[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 4.7.2006

SEC(2006) 866 konč.

Osnutek

UREDBA KOMISIJE (ES, Euratom)

o spremembi Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. Postopek

Komisija je 18. maja 2006 sprejela spremenjeni predlog za pregled finančne uredbe (FU)[1], ki vključuje veliko mnenj drugih institucij in upošteva pomisleke, ki so jih izrazili predstavniki civilne družbe. Glavni cilj spremenjenega predloga Komisije je izboljšati učinkovitost in preglednost pravil z boljšim razmerjem med stroški nadzora in finančnimi tveganji, pri tem pa ohraniti visoko raven zaščite sredstev Skupnosti.

V skladu s členom 184 veljavne FU bo uporaba spravnega postopka med Svetom in Parlamentom zdaj potrebna, če tako zahteva Parlament, preden Svet dokončno sprejme pregledano FU. Cilj je hitro doseči soglasje o FU v letu 2006, da lahko spremembe začnejo veljati 1. januarja 2007, skupaj z novo generacijo programov porabe.

Komisija zdaj prevzema pobudo za predstavitev osnutka Uredbe o spremembi Uredbe št. 2342/2002, ki določa izvedbene določbe (ID) FU, da bi pospešila zakonodajni postopek in opravila posvetovanja z drugimi institucijami o predlaganih spremembah k ID.

Osnutek predloga zadeva spremembe k ID, ki se lahko uveljavijo šele, ko se FU že spremeni, tj. spremembe, „povezane“ s pregledom FU. V veliki meri temelji na delovnem dokumentu služb Komisije[2] o ID, povezanih s FU, predloženem oktobra 2005, ki je bil poslan v vednost drugim institucijam. Poleg tega ta osnutek predloga upošteva spremembe, ki jih je o FU izglasoval Evropski parlament in se po vsebini nanašajo na ID. Da bi imele druge institucije možnost izraziti svoje mnenje o spremembah, ki izhajajo iz zadevnih sprememb Evropskega parlamenta, so te vključene v ta osnutek predloga, in sicer tudi v primerih, ko zaradi njih ni treba spremeniti FU.

Če bo postopek pregleda finančne uredbe potekal nemoteno in bo Svet sprejel revidirano finančno uredbo zgodaj jeseni in bodo hkrati institucije izrazile svoje mnenje o tem osnutku Uredbe, jih bo lahko Komisija upoštevala in dokončno sprejela Uredbo o „povezanih“ ID v drugi polovici leta 2006. Postopek naj bi se končal pravočasno, da se bodo lahko službe pripravile na izvajanje zakonodajnih sprememb. Tako bo lahko celoten paket novih finančnih pravil veljal od januarja 2007.

2. PREDLAGANE SPREMEMBE

2.1. Proračunska načela – obresti iz predhodnega financiranja

Glede načela enotnosti proračuna je treba še bolj natančno določiti nova pravila, predlagana v členu 5a FU, o izterjavi obresti iz predhodnega financiranja . Kadar je znesek predhodnega financiranja, ki se šteje kot znaten znesek, presežen, se morajo izterjati obresti v skladu s FU („pravilo de minimis“), in sicer ta znaša praviloma 50 000 EUR ter 250 000 EUR za zunanje ukrepe (člen 3) glede na posebnosti teh ukrepov in veliko udeležbo nevladnih organizacij pri njihovem izvajanju. Vendar pa je treba navedeno mejno vrednost povečati na 750 000 EUR za ukrepe pomoči za obvladovanje kriznih razmer in ukrepe človekoljubne pomoči, da se upošteva izjema finančnega poslovodenja na tem področju (kot je na primer dejstvo, da predhodno financiranje krije odhodke, ki so nastali pred dodelitvijo donacije).

Poleg tega predlagana sprememba FU (člen 5a) zahteva, da ID naštejejo primere, v katerih je treba ob odstopanju od predlaganega pravila, naj se obresti odštejejo od končnega plačila, obresti iz predhodnega financiranja izterjati enkrat letno, da se zaščitijo finančni interesi EU. Računovodstvo na podlagi nastanka poslovnega dogodka zahteva, da je treba prihodke, kadar so znatni, vknjižiti v tistem proračunskem letu, v katerem so nastali. Ob upoštevanju tega in glede na različne politike, ki jih izvaja Komisija, se predlaga mejna vrednost v višini 750 000 EUR(člen 4 ID).

Glede načela obračunske enote se vstavi nova določba v člen 7(1), da bi se preprečilo, da bi imeli preračuni valute znaten vpliv na raven sofinanciranja Unije, kakor je zahteval Evropski parlament v svoji spremembi št. 32.

V zvezi z načelom specifikacije proračuna v skladu s predlaganimi spremembami členov 22 in 23 FU za prerazporeditve v okviru 10 % proračunskih sredstev na proračunski vrstici v nekaterih primerih velja bolj prožen postopek kot za tiste, ki presegajo to mejo 10 %. Treba je pojasniti metodo za izračun meje 10 % (člen 17). Hkrati člen 17(1) določa, kdaj naj bi začel teči čas za roke v okviru „postopka priglasitve“.

Po razpravah s Sodiščem, Svetom in Evropskim parlamentom je bila v akcijskem načrtu za integrirani okvir notranje kontrole opredeljena dopustna raven tveganja v smislu obvladovanja tveganj nepravilnosti ali nezakonitosti poslovnih dogodkov. V finančni uredbi je ta koncept opredeljen v členu 30a(3). Izvedbene določbe jasneje opredeljujejo splošni okvir, vendar bo treba podrobne podatke o nadzoru vključiti v temeljne akte ali njihove sektorske izvedbene določbe. Postopek bo še poglobljen z medinstitucionalno razpravo, ki jo predvideva ukrep 4 akcijskega načrta Komisije za integriran okvir notranje kontrole[3]. Pripravljena bo določba za prehodno obdobje do leta 2009, da se po potrebi proučijo finančni izkazi in/ali zakonodajni akti.

2.2. Načini upravljanja

ID je treba spremeniti, da se določi, da na podlagi predlaganih sprememb člena 54(2)(c) FU uporaba posrednega centraliziranega upravljanja ne sme biti omejena na organe javnega sektorja, ampak bi se morala razširi na mednarodne organizacije javnega sektorja, na posebne svetovalce za SZVP, pooblaščene za upravljanje posebnih ukrepov na področju zunanje in varnostne politike ter na organe iz tretjih držav, poleg tistih, ki jih omenja že člen 38 ID (členi 38, 39 in 41 ID). Za zaščito finančnih interesov Skupnosti morajo osebe, pooblaščene za upravljanje posebnih ukrepov na področju zunanje in varnostne politike, vzpostaviti ustrezne strukture in postopke za prevzem odgovornosti za sredstva, ki jih bodo upravljale (člen 39a ID). To bo obstoječi praksi nudilo bolj zadovoljiv okvir. Hkrati je zaradi odprave omejitev uporabe nacionalnih agencij, zlasti potrebe, da temeljni akt odobri njihovo uporabo, v predlaganem pregledu FU prav tako treba odpraviti nekaj dodatnih omejitev iz ID, kot je postopek komitologije, da se poenostavi in olajša uporaba nacionalnih agencij. Vendar bi morala Komisija v navedenih primerih vsako leto obvestiti zakonodajni organ o prenosu nalog izvrševanja in zadevnih organih.

V zvezi s pregledi, ki jih pri različnih načinih upravljanja izvede Komisija , je Komisija v reviziji FU predlagala uvedbo vrste osnovnih zahtev, ki so skupne posrednemu in decentraliziranemu upravljanju (člen 56). Ta pravila je treba dopolniti z določilom, da lahko Komisija ob dolžnem upoštevanju mednarodno sprejetih standardov v teh dveh načinih upravljanja prizna kot enakovredne svojim postopke javnih naročil organov iz člena 54(2)(c) FU („nacionalne agencije“) in člena 166(1)(a) FU (tretje države).

Pri deljenem upravljanju je namen letnega povzetka razpoložljivih revizij in izjav iz novega člena 42a olajšati analizo dejavnosti revizije in nadzora držav članic, ki jo opravi Komisija, z omogočanjem dostopa do ustreznih revizijskih mnenj in izjav uprave, ki se nanašajo na upravičence programov EU v okviru deljenega upravljanja.

Kar zadeva skupno upravljanje, morajo mednarodne organizacije spoštovati načela za oddajo javnih naročil in dodelitev donacij, treba pa jih je tudi opredeliti v sporazumih, ki se sklenejo z njimi.

2.3. Finančni udeleženci

Člena 74 in 75 je treba preoblikovati in poenostaviti, ne da bi se spremenila njuna vsebina. V skladu s spremenjenim predlogom Komisije o FU je v členu 75 ID uvedena možnost, da pooblaščeni odredbodajalec zadevo prepusti komisiji za finančne nepravilnosti .

2.4. Izterjave dolgov

V zvezi s privilegiji predlagana sprememba FU uvaja načelo (novi člen 73a FU), da imajo terjatve Skupnosti pravico do enakih privilegijev v nacionalnih pravosodnih sistemih kot upravičenosti fiskalne narave držav članic („načelo enakovrednosti“, znano že v zvezi s ESPJ[4]). Ker lahko v nacionalni zakonodaji obstajajo različni privilegiji za različne davke, je treba določiti, katera od različnih nacionalnih vrst davkov je najbolj ustrezna, da se z njo izenačijo terjatve Skupnosti. V tem smislu se zdi davek na dodano vrednost dovolj enoten po vsej EU, da Skupnosti omogoči uveljavljanje svojih privilegijev enako uspešno v vseh državah članicah. Ob tem je treba določiti, da prednostna obravnava velja tudi za zamudne obresti v smislu člena 86 ID.

V skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja in pravne varnosti predlagana sprememba FU (novi člen 73b FU) uvaja splošen zastaralni rok 5 let za dolgove Skupnosti in upravičenosti do tretjih oseb, po katerem se dolg črta. V skladu s tem bi morale ID vsebovati podroben niz pravil za začetne datume in pogoje za prekinitev zastaralnega roka (člen 85c), ki temeljijo predvsem na predpisih, ki se uporabljajo v državah članicah. V skladu z načelom enake obravnave gospodarskih subjektov vsebujejo akti, ki bi lahko prekinili zastaralni rok, stopnje postopka za Skupnost in tretje osebe, ki imajo terjatve do Skupnosti.

2.5. Javna naročila in pogodbe

Okvirne pogodbe v sektorjih, v katerih se hitro spreminja cena in razvija tehnologija, in za zagotovitev dobrega finančnega poslovodenja brez ponovnega zbiranja javnih ponudb vsebujejo določbo o vmesnem pregledu. Če pogoji, ki so bili najprej določeni, ne ustrezajo več gibanjem cen ali tehnološkemu razvoju, naročnik ne uporabi zadevne okvirne pogodbe in sprejme ustrezne ukrepe, da bi jo spremenil ali po potrebi odpovedal, kot je zahteval Evropski parlament (sprememba št. 80).

Treba je predložiti podatke o posebnih pogodbah, sklenjenih na podlagi okvirne pogodbe , kot je zahteval Evropski parlament. Zato se podatki v zvezi z vrednostjo in upravičenci posebnih pogodb, ki se sklenejo na podlagi okvirnih pogodb med proračunskim letom, objavijo na spletni strani naročnika najpozneje 31. marca po izteku tega proračunskega leta, če se kot posledica sklepa posebne pogodbe ali skupnega obsega posebnih pogodb presežejo mejne vrednosti iz člena 158.

Po spremembah Evropskega parlamenta se lahko naročnik za naročila, katerih vrednost je enaka ali manjša od 3 500 EUR, v primeru zunanje pomoči pa enaka ali manjša od 10 000 EUR, v skladu s svojo analizo tveganja vzdrži zahtev po predložitvi izjave , da kandidati ali ponudniki niso v kateri od situacij, ki bi povzročala izključitev.

Kadar koli je primerno, tehnično izvedljivo in stroškovno učinkovito, kakor je zahteval Evropski parlament, se naročila, katerih vrednost je enaka ali večja od mejnih vrednosti, določenih v členu 158, oddajo hkrati v obliki sklopov.

Zavrnjenim ponudnikom bi moral naročnik predložiti podatke o razpoložljivih pravnih sredstvih , kot je zahteval Evropski parlament.

Ker obstaja možnost, da institucija izvede postopek za oddajo naročila skupno z naročnikom iz države članice, bi morale ID določiti, kateri postopki za oddajo naročila naj se uporabljajo za navedene primere.

Za zagotovitev pravilnega upravljanja skupne centralne baze podatkov o izključitvah bi se morali v ID opredeliti najbolj praktični načini uporabe baze podatkov.

V skladu z načelom sorazmernosti gospodarski subjekti, ki so v katerem koli položaju za izključitev , naštetem v FU, ne smejo biti časovno nedoločeno izključeni iz sodelovanja v postopku javnega naročila. Zato je treba v ID določiti merila za trajanje izključenosti.

Zaradi revizije FU je treba ustrezno prilagoditi določbe ID o kaznih (člen 134a ID).

Zaradi pravne varnosti je treba v ID opredeliti načine uporabe in izjeme pri postopku mirovanja pred sklenitvijo pogodbe. Poleg tega je treba glede na nedavni predlog o Direktivi, ki se nanaša na izboljšanje učinkovitosti postopkov pregleda glede oddaje javnih naročil[5], v ID prav tako opredeliti načine uporabe postopka mirovanja v primeru neposredne oddaje javnih naročil.

2.6. Donacije

Kar zadeva spremembe, predlagane v členu 108(2) in (3) FU, ki pojasnjuje, kaj donacija je in kaj ni, je treba določiti nekatere vrste soudeležbe v kapitalu ter instrumente Skupnosti, povezane s tveganjem (člen 160b ID). Poleg tega je treba določiti, katero od pravil v naslovu o donacijah velja za te oblike financiranja. Pri programih za spodbujanje naložb (na primer pri majhnih in srednje velikih podjetjih (MSP)), zlasti okvirni program za konkurenčnost, ki ga je predlagala Komisija, Skupnost sodeluje pri sredstvih za rizični kapital in jamstva, ki jih upravljajo finančne institucije.

Za poenostavitev upravljanja nekaterih vrst donacij, zlasti donacij nizkih vrednosti ali donacij, katerih vsebina je standardizirana, je treba donacije dodeliti z Odločbo Komisije ali s pisnim sporazumom z upravičencem, kot je navedeno v členu 108 FU. V takšnih primerih letni program dela zaradi enotnosti in doslednosti določi, kateri pravni instrument se bo uporabil za ta namen (člen 160e). Nekatere člene je treba spremeniti, da se upošteva uvedba odločb v postopek dodeljevanja donacij.

Glede tega, katero pravo se uporablja za pogodbe in sporazume o donacijah , je treba uskladiti pogodbeno politiko Skupnosti in najboljšo mednarodno prakso, s čimer se zagotovi, da se zakonodaja Skupnosti uporablja za vsa pogodbena razmerja, v katerih so udeležene institucije. Za ta namen mora biti za odredbodajalce obvezno, da v svoje pogodbe za oddajo javnih naročil in sporazume o donacijah vnesejo klavzulo, ki se uporablja, v kateri je določeno, da se najprej uporablja pravo Skupnosti, nato pa po potrebi nacionalno pravo, o katerem so se dogovorile stranke (člena 130 in 164 ID). To je zlasti pomembno za zagotavljanje, da se lahko predlagana okrepitev možnosti izterjave popolnoma uveljavi.

Pavšalni zneski in pavšalno financiranje so določeni na podlagi stroškov ali kategorij stroškov, na katere se navezujejo, ob čemer so ti stroški določeni z objektivnimi sredstvi, kot so statistični podatki, da dajejo razumno zagotovilo, da pavšalni zneski in pavšalno financiranje vnaprej ne vključujejo dobička. Ta objektivna sredstva mora Komisija redno ponovno oceniti in jih na enaki osnovi posodobiti (člen 165(2) ID). Poleg tega se zdi primerno določiti naknadni nadzor, ki je namenjen preverjanju, ali se je dogodek, zaradi katerega je bil dodeljen pavšalni znesek ali pavšalno financiranje, dejansko zgodil. Če ta nadzor razkrije, da se dogodek ni zgodil in da je upravičenec prejel nepravilno izplačane zneske, ima Komisija dolžnost izterjati terjatev do višine pavšalnega zneska ali pavšalnega financiranja ter v primeru lažnih izjav upravičenca le-temu naložiti denarne kazni do 50 % celotne vsote pavšalnega zneska ali pavšalnega financiranja (člen 165(3) ID).

Pojasnjeno je pravilo sofinanciranja , zlasti v primeru pavšalnih zneskov in pavšalnega financiranja (člen 165a).

V odgovor na zahtevo Evropskega parlamenta se izrecno opredeli možnost zgodnjega sprejetja letnega programa dela v prejšnjem letu (člen 166).

Zaradi zaščite interesov upravičencev in povečanja pravne varnosti je treba spremembe vsebine poziva za zbiranje predlogov še naprej omogočiti le v izjemnih primerih. Vlagateljem je treba dati na voljo dodaten rok, če so te spremembe bistvene. Prav tako kot razpis je treba tudi spremembe objaviti.

V zvezi z dodeljevanjem donacij je treba razširiti izjeme pri zahtevi za poziv za zbiranje predlogov, da se vključi obstoječe odstopanje v skladu s pravili za sodelovanje na področju raziskav in razvoja. To dovoljuje neposredno dodeljevanje donacij upravičencem, ki jih določi Komisija, za zelo kakovostne predloge, če ti ne spadajo v obseg načrtovanih pozivov za zbiranje predlogov za zadevno proračunsko leto. Z ozirom na pridobljene izkušnje je treba uvesti dodatna odstopanja za vključevanje ukrepov s posebnimi značilnostmi, ki jih mora izvajati organ s posebnim strokovnim znanjem ali institucionalnimi oziroma upravnimi pooblastili, ne da bi to nujno veljalo za monopol ( dejansko ali pravno ) (člen 168 ID).

Za zaščito finančnih interesov Skupnosti morajo zastopniki upravičencev, ki niso pravne osebe, izkazati, da so pooblaščeni za delovanje v imenu upravičenca in da nudijo finančna jamstva, enaka tistim pravnih oseb (člen 174a ID).

Komisija na zahtevo Evropskega parlamenta in da bi obvestila proračunski organ, temu vsako leto pošlje podatke o postopkih za dodelitev donacij.

Komisija za izboljšanje učinkovitosti pozivov za zbiranje predlogov vlagateljem zagotovi informacije in navodila o pravilih, ki se uporabljajo za dodelitev donacij.

V novem členu 172a se za pojasnitev, kateri stroški so lahko upravičeni do financiranja Skupnosti, navede okviren seznam.

Kar zadeva javna naročila, se vstavijo določbe, da se določijo pogoji za predložitev vlog, zlasti za vloge, ki se oddajo v elektronski obliki.

Za lažje vodenje postopka dodeljevanja ter v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja morajo ID izrecno potrditi možnost omejitve poziva za zbiranje predlogov na ciljno kategorijo upravičencev. Tako bo Komisija lahko ob ustreznem upoštevanju načel enake obravnave in nediskriminacije usmerila pozive za zbiranje predlogov na posebne kategorije ali vrste subjektov, ki so najbolj povezani z zadevnim programom (člen 175a ID). Primer tega so programi tesnega sodelovanja pri zunanjih odnosih, kjer so ciljne organizacije nacionalne uprave držav članic, ki naj bi tesno sodelovale z upravami tretjih držav in jim nudile strokovno znanje.

Na zahtevo Evropskega parlamenta in za namene čim prejšnjega obveščanja kandidatov o možnostih izbire njihove vloge se lahko postopka predložitve vlog in ocenjevanja razdelita na več faz , zaradi česar se lahko že zgodaj zavrnejo predlogi, ki kasneje v postopku na pozivu ne morejo več uspeti.

V skladu z določbami člena 114(3) FU se donacije zelo nizkih vrednosti opredelijo glede na znesek ene same ponudbe iz člena 129(3) ID (tj. 3 500 EUR).

Na zahtevo Evropskega parlamenta in za izboljšanje kakovosti predlogov ter v pomoč vlagateljem se lahko od njih zahtevajo dodatne informacije med postopkom za oddajo naročila, zlasti v primeru očitnih resnih napak v vlogah.

V zvezi s pavšalnimi zneski je meja, nad katero je treba zneske na enoto pavšalnih zneskov določiti v temeljnem aktu določena v višini 25 000 EUR (člen 181 ID). Po drugi strani pa mora zneske na enoto pavšalnih zneskov pod mejo 25 000 EUR kot tudi zneske pavšalnega financiranja določiti Komisija.

Potrebne pogodbe za izvajanje donacij, ki jih sklenejo upravičenci , je treba poenostaviti, da jih upravičenci in Komisija lažje upravljajo. Kadar so te pogodbe nizkih vrednosti, je treba pravila, ki se jih morajo držati upravičenci, omejiti na zgolj nujno potrebna, tj. načelo dobrega finančnega poslovodenja in odsotnost navzkrižja interesov. Za večje pogodbe mora biti odredbodajalcu omogočeno določiti dodatne posebne zahteve na osnovi tistih, ki za enakovredne pogodbe veljajo za institucije.

Finančna podpora tretjim osebam , ki jo lahko dodeli upravičenec donacije Skupnosti, je organizirana tako, da se ne uporablja diskrecijskih pooblastil, in omejena na skupni znesek 100 000 EUR (člen 184a ID).

2.7. Računovodstvo

Treba je pojasniti položaj poročila o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju (člen 185 ID), ki v skladu s členom 122 FU spremlja zaključne račune, zlasti dejstvo, da je ločeno od poročila o izvrševanju proračuna iz člena 121 FU.

2.8. Zunanji ukrepi

Kar zadeva nekatere dele večletnih programov IPP in EISP z razdelitvijo obveznosti, je Komisija v spremembi člena 166(3) FU predlagala uvedbo „n+4“ pravila o zapadlih proračunskih sredstvih . V ID je treba nadalje opredeliti to pravilo, zlasti glede postopka in posledic avtomatske zapadlosti proračunskih sredstev.

Možnost izvedbe postopkov tajnih naročil iz varnostnih razlogov, ki je bila že uvedena za naročila v imenu institucij v členih 119 in 127 ID, se sedaj razširi na operativna naročila na področju zunanjih odnosov (členi 240, 242, 244, 246 ID). Poleg tega se poviša mejna vrednost za postopek s pogajanji na podlagi ene same ponudbe (odhodki iz poslovanja) s 5 000 EUR na 10 000 EUR, da se izboljša prožnost pri upravljanju (členi 241, 243, 245 ID).

2.9. Uradi

Glede na posebne probleme evropskih medinstitucionalnih uradov, zlasti Urada za uradne publikacije (OPOCE), je Komisija predlagala, da se v FU vnese možnost, da institucije prenesejo pooblastila odredbodajalca na direktorje teh uradov (člena 171 in 174a FU). Za izvajanje te možnosti je treba določiti potrebne ureditve (člena 258 in 258a ID) in zlasti, da mora pristojnost za prevzem proračunskih obveznosti ostati v rokah vsake institucije, medtem ko so lahko vsa nadaljnja dejanja prenesena na direktorja urada.

2.10. Zunanji strokovnjaki

Kar zadeva izbiro posameznih zunanjih strokovnjakov za ocenjevanje predlogov in druge oblike tehnične pomoči je treba opredeliti poenostavljene postopke, predvidene v FU. Poenostavljeni postopki morajo vključevati objavo javnega poziva za prijavo interesa, da se pripravi ustrezen seznam primernih strokovnjakov, na podlagi katerih se izbira glede na strokovno usposobljenost, s tem pa se prepreči diskriminacija.

Osnutek

UREDBA KOMISIJE (ES, Euratom)

o spremembi Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti[6], in zlasti člena 183 Uredbe,

po posvetovanju z Evropskim parlamentom, Svetom, Sodiščem Evropskih skupnosti, Računskim sodiščem, Evropskim ekonomsko-socialnim odborom, Odborom regij, varuhom človekovih pravic in evropskim varuhom osebnih podatkov,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) V skladu s proračunskimi načeli, zlasti načelom enotnosti, je treba v izvedbenih določbah podrobneje določiti pravila za izterjavo obresti iz predhodnega financiranja, ki so vzpostavljena v finančni uredbi. Zato je treba pojasniti, kakšen znesek šteje kot znaten znesek. Pod to mejno vrednostjo Evropske skupnosti ne izterjajo obresti iz predhodnega financiranja. Prav tako je treba določiti primere, v katerih je treba na letni osnovi izterjati obresti iz predhodnega financiranja, da se zaščitijo finančni interesi Skupnosti.

(2) V zvezi z načelom specifikacije je treba oblikovati natančno definicijo metod izračuna rokov in odstotnih omejitev, ki jih je treba upoštevati pri prerazporeditvah proračunskih sredstev Komisije in drugih institucij. Poleg tega se lahko iz izvedbenih določb črta določba o postopkih za prerazporeditve vseh institucij razen Komisije, ker je ta že vsebovana v finančni uredbi.

(3) V zvezi z metodami za izvrševanje proračuna, zlasti s posrednim centraliziranim upravljanjem, je treba določiti, da bi morale biti osebe, pooblaščene za upravljanje posebnih ukrepov v skladu z naslovom V Pogodbe EU, za prevzem odgovornosti za sredstva, ki jih upravljajo, zavezane uvesti ustrezne strukture in postopke. Ker je bila v reviziji finančne uredbe odpravljena zahteva za odobritev v temeljnem aktu o uporabi nacionalnih organov, pooblaščenih za javne naloge, je hkrati treba iz izvedbenih določb odstraniti določbe glede postopkov komitologije v zvezi s tem.

(4) Pri deljenem upravljanju je treba opredeliti vsebino letnega povzetka razpoložljivih revizij in izjav iz člena 53b finančne uredbe.

(5) Pri skupnem upravljanju je treba dodati posebne določbe, s katerimi se natančno določi vsebina ureditev, ki jih Komisija sklene pri svojem sodelovanju z mednarodnimi organizacijami.

(6) V zvezi z odgovornostjo finančnih udeležencev je treba pojasniti, da lahko organ za imenovanje od komisije za finančne nepravilnosti zahteva mnenje o zadevi na osnovi podatkov člana osebja v skladu z ustrezno določbo finančne uredbe. Poleg tega bi moralo biti pooblaščenemu odredbodajalcu omogočeno, da zadevo prepusti komisiji za finančne nepravilnosti, če meni, da je prišlo do finančne nepravilnosti.

(7) V zvezi z izterjavo dolgov je treba v skladu z načelom iz finančne uredbe, ki pravi, da ima Skupnost v nacionalnih pravosodnih sistemih pravico do istih privilegijev kot upravičenosti fiskalne narave, ki pripadajo državi članici, določiti davek, s katerim naj bo izenačena terjatev Skupnosti za primere, ko v državi izvršiteljici veljajo različni privilegiji za upravičenosti fiskalne narave glede na zadevne davke.

(8) Glede na splošni zastaralni rok 5 let za dolgove in upravičenosti Skupnosti iz finančne uredbe, je treba določiti pravila v zvezi z začetnimi datumi in razlogi za prekinitev zastaralnega roka, tako za institucije kot za tretje osebe, ki imajo izvršljive terjatve do institucij.

(9) Kar zadeva javna naročila bi bilo treba za okvirne pogodbe brez ponovnega zbiranja javnih ponudb v sektorjih, v katerih se hitro zvišuje cena in razvija tehnologija, izvesti vmesni pregled ter naročnik bi moral sprejeti ustrezne ukrepe, vključno s prenehanjem veljavnosti okvirne pogodbe.

(10) V skladu z načelom sorazmernosti bi se moral naročnik za naročila, katerih vrednost znaša največ 3 500 EUR, v primeru zunanje pomoči pa največ 10 000 EUR, v skladu s svojo analizo tveganja vzdržati zahtev po predložitvi izjave kandidatov ali ponudnikov, da niso v kateri od situacij, ki bi povzročala izključitev.

(11) Zaradi poenostavitve je treba omogočiti plačila na podlagi računov brez predhodnega postopka za oddajo naročila za znesek, ki je manjši ali enak 500 EUR, ter za naročila, katerih vrednost je manjša od 60 000 EUR, na področju zunanje pomoči na podlagi konkurenčnih postopkov s pogajanji za oddajo dobavnih pogodb.

(12) Kadar koli je primerno, tehnično izvedljivo in stroškovno učinkovito bi se morala naročila, katerih vrednost je enaka ali večja od mejnih vrednosti, določenih v členu 158 finančne uredbe, oddati hkrati v obliki sklopov.

(13) Zavrnjenim ponudnikom bi moral naročnik predložiti podatke o razpoložljivih pravnih sredstvih.

(14) Ker obstaja možnost, da institucija izvede postopek za oddajo naročila skupno z naročnikom iz države članice, bi moralo biti določeno, kateri postopki za oddajo naročila naj se uporabljajo v navedenih primerih.

(15) Za zagotovitev pravilnega upravljanja skupne centralne baze podatkov o izključitvah bi se morali opredeliti najbolj praktične ureditve za uporabo baze podatkov.

(16) V skladu z načelom sorazmernosti gospodarski subjekti, ki so v kateri od situacij za izključitev, našteti v finančni uredbi, ne smejo biti časovno nedoločeno izključeni iz sodelovanja v postopku za oddajo naročil. Zato je treba določiti merila za trajanje izključenosti.

(17) Zaradi pregleda finančne uredbe je treba ustrezno prilagoditi določbe o kaznih.

(18) Zaradi pravne varnosti je treba opredeliti načine uporabe in izjeme pri postopku mirovanja pred sklenitvijo pogodbe.

(19) V ustrezni določbi je treba zapisati, v kakšnem obsegu se določene oblike financiranja iz člena 108(3) finančne uredbe izenačijo z donacijami iz naslova VI prvega dela.

(20) Zaradi doslednosti pri uporabi pravnih instrumentov, na podlagi katerih se dodelijo donacije, tj. Odločba Komisije ali pisni sporazum, letni program dela določi, kateri pravni instrument naj bi se uporabljal za določeni namen. Nekatere člene je treba spremeniti, da se upošteva uvedba odločb v postopek dodeljevanja donacij.

(21) Da se zagotovi, da pravo Skupnosti velja za vsa pravna razmerja, v katerih sodelujejo institucije, bi moralo biti za odredbodajalce obvezno, da v vse svoje pogodbe za oddajo javnih naročil in sporazume o donacijah vnesejo posebno določbo, da se uporablja pravo Skupnosti, nato pa po potrebi nacionalno pravo, o katerem so se dogovorile stranke.

(22) V zvezi z dodeljevanjem donacij je treba razširiti izjeme pri zahtevi za poziv za zbiranje predlogov, da se vključi obstoječo možnost v skladu z obstoječimi uredbami na področju raziskav in razvoja za dodeljevanje donacij neposredno upravičencem, ki jih določi Komisija, za zelo kakovostne predloge, ki ne spadajo v obseg načrtovanih pozivov za zbiranje predlogov za zadevno proračunsko leto. Poleg tega je treba glede na pridobljene izkušnje uvesti dodatno odstopanje za vključevanje ukrepov s posebnimi značilnostmi, za katere je potreben izvrševalni organ s posebnim strokovnim znanjem ali upravnimi pooblastili, ne da bi nujno pomenilo monopol.

(23) Za zaščito finančnih interesov Skupnosti je treba določiti, da morajo zastopniki upravičencev, ki niso pravne osebe, dokazati, da so pooblaščeni za delovanje v imenu upravičenca in da nudijo finančna jamstva, enaka tistim pravnih oseb.

(24) Za lažje vodenje postopka dodeljevanja ter v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja je treba določiti možnost omejitve poziva za zbiranje predlogov na ciljno kategorijo upravičencev. S tem bi Komisija lahko ob ustreznem upoštevanju načel enake obravnave in nediskriminacije zavrnila vloge subjektov, ki niso povezani z zadevnim programom.

(25) V pomoč vlagateljem in za izboljšanje učinkovitosti pozivov za zbiranje predlogov je treba izboljšati nekatere stopnje postopka. Komisija bi morala vlagateljem zagotoviti informacije in navodila o pravilih, ki se uporabljajo za dodeljevanje donacij in jih čim prej obvestiti o možnostih izbire njihove vloge. Postopek predložitve vlog in postopek ocenjevanja se lahko razdelita na več faz in tako se lahko že zgodaj zavrnejo predlogi, ki kasneje v postopku na pozivu ne morejo več uspeti. Za pojasnitev, kateri stroški so lahko upravičeni do financiranja Skupnosti, je treba pripraviti okvirni seznam. Prav tako je primerno, da se določi pogoje za predložitev vlog, zlasti za vloge, ki se oddajo v elektronski obliki. Poleg tega bi moralo biti omogočeno, da se od vlagateljev lahko zahtevajo dodatne informacije med postopkom za oddajo naročila, zlasti v primeru očitnih resnih napak v vlogah.

(26) Izrecno bi se moralo predvideti možnost zgodnjega sprejetja letnega programa dela v prejšnjem letu, da se omogoči začetek pozivov za zbiranje predlogov čim prej pred začetkom leta, na katerega se nanašajo.

(27) Komisija bi morala zaradi preglednosti vsako leto obveščati proračunski organ o upravljanju postopkov za dodelitev donacij.

(28) Zaradi zaščite interesov upravičencev in povečanja pravne varnosti je treba spremembe vsebine poziva za zbiranje predlogov še naprej omogočiti le v izjemnih primerih, vlagateljem pa je treba dati na voljo dodaten rok, če bi bile te spremembe bistvene. Prav tako kot razpis je treba tudi spremembe objaviti.

(29) V zvezi s pavšalnimi zneski je treba podrobno določiti, da zneske na enoto pavšalnih zneskov pod mejno vrednostjo 25 000 EUR in zneske pavšalnega financiranja določi Komisija na osnovi objektivnih elementov, kot so statistični podatki, kjer so ti na voljo; te zneske mora Komisija redno ponovno oceniti in jih na enaki osnovi posodobiti. Po drugi strani je treba pavšalne zneske nad mejno vrednostjo 25 000 EUR določiti v temeljnem aktu. Poleg tega je treba odgovornega odredbodajalca obvezati k izvedbi ustreznega naknadnega nadzora, da ugotovi, ali so bili upoštevani pogoji za njihovo dodelitev, na primer da se je dogodek, zaradi katerega je bil dodeljen pavšalni znesek ali pavšalno financiranje, dejansko zgodil. Ta nadzor je neodvisen od nadzora, ki se izvaja za donacije, namenjene za povračilo dejansko nastalih upravičenih stroškov. Treba je podrobno opredeliti pravilo neprofitnosti in pravilo sofinanciranja.

(30) V zvezi s pogodbami, ki so potrebne za izvajanje donacije Skupnosti, je treba podrobno določiti, da je treba, kadar so to pogodbe malih vrednosti, pravila, ki se jih morajo držati upravičenci, omejiti na zgolj nujno potrebna, tj. na načelo dobrega finančnega poslovodenja in odsotnost navzkrižja interesov. Za pogodbe velikih vrednosti odredbodajalec lahko določi dodatne posebne zahteve, na osnovi tistih, ki za enakovredne pogodbe veljajo za institucije.

(31) Finančno podporo tretjim osebam, ki jo lahko dodeli upravičenec donacije Skupnosti, je treba organizirati tako, da ni možnosti za uporabo diskrecije in je omejena na skupni znesek 100 000 EUR, kakor zahteva člen 120 finančne uredbe.

(32) V zvezi z računovodstvom in pripravo računov je treba pojasniti, da je poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju, ki spremlja zaključne račune v skladu s členom 122 finančne uredbe, drugačno od poročila o izvrševanju proračuna iz člena 121 finančne uredbe. Hkrati pa je treba zaradi sprememb obsega uporabe konsolidacije v finančni uredbi vsa prejšnja sklicevanja na organe iz člena 185 finančne uredbe zamenjati z sklicevanjem na organe iz člena 121 finančne uredbe.

(33) Kar zadeva nekatere dele Uredbe Sveta št. […./….][7] o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (IPP) in Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta št. […./….][8] o splošnih določbah o ustanovitvi evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta (EISP) z razdelitvijo obveznosti, je finančna uredba uvedla „n+4“ pravilo o zapadlih proračunskih sredstvih. Zato je treba vstaviti posebne podrobne določbe, zlasti glede postopka in posledic avtomatske zapadlosti proračunskih sredstev.

(34) Treba je nadalje poenostaviti področje zunanjih ukrepov. Zlasti se mora povišati mejna vrednost za postopek s pogajanji na podlagi ene same ponudbe. Poleg tega je treba možnost izvedbe postopkov tajnih naročil iz varnostnih razlogov, ki je že možna za naročila v imenu institucij, razširiti na operativna naročila na področju zunanjih odnosov.

(35) V zvezi z medinstitucionalnimi uradi je treba spremeniti posebna pravila za Urad za uradne publikacije (OPOCE), ker je v finančni uredbi uvedena nova možnost medinstitucionalnega prenosa nalog na direktorje medinstitucionalnih evropskih uradov. Glede na to mora pristojnost za prevzem proračunskih obveznosti ostati v rokah vsake institucije, ki odloča o objavi svojih dokumentov, medtem ko so lahko vsa nadaljnja dejanja prenesena na direktorja OPOCE.

(36) V zvezi z zunanjimi posameznimi strokovnjaki, ki sodelujejo pri ocenjevanju predlogov in drugih oblikah tehnične pomoči, je treba omogočiti, da se te strokovnjake izbere s seznama, oblikovanega na podlagi njihove strokovne zmogljivosti, ki se sestavi po objavi poziva za prijavo interesa.

(37) Uredbo (ES, Euratom) št. 2342/2002 je zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES, Euratom) št. 2342/2002 se spremeni:

1. Člen 2 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„Člen 2Zakonodajni akti o izvrševanju proračuna(Člen 2 finančne uredbe)

Komisija vsako leto v predhodnem predlogu proračuna posodobi informacije o aktih, ki so navedeni v členu 2 finančne uredbe.“

2. Člen 3 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„Člen 3Področje uporabe predhodnega financiranja(Člen 5a finančne uredbe)

1. Pri neposrednem centraliziranem upravljanju s številnimi partnerji, posrednem centraliziranem upravljanju in decentraliziranem upravljanju v smislu člena 53 finančne uredbe se pravila iz člena 5a finančne uredbe uporabljajo samo za subjekt, ki prejme predhodno financiranje neposredno od Komisije.

2. Predhodno financiranje šteje kot znaten znesek v smislu člena 5a(2)(a) finančne uredbe, če presega 50 000 EUR.

Vendar se v zvezi z zunanjimi ukrepi predhodno financiranje šteje kot znaten znesek, če presega 250 000 EUR. Za ukrepe pomoči za obvladovanje kriznih razmer in ukrepe človekoljubne pomoči predhodno financiranje šteje kot znaten znesek, če na posamezen sporazum presega 750 000 EUR ob koncu vsakega proračunskega leta in je namenjeno za projekte, ki trajajo več kot 12 mesecev.“

3. Člen 4 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„Člen 4Izterjava obresti iz predhodnega financiranja(Člen 5a finančne uredbe)

1. Odgovorni odredbodajalec za vsako poročevalno obdobje po izvajanju sporazuma izterja znesek obresti iz plačil predhodnega financiranja, ki presegajo 750 000 EUR na posamezen sporazum na koncu vsakega proračunskega leta.

2. Odgovorni odredbodajalec lahko vsaj enkrat letno izterja znesek obresti iz plačil predhodnega financiranja, nižjega od zneskov iz odstavka 1, ob upoštevanju tveganj, povezanih z njegovim upravljalskim okoljem in naravo financiranih ukrepov.

3. Odgovorni odredbodajalec izterja znesek obresti iz plačil predhodnega financiranja, ki presega razliko dolgovanega zneska iz člena 5a(1) finančne uredbe.“

4. Vstavi se naslednji člen 4a:

„Člen 4aObračunavanje obresti iz predhodnega financiranja(Člen 5a finančne uredbe)

1. Odredbodajalec zagotovi, da je pri sporazumih o donacijah, sklenjenih z upravičenci in posredniki, predhodno financiranje izplačano na bančne račune ali podračune, ki omogočajo razvidnost sredstev in povezanih obresti. V nasprotnem primeru morajo računovodske metode upravičencev ali posrednikov omogočati razvidnost sredstev, ki jih je izplačala Skupnost, in obresti ali drugih koristi iz teh sredstev.

2. V primerih iz drugega pododstavka člena 5a(1) finančne uredbe odgovorni odredbodajalec pred koncem vsakega proračunskega leta pripravi ocene zneskov kakršnih koli obresti ali enakovrednih koristi iz teh sredstev ter vnese rezervacijo za ta znesek. Ta rezervacija se vnese v računovodsko evidenco in se poračuna ob uspešni izterjavi, ki sledi izvrševanju sporazuma.

Kadar se predhodno financiranje plača iz iste proračunske vrstice in na podlagi istega temeljnega akta upravičencem, ki jih zajema isti postopek za oddajo javnega naročila, lahko odredbodajalec pripravi eno samo oceno terjatev za več dolžnikov hkrati.

3. Člena 3 in 4a ne posegata v vknjižbo predhodnega financiranja na strani sredstev v računovodskih izkazih, kakor je določeno v računovodskih pravilih iz člena 133 finančne uredbe.“

5. V točki (c) člena 5 se besedna zveza „s členoma 157 in 181(5) finančne uredbe“ nadomesti z besedno zvezo „s členoma 157 in 160a finančne uredbe“.

6. V člen 7 se vstavi naslednji odstavek 1a:

„1a. Za preprečitev znatnega vpliva preračunov valute na raven sofinanciranja Skupnosti se v posebnih določbah za preračun iz odstavka 1 navede, če je primerno, menjalni tečaj med eurom in drugimi valutami, ki se izračuna z uporabo povprečja dnevnih menjalnih tečajev v določenem obdobju.“

7. Člen 10 se spremeni:

(a) V odstavku 1 se prvi pododstavek točke (b) nadomesti z naslednjim besedilom:

„(b) v izkazu o odhodkih je v pripombah k proračunu, vključno s splošnimi pripombami, navedeno, katere proračunske vrstice lahko prejmejo proračunska sredstva v višini namenskih prejemkov, ki so dani na voljo.“

(b) V odstavku 1 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim besedilom:

„V primeru iz točke (a) prvega pododstavka se vpiše zaznamek pro memoria (p.m.), znesek ocenjenega prihodka pa se navede samo kot informacija v pripombah.“

(c) V prvem stavku odstavka 2 se besedna zveza „iz člena 161(2) finančne uredbe“ nadomesti z besedno zvezo „iz členov 160(1a) in 161(2) finančne uredbe“.

8. Člen 11 se spremeni:

(a) V odstavku 1 se besedna zveza „iz člena 5 Uredbe (ES, Euratom) št. 1150/2000“ nadomesti z besedno zvezo „iz člena xx Uredbe (ES, Euratom) št. […./….]“.

(b) V odstavku 4 se besedna zveza „v Uredbi (ES, Euratom) št. 1150/2000“ nadomesti z besedno zvezo „v Uredbi (ES, Euratom) št. […./….]“.

9. Vstavi se naslednji člen 13a:

„Člen 13aObremenitve zaradi donacij, ki jih prejmejo Skupnosti(Člen 19 finančne uredbe)

Obremenitve iz člena 19(2) finančne uredbe vključujejo nadaljnje stroške, povezane z donacijami, ki jih prejmejo Skupnosti, kakor jih oceni Komisija.“

10. Člen 14 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„Člen 14Postopek za plačilo neto zneska(Člen 20(1) finančne uredbe)

V skladu s členom 20(1) finančne uredbe se lahko naslednji zneski odštejejo od zahtevkov za plačilo, računov ali poročil in se nato predložijo v plačilo v neto znesku:

(a) kazni, izrečene strankam pogodb o javnih naročilih ali sporazumov o donacijah;

(b) popusti, povračila in znižanja na posameznih računih in zahtevkih za plačilo;

(c) obresti iz predhodnega financiranja iz prvega pododstavka člena 5a(1) finančne uredbe.“

11. Člen 16 se črta.

12. Člen 17 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„Člen 17Pravila za izračun rokov in odstotnih omejitev pri prerazporeditvah(Člena 22 in 23 finančne uredbe)

1. Roki, določeni v členu 24 finančne uredbe, ki se uporabljajo za sklepe o prerazporeditvah iz člena 22(1) in točk (b) in (c) člena 23(1) finančne uredbe, začnejo teči na dan, ko institucija obvesti proračunski organ o nameravani prerazporeditvi.

2. Odstotne omejitve iz členov 22 in 23 finančne uredbe se izračunajo, ko se pripravi predlog za prerazporeditev in z upoštevanjem proračunskih sredstev, določenih v proračunu, skupaj s spremembami proračuna.

3. V zvezi z odstotnimi omejitvami iz členov 22 in 23 finančne uredbe se upošteva vsota sredstev za prerazporeditev iz vrstice, s katere se prerazporeja, od katere se odštejejo prejšnje prerazporeditve. Ne upošteva pa se zneskov prerazporeditev, ki jih lahko zadevna institucija opravi samostojno brez odločitve proračunskega organa.“

13. V prvem stavku člena 20 se besedna zveza „iz prvega pododstavka člena 26(2) finančne uredbe“ nadomesti z besedno zvezo „iz člena 26 finančne uredbe“.

14. V členu 22 se črta prvi pododstavek odstavka 1.

15. Člen 23 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„Člen 23Predhodna objava proračuna(Člen 29 finančne uredbe)

Pred uradno objavo v Uradnem listu Evropske unije se končni in podrobni zneski proračuna na pobudo Komisije objavijo v vseh jezikih čim prej po končnem sprejetju proračuna in najpozneje v štirih tednih na internetni strani institucij.“

16. Za členom 23 se vstavi naslednje poglavje 8:

„POGLAVJE 8 (Poglavje 9 finančne uredbe) Načelo uspešne in učinkovite kontrole

Člen 23aNačelo uspešne in učinkovite notranje kontrole(Člen 30a(1) finančne uredbe)

1. Uspešna notranja kontrola temelji na najboljših mednarodnih praksah in vključuje zlasti:

(a) ločevanje nalog;

(b) ustrezno strategijo obvladovanja tveganja in ustrezno strategijo kontrole, ki vključuje kontrolo na ravni upravičenca;

(c) preprečevanje navzkrižja interesov;

(d) ustrezne revizijske sledi in celovitost podatkov v podatkovnih sistemih;

(e) postopke za spremljanje delovanja in nadaljnje ukrepanje pri ugotovljenih pomanjkljivostih in izjemah notranje kontrole;

(f) periodično oceno nemotenega delovanja nadzornega sistema.

2. Učinkovita notranja kontrola temelji na naslednjih elementih:

(a) ob upoštevanju načina upravljanja, ki se uporablja, na izvajanju ustreznih strategij obvladovanja tveganja in ustreznih strategij kontrole, o katerih je bilo doseženo soglasje med vsemi zadevnimi udeleženci v verigi kontrol, pri čemer se upoštevajo stroški za proračun Skupnosti na eni strani in koristi kontrole na drugi ter se vzpostavi raven nadzora za doseganje dopustne ravni tveganja;

(b) na dostopnosti rezultatov kontrol vsem zadevnim udeležencem v verigi kontrol;

(c) na pravočasni uporabi popravnih ukrepov, ki zajemajo, če je primerno, odvračilne kazni;

(d) na predložitvi zagotovila uprave na ustrezni ravni upravljanja, da so bili uvedeni sistemi, ki dajejo razumno zagotovilo o zakonitosti in pravilnosti poslovnih dogodkov.“

„Člen 23bIzvajanje notranje kontrole(Člena 30a(3) in 33(2)(d) finančne uredbe)

1. Komisija v finančnem izkazu, navedenem v členu 28 finančne uredbe, opiše tveganje, povezano z izvajanjem temeljnega akta in večjih mehanizmov kontrole, ki so potrebni za obravnavanje tega tveganja in dosego ustrezne ravni kontrole, zlasti ob upoštevanju stroškov za proračun Skupnosti in koristi, ki jo kontrola prinaša različnim politikam, ter vrednosti zadevnih odhodkov.

2. Komisija v skladu s temeljnim aktom po potrebi dopolni načine upravljanja tveganj, povezanih z izvajanjem, z.

(a) navedbo ravni in intenzivnosti kontrole, za kateri se šteje, da sta ustrezni, če niso odkrite večje nepravilnosti ali nezakonitosti;

(b) opredelitvijo minimalnih meril za naključni preizkus nadzora in beleženjem razlogov za izbiro naključnih preizkusov nadzora;

(c) opredelitvijo zahteve po poročanju opravljenih kontrol.

3. Komisija o izvajanju večjih mehanizmov kontrole, ki jih je vzpostavila, poroča v izjavi o dejavnosti iz člena 33 finančne uredbe, ki proračunski organ obvesti o primernosti teh kontrol in o s tem povezanih potrebnih sredstvih za proračun Skupnosti.“

17. Člen 25 se spremeni:

(a) točka (a)(ii) se nadomesti z naslednjim besedilom:

„(ii) za vsako kategorijo osebja organizacijska shema, iz katere so razvidna sistematizirana in dejansko zasedena mesta na začetku leta, v katerem je predložen predhodni predlog proračuna, ter razporeditev osebja po plačilnih razredih in upravnih enotah;“

18. Člen 31 se črta.

19. Člen 32 se spremeni:

(a) V naslovu se „Člen 49(2)(a) in (b)“ nadomesti s „Člen 49(6)(a) in (b)“.

(b) V odstavku 1 se „člena 49(2)(a)“ nadomesti s „člena 49(6)(a)“.

(c) V odstavku 2 se „člena 49(2)(b)“ nadomesti s „člena 49(6)(b)“.

20. V naslovu člena 33 se „Člen 49(2)(c)“ nadomesti s „Člen 49(6)(d)“.

21. V členu 34 se doda naslednji odstavek 3:

„3. Če je vlagatelj, kandidat ali ponudnik član osebja, razen če nadrejeni vnaprej odobri njegovo udeležbo v postopku, se domneva, da obstaja navzkrižje interesov.“

22. Člen 35 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„Člen 35Pregledi, ki jih izvaja Komisija(Členi 53b, 53d, 54(2)(c) in 56 finančne uredbe)

1. Odločitve o zaupanju izvršilnih nalog subjektom ali osebam iz člena 56 finančne uredbe vsebujejo vse ustrezne ureditve za zagotavljanje preglednosti opravljenih operacij.

2. Pri vsaki bistveni spremembi postopkov ali sistemov, ki jih uporabljajo ti subjekti ali osebe, Komisija po potrebi pregleda te ureditve, da preveri, ali so še vedno skladne s pogoji iz člena 56.

3. Zadevni subjekti ali osebe posredujejo Komisiji v določenem roku vse informacije, ki jih ta zahteva, in jo nemudoma obvestijo o vseh bistvenih spremembah svojih postopkov ali sistemov. Po potrebi Komisija določi tako obveznost v instrumentih prenosa nalog ali v sporazumih, sklenjenih s temi subjekti ali osebami.

4. Komisija lahko ob upoštevanju mednarodno sprejetih standardov prizna kot enakovredne svojim postopke javnih naročil organov iz člena 54(2)(c) in upravičencev iz člena 166(1)(a) finančne uredbe.

5. Kadar Komisija izvršuje proračun s skupnim upravljanjem, se uporabljajo dogovori o preverjanju, sklenjeni z zadevnimi mednarodnimi organizacijami.

6. Minimalno merilo za neodvisno zunanjo revizijo iz člena 56(1)(d) finančne uredbe pomeni revizijsko službo, ki je funkcionalno neodvisna od subjekta, ki mu Komisija zaupa izvršilne naloge.“

23. V členu 36 se „Člen 53“ nadomesti s „Člen 53a“.

24. V členu 37 se črta odstavek 2.

25. Člen 38 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„Člen 38Upravičenost in pogoji za prenos pooblastil na nacionalne ali mednarodne organe javnega sektorja ali subjekte zasebnega prava, ki opravljajo javno službo(Člen 54(2)(c) finančne uredbe)

1. Komisija lahko prenese naloge v zvezi z izvajanjem javne oblasti na:

(a) mednarodne organe javnega sektorja;

(b) nacionalne organe javnega sektorja ali subjekte zasebnega prava, ki opravljajo javno službo in zanje velja pravo ene od držav članic, ene od držav članic Evropskega gospodarskega prostora (EGP) ali držav, ki so kandidatke za članstvo v Evropski uniji, lahko pa tudi, če je to primerno, pravo katere koli druge države.

2. Komisija zagotovi, da organi ali subjekti iz odstavka 1 dajo primerna finančna jamstva, ki jih po možnosti izda javni organ, zlasti za celotno vračilo zneskov, dolgovanih Komisiji.

3. Kadar Komisija načrtuje prenos nalog, ki vključujejo izvajanje javne oblasti, in zlasti nalog izvrševanja proračuna na organ iz točke (c) člena 54(2) finančne uredbe, mora izvesti analizo, ali organ upošteva načela gospodarnosti, uspešnosti in učinkovitosti.“

26. Člen 39 se spremeni:

(a) Naslov se nadomesti z naslednjim besedilom:

„Člen 39Imenovanje nacionalnih ali mednarodnih organov javnega sektorja ali subjektov zasebnega prava, ki opravljajo javno službo(Člen 54(2)(c) finančne uredbe)“

(b) V odstavku 2 se prvi stavek nadomesti z naslednjim besedilom:

„Takšni organi, subjekti ali mednarodni organi javnega sektorja se izberejo na objektiven in pregleden način v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja, da ustrezajo pogojem za izvrševanje proračuna, ki jih določi Komisija.“

(c) V odstavku 3 se zadnji stavek nadomesti z naslednjim besedilom:

„V vseh drugih primerih Komisija imenuje takšne organe ali subjekte v dogovoru z zadevno državo članico ali zadevnimi državami.“

(d) Doda se novi odstavek 4:

„4. Kadar Komisija zaupa naloge izvrševanja organom v skladu s točko (c) člena 54(2) finančne uredbe, vsako leto obvesti zakonodajni organ o zadevnih primerih in organih.“

27. Vstavi se naslednji člen 39a:

„Člen 39aOsebe, pooblaščene za izvedbo določenih ukrepov v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji(Člen 54(2)(d) finančne uredbe)

Osebe, pooblaščene za izvedbo določenih ukrepov iz točke (d) člena 54(2) finančne uredbe, vzpostavijo ustrezne strukture in postopke za prevzem odgovornosti za sredstva, ki jih bodo upravljale . Te osebe imajo položaj posebnega svetovalca Komisije za SZVP v skladu s členoma 1 in 5 Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti .“

28. Člen 41 se spremeni:

(a) Naslov se nadomesti z naslednjim besedilom:

„Člen 41Podrobna ureditev za posredno centralizirano upravljanje(Členi 54(2)(b), (c) in (d) finančne uredbe)“

(b) Prvi odstavek se nadomesti z naslednjim besedilom:

„1. Kadar Komisija zaupa naloge izvrševanja organom, subjektom ali osebam iz točk (b), (c) in (d) člena 54(2) finančne uredbe, z njimi sklene sporazum, v katerem določi podrobno ureditev za upravljanje sredstev in zaščito finančnih interesov Unije.“

(c) Odstavek 3 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„3. Organi, subjekti ali osebe iz odstavka 1 nimajo statusa odredbodajalca na podlagi prenosa.“

29. Člen 42 se spremeni:

(a) V naslovu se „Člen 53(5)“ nadomesti s „Člena 53b in 53c“.

(b) V odstavku 1 se „člena 53(5)“ nadomesti s „člena 53b in 53c“.

30. Vstavi se naslednji člen 42a:

„Člen 42aPovzetek revizij in izjav(Člen 53b finančne uredbe)

1. Povzetke predloži ustrezni usklajevalni organ, ki ga imenuje država članica za področje zadevnih odhodkov.

2. Povzetek, ki zadeva revizije:

(a) zagotovi pregled certifikatov, ki jih izdajo certifikacijski organi (kmetijstvo), in revizijskih mnenj revizijskih organov (strukturni in drugi podobni ukrepi);

(b) se za kmetijske odhodke in za strukturne in druge podobne ukrepe predloži do 15. februarja v letu, ki sledi letu izvajanja revizije.

3. Povzetek, ki zadeva izjave:

(a) zagotovi pregled izjav o zanesljivosti, ki jih izdajo plačilne agencije (kmetijstvo), in certificiranja certifikacijskih organov (strukturni in drugi podobni ukrepi);

(b) se za kmetijske odhodke in za strukturne in druge podobne ukrepe predloži do 15. februarja v naslednjem proračunskem letu.“.

31. Vstavi se naslednji člen 42b:

„Člen 42bOcena učinkovitosti sistemov notranje kontrole(Člen 53b finančne uredbe)

Pri deljenem, decentraliziranem in posrednem centraliziranem upravljanju, kadar stroški kontrol ne bremenijo proračuna Skupnosti, so za oceno učinkovitosti sistemov notranje kontrole in, če je primerno, za izvajanje popravnih ukrepov, odgovorne države članice, tretje države, oziroma organi, ki so jim bile zaupane izvršilne naloge.“

32. Člen 43 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„Člen 43 Skupno upravljanje (Členi 53d, 108a in 165 finančne uredbe)

1. Komisija zagotovi, da obstaja primerna ureditev za nadzor in revizijo ukrepa v celoti.

2. Mednarodne organizacije iz člena 53d finančne uredbe so:

(a) mednarodne organizacije javnega sektorja, ustanovljene na podlagi medvladnih sporazumov, in specializirane agencije, ki jih ustanovijo take organizacije;

(b) Mednarodni odbor Rdečega križa;

(c) Mednarodna federacija državnih organizacij Rdečega križa in Rdečega polmeseca;

(d) Evropska investicijska banka in Evropski investicijski sklad.

3. Kadar se proračun izvršuje s skupnim upravljanjem z mednarodnimi organizacijami v skladu s členoma 53d in 165 finančne uredbe, so organizacije in financirani ukrepi izbrani na objektiven in pregleden način.

4. Brez poseganja v člen 35 sporazumi, sklenjeni z mednarodnimi organizacijami iz člena 53d finančne uredbe, vsebujejo zlasti:

(a) opredelitev ukrepa, projekta ali programa, ki se bo izvajal s skupnim upravljanjem;

(b) pogoje in podrobno ureditev za njihovo izvajanje in vključujejo zlasti načela za oddajo javnih naročil in za dodelitev donacij;

(c) pravila o poročanju o tem izvajanju Komisiji;

(d) določbe, ki obvezujejo organizacijo, ki so ji zaupane naloge izvrševanja, da iz sodelovanja v postopkih za oddajo naročila ali dodelitev donacije izključi kandidate in vlagatelje, ki so v kateri od situacij iz člena 93(1)(a), (b) in (e) ter člena 94(a) in (b) finančne uredbe;

(e) pogoje za plačilo prispevka Skupnosti in dokazila, ki so potrebna za utemeljevanje plačil;

(f) pogoje, pod katerimi se to izvajanje preneha;

(g) podrobno ureditev za nadzor, ki ga izvaja Komisija;

(h) določbe glede uporabe kakršnih koli nastalih obresti;

(i) določbe, ki zagotavljajo prepoznavnost ukrepa, projekta ali programa Skupnosti v primerjavi z drugimi dejavnostmi organizacije.

5. Projekt ali program šteje kot pripravljen skupaj, kadar Komisija in mednarodni organ javnega sektorja skupaj ocenita izvedljivost in določita sporazume o izvajanju.

6. Minimalne zahteve za mednarodne organizacije pri izvajanju projektov s skupnim upravljanjem so:

(a) postopki za oddajo javnih naročil in dodelitev donacij so v skladu z načeli preglednosti, sorazmernosti, dobrega finančnega poslovodenja, enakega obravnavanja in nediskriminacije, odsodnosti navzkrižja interesov ter spoštovanja mednarodnih standardov;

(b) donacije se ne smejo kopičiti ali dodeljevati za nazaj, vključevati morajo sofinanciranje in ne smejo imeti namena ali učinka ustvarjanja dobička za upravičenca.

Te zahteve se izrecno navedejo v sporazumih, ki se sklenejo z mednarodnimi organizacijami.“

33. V odstavku 2 člena 45 se besedna zveza „iz plačilnega razreda A1“ nadomesti z besedno zvezo „iz plačilnega razreda AD16“.

34. V odstavku 3 člena 58 se besedna zveza „z Uredbo (ES, Euratom) št. 1150/2000“ nadomesti z besedno zvezo „z Uredbo (ES, Euratom) št. …./….“.

35. V členu 67 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim besedilom:

„4. Plačila z blagajniške knjige predplačil se lahko izvršujejo z bančnimi nakazili, vključno s sistemom trajnika iz člena 80 finančne uredbe, čeki ali drugimi plačilnimi sredstvi v skladu z navodili, ki jih določi računovodja.“

36. V členu 72 se besedna zveza „kadrovskih predpisov za uradnike Evropskih skupnosti in pogojev za zaposlovanje drugih uslužbencev Evropskih skupnosti (v nadaljnjem besedilu: ‚kadrovski predpisi‘)“ nadomesti z besedno zvezo „kadrovskih predpisov“.

37. Člen 74 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„Člen 74Finančne nepravilnosti (Člena 60(6) in 66(4) finančne uredbe)

Brez poseganja v pristojnosti Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) je v zvezi s kršitvami katere koli določbe finančne uredbe ali določbe, ki se nanaša na finančno poslovodenje ali preverjanje poslovanja in je posledica dejanja ali opustitve dejanja člana osebja, pristojna posebna komisija za finančne nepravilnosti (v nadaljnjem besedilu ‚komisija‘).“

38. Člen 75 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„Člen 75Komisija za finančne nepravilnosti(Člena 60(6) in 66(4) finančne uredbe)

1. Primeri finančnih nepravilnosti iz člena 74 se predložijo komisiji, organ za imenovanje pa v skladu z drugim pododstavkom člena 66(4) finančne uredbe poda svoje mnenje.

Pooblaščeni odredbodajalec lahko zadevo prepusti komisiji, če meni, da se je zgodila finančna nepravilnost.“

Komisija bo pripravila mnenje, v katerem bo ocenila, ali so se zgodile nepravilnosti v smislu člena 74, kako resne so bile in kakšne so lahko njihove posledice. Če analiza komisije pokaže, da zadeva, ki ji je bila predložena, spada v pristojnost OLAF, spis zadeve nemudoma vrne organu za imenovanje in takoj obvesti OLAF.

Kadar komisijo o zadevi obvesti neposredno član osebja v skladu s členom 60(6) finančne uredbe, komisija pošlje spis organu za imenovanje in o tem obvesti danega člana osebja. Organ za imenovanje lahko komisijo zaprosi za mnenje o zadevi.

2. Institucija ali, v primeru skupne komisije, sodelujoče institucije glede na svojo notranjo organiziranost določijo način delovanja komisije in njeno sestavo, ki vključuje tudi zunanjo osebo z zahtevano usposobljenostjo in izkušnjami.“

39. V členu 77(2) se prvi stavek nadomesti z naslednjim besedilom:

„Ob upoštevanju členov 160(1a) in 161(2) finančne uredbe ocena zneska terjatev ne pomeni, da so odobritve za prevzem obveznosti na voljo.“

40. V členu 78(3) se točka (f) nadomesti z naslednjim besedilom:

„(f) če po vseh teh korakih znesek ni poplačan v celoti, institucija izterja znesek v skladu s členom 72(2) finančne uredbe.“

41. V členu 84 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim besedilom:

„2. Brez poseganja v člen 83, kadar ni mogoče uporabiti načina izterjave iz odstavka 1 in dolžnik ne plača dolga na podlagi uradnega opomina, ki mu ga je poslal računovodja, računovodja izvrši izterjavo v skladu s členom 72(2) finančne uredbe.“

42. Vstavi se naslednji člen 85b:

„Člen 85bPrivilegiji, povezani s terjatvami Skupnosti(Člen 73a finančne uredbe)

Kadar so v državi članici, v katere pristojnosti se opravi izvršba terjatve, splošni ali posebni privilegiji povezani s fiskalnimi privilegiji, imajo terjatve Skupnosti pravico do privilegija enake razvrstitve, kot je tiste, ki jih uporabno nacionalno pravo dodeli v zvezi z davkom na dodano vrednost.

Privilegiji, povezani s terjatvami Skupnosti, zajemajo glavnico in obresti.“

43. Vstavi se naslednji člen 85c:

„Člen 85cPravila za zastaralni rok(Člen 73b finančne uredbe)

1. Zastaralni rok za upravičenosti Skupnosti v zvezi s tretjimi osebami začne teči po poteku roka, ki se je dolžniku predložil v opominu, kot je določeno v členu 78(3)(b).

Zastaralni rok za upravičenosti tretjih oseb do Skupnosti začne teči na dan, na katerega je treba izplačati upravičenost tretje osebe v skladu z ustrezno pravno obveznostjo.

2. Zastaralni rok za upravičenosti Skupnosti do tretjih oseb se prekine s kakršnim koli dejanjem institucije ali države članice v imenu institucije, o katerem se obvesti tretja oseba in s katerim naj bi se izterjala terjatev.

Zastaralni rok za upravičenosti tretjih oseb do Skupnosti se prekine s kakršnim koli dejanjem, s katerim naj bi se izterjala terjatev, in o katerem Skupnosti obvestijo upniki ali osebe, ki delujejo v njihovem imenu.

3. Dan po prekinitvah iz odstavka 2 začne teči nov zastaralni rok 5 let.

4. Vsak sodni postopek, povezan z zneskom terjatve iz odstavka 1, vključno s postopki, predloženimi sodišču, ki kasneje izjavi, da nima pristojnosti, prekine zastaralni rok. Novi zastaralni rok 5 let ne začne teči, dokler ni izdana pravnomočna sodba ali dokler ni zunajsodne poravnave med istimi strankami o istem postopku.

5. Če računovodja dolžniku v skladu s členom 85 odobri podaljšanje plačilnega roka, se to šteje kot prekinitev zastaralnega roka. Nov zastaralni rok 5 let začne teči na dan po izteku podaljšanega plačilnega roka.

6. Upravičenosti se ne izterjajo po preteku zastaralnega roka, kot je ta določen v odstavkih 1 do 5.“

44. V členu 87(3) se drugi stavek nadomesti z naslednjim besedilom:

„Odgovorni odredbodajalec odstopi od izterjave v skladu s členom 81.“

45. Člen 93 se črta.

46. V členu 94(1) se doda naslednja točka (f):

„(f) kadar institucija prenese pooblastila odredbodajalca na direktorja medinstitucionalnega evropskega urada v skladu s členom 174a(1) finančne uredbe.“

47. V členu 106 se doda naslednji odstavek 6:

„6. Institucije proračunskemu organu predložijo poročilo o upoštevanju rokov in o začasni ustavitvi rokov, določenih v odstavkih 1 do 5.“

48. V drugem pododstavku člena 115(2) se besedna zveza „kadrovski predpisi“ nadomesti z besedno zvezo „Kadrovski predpisi za uradnike Evropskih skupnosti“.

49. V členu 116(6) se zadnji stavek prvega pododstavka nadomesti z naslednjim besedilom:

„Za osebe, ki vložijo prošnjo za sodelovanje v omejenem postopku, konkurenčnem dialogu ali v postopku s pogajanji, se uporablja izraz ‚kandidati‘.“

50. Člen 117 se spremeni:

(a) Odstavek 1 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„1. Kadar se okvirna pogodba sklene z več gospodarskimi subjekti, morajo biti slednji vsaj trije, kolikor zadostno število gospodarskih subjektov izpolnjuje izbirna merila in/ali obstaja zadostno število sprejemljivih ponudb, ki izpolnjujejo merila za dodelitev.Okvirna pogodba z več gospodarskimi subjekti se lahko sklene v obliki sklopov, toda z za vse enakimi pogoji.Rok veljavnosti okvirnih pogodb ne sme biti daljši od štirih let, razen v izjemnih upravičenih primerih, utemeljenih zlasti po predmetu okvirne pogodbe.Okvirne pogodbe v sektorjih, v katerih se hitro spreminja cena in razvija tehnologija, brez ponovnega zbiranja javnih ponudb vsebujejo določbo o vmesnem pregledu. Če pogoji, ki so bili najprej določeni, ne ustrezajo več gibanjem cen ali tehnološkemu razvoju, naročnik ne sme uporabiti zadevne okvirne pogodbe in sprejme ustrezne ukrepe, da bi jo odpovedal.

51. Člen 118 se spremeni:

(a) V odstavku 3 se doda naslednji pododstavek:

„Naročniki, kadar je to ustrezno, v javnem razpisu določijo, da je postopek javnega naročila medinstitucionalni postopek javnega naročila. V takih primerih javni razpis vsebuje nazive institucij, izvajalskih agencij ali organov iz člena 185 finančne uredbe, ki sodelujejo v postopku javnega naročila, naziv institucije, odgovorne za postopek javnega naročila, in celotni znesek javnih naročil za vse dane institucije, izvajalske agencije ali organe.“

(b) Odstavek 4 se spremeni:

(i) Drugi pododstavek se nadomesti z naslednjim besedilom:„Obvestilo o oddaji javnega naročila se pošlje OPOCE v naslednjih rokih:

(i) najpozneje oseminštirideset koledarskih dni po koncu postopka, to pomeni od datuma, na katerega je bila podpisana pogodba ali okvirna pogodba. Obvestila v zvezi z naročili, ki temeljijo na sistemu dinamičnega nakupa, pa se lahko združijo na trimesečni osnovi. Ta obvestila se OPOCE torej pošljejo najkasneje oseminštirideset dni po koncu vsakega trimesečja.

(ii) V primeru pogodbe ali okvirne pogodbe, katerih vrednost je enaka ali nad mejnimi vrednostmi iz člena 158 in se oddajo v skladu s postopkom s pogajanji brez predhodne objave javnega razpisa, pravočasno, da se lahko javni razpis objavi pred podpisom pogodbe v skladu s pogoji, določenimi v odstavku 1 člena 158a.

(ii) Doda se naslednji pododstavek:

„Podatki v zvezi z vrednostjo in upravičenci posebnih pogodb, ki se sklenejo na podlagi okvirnih pogodb med proračunskim letom, se objavijo na spletni strani naročnika najpozneje 31. marca po izteku tega proračunskega leta, če se kot posledica sklepa posebne pogodbe ali skupnega obsega posebnih pogodb presežejo mejne vrednosti iz člena 158.“

52. V členu 123(2) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim besedilom:

„V postopku s pogajanji in po konkurenčnem dialogu število kandidatov, povabljenih k pogajanjem ali k predložitvi ponudbe, ne sme biti manjše od tri, pod pogojem, da zadostno število kandidatov izpolnjuje merila za izbor.“

53. Vstavi se naslednji člen 125c:

„Člen 125cSkupni postopek za oddajo naročil z državami članicami(Člen 91 finančne uredbe)

V primeru skupnega postopka za oddajo naročil med eno od institucij in naročnikom iz ene ali več držav članic se uporabljajo postopkovne določbe, ki jih uporablja institucija. Institucija se lahko v upravičenih primerih odloči, da se uporabljajo pravila postopka, ki jih uporablja naročnik iz države članice, če se lahko obravnavajo kot enakovredna tistim, ki jih uporablja institucija.“

54. Člen 129(4) se nadomesti z naslednjim besedilom:

„4. Za zneske, manjše od 500 EUR, ni potreben predhodni postopek za oddajo javnega naročila, odhodki se lahko obračunajo kot plačila na podlagi računa.“

55. Člen 130 se spremeni:

(a) V odstavku 3 se točka (a) nadomesti z naslednjim besedilom:

„(a) določati merila za izključitev in merila za izbor, ki se uporabljajo za oddajo naročila, razen v konkurenčnem dialogu, v omejenem postopku in v postopku s pogajanji po predhodni objavi razpisa iz člena 127; v takih primerih se navedena merila navedejo izključno v javnem razpisu ali v pozivu za prijavo interesa;“

(b) Odstavek 4 se spremeni:

(i) točka (c) se nadomesti z naslednjim besedilom:

„(c) določa, da je v primeru, ko je naročnik Komisija, pravo Skupnosti pravo, ki se uporablja za pogodbo o oddaji naročila, in po potrebi ga dopolnjuje nacionalno pravo, kot je to določeno v pogodbi za oddajo naročila;“

(ii) Doda se naslednja točka (d):

„(d) določa pristojno sodišče za reševanje sporov.“

(c) V odstavku 5 se doda naslednji stavek:

„Naročnik lahko od kandidata ali ponudnika tudi zahteva, da predložita kakršno koli informacijo o finančni in poslovni sposobnosti predvidenega podizvajalca, zlasti ko oddaja naročil podizvajalcem pomeni pomemben del pogodbe.“

56. Člen 133 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„Člen 133Nezakonite dejavnosti, ki povzročijo izključitev(Člena 93 in 114 finančne uredbe)

Primeri iz točke (e) člena 93(1) finančne uredbe so naslednji:

(a) primeri goljufije, navedeni v členu 1 Konvencije o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti, ki je bila pripravljena z aktom Sveta z dne 26. julija 1995[9];

(b) primeri korupcije iz člena 3 Konvencije o boju proti korupciji uradnikov Evropskih skupnosti ali uradnikov držav članic Evropske unije, ki je bila pripravljena na podlagi Akta Sveta z dne 26. maja 1997[10];

(c) primeri sodelovanja v hudodelskih združbah, kakor so opredeljene v členu 2(1) Skupnega ukrepa Sveta 98/733/PNZ[11];

(d) primeri pranja denarja, kakor so opredeljeni v členu 1 Direktive Sveta 91/308/EGS[12].“

57. Vstavi se naslednji člen 133a:

„Člen 133aUporaba meril izključitve(Členi 93, 94, 95 in 96 finančne uredbe)

1. Za določitev trajanja izključenosti in zagotovitev spoštovanja načela sorazmernosti, odgovorna institucija zlasti upošteva stopnjo resnosti dejstev, vključno z njihovim vplivom na finančne interese Skupnosti, njihovo podobo ter čas, ki je pretekel, trajanje in ponovitev prekrška, namen ali stopnjo malomarnosti zadevnega subjekta ter ukrepe, ki jih je zadevni subjekt sprejel za odpravo te situacije.

2. Obdobje iz člena 93(3) finančne uredbe se določi na največ 5 let:

(a) od datuma pravnomočne sodbe v primerih iz točk (b) in (e) člena 93(1) finančne uredbe;

(b) od datuma, na katerega je storjena kršitev, ali, v primeru nenehnih kršitev ali njihovega ponavljanja, datuma, na katerega kršitev preneha, v primerih iz točke (c) člena 93(1) finančne uredbe.

To obdobje izključitve se lahko podaljša na deset let v primeru ponovitve kršitve v obdobju petih let po datumu iz točk (a) in (b) ob upoštevanju odstavka 1.

3. Kandidati in ponudniki se izključijo iz postopka za oddajo naročila in dodelitev donacije, dokler bodo v kateri od situacij iz točk (a) in (d) člena 93 finančne uredbe.“

58. Člen 134 se spremeni:

(a) Naslov člena 134 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„Člen 134Dokazila(Člena 93 in 94 finančne uredbe)

(b) V odstavku 1 se doda naslednji pododstavek:

„Naročnik se lahko na podlagi ocene tveganja vzdrži zahtev po predložitvi izjave iz pododstavka 1, da kandidati ali ponudniki niso v kateri od situacij iz členov 93 in 94 za pogodbe, katerih vrednost je enaka ali manjša od 3 500 EUR iz člena 129(3) ter 10 000 EUR iz zadnjega pododstavka člena 241(1), zadnjega pododstavka člena 243(1) in zadnjega pododstavka člena 245(1).“

(c) Doda se naslednji odstavek 6:

„6. Kandidat ali ponudnik kadar koli na zahtevo naročnika predloži častno izjavo svojega predvidenega podizvajalca, da ni v kateri od situacij iz členov 93 in 94 finančne uredbe.Če naročnik dvomi v to častno izjavo, zahteva dokazila iz odstavkov 3 in 4. Prav tako se, če je primerno, uporablja odstavek 5.“

59. Vstavita se naslednja člena 134a in 134b:

„Člen 134aSkupna centralna baza podatkov(Člen 95 finančne uredbe)

1. Institucije, izvajalske agencije, organi iz člena 95(1) in (2) finančne uredbe Komisiji z upoštevanjem določene strukture pošljejo informacije o zadevni tretji osebi, razloge in trajanje izključitve. Prav tako pošljejo informacije o fizičnih osebah, ki so pooblaščeni zastopniki zadevne tretje osebe, imajo moč v postopkih odločanja v zvezi z njo ali pa imajo nadzor nad zadevno tretjo osebo, ter so v kateri od situacij iz členov 93, 94 in 96(1)(b) in (2)(a).

Organi držav članic pošljejo informacije o izključitvi v skladu s členom 93(1)(a) finančne uredbe samo za naročila, ki spadajo pod Direktivo 2004/18/ES.

Komisiji potrdijo, da so bile informacije pripravljene in poslane v skladu s pravili o zaščiti osebnih podatkov in da je bila zadevna tretja oseba obveščena o poslanih informacijah. Če je primerno poslane informacije posodobijo.

2. Komisija v skladu s pravili Skupnosti o obdelavi osebnih podatkov po varnostnem protokolu in redno zagotavlja preverjene podatke iz baze podatkov osebam, ki jih imenujejo institucije, izvajalskim agencijam in organom iz odstavka 1.

3. Vnos tretjih oseb v bazo podatkov in njihova odstranitev v skladu s členom 95(1) finančne uredbe se izvrši na pisno zahtevo odgovornega odredbodajalca, naslovljeno na računovodja Komisije. Odgovorni odredbodajalec za zahtevke za vnos tretjih oseb v bazo podatkov in njihovo odstranitev iz nje ter za postopek se določi v upravnih predpisih zadevne institucije, izvajalske agencije ali organa iz člena 185 finančne uredbe.

4. Po prejemu sporočila, ki se pošlje v skladu s prvim odstavkom člena 95(2) finančne uredbe, to sporočilo odgovorni odredbodajalec Komisije za zadevni program ali ukrep po preveritvi, ali so potrebni podatki jasno navedeni in ali so navedeni razlogi in trajanje izključitve, pošlje računovodji Komisije, da ga vnese v bazo podatkov.

„Člen 134bUpravne in denarne kazni(Člena 96 in 114 finančne uredbe)

1. Brez poseganja v uporabo kazni, ki so določene v pogodbi, se kandidati ali ponudniki in izvajalci, ki so dali lažne izjave, naredili hujše napake ali zagrešili nepravilnosti in goljufije, oziroma za katere se ugotovi resna kršitev pogodbenih obveznosti, lahko izključijo iz vseh oddaj naročil in dodelitev donacij, ki se financirajo iz proračuna Skupnosti, za največ pet let od ugotovitve kršitve, ki se potrdi v kontradiktornem postopku z izvajalcem.

To obdobje se lahko podaljša na deset let v primeru ponovitve kršitve v obdobju petih let po datumu iz prvega pododstavka.

2. Ponudnikom ali kandidatom, ki so dali lažne izjave, naredili resne napake, nepravilnosti ali goljufije, se lahko izrečejo denarne kazni, ki predstavljajo od 2 % do 10 % skupne ocenjene vrednosti oddanega naročila.

Izvajalcem, za katere se ugotovi resna kršitev pogodbenih obveznosti, se lahko izrečejo denarne kazni, ki predstavljajo od 2 % do 10 % skupne vrednosti zadevnega naročila.

Ta delež se lahko poveča na od 4 % do 20 % v primeru ponovne kršitve v petih letih od datuma iz prvega pododstavka odstavka 1.

3. Institucija določi upravne ali denarne kazni zlasti ob upoštevanju elementov iz člena 133a(1).“

60. V členu 140(3) se prvi pododstavek spremeni:

„V omejenih postopkih, v primerih uporabe konkurenčnega dialoga iz člena 125b in v postopkih s pogajanji z objavo javnega razpisa za naročila nad mejnimi vrednostmi iz člena 158 rok za prejem prijav za sodelovanje ni krajši od sedemintrideset dni od dne, ko je naročnik odposlal javni razpis v objavo.“

61. V prvem pododstavku člena 146 se doda naslednji stavek:

„Vendar pa lahko odgovorni odredbodajalec odloči, da naj komisija za ocenjevanje ponudb oceni in razvrsti samo merila za oddajo ter da se merila za izključitev in izbor ocenijo na druge ustrezne načine, ki zagotavljajo odsotnost navzkrižja interesov.“

62. Člen 147 se spremeni:

(a) Odstavek 1 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„1. Sestavi se poročilo, opremljeno z datumom, o ocenjevanju in razvrstitvi prijav za sodelovanje in ponudb, za katere je bilo ugotovljeno, da izpolnjujejo pogoje. Poročilo podpišejo vsi člani komisije za ocenjevanje in vse osebe, ki jim je odgovorni odredbodajalec dodelil odgovornost za ocenjevanje in razvrstitev meril za izključitev in izbor, če komisija za ocenjevanje ni imela pristojnosti. Poročilo se arhivira za morebitne potrebe v prihodnje.“

b) V odstavku 3 se doda naslednji pododstavek:

„V primeru medinstitucionalnega postopka za oddajo javnega naročila odločitev iz prvega pododstavka sprejme naročnik, ki je odgovoren za postopek oddaje javnega naročila.“

63. Člen 149 se spremeni:

(a) Naslov se nadomesti z naslednjim besedilom:

„Člen 149Obveščanje kandidatov in ponudnikov(Členi 100(2), 101 in 105 finančne uredbe)“

(b) Odstavek 3 se spremeni:

(i) Prvi odstavek se nadomesti z naslednjim besedilom:„Za naročila, ki so jih v lastnem imenu oddale institucije Skupnosti, katerih vrednost je enaka ali višja od mejnih vrednosti iz člena 158 in niso izključena iz področja uporabe Direktive 2004/18/ES, naročniki obvestijo po pošti, telefaksu ali elektronski pošti hkrati in posamično vsakega neuspešnega ponudnika ali kandidata, da njegova ponudba ali vloga ni bila sprejeta:

(a) kmalu po sprejetju odločitve o merilih za izključitev in izbor in pred sprejetjem Odločbe o dodelitvi ali,

(b) kar zadeva odločbe o dodelitvi in odločbe o zavrnitvi ponudb, čim prej po Odločbi o dodelitvi in najpozneje v naslednjem tednu.V vsakem primeru naročnik navede razloge, zakaj ponudba ali vloga ni bila sprejeta in razpoložljiva pravna sredstva.“

(ii) Četrti pododstavek se črta.

64. Vstavi se naslednji člen 149a:

„Člen 149aPodpis pogodbe(Člena 100 in 105 finančne uredbe)

Pogodba se začne izvajati, ko je podpisana, in ne pred tem.“

65. Člen 155 se spremeni:

(a) V odstavku 1 se vstavi naslednji pododstavek:

„Kadar koli je primerno, tehnično izvedljivo in stroškovno učinkovito, se naročila, katerih vrednost je enaka ali večja od mejnih vrednosti, določenih v členu 158, oddajo hkrati v obliki sklopov . “

(b) Vstavi se naslednji odstavek 4:

„Kadar se naročilo dodeli v obliki sklopov, se ponudbe ocenijo ločeno za vsak sklop. Če se istemu ponudniku dodeli več pogodb, se lahko podpiše ena pogodba, ki zajema vse ostale pogodbe.“

66. Vstavi se naslednji člen 158a:

„Člen 158aObdobje mirovanja pred podpisom pogodbe(Člen 105 finančne uredbe)

1. V skladu z odstavkom 2 naročnik ne podpiše pogodbe ali okvirne pogodbe, ki jo zajema Direktiva 2004/18/ES, z uspešnim ponudnikom, dokler ne preteče deset koledarskih dni:

(a) od dneva po hkratni oddaji odločb o zavrnitvi in dodelitvi ali:

(b) Kadar se naročilo ali okvirna pogodba dodeli po postopku s pogajanji brez predhodne objave javnega razpisa, od dneva po objavi javnega razpisa iz člena 118 v Uradnem listu Evropske unije .Po potrebi lahko naročnik odloži podpis pogodbe zaradi dodatnega pregleda, če to opravičujejo zahtevki ali pripombe, ki so jih predložili neuspešni ali oškodovani ponudniki ali kandidati, ali kakšni koli drugi ustrezni podatki, ki jih je prejel. Zahtevki in pripombe ali podatki morajo prispeti po pošti v desetih koledarskih dneh po obvestilu o odločbah o zavrnitvi ali dodelitvi, ali, če je primerno, po objavi javnega razpisa. V primeru odložitve se vsi kandidati ali ponudniki obvestijo v treh delovnih dneh po odločbi o odložitvi.“

Razen v primerih iz odstavka 2 je vsaka pogodba, ki se podpiše pred iztekom obdobja desetih koledarskih dni nična in neveljavna.

2. Obdobje desetih koledarskih dni pred podpisom pogodb se ne uporablja v naslednjih primerih:

(a) v primeru odprtih postopkov, v katerih je oddana samo ena ponudba;

(b) v primeru omejenih postopkov ali postopkov s pogajanji po predhodni objavi javnega razpisa, v primerih ko je ponudnik, kateremu se naročilo odda, edini, ki izpolnjuje merila za izključitev in izbor, pod pogojem, da so bili drugi kandidati ali ponudniki v skladu s prvim pododstavkom točke (a) člena 149(3) obveščeni o njihovi izključitvi ali zavrnitvi kmalu po sprejetju ustreznih odločitev na podlagi meril za izključitev in izbor;

(c) v primeru posebnih pogodb, ki temeljijo na okvirnih pogodbah in uporabljajo pogoje, določene v takšni okvirni pogodbi, brez ponovnega zbiranja javnih ponudb.

(d) v primeru skrajno nujnih razlogov iz člena 126(1)(c).“

67. V členu 160 se črtajo drugi pododstavek odstavka 1, odstavek 2 in odstavek 3.

68. Vstavijo se naslednji členi 160a, 160b, 160c,160d in 160e:

„Člen 160aČlanarine(Člen 108 finančne uredbe)

Članarine iz točke (d) člena 108(2) finančne uredbe so vsote, ki se plačajo organom, katerih članice so Skupnosti, v skladu s proračunskimi odločitvami in pogoji plačila, ki jih določi zadevni organ.“

„Člen 160bUdeležbe(Člen 108 finančne uredbe)

Za namene člena 108(2) in (3) finančne uredbe veljajo naslednje opredelitve:

(a) ‚soudeležba v kapitalu ‘ pomeni lastniško vlogo v organizaciji ali poslu, ki je pridobljena z naložbo, pri čemer je donosnost naložbe odvisna od dobičkonosnosti organizacije ali posla;

(b) ‚poslovni delež ‘ pomeni soudeležbo v obliki delnic v organizaciji ali poslu;

(c) ‚kapitalska naložba ‘ pomeni zagotovitev kapitala podjetju s strani vlagatelja v zameno za delno lastništvo tega podjetja, pri čemer vlagatelj lahko poleg tega prevzame določen upravljavski nadzor nad podjetjem in lahko sodeluje pri prihodnjem dobičku;

(d) ‚financiranje v obliki nepravega lastniškega kapitala ‘ pomeni vrsto financiranja, ki ponavadi vključuje mešanico kapitala in dolga, pri čemer kapital omogoča vlagateljem, da dosežejo visoko stopnjo donosa ob uspehu družbe, in/ali pri čemer dolg pomeni ceno s premijo, ki prispeva k donosu za vlagatelja.“

(e) ‚ instrument, povezan s tveganjem ‘ pomeni finančni instrument, ki zagotavlja kritje določenega tveganja, v celoti ali delno, po možnosti v zameno za dogovorjeno plačilo.“

„Člen 160c Posebna pravila (Člen 108(3) finančne uredbe)

1. Kadar Komisija pri neposrednem centraliziranem upravljanju dodeli donacije, kot so opisane v točkah (a) in (b) člena 108(3) finančne uredbe, zanje veljajo določbe tega naslova z izjemo naslednjih določb:

(a) pravila o neprofitnosti iz člena 165;

(b) zahteve po sofinanciranju iz člena 172;

(c) za ukrepe, katerih cilj je krepitev finančne sposobnosti upravičenca ali ustvarjanje prihodka, ocena finančne sposobnosti iz člena 173(4);

(d) zahteve po vnaprejšnji garanciji iz člena 182.

Določba iz prvega pododstavka ne posega v računovodsko obravnavo zadevnih donacij, ki jo določi računovodja v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi.

2. V primerih, kjer je opravljen finančni prispevek, odgovorni odredbodajalec zagotovi, da so bile s prejemnikom prispevka dogovorjene ustrezne ureditve v zvezi s pogoji in načini plačila in nadzora.“

„Člen 160dNagrade(Člen 109(3)(b) finančne uredbe)

Za namene točke (b) člena 109(3) finančne uredbe se nagrade dodelijo za sodelovanje na natečaju.

Podeljuje jih žirija, ki svobodno odloča, ali bo dodelila nagrade, glede na oceno kakovosti prispevkov na podlagi pravil natečaja.

Znesek nagrade ni povezan s stroški, ki jih je imel prejemnik.

Pravila natečaja določajo pogoje in merila za dodelitev ter znesek nagrade.“

Člen 160eSporazumi in odločbe o donacijah(Člen 108(1) finančne uredbe)

1. Za vsak program ali ukrep Skupnosti letni program dela določi, ali se donacije krijejo samo z Odločbo ali tudi s pisnim sporazumom.

2. Za določitev ustreznega instrumenta se upošteva naslednje:

- enako obravnavanje in nediskriminacija med upravičenci, zlasti na podlagi državljanstva ali geografskega položaja;

- skladnost navedenega instrumenta z drugimi instrumenti, ki se uporabljajo za isti program ali ukrep Skupnosti;

- težavnost in standardizacija vsebine financiranih ukrepov ali programov dela.

3. V primeru programov, ki jih upravlja več odredbodajalcev, se ustrezni instrument določi s posvetovanjem med temi odgovornimi odredbodajalci.“

69. Člen 163 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„Člen 163Partnerstva(Člen 108 finančne uredbe)

1. Posebne donacije so lahko sestavni del okvirnih partnerstev.

2. Okvirno partnerstvo se lahko vzpostavi kot dolgoročno sodelovanje med Komisijo in upravičenci donacij. Lahko je v obliki okvirnega sporazuma o partnerstvu ali okvirne Odločbe o partnerstvu.

Okvirni sporazum o partnerstvu določa skupne cilje, naravo načrtovanih enkratnih ukrepov ali ukrepov, ki so del odobrenega letnega programa dela, postopek za dodeljevanje posameznih donacij v skladu z načeli in postopkovnimi pravili iz tega naslova in splošne pravice in obveznosti vsake pogodbenice po posebnih sporazumih ali odločbah.

Trajanje partnerstva ne sme biti daljše od štirih let, razen v izjemnih primerih, upravičenih predvsem zaradi predmeta okvirnega partnerstva.

Odredbodajalci ne smejo neupravičeno uporabljati okvirnih sporazumov ali odločb o partnerstvih ali jih uporabljati tako, da bi bil namen ali učinek v nasprotju z načeli preglednosti ali enakega obravnavanja vlagateljev.

3. Okvirni sporazumi ali odločbe o partnerstvih se za namene postopka za oddajo naročila obravnavajo kot donacije; za okvirne sporazume veljajo postopki predhodne objave iz člena 167.

4. Posebne donacije, ki temeljijo na okvirnih sporazumih ali odločbah o partnerstvu, se dodelijo v skladu s postopki, določenimi v teh sporazumih ali odločbah, in z načeli iz tega naslova.

Za posebne donacije veljajo postopki za naknadno objavo, določeni v členu 169.“

70. Člen 164 se spremeni:

(a) Odstavek 1 se spremeni:

(i) Prvi stavek se nadomesti z naslednjim besedilom:

“1. Odločba ali sporazum o donaciji določata predvsem:“

(ii) točka (d) se nadomesti z naslednjim besedilom:

„(d) skupno ocenjeno vrednost ukrepa in zagotovljeno financiranje Skupnosti, to je splošno zgornjo mejo, izraženo kot absolutno vrednost in po potrebi dopolnjeno z označitvijo:

(i) najvišje stopnje financiranja stroškov ukrepa ali odobrenega programa dela v primeru iz člena točke (a) člena 108a(1) finančne uredbe;

(ii) pavšalnega zneska in/ali pavšalnega financiranja iz točk (b) in (c) člena 108a(1) finančne uredbe;

(iii) kombinacije (i) in (ii).

(iii) točki (f) in (g) se nadomestita z naslednjim besedilom:

(f) splošne pogoje, ki veljajo za vse sporazume ali odločbe te vrste, kot so določbe, da upravičenec sprejema revizije Komisije, OLAF in Računskega sodišča ter pravila za naknadno objavo iz člena 169 v skladu z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 45/2001[13]; za sporazume o donacijah ti splošni pogoji še zlasti:

(i) določajo pravo Skupnosti kot pravo, ki se uporablja za sporazum o donaciji in ki ga po potrebi dopolnjuje nacionalno pravo, kot določeno v sporazumu o donaciji;

(ii) določajo pristojno sodišče za reševanje sporov.

(g) oceno celotnega proračuna.“

(iv) vstavi se naslednja točka (ga):

„(ga) po potrebi, podrobnosti o upravičenih stroških ukrepa ali odobrenega programa dela ter/ali pavšalnega zneska ali pavšalnega financiranja iz člena 108a(1) finančne uredbe;“

(b) Odstavek 2 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„V primerih iz člena 163 okvirni sporazum o partnerstvu ali odločba o partnerstvu določa informacije iz točk (a), (b), (c)(i), (d)(ii), (f), (h), (i) in (j) odstavka 1 tega člena.

Posebna odločba ali sporazum vsebuje informacije iz točk (a), (b), (c), (d), (e), (g) in (ga) odstavka 1 in po potrebi tudi iz točke (i) navedenega odstavka.“

71. V členu 165 se odstavka 1 in 2 nadomestita z naslednjim besedilom:

“1. Dobiček se za vsakega upravičenca opredeli kot:

(a) v primeru donacije za ukrep presežek prejemkov nad stroški, ki jih je imel upravičenec, ko se predloži zahtevek za končno plačilo;

(b) v primeru donacij za materialne stroške presežek v proračunu za poslovanje upravičenca.

2. Pavšalni zneski in pavšalno financiranje so v skladu s členom 181 določeni na podlagi stroškov ali kategorij stroškov, na katere se navezujejo, ob čemer so ti stroški z objektivnimi sredstvi, kot so statistični podatki, določeni na način, ki vnaprej izključuje dobiček. Komisija vsaki dve leti na enaki podlagi te zneske ponovno oceni in jih po potrebi prilagodi.

V tem primeru in za vsako donacijo se neprofitnost preverja v času določanja zneskov.

Kadar naknadni nadzor financiranega dogodka razkrije, da se dogodek ni zgodil in da je upravičenec prejel nepravilno izplačane zneske pavšalnih zneskov ali pavšalnega financiranja, ima Komisija pravico do terjatve do višine pavšalnega zneska ali pavšalnega financiranja ter lahko v primeru lažnih izjav o teh pavšalnih zneskih ali pavšalnem financiranju naloži denarne kazni do 50 % celotne vsote pavšalnega zneska ali pavšalnega financiranja.

Takšen nadzor ne posega v preverjanje in potrjevanja dejanskih stroškov, kadar so ta potrebna za izplačilo donacij ali dela kombiniranih oblik donacij, ki so sestavljene iz povračila določenega deleža upravičenih stroškov.“

72. Vstavi se naslednji člen 165a:

„Člen 165a Pravilo sofinanciranja (Člen 108a(1) finančne uredbe)

1. Sofinanciranje zahteva, da del stroškov ukrepa ali del tekočih stroškov subjekta prevzame upravičenec donacije ali pa so zbrani iz prispevkov, ki ne izhajajo od Skupnosti.

2. V primeru donacij v eni od oblik iz točk (b) ali (c) člena 108a(1) ali v obliki, ki je njihova kombinacija, se sofinanciranje oceni samo v fazi ocenjevanja vloge za donacijo.“

73. V členu 166(1) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim besedilom:

„Letni program dela za donacije pripravi vsak odgovorni odredbodajalec. Ta program dela sprejme institucija in se čim prej, po potrebi v prejšnjem letu in najpozneje 31. marca vsakega proračunskega leta, objavi na internetni strani institucije, namenjeni donacijam.“

74. Člen 167 se spremeni:

(a) pododstavek (b) prvega odstavka se nadomesti z naslednjim besedilom:

„(b) merila za ugotavljanje upravičenosti, merila za izključitev, izbor in za dodelitev donacije, navedena v členih 114 in 115 finančne uredbe, ter dokazila, ki jih je treba priložiti;“

(b) odstavek 2 se nadomesti z naslednjim besedilom:

“2. Pozivi za zbiranje predlogov se objavijo na internetni strani evropskih institucij in po možnosti v katerem koli drugem ustreznem mediju, vključno z Uradnim listom Evropske unije , da se zagotovi čim boljša obveščenost potencialnih upravičencev. Vsako spremembo vsebine pozivov za zbiranje predlogov je treba prav tako objaviti v skladu z istimi pogoji.“

75. Člen 168(1) se spremeni:

(a) točka (d) odstavka 1 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„(d) organom, ki so s temeljnim aktom v smislu člena 49 finančne uredbe določeni kot prejemniki donacije.“

(b) Dodata se naslednji točki (e) in (f):

„(e) na področju raziskav in tehnološkega razvoja organom, opredeljenim v letnem programu dela iz člena 110 finančne uredbe, kadar temeljni akt izrecno predvideva to možnost in pod pogojem, da projekt ne spada v obseg poziva za zbiranje predlogov;

(f) za ukrepe s posebnimi značilnostmi, ki zahtevajo poseben tip organa zaradi njegove tehnične sposobnosti, visoke stopnje specializacije ali upravnih pooblastil, pod pogojem, da zadevni ukrepi ne spadajo v področje uporabe poziva za zbiranje predlogov. Takšni primeri se v sklepu o dodelitvi ustrezno utemeljijo.“

76. Člen 169 se spremeni:

(a) V odstavku 2 se točka (c) nadomesti z naslednjim besedilom:

„(c) dodeljeni znesek in delež financiranja stroškov ukrepa ali odobrenega programa dela, razen v primeru pavšalnih zneskov ali pavšalnega financiranja iz člena 108a(1)(b) in (c) finančne uredbe.“

(b) Doda se naslednji odstavek 3:

„3. Komisija po objavi v skladu z odstavkom 2, kadar proračunski organ to zahteva, slednjemu pošlje poročilo o:

(a) številu vlagateljev v lanskem letu;

(b) številu in deležu uspešnih vlog na posamezen poziv za zbiranje predlogov;

(c) povprečnem trajanju postopka od datuma zaključka poziva za zbiranje predlogov do dodelitve donacije.“

77. Vstavi se naslednji člen 169a:

„Člen 169aObveščanje za vlagatelje(Člen 110 finančne uredbe)

Komisija vlagateljem zagotovi informacije in navodila z:

(a) določitvijo skupnih standardov za obrazce za vloge za podobne donacije in s spremljanjem obsega in razumljivosti obrazcev za vloge;

(b) zagotavljanjem informacij potencialnim vlagateljem, zlasti s seminarji in z dobavljanjem priročnikov.

(c) tekočim posodabljanjem dokumentov pravne osebe iz člena 64 za upravičence.

78. V členu 172 se doda naslednji odstavek 4:

„4. Načelo sofinanciranja šteje kot spoštovano, kadar je pri upravljanju projekta ali programa, ki predstavlja nedeljivo celoto, prispevek Skupnosti namenjen kritju nekaterih upravnih stroškov finančne institucije, vključno z, kjer je to ustrezno, variabilnimi nadomestili, ki predstavljajo spodbudo, vezano na uspešnost.“

79. Vstavi se naslednji člen 172a:

„Člen 172aUpravičeni stroški(Člen 113 finančne uredbe)

1. Upravičeni stroški so stroški, ki jih je imel upravičenec donacije in ki izpolnjujejo vsa naslednja merila:

(a) povezani so s predmetom donacije,

(b) navedeni so v oceni celotnega proračuna ukrepa ali programa dela,

(c) potrebni so za izvajanje ukrepa ali programa dela, ki je predmet sporazuma,

(d) morajo biti stroški, ki jih je upravičenec dejansko imel, ta jih mora navesti v svojih zaključnih računih v skladu z računovodskimi načeli, ki se uporabljajo, in morajo biti v skladu z zahtevami davčne in socialne zakonodaje, ki se uporablja,

(e) morajo biti določljivi in preverljivi,

(f) so smotrni, utemeljeni in v skladu z zahtevami dobrega finančnega poslovodenja, zlasti glede gospodarnosti in stroškovne učinkovitosti,

(g) razen v primeru revizij se ustvarijo med izvajanjem ukrepa ali programa dela.

2. Naslednje stroške lahko odgovorni odredbodajalec obravnava kot upravičene ob upoštevanju določb odstavka 1 in tistih, ki jih vsebuje temeljni akt:

(a) stroške, povezane z bančno garancijo ali primerljivim poroštvom, ki ga vloži upravičenec donacije v skladu s členom 118 finančne uredbe;

(b) stroške, povezane z zunanjimi revizijami, ki jih zahteva odgovorni odredbodajalec pri zahtevkih za financiranje ali pri zahtevkih za plačila;

(c) plačani davek na dodano vrednost, ki se ne more povrniti upravičencu v skladu z nacionalno zakonodajo, ki se uporablja;

(d) stroške amortizacije, če jih je upravičenec dejansko imel;

(e) upravne odhodke, stroške za osebje in opremo, vključno s stroški za plače osebja nacionalnih uprav, povezane s stroški za dejavnosti, ki ji ustrezni javni organ ne bi izvajal, če se ne bi izvajal zadevni projekt.“

80. Vnese se naslednji člen 172b:

„Člen 172bVloge za financiranje(Člen 114 finančne uredbe)

1. Ureditev oddaje vlog za donacije določi odgovorni odredbodajalec, ki lahko izbere način pošiljanja. Vloge za donacije se lahko pošljejo s pismom ali v elektronski obliki.

Izbrana sredstva sporočanja niso diskriminacijske narave in vlagateljem ne morejo omejevati dostopa do postopka za oddajo naročila.

Izbrana sredstva sporočanja zagotavljajo, da:

(a) (a) mora vsaka predložitev ponudbe vsebovati vse potrebne informacije za njeno ocenitev;

(b) se mora ohraniti celovitost podatkov;

(c) se mora ohraniti zaupnost predlogov.

Za namene točke (c) odgovorni odredbodajalec prouči vsebino vlog šele po izteku roka, ki je bil določen za njihovo predložitev.

Odgovorni odredbodajalec lahko zahteva, da se elektronsko poslanim ponudbam doda napredni elektronski podpis v smislu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 1999/93/ES.

2. Kadar odgovorni odredbodajalec dovoli elektronsko pošiljanje vlog, morajo biti pri tem uporabljena orodja kot tudi njihove tehnične značilnosti nediskriminacijske narave, splošno in javno dostopna ter združljiva z informacijskimi in komunikacijskimi tehnologijami v splošni rabi. Informacije, ki se nanašajo na specifikacije, potrebne za predložitev vlog, vključno s šifriranjem, so vlagateljem dane na razpolago.

Poleg tega morajo naprave za elektronsko sprejemanje vlog jamčiti varnost in zaupnost.

3. V primeru predložitve s pismom lahko vlagatelji vloge predložijo:

(a) po pošti ali kurirski službi, v tem primeru poziv za zbiranje predlogov določa, da kot veljavni datum velja datum pošiljke, poštni žig ali datum na potrdilu o oddaji pošiljke;

(b) osebno v prostorih institucije, kjer vlogo odda vlagatelj ali njegov zastopnik, pri čemer se v pozivu za zbiranje predlogov opredeli oddelek, na katerega se oddajo vloge in ki zda z datumom opremljeno in podpisano potrdilo o prejemu.“

81. V členu 173 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim besedilom:

„3. Proračun za ukrep ali proračun za materialne stroške, ki se priloži vlogi, ima ob upoštevanju morebitnih nihanj menjalnih tečajev uravnotežene prihodke in odhodke ter prikazuje stroške, ki so upravičeni do financiranja iz proračuna Skupnosti.“

82. Člen 174 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„Člen 174Dokazila za odsotnost situacije, ki bi povzročala izključitev(Člen 114 finančne uredbe)

Vlagatelji morajo dati častno izjavo, da niso v kateri od situacij iz členov 93(1) in 94 finančne uredbe. Odgovorni odredbodajalec lahko glede na svojo analizo tveganja zahteva dokazila iz člena 134. Vložniki morajo takšno dokazilo predložiti, razen če dokažejo, da to ni mogoče in odgovorni odredbodajalec to prizna.“

83. Vstavi se naslednji člen 174a:

„Člen 174aVlagatelji, ki niso pravne osebe(Člen 114 finančne uredbe)

Kadar vlagatelj, ki ni pravna oseba, predloži vlogo za donacijo v skladu z drugim pododstavkom člena 114(2) finančne uredbe, zastopniki tega vlagatelja dokažejo, da so pooblaščeni za prevzem pravnih obveznosti v imenu subjekta in nudijo finančna jamstva, enaka tistim pravnih oseb.“

84. Člen 175 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„Člen 175Denarne in upravne kazni(Člen 114 finančne uredbe)

Denarne ali upravne kazni oziroma obe vrsti kazni se lahko izrečejo vlagateljem, ki so podali lažne izjave, naredili hujše napake ali zagrešili nepravilnosti in goljufijo, v skladu s pogoji iz člena 134a sorazmerno vrednosti zadevnih donacij.

Takšne denarne ali upravne kazni oziroma obe vrsti kazni se lahko tudi izrečejo upravičencem, za katere se ugotovi resna kršitev pogodbenih obveznosti.“

85. Vstavi se naslednji člen 175a:

„Člen 175aMerila za upravičenost(Člen 114 finančne uredbe)

1. Merila za upravičenost se objavijo v pozivu za zbiranje predlogov.

2. Merila za upravičenost določajo pogoje za sodelovanje v pozivu za zbiranje predlogov. Ta merila so določena ob dolžnem upoštevanju ciljev ukrepa in spoštujejo načela preglednosti in nediskriminacije.“

86. Vnese se naslednji člen 175b:

„Člen 175bDonacije zelo nizkih vrednosti(Člen 114(3) finančne uredbe)

Donacije zelo nizkih vrednosti so opredeljene kot donacije, ki ne presegajo 3 500 EUR.“

87. V členu 176(3) se doda naslednji pododstavek:

„Če v pozivu za zbiranje predlogov ni bilo potrebno predložiti dokazil in če odgovorni odredbodajalec dvomi o finančni ali poslovni sposobnosti vlagateljev, od njih zahteva, da predložijo kakršna koli ustrezna dokazila.“

88. Člen 178 se spremeni:

(a) Vstavi se odstavek 1a:

„1a. Odgovorni odredbodajalec po potrebi razdeli postopek na več stopenj. Pravila, ki veljajo za postopek, se objavijo v pozivu za zbiranje predlogov.Kadar poziv za zbiranje predlogov določa dvostopenjski postopek predložitve, se v drugi stopnji k predložitvi celotnega predloga pozove samo tiste predloge, ki izpolnjujejo merila za ocenjevanje za prvo stopnjo.Kadar poziv za zbiranje predlogov določa dvostopenjski postopek predložitve, se v nadaljnje ocenjevanje podajo samo tisti predlogi, ki so izpolnili določeno vrsto meril.Vlagatelji, katerim se predloge zavrne na kateri koli stopnji, se obvestijo v skladu s členom 116(3) finančne uredbe.Vsaka naslednja stopnja postopka mora biti jasno ločena od prejšnje.V istem postopku se istih dokumentov in informacij ne zahteva več kot enkrat.

(b) Odstavek 2 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„2. Komisija za ocenjevanje ali, če je primerno, odgovorni odredbodajalec lahko zahtevata od vlagatelja, da predloži dodatne informacije ali pojasnila dokazil, predloženih v zvezi z vlogo, zlasti v primeru očitnih resnih napak.

Odredbodajalec hrani ustrezne zapise o stikih z vlagatelji med postopkom.“

89. Člen 180(2) se spremeni:

(a) V pododstavku 2 se točka (a) nadomesti z naslednjim besedilom:

„(a) donacije za ukrep v višini 750 000 EUR ali več, ko skupni zneski zahtevkov za plačila znašajo najmanj 325 000 EUR.“

(b) V odstavku 3 se doda naslednja točka (d):

„(d) upravičencev večkratnih donacij, ki so zagotovili neodvisno certificiranje, ki daje jamstva, da so sistemi kontrole in metodologija, uporabljeni pri pripravi njihovih zahtevkov za plačilo, enakovredni.“

90. Vstavi se naslednji člen 180a:

„Člen 180aOblike donacij(Člen 108a finančne uredbe)

1. Donacije Skupnosti v obliki iz točke (a) člena 108a(1) finančne uredbe se izračunajo na podlagi upravičenih stroškov, ki so določeni kot dejansko nastali stroški upravičenca in za katere velja predhodni finančni načrt, predložen skupaj s predlogom in vključen v sporazum ali Odločbo o donaciji.

2. Pavšalni zneski iz točke (b) člena 108a(1) finančne uredbe v skladu s pogoji sporazuma in na podlagi ocene pavšalno krijejo nekatere stroške, ki so potrebni za izvajanje ukrepa ali za letno delovanje upravičenca.

3. Pavšalno financiranje iz točke (c) člena 108a(1) finančne uredbe krije posebne kategorije odhodkov, ki so jasno določeni vnaprej bodisi s pomočjo vnaprej določenega odstotnega deleža v skladu s členom 181(4) bodisi z uporabo standardnih stroškov na enoto.“

91. Člen 181 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„Člen 181Pavšalni zneski in pavšalno financiranje(Člen 108a finančne uredbe)

1. Komisija lahko z Odločbo odobri uporabo:

(a) enega ali več pavšalnih zneskov z vrednostjo enote v višini 25 000 EUR ali manj za kritje ene ali več različnih kategorij upravičenih stroškov;

(b) pavšalnega financiranja na podlagi lestvice, ki je priložena kadrovskim predpisom, ali za stroške za nastanitev in dnevnice za stroške službenih potovanj, ki jih vsako leto odobri Komisija.

Odločba Komisije določa najvišji znesek za celotno vsoto takega odobrenega financiranja za posamezno donacijo ali za obliko donacije.

2. Če je primerno, se pavšalni zneski, ki presegajo vrednost enote v višini 25 000 EUR, odobrijo v temeljnem aktu, ki določi pogoje dodelitve in najvišje možne zneske.

Te zneske Komisija vsaki dve leti prilagodi z objektivnimi sredstvi, kot so statistični podatki, kot je to zapisano v členu 165(2).

3. Odločba ali sporazum o donaciji lahko odobri financiranje posrednih stroškov upravičenca v obliki pavšalnega financiranja do največ 7 % skupnih upravičenih neposrednih stroškov za ukrep, razen če upravičenec prejema donacijo za materialne stroške, ki se financira iz proračuna Skupnosti. Zgornjo mejo 7 % se lahko preseže na podlagi obrazložene Odločbe Komisije.

4. Odločba ali sporazum o donaciji vsebuje vsa potrebna določila za preverjanje, ali so bili upoštevani pogoji za dodelitev pavšalnih zneskov ali pavšalnega financiranja.“

92. Člen 184 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„Člen 184Pogodbe o izvajanju(Člen 120 finančne uredbe)

1. Brez poseganja v uporabo direktive o postopkih oddaje javnih naročil, kadar izvajanje ukrepov, za katere je odobrena pomoč, zahteva oddajo javnih naročil, upravičenci do donacij oddajo naročila ekonomsko najugodnejšim ponudbam, to pomeni, ponudbam, ki imajo najboljše razmerje med ceno in kakovostjo, pri čemer morajo paziti, da ne prihaja do navzkrižja interesov.

2. Kadar izvajanje ukrepov, za katere je odobrena pomoč, zahteva oddajo javnih naročil v vrednosti več kot 60 000 EUR, lahko odgovorni odredbodajalec od upravičencev zah