SKUPNO STALIŠČE (ES) št. 26/2006,

ki ga je sprejel Svet dne 25. septembra 2006

z namenom sprejetja Sklepa št. …/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne … o uvedbi programa „Evropa za državljane“ za spodbujanje aktivnega evropskega državljanstva za obdobje 2007–2013

(2006/C 295 E/04)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 151 in 308 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (3),

ob upoštevanju naslednjega:

Skupnost bi morala pri državljanih zbuditi polno zavest o njihovem evropskem državljanstvu, o njegovih prednostih ter tudi o pravicah in dolžnostih, ki izhajajo iz njega in ki jih je treba uveljavljati ob ustreznem upoštevanju subsidiarnosti in v interesu povezanosti.

Da bi državljani v celoti podprli evropsko povezovanje, bi bilo treba večji poudarek nameniti njihovim skupnim vrednotam, zgodovini in kulturi, torej ključnim prvinam njihovega članstva v družbi, ki temelji na načelih svobode, demokracije in spoštovanja človekovih pravic, kulturni raznolikosti, strpnosti in solidarnosti, v skladu z Listino o temeljnih pravicah Evropske unije (4) , razglašeno 7. decembra 2000.

Spodbujanje aktivnega državljanstva je bistvenega pomena za krepitev boja proti rasizmu, ksenofobiji in nestrpnosti, hkrati pa tudi za povezanost državljanov in razvoj demokracije.

V okviru strategije EU na področju obveščanja in komunikacije bi bilo treba zagotoviti splošno razširjenost dejavnosti, podprtih v okviru programa, in visoko raven vpliva teh dejavnosti.

Da bi se Evropa bolj približala svojim državljanom in da bi lahko državljani v celoti sodelovali pri oblikovanju vse tesneje povezane Evrope, je treba nagovoriti vse državljane in osebe z zakonitim prebivališčem v sodelujočih državah ter jih pritegniti k nadnacionalnim izmenjavam in sodelovanju, ki prispevajo k oblikovanju občutka pripadnosti skupnim evropskim vrednotam.

Evropski parlament je v Resoluciji, sprejeti leta 1988 izrazil željo, da bi se bilo potrebno bolj potruditi za pospeševanje vzpostavljanja stikov med državljani različnih držav članic, in navedel, da je posebna podpora, ki jo Evropska unija namenja oblikovanju partnerstev med občinami v različnih državah članicah, racionalna in zaželena.

Evropski svet je ob številnih priložnostih ugotavljal, da je potrebno Evropsko unijo in njene institucije bolj približati državljanom držav članic. Spodbudil je institucije Unije, naj vzdržujejo in spodbujajo neposreden, pregleden in reden dialog z organizirano civilno družbo ter tako uveljavljajo udeležbo državljanov v javnem življenju in pri odločanju, pri tem pa poudarjajo bistvene vrednote, ki so državljanom Evrope skupne.

Projekti državljanov z nadnacionalno in medsektorsko razsežnostjo imajo pomembno vlogo v okviru približevanja državljanom in spodbujanja evropske zavesti, evropskega političnega povezovanja, socialne vključenosti in medsebojnega razumevanja.

Organizacije civilne družbe na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni so pomembni elementi dejavne udeležbe državljanov v družbi in pripomorejo k poživitvi vseh vidikov javnega življenja kot posredniki med Evropo in njenimi državljani. Zaradi tega bi bilo treba uveljavljati in spodbujati njihovo nadnacionalno sodelovanje.

Raziskovalne organizacije evropske javne politike lahko s svojimi zamislimi in premislekom ponudijo snov za razpravo na evropski ravni. Zaradi tega je priporočljivo, da se v vlogi vezi med evropskimi institucijami in državljani podprejo dejavnosti, v katerih se odraža njihova zavezanost k ustvarjanju evropske identitete in državljanstva, in sicer z vzpostavitvijo postopkov s preglednimi merili za spodbujanje informacijskih mrež in mrež za izmenjavo.

Prav tako je vredno nadaljevati dejavnosti, ki jih je Evropska unija začela izvajati v okviru Sklepa št. 792/2004/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o akcijskem programu Skupnosti za spodbujanje ustanov, ki so na evropski ravni dejavne na področju kulture (6) , in sicer za ohranitev in počastitev spomina na glavne kraje in arhive, povezane z deportacijami. Na ta način se lahko ohranja zavest o vseh razsežnostih in tragičnih posledicah druge svetovne vojne in spodbuja vsesplošen spomin kot simbol sprave s preteklostjo in graditve prihodnosti.

V Izjavi o športu, ki jo je Evropski svet sprejel na zasedanju od 7. do 9. decembra 2000 v Nici, je bilo zapisano, da „čeprav Skupnost nima neposredne pristojnosti na tem področju, mora v svojih ukrepih v skladu z različnimi določbami Pogodbe upoštevati socialno, izobraževalno in kulturno vlogo športa.“

Posebno pozornost bi bilo treba nameniti uravnoteženemu vključevanju državljanov in organizacij civilne družbe iz vseh držav članic v nadnacionalne projekte in dejavnosti.

Države kandidatke in države EFTE, ki so podpisnice Sporazuma EGP, se v skladu s sporazumi, sklenjenimi s temi državami, priznavajo za morebitne udeleženke v programih Skupnosti.

Evropski svet je na zasedanju v Solunu dne 19. in 20. julija 2003 sprejel „Solunsko agendo za Zahodni Balkan: bližanje evropski povezavi“, ki države Zahodnega Balkana vabi k sodelovanju v programih in agencijah Skupnosti; zato je potrebno države Zahodnega Balkana priznati za morebitne udeleženke v programih Skupnosti.

Program bi bilo treba v sodelovanju s Komisijo in državami članicami redno spremljati in neodvisno ocenjevati ter tako omogočiti prilagoditve, potrebne zaradi pravilnega izvajanja ukrepov.

Pri postopkih nadzorovanja in vrednotenja programa naj se uporabijo specifični, merljivi, dosegljivi, ustrezni in časovno opredeljeni cilji in kazalci.

Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (7) (v nadaljnjem besedilu „Finančna uredba“) in Uredba Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 19. novembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (8) , ki ščitita finančne interese Skupnosti, se morata uporabljati ob upoštevanju načel enostavnosti in doslednosti pri odločanju glede izbire proračunskih instrumentov, omejitve števila primerov, ko je Komisija neposredno odgovorna za njuno izvajanje in upravljanje ter zahtevane sorazmernosti med količino sredstev in administrativno obremenitvijo zaradi njihove porabe.

Ta sklep določa finančna sredstva za celotno trajanje programa, ki predstavljajo v letnem proračunskem postopku prednostni referenčni okvir za proračunski organ v smislu točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (9) .

Ker države članice ne morejo zadovoljivo uresničiti ciljev tega sklepa in jih je torej zaradi nadnacionalne in večstranske narave dejavnosti in ukrepov programa lažje uresničiti na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta sklep ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za dosego teh ciljev.

SKLENILA:

Člen 1

Vsebina in področje uporabe programa

1. Ta sklep uvaja program „Evropa za državljane“ (v nadaljevanju „program“) za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013.

2. Program prispeva k naslednjim splošnim ciljem:

dajati državljanom priložnost za sodelovanje in udeležbo pri gradnji vse tesneje povezane Evrope, ki je demokratična in usmerjena v svet, njena kulturna raznolikost pa jo združuje in bogati, s čimer se razvija državljanstvo Evropske unije;

med evropskimi državljani krepiti medsebojno razumevanje, in sicer s spoštovanjem in spodbujanjem kulturne in jezikovne raznolikosti ter s hkratnim prispevkom k medkulturnemu dialogu.

Člen 2

Posebni cilji programa

Program ima naslednje posebne cilje, ki so v skladu s temeljnimi cilji Pogodbe in ki se uresničujejo na transnacionalni ravni:

povezati ljudi iz lokalnih skupnosti po Evropi, da si bodo medsebojno posredovali in izmenjevali izkušnje, mnenja in vrednote, se učili iz zgodovine in gradili za prihodnost;

s sodelovanjem med organizacijami civilne družbe na evropski ravni spodbuditi delovanje, razpravljanje in razmislek v zvezi z evropskim državljanstvom in demokracijo, skupnimi vrednotami, skupno zgodovino in kulturo;

s predstavljanjem evropskih vrednot in dosežkov Evropo približati njenim državljanom, in ob tem ohranjati spomin na njeno preteklost;

spodbujati sodelovanje med državljani in organizacijami civilne družbe iz vseh sodelujočih držav, in sicer s prispevkom k medkulturnemu dialogu in izpostavljanjem pomena tako evropske raznolikosti kot enotnosti, pri čemer se posebna pozornost posveti dejavnostim, namenjenim spletanju tesnejših vezi med državljani iz držav članic Evropske unije, kakor je bila ustanovljena 30. aprila 2004 in državljani iz tistih držav članic, ki so pristopile po tem datumu.

Člen 3

Akcije

1. Cilji programa se uresničujejo s podporo naslednjim akcijam, ki so podrobneje opredeljene v Delu I Priloge:

ohranjanje glavnih krajev in arhivov, povezanih z deportacijami, in ohranjanje spomina na žrtve.

2. Pri vsaki akciji ima lahko prednost uravnoteženo vključevanje državljanov in organizacij civilne družbe iz vseh držav članic, kakor je predvideno v okviru posebnega cilja iz člena 2(d).

Člen 4

Oblike ukrepov Skupnosti

1. Ukrepi Skupnosti so lahko v obliki dotacij ali v obliki oddaje javnih naročil.

2. Dotacije Skupnosti se lahko zagotovijo na podlagi posebnih sporazumov in v posebnih oblikah, kot so dotacije za poslovanje, dotacije za dejavnosti, štipendije, nagrade.

3. Oddaja javnih naročil zajema najem storitev, kot so organizacija prireditev, študije in raziskave, orodja za informiranje in širjenje informacij, spremljanje in ocenjevanje.

4. Upravičenost za dotacijo Skupnosti je pogojena z zahtevami iz dela II Priloge.

Člen 5

Sodelovanje pri programu

Pri programu lahko sodelujejo naslednje države, v nadaljnjem besedilu „sodelujoče države“:

države kandidatke, ki so upravičene do koristi predpristopne strategije, in sicer v skladu s splošnimi načeli in pogoji, ki so določeni v zvezi z udeležbo teh držav v programih Skupnosti v okvirnih sporazumih, sklenjenih s temi državami;

Člen 6

Dostopnost programa

V programu lahko sodelujejo vse zainteresirane strani, ki spodbujajo aktivno evropsko državljanstvo, zlasti pa organi in organizacije na lokalni ravni, raziskovalne organizacije na področju evropske javne politike (možganski trusti), skupine državljanov in druge organizacije civilne družbe.

Člen 7

Sodelovanje z mednarodnimi organizacijami

Program lahko vključuje tudi skupne in inovativne dejavnosti na področju aktivnega evropskega državljanstva z ustreznimi mednarodnimi organizacijami, kot so Svet Evrope in UNESCO, in sicer na podlagi skupnih prispevkov in v skladu z Finančno uredbo in raznimi pravili vsake posamezne institucije ali organizacije.

Člen 8

Izvedbeni ukrepi

1. Komisija sprejme potrebne ukrepe za izvedbo programa v skladu z določbami iz Priloge.

2. V skladu s postopkom iz člena 9(2) se prejmejo naslednji ukrepi:

finančna podpora (znesek, trajanje, razdelitev in upravičenci), ki jo zagotavlja Skupnost za vse dotacije za poslovanje, večletne dogovore o partnerstvu v okviru Akcije 1 in odmevne prireditve v okviru Akcije 3.

3. Vsi drugi potrebni ukrepi za izvajanje programa se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 9(3).

4. V okviru postopka, navedenega v odstavku 2, lahko Komisija pripravi smernice za vsako akcijo v Prilogi ter tako uskladi program s spremembami pri prednostnih nalogah na področju aktivnega evropskega državljanstva.

Člen 9

Odbor

1. Komisiji pomaga odbor.

2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb v členu 8 Sklepa.

Obdobje, predvideno v členu 4(3) Sklepa 1999/468/ES, je dva meseca.

3. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 3 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

4. Odbor sprejme svoj poslovnik.

Člen 10

Usklajenost z drugimi instrumenti Skupnosti in Evropske unije

1. Komisija zagotovi medsebojno skladnost in dopolnjevanje med tem programom in instrumenti na drugih področjih delovanja Skupnosti, zlasti na področjih izobraževanja, poklicnega usposabljanja, kulture, mladine, športa, okolja, avdiovizualnega sektorja in področja medijev, temeljnih pravic in svoboščin, socialne vključenosti, enakosti spolov, boja proti vsem oblikam diskriminacije, rasizmu in ksenofobiji, na področju znanstvenih raziskav, informacijske družbe in zunanjepolitičnega delovanja Skupnosti, zlasti na ravni evropske sosedske politike.

2. Program lahko deli vire z drugimi instrumenti Skupnosti in Evropske unije pri izvajanju akcij, ki uresničujejo cilje tega programa in navedenih drugih instrumentov.

Člen 11

Finančna sredstva

1. Finančna sredstva za izvedbo tega programa za obdobje iz člena 1 se določi na 190 milijonov EUR (11).

2. Proračunski organ v mejah finančnega okvira odobri letna dodeljena sredstva.

Člen 12

Finančne določbe

1. Finančna pomoč se izplača v obliki dotacij pravnim osebam. Odvisno od narave akcije in zastavljenega cilja se dotacije lahko dodeljujejo tudi fizičnim osebam.

2. Komisija lahko fizičnim ali pravnim osebam podeli nagrade za akcije ali projekte, ki jih izvedejo v okviru programa.

3. V skladu s členom 181 Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002 in glede na naravo akcij se lahko odobri pavšalno financiranje in/ali financiranje po stroških na enoto.

4. Dovoljeno je sofinanciranje v naravi.

5. Komisija lahko glede na lastnosti upravičencev in naravo dejavnosti odloči, ali se lahko upravičenci izvzamejo iz preverjanja strokovnih sposobnosti in kvalifikacij, potrebnih za uspešno izvedbo predlagane dejavnosti ali delovnega programa.

6. Pri manjših zneskih dotacije se lahko količina podatkov, ki se zahtevajo od upravičenca, omeji.

7. V posebnih primerih, denimo pri dodelitvi manjše dotacije, od upravičenca ni potrebno zahtevati dokazil o njegovi finančni zmogljivosti za izvedbo načrtovanega projekta ali delovnega programa.

8. Dotacije za poslovanje, dodeljene v okviru tega programa organom, ki uresničujejo cilj splošnega evropskega interesa, kakor je opredeljen v členu 162 Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002, se v primeru ponovne dodelitve ne zmanjšajo avtomatično.

Člen 13

Zaščita finančnih interesov Skupnosti

1. Komisija zagotovi, da se ob izvajanju ukrepov, ki se financirajo na podlagi tega sklepa, zaščitijo finančni interesi Skupnosti z uporabo preventivnih ukrepov proti goljufiji, korupciji in katerimi koli drugimi nezakonitimi dejavnostmi, z izvajanjem učinkovitih pregledov in izterjavo neutemeljeno izplačanih zneskov, v primeru odkritja nepravilnosti pa z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Skupnosti (12) in Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (13) ter Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (14).

2. Pri akcijah Skupnosti, ki se financirajo v okviru programa, pomenijo nepravilnosti, omenjene v členu 1(2) Uredbe (ES, Euratom) št. 2988/95, vsako kršitev določb zakonodaje Skupnosti in vsako neizpolnjevanje pogodbenih obveznosti, ki izhaja iz dejanja ali opustitve dejanja gospodarskega subjekta in ki vpliva ali bi lahko vplivalo na splošni proračun Skupnosti ali proračunov, ki jih te upravljajo, z neutemeljeno postavko odhodkov.

3. Komisija lahko zmanjša, začasno ustavi ali izterja odobreni znesek finančne pomoči za ukrep, če ugotovi nepravilnosti, vključno z neskladnostjo z določbami tega sklepa ali s posamezno odločbo, pogodbo ali sporazumom o odobritvi zadevne finančne podpore, ali če se izkaže, da je bil ukrep spremenjen, ne da bi se zahtevala odobritev Komisije, tako da je v nasprotju z vrsto ali pogoji izvajanja projekta.

4. Če roki niso upoštevani ali če napredovanje pri izvajanju ukrepa upravičuje le del dodeljene finančne pomoči, Komisija od upravičenca zahteva, da v določenem roku predloži pripombe. Če upravičenec ne poda zadovoljivega odgovora, lahko Komisija ukine preostalo finančno pomoč in zahteva vračilo že izplačanih zneskov.

5. Vsako neupravičeno izplačilo se vrne Komisiji. Zneskom, ki se ne povrnejo pravočasno po pogojih, določenih s Finančno uredbo, se pripišejo obresti.

Člen 14

Spremljanje in ocenjevanje

1. Komisija zagotovi redno spremljanje programa. Rezultati spremljanja in vrednotenja se upoštevajo pri izvajanju programa. Spremljanje zajema zlasti pripravo poročil iz odstavka 3, točka (a) in (c).

Posebni cilji se lahko pregledajo in dopolnijo v skladu s členom 251 Pogodbe.

2. Komisija zagotavlja redno zunanje in neodvisno vrednotenje programa in redno poroča Evropskemu parlamentu.

3. Komisija Evropskemu parlamentu, Svetu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru za regije predloži:

poročilo o vmesni oceni dobljenih rezultatov ter kvalitativnih in kvantitativnih vidikih izvajanja programa, in sicer najpozneje do 31. decembra 2010;

sporočilo o nadaljevanju programa, in sicer najpozneje do 31. decembra 2011;

poročilo o naknadni oceni, in sicer najpozneje do 31. decembra 2015.

Člen 15

Prehodna določba

Za akcije, ki se začnejo pred 31. decembrom 2006, na podlagi Sklepa 2004/100/ES, veljajo določbe navedenega sklepa vse do njihovega zaključka.

Kakor določa člen 18 Finančne uredbe, so za izvedbo programa na razpolago odobrena proračunska sredstva, ki ustrezajo namenskim prejemkom iz vračil nepravilno izplačanih zneskov, v skladu s Sklepom 2004/100/ES.

Člen 16

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2007.

(1) UL C 28, 3.2.2006, str. 29.

(2) UL C 115, 16.5.2006, str. 81.

(3) Mnenje Evropskega parlamenta z dne 5. aprila 2006 (še ni objavljeno v Uradnem listu), Skupno stališče Sveta z dne 25. septembra 2006 in Stališče Evropskega parlamenta z dne … (še ni objavljeno v Uradnem listu).

(4) UL C 364, 18.12.2000, str. 1.

(5) UL L 30, 4.2.2004, str. 6.

(6) UL L 138, 30.4.2004, str. 40.

(7) UL L 248, 16.09.2002, str. 1.

(8) UL L 357, 31.12.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 1248/2006 (UL L 227, 19.8.2006, str. 3).

(9) UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(10) UL L 184, 17.7.1999, str. 23. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2006/512/ES (UL L 200, 22.7.2006, str. 11).

(11) Podlaga za to vsoto so zneski iz leta 2004; vsota bo tehnično prilagojena zaradi upoštevanja inflacije.

(12) UL L 312, 23.12.1995, str. 1.

(13) UL L 292, 15.11.1996, str. 2.

(14) UL L 136, 31.5.1999, str. 1.

PRILOGA

I. OPIS AKCIJ

Dodatna informacija o dostopnosti programa

Organizacije civilne družbe iz člena 6 med drugim vključujejo sindikate, izobraževalne ustanove in organizacije, dejavne na področju prostovoljnega dela in amaterskega športa.

AKCIJA 1: Aktivni državljani za Evropo

Ta akcija je posebej usmerjena v dejavnosti, pri katerih sodelujejo državljani. Te dejavnosti vključujejo naslednji vrsti ukrepov:

Partnerstvo med mesti

Ta ukrep je usmerjen v dejavnosti, ki zajemajo ali spodbujajo neposredne izmenjave med evropskimi državljani ob njihovi udeležbi pri partnerstvu med mesti. Te dejavnosti so lahko enkratne ali pilotne, lahko pa prevzamejo obliko strukturiranih, večletnih, večpartnerskih sporazumov, ki so natančneje načrtovani in zajemajo vrsto dejavnosti:srečanja državljanov, posebne konference in seminarji na temo splošnega interesa ter z njimi povezane publikacije, ki potekajo v okviru dejavnosti partnerstva med mesti. Ta ukrep bo dejavno prispeval k okrepitvi medsebojnega poznavanja in razumevanja med državljani in kulturami.

Za leta 2007, 2008 in 2009 se lahko zagotovi strukturna podpora neposredno Svetu evropskih občin in regij (CEMR), ki uresničuje cilj splošnega evropskega interesa in je dejaven na področju partnerstva med mesti.

Projekti državljanov in podporni ukrepi

Ta ukrep podpira razne nadnacionalne in med-sektorske projekte, v katere se državljani neposredno vključujejo. Prednost imajo projekti, katerih cilj je spodbujanje udeležbe na lokalni ravni. Takšni projekti se po obsegu in velikosti prilagajajo dogajanju v družbi in z inovativnim pristopom raziskujejo možne odzive na ugotovljene potrebe. Spodbuja se uporaba novih tehnologij, zlasti tehnologij informacijske družbe (TID). Navedeni projekti bodo pritegnili državljane z različnih družbenih področij, ki bodo skupaj delovali ali razpravljali o skupnih evropskih zadevah ter obenem širili medsebojno razumevanje in zavest o evropskem povezovanju.

Za izboljšanje partnerstev med mesti in projektov državljanov je treba razviti podporne ukrepe za izmenjavo najboljših praks, združiti izkušnje med zainteresiranimi stranmi na lokalni in regionalni ravni, vključno z organi oblasti, in razviti nova znanja, na primer z usposabljanjem.

Okvirno bo tej akciji namenjenih najmanj 47 % celotnih dodeljenih proračunskih sredstev tega programa.

AKCIJA 2: Aktivna civilna družba v Evropi

Strukturna podpora za raziskovalne organizacije evropske javne politike (možganski trusti)

Organizacije, ki ponujajo nove zamisli in premisleke o evropskih vprašanjih so pomembni institucionalni sogovorniki, ki zmorejo institucijam EU predložiti neodvisna strateška med-sektorska priporočila. Prevzamejo lahko dejavnosti, ki prispevajo predvsem k razpravi o državljanstvu Evropske unije ter o evropskih vrednotah in kulturi. Cilj ukrepa je okrepiti institucionalno zmogljivost tistih organizacij, ki so reprezentativne, zagotavljajo resnično evropsko dodano vrednost, lahko sprožijo pomemben multiplikacijski učinek in so usposobljene za sodelovanje z drugimi upravičenci tega programa. Pomemben element na tem področju je tudi krepitev vseevropskih mrež. Finančna podpora se lahko dodeli na podlagi večletnega delovnega programa, ki povezuje različne teme in dejavnosti.

Za leta 2007, 2008 in 2009 se strukturna podpora lahko zagotovi neposredno združenju „Groupement d'études et de recherches Notre Europe“ („Združenje študij in raziskav Naša Evropa“) in inštitutu „Institut für Europäische Politik“ („Inštitut za evropsko politiko“), ki uresničujeta cilj splošnega evropskega interesa.

Strukturna podpora organizacijam civilne družbe na evropski ravni

Organizacije civilne družbe predstavljajo pomemben del civilnih, izobraževalnih, kulturnih in političnih dejavnosti in so aktivne v družbi. Zagotoviti bi jim bilo treba obstoj ter možnost delovanja in sodelovanja na evropski ravni. Prav tako naj bi v okviru posvetovanj sodelovale tudi pri oblikovanju politike. S tem ukrepom se bosta povečali njihova zmogljivost in stabilnost, da bodo lahko delovale v med-sektorski in horizontalni razsežnosti kot nadnacionalni katalizator tako za svoje člane kot za civilno družbo na evropski ravni ter s tem prispevale k ciljem programa. Pomemben element na tem področju je tudi krepitev vseevropskih mrež in evropskih združenj. Dotacije se lahko dodelijo na podlagi večletnega delovnega programa, ki povezuje različne teme in dejavnosti.

Za leta 2007, 2008 in 2009 se strukturna podpora lahko zagotovi neposredno trem organom, ki uresničujejo cilj splošnega evropskega interesa, in sicer: „the Platform of European Social NGOs“ („Platforma evropskih socialnih nevladnih organizacij“), „the European Movement“ („Evropsko gibanje“)in „the European Council on Refugees and Exiles“ („Evropski svet za begunce in izgnance“).

Podpora projektom, katerih pobudniki so organizacije civilne družbe

Organizacije civilne družbe na lokalni, regionalni, državni ali evropski ravni z razpravami, publikacijami, javnim zagovarjanjem in drugimi konkretnimi nadnacionalnimi projekti vključujejo državljane ali zastopajo njihove interese. Z uvajanjem ali z izgradnjo evropske razsežnosti v svoje dejavnosti lahko organizacije civilne družbe povečajo zmogljivost in pritegnejo širši krog ljudi. Neposredno sodelovanje med organizacijami civilne družbe iz različnih držav članic bo prispevalo k medsebojnemu razumevanju različnih kultur in stališč in k prepoznavanju skupnih težav in vrednot. Program se izvaja v obliki posamičnih projektov, dolgoročnejši pristop pa bo zagotovil tudi trajnejši učinek in razvoj mrež in sinergij.

Okvirno bo tej akciji namenjenih približno 29 % celotnih dodeljenih proračunskih sredstev tega programa.

AKCIJA 3: Skupaj za Evropo

Odmevne prireditve

Ta ukrep je namenjen v podporo prireditvam, ki jih organizira Komisija ( po potrebi v sodelovanju z državami članicami ali drugimi ustreznimi partnerji), in so znatnega obsega in dometa, vzbujajo odziv pri evropskih narodih krepijo občutek pripadnosti eni skupnosti ter jih ozaveščajo o zgodovini, dosežkih in vrednotah Evropske unije, ter jih vključujejo v medkulturni dialog in prispevajo k razvoju evropske identitete.

Te prireditve lahko vključujejo komemoracije v spomin na zgodovinske dogodke, slavnosti ob evropskih dosežkih, umetniške dogodke, ozaveščanje o posebnih vprašanjih, vseevropske konference in podelitve nagrad za pomembne dosežke. Spodbuja se uporaba novih tehnologij, zlasti TID.

Študije

Komisija bo za boljše razumevanje aktivnega državljanstva na evropski ravni izvedla študije, ankete in javno-mnenjske raziskave.

Informiranje in razširjanje informacij

Osredotočenost na državljane in raznolikost pobud na področju aktivnega državljanstva ter izčrpne informacije o različnih dejavnostih programa, o drugih evropskih akcijah v zvezi z državljanstvom in o drugih pomembnih pobudah se zagotovijo z uporabo spletnega portala in drugih orodij.

Za leta 2007, 2008 in 2009 se strukturna podpora lahko zagotovi neposredno naslednjim institucijam: „Association Jean Monnet“ („Združenje Jean Monnet“), „Centre européen Robert Schuman“ („Evropski center Robert Schuman“) in„Maisons de l'Europe“ („Evropske hiše“), ki so organizirane v zvezo na nacionalni in evropski ravni, in uresničujejo cilj splošnega evropskega interesa.

Okvirno bo tej akciji namenjenih približno 10 % celotnih dodeljenih proračunskih sredstev tega programa.

AKCIJA 4: Aktivno evropsko spominjanje

V okviru te akcije se lahko podprejo naslednje vrste projektov:

— za ohranjanje glavnih krajev in spomenikov, ki so povezani z množičnimi deportacijami, nekdanjih koncentracijskih taborišč in drugih krajev, kjer so nacisti množično mučili in pobijali, arhivov z dokumentacijo o teh dogodkih, pa tudi za ohranjanje spomina na žrtve ter na tiste, ki so v skrajno težkih razmerah reševali ljudi pred holokavstom;

— za ohranjanje spomina na žrtve množičnih pobojev in deportacij v času stalinizma kot tudi za ohranjanje spomenikov in arhivov o teh dogodkih.

Tej akciji bodo namenjeni približno 4 % celotnih dodeljenih proračunskih sredstev tega programa.

II. UPRAVLJANJE PROGRAMA

Program se bo izvajal po načelih preglednosti in dostopnosti za najrazličnejše organizacije in projekte. Projekti in dejavnosti se bodo posledično praviloma izbirali na podlagi pozivov za zbiranje predlogov. Odstopanja so možna le v zelo posebnih okoliščinah in kadar so v popolni skladnosti s členom 168(1)(c) in (d) Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002.

Program bo ob upoštevanju analize rezultatov oblikoval načelo večletnega partnerstva, temelječega na dogovorjenih ciljih, in tako zagotovil obojestransko korist tako za civilno družbo kot za Evropsko unijo. Najdaljše trajanje podpore, dodeljene po sporazumu o enkratni dotaciji v okviru tega programa, se omeji na 3 leta.

Pri nekaterih akcijah bo morda potrebno predvideti posredno centralizirano upravljanje s strani izvršilne agencije ali, zlasti za Akcijo 1, s strani nacionalnih agencij.

Vse akcije se bodo izvajale na nadnacionalni ravni. Spodbujale bodo mobilnost državljanov in zamisli znotraj Evropske unije.

Povezovanje v mrežo in osredotočenost na multiplikativne učinke, vključno z uporabo informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT), bosta pomembni prvini in se bosta odražali tako v vrstah dejavnosti kot razponu sodelujočih organizacij. Spodbujali se bodo medsebojni stiki in sinergije med različnimi vrstami zainteresiranih strani, ki sodelujejo v programu.

Proračun programa lahko vključuje tudi odhodke, povezane s pripravo, nadgradnjo, spremljanjem, revizijo in vrednotenjem dejavnosti, ki so neposredno potrebni za upravljanje programa in doseganje njegovih ciljev, še zlasti študije, sestanke, informiranje in objavo ter odhodke, povezane z IT omrežjem in tehnologijo, ter druge odhodke za administrativno in tehnično podporo, ki jih lahko Komisija določi za upravljanje programa.

Skupni odhodki za upravljanje programa morajo biti sorazmerni z nalogami, določenimi v zadevnem programu, in morajo okvirno predstavljati približno 10 % celotnih dodeljenih proračunskih sredstev tega programa.

Komisija lahko po potrebi opravlja dejavnosti javnega obveščanja, izdajanja publikacij in širjenja informacij, s čimer zagotavlja splošno seznanjenost z dejavnostmi, ki se podpirajo v okviru programa, in visoko raven vpliva dejavnosti.

III. NADZOR IN REVIZIJA

Za projekte izbrane v skladu s tem sklepom, bo vzpostavljen vzorčni sistem revizije.

Prejemnik dotacije mora Komisiji predložiti vsa dokazila v zvezi z izdatki za obdobje petih let od datuma zadnjega izplačila. Prejemnik dotacije mora poskrbeti, da bodo, v primeru prošnje, Komisiji na voljo tudi vsa dokazila, ki so v lasti njegovih partnerjev ali članov.

Komisija lahko izvede revizijo uporabe dotacije neposredno s pomočjo lastnih uslužbencev ali katerega koli kvalificiranega zunanjega organa po svoji izbiri. Revizija se lahko opravi med celotnim trajanjem pogodbe in v obdobju petih let od datuma končnega plačila. Če je potrebno, lahko rezultati teh revizij pripeljejo do odločb za izterjavo s strani Komisije.

Osebju Komisije in zunanjemu osebju, ki ga je Komisija pooblastila, mora biti omogočen ustrezen dostop do pisarn upravičenca in do vseh podatkov, vključno s tistimi v elektronski obliki, ki so potrebni za izvedbo preverjanja poslovanja.

Računsko sodišče in Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) bosta imela enake pravice kot Komisija, zlasti pravico dostopa.