SL    SL SL 
 
SL    SL  EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 20.7.2010 
SEC(2010) 851 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA  
 
 
Spremni dokument k 
  
predlogu uredbe Sveta o državnih pomo čeh za lažje zaprtje nekonkuren čnih 
rudnikov premoga 
  
{COM(2010) 372 kon č.} 
{SEC(2010) 850}  
 
SL 2   SL KAZALO 
1. Uvod........................................................................................................................ ..... 2 
2. Opredelitev problema................................................................................................... 2 2.1. Verjetno zaprtje premogovnikov v ve č državah članicah............................................ 2 
2.2. Socialni u činek zaprtja rudnikov.................................................................................. 3 
2.3. Okoljski u činek zaprtja rudnikov................................................................................. 3 
2.4. Marginalen u činek na zanesljivost oskrbe z energijo na ravni EU .............................. 3 
3. Cilji....................................................................................................................... ........ 4 
4. Možnosti politike ......................................................................................................... 5 5. Analiza u činkov ........................................................................................................... 6 
5.1. Možnost 1: osnovni scenarij – splošna pravila o državni pomo či ............................... 6 
5.2. Možnost 2: smernice Komisije..................................................................................... 6 5.3. Možnost 3: proizvodna pomo č..................................................................................... 6 
5.4. Možnost 4: pomo č za kritje izrednih stroškov (obveznos ti iz preteklega poslovanja) 7 
5.5. Možnost 5: kombinacija  možnosti 3 in 4 ..................................................................... 7 
5.6. Možnost 6: podaljšanje veljavne ur edbe o premogovništvu za 10 let ......................... 7 
6. Primerjava možnosti..................................................................................................... 7 
1. U
VOD 
Pomoč rudnikom črnega premoga v EU ureja sektorski pr avni instrument: Uredba Sveta (ES) 
št. 1407/2002 z dne 23. julija 2002 o državni pomo či za premogovništvo  (v nadaljnjem 
besedilu: uredba o premogovništvu).  
Velja samo za črni premog. Za druge vrste premoga, kot je  ortolignit, veljajo splošna pravila 
EU o državni pomo či. 
2. OPREDELITEV PROBLEMA  
2.1. Verjetno zaprtje premogovnikov v ve č državah članicah  
Uredba o premogovništvu preneha veljati 31. d ecembra 2010. Brez novega pravnega okvira, 
ki omogo ča nekatere posebne vrste državne pomo či za premogovništvo, lahko države članice 
dodelijo pomo č samo v mejah, ki jih dolo čajo splošna pravil a o državni pomo či, ki veljajo za 
vse sektorje.  
V primerjavi z uredbo o premogovni štvu splošna pravila o državni pomo či znatno 
zmanjšujejo možnosti dodeljevanja državne pomo či za premogovništvo, toda ne izklju čno v 
 
SL 3   SL zvezi s proizvodno pomo čjo. Vendar je bilo v nedavni študiji1 ugotovljeno, da se nekatere 
države članice soo čajo z zelo visokimi proizvodnimi stroški v primerjavi z zdajšnjimi in 
napovedanimi cenami na svetovnem trgu. Zato imajo danes gospodarsko nekonkuren čno 
proizvodnjo črnega premoga in jo bodo imele najverjetn eje tudi v prihodnosti: izstopajo zlasti 
Nemčija, Romunija in Španija. Nekonkuren čno pa lahko postane tudi rudarstvo na 
Madžarskem in Slovaškem. Premogovnikom v te h državah grozi zaprtje  po izteku uredbe o 
premogovništvu. 
2.2. Socialni u činek zaprtja rudnikov  
Po sedanjih politikah bo leta 2010 v Nem čiji in Španiji še vedno zaposlenih okoli 27 000 
rudarjev, vendar lahko ti brez proizvodne pomo či izgubijo zaposlitev. V Romuniji in na 
Madžarskem ter Slovaškem bi bilo la hko v rudarstvu ob prenehanju pla čevanja subvencij 
ogroženih še 15 000 delovnih mest. Če se upoštevajo delovna mesta v povezanih industrijah, 
bi bilo lahko ogroženih tudi do 100 000 delovnih mest, od tega 42 000 delovnih mest v 
premogovništvu in 55 000 v povezanih industrijah.  
Čeprav imajo izgubljena delovna mesta navadno omejen u činek na število brezposelnih na 
ravni EU in na nacionalnih  ravneh, bi lahko bil njihov vpliv na  določene premogovniške 
regije  znaten, zlasti v Nem čiji, Španiji in Romuniji. Takojšnje zaprtje  nekonkuren čnih 
rudnikov bi preobremenilo regionalne trge dela s številnimi presežnimi delavci iz 
rudnikov , ki jih ni mogo če dovolj hitro ponovno zaposliti v drugih panogah in jim zato grozi, 
da postanejo dolgot rajno brezposelni. 
2.3. Okoljski u činek zaprtja rudnikov  
Zaprtje premogovnikov ustavi negativni vpliv na neposredno okolico rudnikov , tj. vizualni 
učinek in učinek na biotsko raznovrstnost krajine, u činek na podtalnico in sesedanje zemlje na 
področjih s podzemnim rudarstvom ter u činek rudniških odpadkov. Toda zaprtje rudnikov 
zahteva tudi čiščenje in sanacijo rudnikov, zato je treba zagotoviti financiranje zaprtja. 
Učinek zaprtja rudnikov na globalne emisije toplogrednih plinov ni jasen.  Čeprav se pri 
kopanju premoga sproš ča metan, ki je mo čan toplogredni plin, so tehnologije za zajemanje 
metana v nekaterih državah članicah s premogovniki visoko razvite. Ker so emisije 
toplogrednih plinov globalna  in ne lokalna težava, ostajajo vprašanja odprta, če se upoštevajo 
še emisije pri kurjenju premoga v proizvodnji energije. 
V termoelektrarnah se bo domači premog najverjetneje nadomestil z uvoženim . Zato je 
skupni učinek na emisije toplogrednih plinov odvisen od emisij premogovništva v tretjih 
državah in prevozu premoga do EU. Kratkoro čno do srednjero čno je učinek na celotno 
mešanico energetskih virov v EU omejen. 
2.4. Marginalen u činek na zanesljivost oskr be z energijo na ravni EU 
Med javnim posvetovanjem, ki je  potekalo zaradi te ocene u činka, so interesne skupine iz 
premogovništva trdile, da je subvencionira ni premog temeljnega pomena za zagotovitev 
zanesljive oskrbe, saj se s premogovniki v Evropi pove čuje geografska raznolikost 
energetskih virov in zman jšuje odvisnost od uvoza.  
                                                 
1 Ocena potreb po državni pomo či v premogovništvu, Ecorys, december 20 08; študija je bila pripravljena 
za Evropsko komisijo; glej http://ec.europa.eu/energy/coal/consultations/2009_07_15_en.htm . 
 
SL 4   SL Vendar majhni prispevek subvencioniranega črnega premoga k skupni mešanici 
energetskih virov EU mo čno omejuje možnosti, da bi ta ke subvencije kompenzirale 
motnje v oskrbi s premogom . Subvencionirani premog se uporablja za proizvodnjo 5,1 % 
električne energije v EU. Če se upošteva samo pomo či za kritje izgube v pr oizvodnji, se ta 
številka zmanjša na 1,4 % ( čeprav je ta lahko višja za posamezne države članice). 
Poleg tega se zdi, da je verjetnost motenj v oskrbi z uvoženim črnim premogom precej 
omejena, saj svetovni trg premoga kaže ve čjo stabilnost kot trgi drugih virov energije . 
Črni premog je mogo če uvoziti iz razli čnih držav izvoznic. Obseg svetovne trgovine s črnim 
premogom se od leta 2000 pove čuje v povpre čju za 7 %. Zaradi znatnega pove čanja 
zmogljivosti v ve č državah, kot so Indonezija in Rusija, je pri čakovati, da bo svetovna 
trgovina še naprej hitro rasla tudi v prihodnje. Glede na nizek delež elektri čne energije, 
proizvedene iz subvencioniranega premoga, je vprašljivo, ali bi bil dodatni instrument 
državne pomo či koristen za reševanje težav glede zanesljivosti oskrbe. 
Študije so glede kratkoro čnih ozkih grl pokazale, da je kopi čenje zalog uvoženega premoga 
pri zagotavljanju zanesljivosti oskrbe bolj u činkovito kot subve ncioniranje doma če 
proizvodnje črnega premoga. 
3. CILJI 
O širših, horizontalnih ciljih Komisije v zvezi z državno pomo čjo in premogom je mogo če 
sklepati iz strateškega pregleda energetske politike2 – kot sta je potrdila  Evropski svet in 
Svet ministrov – akcijskega na črta državnih pomo či3 in okoljskega akcijskega programa 
2002–20124: Komisija želi uporabiti horiz ontalna pravila o državni pomo či v čim večjem 
številu sektorjev, v zvezi z energetsko politi ko pa podpira prehod na obnovljive vire energije 
in okoljsko trajnostno uporabo doma čih virov energije.  
Neomejena državna pomo č za premogovništvo ni v skladu s širšimi cilji politike Komisije, 
zlasti ko to prepre čuje prizadevanja za izboljšanje konkuren čnosti ali prehod na obnovljive 
vire energije, čeprav je njegov vpliv na konkurenco precej omejen5. Hkrati lahko zaprtje 
nekonkuren čnih rudnikov povzro či posledice na socialni in oko ljski ravni, kar pa je treba 
obravnavati. 
Za Komisijo je cilj politike , ki se obravnava v tej oceni u činka, minimiziranje morebitnih 
škodljivih u činkov zaprtja rudnikov, ki  lahko nastanejo zaradi postopne odprave 
subvencij, zlasti v zvezi z njihovimi soci alnimi in okoljskimi vidiki, pri tem pa čim 
manjše izkrivljanje konkurence na notranjem trgu . 
                                                 
2 Sporo čilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in 
Odboru regij – Drugi strateški pregled energetske politike - Akcijski na črt EU za varnost preskrbe in 
solidarnost pri preskrbi z energijo, 13.11.2008, COM(2008) 781 kon č. 
3 COM(2005) 107 kon č., http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/others/action_plan/saap_en.pdf . 
4 Sklep št. 1600/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta o šestem okoljskem akcijskem programu 
Skupnosti, UL L 242, 10.9.2002. str. 1, glej člen 5(2). 
5 Eden od pogojev iz veljavne uredbe o premogovništvu je, subvencionirani premog nima u činka na ceno 
elektrike (glej člen 4(c) in (e) uredbe o premogovništvu in prilogo 3 k Uredbi). 
 
SL 5   SL 4. MOŽNOSTI POLITIKE  
Ocenjenih je bilo nasledn jih pet možnosti politike: 
(1) Možnost 1: osnovni scenarij 
Po osnovnem scenariju Komisija ne bo predlagala  novega sektorskega pravnega instrumenta, 
ki bi se uporabljal po izteku ure dbe o premogovništvu. Za sektor črnega premoga se bodo od 
leta 2011 uporabljala le splo šna pravila o državni pomo či. 
(2) Možnost 2: smernice Komisije 
V skladu z možnostjo 2 Komisija sprejme smernice na podlagi člena 107(3)(c) PDEU, ki bi 
bile podobne smernicam, sprejetim za ladjedelnišk i in jeklarski sektor , in ki bi državam 
članicam omogo čale, da dodelijo pomo č, omejeno na pomo č za zaprtje, in sicer v obliki 
pomoči za kritje pla čil, ki jih morajo  podjetja izpla čati presežnim delavcem ali delavcem, ki 
se predčasno upokojijo zaradi zapiranja rudnikov, in  za kritje stroškov svetovanja takim 
delavcem ter stroške poklicne prekvalifikacije  delavcev. Krije lahko tudi stroške za 
dokončanje veljavnih pogodb (za najve č 6 mesecev) ali stroške za prekinitev takih pogodb, 
glede na to, kateri stroški so nižji. Poleg tega  lahko kritje izdatke, na stale zaradi takojšnjega 
čiščenja in sanacije proizvodnih obratov. 
Te smernice bi prenehale veljati kon ec leta 2013, saj bi se ukrepi pomo či lahko nanašali le na 
premogovnike, ki se zapirajo v okviru pren ehanja veljavnosti uredbe o premogovništvu. 
(3) Možnost 3: uredba Sveta, ki omogo ča časovno omejeno pomo č za tekoče poslovanje 
(pomoč za zaprtje) 
V skladu z možnostjo 3 bi Komisija predlagala uredbo Sveta na podlagi člena 
107(3)(e) PDEU. Uredba bi državam članicam omogo čala, da odobri o čitno degresivno 
pomoč za tekoče poslovanje, namenjeno pokrivan ju sedanjih proizvodnih izgub, če se pri tem 
izvaja urejen postopek preneh anja dejavnosti v okviru natan čno opredeljenega na črta za 
zaprtje (zadeva samo obstoje če rudnike). Tako bi se postopno opuš čala pomo č za tekoče 
poslovanje v obdobju najve č 10 let, vendar najpozneje leta 2020 ter ob stopnji degresivnosti v 
višini najmanj 10 % letno. 
(4) Možnost 4: uredba Sveta, ki omogo ča pomoč za kritje izrednih stroškov (socialne in 
okoljske obveznosti, ki izhajajo  iz preteklega poslovanja) 
V skladu z možnostjo 4 bi Komisija predlagala uredbo Sveta na podlagi člena 
107(3)(e) PDEU. Ta uredba bi državam članicam omogo čala dodelitev pomo či za socialne in 
okoljske stroške, povezane z zapiranjem pr emogovnikov, med katere spadajo dajatve za 
socialno varstvo in stroški sanacije nekdanjih premogovnikov, kot je dolo čeno v Prilogi k 
veljavni uredbi o premogovništvu. 
(5) Možnost 5: kombinacija možnosti 3 in 4 
V skladu z možnostjo 5 bi Komisija predlagala uredbo Sveta na podlagi člena 107(3)(e) 
PDEU, ki državam članicam omogo ča, da odobrijo tako pomo č za zaprtje (kot pri možnosti 3) 
kot pomo č za kritje izrednih stro škov (kot pri možnosti 4). 
(6) Možnost 6: podaljšanje veljavne uredbe o premogovništvu za 10 let 
 
SL 6   SL Glede na možnost, ki ji je bila ve čina interesnih skupin iz premogovništva najbolj naklonjena, 
bi Komisija v skladu z možnostjo 6 predlagala Svetu, da podaljša Uredbo 
Sveta (ES) št. 1407/2002, kakršna je danes, za nadaljnjih 10 let, tore j do konca leta 2020. Od 
možnosti 5 bi se razlikovala v naslednjem: 
– proizvodna pomo č bi se lahko odobrila na podlagi člena 5(3), če je obratovanje 
zadevnih proizvodnih e not sestavni del na črta za dostop do zalog premoga; zato se 
zaprtje teh rudnikov ne bi postavljalo kot pogoj; 
– proizvodna pomo č bi morala biti degresivna, da bi se ob tem tudi znatno 
zmanjševala, vendar se ne bi dolo čila nobena posebna stopnja za njeno 
zmanjševanje; 
– dodelila bi se lahko za četna pomo č za naložbe do 30 % celotnih stroškov naložbe. 
5. ANALIZA U ČINKOV  
5.1. Možnost 1: osnovni scenarij – splošna pravila o državni pomo či 
Osnovni scenarij je opisan v oddelku 2. Druge možnosti so o cenjene v primerjavi s tem 
scenarijem.  
5.2. Možnost 2: smernice Komisije 
Učinek možnosti 1 ni bistveno druga čen od učinka možnosti 2. Če države članice dodeljujejo 
pomoč po možnosti 2, bo to povzro čilo enako zmanjšanje proizvodnje in enako zmanjšanje 
števila delovnih mest. Razlika je v možnosti, ki jo daje možnost 2, in sicer, da  se zapiranje 
rudnika opravi urejeno in da se celo odloži za nekaj mesecev do izteka veljavnih pogodb. Prispeva k boljši organizaciji socialnih vidikov zaprtja z bolj neposredno podporo zadevnim 
delavcem v obliki prekvalifikacije, svetova nja itd. (ki presega tisto, kar je dolo čeno z 
zakonom). Financiranje okoljskih obveznosti  bo boljše krito med zapiranjem rudnika. 
5.3. Možnost 3: proizvodna pomo č 
Če države članice želijo dodeliti proizvodno pomo č, tako da pokrijejo izgube iz poslovanja, 
ponuja njena uporaba možnost, da nekonkuren čni rudniki ostanejo odprti. Z njo se ne bi 
ohranila stalna delovna mesta, vendar bi omogo čila postopno zmanjšanje delovne sile, s 
čemer bi se pridobil čas za upoštevanje starostne st rukture delovne sile (pred časna upokojitev 
in redna upokojitev) „nara vnega odliva“ (brez nadomeš čanja delavcev, ki odidejo) in njenih 
kvalifikacij (prekvalifikacija delavcev, da se jim omogo či zaposlitev v drugih panogah). To 
omogoča zmanjšanje proizvodnje nekonkuren čnega rudnika, tako da se minimizira število 
neposredno odpuš čenih delavcev in maksimizira spremljevalne ukrepe, ki omogo čajo 
prerazporeditev delovn e sile v druge panoge. 
Neposredni negativni u činek rudarjenja na okolje bo obstaja l, dokler se nadaljuje proizvodnja, 
vendar ostaja vprašanje o u činku na emisije toplogredni h plinov zaradi uporabe premoga 
odprto, in sicer zaradi obsežnega nadomeš čanja doma čega premoga z uvoženim. Vendar bi 
lahko postopno zapiranje olajšajo  preventivne ukrepe za zaš č
ito krajine. 
Izkušnje z ekonomsko in regionalno preobraz bo so pokazale, da lahko trg dela lažje 
absorbira odpuš čeno delovno silo, če se valovi odpuš čanj časovno razporedijo.  To 
 
SL 7   SL omogoča lažje izvajanje svetovanja in pr ogramov prekvalifikacije ter prepre čuje, da velik 
delež nekdanjih premogovniških rudarj ev postane dolgotrajno brezposelnih. 
5.4. Možnost 4: pomo č za kritje izrednih stroškov (obveznosti iz preteklega 
poslovanja) 
Ta možnost omogo ča državi članici, da v okviru posto pnega zapiranja premogovnikov 
zagotovi financiranje obveznosti  socialne (npr. preusposabljanj e, pokojnine itd.) in okoljske 
narave (npr. čiščenje in sanacija). 
Taka pomo č bi lahko rudarskemu podjetju omogo čila, da ne preusmeri sredstev z drugih, 
potencialno konkuren čnih rudnikov, na rudnike , ki se bodo zaprli. 
5.5. Možnost 5: kombinacija možnosti 3 in 4 
Pri postopnem zapiranju premogovnikov je pomo č za obveznosti iz preteklega poslovanja 
verjetno potrebna hkrati z drugimi vrstami pomo či, predvsem s pomo čjo za teko če 
poslovanje. 
Učinek v smislu proizvodnje in delovnih mest bi  bil zelo podoben možnosti 3, vendar bi bilo 
v okviru možnosti 5 mogo če bolj zanesljivo zagotoviti, da je za socialne in okoljske 
obveznosti iz preteklega poslovanj a poskrbljeno med zapiranjem.  
5.6. Možnost 6: podaljšanje veljavne uredbe o premogovništvu za 10 let 
Ob preprostem podaljšanju Uredbe bi  se lahko podaljšala uporaba vrste pomo či ,  k i  s e  z d a j  
dodeljuje. Možnost bi državam članicam lahko omogo čila, da odstopajo od cilja politike, tako 
da bi preprosto še naprej  zagotavljale proizvodno pomo č nekonkuren čnim rudnikom brez 
jasne zaveze o njihovem zaprtju. Iz tega sledi,  da bi bila ista ruda rska podjetja še vedno 
nekonkuren čna ob prenehanju veljavnosti uredbe čez 10 let. Glavna težava nekonkuren čnosti 
ne bi bila odpravljena, ampak samo odložena. 
Kar zadeva pomo č za naložbe, ki se lahko odobri po tej možnosti, pa ta ne more prispevati k 
uresničevanju cilja politike, tj. kot spremlje valni ukrep ob zapiranju rudnikov. Pomo č za 
naložbe dejansko spodbuja r azvoj novih dejavnosti ali pove čanje učinkovitosti, kar pa ni 
pomembno pri zapiranju premogovnikov. 
6. PRIMERJAVA MOŽNOSTI  
Ocena daje primerjalno sliko u činka različnih možnosti politike: 
Z gospodarskega vidika  se zdi, da je možnost 2 (smernice) bolj zaželena od osnovnega 
scenarija v smislu zmanjševanja neposrednega gospodarskega u činka na najbolj prizadete 
regije in industrije. 
S socialnega vidika  možnost 5 ponuja najboljše možnosti za ublažitev negativnega u činka 
zaprtja rudnikov, zlasti glede na  njegovo geografsko koncentracijo. 
Z okoljskega vidika  je še veliko odprtih vprašanj. Čeprav bi neposredna okolica rudnikov 
zagotovo imela koristi od takojšnj e ali skoraj takojšnje ustavitv e proizvodnje (m ožnosti 1, 2 in 
4), je slika nejasna v zvezi z emisije toplogrednih plinov na globalni ravni, če se upoštevajo 
emisije proizvajalcev elektri čne energije, ki nastajajo pri kurjenju premoga. Ta nejasnost 
 
SL 8   SL izhaja iz visoke stopnje nadomeš čanja doma čega premoga z uvoženim. Čeprav ne bi bilo 100-
odstotne nadomestitve, bi bila razlika med mo žnostmi politike odvisna od nacionalnih politik 
v zvezi s spodbujanjem prehoda na druge vire energije. 
Gledano v celoti sta možnosti 2 in 5 najbolj primerni  za doseganje ciljev politike . Izbira 
ene od teh dveh možnosti je odvisna od teže,  ki jo oblikovalci politike pripisujejo 
gospodarskim vidikom na eni strani in socialnim vidikom na drugi. 
Vedeti je treba, da je bila primerjava ocenje nih možnosti opravljena pod predpostavko, da bi 
zadevne države članice dejansko dodelile pomo č, ki je dovoljena pod zadevnimi možnostmi. 
Sektorska pravila o državni pomo či samo dopuš čajo možnost (ne nalagajo obveznosti) 
dodelitve državne pomo či; ocena u činka ne more vnaprej vplivati na odlo čitve, ki jih bodo 
države članice sprejemale v zvezi z državno pomo čjo.