Povzetek Litovski pravosodni sistem še naprej dosega dobre rezultate v smislu učinkovitosti, izvajajo pa se tudi nadaljnji ukrepi za njeno izboljšanje. Digitalna orodja se v pravosodnem sistemu pogosto uporabljajo, kar je prispevalo k zagotavljanju neprekinjenega delovanja sodišč med pandemijo COVID-19. Pri imenovanjih na visoke sodniške položaje še vedno prihaja do zamud. Imenovanja na ustavno sodišče so se nadaljevala, predsednik vrhovnega sodišča pa od septembra 2019 funkcijo opravlja začasno. Nacionalna sodna uprava in sodni svet razvijata pobude za krepitev protikorupcijske kulture v sodstvu. Kot odgovor na dolgotrajne pomisleke odvetnikov potekajo razprave o spremembah sistema pravne pomoči. Novi protikorupcijski akcijski načrt za obdobje 2020–2022, , ki je namenjen izboljšanju izvajanja nacionalnega protikorupcijskega programa, je bil sprejet 4. novembra 2020. Ureditev za razkritje premoženjskega stanja je zdaj učinkovitejša in uspešnejša, od januarja 2021 pa veljajo posodobljena pravila za lobistične dejavnosti, katerih cilj je zagotoviti večjo preglednost in boljše obveščanje javnosti o srečanjih med izvoljenimi funkcionarji in lobisti. Spremenjeni pravni okvir o pojavu vrtljivih vrat in obdobjih mirovanja se je začel izvajati po njegovi odobritvi julija 2020. Uvedene so določbe o zaščiti prijaviteljev nepravilnosti, tožilstvo pa ozavešča o uporabi kanalov za prijavo. Več primerov korupcije na visoki ravni je bilo preiskanih ali predloženih sodišču. Pravni okvir za javno naročanje je bil izboljšan za preprečevanje goljufij in korupcijskih tveganj v okviru pandemije COVID-19. Poleg tega je posebna preiskovalna služba izdala priporočila in smernice za izboljšanje preglednosti in zmanjšanje korupcijskih tveganj pri izvajanju načrta za pomoč gospodarstvu zaradi COVID-19. Pravni okvir za pluralnost medijev v Litvi zagotavlja temeljno pravico do svobode izražanja in pravico do obveščenosti. Regulativni organi za medije se še vedno štejejo za neodvisne in uspešne, vendar poteka razprava o uspešnosti in nepristranskosti samoregulativnih medijskih organov. Ministrstvo za kulturo za krepitev preglednosti lastništva medijev vzpostavlja javno dostopen informacijski sistem pripravljavcev in razširjevalcev informacij javnega značaja. Delovno okolje za novinarje se v Litvi postopoma izboljšuje, zlasti kar zadeva dostop do informacij v glavnih javnih registrih. Kljub temu se zdi, da se organi včasih sklicujejo na varstvo osebnih podatkov, da bi neupravičeno omejili dostop do informacij. Litovski organi so sprejeli več ukrepov za ublažitev posledic pandemije COVID-19 za medijske hiše. V pripravi je projekt za izboljšanje kakovosti priprave zakonodaje, ki bo vključeval revizijo obstoječe zakonodaje, da se odpravi zastarela ali nesorazmerna ureditev. Litva je sprejela ukrepe za izredne razmere v zvezi s pandemijo COVID-19, ki še vedno veljajo. Omejitve, povezane s COVID-19, so vplivale na dejavnosti litovskih nevladnih organizacij, organi pa so nevladnim organizacijam zagotovili posebno finančno podporo. Prostor civilne družbe ostaja odprt; ustanovljena je bila nova fundacija nevladnih organizacij za zagotavljanje trajnostne institucionalne podpore nevladnim organizacijam. Litovski organi oblikujejo pobude za izboljšanje pravnega izobraževanja, obstajajo pa tudi načrti za vključitev pravnega in protikorupcijskega izobraževanja v splošne izobraževalne programe.



I.Pravosodni sistem

Pravosodni sistem sestavljajo sodišča splošne pristojnosti (vrhovno sodišče, pritožbeno sodišče, okrožna in okrajna sodišča) in sodišča posebne pristojnosti (vrhovno upravno sodišče in dve okrožni upravni sodišči). Sodnike okrajnih sodišč imenuje predsednik republike na podlagi mnenja izbirne komisije, medtem ko sodnike vrhovnega sodišča imenuje parlament (Seimas) izmed kandidatov, ki jih je na podlagi mnenja sodnega sveta predlagal predsednik republike. Sodni svet, ki je v celoti sestavljen iz sodnikov, ki jih iz svojih vrst imenujejo sodniki, je izvršilni organ sodnega samoupravljanja ter zagotavlja neodvisnost sodišč in sodnikov. Nacionalna sodna uprava, ki je neodvisna od izvršilne veje oblasti, je pristojna za zagotavljanje materialne in tehnične podpore sodiščem, zagotavljanje učinkovitega delovanja sodnega sistema in usposabljanje sodnikov. Ustavno sodišče odloča o ustavnosti zakonodaje in aktov predsednika in vlade. Tožilci so neodvisni; generalnega državnega tožilca imenuje in razreši predsednik republike s soglasjem parlamenta. Nižje tožilce imenuje generalni državni tožilec na priporočilo izbirne komisije. Litva sodeluje v Evropskem javnem tožilstvu. Odvetniška zbornica je samostojen del pravnega sistema in se financira iz prispevkov, ki jih plačujejo odvetniki, in drugih virov.

Neodvisnost

Stopnja zaznane neodvisnosti sodstva je med splošno javnostjo in podjetji v povprečju še vedno povprečna do visoka. Leta 2021 se je stopnja zaznane neodvisnosti sodstva v splošni javnosti že tretje leto zapored še izboljšala in ostaja povprečna (55 % stopnjo zaznane neodvisnosti ocenjuje kot „dokaj dobro“ ali „zelo dobro“, kar je 3 odstotne točke več kot leta 2020). Med podjetji je stopnja zaznane neodvisnosti sodstva na splošno še vedno visoka, čeprav se je leta 2021 zmanjšala, kar je v nasprotju s stalnim naraščanjem, zabeleženim v prejšnjih letih (60 % jo dojema kot „dokaj dobro“ ali „zelo dobro“, kar je 6 odstotnih točk manj kot leta 2020).

Pristojnosti sodnega sveta so se okrepile, njegova sestava pa je bila spremenjena. Od novembra 2020 je sodni svet sestavljen iz 17 članov (prej 23). Spremembe zakona o sodiščih določajo tudi, da so sodniki lahko izvoljeni v sodni svet za največ dva zaporedna mandata. Sodni svet še vedno v celoti sestavljajo sodniki, ki jih imenujejo njihovi kolegi, kar je v skladu s priporočili Sveta Evrope. Mandat sodnikov, ki ne bodo več člani, ni bil predčasno prekinjen, saj so nova pravila začela veljati po izteku njihovega rednega mandata. Kot je navedeno v Poročilu o stanju pravne države za leto 2020, je sodni svet zdaj pristojen za izbiro sodnikov članov izbirne komisije za kandidate za sodniška mesta, kar je bilo do leta 2020 v izključni pristojnosti predsednika. Sodni svet je za člane tega odbora prvič imenoval tri sodnike. Sodni svet je postal tudi eden od sodelujočih v neodvisnem državnem strateškem sistemu upravljanja, vzpostavljenem z zakonom Republike Litve o strateškem upravljanju, ki je začel veljati 1. januarja 2021. V zvezi s tem je sodni svet dejavno vključen v pripravo nacionalnega programa napredka za obdobje 2021–2030.

Po obdobju paralize so bili na ustavno sodišče imenovani trije novi sodniki. Ko se je marca 2020 iztekel mandat trem sodnikom ustavnega sodišča, vključno s predsednikom, je parlament zavrnil tri predlagane kandidate za prosta delovna mesta, kar je privedlo do dolgega obdobja, v katerem so trije sodniki funkcijo opravljali začasno. Potem ko so politične stranke podvomile v zakonitost nadaljevanja funkcije treh sodnikov, je ustavno sodišče pojasnilo, da je rešitev v skladu z določbami zakona o ustavnem sodišču,in poudarilo, da mora ustavno sodišče delovati nemoteno. Če novi sodnik ni imenovan, v skladu z zakonom sodnik, katerega mandat se je iztekel, deluje do imenovanja novega sodnika. Zdi se, da je ta pravna rešitev v skladu s priporočili Beneške komisije. Parlament je januarja 2021 nadaljeval postopek prenove ustavnega sodišča. To je omogočilo imenovanje treh sodnikov. Parlament je 17. junija 2021 imenoval novo predsednico ustavnega sodišča.

Predsednik vrhovnega sodišča funkcijo še vedno opravlja začasno. Imenovanje novega predsednika vrhovnega sodišča je v teku od septembra 2019. Potem ko je ustavno sodišče razsodilo, da je razrešitev predsednice civilnega senata vrhovnega sodišča neustavna, se je sodnica vrnila na funkcijo sodnice vrhovnega sodišča, vključno s funkcijama predsednice civilnega senata in vršilke dolžnosti predsednika sodišča. To sicer zagotavlja delovanje vrhovnega sodišča, vendar je pomembno nadaljevati postopek imenovanja. Kljub temu se pričakujejo nadaljnje zamude, saj se lahko v skladu z zakonom o sodiščih postopek za imenovanje predsednika vrhovnega sodišča izvede šele, ko je zagotovljena polna sestava vrhovnega sodišča, eno sodniško mesto na vrhovnem sodišču pa zaradi zamud v izbirnem postopku ostaja nezasedeno.

Nacionalna sodna uprava in sodni svet sprejemata pobude za krepitev protikorupcijskega okolja v sodstvu. Krepitev protikorupcijske kulture v pravosodnem sistemu je ena od petih prednostnih nalog, vključenih v program nacionalne sodne uprave za obdobje 2020–2022. V zvezi s tem nacionalna sodna uprava v sodelovanju s sodnim svetom organizira seminarje o poklicni etiki in razvija ukrepe za okrepitev nadzora nad izjavami o zasebnih interesih. Sodni svet je za krepitev protikorupcijskega okolja v sodstvu ustanovil tudi medinstitucionalno delovno skupino, ki vključuje predstavnika posebne preiskovalne službe. Ta prizadevanja obravnavajo pomisleke v zvezi z negativnim vplivom na podobo pravosodnega sistema zaradi suma, da so člani sodstva vpleteni v korupcijo v okviru kazenskih zadev, ki so odprte od leta 2019. Ti sumi so že privedli do razrešitve petih sodnikov in odstavitve treh sodnikov.

Odvetniška zbornica je izrazila zaskrbljenost glede spoštovanja poklicne skrivnosti. V skladu z določbami zakona o kriminalističnih obveščevalnih podatkih lahko organi kazenskega pregona izvajajo tajna dejanja zbiranja informacij, ki lahko po mnenju odvetniške zbornice pomenijo nadzor komunikacije med odvetniki in njihovimi strankami, tudi če ni bil sprožen kazenski postopek. Odvetniška zbornica je od državnih organov zahtevala informacije v zvezi s kriminalističnimi obveščevalnimi dejavnostmi proti članom odvetniške zbornice, ki niso bile del kazenske preiskave, zahteva pa je bila zavrnjena. Zavrnitev je bila izpodbijana pred nacionalnimi sodišči. Pritožba odvetniške zbornice je bila s pravnomočno odločbo zavrnjena. Odvetniška zbornica je vložila tožbo pri Evropskem sodišču za človekove pravice. Evropsko sodišče za človekove pravice je 9. decembra 2020 litovsko vlado obvestilo o dopustnosti zadeve. Odvetniška zbornica je pravni predpis o dejavnostih v okviru kazenske preiskave izpodbijala tudi pred okrožnim upravnim sodiščem v Vilni. Odvetniška zbornica se je po odločbi sodišča pritožila na vrhovno upravno sodišče Litve. Sodni postopek pred litovskim vrhovnim upravnim sodiščem je v teku.

Kakovost

Izbirni postopki za sodstvo so se po manjših zamudah, ki jih je povzročila pandemija COVID-19, nadaljevali. Zaradi pandemije COVID-19 in povezanih omejitev, uvedenih z razglasitvijo karantene, je bilo število izbirnih postopkov za sodstvo manjše kot leta 2019. Seje izbirne komisije so se nadaljevale v skladu z običajnim časovnim razporedom po prilagoditvi postopkovnih pravil o uporabi videokonferenčne opreme. Po navedbah nacionalne sodne uprave je v letu 2021 načrtovano večje število izbirnih postopkov, da se nadomesti zmanjšanje, zabeleženo v letu 2020, in zagotovi zapolnitev prostih delovnih mest.

Sodni svet je začel razprave o modelu financiranja sodstva. V okviru pogajanj o oblikovanju državnega proračuna je sodni svet izrazil zaskrbljenost glede dodeljevanja sredstev sodstvu in meril zanj. Sodni svet je začel raziskavo nacionalnih in mednarodnih praks, da bi določil objektivna in pregledna merila za dodeljevanje sredstev.

Razpravlja se o spremembah sistema pravne pomoči. Program 18. vlade Republike Litve vključuje projekt, katerega cilj je zmanjšati delovno obremenitev odvetnikov, ki zagotavljajo pravno pomoč, in rešiti problem neustreznega plačila za storitve pravne pomoči, vključno z zagotavljanjem sorazmernega plačila glede na zapletenost opravljenih pravnih storitev in preglednostjo postopka plačila. Te spremembe bi bile odgovor na dolgoletne pomisleke odvetniške zbornice ter so v skladu s priporočili Sveta odvetniških združenj Evrope (CCBE) in smernicami Sveta Evrope. Projekt, ki naj bi se začel izvajati v sedanjem zakonodajnem obdobju 2020–2024, pa je v zelo zgodnji fazi, pred njegovo uvedbo pa bo opravljena študija izvedljivosti.