[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 16.12.2008

COM(2008) 864 konč.

SPOROČILO KOMISIJE SVETU, EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ

SREDNJEROČNA OCENA IZVAJANJA AKCIJSKEGA NAČRTA ES ZA BIOTSKO RAZNOVRSTNOST{SEC(2008) 3042}{SEC(2008) 3043}{SEC(2008) 3044}{SEC(2008) 3045}

UVOD

KOMISIJA JE MAJA 2006 SPREJELA SPOROčILO Z NASLOVOM „ZAUSTAVITEV IZGUBE BIOTSKE RAZNOVRSTNOSTI DO LETA 2010 IN POZNEJE – OHRANJANJE STORITEV EKOSISTEMOV ZA BLAGINJO LJUDI“ [1]. V sporočilu je bilo poudarjeno, da ima zaščita biotske raznovrstnosti velik pomen kot predpogoj za trajnostni razvoj in da je treba za dosego tega cilja vzpostaviti podroben akcijski načrt.

Biotska raznovrstnost je v političnem programu EU pomembnejša kot kdaj koli prej. Evropski Svet je na zasedanju spomladi 2008 obnovil svojo zavezo, da bo krepil prizadevanja za zaustavitev izgube biotske raznovrstnosti do leta 2010 in pozneje, in poudaril ključno vlogo programa Natura 2000 pri doseganju tega cilja. Toda ali je zavezanost biotski raznovrstnosti na najvišji politični ravni v skladu z učinkovitim ukrepanjem za zaustavitev njene izgube?

Ta srednjeročna ocena prikazuje napredek, dosežen od junija 2006, in opisuje najpomembnejše dejavnosti, ki so jih ES in njene države članice izvajale za uresničevanje akcijskega načrta za biotsko raznovrstnost.

Ocena nadalje razkriva, da EU zelo verjetno ne bo uspela doseči svojega cilja zaustavitve izgube biotske raznovrstnosti do leta 2010. V naslednjih dveh letih bodo potrebna velika prizadevanja ES in držav članic, če se želimo dosegi tega cilja vsaj približati.

Ocena povzema trenutno stanje napredka za vsako od štirih glavnih področij politik, desetih ciljev in štirih podpornih ukrepov, opredeljenih v sporočilu o biotski raznovrstnosti iz leta 2006, ter ugotavlja, katere so ključne prednostne naloge za nadaljnje ukrepanje. Na kratko so predstavljeni novi podatki o stanju in smereh razvoja biotske raznovrstnosti v EU in na svetovni ravni.

STANJE IN SMERI RAZVOJA BIOTSKE RAZNOVRSTNOSTI

ZAčETNI REZULTATI PRVEGA VEčJEGA „PREGLEDA STANJA“ VRST IN HABITATNIH TIPOV, ZAščITENIH V SKLADU Z DIREKTIVO O HABITATIH, SO POKAZALI, DA IMA 50 % VRST IN MORDA DO 80 % HABITATNIH TIPOV, OHRANITEV KATERIH JE V EVROPSKEM INTERESU, NEUGODNO STANJE OHRANJENOSTI. Takšni rezultati niso presenetljivi, saj v Evropi izginjanje vrst in uničevanje habitatov poteka že več desetletij, tega gibanja pa ni mogoče preusmeriti le v nekaj letih. Smeri razvoja so za nekaj vrst pozitivne in obnavljanje nekaterih velikih mesojedih vrst je spodbuden kazalec.

Stanje ohranjenosti je pri več kot 40 % evropskih vrst ptic neugodno. Število ptic, ki živijo na kmetijskih površinah, je v prejšnjih desetletjih hitro upadalo in se zdaj začenja ustaljevati, vendar bo obnova trajala veliko dlje. Avgusta 2007 je ugledna revija Science objavila analizo, ki je pokazala, da je direktiva o pticah znatno prispevala k ustavitvi izginjanja številnih najbolj ogroženih evropskih ptic[2]. Direktiva je tem vrstam ptic očitno pomagala, zlasti z določitvijo posebnih območij varstva.

Zadnja ocena projekta SEBI 2010 (poenostavitev kazalcev evropske biotske raznovrstnosti – Streamlining of European biodiversity indicators ), ki ga vodi Evropska agencija za okolje (EEA), prav tako kaže pozitivne smeri razvoja, na primer glede kakovosti vode. Toda število invazivnih vrst v Evropi še naprej hitro narašča ter ima vedno več negativnih gospodarskih in ekoloških posledic[3].

Na svetovni ravni je stanje še bolj zaskrbljujoče, saj so se pritiski na biotsko raznovrstnost povečali – celo v kratkem času od objave ocene ekosistemov novega tisočletja leta 2005. Naraščajoče povpraševanje po kmetijskih zemljiščih za pridelavo hrane in energetskih rastlin ter za živalsko pašo povzroča še večji pritisk na naravne sisteme.

Študija o ekonomiji ekosistemov in biotski raznovrstnosti (TEEB)[4] ugotavlja, da se bosta brez ukrepanja sedanje zmanjševanje biotske raznovrstnosti in z njim povezana izguba storitev ekosistemov nadaljevala in še pospeševala. Ocenjuje se, da se bo do leta 2050 izguba naravnih območij, ki so leta 2000 še obstajala, povečala za dodatnih 11 %. Skoraj 40 % zemljišč, na katerih sedaj potekajo vrste kmetijstva z majhnim vplivom na okolje, bi se lahko spremenilo v zemljišča za intenzivno kmetijsko rabo. Po ocenah bi do leta 2030 lahko izginilo 60 % koralnih grebenov zaradi ribolova, onesnaževanja, bolezni, invazivnih tujih vrst in koralnega beljenja, ki je posledica sprememb podnebja. To izgubljanje biotske raznovrstnosti in ekosistemov ogroža delovanje planeta, gospodarstvo in človeško družbo. Letno zmanjšanje blaginje zaradi izgube storitev ekosistemov naj bi po ocenah do leta 2050 znašalo 6 % svetovnega BDP, če se bo nadaljevalo sedanje ravnanje brez dodatnih ukrepov.

- Pokazalo se je, da je mogoče s ciljno usmerjenimi ukrepi v okviru naravovarstvene zakonodaje EU spremeniti negativne trende izginjanja ogroženih vrst in habitatov, vendar bodo potrebna bistveno večja prizadevanja, da se ti uspehi lahko ponovijo v večjem merilu.

- Na svetovni ravni se izguba biotske raznovrstnosti ni pomembno zmanjšala in veliki ekosistemi, kot so gozdovi, mokrišča in koralni grebeni, so pod vedno večjim pritiskom zaradi uničevanja in propadanja.

POVZETEK NAPREDKA

A. 1. PODROČJE POLITIKE: BIOTSKA RAZNOVRSTNOST V EU

Cilji

1. Zaščita najpomembnejših habitatov in živalskih vrst v EU

Temelj politike biotske raznovrstnosti EU sta direktivi o pticah in habitatih, ki sta pravna podlaga za omrežje zaščitenih območij Natura 2000. Od leta 2006 dalje so države članice na podlagi direktive o habitatih predlagale skupno zaščiteno območje, večje od površine Portugalske, in omrežje je bilo prvič razširjeno na nove države članice. Podobno so države članice na podlagi direktive o pticah določile zaščiteno območje, ki po velikosti presega površino Irske. Skupno omrežje Natura 2000 sedaj obsega več kot 25 000 območij in pokriva približno 17 % celotnega ozemlja Evropske unije.

Naravovarstvena zakonodaja ES ne velja za večino čezmorskih držav in ozemelj ter najbolj oddaljenih regij držav članic EU, kjer se nahaja nekaj najbogatejših središč biotske raznovrstnosti na svetu.

- Načrti za dokončanje kopenskega dela Nature 2000 do leta 2010 uspešno napredujejo. Dodatna prizadevanja bodo potrebna zlasti za dokončno izvedbo morskega omrežja do leta 2012.

- Vse pomembnejši izziv je učinkovito upravljanje in obnavljanje območij v omrežju Natura 2000.

- Na srečanju v La Réunionu julija 2008, ki je potekalo v sklopu francoskega predsedovanja, so se predstavniki čezmorskih držav in ozemelj, najbolj oddaljenih regij ter držav članic zavezali, da bodo v čezmorskih državah in ozemljih ter najbolj oddaljenih regijah razvijali prostovoljna omrežja, podobna Naturi 2000.

2. Ohranitev in obnova biotske raznovrstnosti in storitev ekosistemov na drugih področjih EU

V okviru osi 2 programa za razvoj podeželja je bilo v EKSRP za kmetijsko-okoljske ukrepe za obdobje 2007–2013 dodeljenih 20,3 milijard EUR, kar pomeni pomembno podporo za Naturo 2000 in biotsko raznovrstnost. Poleg tega je bilo približno 577 milijonov EUR sredstev iz EKSRP posebno namenjenih kmetijskim in gozdarskim površinam iz Nature 2000, kar pomeni nove ciljno usmerjene ukrepe v okviru te politike. Pri splošni uporabi teh sredstev so med posameznimi državami članicami velike razlike.

V okviru navzkrižne skladnosti so določeni štirje glavni standardi dobrih kmetijskih in okoljskih pogojev ter predpisane zahteve ravnanja v zvezi z direktivami o naravi, kar ima lahko pomembne koristi za biotsko raznovrstnost. Večina držav te ukrepe že izvaja. V pregledu zdravstvenega stanja reforme SKP iz leta 2003[5] je Komisija predlagala okrepitev standarda za krajinske značilnosti v okviru dobrih kmetijskih in okoljskih pogojev z namenom, da se spodbuja biotska raznovrstnost. To bo prispevalo k ohranitvi okoljskih koristi prahe, ki jo namerava Komisija odpraviti. Komisija predlaga tudi, da se omogoči dodatno financiranje razvoja podeželja, med drugim za biotsko raznovrstnost, s povečanimi prenosi sredstev s prvega na drugi steber SKP (t.i. modulacija).

Ključni premik na področju gozdarstva je bilo sprejetje akcijskega načrta za gozdarstvo v EU junija 2006, za katerega se je februarja 2008 z državami članicami sprejel delovni načrt. V številnih državah članicah poteka delo za razvoj načrtov za upravljanje povodij v skladu z okvirno direktivo o vodah. V zvezi s tem je zdaj sprejeta tudi direktiva o oceni in obvladovanju poplavne ogroženosti[6].

- Skupni okvir za spremljanje in ocenjevanje razvoja podeželja bo vključeval kazalce, povezane z biotsko raznovrstnostjo. S tem se bo določilo, v kakšnem obsegu ukrepi v okviru politike razvoja podeželja prinašajo koristi za biotsko raznovrstnost.

- Načrtovana širitev pridelka, namenjenega proizvodnji biomase in biogoriv, ki bodo sicer nadomestila fosilna goriva in tako zmanjšala svetovne emisije toplogrednih plinov, ima lahko brez ustreznih ukrepov za varovanje okolja negativne posledice za biotsko raznovrstnost v EU. Da bi se izognili temu možnemu negativnemu vplivu, je Komisija v predlog direktive o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov vključila merila trajnosti za biogoriva.

- Ker predlagana okvirna direktiva o tleh ni bila sprejeta, ostaja velika zakonodajna vrzel na področju ohranjevanja zgradbe in funkcij tal.

3. Ohranitev in obnova biotske raznovrstnosti in storitev ekosistemov v širšem morskem okolju EU

Okvirna direktiva o morski strategiji, sprejeta junija 2008[7], je osnova za doseganje dobrega okoljskega stanja v morskem okolju in boljšega stanja ohranjenosti morske biotske raznovrstnosti v EU. Aprila 2008 je bilo sprejeto sporočilo „Vloga SRP pri izvajanju ekosistemskega pristopa k upravljanju morij“[8].

29. septembra 2008 je bila sprejeta uredba Sveta za boj proti nezakonitemu, nereguliranemu in neprijavljenemu ribolovu. Komisija je pripravila tudi predloge za zmanjšanje neželenega ulova in odpravo zavržkov v evropskem ribištvu[9]. Vzpostavlja se tudi vrsta ureditvenih ukrepov za ribištvo, namenjenih zmanjšanju vpliva ribištva na neciljne vrste in habitate.

- Mnogi komercialni ribji staleži v evropskih vodah so še vedno zunaj varnih bioloških meja, kar je stanje, ki zahteva znatno zmanjšanje skupnega ribolovnega pritiska na trajnostne ravni v okviru skupne ribiške politike (SRP).

- Nova uredba o zbiranju podatkov bo podpirala redne ocene napredka SRP pri vključevanju zahtev za zaščito biotske raznovrstnosti[10].

4. Okrepitev skladnosti regionalnega razvoja in razvoja okoljske infrastrukture z biotsko raznovrstnostjo v EU

V okviru operativnih programov za obdobje 2007–2013, ki sta jih sofinancirala Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) in Kohezijski sklad, so države članice namenile 2 719 milijonov EUR za spodbujanje biotske raznovrstnosti in varstvo narave. Nadaljnjih 1 146 milijonov EUR je bilo dodeljenih za varovanje naravnih dobrin, v kar so vključeni tudi projekti v zvezi z biotsko raznovrstnostjo. Skupni znesek 1 376 milijonov EUR, ki je namenjen za varstvo in razvoj naravne dediščine v okviru turizma, bo vključeval tudi nekaj izdatkov za biotsko raznovrstnost.

Vse države članice razen treh so namenile nekaj sredstev za biotsko raznovrstnost, čeprav je delež skupnega zneska dodelitev med posameznimi državami različen. Dve državi članici nameravata za kategorije, povezane z biotsko raznovrstnostjo, porabiti več kot 3 % sredstev, ki so jim bila dodeljena.

- Čeprav na ravni Skupnosti ni bil sprejet noben sporazum o posebnih kazalcih biotske raznovrstnosti v okviru glavnih kazalcev strukturnih skladov za obdobje 2007–2013, so nekatere države članice razvile takšne kazalce in to izkušnjo bi bilo treba razširiti na druge države.

- Potrebno je tudi graditi na obstoječih primerih dobre prakse, ki kažejo, da ima kohezijska politika ugodne vplive na biotsko raznovrstnost.

- Ker je novim državam članicam zdaj na voljo pomemben delež strukturnih skladov, to neizogibno pomeni večji pritisk na biotsko raznovrstnost, zato je potrebno skrbno načrtovanje, da se zagotovi, da so infrastrukturne potrebe skladne z varstvom biotske raznovrstnosti.

5. Občutno zmanjšanje vpliva invazivnih tujih vrst in tujih genotipov na biotsko raznovrstnost v EU

Štirinajst držav članic še nima strategij ali načrtov v zvezi z invazivnimi vrstami. Vendar so mnoge med njimi cilje, povezane z invazivnimi vrstami, vključile v nacionalne strategije za biotsko raznovrstnost. 11. junija 2007 je bila sprejeta uredba Sveta, ki posebej zadeva invazivne vrste v ribogojstvu[11].

- Ker je na tem področju politik velika vrzel, so bile v novem sporočilu „Razvoj strategije EU za invazivne vrste“ predstavljene možnosti politik za reševanje problema invazivnih vrst v Evropski uniji.

B. 2. PODROČJE POLITIKE: EU IN SVETOVNA BIOTSKA RAZNOVRSTNOST

Cilji

6. Močna okrepitev učinkovitosti mednarodnega upravljanja v zvezi z biotsko raznovrstnostjo in storitvami ekosistemov.

Deveta konferenca pogodbenic Konvencije o biološki raznovrstnosti (COP9) je okrepila izvajanje pomembnih programov Konvencije o biološki raznovrstnosti za delo na področjih, kot so biotska raznovrstnost gozdov in zaščitena območja. Na konferenci je bilo na svetovni ravni prvič ugotovljeno, da bi morala biti proizvodnja in uporaba biogoriv trajnostna v zvezi z biotsko raznovrstnostjo. Sprejeta so bila znanstvena merila za opredelitev morskih zaščitenih območij na odprtem morju. Dogovorjen je bil tudi proces za vključitev vprašanj, povezanih z biotsko raznovrstnostjo, v pogajanja o podnebju, ki potekajo v sklopu Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC).

Cilj za leto 2010 je bil vključen med razvojne cilje novega tisočletja. Leta 2007 so okoljski ministri G8 sprejeli t.i. pobudo iz Potsdama, ki vključuje posebne ukrepe za dosego cilja biotske raznovrstnosti za leto 2010, in „poziv k ukrepom za biotsko raznovrstnost iz Kobeja“.

EU še naprej spodbuja mednarodno ukrepanje v okviru ZN, regionalnih organizacij za upravljanje ribištva in ustreznih mednarodnih konvencij za zaščito občutljivih morskih habitatov. Dejavno je sodelovala v procesu UNCLOS, ki je decembra 2006 privedel do Resolucije Generalne skupščine ZN o trajnostnem ribištvu za zaščito občutljivih globokomorskih ekosistemov na odprtem morju.

- Napori brez primere, h katerim je pozivala ocena ekosistemov novega tisočletja, se še niso začeli izvajati. Potrebna bo velika okrepitev ukrepanja na svetovni ravni, če želimo do leta 2010 znatno zmanjšati sedanjo stopnjo zmanjševanja biotske raznovrstnosti po svetu.

- Dejstvo, da je leto 2010 v ZN razglašeno za mednarodno leto biotske raznovrstnosti, je treba dobro izkoristiti za osveščanje in spodbujanje ukrepanja za biotsko raznovrstnost na svetovni ravni.

7. Močno povečanje podpore biotski raznovrstnosti in storitvam ekosistemov na področju zunanje pomoči EU

Povprečna zunanja pomoč EU za biotsko raznovrstnost je v obdobju 2003–2006 znašala 740 milijonov EUR, kar pomeni 48 % vse pomoči, povezane z biotsko raznovrstnostjo po svetu. Države članice precejšnje zneske donirajo tudi Svetovnemu skladu za okolje. Ta sredstva obsegajo manj kot 1/50 skupnih letnih proračunov Skupnosti in držav članic za razvojno pomoč. Nobenih dokazov ni, da se je financiranje v zvezi z biotsko raznovrstnostjo povečalo od sprejetja akcijskega načrta za biotsko raznovrstnost.

Vključevanje biotske raznovrstnosti v proračune za razvojno sodelovanje držav donatork in prejemnic se spoprijema z velikimi izzivi. Del razloga za to je težnja po omejevanju intervencijskih sektorjev[12], zaradi česar imajo druge nujne potrebe večjo prednost pred okoljskimi zadevami. Med drugimi dejavniki je tudi težavno zagotavljanje namenskih sredstev.

Nacionalni strateški dokumenti ES pri določanju ključnih področij sodelovanja posvečajo primerno pozornost okoljskim vprašanjem. To se lahko kaže v izvajanju strateških presoj okolja (SEA) in presoj vplivov na okolje (EIA) v povezavi s programi in projekti za okoljsko občutljive sektorje.

- Boljše informacije o ekonomiji biotske raznovrstnosti in njene povezanosti s problemi revščine bi pomagale, da bi odgovorni za sprejemanje odločitev na obeh straneh postali pozornejši na to vprašanje.

- Potreben je nadaljnji napredek pri zagotavljanju, da se okoljske presoje (SEA/EIA) sistematično izvajajo za okolju škodljive operacije pomoči, ki jih financirajo države članice in ES, da se preprečijo in zmanjšajo negativni vplivi na biotsko raznovrstnost ter izboljšajo okoljske koristi, kadar koli je to mogoče.

8. Močna omejitev vpliva mednarodne trgovine na svetovno biotsko raznovrstnost in storitve ekosistemov

EU je na 14. konferenci pogodbenic Konvencije o trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami podprla sprejetje nekaterih pomembnih odločitev, med drugim odločitve o trgovini s slonovino in strateškem načrtu CITES.

Komisija se še naprej ukvarja z možnimi vplivi trgovine na biotsko raznovrstnost z izvajanjem trajnostnih presoj vplivov velikih trgovinskih pogajanj. Komisija trenutno izvaja trajnostne presoje vplivov vseh svojih načrtovanih regionalnih in bilateralnih sporazumov o prosti trgovini in partnerstvu.

EU je na 9. konferenci – 4. srečanju pogodbenic Konvencije o biološki raznovrstnosti prispevala k napredku pri tekočih pogajanjih za mednarodni režim dostopa do genetskih virov ter za pošteno in uravnoteženo porazdelitev koristi, ki izhajajo iz njihove uporabe (ABS).

Zabeležen je bil tudi napredek pri izvajanju akcijskega načrta za uveljavljanje zakonodaje, upravljanje in trgovanje na področju gozdov. Prvi prostovoljni sporazum o partnerstvu je bil podpisan z Gano 3. septembra 2008. Pogajanja o FLEGT potekajo z Malezijo, Indonezijo, Kamerunom in Kongom-Brazzaville in pričakuje se, da se bodo kmalu začela tudi z ostalimi državami v razvoju. Komisija je predlagala tudi uredbo, ki določa obveznosti gospodarskih subjektov, ki dajejo na trg les in lesne proizvode[13].

- Ključni izziv bo zagotoviti, da priporočilom iz trajnostnih presoj vplivov (SIA) sledijo ustrezni ukrepi, in okrepiti naše razumevanje vpliva porabe prehrane in drugih dobrin (npr. mesa, soje, palmovega olja, rud), ki bi lahko prispevale k izgubi biotske raznovrstnosti, v EU. To bi lahko vodilo k proučitvi možnosti politike, da se zmanjša ta vpliv.

C. 3. PODROČJE POLITIKE: BIOTSKA RAZNOVRSTNOST IN PODNEBNE SPREMEMBE

Cilj

9. Podpora prilagajanju biotske raznovrstnosti na podnebne spremembe

Komisija na podlagi zelene knjige iz leta 2007[14] pripravlja belo knjigo o prilagajanju na spremembe podnebja. Ta bo med drugim zajemala razmerje med biotsko raznovrstnostjo in spremembami podnebja.

Sporočilo Komisije o krčenju gozdov[15] vsebuje predlog, da EU v sklopu pogajanj o prihodnjem podnebnem režimu v Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja pozove k zaustavitvi zmanjševanja svetovne pokritosti z gozdovi najpozneje do leta 2030 in k zmanjšanju intenzivnega krčenja tropskih gozdov s sedanje ravni za vsaj 50 % do leta 2020. S tem ciljem bi se do leta 2020 dosegle velike koristi glede sprememb podnebja in biotske raznovrstnosti.

- Izboljšati je treba prepoznavanje ključne vloge zdravih ekosistemov pri krepitvi odpornosti na obremenitve okolja, s čimer se bo posledično zmanjšala izpostavljenost grožnjam, ki jih pomenijo spremembe podnebja.

- Okrepiti je treba sinergije med ukrepi za zmanjšanje posledic sprememb podnebja in prilagoditev nanje ter ohranjanjem in trajnostno uporabo biotske raznovrstnosti.

D. 4. PODROČJE POLITIKE: BAZA ZNANJA

Cilj

10. Močna okrepitev baze znanja za ohranitev in trajnostno rabo biotske raznovrstnosti v EU in na svetovni ravni

Raziskave, opravljene v sklopu 6. okvirnega raziskovalnega programa Skupnosti (2002–2006), se že vključujejo v razvoj politike EU za biotsko raznovrstnost. Prispevek ES za pričakovano financiranje osmih projektov na temo biotske raznovrstnosti v prvih dveh razpisih za zbiranje predlogov v okviru 7. OP bo znašal 23 milijonov EUR oziroma približno 7 % vseh izdatkov za okoljske projekte. Vsaj 14 držav članic je pripravilo namenski nacionalni ali regionalni program za spodbujanje raziskav biotske raznovrstnosti.

V okviru pobude iz Potsdama, ki so jo G8 sprejele leta 2007, sta Evropska komisija in Nemčija v sodelovanju z Evropsko agencijo za okolje začeli izvajati študijo o „Ekonomiji ekosistemov in biotske raznovrstnosti“ (TEEB). Izsledki ocene prve stopnje so bili predstavljeni na deveti konferenci pogodbenic Konvencije o biološki raznovrstnosti (COP9).

- Treba je zagotoviti, da financiranje raziskovanja v državah članicah in Skupnosti ustrezno podpira politiko biotske raznovrstnosti.

- Druga stopnja študije TEEB bo leta 2009 postala osnova za sklepe o politiki.

- ES je vključena tudi v globalno strategijo za nadaljnje ukrepe v zvezi z oceno ekosistemov novega tisočletja in je zavezana razvoju regionalne ocene za Evropo. Šest držav članic načrtuje nadaljevalne ukrepe v zvezi z oceno ekosistemov novega tisočletja.

- Na deveti konferenci pogodbenic Konvencije o biološki raznovrstnosti (COP9) so EU in njene države članice podprle predlog Programa Združenih narodov za okolje (UNEP) za ustanovitev medvladne platforme za znanstveno politiko o biotski raznovrstnosti in storitvah ekosistemov (IPBES), da bi se podprlo neodvisno znanstveno svetovanje za oblikovanje politik na svetovni ravni.

E. ŠTIRJE GLAVNI PODPORNI UKREPI

1. Zagotovitev ustreznega financiranja

V vsako ustrezno uredbo ES o financiranju za obdobje 2007–2013 so vključene priložnosti za sofinanciranje stroškov Nature 2000. Za pomoč državam članicam pri uporabi teh sredstev so na voljo smernice in usposabljanje v skladu s pogodbo ES. Razvito je bilo orodje informacijske tehnologije za financiranje Nature 2000.

Zdi se, da je v mnogih državah os 2 politike razvoja podeželja najpomembnejši vir finančnih sredstev Skupnosti za Naturo 2000 in biotsko raznovrstnost. V nekaterih drugih državah je pomemben vir finančnih sredstev Skupnosti Evropski sklad za razvoj podeželja. Vendar se je na mnogih področjih politike sistematično pojavljal problem s pridobivanjem zanesljivih podatkov o finančnih zneskih, ki so se dejansko porabili za biotsko raznovrstnost. V številnih primerih so razlog za to preprosto neustrezni postopki zapisovanja in poročanja.

- Dalje je treba razvijati pristope za ugotavljanje, koliko sredstev Skupnosti so države članice porabile za naravo in ali ta količina zadošča za podporo upravljanja in obnove Nature 2000 ter širših potreb na področju biotske raznovrstnosti.

- Načrte za upravljanje območij je treba razvijati dalje. Pomanjkanje takšnih orodij je lahko resna ovira za zagotavljanje ustreznega financiranja omrežja Natura 2000. Nova študija Komisije je namenjena dodatni podpori povezav med financiranjem in upravljanjem Nature 2000.

2. Krepitev odločanja in izvajanja EU

Pregledana je bila struktura za upravljanje z zadevami na področju narave in biotske raznovrstnosti v EU. Napredek na področju akcijskega načrta za biotsko raznovrstnost in izvajanje direktiv o naravi sta zdaj sistematično vključena na redne sestanke direktorjev s področja varstva narave iz držav članic EU. Nova koordinacijska skupina za biotsko raznovrstnost in naravo nadzoruje skupni program tehničnega dela za vprašanja s področja narave in biotske raznovrstnosti v EU. S to koordinacijsko skupino je tesno povezana notranja medresorska skupina Komisije za biotsko raznovrstnost.

Za izboljšanje komunikacije in izmenjave izkušenj v zvezi s praktičnim izvajanjem, zagotavljanjem skladnosti in uveljavljanjem je bilo vzpostavljeno novo omrežje oseb iz EU, ki delujejo na področju varstva okolja, imenovano GreenForce, ki se ukvarja z varstvom narave ter gozdarsko politiko in zakonodajo v državah članicah.

Pomemben napredek je bila prva odobritev začasnih ukrepov, ki jih je leta 2007 odredilo Sodišče Evropskih skupnosti za zaustavitev potencialno škodljivih dejavnosti na območju Natura 2000 na Poljskem. Komisija je v svoji vlogi na Sodišče uporabila instrument začasnega ukrepa, da bi preprečila nepopravljivo neposredno škodo na zaščitenem območju. Zahteva po začasnem ukrepu je bila umaknjena, potem ko je Poljska privolila v ustavitev zadevnih del pred izrekom sodbe Sodišča o tej zadevi[16].

- Treba je dodatno okrepiti mehanizme sodelovanja znotraj Skupnosti in držav članic ter med njimi pri izvajanju akcijskega načrta, zlasti v zvezi s sektorji politike, ki zadevajo biotsko raznovrstnost.

3. Oblikovanje partnerstev

Novembra 2007 je portugalsko predsedstvo v Lizboni organiziralo konferenco o gospodarstvu in biotski raznovrstnosti, na kateri je bila sprejeta pobuda EU za gospodarstvo in biotsko raznovrstnost. Dvajset držav članic je navedlo, da imajo nacionalne pobude, namenjene spodbujanju partnerstev za biotsko raznovrstnost.

- Komisija vzpostavlja platformo tehnične podpore EU za gospodarstvo in biotsko raznovrstnost.

- Vzpostavlja se „shema za nagrajevanje partnerjev Nature 2000“ ( Natura 2000 Partner Reward Scheme ), ki bo spodbujala upravljanje omrežja Natura 2000 in širjenje informacij v zvezi z njim.

4. Razvoj izobraževanja, ozaveščenosti in sodelovanja javnosti

Raziskava javnega mnenja Flash Eurobarometer decembra 2007 je pokazala, da le manjšina državljanov EU meni, da so dobro obveščeni o problemu izgube biotske raznovrstnosti. Priporočila iz ocenjevalne študije za obveščevalno kampanjo na ravni EU so bila vključena v razpis za zbiranje predlogov iz leta 2008 za informacijski in obveščevalni del LIFE+. Nekatere države članice so že začele izvajati kampanje za ozaveščanje o biotski raznovrstnosti.

- Komisija preučuje možnost prednostnih akcij za javno obveščevalno kampanjo, s katero bi se podprle nacionalne in druge kampanje, da bi pridobila javno podporo na področju dejavnosti EU za zaustavitev izgube biotske raznovrstnosti.

- Biotsko raznovrstnost je treba bolje vključiti tudi v obveščevalne kampanje, ki spodbujajo trajnostne načine življenja ter trajnostno porabo in proizvodnjo.

F. SPREMLJANJE

Pobuda SEBI 2010 stalno napreduje. Nabor 26 vseevropskih kazalcev biotske raznovrstnosti je osnova za prvo evropsko oceno napredka v smeri cilja biotske raznovrstnosti za leto 2010, ki poteka na podlagi kazalcev in jo bo Evropska agencija za okolje objavila v prvi polovici leta 2009. Države članice razvijajo nacionalne kazalce, usklajene z okvirom SEBI 2010.

- SEBI 2010 je treba dopolniti z drugimi nabori kazalcev, zlasti tistimi, ki so namenjeni oceni napredka v sektorjih politike.

- Financiranje spremljanja biotske raznovrstnosti izrazito zaostaja za nacionalnimi naložbami v druge okoljske zadeve in ga je treba znatno povečati, da bi omogočili celovite ocene v prihodnosti.

SKLEPI

Kljub dejstvu, da je bilo sporočilo o biotski raznovrstnosti iz leta 2006 dobro sprejeto in da je pri izvajanju akcijskega načrta ES za biotsko raznovrstnost opaziti določen napredek, je na podlagi sedanjih prizadevanj malo verjetno, da se bo lahko do leta 2010 dosegel skupni cilj zaustavitve izgube biotske raznovrstnosti v EU. Če se želimo temu cilju vsaj približati, bodo morale Evropska skupnost in države članice EU v naslednjih dveh letih vložiti še veliko dodatnega truda.

Na svetovni ravni je izguba biotske raznovrstnosti katastrofalna, saj se ekosistemi pogosto uničujejo do stopnje, na kateri so moteni naravni procesi, kar ima hude gospodarske in socialne posledice. Pojavili so se novi problemi, kot so širjenje kmetijskega sektorja za zadostitev naraščajočim potrebam po hrani in nastanek novih tržnih niš, kakršna so biogoriva, kar pomeni velike izzive.

Okvir politik EU za biotsko raznovrstnost bo treba dodatno okrepiti, saj so v njem še vedno velike vrzeli, na primer reševanje problema invazivnih vrst. Vzpostaviti bo treba tudi učinkovit pravni okvir za ohranitev zgradbe in funkcij tal.

Ključni izziv ostaja vključitev vprašanj biotske raznovrstnosti v druge sektorske politike. Potreben je tudi razvoj sistemov vrednotenja storitev ekosistemov, pomembnih za različne sektorje politik.

Komisija bo še naprej pozorno spremljala izvajanje akcijskega načrta za biotsko raznovrstnost z namenom, da se leta 2010 zagotovi celovita ocena na ravni Skupnosti in držav članic.

[1] COM(2006) 216.

[2] Science : vol. 317, št. 5839, str. 810–813.

[3] www.europe-aliens.org

[4] http://ec.europa.eu/environment/nature/biodiversity/economics/pdf/teeb_report.pdf

[5] COM(2008) 306.

[6] UL L 288, 6.11.2007, str. 27.

[7] UL L 164, 25.6.2008, str. 19.

[8] COM(2008) 187.

[9] COM(2007) 136.

[10] UL L 60, 5.3.2008, str. 1–12.

[11] Uredba Sveta (ES) št. 708/2007.

[12] Ne velja za države, vključene v „Evropski sosedski in partnerski instrument“.

[13] COM(2008) 644/3.

[14] COM(2007) 354.

[15] COM(2008) 645.

[16] Zadeva C-193/07.