SL    SL SL 
 
SL    SL  EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 14.7.2010 
COM(2010)377 kon č. 
2010/0204 (COD)   
Predlog 
UREDBA (EU) št. …/… EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
o profesionalnem čezmejnem prevozu eurogotovine po cesti med državami članicami 
euroobmo čja 
SEC(2010)877 
 SEC(2010)878 
 
SL 2   SL OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM  
1. OZADJE PREDLOGA  
Euro bankovci in kovanc i so bili uvedeni le ta 2002 in so resni čno vseevropsko pla čilno 
sredstvo, ki evropskim državljanom omogo ča, da znotraj celotnega euroobmo čja, ki trenutno 
zajema 16 držav članic, svoje obveznosti poravnavajo  v eurih. Zato se je precej pove čala 
potreba po čezmejnem prevozu gotovine po cesti. Znotraj euroobmo čja bi moralo biti 
bankam, sektorju velikih trgovcev na drobno  in profesionalnim gotovinskim ustanovam 
omogočeno, da sklenejo pogodbo s tistim podjetjem za prevoz gotovine (CIT), ki jim ponudi 
najboljšo ceno in/ali storitev, tudi če se nahaja prek meje v drugi državi članici. To jim bo 
omogočilo, da izkoristijo prednost naju činkovitejših (in na jkrajših) poti za prevzem in dostavo 
gotovine ter gotovinskih storitev najbližje podružnice na cionalne centralne banke ali centra za 
prevoz gotovine. Poleg tega se je velik del držav članic euroobmo čja dogovoril ali se morda 
želi dogovoriti za proizvodnjo bankovcev in kovancev v tujini. Na čelo enotne valute pomeni, 
da morajo euro bankovci in kovanc i prosto krožiti in jih je mogo če prosto prevažati med 
državami članicami, ki so uvedle euro. 
Vendar zaradi nezdružljivosti nacionalnih zakonodaj profesiona lni prevozniki gotovine v 
večini primerov zelo težko prevažajo gotovino med državami članicami euroobmo čja, zato je 
čezmejnega prevoza gotovine po  cesti zelo malo. Regulativne razlike se pojavljajo na 
številnih podro čjih, kot so posedovanje in nošnja strelneg a orožja s strani osebja, ki opravlja 
prevoz gotovine, dovoljeni na čini prevoza, oklepna zaš čita in oprema vozil za prevoz 
gotovine, število osebja v vozilih itd. Obstoje če regulativne ovire prav tako kažejo na 
razdrobitev enotnega trga v tem sektorju. 
Te omejitve profesionalnega prevoza eurogotovine vplivajo na u činkovitost gotovinskega 
cikla in kon čno tudi na stroške gotovine za podjetja  in državljane. Ba nkam in sektorju 
trgovcev na drobno mora biti omogo čeno, da se oskrbujejo  z gotovino na naju činkovitejši 
način prek nacionalnih meja znotraj euroobmo čja. Izboljšanje delovanja gotovinskega cikla z 
omogočanjem učinkovite dobave gotovine prek meja je samoumevno in nujno dopolnilo 
načrta Evropske centralne banke (ECB) za ve čjo konvergenco got ovinskih storitev 
nacionalnih centralnih bank. Pri tem prednosti p obud Eurosistema, kot je dostop na daljavo do 
gotovinskih storitev nacionaln ih centralnih bank, ki omogo ča, da kreditna ustanova v eni 
sodelujoči državi članici uporablja gotovinske storitve nacionalne centralne banke v drugi 
sodelujoči državi članici, ni mogo če v celoti izkoristiti, dokler se  sedanji položaj ne spremeni. 
Izvedba na črta ECB in oblikovanje enotnega eurogotovinskega obmo čja dopolnjujeta SEPA – 
enotno obmo čje plačil v eurih – ki si prizadev a, da bi postalo elektronsko čezmejno 
plačevanje v eurih tako enostavno kot doma ča plačila. 
Trg za prevoz gotovine je organiziran okrog got ovinskih centrov, kjer se lahko gotovina na 
varen način nalaga na in iztovarja iz vozil za pre voz gotovine. Vozilo za prevoz gotovine se 
ob koncu dneva navadno vrne v gotovinski cent er, iz katerega je odpeljalo, kjer je čez noč 
parkirano na varnem mestu. Obmo čje, ki se lahko pokriva iz got ovinskega centra, je odvisno 
od razdalje, ki jo lahko vozilo za prevoz gotovine prevozi v enem dnevu. Trg za prevoz 
gotovine ima zato predvsem lokalni zna čaj, morebiten čezmejni trg pa zadeva predvsem 
mejne regije med državami članicami euroobmo čja. To kaže, da odziv politike na ravni EU ne 
sme vklju čevati zgolj doma čih operacij. 
 
SL 3   SL Evropska centralna banka, ban čni sektor in sektor  velikih trgovcev na drobno so vedno znova 
zahtevali pobudo, namenjeno odpravi ovir pri evropskem profesionalnem čezmejnem prevozu 
eurogotovine po cesti. Razloge za takšno pobudo še krepi pretekla in prihodnja širitev 
euroobmo čja.  
Ob upoštevanju tega je Komisija maja 2008 za čela posvetovanja, da bi ponovno spodbudila 
odpravljanje obstoje čih regulativnih ovir za čezmejni prevoz eurogotovine po cesti ter s tem 
olajšala prosto kroženje eura. 
2. REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENA U ČINKA  
Kot prvi korak je bila le ta 2008 ustanovljena in vklju čena v posvetovanja delovna skupina o 
čezmejnem prevozu eurogotovine , ki ji predseduje Komisija in je sestavljena iz evropskih 
organizacij vseh pomembni h zainteresiranih strani1, da bi gradili na strokovnem znanju in 
prispevkih vseh zainteresiranih strani v sektorju. Razpravljala je o vseh klju čnih vprašanjih, 
kot so razlogi za ukrepa nje na ravni EU, razli čne pravne možnosti za olajšanje čezmejnega 
prevoza gotovine, podro čje uporabe prihodnjih skupnih prav il, razlike med nacionalnimi 
zakonodajami in možnostmi za usklajena čezmejna pravila na zadevnih podro čjih.  
Na podlagi tega je Komisija 18. maja 2009 sprejela Belo knjigo o profesionalnem čezmejnem 
prevozu eurogotovine po cesti med državami članicami v euroobmo čju2, da bi začela obsežen 
postopek posvetovanja o sklopu pr edvidenih skupnih pravil za čezmejni prevoz eurogotovine 
po cesti med državami članicami znotraj euroobmo čja. Bela knjiga in odgovori, z objavo 
katerih so zadevne stranke soglaš ale, so na voljo na Komisijinem portalu Europa na naslovu: 
http://ec.europa.eu/economy_finan ce/articles/euro/article15105_en.htm   
Po objavi Bele knjige je bila leta 2009 ustanovljena in vklju čena v posvetovanja strokovna 
skupina  o profesionalnem čezmejnem prevozu eurogotovine po cesti med državami članicami 
znotraj euroobmo čja. Skupina vklju čuje predstavnike zadevnih uprav držav članic 
euroobmo čja. Podrobno je razpra vljala o predvidenih skupnih pravilih za čezmejni prevoz 
gotovine in dosegla viso ko stopnjo soglasja o kon čnem besedilu predloga Komisije. Seznam 
udeležencev skupine je priložen predlogu kot spremni dokument. 
Socialni partnerji so bili vklju čeni v posvetovanja skozi celoten pripravljalni postopek. Bili so 
del delovne skupine, pozneje pa so bili vklju čeni v posvetovanja na dvostranskih sre čanjih in 
prek pisnih vprašalnikov. 
Vse zainteresirane strani v sektorju priznavajo, da  je trg za prevoz got ovine zaradi razlik med 
nacionalnimi zakonodajami trenutno organizira n znotraj nacionalnih meja. V zvezi s podporo 
                                                 
1 Zastopane so bile naslednje organizacije: Evropska zveza za zava rovanje in ponovno zavarovanje 
(European Insurance and Reinsurance Federatio n – CEA), Zveza evropskih varnostnih storitev 
(Confederation of European Security Services – CoESS), Evropska ban čna zveza (European Banking 
Federation – EBF), Evrosistem, Evropski svet za pla čila (European Payments Council – EPC), 
Evropska zveza za varnostni prevoz (European Security Transport Association – ESTA), Evropska 
zveza za inteligentno varstvo gotovine (European Inte lligent Cash Protection Association – EURICPA), 
EuroCommerce, Europol (Evropski policijski urad), Delovna skupina direktorjev kovnic (Mint 
Directors Working Group – MDWG) in UNI-Europa (Union Network International – Europa). 
2 COM(2009) 214 kon č. 
 
SL 4   SL pobudi je treba razlikovati med dobavo (tj. podje tja za prevoz gotovin e) in povpraševanjem 
(tj. banke in trgovci na drobno).  
Bančni sektor podpira pobudo in poziva k ambicioz nemu pristopu, ki zagotavlja krajše in 
učinkovitejše prevozne poti, kar pomeni manj tveganj, nižje stroške in ve čjo konkuren čnost 
sektorja. Strokovna organizacija  podjetij za prevoz gotovine pozdravlja dejstvo, da popolna 
uskladitev prevoza gotovine ni predvidena, vendar  meni, da je sedanji položaj, za katerega je 
značilna razdrobljenost trga, zadovoljiv, ker so se  v skladu s tem podjetja za prevoz gotovine 
organizirala znotraj nacionalnih meja. 
Zaposleni v sektorju prevoza gotovine pr av tako poudarjajo pomen izogibanja nepošteni 
konkurenci zaradi razli čne višine pla č in drugih pogojev zaposlitve, predvsem ker pla če 
predstavljajo velik delež vseh  stroškov podjetij za prevoz gotovine. V zvezi z zaposlenimi si 
sindikati najbolj prizadevajo, da pr ihodnja zakonodaja EU na tem podro čju ne bo poslabšala 
socialnih pogojev, ampak spodbudila  prizadevanje za izravnavo pla č in drugih delovnih 
pogojev. Socialni partnerji se poleg tega strinjajo, da je treba pri čezmejnem usklajevanju 
upoštevati najvišjo pla čo v razmerju med pla čo države članice izvora in države članice 
gostiteljice. 
ECB in Eurosistem v celoti podpirata pobudo Komis ije, ker je v skladu z njunim strateškim 
ciljem, ki je dose či visoko stopnjo konvergence med gotovins kimi storitvami nacionalnih 
centralnih bank. Na primer, sprejetega na čela oddaljenega dostopa (tj.  dejstvo, da bi morala 
biti banka sposobna dvigniti/vložiti eurogoto vino pri kateri koli nacionalni banki na 
euroobmo čju) ni mogo če izvajati, dokler ni nobene enostavne možnosti za čezmejni prevoz 
gotovine po cesti.  
Splošni cilj sedanjega predloga Komisije je  olajšati kroženje eurogotovine znotraj 
euroobmo čja z odpravo ovir za prof esionalni prevoz eurogotovi ne po cesti med državami 
članicami euroobmo čja, pri čemer se zagotovi, da prevoz po teka pod pogoji, ki zagotavljajo 
visoko raven varnosti za osebje , ki opravlja prevoz gotovine, in  za splošno javnost. Ker ima 
trg za prevoz gotovine predvsem lokalni zna čaj, mora biti glavni cilj olajšati prevoz na 
zadevnih mejnih obmo čjih, medtem ko imajo regulativne razlike zunaj tega geografskega 
prostora na čeloma manjši vpliv na prosto kroženje eura.  
V oceni u činka je bilo obravnavanih pet širših možnosti za dosego tega cilja: (1) osnovni 
scenarij brez sprememb; (2) dvostranski/ve čstranski sporazumi med tistimi državami 
članicami, za katere bi bil čezmejni prevoz najbolj aktualen ; (3) sklop skupnih pravil za 
čezmejni prevoz; (4) popolno vzajemno prizna nje ter (5) popolna uskladitev ureditve 
celotnega prevoza gotovine. Po ugotovitvah iz ocene u činka možnosti 1 in 2 ne bi bili 
učinkoviti pri uresni čevanju cilja olajševanja prostega krož enja eurogotovine, ker se zdi zelo 
neverjetno, da bi se takšni spor azumi lahko spontano izvajali v ve čjem obsegu, medtem ko bi 
bila popolno vzajemno priznanje in popolna us kladitev vsega prevoza gotovine nesorazmerna 
v primerjavi z objavljenim ciljem ter bi la hko v primeru popolnega vzajemnega priznanja 
ustvarila pomembna varnostna tveganja. 
V natančno analizo u činkov je bila vklju čena možnost 3: sklop skupnih pravil za čezmejni 
prevoz. Ta možnost bi uresni čila cilj olajšati prosto kroženje eurogotovine. Ker je omejena na 
čezmejni prevoz, ne bi presegla  tega, kar je potrebno za uresni čitev ciljev.  
 
SL 5   SL Poleg tega so se preu čile tri podmožnosti: (a) razširitev podro čja uporabe pravil na države 
članice EU zunaj sedanjega euroobmo čja; (b) razširitev podro čja uporabe na druge valute in 
dragocenosti ter (c) omejitev podro čja uporabe le na prevoz med dvema to čkama3. 
Učinki skupnih pravil so v veliki meri odvisni od velikos ti potencialnega trga in v kakšni meri 
ga je mogo če uresničiti. Da bi zbrali informacije o sedanjem trgu za prevoz gotovine ter 
ocenili velikost možnega trga za čezmejni prevoz gotovine po cesti, če se odpravijo obstoje če 
regulativne ovire za takšen prevoz , je bila opravljena zunanja študija, ki je na voljo na spletni 
strani Komisije4. 
Študija kaže, da, medtem ko je čezmejni trg po definiciji om ejen, obstaja možnost za 
precejšnje pove čanje profesionalnega čezmejnega prevoza eurogo tovine po cesti, tako 
dolgoročno kot kratkoro čno, če se z uvedbo sklopa skupnih čezmejnih pravil odpravijo 
regulativne ovire5. 
Lajšanje čezmejnega prevoza gotovine lahko v dolo čeni meri ugodno vpliva na okolje zaradi 
krajših prevozov na splošno. 
Vendar ima lahko precejšnje pove čanje čezmejnega prevoza negativen socialni vpliv na 
države članice gostiteljice. To zadeva pred vsem možen vpliv na višino pla č in/ali 
zaposlovanje v sektorju prevo za gotovine v zadevni državi članici gostiteljici, če obstajajo 
velike razlike v pla či glede na sosednje države. Ocena u činka kaže v neka terih primerih 
precejšnje razlike med nekateri mi sosednjimi državami euroobmo čja. Razlike v pla či so prav 
tako zelo visoke med nekaterimi državami članicami, ki še niso uvedle eura, ter v sosednjih 
državah euroobmo čja. Medtem ko se državam članicam na splošno ne bi smelo prepre čiti 
uporabe njihovih primerljivih prednosti, se še vedno zdi upravi čeno ublažiti morebiten 
socialni vpliv v državi članici gostiteljici, tako da se zagotovi minimalna zaš čita delavcev v 
skladu z na čeli obstoje če Direktive 96/71/ES o napotitvi dela vcev. Ta direktiva je zagotavlja, 
da delodajalci svojim delavcem, ki jih za časno napotijo v državo članico gostiteljico, v tej 
državi zagotovijo minimalno zaš čito.  
Vendar je treba ob upoštevanju posebnih zna čilnosti storitev prevoza gotovine, in sicer 
pogostih in kratkoro čnih obdobij potencialnega de la v tujini ter razli čnih pogodb, zagotoviti 
enakopravno izvajanje Direktive pri vseh storitvah čezmejnega prevoza gotovine. Predlog 
zato vklju čuje nekatere specifi čne določbe za zagotovitev pravne  varnosti za zadevne 
izvajalce ter za zagotovitev prakti čnega izvajanja Direktive v se ktorju prevoza gotovine. Te 
določajo, da je treba zaposlenim pri čezmejnem prevozu gotovine zajam čiti minimalno 
varstvo, omejeno na zadevne minimalne stopnje pla če, vključno s postavkami za nadure, 
držav članic gostiteljic v skladu z Direktivo. Da  bi se izognili zapletenim sorazmernim 
                                                 
3 To je prevoz ve čjih količin gotovine med gotovinskimi centri, ki se izvaja med dvema to čkama brez 
vmesnega postanka (na primer od podružnice NCB do gotovinskega centra za prevoz gotovine). Ti prevozi se ne uporabljajo za kon čne stranke in navadno se prevažajo velike koli čine gotovine. 
4 Glej http://ec.europa.eu/economy_finance/articles/ euro/2010-02-26-cross-border-cash_en.htm   
5 Po ocenah iz študije bi potencialni dolgoro čni trg, če se odpravijo ovire za profesionalni čezmejni 
prevoz eurogotovine po cesti, obse gal približno 2,6 % celotnega trga  (izraženo v smislu vrednosti vse 
eurogotovine, ki se naro či prek podjetij za prevoz gotovine), kar bi ustrezalo približno 77 000 
čezmejnim prevozom (prevoz pomeni, da vozilo za prevoz gotovine mejo pre čka dvakrat; enkrat na poti 
na cilj in enkrat, ko se vra ča), ki bi se opravili letno v 11 državah euroobmo čja, ki mejijo na druge 
države euroobmo čja.  
 
SL 6   SL izračunom, bi bilo treba te stopnje zagot oviti za celoten de lovni dan, tudi če delavci preživijo 
le del delovnega dne v tujini. Če je iz obstoje čih pogodb, predpisov ali upravnih dolo čb ter 
praktičnih ureditev mogo če predvideti, da bo zaposleni opravljal čezmejni prevoz v drugi 
državi članici ve č kot 100 delovnih dni v koledarskem  letu, mora minimalno varstvo 
vključevati tudi druge to čke, ki so naštete v Direktivi. 
Zaradi posebnosti sektorja prevoz a gotovine predlog pred videva tudi pravila, ki se razlikujejo 
od splošnih pravil glede kabotaže v sektorju pre voza. Predlog sicer predvideva, da se mora 
vozilo za prevoz gotovine vrniti v državo članico izvora še istega dne, ni pa predvidena 
nobena omejitev števila dostav/prevzemov gotovi ne, ker lahko vozilo za prevoz gotovine, ki 
izvaja te dejavnosti za banke in trgovce na drobno, opravi veliko (npr. 20) takšnih postankov 
dnevno. 
Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi je nada lje pokazalo, da je za upoštevanje varnostnih 
in drugih ob čutljivih vprašanj treba dolo čiti nekatere omejitve podro čja uporabe skupnih 
pravil EU in nekatere možnosti za nacionalne izjeme in odstopanja. To zadeva štiri glavna 
vprašanja: (i) nacionalna pravila o nošnji orožja s strani oseb za prevoz  gotovine ostanejo v 
celoti veljavna; (ii) dolo či se več vrst prevoza gotovine z možnostjo, da posamezne države 
članice zavrnejo sodelovanje; (iii) omejitve obsega čezmejnega prevoza na en dan in dnevni 
čas, kar pomeni, da mora vozilo za prevoz gotovine odpeljati in se vrniti v svojo državo 
članico izvora na isti dan, prevoz pa se mora opraviti v dnevnem času; (iv) ve čina izmed 
dostav/prevzemov gotovine, ki jih opravi vozilo za prevoz gotovi ne, mora biti opravljenih na 
ozemlju držav članic gostiteljic. 
Analiza je pokazala, da te možnosti klj ub temu, da bi lahko zmanjšale potencialni čezmejni 
trg, po pri čakovanjih ne bodo ustvarile ve čjih ovir za čezmejni prevoz, predlog pa v vseh 
primerih predvideva rešitve, ki omogo čajo čezmejne prevoze (sef za orožje v vozilu, ki se 
lahko odpre samo na daljinsko upravljanje iz nadzorne sobe, standa rdizirane možnosti 
prevoza, priznavanje enakovrednega uspos abljanja za ravnanje z orožjem itd.).  
Glede podmožnosti je bil sprejet zaklju ček, da se morajo skupna pr avila uporabljati tudi na 
ozemlju držav članic EU, ki bodo kmalu uvedle euro, od datuma sklepa Sveta o odpravi 
njihovega odstopanja od sodelovanja v euroobmo čju. To je utemeljeno z dejstvom, da je v 
obdobju priprav na prevzem eura pot reba po prevozu eurogotovine pove čana.  
Razširitev podro čja uporabe na druge valute ne prispe va k navedenemu cilju pobude, se pa 
ujema z vseobsegajo čimi cilji EU in lahko izboljša u činkovitost z zmanjšanjem stroškov. 
Hkrati lahko tudi ob razmeroma nizki dodani vrednosti zaplete postopek prevzema skupnih 
pravil. Omejitev obsega na prevoze od to čke do točke bi občutno zmanjšala prednosti skupnih 
pravil, saj bi izklju čila veliko ve čino prevozov v smislu prevožen ih kilometrov, delovnih ur in 
oskrbovanih to čk z gotovino. Te podmožnosti iz  navedenih vzrokov niso vklju čene v predlog. 
Nazadnje se predlaga ustanovitev odbora za čezmejni prevoz eurogotovine za nadzor 
izvajanja skupnih čezmejnih pravil. Dolo čen je tudi formalni pregled v obliki poro čila 
Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu najpozneje dve leti po za četku veljavnosti skupnih 
pravil. 
 
SL 7   SL 3. OBRAZLOŽITEV GLAVNIH ELEMENTOV PREDLAGANEGA SISTEMA  
Predlagana uredba dolo ča nabor skupnih pravil za profesionalni čezmejni prevoz 
eurogotovine znotraj euroobmo čja. Temelji na na čelu posebnega dovoljenja za čezmejni 
prevoz gotovine, ki ga država članica izvora izda podjetjem za prevoz gotovine, ki želijo 
prevažati eurogotovino preko meja. Dolo čenih je sedem razli čnih vrst prevoza – pet za prevoz 
bankovcev in dve za prevoz kovancev – z možnostjo držav članic, da za svoje ozemlje 
izberejo posamezne možnosti.  
V smislu podro čja uporabe je treba izpostaviti naslednje elemente: 
• Predlagana uredba bi se uporabljala za pr ofesionalni prevoz eurogotovine po cesti 
med državami članicami euroobmo čja. Predvideno je tudi, da bi bila v uredbo 
zajeta ozemlja držav članic, ki še niso uvedle eu ra, od datuma sklepa Sveta o 
odpravi njihovega odstopanja od sodelovanja v euroobmo čju. Razširitev obsega 
uredbe je predmet lo čene predlagane uredbe. 
• Predlagana uredba bi se uporabljala za tako imenovane prevoze od to čke do točke 
(tj. prevoze iz ene varne lokacije na drugo varno lokacijo brez vmesnih 
postankov) in tudi za tako imenovane pr evoze gotovine na drobno (prevozi z ve č 
postanki za oskrbo kon čnih strank). 
• Pri prevozih na drobno mora biti ve čina postankov v državah članicah 
gostiteljicah, pri čemer pa ni omejitve števila postankov, ki so dovoljeni v državi 
članici izvora ali v državi članici gostiteljici. 
• Prevoze je treba po pravilu opraviti v dnevnem času, z izjemo predvidenih 
prevozov od to čke do točke. 
• Vozilo za prevoz gotovine se mora v istem dnevu vrniti v svojo državo članico 
izvora. 
Dovoljenje za čezmejni prevoz gotovine 
Podjetja za prevoz gotovin e, ki želijo opravljati čezmejni prevoz gotov ine pod pogoji iz te 
uredbe, morajo organ, ki v njihovi državi članici izvora dodeljuje dov oljenja, zaprositi za 
dovoljenje. Podjetje ter nje govo vodstvo in osebje mora jo za pridobitev dovoljenja 
izpolnjevati dolo čene pogoje, navedene v uredbi. V prim eru kršitve pravil je za izvajanje 
sankcij pristojen organ, ki je iz dal dovoljenje, tj. organ v državi članici izvora. V primerih 
izrednih razmer ali o čitnih kršitev pravil (npr. neupošte vanje najmanjšega števila osebja, 
kršitve pravil o nošnji orožja itd.) pa so državam članicam tranzita ali državi članici 
gostiteljici podeljena pooblastila za zaš čito. Države članice imajo tudi dolžnost medsebojnega 
obveščanja o vseh teh vidikih. 
Odobrene vrste prevoza 
Za bankovce bi bilo za čezmejni prevoz gotovine odobrenih naslednjih pet vrst prevoza: 
• prevoz bankovcev v neoklepnem vozilu obi čajnega videza, opremljenim s 
sistemom za nevtralizacijo bankovcev (IBNS);  
• prevoz bankovcev v neoklepnem vozilu z jasno oznako, da je opremljeno z IBNS; 
• prevoz bankovcev v vozilu z oklepno kabino, opremljenim z IBNS; 
• prevoz bankovcev v popolnem oklepnem vozilu, ki ni opremljeno z IBNS; 
• prevoz bankovcev v popolnem oklepnem vozilu, opremljenim z IBNS. 
Za kovance sta predvideni na slednji dve vrsti prevoza: 
 
SL 8   SL • prevoz kovancev v neoklepnem vozilu; 
• prevoz kovancev v vozilu z oklepno kabino.  
V vseh primerih morata biti v vozilu najmanj dva člana varnostnega osebja, razen za prevoz v 
popolnem oklepnem vozilu brez IBNS, kjer se zahtevajo trije člani varnostnega osebja.  
Države članice se lahko odlo čijo, da nekaterih možnosti na svojem ozemlju ne dovolijo, če 
sprejmejo vsaj eno od zgoraj naštetih možn osti za bankovce in eno od zgoraj naštetih 
možnosti za kovance ter če ne dovolijo primerljivih na činov prevoza za notranje prevoze 
gotovine.  
Uporaba nacionalnih pravil 
Na posebej ob čutljivih podro čjih z vidika varnosti bi se še  naprej uporabljala nacionalna 
pravila. Ta podro čja zadevajo nošnjo in uporabo orožja, odnos e s policijo in pravila o urejanju 
vedenja varnostnega osebja pri prevozu gotovine zunaj vozila za prevoz gotovine ter varnosti 
lokacij, kamor se gotovina dostavlja  ali kjer se gotovina prevzema. 
4. PRAVNI VIDIKI  
133. člen Pogodbe o delovanju Evropske unije dolo ča, da „ … Evropski parlament in Svet po 
rednem zakonodajnem postopku dolo čita ukrepe, potrebne za uporabo eura kot enotne valute. 
…“. Iz tega člena izhaja, da ima EU pravico in pr avzaprav dolžnost, da sprejme ukrepe za 
zagotovitev prostega in u činkovitega kroženja eurogotovine, ker trenutni po ložaj ustvarja 
ovire za čezmejni prevoz eura in s tem za njegovo uporabo. 
Alternativni ukrepi na  ravni EU bi bili prostovoljni dvostranski sporazumi med državami 
članicami ali celo ve čstranski sporazumi. Vendar ukrepan je na ravni EU v primerjavi z 
dvostranskim ali ve čstranskim ukrepanjem ustvarja pomembne ekonomije obsega. Ukrepi 
zgolj na ravni EU omogo čajo upoštevanje prihodnje širitve euroobmo čja, ker lahko pravila 
EU za čezmejni prevoz uporablja vsaka nova sodelujo ča država članica, kar v primeru 
dvostranskih/ve čstranskih sporazumov ni mogo če. 
Poleg tega in kljub obstoju zahtev, ki jih navaja predvsem ban čni sektor, države članice več 
kot osem let po uvedbi eurogotovine še vedno ni so sklenile nobenih sporazumov za olajšanje 
profesionalnega čezmejnega prevoza gotovine. To kaže, da je ukrepanje EU v praksi edini 
možen na čin za uskladitev razli čnih režimov ureditve (ki jih je trenutno 16), ki zajema širok 
nabor kompleksnih vprašanj, v katerih se preple tajo varnostna vprašanja in vprašanja glede 
trga dela. 
Ukrepanje na ravni EU je posledi čno v skladu z na čelom subsidiarnosti. 
Predlog je omejen na čezmejne prevoze gotovine, na katere vplivajo razli čni nacionalni režimi 
ureditve, medtem ko popolnoma notranji prevozi niso zaje ti v njegovo podro čje uporabe. Zato 
je v skladu z na čelom sorazmernosti. Instrument uredbe  je potreben za za gotovitev, da se 
različna nacionalna pravila nadomestijo s sklopom resni čno skupnih pravil za profesionalne 
čezmejne prevoze eurogotovine po cesti znotraj euroobmo čja. 
 
SL 9   SL 2010/0204 (COD) 
Predlog 
UREDBA (EU) št. …/… EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
o profesionalnem čezmejnem prevozu eurogotovine po cesti med državami članicami 
euroobmo čja 
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE, 
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, predvsem 133. člena le-te, 
ob upoštevanju predloga Evropske komisije6,  
ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke7, 
po prenosu osnutka zakonodajnega ak ta nacionalnim parlamentom, 
v skladu s posebnim zakonodajnim postopkom, 
 
ob upoštevanju naslednjega: (1) Uvedba eura je ob čutno pove čala potrebo po čezmejnem prevozu gotovine po cesti. 
Bankam, sektorju velikih trgovcev na drobno in drugim profesionalnim uporabnikom 
gotovine znot raj euroobmo čja je treba zagotoviti mo žnost, da sklenejo pogodbo s 
podjetjem za prevoz gotovine (CIT), ki ponuja najboljšo ceno in/ali storitev, ter da 
izkoristijo gotovinske storitve najbližje  poslovalnice nacionalne centralne banke 
(NCB) ali gotovinskega centra za prevoz gotovine, tudi če se nahaja v drugi državi 
članici. Poleg tega je veliko število držav članic, ki sodelujejo v tretji fazi ekonomske 
in monetarne unije (v nadaljevanju: „sodelujo če države članice“), uredilo ali na črtujejo 
urediti proizvodnjo bankovcev in  kovancev v tujini. Prav na čelo enotne valute vsebuje 
svobodo za prenos gotovine med sodelujo čimi državami članicami. 
(2) Zaradi izrazitih razlik me d nacionalnimi zakonodajami je na splošno zelo težko 
izvajati profesionalni čezmejni prevoz eurogotovine po cesti med sodelujo čimi 
državami članicami. Ta položaj je v nasprotju z na čelom prostega pretoka enotne 
valute in ovira na čelo svobodnega zagotavljanja storite v, ki je eno od temeljnih na čel 
Evropske unije. 
                                                
 
6 UL C ..., str. ... 
7 UL C ..., str. ... 
 
SL 10   SL (3) Ta uredba je odziv na možno predstavit ev uskladitvenih instrumentov za prevoz 
gotovine, izraženo v členu 38(b) Direktive 2006/123/ES Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu.  
(4) Z vidika dolo čenih nevarnosti za zdravje in živ ljenje osebja za prevoz gotovine in 
splošne javnosti, povezanih z dejavnos tjo prevoza gotovine, je primerno, da čezmejni 
prevoz gotovine postane predmet posebnega dovoljenja za čezmejni prevoz gotovine. 
To dovoljenje se mora uvesti poleg nacionaln ih dovoljenj za prevoz  gotovine, ki se 
zahtevajo v ve čini sodelujo čih držav članic, ta uredba pa jih ne usklajuje. V nekaj 
državah članicah, ki nimajo specifi čnega postopka odobritve za podjetja za prevoz 
gotovine, razen splošnih pravil o varnosti v sektorju prevoza, in za okrepitev 
medsebojnega zaupanja med državami članicami, je nadalje primerno, da podjetja za 
prevoz gotovine s sedežem v teh državah članicah dokažejo na jmanj dvanajstmese čne 
izkušnje z rednim prevozom gotovine v držav i, v kateri imajo sedež, brez kršitev 
nacionalne zakonodaje, preden se jim lahko izda čezmejno dovoljenje v tej državi 
članici. 
(5) Za prepre čitev prekrivanja obveznosti in izognitev nepotrebno obremenjujo čemu 
postopku je nadalje primerno dolo čiti, da imetniku čezmejnega dovoljenja za prevoz 
gotovine ni treba imeti tudi dovoljenja S kupnosti za mednarodni prevoz blaga po cesti, 
kot je dolo čeno v Uredbi (ES) št. 1072/2009 Evrops kega parlamenta in Sveta z dne 
21. oktobra 2009 o skupnih pravilih za dostop do  trga mednarodnega cestnega prevoza 
blaga8. 
(6) Strokovni čezmejni prevoz eurogotovine po cesti med sodelujo čimi državami 
članicami mora biti popolnoma v skladu s prav ili te uredbe ali popolnoma v skladu z 
ustreznimi zakonodajami države članice izvora, države gostiteljice in, če je primerno, 
države članice tranzita. 
(7) Ta uredba je oblikovana tako, da omogo či profesionalni čezmejni prevoz eurogotovine 
po cesti med sodelujo čimi državami članicami pod pogoji, ki zagotavljajo varnost 
transakcije, varnost sodelujo čega osebja in javnosti te r prosti pretok valute. 
(8) Zaradi posebnih pogojev sektorja prevoza gotovine je težko varno organizirati 
večdnevne dostave gotovine. Zaradi tega je  primerno, da se vozilo, ki izvaja 
profesionalni čezmejni prevoz eurogotovine  po cesti, vrne v državo članico izvora isti 
dan, kot jo je zapustilo. 
(9) Komisija mora predložiti predlog spremembe opredelitve „dnevnega časa“ in/ali 
najkrajšega zahtevanega trajanja ad-hoc za četnega usposabljanj a v tej uredbi, če se 
socialni partnerji na ravni Unije med se boj sporazumejo, da bi bila primernejša 
drugačna opredelitev . 
(10) V skladu z Uredbo (ES) št. 1072/2009 Evropske ga parlamenta in Sveta je število 
operacij, ki se lahko izvedejo v državi članici gostiteljici po mednarodnem prevozu iz 
druge države članice, omejeno na tr i operacije kabotaže v sedmih dneh. Zaradi 
posebnih zna čilnosti sektorja prevoza gotovine pa je obi čajna praksa, da lahko vozilo 
                                                 
8 UL L 300, 14.11.2009, str. 72. 
 
SL 11   SL za prevoz gotovine  izvede veliko ve čje število dostav/prev zemov gotovine na dan. 
Zaradi tega je primerno odstopati od Ur edbe (ES) št. 1072/2009, tako da se ne dolo či 
nobena omejitev na število prevzemov/dostav gotovine, ki jih lahk o vozilo za prevoz 
gotovine v teku dne izvede  v državi gostiteljici. 
(11) Izvajanje nacionalnih pravil o urejanju vede nja varnostnega osebja za prevoz gotovine 
izven vozila in varnosti lokacij za dosta vo/prevzem gotovine, ni namenjeno temu, da 
bi zajemalo morebitno uporabo sist emov za nevtralizacijo bankovcev skupaj  s prevozi 
bankovcev v popolnoma oklepnem vozilu, ki ni opremljeno z IBNS. 
(12) Opominja, da člen 1(3)(a) Direktive 96/71/ES Evrops kega parlamenta in Sveta z dne 
16. decembra 1996 o napotitvi delavcev v okviru opravljanja storitev obravnava primere napotitve, pri katerih podjetje zagotavlja čezmejne storitve na lasten ra čun in 
pod lastnim vodstvom na podlagi pogodbe, sklenjene med podjetjem in pogodbenico, kateri so storitve namenjene. 
(13) Glede na posebno naravo storitev prevo za gotovine je treba poskrbeti za podobno 
izvajanje Direktive 96/71/ES za vse storitve čezmejnega prevoza gotovine, da bi 
zagotovili pravno varnost za operaterje in prakti čno uporabnost direktive v tem 
sektorju.  
(14) Zaradi posebnosti zadevnih dejavnosti prevoza in ob časnih značilnosti nekaterih izmed 
teh dejavnosti je treba podobno izva janje pravil o minimalni zaš čiti iz člena 3(1) 
omejiti na minimalne urne postavke, t udi za nadurno delo, kot je navedeno v 
členu 3(1)(c) direktive,  te pa morajo biti zagotovljene za celoten delovni dan, da 
operaterjem ne bi naložili ne potrebnega upravnega bremena. Če iz pogodbe, predpisov 
ali upravnih dolo čb in prakti čnih rešitev v zvezi z zaposlenim pri prevozu gotovine 
izhaja, da bo čezmejni prevoz ve č kot 100 delovnih dni v kole darskem letu opravljal v 
drugi državi članici, je primerno, da se za tega delavca po analogiji v celoti uporabijo 
minimalna pravila o zaš čiti, določena v direktivi. 
(15) Izvajanje pravil o minimalni zaš čiti v državi članici gostiteljici ne sme vplivati na 
izvajanje pogojev za delo in zaposlit ev, ki so za dela vca ugodnejši po zakonu, 
kolektivni pogodbi ali pogodbi o zaposlitvi v državi članici izvora delavca.  
(16) Za vzpostavitev ustreznih minimalnih pravil o zaš čiti je primerno, da se po analogiji 
uporabljajo dolo čbe o sodelovanju pri obveš čanju iz člena 4 Direktive 96/71/ES. 
Države članice lahko v tem smislu uporabijo upravno sodelovanje in izmenjavo 
informacij, dolo čena v Direktivi 96/71/ES. 
(17) Ta uredba ne vpliva na izvajanje pravil EU o gotovini, ki vstopa v Skupnost ali jo 
zapušča9. 
(18) Ta uredba se sklicuje na tehni čna pravila in standarde za IBNS, oklep vozila, sefe in 
neprebojne jopi če. Določiti je treba postopek prenosa poob lastil za spreminjanje teh 
                                                 
9 Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1889/2005 z dne 26. oktobra 2005 o kontroli gotovine 
ob vstopu v Skupnost ali izstopu iz nje, UL L 309, 25.11.2005, str. 9. 
 
SL 12   SL pravil z Evropskega parlamenta in Sveta na Komisijo, da se upoštevajo tehnološki 
napredek in morebitni novi evropski standardi. 
STA SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: 
ODDELEK 1: SKUPNA PRAVILA  O UREJANJU CELOTNEGA ČEZMEJNEGA 
PREVOZA EUROGOTOVINE PO CESTI  
Člen 1 – Opredelitve pojmov 
(a) „Čezmejni prevoz eurogotovine po cesti“ pomeni profesionalni prevoz za pla čilo v imenu 
tretjih strank ali opravljen v okviru podjetja za prevoz gotovine (v nadaljevanju: CIT), euro 
bankovcev in/ali kovancev z vozilom po cesti iz „sodelujo če države članice“, opredeljene v 
Uredbi Sveta (ES) št. 974/98 z dne 3. maja 1998 o uvedbi eura10, z namenom dostave euro 
bankovcev in/ali kovancev ali njihovega prevzema z ene ali ve č lokacij v eni ali ve č drugih 
sodelujočih državah članicah, kakor tudi v državi članici izvora. Poleg tega mora biti za to, da 
se prevoz šteje za čezmejni prevoz v smislu te uredbe, vsaj ve čina dostav/prevzemov 
gotovine, ki jih izvede vozilo za prevoz gotovi ne tekom dneva, opravljenih na ozemlju držav 
članic gostiteljic. Za prevoze od to čke do točke se šteje, da so čezmejni, če se prevoz izvaja 
med dvema razli čnima sodelujo čima državama članicama. 
(b) „Dovoljenje za čezmejni prevoz gotovine“ pomeni dovolje nje, ki ga izda organ države 
članice izvora za izdajo dovoljenja in ki imetnika pooblaš ča za izvajanje čezmejnih prevozov 
eurogotovine po cesti med sodelujo čimi državami članicami v skladu s pogoji iz te uredbe. 
(c) „Organ, ki izdaja dovo ljenja“ pomeni organ v državi članici izvora, ki  je odgovoren za 
izdajanje dovoljenj za čezmejni prevoz gotovine. 
(d) „Država članica izvora“ pomeni sodelujo čo državo članico, na katere ozemlju ima sedež 
podjetje za prevoz gotovine. Za  podjetje za prevoz  gotovine se šteje, da je ustanovljeno, če 
dejansko izvaja gospodarsko deja vnost, kakor je navedeno v členu 49 Pogodbe o delovanju 
EU, za nedolo čen čas in ima stabilno infrastrukturo, s pomo čjo katere se dejansko izvaja 
dejavnost zagotavljanja storitev.  
(e) „Država članica gostiteljica“ pomeni sodelujo čo državo članico, v kateri podjetje za 
prevoz gotovine opravlja storitve dostave in/ali prevzema gotovine, in ni država članica izvora 
podjetja. 
(f) „Država članica tranzita“ pomeni eno ali ve č sodelujo čih držav članic, razen države 
članice izvora podjetja, ki jih mora pre čkati vozilo za prevoz gotovine , da bi doseglo državo 
članico gostiteljico ali se vrnilo v državo članico izvora.  
(g) Prevoz v „dnevnem času“ pomeni prevoz, ki se izvaja med 6:00 in 22:00. 
                                                 
10 UL L 139, 11.5.1998, str. 1. 
 
SL 13   SL (h) „Varnostno osebje za prevoz gotovine“ pomeni zaposlene, izurjene za vožnjo vozila, v 
katerem se prevaža gotovina, ali za varovanje njegove vsebine. 
(i) „Vozilo za prevoz gotovine“ pomeni vozilo, ki se uporablj a za profesionalni prevoz 
gotovine po cesti. 
(j) „Običajno vozilo“ pomeni vozilo za prevoz gotovine obi čajnega videza, na katerem ni 
nobenih posebnih oznak, ki ozna čujejo, da je v lasti podjetja za prevoz gotovine ali da se 
uporablja za namene prevoza gotovine.  
(j) „Prevoz od to čke do točke“ pomeni prevoz z ene varne l okacije na drugo varno lokacijo 
brez vsakršnih vmesnih postankov.  
(l) „Varovano obmo čje“ pomeni to čko prevzema in/ali dostave gotovi ne, ki se nahaja v stavbi 
in je zavarovana pred nepooblaš čenim dostopom v smislu opreme (sistemi proti vsiljivcem) in 
postopkov za dostop. 
(m) „Varna lokacija“ pomeni l okacijo znotraj varovanega obmo čja, ki je dostopna za vozila in 
na kateri je mogo če vozila nakladati in razkladati na varen na čin. 
(n) „Inteligentni sistem za nevtralizacijo ba nkovcev (IBNS)“ pomeni sistem, ki izpolnjuje 
naslednje pogoje: 
– vsebnik za bankovce stalno š čiti bankovce s sistemom za degradacijo gotovine od 
varovanega obmo čja do točke dostave gotovine ali od to čke prevzema gotovine do 
varovanega obmo čja; 
– varnostno osebje za prevoz gotovine po za četku prevoza gotovine ne more odpreti 
vsebnika izven vnaprej programiranih časovnih obdobij in/ali lokacij oziroma spremeniti 
vnaprej programiranih časovnih obdobij in/ali lokacij, ko /kjer se lahko vsebnik odpre;  
– vsebnik je opremljen z mehanizmom za stal no nevtralizacijo bankovcev v primeru 
kakršnega koli nepooblaš čenega poskusa odprtja vsebnika; 
– IBNS je v skladu z zahtevami iz Priloge III k tej uredbi. Bankovec je nevtraliziran, ko je 
okrnjen ali poškodovan z obarvanjem ali drugim i sredstvi, kot je nadalje opredeljeno v 
Prilogi III. 
(o) „IBNS iz to čke v točko“ pomeni IBNS, ki je dodatno opremljen za uporabo od to čke do 
točke, kar pomeni, da bankovci vedno ostanejo nedos topni osebju za prevoz gotovine in da so 
od varovanega obmo čja do varovanega obmo čja oziroma, v primeru kaset za bankomate 
(ATM), od varovanega obmo čja do notranjosti bankomata, pod stalno zaš čito sistema za 
degradacijo gotovine. 
(p) Jezikovni ravni „A1“ in „B1“ pomenita ravni, dolo čeni v skupnem referen čnem okviru 
Sveta Evrope za jezike.  
 
SL 14   SL (q) „Zadevni jezik“ pomeni jezi ke, ki jih uporabljajo lokalni or gani in prebivalci na obmo čjih, 
v katerih se odvija prevoz gotovine. 
(r) „Uradni jeziki EU“ pomeni jezike , opredeljene v Uredbi št. 1 o dolo čitvi jezikov, ki se 
uporabljajo v Evropski gospodarski skupnosti11. 
Člen 2 – Izklju čitve 
1. Prevozi euro bankovcev in kovancev, ki se izvajajo v imenu centralnih bank, tiskarn 
bankovcev in/ali kovnic sodelujo čih držav članic ter med njimi, ki jih spremlja vojska ali 
policija, so izklju čeni iz podro čja uporabe te uredbe.  
2. Prevozi euro kovancev, ki se izvajajo v imenu centralnih bank ali kovnic sodelujo čih držav 
članic ter med njimi, ki jih spremljata vojsk a ali policija ali zase bno varnostno osebje v 
ločenih vozilih, so izklju čeni iz podro čja uporabe te uredbe. 
Člen 3 – Kraj odhoda, maksimalno trajanje in število dostav/prevzemov gotovine 
1. Čezmejni prevoz eurogotovine, ki se zagotavlja v skladu s to uredbo, je treba izvajati v 
dnevnem času. 
2. Vozilo za prevoz gotovine, ki izvaja čezmejni prevoz eurogotovine, mora svojo pot za četi v 
svoji državi članici izvora in se vanjo vrniti isti dan. 
3. Z odstopanjem od prvega in drugega odstavka se lahko prevozi od to čke do točke izvajajo v 
časovnem obdobju 24 ur, pod pogojem, da je no čni prevoz gotovine že dovoljen po 
nacionalnih pravilih v državi članici izvora, v državah članicah tranzita in v državah članicah 
gostiteljicah. 
4. Z odstopanjem od Uredbe (ES) št. 1072/2009 ni  nobene omejitve števila prevzemov/dostav 
gotovine, ki jih vozilo za prevoz gotovine v dnevnem času lahko izvede v eni ali ve č državah 
članicah gostiteljicah. 
Člen 4 - Dovoljenje za čezmejni prevoz gotovine 
1. Podjetje, ki želi opravljati čezmejni prevoz eurogotovine po cesti, mora v svoji državi 
izvora organ, ki izdaja dovolje nja, zaprositi za dovoljenje za čezmejni prevoz gotovine.  
2. Nacionalni organ, ki izdaja dovoljenja, izda dovoljenje za čezmejni prevoz gotovine za 
obdobje petih let, če so izpolnjeni naslednji pogoji: 
(a) Podjetje, ki zaprosi za dovol jenje, lahko izvaja prevoz gotovine znotraj svoje države 
članice izvora. Če država nima posebnega postopka odobr itve za podjetja za prevoz gotovine, 
razen splošnih pravil o varnosti v trans portnem sektorju, mora biti podjetje sposobno 
zagotoviti dokazila, da je pred predlož itvijo vloge za dovoljenje v svoji državi članici izvora 
                                                 
11 UL L 17, 6.10.1958, str. 385, kakor je bila spremenjena. 
 
SL 15   SL vsaj dvanajst mesecev opravljalo redno deja vnost prevoza gotovine brez kršitev obstoje če 
nacionalne zakonodaje o urej anju teh dejavnosti.  
(b) Vodje in člani upravnega odbora podjetja v svojih kazenskih kartotekah ne smejo imeti 
relevantnih prekrškov, poleg tega morajo  imeti dober ugled in integriteto. 
(c) Podjetje, ki zaprosi za dovoljenje, mora  imeti veljavno zavarovanj e civilne odgovornosti. 
(d) Podjetje, ki zaprosi za dovoljenje, v njem  zaposleno osebje, uporabljena vozila in 
varnostni postopki, ki jih izvaja podjetje za čezmejni prevoz eurogotovine, morajo biti v 
skladu s pravili iz te uredbe ali z veljavno naci onalno zakonodajo, ki se posebej nanaša na 
prevoz gotovine, če se ta uredba izrecno sklicuje nanjo.  
3. Dovoljenje za čezmejni prevoz gotovine mora biti  sestavljeno v skladu z vzorcem in 
fizičnimi lastnostmi, dolo čenimi v prilogah I-II. Osebje za prevoz gotovine v vozilih, ki 
sodeluje pri profesionalnem čezmejnem prevozu eurogotovine  po cesti, mora biti vedno 
sposobno inšpekcijskim organom predložiti iz virnik ali overjeno kopijo veljavnega 
dovoljenja.  
4. Dovoljenje za čezmejni prevoz gotovine podjetju omogo ča izvajanje čezmejnega prevoza 
eurogotovine pod pogoji te ur edbe. Z odstopanjem od Ure dbe (ES) št. 1072/2009 imetniku 
tega dovoljenja ni treba imeti dovoljenja S kupnosti za mednarodni pre voz blaga po cesti. 
Člen 5 – Varnostno osebje za prevoz gotovine 
1. Varnostno osebje za prevoz gotovin e mora izpolnjevati naslednje zahteve: 
(a) V kazenskih kartotekah ne smejo imeti re levantnih prekrškov, poleg tega morajo imeti 
dober ugled in integriteto. 
(b) Imeti morajo zdravniško spri čevalo, ki potrjuje, da je njihovo fizi čno in duševno zdravje 
primerno za opravljanje naloge. 
(c) Uspešno so morali oprav iti vsaj 200 ur ad hoc za četnega usposabljanja, ki ne vklju čuje 
usposabljanj za uporabo strelnega orožja. 
Vsebina ad hoc za četnega usposabljanja mora ustrezati vsaj tistemu, kar je navedeno v 
Prilogi VI. Najmanj enkrat na tri leta je zah tevano tudi redno usposabljanje na teh podro čjih. 
2. Najmanj en član varnostnega osebja za prevoz gotovine  v vozilu mora znati jezike, ki se 
uporabljajo na zadevnih obmo čjih držav članic tranzita in države članice gostiteljice, najmanj 
na ravni A1. Nadalje mora biti vozilo preko nadzornega centra podjetja v stalni radijski povezavi z nekom, ki zadevne jezike zna najman j na ravni B1 za zagotovitev, da je vedno 
mogoča učinkovita komunikacija z nacionalnimi organi. 
 
SL 16   SL Člen 6 – Nošnja orožja 
1. Varnostno osebje za prevoz gotovine mora upoštevati obstoje čo zakonodajo glede nošnje 
orožja in najve čjega dovoljenega kalibra v državi članici izvora, v državah članicah tranzita in 
v državah članicah gostiteljicah.  
2. Ob vstopu na ozemlje države članice, katere zakonodaja varnostnemu osebju za prevoz 
gotovine ne dovoljuje nošnje orožja , je treba vse orožje , ki ga ima varnostj o osebje za prevoz 
gotovine, položiti v vgrajen sef, ki je v skladu z evropskim st andardom EN 1143-1. To orožje 
mora varnostnemu osebju za prevoz gotovine ostati nedostopno na celotni poti po ozemlju te države članice. Orožje se lahko vzame iz sefa ob vstopu na ozemlje države članice, katere 
zakonodaja varnostnemu osebju za prevoz gotovi ne dovoljuje nošnjo orožja, oziroma ga je 
treba vzeti iz sefa ob vstopu na ozemlje države članice, katere zakonodaja zahteva, da je 
varnostno osebje za prevoz gotovine oboroženo. Za odpiranje sefa za orožje mora biti 
potrebno posredovanje nadzornega centra vozila na daljavo, izvede pa se lahko šele, ko 
nadzorni center vozila preveri natan čen zemljepisni položaj vozila. 
Iste obveznosti veljajo, če po zakonodaji države članice tranzita ali države članice gostiteljice 
nista dovoljeni vrsta ali kaliber orožja. 
3. Ko vozilo za prevoz gotovine, katerega država članica izvora osebju vozila za prevoz 
gotovine ne dovoljuje nošnje orož ja, vstopi na ozemlje države članice, kate re zakonodaja 
zahteva, da osebje za prevoz gotovine nos i orožje, mora podjetje za prevoz gotovine 
zagotoviti, da je posadka vozila opremljena z zahtevanim orožjem in da izpolnjuje zahteve 
države članice gostiteljice glede minimalnega usposabljanja. 
4. Oboroženo varnostno osebje za prevoz  gotovine mora nacionalne organe držav članic 
tranzita in/ali države članice gostiteljice zaprosi ti za orožno dovoljenje, če te države 
varnostnemu osebju za prevoz gotov ine dovoljujejo, da je oboroženo.  
5. Države članice vzpostavijo eno centr alno nacionalno kontaktno to čko, na kateri lahko 
varnostno osebje za prevoz gotovine drugih držav članic vloži vlogo za nacionalno orožno 
dovoljenje. Države članice vlagatelja obvestijo o rešitvi vl oge v treh mesecih od predložitve 
popolne dokumentacije vloge. 
6. Da bi varnostno osebje za prevoz gotovine , ki je zaposleno v podjetju, ustanovljenem v 
drugi državi članici, in ima stalno bivališ če v drugi državi 
članici, lahko izpolnilo nacionalne 
zahteve za pridobitev or ožnega dovoljenja, države članice omogo čijo potrjevanje 
enakovrednega usposabljanja , opravljenega v državi članici, v kateri ima sedež delodajalec 
vlagatelja. Če to ni mogo če, države članice zagotovijo, da se pot rebno usposabljanje zagotovi 
na njihovem ozemlju v zadevnem uradnem jeziku EU države članice, kjer je ima sedež 
delodajalec vlagatelja. 
7. Člen – Oprema vozila 
1. Vsa uporabljana vozila so opremljena z globalnim navig acijskim sistemom. Nadzorni 
center podjetja za prevoz gotovine mora biti sposoben stalno in natan čno določiti lokacijo 
vozila.  
 
SL 17   SL 2. Vozila morajo biti opremljena z us treznimi komunikacijskimi orodji, ki omogo čajo, da se 
kadar koli vzpostavi stik z nadzornim centrom  podjetja, ki upravlja voz ila, in s pristojnimi 
nacionalnimi organi. V vozilu morajo biti na voljo številke za nujne primere za vzpostavitev stika s policijskimi organi v državah članicah tranzita ali v državah članicah gostiteljicah. 
3. Vozila so opremljena na na čin, ki omogo ča registracijo ure in lokacije vseh 
dostav/prevzemov gotovine, da se lahko kadar koli preveri delež dostav/prevzemov gotovine, 
navedenih v to čki (a) člena 1. 
4. V primeru, da so vozila opremljena z IBNS, je uporabljeni IBNS v skladu z na čeli iz 
Priloge III k tej uredbi, in  je homologiran v sodelujo či državi članici. Podjetja, ki izvajajo 
čezmejni prevoz gotovine z vozili, ki uporabljajo IBNS, na vsako zahtevo organov države 
članice izvora, države članice gostiteljice ali države članice tranzita v 48 urah predložijo pisno 
dokazilo o homologaciji upor abljanega modela IBNS. 
Člen 8 – Vloga nacionalnih policijskih organov 
Ta uredba na vpliva na izvajanje nacionalnih pravil, ki zahtevajo: 
– vnaprejšnjo priglasitev oper acij prevoza got ovine policiji; 
– opremljenost vozil za prevoz gotovine z napravo, ki omogo ča, da jim policija sledi na 
daljavo; 
– prevoze visoke vrednosti od to čke do točke v spremstvu policije. 
Člen 9 – Pravila za zagotovitev varnosti lo kacij dostave/prevzema gotovine v državah 
članicah gostiteljicah 
Ta uredba ne vpliva na uporabo nacionalnih pr avil o vedenju varnostnega osebja za prevoz 
gotovine zunaj vozila za prevoz gotovine in varnos ti lokacij, na katere se dostavlja in/ali s 
katerih se prevzema gotovina v zadevni državi članici.  
Člen 10 – Umik nevtraliziranih bankovcev iz obtoka 
Podjetja za prevoz gotovine, ki delujejo po pravilih te uredbe, morajo umakniti iz obtoka vse 
obarvane bankovce, za katere sumijo, da jih je IBNS obarval ali na drug na čin nevtraliziral, ki 
jih odkrijejo med izvajanjem svojih dejavnosti. Te bankovce morajo izro čiti ustrezni 
poslovalnici centralne banke v svoji državi članici izvora. Če se nevtralizirani bankovci 
prevzamejo v državi članici gostiteljice, mora njeno cen tralno banko o tem obvestiti centralna 
banka države 
članice izvora podjetja za prevoz gotovine. 
Člen 11 – Medsebojno obveš čanje 
1. Države članice pošljejo Komisiji pravila iz členov 8 in 9 ter informaci je, na podlagi katerih 
so homologirale IBNS, ter jo nemudoma obvestij o o kakršnih koli spremembah, ki vplivajo na 
ta pravila in homologacije. Komisija bo po us trezni poti poskrbela za objavo teh pravil in 
 
SL 18   SL seznama homologiranih IBNS v vseh rele vantnih uradnih jezikih EU sodelujo čih držav članic, 
da bi hitro obvestila vse sodelujo če pri čezmejnem prevozu gotovine. 
2. Države članice vodijo register vseh podjetij, katerim so izdale dovoljenje za čezmejni 
prevoz gotovine, in se medsebojno obveš čajo o njegovi vsebini. Re gister posodobijo ob vsaki 
spremembi, ki vpliva nanj, vklju čno z vsakim sklepom o ukinitvi ali preklicu dovoljenja v 
skladu s členom 22, in se obenem takoj medse bojno obvestijo o zadevni posodobitvi.  
3. Država članica izvora pri izvajanju člena 5(1)(a) dosledno upošte va informacije o kazenski 
datoteki, ugledu in integriteti osebja  za prevoz gotovine, ki ji jih sporo či država članica 
gostiteljica. 
4. Sosedne države članice se medsebojno obveš čajo o posebnih zahtevah glede usposabljanja 
osebja za prevoz gotovine z namenom ad-hoc za četnega usposabljanja, navedenega v členu 
5(1)(c). 
5. Države članice objavijo in se medsebojno obveš čajo o naslovih in drugih kontaktnih 
podatkih nacionalnih  kontaktnih to čk iz točk (5) člena 6 in o drugi zadevni nacionalni 
zakonodaji. 
6. Če se država članica odlo či za odvzem orožnega dovoljenja, ki ga je izdala članu osebja za 
prevoz gotovine podjetja s sedežem v drugi državi članici, o tem obvesti organ, ki izdaja 
dovoljenja v državi članici izvora.  
Člen 12 – Obveš čanje pred za četkom čezmejnega prevoza 
1. Podjetje, ki ima dovoljenje za čezmejni prevoz gotovine, orga n, ki izdaja dovoljenja, dovolj 
zgodaj obvesti o državah članicah, v katerih bo izvajalo  prevoz gotovine. Država članica 
izvora nato takoj obvesti zadevne države članice, da se bo za čela čezmejna dejavnost. 
2. Podjetje, ki namerava izvajati čezmejni prevoz gotovine, us treznim organom, ki jih 
navedejo države članice gostiteljice, vnaprej sporo či imena oseb, ki lahko izvajajo te prevoze 
na njihovih ozemljih.  
ODDELEK 2: POSEBNA PRAVILA ZA POSAMEZNE VRSTE PREVOZA  
Člen 13 – Prevoz bankovcev v neoklepnem vozilu obi čajnega videza, opremljenim z IBNS 
Podjetja, ki imajo dovoljenje za čezmejni prevoz gotovine, lahko izvajajo čezmejni prevoz 
euro bankovcev po cesti z neokle pnim vozilom, opremljenim z IBNS, če so izpolnjeni 
naslednji pogoji:  
(a) Vozilo je obi čajnega videza. 
(b) V vsakem vozilu morata biti vsaj dva člana varnostnega osebja za  prevoz gotovine, ki ne 
smeta nositi uniform. 
 
SL 19   SL Člen 14 - Prevoz bankovcev v neoklepnem vozilu z jasno oznako, da je opremljeno z IBNS 
Podjetja, ki imajo dovoljenje za čezmejni prevoz gotovine, lahko izvajajo čezmejni prevoz 
euro bankovcev po cesti z uporabo neokl epnega vozila, opremljenega z IBNS, če so 
izpolnjeni naslednji pogoji:  
(a) Na vozilu morajo biti zelo jasne oznake, ki ozna čujejo, da je opremljeno z IBNS. Oznake 
se morajo skladati s piktogramom, prikazanim v Prilogi IV. 
(b) V vsakem vozilu morata biti vsaj dva člana varnostnega osebja za prevoz gotovine. 
Člen 15 - Prevoz bankovcev v vozilu z oklepno kabino, opremljenim z IBNS 
Podjetja, ki imajo dovoljenje za čezmejni prevoz gotovine, lahko izvajajo čezmejni prevoz 
euro bankovcev po cesti z vozilom z oklepno kabino, opremljenim z IBNS, če so izpolnjeni 
naslednji pogoji:  
(a) Oklepna kabina vozila mora biti kot absolutni minimum spos obna odbiti strele iz strelnega 
orožja tipa kalašnikov, kalibra 7,62 mm. 
(b) Na vozilu morajo biti zelo jasne oznake, ki ozna čujejo, da je opremljeno z IBNS. Oznake 
se morajo skladati s piktogramom, prikazanim v Prilogi IV. 
(c) Varnostno osebje za prevoz gotovine mora nositi neprebojne jopi če, ki so vsaj v skladu z 
normativom VPAM razred 5, NIJ IIIA ali enakovrednim standardom. 
(d) V vsakem vozilu morata biti vsaj dva člana varnostnega osebja za prevoz gotovine. 
Člen 16 - Prevoz bankovcev v popolnem oklepnem vozilu, ki ni opremljeno z IBNS 
Podjetja, ki imajo dovoljenje za čezmejni prevoz gotovine, lahko izvajajo čezmejni prevoz 
euro bankovcev po cesti s popolnoma oklepnim vozilom, ki ni opremljeno z IBNS, če so 
izpolnjeni naslednji pogoji: 
(a) Deli vozila, v katerih je varnostno osebje za prevoz gotovine, mo rajo biti kot absolutni 
minimum sposobni odbiti strele  iz strelnega orožja tip a kalašnikov, kalibra 7,62 mm. 
(b) Varnostno osebje za prevoz go tovine mora nositi neprebojne jopi če, ki so vsaj v skladu z 
normativom VPAM razred 5, NIJ IIIA ali enakovrednim standardom. 
(c) V vsakem vozilu morajo biti vsaj trije člani varnostnega osebja za prevoz gotovine.  
Člen 17 - Prevoz bankovcev v popolnoma oklepnem vozilu, opremljenim z IBNS 
Podjetja, ki imajo dovoljenje za čezmejni prevoz gotovine, lahko izvajajo čezmejni prevoz 
euro bankovcev po cesti s popolnoma oklepnim vozilom, opremljenim z IBNS, pod pogoji, 
določenimi v členih 15(b), 16(a) in  16(b) te uredbe.  
V vsakem vozilu morata biti vsaj dva člana varnostnega osebja za prevoz gotovine.  
 
SL 20   SL Člen 18 - Prevoz kovancev v neoklepnem vozilu 
Podjetja, ki imajo dovoljenje za čezmejni prevoz gotovine, lahko izvajajo čezmejni prevoz 
eurokovancev po cesti z vozilom, ki prevaža samo kovance, če so izpolnjeni naslednji pogoji:  
(a) Vozilo je obi čajnega videza. 
(b) V vsakem vozilu morata biti vsaj dva člana varnostnega osebja za  prevoz gotovine, ki ne 
smeta nositi uniform. 
Prevozi, ki vklju čujejo kovance in bankovce, so zajeti v členih 13–17, ne glede na člen 20, 
odvisno od vrste vozila in  uporabljene opreme. 
Člen 19 - Prevoz kovancev v vozilu z oklepno kabino 
Podjetja, ki imajo dovoljenje za čezmejni prevoz gotovine, lahko izvajajo čezmejni prevoz 
euro kovancev po cesti z vozilom, ki prevaža samo kovance, če so izpolnjeni naslednji pogoji:  
(a) Kabina vozila mora biti oklepna in na vozilu morajo biti zelo jasne oznake, ki ozna čujejo, 
da prevaža samo kovance. Oznake se morajo sk ladati s piktogramom, prikazanim v Prilogi V. 
(b) Oklep kabine vozila mora biti kot absolutn i minimum sposoben odbiti strele iz strelnega 
orožja tipa kalašnikov, kalibra 7,62 mm.  
(c) Varnostno osebje za prevoz gotovine mora nositi neprebojne jopi če, ki so vsaj v skladu z 
normativom VPAM razred 5, NIJ IIIA ali enakovrednim standardom. 
(d) V vsakem vozilu morata biti vsaj dva člana varnostnega osebja za prevoz gotovine. 
Prevozi, ki vklju čujejo kovance in bankovce, so zajeti v členih13–17, ne glede na člen 20, 
odvisno od vrste vozila in  uporabljene opreme. 
Člen 20 – Nacionalna odstopanja  
(a) Država članica se lahko odlo či, da členov 13, 14, 15, 16 ali 17  ne bo upoštevala za 
čezmejni prevoz bankovcev po ces ti, ki se izvaja na njen em ozemlju, pod pogojem, da ne 
dovoljuje primerljivih na činov prevoza za doma če prevoze gotovine in pod pogojem, da na 
svojem ozemlju upošteva vsaj enega od teh členov. Morebitno odstopanje od člena 16 ne sme 
zajemati prevozov od to čke do točke. 
(b) Država članica se lahko odlo či, da se člen 18 ali člen 19 ne uporablja za čezmejni prevoz 
kovancev po cesti, ki se izvaja na njenem ozemlju, če ne dovoljuje primerljivih na činov 
prevoza za doma če prevoze gotovine.  
(c) Glede uporabe členov 13, 14, 15 in 17 se lahko država članica odlo či, da se lahko na 
njenem ozemlju za oskrbovanje bankomatov zuna j prostorov banke uporablja samo IBNS iz 
točke v točko, če se za doma če prevoze gotovine upoštevajo ista pravila. 
 
SL 21   SL (d) Zadevna država članica o svoji odlo čitvi glede uporabe kate rega koli od zgornjih 
odstopanj v tem členu obvesti Komisijo, ki zagotovi, da  se ustrezno informativno obvestilo 
objavi v Uradnem listu Evropske unije.  Odstopanje za čne veljati en mesec po objavi 
informativnega obvestila. Države članice lahko ukinejo odstopanje z uporabo istega postopka.  
(e) Če država članica gostiteljica ali država članica tranzita ugotovi  resne pomanjkljivosti 
IBNS pri obi čajno zahtevanih tehni čnih značilnostih, kar pomeni, da obstaja možnost dostopa 
do gotovine brez sprožitve mehanizma za nevt ralizacijo oziroma da je bil IBNS po 
homologaciji spremenjen na na čin, zaradi katerega je pren ehal izpolnjevati merila 
homologacije, o tem obvesti Komisijo in državo članico, ki je izdala homologacijo, in lahko 
zahteva izvedbo ponovnih testov na tem IBNS. Države članice lahko pred pridobitvijo 
rezultatov teh testov za časno prepovejo uporabo tega IBNS na svojem ozemlju. O tem takoj 
obvestijo Komisijo in druge države članice, v katerih se ta uredba uporablja. 
ODDELEK 3: KON ČNE DOLO ČBE 
Člen 21 - Nadzor 
Države članice izvora in države članice gostiteljice morajo za gotoviti upoštevanje pravil, 
določenih v tej uredbi, tudi z naklju čnimi inšpekcijami brez posredovanja predhodnega 
obvestila podjetju. Te kontrole se izvedejo najmanj enkrat na leto. 
Člen 22 - Kazni 
1. Kjer pristojni nacionalni organi ugotovijo, da  je bil kršen eden od pogojev, pod katerimi je 
bilo izdano dovoljenje za čezmejni prevoz gotovine, se orga n, ki izdaja dovoljenja, odlo či, ali 
bo glede na naravo ali resnost kršitve zadevne mu podjetju izdal opozorilo, naložil kazen ali 
začasno preklical dovoljenje za obdobje od dveh tednov do dveh mesecev oziroma dovoljenje 
v celoti preklical. Organ, ki izda ja dovoljenja, lahko zadevnemu podjetju tudi prepove, da se v 
obdobju do 5 let prijavi za novo dovoljenje.  
2. Država članica tranzita ali država članica gostiteljica vsako kr šitev te uredbe – vklju čno s 
kršitvami nacionalnih pravil, navedenih v členih 8 in 9 – sporo či pristojnim nacionalnim 
organom države članice izvora, ki odlo čijo o ustrezni kazni. Poleg tega lahko država članica 
tranzita ali država članica gostiteljica naloži kazen v primeru kršenja nacionalnih pravil, 
navedenih v členih 8 in 9, ali nacional nih odstopanj, navedenih v členu 20 te uredbe. Nadalje 
lahko odlo či, da osebju za prevoz gotovine, ki je zagrešilo te kršitve,  prepove izvajanje 
čezmejnega prevoza gotovine na svojem ozemlju, če je za kršitev odgovorno osebje.  
3. Država članica tranzita ali država članica gostiteljica lahko med čakanjem na odlo čitev 
organa, ki izdaja dovoljenja, države članice izvora, za časno prekli če pravico podjetja za 
prevoz gotovine, da izvaja prevoz eur ogotovine po cesti na njenem ozemlju, za obdobje 
največ dveh mesecev v naslednjih primerih: 
(a) Če niso bile upoštevane dolo čbe te uredbe o najmanjšem številu varnostnega osebja za 
prevoz gotovine v posameznem vozilu ali o orožju. 
 
SL 22   SL (b) Če podjetje za prevoz gotovine de javnost prevoza izvaja na na čin, ki povzro ča nevarnost 
za javni red. 
(c) V primeru ponovnih kršitev te uredbe. 4. Poleg tega se lahko država članica, ki je izdala orožno do voljenje, v primeru kršitev njene 
nacionalne zakonodaje  o orožju odlo či kaznovati varnostno oseb je za prevoz gotovine v 
skladu s svojimi nacionalnimi pravili. 
5. Kazni morajo biti vedno sorazmerne z resnostjo kršitve.  
Člen 23 – Izredni varnostni ukrepi 
1. Z odstopanjem od standardnega pravila se lahko država članica v primeru nenadne težave, 
ki bistveno vpliva na varnost prevoza gotovine, odlo či za uvedbo za časnih varnostnih 
ukrepov, ki presegajo tiste, ki  so predvideni v obstoje čih pravilih. Ti za časni ukrepi vplivajo 
na vse prevoze gotovine na celot nem nacionalnem ozemlju ali delu  le-tega, in se uporabljajo 
največ štiri tedne, o njih pa  je treba nemudoma obvestiti Komi sijo. Komisija zagotovi njihovo 
takojšnjo objavo po ustrezni poti.  
2. Podaljšanje za časnih ukrepov iz prvega odstavka na ve č kot štiri tedne mora predhodno 
odobriti Komisija. Komisija o odobritvi odlo či v 72 urah po prejemu zahtevka. 
Člen 24 – Pla čilo osebja za prevoz gotovine, ki izvaja čezmejni prevoz 
Osebju za prevoz go tovine, ki izvaja čezmejni prevoz v smislu te uredbe, je treba zagotoviti 
ustrezne minimalne urne postavke, tudi za nadurno delo, v državi članici gostiteljici v skladu 
z določbami iz člena 3(1)(c) Direktive 96/71/ES. Če so ustrezne minimalne urne postavke v 
državi članici gostiteljici višje od pla čila, ki se zaposlenemu izpla čuje v državi članici izvora, 
se za celoten delovni dan uporablj ajo ustrezne minimalne urne pos tavke, tudi za nadurno delo, 
države članice gostiteljice. Če se prevoz tekom dneva izvaja v ve č državah članicah 
gostiteljicah in v ve č kot eni od njih veljajo višje ustr ezne minimalne urne postavke od 
plač
ila, ki se uporablja v državi članici izvora, se za celoten delovni dan uporabljajo najvišje 
minimalne urne postavke, tudi za nadurno delo. 
Če pa iz obstoje čih pogodb, predpisov ali upravnih dolo čb in tudi prakti čnih rešitev v zvezi z 
zaposlenim izhaja, da bo zaposleni  pri prevozu gotovine opravljal čezmejni prevoz ve č kot 
100 delovnih dni v koledarskem letu v celoti ali delno v drugi državi članici, se za vse 
delovne dni, delno ali v celot i preživete v tej državi članici gostiteljici v tem koledarskem letu, 
uporabljajo pogoji za delo in zaposlitev, navedeni v dolo čbah Direktive 96/71/ES.  
Za namen ugotovitve ustreznih pogojev dela  in zaposlitve se po analogiji uporablja člen 4 
Direktive 96/71/ES. 
Člen 25 – Odbor za čezmejni prevoz eurogotovine 
1. Ustanovi se Odbor za čezmejni prevoz eurogotovine . Predseduje mu Komisija, člane pa 
sestavljata dva pred stavnika države članice, ki jo pokriva ta uredba, skupaj z dvema 
predstavnikoma Evrops ke centralne banke. 
 
SL 23   SL 2. Odbor se mora sestati vsaj enkrat na leto za izmenjavo mnenj o izvajanju te uredbe. V ta 
namen se mora posvetovati z zainter esiranimi stranmi v sektorju, vklju čno s socialnimi 
partnerji, in upoštevati njihova stališ ča, kot je to primerno. Sodeluje pri pripravi pregleda, 
navedenega v členu 26.  
Člen 26 – Pregled 
Komisija poro ča Evropskemu parlamentu in Svetu o izva janju te uredbe najpozneje dve leti 
po začetku njene veljavnosti, nato pa vsakih pet let. V ta namen se mora posvetovati z 
zainteresiranimi stra nmi v sektorju, vklju čno s socialnimi partnerji. Poro čilo mora vsebovati 
predvsem raziskavo možnosti uvedbe skupnih zah tev glede usposabljanja za nošnjo orožja s 
strani osebja za prevoz gotovine in dos ledno upoštevati tehnološki  napredek na podro čju 
IBNSS ter oceniti, ali je treba uredbo v skladu s tem spremeniti. 
Člen 27 – Sprememba tehni čnih pravil 
Komisija lahko v obliki delegiranih aktov v skladu s členi 28, 29, in 30 sprejme spremembe 
tehničnih pravil za standarde, ki se uporabljajo za oklep vozila, uporabljane sefe in neprebojne 
jopiče, in tudi Priloge III, z vidika upoštevanja tehnološkega napredka in morebitnih novih 
evropskih standardov.  
Člen 28 – Izvrševanje delegiranja 
1. Komisiji se pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 27 podeli za nedolo čen 
čas. 
2. Ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem isto časno uradno obvesti Evr opski parlament in 
Svet. 
3. Komisiji se pooblastilo za sprejemanje delegiranih akt ov podeli v skladu s pogoji iz členov 
29 in 30.  
Člen 29 – Preklic podelitve pooblastila 
1. Podelitev pooblastil iz člena 27 lahko Evropski parlam ent ali Svet kadar koli prekli četa. 
2. Institucija, ki je za čela notranji postopek sprejema odlo čitve o preklicu pooblastila, o tem 
obvesti drugo institucijo in Komisijo v razumnem času pred sprejetjem kon čne odločitve, pri 
čemer navede pooblastilo, ki bi lahko bilo preklicano, ter možne razloge za preklic. 
3. S sklepom o preklicu se prekli če pooblastilo iz tega sklepa. Veljati za čne takoj ali na 
poznejši datum, naveden v sklepu. Ne vpliva na  veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. 
Sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.  
 
SL 24   SL Člen 30 – Ugovor na delegirane akte 
1. Evropski parlament in Svet lahko ugovarjata delegiranemu aktu v obdobju treh mesecev od 
datuma priglasitve. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se to obdobje podaljša za en mesec. 
2. Če do konca navedenega obdobja Evropski parl ament in Svet ne vložita ugovora na 
delegirani akt, se ta objavi v Uradnem listu Evropske unije in za čne veljati na dan, dolo čen v 
delegiranem aktu. 
Delegirani akt se lahko objavi v Ur adnem listu Evropske unije in za čne veljati pred potekom 
tega obdobja, če Evropski parlament in Svet obvestit a Komisijo, da ne nameravata vložiti 
ugovora.  
3. Če Evropski parlament ali Svet ugovarjata sp rejetemu delegiranemu aktu, ta ne za čne 
veljati. Ustanova, ki ugovarja delegirane mu aktu, navede vzroke za ugovor.  
Člen 31 – Za četek veljavnosti 
Ta uredba za čne veljati šest mesecev po objavi v Uradnem listu Evropske unije. 
Ta uredba je v celoti zavezujo ča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. 
V Bruslju, […] 
Za Evropski parlament Za Svet 
Predsednik Predsednik 
[…] […] 
 
SL 25   SLPRILOGA I  
VARNOSTNE ZNA ČILNOSTI DOVOLJENJA ZA ČEZMEJNI PREVOZ 
GOTOVINE   
Dovoljenje za čezmejni prevoz gotovine mora imeti vsaj dve od naslednjih varnostnih 
značilnosti: 
– hologram, 
– posebna vlakna v papirju, ki postanejo vidna pod UV svetlobo, 
– vsaj eno vrstico mikrotiska (tisk, viden le s pove čevalnim steklom in ki ga 
fotokopirni stroj ne more reproducirati), 
– otipljive znake, simbole ali vzorce, 
– dvojno števil čenje: serijsko številko dovoljenja za čezmejni prevoz gotovine, 
overjene kopije dovolje nja ali potrdila za voznike te r številko izdaje za vsak 
primer, 
– varnostni vzorec ozadja s finimi črtnimi vzorci in mavri čnim tiskom. 
 
SL 26   SLPRILOGA II  
VZOREC DOVOLJENJA ZA ČEZMEJNI PREV OZ GOTOVINE  
EVROPSKA UNIJA 
(Roza barva 176 Pantone, celulozni papir 100 g/m2 ali več formata DIN A4)  
(Prva stran dovoljenja) 
(Besedilo v uradnem jeziku (enem od uradnih jezikov) države članice, ki izdaja dovoljenje) 
Oznaka12 države članice, ki izdaja dovoljenje Ime organa, ki izdaja dovoljenje 
DOVOLJENJE št. 
(ali) 
OVERJENA VERODOSTOJNA KOPIJA št. 
za profesionalni čezmejni prevoz eurogotovine po cesti 
To dovoljenje 
pooblašča13 
................................................................................................................. 
............................................................................................................................... .............................................................. 
da opravlja profesionalni čezmejni prevoz eurogotovine po cesti po kateri koli poti za poti ali dele poti, 
opravljene znotraj ozemlja Unije, kot je dolo čeno v Uredbi (EU) št. .../20xx Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne ... o profesionalnem čezmejnem prevozu eurogotovine po cesti med državami članicami 
euroobmo čja in Uredbi Sveta (EU) št. .../20xx o razširitvi podro čja uporabe Uredbe (EU) Evropskega 
parlamenta in Sveta št. .../20xx in v skladu s splošnimi dolo čbami tega dovoljenja. 
Posebne opombe:  ............................................................................................................................... ............................. 
To dovoljenje velja pet let od ...........................................  do ......................................................
Izdano v .............................................................., dne .......................................................................................................  
14.................................................................
                                                 
12 Oznake držav članic so: (BE) Belgija, (BG) Bolgarija, (CZ) Češka republika, (DK) Danska, 
(DE) Nem čija, (EE) Estonija, (IE) Irska, (EL) Gr čija, (ES) Španija, (FR) Francija, (IT) Italija, 
(CY) Ciper, (LV) Latvija, (LT) Litva, (LU) Luksemburg, (HU) Madžarska, (MT) Malta, (NL) 
Nizozemska, (AT) Avstrija, (PL)  Poljska, (PT) Port ugalska, (RO) Romuni ja, (SI) Slovenija, 
(SK) Slovaška, (FI) Finska, (SE) Švedska, (UK) Združeno kraljestvo. 
13 Ime ali poslovno ime in popoln naslov prevoznika. 
14 Podpis in žig organa, ki izdaja dovoljenje. 
 
SL 27   SL(Druga stran dovoljenja) 
(Besedilo v uradnem jeziku (enem od uradnih jezikov) države članice, ki izdaja dovoljenje) 
SPLOŠNE DOLO ČBE 
To dovoljenje je izdano v skla du z Uredbo (EU) št. …/20xx o čezmejnem prevozu 
eurogotovine po cesti med državami članicami euroobmo čja. 
Imetniku daje pravico do opravljanja strokovnega čezmejnega prevoz a eurogotovine 
po cesti, kot je opredeljeno v Uredbi (EU)  št. …/20xx, po kateri koli poti za poti ali 
dele poti, ki se opravljajo znotraj ozemlja držav članic, zajetih v Uredbi (EU) št. 
.../20xx, in v skladu s pogoji, dolo čenimi v tem dovoljenju.  
Dovoljenje se izda na ime im etnika in ni prenosljivo. 
Izvirnik dovoljenja mora hraniti prevozno podjetje. 
V vozilu za prevoz gotovine je treb a hraniti overjeno kopijo dovoljenja. 
Izvirnik ali overjeno kopijo dovoljenja je tr eba predložiti na zahtevo katerega koli 
pooblaščenega inšpektorja. 
Ne glede na dolo čbe Uredbe (EU) št. …/20xx mora  imetnik upoštevati veljavne 
zakone, predpise in upravne dolo čbe na ozemlju posameznih držav članic, zlasti glede 
prevoza in prometa.  
 
SL 28   SLPRILOGA III  
INTELIGENTNI SISTEM ZA NEVT RALIZACIJO BANKOVCEV (IBNS)  
I. Opredelitve pojmov in splošne dolo čbe 
Za opredelitve pojmov „varovano obmo čje“, „varna lokacija“, „inteligentni sistem za 
nevtralizacijo bankovcev (IBNS)“ in „IBNS iz to čke v točko“: glej člene 1(l), 1(m), 
1(n) in 1(o) te uredbe. 
IBNS lahko vsebuje bankovce (pakirane al i nepakirane) ali kasete za bankomate.  
IBNS mora biti za to, da se lahko uporablja za čezmejni prevoz eurogotovine v skladu 
s to uredbo, homologiran v državi članici euroobmo čja. Homologacijo je treba izvesti 
v skladu z obstoje čim posebnim evropskim standardom. Dokler tega standarda ni, je 
treba homologacijo izvesti v skladu z dolo čbami te priloge. 
II. Postopek odobritve IBNS  
a) IBNS mora za to, da je lahko homologira n, prestati razne prei zkuse v preizkusnem 
laboratoriju, ki je odobren ali ga priznava država članica euroobmo čja. 
Ti preizkusi morajo omogo čiti, da se ugotovi, a li so naslednje tehni čne značilnosti 
IBNS zadovoljive:  
i) Glavne zahtevane funk cije nadzornega sistema  
• Stalno spremljanje in beleženje navod il glede pogojev za dostop do in uporabo 
IBNS.  
• Stalno preverjanje izpolnjevanja teh pravil in zaznavanje nepravilnih situacij. 
• Samodejna in takojšnja nevtralizacija ba nkovcev v primeru neizpolnjevanja pravil, 
zaznavanja nepravilnih situacij ali odpiranj a vsebnika izven vnaprej programiranih 
časovnih obdobij in/ali lokacij. 
ii) Lokacija, kjer je dovoljeno programiranje nadzornega sistema, in vpliv varnostnega 
osebja za prevoz gotovine na na čin delovanja IBNS  
Programiranje IBNS je dovolje no samo v varovanem obmo čju. Programiranje IBNS 
iz točke v točko je dovoljeno samo na varni lokaciji. 
Osebje za prevoz gotovine ne sme imeti nika kršnih sredstev za vp livanje na delovanje 
IBNS izven vnaprej programiranih časovnih obdobij in/ali lokacij. Kjer pa obstaja 
sistem časovnega zamika za sprožitev nevtraliz acije, lahko varnostno osebje za 
prevoz gotovine enkrat ponovno sproži časovni zamik.  
iii) Lokacija, na kateri je dovoljeno odpiranje IBNS (za sisteme iz to čke v točko) 
IBNS je dovoljeno odpreti samo na vna prej programiranih destinacijah. 
 
SL 29   SLb) IBNS je treba ponovno preizkusiti vsakih pet let, tudi če je nacionalna odobritev 
izdana za neomejeno obdobje. Če novi preizkusi niso ve č prepričljivi, homologacija 
za čezmejne prevoze po tej uredbi preneha veljati.  
c) Za uspešno opravljanje preizkusa mora b iti dosežen eden od naslednjih rezultatov: 
– pri preizkusu dostop do bankovcev ni bil mogo č, IBNS ni bil 
poškodovan in njegov mehanizem je še naprej deloval; 
– pri preizkusu je bil IBNS poškodovan, vendar dostop do bankovcev ni 
bil mogoč, ne da bi se sprožil sistem za nevtralizacijo. 
III. Postopki preizkušanja  
V tej prilogi je opredeljena metoda, ki se uporablja za izvaja nje preizkusov, in 
standardi, ki dolo čajo rezultate, ki jih morajo dose či preizkušeni sistemi. Na 
nacionalni ravni pa se lahko izvede jo prilagoditve z na menom uskladitve z 
obstoječimi protokoli preizkusov, ki  jih uporabljajo laborato riji v posamezni državi 
članici. 
a) Preizkus odpornosti IBNS pri razli čnih potekih napadov  
Izmed raznih preizkusov, ki simulirajo razne poteke napada, jih morajo države članice 
izvesti šest, v skladu z veljavnimi nacionalnimi pravili pa lahko izve dejo tudi druge.  
Rezultat vsakega opravljenega preizkusa mora biti uspešen v smislu II(c) zgoraj.  
– obvezni preizkusi: 
– 1 – prekinitev napajanja; 
– 2 – vlom v vsebnik;  
– 3 – odpiranje vsebnika z destruktivnimi sredstvi (kovaško 
kladivo);  
– 4 – hitro rezanje (giljotiniranje); 
– 5 – potopitev v teko čino; 
– 6 – postopna in takojšnja iz postavljenost ekstremnim 
temperaturam (vro če in mrzlo): npr. hlajenje v teko čem dušiku in 
gretje v ogreti pe čici. 
– priporočeni preizkusi, ki se jih tudi lahko izvede: 
– 7 – odpornost na strelno orožje (npr. s kasetami z 12 naboji); 
– 8 – uporaba kemikalij; 
– 9 – prosti padec; 
 
SL 30   SL– 10 – izpostavljenost mo čnemu elektromagnetnemu valovanju; 
– 11 – izpostavljenost mo čnemu elektrostati čnemu valovanju. 
b) Učinkovitost nevtralizacije bankovcev  
Trenutno se uporabljajo postopki nevtralizacij e z obarvanjem, kemi čnim uničenjem in 
pirotehničnim uničenjem. Glede na možnost tehnološkega razvoja je seznam 
uporabljanih postopkov neiz črpen in zgolj informativen. 
Pri kakršnem koli poskusu nepooblaš čenega dostopa do sredstev z raznimi oblikami 
napada je treba bankovce uni čiti ali obarvati. Izvesti je treba najmanj tri preizkuse. 
100 % bankovcev mora biti nepovratno nevtraliziranih. Prav tako mora biti vsakemu 
imetniku bankovcev jasno, da so bili nevtralizirani. 
Če so bankovci v varnostnih vre čah, mora biti obarvane najmanj 10 % površine na 
obeh straneh vsakega bankovca. Če bankovci niso v varnostnih vre čah, mora biti 
obarvanih najmanj 20 % površine na obeh straneh vsakega bankovca. Pri uporabi sistemov za uni čenje mora biti v obeh primerih uni čenih najmanj 20 % površine 
vsakega bankovca. 
c) Vsebina preizkusov odpornosti bankovcev na čiščenje – za IBNS, ki uporabljajo 
obarvanje 
Za takšno „ čiščenje“ je treba uporabiti razne proi zvode ali kombinacije proizvodov. 
Izvesti je treba razli čne možne scenarije, v katerih se spreminjata temperatura in 
trajanje čiščenja. Za te preizkuse čiščenja je treba uporabiti dva postopka: 
– čiščenje je treba izvesti takoj po obarvanju 
– in čiščenje je treba izvesti 24 ur po obarvanju. 
Te preizkuse je treba izvest i na reprezentativnem vzorcu pravih bankovcev, ki se 
uporabljajo v euroobmo čju.  
Po koncu teh preizkusov mora biti dosežen eden  od naslednjih rezultatov: 
– Č
iščenje povzro či uničenje bankovcev. 
– Po čiščenju ostane črnilo vidno na najmanj 10 % površine vsakega bankovca 
(preizkus gostote uporabljenega črnila). 
– Barve bankovcev po čiščenju niso ve č dovolj podobne izvirnim barvam. 
IV. Varnostna zagotovila za uporabljene sisteme  
 
SL 31   SLKemične snovi, ki se sprostijo iz IBNS za nevtralizacijo bankovcev, so lahko predmet 
Uredbe (ES) št. 1907/2006 o registraciji, ev alvaciji, avtorizaciji in omejevanju 
kemikalij (REACH)15. Ta uredba obravnava tveganja  za zdravje ljudi in okolje, ki 
izhajajo iz proizvedenih, uvoženih ali upor abljenih snovi, samost ojno ali v mešanici 
ali v izdelku.  
Proizvajalec mora za homologacijo  IBNS preveriti, ali mora registrirati ali priglasiti 
snovi, vsebovane v njegovih proizvodih, al i strankam posredovati informacije o varni 
uporabi. Proizvajalec ima la hko tudi zakonske obveznos ti, ki izhajajo iz vklju čitve teh 
snovi na seznam snovi, ki vz bujajo zaskrbljenost , ali na seznam snovi, za katere je 
potrebna odobritev, dolo čena v REACH. Te obveznosti se ne nanašajo samo na 
navedene samostojne snovi ali snovi v mešanicah, pa č pa tudi na njihovo prisotnost v 
izdelkih. 
Proizvajalec IBNS mora organu za homologacijo države članice predložiti potrdilo, ki 
vključuje rezultate tega preverjanja in v katere m je navedeno, da snovi ali elementi, ki 
se uporabljajo za uni čenje ali nevtralizacijo sredstev, ne  predstavljajo resne nevarnosti 
za zdravje varnostnega osebja za prevoz gotovine v prim eru vdihavanja ali stika s 
kožo.  
V ta namen lahko potrdilo vklju čuje analizo izpostavljenosti kemikalijam, tj. 
najdaljšega dopustnega trajan ja izpostavljenosti dolo čeni količini. 
                                                 
15 Uredba (ES) št. 1907/2006 Evropskega Parl amenta in Sveta z dn e 18. decembra 2006 o 
registraciji, evalvaciji, avtorizaci ji in omejevanju kemikalij (R EACH), UL L 396, 30.12.2006. 
 
SL 32   SLPRILOGA IV  
PIKTOGRAMI IBNS  
Piktogram za vozilo za prevoz gotovine, opremljeno z IBNS 
 
 
Piktogram za vsebnik bankovcev, opremljen z IBNS 
  
 
 
SL 33   SLPRILOGA V  
PIKTOGRAM ZA VOZILO ZA PR EVOZ GOTOVINE, KI PREVAŽA 
IZKLJUČNO KOVANCE  

 
SL 34   SLPRILOGA VI  
VSEBINA ZA ČETNEGA USPOSABLJANJA ZA OSEBJE ZA PREVOZ 
GOTOVINE, KI IZVAJA ČEZMEJNI PREVOZ GOTOVINE  
Delavci za prevoz gotovine, ki sodelujejo pri profesionalnem čezmejnem prevozu 
eurogotovine po cesti med državami članicami euroobmo čja: 
(1) So se v celoti udeležili in zaklju čili najmanj ustrezno za četno usposabljanje, 
določeno v njihovih nacionalnih predpisih ali referencah in/ali ustreznih 
kolektivnih pogodbah ali – če prej navedeno ne obstaja – te čaj usposabljanja 
nacionalnega združenja za prevoz  gotovine/varnost ali notranji te čaj 
usposabljanja v podjetju. 
(2) So po tem za četnem usposabljanju uspešno opravili preverjanja ali kateri koli 
postopek, katerega namen je preiz kus rezultatov pridobivanja znanja. 
(3) So se v celoti udeležili in zaklju čili dodatni in obvezni modul usposabljanja v 
skladu z dolo čbami te priloge, ki vklju čuje vsaj: 
• postopke čezmejnega prevoza gotovine; 
• evropsko zakonodajo o prevozu gotovine; 
• veljavno nacionalno zakonodajo, ki zaj ema prevoz gotovine v državah članicah 
tranzita in oskrbovanih državah članicah;  
• pravila vožnje za prevoz gotovine v državah članicah tranzita in oskrbovanih 
državah članicah (vklju čno s pravico vozil za prevoz gotovine do uporabe posebnih 
voznih pasov); 
• nacionalne varnostne protokole v primeru napada v državah članicah tranzita in 
oskrbovanih državah članicah. 
• organizacijske in ope rativne postopke držav članic tranzita in oskrbovanih držav 
članic za prevoz gotovine, zaš čitene s tehnologijo IBNS16 ;  
• veljavne nacionalne operativne protokole,  pravila in predpise v državah članicah 
tranzita in oskrbovanih državah članicah; 
• nacionalne protokole v primeru izrednih razmer v državah članicah tranzita in 
oskrbovanih državah članicah v primeru okvare, prometnih nezgod ter tehni čnih in 
mehanskih okvar katere koli opreme za prevoz gotovine in vozila;  
• nacionalne upravne postopke in pr avila za podjetja znotraj držav članic tranzita in 
oskrbovanih držav članic glede komuniciranja z nadzorno to čko itd. vseh držav 
tranzita in oskrbovanih držav; 
                                                 
16 V skladu z opredelitvijo v členu 1(n) te uredbe. 
 
SL 35   SL• informiranje in usposabljanje glede sodelovanja in pr imernih protokolov z 
nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi policijskimi silami, tudi glede kontrol, 
izvedenih na vozilih za prevoz gotovine in osebju;  
• veljavno nacionalno in evropsko zakonodajo  in/ali veljavne kolektivne pogodbe 
glede delovnega časa, števila potrebnih odmor ov, delovnih pogojev, veljavnih 
plač; 
• veljavno nacionalno in evropsko zakonodajo in/ali dolo čbe veljavnih kolektivnih 
pogodb glede odmorov osebja za prevoz gotovine – kdaj so potrebni, kako 
pogosto, trajanje posameznega odmora, varn a lokacija, komunikacija z nadzornimi 
centri itd.; 
• veljavna varnostna pravila za dostave/pr evzeme (varna lokacija, upravljanje 
tveganja med vozilom in stranko itd.); 
• nacionalno referen čno zakonodajo o uporabi orožja in njegovem shranjevanju; 
• ofenzivne in defenzivne tehnike vožnje; 
• ustrezno usposabljanje iz uporabe GPS, telefona in druge tehni čne 
opreme/sistemov, ki se uporabljajo pri čezmejnem prevozu gotovine; 
• nacionalne predpise o zdra vju in varnosti v državah članicah tranzita in 
oskrbovanih državah članicah, ki veljajo za delavce, ki prevažajo dragocenosti in 
potujejo z velikimi vozili po cesti, ter protokole v primeru poškodbe ali bolezni 
zaposlenih; 
• usposabljanje iz prve pomo či.  
Usposabljanje mora nadalje vklju čevati naslednje to čke: 
– preventivne in popravne ukrepe na podro čjih upravljanja stresa in 
nasilja tretjih strank; 
– presojo tveganja (na delovnem mestu); 
– jezikovno usposabljanje, če je potrebno za izpolnjevanje jezikovnih 
zahtev, dolo čenih v tej uredbi (glej drugo to čko člena 5). 
 
SL 36   SL PRILOGA VII  
SKUPNE REFEREN ČNE RAVNI SVETA EVROPE  
Uporabnik B1: Lahko razume bistvene to čke jasnih standardnih podatkov o obi čajnih stvareh, 
s katerimi se redno sre čuje pri delu, v šoli, pri dejavnostih v prostem času itd. Se znajde v 
večini okoliš čin, ki lahko nastanejo med potovanjem po obmo čju, kjer se govori zadevni 
jezik. Lahko oblikuje preprosto, povezano besedilo o temah, ki so  mu znane ali ga zanimajo. 
Lahko opisuje izkušnje in dogodke, sanje, upe in am bicije ter na kratko razloži in utemelji 
svoja mnenja in na črte. 
Uporabnik A1:  Lahko razume in uporablja znane vs akdanje izraze in zelo osnovne fraze, 
namenjene zadovoljevanju konkretni h potreb. Se lahko predstavi dr ugim in lahko zastavi in 
odgovori na vprašanja o osebnih podatkih, na primer  o tem, kje živi, o lj udeh, ki jih pozna in 
stvareh, ki jih ima. Se lahko preprosto pogovarja, če sogovornik govori po časi in jasno in je 
pripravljen pomagati.