1.Uvod

Vzpostavitev unije kapitalskih trgov je bila ključna prednostna naloga Junckerjeve Komisije. Skoraj pet let pozneje je nesporno, da potrebujemo bolj povezane in globlje kapitalske trge. Voditelji EU so decembra 2018 pozvali k ambicioznemu napredku na področju unije kapitalskih trgov do pomladi 2019, kot je navedeno v poročilu Euroskupine voditeljem. Tudi Evropska centralna banka je večkrat poudarila potrebo po napredku pri uniji kapitalskih trgov.

Voditelji EU bodo na spomladanskem zasedanju Evropskega sveta 21. in 22. marca pri pripravi naslednje strateške agende prednostnih področij, ki se jim bodo namenili dolgoročnejši ukrepi in večja pozornost EU, razpravljali o nadaljnjem razvoju enotnega trga, vključno z unijo kapitalskih trgov, industrijsko politiko in evropsko digitalno politiko.

Unija kapitalskih trgov je potrebna za dopolnitev bančne unije ter okrepitev ekonomske in monetarne unije ter mednarodne vloge eura . Tesnejše povezovanje kapitalskih trgov, skupaj z bolj povezanimi bančnimi sistemi, lahko prispeva k ohranjanju čezmejnih kapitalskih tokov in ohranja naložbe v državah članicah, ki se spopadajo z obsežnimi asimetričnimi makroekonomskimi pretresi. Ti mehanizmi delitve tveganj v zasebnem sektorju so zlasti pomembni za blaženje pretresov v posameznih državah v ekonomski in monetarni uniji ter prispevajo k zmanjševanju tveganj v finančnem sektorju. Nova pravila bodo na primer povečala zmožnost investicijskih podjetij v EU, da pomagajo podjetjem pri dostopu do financiranja na kapitalskih trgih, upravljanju sredstev in zagotavljanju likvidnosti trga, s čimer bodo olajšala delitev tveganj in naložbe po vsej EU.

Unija kapitalskih trgov je tudi pomemben projekt enotnega trga. Povečala bo dostop podjetij in državljanov do kapitalskih trgov, zlasti v manjših državah, tako da bo vzpostavila povezave med njihovimi lokalnimi ekosistemi kapitalskih trgov in večjimi skladi kapitala po EU. Unija kapitalskih trgov lahko z diverzifikacijo virov financiranja za podjetja v EU podpira naložbe v inovacije in tehnološki razvoj ter s tem spodbuja globalno konkurenčnost EU.

Zaradi novih pravil o prospektih in zagonskih trgih MSP bodo podjetja na primer imela več možnosti za financiranja po vsej EU, vključno z uvrstitvijo na borzo v drugi državi članici. Nov pristop k preventivnemu prestrukturiranju bo podjetjem, sposobnim uspešnega poslovanja, pomagal, da se zgodaj prestrukturirajo in izognejo insolventnosti, poštenim podjetnikom pa bo dal drugo priložnost, da ustanovijo novo podjetje, namesto da bi jih kaznovali zaradi neuspeha pri prvem poslovnem poskusu. Novi vseevropski osebni pokojninski produkt in ukrepi za izboljšanje trga investicijskih skladov v EU bodo državljanom zagotovili nove možnosti za varčevanje in vlaganje. Na lokalnih trgih bodo nova pravila o kritih obveznicah bankam zagotovila stabilen in stroškovno učinkovit vir financiranja.

Dobro razvita unija kapitalskih trgov v EU je pomembna tudi z vidika svetovnih kapitalskih trgov in dodatno povečuje privlačnost EU kot cilja za tuje naložbe. To dopolnjuje agendo EU za prosto in pravično trgovino. Ureditev EU o enakovrednosti subjektom iz tretjih držav omogoča dostop do trgov EU na določenih področjih, kadar zanje veljajo enakovredni regulativni in nadzorni standardi v zadevni tretji državi. Hkrati bo morala unija kapitalskih trgov po izstopu Združenega kraljestva iz EU dodatno razviti svoje ključne funkcije za zagotavljanje in nadziranje storitev na kapitalskih trgih z ohranjanjem likvidnosti in preprečevanjem regionalne razdrobljenosti. Nova pravila za centralne nasprotne stranke bodo na primer zagotovila doslednejši in zanesljivejši nadzor centralnih nasprotnih strank v EU in tretjih državah. Evropski potrošniki, vlagatelji in podjetja bodo imeli zaradi reforme nadzorne strukture EU koristi tudi od močnejših in bolj povezanih finančnih trgov. Najsodobnejši okvir za boj proti pranju denarja bo zaščitil celovitost finančnih trgov EU. V prihodnosti bodo potrebni nadaljnji koraki za zagotovitev, da bo tržna infrastruktura dohajala vedno številčnejše transakcije, da bodo informacije dostopne in primerljive, pravice vlagateljev zaščitene in dovolj usklajene ter ne bo prihajalo do regulativne arbitraže ali tekmovanja v zniževanju nadzornih standardov.

Kapitalski trgi se morajo preoblikovati, da se zagotovi urejen prehod v skladu s cilji agende ZN za trajnostni razvoj do leta 2030 in pariškega podnebnega sporazuma. Evropa je vodilna na področju mednarodnih prizadevanj za izpolnitev teh zavez. EU se bo lotila hitrega razogljičenja gospodarstva s ciljem doseči podnebno nevtralnost leta 2050 , odpornost na resnejše podnebne dogodke pa bo postala vse bolj nujna . Ukrepi iz akcijskega načrta za financiranje trajnostne rasti bodo prispevali k preusmeritvi tokov zasebnega in javnega kapitala v bolj trajnostne naložbe, tudi z novimi pravili, ki bodo vlagateljem omogočila sprejemanje bolj informiranih odločitev o trajnosti njihovih naložb. Komisija bo o izvajanju akcijskega načrta poročala leta 2019.

Da bi v današnjem digitalnem svetu naša gospodarstva pripravili na prihodnost, moramo izkoristiti prednosti finančne tehnologije in hkrati ohraniti varstvo potrošnikov, kot je določeno v akcijskem načrtu za finančno tehnologijo . Finančni sektor se že spreminja zaradi novih tehnologij, kot so umetna inteligenca, velepodatki ali omrežja blokovnih verig. Finančna tehnologija lahko uspešneje in stroškovno učinkovito izboljša povezave med vseevropskimi trgi in lokalnimi ekosistemi. Prav tako lahko spodbuja inovacije v EU in mednarodno konkurenčnost kapitalskih trgov EU.

Na splošno so se evropski kapitalski trgi v zadnjih petih letih še naprej razvijali. Skupna tržna kapitalizacija podjetij, ki kotirajo na borzi v EU, je zdaj nad ravnmi pred krizo, delež prvih javnih ponudb subjektov iz EU na svetovnem trgu pa je še vedno približno 30 %. Lastniški kapital, ki kotira na borzi in ki so ga izdala nefinančna podjetja, je s približno 36 % bruto domačega proizvoda EU leta 2014 narasel na 41 % leta 2018. Delež dolžniških vrednostnih papirjev se je povečal z 8 % na 10 %. Čezmejna distribucija naložbenih skladov z oznako EU se je prav tako enakomerno povečevala. Ti trendi so pozitiven znak za nadaljnji razvoj evropskih kapitalskih trgov.

Vir: Evropski inštitut za kapitalske trge, Evropska centralna banka, ameriška centralna banka in lastni izračuni

Opombe: Čeprav trgi EU in ZDA niso popolnoma primerljivi, številke kažejo, da kapitalski trgi v EU-28 predstavljajo približno 160 % BDP Unije, medtem ko v Združenih državah Amerike predstavljajo 300 % BDP. Tržna kapitalizacija delnic in obveznic, ki jih izdajo finančne in nefinančne družbe; povprečje petih največjih trgov v Evropski uniji je bilo izračunano kot z BDP tehtano povprečje za Nizozemsko, Švedsko, Irsko, Dansko in Luksemburg, in sicer z utežmi za 41 %, 25 %, 17 %, 15 % oziroma 2 %.

Danes je Komisija izpolnila svoje zaveze. Predlagala je osnovne gradnike unije kapitalskih trgov, povezane s tremi razsežnostmi, ki se medsebojno podpirajo: enotni trg EU, jasna in sorazmerna pravila ter učinkovit nadzor. Vendar je za uspešno unijo kapitalskih trgov ključna dejavna udeležba držav članic in zainteresiranih strani na nacionalni ravni in ravni EU. Nacionalne reforme in ukrepi so ključni za krepitev kapitalskih trgov, podjetja, udeleženci na finančnem trgu in vlagatelji pa bi morali te nove priložnosti v celoti izkoristiti. Nacionalni davčni sistemi ter učinkovitost in trajanje postopkov v primeru insolventnosti imajo na primer jasen učinek na čezmejne naložbe in kapitalske tokove. V okviru evropskega semestra so takšna vprašanja pregledana v poročilih o državah, več držav članic pa je od Sveta prejelo nasvete ali formalna priporočila za posamezne države, ki obravnavajo vprašanja, kot so neenaka davčna obravnava dolga in lastniškega kapitala ter postopki v primeru insolventnosti.

2.Napredek, dosežen v tem mandatu

Komisija je predložila vse zakonodajne predloge iz akcijskega načrta za unijo kapitalskih trgov in vmesnega pregleda, da bi vzpostavila ključne gradnike unije kapitalskih trgov . Poleg spodaj predstavljenih predlogov je Komisija sprejela še druge dopolnilne predloge, pomembne za unijo kapitalskih trgov. Ti vključujejo predloga o skupni osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb in skupni konsolidirani osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb, ki se bosta izvedla v dveh korakih, ter predlog o okviru za sanacijo in reševanje centralnih nasprotnih strank. Poleg tega sta se sozakonodajalca februarja 2019 dogovorila o ciljno usmerjeni reformi uredbe o infrastrukturi evropskega trga (EMIR), da bi zagotovili enostavnejša in bolj sorazmerna pravila za izvedene finančne instrumente, s katerimi se trguje zunaj organiziranega trga.

Komisija je sozakonodajalca novembra 2018 pozvala, naj ključne gradnike unije kapitalskih trgov dokončata pred volitvami v Evropski parlament maja 2019. Komisija pozdravlja politično zavezanost Evropskega parlamenta in Sveta, ki je privedla do političnega dogovora o 10 predlogih.

Vendar pa so zakonodajne reforme le ena od potrebnih sprememb. Zato sta akcijski načrt za unijo kapitalskih trgov in vmesni pregled poleg zakonodajnega programa vključevala tudi številne nezakonodajne ukrepe, ki jih je sprejela Komisija . Ti ukrepi so sami po sebi pomembni, da povečajo zaupanje vlagateljev, okrepijo ključno infrastrukturo trga in odprejo nove kanale financiranja.