ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.6

Komisija predlaga poenostavitev in razjasnitev pravnih zahtev, ki veljajo le za nekatere kategorije živil, in vzpostavitev enotnega seznama snovi, ki se lahko dodajo živilom (t. i. seznam Unije) iz tega predloga. Predlog še zlasti: — odpravlja koncept dietetičnih živil; — zagotavlja novo splošno okvirno zakonodajo z jasno določenim in opredeljenim obsegom uporabe, ki se nanaša na omejeno število natančno opredeljenih kategorij živil, ki so bile prepoznane kot nujno potrebne za nekatere natančno opredeljene skupine potrošnikov s posebnimi prehranskimi potrebami; — ohranja posebne ukrepe za omenjene, nujno potrebne kategorije živil; — določa splošna pravila o sestavi in označevanju, ki se uporabljajo za navedene kategorije živil; — s poenostavitvijo zakonodajnega okolja odpravlja različne razlage in težave držav članic in nosilcev dejavnosti pri uporabi različnih zakonodajnih besedil; — odpravlja obremenitev v zvezi s postopkom obveščanja; — zagotavlja, da se podobni izdelki obravnavajo enako v vsej Uniji; — odpravlja pravila, ki so postala odvečna, nedosledna in morebiti sporna; — vzpostavlja enotni pravni ukrep za snovi, ki se lahko dodajo živilom, ki jih zajema ta predlog.
4.11

Organi, ki so pristojni za nadzor in izvajanje, ter pristojne institucije redno opozarjajo na pojav tako imenovanih podjetij „pisemskih nabiralnikov“ v čezmejni izmenjavi. V teh primerih se enotni trg za storitve izkorišča za to, da se obidejo ali izognejo predpisi v številnih državah. Isti problem se pojavlja tam, kjer se veliko uporablja status samozaposlenih, medtem ko gre v resnici za navidezno samozaposlene. Odbor priporoča Komisiji, da natančneje prouči to obliko izkrivljanja konkurence, ki je škodljiva tako za velika kot tudi mala bona fide podjetja, in po potrebi sprejme ustrezne ukrepe.
SL Uradni list Evropske unije C 107/75

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o zavornih napravah kmetijskih ali gozdarskih traktorjev na kolesih (kodificirana različica)

COM(2010) 729 konč. – 2010/0349 (COD)

2011/C 107/18

Svet in Evropski parlament sta 17. januarja 2011 oziroma 16. decembra 2010 sklenila, da v skladu s členom 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosita za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o zavornih napravah kmetijskih ali gozdarskih traktorjev na kolesih

COM(2010) 729 konč. – 2010/0349 (COD).

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 469. plenarnem zasedanju 16. in 17. februarja 2011 (seja z dne 16. februarja) s 111 glasovi za, 1 glasom proti in 5 vzdržanimi glasovi sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje.
SL Uradni list Evropske unije C 84/53

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o spremenjenem predlogu direktive Sveta glede strukture in stopnje trošarine, ki velja za predelani tobak

(COM(2010) 641 konč. – 2007/0206 (CNS))

2011/C 84/12

Evropski parlament in Svet sta 23. novembra 2010 oziroma 8. decembra 2010 sklenila, da v skladu s členoma 113 in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosita za mnenje o naslednjem dokumentu:

Spremenjeni predlog direktive Sveta glede strukture in stopnje trošarine, ki velja za predelani tobak

COM(2010) 641 konč. – 2007/0206 (CNS).

Odbor se strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 468. plenarnem zasedanju 19. in 20. januarja 2011 (seja z dne 19. januarja) z 90 glasovi za, 3 glasovi proti in 8 vzdržanimi glasovi o tem predlogu sprejel pozitivno mnenje.
3.2

Pomen gozdov kot obnovljivega naravnega vira z različnimi ekosistemskimi storitvami in predpogoja za dobrobit ljudi se bo po pričakovanjih v prihodnjih desetletjih povečeval. Delež odgovornih potrošnikov (8) je denimo v mnogih evropskih državah že velik. Gozdovi zaradi raznolike in trajnostne rabe, proizvodov, ki temeljijo na gozdarstvu, in za to potrebnih storitev in upravljanja, pomenijo vir delovnih mest, prihodka in napredka na različnih ravneh in na mnogih območjih. Gozdovi in na gozdarstvu temelječe gospodarske dejavnosti, pa tudi proizvodnja lesa, nelesni proizvodi in gozdni turizem so posebno pomembni za lokalne skupnosti. V skladu s strategijo Evropa 2020 je treba zagotavljati ustrezne delovne pogoje za lastnike gozdov, uporabnike in lesnopredelovalno industrijo, saj se povečuje konkurenca za zemljišča, ki so na voljo za proizvodnjo lesa, in za les, namenjen za predelavo in za energetske namene. Pomembna postaja tudi vloga informacijskih spretnosti. Leto 2011 kot mednarodno leto gozdov ponuja priložnost za boljše sprejemanje gozdarskega sektorja med potrošniki in širšo javnostjo ter za podporo trajnostni potrošnji in proizvodnji, in sicer tako, da se pokaže prednosti lesa in lesnih proizvodov v primerjavi z drugimi materiali pri spoprijemanju z vprašanji, povezanimi s podnebnimi spremembami (kot so shranjevanje ogljika, nizka vgrajena energija, toplotna učinkovitost itd.).
3.3.1

Ukrepi, navedeni v členu 3 predloga, so smiselni, vendar presplošni, podobni ukrepom iz preteklih evropskih let in bi lahko sodili k raznim kampanjam. Morali bi imeti državljansko razsežnost in ne bi smeli biti samo vprašanje za strokovnjake. Nekateri predlogi, ki so bili podani v predhodnem posvetovanju, bi lahko imeli velik učinek v javnosti. Poleg tega EESO predlaga, da se na podlagi prejšnjih mnenj v nadaljnjih razpravah obravnavajo naslednje teme: 3.3.1.1 Potrebni so obsežni ukrepi in izboljšave, ki bodo starejšim omogočili daljšo udeležbo v poklicnem življenju. (6) 3.3.1.2 Za olajšanje in hkrati spoštovanje raznolikega prostovoljnega in neplačanega prispevka starejših za celotno družbo in mlajšo generacijo je treba vzpostaviti po vsej EU veljaven status prostovoljstva, ta koncept uskladiti, urediti priznavanje in kvalificiranje prostovoljcev (7) ter vzpostaviti okvir tega „dela“, da ne bo negativno vplivalo na možnosti mlajših ljudi na trgu dela. 3.3.1.3 Za ohranitev delovnega potenciala starejših je treba izboljšati preventivo, krepitev zdravja in zdravstveno vzgojo v vseh starostnih skupinah. (8) 3.3.1.4 Treba si je prizadevati, da bo formalni izobraževalni sistem odprt za starejše, kar bo pripomoglo k njihovemu nadaljnjemu usposabljanju in socialni vključenosti. To bi moralo obsegati tudi dostop do novih IKT (npr. s programom EU za staranje v informacijski družbi) za starejše ljudi iz vseh družbenih skupin. (9) 3.3.1.5 Treba je upoštevati, da demografske spremembe prinašajo tudi možnosti, na primer nove poklicne poti in delovna mesta na področju nege, usklajevanja različnih poklicev, političnega svetovanja itd. Nova potrošniška skupina, ki jo tvorijo starejši ljudje, pa ponuja še druge možnosti za gospodarstvo, na primer na področjih „oblikovanje za vse“, podpore iz okolja pri samostojnem življenju (Ambient Assisted Living – AAL) in svetovanja pri potrošniških vprašanjih. Poleg tega je treba okrepiti potrošnike in njihove pravice. (10) 3.3.1.6 Pri ukrepih na vseh omenjenih tematskih področjih je treba spoštovati enakopravni pristop, ki bo zagotovil enako obravnavo vseh delov prebivalstva: žensk in moških, zdravih in nezdravih, priseljencev in domačinov. Posebej se je treba posvetiti ljudem, ki živijo v revščini. (11)
SL Uradni list Evropske unije C 48/168

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2187/2005 glede prepovedi višanja vrednosti ulova in omejitev za ribolov iverke in romba v Baltskem morju, Beltih in Soundu

(COM(2010) 325 konč. – 2010/0175 (COD))

2011/C 48/32

Evropski parlament in Svet sta 6. oz. 8. julija 2010 sklenila, da v skladu s členoma 43(2) in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosita za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2187/2005 glede prepovedi višanja vrednosti ulova in omejitev za ribolov iverke in romba v Baltskem morju, Beltih in Soundu

COM(2010) 325 konč. – 2010/0175 (COD).

Odbor se strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 465. plenarnem zasedanju 15. in 16. septembra 2010 (seja z dne 15. septembra) o tem predlogu soglasno sprejel pozitivno mnenje.
SL Uradni list Evropske unije C 354/72

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 247/2006 o posebnih ukrepih za kmetijstvo v najbolj oddaljenih regijah

COM(2009) 510 konč. – 2009/0138 (CNS) (1)

2010/C 354/17

Svet in Evropski parlament sta 19. in 18. februarja 2010 sklenila, da v skladu s členom 43 Pogodbe o delovanju Evropske unije, prejšnji člen 37 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosita za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 247/2006 o posebnih ukrepih za kmetijstvo v najbolj oddaljenih regijah Unije

COM(2009) 510 konč. – 2009/0138 (CNS) (1).

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga, poleg tega je to vprašanje že obravnaval v mnenjih CESE 771/2008 in CESE 255/2010, ki sta bili sprejeti 22. aprila 2008 (2) in 17. decembra 2010 (3), zato je na 461. plenarnem zasedanju 17. in 18. marca 2010 (seja z dne 17. marca) o tem predlogu soglasno sprejel pozitivno mnenje in zavzel enako stališče kot v zgoraj navedenih mnenjih.

V Bruslju, 17. marca 2010 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Mario SEPI

(1) Kratica bi morala biti COD.

(2) Mnenje EESO o strategiji za najbolj oddaljene regije: dosežki in prihodnji izzivi – UL C 211, 19.8.2008, str. 72.

(3) Mnenje o učinku sporazumov o gospodarskem partnerstvu na najbolj oddaljene regije (območje Karibov) – UL C … str.
3.4.2

Razlika med „popolnim“ in poenostavljenim računom je v različnosti njune uporabe: prvi se uporablja za uveljavljanje pravice do odbitka, z drugim pa načeloma to ni mogoče, razen v nekaterih dovoljenih primerih in samo na ozemlju iste države članice. Novosti so v skladu z željo Komisije, da bi poenostavili postopke in zmanjšali obremenitev podjetij, vendar so različne možnosti, ponujene državam članicam, vnovič v nasprotju z načelom usklajevanja. To je jasno znamenje, da se države članice še naprej branijo sprejemati enotne upravne postopke in sisteme. Glede poenostavljenih računov bi bila boljša zavezujoča kot pa poljubna uporaba pravila, predvidena v zdajšnjem predlogu direktive, da se preprečijo dodatni upravni stroški podjetij, ki so dejavna v več državah članicah in bi zato morala upoštevati različne predpise.
4.7

Pristop bi moral biti regionalen zaradi posameznih okoljskih in naravnih značilnosti različnih morskih bazenov. Ti bazeni sicer imajo veliko značilnosti, ki so skupne celotnemu morskemu okolju, vendar se naravni dogodki in procesi, ki potekajo na teh območjih, razlikujejo že po svoji naravi in po načinu, kako potekajo. To je razvidno na primer, če primerjamo dogajanje v toplejših morjih, kot sta na primer Sredozemsko in Črno morje, z atlantsko obalo, za katero so značilni valovi.
Izkušnje s partnerstvi v srednješolskem in visokošolskem strokovnem izobraževanju so že dolgo zelo pozitivne, saj omogočajo povezovanje z gospodarskim okoljem prek večstranskih (formalnih in neformalnih) sporazumov, ki povezujejo izobraževalne ustanove s podjetji in obratno. Poleg dobrih praks, ki jih lahko zasledimo povsod, obstajajo tudi močna prizadevanja za ustvarjanje dolgoročnih partnerstev ob upoštevanju različnih vlog vseh udeleženih (zlasti izobraževalnih ustanov in njihove popolne neodvisnosti pri podeljevanju kvalifikacij), da bi ustvarili sinergije in združili moči in sposobnosti ter se tako skupaj odzvali na gospodarske in družbene potrebe.

Podjetja in izobraževalne ustanove imajo različne, vendar dopolnjujoče se cilje, vendar lahko z izboljšanjem izmenjave informacij, partnerstev in skupnih projektov lažje izpolnijo svoje naloge. V številnih državah članicah že zelo dolgo obstajajo sistemi hkratnega teoretičnega in praktičnega izobraževanja, v okviru katerih izobraževanje poteka na šoli in v podjetju (dvojni sistem v Nemčiji, vajeništvo v Franciji in Združenem kraljestvu itd.). Hkratno teoretično in praktično izobraževanje je pokazalo visoko vrednost stalnih, strukturiranih in integriranih partnerstev.
4.3.1

Evropska civilna pobuda bi poleg temeljnih svoboščin in pravne države pomagala utrjevati tudi univerzalne in evropske vrednote svobode, demokracije in spoštovanja človekovih pravic. Poleg tega bi njeni cilji morali biti tudi razvoj družbene, jezikovne in povezovalne sposobnosti, izgradnja in delovanje Evropske unije ter pridobivanje in izmenjava izkušenj. Želja po pridobivanju znanja ali boljšem razumevanju lastnega značaja in sposobnosti je pogosto najpomembnejši dejavnik vključevanja mladih v prostovoljne dejavnosti, prispeva pa tudi k izpolnjevanju zahtev družbe, ki temelji na znanju.
3.2

Odbor zato meni, da evropska pobuda za čezmejni pregon prometnih prekrškov predstavlja očitno dodano vrednost. S Komisijo se strinja, da je treba storiti vse za dosego cilja razpolovitve števila žrtev prometnih nesreč v Evropski uniji do leta 2010, in meni, da predlog direktive odpira možnost velikega koraka v to smer, pri čemer bo moral vključevati tudi učinkovite in izvedljive načine nadzora in sankcij. Odbor zato nujno poziva Svet in države članice, da v skladu s svojimi pristojnostmi in dejanskim stanjem izvedejo izboljšave glede nadzora in sankcij.
3.6.1

Uresničitev nadnacionalnih koridorjev, namenjenih tovornemu prometu, je seveda predpogoj za razvoj tovornega prometa, znano pa je, da se je tovorni promet doslej zapostavljal v prid potniškemu prometu. Gre torej za nekakšno kulturno revolucijo, za katero so nedvomno potrebni obvezujoči cilji, ki jih države članice sprejemajo, in posebna finančna sredstva, pri čemer je treba upoštevati, da v očeh javnosti prednost potniških vlakov ni vprašljiva. Gre torej bolj za vprašanje čim boljšega upravljanja omrežij in opredelitve omrežij, namenjenih tovornemu prometu, ob hkratnem ohranjanju kakovosti in točnosti potniškega prevoza. Pri ustvarjanju nadnacionalnih koridorjev bi bilo treba upoštevati tirno širino v novih in starih državah članicah EU, obstoječi vozni park železniških družb, tokove tovornega prometa držav kandidatk in tretjih držav ter rusko enklavo Kaliningrad.
8.5

EESO meni, da so merila iz člena 15(3) in (4) v zvezi z ohranjanjem biološke raznovrstnosti in preprečevanjem uporabe zemljišč z velikimi zalogami ogljika nepopolna. Za ohranjanje biološke raznovrstnosti niso pomembna le zemljišča iz odstavka 3(a) do (c). Enako velja za odstavek 4(a) in (b) v zvezi s ponori ogljika.
5.9

EESO meni, da je treba upoštevati dejstvo, da je veliko držav odvisnih od fosilnih goriv in jedrske energije in da se ta položaj v bližnji prihodnosti ne bo spremenil. To velja tudi za tretje države, s katerimi bi morala EU uskladiti prizadevanja za pospešitev raziskav in razvoja na področju energetskih tehnologij. Odbor meni, da evropske prednostne naloge ne smejo biti v preveliki meri odvisne od tehnologij, povezanih z uporabo obnovljivih virov energije, in da morajo pripisovati enak pomen tehnologijam, ki omogočajo varčevanje z energijo v končni fazi uporabe in tehnologijam, odvisnih od fosilnih goriv (vključno s tehnologijami zajemanja in shranjevanja ogljika). Raziskave in razvoj na področju jedrske energije imajo svoj časovni razpored in posebno usklajevanje. Kljub temu bi bilo treba vztrajati na pomenu raziskav in razvoja na področju jedrske energije, ki zdaj nastaja na podlagi jedrske fisije, nekega dne pa bi morda lahko nastajala na podlagi jedrske fuzije, trajanja in varnosti jedrskih naprav, ki imajo glavno vlogo pri zagotavljanju varnosti dobave energije in zmanjšanju emisij toplogrednih plinov v EU.
2.3

Med drugimi ugotovljenimi trendi (glej prilogo 1) (5) so še: a) hiter in dinamičen razvoj novih tehnoloških okolij, na katere vse bolj vplivajo digitalno zbliževanje, hitrejše distribucijske poti, mobilni internet, Web 2.0, dostop Wi-Fi in druge nove oblike vsebin in spletnih tehnoloških storitev; b) priznavanje zelo zgodne starosti otrok, ki so žrtve, in izjemne resnosti spolnih zlorab, katerih žrtve so; c) razjasnitev obsega problema glede javno dostopnih spletnih strani, ki prikazujejo spolno zlorabo otrok, tj. konkretno „obvladljivega“ cilja približno 3 000 spletnih strani na leto, ki se gostijo po vsem svetu in lajšajo dostop do več sto tisoč slik spolne zlorabe otrok; d) nedavni podatki o regionalnem gostovanju mrež za spolno zlorabo otrok kažejo, da večino teh vsebin gostijo ZDA; e) nedavni podatki kažejo, da vsebine, ki prikazujejo spolno zlorabo otrok, redno menjajo podjetje in državo, ki jih gosti, da jih ne bi izsledili in izbrisali, to pa otežuje kazenske preiskave na izključno nacionalni ravni; f) nezadostna mednarodna prizadevanja registrov imen domene za izbris registracije domen, ki podpirajo spolno zlorabo otrok ali zagotavljajo dostop do tovrstnih vsebin; g) obstoječi in potencialno vse večji „generacijski prepad“ med uporabo spletnih tehnologij s strani mladih in njihovim zaznavanjem nevarnosti ter razumevanjem njihove uporabe s strani odraslih; h) izpostavljenost javnosti gradivu o spolni zlorabi otrok bi lahko zmanjšali, če bi ponudniki storitev prostovoljno blokirali posamezne naslove URL; i) prednosti nacionalnih priporočil o spletnih orodjih, kot so izdelki za filtriranje, zaščitne nastavitve pri iskalnikih in podobno.
3.7.4.1

Evropska komisija kljub temu ugotavlja, da je težko oceniti učinek teh rešitev glede DDV. Veliko bo odvisno od tega, kako se bodo finančne in zavarovalne institucije odzvale na te spremembe. Glede delitve stroškov je zmanjšanje pri pobiranju davkov odvisno od tega, ali so ureditve že vzpostavljene in ali so predmet DDV ali ne. Če nova pravila spodbudijo finančne družbe in zavarovalnice, da sprejmejo ureditve, katerih namen je učinkovitost in na katere drugače ne bi niti pomislile, ne bo izgube DDV. Če so ureditve že vzpostavljene in so predmet DDV, kar je malo verjetno, lahko zaradi večje olajšave nastane izguba prihodka. Glede sprememb pravil o izbiri obdavčitve se lahko pričakuje odliv neto davkov v dejavnosti med podjetji (B2B), ker lahko podjetja na splošno dobijo povrnjen DDV, ki ga plačajo. Po drugi strani bi obdavčevanje dejavnosti med podjetji in potrošniki (B2C) teoretično ustvarilo davčne prihodke. Vendar je na tej stopnji negotovo, v kakšnem obsegu bi izvajalci pri dejavnostih B2C izbrali obdavčitev finančnih in zavarovalnih produktov. Finančne institucije in zavarovalnice bi se morale najprej prepričati, da bodo lahko svojo učinkovitost povečale do stopnje, ki omogoča zaračunavanje DDV zasebnim potrošnikom, ne da bi za te stranke povečale stroške.
4.12

Po drugi strani pa ostale institucije in države članice, kljub temu, da so pozorne na ta problem, pobud Komisije ne podpirajo vedno na ustrezen način. Kot nedaven primer tega lahko navedemo predlog Komisije za izboljšanje varnosti cestne infrastrukture (11). Ta predlog, za katerega EESO meni, da je potreben za zmanjšanje števila žrtev na cestah, je po mnenju Evropskega parlamenta preveč omejevalen, zato so bile v imenu načela subsidiarnosti iz njega izvzete najbolj ključne obvezujoče določbe. Tako bo tudi tokrat – razen če ne bo prišlo do sprememb ob glasovanju na plenarnem zasedanju, kar pa je malo verjetno – Parlament prepustil državam članicam, da o tem odločajo same.
SL Uradni list Evropske unije C 204/47

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o vzajemnem priznavanju dovoljenj za plovbo za plovila, ki plujejo po celinskih plovnih poteh (kodificirana različica)

COM(2008) 37 konč. – 2008/0021 (COD)

(2008/C 204/12)

Svet Evropske unije je 13. februarja 2008 sklenil, da v skladu s členom 80(2) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o vzajemnem priznavanju dovoljenj za plovbo za plovila, ki plujejo po celinskih plovnih poteh (kodificirana različica)

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 443. plenarnem zasedanju 12. in 13. marca 2008 (seja z dne 12. marca) s 121 glasovi za, nobenim glasom proti in 6 vzdržanimi glasovi o tem predlogu sprejel pozitivno mnenje.
4.11

V splošnem Komisija ugotavlja, da so znižane davčne stopnje učinkovite le takrat, ko se delež izdatkov za potrošnjo tako obdavčenega blaga ali storitev v primerjavi med skupinami z visokimi dohodki in nizkimi dohodki dovolj močno razlikuje in ko je trajno stabilen. Te razlike so najbolj izražene v živilskem, tekstilnem in gradbenem sektorju: resda obstajajo tudi precejšnje razlike med državami, vendar se najočitnejše – in s socialnega stališča najkrivičnejše – razlike pojavljajo v državah članicah. EESO opozarja na to, da v različnih državah članicah znižano davčno stopnjo uporabljajo po kategorijah, ne da bi upoštevali, da so v mnogih od teh kategorij nekateri izdelki namenjeni najširšemu krogu potrošnikov, medtem ko so drugi očitno namenjeni najpremožnejšim kupcem; njihova cena je včasih nekajkrat višja. Odprto ostaja vprašanje, kako in v skladu s katerimi merili bi bilo treba uporabljati različne davčne stopnje za blago, ki se uvršča v enako kategorijo poimenovanj, vendar je po kakovosti in ceni dejansko namenjeno različnim družbenim slojem. Nadaljnji problem je v tem, kako določiti trajna razlikovanja, ki ne bi bila odvisna od modnih sprememb, in zagotoviti njihovo upoštevanje, ne da bi bilo treba uvesti drag in zapleten nadzor. In končno je treba upoštevati še možnost goljufij v vseh sektorjih, še posebej pa v dveh že omenjenih: natančna in podrobna poimenovanja jih olajšujejo, njihov nadzor pa je vse prej kot preprost. EESO opozarja, da je treba uvesti razlikovanje na podlagi socialnih meril. Povedano drugače: kadar alternative iz točke 4.15 ne bi bile možne, bi znižane davčne stopnje pomagale podpirati pomembne socialne programe. V vsakem primeru pa je treba zagotoviti preglednost v razmerju do državljanov lastne in drugih držav članic.
SL Uradni list Evropske unije C 162/86

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe (ES) št. …/… Evropskega parlamenta in Sveta o splošnih pravilih za opredelitev, opis in predstavitev aromatiziranih vin, aromatiziranih pijač na osnovi vina in aromatiziranih mešanih pijač iz vinskih proizvodov (prenovitev)

COM(2007) 848 konč. – 2007/0287 (COD)

(2008/C 162/20)

Svet Evropske unije je 22. januarja 2008 sklenil, da v skladu s členoma 37 in 95 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog uredbe (ES) št. …/… Evropskega parlamenta in Sveta o splošnih pravilih za opredelitev, opis in predstavitev aromatiziranih vin, aromatiziranih pijač na osnovi vina in aromatiziranih mešanih pijač iz vinskih proizvodov (prenovitev)

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga, poleg tega je to vprašanje že obravnaval v svojem prejšnjem mnenju CESE 413/1996, sprejetem 27. marca 1996 (1), zato je na 442. plenarnem zasedanju 13. in 14. februarja 2008 (seja z dne 13. februarja) s 131 glasovi za, 1 glasom proti in 8 vzdržanimi glasovi o tem predlogu sprejel pozitivno mnenje in zavzel isto stališče kot v zgoraj navedenem mnenju.

V Bruslju, 13. februarja 2008 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Dimitris DIMITRIADIS

(1) Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe (ES) Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EGS) št. 1601/91 o splošnih pravilih za opredelitev, opis in predstavitev aromatiziranih vin, aromatiziranih pijač na osnovi vina in aromatiziranih mešanih pijač iz vinskih proizvodov – COM(1995) 570 konč. (UL C 174 z dne 17.6.1996, str. 30).