SL Uradni list Evropske unije C 267/25

Mnenje Odbora regij – Pomen oživljanja mest za prihodnji razvoj mest v Evropi

(2010/C 267/07)

I. POLITIČNA PRIPOROČILA

Prispevek mest k razvoju in prehod z obnove k oživljanju mest

ODBOR REGIJ

1. je prepričan, da so mesta in mestne regije (kot stapljanje mest s sosednjimi občinami) talilni lonec domišljije in ustvarjalnosti ter da imajo možnosti za obravnavo gospodarskih in finančnih problemov, s katerimi se sooča Evropska unija, pa tudi sredstva za preprečevanje socialne izključenosti, kriminala in revščine. Toda OR meni, da je te možnosti in sredstva treba podpreti s strukturnimi programi, da bo lahko prišlo do sprememb in oživljanja;

2. priznava, da imajo mesta in urbana središča (1) vse pomembnejšo vlogo za trajnostni razvoj tako posameznih ravni upravljanja kakor tudi celote teh ravni. Mesta so središča kulture, gospodarstva, šolstva, raziskav in razvoja, storitev, ki temeljijo na znanju, in finančnega sektorja, križišča regionalnega in mednarodnega pretoka ljudi in blaga ter pomembno prispevajo k vključevanju skupin ljudi različnega porekla;

3. ugotavlja, da so nekaterim mestom škodovali okoljski, gospodarski in družbeni dejavniki, vendar ugotavlja, da je najti tudi številne primere uspešnega oživljanja evropskih mest, financiranih s pomočjo EU;

4. poudarja, da se je gostota prebivalstva v mestih zaradi nezakonite gradnje in notranjih migracij pogosto povečevala hitreje kot zmogljivosti in načrti lokalnih oblasti. Poglobili so se socialni problemi, nekatere skupine prebivalcev pa so bile potisnjene na rob kljub svojemu velikemu poklicnemu in družbenemu potencialu. V mestih razvitih držav so sestavni del mestnega tkiva tudi zapostavljene četrti, ki so dejavnik socialne izključenosti in vse večje negotovosti;

5. ugotavlja, da so strukturne spremembe v gospodarskem sektorju, selitev proizvodnje in uvajanje novih tehnologij, zlasti na področju prevoza blaga, na primer z drobljenjem tovorov, naglo izrabila infrastrukturo in tla (pristanišča in železniške postaje), kar ima zelo velik učinek na gospodarske in socialne zmogljivosti delovanja nekaterih četrti ter celih mest, ki se soočajo s povsem novimi izzivi;

6. poudarja, da morajo biti politike obnove mest podlaga ustreznemu modelu, katerega področje delovanja bo zajemalo oblike delovanja, ki segajo od oživljanja mestnih območij do obnove obstoječega stavbnega fonda. Novi model trajnostnega mesta bi se moral opreti na inovativni celostni pristop k obnovi mest, ki v skladu z leipziško listino upošteva okoljske, socialne in gospodarske vidike. To je model, ki se ne zavzema za neomejeno širitev ali gradnjo na škodo zelenih površin, ampak se raje osredotoča na nadzorovano rast, preprečevanje širjenja mestnih območij, revitalizacijo obstoječega stavbnega fonda in družbenega tkiva v mestih, izboljšanje ekološke učinkovitosti v mestih, obnovo opuščenih industrijskih območij in spodbujanje trajnostnih oblik prevoza, načrtovanje uporabe zemljišč na različnih ravneh (regionalni, okrožni, lokalni) in razvoj kombinirane uporabe kot oporne točke;

7. opozarja, da se je konec 20. stoletja pojavila nujna potreba po bolj usmerjenih in večsektorskih ukrepih za izboljšanje mest. Zapletenost težav je spodbujala k večtematskemu pristopu, ki je nato sprožil potrebo po pripravi programov oživljanja mest, v katerih je bil v veliki meri uporabljen celostni pristop za opredelitev ciljev ter izbiro metod in instrumentov za izvajanje v smislu širših geografskih danosti in ekonomij obsega. OR je prepričan, da ogroženih mestnih območij ne smemo in ne moremo opustiti, saj so vir neizkoriščenega potenciala, poleg tega pa viri v njih ostajajo neizrabljeni – človeški in fizični kapital nista izkoriščena, čeprav bi se lahko učinkovito izkoristila in tako prispevala k splošni gospodarski rasti.

Vloga lokalnih in regionalnih oblasti v oživljanju mest in pomen tega vprašanja za OR

ODBOR REGIJ

8. poudarja, da bi morale imeti regionalne in lokalne oblasti odločilno in osrednjo vlogo pri oblikovanju, izvajanju, nadzorovanju, podpiranju in ocenjevanju celostnih strategij oživljanja mest ter splošno pri izboljšanju mestnega okolja. Zaradi raznolikosti evropskih naselij in mest so potrebne rešitve, pripravljene na lokalni ravni, in v prvi vrsti delovanje na lokalni ravni. Številni programi in pobude EU so pripomogli k pravemu bogastvu znanja in izkušenj s področja razvoja mest tako na evropski ravni kot v posameznih mestih. OR je prepričan, da bi bilo treba lokalne oblasti spodbuditi, naj izkoristijo vse znanje, zbrano na evropski ravni, zlasti t. i. urban acquis (skupna urbanistična načela);

9. meni, da je priložnosti za ukrepe na področju oživljanja mest veliko, strategije za oživljanje mest pa morajo obravnavati številne dejavnike, ki prinašajo izzive, s katerimi se soočajo nekatera mestna območja. Gospodarski upad zadnjih let lahko sorazmerno močneje vpliva na nekatera mestna območja, ki se zaradi svoje socialno-ekonomske strukture počasneje prilagajajo kot druga mestna območja. Programi oživljanja mest bi morali vključevati inovativne načine za to, da se aglomeracijski učinek osrednjih mestnih območij izkoristi v dobro lokalnega prebivalstva;

10. meni, da nudijo mesta v tesni sinergiji s primestnimi območji veliko prednosti tako prebivalcem kot podjetjem, ne le zato, ker so gospodarski motor ter središča izmenjave in trgovine, ampak tudi zato, ker pomagajo spodbujati osebne svoboščine in so centri ustvarjalnosti, raziskav in odličnosti. Po drugi strani pa so med vzroki za težave, s katerimi se soočajo mesta, spremembe načina življenja in demografske spremembe, še pogosteje pa neustrezni modeli razvoja mest. Oživljanje in trajnost mest sta trenutno prednostni nalogi številnih lokalnih in regionalnih oblasti v EU, ki si prizadevajo doseči trajnostno rast v povezavi s sodobno infrastrukturo (s poudarkom na tehnološki infrastrukturi), privlačnimi razmerami za podjetja ter s čistim in zdravim okoljem;

11. meni, da obstajajo številni primeri najboljše prakse, vendar pa niso dovolj razširjeni ali izvajani. OR zato ponavlja svoj poziv k oblikovanju virtualne mreže za širjenje dobre prakse med evropskimi mesti in regijami. OR je tesno povezan s pobudami, kot sta konvencija županov in nagrada zelena prestolnica Evrope, sodeloval pa je tudi v dejavnostih spremljanja po sprejetju leipziške listine EU o trajnostnih evropskih mestih v okviru skupine za urbani razvoj držav članic EU. Odbor regij je tudi nedavno sprejel mnenja o povezanih vprašanjih, npr. kako mesta in regije prispevajo k doseganju evropskih ciljev na področju podnebnih sprememb in energije, kakšni ukrepi so potrebni za spodbujanje energetske učinkovitosti ter akcijski načrt EU o mobilnosti v mestih.

Ukrepi EU pri razvoju evropskih mest

ODBOR REGIJ

12. meni, da je bilo od leta 1990 do danes doseženega precej napredka glede vprašanja razvoja mest, tako glede programov kot strokovnega znanja, povezanega s posegi v mestih, čeprav pogodbe EU izrecno ne določajo urbanistične politike EU. V tem obdobju so bila mesta nekakšni poskusni laboratoriji pod prostim nebom. Dosegla so dostojne rezultate, čeprav so imela na voljo omejena sredstva;

13. poudarja, da ima lahko EU ključno vlogo pri podpiranju strategij za oživljanje mest. Na podlagi skupnih urbanističnih načel (urban acquis) bi bilo treba Komisijo spodbujati, naj poveča prizadevanja za to, da se lokalni ravni skladno in strukturirano omogoči dostop do vsega sedanjega znanja o razvoju mest in podpornih ukrepov zanj. V to bi morali vključiti vse politike EU, ki neposredno vplivajo na razvoj mest, posebno pozornost pa bi bilo treba nameniti ukrepom na področju kohezije, zaposlovanja, sociale, okolja, hitrega interneta in prometa;

14. pozdravlja nedavno posodobljen Priročnik o urbani razsežnosti v politikah Skupnosti 2007–2013, ki ga je objavila medresorska skupina Evropske komisije za razvoj mest. Komisijo poziva, naj preuči zamisel o posodobitvi in formaliziranju evropske mestne agende, priložene novemu akcijskemu okviru ali akcijskemu načrtu za razvoj mest, ki med svoje glavne prednostne naloge uvršča celostno oživljanje mest, hkrati pa upošteva različne okvire, v katerih bi jih bilo treba uporabiti;

15. podpira vse obstoječe pobude, ki v okviru kohezijske politike prispevajo k trajnostnemu razvoju mest, zlasti celostnemu oživljanju mest, tj. mestom namenjen del strukturnih skladov, Urban Audit, Urban Atlas, program URBACT in pobudo JESSICA. OR poziva Komisijo, naj natančno analizira rezultate vključevanja pobude Skupnosti URBAN v operativne programe Evropskega sklada za regionalni razvoj in pripravi posebno vmesno oceno njegovih rezultatov. Po tej oceni se utegne izkazati, da je treba v naslednjem programskem obdobju okrepiti specifičen značaj pobud za oživljanje mest v okviru strukturnih skladov in izboljšati njihovo usklajevanje z drugimi politikami evropske mestne agende;

16. pozdravlja nov pristop k financiranju pobud za oživljanje mest, ki ga prinaša JESSICA, predvsem zato, ker vzpostavlja jasno povezavo med financiranjem in potrebo po pripravi celostnih načrtov mestnega razvoja, obenem pa poudarja, da so subvencije tudi koristen in nujen instrument za obravnavanje tržnih pomanjkljivosti v okviru razvoja mest. Izraža tudi zaskrbljenost glede vidnosti pobude JESSICA, glede tega, koliko jo lokalne in regionalne oblasti poznajo, in glede domnevnih težav z izvajanjem na ravni držav članic;

17. je prepričan, da je treba podpreti spremembe uredbe o strukturnih skladih glede upoštevanja vlaganja v stanovanja za namene večje energetske učinkovitosti in uporabo energije iz obnovljivih virov. Vendar bodo morale informacije o podporah na področju stanovanj, kakor so navedene v najnovejši spremembi uredbe o Evropskem skladu za regionalni razvoj glede upravičenosti ukrepov na stanovanjskem področju v korist marginaliziranih skupnosti, postati širše dostopne, prav tako pa bo treba dosledno vztrajati, da se te podpore vključijo v okvir celostnega programa za razvoj mest. Zato želi predlagati, da se pomoč iz strukturnih skladov predvidi tudi za stanovanja na močno ogroženih območjih. Kakovostna stanovanja so bistven predpogoj za uspeh programov oživljanja mest. Finančno podporo bi bili treba omogočiti le v okviru celostnih programov in pod strogimi pogoji, da bi tako zagotovili, da bodo korist imeli lokalni prebivalci, ki potrebujejo pomoč, ne pa, da bo ta pripomogla k priseljevanju premožnejših in spreminjanju sestave prebivalstva (gentrification).

Trajnostno oživljanje mest

ODBOR REGIJ

18. ugotavlja, da se mesta EU spodbuja k temu, da prispevajo k prizadevanjem EU za premagovanje gospodarske in finančne krize in poglobitev evropskega povezovanja. Tri razsežnosti, ki jih je špansko predsedstvo navedlo kot načela za razvoj vprašanja pomena oživljanja mest za razvoj mest, so stebri trajnostnega razvoja. Programe oživljanja mest bi bilo treba v trenutku njihovega izvajanja obogatiti z ustreznimi tematskimi prednostnimi nalogami, ki bodo to vprašanje umestile v sedanje socialno-ekonomsko okolje. Natančneje, Odbor ocenjuje, da bi bilo treba na vrh agende postaviti vprašanja, kot so upravljanje mest, vloga lokalnih in regionalnih oblasti, financiranje oživljanja mest, prispevek informacijske tehnologije k oživljanju mest, pomen načina organizacije in delovanja lokalne samouprave za pripravo in izvajanje programov oživljanja mest, vloga inovacij v oživljanju mest in tudi njen prispevek k razvoju zunanjih odnosov in internacionalizaciji mest. Zato je jasno, da imajo lokalne in regionalne oblasti ključno vlogo pri dejavnostih oživljanja mest – od uporabe zemljišč do urbanističnega načrtovanja in izvajanja – kar poudarja pomen oživljanja v primerjavi z novim urbanim razvojem in pomen izboljšanja obstoječih mestnih območij v primerjavi s širjenjem mest.

Gospodarska razsežnost oživljanja mest – prispevek k pametni rasti

ODBOR REGIJ

19. poudarja, da lahko gospodarske spremembe zadnjih let – zlasti zaradi internacionalizacije gospodarstva – sorazmerno bolj prizadenejo starejša mestna območja ali urbana območja v središčih mest, ki se zaradi svoje socialno-ekonomske strukture počasneje prilagajajo kot druga mestna območja. V tem oziru ukrepi kohezijske politike temeljijo na ideji, da prostorsko neuravnotežena rast ne samo škoduje socialni koheziji, ampak tudi omejuje potencialno gospodarsko rast. To še toliko bolj drži na lokalni ravni, kar je bilo na primer nedavno poudarjeno tudi v Barcovem poročilu;

20. poudarja potrebo po spodbujanju inovativne gospodarske dejavnosti z zagotavljanjem ustreznega okolja in spodbud, najsodobnejše infrastrukture ter kvalificiranega človeškega kapitala, ki je pripravljen na vseživljenjsko učenje;

21. meni, da ohranjanje materialne in nematerialne kulturne dediščine prek oživljanja mestnih središč – ob čim večjem spoštovanju zgodovinske in arhitekturne dediščine – dodatno izboljša podobo ter poveča ugled in privlačnost mest, spodbuja pa tudi kulturno raznolikost, ki ima pomembno vlogo pri razvoju na znanju temelječega gospodarstva in ustvarjalnih industrij. Ker se s tem podpira ustvarjanje specializiranih lokalnih delovnih mest, za katera je pogosto potrebna visoka stopnja specializacije, to pomeni spodbudo za lokalni razvoj;

22. izpostavlja, da morajo projekti oživljanja mest kot postopki in tudi kot rezultati prinesti, vključevati in širiti znanje in inovacije;

23. poudarja, da morajo strategije za oživljanje mest obravnavati številne dejavnike, ki so vir gospodarskega propadanja nekaterih mestnih območij. Med najpomembnejšimi dejavniki so funkcionalna zastarelost stavb, zastarela infrastruktura in težave z dostopom. Številna podjetja zapustijo mesta, ker iščejo nižje stroške poslovanja in dodaten prostor, svojim podjetjem pa sledijo mnogi zaposleni, ki obenem iščejo boljšo kakovost življenja (socialne storitve, prevozna sredstva) ter nižje življenjske stroške (nižje najemnine in ugodnejše cene nepremičnin). Da bi izpolnili zahteve podjetij, ki so pripravljena imeti sedež na oživljenih območjih, bi morali programi za oživljanje mest najti inovativne načine uporabe prostora, ki je na voljo, in izboljšati zagotavljanje mestnih storitev, s čimer bi aglomeracijski učinek mestnih središč obrnili v njihovo korist;

24. opozarja, da težave z mobilnostjo v mestih, predvsem težave s prometno preobremenjenostjo, pestijo številna mestna območja v Evropi in da rešitve ne bo mogoče doseči zgolj z gradnjo boljše infrastrukture ali z dajanjem še več denarja podjetjem javnega prevoza. Mobilnost v mestih poveča možnosti za prebivalce in podjetja, zato je obenem dejavnik gospodarske konkurenčnosti in gonilo socialne kohezije. OR poudarja, da bi morali vsi državljani imeti na voljo učinkovit in cenovno dostopen javni prevoz, saj je ključnega pomena pri preprečevanju izolacije ogroženih območij. OR poudarja, da zaradi škode, ki se okolju naredi v mestih, postajajo vedno bolj pomembni ukrepi za spodbujanje okolju prijaznega javnega mestnega prevoza (projekti raziskav in predstavitev vozil, ki proizvajajo malo ali nič emisij, ter dejavnosti za spodbujanje drugih načinov in vrst prevoza, kot so skupna uporaba osebnih avtomobilov in spodbujanje kolesarjenja v mestih). Odbor poleg tega ponovno poudarja svojo podporo pripravi načrtov trajnostne mobilnosti v mestih – vsaj v velikih mestih – in se zavzema za uvedbo spodbud na ravni EU, kot je na primer pogojevanje financiranja projektov za mestni promet s pripravo načrtov za trajnostno mobilnost v mestih ter s sklenitvijo partnerstva med javnim in zasebnim sektorjem na področju mobilnosti;

25. poudarja potrebo po uvedbi ukrepov za okrepitev podjetniškega duha s spodbudami ciljnim skupinam prebivalstva, oblikovanjem organov za podporo te želje po podjetništvu in pripravo ustreznih prireditev. V tem smislu priznava pomembno vlogo, ki jo za gospodarstvo lahko ima inteligentna rast, ki vključuje podporo ženskam v podjetništvu.

Okoljska razsežnost oživljanja mest – prispevek k trajnostni rasti

ODBOR REGIJ

26. ugotavlja, da bi se morala zaradi okoljske razsežnosti oživljanja mest med bistvene prednostne naloge uvrstiti tri glavna vprašanja: podnebne spremembe, boj proti onesnaževanju naravnih virov, ki je posledica človekove dejavnosti, ter v širšem smislu učinkovito izkoriščanje teh virov in nazadnje varstvo okolja;

27. je prepričan, da se bo kljub temu, da je Evropa že zdaj močno urbanizirana, trend k širitvi urbanih območij v nekaterih delih po pričakovanjih nadaljeval, zlasti v najbolj dinamičnih velikih in srednje velikih aglomeracijah. Ko se mesta širijo, bi morebiti lahko uničila nekatere vire ter poslabšala kakovost tal in vode. Zato poudarja, da lahko celostni programi oživljanja mest ta trend ustavijo ali celo preobrnejo, če zajezijo neomejeno rast mest in oživijo mestno okolje;

28. poudarja, da se po drugi strani v tem stoletju pričakuje pospešitev podnebnih sprememb in dviga morske gladine zaradi človekovih emisij toplogrednih plinov. To predstavlja vse večji izziv še posebej obmorskim mestnim območjem, ki bodo zaradi tega močno finančno obremenjena, saj so potrebna ogromna sredstva, med drugim za ukrepe za zaščito obale in proti poplavam. Povečuje tudi pomen dela skupine za urbani razvoj držav članic EU pri referenčnem okviru za trajnostna evropska mesta, ki naj bi poleg običajnejših okoljskih vprašanj, povezanih z mestnimi območji, vključeval tudi razsežnost podnebnih sprememb in težave, ki jih prinašata blažitev njenih učinkov in prilagajanje nanje.

29. meni, da je boj proti onesnaževanju naravnih virov, ki je posledica človekove dejavnosti, bistvena prednostna naloga in ključno vprašanje oživljanja mest, pri čemer imajo posebno težo ukrepi za večje preprečevanje onesnaževanja. Odbor hkrati poudarja, kako pomembno je poskrbeti za merjenje in omejevanje uporabe materialov, ki vplivajo na naravno okolje, ter ovrednotiti njihov celoten življenjski cikel (proizvodnja, uporaba in odstranjevanje);

30. poudarja, da je naknadno opremljanje obstoječih zgradb za boljšo energetsko učinkovitost eden najbolj stroškovno učinkovitih načinov za izpolnjevanje obveznosti iz Kjota glede podnebnih sprememb; ocenjuje se, da je emisije CO2 iz zgradb in stroške, povezane z energijo, možno zmanjšati za 42 %;

31. ugotavlja, da mesta ustvarijo 70 % emisij toplogrednih plinov, zato v tem oziru leipziška listina mesta poziva, naj zmanjšajo svoj ogljični odtis, ohranjajo svoje vire in biotsko raznovrstnost, varčujejo z energijo in spodbujajo dostop do ključnih javnih storitev. Iz tega razloga Odbor opozarja, da je nujno takoj sprejeti ukrepe za omejitev porabe energije v mestih, predvsem z dobrim energetskim upravljanjem, pa tudi s proizvodnjo energije iz obnovljivih virov. Podobne ukrepe je treba sprejeti tudi na področju gradnje, da bi z izolacijo dosegli večjo energetsko učinkovitost stavb;

32. pozdravlja konvencijo županov, v katero je vključenih skoraj 3 000 evropskih mest, ki so obljubila, da bodo presegla tri „20-odstotne cilje“, minimalno zakonsko zahtevo EU, ki jo je treba doseči do leta 2020. Tako kot nagrado zelene prestolnice Evrope je tudi to pobudo sprožila Evropska komisija, Odbor regij pa pozdravil in podprl. Odbor regij želi konvencijo razširiti na regionalno raven;

33. priznava pomembno vlogo zelenih območij in vodnih površin v programih oživljanja mest. Zelena območja in vodne površine bistveno prispevajo k boljšemu ozračju v mestih, saj jih „hladijo“, zagotavljajo čist zrak, filtrirajo onesnaženost in blažijo hrup. Zelena območja za rekreacijo prispevajo tudi k boljšemu življenju v mestih in s tem povečujejo socialno kohezijo. Bolj zelena mesta bi morala biti cilj vsem;

34. želi pritegniti pozornost na to, da je razpoložljivih vodnih virov na svetu vse manj, zato poziva, da programi oživljanja mest predvidijo tudi varstvo vodnih rezerv, zlasti rezerv pitne vode, ter njihovo ustrezno upravljanje in alternativne postopke njihovega izkoriščanja. Zmanjšati bi bilo treba tudi „vodni odtis“ mest;

35. ocenjuje, da je estetika stavbnega okolja odločilen dejavnik, če naj mesta uspešno kljubujejo mednarodni konkurenci, če naj bodo privlačna in svojim prebivalcem zagotavljajo kakovostno življenje. Zato predlaga, da se uvedejo ukrepi na področju arhitekturnega in umetniškega ustvarjanja;

36. priznava pomen biotopov in meni, da je bistvena prednostna naloga varovanje in upravljanje tistih biotopov, ki mesta obdajajo ali so v njihovi bližini. Gre namreč za pomembno merilo v okviru oživljanja mest, ki ga je treba povezati z ukrepi ozaveščanja in obveščanja državljanov o okolju;

37. opozarja, da imajo mesta močne vezi z regijami, ki jih obdajajo, zlasti z dinamičnim predmestnim obročem, in da morajo te odnose upravljati.

Socialni vidiki oživljanja mest – prispevek k visoki rasti

ODBOR REGIJ

38. meni, da so socialno-demografske spremembe v številnih mestih sprožile preseljevanje prebivalcev iz starih mestnih območij v nova stanovanjska naselja bolj na obrobju, mestna območja na njihovem obrobju ali preprosto v nove kraje v bližini velikih aglomeracij. Med razlogi za to so dostopnost cenejših in privlačnejših stanovanj, boljša kakovost življenja in večja ponudba storitev. V zadnjih desetletjih so ljudje z nadpovprečnimi prihodki zapustili mesta in le počasi se vanje spet vračajo, ker jih je pritegnil uspeh nekaterih programov oživljanja mest. Odbor regij zato poudarja, da bi bilo treba v propadajočih mestnih območjih poskrbeti, da mesto spet postane privlačen kraj za življenje, ki lahko izpolni ambicije vseh, ne glede na njihove prihodke;

39. poudarja, da je nastanitev že od nekdaj – in je še vedno – bistvo oživitve mest, eden glavnih ciljev, katerega eden glavnih namenov je zagotoviti boljše življenjske pogoje za najbolj prikrajšane osebe;

40. meni, da je povečevanje socialne neenakosti velik izziv v večini mestnih območij. Neenakost med soseskami je posledica socialno-prostorske getoizacije, ki je včasih posledica neustreznih stanovanjskih politik in zagotavljanja storitev, ki je omejeno na bogata območja in ne doseže ogroženih predmestij. V tem oziru bi novi cilj teritorialne kohezije, ki ga je prinesla Lizbonska pogodba, moral vse ravni upravljanja spodbuditi, da te razlike upoštevajo v vseh mestnih sektorskih politikah, in sicer v okviru celostnih strategij oživljanja mest. Odbor regij zato poudarja, da mora trajnostno mesto temeljiti na mestni solidarnosti, aktivnemu boju proti izključenosti in diskriminaciji s krepitvijo socialne kohezije med soseskami, socialno-poklicnimi kategorijami, spoloma in ljudmi iz različnih okolij. Mestna solidarnost mora odražati našo ambicijo, da zgradimo vključujočo in bolj povezano evropsko družbo;

41. je prepričan, da so potrebna bolj konkretna prizadevanja za dobro vključevanje priseljencev v življenje mesta, saj je to pravi način za odpravo težav na tem področju.

Partnerstvo za oživljanje mest

ODBOR REGIJ

42. poudarja, da morajo programi oživljanja mest vedno vključevati javne, zasebne in neprofitne sektorje, v ospredju teh partnerstev pa morajo biti lokalne skupnosti. Čeprav je oživljanje mest vedno proces v teku, ki nikoli ni končan, je nemogoče uporabljati rešitve, ki „veljajo za vse“; vključevanje široke palete zainteresiranih strani bo pripomoglo k temu, da se uči na uspehih drugih in se prepreči ponavljanje napak. Lokalne in regionalne oblasti imajo v tem oziru ključno vlogo pri povezovanju različnih ekonomskih in socialnih akterjev in razvoju usmerjenih ukrepov. Raba zemljišč in dokumenti urbanističnega načrtovanja lahko služijo kot platforme, prek katerih lahko vse uprave povezujejo in usklajujejo politike;

Tematske prednostne naloge

ODBOR REGIJ

43. ocenjuje, da bi se moral v naslednjem programskem obdobju prehod z operacij obnove mest, ki se osredotočajo na naravno okolje in okolje, ki ga je oblikoval človek, v programe oživljanja mest končati z razširitvijo obsega posegov z vrsto tematskih prednostnih nalog, da bi lahko evropska mesta prihodnosti izpolnila pričakovanja svojih prebivalcev, zagotavljala infrastrukturo in okolje, ki koristi znanju in poklicnim sposobnostim delavcev, da bi lahko bila trajen in privlačen okvir za življenje, delo in oddih, da bi vsem brez izjem nudila kar največ možnosti in da bi naravne vire izkoriščala s kar največjo varčnostjo, da bi njihovo delovanje sodilo v okvir konkurenčnega gospodarstva z nizkimi emisijami ogljika.

Upravljanje strategij oživljanja mest

ODBOR REGIJ

44. poudarja, da mora biti oživljanje mest stalen in celosten proces, ki temelji na dolgoročni viziji trajnostnega razvoja mest. Dobro upravljanje programov oživljanja mest se mora začeti z analizo. Iz zanesljivih virov je treba z dobrimi in primerljivimi kazalniki zbrati trdne podatke o gospodarstvu, socialnih značilnostih in okolju v prizadetih območjih. V tem okviru je posebej pomembno delo projekta Urban Audit Evropske komisije in priprave referenčnega okvira za trajnostna evropska mesta;

45. poudarja, da so potrebni novi načini oblikovanja mestne politike, pri čemer se politike oživljanja mest pripravijo na lokalni in regionalni ravni s podporo nacionalne in evropske ravni. Prepričan je, da morajo lokalne oblasti prevzeti vodilno vlogo pri razvoju politik za kohezijo, vključevanje in sodelovanje ter s tem zavarovati naravne vire in okoljsko učinkovit razvoj svojih območji kot tudi spodbujati in poglobiti dialog med številnimi različnimi kulturami. Da bi povečale učinkovitost javne politike, so številne lokalne in regionalne oblasti že razvile nove oblike mestnega upravljanja, ki programe oživljanja mest približajo razmeram na terenu. V celostne mestne politike so poleg javnih oblasti vključeni tudi drugi partnerji, prek različnih participativnih sistemov pa tudi prebivalci prizadetih območij; v nekaterih državah je to dobilo obliko pogodb ali konvencij. Odbor je prepričan, da se z večjim vključevanjem javnosti in vlogo, ki jo dobivajo mestne skupnosti, ustvarja možnost, da se pojavi socialni kapital, potreben za uspeh politik razvoja mest;

46. opozarja, da morajo po njegovem mnenju programi oživljanja mest zagotoviti, da bodo za akcije obveščanja, komuniciranja ter razširjanja programov in načinov sodelovanja (lokalni referendumi, skupščine, e-demokracija itd.) čim bolj izkoriščeni vsi ustrezni mediji, tako tiskani kot elektronski. Programi oživljanja mest morajo postati sestavni del procesa učenja, da bi lahko pomagali pri razvoju mest v EU in sodelovali pri ozaveščanju državljanov o težavah, s katerimi se soočajo, in možnostih, ki jih ponujajo;

47. priznava, da se v skladu z načelom subsidiarnosti vprašanja v zvezi z oživljanjem in razvojem mest najučinkoviteje obravnavajo na lokalni ravni. Kljub temu meni, da lahko podpora EU predstavlja izrazito prednost na področju razvoja mest, če se pokaže, da so njeni ukrepi potrebni za lažje reševanje problemov, ki vplivajo na njeno ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo. Odbor zato meni, da bi bilo treba politike oživljanja in razvoja mest izvajati ob upoštevanju „evropskih urbanističnih načel“, ki se kažejo v obliki nabora obstoječih pravnih instrumentov, političnih pobud ter mehanizmov za izmenjavo izkušenj in najboljših praks med mesti. Hkrati opozarja, da bi morale politike s tega področja upoštevati načelo sorazmernosti in širši teritorialni okvir;

48. opozarja, da so lahko finančna sredstva EU še posebej uporabna pri spodbujanju lokalnih oblasti k sodelovanju v funkcionalni urbani regiji. To pomeni, da je mogoče v celotni regiji prevzeti skupno finančno odgovornost za skupine prebivalstva in mestna okrožja, ki jim grozi izključitev. Instrumente financiranja EU je treba dati na voljo funkcionalnim urbanim regijam pod pogojem, da se od lokalnih oblasti zahteva, da učinkovito sodelujejo pri razporejanju svojih lastnih sredstev.

Financiranje in oživljanje mest

ODBOR REGIJ

49. poudarja, da je program za razvoj namenjen pokrivanju nekaterih potreb, ne pa gradnji prihodnosti. Ključna postavka tega vprašanja so finančna sredstva za programe oživljanja mest, ki bodo povečala njihovo trajnost in učinkovitost. Med področji, ki jim je treba posvetiti pozornost, so razdelitev nacionalnih in lokalnih sredstev, način financiranja programov – sistematično ali „od primera do primera“ – mešanica državnih razpisov in zasebnega kapitala, lokalno obdavčenje, posojila, ocena koristi projektov obnove, porazdelitev ustreznih izdatkov med različnimi uporabniki in upravičenci ter izvor sredstev in strateška vrednost javnih subvencij in njihova teža. Konkretnejše delo je treba opraviti glede mehanizmov financiranja in uresničevanja programov oživljanja mest. Lahko sicer predvidevamo, da bodo pri tem pomagali instrumenti, kot so skladi za razvoj mestnih območij in „trije J-ji“ (JESSICA, JEREMIE, JASPERS), vendar podrobnosti in rezultati njihovega posredovanja ostajajo odprta vprašanja;

50. ocenjuje, da prispevek prostovoljnega dela v programih oživljanja mest še ni popolnoma upoštevan. Za konec še ugotavlja, da bi morala biti pri prihodnjih posredovanjih razvoj in okrepitev podjetniškega duha tako v okviru lokalnih oblasti kot programov oživljanja mest bistven element raziskav.

Prispevek informacijskih tehnologij k oživljanju mest

ODBOR REGIJ

51. ocenjuje, da je splošno priznano, da komunikacijska in informacijska revolucija pomembno vpliva na organizacijo, delovanje in obliko evropskih mest. Treba bi bilo posebej vztrajati, da programi oživljanja mest vključujejo ukrepe za razvoj najsodobnejših tehničnih infrastruktur na informacijsko-komunikacijskem področju in za pripravo aplikacij in vsebin, ki bodo izboljšale življenje državljanov in delovanje javnih služb, zvišale raven storitev zasebnega sektorja in spodbujale uporabo teh instrumentov;

52. meni, da je neizogibno, da se skupaj z izkoriščanjem novih priložnosti pojavljajo tudi nevarnosti. Zaščita in varnost aplikacij in izmenjav, varstvo osebnih podatkov in spoštovanje zasebnega življenja in osebnosti državljanov so bistvena področja, v katera se bo treba še bolj poglobiti. Uporaba informacijske tehnologije na področju mestne varnosti obenem sproža velika vprašanja o demokratičnem delovanju družbe. Oživljanje mest mora v svoj načrt vključiti ta vprašanja in najti rešitve za probleme, ki so s tem povezani;

53. ugotavlja, da najsodobnejšim aplikacijam informacijske tehnologije z uporabo žičnih in brezžičnih infrastruktur uspe ustvariti virtualna okolja („mestno okolje“, „digitalno mesto“, „vseobsegajoče mesto“), ki državljanom odpirajo prostor za stik in medsebojno izmenjavo. Digitalno mesto je vzporeden svet, ki bi ga morali vključiti v agendo oživljanja mest.

Inovacije in učenje na področju oživljanja mest

ODBOR REGIJ

54. meni, da bo podpora inovacijam prinesla izboljšanje rezultatov mest in pripomogla k njihovi ekonomski trajnosti. Zato morajo programi oživljanja mest zagotoviti okolje, infrastrukturo in spodbudo za inovacije;

55. podobno meni, da bi bilo treba med aktivnimi strukturami gospodarskega življenja mest ustvariti centre za učenje in jih uvrstiti med strateške prednostne naloge oživljanja mest;

56. je obenem prepričan, da mora oživljanje mest okrepiti vezi med izobraževanjem, podjetji, raziskavami in inovacijami ter spodbujati nova inovativna podjetja.

Pomen organizacije in delovanja lokalnih oblasti pri načrtovanju in izvajanju programov oživljanja mest

ODBOR REGIJ

57. meni, da ugotavljanje, ali je potreben program oživljanja mest, njegova priprava, spremljanje njegovega izvajanja, spreminjanje, če je to potrebno, in na koncu njegova ocena zahtevajo upravni aparat z vsaj osnovnimi sposobnostmi konkretnega upravljanja in vodenja, kar bi bilo treba zagotoviti v vseh lokalnih in regionalnih oblasteh. Te točke so nujni pogoj, ki narekuje, da se v programe oživljanja mest vključijo ukrepi za krepitev zmogljivosti lokalnih oblasti. Pri tem bi lahko omenili ukrepe, kot so razvoj upravljanja informacijskih sistemov ali geografskih informacijskih sistemov, ki olajšajo dejavnosti in izboljšajo postopke odločanja, ali uvedba postopkov certificiranja (ISO, EMAS itd.), ki zvišajo raven kakovosti storitev za občane. Osrednje mesto v načrtovanju oživljanja mest morajo imeti ukrepi, ki bodo zagotovili, da bo opredeljevanje načina delovanja lokalnih oblasti vodil pristop, osredotočen na državljane. Izboljšanje organizacije lokalnih in regionalnih oblasti je sočasno izziv in nujen pogoj za uresničevanje programov s področja oživljanja mest, v okviru katerega je treba zato zajeti tudi ta vidik.

Prispevek oživljanja mest k razvoju zunanjih odnosov

ODBOR REGIJ

58. ugotavlja, da so ukrepi za promocijo in povečanje vrednosti mest (trženje mest) ter za zagotavljanje njihove identitete (oblikovanje znaka mesta) sestavni del dejavnosti lokalnih in regionalnih oblasti. V vse bolj globaliziranem svetu mesta vse bolj tekmujejo med seboj za pritegnitev kapitala, naložb in usposobljene delovne sile. Mesta širijo svoje razvojne načrte, da bi lahko zahtevala vire in sredstva, ki bodo zagotovili blagostanje njihovih prebivalcev. Tekmujejo za organizacijo pomembnih športnih, poslovnih in kulturnih prireditev (veliki dogodki), kar je sicer najbolj vidno, a le eno od številnih področij, na katerih si konkurirajo;

59. ugotavlja, da se sicer poleg teh spopadov razvija tudi sodelovanje med mesti. Z usmerjenimi pobudami EU (URBACT, INTERACT, medinstitucionalno sodelovanje itd.) se je v EU njihovo mrežno povezovanje – na tematski ali geografski podlagi – močno razširilo. Izmenjava dobre prakse se je izkazala za zelo koristen instrument. Tudi ukrepi, ki pomagajo k internacionalizaciji evropskih mest, bi morali biti dodatno področje za pobude oživljanja mest.

II. SKLEPI IN PRIPOROČILA

ODBOR REGIJ

60. meni, da mora EU v procesu opredelitve svojih strateških odločitev za naslednje programsko obdobje (2014–2020) prepoznati strateški pomen oživljanja mest in poskrbeti za krepitev mestne razsežnosti v vseh njenih politikah, da bi mesta znova postala raziskovalni laboratoriji, vendar tokrat z veliko bogatejšo agendo, ki bo Evropi pomagala iz gospodarske in finančne krize;

61. predlaga sprejetje pobude z naslovom „Oživljanje mest za pametna, trajnostna in vključujoča evropska mesta“. Mesta EU lahko postanejo privilegirano področje uporabe sedmih vodilnih pobud, naštetih v sporočilu Komisije z naslovom „Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (2);

62. ocenjuje, da je zdaj čas za sprejem tovrstne odločitve. V razpravi o proračunskem okviru prihodnjega programskega obdobja in pri pripravi proračuna za tekoče programsko obdobje bo treba jasno zastaviti vprašanje financiranja oživljanja mest.

V Bruslju, 9. junija 2010 Predsednica Odbora regij Mercedes BRESSO

(1) Mestne regije (kot stapljanje mest s sosednjimi občinami) je treba upoštevati v celotnem mnenju.

(2) COM(2010) 2020 konč.