Pravna podlaga predloga uredbe je člen 352 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Splošni cilj Evropske unije je zagotoviti, da njeni ukrepi v celoti spoštujejo temeljne pravice, kakor so določene v Listini EU o temeljnih pravicah. Večja učinkovitost in ustreznost ter boljše upravljanje, ki jih bo Agencija pridobila s predlaganimi tehničnimi spremembami, bodo prispevali k doseganju tega cilja, ne da bi bila za to v Pogodbi določena posebna pooblastila.

Vse politike Unije morajo spoštovati temeljne pravice, kakor so določene v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina EU o temeljnih pravicah). Predlagane spremembe uredbe o ustanovitvi Agencije bodo z omogočanjem Agenciji, da institucijam in organom EU učinkoviteje zagotovi strokovno znanje in pomoč na področju temeljnih pravic, izboljšale kakovost drugih politik Unije.

V okviru tega predloga mandat agencije ostaja nespremenjen. So pa trinajst let po sprejetju uredbe o ustanovitvi potrebne nekatere tehnične spremembe, da se uredba uskladi z zahtevami skupnega pristopa, da se izboljša upravljanje in povečata učinkovitost in uspešnost Agencije, ter se pojasni, da po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe decembra 2009 Agencija deluje na področju prava Unije.

Agencija je bila ustanovljena v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 168/2007. Cilj Agencije je „ustreznim institucijam, organom, uradom in agencijam Skupnosti ter njenim državam članicam v zvezi z izvajanjem prava Skupnosti na področju temeljnih pravic zagotoviti pomoč in strokovno znanje v podporo polnemu spoštovanju temeljnih pravic pri sprejemanju ukrepov ali oblikovanju poteka dejavnosti v okviru njihovih pristojnosti“ (člen 2 uredbe o ustanovitvi).

Čeprav gre za neposredno pravno posledico začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe, ki je Skupnost nadomestila z Unijo, pa je to smiselno ubesediti v uredbi o ustanovitvi, da bi se v celoti odrazila pomembnost Agencije pri pomoči institucijam, organom, uradom in agencijam Unije ter njenim državam članicam pri vprašanjih s področja temeljnih pravic.

–pojasniti, da področja dejavnosti Agencije od začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe zajemajo pristojnosti Unije in zato vključujejo tematski področji policijskega sodelovanja in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah.

–uskladiti nekatere določbe uredbe o ustanovitvi Agencije s skupnim pristopom, priloženim Skupni izjavi Evropskega parlamenta, Sveta EU in Evropske komisije o decentraliziranih agencijah z dne 19. julija 2012 (v nadaljnjem besedilu: skupni pristop), da bi se povečali učinkovitost in ustreznost ter izboljšalo upravljanje Agencije;

Agencija Evropske unije za temeljne pravice (v nadaljnjem besedilu: Agencija) vsakih pet let naroči neodvisno zunanje vrednotenje svojih rezultatov (v skladu s členom 30(3) in (4) uredbe o ustanovitvi). Prvo zunanje vrednotenje Agencije je bilo opravljeno leta 2012 in ni privedlo do sprememb uredbe o ustanovitvi. Drugo zunanje vrednotenje je bilo opravljeno leta 2017. Službe Komisije so preučile priporočila, ki sta jih Komisiji predložila zunanji ocenjevalec in upravni odbor Agencije (delovni dokument služb Komisije z dne 26. julija 2019).

V skladu s členom 2 Uredbe Sveta (ES) št. 168/2007 o ustanovitvi Agencije Evropske unije za temeljne pravice (v nadaljnjem besedilu: uredba o ustanovitvi) je „[c]ilj Agencije […] ustreznim institucijam, organom, uradom in agencijam Skupnosti ter njenim državam članicam v zvezi z izvajanjem prava Skupnosti na področju temeljnih pravic zagotoviti pomoč in strokovno znanje v podporo polnemu spoštovanju temeljnih pravic pri sprejemanju ukrepov ali oblikovanju poteka dejavnosti v okviru njihovih pristojnosti“.

Agencija zagotavlja podatke in strokovno znanje o razmerah na področju temeljnih pravic v državah članicah. Omogoča informirano delo institucij EU in držav članic na področju temeljnih pravic. Predlog bo Agenciji z izboljšanjem njenega upravljanja ter povečanjem njenih učinkovitosti in uspešnosti omogočil boljše izvajanje zakonskega poslanstva.

Predlagane spremembe uredbe o ustanovitvi Agencije so tehnične narave. Ne bodo imele učinka na državljane, podjetja, države članice in proračune javnih organov. Učinek pobude bo omejen zgolj na Agencijo. Zato ocena učinka ni bila potrebna.

Pobuda temelji na zunanjem vrednotenju Agencije iz leta 2017 in delovnem dokumentu služb Komisije, v katerem so bila preučena priporočila, ki sta jih Komisiji predložila zunanji ocenjevalec in upravni odbor Agencije (SWD(2019) 313). Delovni dokument služb Komisije je temeljil tudi na posvetovanju z zainteresiranimi stranmi Agencije in izkušnjah predstavnikov Komisije v upravnem odboru Agencije.

V zgoraj navedenem drugem zunanjem vrednotenju Agencije je bilo ugotovljeno, da bi morala Agencija nadaljevati svoje delo ter da je njen sedanji mandat primeren in ustreza potrebam zainteresiranih strani. Zunanji ocenjevalec je poročal, da velika večina zainteresiranih strani pozdravlja dodano vrednost Agencije za EU in meni, da so izložki Agencije nedvomno kakovostni ter da sta uspešnost in učinek Agencije na ravni EU vidna. Je pa zunanji ocenjevalec ugotovil, da so potrebne nekatere ciljno usmerjene tehnične spremembe uredbe o ustanovitvi, da se izboljša upravljanje ter povečata učinkovitost in uspešnost Agencije: i) prvič, treba bi bilo pojasniti, da mora od začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe decembra 2009 Agencija delovati v okviru pristojnosti Unije; ii) drugič, uredba o ustanovitvi Agencije bi morala biti usklajena s skupnim pristopom o decentraliziranih agencijah, da se poveča učinkovitost in izboljša upravljanje.

Načelo sorazmernosti je v celoti upoštevano, saj se predlagane spremembe nanašajo le na tiste dele uredbe o ustanovitvi, v katerih so potrebna pojasnila ali spremembe za povečanje učinkovitosti in ustreznosti ter izboljšanje upravljanja Agencije.

Spremembe, s katerimi se določa, da vrednotenje Agencije naroči Komisija, in sicer vsakih pet let od začetka veljavnosti te uredbe o spremembi, in da se pri vsakem drugem vrednotenju ocenijo rezultati Agencije glede na njene cilje, mandat in naloge, vključno z oceno, ali je nadaljnji obstoj Agencije še naprej upravičen glede na te cilje, mandat in naloge.

Udeležba in njen obseg v zvezi z državami kandidatkami in državami, s katerimi so bili sklenjeni stabilizacijsko-pridružitveni sporazumi

Preglednost in dostop do dokumentov

-je direktor odgovoren za: izvajanje sklepov, ki jih sprejme upravni odbor, ter pripravo akcijskega načrta za nadaljnje ukrepanje na podlagi ugotovitev naknadnih vrednotenj, strategije za boj proti goljufijam in akcijskega načrta za nadaljnje ukrepanje na podlagi revizijskih poročil in preiskav urada OLAF;

-se mandat direktorja lahko podaljša za pet let (namesto treh) in da se postopek začne dvanajst (namesto devet) mesecev pred koncem mandata;

-določitev, da upravni odbor: prejme pooblastila za imenovanja, ki se s sklepom prenesejo na direktorja, ki lahko ta pooblastila nato prenese naprej, in da lahko odbor začasno prekine te prenose, kadar to zahtevajo izjemne okoliščine; sprejme varnostno strategijo (tudi pravila o ravnanju s tajnimi podatki EU); sprejme pravila za upravljanje in preprečevanje nasprotij interesov; sprejme komunikacijsko strategijo;

-določitev, da je za izvolitev predsednika in podpredsednika upravnega odbora potrebna dvotretjinska večina in da se druga dva člana izvršilnega odbora izvolita z večino glasov članov upravnega odbora (v obeh primerih član, ki ga imenuje Svet Evrope, nima glasovalne pravice);

-dodatna upravna in proračunska znanja in spretnosti, ki se zahtevajo od članov;

Členi 4, 5, 8, 9, 10, 12 in 15 ustanovitvene uredbe se sklicujejo na „letni delovni program“, kar ne ustreza več dejanskemu stanju, zato je treba ta sklicevanja nadomestiti s sklicevanjem na „večletni programski dokument“ (tj. programski dokument, ki vsebuje večletne in letne elemente), ki ga Agencija pripravi vsako leto v skladu z okvirno finančno uredbo. Poleg te redakcijske spremembe je v naslednji razpredelnici prikazan pregled predlaganih sprememb uredbe o ustanovitvi.

Vse spremembe so torej tehnične narave in ne spreminjajo mandata Agencije niti ji ne podeljujejo dodatnih pristojnosti.

Vse druge predlagane spremembe pomenijo uskladitev uredbe o ustanovitvi s skupnim pristopom in okvirno finančno uredbo, da bi se povečali učinkovitost in ustreznost Agencije ter izboljšalo njeno upravljanje.

Sprememba člena 3 (Področje uporabe) je zgolj posledica začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za področje dejavnosti Agencije, ki je postalo „zakonodaja Unije“ namesto „zakonodaje Skupnosti“, in tako zajema področji policijskega sodelovanja in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah (nekdanji „tretji steber“ Evropske unije).

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta,

v skladu s posebnim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega:

(1)Agencija Evropske unije za temeljne pravice (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je bila ustanovljena z Uredbo Sveta (ES) št. 168/2007, da bi institucijam, organom, uradom in agencijam Unije ter njenim državam članicam zagotavljala pomoč in strokovno znanje v zvezi s temeljnimi pravicami.

(2)Za večjo jasnost področja delovanja Agencije ter izboljšanje upravljanja in povečanje učinkovitosti delovanja Agencije je treba nekatere določbe Uredbe (ES) št. 168/2007 pojasniti in posodobiti, ne da bi se pri tem spremenili cilj in naloge Agencije.

(3)Najprej, da bi se v celoti odrazila pomembnost Agencije pri pomoči institucijam, organom, uradom in agencijam Unije ter njenim državam članicam pri vprašanjih s področja temeljnih pravic, bi bilo treba v uredbi pojasniti, da področja dejavnosti Agencije od začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe zajemajo pristojnosti Unije, vključno s policijskim sodelovanjem in pravosodnim sodelovanjem v kazenskih zadevah.

(4)Poleg tega so potrebne nekatere ciljno usmerjene tehnične spremembe Uredbe (ES) št. 168/2007, da bi se Agencija lahko upravljala in bi delovala v skladu z načeli skupnega pristopa, priloženega Skupni izjavi Evropskega parlamenta, Sveta Evropske unije in Evropske komisije o decentraliziranih agencijah z dne 19. julija 2012 (v nadaljnjem besedilu: skupni pristop). Uskladitev Uredbe (ES) št. 168/2007 z načeli iz skupnega pristopa je prilagojena posebnemu delu in naravi Agencije, njen namen pa je zagotoviti poenostavitev, boljše upravljanje in večjo učinkovitost delovanja Agencije.

(5)Prvič, opredelitev področij dejavnosti Agencije bi morala temeljiti samo na večletnem programskem dokumentu Agencije. Sedanji pristop, v skladu s katerim se vsakih pet let vzporedno določa širok tematski večletni okvir, bi bilo treba opustiti, saj je z večletnim programskim dokumentom, ki ga Agencija zaradi izpolnjevanja obveznosti iz Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013, ki jo je nasledila Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/715, vsako leto sprejema od leta 2017, postal odvečen. Večletni programski dokument, ki temelji na programu politik Unije in potrebah zainteresiranih strani, jasno opredeljuje področja in posebne projekte, na katerih bo Agencija delala v obdobju treh let. To bi moralo Agenciji omogočiti načrtovanje dela in tematsko osredotočenost v določenem obdobju ter ju vsako leto prilagoditi novim prednostnim nalogam.

(6)Drugič, za zagotovitev boljšega upravljanja in delovanja upravnega odbora Agencije bi bilo treba spremeniti več določb Uredbe (ES) št. 168/2007.

(7)Glede na pomembno nadzorno vlogo upravnega odbora bi morali njegovi člani poleg zahtev po neodvisnosti, znanju s področja temeljnih pravic in izkušenj na področju upravljanja imeti tudi ustrezna upravna in proračunska znanja in spretnosti.

(8)Pojasniti bi bilo treba tudi, da bi, čeprav mandata članov upravnega odbora in nadomestnih članov ni mogoče podaljšati zaporedno, moralo biti mogoče nekdanjega člana ali nadomestnega člana ponovno imenovati za enega ali več nezaporednih mandatov. Če je prepoved podaljševanja zaporednih mandatov po eni strani upravičena zaradi zagotavljanja neodvisnosti članov, pa bi po drugi strani možnost ponovnega imenovanja za nezaporedne mandate državam članicam olajšala imenovanje ustreznih članov, ki izpolnjujejo vse potrebne zahteve.

(9)V zvezi z zamenjavo članov upravnega odbora je treba pojasniti, da bo v vseh primerih prenehanja mandata pred iztekom petletnega obdobja, torej ne le v primeru izgube neodvisnosti, temveč tudi v drugih primerih, kot je odstop ali smrt, mandat novega člana dopolnil petletni mandat predhodnika, razen kadar je preostali mandat krajši od dveh let; takrat se lahko začne novo petletno obdobje.

(10)Da bi se položaj uskladil s stanjem v institucijah, bi moral upravni odbor agencije dobiti pooblastila organa za imenovanja. Razen za imenovanje direktorja bi se morala ta pooblastila prenesti na direktorja. Le v izjemnih okoliščinah bi moral pooblastila organa za imenovanja v zvezi z osebjem Agencije izvajati upravni odbor.

(11)Da bi se izognili blokadam in poenostavili postopek izvolitve članov izvršilnega odbora, bi bilo treba določiti, da jih upravni odbor izvoli z večino glasov članov upravnega odbora z glasovalno pravico.

(12)Nazadnje je treba za nadaljnjo uskladitev Uredbe (ES) št. 168/2007 s skupnim pristopom in okrepitev sposobnosti upravnega odbora za nadzor upravnega, operativnega in proračunskega upravljanja Agencije podeliti dodatne naloge upravnemu odboru ter podrobneje opredeliti naloge, podeljene izvršilnemu odboru. Dodatne naloge upravnega odbora bi morale vključevati sprejemanje varnostne strategije, vključno s pravili o ravnanju s tajnimi podatki EU, komunikacijske strategije ter pravil za upravljanje in preprečevanje nasprotij interesov pri njegovih članih in članih znanstvenega odbora. Pojasniti bi bilo treba, da naloga izvršilnega odbora, da nadzira pripravljalno delo za sklepe, ki jih sprejme upravni odbor, vključuje podroben nadzor proračunskih in kadrovskih zadev; Poleg tega bi bilo treba izvršilnemu odboru podeliti nalogo sprejemanja strategije za boj proti goljufijam, ki jo pripravi direktor, in zagotavljanja ustreznega nadaljnjega ukrepanja na podlagi ugotovitev revizij ter preiskav Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) in Evropskega javnega tožilstva (EJT). Poleg tega bi bilo treba določiti, da lahko izvršilni odbor po potrebi v nujnih primerih sprejme začasne sklepe v imenu upravnega odbora.

(13)Zaradi poenostavitve obstoječega postopka zamenjave članov znanstvenega odbora bi bilo treba upravnemu odboru dovoliti, da v primeru, ko je treba člana zamenjati pred koncem mandata, za preostanek mandata imenuje naslednjo osebo z rezervnega seznama.

(14)Kar zadeva direktorja, bi moralo biti glede na zelo selektiven postopek imenovanja in pogosto majhno število kandidatov, ki lahko izpolnjujejo merila za izbor, mogoče mandat direktorja Agencije podaljšati za največ pet let. Poleg tega bi se moral glede na pomembnost položaja tako temeljit postopek, ki vključuje Evropski parlament, Svet in Komisijo, začeti v obdobju dvanajstih mesecev pred koncem mandata.

(15)Za povečanje stabilnosti mandata direktorja in posledično delovanja Agencije bi bilo treba tudi zvišati kvorum, ki je potreben za predlog za njegovo razrešitev, s sedanje tretjine članov upravnega odbora na dvotretjinsko večino. Nazadnje bi bilo treba za opredelitev splošne odgovornosti direktorja za upravno poslovodenje Agencije izrecno določiti, da je direktor odgovoren za izvajanje sklepov, ki jih sprejme upravni odbor, pripravo strategije Agencije za boj proti goljufijam ter pripravo akcijskega načrta za nadaljnje ukrepanje na podlagi notranjih ali zunanjih revizijskih poročil in preiskav urada OLAF ali EJT.

(16)Za uskladitev Uredbe (ES) št. 168/2007 s skupnim pristopom je treba določiti, da Komisija vsakih pet opravi vrednotenje Agencije.