Komisija je leta 2015 prejela razmeroma majhno število vlog za pomoč iz Solidarnostnega sklada. V navedenem letu so bile vložene le tri vloge, ki so zadevale dva primera poplav v Grčiji in hude zimske razmere v Bolgariji. Komisija je vse tri vloge ocenila pozitivno.

Uredba Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada EU (v nadaljnjem besedilu: uredba o Solidarnostnem skladu ali Uredba) določa, da se Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o dejavnostih sklada v preteklem letu. V tem poročilu so predstavljene dejavnosti Solidarnostnega sklada EU (v nadaljnjem besedilu: Solidarnostni sklad ali sklad) v letu 2015, ki zajemajo obravnavo novih vlog ter oceno poročil o izvajanju zaradi priprave na zaključitev. V skladu s spremembo uredbe o Solidarnostnem skladu so bile vloge, ki so bile Komisiji predložene po juniju 2014, ocenjene na podlagi novih meril, kot so določena v Uredbi.

V skladu s tem je bila vloga obravnavana na podlagi meril za „regionalne nesreče“. Neposredno je bilo prizadetih pet italijanskih regij na ravni NUTS 2, in sicer Emilija-Romanja, Ligurija, Lombardija, Piemont in Toskana. Na podlagi podatkov italijanskih organov je višina škode, ki je nastala v petih regijah, predstavljala 1,84 % ponderiranega povprečja BDP teh regij in tako presegla prag 1,5 % BDP za regionalne nesreče. Italija je bila zato na podlagi vloge upravičena do prispevka iz Solidarnostnega sklada.

Med 9. oktobrom in 18. novembrom 2014 so večje dele severozahodne Italije prizadele večkratne hude vremenske razmere z močnim deževjem, ki so mu sledili poplave in zemeljski plazovi. Ti so močno poškodovali javno in zasebno infrastrukturo ter domove in zasebno lastnino, hudo škodo pa so povzročili tudi podjetjem in kmetijskemu sektorju.

Bolgarski organi so skupno neposredno škodo zaradi nesreče ocenili na 79,344 milijona EUR oziroma 0,20 % BND Bolgarije. V skladu s tem je bila vloga obravnavana na podlagi meril za „regionalne nesreče“. Bolgarska vloga se je nanašala na eno samo regijo NUTS 2, in sicer na regijo Severozapaden v severozahodni Bolgariji, ki je ena najrevnejših regij v EU. Sporočena neposredna škoda v višini 79,344 milijona EUR je predstavljala 2,9 % BDP te regije (2 732 milijonov EUR glede na podatke iz leta 2011) in je tako presegla prag 1,5 % BDP za regionalne nesreče. Zato je vloga Bolgarije izpolnila merila za prispevek iz sklada.

Bolgarijo je, podobno kot Romunijo, konec julija in začetek avgusta 2014 prizadelo močno deževje, ki je poškodovalo javno in zasebno infrastrukturo, domove in zasebno premoženje ter povzročilo škodo podjetjem in kmetijskemu sektorju.

Druga vloga za pomoč iz Solidarnostnega sklada, ki jo je predložila Romunija, je zadevala škodo zaradi močnega deževja, ki so mu sledile poplave in zemeljski plazovi v jugozahodni Romuniji od poznega julija do sredine avgusta 2014. Nesreča je poškodovala javno in zasebno infrastrukturo, kulturno dediščino in domove, škodo pa so utrpela tudi podjetja in kmetijski sektor.

Vloga je bila predložena na podlagi nesreče v „sosednji državi“, saj naj bi dele Romunije prizadela ista nesreča, ki je prizadela tudi Srbijo od 14. maja 2014 naprej in ki jo je Komisija prej obravnavala kot večjo nesrečo. Po oceni meteoroloških razmer pa je Komisija ugotovila, da na podlagi informacij, ki so jih predložili romunski organi, vse prijavljene škode (ki je deloma nastala že 19. aprila) ni mogoče pripisati isti nesreči, ki je prizadela tudi Srbijo. Komisija je zato Romunijo pozvala, naj svojo vlogo pregleda in posodobi ter izloči škodo, ki je nastala pred 14. majem 2014.

Aprila in maja 2014 so večje dele Romunije prizadele obsežne poplave, ki so povzročile uničenje javne in zasebne infrastrukture ter domov in prizadele kmetijstvo. Romunija je za pomoč iz Solidarnostnega sklada zaprosila 9. julija 2014, tj. v roku 12 tednov od nastanka prve škode, ki je bila zabeležena 19. aprila 2014.

Komisija se je 9. aprila 2015 odločila, da bo proračunskemu organu predlagala uporabo Solidarnostnega sklada za znesek v višini 56 026 300 EUR. Finančni prispevek iz sklada je bil Italiji izplačan 2. oktobra 2015.

3.Nove vloge, prejete leta 2015

Komisija je leta 2015 prejela tri nove vloge. Najpomembnejše informacije o teh novih vlogah so povzete v nadaljevanju.

BOLGARIJA – hude zimske razmere leta 2015

Konec januarja in v začetku februarja 2015 so večje dele Bolgarije prizadeli močno deževje, sneženje, poplave in zemeljski plazovi, ki so močno poškodovali javno infrastrukturo, domove in zasebno lastnino ter povzročili znatno škodo podjetjem in kmetijskemu sektorju. Samo v mestu Burgas je bilo poplavljenih več kot 300 zgradb. Nasipi so popustili, številne reke (na primer reka Marica/Evros) pa so prestopile bregove ter poplavile kmetijska zemljišča in gozdove. Sunki vetra so uničili borove gozdove ter povzročili izpad energije in motnje v komunikacijskih omrežjih. Na cestah so podrta drevesa onemogočala promet.

Bolgarija je vlogo predložila 24. aprila 2015, tj. v roku 12 tednov od nastanka prve škode, ki je bila zabeležena 30. januarja 2015.

Bolgarski organi so skupno neposredno škodo zaradi nesreče ocenili na 243,305 milijona EUR oziroma 0,622 % BND Bolgarije. Ker je ocenjena skupna neposredna škoda presegla prag, je nesreča izpolnjevala merila za „večjo naravno nesrečo“ v smislu člena 2(2) Uredbe.

Bolgarija je ob predložitvi vloge zaprosila za predplačilo za pričakovani prispevek iz sklada. Po predhodni oceni vloge je Komisija ugotovila, da so pogoji za izplačilo predplačila iz člena 4a Uredbe izpolnjeni, zato je Bolgariji dodelila predplačilo v višini 637 782 EUR (10 % pričakovanega finančnega prispevka iz sklada). Predplačilo je bilo izplačano 15. julija 2015.

Komisija se je po zaključeni oceni 10. julija 2015 odločila, da bo proračunskemu organu predlagala uporabo Solidarnostnega sklada za znesek v višini 6 377 815 EUR. Preostali znesek finančnega prispevka iz sklada je bil Bolgariji izplačan 1. decembra 2015.

GRČIJA – poplave v osrednji Grčiji in poplave reke Evros leta 2015

Grčijo so od začetka februarja 2015 prizadele obsežne poplave v širšem območju rek Evros in Ardas v regiji Vzhodna Makedonija in Trakija. V istem obdobju je večje dele osrednje in zahodne Grčije, vključno z regijami Epir, Zahodna Grčija, Centralna Grčija ter Tesalija, prizadela podobna nesreča, ki je povzročila še večjo škodo kot tista v Vzhodni Makedoniji. Nesreča je povzročila uničenje osnovne infrastrukture, javnih zgradb in domov ter močno prizadela podjetja in kmetijstvo. Poplave v kotlini reke Evros so zlasti prizadele kmetijski sektor, saj je bilo poplavljenih približno 17 500 ha zemljišč. Uničeni so bili kmetijska infrastruktura, skladišča in poljščine. 150 km cest je bilo poškodovanih ali uničenih. Infrastruktura za oskrbo z vodo in kanalizacijska infrastruktura sta bili poškodovani v 17 naseljih. Poplave so poškodovale tudi javne zgradbe (šole, telovadnice, knjižnice).

V zahodnem, osrednjem in severnem delu Grčije so Epir, Etolijo-Akarnanijo, Evritanijo, Ftiotido, Tesalijo in Peloponez prizadeli močno deževje in nevihte, močno sneženje v gorah ter viharni južni veter tako na morskih kot kopenskih območjih. Nesreča je povzročila izpad energije, reke so prestopile bregove, v več gorskih naseljih pa je prišlo do obsežnih zemeljskih plazov, tako da so bili prebivalci odrezani od sveta in jih je bilo treba evakuirati. Nesreča je povzročila škodo na več kot 60 % cestnega omrežja v Epiru. V kmetijstvu je prišlo do izgube poljščin na obdelovalnih površinah. Prizadete so bile trgovine, domovi, podjetja, živinorejski obrati ter kmetije. Ogrožen je bil tudi del grške kulturne dediščine.

Grčija je predložila dve ločeni vlogi za finančni prispevek iz Solidarnostnega sklada. Komisija je obe vlogi prejela 23. aprila 2015, tj. v roku 12 tednov od nastanka prve škode, ki je bila zabeležena 1. februarja (osrednje in zahodne regije) oziroma 4. februarja 2015 (Evros). Vlogi sta bili predloženi na podlagi določbe o „regionalnih nesrečah“ iz člena 2(3) Uredbe.

Ocena Komisije pa je pokazala, da so bili dogodki v Grčiji (in večja nesreča v Bolgariji) povezani in so imeli isti meteorološki izvor. Zato je Komisija sklenila, da bo vlogi Grčije obravnavala kot eno samo regionalno nesrečo. Združitev obeh vlog ni vplivala na znesek finančnega prispevka iz Solidarnostnega sklada, vendar je bistveno zmanjšala upravno breme Grčije z vidika izvajanja in poročanja.

Skupaj je nesreča prizadela pet regij na ravni NUTS 2: Vzhodno Makedonijo in Trakijo (poplave reke Evros) ter Epir, Zahodno Grčijo, Centralno Grčijo in Tesalijo. Grški organi so skupno neposredno škodo, ki so jo povzročili dogodki, povezani s poplavo, ocenili na 395,878 milijona EUR. Ta znesek je predstavljal 4,78 % ponderiranega povprečja BDP petih prizadetih regij na ravni NUTS 2 in tako močno presegel prag 1,5 % BDP za regionalne nesreče.

Grčija je ob predložitvi vlog zaprosila za predplačilo za pričakovani prispevek iz sklada. Po predhodni oceni vlog in pred odločitvijo, da se vlogi združita, je Komisija ugotovila, da so v obeh primerih izpolnjeni pogoji iz člena 4a Uredbe. Komisija je Grčiji za poplave reke Evros dodelila predplačilo v višini 331 135 EUR, za nesrečo v osrednji in zahodni Grčiji pa 658 560 EUR, kar je v obeh primerih predstavljalo 10 % pričakovanega finančnega prispevka iz sklada. Zneska sta bila izplačana 15. julija 2015.

Komisija se je po zaključeni oceni 10. julija 2015 odločila, da bo proračunskemu organu predlagala uporabo Solidarnostnega sklada za znesek v višini 9 896 950 EUR. Preostali znesek finančnega prispevka iz sklada je bil Grčiji izplačan 27. novembra 2015.

4.Financiranje

V letu 2015 je proračunski organ odobril finančne prispevke iz Solidarnostnega sklada za štiri primere, za katere so bile vloge prejete v letih 2014 in 2015.

Predlog spremembe proračuna št. 4 za leto 2015 je zajemal štiri vloge za pomoč iz Solidarnostnega sklada (dve vlogi Romunije ter vlogi Bolgarije in Italije), in sicer za znesek v višini 66 505 850 EUR, sprejet pa je bil 7. julija 2015 . Plačila so bila izvedena avgusta in oktobra 2015.