EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 30.8.2011 
SEC(2011) 1005 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
Spremni dokument 
UREDBA SVETA 
o vzpostavitvi sistema Skupnosti za registracijo prevoznikov radioaktivnih snovi 
 
{COM(2011) 518 kon č.} 
{SEC(2011) 1006 kon č.}  
 
SL 1   SL KAZALO 
1. Opredelitev problema:.................................................................................................. 2 
2. Analiza subsidiarnosti .................................................................................................. 3 3. Cilji pobude EU............................................................................................................ 3  
4. Možne politike ............................................................................................................. 4  
4.1. Osnovni scenarij: brez spremembe politike/kot obi čajno ............................................ 4 
4.2. Možnost 1: priporo čilo Komisije za uskladitev izvajanja obstoje če zakonodaje; 
spletna stran z dostopom do zakonodaje...................................................................... 4 
4.3. Možnost 2: uredba z usklajenimi predpisi in u činkovitejša vloga pris tojnih organov. 4 
4.4. Možnost 3: uredba z novo agencijo EU  kot osrednjim pristojnim organom ............... 5 
5. Ocena u činkov.............................................................................................................. 5 
5.1. Osnovni scenarij: brez spremembe politike/kot obi čajno ............................................ 5 
5.2. Možnost 1: priporo čilo Komisije za uskladitev izvajanja obstoje če zakonodaje; 
spletna stran z dostopom do zakonodaje...................................................................... 5 
5.3. Možnost 2: uredba z usklajenimi predpisi in u činkovitejša vloga pris tojnih organov. 5 
5.4. Možnost 3: uredba z novo agencijo EU  kot osrednjim pristojnim organom ............... 6 
6. Primerjava možnosti..................................................................................................... 6 7. Spremljanje in vrednotenje .......................................................................................... 7 
 
SL 2   SL 1. OPREDELITEV PROBLEMA :  
Radioaktivne snovi se uporab ljajo v mnogih napravah, ki jih vsak dan uporabljamo na 
področjih od zdravstva, raziskav, industrijske proizvodnje in kmetijstva do proizvodnje 
električne energije. Radioaktivne sn ovi se pošiljajo v tovorkih od majhnih škatel z majhnimi 
količinami radiofarmacevtskih izdelkov za uporabo v zdravstvu do težkih jeklenih vsebnikov 
z izrabljenim jedrskim gorivom in vitrificiranim i odpadki iz jedrskega gor ivnega cikla, ki so 
visoko radioaktivne snovi. 
Ocenjuje se, da se po EU letno pošlje 2,5 milijona tovorkov z radioaktivnimi snovmi, kar 
predstavlja okrog 2 % vseh t ovorkov nevarnega blaga. Ve čina (skoraj 90 %) tovorkov vsebuje 
relativno majhne koli čine radioaktivnih snovi. 
   Ovire za nemoten potek prevoza radioaktivnih snovi v Evropi
  
Vzroki  Učinki 
Kompleksen regulativni okvir    Neskladnost    
Različne zahteve po državah članicah   Zamude in zavrnitve pošiljk   
Potreba po ve č dovoljenjih in usposabljanjih      Ovire pri vstopu  
Upravno breme  Tveganja pri dobavi bolnikom   
Omejitve kontrol in pregledov   Dodatni stroški   
 
Zainteresirane strani, ki  sodelujejo v prevozu radioaktivnih snovi, so že ve čkrat izrazile 
zaskrbljenost zaradi ovir za nemoten potek prevoza radioaktivnih snovi v Evropi . 
Pritožujejo se nad kompleksni m regulativnim okvirom, razli čnimi zahtevami v državah 
članicah, številnimi dovoljenji, potrdili in usposabljanji, potrebnimi za prevoz, ki vklju čuje 
več držav članic, velikim upravnim bremenom ter na d pomanjkanjem kontrol in inšpekcijskih 
pregledov. Ti dejavniki povzro čajo neskladnost, zavrnitve in zamude pošiljk, omejitve pri 
vstopanju (še posebno za mala in srednje velika  podjetja), tveganja pri dobavi bolnikom in 
končno tudi višje stroške, kot je  potrebno. Ti dejavniki in u činki so povzeti v zgornji sliki:  
Zaradi narave radioaktivnih snovi je pri ravna nju z njimi, uporabi in javnem prevozu potrebna 
ustrezna pozornos t, da se zaš čitijo prebivalci in delavci, ki so izpostavljeni radioaktivnim 
snovem, in prepre či vsako sproš čanje teh snovi v okolje. Obstoje ča zakonodaja, ki sega od 
nezavezujo čih mednarodnih predpisov, zavezujo čih predpisov glede na čina prevoza in 
zakonodaje Skupnosti do nacionalne zakonodaje, zagot avlja višjo raven nadzora in kontrole, 
kakor za nevarno blago drugih razre dov. Celotni sklop predpisov je ve čplasten in zato zelo 
zapleten, čeprav dosega najpomembnejši varnostni cilj (v zadnjih desetletjih  ni bilo prometne 
nesreče, ki bi povzro čila večjo radiološko škodo ljudem ali okolju). 
Poleg tega so med državami članicami velike razlike pri postopkih, ocenah, upravnih 
zahtevah in obrazcih vlog, ki  niso povezane z varnostjo. 
 
SL 3   SL Prevoz radioaktivnih snovi postaja čedalje bolj domena velikih specializiranih prevoznikov. 
Zaradi kompleksnosti regulativnega okvira in visokih stroškov, ki so povezani z 
izpolnjevanjem predpisov, to dejansko ustvarja  ovire za vstopanje novih (zlasti malih in 
srednje velikih) prevoznikov na  trg. Zdi se, da lahko uveljav ljeni prevozniki zaradi svoje 
specializacije in manjše konkurence opravlj ajo prevoz radioaktivnih snovi brez ve čjih težav.  
Radioaktivne snovi se pogosto uporabljajo v bolni šnicah, predvsem za pos tavljanje diagnoz in 
zdravljenje. Težave s prevozom radioaktivnih snovi lahko vplivajo na zdravljenje bolnikov, še 
posebno, kadar gre za pošiljke z medicinskimi ra dioaktivnimi snovmi s kratko dobo trajanja, 
ki so poslane v zadnjem hipu. 
Najpomembnejše vprašanje pri prevozu radioaktivnih snovi, če jih primerjamo z drugimi 
razredi nevarnega blaga, predstavljajo razli čne upravne zahteve za izvajanje 
Direktive 96/29/Euratom o temeljnih varnostnih  standardih. Z opredelitvijo prevoza kot ene 
od „dejavnosti, ki obsegajo tveganje zaradi ionizirajo čega sevanja“ Direktiva zahteva, da 
države članice vzpostavijo sistem za  „prijavljanje“ (zahteva gl ede predložitve dokumenta s 
prijavo namere o izvajanju dejavnosti pristo jnemu organu), pri tem pa jim še vedno omogo ča, 
da zahtevajo predhodno „dovoljenje“ (dovoljenje za izvajanje dejavnosti, ki  ga kot dokument 
izda pristojni organ na podlagi vloge ali se  dodeli z nacionalno zakonod ajo). To pristojnim 
organom omogo ča, da podrobneje preverijo, ali se sta ndardi iz navedene direktive upoštevajo. 
2. ANALIZA SUBSIDIARNOSTI  
Ukrep EU je utemeljen v skladu z naslovom II poglavja 3 Pogodbe o ustanovitvi Evropske 
skupnosti za atomsko energijo, ki Skupnost pooblaš ča za dolo čitev in izvajanje temeljnih 
standardov za zaš čito pred sevanjem. Hkrati bi ta ukrep EU na rasto čem trgu prevoznih 
storitev uskladil in uspešno obravnaval dolo čene težave, povezane s čezmejnimi pošiljkami, 
ki zahtevajo ve č dovoljenj in potrdil, in s tem ustvaril dejansko dodano vrednost. 
Ukrep EU lahko uspešno prispeva k uskladitvi  in poenostavitvi predpisov v Skupnosti ter 
povečanju preglednosti, pri tem pa še napr ej zagotavlja visoko stopnjo varnosti. 
3. CILJI POBUDE EU 
Splošni cilji  politike prevoza radioaktivnih snovi so neposredno povezani s temeljnimi cilji 
politike EU, ki se uporablja za to posebno podro čje, kar pomeni: 
• zagotoviti in ohraniti ustrezne va rnostne standarde, da se med prevozom radioaktivnih 
snovi zaščitijo prebivalci in okolje, ter 
• prispevati k enotnemu evropskemu trgu st oritev za prevoz ra dioaktivnih snovi.  
Ob upoštevanju posebnosti in relativno majhnega števila prevozov, ki vklju čujejo cepljive 
snovi, se glavne težave nanašajo na radiof armacevtske izotope. Zato morajo biti posebni cilji  
predlaganega ukrepa Skupnosti:  
• zagotavljanje varnosti in  varovanja zdravja državljanov med prevozom radioaktivnih snovi 
na ozemlju EU, 
• pomoč pri odstranjevanju ovir na notranjem trgu v tej panogi, 
 
SL 4   SL • povečanje preglednosti zakonodaje, ki ureja prevoz radioaktivnih snovi, kar bo 
prevoznikom in uporabnikom omogo čilo, da lažje najdejo potrebne informacije in 
prepoznajo ustrezne organe, 
• ustvarjanje ustreznih zakonoda jnih in organizacijskih pogojev za zagotavljanje pravo časne 
in kakovostne dostave radioizotopov za reševanj e življenj, ki so bistveni za poskuse in 
terapevtsko zdravljenje ve likega števila bolezni. 
Končno, operativni cilji  so povezani s posebnimi rezultati ukrepa Skupnosti: 
• z uporabo mednarodno sprejetih predpisov dose či, da postanejo predpisi držav članic, ki 
vsebujejo ponavljanja, nepotrebni, 
• omogočiti prevoznikom prevažanje snovi v Skupnosti brez potrebe po dodatnih upravnih 
postopkih za registracijo a li dovoljenja v drugih državah članicah, 
• vzpostaviti nacionalne kontaktne to čke, ki prevoznike usmerjajo do ustreznih informacij in 
organov, 
• opustiti zahteve glede prijav posameznih pre vozov radioaktivnih sn ovi, razen cepljivih 
snovi in radioaktivnih snovi, ki  lahko imajo velike posledice. 
4. MOŽNE POLITIKE  
Da se ohrani varnost pri prevozu radi oaktivnih snovi, poenostavi zakonodaja, pove ča 
preglednost in odstranijo ovire za delovanje notranjega trga, so  bile po primerjavi razli čnih 
izkušenj v prometnih panogah in razpoložljiv ih pravnih instrumentov ovrednotene štiri 
možnosti. 
4.1. Osnovni scenarij: brez sp remembe politike/kot obi čajno 
V okviru te možnosti bi se podro čje uporabe in vsebina obstoje če zakonodaje EU o prevozu 
radioaktivnih snovi ohranila v sedanji obliki. Države članice bi lahko še naprej dolo čale svoje 
upravne zahteve za registracijo pr evoznikov radioaktivnih snovi.  
4.2. Možnost 1: priporo čilo Komisije za uskladitev izvajanja obstoje če zakonodaje; 
spletna stran z dostopom do zakonodaje 
V okviru te možnosti bi Komisija zagotovila  osrednjo spletno stran za dostop do razli čnih 
pristojnih organov, pravnega okvira in  obrazcev, ki so potrebni v razli čnih državah članicah. 
Poleg tega bi priporo čilo Komisije razlagalo veljavne pr edpise Direktive 96/29 z namenom, 
da se usklajuje izvajanj e in zlasti, da države članice spodbudi k priz navanju, kadar je to 
potrebno, dovoljenj in registracij, ki so jih izdale  druge države članice. 
4.3. Možnost 2: uredba z usklajenimi predpisi in u činkovitejša vloga pristojnih 
organov 
Uredba bi šla korak naprej – s predlaganjem usklajenih predpisov, ki se uporabljajo 
neposredno, kakor je skupni sist em registracije za prevoznike , s katerim se odpravijo razli čni 
sistemi, ki se uporabljajo v državah članicah za prijavljanje in  dovoljenja, ter omogo či 
prevoznikom dostop do trga prevozov EU27 z enim „racionaliziranim“ postopkom, pri čemer 
 
SL 5   SL se uporabi postopni pristop. Da bi omogo čila potrebno izmenjavo podatkov, bi Komisija 
postavila varen spletni sistem registracije.  
4.4. Možnost 3: uredba z novo agencijo EU  kot osrednjim pristojnim organom 
Za preseganje možnosti št. 2, pri čemer se zagotavljajo va rnostni standardi in dokon ča 
notranji trg, bi agencija EU kot osrednji pristojni organ nadz irala ves prevoz radioaktivnih 
snovi v Evropski uniji ter izdajala  potrebna dovoljenja in potrdila, s čimer bi nadomestila 
obstoječe postopke v državah članicah na na čin, ki je podoben Evropski agenciji za varnost v 
letalstvu s sedežem v Kölnu. 
5. OCENA U ČINKOV  
Čeprav se zdi, da imajo možnosti, ki jih je analizirala skupina ECORYS – neodvisni 
strokovnjaki, ki so izdelali podporno št udijo za Komisijo – bolj skromen u činek v globalnem 
smislu, pa je ta u činek za tako majhno panogo pomemben. U činki so razvrš čeni v pet skupin, 
in sicer: stroški in pristojbine javnega sektorja, regulativni u činki, prevoz, varnos t in okolje ter 
socialni u činki.  
Pričakuje se, da bodo mala in srednje ve lika podjetja sorazmer no udeležena v skupnih 
prihrankih, doseženih v okviru teh možnosti: čim višji bodo skupni prihranki, tem višji bodo 
prihranki teh podjetij, ki so danes pogosto dejansko izrinjena s trga. 
5.1. Osnovni scenarij: brez sp remembe politike/kot obi čajno 
Ker v preteklosti ni bilo hujših nesre č, pomeni, da sedanji pravni okvir zagotavlja varen 
prevoz. Sedanja neskladja v zakono daji in visoki upravni strošk i bodo verjetno ostali – kar bo 
morda povzro čilo zmanjšanje konkurence, ovire pri vst opanju na trg in tveganja pri dobavi 
radioizotopov na podro čju zdravstva. Razli čne pravne ureditve v državah članicah bodo še 
obstajale in prevozniki  bodo še naprej nosili zgoraj opisano breme. 
5.2. Možnost 1: priporo čilo Komisije za uskladitev izvajanja obstoje če zakonodaje; 
spletna stran z dostopom do zakonodaje 
Priporočilo, kako razlagati predpise iz direktiv, ni zavezujo če; razlike med državami 
članicami bodo verjetno ostale. Uporabniki, prevozniki in proi zvajalci lahko pri čakujejo 
razlike med državami, ki so uvedle priporo čilo, in tistimi, ki tega niso storile. Skupina 
ECORYS je ocenila, da bodo v primerjavi z osnovnim scenarijem na letni ravni doseženi prihranki v višini 1,9 milijona EUR. 
Povečanje preglednosti z objavo vseh informacij na eni osrednji to čki bi skupaj s 
priporočilom lahko pove čalo učinek, pri čemer bi le zanemarljivo obremenilo vire Komisije. 
Ta možnost ne zagotavlja najve čjega možnega obsega zmanjšanja bremena za uporabnike, 
prevoznike in proizvajalce. Hkrati  ni verjetno, da bi prišlo do dokon č
anja notranjega trga.  
5.3. Možnost 2: uredba z usklajenimi predpisi in u činkovitejša vloga pristojnih 
organov 
Z zagotovitvijo, med drugim, vzajemnega prizna vanja dovoljenj za prevoznike bi uredba v 
primerjavi z osnovnim scenarijem zagotovila 13,6 milijona EUR prihrankov na letni ravni. 
 
SL 6   SL Tak pristop bi zmanjšal birokratsko breme za pr evoznike, uporabnike in  proizvajalce, obenem 
pa sprostil sredstva in organe, ki  bi se lahko potem vsaj delno vklju čili v preverjanja 
skladnosti, saj je bilo pomanjkanje teh opred eljeno kot ena od zgoraj omenjenih težav.  
Ker je uredba zavezujo ča, bo ta možnost u činkovito prispevala k doseganju ciljev – to pomeni 
k poenostavitvi sistema, uvedbi preglednosti in  odstranitvi ovir za delovanje notranjega trga, 
pri čemer bo ohranjala visoko stopnjo varnosti. 
5.4. Možnost 3: uredba z novo agencijo EU  kot osrednjim pristojnim organom 
Ta možnost združuje prednosti ur edbe z osrednjim in usklajenim izvajanjem predpisov prek 
agencije EU kot osrednjega pristojnega or gana. Prihranki bi lahko dosegli 13 milijonov EUR 
letno. 
Agencija EU bo v povezavi z uredbo uskladila okvir in s tem dokon čno zmanjšala njegovo 
kompleksnost. Po mnenju zainteresiranih strani  bi se zmanjšalo tudi število zavrnitev in 
zamud. Najve čje možno zmanjšanje se nanaša na upravno breme in je posledica 
poenostavljenega regulativnega okvira. Po drugi strani bo delovanje agencije EU zahtevalo 
dodatne stroške, kar se jasno odraža v vi sokih stroških te možnosti politike.  
Glede na zna čaj ukrepov, ki so vklju čeni v to možnost, so cilji dosegljivi, čeprav lahko ostaja 
dvom, ali je ta možnost popolnoma usklajena z na čelom subsidiarnosti in sedanjim zadržanim 
pristopom glede novih agencij. 
6. PRIMERJAVA MOŽNOSTI  
Primerjalna tabela v nadaljevanju povzema u činke možnosti: 
PRIMERJALNA TABELA U ČINKOV 
Možne politike  Osnovna Priporo čilo  Uredba Agencija 
EU 
Izračunan predviden skupni 
učinek (v milijonih EUR na 
leto)  1,9 13,6 13 
Varnost in okolje  + + + 
Socialni u činki   + + 
Preglednost, izboljšan 
dostop do informacij  + + + 
Subsidiarnost + + + - 
Glede na navedene cilje se zdi osrednji ev ropski pristojni organ (možnost 3) zelo u činkovita 
rešitev. Vendar visoki stroški, ki so povezani z vzpostavitvijo take agencije, popolnoma izničijo te prednosti v primerjavi  z možnostjo 2. Poleg tega uspeh take pobude ni verjeten 
zaradi nasprotovanja držav članic, dolgotrajnega procesa za ustanovitev take agencije in 
pomislekov glede subsidiarnosti.  
Glede na to je uredba, ki uporablja pristojne nacion alne organe (možnost 2) in vodi tudi 
do najvišjih ocenjenih prihrankov med vs emi možnostmi, nedvomno najprimernejša.  S 
poenostavitvijo delov obstoje če zakonodaje, uskladitvijo njeneg a izvajanja in zagotavljanjem 
priznavanja dovoljenj je ta možnost učinkovita , izvedljiva  in sprejemljiva .  
 
SL 7   SL V določenih okoliš činah bi se lahko ta možnost dopolnila s postavitvijo spletn e strani, ki jo 
vsebuje možnost 1, z informacijami o razli čnih pristojnih organih,  ustreznim nacionalnim 
pravnim okvirom in potrebnimi obrazci.  
Najprimernejša možnost vpliva na natan čno ravnotežje med u činkovitim varstvom delavcev 
in prebivalcev pri prevozu radioaktivnih snovi, upravi čenimi interesi vpletenih zainteresiranih 
strani in interesi držav članic. Predvsem pa najprimernejša možnost predstavlja potrebni 
minimum za u činkovito doseganje ciljev, pri čemer ohranja stroške v razumnih mejah.  
7. SPREMLJANJE IN VREDNOTENJE  
Na podlagi najprimernejše možnosti z uporabo uredbe se zmanjša potreba po spremljanju 
izvajanja v državah članicah, saj bi se uredba takoj uporab ljala v celotni EU. Kljub temu je 
treba predlagano spremembo ovrednotiti tudi  glede na zgoraj opredeljene cilje. 
Generalni direktorat za energetiko predlaga upoštevanje prejetega strokovnega nasveta in 
vrednotenje u činkov te uredbe dve leti po za četku veljavnosti. To vmesno vrednotenje lahko 
razkrije morebitne težave in ozka grla, ki jih bo treba rešiti. Po tem za četnem vrednotenju bi 
bilo mogo če koristno ponovno pogledati vprašanje vsakih pet let, da se u gotovi, katere ovire 
za nemoteno delovanje prevoza radioaktivni h snovi v Evropski uniji morda še vedno 
obstajajo.  
V tem okviru se lahko uporabi strokovna skupi na, ki bo morda pot rebna za svetovanje 
Komisiji o upravnih zahtevah v skladu s predlaganim instrumentom.