča sledenje vseh vknjižb.

Člen 132

Računovodja po izteku proračunskega leta in do datuma priprave zaključnega računa sprejme vse spremembe, ki ne vsebujejo izdatkov ali prihodkov za navedeno leto in so potrebne za pravilno in pošteno pripravo zaključnega računa, ki je skladen s pravili.

Člen 133

1. Finančni računi zagotavljajo natančno evidenco finančne uporabe sredstev ERS.

Prikazujejo:

(a) vsa sredstva;

(b) vse obveznosti;

(c) vsa plačila ter ugotovljeni dolg in izterjave za proračunsko leto v celoti in brez kakršnega koli medsebojnega prilagajanja.

2. Če so obveznosti, plačila in dolgovi izraženi v nacionalnih valutah, mora računovodski sistem po potrebi omogočati evidentiranje v nacionalnih valutah in v eurih.

3. Obveznosti iz člena 70 se evidentirajo v eurih za vrednost sklepov o financiranju, ki jih sprejme Komisija.

Obveznosti iz člena 78(2) se evidentirajo v eurih po protivrednosti vrednosti pogodb, sporazumov o donacijah in ocen programov. Navedena vrednost, če je primerno, vključuje:

(a) določbo za plačilo vračljivih izdatkov ob predložitvi dokazil;

(b) določbo za spremembo cen in nepredvidenih stroškov, kot je opredeljeno v pogodbah, ki jih financira ERS;

(c) finančno določbo za tečajna nihanja.

4. Vse računovodske evidence, ki se nanašajo na izpolnjevanje obveznosti, se hranijo pet let od datuma sklepa o razrešnici finančne uporabe sredstev ERS iz člena 142, za proračunska leta, v katerih je bila obveznost za računovodske namene zaprta.

NASLOV IX ZUNANJA REVIZIJA IN RAZREŠNICA

POGLAVJE 1 SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 134

Dejavnosti, financirane iz tistih sredstev ERS, ki jih upravlja EIB v skladu s členom 3 te uredbe, so predmet postopkov revizije in razrešnice, ki jih določa statut EIB za vse njene dejavnosti. Natančna pravila za revizijo, ki jo opravlja Računsko sodišče, so navedena v tristranskem sporazumu. So rezultat skupnega dogovora med EIB, Komisijo in Računskim sodiščem v sporazumu, ki trenutno velja, ali morda v novem sporazumu ali drugem sporazumu, ki bi ga nadomestil.

Glede dejavnosti, ki se financirajo iz sredstev ERS, ki jih upravlja Komisija v skladu s členom 2, Računsko sodišče uporablja svoja pooblastila v skladu s tem naslovom.

POGLAVJE 2

ZUNANJA REVIZIJA

Člen 135

1. Komisija čim prej obvesti Računsko sodišče o vseh sklepih in pravilih, ki jih sprejme na podlagi te uredbe.

2. Računsko sodišče obvesti o imenovanju odredbodajalcev, notranjih revizorjev, računovodij in upraviteljev plačil ter o odločitvah o prenosu pooblastil v skladu s členi 17, 39, 43, 48 in 89.

Člen 136

1. Glede sodelovanja z državami AKP Računsko sodišče pri preučevanju, ali je bil ves prihodek prejet in so vsi izdatki nastali na zakonit in pravilen način, upošteva določbe Sporazuma AKP-ES, te uredbe in vseh drugih aktov, sprejetih na podlagi navedenih instrumentov.

Glede sodelovanja s ČDO Računsko sodišče pri preučevanju, ali je bil ves prihodek prejet in so vsi izdatki nastali na zakonit in pravilen način, upošteva določbe Pogodbe ES, Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav, te uredbe in vseh drugih aktov, ki se uporabljajo.

2. Pri opravljanju svoje naloge ima Računsko sodišče pravico, da na način, predviden v odstavku 6, pregleda vso dokumentacijo in informacije o finančnem poslovodenju oddelkov ali organov v zvezi z dejavnostmi, ki se financirajo ali sofinancirajo iz sredstev ERS. Pooblaščeno je, da opravi poizvedbe vsakega uradnika, pristojnega za prihodke ali odhodke, in da uporabi katerikoli revizijski postopek, primeren za zgoraj navedene oddelke ali organe.

Da bi pridobilo vse informacije, ki jih potrebuje za opravljanje svoje naloge, je lahko Računsko sodišče na zahtevo prisotno pri vseh revizijskih postopkih, ki se opravljajo v okviru finančnega izvajanja Komisije ali v imenu Komisije.

Na zahtevo Računskega sodišča Komisija odobri finančnim ustanovam, ki imajo vloge ERS, da omogočijo Računskemu sodišču, da zagotovi, da zunanji podatki ustrezajo zaključnemu računu.

Med opravljanjem svoje naloge Računsko sodišče obvesti Komisijo in organe, za katere se uporablja ta uredba, o imenih članov svojega osebja, ki so pooblaščeni, da pri njih opravljajo revizije.

Člen 137

Računsko sodišče zagotovi, da se vsi vrednostni papirji in vložena denarna sredstva ali denar v blagajni preverjajo s knjigovodskimi listinami, ki jih podpišejo vlagatelji ali z uradnimi potrdili o denarnih sredstvih in vrednostnih papirjih v lasti. Sodišče samo lahko opravlja take preglede.

Člen 138

1. Komisija, organi, ki vodijo prihodke ali odhodke v imenu ERS, in končni upravičenci do plačil iz sredstev ERS, dajo Računskemu sodišču na voljo vsa sredstva in vse informacije, za katere Računsko sodišče meni, da so potrebni za izvajanje njegove naloge. Računskemu sodišču dajo na razpolago vse listine o dodelitvi in izvajanju pogodb ter vse obračune gotovine ali materiala, vse računovodske evidence ali dokazila in vse soro