Spremenjen predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o vzpostavitvi sistema „EURODAC“ za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Uredbe (EU) št. […/…] [o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva], in o zahtevah za primerjavo s podatki iz sistema EURODAC, ki jih vložijo organi kazenskega pregona držav članic in Europol zaradi kazenskega pregona, ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1077/2011 o ustanovitvi Evropske agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (Prenovitev) /* COM/2012/0254 final - 2008/0242 (COD) */





OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1. OZADJE PREDLOGA Sistem EURODAC je bil vzpostavljen z Uredbo (ES) št. 2725/2000 o vzpostavitvi sistema „Eurodac“ za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Dublinske konvencije[1]. Komisija je decembra 2008 sprejela predlog prenovitve za spremembo Uredbe EURODAC[2] (v nadaljnjem besedilu: predlog iz decembra 2008). Namen tega predloga je zagotoviti učinkovitejšo podporo uporabi dublinske uredbe[3] in ustrezno reševanje vprašanj v zvezi z varstvom podatkov. Poleg tega je okvir upravljanja na področju informacijskih tehnologij uskladil s tistim iz uredb SIS II in VIS, saj je naloge operativnega upravljanja za sistem EURODAC prenesel na prihodnjo agencijo za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov na področju svobode, varnosti in pravice[4] (v nadaljnjem besedilu: agencija za IT). V predlogu iz decembra 2008 se predlaga tudi razveljavitev izvedbene uredbe in vključitev njene vsebine v Uredbo EURODAC. Poleg tega so bile uvedene spremembe, da se upoštevata razvoj pravnega reda na področju azila in tehnični napredek od sprejetja uredbe leta 2000. Predlog je bil Evropskemu parlamentu in Svetu poslan 3. decembra 2008. Evropski parlament ga je predložil svojemu Odboru za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (LIBE). Evropski parlament je na zasedanju 7. maja 2009 sprejel zakonodajno resolucijo[5], v kateri je podprl predlog Komisije pod pogojem, da se vnesejo nekatere spremembe. Komisija je septembra 2009 sprejela spremenjeni predlog, da se bosta na eni strani upoštevala resolucija Evropskega parlamenta in izid pogajanj v Svetu ter da se bo na drugi strani za organe pregona držav članic in Europol uvedla možnost, da dostopajo do osrednje podatkovne zbirke EURODAC zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja terorističnih kaznivih dejanj in drugih hudih kaznivih dejanj (predlog iz septembra 2009).[6] Navedeni predlog je uvedel premostitveno klavzulo, ki dovoljuje dostop do podatkov za namene kazenskega pregona, ter potrebne spremljevalne določbe in spremembe predloga iz decembra 2008. Predložen je bil hkrati s predlogom za Sklep Sveta o zahtevah za primerjavo s podatki iz sistema EURODAC, ki jih vložijo organi kazenskega pregona držav članic in Europol zaradi kazenskega pregona[7] (v nadaljnjem besedilu: Sklep Sveta), ki natančno določa podrobnosti o dostopu v take namene. Evropski parlament ni sprejel zakonodajne resolucije v zvezi s predlogi iz septembra 2009. Z začetkom veljavnosti Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in opustitvijo delitve na stebre je predlog Sklepa Sveta zastaral. V skladu s sporočilom o posledicah začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja[8] se taki predlogi formalno umaknejo in jih nadomesti nov predlog, ki upošteva novi okvir PDEU. Vendar je Komisija leta 2010 menila, da je bilo za pospešitev pogajanj o svežnju ukrepov na področju azila in spodbudo sklenitvi sporazuma o Uredbi EURODAC ustrezneje, da se iz Uredbe EURODAC umaknejo tiste določbe, ki se nanašajo na dostop do podatkov zaradi kazenskega pregona, in 11. 10. 2010[9] predložila nov predlog, podoben prenovitvi Uredbe EURODAC iz leta 2008. Komisija je v obrazložitvenem memorandumu svojega predloga iz leta 2010 zapisala tudi, da bi s pospešitvijo sprejetja nove uredbe EURODAC omogočili hitrejšo ustanovitev agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov na področju svobode, varnosti in pravice, saj naj bi bila ta agencija od 1. decembra 2012 zadolžena tudi za upravljanje sistema EURODAC. Vendar je od takrat postalo jasno, da je vključitev dostopa do sistema EURODAC zaradi kazenskega pregona potrebna kot del uravnoteženega dogovora v pogajanjih o paketu skupnega evropskega azilnega sistema, da bi se pogajanja o tem paketu zaključila do konca leta 2012. Zato se je Komisija odločila, da bo še enkrat predložila predloge, ki omogočajo dostop do sistema EURODAC zaradi kazenskega pregona. Vendar jih je tokrat združila v samostojno novo Uredbo EURODAC, kar je mogoče storiti od začetka veljavnosti PDEU, prav tako pa pomeni predložitev enega samega pravnega akta tudi boljšo zakonodajno prakso. V Uredbi (EU) št. 1077/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o ustanovitvi Evropske agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice je določeno, da bi morala Agencija opravljati naloge v zvezi s sistemom EURODAC, ki so bile podeljene Komisiji kot organu, odgovornemu za operativno upravljanje sistema EURODAC v skladu z uredbama (ES) št. 2725/2000 in (ES) št. 407/2002, ter nekatere naloge, povezane s komunikacijsko infrastrukturo. In sicer gre za nadzor, varovanje podatkov in usklajevanje odnosov med državami članicami in ponudnikom. Agencija bi morala prevzeti naloge, ki so ji bile zaupane v skladu s to uredbo, zadevne določbe Uredbe (EU) št. 1077/2011 pa bi bilo treba ustrezno spremeniti. Poleg tega bi moral imeti Europol status opazovalca v upravnem odboru Agencije, če je na dnevnem redu vprašanje, povezano s sistemom EURODAC. S tem predlogom je torej predlog iz leta 2010 umaknjen in nadomeščen z novim, prvič, da se upošteva resolucija Evropskega parlamenta in rezultati pogajanj v Svetu; drugič, da se uvede možnost, da lahko organi kazenskega pregona držav članic in Europol dostopajo do osrednje podatkovne zbirke EURODAC zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja terorističnih kaznivih dejanj in drugih hudih kaznivih dejanj in, tretjič, da se uvedejo potrebne spremembe Uredbe (EU) št. 1077/2011. Predlog obravnava strukturno vrzel na področju informacij in preverjanja, ki je trenutno posledica premalo instrumentov na ravni EU, ki bi bili na voljo organom kazenskega pregona, da bi lahko ugotovili, katera država članica ima podatke o prosilcu za azil. Čeprav podatki o državljanih EU obstajajo v veliko različnih podatkovnih zbirkah v državah članicah, ki so splošno dostopne organom kazenskega pregona v drugih državah članicah, pa ni dejanskih možnosti, da bi lahko organi kazenskega pregona izmenjali informacije o prosilcih za azil. Zdaj naj bi se organom kazenskega pregona dovolil dostop do sistema EURODAC zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja terorističnih kaznivih dejanj in drugih hudih kaznivih dejanj. S tem bi radi organom kazenskega pregona omogočili, da bi lahko zahtevali primerjavo podatkov o prstnih odtisih s podatki, shranjenimi v osrednji podatkovni zbirki EURODAC, kadar poskušajo ugotoviti istovetnost osebe ali pridobiti nadaljnje informacije o osebi, ki je osumljena hudega kaznivega dejanja ali je žrtev kaznivega dejanja. Podatki o prstnih odtisih so pomemben element pri ugotavljanju istovetnosti oseb in na splošno so priznani kot pomemben vir informacij za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje terorističnih kaznivih dejanj in drugih hudih kaznivih dejanj. Organ kazenskega pregona, ki zahteva podatke, bo obveščen, ali so podatki o osebi na voljo v nacionalnih podatkovnih zbirkah o azilu druge države članice, in sicer na podlagi sistema „zadetek/ni zadetka“. V tem primeru se lahko zadevno državo članico zaprosi za nadaljnje podatke o tej osebi z uporabo obstoječih instrumentov o izmenjavi podatkov, kot je Okvirni sklep 2006/960/PNZ o poenostavitvi izmenjave informacij in obveščevalnih podatkov med organi kazenskega pregona. Primerjava prstnih odtisov, ki jih imajo imenovani organi kazenskega pregona držav članic in Europol, s tistimi iz podatkovne zbirke EURODAC bo mogoča le, če bo taka primerjava v posameznem primeru in v jasno določenih okoliščinah zares potrebna. V določbah o dostopu do podatkov in njihovem varovanju se upošteva dostop zaradi kazenskega pregona. Zato je treba Uredbo EURODAC spremeniti in vanjo vključiti ta dodatni namen. Splošno ozadje Haaški program je pozval k izboljšanju čezmejne izmenjave podatkov med organi kazenskega pregona, tudi z razširitvijo dostopa na obstoječe zbirke podatkov Evropske unije. Stockholmski program je pozval k ciljno usmerjenemu zbiranju podatkov ter razvoju izmenjave informacij in z njo povezanih orodij, ki ga usmerjajo potrebe kazenskega pregona. Mešani odbor Sveta za PNZ je v svojih sklepih z dne 12. in 13. junija 2007 Komisijo pozval, da čim prej predstavi potrebne predloge, da se organom kazenskega pregona držav članic in Europolu pod določenimi pogoji omogoči dostop do sistema EURODAC in se jim pomaga pri izvajanju njihovih dolžnosti v zvezi s preprečevanjem, odkrivanjem in preiskovanjem terorističnih kaznivih dejanj in drugih hudih kaznivih dejanj. Učinki dostopa zaradi kazenskega pregona, ki ga uvaja ta spremenjeni predlog, so ocenjeni v priloženi oceni učinka. Ta predlog tudi spreminja Uredbo (EU) št. 1077/2011 (v nadaljnjem besedilu: Uredba o Agenciji), da se prilagodi tej uredbi. 2. Usklajenost z drugimi politikami Ta predlog je v celoti skladen s haaškim programom iz leta 2004, stockholmskim programom iz leta 2009, Evropskim paktom o priseljevanju in azilu, ki ga je potrdil Evropski svet na srečanju 15. in 16. oktobra 2008, ter Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti kar zadeva pravico do azila in varstvo osebnih podatkov. Ta predlog je tudi skladen s Sporočilom Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o izboljšani učinkovitosti, povečani interoperabilnosti in sinergijah med evropskimi zbirkami podatkov na področju pravosodja in notranjih zadev[10], v katerem je navedeno, da za Svet in organe kazenskega pregona pomanjkanje dostopa organov za notranjo varnost do podatkov VIS, podatkov o priseljevanju SIS II in podatkov EURODAC pomeni pomanjkljivost, zaradi česar resno ovira identifikacijo osumljencev terorističnih kaznivih dejanj ali hudih kaznivih dejanj. Po sprejetju sporočila leta 2005 je bil sprejet Sklep VIS, da se organom kazenskega pregona in Europolu omogoči dostop do navedene podatkovne zbirke. 3. Upoštevanje Listine o temeljnih pravicah Upoštevanje temeljnih pravic je zakonska obveznost, ki je predmet nadzora Sodišča Evropske unije. Listina EU o temeljnih pravicah je za institucije, organe, agencije in urade Evropske unije in njenih držav članic pri izvrševanju zakonodaje Evropske unije zavezujoča in ima enako pravno veljavnost kot Pogodbi. Spoštovanje temeljnih pravic je pogoj zakonitosti aktov EU. Pri pripravljanju akta so bili v celoti upoštevani njegovi učinki na temeljne pravice, da se zagotovi usklajenost predloga s temeljnimi pravicami, zaščitenimi z Listino. V oceni učinka, ki je priložena predlogu, so bile temeljito obravnavane posledice za pravico do azila in varstva osebnih podatkov[11]. Kar zadeva pravico do azila, zagotovljeno s členom 18 Listine, so bile določbe Uredbe v zvezi z informacijami o izvajanju dublinskega sistema, ki morajo biti zagotovljene prosilcem za azil, spremenjene, da bi se prosilcem za azil omogočilo učinkovito uveljavljanje pravice do azila. Nova določba, ki od držav članic zahteva, da v sistemu EURODAC navedejo dejstvo, da uporabljajo diskrecijsko klavzulo iz dublinske uredbe, olajšuje komunikacijo med državami članicami in s tem preprečuje negotovost prosilca za azil, saj omogoča večjo jasnost glede tega, katera država članica obravnava njegov primer. Glede na poseben položaj oseb, ki iščejo mednarodno zaščito, so se pojavili pomisleki, da bi se lahko podatki, izvlečeni iz sistema EURODAC zaradi kazenskega pregona, znašli v rokah držav, iz katerih so prosilci pobegnili in v katerih se bojijo preganjanja. To bi lahko neugodno vplivalo na prosilce, njihove sorodnike in prijatelje, saj bi jih odvračalo od tega, da bi že sprva uradno zaprosili za mednarodno zaščito. Kot rezultat tega pregleda vsebuje predlog posebno prepoved izmenjave osebnih podatkov, pridobljenih ob upoštevanju tega predloga, s tretjimi državami, organizacijami ali subjekti. Poleg tega je predviden obsežen mehanizem za nadzor in ocenjevanje predloga. V okviru te ocene se bo ocenjevalo tudi, ali bo zaradi iskalne funkcije zaradi kazenskega pregona prihajalo do stigmatizacije oseb, ki prosijo za mednarodno zaščito. Zato predlog ne omejuje pravice do azila, zagotovljene s členom 18 Listine. Kar zadeva pravico do varstva osebnih podatkov, zagotovljeno s členom 8 Listine, predlog z omogočanjem učinkovitega upravljanja izbrisa podatkov zagotavlja, da se nobeni podatki ne hranijo v obliki, ki bi omogočala identifikacijo oseb, na katere se nanašajo podatki, dlje časa, kot je potrebno za namene, za katere so bili podatki zbrani. Isto načelo je osnova spremembi, ki obdobje hrambe podatkov o državljanih tretjih držav ali osebah brez državljanstva, katerih prstni odtisi so bili odvzeti v povezavi z nezakonitim prehodom zunanje meje, usklajuje z obdobjem, v katerem je država članica na podlagi navedene informacije odgovorna v skladu z dublinsko uredbo. Primerjava s podatki iz sistema EURODAC zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj pomeni omejitev pravice do varstva osebnih podatkov, saj ti nameni niso skladni s prvotnimi nameni, zaradi katerih so bili podatki zbrani in zaradi katerih je bil vzpostavljen sistem EURODAC. Poleg tega sistem EURODAC vsebuje podatke posameznikov, ki načeloma niso osumljeni storitve kaznivega dejanja. Uporaba podatkov iz sistema EURODAC zaradi kazenskega pregona pomeni spremembo namena obdelanih podatkov in „poseg“ v pravico do varstva podatkov[12]. Kakor določa člen 52(1) Listine, mora biti kakršno koli omejevanje pravice do varstva osebnih podatkov predpisano z zakonom, spoštovati mora bistveno vsebino te pravice, mora biti potrebno za doseganje cilja splošnega interesa, ki ga priznava Unija, ali pa mora biti potrebno zaradi zaščite pravic in svoboščin drugih ter mora biti sorazmerno, tj. mora biti ustrezno za dosego zadevnega cilja in ne presegati tistega, kar je potrebno za dosego tega cilja. Zakon, ki nalaga takšno omejitev, mora biti dovolj natančno opredeljen, da posameznikom omogoči, da prilagodijo svoje vedenje, poleg tega pa jih mora ščititi pred samovoljno obdelavo. Dovolj jasno mora tudi navesti obseg diskrecijske pravice, poverjene pristojnim organom, in način njenega uveljavljanja[13]. Preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje terorističnih kaznivih dejanj in drugih hudih kaznivih dejanj prispeva k vzpostavitvi območja svobode, varnosti in pravice kot splošnega interesa, ki ga Unija priznava v členu 3(2) PDEU. Tudi člen 8(2) Evropske konvencije o človekovih pravicah priznava, da je poseganje javnega organa v pravico posameznika do zasebnosti lahko potrebno v interesu nacionalne in javne varnosti ali preprečevanja kriminala. Predlog določa učinkovitejši in manj intruziven ukrep, v okviru katerega lahko pristojni organi kazenskega pregona ugotovijo, ali ima druga država članica podatke o prosilcu za azil. Po sedanjih pravilih morajo organi kazenskega pregona držav članic navezati dvostranske stike z vsako državo članico posebej, ki sodeluje v sistemu EURODAC, da bi ugotovili, ali ima katera druga država članica podatke o prosilcu za azil. To neučinkovito reševanje kaznivih dejanj po sedanjih pravilih od organov kazenskega pregona zahteva, da dostopajo do več osebnih podatkov ali do podatkov od več oseb, kot je potrebno za ugotovitev dejstva, ali ustrezni podatki obstajajo. Predlog določa učinkovite zaščitne ukrepe, ki blažijo omejevanje pravice do varstva osebnih podatkov. Primerjava s podatki iz sistema EURODAC zaradi kazenskega pregona poteka v dveh korakih, saj se lahko primerjava opravi le po predhodnem preverjanju v skladu s prümskimi merili v okviru Sklepa Sveta 2008/615/PNZ in samo, če je to preverjanje neuspešno. To pomeni, da države članice, ki še niso izvedle Sklepa Sveta 2008/615/PNZ, ne bodo mogle opravljati iskanja v sistemu EURODAC zaradi kazenskega pregona. Poleg tega se lahko primerjava s podatki iz sistema EURODAC zaradi kazenskega pregona opravi le zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj, če je to potrebno v posameznih primerih, kakor so opredeljeni v okvirnih sklepih Sveta 2002/475/PNZ o boju proti terorizmu in 2002/584/PNZ o evropskem nalogu za prijetje. To izključuje tako primerjave s podatki iz sistema EURODAC zaradi kaznivih dejanj, ki niso huda, kot tudi sistematične primerjave oziroma primerjave velikih količin podatkov. Poleg tega lahko imenovani organi kazenskega pregona zahtevajo primerjavo s podatki iz sistema EURODAC le, če obstajajo razumni razlogi za sklepanje, da bi taka primerjava pripomogla k preprečevanju, odkrivanju in preiskovanju zadevnega kaznivega dejanja. Organ, pristojen za preverjanje, po prejemu take zahteve, ki jo pošlje imenovani organ kazenskega pregona, preveri, ali so izpolnjeni strogi pogoji za zahtevanje primerjave s podatki iz sistema EURODAC zaradi kazenskega pregona. Če se organ, pristojen za preverjanje, strinja z zahtevo, jo posreduje nacionalni dostopni točki, ki jo obdela v centralnem sistemu EURODAC. Države članice iskanja ne smejo izvajati sistematično in rutinsko. Predlog kot dodatno zaščito določa tristopenjski pristop v zvezi z organi, ki lahko dostopajo do sistema EURODAC. Po izvedbi primerjave s podatki iz sistema EURODAC zaradi kazenskega pregona bo organ, ki zahteva podatke, obveščen, ali je v sistemu zadetek ali ne. To pomeni, da bo ugotovil le, ali ima druga država članica podatke o prosilcu za azil ali ne. Predlog ne določa novih možnosti obdelave dodatnih osebnih podatkov po pridobljenem „zadetku“. Poleg tega predlog določa tudi stroge varnostne ukrepe v zvezi s podatki, da se zagotovi varnost osebnih podatkov, ki se obdelujejo, vzpostavi nadzor nad obdelavo osebnih podatkov s strani neodvisnih javnih organov za varstvo podatkov ter zagotovi dokumentiranje vseh izvedenih poizvedb. Predlog določa tudi, da je obdelava vseh osebnih podatkov, ki jo izvedejo organi kazenskega pregona v zvezi s podatki iz sistema EURODAC, potem ko so bili iz tega sistema pridobljeni, predmet Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ. Posameznikom bi morale biti zagotovljene pravice do dostopa, popravkov in pravnega varstva, zlasti pravica do sodnih pravnih sredstev, poleg tega pa bi moral biti zagotovljen tudi nadzor obdelave podatkov s strani neodvisnih javnih organov. Evropski nadzornik za varstvo podatkov (glede vseh dejavnosti obdelave v sistemu EURODAC) in nacionalni organi za varstvo podatkov bodo nadzorovali upoštevanje zakonodaje o varstvu podatkov in jo po potrebi tudi izvrševali. Zato so v zvezi z omejevanjem pravice do varstva osebnih podatkov s primerjavo s podatki iz sistema EURODAC, kakor jo določa ta predlog, določeni potrebni zaščitni ukrepi, s katerimi se zagotovi upoštevanje temeljnih pravic. Podatkovne zbirke o prosilcih za azil lahko vsebujejo podatke o prstnih odtisih oseb, starejših od 14 let. Vendar otroci te starosti niso kazensko odgovorni v vseh državah članicah. Države članice morajo zagotoviti, da se podatki otrok, ki jih pridobijo s poizvedbami v takih zbirkah podatkov in ki po njihovi nacionalni zakonodaji niso kazensko odgovorni, obravnavajo zakonito in nediskriminacijsko (v primerjavi s podatki otrok, ki so državljani zadevne države članice) ter ob upoštevanju načela otrokove koristi. Zato je ta predlog v celoti skladen z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti kar zadeva pravico do azila (člen 18) in varstva osebnih podatkov (člen 8). Predlog je usklajen tudi s členom 16 PDEU, ki vsakomur zagotavlja pravico do varstva osebnih podatkov. 4. REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA Ta spremenjeni predlog ponovno uvaja vse določbe, predlagane v zastaranem osnutku sklepa Sveta iz leta 2009. Poleg tega uvaja dve tehnični določbi, ki se nanašata na določbe o azilu.[14] Nobeden od teh elementov ni nov in oba sta bila podrobno obravnavana v ocenah učinka k prejšnjima predlogoma iz let 2008 in 2009. Zato za ta predlog niso bila opravljena nova posvetovanja, prav tako pa tudi ni bila izvedena ocena učinka. Vendar oceni učinka iz let 2008 in 2009[15] še vedno ustrezata namenom tega predloga. Komisija je junija 2007 objavila Zeleno knjigo o prihodnjem skupnem evropskem azilnem sistemu[16], v kateri so bile predlagane možnosti glede prihodnjih značilnosti dublinske uredbe in uredbe EURODAC. V okviru širšega javnega posvetovanja o zeleni knjigi je bilo prejetih 89 prispevkov, ki so jih predložile različne zainteresirane strani. Službe Komisije so z državami članicami razpravljale o izidu poročila o oceni in smernicah za načrtovane spremembe Uredbe v okviru Odbora za priseljevanje in azil (marec 2008) ter na dveh neformalnih strokovnih srečanjih, ki sta bili posvečeni sklepnim ugotovitvam iz poročila o oceni (oktober 2007 in april 2008). Prav tako so bila pri pripravi sprememb Uredbe opravljena neformalna posvetovanja z Uradom visokega komisarja za begunce (UNHCR), Evropskim Svetom za begunce in izgnance (ECRE) ter evropskim nadzornikom za varstvo podatkov (ENVP). Med pripravo predlogov iz leta 2008 o izboljšanju delovanja sistema EURODAC in spremenjenih predlogov iz leta 2009 o dostopu do podatkov zaradi kazenskega pregona se je Komisija posvetovala z državami, ki uporabljajo dublinski pravni red, tj. državami članicami, Islandijo, Norveško in Švico ter z Europolom, in sicer s pomočjo dveh vprašalnikov in na srečanju strokovnjakov, ki je potekalo 25. in 26. septembra 2007 v Bruslju in med katerim so lahko strokovnjaki pojasnili odgovore na vprašalnik ter izrazili preostala stališča. Na srečanju v Bruslju 8. oktobra 2007 se je posvetovala tudi z več medvladnimi organizacijami, nevladnimi organizacijami in drugimi strokovnjaki s področja azila in temeljnih pravic. Poleg tega se je na srečanju, organiziranem v Bruslju 11. oktobra 2007, posvetovala s predstavniki nacionalnih organov za varstvo podatkov tistih držav, ki izvajajo dublinski pravni red, ter skupnim nadzornim organom Europola in z evropskim nadzornikom za varstvo podatkov. Ker ni zelo dolgo, odkar je Lihtenštajn uveljavil dublinski pravni red, ni bilo priložnosti, da bi se o tem predlogu posvetovali z njim. Podroben seznam zainteresiranih strani, s katerimi se je Komisija posvetovala, je bil vključen v oceno učinka, priloženo predlogu iz leta 2009. 5. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA Ta predlog spreminja spremenjeni predlog Komisije iz leta 2010 za Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema „Eurodac“ za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Uredbe (ES) št. […/…] [o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva] – COM(2010) 555. Ta predlog prav tako spreminja Uredbo (EU) št. 1077/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o ustanovitvi Evropske agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice. Kar zadeva merila in mehanizme za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za azil ali subsidiarno zaščito, je pravna podlaga tega spremenjenega predloga člen 78(2)(e) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki ustreza pravni podlagi prvotnega predloga (člen 63(1)(a) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti). Poleg tega je pravna podlaga, kar zadeva zbiranje, hrambo, obdelavo, analizo in izmenjavo ustreznih podatkov zaradi kazenskega pregona, člen 87(2)(a). Člen 88(2)(a) pa je pravna podlaga, kar zadeva področje dejavnosti Europola in njegove naloge, vključno z zbiranjem, hrambo, obdelavo, analizo in izmenjavo podatkov. Naslov V PDEU se v skladu z določbami Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji (PEU) in PDEU, ne uporablja za Združeno kraljestvo in Irsko, razen če se ti dve državi odločita drugače. Uredba Sveta (ES) št. 2725/2000 je za Združeno kraljestvo in Irsko zavezujoča, saj sta na podlagi zgoraj omenjenega protokola sporočili svojo željo po sodelovanju pri sprejetju in uporabi navedene uredbe. Stališče teh držav članic glede sedanje uredbe ne vpliva na njuno morebitno sodelovanje v zvezi s spremenjeno uredbo. V skladu s Protokolom o stališču Danske, priloženim PEU in PDEU, Danska ne sodeluje pri sprejetju ukrepov Sveta iz naslova V PDEU, razen „ukrep[ov], ki določajo tretje države, katerih državljani morajo imeti ob prehodu zunanjih meja držav članic vizum, ali […] ukrep[ov] glede enotne oblike vizumov“. Tako Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe in je ta zato ne zavezuje niti je ni dolžna uporabljati. Toda glede na to, da Danska na podlagi mednarodnega sporazuma[17], ki ga je sklenila z Evropsko skupnostjo leta 2006, uporablja sedanjo uredbo Eurodac, bo v skladu s členom 3 navedenega sporazuma Komisijo obvestila o svoji odločitvi, ali bo uporabila vsebino spremenjene uredbe ali ne. Ta predlog ohranja spremembe iz prejšnjih predlogov glede odprave odbora iz člena 22 Uredbe. 6. POSLEDICE PREDLOGA ZA DRŽAVE, PRIDRUŽENE DUBLINSKEMU SISTEMU, KI NISO ČLANICE EU Vzporedno s pridružitvijo več držav, ki niso članice EU, schengenskemu pravnemu redu, je Skupnost sklenila več sporazumov, ki te države pridružujejo tudi pravnemu redu Dublin/EURODAC, oziroma sklepanje teh sporazumov še poteka: – sporazum o pridružitvi Islandije in Norveške, sklenjen leta 2001,[18] – sporazum o pridružitvi Švice, sklenjen 28. februarja 2008,[19] – protokol o pridružitvi Lihtenštajna, podpisan 18. junija 2011.[20] Da bi se vzpostavile pravice in obveznosti med Dansko – ki se je, kakor je zgoraj obrazloženo, z mednarodnim sporazumom pridružila pravnemu redu Dublin/EURODAC – in zgoraj navedenimi pridruženimi državami, sta bila med Skupnostjo in pridruženimi državami sklenjena dva druga instrumenta[21]. V skladu z zgoraj navedenimi tremi sporazumi pridružene države brez izjem sprejmejo pravni red Dublin/EURODAC in njegove spremembe. Ne sodelujejo pri sprejetju aktov, ki spreminjajo ali nadgrajujejo dublinski pravni red (vključno s tem predlogom), vendar morajo Komisijo v določenem časovnem roku obvestiti o svoji odločitvi glede tega, ali bodo sprejele vsebino navedenega akta, ko ga Svet in Evropski parlament odobrita. Če Norveška, Islandija, Švica ali Lihtenštajn ne sprejmejo akta, ki spreminja ali nadgrajuje pravni red Dublin/EURODAC, se uporabi „giljotinska klavzula“ in zadevni sporazumi bodo prekinjeni, razen če se skupni/mešani odbor, ki ga sporazumi vzpostavljajo, soglasno ne odloči drugače. Področje uporabe zgoraj omenjenih pridružitvenih sporazumov z Islandijo, Norveško, Švico in Lihtenštajnom ter vzporednega sporazuma z Dansko ne zajema dostopa do podatkov iz sistema EURODAC zaradi kazenskega pregona. Komisija v sedanjem predlogu, kakor tudi že v predlogu iz leta 2009, ugotavlja, da se lahko primerjava podatkov o prstnih odtisih na podlagi sistema EURODAC opravi le, če nacionalne podatkovne zbirke prstnih odtisov in podatkovne zbirke za avtomatsko identifikacijo prstnih odtisov drugih držav članic po Sklepu Sveta 2008/615/PNZ (Prümska pogodba) ne ponudijo zadetka. To pravilo pomeni, da če katera koli država članica ni uveljavila zgoraj omenjenega Sklepa Sveta in ne more opraviti preverjanja v skladu s prümskimi merili, prav tako ne sme opraviti preverjanja na podlagi sistema EURODAC zaradi kazenskega pregona. Tako tudi katera koli pridružena država, ki ni uveljavila Prümske pogodbe ali ne sodeluje pri njenem izvajanju, ne more opraviti takšnega preverjanja na podlagi sistema EURODAC. 7. Podrobna obrazložitev predloga Sklicevanje na „blokiranje“ podatkov je bilo v prenovitvi iz leta 2008 spremenjeno v „označevanje“ podatkov v zvezi s priznanimi upravičenci do mednarodne zaščite. Po prvotni uredbi so podatki oseb, ki jim je bila dodeljena mednarodna zaščita, ostali v sistemu EURODAC, vendar so bili blokirani. Tako je sistem EURODAC zabeležil zadetke v zvezi s prstnimi odtisi priznanih upravičencev do mednarodne zaščite, države članice pa o teh zadetkih niso bile obveščene. Po novem predlogu naj bi se namesto tega ti podatki „označili“, da bi lahko bile države članice obveščene v primeru zadetka za označenega posameznika, na katerega se nanašajo podatki. Tako bi države članice obvestili, če bi obstoječi upravičenec do mednarodne zaščite poskusil vložiti novo prošnjo za azil. Nekaj sprememb predloga iz leta 2010 je vzetih neposredno iz zastaranega predloga o dostopu do sistema EURODAC zaradi kazenskega pregona iz septembra 2009. Ta oddelek je razdeljen na tista področja, ki spreminjajo preostanek predloga, in spremembe, ki večinoma izhajajo iz predloga iz septembra 2009, in zaradi lažje primerjave vključuje sklice na člene iz zadevnih aktov. Elementi, vzeti iz predloga iz septembra 2009. Člen 1(2), ki določa pogoje – iz člena 1 predloga iz septembra 2009. Člen 5 o imenovanju organov, pooblaščenih za dostop do podatkov iz sistema EURODAC – iz člena 3 predloga iz septembra 2009, razen jasnejšega naslova. Člen 6 o organih, pristojnih za preverjanje, katerih namen je zagotoviti, da so izpolnjeni pogoji za zahtevanje primerjav podatkov o prstnih odtisih s podatki iz sistema EURODAC – iz člena 4 predloga iz septembra 2009. Člen 7 o Europolu – iz člena 5 predloga iz septembra 2009. Poglavje VI (členi 19–22) o postopku za primerjavo in pošiljanje podatkov zaradi kazenskega pregona – iz členov 6–9 predloga iz septembra 2009. Člen 33 o varstvu podatkov, člen 34 o varnosti podatkov, člen 35 o prepovedi pošiljanja podatkov, člen 36 o prijavljanju in dokumentaciji – iz členov 10–13 predloga iz septembra 2009. Člen 39(3) o stroških, povezanih s preprečevanjem, odkrivanjem ali preiskovanjem katerih koli kaznivih dejanj, opredeljenih v tej uredbi – iz člena 14 predloga iz septembra 2009. Člen 40(8) in (9) o letnem poročanju o dostopu do sistema EURODAC zaradi kazenskega pregona – spremenjeno iz člena 17(1) in 17(3) predloga iz septembra 2009. Člen 43 o priglasitvi imenovanih organov in organov, pristojnih za preverjanje – iz člena 16 predloga iz septembra 2009. Elementi, ki jih ni bilo niti v predlogu iz septembra 2009 niti v predlogu iz leta 2010. Člen 2(1) vsebuje nadaljnje opredelitve v zvezi z Agencijo za informacijske sisteme in Europolom ter naravo terorističnih kaznivih dejanj in drugih kaznivih dejanj. Člen 2(2) in (4) pojasnjuje, kdaj se uporablja Direktiva 95/46/ES in kako se uporablja Okvirni sklep 2008/977/PNZ za namene varstva podatkov. Člen 29 – besedilo iz brošure je izboljšano, da se zagotovi, da je enostavno in napisano v jeziku, ki ga prosilec razume. V poglavju VIII (člen 38) je določenih več sprememb Uredbe (EU) št. 1077/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o ustanovitvi Evropske agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice. Člen 41 – besedilo „in Europol“ je bilo vstavljeno v člen o sankcijah. V celotnem besedilu prenovitve so bili sklici na „upravljavski organ“ nadomeščeni s sklici na „Agencijo“. 8. PRORAČUNSKE POSLEDICE Ta predlog vključuje tehnično spremembo centralnega sistema EURODAC, da se zagotovi možnost primerjav zaradi kazenskega pregona. Predlaga se tudi nova funkcija iskanja na podlagi sledi prstnih odtisov. V tem predlogu se ohranijo izboljšave sistema iz predloga iz leta 2010, kar zadeva nove funkcionalnosti v zvezi z azilom, ki se nanašajo na podatke o statusu posameznika, na katerega se nanašajo podatki (uvedene na podlagi izida pogajanj v Svetu). Ocena finančnih posledic, ki je priložena temu predlogu, upošteva to spremembo in velja tudi za elemente v zvezi z zahtevami organov pregona držav članic in Europola za primerjavo s podatki iz sistema EURODAC zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja terorističnih kaznivih dejanj in drugih hudih kaznivih dejanj – COM(2009) 344. V oceno neupravnih stroškov v višini 2,415 milijona EUR (2,771 milijona EUR vključno z upravnimi stroški / stroški za človeške vire) so vključeni stroški vzdrževanja za tri leta, obsega pa storitve na področju informacijske tehnologije, programsko in strojno opremo, prav tako pa tudi nadgradnjo in prilagoditev, da se omogočijo iskanje zaradi kazenskega pregona in spremembe za prvotne namene azila, brez povezave z dostopom zaradi kazenskega pregona. V oceni finančnih posledic tega predloga so bili večinoma upoštevani zneski iz predloga prenovitve Uredbe EURODAC, sprejetega 10. septembra 2009. Prišlo je le do nekaterih manjših sprememb zaradi stroškov za osebje Agencije za informacijske sisteme. Glede na to, da so skupni stroški sorazmeroma majhni, da ni nobenih dodatnih virov in ni bilo nobenega popravka proračuna za področje za notranje zadeve, se bo proračun skušal zagotoviti in financiranje najti iz naslova obstoječih proračunskih vrstic, bodisi v okviru proračuna za Agencijo za informacijske sisteme bodisi v okviru proračuna s področja za notranje zadeve. 9. Načelo subsidiarnosti Zaradi nadnacionalne narave težav, povezanih z azilom in zaščito beguncev, je primerno, da EU v okviru skupnega evropskega azilnega sistema (CEAS) predlaga rešitve za zgoraj opisane težave v zvezi z Uredbo EURODAC. Čeprav je bila z Uredbo, sprejeto leta 2000, dosežena pomembna raven usklajenosti, še vedno obstajajo možnosti za razvoj podpore, ki jo zagotavlja sistem EURODAC pri izvajanju dublinske uredbe. Potreba po ukrepanju na ravni EU glede upravljanja podatkovne zbirke EU, ki je bila vzpostavljena v podporo izvajanju uredbe v zvezi s čezmejnimi gibanji prosilcev za azil, je očitna. Potrebna je tudi sprememba Uredbe EURODAC, da se ji doda še drugoten namen, in sicer da se zaradi boja proti terorizmu in kriminalu dovoli dostop do podatkov, shranjenih v osrednji podatkovni zbirki EURODAC. Tega cilja države članice same ne morejo zadovoljivo doseči, saj lahko tako spremembo predlaga samo Komisija. 10. Načelo sorazmernosti V ocenah učinka, objavljenih skupaj s predlogoma iz let 2008 in 2009[22], so bile ocenjene vse podmožnosti za obravnavo ugotovljenih težav, da bi se tako zagotovilo optimalno razmerje med praktično vrednostjo in potrebnimi prizadevanji. Ugotovljeno je bilo, da ukrepanje na ravni EU ne presega tega, kar je potrebno za dosego cilja rešitve navedenih težav. V ustrezni oceni učinka se zaključuje, da je dostop do sistema EURODAC za organe kazenskega pregona edini stroškovno učinkovit način, s katerim se pravočasno, natančno in varno ugotovi, ali so podatki o prosilcih za azil na razpolago ter v kateri državi članici so na razpolago. Razen sistema EURODAC ne obstaja nobena sprejemljiva učinkovita alternativa za ugotavljanje ali preverjanje istovetnosti prosilca za azil, s katero bi lahko organi kazenskega pregona pridobili iste rezultate. ê 2725/2000/ES (prilagojeno) ð novo 2008/0242 (COD) Spremenjen predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o vzpostavitvi sistema „EURODAC“ za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Uredbe (EU) št. […/…] [o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva], in o zahtevah za primerjavo s podatki iz sistema EURODAC, ki jih vložijo organi kazenskega pregona držav članic in Europol zaradi kazenskega pregona, ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1077/2011 o ustanovitvi Evropske agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (Prenovitev) EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 78(2)(e) člena 63(1)(a) ð , člena 87(2)(a) in člena 88(2)(a) ï Pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije[23], ob upoštevanju mnenja evropskega nadzornika za varstvo podatkov[24], ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta[25], Öv skladu z rednim zakonodajnim postopkom, Õ ob upoštevanju naslednjega: ò novo (1) Potrebne so številne bistvene spremembe Uredbe Sveta (ES) št. 2725/2000 z dne 11. decembra 2000 o vzpostavitvi sistema „Eurodac“ za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Dublinske konvencije[26] in Uredbe Sveta (ES) št. 407/2002 z dne 28. februarja 2002 o pravilih za izvedbo Uredbe (ES) št. 2725/2000 o vzpostavitvi sistema „Eurodac“ za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Dublinske konvencije[27]. Zaradi jasnosti bi bilo treba navedeni uredbi prenoviti. ê 2725/2000/ES uvodna izjava 1 (1) Države članice so ratificirale Ženevsko konvencijo o statusu beguncev z dne 28. julija 1951, kot jo spreminja Protokol o statusu beguncev iz New Yorka z dne 31. januarja 1967. ê 2725/2000/ES uvodna izjava 2 (prilagojeno) (2) Države članice so dne 15. junija 1990 s podpisom v Dublinu sklenile Konvencijo, ki določa državo, odgovorno za pregled prošenj za azil, vloženih v državi članici Evropske skupnosti (v nadaljevanju "Dublinska konvencija"). ò novo (2) Skupna azilna politika, vključno s skupnim evropskim azilnim sistemom, je sestavni del cilja Evropske unije glede postopne vzpostavitve območja svobode, varnosti in pravice, odprtega za tiste, ki jih okoliščine prisilijo v zakonito iskanje mednarodne zaščite v Uniji. (3) Evropski svet je na zasedanju 4. novembra 2004 sprejel haaški program, v katerem so določeni cilji, ki naj bi se na področju svobode, varnosti in pravice izvedli v obdobju 2005−2010. Evropski pakt o priseljevanju in azilu, ki ga je potrdil Evropski svet na zasedanju 15. in 16. oktobra 2008, poziva k dokončanju skupnega evropskega azilnega sistema z uvedbo enotnega azilnega postopka, ki bo vključeval skupna jamstva ter enoten status za begunce in upravičence do subsidiarne zaščite. ê 2725/2000/ES uvodna izjava 3 (prilagojeno) ð novo (4) Za namen uporabe Dublinske konvencije Ö Uredbe Sveta (EU) št. […/…] [o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva][28] Õ, je treba ugotoviti istovetnost prosilcev za azil ð mednarodno zaščito ï in oseb, prijetih zaradi nezakonitega prehoda zunanjih meja Skupnosti Unije. Za učinkovito uporabo Dublinske konvencije Ö Uredbe Sveta (EU) št. […/…] [o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva] Õ, zlasti točk (c) in (e) (b) in (d) njenega člena 10(1)18(1) Uredbe, je tudi zaželeno, da se vsaki državi članici omogoči preverjanje, ali je tujec Ö državljan tretje države ali oseba brez državljanstva Õ, ki je bila odkrita med ilegalnim nezakonitim zadrževanjem Ö bivanjem Õ na ozemlju te države, že zaprosila za azil ð mednarodno zaščito ï v drugi državi članici. ê 2725/2000/ES uvodna izjava 4 (prilagojeno) (5) Prstni odtisi so pomemben element pri ugotavljanju istovetnosti takšnih oseb. Zato je treba vzpostaviti sistem za primerjavo podatkov njihovih prstnih odtisov Ö o njihovih prstnih odtisih Õ. ê 2725/2000/ES uvodna izjava 5 (prilagojeno) ð novo (6) Zaradi tega je treba vzpostaviti sistem, imenovan „EurodacEURODAC“, ki je sestavljen iz centralnega enote ð sistema ï, ki bo nameščena na Komisiji in bo upravljala v katerem deluje računalniško podprtao osrednjao zbirkao podatkov prstnih odtisov Ö podatkov o prstnih odtisih Õ , ter iz elektronskih naprav za prenos podatkov med državami članicami in osrednjo podatkovno zbirko ð centralnim sistemom (v nadaljnjem besedilu: komunikacijska infrastruktura). ï ò novo (7) Haaški program poziva k izboljšanju dostopa do obstoječih podatkovnih zbirk Evropske unije. Poleg tega stockholmski program poziva k ciljno usmerjenemu zbiranju podatkov ter razvoju izmenjave informacij in z njo povezanih orodij, ki ga usmerjajo potrebe kazenskega pregona. (8) V okviru boja proti terorističnim kaznivim dejanjem in drugim hudim kaznivim dejanjem je bistveno, da imajo organi kazenskega pregona za opravljanje svojih nalog najpopolnejše ter najbolj posodobljene podatke. Podatki, ki jih vsebuje sistem EURODAC, so nujni zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja terorističnih kaznivih dejanj in drugih hudih kaznivih dejanj. Zato morajo biti podatki iz sistema EURODAC na razpolago pod pogoji iz te uredbe, da jih imenovani organi držav članic in Europol uporabijo za primerjavo. (9) Komisija je v svojem Sporočilu Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 24. novembra 2005 o izboljšani učinkovitosti, povečani interoperabilnosti in sinergijah med evropskimi zbirkami podatkov na področju pravosodja in notranjih zadev[29] navedla, da bi lahko organi, pristojni za notranjo varnost, imeli dostop do sistema EURODAC v točno določenih primerih, kadar gre za utemeljen sum, da je storilec terorističnega ali drugega hudega kaznivega dejanja zaprosil za azil. Komisija je v tem sporočilu tudi ugotovila, da načelo sorazmernosti zahteva preverjanje v sistemu EURODAC za navedene namene, samo kadar obstaja prevladujoča skrb za javno varnost, tj. če je dejanje storilca kaznivega dejanja ali terorista, ki ga je treba identificirati, tako hudo, da upravičuje poizvedovanje v zbirki podatkov, kamor so vpisane nekaznovane osebe, ter da mora biti prag za organe, pristojne za notranjo varnost, za iskanje v sistemu EURODAC zato vedno znatno višji kot prag za iskanje v kazenskih zbirkah podatkov. (10) Poleg tega ima Europol ključno vlogo pri sodelovanju med organi držav članic na področju preiskovanja čezmejnega kriminala, pri spodbujanju preprečevanja, analiziranja in preiskovanja kriminala v vsej Uniji. Posledično bi moral imeti Europol dostop do podatkov iz sistema EURODAC v okviru svojih nalog in v skladu s Sklepom o ustanovitvi Evropskega policijskega urada (Europol) št. (2009/371/PNZ)[30]. (11) Od vzpostavitve sistema EURODAC, ki omogoča lažjo uporabo Uredbe Sveta (EU) št. […/…] [o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva], je z dostopom do sistema EURODAC zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja terorističnih kaznivih dejanj in drugih hudih kaznivih dejanj spremenjen prvotni namen sistema EURODAC, ki posega v pravico posameznika, katerega osebni podatki se obdelujejo v sistemu EURODAC, do spoštovanja zasebnega življenja. Vsako tako poseganje mora biti skladno z zakonodajo, ki mora biti dovolj natančno opredeljena, da posameznikom omogoči, da prilagodijo svoje vedenje, posameznike mora tudi ščititi pred samovoljno obdelavo ter mora dovolj jasno navesti obseg diskrecijske pravice, poverjene pristojnim organom, in način njenega uveljavljanja. Vsako poseganje mora biti v demokratični družbi nujno za doseganje upravičenega in sorazmernega interesa ter sorazmerno s pravno upravičenim ciljem, ki ga skuša doseči. (12) Čeprav namen, zaradi katerega je bil sistem EURODAC prvotno vzpostavljen, ni zajemal možnosti, da se zahteva primerjava podatkov s podatkovno zbirko na podlagi sledi prstnih odtisov, tj. daktiloskopskih sledi, ki se lahko najdejo na kraju kaznivega dejanja, je ta možnost bistvena na področju policijskega sodelovanja. Možnost primerjanja sledi prstnih odtisov s podatki o prstnih odtisih, shranjenimi v sistemu EURODAC, bo imenovanim organom v državah članicah zagotovila dragoceno orodje za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje terorističnih kaznivih dejanj in drugih hudih kaznivih dejanj, ko so na primer sledi prstnih odtisov edini dokazi, ki so na kraju kaznivega dejanja na voljo. (13) V tej uredbi so določeni tudi pogoji, pod katerimi se lahko vložijo zahteve za primerjavo podatkov o prstnih odtisih s podatki iz sistema EURODAC zaradi preprečevanja, odkrivanja ali preiskovanja terorističnih kaznivih dejanj in drugih hudih kaznivih dejanj, ter potrebni zaščitni ukrepi, s katerimi se zaščiti temeljna pravica posameznika, katerega osebni podatki se obdelujejo v sistemu EURODAC, do spoštovanja zasebnega življenja. (14) Za zagotovitev enake obravnave vseh prosilcev za mednarodno zaščito in upravičencev do tovrstne zaščite, pa tudi za zagotovitev usklajenosti z veljavnim pravnim redom EU na področju azila, zlasti z Direktivo Sveta 2004/83/ES z dne 29. aprila 2004 o minimalnih standardih glede pogojev, ki jih morajo izpolnjevati državljani tretjih držav ali osebe brez državljanstva, da se jim prizna status begunca ali osebe, ki iz drugih razlogov potrebuje mednarodno zaščito, in o vsebini te zaščite[31], ter Uredbo (EU) št. […/…][o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva], je primerno razširiti področje uporabe te uredbe z vključitvijo prosilcev za subsidiarno zaščito in oseb, ki uživajo subsidiarno zaščito. ê 2725/2000/ES uvodna izjava 6 (prilagojeno) ð novo (15) Poleg tega je treba državam članicam naložiti, naj vsakemu prosilcu za azil ð mednarodno zaščito ï ter vsakemu tujcu Ö državljanu tretje države ali osebi brez državljanstva Õ, prijetiemu zaradi nezakonitega prehoda zunanje meje države članice, ki je starejši od Ö dopolnila Õ 14 let, nemudoma vzamejo prstne odtise ð in pošljejo podatke o prstnih odtisih ï. ê 2725/2000/ES uvodna izjava 7 (prilagojeno) ð novo (16) Določiti je treba natančna pravila glede prenosa takšnih podatkov prstnih odtisov Ö o prstnih odtisih Õ v centralnio enoto ð sistem ï, zapisa teh in drugih pomembnih podatkov v osrednji podatkovni zbirki ð centralnem sistemu ï, njihovega shranjevanja, primerjave z drugimi podatki o prstnih odtisih, prenosa rezultatov takšne primerjave ter blokiranja ð označevanja ï in brisanja izbrisa shranjenih podatkov. Ta pravila so lahko za različne kategorije tujcev Ö državljanov tretjih držav ali oseb brez državljanstva Õ različna in bi morajola biti prirejena prilagojena njihovemu posebnemu položaju. ò novo (17) Zadetke iz sistema EURODAC bi moral preveriti strokovnjak za prstne odtise, da se zagotovita ustrezna določitev odgovornosti v skladu z Uredbo (EU) št. […/…] [o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva]. ê 2725/2000/ES uvodna izjava 8 (prilagojeno) ð novo (18) Tujci, Ö Državljani tretjih držav ali osebe brez državljanstva, Õ ki so zaprosili za azil ð mednarodno zaščito ï v eni od držav članic, lahko imajo lahko možnost, da po daljšem časovnem obdobju zaprosijo za azil ð mednarodno zaščito ï tudi v drugi državi članici. Zato bi moralo biti maksimalno najdaljše obdobje hranjenja podatkov o prstnih odtisih v centralnemi enoti ð sistemu ï precej dolgo. Glede na to, da večina tujcev Ö državljanov tretjih držav ali oseb brez državljanstva Õ, ki ostanejo v Skupnosti Ö Evropski uniji Õ več let, po tem času pridobi urejen status ali celo državljanstvo države članice, bi morali šteti deset let za razumno obdobje hranjenja podatkov o prstnih odtisih. ê 2725/2000/EC uvodna izjava 9 (prilagojeno) (19) Čas hranjenja bi moral biti v nekaterih posebnih primerih, ko ni potrebe, da bi podatke o prstnih odtisih hranili tako dolgo, krajši. Podatke o prstnih odtisih bi morali izbrisati takoj, ko tujec Ö državljan tretje države ali oseba brez državljanstva Õ pridobi državljanstvo ene od držav članic. ò novo (20) Primerno je, da se hranijo podatki, ki se nanašajo na posameznike, katerih prstni odtisi so že bili shranjeni v sistemu EURODAC v času njihove vložitve prošnje za mednarodno zaščito in katerim je bila odobrena mednarodna zaščita v državi članici, da bi se omogočilo primerjanje teh podatkov s podatki, shranjenimi ob vložitvi prošnje za mednarodno zaščito. (21) Evropska agencija za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice, ustanovljena z Uredbo (EU) št. 1077/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011[32] (v nadaljnjem besedilu: Agencija), je z dnem, ko prevzame svoje odgovornosti, tj. s 1. decembrom 2012, pooblaščena za opravljanje nalog Komisije v zvezi z operativnim upravljanjem sistema EURODAC v skladu s to uredbo in za nekatere naloge v zvezi s komunikacijsko infrastrukturo. Agencija bi morala prevzeti naloge, ki so ji bile zaupane v skladu s to uredbo, zadevne določbe Uredbe (EU) št. 1077/2011 pa bi bilo treba ustrezno spremeniti. Poleg tega bi moral imeti Europol na sejah upravnega odbora Agencije status opazovalca, če so na dnevnem redu vprašanja, povezana z uporabo te uredbe o dostopu imenovanih organov držav članic in Europola do iskanja podatkov po sistemu Eurodac zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja terorističnih kaznivih dejanj in drugih hudih kaznivih dejanj. Europolu bi bilo treba omogočiti, da v svetovalno skupino za Eurodac Agencije imenuje svojega predstavnika. (22) Kadrovski predpisi za uradnike Unije (v nadaljnjem besedilu: kadrovski predpisi za uradnike) in pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev Unije (v nadaljnjem besedilu: pogoji za zaposlitev), določeni v Uredbi (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (15) (skupaj v nadaljnjem besedilu: kadrovski predpisi), bi se morali uporabljati za vse uslužbence, ki so zaposleni na Agenciji in se ukvarjajo z vprašanji, ki se nanašajo na to uredbo. ê 2725/2000/ES uvodna izjava 10 (prilagojeno) ð novo (23) Jasno je treba določiti odgovornost Komisije ð in Agencije ï v zvezi s centralnimo enoto ð sistemom ï ð in komunikacijsko infrastrukturo ï ter odgovornost držav članic v zvezi z uporabo obdelavo in varovanjem podatkov, dostopom do shranjenih podatkov ter njihovim popravljanjem. ò novo (24) Treba je imenovati pristojne organe držav članic in centralno nacionalno dostopno točko, prek katere se zahteva primerjava s podatki iz sistema EURODAC, ter voditi evidenco operativnih enot, ki so v okviru imenovanih organov pooblaščene, da zahtevajo tako primerjavo za posebne namene preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja terorističnih kaznivih dejanj, kot je navedeno v Okvirnem sklepu Sveta 2002/475/PNZ z dne 13. junija 2002 o boju proti terorizmu[33], ter drugih hudih kaznivih dejanj, kot je navedeno v Okvirnem sklepu Sveta 2002/584/PNZ z dne 13. junija 2002 o evropskem nalogu za prijetje in postopkih predaje med državami članicami[34]. (25) Zahteve za primerjavo s podatki, shranjenimi v centralnem sistemu EURODAC, vložijo operativne enote v okviru imenovanih organov pri nacionalni dostopni točki prek organa, pristojnega za preverjanje, morajo pa biti utemeljene. Operativne enote v okviru imenovanih organov, ki so pooblaščene, da zahtevajo primerjave s podatki iz sistema EURODAC, ne morejo opravljati funkcije organa, pristojnega za preverjanje. Organi, pristojni za preverjanje, bi morali biti odgovorni, da zagotovijo strogo izpolnjevanje pogojev za dostop, kakor jih določa ta uredba. Organi, pristojni za preverjanje, bi morali nato zahtevo za primerjavo prek nacionalne dostopne točke posredovati centralnemu sistemu EURODAC, po tem ko preverijo, ali so izpolnjeni vsi pogoji za dostop. V izjemno nujnih primerih, kadar je predčasni dostop do podatkov potreben za odziv na posebno in dejansko grožnjo, povezano s terorističnimi kaznivimi dejanji in drugimi hudimi kaznivimi dejanji, bi morali organi, pristojni za preverjanje, zahtevo najprej obdelati in šele naknadno opraviti preveritev. (26) Da se zaščitijo osebni podatki in zlasti da se ne dopuščajo sistematične primerjave, ki bi jih bilo treba prepovedati, bi bilo treba obdelovanje podatkov iz sistema EURODAC opraviti za vsak primer posebej ter po potrebi zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja terorističnih kaznivih dejanj in drugih hudih kaznivih dejanj. Poleg tega bi bilo treba dostop dovoliti le, če primerjave s podatki iz nacionalnih podatkovnih zbirk držav članic in iz podatkovnih zbirk za avtomatsko identifikacijo prstnih odtisov drugih držav članic po Sklepu Sveta 2008/615/PNZ z dne 23. junija 2008 o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu[35], ne ponudijo zadetka. Ta pogoj bo izpolnjen, če se predhodno izvede Sklep Sveta, saj preverjanje podatkov v sistemu EURODAC zaradi kazenskega pregona ne bo dopuščeno, če ne bodo najprej opravljeni zgoraj omenjeni koraki. Poseben primer obstaja predvsem takrat, kadar je zahteva za primerjavo povezana bodisi z določeno in konkretno situacijo bodisi z določeno in konkretno nevarnostjo v zvezi s terorističnim ali drugim hudim kaznivim dejanjem bodisi z določenimi osebami, za katere se utemeljeno sumi, da bodo storile ali so storile teroristična kazniva dejanja ali druga huda kazniva dejanja. Poseben primer obstaja tudi, kadar je zahteva za primerjavo povezana z osebo, ki je žrtev terorističnega ali drugega hudega kaznivega dejanja. Imenovani organi in Europol bi morali primerjavo s podatki iz sistema EURODAC zahtevati torej le, če upravičeno domnevajo, da bodo s takšno primerjavo podatkov dobili podatke, ki jim bodo znatno pomagali pri preprečevanju, odkrivanju ali preiskovanju terorističnih ali drugih hudih kaznivih dejanj. (27) Če država članica, ki zahteva primerjavo podatkov, ugotovi, da se podatki iz sistema EURODAC nanašajo na mladoletnika, lahko ta država te podatke uporabi zaradi kazenskega pregona le v skladu s pravom navedene države za mladoletnike in v skladu z obveznostjo, da najprej upošteva največjo korist za otroka. ê 2725/2000/ES uvodna izjava 11 (28) Medtem ko bodo nepogodbeno odgovornost Skupnosti Unije v zvezi z delovanjem sistema EurodacEURODAC urejale ustrezne določbe Pogodbe, pa je za nepogodbeno odgovornost držav članic v zvezi z delovanjem sistema treba vzpostaviti posebna pravila. ê 2725/2000/ES uvodna izjava 12 (29) V skladu z načelom subsidiarnosti, kot ga določa člen 5 Pogodbe, cilja predlaganih ukrepov, namreč vzpostavitve sistema za primerjavo podatkov o prstnih odtisih v Skupnosti za pomoč pri izvajanju azilske azilne politike Skupnosti Unije, že zaradi njegove narave ni mogoče dovolj učinkovito dosegati na ravni držav članic, temveč se ga lahko bolje dosega na ravni Skupnosti Unije. V skladu z načelom sorazmernosti iz že omenjenega člena, določenim v navedenem členu, ta uredba ne presega mere, ki je nujna za uresničitev tegaokvirov, potrebnih za doseganje navedenih ciljeva. ê 2725/2000/ES uvodna izjava 15 (prilagojeno) ð novo (30) Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov[36] se uporablja za obdelavo osebnih podatkov, ki jo Ö skladno s to uredbo Õ izvajajo države članice v okviru sistema Eurodac ð , razen če podatkov ne obdelajo imenovani organi držav članic zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja terorističnih kaznivih dejanj in drugih hudih kaznivih dejanj ï . ò novo (31) Okvirni sklep Sveta 2008/977/PNZ z dne 27. novembra 2008 o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah[37], se uporablja za vsako obdelavo osebnih podatkov, ki jo izvajajo imenovani organi držav članic, zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja terorističnih kaznivih dejanj in drugih hudih kaznivih dejanj v skladu s to uredbo. ê 2725/2000/ES uvodna izjava 16 (16) Na podlagi člena 286 Pogodbe se Direktiva 95/46/ES uporablja tudi za institucije in organe Skupnosti. Glede na to, da bo centralna enota v Komisiji, se bo omenjena direktiva uporabljala tudi za obdelavo osebnih podatkov v tej enoti. ê 2725/2000/ES uvodna izjava 17 (32) Načela iz Direktive 95/46/ES glede varstva pravic in svoboščin posameznikov, predvsem njihove pravice do zasebnosti, bi se morala pri obdelavi osebnih podatkov dopolniti ali razjasniti, zlasti na nekaterih področjih. ò novo (33) Prepovedati bi bilo treba pošiljanje podatkov, pridobljenih ob upoštevanju tega sklepa, tretjim državam ali mednarodnim organizacijam ali zasebnim subjektom, zato da se zagotovi pravica do azila in da so osebe, ki so vložile prošnjo za mednarodno zaščito, zaščitene pred tem, da bi se njihovi podatki razkrili kateri koli tretji državi. Ta prepoved ne posega v pravico držav članic do pošiljanja takih podatkov tretjim državam, v katerih se uporablja Uredba (EU) št. […/…] [o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva], zato da imajo države članice za namene te uredbe možnost sodelovanja s takimi tretjimi državami. (34) Nacionalni organi, pristojni za nadzor obdelave osebnih podatkov, bi morali preveriti, ali države članice zakonito obdelujejo osebne podatke, nadzorni organ, vzpostavljen s sklepom Europola, pa, ali Europol zakonito izvaja dejavnosti obdelave podatkov. (35) Obdelava osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije pri uporabi te uredbe poteka v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov[38] ter zlasti s členoma 21 in 22 Uredbe, ki se nanašata na zaupnost in varnost obdelave. Nekatere točke, ki se nanašajo na odgovornost za obdelavo podatkov in nadzor varstva podatkov, pa bi bilo treba dodatno pojasniti. (36) Primerno je, da državni nadzorni organi spremljajo zakonitost obdelave osebnih podatkov, ki jo izvajajo države članice, evropski nadzornik za varstvo osebnih podatkov, imenovan v skladu s členom 41 Uredbe (ES) št. 45/2001 pa bi moral spremljati dejavnosti institucij, organov, uradov in agencij Unije v zvezi z obdelavo osebnih podatkov pri uporabi te uredbe. ê 2725/2000/ES uvodna izjava 18 ð novo (37) Primerno je, da jese delovanje Eurodacsistema EURODAC podvrženo nadzoru in presoji spremlja in ocenjuje ð v rednih časovnih presledkihï. ê 2725/2000/ES uvodna izjava 19 (prilagojeno) ð novo (38) Države članice bi morale predvideti sistem Ö učinkovitih, sorazmernih in odvračilnih Õ kazni, s katerimi bi sankcioniralie uporabo obdelavo podatkov iz osrednje podatkovne zbirke ð centralnega sistema ï , ki je v nasprotju z namenom Eurodacsistema EURODAC. ò novo (39) Države članice je treba obvestiti o statusu posameznih azilnih postopkov, da bi se olajšala ustrezna uporaba Uredbe (EU) št. […/…] [o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva]. (40) Ta uredba spoštuje temeljne pravice ter se uporablja skladno z njimi in upošteva načela, uveljavljena zlasti z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah. Ta uredba zlasti v celoti spoštuje pravico posameznika do varstva osebnih podatkov in azila. (41) V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. Kar zadeva Dansko, ta uredba, razen postopka za primerjavo in pošiljanje podatkov zaradi kazenskega pregona iz člena 5, člena 6, členov 19–22, člena 33, člena 36, člena 39(3), člena 40(8) in člena 43, pomeni spremembo Uredbe EURODAC v smislu Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Dansko o merilih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavanje prošnje za azil, vložene na Danskem ali v kateri koli drugi državi članici Evropske unije, in o „Eurodacu“ za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Dublinske konvencije[39]. Danska mora zato v skladu s členom 3 navedenega sporazuma Komisijo uradno obvestiti o svoji odločitvi, ali bo prenesla vsebino te uredbe, in če se tako odloči, ta uredba ustvarja vzajemne obveznosti po mednarodnem pravu med Dansko in Evropsko unijo. Ko se ta prenovljena uredba sprejme in po priporočilu Komisije za Sklep Sveta o odobritvi začetka pogajanj, bodo z Dansko opravljena posvetovanja, ali želi začeti pogajanja o dopolnilnih sporazumih, ki bi prav tako zajemali postopek za primerjavo in pošiljanje podatkov zaradi kazenskega pregona iz člena 5, člena 6, členov 19–22, člena 33, člena 36, člena 39(3), člena 40(8) in člena 43. (42) V skladu s členom 3 Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, priloženega Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, in brez poseganja v člen 4 navedenega protokola, Združeno kraljestvo [ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanj ni zavezujoča in se zanj ne uporablja / [je] uradno sporočilo, da želi sodelovati pri sprejetju in uporabi te uredbe]. (43) V skladu s členom 3 Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, priloženega Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, in brez poseganja v člen 4 navedenega protokola, Irska [ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se zanjo ne uporablja / [je] uradno sporočila, da želi sodelovati pri sprejetju in uporabi te uredbe]. (44) Kar zadeva Republiko Islandijo in Kraljevino Norveško, ta uredba, razen postopka za primerjavo in pošiljanje podatkov zaradi kazenskega pregona iz člena 5, člena 6, členov 19–22, člena 33, člena 36, člena 39(3), člena 40(8) in člena 43, pomeni nov ukrep v zvezi s sistemom EURODAC v smislu Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o merilih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil, vložene v državi članici, na Islandiji ali na Norveškem[40]. Če se bosta Republika Islandija in Kraljevina Norveška odločili to uredbo prenesti v svoj notranji pravni red, se bo posledično ta uredba uporabljala v njunih medsebojnih odnosih in v njunih odnosih z državami članicami Evropske unije. Ko se ta prenovljena uredba sprejme in po priporočilu Komisije za Sklep Sveta o odobritvi začetka pogajanj, bodo z Republiko Islandijo in Kraljevino Norveško opravljena posvetovanja, ali želita začeti pogajanja o dopolnilnih sporazumih, ki bi prav tako zajemali postopek za primerjavo in pošiljanje podatkov zaradi kazenskega pregona iz člena 5, člena 6, členov 19–22, člena 33, člena 36, člena 39(3), člena 40(8) in člena 43. (45) Kar zadeva Švicarsko konfederacijo, ta uredba, razen postopka za primerjavo in pošiljanje podatkov zaradi kazenskega pregona iz člena 5, člena 6, členov 19–22, člena 33, člena 36, člena 39(3), člena 40(8) in člena 43, pomeni nov ukrep v zvezi s sistemom EURODAC v smislu Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o merilih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil, vložene v državi članici ali v Švici[41]. Če se bo Švicarska konfederacija odločila to uredbo prenesti v svoj notranji pravni red, se bo posledično ta uredba uporabljala v njenih odnosih z državami članicami Evropske unije. Ko se ta prenovljena uredba sprejme in po priporočilu Komisije za Sklep Sveta o odobritvi začetka pogajanj, bodo s Švicarsko konfederacijo opravljena posvetovanja, ali želi začeti pogajanja o dopolnilnih sporazumih, ki bi prav tako zajemali postopek za primerjavo in pošiljanje podatkov zaradi kazenskega pregona iz člena 5, člena 6, členov 19–22, člena 33, člena 36, člena 39(3), člena 40(8) in člena 43, pod pogojem, da se sprejme ločen sporazum o uporabi ustreznih določb Sklepa Sveta 2008/615/PNZ o poglobitvi čezmejnega sodelovanja. (46) Kar zadeva Kneževino Lihtenštajn, ta uredba, razen postopka za primerjavo in pošiljanje podatkov zaradi kazenskega pregona iz člena 5, člena 6, členov 19–22, člena 33, člena 36, člena 39(3), člena 40(8) in člena 43, pomeni nov ukrep v zvezi s sistemom EURODAC v smislu Protokola med Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o merilih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil, vložene v državi članici ali v Švici[42]. Če se bo Kneževina Lihtenštajn odločila to uredbo prenesti v svoj notranji pravni red, se bo posledično ta uredba uporabljala v njenih odnosih s Švicarsko konfederacijo in državami članicami Evropske unije. Ko se ta prenovljena uredba sprejme in po priporočilu Komisije za Sklep Sveta o odobritvi začetka pogajanj, bodo s Kneževino Lihtenštajn opravljena posvetovanja, ali želi začeti pogajanja o dopolnilnih sporazumih, ki bi prav tako zajemali postopek za primerjavo in pošiljanje podatkov zaradi kazenskega pregona iz člena 5, člena 6, členov 19–22, člena 33, člena 36, člena 39(3), člena 40(8) in člena 43, pod pogojem, da se sprejme ločen sporazum o uporabi ustreznih določb Sklepa Sveta 2008/615/PNZ o poglobitvi čezmejnega sodelovanja. ê 2725/2000/ES uvodna izjava 22 (prilagojeno) (47) Ozemeljsko veljavnost te uredbe je primerno omejiti, tako, da se veljavnost prilagodi ozemeljski veljavnosti Dublinske konvencije Ö Uredbe (EU) št. […/…] [o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva] Õ .– ê 2725/2000/ES (prilagojeno) ð novo SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: POGLAVJE I SPLOŠNE DOLOČBE Člen 1 Namen "Eurodacsistema EURODAC“ 1. S to uredbo se vzpostavi sistem pod imenom "Eurodac"EURODAC, njegov katerega namen je pomoč pri določanju države članice, ki bo po Dublinski konvenciji Ö Uredbi (EU) št. […/…] [o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva] Õ , odgovorna za pregled Ö obravnavanje Õ prošnjeenj za azil ð mednarodno zaščito ï , vloženih, ki jo v eni od državi članici vloži ð državljan tretje države ali oseba brez državljanstva ï, sicer pain tudi sicer omogočanje lažje uporabe Ddublinske konvencije Ö uredbe Õ pod pogoji te uredbe. 2. Eurodac je sestavljen iz: (a) centralne enote, na katero se nanaša člen 3; (b) računalniško podprte osrednje podatkovne zbirke, v kateri se obdelujejo podatki iz členov 5(1), 8(2) in 11(2), za namen primerjanja podatkov prstnih odtisov prosilcev za azil in kategorij tujcev, navedenih v členih 8(1) in 11(1); (c) naprav za prenos podatkov med državami članicami in osrednjo podatkovno zbirko. 2. Ta uredba določa tudi pogoje, pod katerimi lahko imenovani organi držav članic in Evropski policijski urad (Europol) zahtevajo primerjavo podatkov o prstnih odtisih s tistimi iz osrednje podatkovne zbirke sistema EURODAC zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja terorističnih kaznivih dejanj in drugih hudih kaznivih dejanj. ê 2725/2000/ES (prilagojeno) ð novo 3. Brez vpliva na uporabo obdelavo podatkov, ki jih država članica, iz katere ti podatki izvirajo, nameni za Eurodacsistem EURODAC in ki so vsebovani v njenih podatkovnih zbirkah, vzpostavljenih v skladu z njeno notranjo Ö nacionalno Õ zakonodajo, se smejo v okviru Eurodacsistema EURODAC podatki o prstnih odtisih in drugi osebni podatki obdelovati zgolj za namene, določene v ð tej uredbi in ï členu 15(1)32(1) Ddublinske konvencije Ö uredbe Õ. ê 2725/2000/ES (prilagojeno) ð novo Člen 2 Opredelitve pojmov 1. V tej uredbi: (a) „Ddublinska konvencija Ö uredba Õ“ pomeni Konvencijo, podpisano v Dublinu 15. junija 1990, ki določa državo, odgovorno za pregled prošenj za azil, vloženih v državi članici Evropskih skupnosti Ö Uredbo (EU) št. […/…] [o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva] Õ; (b) „prosilec za azil ð mednarodno zaščito ï“ pomeni tujca Ö državljana tretje države ali osebo brez državljanstva Õ, ki je vložila prošnjo za ð mednarodno zaščito, kot je opredeljena v členu 2(g) Direktive Sveta 2004/83/ES, glede katere dokončna odločitev še ni bila sprejeta ï azil ali v čigar imenu je bila takšna prošnja vložena; (c) „država članica, iz katere izvirajo podatki“ pomeni: (i) v zvezi s prosilcem za azil Ö z osebo iz člena 6 Õ državo članico, ki pošilja osebne podatke centralni enoti ð centralnemu sistemu ï in prejema rezultate primerjave; (ii) v zvezi z osebo iz člena 8 11 državo članico, ki pošilja osebne podatke centralni enoti ð centralnemu sistemu ï; (iii) v zvezi z osebo iz člena 11 14 državo članico, ki pošilja takšne podatke centralni enoti ð centralnemu sistemu ï in prejema rezultate primerjave; ê 2725/2000/ES (prilagojeno) ð novo (d) „begunec“ ð „oseba, ki se ji prizna mednarodna zaščita“, ï pomeni Ö državljana tretje države ali osebo brez državljanstva Õ osebo, ki je bila priznana kot begunec v skladu z Ženevsko konvencijo o statusu beguncev z dne 28. julija 1951, kot jo spreminja Protokol iz New Yorka z dne 31. januarja 1967 ð , ki se ji prizna pravica do mednarodne zaščite, kot je opredeljena v členu 2(a) Direktive Sveta 2004/83/ES ï; (e) „zadetek“ pomeni, da je centralna enota ð centralni sistem ï s primerjavo ugotovila, da se podatki o prstnih odtisih iz banke podatkov Ö osrednje podatkovne zbirke Õ ujemajo s tistimi, ki jih je poslala v zvezi z neko osebo ena od držav članic, brez vpliva na dolžnost držav članic, da nemudoma preverijo rezultate primerjave v skladu s členom 4(6) 18(4). ò novo (f) „nacionalna dostopna točka“ pomeni imenovani nacionalni sistem, ki je povezan s centralnim sistemom; (g) „Agencija“ pomeni Agencijo, ustanovljeno z Uredbo (EU) št. 1077/2011; (h) „Europol“ pomeni Evropski policijski urad, kakor je ustanovljen s Sklepom 2009/371/PNZ; (i) „podatki iz sistema EURODAC“ pomenijo vse podatke o prstnih odtisih, shranjene v osrednji podatkovni zbirki v skladu s členom 11 in členom 16(2); (j) „teroristična kazniva dejanja“ pomenijo kazniva dejanja v skladu z nacionalno zakonodajo, ki ustrezajo ali so enakovredna kaznivim dejanjem iz členov 1 do 4 Okvirnega sklepa 2002/475/PNZ; (k) „huda kazniva dejanja“ pomenijo oblike kriminala, ki ustrezajo ali so enakovredna dejanjem iz člena 2(2) Okvirnega Sklepa 2002/584/PNZ, če so kazniva z zaporno kaznijo ali ukrepom, vezanim na odvzem prostosti do najmanj treh let po nacionalni zakonodaji; (l) „podatki o prstnih odtisih“ pomenijo podatke o bodisi prstnih odtisih vseh prstov ali vsaj obeh kazalcev, če slednja manjkata, pa odtisih vseh ostalih prstov osebe, bodisi sledeh prstnih odtisov. ê 2725/2000/ES (prilagojeno) ð novo 2. Pojmi, opredeljeni v členu 2 Direktive 95/46/ES, imajo enak pomen v tej uredbi, ð razen če osebne podatke obdelajo imenovani organi držav članic zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja terorističnih kaznivih dejanj in drugih hudih kaznivih dejanj. ï 3. V kKolikor ni drugače določeno, imajo pojmi, opredeljeni v členu 1 2 Ddublinske konvencije Ö uredbe Õ , v tej uredbi enak pomen. ò novo 4. Pojmi, opredeljeni v členu 2 Okvirnega sklepa 2008/977/PNZ, imajo enak pomen v tej uredbi, kadar osebne podatke obdelajo imenovani organi držav članic zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja terorističnih kaznivih dejanj in drugih hudih kaznivih dejanj v skladu s to uredbo. ê 2725/2000/ES (prilagojeno) Člen 3 Centralna enota Ö Arhitektura sistema in osnovna načelaÕ 1. V Komisiji se ustanovi centralna enota, ki je pristojna za upravljanje osrednje podatkovne zbirke iz člena 1(2)(b) v imenu držav članic. Centralna enota se opremi z računalniško podprtim sistemom za prepoznavanje prstnih odtisov. ò novo 1. Sistem EURODAC je sestavljen iz: (a) računalniško podprte osrednje podatkovne zbirke prstnih odtisov (centralni sistem), ki jo sestavljata: – centralna enota, – sistem neprekinjenega delovanja; (b) komunikacijske infrastrukture med centralnim sistemom in državami članicami, ki zagotavlja šifrirano virtualno omrežje, namenjeno podatkom sistema EURODAC (komunikacijska infrastruktura). 2. Vsaka država članica ima eno samo določeno nacionalno dostopno točko. ê 2725/2000/ES (prilagojeno) ð novo 2.3. Podatki o prosilcih za azil, osebah iz členova 8 in osebah iz člena 119, 14 in 17, ki se obdelujejo v centralni enoti ð centralnem sistemu ï, se obdelujejo v imenu države članice, iz katere podatki izvirajo, pod pogoji, določenimi v tej uredbi Ö , in se ločijo z ustreznimi tehničnimi sredstvi Õ. ê 2725/2000/ES člen 1(2) tretji pododstavek (prilagojeno) ð novo 4. Pravila, ki veljajo za EurodacEURODAC, se uporabljajo tudi za ravnanje držav članic Ö postopke, ki jih države članice opravijo Õ od trenutka prenosa podatkov v centralno enoto ð centralni sistem ï do takrat, ko se začnejo uporabljati rezultati primerjave. ê 2725/2000/ES člen 4(1) drugi stavek ð novo 5. Postopek odvzemanja prstnih odtisov se določi ð in uporablja ï v skladu z ustaljeno prakso države članice ter v skladu z zaščitnimi klavzulami iz ð Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter ï Evropske konvencije o človekovih pravicah in Konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah. ò novo Člen 4 Operativno upravljanje 1. Za operativno upravljanje sistema EURODAC je odgovorna Agencija. Agencija v sodelovanju z državami članicami zagotovi, da se za centralni sistem vedno uporablja najboljša razpoložljiva tehnologija, ki je predmet analize stroškov in koristi. 2. Agencija je prav tako odgovorna za naslednje naloge v zvezi s komunikacijsko infrastrukturo: (a) nadzor; (b) varnost; (c) usklajevanje odnosov med državami članicami in ponudnikom. 3. Komisija je odgovorna za vse druge naloge v zvezi s komunikacijsko infrastrukturo, zlasti za: (a) naloge v zvezi z izvrševanjem proračuna; (b) nabavo in posodabljanje; (c) pogodbena vprašanja. 4. Dokler Agencija ne prevzame svojih nalog, je za vse njene naloge, ki jih določa ta uredba, odgovorna Komisija. 5. Operativno upravljanje sistema EURODAC v skladu s to uredbo obsega vse naloge, ki so potrebne za delovanje sistema 24 ur na dan in 7 dni na teden, zlasti vzdrževalna dela in tehnični razvoj, ki so potrebni za zagotovitev zadovoljive ravni delovanja sistema, zlasti glede časa, potrebnega za iskanje v centralnem sistemu. 6. Brez poseganja v člen 17 Uredbe št. 31 (EGS), št. 11 (ESAE)[43], Agencija za vse svoje osebje, ki dela s podatki sistema EURODAC, uporablja ustrezna pravila glede poklicne molčečnosti ali druge enakovredne obveze zaupnosti. Obveza zaupnosti velja tudi po tem, ko te osebe zapustijo urad ali prekinejo delovno razmerje, ali po zaključku njihovih dejavnosti ò novo Člen 5 Imenovani organi za namen dostopa zaradi kazenskega pregona 1. Države članice imenujejo organe, pooblaščene za dostopanje do podatkov iz sistema EURODAC v skladu s to uredbo. Imenovani organi so organi držav članic, pristojni za preprečevanje, odkrivanje ali preiskovanje terorističnih kaznivih dejanj in drugih hudih kaznivih dejanj. 2. Vsaka država članica vodi evidenco imenovanih organov. 3. Vsaka država članica vodi na nacionalni ravni evidenco operativnih enot, ki so v okviru imenovanih organov pooblaščene, da zahtevajo primerjave s podatki iz sistema EURODAC prek nacionalne dostopne točke. Člen 6 Organi, pristojni za preverjanje 1. Vsaka država članica imenuje en državni organ, da deluje kot organ, pristojen za preverjanje. Organ, pristojen za preverjanje, je organ države članice, pristojen za preprečevanje, odkrivanje ali preiskovanje terorističnih kaznivih dejanj in drugih hudih kaznivih dejanj. 2. Organ, pristojen za preverjanje, zagotovi, da so izpolnjeni pogoji, v skladu s katerimi se zahtevajo primerjave prstnih odtisov s podatki iz sistema EURODAC. Le organ, pristojen za preverjanje, je pooblaščen za posredovanje zahteve za primerjavo prstnih odtisov nacionalni dostopni točki, ki je povezana s centralnim sistemom. Člen 7 Europol 1. Europol imenuje posebno enoto, ki jo sestavljajo ustrezno pooblaščeni uradniki Europola, da deluje kot organ, pristojen za preverjanje, v soglasju z vsako državo članico pa imenuje nacionalno dostopno točko te države članice, prek katere se centralnemu sistemu sporočijo zahteve za primerjavo podatkov o prstnih odtisih. 2. Europol imenuje operativno enoto, ki je pooblaščena, da zahteva primerjave s podatki iz sistema EURODAC prek nacionalne dostopne točke. ê 2725/2000/ES (prilagojeno) ð novo Člen 8 3 Ö Statistika Õ 3. 1. Centralna enota Ö Agencija Õ pripravi vsako četrtletje ð mesec ï statistični prikaz svojega dela Ö centralnega sistema Õ, iz katerega je razvidno ð zlasti ï: (a) število poslanih nizov podatkov o prosilcih za azil in osebah iz členov 9(1), 8(1) in 11(1) 14(1) in 17(1); (b) število zadetkov za prosilce za azil ð mednarodno zaščito ï, ki so vložili prošnjo za azil ð mednarodno zaščito ï v drugi državi članici; (c) število zadetkov za osebe iz člena 8(1) 14(1), ki so naknadno vložilei prošnjo za azil ð mednarodno zaščito ï; (d) število zadetkov za osebe iz člena 11(1) 17(1), ki so predhodno vložilei prošnjo za azil ð mednarodno zaščito ï v drugi državi članici; (e) število podatkov prstnih odtisov Ö o prstnih odtisih Õ, za katere je morala centralna enota ð centralni sistem ï ponovno ð večkrat ï zaprositi državo članico, iz katere podatki izvirajo, ker so bili prvotno poslani podatki neprimerni za primerjavo z računalniško podprtim sistemom za prepoznavanje prstnih odtisov;. ò novo (f) število zahtev za označevanje in odznačevanje, poslanih v skladu s členom 18(1) in (2); (g) število zadetkov za osebe iz člena 18(1), za katere so bili ugotovljeni zadetki iz točk (b) in (d) tega člena. ê 2725/2000/ES ð novo 2. Konec vsakega leta se izdela statistika v obliki zbirke četrtletnih ð mesečnih ï statističnih prikazov od začetka delovanja Eurodaca naprej ð za zadevno leto ï , vključno s številom z navedbo števila oseb, za katere je bil ugotovljen zadetek poiz ð točk ï (b), (c) in (d). ðStatistika vsebuje razčlenitev podatkov za vsako državo članico. ï 4. V skladu s postopkom iz člena 23(2) se lahko centralno enoto zadolži za opravljanje nekaterih drugih statističnih nalog na podlagi podatkov, obdelanih v centralni enoti. ê 2725/2000/ES (prilagojeno) ð novo POGLAVJE II PROSILCI ZA AZIL Ö MEDNARODNO ZAŠČITO Õ Člen 9 4 Zbiranje, pošiljanje in primerjava prstnih odtisov 1. Vsaka država članica nemudoma vzame prstne odtise vseh prstov vsakemu prosilcu za azil ð mednarodno zaščito ï, ki je starejši od 14 let, ter ð jih čim hitreje in najpozneje 72 ur od vložitve te prošnje za mednarodno zaščito, kot je opredeljeno v členu 20(2) dublinske uredbe ï Ö skupaj s Õ podatkie iz točk (a) (b) do (f) (g) člena 5(1) 11 takoj pošlje centralni enoti ð centralnemu sistemu ï. ò novo ðČe države članice ne spoštujejo roka 72 ur, jih to ne odveže obveznosti, da odvzamejo prstne odtise in jih posredujejo centralnemu sistemu. Če so prstne konice v takem stanju, da ni mogoče odvzeti prstnih odtisov take kakovosti, da bi bila mogoča ustrezna primerjava iz člena 25 te uredbe, država članica, iz katere izvirajo podatki, ponovno odvzame prstne odtise prosilca in jih čim prej ponovno pošlje, najpozneje pa 48 ur po tem, ko jih je uspešno odvzela. ï ê 2725/2000/ES (2) Podatke iz člena 5(1) centralna enota takoj zapiše v osrednjo podatkovno zbirko; če so izpolnjeni ustrezni tehnični pogoji, pa jih vnese neposredno država članica, iz katere izvirajo. ò novo 2. Z odstopanjem od odstavka 1 države članice v primeru, da ni mogoče odvzeti prstnih odtisov prosilca zaradi ukrepov, sprejetih za zagotovitev zdravja prosilca ali zaščito javnega zdravja, odvzamejo in pošljejo prstne odtise prosilca takoj, ko je to mogoče, najpozneje pa 48 ur po tem, ko ti razlogi ne obstajajo več. ê 2725/2000/ES (prilagojeno) ð novo 3. Podatkie o prstnih odtisih v smislu točke (b) (a) člena 5(1) 11(a), ki jih pošlje katera koli država članica, Ö razen tistih, ki se posredujejo v skladu s členom 10(b), Õ centralna enota ð se samodejno ï primerjajo s podatki o prstnih odtisih, ki so jih poslale druge države članice in so že shranjeni v osrednji podatkovni zbirki ð centralnem sistemu ï. 4. Centralna enota ð Centralni sistem ï na predlog države članice zagotovi, da primerjava iz odstavka 3 poleg podatkov iz drugih držav članic zajame tudi podatke o prstnih odtisih, ki jih je ta država članica poslala že prej. 5. Centralna enota ð Centralni sistem ï nemudoma ð samodejno ï pošlje zadetek ali negativen rezultat primerjave državi članici, iz katere izvirajo podatki. Kadar zadetek obstaja, pošlje za vse podatkovne nize, ki so z njim povezani, podatke iz člena 5(1) 8(a) do (ð g ï), v primeru podatkov iz člena 5(1)(b) pa samo, če so bili ti podlaga za zadetek ð , skupaj z označbo iz člena 18(1), če je to primerno ï. Neposredno pošiljanje rezultatov primerjave državi članici, iz katere izvirajo podatki, je dopustno le, če so izpolnjeni ustrezni tehnični pogoji. 7. Izvršilni predpisi, ki določajo postopke, potrebne za uporabo odstavkov od 1 do 6, se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 22(1). ò novo Člen 10 Informacije o statusu posameznika, na katerega se nanašajo podatki V centralni sistem se pošljejo naslednji podatki, da se shranijo v skladu s členom 9 za namene pošiljanja na podlagi člena 9(5). (a) Če prosilec za mednarodno zaščito ali druga oseba iz člena 18(1)(d) dublinske uredbe prispe v odgovorno državo članico po predaji v skladu z odločitvijo o ugoditvi zahtevi, da ga ponovno sprejme, kot določa člen 24 dublinske uredbe, odgovorna država članica posodobi svoj podatkovni niz o zadevni osebi, shranjen v skladu s členom 8 te uredbe, tako da doda datum njenega prihoda. (b) Če prosilec za mednarodno zaščito prispe v odgovorno državo članico po predaji v skladu z odločitvijo o ugoditvi zahtevi za sprejem v skladu s členom 22 dublinske uredbe, odgovorna država članica pošlje podatkovni niz o zadevni osebi iz člena 11 te uredbe, vključno z datumom njenega prihoda. (c) Ko lahko država članica, iz katere izvirajo podatki, dokaže, da je zadevna oseba, o kateri so bili shranjeni podatki v sistemu EURODAC v skladu s členom 11 te uredbe, zapustila njeno ozemlje, posodobi svoj podatkovni niz o zadevni osebi, shranjen v skladu s členom 11 te uredbe, tako da doda datum, ko je oseba zapustila ozemlje, da se omogoči lažja uporaba členov 19(2) in 20(5) dublinske uredbe. (d) Ko država članica, iz katere izvirajo podatki, zagotovi, da je zadevna oseba, o kateri so bili shranjeni podatki v sistemu EURODAC v skladu s členom 11, zapustila njeno ozemlje v skladu z odločitvijo o vrnitvi ali odstranitvenim nalogom, ki ga je izdala po umiku ali zavrnitvi prošnje, kot določa člen 19(3) dublinske uredbe, posodobi svoj podatkovni niz o zadevni osebi, shranjen v skladu s členom 11, tako da doda datum, ko je bila oseba odstranjena z njenega ozemlja ali ga je sama zapustila. (e) Država članica, ki prevzame odgovornost v skladu s členom 17(1) dublinske uredbe, posodobi svoj podatkovni niz o zadevnem prosilcu, shranjen v skladu s členom 11 te uredbe, tako da doda datum, ko je bila sprejeta odločitev za obravnavo prošnje. ê 2725/2000/ES ð novo Člen 11 5 Zapis podatkov 1. V osrednji podatkovni zbirki ð centralnem sistemu ï se zapišejo samo naslednji podatki: (ab) podatkie o prstnih odtisih; (ba) država članica, iz katere izvirajo podatki, kraj in datum vložitve prošnje za azil ð mednarodno zaščito; v primerih iz člena 10(b) kot datum vložitve prošnje velja datum, ki ga vnese država članica, ki je predala prosilca ï; (c) spol; (d) sklicnao številkao, ki jo je uporabila država članica, iz katere izvirajo podatki; (e) datum odvzema prstnih odtisov; (f) datum pošiljanja podatkov centralni enoti ð centralnemu sistemu ï; (g) datum vnosa podatkov v osrednjo podatkovno zbirko; ò novo (g) identifikacijska številka operaterja. ê 2725/2000/ES ð novo (h) podatki o prejemniku/ih poslanih podatkov in datum/i pošiljanja. (h) če je primerno v skladu s členom 10(a) ali (b), datum prihoda zadevne osebe po uspešni predaji; (i) če je primerno v skladu s členom 10(c), datum, ko je zadevna oseba zapustila ozemlje držav članic; (j) če je primerno v skladu s členom 10(d), datum, ko je zadevna oseba zapustila ozemlje držav članic ali je bila z njega odstranjena; (k) če je primerno v skladu s členom 10(e), datum, ko je bila sprejeta odločitev za obravnavo prošnje. 2. Centralna enota po zapisu podatkov v osrednji podatkovni zbirki uniči izvor podatkov, uporabljene za pošiljanje podatkov, razen v primeru, ko je država članica, iz katere podatki izvirajo, zahtevala njihovo vračilo. Člen 12 6 Shranjevanje podatkov Vsak podatkovni niz, kot je naveden v členu 5(1) 11, se hrani v osrednji podatkovni zbirki ð centralnem sistemu ï deset let od datuma odvzema prstnih odtisov. Ob izteku tega obdobja centralna enota se podatki samodejno izbrišejo podatke iz osrednje podatkovne zbirke ð centralnega sistema ï. Člen 13 7 Predčasenno brisanje izbris podatkov 1. Podatki o osebi, ki je pridobila državljanstvo katere koli od držav članic pred iztekom obdobja, navedenega v členu 6 12, se izbrišejo iz osrednje podatkovne zbirke ð centralnega sistema ï v skladu s členom 15(3) 27(4) takoj, ko se država članica, iz katere izvirajo podatki, seznani s tem, da je oseba pridobila državljanstvo. ò novo 2. Centralni sistem vse države članice, iz katerih izvirajo podatki, obvesti o izbrisu podatkov zaradi razloga, določenega v odstavku 1, ki ga opravi druga država članica, iz katere izvirajo podatki, če se pojavi zadetek v zvezi s podatki, ki so jih poslale glede oseb iz člena 9(1) ali 14(1). ê 2725/2000/ES (prilagojeno) ð novo POGLAVJE III TUJCI Ö DRŽAVLJANI TRETJIH DRŽAV ALI OSEBE BREZ DRŽAVLJANSTVA Õ , PRIJETEI ZARADI ILEGALNE IMIGRACIJE NEZAKONITEGA PREHODA ZUNANJE MEJE Člen 14 8 Zbiranje in pošiljanje podatkov o prstnih odtisih 1. V skladu z zaščitnimi klavzulami iz Evropske konvencije o človekovih pravicah in Konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah vVsaka država članica nemudoma odvzame prstne odtise vseh prstov vsakemu tujcu Ö državljanu tretje države ali osebi brez državljanstva Õ, starejšemu od Ö ki je dopolnila Õ 14 let, ki so gajo pristojni nadzorni organi prijeli zaradi ilegalne imigracijenezakonitega prehoda meje te države članice po kopnem, morju ali zraku, ko je prišlael iz tretje države, in ki gaje niso poslali nazaj ð , ali ki ostaja fizično prisotna na ozemlju držav članic in ni priprta, zaprta ali pridržana celo obdobje med prijetjem in odstranitvijo na podlagi odločitve, da se pošlje nazaj ï. 2. Zadevna država članica ð čim prej in najpozneje v 72 urah po datumu prijetja ï pošlje nemudoma v centralno enoto ð centralni sistem ï naslednje podatke v zvezi z vsakim tujcem Ö državljanom tretje države ali osebo brez državljanstva Õ iz odstavka 1, ki gaje niso poslali nazaj: (ab) podatke o prstnih odtisih; (ba) navedbo države članice, iz katere izvirajo podatki, kraja in datuma prijetja; (c) spol; (d) sklicno številko, ki jo je uporabila država članica, iz katere izvirajo podatki; (e) datum odvzema prstnih odtisov; (f) datum pošiljanja podatkov centralni enoti ð centralnemu sistemu ï; ò novo (g) identifikacijsko številko operaterja. 3. Podatki iz odstavka 2 o osebah, prijetih na način iz odstavka 1, ki ostanejo fizično prisotne na ozemlju držav članic, vendar so po prijetju priprte, zaprte ali pridržane za obdobje, ki presega 72 ur, se z odstopanjem od odstavka 2 posredujejo pred izpustitvijo teh oseb iz pripora, zapora ali pridržanja. 4. Če države članice ne spoštujejo roka 72 ur iz odstavka 2, jih to ne odveže obveznosti, da odvzamejo prstne odtise in jih posredujejo centralnemu sistemu. Če so prstne konice v takem stanju, da ni mogoče odvzeti prstnih odtisov take kakovosti, da bi bila mogoča ustrezna primerjava iz člena 25, država članica, iz katere izvirajo podatki, ponovno odvzame prstne odtise te osebe in jih čim prej ponovno pošlje, najpozneje pa 48 ur po tem, ko jih je uspešno odvzela. 5. Z odstopanjem od odstavka 1 zadevna država članica v primeru, da ni mogoče odvzeti prstnih odtisov te osebe zaradi ukrepov, sprejetih za zagotovitev zdravja te osebe ali zaščito javnega zdravja, odvzame in pošlje prstne odtise te osebe v roku iz odstavka 2, ko ti razlogi ne obstajajo več. ê 2725/2000/ES (prilagojeno) ð novo Člen 15 9 Zapis podatkov 1. Podatki iz člena 5(1)(g) in iz člena 8(2) 14(2) se zapišejo v osrednji podatkovni zbirki ð centralni sistem ï. Brez poseganja v člen 3(3)8 se podatki, poslani v centralno enoto ð centralni sistem ï v skladu s členom 8(2) 14(2), zapišejo izključno za namen primerjave s podatki o prosilcih za azil ð mednarodno zaščito ï, naknadno poslanimi centralni enoti ð centralnemu sistemu ï. Centralna enota ð Centralni sistem ï ne primerja podatkov, ki so jimu bili poslani v skladu s členom 8(2) 14(2), s podatki, ki so bili v osrednji podatkovni zbirki ð centralnem sistemu ï že prej, pa tudi ne s podatki, ki so bili naknadno poslani centralni enoti ð centralnemu sistemu ï v skladu s členom 8(2) 14(2). 2. Uporabljajo se postopki, predvideni v drugem stavku člena 4(1), členih 4(2) in 5(2), in določbe, sprejete v skladu s členom 4(7). Pri primerjanju podatkov o prosilcih za azil ð mednarodno zaščito ï, naknadno poslanih centralni enoti ð centralnemu sistemu ï, s podatki iz odstavka 1 se uporabljajo postopki, predvideni v členu 4(3), (5) in (6) 9(3) in (5) ter členu 25(4). Člen 16 10 Shranjevanje podatkov 1. Vsak podatkovni niz v zvezi s tujcem Ö z državljanom tretje države ali osebo brez državljanstva Õ iz člena 8(1) 14(1) se hrani v osrednji podatkovni zbirki ð centralnem sistemu ï dve leti ð eno leto ï od datuma odvzema prstnih odtisov Ö državljana tretje države ali osebe brez državljanstva Õ. Ob izteku tega obdobja centralna enota se podatki samodejno izbrišejo podatke iz osrednje podatkovne zbirke ð centralnega sistema ï. 2. Podatki v zvezi s tujcem Ö z državljanom tretje države ali osebo brez državljanstva Õ iz člena 8(1) 14(1) se pred iztekom dveletnega obdobja ð enega leta ï, omenjenega v odstavku 1, izbrišejo iz osrednje podatkovne zbirke ð centralnega sistema ï v skladu s členom 15(3) 28(3) takoj, ko se država članica, iz katere izvirajo podatki, seznani z eno od spodaj navedenih okoliščin: (a) tujcu Ö državljanu tretje države ali osebi brez državljanstva Õ je bilo izdano dovoljenje za prebivanje Ö bil izdan dokument za prebivanje Õ ; (b) tujec Ö državljan tretje države ali oseba brez državljanstva Õ je zapustila ozemlje države članice; (c) tujec Ö državljan tretje države ali oseba brez državljanstva Õ je pridobila državljanstvo ene od držav članic. ò novo 3. Centralni sistem obvesti vse države članice, iz katerih izvirajo podatki, o izbrisu podatkov zaradi razlogov, določenih v odstavkih 2(a) ali (b), ki ga opravi druga država članica, iz katere izvirajo podatki, če se je pojavil zadetek v zvezi s podatki, ki so jih posredovale glede oseb iz člena 14(1). 4. Centralni sistem obvesti države članice, iz katerih izvirajo podatki, o izbrisu podatkov zaradi razlogov, določenih v odstavku 2(c), ki ga opravi druga država članica, iz katere izvirajo podatki, če se je pojavil zadetek v zvezi s podatki, ki so jih poslale glede oseb iz člena 9(1) ali 14(1). ê 2725/2000/ES (prilagojeno) ð novo POGLAVJE IV TUJCI Ö DRŽAVLJANI TRETJIH DRŽAV ALI OSEBE BREZ DRŽAVLJANSTVA Õ , KI SE ILEGALNONEZAKONITO ZADRŽUJEJO BIVAJO V DRŽAVI ČLANICI Člen 17 11 Primerjava podatkov o prstnih odtisih 1. Vsaka država članica lahko z namenom, da bi preverila, ali je tujec Ö državljan tretje države ali oseba brez državljanstva Õ, ki so gajo odkrili, da se ilegalnonezakonito zadržuje biva na njenem ozemlju te države, predhodno zaprosila za azil ð mednarodno zaščito ï v drugi državi članici, pošlje centralni enoti ð centralnemu sistemu ï kakršne koli podatke v zvezi s prstnimi odtisi, odvzetimi ki se lahko odvzamejo takšnemu tujcu Ö državljanu tretje države ali osebi brez državljanstva Õ, starejšemu od Ö ki je dopolnila Õ 14 let, skupaj s sklicno številko, ki jo ta država članica uporablja. Praviloma obstajajo razlogi za preverjanje, ali je tujec Ö državljan tretje države ali oseba brez državljanstva Õ predhodno zaprosila za azil ð mednarodno zaščito ï v drugi državi članici, kadar: (a) tujec Ö državljan tretje države ali oseba brez državljanstva Õ izjavi, da je vložila prošnjo za azil ð mednarodno zaščito ï, vendar ne pove, v kateri državi članici je to storila; (b) tujec Ö državljan tretje države ali oseba brez državljanstva Õ ne prosi za azil ð mednarodno zaščito ï, vendar nasprotuje temu, da bi gajo vrnili v njegovo njeno matično državo, ker trdi, da bi bila tam v nevarnosti; ali (c) Ö državljan tretje države ali oseba brez državljanstva Õ poskuša kako drugače preprečiti, da bi gajo odstranili, z zavračanjem sodelovanja pri ugotavljanju njegove njene istovetnosti, zlasti s tem, da ne pokaže svojih osebnih dokumentov ali pa pokaže ponarejene. 2. Kadar države članice sodelujejo pri postopku iz odstavka 1, pošljejo centralni enoti ð centralnemu sistemu ï podatke o prstnih odtisih vseh prstov ali vsaj kazalcev, če ti manjkajo, pa odtise vseh drugih prstov tujca Ö državljana tretje države ali osebe brez državljanstva Õ , na kateroega se nanaša odstavek 1. 3. Podatki o prstnih odtisih tujca Ö državljana tretje države ali osebe brez državljanstva Õ iz odstavka 1 se pošljejo centralni enoti ð centralnemu sistemu ï izključno za namen primerjave s podatki o prstnih odtisih prosilcev za azil ð mednarodno zaščito ï , ki so jih poslale druge države članice in so že shranjeni v osrednji podatkovni zbirki ð centralnem sistemu ï. Podatki o prstnih odtisih takšnega tujca Ö državljana tretje države ali osebe brez državljanstva Õ se ne zapišejo v osrednji podatkovni zbirki ð centralnem sistemu ï niti se ne primerjajo s podatki, poslanimi centralni enoti ð centralnemu sistemu ï v skladu s členom 8(2) 14(2). 4. Pri primerjanju podatkov o prstnih odtisih, poslanihmi v skladu s tem členom, s podatki o prstnih odtisih prosilcev za azil ð mednarodno zaščito ï, ki so jih poslale druge države članice in so že shranjeni v centralni enoti ð centralnem sistemu ï, se uporabljajo postopki, predvideni v členu 4(3) (5) in (6) 9(3) in (5), in določbe, sprejete v skladu s členom 4(7). 5. Čim se rezultati primerjave odpošljejo državi članici, iz katere izvirajo podatki, centralna enota nemudoma: (a) zbriše podatke o prstnih odtisih in druge podatke, ki so ji bili poslani v skladu z odstavkom 1; in (b) uniči medije, ki jih je država članica, iz katere izvirajo podatki, uporabila za pošiljanje podatkov centralni enoti, razen če je ta država zahtevala njihovo vračilo. POGLAVJE V BEGUNCI S PRIZNANIM STATUSOM Ö OSEBE, KI JIM JE BILA PRIZNANA MEDNARODNA ZAŠČITA Õ Člen 12 Blokiranje podatkov 1. Podatki o prosilcu za azil, ki so bili shranjeni v skladu s členom 4(2), se v osrednji podatkovni zbirki blokirajo, če je ta oseba v neki državi članici priznana in sprejeta kot begunec. Takšno blokiranje opravi centralna enota na podlagi navodil države članice, iz katere izvirajo podatki. Pred sprejetjem odločitve po odstavku 2 se zadetki v zvezi z osebami, ki so bile v neki državi članici priznane in sprejete kot begunci, ne pošiljajo. Centralna enota pošlje državi članici, ki je zahtevala podatke, negativen rezultat. 2. Pet let po začetku delovanja sistema Eurodac in na podlagi zanesljivih statistik, ki jih je zbrala centralna enota o osebah, ki so vložile prošnjo za azil v neki državi članici, potem ko so bile priznane in sprejete kot begunci v neki drugi državi članici, se v skladu z ustreznimi določbami Pogodbe sprejme odločitev, ali naj se podatki v zvezi z osebami, ki so bile priznane in sprejete kot begunci v neki državi članici: (a) shranijo v skladu s členom 6 za namen primerjave, predvidene v členu 4(3); ali (b) predčasno zbrišejo, čim je neka oseba priznana in sprejeta kot begunec. 3. V primeru iz odstavka 2(a) se podatki, ki so bili blokirani v skladu z odstavkom 1, odblokirajo, postopek iz odstavka 1 pa se ne uporablja več. 4. V primeru iz odstavka 2(b): (a) podatke, ki so bili blokirani v skladu z odstavkom 1, centralna enota nemudoma zbriše; (b) podatke o osebah, ki so bile naknadno priznane in sprejete kot begunci, pa zbrišejo v skladu s členom 15(3), čim se država članica, iz katere izvirajo podatki, seznani s tem, da je bila oseba priznana in sprejeta kot begunec v eni od držav članic. 5. Izvršilni predpisi o postopku za blokiranje podatkov iz odstavka 1 in zbiranje statistik iz odstavka 2 se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 22(1). ò novo Člen 18 Označevanje podatkov 1. Država članica, iz katere izvirajo podatki in ki je odobrila mednarodno zaščito prosilcu za mednarodno zaščito, v zvezi s katerim so bili podatki v skladu s členom 11 predhodno zapisani v centralnem sistemu, označi zadevne podatke v skladu z zahtevami za elektronsko komunikacijo s centralnim sistemom, ki jih določi Agencija. Ta označba se shrani v centralnem sistemu v skladu s členom 12 za namene pošiljanja na podlagi člena 9(5). 2. Država članica, iz katere izvirajo podatki, odznači podatke v zvezi z državljanom tretje države ali osebo brez državljanstva, katere podatki so bili predhodno označeni v skladu z odstavkom 1, če je njen status preklican, se izteče ali se podaljšanje statusa zavrne na podlagi člena 14 ali 19 Direktive Sveta 2004/83/ES. ò novo POGLAVJE VI POSTOPEK ZA PRIMERJAVO IN PRENOS PODATKOV ZARADI KAZENSKEGA PREGONA Člen 19 Postopek za primerjavo podatkov o prstnih odtisih s podatki iz sistema EURODAC 1. Imenovani organi iz člena 5(1) in Europol lahko organu, pristojnemu za preverjanje, predložijo obrazloženo elektronsko zahtevo za primerjavo podatkov o prstnih odtisih, ki se centralnemu sistemu EURODAC pošlje prek nacionalne dostopne točke. Organ, pristojen za preverjanje, po prejemu take zahteve preveri, ali so izpolnjeni pogoji za zahtevanje primerjave iz člena 20 ali člena 21, če je to primerno. 2. Če so izpolnjeni vsi pogoji za zahtevanje primerjave, organ, pristojen za preverjanje, pošlje zahtevo za primerjavo nacionalni dostopni točki, ki jo obdela v centralnem sistemu EURODAC, da jo primerja z vsemi podatki iz sistema EURODAC. 3. V izjemno nujnih primerih lahko organ, pristojen za preverjanje, podatke o prstnih odtisih pošlje nacionalni dostopni točki za primerjavo, takoj potem ko imenovani organ predloži zahtevo, ter šele naknadno preveri, ali so izpolnjeni vsi pogoji iz člena 20 ali člena 21, vključno s tem, ali je dejansko šlo za izjemno nujen primer. Naknadno preverjanje se izvede brez nepotrebnega odlašanja po obdelavi zahteve. 4. Kadar se lahko na podlagi naknadnega preverjanja ugotovi, da dostop ni bil upravičen, morajo vsi organi, ki imajo dostop do podatkov, poslanih iz sistema EURODAC, te podatke uničiti, o njihovem uničenju pa obvestiti organ, pristojen za preverjanje. Člen 20 Pogoji za dostop imenovanih organov do podatkov iz sistema EURODAC 1. Imenovani organi lahko v okviru svojih pristojnosti zahtevajo primerjavo podatkov o prstnih odtisih s podatki, shranjenimi v centralnem sistemu EURODAC, le, če primerjave s podatki iz nacionalnih podatkovnih zbirk prstnih odtisov in podatkovnih zbirk za avtomatsko identifikacijo prstnih odtisov drugih držav članic po Sklepu 2008/615/PNZ ne ponudijo zadetka ter kadar: (a) je primerjava potrebna zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja terorističnih kaznivih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj; (b) je primerjav