[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 30.11.2005

KOM(2005) 621 končno

SPOROČILO KOMISIJE SVETU IN EVROPSKEMU PARLAMENTU

Prednostni ukrepi za reševanje izzivov, ki jih prinaša migracija: prvi nadaljnji ukrepi po Hampton Courtu

SPOROČILO KOMISIJE SVETU IN EVROPSKEMU PARLAMENTU

Prednostni ukrepi za reševanje izzivov, ki jih prinaša migracija: prvi nadaljnji ukrepi po Hampton Courtu

Sporočilo pomeni izhodišče za nadaljnje ukrepanje po neformalnemu srečanju predsednikov držav in vlad EU v Hampton Courtu 27. oktobra 2005. Na srečanju so predsedniki držav in vlad pozvali k sprejetju celovitega pristopa za reševanje problematike migracije. Predsednik Barroso je po Hampton Courtu napovedal, da „bo Komisija pripravila seznam prednostnih ukrepov za izboljšanje globalne migracije s posebnim poudarkom na afriški regiji“. V tem sporočilu je migracija obravnavana z vidika varnosti in razvoja. To je v skladu s pozivom k celovitemu pristopu na številnih področjih, kot je določeno v sklepih o migraciji in zunanjih odnosih, ki jih je Svet sprejel 21. novembra 2005.

Komisija se je v celoti zavezala, da se bo posvetila vsem vidikom migracije. Pobude za obravnavo migracijskih vprašanj se bodo razvijale znotraj obstoječih okvirov dela Komisije na področju razvoja, zunanjih odnosov, zlasti evropske sosedske politike, ter svobode, varnosti, pravosodja in zaposlovanja. Temu primerno je treba za uspešno izvajanje nameniti ustrezna sredstva. Komisija je glede na odločbo o finančni perspektivi pripravljena povečati svojo finančno pomoč na področjih, ki zadevajo migracijo ali so z njo povezana.

Kako pomemben je uravnotežen in celovit pristop, ki je namenjen spodbujanju sinergij med migracijo in razvojem ter ki temelji na dolgoročni strategiji za odpravljanje temeljnih vzrokov prisilne migracije, je EU poudarjala ob številnih priložnostih. Razvojno sodelovanje EU lahko v tem smislu prispeva največ.

Komisija priznava potrebo po celovitem, splošnem in uravnoteženem pristopu za migracijska vprašanja ter dejstvo, da vzpostavitev jasne in trdne politike priseljevanja EU prispeva k verodostojnosti EU na mednarodni ravni ter v njenih odnosih s tretjimi državami. Komisija bo v zvezi s tem do konca leta 2005 predložila akcijski načrt o zakoniti migraciji. Priseljevanje je treba priznati kot vir kulturne in socialne obogatitve, zlasti po njegovem prispevku k podjetništvu, raznolikosti in inovativnosti, prav tako pa ima velik gospodarski vpliv na zaposlovanje in rast, ker povečuje delovno silo in pomaga odpravljati težave s ponudbo le-te. Poleg tega se priseljevanje nagiba k temu, da ima splošno pozitiven učinek na povpraševanje po proizvodih in zato tudi na povpraševanje po delu. Vendar je treba omeniti, da se vidiki, povezani z zakonito migracijo, v tem sporočilu ne obravnavajo podrobno.

To sporočilo se osredotoča predvsem na nekatere vidike upravljanja migracij v zvezi s sredozemskim območjem in Afriko, ne glede na to, kako pomembna so prizadevanja za upravljanje migracijskih tokov z vzhoda. Če govorimo bolj natančno, sporočilo opredeljuje okvir, ki ponuja vrsto kratkoročnih, srednjeročnih in dolgoročnih ukrepov za spopadanje z izzivi migracij.

Haaški program, potrjen 4. in 5. novembra 2004, predvideva vrsto ambicioznih ukrepov in zavez, ki so zasnovane, da bi izboljšale upravljanje migracij. EU je z ustanovitvijo Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah (FRONTEX) pridobila pomembno orodje za spodbujanje izvrševanja politike EU o integriranem upravljanju meja skupaj z državami članicami in tretjimi državami. Poleg tega je Komisija 1. septembra 2005 sprejela paket pobud, ki obravnavajo različne pomembne razsežnosti migracije, vključno z vključevanjem, povezavami med migracijo in razvojem ter z vračanjem. Akcijski načrt o zakoniti migraciji, ki ga bo decembra 2005 predložila Komisija, in Sporočilo o nezakoniti migraciji, ki naj bi se predložilo leta 2006, bosta pomenila nadaljnje pomembne prispevke k poglabljanju politik EU na teh področjih. Vendar nedavni dogodki v Ceuti in Melilli ter razmere v Lampedusi, na Malti in na nekaterih grških otokih jasno kažejo, da so potrebni nujni ukrepi.

Če je upravljanje migracij dobro, lahko prinaša koristi EU in državam izvora. Vendar se s povečano migracijo pojavlja izziv boja proti nezakonitemu priseljevanju in trgovini z ljudmi, vključno s preprečevanjem človeške tragedije, kar je pogosta posledica. Evropska unija je odločena, da bo okrepila svoja prizadevanja, ki se osredotočajo na učinkovito reševanje teh izzivov, s tem pa kaže tudi odgovornost in močan občutek solidarnosti. Države članice morajo podpirati EU v njenih prizadevanjih in sodelovati druga z drugo pri upravljanju migracijskih tokov, hkrati mora EU partnersko sodelovati z državami izvora in tranzita ter za njih zagotoviti finančna sredstva za pomoč.

Predsedniki držav in vlad so v Hampton Courtu pozvali k obnovitvi ukrepov za upravljanje migracijskih tokov in za oblikovanje sklopa takojšnjih, praktičnih ukrepov, ki bi se izvajali v sodelovanju z državami izvora in tranzita.

Ob zavedanju, da so migracije globalni pojav, je treba predvideti tri kategorije ukrepanja:

- krepitev sodelovanja glede migracijskih vprašanj med državami članicami in zadevnega ukrepanja;

- sodelovanje s ključnimi državami izvora v Afriki;

- sodelovanje s sosednjimi državami.

Na vsakem izmed teh področij je že bilo sprejetih več ukrepov; pripravljene so bile politike; potekajo dialogi; in zagotovljena so bila precejšnja finančna sredstva za veliko različnih pobud, ki se nanašajo na migracijo in razvoj. Vendar je možno in bo storjeno še veliko več.

I. Migracija kot globalni pojav

EU se spopada s številnimi izzivi, povezanimi z migracijami, ki izvirajo iz različnih delov sveta. V tem smislu je pomembno, da se zavedamo, da so Afrika in sredozemske države, kljub temu, da so glavni predmet tega sporočila, samo dve izmed pomembnih regij izvora. Vprašanja, povezana z migracijo, so pomemben del dialoga med EU in njenimi vzhodnimi sosedami, bodisi kot del procesa širitve, bodisi kot del procesa stabilizacije in pridruževanja držav zahodnega Balkan, v okviru evropske sosedske politike v zvezi z NND ali v okviru odnosov EU z Rusijo. Podobno so Latinska Amerika in Karibi drug vir migracijskih tokov, vrh EU-Latinska Amerika, načrtovan v maju 2006 na Dunaju, pa bo ponudil priložnost za obravnavanje številnih vprašanj, povezanih z migracijami, ki bodo zanimiva za obe strani. Azija je prav tako pomemben vir migracijskih tokov, vključno s precejšnjimi tokovi nezakonitih migrantov, ki prihajajo preko Afrike ali držav iz evropske soseske.

Zaveza Evrope, da bo podpirala razvojna prizadevanja držav izvora in tranzita, je očiten odgovor na te izzive. Z zagotavljanjem pomoči za ustvarjanje možnosti zaposlitev, ki ponuja drugo možnost za emigracijo, razvojna politika EU, osredotočena na izkoreninjanje revščine in doseganje razvojnih ciljev novega tisočletja, tudi na podlagi spodbujanja gospodarske rasti, odpiranja delovnih mest, spodbujanja odgovornega vodenja države in človekovih pravic pomaga odpravljati temeljne vzroke migracij. V tem pogledu mora EU za povečanje prizadevanj razvojne pomoči, tako kakovostno kot tudi količinsko, izpolnjevati svoje nedavne zaveze, kot je navedeno v „Evropskem soglasju o razvoju“ in v sklepih Sveta maja 2005 o razvojnih ciljih novega tisočletja.

Čedalje večje zavedanje o pomembnosti povezav med migracijo in razvojem je razvidno iz dejstva, da bo septembra 2006 v okviru 61. Generalne skupščine Združenih narodov potekal dialog na visoki ravni o mednarodni migraciji in razvoju. Komisija bo dejavno sodelovala pri pripravah na ta dogodek. Zato namerava v naslednjem polletju predložiti Sporočilo, ki bo upoštevalo politike EU o vprašanjih migracije, ki se nanašajo na razvoj in ga obravnavajo v luči celovitega dialoga o globalizaciji in regionalnem sodelovanju z državami v razvoju.

II. Čedalje obsežnejše operativno sodelovanje med državami članicami

Države članice že sodelujejo pri številnih pobudah za boljše upravljanje migracij. Z ustanovitvijo agencije FRONTEX je EU dobila potrebno orodje za sprejetje odločilnih ukrepov za krepitev operativnega sodelovanja. Komisija je v svojem predlogu nove finančne perspektive jasno pokazala svojo zavezo za zagotovitev precejšnjih finančnih sredstev v podporo teh prizadevanj. Haaški program ugotavlja, da je najbolj pereč problem preprečevanje človeških tragedij, ki se dogajajo v Sredozemskem morju, in preprečevanje nezakonite migracije ter poziva države članice, da okrepijo svoje sodelovanje. Da bi se odzvali na ta poziv k ukrepanju, je treba izvajati naslednje kratkoročne ukrepe:

- Agencija FRONTEX:

- bo med svojimi prednostnimi nalogami kar najhitreje izvajala ukrepe za upravljanje mej, predvidene v programu dela za leto 2006 za boj proti nezakoniti migraciji v sredozemski regiji, zlasti s pomočjo pilotnih projektov in skupnih operacij.

- bo Svetu do maja 2006 predložila poročilo o analizi tveganja v Afriki.

- bo imela med svojimi nalogami tudi izvedbo študije v letu 2006 o možnostih okrepitve spremljanja in nadzora Sredozemskega morja. Ta študija bo obravnavala izvedljivost mreže za varovanje sredozemske obale. Ta mreža bi po potrebi zagotovila stalen stik in usklajevanje med organi za nadzor morske meje držav članic ter službami iskanja in reševanja, prav tako bi tudi povezala podobne službe severnoafriških držav, ki bi lahko bile vključene v razvoj tega projekta. V podporo pravočasnega začetka delovanja mreže za varovanje obale bo agencija FRONTEX začela izvajati pilotni projekt za ustanovitev in vsakodnevno upravljanje mreže nacionalnih kontaktnih točk v državah članicah za kontrolo in nadzor zunanjih morskih mej v Sredozemlju. Hkrati mora agencija FRONTEX skupaj z državami članicami organizirati pilotne projekte, ki so namenjeni boljšemu nadzorovanju morskih mej EU. Če se bo izkušnja izkazala za pozitivno, lahko mreža postane izhodišče za stalnejšo strukturo v okviru agencije FRONTEX, ki bi spodbujala sodelovanje vseh strani Sredozemskega morja, vzhoda in zahoda. Pri teh prizadevanjih bi bilo pomembno uporabljati sodobno tehnologijo. EU mora preveriti tehnično izvedljivost vzpostavitve nadzornega sistema, ki bi sčasoma pokril celo Sredozemsko morje, s tem pa zagotovil potrebno orodje za odkrivanje nezakonitega priseljevanja ter za pravočasno in učinkovito reševanje človeških življenj na morju.

- Mreže uradnikov za zvezo za priseljevanje: Države članice in Komisija bodo spodbujale dodeljevanje obveznosti uradnikom za zvezo za priseljevanje držav članic, ki so bili poslani v prednostne države izvora in tranzita in so odgovorni za zvezo z le-temi, ter bodo ustanovile regionalne mreže uradnikov za zvezo za priseljevanje. Uradniki za zvezo za priseljevanje v ključnih afriških državah izvora in tranzita bodo skupaj s tistimi, ki so že prisotni v sredozemskih državah, v tesnem sodelovanju z delegacijami EU poročali o razmerah v prednostnih državah glede nezakonitega priseljevanja in trgovine z ljudmi v smeri proti EU, z namenom skupnega sodelovanja med EU in temi državami. Ta poročila se predložijo Komisiji in Svetu do maja 2006.

- Skupine za hitro ukrepanje: Komisija bo do pomladi 2006 pripravila predlog za oblikovanje skupin nacionalnih strokovnjakov, ki lahko državam članicam, ki se spoprijemajo z izrednimi migracijskimi pritiski ali s prihodi migrantov, zagotovijo hitro strokovno in operativno pomoč za kontrolo meje.

- Reševanje vprašanja priseljevanja v sredozemski regiji in pomorsko pravo : Komisija bo svojo analizo obstoječih mednarodnih instrumentov o pomorskem pravu in njihove učinkovitosti v boju proti nezakoniti migraciji predložila do marca 2006.

III. Dialog in sodelovanje z Afriko in zlasti z državami izvora podsaharske Afrike

Če je upravljanje migracij dobro, lahko pozitivno vpliva na razvoj v Afriki in Evropi. Svet je v sklepih z dne 21. novembra predvidel politične smernice za izvajanje predlogov, ki jih je Komisija predstavila v svojem Sporočilu o migraciji in razvoju 1. septembra 2005. Komisija bo imela v tesnem sodelovanju z državami članicami dejavno vlogo pri spodbujanju celostnega in celovitega pristopa, sprejeti pa mora tudi ukrepe za začetek predčasnega izvajanja, vključno s spodbujanjem vključevanja samih migrantov.

Kot je bilo sklenjeno v sklepih Sveta o strategiji EU za Afriko, sprejetih 21. novembra 2005, bo EU pripravila pristope za migracijo, da bi v duhu partnerstva kar najbolj izkoristila ugodnosti migracije za vse udeležence, vsebovali pa bodo naslednje:

- uravnotežen dialog o veliko različnih vprašanjih migracije, v sodelovanju z Afriško unijo, regionalnimi organizacijami in afriškimi državami;

- izgradnjo zmogljivosti za boljše upravljanje migracije, vključno z zagotovitvijo strokovne in finančne pomoči (o kateri se je treba sporazumeti v okviru novih strateških dokumentov države);

- odpravljanje temeljnih vzrokov migracije, kot sta revščina in nezadostna varnost;

- podpiranje povezav med migracijo in razvojem, npr. s spodbujanjem varnejših, enostavnejših in cenejših prenosov nakazil, pospeševanjem vloge diaspor kot dejavnikov razvoja; proučitev možnosti za začasno ali krožno migracijo; omilitev vpliva izgube znanja in spretnosti v občutljivih sektorjih;

- boj proti tihotapljenju ljudi in trgovini z ljudmi ter nezakonitemu priseljevanju, vključno z izvajanjem obveznosti ponovnega sprejema, kot to med drugim predvideva člen 13 Kotonovskega sporazuma;

- krepitev zaščite za razseljene osebe in begunce ter njihov dostop do trajnih rešitev v skladu z ustreznimi mednarodnimi instrumenti.

Izvajale se bodo še posebej naslednje prednostne naloge:

- Migracija kot sestavni del političnega dialoga med EU, Afriško unijo in drugimi regionalnimi organizacijami: Delo, ki si ga je zadala Afriška unija, pomeni odlično priložnost za AU in EU, da sodelujeta v duhu konstruktivnega partnerstva v zvezi z vrsto vprašanj, ki se nanašajo na migracije in so aktualna za obe celini.

- Ministrska konferenca EU-Afrika: Glede na to, da je oblikovanje jasnega skupnega političnega pristopa zelo pomembno, bo ministrska konferenca o migraciji med Afriko in EU potekala v prvi polovici leta 2006.

- Pobuda o migracijskih poteh: Treba je spodbujati skupne pobude za pripravo strategije in operativnega sodelovanja med državami izvora, tranzita in namembnimi državami, da bi se migracija ob ključnih migracijskih poteh bolje upravljala. Ta dialog bi temeljil na solidarnosti in bi lahko zajemal ukrepe, ki bi zagotavljali uspešno upravljanje zakonitih migracij in obenem učinkovitejši boj proti nezakonitim migracijam in trgovini z ljudmi.

- Dialog s ključnimi državami izvora: Vprašanja migracije bodo obravnavana v okviru dialoga z državami AKP. V okviru dialoga o novih strateških dokumentih države bodo v sodelovanju z zadevnimi državami, če je primerno, opredeljeni konkretni ukrepi na področju migracije in razvoja. V tem okviru se bo še posebej upoštevalo naslednja posebna področja:

- Nakazila: EU sprejema ukrepe, namenjene povečani konkurenci na plačilnem trgu EU[1]. Zaradi izboljšanega dostopa do trga in večje konkurence bi to moralo imeti pozitiven vpliv na trg nakazil in zmanjšati stroške nakazovanja denarja. Prav tako lahko pomaga pri spodbujanju preglednosti in inovativnih shem nakazil. Poleg tega se mora EU truditi za izboljšanje finančnega posredništva v državah izvora, da bi se olajšala produktivna uporaba nakazil v okviru pomoči EU za razvoj sektorja finančnih storitev, vključno z mikrofinančnimi ustanovami.

- Izgradnja zmogljivosti za upravljanje migracije: EU in države v razvoju morajo še bolj okrepiti svoje sodelovanje na področju upravljanja migracije, lahko npr. izboljšajo nacionalno zakonodajo in upravljanje zakonite migracije in azila; lahko izboljšajo učinkovitost nacionalne zakonodaje za preprečevanje in boj proti nezakonitemu priseljevanju ter okrepijo svoja prizadevanja v boju proti kriminalnim dejavnostim, organiziranemu kriminalu in korupciji; zagotovijo vzpostavljanje institucij in strokovno pomoč za krepitev zmogljivosti držav v razvoju za boj proti tihotapljenju ljudi in trgovini z ljudmi; zagotovijo izgradnjo zmogljivosti na področju vizumov in upravljanja mej, vključno s potrebno zagotovitvijo opreme, vendar z nujnimi zaščitnimi ukrepi, zlasti kar zadeva možno dvojno rabo.

- Upravljanje migracijskih tokov ter znanja in spretnosti: Da bi se bolj zavedali možnosti zakonitih poti migracij v države članice – kot je predlagano v odstavku 6 sklepov Sveta o migraciji in zunanjih odnosih – bo Komisija predložila pregled možnosti in postopkov za zakonito migracijo v države članice ter proučila možne načine povečanja ozaveščenosti o tem v državah izvora. EU in zadevne države izvora morajo določiti in podpirati projekte, s katerimi se lahko spodbuja zakonito gibanje študentov, raziskovalcev in delavcev za določen ali nedoločen čas. Poleg tega bo Komisija kmalu predstavila predloge za obravnavanje krize človeških virov v afriškem zdravstvenem sektorju, kar deloma izhaja iz bega možganov v EU. Kot naslednjo prednostno nalogo je treba opredeliti preprečevanje nezakonitega dela in boj proti temu, kjer morajo EU in določene ključne države začeti sodelovati na podlagi izmenjave izkušenj in strokovnega znanja.

- Izboljševanje vključevanja v namembnih državah: Potrebna so nadaljnja prizadevanja držav članic EU za zagotovitev, da bo vključevanje migrantov učinkovito in trajno, pri čemer se upoštevajo tudi pravice in odgovornosti migrantov in gostujoče družbe. Posebno pozornost je treba nameniti potrebi po olajšanju hitrega in zgodnjega vključevanja migrantov, ki prihajajo zakonito, pa tudi vključevanja prosilcev za azil ter zato zagotoviti ustrezne razmere za sprejem in, če je mogoče, programe usposabljanja pred njihovim prihodom. Podobno se bo zagotovila podpora projektom, ki bodo vplivali na povečanje ozaveščenosti v državah članicah EU, kaj lahko priseljevanje prispeva gostujočim družbam. Pomembno je tudi, da se upošteva povezava med člani diaspore in njihovimi državami izvora.

IV. Sodelovanje s sosednjimi državami

Krepitev sodelovanja med državami, ki mejijo na EU, na področju vprašanj migracije je odločilnega pomena in mora upoštevati dvojno vlogo teh držav kot držav izvora in tranzita. Navedenim državam, ki so akcijski načrt že uskladile na pogajanjih, zagotavlja evropska sosedska politika strukturirani okvir dialoga za obe strani, vključno s specializiranim pododborom. Takšen skupni pristop je EU že omogočil, da se je lahko na zahteve in skrbi, ki so jih izrazili partnerji iz sosedstva na dvostranski ravni, vključno s tistimi, ki se nanašajo na občutljive nacionalne zadeve, ustrezno odzvala. Tistim državam, ki akcijskega načrta še niso uskladile na pogajanjih, pridružitveni sporazumi ali sporazumi o partnerstvu in sodelovanju zagotavljajo pravno podlago za nadaljnje ukrepe in dialog.

Državam Vzhodne Evrope, južnega Kavkaza in srednje Azije je bila v preteklih letih za izboljšanje upravljanja mej v okviru dvostranskih programov in programov regionalne pomoči zagotovljena finančna pomoč. Komisija namerava na tem področju še naprej zagotavljati finančno pomoč v okviru prihodnjih državnih in regionalnih programov za instrumente na področju evropske sosedske politike in partnerstva.

Sklepanje sporazumov o ponovnem sprejemu je pomemben del celovitega pristopa k migraciji. Pri izvajanju teh sporazumov je treba veliko pozornosti nameniti vplivu na človekove pravice ter zagotoviti solidarnost in partnerstvo z državami iz sosedstva.

Sosednje partnerske države EU, zlasti države partnerice EUROMEDA, morajo okrepiti svoja prizadevanja v duhu konstruktivnega partnerstva, da bi izboljšale upravljanje migracij. Po dogovoru o političnem okviru je treba sprejeti naslednje ukrepe:

- EU bo sodelovala s severnoafriškimi državami in drugimi sosednjimi državami, da bi jim pomagala pri njihovih prizadevanjih za boljše upravljanje migracij, vključno z zagotavljanjem pomoči, da izpolnijo svoje obveznosti iz Ženevske konvencije iz leta 1951 in drugih ustreznih mednarodnih instrumentov, ki se nanašajo na mednarodno zaščito, boj proti nezakonitim migracijam in trgovino z ljudmi, ter s podpiranjem zakonitih poti migracij. EU bo te države podpirala tako, da jim bo priskrbela strokovno tehnično pomoč, povečala njihovo udeležbo v programih tesnega medinstitucionalnega sodelovanja, zagotovila usposabljanje, potrebno opremo in finančno pomoč za uresničevanje pobud sredozemskih partneric EU. Sporočilo Komisije z dne 1. septembra 2005 spodbuja vzpostavitev regionalnih programov zaščite za povečanje obsega prizadevanj EU za zagotovitev mednarodne zaščite.

- Zakonite migracije: Komisija bo proučila vzpostavitev ustreznega pretoka informacij o zakonitih migracijah z zainteresiranimi sosednjimi državami. Glavni namen njegove vzpostavitve bo strukturirano zbiranje informacij o ponudbi dela in razpoložljivih spretnosti in znanj v partnerskih sredozemskih državah. To bi prispevalo tudi k obveščanju partnerjev o zaposlitvenih možnostih v Evropi in postopkih, ki veljajo za vložitev prijav za delovna mesta v državah članicah EU. To bi bilo treba narediti v skladu z načelom prednostne obravnave v Skupnosti, ker je jasno, da je treba v celoti izkoristiti delovno silo znotraj EU.

- Ministrsko srečanje EUROMED: Srečanje PNZ EUROMED ministrov za pravosodje, varnost, migracije in socialno vključevanje migrantov bo potekalo čim prej v letu 2006.

- Mreža za varovanje sredozemske obale: Da bi bila mreža za varovanje obale (glej zgoraj) kar najbolj učinkovita, jo je treba takoj, ko je to tehnično izvedljivo, razširiti na sredozemske tretje države. Pilotni projekt, ki se bo začel izvajati v letu 2006, bo proučil možnost za tesno sodelovanje teh držav pri razvoju te pobude.

- Maroko: EU bo okrepila svoja prizadevanja za pomoč tej državi pri upravljanju migracij, zlasti z učinkovitim izvajanjem projektov, ki prispevajo k boju proti trgovini z ljudmi, z zaključkom pogajanj o sporazumu o ponovnem sprejemu ES-Maroko ter z izboljšanjem kontrol na njegovih južnih in vzhodnih mejah.

- Alžirija: Nadaljevalo se bo sodelovanje z Alžirijo na podlagi določb o migracijah pridružitvenega sporazuma ES-Alžirija, vključno z določbami o zakonitih migracijah, nadzoru nezakonitih migracij, vključevanju migrantov, razvojnem programu in z odprtjem pogajanj o sporazumu o ponovnem sprejemu ES-Alžirija. Prvo srečanje se načrtuje kmalu leta 2006.

- Libija: Prvo priložnostno srečanje visokih uradnikov o migraciji bo glede na precejšnji napredek v odnosih med EU in Libijo potekalo decembra, kjer se pričakuje tudi, da bo sprejet akcijski načrt EU-Libija o nezakonitih migracijah. Akcijski načrt bo vključeval tudi sodelovanje na področju iskanja in reševanja v Sredozemskem morju in v saharski puščavi. Zagotoviti je treba izvajanje več projektov, ki jih zajema akcijski načrt leta 2006.

- Dialog med EU in sredozemskimi državami o migraciji: Proučiti je treba načine za spodbujanje teh dvostranskih in večstranskih pobud za sodelovanje. To sodelovanje lahko ob polnem upoštevanju veljavnih političnih in institucionalnih okvirov, ki dovoljujejo prilagodljive pobude znotraj regij, ter ob izogibanju podvajanja izkoristi izkušnje obstoječega neformalnega ministrskega dialoga držav zahodnega Sredozemlja 5+5 in se poveže s splošnim okvirom Barcelonskega procesa in strokovnimi pododbori. Prav tako si lahko za svoj cilj zastavi opredelitev zadev skupnega pomena in možnosti za nadaljnje sodelovanje na področjih, kot je boj proti nezakonitim migracijam in trgovini z ljudmi.

- Spodbujanje raziskav: Da bi zapolnili vrzeli v razumevanju gibanja migracij, njihovih vzrokov in posledic za države izvora, tranzita in namembne države, se bodo nadaljevale in uskladile dejavnosti, že začete v okviru dela regijskega programa PNZ I MEDA, ki se ukvarja z migracijami, z namenom, da se dejavnosti uskladijo z Evropsko migracijsko mrežo.

Sklep

Ti prednostni ukrepi pomenijo pomemben korak k izboljšanju upravljanja migracij na podlagi boljše in bolj usklajene uporabe obstoječih instrumentov in politik EU. Komisija bo tesno sodelovala s državami članicami in tretjimi državami, da bi nadalje razvila te ukrepe v pravem duhu solidarnosti in partnerstva. Pri tem se bo EU lahko odzvala na priložnosti, ki jih prinaša migracija, in ustrezno odgovorila na izzive, ki so z njo povezani. Spremljanje uresničevanja predlaganih pobud bi moralo Komisiji omogočiti, da bo lahko Svetu o prvih rezultatih poročala že konec leta 2006. Te rezultate je treba upoštevati pri prilagajanju splošnih prednostnih nalog v okviru dela vmesnega pregleda Haaškega programa.

[1] Sklicevanje na osnutek direktivo o plačilnih storitvah, ki bo načeloma sprejeta 1. decembra 2005.