[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 30.9.2008

COM(2008)591 konč.

SPOROČILO KOMISIJE

o pregledu Direktive Sveta 2001/86/ES z dne 8. oktobra 2001 o dopolnitvi Statuta evropske družbe glede udeležbe delavcev

SPOROČILO KOMISIJE

o pregledu Direktive Sveta 2001/86/ES z dne 8. oktobra 2001 o dopolnitvi Statuta evropske družbe glede udeležbe delavcev

UVOD

Uredba Sveta (ES) št. 2157/2001[1] (v nadaljnjem besedilu: Uredba) določa Statut evropske družbe (v nadaljnjem besedilu: SE) zaradi oblikovanja enotnega pravnega okvira, ki družbam iz različnih držav članic omogoča načrtovanje in reorganizacijo njihovega poslovanja na ravni Skupnosti. Direktiva Sveta 2001/86/ES[2] (v nadaljnjem besedilu: Direktiva) dopolnjuje Uredbo glede udeležbe delavcev[3], da se prepreči, da bi ustanovitev SE privedla do zmanjšanja udeležbe delavcev v družbah, vključenih v oblikovanje SE.

Kot zahteva člen 15 Direktive, Komisija v tem sporočilu podaja pregled uporabe Direktive, da bi predlagala potrebne spremembe.

Med pripravo tega pregleda je Komisija naročila poročilo pri neodvisnih strokovnjakih, državam članicam in evropskim socialnim partnerjem pa poslala vprašalnik skupaj z osnutkom poročila.

PRENOS DIREKTIVE

Na zahtevo Sveta je Komisija ustanovila strokovno skupino, sestavljeno iz nacionalnih strokovnjakov in svetovalcev za socialne zadeve, da bi zagotovila forum za razpravo o načinih prenosa Direktive v nacionalno zakonodajo. Skupina je imela sestanke med decembrom 2001 in junijem 2003 in na njih temeljito obravnavala probleme, ki so nastopili zaradi izvajanja Direktive[4].

Kljub tem pripravam je le šest držav članic Direktivo preneslo v roku, ki ga ta določa (8. oktober 2004). Več kot dve leti je trajalo, da so bili potrebni ukrepi uvedeni v vseh državah članicah[5]. V zvezi s kakovostjo izvajanja pa prej omenjeno poročilo, ki so ga pripravili neodvisni strokovnjaki[6], kaže, da bi morala Komisija več vprašanj dodatno pojasniti ali preveriti (glej točko 3.6 v nadaljevanju).

VSEBINA DIREKTIVE

Temeljno načelo

Temeljno načelo in izrecni cilj Direktive je zaščita pravic delavcev do udeležbe pri odločitvah družbe. Pravice delavcev, ki so veljale pred ustanovitvijo SE, naj bi določale podlago za pravice delavcev do udeležbe v SE (načelo „prej in potem“). Cilj se poskuša doseči predvsem s sporazumom, doseženim med vodstvom zadevnih družb in predstavniki delavcev. Če v obdobju šestih mesecev (ki ga je mogoče dogovorno podaljšati na največ 12 mesecev) sporazum ni dosežen, Direktiva uvaja sklop subsidiarnih pravil. Poleg tega se lahko predstavniki delavcev odločijo, da ne bodo začeli pogajanj ali da bodo zaključili že začeta pogajanja in da se bodo oprli na predpise o obveščanju in posvetovanju z delavci, ki veljajo v državah članicah, kjer ima SE zaposlene delavce.

Postopek pogajanj

Za postopek pogajanj se uporablja zakonodaja države članice, v kateri bo sedež SE.

Vodstvo družb, ki sodelujejo pri ustanovitvi SE, je dolžno sprejeti potrebne ukrepe za začetek pogajanj, takoj ko je sprejeta odločitev o ustanovitvi SE.

Za pogajanja je treba ustanoviti posebno pogajalsko telo (v nadaljnjem besedilu: PPT), ki ustrezno predstavlja delavce. Člane PPT je treba izvoliti ali imenovati v skladu s številom delavcev, zaposlenih v udeleženih družbah ter njihovih hčerinskih družbah in obratih v vsaki državi članici. Način, ki se uporablja za izvolitev ali imenovanje članov, ki se izvolijo ali imenujejo na ozemlju posamezne države članice, je prepuščen tej državi članici. Direktiva obravnava položaj na začetku pogajanj, ne predvideva pa primerov, ko se ta začetni položaj spremeni pred koncem pogajanj. Vendar pa je več držav članic sprejelo določbe za urejanje takih sprememb[7].

Najpomembnejša vloga, ki jo ima PPT, je sodelovanje v pogajanjih o vsebini pravice delavcev do udeležbe v SE s pristojnimi organi v udeleženih družbah. Vendar pa se lahko tudi odloči, da ne bo začelo pogajanj ali da bo zaključilo že začeta pogajanja. Čeprav za sprejetje odločitev PPT velja načelo dvojne absolutne večine (absolutna večina njegovih članov, ki predstavljajo absolutno večino delavcev), ja potrebna trojna kvalificirana večina (dve tretjini članov, ki predstavljajo vsaj dve tretjini delavcev, vključno z glasovi članov, ki predstavljajo delavce, zaposlene v vsaj dveh državah članicah), če se PPT odloči, da ne bo začelo pogajanj ali da bo zaključilo že začeta pogajanja. Trojna večina (z nekaterimi dodatnimi pogoji) je potrebna tudi, če je rezultat pogajanj zmanjšanje pravic soodločanja.

Stroške v zvezi s pogajanji krijejo udeležene družbe. Večina držav članic je vključila preverjanje sprejemljivosti teh stroškov, druge pa so vključile okvirni seznam stroškov, ki jih krijejo udeležene družbe.

PPT lahko v pogajanjih zahteva pomoč strokovnjakov po lastni izbiri. Kot dovoljuje Direktiva, večina nacionalnih predpisov omejuje število strokovnjakov, ki jih plačajo udeležene družbe, na enega in le nekaj[8] jih ni vključilo nobene omejitve glede tega.

Vsebina sporazuma

Eno od glavnih načel Direktive je, da sodelujočim stranem dovoljuje, da svobodno opredelijo pravila, ki jih bodo zavezovala glede udeležbe delavcev. Avtonomija udeleženk je omejena samo v primerih, kadar se SE ustanovi s preoblikovanjem po členu 4(4). Sporazum mora zagotavljati vsaj takšno raven vseh elementov udeležbe delavcev, kakršna že obstaja v družbi, ki se bo preoblikovala v SE.

V pomoč pogajalskim stranem Direktiva vključuje seznam zadev, ki naj bi jih sporazum obravnaval. Po drugi strani pa člen 4(3) Direktive jasno določa, da za sporazum ne veljajo standardna pravila, če sam sporazume tega ne določa.

Sporazum, veljavno sprejet v skladu s pravili države članice, v kateri se SE vpiše v register, je zavezujoč za celotno skupino družb v SE, vse lokalne organe upravljanja ter vse delavce skupine.

Standardna pravila

Pogoji za uporabo standardnih pravil

Standardna pravila se uporabljajo samo subsidiarno, tj. (a) če se pogajalske strani tako dogovorijo ali (b) če sporazum ni sklenjen v šestih mesecih (v nekaterih okoliščinah enem letu) in se na strani udeleženih družb njihovi pristojni organi odločijo nadaljevati vpis SE v register, na strani delavcev pa PPT ni sklenil začeti s pogajanji niti zaključiti že začetih pogajanj.

Poleg tega Direktiva v zvezi s standardnimi pravili za soodločanje delavcev določa najmanjši odstotek delavcev, vključenih v udeležbo (25 % pri združitvah in 50 % pri krovnih ali hčerinskih družbah), potreben za uporabo teh pravil. Vendar pa tudi če ti odstotki niso doseženi, za uporabo standardnih pravil zadošča že sam sklep PPT.

Sestava predstavniškega organa delavcev

V skladu z delom 1 Priloge, ki vsebuje standardna pravila, predstavniško telo (v nadaljnjem besedilu: PT) sestavljajo delavci SE, njihovih hčerinskih družb in obratov, ki so bili izvoljeni ali so jih imenovali predstavniki delavcev sorazmerno s številom delavcev, zaposlenih v vsaki državi članici v udeleženih družbah, njihovih hčerinskih družbah in obratih. Delavci svoje pravice do udeležbe v SE uresničujejo preko PT.

Načeloma je PT začasno, ker mora štiri leta po svoji ustanovitvi odločiti, ali bo začelo pogajanja o sklenitvi sporazuma ali pa še naprej uporabljalo standardna pravila.

Obveščanje in posvetovanje

V zvezi z obveščanjem in posvetovanjem je pristojnost PT omejena na vprašanja čezmejne narave. Za izvajanje te pristojnosti je PT upravičeno do sestankov s pristojnim organom SE vsaj enkrat letno na podlagi rednih poročil o razvoju poslovanja SE, ki jih pripravi pristojni organ. Teme sestanka vključujejo: strukturo, ekonomski in finančni položaj, verjeten razvoj poslovanja, proizvodnje in prodaje, položaj in verjetne trende zaposlovanja, naložbe in bistvene spremembe v zvezi z organizacijo, uvedbo novih delovnih metod ali proizvodnih postopkov, prenose proizvodnje, združitve, zmanjšanja ali zaprtja družb, obratov ali njihovih pomembnih delov in kolektivne odpuste. Poleg rednih poročil in informacij, podanih na prej omenjenih sestankih, je PT upravičeno, (a) da je obveščeno, kadar obstajajo izjemne okoliščine, ki močno vplivajo na interese delavcev, (b) zahteva sklic izrednega sestanka zaradi obveščenosti in posvetovanja ter (c) poda svoje mnenje. Če SE ne upošteva tega mnenja, lahko PT zahteva dodaten sestanek.

Soodločanje delavcev

V zvezi s soodločanjem delavcev standardna pravila v glavnem določajo, da raven udeležbe v SE določa raven udeležbe v udeleženih družbah pred ustanovitvijo SE. Zato se od SE ne zahteva, da uvede določbe o soodločanju delavcev, če pred njenim vpisom v register za nobeno od udeleženih družb niso obstajali predpisi o soodločanju delavcev.

Pridržek in zaupnost, duh sodelovanja ter varstvo predstavnikov delavcev

Direktiva določa, da člani PPT in PT ter strokovnjaki, ki jih ti imenujejo, ne smejo razkriti nobenih informacij, ki jim jih posredujejo kot „zaupne“. Ta obveznost ostaja v veljavi tudi po koncu njihovega mandata.

Prav tako določa, da v posebnih primerih organu upravljanja SE ni treba posredovati informacij, če bi po objektivnih merilih posredovanje informacij lahko resno ogrožalo delovanje SE ali bi bilo zanjo škodljivo.

Temeljno načelo Direktive je, da v zvezi z udeležbo delavcev odnos med predstavniki delavcev in pristojnim organom SE temelji na duhu sodelovanja.

Podobno kot pri drugih direktivah, ki obravnavajo udeležbo delavcev pri odločanju družb, predstavniki delavcev pri opravljanju svoje funkcije uživajo enako varstvo in jamstva, kot jih predstavnikom delavcev zagotavlja nacionalna zakonodaja v državi, v kateri so zaposleni. To jamstvo vključuje zlasti udeležbo na sestankih in izplačilo plač v času, potrebnem za opravljanja njihovih dolžnosti.

Zloraba postopkov

Direktiva države članice zavezuje k sprejetju ukrepov, ki so potrebni za to, da se izognemo ustanovitvi SE, katere cilj bi bil prikrajšati delavce za njihovo že obstoječo pravico do udeležbe ali jim to pravico odreči. V skladu s prej omenjenim poročilom neodvisnih strokovnjakov več držav članic ni sprejelo teh ukrepov. Komisija meni, da je to zaskrbljujoče.

ZADEVE, NA KATERE SO MED POSVETOVANJEM OPOZORILE DRžAVE čLANICE IN EVROPSKI SOCIALNI PARTNERJI

Splošno

Velika večina držav članic in evropskih socialnih partnerjev meni, da zaenkrat sprememba ali pojasnilo Direktive nista potrebna. Glede na dejansko pomanjkanje izkušenj pri izvajanju nacionalnih predpisov za prenos Direktive je potrebno več časa, preden bo mogoče ugotoviti, ali so spremembe potrebne. Vendar pa je bilo omenjenih nekaj zadev, za katere Komisija meni, da jim je treba posvetiti več pozornosti.

Soodločanje delavcev na ravni skupine

Nekatere države članice in ETUC so zahtevale, naj se v zvezi z Direktivo pojasni vprašanje soodločanja delavcev na ravni skupine. V nekaterih državah članicah soodločanje delavcev namreč poteka tudi na ravni skupine, kar pomeni, da imajo delavci v hčerinskih družbah pravico do soodločanja v obvladujoči družbi.

Direktiva v drugem pododstavku člena 3(4), 7(2) in točki b dela 3 Priloge šteje raven soodločanja delavcev v udeleženih družbah (tj. družbah, ki so neposredno udeležene pri ustanovitvi SE v skladu s členom 2(b)) kot referenco za uporabo načela „prej in potem“ za soodločanje delavcev. Iz tega se da sklepati, da so za uporabo načela „prej in potem“ pomembni samo sistemi soodločanja, ki obstajajo v organih teh udeleženih družb. Zato bi dobesedno tolmačenje omenjenih določb lahko privedlo do tega, da bi bila delavcem družb, ki imajo pravico do soodločanja na ravni skupine, ta pravica po ustanovitvi SE lahko odvzeta, ker družba, v kateri so zaposleni, ni udeležena družba v smislu Direktive, ampak je samo hčerinska družba udeležene družbe.

Še več, ob opredeljevanju delovne sile, ki jo je treba upoštevati pri izračunu odstotkov iz členov 3(4) in 7(2), Direktiva omenja tudi delavce v udeleženih družbah, za katere velja sistem soodločanja. Posledica tega bi lahko bila, da delavcev hčerinske družbe, ki imajo pravico do soodločanja na ravni obvladujoče družbe, ne bi upoštevali pri izračunu odstotkov.

Spremembe, ki nastopijo v SE po njenem oblikovanju

Nekatere države članice so opozorile na to, da Direktiva ne vsebuje določb za obravnavo sprememb, ki nastopijo v SE po njeni ustanovitvi. Zlasti so poudarili problem vpisa SE v register, ki nimajo zaposlenih delavcev ali ne poslujejo[9], ter na usodo udeležbe delavcev ob začetku poslovanja SE in zaposlovanju delavcev.

V skladu z uvodno izjavo 18 bi se moralo načelo „prej in potem“ uporabljati „ne le pri ustanovitvi SE, temveč tudi pri strukturnih spremembah v obstoječi SE in za družbe, na katere vplivajo procesi strukturnih sprememb“. Točka B dela 1 Priloge k Direktivi določa, da morajo države članice zagotoviti, „da je število članov predstavniškega telesa in dodelitev sedežev v predstavniškem telesu prilagojeno, tako da se upoštevajo spremembe, ki nastopijo v SE in njenih hčerinskih družbah in obratih“. Poleg tega avtonomija pogajalskim stranem omogoča, da predvidijo mehanizme, ki upoštevajo spremembe v SE. Vendar pa v zvezi s pravico delavcev do soodločanja Direktiva ne predvideva nobenega mehanizma, ki bi urejal primere, ko na primer SE z malo (ali brez) delavcev ob svoji ustanovitvi kasneje poveča število svojih delavcev ali SE, za katero velja soodločanje delavcev, prenese svoj sedež in je vključena v družbo druge vrste brez (ali manj) soodločanja. V takih primerih bi se lahko pravice delavcev do soodločanja izgubile ali zmanjšale.

Zakonodaja Skupnosti je že obravnavala problem naknadnih združitev domačih družb (člen 16(7) Direktive 2005/56/ES[10]), tako da je družbe, ki so rezultat združitve, obvezala, da morajo za tri leta zagotoviti varstvo pravic delavcev do soodločanja. V ta namen bi bilo treba smiselno uporabljati predpise o soodločanju delavcev v družbi, ki nastane s čezmejno združitvijo.

Pravice delavcev do soodločanja, kadar se SE preoblikuje v delniško družbo

Nemčija in ETUC sta opozorila na to, da bi glede na pomanjkanje kakršne koli omejitve v Direktivi preoblikovanje SE v delniško družbo (ki ga dovoljuje člen 66 Uredbe o SE) lahko imelo za posledico izgubo ali omejitev pravic do soodločanja, če za sprejeto obliko družbe ne velja soodločanje delavcev ali če se raven soodločanja delavcev zmanjša.

Zakonodaja Skupnosti že ureja podoben problem (člen 16(6) Direktive 2005/56/ES), tako da tako družbo obvezuje, da prevzame pravno obliko, ki omogoča izvajanje pravic do soodločanja.

Zapletenost postopka za udeležbo delavcev

Nekatere države članice so opozorile na potrebo po poenostavitvi in uskladitvi postopkov, ki jih določajo različne direktive v zvezi z obveščanjem, posvetovanjem in soodločanjem delavcev.

BusinessEurope meni, da so bile prezapletene in preveč strukturirane določbe o soodločanju delavcev ter ustanovitev posebnega pogajalskega telesa precejšnja ovira, ki je družbe zavirala pri večji uporabi Statuta evropske družbe. V tem smislu je potrebna večja prožnost, da se okrepi pogajalska avtonomija socialnih partnerjev na ravni družb, pri tem pa se dovolijo sporazumno sprejete rešitve, prilagojene potrebam družbe in njenih delavcev.

Druga vprašanja

Nemčija meni, da bi morali za izraz „vsi vidiki soodločanja delavcev“, omenjen v členu 4(4) in delu 3(a) Priloge, uporabljati širše tolmačenje ter vključiti tudi, na primer, število predstavnikov delavcev v nadzornem ali upravnem odboru.

ETUC sicer meni, da je za revizijo Direktive še prezgodaj, vendar poudarja te zadeve: (a) velikosti organa, v katerem se izvaja soodločanje, ne bi smeli izvzeti iz pogajanj; (b) za določanje ravni soodločanja zaradi uporabe načela „prej in potem“ bi bilo treba upoštevati ne samo pravice do soodločanja, ki se izvajajo v praksi, ampak tudi tiste, ki jih zagotavlja nacionalna zakonodaja, pa se v praksi ne uresničujejo; (c) predstavniki delavcev v SE bi morali uživati enotno raven varstva; (d) predstavniško telo bi moralo biti vključeno vsaj takrat, kadar nacionalna zakonodaja predpisuje obveščanje in posvetovanje; (e) na evropski ravni bi bilo treba zagotoviti zastopanost posebnih interesov mlajših in invalidnih delavcev.

ZAKLJUčKI

Direktiva se v celotni EU izvaja šele od leta 2007. Po uradnih podatkih[11] je bilo do srede junija 2008 v registre vpisanih 146 SE. SE so vpisane v register samo v 13 državah članicah in od teh sta jih samo dve (Nemčija in Češka) vpisali več kot 10. Po navedbah večine držav članic in evropskih socialnih partnerjev manjkajo praktične izkušnje pri uporabi Direktive. Komisija se strinja z njimi, da je zaenkrat za revizijo prezgodaj.

Komisija se zaveda zapletenosti postopka, ki ga Direktiva uvaja za udeležbo delavcev. Vendar pa bi bilo treba opozoriti, da je bila Direktiva sprejeta kot rezultat občutljivega kompromisa med državami članicami, za katerega je bilo potrebnih več kot 30 let pogajanj.

To sporočilo opredeljuje nekatera vprašanja, ki jih je vredno še naprej preučiti. Glede na to, da Direktiva dopolnjuje Uredbo in da bo treba Uredbo konec leta 2009 pregledati, pa bo Komisija takrat preučila, ali bi bilo ustrezno pregledati oba instrumenta in v kolikšnem obsegu.

Do takrat bo Komisija spremljala pravilno izvajanje Direktive ter še naprej spodbujala izmenjavo najboljših praks ter krepila zmogljivosti vseh zainteresiranih strani s seminarji, tečaji usposabljanja, študijami in finančno podporo za projekte, ki jih bodo predložili predstavniki delodajalcev in delavcev[12].

[1] Uredba Sveta (ES) št. 2157/2001 z dne 8. oktobra 2001 o Statutu evropske družbe (SE), UL L 294, 10.11.2001, str. 1.

[2] Direktiva Sveta 2001/86/ES z dne 8. oktobra 2001 o dopolnitvi Statuta evropske družbe glede udeležbe delavcev. UL L 294, 10.11.2001, str. 22.

[3] Udeležba delavcev pomeni kakršen koli mehanizem, vključno z obveščanjem, posvetovanjem in soodločanjem, s katerim lahko predstavniki delavcev vplivajo na odločitve, ki se sprejemajo v družbah (člen 2(h) Direktive).

[4] Delovni dokumenti Skupine so na spletni strani http://ec.europa.eu/employment_social/labour_law/docs/2007/merged_working_papers_en.pdf.

[5] http://ec.europa.eu/employment_social/labour_law/docs/new_general_table_en.pdf.

[6] Poročilo je na voljo na spletni strani: http://ec.europa.eu/employment_social/labour_law/docs/2008/synthesis_report86_en.pdf.

[7] BE, CZ, ES, LV, MT, PL, SI, SE, UK.

[8] DE, IE, LV, SE.

[9] Več kot polovica SE, za katero so na voljo podatki, ob vpisu v register ni imela zaposlenih. Vir: http://www.worker-participation.eu/european_company/se_companies.

[10] Direktiva 2005/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2005 o čezmejnih združitvah kapitalskih družb, UL L 310, 25.11.2005, str. 1.

[11] Dodatek k Uradnemu listu Evropske unije. http://www.ted.europa.eu/.

[12] Komisija spodbuja številne ukrepe s temi cilji, zlasti v okviru proračunske postavke 04.030303 – Obveščanje, posvetovanje in sodelovanje predstavnikov podjetij.