Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2021/C 288/07)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1)

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„BARDOLINO“

PDO-IT-A0436-AM03

Datum obvestila: 26. april 2021

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Ime in vina

OPIS:

(a) Zdaj obstajajo podobmočja, imenovana „Montebaldo“, „La Rocca“ in „Sommacampagna“. Pravila za ta podobmočja so določena v Prilogi 1, ki je na koncu specifikacije proizvoda in je njen sestavni del.

RAZLOGI:

(a) S to spremembo se tradicionalni proizvod – vsakdanja lahka rdeča vina, ki se postrežejo ohlajena ter so namenjena predvsem prodaji na lokalnemu trgu in v srednji Evropi – dopolni s tremi posebnimi zgodovinskimi podobmočji, ki so primerna za proizvodnjo elegantnejših, bolj prefinjenih in trajnejših vin, hkrati pa še vedno ohranjajo slogovne elemente, značilne za vino „Bardolino“, ki je bilo leta 1968 prvič registrirano kot „denominazione di origine controllata“ (kontrolirana označba porekla ali DOC). Cilj je odmik od pristopa sedanje specifikacije proizvoda, ki ne vključuje razlikovanja. Tako se lahko ustvari podoba o vinih, ki lažje izraža značilnosti lokalne identitete in jo je mogoče ohraniti dalj časa. To se lahko doseže s popolnim izkoriščanjem lastnosti, po katerih vina s teh treh podobmočij slovijo skozi zgodovino, s čimer se odpira dostop do novih ciljnih trgov, ki jih zanimajo elegantnejša in trajnejša rdeča vina, ter omogoči višji pribitek na cene. V specifikaciji proizvoda: ta sprememba vpliva na člen 1 in Prilogo 1. V enotnem dokumentu: s to spremembi so v oddelke Opis vina, Enološki postopki in Povezava z geografskim območjem dodana sklicevanja na podobmočja.

2. Sortni sestav

OPIS:

(a) Delež sorte vinske trte corvina v zvrsti znaša zdaj največ 95 % in ne 80 %, delež sorte vinske trte rodinella pa mora zdaj znašati najmanj 5 % in ne 10 %.

RAZLOGI:

(a) Povečanje zgornje meje za sorto vinske trte corvina na 95 % omogoča boljše izkoriščanje te sorte vinske trte na območjih, ki so še posebno primerna za njeno gojenje. To še zlasti velja za podobmočja: rezultati študije kartiranja območja kažejo, da sorta vinske trte corvina zaradi svoje prilagodljivosti v povprečju dosega najboljši standard kakovosti, hkrati pa zagotavlja ohranjanje vseh prepoznavnih značilnosti vin. Cilj predlagane spremembe, oblikovane s temi pogoji in z navedenim namenom poudarjanja lastnosti območja pri imenu „Bardolino“, je, da je vedno, ko so pogoji ustrezni – tj. glede na navodila iz študije kartiranja območja –, vino „Bardolino“ zvrst dveh avtohtonih sort vinske trte, in sicer corvina (corvinone) in rondinella. Če je to potrebno ali primerno zaradi okoliščin in vedno z namenom, da značilne lastnosti vinorodnega prostora pridejo do izraza, pa se lahko ta zvrst dopolni z bolj raznovrstnim sortnim sestavom, kot je tradicionalna praksa na območju. Da bi lahko delež sorte vinske trte corvina v zvrsti znašal do 95 %, je treba minimalno zahtevo za sorto vinske trte rodinella zmanjšati na 5 %. V specifikaciji proizvoda: ta sprememba vpliva na člen 2.

3. Območje pridelave

OPIS:

Določena je bilo območje pridelave grozdja, ki se uporablja za pridelavo vin s podobmočij „Montebaldo“, „La Rocca“ in „Sommacampagna“.

RAZLOGI:

Z rezultati študije kartiranja območja so bile upravne meje vsakega od treh podobmočij – „Montebaldo“, „La Rocca“ in „Sommacampagna“ – določene na podlagi zgodovinskih in agronomskih dejavnikov.

V specifikaciji proizvoda: ta sprememba vpliva na člen 1 in Prilogo 1.

4. Vinogradniška pravila

OPIS:

(a) Pravila o gojitvenih oblikah so bila revidirana.

(b) Donos na hektar je bil zmanjšan na 12 ton.

(c) Dodani so bili štirje odstavki, po katerih lahko regionalni organi na zahtevo združenja za zaščito in po posvetovanju s trgovinskimi organizacijami: sprejemajo odločitve o tem, kam se pošlje grozdje, za kaj se lahko uporablja, in o največji količini grozdja na hektar, ki se lahko uporabi; zmanjšajo dovoljeni donos grozdja in stopnjo ekstrakcije vina ter povečajo največji presežek donosa na hektar, ki se lahko nameni za prihodnjo uporabo, do 20 %.

RAZLOGI:

(a) Ta sprememba omogoča uporabo navadnega latnika (pergola) z nagnjeno krošnjo poleg sistema enojnega latnika, znanega kot pergoletta. Zaradi tal in podnebja na območju se lahko tudi s to gojitveno obliko, značilno za območje Gardskega jezera, pridela visokokakovostno grozdje in doseže enakomerno zorenje v mejah specifikacije proizvoda.

(b) V zadnjih petih letih je združenje za zaščito „Bardolino“ DOC izvajalo politike za regulacijo trga, da bi se cene ustalile in preprečil njihov padec. Ko so se organi dežele Benečija pri svoji pripravi na sprejetje ukrepov za omejitev donosov za vino „Bardolino“ DOC za trgatev leta 2016, ki je bilo peto leto zapored, v katerem je bilo treba sprejeti take ukrepe, posvetovali s trgovinskimi organizacijami, so navedene organizacije združenje za zaščito „Bardolino“ odločno pozvale, naj sprejme ustreznejše ukrepe v obliki revizije specifikacije proizvoda. To posvetovanje s trgovinskimi organizacijami je navedeno v odloku o sprejetju navedenih ukrepov, ki so ga organi dežele Benečija izdali 8. septembra 2016. Ta predlog za zmanjšanje mejne vrednosti donosa na hektar s 13 ton na 12 ton zato izpolnjuje zahteve panoge, trgovinskih organizacij v sektorju in organov dežele Benečija. Donos na hektar je treba zmanjšati za povečanje ekonomske vrednosti in kakovosti, na katero kaže ime tega vina. Vsekakor ta sprememba samo usklajuje proizvodnjo s tem, kako se vinogradi zdaj upravljajo, pri čemer je bil stari sistem zasaditve v celoti nadomeščen s sajenjem v vrstah. Analiza kaže, da je količina ustekleničenega vina v zadnjih petih letih razmeroma stabilna in da lahko trg absorbira le del proizvedenega vina, kar pomeni, da se le majhen delež proda po cenah, ki bi vinarjem verjetno prinesle dobiček in prispevale k ustvarjanju ugleda na področju kakovosti teh vin na nacionalnem in mednarodnih trgih. Zato se je panoga odločila za splošno zmanjšanje količine vina, ki je upravičeno do imena „Bardolino“ DOC.

(c) Besedilo zdaj vključuje številna vinogradniška pravila, ki se uporabljajo v posebnih primerih. V specifikaciji proizvoda: ta sprememba vpliva na člen 4. V enotnem dokumentu: ta sprememba zadeva naslov Največji donosi v oddelku Enološki postopki.

5. Enološka pravila

OPIS:

(a) Peneča vina („Bardolino chiaretto spumante“) niso več omejena na kategorije zelo suho, suho in polsuho navedene vrste proizvoda.

(b) Območje, na katerem mora potekati predelava osnovnega vina v peneče vino (za „Bardolino chiaretto spumante“), je bilo revidirano.

(c) Da se lahko za vino uporablja ime „Bardolino novello“, je bila zahteva glede karbonske maceracije povečana s 85 % na 100 % grozdja.

(d) Zvrščanje različnih letnikov je zdaj dovoljeno in je omejeno na vina dveh letnikov tik pred letnikom in na vino letnika tik za letnikom vina, ki bo certificirano.

(e) V specifikaciji proizvoda je zdaj navedeno, da se lahko vina „Bardolino“ in „Bardolino classico“ sprostijo na trg od 15. januarja leta, v katerem se je potrgalo grozdje, uporabljeno za njihovo pridelavo.

(f) Dodani so bili trije odstavki, po katerih lahko regionalni organi na zahtevo združenja za zaščito in po posvetovanju s trgovinskimi organizacijami določijo največjo količino vina, ki se lahko certificira, ki je manjša od količine, določene v specifikaciji proizvoda, kar pomeni, da je treba vse mošte in vina, pridobljene iz presežne količine grozdja, ohraniti v nepakirani obliki in se lahko na zahtevo združenja za zaščito certificirajo.

RAZLOGI:

(a) Ta sprememba omogoča pridelavo vina „Bardolino chiaretto spumante“ v kateri koli kategoriji penečega vina, ki jo dopušča zakonodaja, razen sladke, kar pomeni, da bodo lahko proizvajalci zadostili povpraševanju po različnih vrstah proizvoda. Ker je „Bardolino chiaretto spumante“ peneče vino rosé, za katerega je značilna blagost, lahko različni letniki morda bolj ustrezajo različnim kategorijam penečega vina.

(b) Postopek predelave osnovnega vina v peneče vino lahko zdaj poteka kjer koli v deželi Benečija, pa tudi v pokrajinah Mantova, Brescia in Trento.

(c) „Bardolino novello“ je bilo prvo italijansko „vino novello“ (mlado vino), ki je pridobilo status kontrolirane označbe porekla (leta 1987). Vinarji s tega območja pridelujejo to vino samo z uporabo karbonske maceracije. Delež karbonske maceracije, ki je potrebna, da je vino „Bardolino novello“, je bil povečan, da bi se izboljšala kakovost.

(d) Z omejitvijo vin, ki se uporabljajo pri zvrščanju letnikov, na vina dveh letnikov tik pred letnikom in na vino letnika tik za letnikom, ki se trži, zagotavlja, da bosta vina z ZOP „Bardolino“ vedno odlikovali svežina in pitnost, po katerih je „Bardolino“ tradicionalno znan.

(e) Uvedba pravila, da se vina „Bardolino“ in „Bardolino classico“ ne morejo tržiti pred 15. januarjem, izhaja iz želje po izboljšanju kakovosti in tržnih vrednosti.

(f) Ta sprememba je prilagoditev zakonodaji. V specifikaciji proizvoda: ta sprememba vpliva na člen 5. V enotnem dokumentu: ta sprememba zadeva naslov Posebni enološki postopki v oddelku Enološki postopki.

6. Značilnosti ob porabi

OPIS:

(a) Opis barve vina „Bardolino chiaretto“ in „Bardolino chiaretto classico“ je bile spremenjen v „svetlo rožnata, ki prehaja v oranžno“.

(b) Opis pene pri vinu „Bardolino chiaretto spumante“ je bil spremenjen v „nežna in obstojna“.

(c) Opis barve vina „Bardolino chiaretto spumante“ je bil spremenjen v „svetlo rožnata, ki prehaja v oranžno“.

(d) Opis vonja pri vinu „Bardolino chiaretto spumante“ je bil spremenjen v „dišeč in saden, če je bilo peneče vino pridelano z metodo charmat; nežen vonj po vrenju v steklenici, če je bila uporabljena tradicionalna metoda“.

(e) Opis okusa pri vinu „Bardolino chiaretto spumante“ je bil spremenjen v „od popolnoma suh do polsladek, svež, mineralen, obstojen“.

RAZLOGI:

(a) Ta sprememba je bila narejena zato, da je opis barve vina „Bardolino chiaretto“ pravilen.

(b) Ta sprememba je bila narejena zato, da je opis glavnih značilnosti pene pravilen.

(c) Ta sprememba je bila narejena zato, da je opis barve vina „Bardolino chiaretto spumante“ pravilen.

(d) Ta sprememba je bila narejena zato, da je opis vonja pri vinu „Bardolino chiaretto spumante“ pravilen za vsako od uporabljenih metod proizvodnje.

(e) Ta sprememba je bila narejena zato, da je opis okusa pri vinu „Bardolino chiaretto spumante“ pravilen in vsebuje navedbo vsebnosti sladkorja. V specifikaciji proizvoda: ta sprememba vpliva na člen 6. V enotnem dokumentu: ta sprememba zadeva oddelek Opis vina.

7. Označevanje, poimenovanje in predstavitev

OPIS:

(a) Ime „chiaretto di Bardolino“ se zdaj lahko uporabi na etiketi za vrsto vina chiaretto.

RAZLOGI:

Ime „chiaretto di Bardolino“ se tradicionalno pogovorno uporablja na lokalnem območju na podlagi neposrednega ujemanja z zgodovinskim imenom „chiaretto del Garda“, ki se je uporabljalo na območju, še preden so bila različna vina Gardskega jezera priznana kot označbe porekla. Sčasoma, zlasti v zadnjih petih letih se je ime „chiaretto di Bardolino“ v Italiji in tudi v tujini postopoma začelo uveljavljati kot opisna oblika za „Bardolino chiaretto“. Njegova uporaba je zdaj tako razširjena – v tisku in tudi med gospodarskimi subjekti, kot so kupci, restavracije in glavni trgovci na drobno –, da je skorajda nadomestila ime „Bardolino chiaretto“ na seznamih distributerjev, restavracij in glavnih trgovcev na drobno, pa tudi v najpomembnejših vodnikih v panogi ter v specializiranem in osrednjem tisku, kar pomeni, da ga zdaj pogovorno uporablja ogromno število potrošnikov. To pomeni, da je zdaj velik razkorak med besedilom, ki ga je treba uporabljati na vinskih etiketah („Bardolino DOC chiaretto“), in imenom, ki se je uveljavilo in se obširno uporablja na trgu in v tisku („chiaretto di Bardolino“), kar bi lahko močno vplivalo na poslovne in tržne priložnosti, ki so na voljo njegovim proizvajalcem. Ta sprememba zato zahteva uskladitev opisa proizvoda, ki ga dobavlja panoga, s tem, kar se dogaja na strani povpraševanja.

V specifikaciji proizvoda: ta sprememba vpliva na člen 7.

8. Pakiranje

OPIS:

(a) Vse zakonodajne spremembe v zvezi s pakiranjem vina se morajo zdaj sprejemati samodejno.

RAZLOGI:

(a) Večina vin „Bardolino“ DOC je znana po svoji svežini, predvsem pa naj bi se prodala in zaužila v enem letu. Da bi se torej proizvajalci lahko takoj odzvali na povpraševanje na trgu in konkurirali na mednarodni ravni, se jim mora nujno omogočiti sprejetje nove tehnologije, takoj ko zakonodaja to dopušča. Zato si proizvajalci izrecno želijo, da bi se vsak nov predpis o pakiranju vina samodejno sprejel za to označbo. To še zlasti velja za uporabo embalaže „bag-in-box“ (plastična vrečka v kartonski škatli): mednarodno povpraševanje po vinu rosé s statusom označbe porekla v škatlah stalno in hitro narašča, vendar pa zakonodaja trenutno ne dopušča uporabe te oblike embalaže za vrsto vina chiaretto. Zaradi tega je vino „Bardolino“ DOC v slabšem položaju v primerjavi s svojimi največjimi tujimi konkurenti. Če bi se torej pravila o uporabi embalaže „bag-in-box“ (plastična vrečka v kartonski škatli) po pričakovanjih sprostila in bi se njena uporaba razširila tudi na vrsto vina chiaretto, si proizvajalci želijo, da bi se lahko takoj odzvali na tako spremembo. V specifikaciji proizvoda: ta sprememba vpliva na člen 8.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime proizvoda

Bardolino

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Peneče vino

5. Kakovostno peneče vino

4. Opis vina

1. „Bardolino“

KRATEK OPIS

— Barva: rubinasto rdeča, ki prehaja v češnjevo rdečo, ki sčasoma postane bolj granatno rdeča.

— Vonj: značilen, po vinu.

— Okus: popolnoma suh, mineralen, harmoničen.

— Največji delež skupnega alkohola: 10,50 vol. %.

— Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 17,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

SPLOŠNE ANALITSKE LASTNOSTI

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %):

—

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %):

—

Najnižja vsebnost skupnih kislin:

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter):

—

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter):

—

2. „Bardolino classico“

KRATEK OPIS

— Barva: rubinasto rdeča, ki prehaja v češnjevo rdečo, ki sčasoma postane bolj granatno rdeča.

— Vonj: značilen, po vinu.

— Okus: popolnoma suh, mineralen, harmoničen.

— Največji delež skupnega alkohola: 10,50 vol. %.

— Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 17,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

SPLOŠNE ANALITSKE LASTNOSTI

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %):

—

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %):

—

Najnižja vsebnost skupnih kislin:

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter):

—

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter):

—

3. „Bardolino chiaretto“

KRATEK OPIS

— Barva: svetlo rožnata, ki prehaja v oranžno.

— Vonj: značilen, saden, nežen.

— Okus: mineralen, harmoničen.

— Največji delež skupnega alkohola: 10,50 vol. %.

— Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 16,0 g/l.

— Ostanek reducirajočih sladkorjev: največ 9 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

SPLOŠNE ANALITSKE LASTNOSTI

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %):

—

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %):

—

Najnižja vsebnost skupnih kislin:

5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter):

—

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter):

—

4. „Bardolino chiaretto classico“

KRATEK OPIS

— Barva: svetlo rožnata, ki prehaja v oranžno.

— Vonj: značilen, saden, nežen.

— Okus: mineralen, harmoničen.

— Največji delež skupnega alkohola: 10,50 vol. %.

— Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 16,0 g/l.

— Ostanek reducirajočih sladkorjev: največ 9 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

SPLOŠNE ANALITSKE LASTNOSTI

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %):

—

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %):

—

Najnižja vsebnost skupnih kislin:

5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter):

—

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter):

—

5. „Bardolino chiaretto spumante“

KRATEK OPIS

— Pena: nežna in obstojna.

— Barva: svetlo rožnata, ki prehaja v oranžno.

— Vonj: dišeč in saden, če je bilo peneče vino pridelano z metodo charmat; nežen vonj po vrenju v steklenici, če je bila uporabljena tradicionalna metoda.

— Okus: od popolnoma suh do polsladek, svež, mineralen, obstojen.

— Največji delež skupnega alkohola: 10,50 vol. %.

— Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 17,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

SPLOŠNE ANALITSKE LASTNOSTI

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %):

—

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %):

—

Najnižja vsebnost skupnih kislin:

5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter):

—

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter):

—

6. „Bardolino novello“

KRATEK OPIS

— Barva: svetlo rubinasto rdeča.

— Vonj: značilen, intenziven, saden.

— Okus: povsem suh, mehak, mineralen, rahlo sveže kiselkast, včasih rahlo živahen.

— Največji delež skupnega alkohola: 11,00 vol. %.

— Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 17,0 g/l.

— Ostanek reducirajočih sladkorjev: največ 10,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

SPLOŠNE ANALITSKE LASTNOSTI

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %):

—

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %):

—

Najnižja vsebnost skupnih kislin:

5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter):

—

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter):

—

7. „Bardolino classico novello“

KRATEK OPIS

— Barva: svetlo rubinasto rdeča.

— Vonj: značilen, intenziven, saden.

— Okus: povsem suh, mehak, mineralen, rahlo sveže kiselkast, včasih rahlo živahen.

— Največji delež skupnega alkohola: 11,00 vol. %.

— Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 17,0 g/l.

— Ostanek reducirajočih sladkorjev: največ 10,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

SPLOŠNE ANALITSKE LASTNOSTI

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %):

—

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %):

—

Najnižja vsebnost skupnih kislin:

5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter):

—

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter):

—

8. „Bardolino“ – podobmočje Montebaldo

KRATEK OPIS

— Barva: svetlo rubinasto rdeča, sijoča.

— Vonj: značilen, po svežem jagodičju, začimbah, z možnim travnatim in cvetličnim pridihom.

— Okus: popolnoma suh, prefinjen, mineralen, harmoničen.

— Največji delež skupnega alkohola: 11,00 vol. %.

— Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 20,00 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

SPLOŠNE ANALITSKE LASTNOSTI

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %):

—

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %):

—

Najnižja vsebnost skupnih kislin:

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter):

—

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter):

—

9. „Bardolino“ – podobmočje La Rocca

KRATEK OPIS

— Barva: svetlo rubinasto rdeča, sijoča.

— Vonj: značilen, po svežem jagodičju, začimbah, z možnim travnatim in cvetličnim pridihom.

— Okus: popolnoma suh, prefinjen, mineralen, harmoničen.

— Največji delež skupnega alkohola: 11,00 vol. %.

— Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 20,00 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

SPLOŠNE ANALITSKE LASTNOSTI

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %):

—

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %):

—

Najnižja vsebnost skupnih kislin:

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter):

—

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter):

—

10. „Bardolino“ – podobmočje Sommacampagna

KRATEK OPIS

— Barva: svetlo rubinasto rdeča, sijoča.

— Vonj: značilen, po svežem jagodičju, začimbah, z možnim travnatim in cvetličnim pridihom.

— Okus: popolnoma suh, prefinjen, mineralen, harmoničen.

— Največji delež skupnega alkohola: 11,00 vol. %.

— Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 20,00 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

SPLOŠNE ANALITSKE LASTNOSTI

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %):

—

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %):

—

Najnižja vsebnost skupnih kislin:

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter):

—

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter):

—

5. Enološki postopki

5.1. Posebni enološki postopki

1. Vino novello (mlado vino)

Posebni enološki postopek

Vino novello mora biti ustekleničeno do 31. decembra leta, v katerem je pridelano grozdje, in mora biti proizvedeno z uporabo 100-odstotne karbonske maceracije.

5.2. Največji donosi

1. „Bardolino“, „Bardolino classico“, „Bardolino chiaretto“, „Bardolino chiaretto classico“, „Bardolino chiaretto spumante“ 12 000 kilogramov grozdja na hektar

2. „Bardolino novello“, „Bardolino classico novello“ 12 000 kilogramov grozdja na hektar

3. „Bardolino Montebaldo“, „Bardolino La Rocca“, „Bardolino Sommacampagna“ 10 000 kilogramov grozdja na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Upravno ozemlje (bodisi celotno ozemlje bodisi njegov del) naslednjih občin sestavlja območje, na katerem je treba gojiti grozdje, ki se uporablja za proizvodnjo vin „Bardolino“ DOC: Bardolino, Garda, Lazise, Affi, Costermano, Cavaion Veronese, Torri del Benaco, Caprino Veronese, Rivoli Veronese, Pastrengo, Bussolengo, Sona, Sommacampagna, Castelnuovo del Garda, Peschiera del Garda in Valeggio sul Mincio.

Vina s podobmočja „Montebaldo“ morajo biti proizvedena iz grozdja, ki se goji na delu razmejenega območja (kot je opredeljeno v členu 3(a) specifikacije proizvoda „Bardolino“ DOC), ki pripada občinam Affi, Cavaion Veronese, Costermano sul Garda in Rivoli Veronese.

Vina s podobmočja „La Rocca“ morajo biti proizvedena iz grozdja, ki se goji na delu razmejenega območja (kot je opredeljeno v členu 3(a) specifikacije proizvoda „Bardolino“ DOC), ki pripada občinam Bardolino, Castelnuovo del Garda, Garda, Lazise, Peschiera del Garda in Torri del Benaco.

Vina s podobmočja „Sommacampagna“ morajo biti proizvedena iz grozdja, ki se goji na delu razmejenega območja (kot je opredeljeno v členu 3(a) specifikacije proizvoda „Bardolino“ DOC), ki pripada občinam Bussolengo, Pastrengo, Sommacampagna, Sona in Valeggio sul Mincio.

7. Glavne sorte vinske trte

Corvina N. – cruina

Corvinone N.

Molinara N.

Rondinella N.

8. Opis povezave

8.1. „Bardolino“ – kategorija 1: vino

(a) Posebnosti geografskega območja

Naravni dejavniki

Vina „Bardolino“ se proizvajajo na morenah vzhodnega brega Gardskega jezera, ki so jih odložili ledeniki, ki so oblikovali območje in pustili številne koncentrične formacije, obrnjene proti jezerski kotanji. To območje ima različna tla – načeloma globoka in prodnata –, ki se po koncu zime hitro segrejejo in omogočajo zgodnje brstenje ter enakomeren rastni cikel, ki je bistvenega pomena za optimalen razvoj in zorenje mladik in grozdja tudi v najmanj ugodnih letih.

Območje ima sredozemsko podnebje z vročimi, vendar ne soparnimi poletji, in milimi zimami. Na podnebje vpliva vodna gmota (tj. jezero), masiv Monte Baldo in dolina reke Adiže na severu.

Znotraj tega območja je majhen del zemljišča ob jezeru s posebnimi podnebnimi in okoljskimi značilnosti, na katerem je tradicija še starejša. To je območje, na katerem se proizvajajo vina classico. Druga tri podobmočja je mogoče razmejiti na podlagi geografije, tal in podnebja: zaledje blizu Monte Baldo; območje na obrežju Gardskega jezera z značilnim hribom, znanim kot „La Rocca“ in južen hribovit predel okoli mesta Sommacampagna.

Zgodovinski in človeški dejavniki

Najdbe iz bronaste dobe in rimske dobe, podobe grozdov, ki krasijo srednjeveške cerkve, ter dokumenti o prodaji vinogradov in dela znanih avtorjev iz antike pričajo o dolgi, neprekinjeni tradiciji vinogradništva in vinarstva na območju proizvodnje.

Imeni „Bardolino“ (rdeča vina) in „chiaretto“ (vina rosé) sta bili za lokalna vina prvič uporabljeni v devetnajstem stoletju, prav tako pa so bila takrat opredeljena tudi tri podobmočja: leta 1837 je kmetijski opazovalec Bernardino Angelini opisal trgatev „v okrožjih Caprino, Bardolino in Villafranca“, v besedilu, objavljenem leta 1900, pa je Giovanni Battista Perez opisal, kako so od začetka navedenega stoletja „strokovnjaki za ocenjevanje vin“ določali različne cene za vina s podobmočij, tedaj znanih kot „Valle di Caprino“ ali „distretto di Montebaldo“, „distretto di Bardolino“ in „Colli Morenici Meridionali“ (zdaj območje Sommacampagna).

Po ljudskem izročilu je formulo za vina chiaretto na območju Gardskega jezera leta 1896 razvil beneški senator Pompeo Molmenti, ki se je proizvodnje belih vin iz rdečega grozdja naučil v Franciji. Leta 1970 je Zeffiro Bocci napisal, da „se na veronskih vinorodnih območjih ob Gardskem jezeru že od nekdaj proizvaja prav posebno vino chiaretto del Garda“.

Človeški dejavniki

Spretnosti vinarjev „Bardolino“ se kažejo predvsem v njihovi sposobnosti poudarjanja posebnih značilnosti avtohtonih sort vinske trte – corvina veronese in rondinella –, poleg drugih posebnih lastnosti navedenega grozdja: njegovih sadnih in začimbnih not, svežine in polnosti okusa.

Za pridelavo vin chiaretto se grozdje trga bodisi ločeno (zgodnja trgatev) ali pa se uporablja tehnika proizvodnje vin rosé z iztokom obarvanega samotoka iz mošta, ki se uporablja za proizvodnjo vin „Bardolino“. V obeh primerih proizvajalci veliko pozornosti namenijo temu, da vina rosé ohranijo polno barvo, ki je ena od njihovih glavnih značilnosti. Tudi tehnike pridelave penečega vina na tem območju so bile izpopolnjene, zaradi česar imajo vina spumante posebne značilnosti vin chiaretto.

8.2. „Bardolino“ – kategorija 1: vino

(b) Posebnosti proizvoda

Bistvena značilnost vin „Bardolino“ in „chiaretto“ je njihova svežina, njihov vonj po jagodičju in začimbah, dejstvo, da so zelo pitna, da jih je mogoče enostavno kombinirati, in njihov mladosten značaj, za katerega je značilen tipični pridih slanosti, ki so jo avtorji opisovali že konec devetnajstega in v začetku dvajsetega stoletja.

Vino „Bardolino“ je sijoče rubinasto rdeče vino s sadnim vonjem in elegantnim pridihom začimb. Je popolnoma suhega, blagega in uravnoteženega okusa, sveže in zelo pitno.

Vina „chiaretto“ so značilne sijoče svetlo rožnate barve. Njihova vonj in okus spominjata na nežen vonj jagodičja in začimb. Njihova izjemna svežina je še ena prepoznavna značilnost.

(c) Vzročna povezava med okoljem in proizvodom

Ugodna izpostavljenost zemljišč, milo in zračno podnebje, dejstvo, da so količine padavin poleti omejene, in preudarno upravljanje vinogradov so podlaga za to, da grozdje, ki se uporablja za pridelavo vin „Bardolino“ in „chiaretto“, doseže ustrezno stopnjo zrelosti. Tudi po zaslugi vetričev, ki pihajo z jezera, so za območje značilne ugodne razlike med dnevnimi in nočnimi temperaturami, kar pripomore k fenolni zrelosti in nastanku značilnega sadnega vonja. Struktura in kemijska sestava tal in njihov morenski izvor dajejo vinom njihovo značilno polnost okusa in mladostno svežino, po katerih se ta razlikujejo od podobnih vin s sosednjih območij.

Znotraj teh splošnih značilnosti pa so tudi elementi, značilni za nekatera območja, zaradi katerih vina dobijo poseben vonj: pridih vijolic zaradi prodnatih, peščenih tal; pridih češenj v vinih z juga, kjer je ozračje poleti toplejše od povprečnih temperatur na območju ter začimbne note in višja vsebnost kislin zaradi tal, katerih skalna podlaga se razteza do grebena Monte Baldo in doline reke Adiže.

8.3. „Peneče vino“ (kategorija 4) in „kakovostno peneče vino (kategorija 5)

(a) Posebnosti geografskega območja

Naravni dejavniki

V označbi porekla „Bardolino“, zlasti pri vrsti vina chiaretto, obstaja tradicija pridelave penečih vin. Pri osnovnih vini poteka drugo vrenje z uporabo tradicionalne metode vrenja v steklenici in metode charmat. Ta peneča vina (chiaretto spumante) so tesno povezana s posebnimi geografskimi dejavniki območja proizvodnje ter s svežino in polnostjo okusa, ki ju imajo vina po zaslugi tal in podnebja.

Območje proizvodnje leži na morenah vzhodno od Gardskega jezera, ki so jih ustvarili ledeniki, ki so oblikovali območje in pustili številne koncentrične formacije, obrnjene proti jezerski kotanji. To območje ima različna tla, ki so načeloma globoka in prodnata in bogata z minerali. Na podnebje vpliva velika vodna gmota (tj. Gardsko jezero), pa tudi masiv Monte Baldo in dolina reke Adiže. Vroča – vendar ne soparna – poletja in mile zime na območju pomenijo, da je za območje na splošno značilno sredozemsko podnebje. Ti dejavniki pomenijo, da se tla po koncu zime hitro segrejejo, kar omogoča zgodnje brstenje in enakomeren rastni cikel.

Zgodovinski in človeški dejavniki

Arheološke najdbe iz bronaste dobe in rimske dobe, podobe grozdov, ki krasijo srednjeveške cerkve, ter dokumenti o prodaji vinogradov in dela avtorjev iz antike pričajo o dolgi, neprekinjeni tradiciji vinogradništva in vinarstva na območju.

V skladu z izročilom je formulo za vina chiaretto na območju Gardskega jezera leta 1896 razvil beneški senator Pompeo Molmenti, ki se je proizvodnje belih vin iz rdečega grozdja naučil v Franciji. Leta 1970 je Zeffiro Bocci napisal, da „se na veronskih vinorodnih območjih ob Gardskem jezeru že od nekdaj proizvaja prav posebno vino chiaretto del Garda“.

Sodobna zgodovina vin s tega območja sega v leto 1968, ko je bilo vino „Bardolino“ – vključno s penečimi vini chiaretto spumante – registrirano kot zaščitena označba porekla.

Človeški dejavniki

Spretnosti vinarjev se kažejo v njihovi sposobnosti poudarjanja posebnih značilnosti avtohtonih sort vinske trte – corvina veronese in rondinella – in njihovih tesnih povezav z naravnim okoljem. Lokalni proizvajalci na podlagi svojih izkušenj opredelijo idealen trenutek zrelosti za vsak proizvod, ki ga proizvedejo, kar vključuje tudi za chiaretto spumante. Trgatev in postopke pridelave vina prilagodijo različnim podnebnim razmeram in povpraševanju na trgu. Grozdje, ki se predela v vina chiaretto, zlasti chiaretto spumante, se trga zgodaj.

Proizvajalci veliko pozornosti namenijo temu, da vina rosé ohranijo polno barvo, ki je ena od njihovih glavnih značilnosti, in da lahko vonj po gozdnem jagodičju, ki je značilen za tradicionalne sorte vinske trte na območju, skupaj z izrazito svežino v vinih pride do izraza.

8.4. „Peneče vino“ (kategorija 4) in „kakovostno peneče vino (kategorija 5)

(b) Posebnosti proizvoda

Tehnika pridelave vin rosé, ki se uporablja za chiaretto, je kratkotrajna maceracija s kožicami: zaradi tega so vina značilne sijoče rožnate barve. Peneča različica (chiaretto spumante) se prideluje z moštom ali vinom, ki izpolnjuje pogoje iz specifikacije proizvoda in se nato predelajo v peneče vino z drugim naravnim vrenjem, ki poteka bodisi v steklenici (tradicionalna metoda) bodisi v tanku (metoda charmat).

Vonj chiaretto spumante spominja na nežen vonj gozdnega jagodičja, ki ga spremljajo zelo prefinjeni pridihi začimb. Okus je sočen in spominja na rdeče jagodičje, spremlja ga pa izjemna mladostna svežina. Zaradi svoje lahkosti, sadnosti, začimbnih not in svežine se chiaretto spumante zlahka kombinira s tradicionalno kuhinjo na območju ter s sodobnimi in mednarodnimi jedmi.

(c) Vzročna povezava med okoljem in proizvodom

Ugodna izpostavljenost zemljišč, struktura in kemijska sestava morenskih tal, milo in zračno podnebje območja Gardskega jezera, omejene količine padavin poleti in preudarno upravljanje vinogradov so podlaga za optimalno zrelost grozdja, ki se predeluje v mošt in vino, iz katerih se proizvaja vino chiaretto spumante.

Zaradi raznolike strukture in kemijske sestave morenskih tal so za vina značilni polnost okusa in slanost, pa tudi njihov svež, mladosten, živahen značaj – idealne lastnosti teh penečih vin, po katerih se razlikujejo od podobnih vin s sosednjih območij. Poleg tega so po zaslugi vetričev, ki pihajo z jezera, za območje značilne ugodne razlike med dnevnimi in nočnimi temperaturami, kar pripomore k fenolni zrelosti in nastanku značilnega sadnega vonja.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

—

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/16809

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.