SL Uradni list Evropske unije C 374/1

POROČILO O DEJAVNOSTIH NADZORNEGA ODBORA URADA OLAF

Januar 2012–januar 2013

(2013/C 374/01)

Člani nadzornega odbora urada OLAF

Johan DENOLF Predsednik Glavni komisar, direktor direktorata belgijske zvezne policije za gospodarski in finančni kriminal ter član finančne obveščevalne enote (FIU), Belgija

Herbert BÖSCH Nekdanji poslanec Evropskega parlamenta Nekdanji predsednik Odbora za proračunski nadzor Evropskega parlamenta, Avstrija

Catherine PIGNON Glavna javna tožilka na prizivnem sodišču v Angersu, Francija

Rita SCHEMBRI (do marca 2013) Generalna direktorica oddelka za notranjo revizijo in preiskave v kabinetu predsednika vlade, Malta

Christiaan TIMMERMANS (do decembra 2012) Nekdanji sodnik na Sodišču Evropske unije, Nizozemska

Jens MADSEN (od januarja 2013) Državni tožilec za hujše oblike gospodarskega in mednarodnega kriminala, Danska

Tuomas PÖYSTI (od marca 2013) Glavni državni revizor, predsednik državnega revizijskega urada, Finska

KAZALO

PREDGOVOR PREDSEDNIKA

I UVOD

II SPREMLJANJE PREISKOVALNE FUNKCIJE URADA OLAF

1 Obseg spremljanja, ki ga izvaja nadzorni odbor, in njegovih delovnih ureditev z uradom OLAF

1.1 Obseg spremljanja

1.2 Izvajanje novih delovnih ureditev z uradom OLAF

2 Spremljanje preiskovalne funkcije urada OLAF na pobudo nadzornega odbora

2.1 Navodila za osebje o preiskovalnih postopkih in njihovem izvajanju

2.2 Mnenja in poročila nadzornega odbora o posameznih primerih

3 Spremljanje preiskovalne funkcije urada OLAF – informacije o posameznih primerih, ki jih pošlje generalni direktor urada OLAF

3.1 Informacije, ki se predložijo nadzornemu odboru

3.2 Ugotovitve nadzornega odbora

3.3 Reforma Uredbe (ES) št. 1073/1999

III UPRAVLJANJE PREISKOVALNE FUNKCIJE URADA OLAF

1 Prednostne naloge preiskav urada OLAF

2 Upravna organizacija, proračun in kadrovska politika v povezavi s preiskovalno funkcijo urada OLAF

2.1 Proračun

2.2 Upravna organizacija in kadrovska politika

IV ODNOSI Z URADOM OLAF, INSTITUCIJAMI EU IN DRUGIMI ZAINTERESIRANIMI STRANMI

1 Odnosi z uradom OLAF

2 Odnosi z institucijami EU

3 Odnosi z drugimi zainteresiranimi stranmi

V DELOVNE METODE NADZORNEGA ODBORA

1 Sestanki in poročevalci

2 Sekretariat

PRILOGA I

PRILOGA II

PRILOGA III

PREDGOVOR PREDSEDNIKA

Mandat sedanjega nadzornega odbora urada OLAF se je začel januarja 2012 in to poročilo o dejavnostih, ki ga z zadovoljstvom oddajam, zajema prvo leto našega mandata.

Nadzorni odbor povsem predano podpira urad OLAF pri izvajanju njegovega mandata za boj proti goljufijam, korupciji in nezakonitemu ravnanju, ki vplivajo na finančne interese Unije, ter krepi njegovo neodvisnost z rednim spremljanjem njegove preiskovalne funkcije ter po potrebi s svetovanjem in zagotavljanjem konstruktivne kritike. V ta namen smo v obdobju svojega mandata poskušali oblikovati celovito sliko načina, kako urad OLAF opravlja svoje preiskovalne funkcije, tako da smo spremljali primere urada OLAF glede na nove postopke, ki jih je leta 2012 uvedel generalni direktor urada OLAF, ter proučili njegovo novo organizacijsko strukturo, da bi ugotovili, ali slednja omogoča optimalen manevrski prostor za učinkovito in gospodarno opravljanje dela urada OLAF.

Nov nadzorni odbor je bil v prvem letu mandata priča številnim večjim spremembam, in sicer notranji reorganizaciji urada OLAF ter sprejetju novih Navodil urada o preiskovalnih postopkih, novim delovnim ureditvam med uradom OLAF in nadzornim odborom ter reformi Uredbe (ES) št. 1073/1999, ki je v teku. Težave so se pojavile tudi zaradi različnih mnenj urada OLAF in nadzornega odbora glede opravljanja nalog, zaupanih nadzornemu odboru. Dodatna velika izziva za novi odbor sta bila tudi odstop enega od članov Evropske komisije po preiskavi urada OLAF in naše spremljanje te posamezne preiskave.

Kljub temu smo predložili učinkovita mnenja in poročila, v katerih smo analizirali način, kako urad OLAF opravlja svojo preiskovalno funkcijo, predlagano reformo Uredbe (ES) št. 1073/1099 in proračun urada OLAF.

Člani nadzornega odbora smo kot organ predani čim boljšim delovnim odnosom z uradom OLAF. Vendar bi bila zmerna stopnja napetosti med uradom OLAF in odborom povsem običajna, tako kot v vsakem odnosu med nadzornikom in nadzorovanim. Da bi odbor po najboljših močeh prispeval k boljšemu medsebojnemu razumevanju, bo v drugem letu mandata prevzel pobudo, da bi predlagal nove delovne ureditve na podlagi tega, kako sam obravnava svoje naloge. Odbor v skladu z Uredbo (ES) št. 1073/1999 samega sebe obravnava kot nadzorni organ, ki uporablja matrični sistem za določanje in prijavljanje sistemskih težav, in sicer horizontalno z vzorčenjem in vertikalno s spremljanjem posameznih primerov. Vendar je naš glavni cilj kot neodvisni odbor še vedno pomagati generalnemu direktorju pri opravljanju njegovih funkcij ter tako prispevati k večji učinkovitosti preiskav urada OLAF in krepiti njegovo preiskovalno neodvisnost. Trdno smo odločeni, da si bomo še naprej prizadevali za ta cilj.

Želim se zahvaliti in čestitati zlasti sekretariatu odbora za njegovo neutrudno delo in neprecenljivo pomoč v obdobju našega mandata.

Johan DENOLF Predsednik nadzornega odbora urada OLAF

I UVOD

1. Vloga nadzornega odbora Evropskega urada za boj proti goljufijam je določena v Uredbi (ES) št. 1073/1999 (1) in sklepu o ustanovitvi urada OLAF (2). Nadzorni odbor zagotavlja neodvisnost urada OLAF in nadzoruje njegovo preiskovalno funkcijo z rednim spremljanjem, katerega cilj je zagotavljati pravilno izvajanje preiskav. Nadzorni odbor spremlja preiskovalno funkcijo urada OLAF v skladu s svojim poslovnikom (3). Spremljanje temelji zlasti na proučitvi posameznih spisov primerov urada OLAF in drugih podatkov, ki so na voljo nadzornemu odboru, kar omogoča posebne in splošne sklepne ugotovitve in priporočila, ki so sporočena generalnemu direktorju urada OLAF in, po potrebi, ustreznim institucijam EU.

2. Spremljanje posameznih primerov je bistveno za sistemske ali splošne sklepne ugotovitve ter ugotavljanje morebitnih sistemskih pomanjkljivosti v preiskovalni funkciji urada OLAF. Nadzorni odbor se osredotoča zlasti na proučitev, ali se med preiskavami urada OLAF spoštujejo temeljne pravice in postopkovna jamstva ter ali so primeri obravnavani učinkovito, uspešno, pravočasno in v skladu z ustreznimi predpisi in pravnimi določbami.

3. Za to je očitno potreben dostop do preiskovalnega dela na primerih urada OLAF, ki ga je slednji stalno zagotavljal do marca 2012. Vendar je na začetku mandata sedanjega nadzornega odbora generalni direktor urada OLAF uvedel nove ureditve glede dostopa nadzornega odbora do ustreznih informacij o primerih urada OLAF in tako je imel nadzorni odbor zaradi pomanjkanja zadostnih in pravočasno predloženih informacij težave pri pravilnem opravljanju svojih nalog.

4. To je vplivalo na dejavnosti nadzornega odbora v obdobju poročanja. Veliko časa in sredstev je bilo namenjenih razpravam z generalnim direktorjem urada OLAF o ponovni uvedbi orodij spremljanja nadzornega odbora, ki so potekale v okviru sestankov in obsežne korespondence. Rezultat tega je bilo sprejetje začasnih delovnih ureditev, ki se žal niso izkazale za učinkovite.

5. Kljub temu je nadzorni odbor soglasno sprejel dve uradni mnenji, dokument o stališču in poročilo. Proučil je 83 primerov, posredovanih nacionalnim sodnim organom, in 188 poročil urada OLAF o primerih, ki so trajali več kot devet mesecev. Poleg tega je nadzorni odbor analiziral besedilo reforme Uredbe (ES) št. 1073/1999 na podlagi svojih izkušenj s spremljanjem preiskav urada OLAF.

6. Prvo poročilo o dejavnostih sedanjega nadzornega odbora zajema celo leto od njegovega imenovanja konec januarja 2012 do januarja 2013. Člani nadzornega organa so bili Christiaan Timmermans (predsednik, januar–oktober 2012), Johan Denolf (predsednik od oktobra 2012), Herbert Bösch, Catherine Pignon in Rita Schembri (4). Januarja 2013 se je nadzornemu odboru pridružil nov član Jens Madsen, ki je nadomestil Christiaana Timmermansa.

II SPREMLJANJE PREISKOVALNE FUNKCIJE URADA OLAF

Člen 11(1) Uredbe (ES) št. 1073/1999:

Nadzorni odbor krepi neodvisnost urada z rednim nadzorom in spremljanjem izvajanja preiskovalne funkcije.

Uvodna izjava 10 Uredbe (ES) št. 1073/1999:

[…] pri izvajanju preiskav je treba […] v celoti spoštovati človekove pravice in temeljne svoboščine, zlasti načelo poštenosti, pravice vpletenih oseb, da izrazijo svoje mnenje o dejstvih, ki jih zadevajo, in načela, da lahko ugotovitve preiskave temeljijo izključno na dejstvih z dokazno vrednostjo.

1 Obseg spremljanja, ki ga izvaja nadzorni odbor, in njegovih delovnih ureditev z uradom OLAF

1.1 Obseg spremljanja

7. Vloga nadzornega odbora je spremljanje preiskovalne funkcije urada OLAF, da bi zagotovil, da neodvisnost urada ni ogrožena in da se preiskave izvajajo v skladu z najvišjimi standardi kakovosti. S tem, ko nadzorni odbor temeljito proučuje posamezne primere, lahko ugotovi tveganja nedovoljenega vplivanja na začetek, izvajanje in zaključek preiskav urada OLAF, ki bi lahko ogrozila preiskovalno neodvisnost urada OLAF. Zato je pogosto nujno treba proučiti vse spise posameznih primerov ali njihove reprezentativne vzorce ter jih obravnavati s preiskovalci in upravljavci urada OLAF, da bi se preiskovalne metode temeljito proučile.

8. Da bi bile analize, ki jih nadzorni odbor izvaja kot neodvisni organ, upravičene in točne, je prav tako treba proučiti dejstva v primerih, oceniti potek raziskave v zaključenih zadevah ter pregledati posamezna področja. Zato je nadzorni odbor tisti, ki mora določiti optimalne metode spremljanja preiskovalne funkcije urada OLAF.

1.2 Izvajanje novih delovnih ureditev z uradom OLAF

9. Glede na navedene premisleke nadzorni odbor zelo obžaluje, da je bil njegov odnos z uradom OLAF v obdobju poročanja še posebej težaven, ter da so se pogoji sodelovanja med uradom OLAF in nadzornim odborom bistveno spremenili kmalu po začetku mandata novega nadzornega odbora. Generalni direktor urada OLAF je kot kontaktno točko za nadzorni odbor imenoval enoto, ki obravnava izključno zadeve politike, medtem ko se zahteve, ki jih nadzorni odbor naslovi na urad OLAF, nanašajo večinoma na preiskovalne zadeve, ki jih navedena enota neposredno ne obravnava. Poleg tega je bila zaradi novih načinov sodelovanja glede dostopa nadzornega odbora do ustreznih informacij v zvezi s primeri sposobnost novega nadzornega odbora, da opravlja svoje naloge, močno omejena.

10. Od marca 2012 se je nadzorni odbor pri izvajanju svoje funkcije spremljanja spopadal z ovirami, kot so obsežna in diskrecijska omejitev njegovega dostopa do spisov primerov v sistemu vodenja zadev (CMS) (5) urada OLAF brez predhodnega uradnega obvestila nadzornemu odboru, napačna uporaba predpisov o varstvu podatkov (6), zaradi česar nadzorni odbor ni mogel pregledati poročil urada OLAF, ter zamude pri predložitvi zahtevanih informacij, ki so bile med drugim posledica dolgotrajnega in nezanesljivega notranjega upravnega postopka.

11. Zaradi teh težav nadzorni odbor ni mogel opravljati svojih nalog, kot je nadalje pojasnjeno v tem poročilu. Še pomembneje se zdi, da so te težave povezane z dvomi generalnega direktorja urada OLAF v pristojnost nadzornega odbora za proučitev posameznih primerov v okviru njegovega sistemskega spremljanja preiskovalne funkcije urada OLAF ter zlasti v njegovo nalogo v zvezi z varstvom temeljnih pravic in postopkovnih jamstev (7).

12. Nadzorni odbor mora vztrajati pri tem, da generalni direktor urada OLAF ne more uveljavljati diskrecijske pravice do opredelitve obsega vloge nadzornega odbora, kadar odloča o odobritvi dostopa do informacij v zvezi s primeri ali obsegu informacij, ki jih nadzorni odbor potrebuje. Taka razlaga bi izpodbijala vlogo nadzornega odbora. Sedanji nadzorni odbor se strinja z mnenjem svojih predhodnikov, ki so poudarili, da dostop nadzornega odbora do ustreznih informacij v zvezi s primeri ne bi smel biti odvisen od diskrecijske pravice generalnega direktorja urada OLAF (8).

13. Nadzorni odbor je 11. septembra 2012 po dolgotrajnih razpravah z uradom OLAF privolil v začasne delovne ureditve, ki jih je slednji predlagal. V okviru navedenih delovnih ureditev se je izvajal tristopenjski pristop na podlagi mnenja, ki ga leta 2007 izdal evropski nadzornik za varstvo podatkov (9), ki je takrat izrazil zaskrbljenost glede samodejnega dostopa nadzornega odbora do osebnih podatkov v sistemu CMS. Generalni direktor urada OLAF je 21. decembra 2012 posredoval direktorjem urada OLAF navodila, namenjena izvajanju delovnih ureditev.

14. Potem ko je nadzorni odbor ocenil zadostnost in koristnost informacij, ki jih je prejel od urada OLAF po začetku izvajanja ureditev, je menil, da mu način uporabe ureditev iz razlogov, izpostavljenih v nadaljevanju tega poročila, še vedno ni dopuščal, da bi pravilno opravljal svoje naloge. Zato je obvestil generalnega direktorja urada OLAF o potrebi po pregledu ureditev, da bi se nadzornemu odboru zagotovil dostop do zadostnih in točnih informacij. Tako je nadzorni odbor prevzel pobudo, da bi v bližnji prihodnosti predlagal nove delovne ureditve, pri čemer ceni pripravljenost k njihovemu sprejetju, ki jo je generalni direktor urada OLAF izrazil januarja 2013.

2 Spremljanje preiskovalne funkcije urada OLAF na pobudo nadzornega odbora

Člen 11(1) Uredbe (ES) št. 1073/1999:

Na zahtevo direktorja ali na svojo pobudo odbor izdaja direktorju mnenja o delu urada, vendar se na noben način ne vmešava v izvajanje preiskav v teku.

Člen 11(8) Uredbe (ES) št. 1073/1999:

Odbor lahko Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču predloži poročila o rezultatih preiskav urada in o ukrepih, sprejetih na podlagi teh rezultatov.

2.1 Navodila urada o preiskovalnih postopkih in njihovem izvajanju

15. Generalni direktor urada OLAF je februarja 2012 razposlal nova Navodila urada o preiskovalnih postopkih, ki so nadomestila nekdanji priročnik urada OLAF ter katerih cilj je poenostavitev in pojasnitev preiskovalnih postopkov. Nadzorni odbor pozdravlja objavo Navodil urada o preiskovalnih postopkih na spletni strani urada OLAF, saj to prispeva k večji preglednosti. Skupaj z uvedbo teh navodil so bile izvedene tudi ključne spremembe organizacijske sheme urada OLAF.

16. Zato je nadzorni odbor prevzel pobudo, da bi proučil Navodila urada o preiskovalnih postopkih, in imenoval dva poročevalca, ki sta se sestala z uslužbenci urada OLAF, zlasti tistimi, ki so bili odgovorni za pripravo navodil. Poročevalca sta se udeležila tudi več delovnih sestankov s sekretariatom nadzornega odbora. Zaradi velike količine dela v obdobju poročanja in nezadostnega osebja sekretariata je moral nadzorni odbor prestaviti sprejetje načrtovanega mnenja o Navodilih urada o preiskovalnih postopkih.

17. Nadzorni odbor je ugotovil, da je bila v Navodilih urada o preiskovalnih postopkih v številnih pogledih predvidena reforma Uredbe (ES) št. 1073/1999, ki jo mora zakonodajalec še sprejeti. Posebni premisleki o skladnosti teh navodil z besedilom prihodnje uredbe so navedeni v Prilogi III k temu poročilu. Nadzorni odbor se je pred oblikovanjem končnih sklepnih ugotovitev odločil, da bo upošteval tudi rezultate spremljanja posameznih primerov, ki so delno ali v celoti potekali na podlagi Navodil urada o preiskovalnih postopkih.

18. Nadzorni odbor je te primere analiziral glede na pravila iz nekdanjega priročnika urada OLAF in tudi iz Navodil urada o preiskovalnih postopkih, pri čemer je ocenil spremembe, ki so bile uvedene s temi navodili. Večje spremembe so bile med drugim ugotovljene pri postopku začetka in zaključka primerov, opravljanju preiskovalnih dejavnosti in predhodnem pregledu njihove zakonitosti, ter končnem pregledu kakovosti in pravnem pregledu.

2.1.1 Začetek in zaključek primerov

19. Nadzorni odbor je posebno pozornost posvetil postopku, ki je v Navodilih urada o preiskovalnih postopkih predviden za začetek preiskav in primerov usklajevanja. Ocena postopka izbora, ki jo izvaja nadzorni odbor, je še vedno v teku (10), pri čemer bodo njeni rezultati predstavljeni v prihodnjem mnenju. Poleg tega nerešenega vprašanja je nadzorni odbor ugotovil, da se je število primerov, ki so se začeli s 1. februarjem 2012, povečalo, ter da se je spremenila praksa glede pooblastila za začetek in zaključek preiskav.

20. V zvezi s prvim vidikom je nadzorni odbor ugotovil, da so se morale v okviru uporabe začasnih ukrepov iz člena 30(2) Navodil urada o preiskovalnih postopkih vse ocene informacij, ki se niso nanašale na člane, uradnike in druge uslužbence EU ter so bile registrirane pri uradu OLAF pred 1. februarjem 2012, začeti kot preiskave ali primeri usklajevanja (11). Tako je generalni direktor urada OLAF na podlagi odločitve z dne 31. januarja 2012 začel skupno 423 primerov (12). Nadzorni odbor namerava proučiti, v kolikšni meri je ta odločitev v skladu z merili, določenimi s sodno prakso Sodišča Evropske unije, v skladu s katero se lahko generalni direktor urada OLAF odloči, da bo začel preiskavo samo, če obstaja „dovolj resen sum“ v zvezi z goljufijami, korupcijo ali drugim nezakonitim ravnanjem, ki škodi finančnim interesom EU (13).

21. V zvezi z drugim vidikom je nadzorni odbor na podlagi proučenih primerov ugotovil, da se je predhodna praksa v zvezi s prenosom pooblastila za začetek in zaključek preiskav z generalnega direktorja urada OLAF na direktorja, odgovornega za operacije in preiskave, spremenila po začetku mandata novega generalnega direktorja februarja 2011, kar je bila posledica izvajanja priporočila evropskega varuha človekovih pravic (14). Ta sprememba je v skladu s priporočilom zdaj izražena tudi v Navodilih urada o preiskovalnih postopkih (15). Ob upoštevanju, da je preiskovalna neodvisnost urada OLAF v Uredbi (ES) št. 1073/1999 opredeljena v povezavi z njegovim generalnim direktorjem osebno, nadzorni odbor pozdravlja to spremembo in ceni, da urad OLAF odslej deluje v skladu s priporočilom evropskega varuha človekovih pravic.

2.1.2 Opravljanje preiskovalnih dejavnosti in predhodni pregled njihove zakonitosti

22. Ker je nadzor zakonitosti preiskovalnih ukrepov, namenjenih zagotavljanju zakonitega zbiranja dokazov ob popolnem spoštovanju temeljnih pravic in postopkovnih jamstev ter procesnih zahtev držav članic, ključna funkcija urada OLAF, nadzorni odbor meni, da je sistematični pregled zakonitosti določenega števila preiskovalnih ukrepov, kot je določeno v novih Navodilih urada o preiskovalnih postopkih, nedvomno napredek pri krepitvi odgovornosti urada OLAF in upravičenosti njegovih ukrepov.

23. Ta ključna funkcija je bila zaupana novo nastali preiskovalni enoti za izbor in pregledovanje, ki poleg pregleda zakonitosti med preiskavo tudi svetuje generalnemu direktorju urada OLAF pri morebitnem začetku preiskave ali primera usklajevanja in izvaja končne pravne preglede zadev, preden se zaključijo. Glede na osrednjo vlogo te enote skozi celotno obdobje trajanja primerov se je nadzorni odbor odločil, da bo v okviru svoje analize Navodil urada o preiskovalnih postopkih (16) spremljal opravljanje različnih nalog, zaupanih tej enoti, in proučil, kako njene funkcije ustrezajo funkcijam drugih enot.

24. Brez poseganja v vsebino prihodnjega mnenja o Navodilih urada o preiskovalnih postopkih in glede na letno poročilo preiskovalne enote za izbor in pregledovanje (17) bi nadzorni odbor proučil naslednja vprašanja: 1. merila za začetek in zaključek primerov ter komunikacijske kanale s preiskovalnimi in podpornimi enotami v fazi ocenjevanja; 2. poklicno usposobljenost znotraj preiskovalne enote za izbor in pregledovanje; 3. notranje cilje v zvezi s trajanjem ocene in njeno uporabo v praksi; 4. izvajanje pregleda zakonitosti; 5. razdelitev začetih ali zaključenih zadev glede na sektor, vrsto pritožnikov in državo, ter 6. notranje pisne smernice enote o temeljnih pravicah in postopkovnih jamstvih.

25. Nadzorni odbor je bil ob tem zadovoljen, ker je ugotovil določeno izboljšanje v zvezi s predhodnimi pooblastili generalnega direktorja, ki ga osebje urada OLAF potrebuje za izvajanje nekaterih preiskovalnih ukrepov. Zdi se, da so ustrezne določbe v Navodilih urada o preiskovalnih postopkih in s tem povezan pregled zakonitosti pred njihovim izvajanjem (18) ustrezna rešitev za nekatere pomanjkljivosti, ki jih je nadzorni odbor ugotovil pri proučenih primerih in do katerih je prišlo pred uvedbo Navodil urada o preiskovalnih postopkih (19).

26. Vendar nadzorni odbor meni, da so potrebne nadaljnje izboljšave. V Navodilih urada o preiskovalnih postopkih je določen omejen seznam preiskovalnih dejavnosti, za katere je treba izvesti predhodni pregled zakonitosti (20). Nadzorni odbor je glede na svoje izkušnje s spremljanjem ugotovil, da je urad OLAF dokaze zbiral ali poskušal zbrati z drugimi ukrepi, ki niso navedeni v Navodilih urada o preiskovalnih postopkih in za katere zato domnevno ni treba izvesti predhodnega pregleda zakonitosti. Zato je generalnemu direktorju urada OLAF priporočil, naj uvede temeljito preverjanje pravne podlage pred izvajanjem kakršnega koli ukrepa, ki bi lahko morebitno oviral temeljne pravice oseb, ki so predmet preiskav urada OLAF.

2.1.3 Končni pregled kakovosti in pravni pregled

27. Končni pregled kakovosti in pravni pregled končnega poročila in predlaganih priporočil (21) se izvede na podlagi standardnega obrazca, ki vsebuje vnaprej opredeljene elemente, katere mora preveriti preiskovalna enota za izbor in pregledovanje. Nadzorni odbor je ugotovil, da je bil pregled izveden na podlagi tega omejenega seznama elementov, pri čemer se je zdelo, da pregledovalci niso preverili drugih vidikov, ki bi lahko bili pomembni, zlasti v zvezi s skladnostjo urada OLAF s postopkovnimi jamstvi in temeljnimi pravicami oseb, ki so predmet preiskave.

28. Nadzorni odbor meni, da bi bilo mogoče standardni delovni obrazec dodatno izboljšati, tako da bi vključeval druge vidike (tj. skladnost z nacionalnimi predpisi, zahteve za dostop do dokumentov ali spisov, pravico osebe, da ne obdolži same sebe, zahtevo po smiselnem roku, nepristranskost in pravico do zasebnosti). Nadzorni odbor je maja 2012 uradu OLAF predlagal lestvico za oceno spoštovanja temeljnih pravic in postopkovnih jamstev pred posredovanjem primerov nacionalnim sodnim organom.

2.2 Mnenja in poročila nadzornega odbora o posameznih primerih

29. Nadzorni odbor je temeljito proučil primer, ki je bil nacionalnim sodnim organom posredovan oktobra 2012 in je privedel do odstopa enega od članov Evropske komisije. Nadzorni odbor je bil obveščen, da urad OLAF namerava posredovati primer nacionalnim sodnim organom, vendar ni pridobil dostopa do zadeve v skladu s svojo zahtevo v časovnem okviru, ki ga zagotavljajo delovne ureditve. Tako nadzorni odbor ni mogel proučiti spoštovanja temeljnih pravic in postopkovnih jamstev pred posredovanjem primera. V skladu s sodbo Splošnega sodišča bi se lahko dejstvo, da se urad OLAF pred posredovanjem informacij nacionalnim sodnim organom ni posvetoval z nadzornim odborom, štelo za kršitev člena 11(7) Uredbe (ES) št. 1073/1999 (22).

30. Nadzorni odbor je v tem primeru proučil uporabo Navodil urada o preiskovalnih postopkih pri začetku preiskave (spoštovanje načela sorazmernosti), njenem izvajanju (spoštovanje načel zakonitosti in nepristranskosti), spoštovanju temeljnih pravic, postopkovnih jamstev in zahtev glede varstva osebnih podatkov ter zaključku preiskave.

31. Nadzorni odbor je pri izvajanju analize odkril številne morebitne težave in v Mnenju št. 2/2012, ki je bilo sprejeto 11. decembra 2012 (23), izdal priporočila uradu OLAF. Nadzornemu odboru se je zdelo primerno tudi pripraviti poročilo o ugotovljenih morebitnih sistemskih težavah v skladu s členom 11(8) Uredbe (ES) št. 1073/1999, ki je vključevalo potrebna priporočila, namenjena institucijam EU (24). Nadzorni odbor je menil, da bi morale biti institucije EU seznanjene z vprašanji, ki jih je nadzorni odbor izpostavil na postopkovni ravni, in priporočili uradu OLAF, ki bi lahko bili novi elementi za razmislek o tem, kako izboljšati besedilo Uredbe (ES) št. 1073/1999. Ustrezna analiza je priložena temu poročilu kot Priloga III.

32. Generalni direktor urada OLAF je izpodbijal pooblastilo nadzornega odbora za izdajanje uradnih mnenj o posameznih primerih. Nadzorni odbor temu močno nasprotuje in poudarja, da sta proučitev posameznih primerov in oblikovanje ustreznih sklepnih ugotovitev pomembna elementa nalog spremljanja, ki ga izvaja nadzorni odbor, ki omogočata hitro sporočanje rezultatov njegovega dela in ugotovljenih morebitnih težav. Tako se lahko generalni direktor urada OLAF hitro odzove na tveganja in po potrebi sprejme ustrezne ukrepe za izboljšanje preiskovalne dejavnosti urada OLAF. Nadzorni odbor je v obdobju poročanja obvestil generalnega direktorja urada OLAF o rezultatih svojega spremljanja drugega posameznega primera in mu tudi izdal priporočila.

33. Poleg tega je v primerih, ko se zaradi ugotovitev nadzornega odbora v zvezi s posameznim primerom vprašanja glede načina, kako urad OLAF izvaja svoje preiskave, pojavljajo bolj na sistemski ravni, jasno, da je za obravnavo takšnih vprašanj pristojen nadzorni odbor. Člen 11(1) Uredbe (ES) št. 1073/1999 nadzornemu odboru ne preprečuje, da bi izdajal mnenja o posameznih primerih, če se ne vmešava v preiskave v teku. Nadzorni odbor poudarja, da je bila v času izdaje Mnenja št. 2/2012 preiskava urada OLAF že zaključena, zato je bil namen priporočil nadzornega odbora izboljšati prihodnje preiskovalne dejavnosti urada OLAF in ne vmešavati se v preiskovalne ukrepe, ki jih je urad OLAF v tej posamezni preiskavi že sprejel.

3 Spremljanje preiskovalne funkcije urada OLAF – informacije o posameznih primerih, ki jih pošlje generalni direktor urada OLAF

3.1 Informacije, ki se predložijo nadzornemu odboru

3.1.1 Preiskave, ki trajajo več kot devet mesecev

Člen 11(7) Uredbe (ES) št. 1073/1999:

Če preiskava traja več kakor devet mesecev, direktor obvesti nadzorni odbor o razlogih, zaradi katerih še ni bilo mogoče končati preiskave, in o pričakovanem roku njenega zaključka.

34. Nadzorni odbor je v obdobju poročanja prejel 188 devetmesečnih poročil (25). Sektor z največjim številom primerov, ki so trajali več kot devet mesecev, je sektor zunanje pomoči in predpristopnih sredstev (26), medtem ko sta sektorja z najmanjšim številom sektor tobaka in ponarejenega blaga (27) ter sektor novih finančnih instrumentov (28). Od 188 devetmesečnih poročil jih je bilo 113 posredovanih januarja 2013, potem ko je bilo v okviru notranjega pregleda prakse urada OLAF ugotovljeno, da nadzorni odbor ni prejel informacij o številnih primerih, ki so trajali več kot devet mesecev. Generalni direktor urada OLAF se je odločil sprejeti ukrepe za izboljšanje te prakse, kot sta pošiljanje združenih mesečnih informacij o teh primerih nadzornemu odboru in uvedba dodatnih zaščitnih ukrepov, ki bi preprečili, da preiskovalna enota zamudi rok za predložitev informacij. Nadzorni odbor ceni zavezo generalnega direktorja urada OLAF k bolj pravočasnemu posredovanju informacij nadzornemu odboru.

35. Informacije iz devetmesečnih poročil (zlasti elementi, kot so opis primera, sprejeti preiskovalni ukrepi, finančni vpliv, premisleki v zvezi z zastaranjem in predlagani prihodnji preiskovalni ukrep) so bistvene, da lahko nadzorni odbor analizira trajanje navedenih primerov. Poleg tega je nadzorni odbor na podlagi uradnega dogovora, ki ga je 31. marca 2008 podpisal nekdanji generalni direktor urada OLAF, nekdaj prejemal koristne informacije iz ocen začetnih informacij, ki so bile redno poslane nadzornemu odboru. Te dopolnilne informacije (tj. razlogi za začetek preiskave in, splošneje, delovni načrt) so nadzornemu odboru omogočile, da oceni, ali so se preiskave začele popolnoma neodvisno in brez nedovoljenih zunanjih pritiskov ter ali so se izvajale na učinkovit način.

36. Ko se je začel mandat sedanjega nadzornega odbora, je slednji ugotovil, da se je metodologija na tem področju zelo spremenila, zlasti od druge polovice leta 2012, ko devetmesečna poročila niso bila redno posredovana in se je njihov obseg močno razlikoval. Septembra 2012 je urad OLAF brez predhodnega dogovora z nadzornim odborom bistveno spremenil to prakso: znatna količina informacij iz devetmesečnih poročil je bila počrnjena, dejstva, ki so bila predložena nadzornemu odboru, pa so bila vedno nezadostna. Poleg tega nadzornemu odboru niso bila predložena mnenja preiskovalne enote za izbor in pregledovanje, ki so po sprejetju Navodil urada o preiskovalnih postopkih nadomestila oceno začetnih informacij. Zato nadzorni odbor ni mogel popolnoma razumeti primerov in ustrezno oceniti, ali je njihovo trajanje upravičeno.

37. Devetmesečna poročila občasno niso izpolnjevala zahtev člena 11(7) Uredbe (ES) št. 1073/1999 (29). Nadzorni odbor je zlasti ugotovil, da so pogosto manjkale bistvene informacije, kot je premislek v zvezi z zastaranjem (30), pri čemer je to veljalo tudi za končna poročila (31). Zato je imel nadzorni odbor velike težave pri določanju primerov, ki jih nacionalni sodni organi zaradi zastaranja ne smejo prevzeti.

3.1.2 Priporočila institucijam

Člen 11(7) Uredbe (ES) št. 1073/1999:

Direktor obvesti odbor o primerih, ko zadevna institucija, organ, agencija ali urad ne upošteva priporočil urada.

38. Nadzorni odbor v obdobju poročanja ni prejel nobenih informacij o primerih, ko zadevna institucija, organ, agencija ali urad niso upoštevali priporočil urada OLAF. Nadzorni odbor je zaskrbljen, da to ni bila posledica celovitega izvajanja priporočil urada OLAF, ampak pomanjkljivega sistema poročanja, ki je potreben med uradom OLAF in prejemniki priporočil.

39. Nadzorni odbor je ugotovil, da je urad OLAF po začetku veljavnosti novih Navodil urada o preiskovalnih postopkih uvedel nov standarden obrazec za pripravo priporočil za ukrepe, ki jih morajo sprejeti institucije, organi, uradi ali agencije EU, ki spremljajo zadeve urada OLAF (32). Nadzorni odbor ceni te spremembe in upa, da bodo uradu OLAF in nadzornemu odboru v prihodnosti omogočile pravilno spremljanje rezultatov priporočil urada OLAF. Poleg tega nadzorni odbor pozdravlja zavezo urada OLAF k izboljšanju tega vidika njegovih dejavnosti, kot je navedeno v njegovem letnem načrtu upravljanja.

3.1.3 Primeri, ki zahtevajo, da se podatki posredujejo nacionalnim sodnim organom

Člen 11(7) Uredbe (ES) št. 1073/1999:

Direktor obvesti odbor o primerih, ki zahtevajo, da se podatki pošljejo sodnim organom države članice.

40. Število primerov, ki so bili v obdobju poročanja posredovani nadzornemu odboru, se je znatno povečalo v primerjavi s prejšnjimi leti (33), kar je bila posledica ukrepov urada OLAF za pospešitev zaključevanja zlasti dolgotrajnih primerov. Tako se je nadzorni odbor znašel v zapletenem položaju, saj je moral spremljati večje število primerov, hkrati pa je urad OLAF znatno omejil njegova orodja spremljanja.

41. Z marcem 2012 je bil dostop nadzornega odbora in njegovega sekretariata do elektronskih spisov zaključenih primerov urada OLAF (v sistemu CMS) prekinjen. Nadzorni odbor je sicer razumel, da je to bilo storjeno zaradi varstva podatkov, kot je navedel generalni direktor urada OLAF (34), vendar je menil, da uvedeni postopki za prenos ustreznih podatkov niso zagotavljali zadostnih in točnih informacij, kot je pojasnjeno v nadaljevanju. Zato je nadzorni odbor veliko časa in truda namenil razpravam z generalnim direktorjem urada OLAF glede vzpostavitve izvedljivih postopkov za prenos potrebnih informacij.

42. Med marcem in septembrom 2012 je bilo izvajanje prvega sklopa navodil, ki so bila razposlana vodstvu, precej nejasno, praksa med preiskovalnimi enotami pa se je razlikovala (35). Zdi se, da je to bila predvsem posledica dejstva, da je bila po reorganizaciji urada OLAF in sprejetju Navodil urada o preiskovalnih postopkih 1. februarja 2012 naloga glede obveščanja nadzornega odbora o primerih, ki zahtevajo, da se informacije posredujejo nacionalnim sodnim organom, decentralizirana z nekdanje enote za sodno svetovanje na preiskovalne enote, ki so odgovorne za primere. Nadzorni odbor je (maja 2012) uradu OLAF predlagal lestvico za oceno spoštovanja temeljnih pravic in postopkovnih jamstev v navedenih primerih, ki naj bi nadzornemu odboru olajšala njihovo analizo, vendar urad OLAF tega ni upošteval v celoti.

43. Posredovane informacije so bile večinoma nezadostne, zato je moral nadzorni odbor zahtevati poln dostop do elektronske različice spisov primerov urada OLAF v sistemu CMS. Nekatere od teh zahtev so bile zavrnjene (36) ali obravnavane z zelo velikimi zamudami. Potem ko je nadzorni odbor ponovil svoje zahteve, so mu bile kot vmesni korak predložene obsežne informacije o primerih, namesto da bi mu bil zagotovljen poln dostop do sistema CMS. Čeprav je nadzorni odbor te dopolnilne informacije v nekaterih primerih štel za zadostne, je moral v drugih primerih ponovno zahtevati dostop do sistema CMS, ker so bile predložene informacije še vedno nezadostne ali netočne. Ker spremljanje, ki ga izvaja nadzorni odbor (pred dostopom do spisov primerov), temelji izključno na informacijah, ki jih predloži urad OLAF, nadzorni odbor pričakuje, da so te informacije zanesljive in točne.

44. Po sprejetju delovnih ureditev med nadzornim odborom in uradom OLAF septembra 2012 (37) so bila navedena navodila (decembra 2012) spremenjena. Nadzorni odbor je sicer cenil določeno izboljšanje posredovanja informacij nadzornemu odboru s strani urada OLAF (38), vendar je ugotovil, da mu posredovane informacije v praksi še vedno niso omogočale, da bi pravilno izvajal svojo funkcijo spremljanja, in sicer zato: ker je bil obseg informacij znatno zmanjšan in je bil tako zdaleč nezadosten (39); ker so bile te informacije, ki so bile poslane nadzornemu odboru in so bile že tako ali tako zelo omejene, v nekaterih primerih prekomerno počrnjene, čeprav niso vsebovale osebnih podatkov in kljub jasni potrebi nadzornega odbora, da bi bil z njimi seznanjen (40); ker so se nova navodila včasih uporabljala drugače tudi znotraj iste preiskovalne enote; ker navodila glede časovnega okvira za posredovanje informacij nadzornemu odboru (41) niso bila povsem zadovoljiva, saj je ocena izrednih razlogov, ki bi lahko upravičili skrajšanje predvidenega petdnevnega roka, odvisna le od diskrecijske pravice generalnega direktorja in v takšnih primerih ni predvidenega nobenega postopka za posvetovanje z nadzornim odborom.

45. Nadzorni odbor opozarja, da je bil cilj tristopenjskega pristopa, dogovorjenega z uradom OLAF septembra 2012, predvsem vzpostaviti pravično ravnovesje med zahtevami glede varstva podatkov, kot jih je evropski nadzornik za varstvo podatkov izrazil v svojem mnenju iz leta 2007, in potrebo nadzornega odbora po prejemanju ustreznih informacij, da bi lahko služil svojemu namenu. Vendar nadzorni odbor obžaluje, da je urad OLAF presegel tisto, kar je potrebno za varstvo zasebnih podatkov, tako da je znatno zmanjšal obseg informacij, predloženih nadzornemu odboru, ter prekomerno in nepotrebno cenzuriral te že tako ali tako omejene informacije. Zato je moral nadzorni odbor sistematično zahtevati dostop do celotnega spisa primera, čeprav se je bilo v nekaterih primerih, ko so bile ob posredovanju primera nacionalnim sodnim organom predložene zadostne informacije, temu mogoče izogniti.

46. Nadzorni odbor poudarja, da so zadostne informacije o primerih, ki jih na podlagi člena 11(7) Uredbe (ES) št. 1073/1999 posreduje urad OLAF ali ki jih zahteva nadzorni odbor, bistvene za pravilno spremljanje preiskovalne funkcije urada OLAF. Nadzorni odbor zlasti poudarja, da:

— brez dostopa do informacij, ki bi jih bilo mogoče najti v dokumentih v zvezi s primeri urada OLAF, ne more odkriti morebitnih pritiskov ali poskusov, da bi se ogrozila preiskovalna neodvisnost urada OLAF (kot so nesodelovanje institucij, organov, uradov ali agencij EU ali držav članic z uradom OLAF, zavrnitev zahteve urada OLAF po pomoči ali informacijah ali neupravičene zamude pri zagotavljanju pomoči ali informacij, resne težave v njihovih odnosih, prekomerne zahteve ali navodila za urad OLAF in njegovi odzivi),

— zgolj na podlagi informacij iz mnenj enote 0.1, ki poleg tega ne obravnava vseh vprašanj iz ocenjevalne lestvice, ki jo je nadzorni odbor predlagal uradu OLAF, ne more spremljati skladnosti urada OLAF z načeli spoštovanja temeljnih pravic in jamstvenih postopkov,

— brez ustreznih informacij o opravljenih preiskovalnih dejavnostih in njihovem časovnem zaporedju, vključno z morebitnimi obdobji nedejavnosti, ne more spremljati trajanja preiskav in njihovega pravilnega izvajanja, brez navedb o rokih zastaranja, ki se uporabljajo, pa ne more določiti primerov, ki jih nacionalni sodni organi zaradi zastaranja ne smejo prevzeti,

— brez seznanjenosti s sklepnimi ugotovitvami preiskav in s tem povezanimi priporočili institucijam EU ali pristojnim organom držav članic ne more oceniti rezultatov preiskav urada OLAF in ukrepov, sprejetih na podlagi teh rezultatov.

3.2 Ugotovitve nadzornega odbora

47. Nadzorni odbor je na podlagi spremljanja primerov urada OLAF in glede na Navodila urada o preiskovalnih postopkih prišel do številnih sklepnih ugotovitev v zvezi s sistemskimi vidiki izvajanja preiskav urada OLAF, za katere bi bili potrebni nadaljnji premisleki in izboljšave besedila spremenjene Uredbe (ES) št. 1073/1999. Te sklepne ugotovitve so predstavljene v Prilogi III k temu poročilu. Drugi rezultati spremljanja primerov s strani nadzornega odbora, predvsem tistih, ki so bili posredovani nacionalnim sodnim organom, so povzeti v nadaljevanju.

3.2.1 Preiskovalna neodvisnost

48. Nadzorni odbor je v vseh primerih, ki so mu bili posredovani, proučil tista področja, na katerih bi lahko bila ogrožena preiskovalna neodvisnost urada OLAF, zlasti področje sodelovanja in izmenjave informacij z institucijami, organi, uradi, agencijami in državami članicami v zvezi s preiskovalno funkcijo urada OLAF.

49. Nadzorni odbor je lahko na podlagi proučitve končnih poročil in dokumentov v zvezi s primeri določil tiste vidike sodelovanja z institucijami in organi EU, ki bi lahko morebiti ovirali neodvisno izvajanje preiskav urada OLAF, in sicer: zamude pri odzivu na zahteve urada OLAF po informacijah ali pomanjkanje odziva; nenaklonjenost obveščanju uradu OLAF o primerih morebitnih goljufij; zahteve zadevne institucije EU, naslovljene na generalnega direktorja urada OLAF, glede spremembe odgovornih preiskovalcev kot pogoj za odobritev dostopa do prostorov institucije ali predložitev informacij ali dokumentov uradu OLAF; zahteve zadevne institucije EU, naslovljene na komisarja, v katerih se izpodbijajo nekateri preiskovalni ukrepi in se poziva, naj komisar v zvezi z odgovornimi preiskovalci urada OLAF sprejme „potrebne ukrepe“. Nadzorni odbor ceni, da se je v slednjem primeru komisar odzval tako, da je izjavil, da se zaradi neodvisnosti urada OLAF ne sme vmešavati v preiskave v teku, in zadevo posredoval generalnemu direktorju urada OLAF.

50. Nadzorni odbor je ugotovil, da je sodelovanje med uradom OLAF in organi držav članic na splošno potekalo hitro, pri čemer so mu slednje na zahtevo ali lastno pobudo zagotovile pomoč in informacije. Vendar je nadzorni odbor ugotovil tudi, da so bile v nekaterih primerih, ko je prišlo do pomembnih zamud med zaključkom preiskave in posredovanjem primera nacionalnim sodnim organom, te zamude posledica nenaklonjenosti teh organov, da bi prevzeli navedene primere. Nadzorni odbor spodbuja urad OLAF k ohranjanju tesnih stikov s pristojnimi organi držav članic, da bi se izboljšalo sodelovanje med njimi. Nadzorni odbor upa, da bo z začetkom veljavnosti spremenjene Uredbe (ES) št. 1073/1999 prišlo do večjih sprememb na tem področju.

3.2.2 Spoštovanje temeljnih pravic in postopkovnih jamstev s strani urada OLAF

51. Nadzorni odbor je v primerih, ki jih je proučil v obdobju poročanja, ugotovil pomanjkljivosti, ki so bile običajno posledica prehoda leta 2012, ko se je večina preiskav izvajala delno v skladu s pravili iz nekdanjega priročnika urada OLAF in delno v skladu z novimi Navodili urada o preiskovalnih postopkih. Večina pomanjkljivosti je bila posledica nezadostnih postopkovnih pravil iz nekdanjega priročnika urada OLAF ali njihovega pomanjkljivega izvajanja (42).

52. Cilj sprejetja Navodil urada o preiskovalnih postopkih in notranje reorganizacije urada OLAF je bil med drugim okrepiti varstvo temeljnih pravic in postopkovnih jamstev ter dati prednost varstvu identitete virov. Nadzorni odbor ceni te izboljšave, vendar ugotavlja, da so se nekatere težave nadaljevale tudi po sprejetju Navodil urada o preiskovalnih postopkih in da so razlogi ostali isti (pomanjkanje jasnih pravil v Navodilih urada o preiskovalnih postopkih ali njihovo pomanjkljivo izvajanje) (43). Glede na to, da bi bilo za te težave potrebno dodatno pojasnilo v besedilu nove Uredbe (ES) št. 1073/1999, nadzorni odbor v Prilogi III k temu poročilu navaja potrebna priporočila.

53. Nadzorni odbor je ugotovil tudi, da so v nekaterih primerih, ki jih je proučil, osebe, ki so bile predmet preiskave, proti uradu OLAF vložile pritožbe pri Sodišču Evropske unije, evropskem nadzorniku za varstvo podatkov in evropskem varuhu človekovih pravic zaradi domnevnega nespoštovanja temeljnih pravic in postopkovnih jamstev. Do zdaj in po podatkih nadzornega odbora je Sodišče zavrnilo vse poskuse razveljavitve odločitev urada OLAF kot nedopustne, varuh človekovih pravic pa ni odkril nobenih primerov slabega upravljanja. Poleg tega je evropski nadzornik za varstvo podatkov ugotovil, da je urad OLAF na splošno upošteval predpise o varstvu podatkov, razen v enem primeru, v katerem je menil, da je urad OLAF kršil pravico do varstva osebnih podatkov, ker je po nepotrebnem razkril identiteto internega prijavitelja njegovi instituciji. Glede na to odločitev nadzorni odbor opozarja urad OLAF na svoja prejšnja priporočila v zvezi z varstvom internih prijaviteljev in prijaviteljev, kot so izražena v Mnenju nadzornega odbora št. 5/2011.

54. V nekaterih primerih je bil v uradu OLAF na zahtevo oseb, ki so predmet preiskave, uveden postopek notranjega pregleda. Nadzorni odbor je ugotovil, da je notranji pregled privedel do sklepne ugotovitve, da je urad OLAF ravnal v okviru svoje pristojnosti ter spoštoval temeljne pravice in postopkovna jamstva oseb, ki so predmet preiskave.

55. Nadzorni odbor je prejel tudi sedem pritožb, ki so bile naslovljene neposredno nanj. Nadzorni odbor je ugotovil, da jih je bila večina predloženih tudi navedenim pristojnim organom EU. Nadzorni odbor je v okviru svojega spremljanja preiskovalne funkcije urada OLAF te pritožbe upošteval, vendar le v informativne namene. Glede na sedanje besedilo Uredbe (ES) št. 1073/1999 nadzorni odbor samega sebe ne obravnava kot pritožbenega organa, vendar mu je kljub temu v interesu, da ga urad OLAF obvešča o takih pritožbah, da bi lahko bolje določil morebitne sistemske težave v zvezi z izvajanjem preiskav.

3.2.3 Trajanje primerov

56. Da bi nadzorni odbor odkril morebitne pritiske ali poskuse, da bi se ogrozila preiskovalna neodvisnost urada OLAF, je posebno pozornost posvečal trajanju primerov in zlasti razlogom za dolgo trajanje. Nadzorni odbor je proučil to vprašanje v vseh primerih, ki so trajali več kot devet mesecev, in tistih, ki so bili posredovani nacionalnim sodnim organom.

57. Nadzorni odbor je imel v številnih od teh primerov velike težave pri ugotavljanju razlogov za njihovo dolgo trajanje. Čeprav je bilo razloge za trajanje ocenjevalnega obdobja (44) na splošno mogoče najti v devetmesečnih poročilih, ti razlogi niso bili navedenih v vseh poročilih, ki so bila poslana nadzornemu odboru (45). Podobno so v devetmesečnih poročilih običajno navedeni tudi razlogi za trajanje primerov po njihovem začetku, vendar le redko v končnih poročilih, pri čemer nadzorni odbor nima nobenega drugega instrumenta poročanja, ki bi mu omogočal, da oceni trajanje primerov po predložitvi devetmesečnih poročil, razen če zahteva dostop do celotnih spisov primerov. Poleg tega je nadzorni odbor ugotovil, da datum zaključka preiskave iz devetmesečnih poročil ni bil vedno spoštovan (46), vendar urad OLAF v zvezi s tem nadzornemu odboru ni dal nobenega pojasnila. Nadzorni odbor se je odločil, da bo spremljal ta vidik v naslednjem obdobju.

58. Ko je imel nadzorni odbor dostop do celotnih spisov primerov, je natančno proučil časovno zaporedje izvedenih preiskovalnih ukrepov in določil daljša obdobja nedejavnosti, ki so trajala od več mesecev do dve leti. Ker pa nadzorni odbor zaradi nezadostnosti ustreznih informacij ni imel celovitega pregleda nad razlogi, ki pojasnjujejo dolgo trajanje proučenih primerov, je lahko ugotovil le nekatere notranje in zunanje razloge.

59. Med razloge v zvezi z organizacijo preiskovalnega dela znotraj urada OLAF, ki jih je ugotovil nadzorni odbor, spadajo neustrezno vodenje nekaterih primerov (pomanjkanje nadzora s strani vodstvenih delavcev in pomanjkanje ustreznega sistema za opozarjanje na obdobja nedejavnosti), spremembe osebja, dodeljenega nekaterim preiskavam (zlasti po notranji reorganizaciji urada OLAF, ko so številni preiskovalci zapustili preiskovalne enote in je bilo treba njihove preiskovalne portfelje ponovno razdeliti), količina dela odgovornih preiskovalcev in potreba po prednostnem razvrščanju nalog. Po drugi strani je bil glavni dejavnik zunaj urada OLAF, ki je vplival na trajanje primerov, dejstvo, da je moral urad OLAF čakati na odzive zainteresiranih strani (institucij, organov, uradov in agencij EU ali držav članic) na zahteve po informacijah (47) ali na rezultate nacionalnih sodnih postopkov v državah članicah (48).

60. Nadzorni odbor je v vseh primerih, ki jih je proučil v obdobju poročanja, ugotovil tudi nekatere ukrepe, ki jih je generalni direktor urada OLAF sprejel, da bi pospešil zaključek pomembnega števila preiskav ali primerov usklajevanja. Določil je na primer natančne in sorazmerno kratke roke, v katerih so morali preiskovalci urada OLAF zaključiti poročila o primerih in predlagati zaključek primerov. Poleg tega je za sektorje s pomembnim številom primerov, kot sta kmetijski sektor in sektor strukturnih skladov (49), imenoval posebno preiskovalno ekipo z ustreznim jezikovnim znanjem in znanjem o sektorjih, ki so jo sestavljali preiskovalci, pravniki, uradniki, zadolženi za politike, in uradniki za obveščevalno področje, ki jim je bila zaupana obravnava navedenih primerov kot prednostna naloga, da bi se do konca leta 2012 zaključilo čim več primerov. V zvezi s tem je preiskovalna enota za izbor in pregledovanje dobila navodilo, da mora prednostno obravnavati predloge o zaključku, ki jih predloži posebna preiskovalna ekipa. Zaradi velike količine dela v obdobju poročanja in nezadostnih človeških virov v sekretariatu je lahko nadzorni odbor rezultate teh ukrepov upošteval le v smislu številk (50).

3.3 Reforma Uredbe (ES) št. 1073/1999

61. V Navodilih urada o preiskovalnih postopkih je bila v številnih pogledih predvidena vsebina reforme Uredbe (ES) št. 1073/1999. Zaradi uskladitve teh navodil z besedilom prihodnje uredbe in njihovega odstopanja od veljavne uredbe je prišlo do neskladnosti na področju preiskav, ki so morda povzročile postopkovne napake v preiskavah, ki so se izvajale v obdobju poročanja. Nadzorni odbor je spremljal nekatere preiskave, ki jih je urad OLAF izvajal v skladu z Navodili urada o preiskovalnih postopkih, in analiziral besedilo reforme Uredbe (ES) št. 1073/1999. Premisleki nadzornega odbora, katerih cilj je izpostaviti tveganja pomanjkanja jasnejših postopkovnih pravil na nekaterih področjih, so povzeti v Prilogi III k temu poročilu.

III UPRAVLJANJE PREISKOVALNE FUNKCIJE URADA OLAF

Člen 11(7) Uredbe (ES) št. 1073/1999:

Direktor vsako leto pošlje nadzornemu odboru program dejavnosti urada iz člena 1 te uredbe. Direktor odbor redno obvešča o delu urada, o preiskavah, rezultatih preiskav in sprejetih ukrepih na podlagi teh rezultatov.

1 Prednostne naloge preiskav urada OLAF

62. Priloga letnega načrta upravljanja urada vsebuje sklop prednostnih nalog preiskovalne politike, ki jih urad OLAF uporablja pri odločanju o začetku preiskav. Prednostne naloge preiskovalne politike so opredeljene kot prednostna merila, ki jih urad OLAF upošteva pri odločanju o začetku preiskav, ko sta njegova pristojnost in resnost suma potrjeni. Opredeljenih je pet glavnih meril: sorazmernost, učinkovita uporaba preiskovalnih virov, subsidiarnost/dodana vrednost, posebni cilji politike za leto 2012 in finančni vpliv. Za leto 2012 so bili glede na različna obravnavana področja opredeljeni različni pragovi (51).

63. Določitev teh prednostnih nalog bi uradu OLAF omogočila, da bolje usmerja svoje omejene vire, medtem ko njihova objava krepi preglednost njegovega dela, kar nadzorni odbor ceni. Da bi nadzorni odbor ocenil načrtovanje in strateško usmerjanje preiskav, je nameraval začeti pregled postopka izbora vstopnih informacij v uradu OLAF glede na prednostne naloge preiskav, politiko de minimis in letni načrt upravljanja. Posebna pozornost naj bi se namenila „zavrženim primerom“ ob upoštevanju morebitnih posledic načela priložnosti skupaj z načelom izključnosti. Žal je moral nadzorni odbor zaradi zelo majhnega osebja sekretariata in težav z dostopom do spisov primerov navedeni pregled prestaviti na naslednje leto.

64. Vendar je nadzorni odbor ne glede na prihodnjo analizo predhodno razmislil o tej temi in ugotovil, da je finančni prag v sektorjih, kot je carinski sektor ali sektor strukturnih skladov, zelo visok (52). Nadzorni odbor je zaskrbljen, da se kljub jasnim dokazom ne smejo upoštevati morebitne goljufije ali nepravilnosti, za katere je verjetno, da imajo manjši, vendar še vedno dovolj velik finančni vpliv. Zato nadzorni odbor meni, da bi moral urad OLAF okrepiti sodelovanje z državami članicami, tako da jim posreduje ustrezne informacije ali zagotovi pomoč v okviru primerov usklajevanja, kadar se odloči, da ne bo prevzel primera, s čimer bi kot preiskovalna služba dosegel svoj cilj v zvezi s prispevanjem k učinkovitim in odvračilnim ukrepom proti goljufijam, korupciji in nepravilnostim, ki vplivajo na finančne interese EU.

2 Upravna organizacija, proračun in kadrovska politika v povezavi s preiskovalno funkcijo urada OLAF

Člen 6(2) Sklepa Komisije o ustanovitvi Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF):

Po posvetovanju z nadzornim odborom direktor pošlje generalnemu direktorju za proračun predlog proračuna, ki se v letni splošni proračun vključi pod posebno postavko za urad.

2.1 Proračun

65. Nadzorni odbor je proučil predhodni predlog proračuna urada OLAF za leto 2013 in o tem predložil Mnenje št. 1/2012, v katerem je podprl predlog urada OLAF pod pogojem, da se upoštevajo priporočila nadzornega odbora (53). Nadzorni odbor je zlasti ugotovil, da je generalni direktor urada OLAF kljub jasnim pravnim določbam, v skladu s katerimi se je treba o predhodnem predlogu proračuna urada OLAF posvetovati z nadzornim organom, preden se predlog pošlje generalnemu direktorju Evropske komisije za proračun (54), do zdaj ta predlog odboru pošiljal po „tehničnih“ sestankih/dogovorih z generalnim direktorjem za proračun. Nadzorni odbor obžaluje, da je to onemogočilo obsežno in smiselno posvetovanje ter da je posredovanje predhodnega predloga proračuna postalo zgolj formalnost. Zato je nadzorni odbor poudaril, da se je treba o naslednjem predhodnem predlogu proračuna z njim posvetovati prek dejanske in obsežne izmenjave mnenj med generalnim direktorjem in odborom, preden se predlog v kakršni koli obliki pošlje generalnemu direktorju za proračun.

2.2 Upravna organizacija in kadrovska politika

66. Nadzorni odbor se je še naprej zelo zanimal za kadrovsko politiko urada OLAF, saj je ta osrednjega pomena za uspeh preiskav, pri čemer je nadzorni odbor opazil spremembe, ki so bile posledica notranje reorganizacije urada OLAF 1. februarja 2012. Nadzorni odbor je ne glede na prihodnjo oceno koristi te reorganizacije cenil strategijo usmerjanja virov v preiskave, ločevanja preiskovalnih struktur od struktur politik ter preusmerjanja pozornosti na bistvene preiskovalne dejavnosti kot napredek pri krepitvi učinkovitosti preiskovalne dejavnosti urada OLAF.

67. Ker je nadzorni odbor ugotovil, da je notranja reorganizacija urada OLAF povzročila znatne premestitve osebja in spremembe opisa delovnih nalog ali celo popolnoma novo razporeditev nalog, je v svojem Mnenju št. 1/2012 priporočil generalnemu direktorju urada OLAF, naj razvije strategijo o človeških virih, ki bo temeljila na analizi potreb sedanjih dejavnosti urada OLAF, ter nameni pozornost usposabljanju, poklicnemu razvoju, načrtovanju nasledstva ter primernemu ravnovesju med uslužbenci, ki opravljajo podporne storitve, in uslužbenci, ki opravljajo temeljne preiskovalne naloge (55). Nadzorni odbor je pozval generalnega direktorja urada OLAF h končni odločitvi o vprašanju začasnih uslužbencev in dal tudi priporočila v zvezi s kadrom sekretariata (število članov osebja, pogoji za njihovo imenovanje, ocenjevanje in napredovanje).

68. Nadzorni odbor je poleg tega podprl generalnega direktorja urada OLAF pri njegovi zahtevi, naj institucije EU okrepijo sposobnost izvajanja preiskav urada OLAF, tako da mu dodelijo dovolj veliko osebje. Decembra 2012 sta generalni direktor urada OLAF in predsednik nadzornega odbora poslala skupno pismo predsednikom Evropske komisije, Evropskega parlamenta in Sveta Evropske unije, v katerem sta jih opozorila na kadrovsko stanje urada OLAF. Izpostavila sta pomembno vlogo, ki jo ima urad OLAF pri zaščiti finančnih interesov EU, zlasti v času varčevanja ter vse pogostejših goljufij in nepravilnosti. Poudarila sta, da se bo zaradi poziva, naj urad OLAF zmanjša skupno število članov osebja, ter hkratnega znatnega povečanja števila domnevnih goljufij, ki so mu bile sporočene, in preiskav, ki jih je začel leta 2012, zagotovo zmanjšala njegova bistvena preiskovalna zmogljivost. Nadzorni odbor obžaluje, da se po tej zahtevi kadrovsko stanje urada OLAF ni spremenilo.

IV ODNOSI Z URADOM OLAF, INSTITUCIJAMI EU IN DRUGIMI ZAINTERESIRANIMI STRANMI

1 Odnosi z uradom OLAF

69. Poleg rednih sestankov z generalnim direktorjem urada OLAF (56) se je nadzorni odbor ob številnih priložnostih (57) sestal tudi z vodstvom in osebjem urada OLAF ter si izmenjeval mnenja o vprašanjih, kot so načrt upravljanja urada OLAF, proračun urada OLAF ali rezultati spremljanja posameznih spisov primerov s strani nadzornega odbora. Sestanka nadzornega odbora 27. septembra 2012 se je udeležil tudi vodja enote D1 urada OLAF Lothar Kuhl, ki je nadzornemu odboru predstavil trenutno stanje v zvezi s pogajanji o evropskem javnem tožilstvu. Kuhl je odgovoril na vprašanja nadzornega odbora, ki so se med drugim nanašala na položaj urada OLAF in nadzornega odbora znotraj takega organa. Nadzorni odbor namenja veliko pozornosti temu projektu, pri čemer je izrazil željo, da bi bil bolj vključen v njegov razvoj.

2 Odnosi z institucijami EU

70. Nadzorni odbor je kot medinstitucionalni organ zavezan zlasti k trdnemu odnosu z institucijami EU in se je v obdobju poročanja večkrat sestal z njihovimi člani.

71. Komisar za obdavčenje in carinsko unijo, revizijo in boj proti goljufijam Algirdas Šemeta se je udeležil sestanka z nadzornim odborom 23. januarja 2012, pri čemer se je zahvalil prejšnjim članom nadzornega odbora za kakovostno delo in pozdravil novi nadzorni odbor. Izjavil je, da se mandat novega nadzornega odbora začenja v zelo zanimivem trenutku glede na reorganizacijo urada OLAF s 1. februarjem 2012 in prihodnjo reformo Uredbe (ES) št. 1073/1999, ter opisal največje spremembe, do katerih bi prišlo. Izrazil je upanje, da se bodo tesni stiki med njegovim kabinetom in nadzornim odborom v prihodnosti nadaljevali. Poleg tega sta med komisarjem Šemeto in predsednikom nadzornega odbora potekali tudi dve dvostranski srečanji.

72. Nadzorni odbor se je sestal tudi z Odborom za proračunski nadzor Evropskega parlamenta (v nadaljnjem besedilu: odbor CONT) in nekaterimi njegovimi člani ter razpravljal o vprašanjih, povezanih z reformo Uredbe (ES) št. 1073/1999 in analizo posameznih primerov urada OLAF s strani nadzornega odbora. Novembra 2012 se je nadzorni odbor na lastno pobudo sestal z odborom CONT, da bi pojasnil težave, ki jih je imel pri opravljanju svoje naloge rednega spremljanja izvajanja preiskovalne funkcije urada OLAF.

73. Decembra 2012 je predsednik odbora CONT pozval nadzorni odbor, naj mu predloži sklepne ugotovitve, povezane s primerom urada OLAF, ki je privedel do odstopa enega od članov Evropske komisije. Nadzorni odbor se je pisno odzval na to zahtevo, poleg tega pa so se trije njegovi člani udeležili sestanka z odborom CONT, ki je potekalo za zaprtimi vrati. Nadzorni odbor je v obeh primerih obvestil odbor CONT, da je sprejel mnenje o navedenem primeru, ki je bilo poslano generalnemu direktorju urada OLAF. Vendar glede na pravne obveznosti v zvezi s spoštovanjem zaupnosti raziskav, ki jih določa člen 8 Uredbe (ES) št. 1073/1999, nadzorni odbor takrat ni smel predložiti tega mnenja odboru CONT, saj bi se tako razkrili elementi primera urada OLAF, ki je bil še vedno v sodnem postopku v eni od držav članic.

74. Nadzorni odbor se je v obdobju poročanja sestal tudi s članico odbora CONT in poročevalko za reformo uredbe dr. Ingeborg Grässle, ki se je sestanka z nadzornim odborom udeležila aprila 2012. Grässlejeva je podprla nadzorni odbor in njegovo delo ter izjavila, da je nadzorni odbor po mnenju Evropskega parlamenta pomemben partner v sodelovanju z uradom OLAF in da Evropski parlament zato namenja posebno pozornost njegovim delovnim pogojem, da bi mu omogočil pravilno izvajanje funkcij spremljanja.

3 Odnosi z drugimi zainteresiranimi stranmi

75. Nadzorni odbor je 7. novembra 2012 kot odgovor na poziv zgornjega doma britanskega parlamenta (58) predložil dokaze v okviru raziskave, ki jo je zgornji dom izvedel v zvezi z bojem proti goljufijam, ki vplivajo na finančne interese EU. Nadzorni odbor je podal splošen opis svojih odgovornosti in ob tem poudaril, da njegova vloga ni le nadzorovati izvajanje preiskovalne funkcije urada OLAF in s tem ocenjevati pravilno izvajanje preiskav, ampak zlasti pomagati generalnemu direktorju urada OLAF pri izvajanju njegovih odgovornosti. Nadzorni odbor je izpostavil, da svojo vlogo izpolnjuje tako, da redno spremlja primere urada OLAF, podaja mnenja generalnemu direktorju urada OLAF, izpodbija urad OLAF in mu po potrebi predlaga priporočila za izboljšanje ter predloži poročila institucijam EU.

V DELOVNE METODE NADZORNEGA ODBORA

1 Sestanki in poročevalci

76. Nadzorni odbor se je med januarjem 2012 in januarjem 2013 sestal na 11 plenarnih sejah v Bruslju. Poleg tega so se predsednik, poročevalci in člani sekretariata redno sestajali, da bi obravnavali posamezna vprašanja ter pripravljali plenarne seje in nadaljnje ukrepe.

77. Nadzorni odbor je za vsako pomembno vprašanje, ki je bilo proučeno, imenoval poročevalca. To je storil zlasti v zvezi s proračunom urada OLAF, reformo Uredbe (ES) št. 1073/1999, analizo Navodil urada o preiskovalnih postopkih, ki jih je izdal generalni direktor urada OLAF, ter analizo „zavrženih primerov“ na splošno in posebnih primerov, posredovanih nacionalnim pravosodnim organom. Poročevalec je ob sodelovanju s sekretariatom nadzornega odbora pripravil osnutek mnenja ali dokument, ki se je obravnaval na plenarnih sejah.

2 Sekretariat

78. Odgovornosti sekretariata nadzornega odbora so določene v poslovniku nadzornega odbora (59), v katerem je navedeno, da sekretariat prispeva k uspešnemu opravljanju nalog nadzornega odbora, zlasti v zvezi z njegovo funkcijo spremljanja. Sekretariat mora biti zmožen delovati neodvisno in pomagati nadzornemu odboru pri njegovih nalogah. Glede na to, da so člani nadzornega odbora strokovnjaki zunaj institucij EU, ki zasedajo visoke položaje v svojih državah in tako izvajajo svojo funkcijo kot člani nadzornega odbora vzporedno z rednim delom v svojih državah ter da se enkrat mesečno sestajajo na plenarnih sejah, je nujno potrebno, da se lahko zanesejo na trden sekretariat z ustreznim osebjem. To zagotavlja resnično neodvisnost nadzornega odbora, kar je posledično ključni dejavnik pri zaščiti neodvisnosti urada OLAF.

79. Zato nadzorni odbor močno nasprotuje temu, da je generalni direktor urada OLAF na začetku mandata sedanjih članov leta 2012 enostransko ter brez predhodnega obvestila nadzornemu odboru in njegovega soglasja ukinil 25 % delovnih mest sekretariata, zamenjal dva člana osebja in imenoval novega vodjo sekretariata (ki je hkrati tudi sekretar nadzornega odbora). To je bilo v nasprotju s predhodno prakso, ki sta jo nadzorni odbor in urad OLAF vzpostavila po dogovoru z Evropsko komisijo ter v skladu s katero bi se morali člani osebja sekretariata nadzornega odbora imenovati le po dogovoru z nadzornim odborom, da bi se tako zagotovila popolna neodvisnost nadzornega odbora pri opravljanju nalog. Praksa v zvezi z imenovanjem vodje sekretariata nadzornega odbora je po drugi strani natančno določena v poslovniku nadzornega odbora (60). Nadzorni odbor se je odločil podpreti imenovanje novega vodje sekretariata, ne da bi ob tem sprejel spremembo ustaljene prakse, pri čemer je generalnemu direktorju urada OLAF naložil zahtevo, da mora za vsako spremembo sekretariata nadzornega odbora pridobiti predhodno soglasje nadzornega odbora.

80. Nadzorni odbor je stalno opozarjal generalnega direktorja urada OLAF na potrebo po dodatnem osebju sekretariata. Generalni direktor urada OLAF je na koncu obdobja poročanja privolil v to, da se sekretariatu nadzornega odbora nameni dodatno delovno mesto, vendar se to za zdaj še ni zgodilo.

81. Nadzorni odbor je v dokumentu o stališču, ki je bil 23. maja 2012 posredovan Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji, izpostavil, da za neodvisno in učinkovito delovanje potrebuje sekretariat, ki je neodvisen, ima ustrezno osebje in je pod njegovim izključnim nadzorom (61).

(1) Člen 11 Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (UL L 136, 31.5.1999, str. 1).

(2) Členi 4 do 6 in uvodna izjava 5 Sklepa Komisije 1999/352/ES, ESPJ, Euratom z dne 28. aprila 1999 o ustanovitvi Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) (UL L 136, 31.5.1999, str. 20).

(3) UL L 308, 24.11.2011, str. 114.

(4) Rita Schembri je oktobra 2012 prenehala z delom za nadzorni odbor in marca 2013 odstopila, nadomestil jo je nov član Tuomas Pöysti.

(5) CMS je sistem upravljanja elektronskih spisov, ki uradu OLAF zagotavlja enoten vir vseh informacij v zvezi z njegovim delom na primerih. Sistem CMS omogoča, da lahko preiskovalci upravljajo vse informacije v zvezi z njihovimi spisi primerov, in vključuje elektronski register vseh dokumentov, povezanih z vsakim spisom. Vsak evidentiran primer vsebuje zgodovino spisa od začetnih informacij, temeljitega izbora in preiskave do morebitnih potrebnih dejavnosti spremljanja. Nadzorni odbor in urad OLAF sta septembra 2008 dosegla dogovor o vzpostavitvi modula za dostop nadzornega odbora do sistema CMS, da bi se nadzornemu odboru olajšalo opravljanje nalog, ob upoštevanju obveznosti glede varstva zasebnih podatkov. Ta dogovor se je do marca 2012 delno izvajal v zvezi s samodejnim dostopom do zaključenih preiskav.

(6) Glej del 3.1.3 tega poročila.

(7) V zvezi s tem glej sodbo z dne 8. julija 2008 v zadevi T-48/05, Franchet in Byk proti Komisiji.

(8) Glej Mnenje nadzornega odbora št. 4/2011, točka 40.

(9) Mnenje o uradnem obvestilu o predhodnem preverjanju, ki ga je poslala uradna oseba za varstvo podatkov Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) glede rednega spremljanja izvajanja preiskovalne funkcije, 19. julij 2007, zadeva 2007-73.

(10) Glej odstavek 71 tega poročila.

(11) Člen 30(2) Navodil urada o preiskovalnih postopkih: „Od 1. februarja 2012 mora vse ocene informacij, ki se nanašajo na člane, uradnike ali druge uslužbence EU ter so registrirane pri uradu OLAF pred 1. februarjem 2012, obravnavati zadevna preiskovalna enota v skladu s postopki, ki se uporabljajo na datum registracije. Preiskovalna enota mora pripraviti predloge za začetek preiskave ali primera usklajevanja ali zavrnitev zadeve in jih predložiti preiskovalni enoti za izbor in pregledovanje, ki oblikuje mnenje v skladu z novimi postopki.“

(12) 221 preiskav in 202 primera usklajevanja.

(13) Glej sodbi z dne 10. julija 2003 v zadevah C-15/00, Komisija Evropskih skupnosti proti Evropski investicijski banki, točka 164, in C-11/00, Komisija Evropskih skupnosti proti Evropski centralni banki, točka 141.

(14) Glej osnutek priporočila evropskega varuha človekovih pravic z dne 9. decembra 2010 v njegovi preiskavi pritožbe proti Evropskemu uradu za boj proti goljufijam št. 856/2008/BEH. Varuh človekovih pravic je ugotovil, da urad OLAF ni določil, da je njegova praksa v zvezi s prenosom pooblastila za začetek in zaključek preiskav z generalnega direktorja na direktorja, odgovornega za preiskave in operacije, v skladu z zakonodajo, in priporočil uradu OLAF, naj to ponovno prouči.

(15) Glej sklep evropskega varuha človekovih pravic z dne 11. novembra 2011 v njegovi preiskavi pritožbe proti Evropskemu uradu za boj proti goljufijam št. 856/2008/BEH.

(16) Glej odstavek 17 tega poročila.

(17) Glej letno poročilo enote 0.1 urada OLAF (preiskovalna enota za izbor in pregledovanje) iz leta 2012.

(18) Glej člen 11(6) in člen 12 Navodil urada o preiskovalnih postopkih.

(19) V nekaterih primerih so bile odločitve o imenovanju osebja ali pisna pooblastila za opravljanje preiskovalnih dejavnosti objavljena po opravljenih preiskovalnih dejavnostih ali jih sploh ni bilo.

(20) Člen 12(1) Navodil urada o preiskovalnih postopkih: „Kadar preiskovalna enota predvidi opravljanje preiskovalne dejavnosti, za katero je potrebno pooblastilo generalnega direktorja v skladu s členom 11(6), ali preiskovalne misije v tretji državi, mora preiskovalni enoti za izbor in pregledovanje predložiti zahtevo za odločitev o predlagani preiskovalni dejavnosti.“ V členu 11(6) je predvideno, da „člani preiskovalne enote opravljajo naslednje preiskovalne dejavnosti po predložitvi pisnega akta generalnega direktorja, v katerem so navedeni njihovi osebni podatki in pristojnosti, in preiskovalne dejavnosti, za katere imajo pooblastilo in mandat, da jih opravljajo: (a) zaslišanja oseb, ki so predmet preiskave; (b) inšpekcije prostorov; (c) preglede na kraju samem; (d) forenzične postopke; (e) preglede in inšpekcije v skladu s sektorskimi predpisi“.

(21) Člen 21 Navodil urada o preiskovalnih postopkih.

(22) Glej že prej navedeno sodbo v zadevi Franchet in Byk proti Komisiji, točke 163 do 170.

(23) Mnenje št. 2/2012 zaradi zaupnosti ni priloženo.

(24) Poročilo zaradi zaupnosti ni priloženo.

(25) Ob tem je bilo od 188 preiskav, ki so trajale več kot devet mesecev, 46 preiskav zaključenih (25 % v obdobju poročanja).

(26) 67 poročil (35 % skupnega števila devetmesečnih poročil, ki jih je prejel nadzorni odbor).

(27) 5 poročil.

(28) 12 poročil.

(29) V petih primerih ni bil na primer naveden pričakovani čas zaključka preiskave.

(30) V 89 od 188 poročil ni bilo navedb o vidikih zastaranja.

(31) Do 1. februarja 2012 so bile navedene informacije na splošno vključene v končnem poročilu o primeru ali dokumentu s povzetkom glavnih vidikov primera, ki ga je nadzornemu odboru predložila nekdanja enota za sodno in pravno svetovanje.

(32) Ta obrazec vključuje poseben odstavek, v skladu s katerim morajo uradu OLAF v določenem časovnem okviru poročati o vseh ukrepih ali odločitvah, sprejetih na podlagi priporočil.

(33) S povprečno 40 primerov na leto na 83 primerov v obdobju poročanja.

(34) Glej odstavek 13 tega poročila.

(35) Nadzornemu odboru niso bili posredovani vsi potrebni dokumenti: včasih je prejel le spremno pismo brez kakršnega koli drugega dokazila, v drugih primerih pa je, ravno nasprotno, prejel izvod celotnih spisov primerov; nekateri primeri so bili posredovani po interni pošti in brez zahteve po potrdilu o prejemu s strani nadzornega odbora, uradu OLAF pa je kot dokazilo zadostovalo obvestilo nadzornemu odboru pred posredovanjem primera nacionalnim pravosodnim organom; potrdilo o prejemu pogosto ni bilo evidentirano v sistemu CMS.

(36) Sprva je bil dostop zavrnjen v 18 primerih (eden marca 2012, 17 pa maja 2012), in sicer zato, ker je bila navedba nadzornega odbora glede potrebe po proučitvi, kako urad OLAF obravnava temeljne pravice in postopkovna jamstva, nezadostna ali ker je bil razlog zgolj na podlagi člena 11 Uredbe (ES) št. 1073/1999 (na primer za preverjanje morebitnih kršitev preiskovalne neodvisnosti urada OLAF ali razlogov, zakaj ni bilo mogoče končati preiskave) nezadosten za utemeljitev dostopa do spisov primerov, ki vsebujejo osebne podatke. Generalni direktor urada OLAF je po sprejetju delovnih ureditev septembra 2012 na koncu privolil v odobritev dostopa do vseh navedenih primerov.

(37) Glej odstavek 13 tega poročila.

(38) Od septembra 2012 nobena od zahtev nadzornega odbora ni bila zavrnjena, pri čemer so bile na splošno obravnavane pravočasno (v enem dnevu, v izjemnih okoliščinah pa do 14 dni).

(39) Obvestil o posredovanju nacionalnim sodnim organom in priporočil ni več treba vključiti v dokumente, ki se posredujejo nadzornemu odboru. V zvezi z vsebino skrajšane in anonimizirane različice končnega poročila je v navodilih generalnega direktorja urada OLAF predvideno, da mora ta različica vsebovati „podatkovna polja s podrobnostmi o preiskavi, finančnem in drugih vplivih ter s povzetkom spisa“, oddelke, ki vsebujejo informacije o opravljenih preiskovalnih dejavnostih in zbranih dokazih ali opravljenih dejavnosti usklajevanja, zneske, ki jih je treba izterjati ali za katere je treba preprečiti, da bi bili neupravičeno izplačani, ter pravno oceno dejstev, vključno z opisom kršene zakonodaje EU, morebitno zadevno nacionalno zakonodajo, morebitnimi roki zastaranja, ki se uporabljajo, pripombami oseb, ki so predmet preiskave, in sklepnimi ugotovitvami primera, pa je treba v celoti odstraniti.

(40) Nekatere preiskovalne enote so počrnile informacije, kot so vrsta preiskovalne dejavnosti, ki jo je opravil urad OLAF, generalni direktorat Evropske komisije, ki mu je bilo posredovano končno poročilo, nacionalni organ, s katerim je urad OLAF sodeloval, faza nacionalnega postopka ali znesek, ki ga je treba izterjati.

(41) V novih navodilih je omenjeno, da „je treba dokumente, ki se posredujejo nadzornemu odboru, na splošno predložiti pet delovnih dni pred posredovanjem sodnim organom. Vsako skrajšanje petdnevnega roka je treba utemeljiti z izjemnimi razlogi, kot je nujnost ali občutljivost zadeve v preiskavi. Vsak predlog o skrajšanju petdnevnega roka mora odobriti generalni direktor.“

(42) Preiskovalne dejavnosti so se opravljale brez pisnega pooblastila v skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 1073/1999; urad OLAF je razkril identiteto internega prijavitelja njegovi instituciji; urad OLAF je razkril zaupne informacije in osebne podatke člana osebja organa EU in osebe, ki je bila predmet preiskave urada OLAF, drugi instituciji EU, čeprav potreba po seznanjenosti slednje ni bila določena.

(43) Preiskovalni ukrepi urada OLAF na nepravilni pravni podlagi ali celo brez jasne pravne podlage in brez kakršne koli predhodne pravne analize; pomanjkanje informacij za osebe, ki so predmet preiskave, o zaključku preiskav kljub priporočilu varuha človekovih pravic: „V skladu s temeljno pravico do dobrega upravljanja iz člena 41 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah lahko preiskovana oseba razumno pričakuje, da bo v razumnem roku obveščena o rezultatih preiskave, ko je slednja zaključena“ (glej Sklep z dne 16. februarja 2012 o zaključku preiskave pritožbe proti Evropskemu uradu za boj proti goljufijam št. 3136/2008/(IP)EI).

(44) To se nanaša na primere, ki so se začeli v skladu s pravili iz nekdanjega priročnika urada OLAF.

(45) To je na primer veljalo v številnih primerih iz leta 2008 in 2009, v katerih je ocenjevalno obdobje trajalo 12 do 24 mesecev, pri čemer v devetmesečnih poročilih ni bilo navedenih nobenih razlogov.

(46) V 48 od 188 primerov, v katerih je nadzorni odbor prejel devetmesečna poročila, je navedeno, da so bili pričakovani datumi zaključka med marcem in decembrom 2012. Teh 48 primerov je za zdaj še vedno nezaključenih.

(47) V enem od primerov, ki so trajali več kot devet mesecev in ki jih je proučil nadzorni odbor, je bilo 13-mesečno obdobje za oceno začetnih informacij na primer posledica dejstva, da je moral urad OLAF čakati na podrobno dokumentacijo zadevne države članice.

(48) V primeru iz leta 2008, ki ga je proučil nadzorni odbor, je sodni postopek na primer še vedno v teku v dveh državah članicah, zaradi česar v devetmesečnem poročilu ni bilo mogoče navesti pričakovanega datuma zaključka primera urada OLAF.

(49) V teh dveh sektorjih sta bila 302 od 423 primerov 1. februarja 2012 na primer samodejno pretvorjena v preiskave ali primere usklajevanja, od tega pa je bilo 1. junija 2012 še vedno nezaključenih 281 primerov.

(50) Enoti, odgovorni za kmetijski sektor in sektor strukturnih skladov, sta obravnavali 42 od 75 primerov, ki so zahtevali posredovanje informacij nacionalnim sodnim organom ter so bili zaključeni in posredovani nadzornemu odboru po 1. februarju 2012.

(51) Glej prednostne naloge preiskovalne politike za leto 2012.

(52) V carinskem sektorju verjetni finančni vpliv znaša več kot 1 milijon EUR, medtem ko v sektorju strukturnih skladov verjetni finančni vpliv znaša 500 000 EUR za Evropski socialni sklad in Kohezijski sklad ter 1 milijon EUR za ESRR (Evropski sklad za regionalni razvoj).

(53) Glej Mnenje št. 1/2012, ki je priloženo temu poročilu.

(54) Člen 6(2) Sklepa 1999/352/ES, ESPJ, Euratom.

(55) Nadzorni odbor je po prejemu letnega načrta upravljanja urada OLAF za leto 2013 ugotovil, da so bili vključeni nekateri kazalniki v zvezi z upravljanjem človeških virov.

(56) Osem sestankov, in sicer 23. januarja 2012, 21. marca 2012, 27. junija 2012, 26. septembra 2012, 22. oktobra 2012, 20. novembra 2012, 11. decembra 2012 in 23. januarja 2013.

(57) Štirje sestanki, in sicer 21. marca 2012, 26. septembra 2012, 20. novembra 2012 in 22. januarja 2013.

(58) Pododbor za EU (pravosodje, institucije in varstvo potrošnikov) zgornjega doma je 17. aprila 2013 objavil svoje 12. poročilo o boju proti goljufijam, ki vplivajo na finance EU (http://www.publications.parliament.uk).

(59) Glej člen 11 poslovnika nadzornega odbora.

(60) Glej člen 11.

(61) Odbor je menil, da bi bilo v zvezi s tem sedanje besedilo Uredbe (ES) št. 1073/1999 mogoče izboljšati z dopolnilnimi zagotovili, in je zato predlagal, da se v spremenjeni uredbi navede, da (i) so skupna odobrena proračunska sredstva za nadzorni odbor in sekretariat navedena ločeno pod posebno proračunsko vrstico za urad OLAF v oddelku splošnega proračuna Unije, povezanega s Komisijo, ter da (ii) število članov osebja sekretariata ustreza vsaj 2 % števila članov osebja urada OLAF.

PRILOGA I KOLEDAR SESTANKOV NADZORNEGA ODBORA 2012 MESEC Datum sestanka januar ponedeljek, 23. januarja, in torek, 24. januarja februar torek, 21. februarja, in sreda, 22. februarja marec torek, 20. marca, in sreda, 21. marca april torek, 24. aprila, in sreda, 25. aprila maj torek, 29. maja, in sreda, 30. maja junij torek, 26. junija, in sreda, 27. junija september torek, 25. septembra, in sreda, 26. septembra oktober torek, 23. oktobra, in sreda, 24. oktobra november torek, 20. novembra, in sreda, 21. novembra december ponedeljek, 10. decembra, in torek, 11. decembra

2013 januar torek, 22. januarja, in sreda, 23. januarja

PRILOGA II MNENJE št. 1/2012 Predhodni predlog proračuna urada OLAF za leto 2013 Bruselj, 26. junija 2012 Nadzorni odbor urada OLAF je na sestankih 24. in 25. aprila ter 5., 6. in 26. junija 2012 proučil predhodni predlog proračuna urada OLAF za leto 2013 in sprejel naslednje mnenje. V skladu s členom 11 Uredbe (ES) št. 1073/1999 (1) je naloga nadzornega odbora urada OLAF okrepiti neodvisnost urada OLAF pri izvajanju njegove preiskovalne funkcije. Da bi se to zagotovilo ter da bi se omogočilo uspešno in učinkovito delovanje urada OLAF, je bila za urad OLAF v proračunu Komisije določena posebna proračunska postavka. Glede na to in ob upoštevanju pooblastil, ki jih je Komisija podelila nadzornemu odboru (2), je nadzorni odbor proučil predhodni predlog proračuna urada OLAF in daje naslednje mnenje. I. Viri Razporeditev virov za prednostne dejavnosti Nadzorni odbor je v predhodnih mnenjih o proračunu redno priporočal uradu OLAF, naj temeljni dejavnosti urada OLAF, tj. preiskavam, nameni večje osebje, tako da ga premesti iz podpornih enot. Nadzorni odbor je predlagal tudi, da se pojasni razlika med preiskovalnimi in operativnimi dejavnostmi urada OLAF. Zato nadzorni odbor opozarja na reorganizacijo urada OLAF, ki je bila uvedena 1. februarja 2012 in je privedla do naslednjih sprememb: Leta 2011: Direktorat A (preiskave in operacije): 84 (17 %) Direktorat B (preiskave in operacije): 84 (17 %) Direktorat C (operativna podpora): 125 (25 %) Direktorat D (upravljanje in splošne zadeve): 181 (36 %) Generalni direktor: 17 (%) Nadzorni odbor: 8 (%) Osebje skupaj: 499 (100 %) Preiskave skupaj: 168 (34 %) Preiskave skupaj + operativna podpora: 293 (59 %) Od 1. februarja 2012: Enota 0.1 (izbor in pregledovanje preiskav): 25 (5 %) Direktorat A (preiskave I): 95 (19 %) Direktorat B (preiskave II): 100 (20 %) Direktorat C (podpora preiskavam): 86 (17 %) Direktorat D (politika): 110 (22 %) Direktorat R (viri): 68 (13 %) Generalni direktor: 13 Nadzorni odbor: 6 (%) Osebje skupaj: 503 (100 %) Preiskave skupaj: 220 (44 %) Preiskave skupaj + podpora preiskavam: 306 (61 %) Za oceno koristi reorganizacije in njenega vpliva na uspešnost urada je še prezgodaj, vendar bi lahko bila strategija usmerjanja virov v preiskave, ločevanja preiskovalnih struktur od struktur politik ter preusmerjanja pozornosti na bistvene prevajalske dejavnosti korak v pravo smer. Nadaljnje spremljanje preiskav Po nedavnih statističnih podatkih Evropskega računskega sodišča (3) je leta 2008 le 10 % preiskav urada OLAF privedlo do obsodbe s strani nacionalnih sodnih organov, leta 2009 pa le 4 %. Tudi če se upošteva, da so možne druge metode nadaljnjega spremljanja preiskav, ki ne zahtevajo nujno prispevka držav članic, ampak prispevek drugih institucij, je treba končno učinkovitost dela urada podrobno analizirati kot ključno osrednjo točko. V zvezi s tem je odbor zaskrbljen, da je reorganizacija urada OLAF privedla tudi do ukinitve specializirane enote za nadaljnje spremljanje, pri čemer so se odgovornosti nadaljnjega spremljanja prenesle na preiskovalce. Slednji običajno nimajo posebnega (pravnega in jezikovnega) znanja in statusa, da bi lahko pomagali nacionalnim organom pri nadaljnjem sodnem ukrepanju ali da bi to ukrepanje celo učinkovito spremljali. To lahko privede do ločevanja med preiskavami urada OLAF (ki so v bistvu pripravljalni ukrep) in dejansko sankcijo ali pravnim sredstvom v sodnih, upravnih ali disciplinskih postopkih. Ustrezno nadaljnje spremljanje zagotavlja, da se dosežejo končni rezultati preiskav. Brez tega lahko urad OLAF sicer opravi ogromno dela, vendar še vedno ne bo dosegel primernih rezultatov. Strategija o človeških virih Zaradi reorganizacije urada je prišlo do znatnih premestitev osebja in sprememb opisa delovnih nalog ali celo do popolnoma nove razporeditve nalog. Glede na te okoliščine nadzorni odbor ponavlja stališče prejšnjega odbora, da je ustrezna strategija o človeških virih, ki temelji na opredeljenih in resničnih potrebah organizacije ter njenih prednostnih nalogah, bistvena za usmerjanje in čim boljše izkoriščanje obstoječih virov. Ključen element navedene strategije bi moralo biti nenehno usposabljanje, povezano z notranjo mobilnostjo in splošnim prestrukturiranjem. V tej strategiji bi moralo biti obravnavano optimalno ravnovesje med administratorji, ki opravljajo temeljne preiskovalne naloge, in asistenti, ki opravljajo podporne storitve. Poleg tega bi morali biti v strategiji o človeških virih obravnavani delovni odnosi z GD za kadrovske zadeve in administracijo, zaposlovanje, specializirano usposabljanje, notranja mobilnost, poklicni razvoj stalnega in začasnega osebja ter načrtovanje nasledstva. Začasni uslužbenci Kljub znatnemu prizadevanju v preteklih letih mora nadzorni odbor ponoviti svoje predhodno mnenje, da je težava z uvedbo sistema napredovanja (ali prerazvrstitve) začasnega osebja še naprej zaskrbljujoča. Nadzorni odbor je razočaran, da za to težavo, ki je del splošnega vprašanja motivacije osebja urada OLAF, še vedno ni bila najdena rešitev. Pohvalno bi bilo dati začasnim uslužbencem jasen odgovor, ali je napredovanje sploh predvideno, da lahko sprejmejo ustrezne odločitve glede svoje poklicne poti. Priporočila: — Zagotoviti je treba učinkovito nadaljnje spremljanje preiskav. — Pripraviti je treba strategijo o človeških virih, ki bo temeljila na oceni potreb sedanjih dejavnosti urada OLAF, ter nameniti pozornost zlasti usposabljanju, poklicnemu razvoju, načrtovanju nasledstva ter primernemu ravnovesju med asistenti, ki opravljajo podporne storitve, in administratorji, ki opravljajo temeljne preiskovalne naloge. — Sprejeti je treba končno odločitev o vprašanju začasnih uslužbencev in jim jo sporočiti. II. Proračunski postopek V sklepu Komisije o ustanovitvi urada OLAF je jasno določeno, da se je treba o predhodnem predlogu proračuna urada OLAF posvetovati z nadzornim odborom, preden se predlog pošlje generalnemu direktorju za proračun (4). Do zdaj je generalni direktor urada OLAF predhodni predlog proračuna odboru pošiljal po „tehničnih“ srečanjih/dogovorih z generalnim direktorjem za proračun. To je onemogočilo obsežno in smiselno posvetovanje z odborom, pri čemer če je posredovanje predhodnega predloga proračuna odboru postalo zgolj formalnost. Nadzorni odbor meni, da je izdaja mnenja o predhodnem predlogu proračuna ena od njegovih temeljnih nalog. Sklepna ugotovitev: — Z nadzornim odborom se je treba posvetovati o naslednjem predhodnem predlogu proračuna prek dejanske in obsežne izmenjave mnenj med generalnim direktorjem in odborom, preden se predlog v kakršni koli obliki pošlje generalnemu direktorju za proračun. III. Sekretariat nadzornega odbora Proračunska vrstica Da bi bila proračunska vrstica za nadzorni odbor popolnoma informativna in reprezentativna glede na skupne stroške nadzora, bi morala vključevati skupne stroške operacij, tj. odhodke članov nadzornega odbora in sekretariata, ki vključujejo njihove plače, usposabljanje, potne stroške itd. Urad OLAF ima privilegij, da lahko glede na zahteve prosto prenaša svoja sredstva iz ene vrstične postavke v druge. S seštevkom skupnih stroškov funkcije nadzornega odbora pod ločeno proračunsko vrstico se zagotovi, da se sredstva, namenjena porabi s strani nadzornega odbora, dejansko porabijo za nadzorno funkcijo. Vendar bi bilo mogoče neporabljena sredstva, ki so še naprej neizkoriščena, prerazporediti pod druge postavke v proračunu urada OLAF. Takšna prerazporeditev bi morala biti mogoča le s predhodnim obvestilom nadzornemu odboru in njegovo odobritvijo. Vodjo sekretariata nadzornega odbora bi bilo treba pooblastiti, da bi pod nadzorom odbora upravljal dodelitev skupnih sredstev za operacije nadzornega odbora. Ena proračunska vrstica, ki vključuje vse odhodke, bo olajšala upravljanje in izboljšala uspešnost nadzornega okvira, morebitna neporabljena sredstva pa generalni direktor po odobritvi nadzornega odbora prenese na druge proračunske vrstice urada OLAF. Prednost ločene proračunske vrstice je, da je pregledna in da izraža avtonomijo nadzornega odbora. Hkrati bodo na podlagi te ločene proračunske vrstice tri institucije, ki imenujejo nadzorni odbor, obveščene o sredstvih, dodeljenih posebej za to nadzorno funkcijo. Osebje Nadzorni odbor ponovno zagovarja svoje stališče iz prejšnjih mnenj o proračunu urada OLAF o minimalni zahtevi glede osmih članov osebja sekretariata, kar ustreza sedanjim potrebam nadzornega odbora. To je enako približno 2 % osebja urada OLAF (5), kar je po mnenju nadzornega odbora minimalno število članov, ki jih potrebuje za učinkovito izvajanje funkcije spremljanja. Nadzorni odbor se ne strinja z odločitvijo o zmanjšanju osebja sekretariata za 25 %, ki jo je generalni direktor septembra 2011 sprejel brez posvetovanja z nadzornim odborom in je začela veljati 1. februarja 2012. Poleg tega nadzorni odbor meni, da bi se bilo treba z njim podrobno posvetovati tudi v zvezi z imenovanjem vodje in drugega osebja sekretariata, vključno z notranjimi premestitvami, kot je navedeno v poslovniku nadzornega odbora (6). Nadzorni odbor priznava, da kadrovski predpisi Komisije ter sistem ocenjevanja in napredovanja članom nadzornega odbora trenutno ne omogočajo ocene delovne uspešnosti osebja sekretariata. Vendar nadzorni odbor meni, da bi moral generalni direktor urada OLAF, ki dejansko odloča o oceni vodje sekretariata in napredovanju celotnega osebja, te odločitve sprejeti na podlagi mnenj odbora, saj sekretariat deluje pod njegovo neposredno pristojnostjo, kot je predvideno v poslovniku nadzornega odbora (7). To bo zagotovilo stalno neodvisnost sekretariata v njegovih vsakdanjih funkcijah. Priporočila: — Predvideti je treba ločeni proračunski vrstici za nadzorni odbor in sekretariat. — Sekretariatu je treba nameniti osem članov osebja. — Osebje sekretariata nadzornega odbora mora biti imenovano šele po odobritvi nadzornega odbora, da se zagotovi popolna neodvisnost sekretariata nadzornega odbora pri opravljanju nalog. — Generalni direktor mora o oceni vodje sekretariata in napredovanju celotnega osebja sekretariata odločati na podlagi mnenja nadzornega odbora. IV. Sklepna ugotovitev Nadzorni odbor podpira predlog proračuna urada OLAF za leto 2013, če se upoštevajo navedena priporočila. V skladu s členom 6(2) Sklepa Komisije z dne 28. aprila 1999 mora urad OLAF mnenje predložiti proračunskemu organu. Poleg tega nadzorni odbor predlaga, da je redno obveščen o ukrepih, ki jih urad OLAF sprejme za izvajanje priporočil iz tega mnenja. (1) Člen 11 Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (UL L 136, 31.5.1999, str. 1). (2) Člen 6 Sklepa 1999/352/ES, ESPJ, Euratom z dne 28. aprila 1999 o ustanovitvi Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) (UL L 136, 31.5.1999, str. 20). (3) Glej Posebno poročilo Evropskega računskega sodišča št. 2/2011, Priloga III, stran 40, tabela B. (4) Člen 6(2) citiranega Sklepa 1999/352/ES, ESPJ, Euratom določa: „Po posvetovanju z nadzornim odborom direktor pošlje generalnemu direktorju za proračun predlog proračuna, ki se v letni splošni proračun vključi pod posebno postavko za urad.“ (5) Po podatkih iz poročila urada OLAF za leto 2011 ima urad 437 članov osebja. (6) Člen 11(3) poslovnika nadzornega odbora določa: „Vodja sekretariata v vsakem primeru obvesti nadzorni odbor o kandidatih za članstvo v sekretariatu. Ko so prijave znane, odbor na plenarni seji razpravlja, ali kandidati ustrezajo delovnim potrebam odbora, in predlaga njihovo imenovanje generalnemu direktorju urada OLAF“ (UL L 308, 24.11.2011, str. 114). (7) Člen 11(5) poslovnika nadzornega odbora določa: „Nadzorni odbor redno ocenjuje delo vodje sekretariata in njegovih članov.“