[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 19.10.2010

COM(2010) 582 konč.

Predlog

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/014 SI/Mura, Slovenija)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Točka 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju[1] omogoča uporabo sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) na podlagi mehanizma prilagodljivosti do letne zgornje meje 500 milijonov EUR poleg ustreznih razdelkov finančnega okvira.

Pravila, ki se uporabljajo za prispevke iz ESPG, so določena v Uredbi (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji[2].

Slovenija je 28. aprila 2010 vložila vlogo EGF/2010/014 SI/Mura za finančni prispevek iz ESPG po odpuščanju presežnih delavcev v podjetju Mura, European Fashion Design, Proizvodnja oblačil, d.d. (v nadaljevanju „Mura“) v Sloveniji.

Komisija je vlogo temeljito preučila in v skladu s členom 10 Uredbe (ES) št. 1927/2006 sklenila, da so izpolnjeni pogoji za finančni prispevek na podlagi te uredbe.

POVZETEK VLOGE IN ANALIZA

Ključni podatki: |

Referenčna št. ESPG | EGF/2010/014 |

Država članica | Slovenija |

Člen 2 | (a) |

Glavno podjetje | Mura |

Dobavitelji in proizvajalci v poproizvodni fazi | 0 |

Referenčno obdobje | 21. 10. 2009 – 20. 2. 2010 |

Datum začetka izvajanja prilagojenih storitev | 26. 10. 2009 |

Datum vloge | 28. 4. 2010 |

Presežni delavci v referenčnem obdobju | 2 554 |

Presežni delavci pred referenčnim obdobjem in po njem | 0 |

Upravičeni presežni delavci skupaj | 2 554 |

Presežni delavci, za katere je predvidena pomoč | 2 554 |

Izdatki za prilagojene storitve (EUR) | 3 325 370 |

Izdatki za izvajanje ESPG[3] (EUR): | 133 000 |

Izdatki za izvajanje ESPG (%) | 3,8 |

Skupni proračun (EUR) | 3 458 370 |

Prispevek ESPG (65 %) (EUR) | 2 247 940 |

1. Vloga je bila vložena pri Komisiji 28. aprila 2010, do 24. junija 2010 pa je bila dopolnjena z dodatnimi informacijami.

2. Vloga izpolnjuje pogoje za uporabo ESPG iz člena 2(a) Uredbe (ES) št. 1927/2006, pri čemer je bila vložena v 10 tednih, kot je določeno v členu 5 navedene uredbe.

Povezava med presežnimi delavci in velikimi strukturnimi spremembami v svetovnih trgovinskih tokovih zaradi globalizacije ali svetovne finančne in gospodarske krize

3. Da bi Slovenija dokazala povezavo med presežnimi delavci in svetovno finančno ter gospodarsko krizo, trdi, da je po spodbudnih rezultatih tekstilne industrije leta 2007 v EU-27 leta 2008 prišlo do znatnega nazadovanja zaradi gospodarske in finančne krize. Težave nekaterih „končnih uporabnikov tekstilnega sektorja“ (tj. gradbeništvo, avtomobilska industrija in stanovanjski sektor) v povezavi z večjimi proizvodnimi stroški so hudo prizadele tekstilni sektor. Slovenski organi navajajo statistične podatke EUROSTAT-a, ki kažejo, da se je v prvem četrtletju leta 2009 v primerjavi z istim obdobjem leta 2008 proizvodnja v tekstilni industriji zmanjšala za 23 %, v sektorju za oblačila pa za 14 %. To zmanjšanje povpraševanja je neposredno občutila Slovenija. Med junijem 2008 in decembrom 2009 je bilo v proizvodnji oblačil odpuščenih 4 297 delavcev, kar predstavlja 46 % vseh delovnih mest v tem sektorju junija 2008. Podobno se je zgodilo v proizvodnji tekstila, kjer je bilo v istem obdobju odpuščenih 2 030 delavcev, kar predstavlja 27 % vseh delovnih mest v tem sektorju junija 2008.

Navedba števila presežnih delavcev in skladnost z merilom iz člena 2(a)

4. Slovenija je to vlogo vložila na podlagi merila za pomoč iz člena 2(a) Uredbe (ES) št. 1927/2006, ki zahteva vsaj 500 presežnih delavcev v štirimesečnem obdobju v podjetju države članice, vključno z delavci, ki postanejo presežni pri njegovih dobaviteljih ali proizvajalcih v poproizvodni fazi.

5. V vlogi je navedenih 2 554 odpuščenih presežnih delavcev v enem podjetju Mura v štirimesečnem referenčnem obdobju od 21. oktobra 2010 do 20. februarja 2010. Število vseh presežnih delavcev je bilo izračunano v skladu z drugo alineo drugega odstavka člena 2 Uredbe (ES) št. 1927/2006.

Razlaga nepredvidene narave navedenega odpuščanja presežnih delavcev

6. Slovenski organi trdijo, da je Mura na podlagi prilagoditve na novo strukturo, ki jo zahtevajo kupci (kot je proizvodnja manjših serij, prilagodljivost, načelo proizvodnje brez zalog itd.), v preteklih letih pridobila pogodbe s poslovnimi partnerji, kot so Hugo Boss, Escada, René Lezard, Strellson, Windsor itd., ki zahtevajo najbolj zahtevne in visokokakovostne proizvodne storitve. Od leta 2003, ko se je Mura prestrukturirala, se je dodana vrednost na delavca povečala za 21 %, produktivnost pa za 23 %. Nedavne prekinitve pogodb z več večjimi strankami Mure (Hugo Boss, Escada in René Lezard) ni bilo mogoče predvideti. Zmanjšanja števila naročil zaradi gospodarske in finančne krize prav tako ni bilo mogoče predvideti.

Opredelitev podjetij, ki odpuščajo, in delavcev, za katere je predvidena pomoč

7. V vlogi je navedenih 2 554 odpuščenih presežnih delavcev v enem podjetju Mura, za vse pa je predvidena pomoč.

8. Razčlenitev delavcev, za katere je predvidena pomoč:

Kategorija | Število | Odstotek |

Moški | 552 | 21,6 |

Ženske | 2 002 | 78,4 |

Državljani EU | 2 554 | 100,0 |

Nedržavljani EU | 0 | 0 |

Stari od 15 do 24 let | 1 | > 0 |

Stari od 25 do 54 let | 2 455 | 96,1 |

Stari od 55 do 64 let | 98 | 3,9 |

V zgoraj navedene kategorije je vključenih 583 delavcev[4] (22,8 %) z dolgotrajnimi zdravstvenimi težavami ali invalidnostjo.

9. Po poklicnih kategorijah je razčlenitev naslednja:

Kategorija | Število | Odstotek |

Proizvajalci oblačil | 1 077 | 42,2 |

Tekstilni delavci | 70 | 2,7 |

Trgovci | 43 | 1,7 |

Ekonomisti in podobni poklici | 37 | 1,4 |

Monterji in vodoinštalaterji | 29 | 1,1 |

Upravno osebje | 20 | 0,8 |

Obdelovalci kovine | 20 | 0,8 |

Ostali[5] | 156 | 6,1 |

Ni opredeljeno | 1 102 | 43,1 |

10. Poleg tega so slovenski organi predložili tudi naslednji prikaz stopnje izobrazbe delavcev:

Kategorija | Število | Odstotek |

Brez zaključene osnovne šole | 1 114 | 43,6 |

Osnovna in nižja srednja šola | 237 | 9,3 |

Poklicna višja srednješolska izobrazba | 16 | 0,6 |

Tehnična višja srednješolska izobrazba | 797 | 31,2 |

Splošna višja srednješolska izobrazba | 319 | 12,5 |

Višji poklicni programi | 35 | 1,4 |

Univerzitetna izobrazba | 30 | 1,2 |

Doktorat ali magisterij | 1 | – |

Ni opredeljeno | 5 | 0,2 |

11. Slovenija je v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1927/2006 potrdila, da je uporabila politiko enakosti spolov ter politiko nerazlikovanja ter da ju bo v različnih fazah izvajanja in še zlasti pri dostopu do ESPG še naprej uporabljala.

Opis zadevnega ozemlja ter njegovih organov in zainteresiranih strani

12. Ozemlje, ki so ga najbolj prizadela odpuščanja presežnih delavcev, je regija NUTS III Pomurje (SI011). Regija je sestavljena iz 26 občin, ki spadajo v štiri upravne enote.

13. Pristojni organi so Ministrstvo za delo, družino in socialne zadeve, Zavod za zaposlovanje Republike Slovenije in njen regionalni urad v Murski Soboti ter 26 občin v regiji. Druge zainteresirane strani so sindikat skupine Mura, Sklad dela Prekmurje in Regionalni sklad dela za Pomurje, Obrtno-podjetniška zbornica Slovenije, Gospodarska zbornica Slovenije in center za socialno delo Murska Sobota.

Pričakovani vpliv odpuščanja presežnih delavcev na stopnjo zaposlenosti na lokalni, regionalni ali državni ravni

14. Slovenski organi trdijo, da so bila delovna mesta v Muri zelo pomembna za pomursko regijo, ki na gospodarskem področju zaostaja za slovenskim povprečjem. Zaradi gospodarske in finančne krize se je položaj še znatno poslabšal. Leta 2008 je bil prihodek na delavca 33 % manjši, dodana vrednost 30 % manjša in dohodek na delavca v podjetju 20 % manjši v primerjavi s slovenskim povprečjem.

15. Na začetku leta 2008 je bilo v Muri zaposlenih 3 135 delavcev. To je predstavljalo več kot 7 % zaposlenih v pomurski regiji. Poleg tega je še eno veliko podjetje v pomurski regiji Mura Pomurka razglasilo stečaj. Zato bo odpuščanje v Muri imelo znaten lokalni in regionalni vpliv.

Usklajeni sveženj prilagojenih storitev, ki jih je treba financirati, in razčlenitev predvidenih stroškov zanj, vključno z njegovim dopolnjevanjem z ukrepi, financiranimi iz strukturnih skladov

16. Predlog zajema naslednje ukrepe, katerih kombinacija tvori usklajeni sveženj prilagojenih storitev za ponovno vključevanje delavcev na trg dela.

17. Pomoč pri iskanju zaposlitve (delavnica 2009) : zajema dve delavnici, od katerih ena traja 15 ur, druga pa šest ur ter se izvaja v skupini 15 udeležencev. Namen delavnic je odpuščene delavce seznaniti z njihovimi pravicami in obveznostmi delodajalcev, oblikovanje načrtov za razvoj poklicne poti in zagotavljanje pomoči odpuščenim delavcem pri razvijanju komunikacijskih sposobnosti in drugih tehnik, ki so potrebne pri iskanju nove zaposlitve.

18. Pomoč pri iskanju zaposlitve (delavnica I/2010) : namen te delavnice, ki traja osem ur in se izvaja v skupini 10 do 15 udeležencev, je odpuščenim delavcem predstaviti možnosti in zahteve na trgu dela ter jih naučiti, kako se predstaviti na razgovoru in spopasti s porazom.

19. Usposabljanje in preusposabljanje (delavnica II): zajema delavnico, katere namen je poglobljena opredelitev individualnega zaposlitvenega cilja odpuščenega delavca in zagotavljanje njegovega dejavnega vključevanja v aktivne ukrepe zaposlovanja. Sestavljena je iz skupinskega dela, dela s strokovnjaki iz različnih področij in individualnega svetovanja. Ukrep se bo izvajal največ osem mesecev.

20. Klub za iskanje zaposlitve: zadeva kombinacijo dvotedenskega tečaja usposabljanja, ki mu sledi dva meseca in pol dejavnega iskanja zaposlitve s pomočjo mentorja. Ta ukrep je namenjen odpuščenim delavcem, ki imajo jasno opredeljen zaposlitveni cilj.

21. Poklicno svetovanje (informacijska mesta): namen informacijskih mest je zagotavljanje pomoči odpuščenim delavcem, ki imajo težave pri dostopanju do delavnic, saj lahko tam dobijo informacije o usposabljanju in priložnostih na trgu dela. Informacijska mesta bodo na javnih mestih v vseh 27 občinah v prekmurski in pomurski regiji.

22. Dejavnosti z delodajalci: zajemajo ugotavljanje zaposlitvenih priložnosti in potreb delodajalcev, njihov cilj pa je delodajalce spodbuditi k zaposlitvi novih delavcev. Namen ukrepa je tudi usmerjanje ustreznih kandidatov med odpuščenimi delavci k morebitnim novim delodajalcem.

23. Spodbujanje samostojnega podjetništva: zajema enotedenski dogodek „Teden zaposlovanja“, kjer delodajalci predstavijo podjetje in kjer pride do neposrednega stika med ponudbo dela in povpraševanjem po njem.

24. Motivacijske delavnice: namen teh delavnic, sestavljenih iz dveh sedemurnih modulov in izvajanih v skupini 10 do 15 udeležencev, je spremeniti razmišljanje izbrane ciljne skupine z namenom spodbujanja udeležencev k dejavnemu iskanju novih zaposlitvenih priložnosti. Te delavnice so namenjene najmanj motiviranim delavcem z manjšimi zdravstvenimi težavami.

25. Nevro-lingvistične delavnice: zajemajo delavnice, ki trajajo 18 ur in se izvajajo v skupini 10 do 15 udeležencev, njihov namen pa je motivirati najmanj motivirane odpuščene delavce k učenju in pridobivanju novih znanj in spretnosti. Delavnice so sestavljene iz individualnih in skupinskih vaj, vključno s številnimi študijami primerov, njihov namen pa je učinkovit prenos novih pridobljenih znanj in spretnosti v prakso.

26. Pomoč za samostojne podjetnike: zajema subvencije za samozaposlene v novo ustanovljenih podjetjih, samozaposlitev pa ne sme biti krajša od enega leta.

27. Usposabljanje na delovnem mestu: zadeva pridobivanje novih znanj in spretnosti prek usposabljanja na delovnem mestu, ki ustreza stopnji izobrazbe odpuščenega delavca, vključenega v ta ukrep.

28. Izdatki za izvajanje ESPG, ki se vključijo v vlogo v skladu s členom 3 Uredbe (ES) št. 1927/2006, zajemajo upravljanje, širjenje informacij in obveščanje javnosti ter nadzor.

29. Prilagojene storitve, ki so jih predložili slovenski organi, so dejavni ukrepi na trgu dela v okviru upravičenih ukrepov, določenih v členu 3 Uredbe (ES) št. 1927/2006. Slovenski organi ocenjujejo, da skupni stroški teh storitev znašajo 3 325 370 EUR, izdatki za izvajanje ESPG pa 133 000 EUR (kar je 3,8 % celotnega zneska). Skupni zaprošeni prispevek iz ESPG je 2 247 940 EUR (65 % skupnih stroškov).

Ukrepi | Predvideno število delavcev, ki bodo prejeli pomoč | Predvideni stroški na delavca, ki bo prejel pomoč (v EUR) | Skupni stroški (ESPG in nacionalno sofinanciranje (v EUR) |

Prilagojene storitve (prvi odstavek člena 3 Uredbe (ES) št. 1027/2006) |

Pomoč pri iskanju zaposlitve (delavnica 2009) | 1 932 | 60 | 115 920 |

Pomoč pri iskanju zaposlitve (delavnica I/2010) | 1 500 | 300 | 450 000 |

Usposabljanje in preusposabljanje (delavnica II) | 750 | 1 000 | 750 000 |

Klub za iskanje zaposlitve | 400 | 183 | 73 200 |

Poklicno svetovanje (informacijske točke) | 200 | 200 | 40 000 |

Dejavnosti z delodajalci | 1 000 | 125 | 125 000 |

Spodbujanje samostojnega podjetništva | 1 000 | 140 | 140 000 |

Motivacijske delavnice | 250 | 205 | 51 250 |

Nevro-lingvistične delavnice | 250 | 160 | 40 000 |

Pomoč za samostojne podjetnike | 200 | 4 500 | 900 000 |

Usposabljanje na delovnem mestu | 400 | 1 600 | 640 000 |

Vmesni seštevek prilagojenih storitev | 3 325 370 |

Izdatki za izvajanje ESPG (tretji odstavek člena 3 Uredbe (ES) št. 1927/2006) |

Upravljanje | 20 000 |

Širjenje informacij in obveščanje javnosti | 20 000 |

Nadzor | 93 000 |

Vmesni seštevek izdatkov za izvajanje ESPG | 133 000 |

Skupni predvideni stroški | 3 458 370 |

Prispevek iz ESPG (65 % skupnih stroškov) | 2 247 940 |

30. Slovenija potrjuje, da navedeni ukrepi dopolnjujejo ukrepe, financirane iz strukturnih skladov, zlasti naslednje programe ESS: spodbujanje zaposlovanja dolgotrajno brezposelnih delavcev, usposabljanje za boljšo zaposljivost, institucionalno usposabljanje in priprava na postopke ocenjevanja ter pridobivanja nacionalnih poklicnih kvalifikacij. Slovenski organi so navedli, da bodo pri izvajanju upravnega nadzora zlasti pozorni na zagotavljanje, da ukrepi, ki prejmejo prispevek v okviru ESS, ne dobijo pomoči tudi iz drugih finančnih instrumentov Skupnosti.

Datum, ko so se prilagojene storitve za zadevne delavce začele izvajati ali naj bi se začele izvajati

31. Slovenija je prilagojene storitve za zadevne delavce, vključene v usklajeni sveženj, predlagan za sofinanciranje iz ESPG, začela izvajati 26. oktobra 2009. Zato je ta datum začetek obdobja upravičenosti za katero koli pomoč, ki bi se lahko dodelila iz ESPG.

Postopki za posvetovanje s socialnimi partnerji

32. Slovenski organi trdijo, da je Mura v skladu z zakonom o delovnih razmerjih sindikate obvestila o kolektivnem odpuščanju, Zavodu za zaposlovanje Republike Slovenije pa poslala obvestilo o tem. Slovenski organi tudi trdijo, da so predlagane prilagojene storitve rezultat izkušenj Ministrstva in Zavoda za zaposlovanje, ki se ukvarja z odpuščenimi delavci, zato v pripravo predlaganih dejavnosti sindikati niso bili dejavno vključeni. Sindikat skupine Mura pa je bil vključen v postopek stečaja od začetka. Pomagal je pri sestavljanju seznama odpuščenih presežnih delavcev in organizaciji socialne pomoči za delavce.

33. Slovenski organi so potrdili, da so bile izpolnjene zahteve nacionalne zakonodaje in zakonodaje Skupnosti o kolektivnem odpuščanju delavcev.

Informacije o ukrepih, ki so obvezni na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb

34. Kar zadeva merila iz člena 6 Uredbe (ES) št. 1927/2006, so slovenski organi v svoji vlogi:

35. potrdili, da finančni prispevek iz ESPG ne nadomešča ukrepov, za katere so v skladu z nacionalno zakonodajo ali kolektivnimi pogodbami odgovorna podjetja,

36. pokazali, da predvideni ukrepi pomenijo pomoč za posamezne delavce in se ne uporabljajo za prestrukturiranje podjetij ali sektorjev,

37. potrdili, da zgoraj navedeni upravičeni ukrepi ne prejemajo pomoči iz drugih finančnih instrumentov Skupnosti.

Sistemi upravljanja in nadzora

38. Slovenija je Komisijo obvestila, da finančnih prispevkov iz ESPG ne bodo upravljali in nadzirali isti organi, ki upravljajo in nadzirajo financiranje iz Evropskega socialnega sklada (ESS) v Sloveniji. Ministrstvo za delo, družino in socialne zadeve deluje kot posrednik v sistemu Evropskega socialnega sklada. Vendar bodo v sistemu ESPG različni oddelki v okviru Direktorata za trg dela in zaposlovanje Ministrstva za delo, družino in socialne zadeve delovali kot upravni in nadzorni organi. Zavod za zaposlovanje Republike Slovenije je zato upravičenec do prispevka iz ESS, v sistemu ESPG pa bo deloval kot posrednik.

Financiranje

39. Na podlagi slovenske vloge je predlagani prispevek iz ESPG za usklajeni sveženj prilagojenih storitev 2 247 940 EUR, kar je 65 % skupnih stroškov. Dodelitev sredstev, ki jo predlaga Komisija v okviru Sklada, temelji na podatkih, ki jih je predložila Slovenija.

40. Ob upoštevanju največjega možnega zneska finančnega prispevka iz ESPG v skladu s členom 10(1) Uredbe (ES) št. 1927/2006 in možnosti za prerazporeditev odobrenih sredstev Komisija predlaga uporabo sredstev ESPG v celotnem navedenem znesku, ki se dodeli v okviru razdelka 1a finančnega okvira.

41. Po dodelitvi zaprošenega zneska finančne pomoči bo za dodelitve v zadnjih štirih mesecih leta ostalo na voljo več kot 25 % največjega letnega zneska, namenjenega ESPG, v skladu s členom 12(6) Uredbe (ES) št. 1927/2006.

42. S predložitvijo tega predloga za uporabo sredstev ESPG namerava Komisija začeti poenostavljeni postopek tristranskih pogovorov v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006, da bi se doseglo soglasje obeh vej proračunskega organa glede potrebe po uporabi sredstev ESPG in glede potrebnega zneska. Komisija poziva prvo od obeh vej proračunskega organa, ki bo na ustrezni politični ravni dosegla soglasje o osnutku predloga za uporabo sredstev, naj o svojih namerah obvesti drugo vejo in Komisijo. V primeru nestrinjanja ene od obeh vej proračunskega organa bo sklican uraden tristranski sestanek.

43. Komisija ločeno pripravi zahtevek za prerazporeditev za vnos posebnih odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil v proračun za leto 2010 v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006.

Vir odobritev plačil

44. Pri trenutnem stanju izvajanja je mogoče predvideti, da odobritve plačil, ki so leta 2010 na voljo v proračunski postavki 01.0404 „Okvirni program za konkurenčnost in inovacije – Program za podjetništvo in inovacije“, to leto ne bodo v celoti porabljene.

45. Ta postavka namreč zajema izdatke, povezane z izvajanjem finančnega inštrumenta tega programa, njegov glavni cilj pa je malim in srednjim podjetjem olajšati dostop do finančnih sredstev. Prerazporeditev sredstev na skrbniške račune, ki jih upravlja Evropski investicijski sklad, in izplačilo upravičenkam se izvajata z zakasnitvijo. Finančna kriza ima velik vpliv na ocene glede izplačil za leto 2010. Zato je bila v izogib presežku sredstev na skrbniških računih revidirana metodologija za izračun odobritev plačil ob upoštevanju pričakovanih izplačil. Zato je mogoča prerazporeditev zneska 2 247 940 EUR.

Predlog

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/014 SI/Mura, Slovenija)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju[6] ter zlasti točke 28 Sporazuma,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji[7] in zlasti člena 12(3) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije[8],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je bil ustanovljen za zagotavljanje dodatne podpore presežnim delavcem, ki so bili odpuščeni zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ki so posledica globalizacije, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela.

(2) Področje uporabe ESPG se je razširilo na vloge, vložene od 1. maja 2009, da bi se vključila pomoč za delavce, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize.

(3) Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 omogoča uporabo sredstev ESPG do letne zgornje meje v višini 500 milijonov EUR.

(4) Slovenija je 28. aprila 2010 vložila vlogo za uporabo sredstev ESPG v zvezi s presežnimi delavci v podjetju Mura, do 24. junija 2010 pa jo je dopolnila z dodatnimi informacijami. Ta vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnih prispevkov iz člena 10 Uredbe (ES) št. 1927/2006. Komisija zato predlaga uporabo zneska 2 247 940 EUR.

(5) Zato je treba uporabiti sredstva ESPG, da se zagotovi finančni prispevek za vlogo, ki jo je vložila Slovenija –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

V okviru splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2010 se iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) uporabi vsota 2 247 940 EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil.

Člen 2

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije .

V xxx,

Za Evropski parlament Za Svet

Predsednik Predsednik

[1] UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

[2] UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

[3] V skladu s tretjim odstavkom člena 3 Uredbe (ES) št. 1927/2006.

[4] Ta razmeroma visok delež je nastal, ker je eno od podjetij v skupini Mura izvajalo politiko zaposlovanja invalidov.

[5] Zajema večje število manjših kategorij, kot so kemiki, električarji, vrtnarjev itd.

[6] UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

[7] UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

[8] UL C […], […], str. […].