P9_TA(2021)0327

Varnost in signalizacija v železniškem prometu: ocena razmer na področju uvajanja evropskega sistema za upravljanje železniškega prometa (ERTMS)

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2021 o varnosti in signalizaciji v železniškem prometu: ocena razmer na področju uvajanja evropskega sistema za upravljanje železniškega prometa (ERTMS) (2019/2191(INI))

(2022/C 99/01)

Evropski parlament,

— ob upoštevanju Direktive (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o interoperabilnosti železniškega sistema v Evropski uniji (1),

— ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja in razveljavitvi Sklepa št. 661/2010/EU in zlasti člena 47(2) Uredbe (2) (v nadaljnjem besedilu: uredba o TEN-T),

— ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2017/6 z dne 5. januarja 2017 o evropskem načrtu za uvedbo evropskega sistema za upravljanje železniškega prometa (3),

— ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 13/2017 z dne 3. oktobra 2017 z naslovom Enotni evropski sistem za upravljanje železniškega prometa: ali bo ta politična odločitev kdaj postala resničnost?

— ob upoštevanju evropskega zelenega dogovora,

— ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 9. decembra 2020 z naslovom Strategija za trajnostno in pametno mobilnost – usmerjanje evropskega prometa na pravo pot za prihodnost (COM(2020)0789),

— ob upoštevanju sedmega poročila Komisije z dne 13. januarja 2021 o spremljanju razvoja trga storitev v železniškem prometu v skladu s členom 15(4) Direktive 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (COM(2021)0005),

— ob upoštevanju Sklepa (EU) 2020/2228 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. decembra 2020 o evropskem letu železnic (2021) (4),

— ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2016 o konkurenčnosti evropske železniške dobavne industrije (5),

— ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

— ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A9-0181/2021),

A. ker je evropski sistem za upravljanje železniškega prometa (v nadaljnjem besedilu: ERTMS) standard EU za avtomatsko zaščito vlakov, ki v Evropi oblikuje interoperabilen železniški sistem;

B. ker so Komisija ter evropski proizvajalci, upravljavci infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu podpisali štiri memorandume o soglasju o sodelovanju pri uvajanju ERTMS, zadnjega od njih septembra 2016;

C. ker so bili sprejeti pomembni zakonodajni ukrepi, vključno s četrtim železniškim svežnjem junija 2016, ki ureja vprašanja upravljanja železnic in krepi vlogo Agencije Evropske unije za železnice (v nadaljnjem besedilu: Agencija) kot sistemskega organa za ERTMS, ter revizijo tehnične specifikacije za interoperabilnost podsistemov vodenja-upravljanja in signalizacije na vozilu in ob progi (CCS TSI), sprejete z Uredbo Komisije (EU) 2016/919 (6), ki daje pravni status osnovni konfiguraciji 3 izdaja 2 za evropski sistem za nadzor vlaka (ETCS) in osnovni konfiguraciji 1 za GSM-R (globalni sistem za mobilne komunikacije – železnica);

D. ker je bil 5. januarja 2017 sprejet nov evropski načrt za uvedbo sistema ERTMS (7), v katerem je določen časovni razpored za uvedbo ERTMS na koridorjih jedrnega omrežja;

E. ker bi v celoti uveden ERTMS omogočil do 30 % povečanje prometnih zmogljivosti na obstoječi železniški infrastrukturi;

F. ker je Komisija objavila tudi akcijski načrt za ERTMS (8), v katerem je opredelila ukrepe za odpravo ovir pri izvajanju in interoperabilnosti ERTMS ter katerega namen je, da bi do leta 2023 pretvorili tretjino koridorjev jedrnega omrežja;

G. ker je bila v proračunu EU v obdobju 2014–2020 uvedba ERTMS podprta s skupnim proračunom, ocenjenim na 2,7 milijarde EUR, od tega je bilo 850 milijonov EUR iz Instrumenta za povezovanje Evrope (9) in 1,9 milijarde EUR iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov (Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad) v upravičenih regijah;

H. ker bi moralo uvajanje ERTMS nujno vključevati razgradnjo sistemov razreda B in namestitev komponent ETCS ob progi ter obsežno naknadno opremljanje tirnih vozil z interoperabilnimi podsistemi ERTMS v vozilu;

I. ker države članice niso pravno obvezane, da bi sprejele ukrepe, s katerimi bi zagotovile, da bodo prevozniki v železniškem prometu načrtovali naložbe v ERTMS;

J. ker je Evropsko računsko sodišče opozorilo, da trenutno obstaja velika zamuda pri uvedbi celotnega jedrnega omrežja ERTMS in da ne bo dokončano do leta 2030, kot primarni razlog za zamudo pa navaja premajhno usklajevanje med državami članicami;

K. ker je v nesreči vlaka Alvia 24. julija 2013 v kraju Santiago de Compostela preminulo 80 ljudi, 144 pa je bilo ranjenih;

L. ker v skladu z metodologijo EU za spremljanje odhodkov EU v novem programskem obdobju ERTMS znaša 40 % prispevka k podnebnim in okoljskim ciljem in ker je treba 30 % odhodkov skladov kohezijske politike in InvestEU, 37 % mehanizma za okrevanje in odpornost (10) ter 60 % Instrumenta za povezovanje Evrope nameniti ukrepom za boj proti podnebnim spremembam;

M. ker mehanizem za okrevanje in odpornost določa, da bi moralo biti 20 % naložb digitalno usmerjenih, in ker je v njegovi metodologiji za digitalno označevanje iz Priloge VII k uredbi o mehanizmu za okrevanje in odpornost 100 % naložb v ERTMS digitalnih;

1. poudarja, da je železniški prevoz najbolj trajnosten in energetsko učinkovit množični način prevoza potnikov in tovora ter da železnica še vedno ne dosega celotnega potenciala kljub pozitivnemu razvoju v sektorju, kot je stalno (čeprav v zadnjih nekaj letih neenakomerno) povečevanje obsega železniškega potniškega in tovornega prometa;

2. poudarja, da se v evropskem zelenem dogovoru poziva k obsežnemu prehodu na železniški prevoz in da sta v novi strategiji za trajnostno in pametno mobilnost določena mejnika, in sicer leto 2030 za podvojitev železniškega prometa visokih hitrosti ter leto 2050 za podvojitev železniškega tovornega prometa, zato bo treba povečati zmogljivosti železniškega prometa, česar ni mogoče doseči brez obsežne pospešitve uvedbe ERTMS;

3. poudarja, da sta glavna cilja železniškega usklajevanja v EU okrepitev jedrnega omrežja in povečanje deleža tovornega in potniškega železniškega prometa;

4. želi spomniti, da je bil ERTMS uveden v 90. letih prejšnjega stoletja, da bi zagotovili varnost železniškega prometa, spodbudili interoperabilnost med nacionalnimi železniškimi omrežji in čezmejnim železniškim prometom, zmanjšali stroške nakupa in vzdrževanja sistemov signalizacije ter povečali zmogljivost infrastrukture in zanesljivost železniškega prometnega sistema;

5. meni, da bo popolna uvedba ERTMS pomagala ustvariti enotno evropsko železniško območje in da bo tako evropski železniški sektor postal primeren za digitalno dobo, povečala se bo donosnost železniškega prometa in omogočilo povečanje gostote obratovanja prog, to pa je tudi temeljni pogoj, da bo železnica končno postala konkurenčna drugim vrstam prevoza; zato pozdravlja, da nova strategija za trajnostno in pametno mobilnost potrjuje, da bi morala biti uvedba ERTMS ključna prednostna naloga, da bi vzpostavili resnično inteligenten in učinkovit prometni sistem z doseganjem ciljev, kot sta zadostno dodeljevanje zmogljivosti in upravljanje prometa za potnike in tovor;

6. poudarja, da je ERTMS postal svetovni standard za nadzor in komunikacijo vlakov ter da je bil uveden v skoraj 50 državah po svetu in zagotavlja odlične priložnosti za povečanje poslovanja visoke vrednosti, ustvarjanje strokovnega znanja v EU in uporabo v državah, ki niso članice EU; poziva k vzpostavitvi standardiziranega sistema EU za upravljanje prometa in meni, da je treba v EU hitro razviti standard, preden bo prisiljena prevzeti svetovni standard za upravljanje železniškega prometa; poziva Komisijo, naj dvostransko sodelovanje EU izkoristi za spodbujanje uvedbe ERTMS v državah, ki niso članice EU;

7. pozdravlja prizadevanja Komisije za vzpostavitev okvira za arhitekturo vodenja-upravljanja in signalizacije, s katerim bi zagotovili, da bodo železnice v celoti izkoristile digitalizacijo, na kateri je zgrajen ERTMS, posodobitve in nadgradnje pa bodo zaradi nadaljnje standardizacije in modularizacije z uvedbo načela takojšnje pripravljenosti za uporabo ter z delom na usklajenem modeliranju podatkov postale lažje in cenejše;

Upravljanje

8. pozdravlja nove naloge, ki so bile Agenciji zaupane v okviru četrtega železniškega svežnja, ter priznava, da ima Agencija pomembno vlogo točke „vse na enem mestu“, ki zagotavlja skladen razvoj interoperabilnega ERTMS, da je uvedba ERTMS v skladu z veljavnimi specifikacijami in da so evropski raziskovalni in inovacijski programi, povezani z ERTMS, usklajeni z razvojem tehničnih specifikacij ERTMS; zato obžaluje nedavno zmanjšanje letnega proračuna Agencije;

9. meni, da bi bilo treba Agenciji zagotoviti ustrezna finančna sredstva in človeške vire ter podeliti dodatna pooblastila za premagovanje še vedno prisotnih izzivov, povezanih z uvajanjem in delovanjem ERTMS (uskladitev operativnih predpisov in zahtev, vzdrževanje in spremembe specifikacij, postopki potrjevanja skladnosti s tipom in trajanjem tipa, postopki javnega naročanja itd.), za povečanje konkurenčnosti in prevzem vodilne vloge pri tehničnem uvajanju novih tehnologij;

10. poudarja vlogo koordinatorja za ERTMS pri določanju prog in koridorjev, ki jih je treba prednostno opremiti z ERTMS, in pri zagotavljanju, da bo uvedba ERTMS stroškovno kar najučinkovitejša in bo potekala v tesnem sodelovanju z državami članicami in deležniki;

11. meni, da je treba bistveno izboljšati vlogo koordinatorja za ERTMS, tako glede virov kot izvedbenih pooblastil, da bi dosegli cilje glede uvedbe; zato pozdravlja priložnost, da se pri prihodnji reviziji uredbe o TEN-T okrepi vloga koordinatorja za ERMTS, in sicer tako, da se mu na primer dodelijo odločilna vloga pri izbiri projektov in razširjene odgovornosti za nadzor in da se prejemanje nepovratnih sredstev Instrumenta za povezovanje Evrope pogojuje z njegovim soglasjem, zlasti v zvezi z glavnimi čezmejnimi povezavami;

12. pozdravlja dejstvo, da koordinator za ERTMS vsako leto poroča Parlamentu;

13. poudarja, da je uvedba ERTMS, usklajena med vsemi državami članicami pod vodstvom koordinatorja za ERTMS, edini pravi pristop za odpravo sedanjega mozaika rešitev, zlasti za čezmejne projekte; zato vabi Komisijo, naj vzpostavi okvir za razpravo in usklajevanje med državami članicami, upravljavci infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu o uvajanju ERTMS pod vodstvom koordinatorja za ERTMS, da bi spodbudili izmenjavo dobre prakse, uskladitev nacionalnih načrtov uvedbe, spodbujali skupne ukrepe za uvedbo ERTMS na čezmejnih koridorjih, izboljšali postopke za odobritev skladnosti in povečali splošno zavezanost držav članic; želi spomniti, da si morajo upravljavci železniške infrastrukture bolj prizadevati za sočasno in tehnično dosledno opremljanje in uporabo ERTMS na čezmejnih odsekih;

14. meni, da je potreben regulativni okvir za digitalizacijo železniškega sistema, pri katerem bo ERTMS postavljen v središče razvoja digitalnega železniškega sistema; v zvezi s tem pozdravlja zavezo železniškega sektorja, da bo omogočil industrializacijo ERTMS, in prispevek Skupnega podjetja Shift2Rail k raziskavam in inovacijam, da bi odpravili preostale tehnične ovire, ki zavirajo interoperabilnost železniškega sektorja, in zagotovili prehod na bolj povezan, učinkovit in varen železniški trg EU ter ustrezno medsebojno povezanost tehničnih rešitev in naredili železniški sistem EU bolj trajnosten, digitalen, konkurenčen, zanesljiv in privlačen; odločno podpira novo nadomestno pobudo, in sicer sistemski steber Skupnega podjetja za evropske železnice, ki usklajuje razvoj sistema in novih tehnologij, načrte za tehnološki prehod, industrializacijo in uvajanje, zlasti za ERTMS, in ki naj bi prispeval k učinkovitejšemu sodelovanju in boljši uporabi omejenih virov;

15. poziva k boljšemu usklajevanju med Agencijo in Skupnim podjetjem Shift2Rail, da bi bolj prednostno obravnavala naložbe v digitalizacijo evropskih železnic; v zvezi s tem poudarja, da bi morala imeti Agencija pomembnejšo vlogo v upravnem odboru Skupnega podjetja Shift2Rail in ne bi smela biti samo opazovalka;

Interoperabilnost in uvedba

16. se veseli zadovoljivih rezultatov, ki jih je ERTMS, kjer je bil uveden, pokazal pri hitrosti, zmogljivosti in varnosti; zato obžaluje, da se je konec leta 2020 v primerjavi z zastavljenimi cilji v evropskem načrtu za uvedbo ERTMS le približno 13 % koridorjev jedrnega omrežja upravljalo z ERTMS, stopnja uvedbe ERTMS pa je na večini koridorjev znašala od 7 % do 28 %; ugotavlja tudi, da naložbe v ERTMS ne zadevajo sistematično jedrnega omrežja, kot to določajo načrti za uvedbo omrežja TEN-T in priporočene smernice, pa tudi ne izoliranih odsekov, ki niso povezani z jedrnim omrežjem; zato meni, da bi bil lahko pristop, pri katerem oblikovanje koridorjev poteka s pomočjo dialoga, prednost pri premagovanju ovir za uvedbo ERTMS, zlasti pri koridorjih z najnižjimi stopnjami uporabe, kot je atlantski koridor, zlasti na Iberskem polotoku; poleg tega poziva Komisijo, naj naredi seznam čezmejnih železniških povezav v jedrnem omrežju, kjer ni bila dosežena popolna uvedba ERTMS ob progi, in naj objavi svoje ugotovitve, da bi opozorili na dodano vrednost EU, ki jo prinaša popolna uvedba ERTMS na teh železniških povezavah;

17. meni, da je nujno treba podeseteriti hitrost uvajanja ERTMS, da bi dosegli digitalni prehod in izboljšali varnost železniškega sistema, železniških potnikov in delavcev v EU; meni, da je treba ERTMS uvesti v jedrnem omrežju do leta 2030, v celovitem omrežju pa do leta 2040; opozarja, da je treba preprečiti zamude pri vgradnji in aktiviranju ERTMS, saj bi lahko ogrozile varnost; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj ohrani in okrepi zavezujočo naravo ciljev v svojih spremembah smernic za program vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T), evropskih načrtov skupne uporabe ERTMS in tehničnih specifikacij za interoperabilnost vodenja-upravljanja in signalizacije;

18. meni, da je izkoriščanje celotnega potenciala ERTMS nedvomno odvisno od dokončanja jedrnega omrežja TEN-T; zato poziva Komisijo, naj okrepi vlogo koordinatorjev jedrnega omrežja pri prihodnji reviziji uredbe TEN-T in vključi ukrepe za upravljanje infrastrukture jedrnega omrežja v EU;

19. poudarja, da trenutno še vedno obstaja približno 30 različnih nacionalnih sistemov signalizacije, zlasti na območjih s pretežno lokalnim, domačim prometom, kjer imajo obstoječi sistemi razreda B preostalo ekonomsko življenjsko dobo, in da ta raznolikost sistemov delno pojasnjuje razdrobljenost uvedbe ERTMS in spremenljivost stroškov uvedbe; opozarja, da so sistemi razreda B ozko grlo pri uvajanju ERTMS in čezmejnem delovanju železniškega prometa v omrežju EU, da prevozniki v železniškem prometu zanje težje pridobijo varnostna pooblastila, ki so tudi dražja, ter da pomembno ovirajo konkurenčnost železniškega prometa ter tehnično in operativno združljivost železnic po vsej EU, kar sektorju povzroča dodatne stroške, tudi vzdrževanja;

20. opozarja, da postopek razgradnje razreda B napreduje le počasi; obžaluje, da je le nekaj držav članic v svojih nacionalnih izvedbenih načrtih za ERTMS sprejelo načrte za razgradnjo sistemov signalizacije razreda B in da trenutno na ravni EU ni pravnih obveznosti ali časovnega razporeda za razgradnjo sistemov razreda B;

21. meni, da je mogoče učinkovito in hitro uvedbo ERTMS doseči le z opredelitvijo zavezujočih ciljev, ki bi jih spremljala ustrezna finančna sredstva in viri, podkrepljena s kaznimi za upravljavce infrastrukture v primeru zamude roka za uvedbo;

22. poziva Komisijo, naj pripravi krovno strategijo za razgradnjo sistemov razreda B z roki, predpisanimi na ravni EU, ki bo usklajena z zavezujočimi cilji, določenimi na ravni EU; meni, da bosta učinkovitost te strategije in njena dolgoročna vrednost za naložbe odvisni od vključenosti vseh deležnikov, tudi prevoznikov v železniškem prometu in dobaviteljev, ter pripravljenosti držav članic, da izpolnijo svoje obveznosti na podlagi uredbe TEN-T;

23. poleg tega poziva Komisijo, naj z regulativno določbo zagotovi, da bodo nacionalni izvedbeni načrti za ERTMS pravno usklajeni z regulativnega in geografskega vidika z zavezujočimi cilji za uvedbo ERTMS, določenimi v zakonodaji EU, da bi njegovo uvedbo v jedrno omrežje zaključili do leta 2030 in v celovito omrežje do leta 2040;

24. poudarja, da veljavni nacionalni predpisi in neusklajenost operativnih zahtev, povezanih z ERTMS (kot so tehnično-tehnološka pravila) in tehnične omejitve (kot so različni osni profili, napetost, dimenzije vagonov), ki se lahko razlikujejo vzdolž železniška omrežja, vplivajo na interoperabilnost, saj ovirajo nemoteno delovanje evropskega železniškega omrežja in donosnost za prevoznike v železniškem prometu;

25. poudarja, da se stroški nadgradnje sistemov ob progi in sistemov na vozilu zelo spreminjajo glede na omrežje; ugotavlja, da življenjska doba opreme pomeni, da je amortizacijsko obdobje naložb dolgo, kar je pomembno gospodarsko merilo za prihodnje naložbe; opozarja na težave zaradi pogostega spreminjanja standardov, ki omejujejo trajanje opreme na način, ki je nepredvidljiv za akterje v železniškem sektorju, kar je lahko odvračilni dejavnik za naložbe; vztraja, da je pomembno vzpostaviti normativno stabilnost ter tako omogočiti amortizacijo naložb; poziva Komisijo, naj pri posodobitvi tehnične specifikacije za interoperabilnost za leto 2030 skrbno analizira dodatne spremembe in zagotovi združljivost;

26. obžaluje, da je pri novih vozilih, ki so bila v uporabi v Evropi v petih letih do sredine leta 2019, v skoraj 80 % primerov bodisi veljalo odstopanje bodisi so bila izvzeta iz zahteve po skladnosti z ERTMS; meni, da glede na uvedbo ERTMS v celovito omrežje ne bi smeli odobriti odstopanj ali izjem pri zahtevi za opremljanje novih tirnih vozil z ERTMS; poziva Komisijo, naj v zvezi s tem sprejme konkretne pobude, s katerimi bi spremenili ta trend, tako da uvede ustrezen regulativni okvir in pripravi sveženj ekonomskih pobud, s katerimi bi spodbudili naložbe prevoznikov v železniškem prometu v opremo ERTMS na vozilih;

27. meni, da se lahko časovni okviri postopkov izdaje dovoljenj za projekte naknadnega opremljanja, zlasti za postopke odobritve skladnosti za tirna vozila samo za nacionalno področje uporabe, še vedno razlikujejo zaradi različnih ocen nacionalnih varnostnih agencij o potrebi po ponovni odobritvi nekaterih sprememb, zaradi česar je lahko za ponovno odobritev vsakega tirnega vozila potreben tudi en mesec; poziva Komisijo, naj sprejme zakonodajne pobude, vključno s posodobitvami veljavnih izvedbenih uredb, s katerimi bo zagotovila, da bodo postopki izdaje dovoljenj, ki sledijo postopku izdaje dovoljenj za tip železniških vozil, zlasti postopki odobritve skladnosti za tirna vozila, ki so povezani z naknadno vgradnjo podsistemov ERTMS na vozilu za nacionalno področje uporabe, racionalizirani in usklajeni s pospešenim postopkom nadzora, da bi skrajšali čas, ki je potreben za izdajo potrdil o skladnosti s tipom; poleg tega je prepričan, da bi bilo treba v postopke preverjanja skladnosti v večji meri zgodaj vključiti industrijske dobavitelje in ustrezne nacionalne varnostne agencije, da ne bi prevoznikov v železniškem prometu odvračali od ambicioznih projektov uvedbe v velikem obsegu; poleg tega poziva k večji vključenosti Agencije v postopke ugotavljanja skladnosti s tipom, ki se izvajajo, kadar so naknadno opremljena tirna vozila namenjena samo nacionalnemu področju uporabe;

28. poziva k sistemskemu pristopu k uvedbi ERTMS tako na vozilih kot ob progi;

29. opozarja, da ima glede na nedavno študijo poslovnih modelov o devetih koridorjih jedrnega omrežja migracijska strategija dvojnega sistema za uvedbo ERTMS, kjer se s sistemom ERTMS najprej opremijo vozila, boljše ekonomske rezultate kot pa migracijska strategija dvojnega sistema ob progi;

30. opozarja, da počasnost vgradnje naprav ob progi odvrača od stalne uvedbe ERTMS; meni, da bi bilo treba pospešiti migracijsko strategijo za sistem ob progi, ki se osredotoča na namestitev ERTMS na že nameščene stare sisteme, ki še obratujejo do namestitve na celotnem voznem parku, zlasti glede na prihajajočo uskladitev uredbe o koridorjih za železniški tovorni promet ( 11 ) z revizijo smernic za TEN-T, zato poziva k nadaljnjemu sodelovanju med Agencijo Evropske unije za železnice, upravljavci infrastrukture in nacionalnimi varnostnimi organi, da bi bile različice ERTMS ob progi v celoti združljive; opozarja, da je treba rešiti neskladnosti med že uvedenimi različicami ERTMS ob progi ter zagotoviti skladnost vseh linij ERTMS v prihodnje, v tem duhu pa poziva k nadaljnjemu sodelovanju med Agencijo Evropske unije za železnice, upravljavci infrastrukture in nacionalnimi varnostnimi organi;

31. poziva Komisijo, naj pri pripravi indeksa železniške povezljivosti upošteva opremo ERTMS;

32. poudarja, da so prototipi eno od glavnih ozkih grl za naknadno opremljanje vozil, saj je njihov razvoj zapleten, zamuden in drag; poleg tega opozarja, da se trenutno lahko zgodi, da isti prototipni projekt prejme sredstva iz več virov EU; poziva k vzpostavitvi platforme EU za razvoj prototipov, ki bi podpirala veliko ekonomijo obsega, harmonizacijo in konkurenčnost ter vzpostavila pregleden register že financiranih rešitev;

33. poudarja, da brez standardiziranih vmesnikov tehnologije takojšnje pripravljenosti za uporabo za vozila in proge v železniškem sistemu ne bo mogoče uvesti in izkoristiti prednosti, ki jih prinašajo nosilci sprememb ERTMS, kot so avtomatsko upravljanje vlakov (ATO), prihodnji železniški mobilni komunikacijski sistem (FRMCS), satelitsko določanje položaja ali tehnologija 3. stopnje; poziva Komisijo, naj upošteva, da je bila tehnologija GSM-R ob začetku uvajanja ERTMS sicer najsodobnejša tehnologija, danes pa postaja zastarela v primerjavi s tehnologijama 4G in 5G;

34. poudarja, da je treba čim prej zagotoviti sinergije med ERTMS in evropskim globalnim satelitskim navigacijskim sistemom (GNSS), zlasti ker je razpoložljivost signalov GNSS odvisna od virtualnih baliz, kar bi bilo cenejše za uvedbo in vzdrževanje, saj bi pospešilo uvajanje ERTMS in okrepilo konkurenčnost ERTMS zunaj EU; poziva, naj železniška industrija EU razvije tehnične rešitve, da bo lahko GNSS v velikem obsegu omogočal ERTMS; poleg tega poziva Komisijo, naj pri bližnji reviziji tehničnih specifikacij ERTMS za interoperabilnost podsistemov vodenja-upravljanja in signalizacije na vozilu in ob progi pretehta uvedbo GNSS, da bi odpravili preostale tehnološke vrzeli in uvedli inovacije; poziva Agencijo, naj dosledno usklajuje, podpira in racionalizira raziskave in razvoj na področju vesoljskih in železniških deležnikov, da bi podatke GNSS o lokaciji vlakov čim prej vključili v ERTMS; poziva tudi k večjemu sodelovanju med Agencijo in Agencijo za evropski GNSS, da bi se GNSS postopno uvedel v standarde ERTMS;

35. poudarja, da je javno naročanje za uvedbo ERTMS sedaj neučinkovito in težavno; poziva Komisijo, naj skupaj z Agencijo pripravi skupen vzorec za ponudbe v okviru javnih naročil za vso EU, ki bo sledil predlogu sektorja iz leta 2018, in naj v zakonodajnem predlogu obravnava vse tehnične vidike za uspešno javno naročanje (npr. klavzule o vzdrževanju) in zagotavljanja skladnosti z najnovejšo osnovno konfiguracijo ERTMS;

36. priznava, da je ERTMS vodilni element inovativne moči industrije EU; poziva Komisijo, naj pripravi zakonodajni predlog za industrijsko strategijo za ERTMS kot del nove industrijske strategije za Evropo, ki bo obravnaval nezadostno industrijsko zmogljivost, pomanjkanje delavnic za naknadno opremljanje, neobstoj ustreznega, stabilnega in predvidljivega proračuna ter pomanjkanje kvalificiranega osebja in zagotovil prehod s sedanjega projektnega pristopa na industrializacijo uvedbe ERTMS;

37. poziva Komisijo in države članice, naj v okviru zelenega dogovora okrepijo dualno poklicno usposabljanje za nova delovna mesta, ustvarjena z digitalizacijo in inovacijami na področju novih izzivov, ki jih prinaša uvedba ERTMS, ter preusposabljanje in dodatno usposabljanje za železniške delavce, kot je usposabljanje o novem sistemu signalizacije;

Financiranje

38. opozarja, da je dobro delovanje železniškega omrežja EU odvisno od ustreznih naložb v infrastrukturo in tirna vozila ter dobrega vzdrževanja;

39. ugotavlja, da je bila v proračunu EU v obdobju 2014–2020 uvedba ERTMS podprta s skupnim proračunom, ocenjenim na 2,7 milijarde EUR, od tega je bilo 850 milijonov EUR iz Instrumenta za povezovanje Evrope in 1,9 milijarde EUR iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov (Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad) v upravičenih regijah;

40. poudarja, da znašajo naložbe, potrebne za uvedbo ERTMS na jedrnem omrežju, predvidoma 12 milijard EUR za sisteme ob progi in 5 milijard za sisteme na vozilu;

41. poudarja, da naložbe v uvedbo ERTMS prispevajo k uresničevanju ciljev za vključevanje podnebnih in digitalnih ukrepov v finančne instrumente EU, zato bi morale imeti prednost pri izvajanju teh instrumentov;

42. želi spomniti, da je za naložbe v ERTMS ob progi in na vozilih na voljo finančna podpora EU, ki pa lahko krije le omejen znesek skupnih stroškov uvedbe, pri čemer večino stroškov prepušča posameznim upravljavcem infrastrukture in prevoznikom v železniškem prometu; meni, da je treba izboljšati veljavne finančne instrumente ter spodbuditi obsežne naložbe v ERTMS; poziva Komisijo, naj v zvezi s tem preuči možnosti uvedbe širokih smernic, da bi podprli obsežno strategijo za financiranje opreme ERTMS ob progi in na vozilih;

43. poziva Komisijo, naj opredeli sveženj ukrepov, ki bi jih države članice in Evropska unija lahko sprejele za pospešitev uvedbe ERTMS na vozilu, in zagotovi, da bodo podjetja sposobna preživetja, ter pri tem ustrezno upošteva vlogo upravljavcev omrežja kot potencialnih ponudnikov;

44. opozarja na ugotovitve Evropskega računskega sodišča, da je bilo v EU na splošno preusmerjenih 50 % sredstev TEN-T, ki so bila prvotno namenjena projektom ERTMS, glavni razlog za to pa so zamude pri izvajanju in krčenje obsega projektov; poziva Komisijo in države članice, naj rešijo to težavo;

45. opozarja, da sredstva EU ne zadostujejo za kritje vseh pričakovanih potreb, zato poziva Komisijo in države članice, naj tesno sodelujejo ter sprejmejo načrtovalne, finančne in politične zaveze, da bi dodatno povečale privlačnost naložb v ERTMS in zasebnim vlagateljem zagotovile pravno varnost; ugotavlja, da bi se lahko podaljšalo trajanje sporazuma o nepovratnih sredstvih iz Instrumenta za povezovanje Evrope, da bi boljše odražalo dejansko trajanje izvajanja projektov ERTMS;

46. poudarja, da je treba prednostno financirati opremo za čezmejne povezave; meni, da je stopnja evropskega sofinanciranja ERTMS nezadostna, zato bi jo bilo treba povečati; poziva Komisijo, naj v zvezi s tem oceni možnost, da bi se v okviru sredstev Instrumenta za povezovanje Evrope za strateške projekte ERTMS odobrila več kot 50-odstotna stopnja sofinanciranja, kadar so taki projekti del ambicioznih in obsežnih pospešenih načrtov za večjo uvedbo ERTMS, da bi tako spodbudili ambiciozne strategije za ERTMS v državah članicah;

47. poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, spodbudijo in olajšajo sinergije v vseh finančnih instrumentih EU, kot so Instrument za povezovanje Evrope in njegov mehanizem mešanega financiranja, kohezijski skladi, program InvestEU in dostop do Instrumenta Evropske unije za okrevanje, ter poziva Komisijo, naj države članice spodbudi, da bodo v svojih načrtih za okrevanje in odpornost ERTMS uvrstile med glavne prednostne naloge;

48. želi spomniti na strateški pomen instrumenta EU za okrevanje ter mehanizma za okrevanje in odpornost pri podpori ambicioznega načrta za obsežno uvedbo ERTMS v nacionalnih načrtih držav članic za okrevanje in odpornost ter poziva Komisijo, naj poskrbi, da bo imelo financiranje ERTMS ustrezno težo pri pripravi nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost;

49. poziva, naj se dodelijo sredstva EU le za tiste nove proge, kjer se bo uporabljala oprema ERTMS; poleg tega poziva, naj Agencija sistematično ocenjuje, kako se v izvajanih projektih upoštevajo tehnične posebnosti interoperabilnosti, da bi se preprečile težave v zvezi s skladnostjo vgrajenih različic ERTMS;

50. poziva države članice, naj odobrijo 75-odstotno zmanjšanje pristojbin za dostop do tirov za najmanj 10 let za tiste prevoznike v železniškem prometu, ki so vse svoje lokomotive uspešno opremili z ERTMS konfiguracije 3;

51. poudarja, da metoda za izračun evropske podpore za opremo ERTMS temelji na pavšalnem znesku za kilometer in je primerna za ravne odseke, a ne za urbana vozlišča, pri katerih je potrebnih več objektov ob progi in kompleksne nastavitve ERTMS na kratkih razdaljah; priporoča, naj se stroški razčlenijo po kretnicah na tiru;

o

o o

52. naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

(1) UL L 138, 26.5.2016, str. 44.

(2) UL L 348, 20.12.2013, str. 1.

(3) UL L 3, 6.1.2017, str. 6.

(4) UL L 437, 28.12.2020, str. 108.

(5) UL C 86, 6.3.2018, str. 140.

(6) Uredba Komisije (EU) 2016/919 z dne 27. maja 2016 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija železniškega sistema v Evropski uniji (UL L 158, 15.6.2016, str. 1).

(7) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/6.

(8) Delovni dokument služb Komisije z dne 14. novembra 2017, Delivering an effective and interoperable European Traffic Management System (ERTMS) – the way ahead (Izvedba učinkovitega in interoperabilnega evropskega sistema upravljanja prometa (ERTMS) – pot naprej), SWD(2017)0375.

(9) Uredba (EU) št. 1316/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi Instrumenta za povezovanje Evrope, spremembi Uredbe (EU) št. 913/2010 in razveljavitvi uredb (ES) št. 680/2007 in (ES) št. 67/2010 (UL L 348, 20.12.2013, str. 129).

(10) Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

(11) Uredba (EU) št. 913/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2010 o evropskem železniškem omrežju za konkurenčen tovorni promet (UL L 276, 20.10.2010, str. 22).