1.Ozadje

Z Uredbo (EU) št. 1294/2013 je bil vzpostavljen program Carina 2020, večletni akcijski program za carino v EU, katerega namen je olajšati in okrepiti sodelovanje med nacionalnimi upravami. V skladu s členom 18(1) in (2) je bila naročena zunanja študija za podporo vmesni oceni programa. Rezultati študije so predstavljeni v priloženem delovnem dokumentu služb Komisije in so podlaga za to poročilo.

Namen vmesne ocene je bil oceniti program Carina 2020 od njegove uvedbe 1. januarja 2014 do faze, ko je bilo njegovo izvajanje na polovici (31. decembra 2017). V oceni so se upoštevale vse najrazličnejše financirane dejavnosti programa in njegovi deležniki.

V tem poročilu je predstavljen napredek, dosežen pri (i) izpolnjevanju ciljev programa; (ii) učinkovitosti rabe sredstev in vidikih poenostavitve; (iii) nadaljnji ustreznosti programa; (iv) njegovi skladnosti s širšimi politikami in drugimi pobudami EU ter prispevanju k njim in (v) dodani vrednosti programa na ravni EU.

2.Ustreznost

Carinska unija je temelj EU in bistven dejavnik pri delovanju enotnega trga. Številne dejavnosti na področju carine so čezmejne ter vključujejo in zadevajo vse države članice. Ozemlje carinske unije EU je urejeno s skupnimi pravili in postopki iz carinskega zakonika Unije . Carinski zakonik Unije je sam po sebi mejnik pri posodabljanju carine EU, njegov namen pa je oblikovati brezpapirno okolje za carino in trgovino.

Program Carina se v svojih različicah uporablja že več kot 25 let in se je razvijal skupaj z enotnim trgom. V programu trenutno sodeluje 34 držav: 28 držav članic EU ter šest držav kandidatk in potencialnih držav kandidatk. Z leti je program Carina postal sestavni del nacionalnega in evropskega carinskega okolja ter carinskih politik, procesov in postopkov. V nekaterih primerih, kot je informacijska infrastruktura, ga skoraj ni opaziti, ko carinski uradniki in gospodarski subjekti opravljajo svoje delo. Ker pa se carinska unija še naprej posodablja, program verjetno še nikoli ni bil tako potreben kot zdaj. Glede na navedeno je pomemben za širše potrebe dobro delujoče carinske unije EU, ki se kažejo z bolj specifičnimi potrebami nacionalnih carinskih organov, gospodarskih subjektov in evropskih državljanov.

Kar zadeva carinske uprave, jim program zlasti pomembno pomaga pri uvajanju evropskih informacijskih sistemov in zagotavljanju njihove finančne vzdržnosti; v večini primerov so ti predpisani s carinskim zakonikom Unije, medtem ko si Komisija in države članice delijo odgovornost za njihovo izvajanje in podporo. Program Carina je na potrebo po interoperabilnosti, medsebojni povezljivosti in zanesljivosti elektronskih carinskih sistemov odgovoril z enotnim podatkovnim sistemom za dobro delujočo carinsko unijo EU. Delujočih je že 49 različnih sistemov IT in podpornih infrastruktur, njihova visoka zanesljivost pa je ključna za nemoteno delovanje carinskih postopkov in enotnega trga kot celote. Na splošno je bilo ugotovljeno, da sistemi IT, ki so že dolgo v uporabi in na katerih temeljijo bolj tradicionalna vloga in potrebe carine pri uvrščanju blaga, upravljanju tarif ali nadzoru nad pretokom blaga, najbolje ustrezajo osnovnim potrebam.

Kar zadeva gospodarske subjekte, so njihove potrebe povezane z uspešnim in učinkovitim izvajanjem carinskih postopkov, saj hitrost in zanesljivost carinjenja neposredno vplivata na produktivnost in donosnost poslovanja. Medtem ko imajo nacionalne uprave največje koristi od programa Carina 2020, pa na tisoče gospodarskih subjektov redno uporablja sisteme IT, financirane v okviru programa. Ti sistemi jim hitro zagotavljajo informacije, ki drugje niso na voljo, ter tako pomagajo nekoliko zmanjšati upravno obremenitev in poenostaviti postopke; to navsezadnje vodi do večje pravne varnosti in bolj nemotene trgovine. Skupni ukrepi v okviru programa Carina 2020 omogočajo dialog med carinskimi organi in poslovno skupnostjo ter pomagajo čim bolje izkoristiti možnosti, ki jih program ponuja državam članicam, hkrati pa se pri njih upoštevajo praktične posledice za podjetja. Občasno je bilo ugotovljeno, da se odnos med carinskimi upravami in podjetji spreminja v bolj partnerski odnos, ki je primernejši za sodobno okolje.

Program Carina 2020 obravnava tudi vprašanja, ki na splošno zadevajo vse evropske državljane. Ta so povezana z grožnjami nezakonite mednarodne trgovine in tihotapljenja prepovedanega blaga, zaradi katerih sta ogrožena njihova varnost ali zdravje. Posebni cilji programa v zvezi z varnostjo in zaščito evropskih državljanov tako postajajo vse pomembnejši. Enako pomembno je vprašanje vse bolj digitaliziranega gospodarstva in storitev. Zasnova in cilji programa Carina 2020 v celoti ustrezajo pomislekom deležnikov.

3.Učinkovitost

Splošni cilj programa je podpora delovanju in posodobitvi carinske unije s sodelovanjem med sodelujočimi državami, njihovimi carinskimi organi in uradniki. Iz ocene izhaja, da program zagotavlja potreben okvir in tehnološka sredstva za sodelovanje in izmenjavo informacij, s čimer se podpreta delovanje in posodobitev carinske unije (zlasti v zvezi z izvajanjem carinskega zakonika Unije) ter tako okrepi enotni trg.

Varna platforma za izmenjavo in delitev informacij, podprta v okviru programa, je državam članicam in gospodarskim subjektom pomagala premagati odpor do delitve občutljivih podatkov, ki je zaviral učinkovito sodelovanje. Samo v letu 2017 so izmenjali skoraj 4,8 milijarde sporočil.

Nadaljnje izmenjave dobrih praks in učenja so bile mogoče zaradi skupnih ukrepov v okviru programa. Vsaka vrsta ukrepa je bila najustreznejša v konkretnih okoliščinah, odvisno predvsem od želenega rezultata. Pri vseh vrstah ukrepov, vključno s skupinami strokovnjakov (novo orodje za podporo poglobljenemu operativnemu sodelovanju na regionalni ali tematski podlagi), je program upravam pomagal pri opredelitvi, razširjanju in prevzemanju dobrih praks. To je v praksi vodilo do uvajanja izboljšanih delovnih metod v carinskih upravah in do doslednejšega pristopa pri izvajanju carinskih predpisov.

Program Carina 2020 je pomagal krepiti zaupanje med carinskimi upravami in pri gospodarskih subjektih. Večina sodelujočih je izkoristila priložnost za vzpostavitev in razširitev mrež in stikov, velika večina pa je te povezave redno izkoriščala za reševanje vsakodnevnih težav. Tudi nekatere rezultate (npr. smernice, poročila o sestankih, dobre prakse itd.) so delili s svojimi kolegi in jih dejavno uporabljali pri svojem vsakodnevnem delu. Pomen mrež ljudi in osebnih stikov je bil med najbolj cenjenimi koristmi programa.

To sodelovanje in zaupanje sta nujni, saj se carinski organi zanašajo drug na drugega, da bodo prevzeli svoj del odgovornosti pri pobiranju prihodkov ter tako zaščitili finančne in gospodarske interese EU in njenih držav članic. Poglobljeno sodelovanje med njimi, izmenjavo dobrih praks, uvajanje preskušenih in preverjenih rešitev, zaupanje v sorodne organe in sisteme IT, ki jih uporabljajo vsi, je mogoče pripisati programu Carina 2020. Podobno je na področju krepitve varnosti in zaščite, na katerem se analitiki tveganja na carinskem področju vsakodnevno ukvarjajo s preprečevanjem varnostnih groženj, pri čemer se zanašajo na zanesljivo medsebojno izmenjavo informacij, pogosto pa tudi na izmenjavo informacij z drugimi organi in telesi, ki jo zagotavlja program Carina 2020. V teh razmerah program podpira carinske uprave pri njihovem delu v zvezi z obvladovanjem tveganj, upravljanjem zunanjih meja, tehnologijo za odkrivanje na področju carine in varstvom kulturne dediščine ali narave.

Kar zadeva povečevanje upravne zmogljivosti carinskih organov, program Carina 2020 zagotavlja široko podporo, ki sega od tehničnih in operativnih zadev do bolj strateškega pravnega izvajanja in enotnosti. Ključno vlogo je imel pri pomoči carinskim upravam pri pripravah na formalno sprejetje carinskega zakonika Unije. Najnovejši moduli e-učenja o izvajanju carinskega zakonika Unije so že pritegnili 68 915 carinskih uradnikov in 726 000 gospodarskih subjektov. Skupni ukrepi in usposabljanje v okviru programa so omogočili (i) skupno razumevanje pravnih zahtev; (ii) poenotenje razlage carinskih določb; (iii) standardizacijo terminologije in (iv) več enotnosti pri uporabi delovnih metod iz carinskega zakonika Unije.

Program je z zagotovitvijo večjega sodelovanja med državami članicami, finančne in tehnične podpore za razvoj in uvedbo evropskih informacijskih sistemov ter povečane zmogljivosti držav članic za uporabo določb carinskega zakonika Unije prispeval k pravilnemu delovanju in posodobitvi carinske unije EU.