SL Uradni list Evropske unije C 326/7

Akcijski načrt EU za boj proti drogam 2009–2012

(2008/C 326/09)

Uvod

Prepovedane droge so eden glavnih problemov za državljane Evrope, predstavljajo veliko tveganje za varnost in zdravje evropske družbe ter vplivajo na življenjske razmere po vsem svetu.

Evropski svet je decembra 2004 soglasno potrdil strategijo EU na področju drog za obdobje 2005–2012 (1), katere namen je doseči visoko raven zaščite, blaginje in socialne kohezije s preprečevanjem in zmanjševanjem uporabe drog.

Že samo sprejetje strategije je jasno pokazalo, da ima problematika drog v Evropski uniji večjo težo od razlik v pristopu posameznih držav članic. Strategija, ki sta jo izvajala dva zaporedna akcijska načrta EU za boj proti drogam, je potrdila, da vse države članice za svoja sprejemajo enaka osnovna načela: da mora biti pristop k zmanjšanju ponudbe in povpraševanja po drogah uravnotežen, da mora temeljiti predvsem na temeljnih načelih zakonodaje EU in v vsakem pogledu upoštevati temeljne vrednote Unije: spoštovanje človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, solidarnosti, pravne države in človekovih pravic. Cilj strategije in njenih akcijskih načrtov je zaščititi in izboljšati blaginjo družbe in posameznika, varovati javno zdravje ter zagotoviti visoko raven varnosti prebivalstva. Dopolnjevati bi jih morali horizontalni ukrepi, v okviru katerih politika za boj proti drogam temelji na zanesljivih podatkih glede narave in obsega problema, v vedno večji meri pa tudi na čezmejnem usklajevanju in sodelovanju s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami. Strategija in akcijska načrta temeljijo tudi na ustreznih konvencijah ZN, ki so najpomembnejši pravni instrumenti za reševanje svetovnega problema drog.

Strategija na področju drog zagotavlja tudi okvir za dva zaporedna štiriletna akcijska načrta. V prvem akcijskem načrtu (2005–2008) (2) je bilo določenih več kot 80 ukrepov za pomoč pri usklajevanju večjih posegov države na področju prepovedanih drog, ki vključujejo javno zdravje, kazenski pregon, carino, kazensko sodstvo in zunanje odnose. Izvajanje je pogosto v pristojnosti držav članic, Komisija pa ima – poleg spremljanja zakonodaje proti drogam, kot je Okvirni sklep Sveta 2004/757/PNZ o nedovoljenem prometu s prepovedanimi drogami, o katerem bo poročala sredi leta 2009 – dejavno vlogo tudi pri omogočanju in vrednotenju tekočega dela. Komisija poleg tega na podlagi izkušenj, ki si jih je pridobila v zadnjih štirih letih, zdaj predlaga drugi akcijski načrt (2009–2012), ki ga mora potrditi Svet.

Kaj je bilo v okviru sedanjega akcijskega načrta za boj proti drogam že doseženo?

Sedanji akcijski načrt si kot svoj končni cilj zastavlja:

„… občutno zmanjšanje razširjenosti uživanja drog med prebivalstvom ter zmanjšanje socialne in zdravstvene škode zaradi uživanja prepovedanih drog in prometa z njimi“.

Poročilo o vrednotenju (3) je rezultat skupnih prizadevanj Komisije, držav članic, Evropskega centra za spremljanje drog in odvisnosti (EMCDDA), Europola in mrež evropskih NVO, ki jih zastopa Forum civilne družbe. To je trenutno najbolj izčrpna ocena izvajanja politike EU o drogah, iz katere je razvidno, da so bili cilji sedanjega načrta delno doseženi:

— Raven uporabe drog ostaja visoka. Podatki, ki so na voljo, kažejo, da se je uporaba heroina, marihuane in sintetičnih drog ustalila ali se niža, uporaba kokaina pa narašča v več državah članicah. Po ocenah je skupno število ljudi v EU, ki so v življenju že kdaj uporabili droge („prevalenca“) – 70 milijonov za konopljo, vsaj 12 milijonov za kokain, 9,5 milijona za ekstazi in 11 milijonov za amfetamine, medtem ko je vsaj za pol milijona ljudi znano, da so vključeni v nadomestno zdravljenje zaradi drog, kot je heroin (4).

— Čeprav je razlogov za zadovoljstvo bolj malo, podatki, ki so na voljo za primerljive države v drugih delih sveta, kažejo, da je ljudi, ki uživajo marihuano, kokain in amfetamine v EU precej manj, kot na primer v ZDA. Enako velja tudi za število prijavljenih okužb z virusom HIV, ki so povezane z vbrizgavanjem drog.

— Vrednotenje tudi kaže, da so si politike držav članic na področju drog podobne in da jih države članice v vedno večji meri dopolnjujejo z akcijskimi načrti.

— Do sedaj zbrani dokazi kažejo, da EU zaenkrat vsaj obvladuje kompleksni socialni pojav razširjene uporabe in zlorabe psihoaktivnih snovi med prebivalstvom in da se vse bolj osredotoča na ukrepe za omejitev škode, ki jo povzročajo droge posameznikom in družbi. Pomembno je poudariti, da ji je to uspelo kljub dejstvu, da je v obravnavanem obdobju svetovna proizvodnja nedovoljenih opiatov strmo narasla in da prometa s kokainom v EU v takem obsegu prej še ni bilo. Ob upoštevanju nenadnega porasta ponudbe so podatki o tem, kako EU obvladuje problem, videti bolj pozitivni.

— Kar zadeva mednarodno sodelovanje, je usklajenost stališč EU v mednarodnih krogih na področju drog, na primer v Komisiji ZN za droge (Commission on Narcotic Drugs – CND), zdaj boljša. Celosten in uravnotežen pristop EU glede drog se tudi vse bolj uporablja kot model za druge države po svetu.

Sedanji akcijski načrt (2005–2008) je drzen. Čeprav je napredek viden na številnih področjih, so se pokazale tudi pomanjkljivosti.

Na številnih področjih je usklajevanje politik še vedno problematično in čeprav se kakovost informacij glede stanja v EU v zvezi z uporabo drog, preprečevanjem in zdravljenjem stalno izboljšuje, je treba zapolniti še veliko vrzeli v poznavanju problema. Stalno primanjkuje zanesljivih podatkov glede ponudbe drog, pa tudi glede obsega in rezultatov pomoči tretjim državam zaradi zlorabe drog.

Kako povečati zaveze družbe k zmanjšanju uporabe drog?

Jasno je, da si mora EU bolj prizadevati za zmanjšanje vpliva zdravstvenih, socialnih, razvojnih in gospodarskih problemov, ki jih povzroča uporaba drog. Če je več milijonov Evropejcev že kdaj poseglo po drogah ali to počnejo prav zdaj, obstaja med javno politiko ter javnim vedenjem vrzel in nobena družba si ne more privoščiti, da bi jo prezrla.

Dokazano je, da je za javne službe, ki delujejo na področju preprečevanja, zdravljenja, zmanjševanja škode in kazenskega pregona, eden od (stroškovno) učinkovitejših pristopov k problemu uporabe drog partnersko sodelovanje s prostovoljnimi organizacijami in izvajalci storitev. Drugače povedano, zavezništvo med državljani in institucijami, ki so jih ustanovili državljani in ki so bile ustanovljene zanje.

Čas je, da prebivalci Evropi postanejo središče politike na tem področju in da se evropske državljane v večji meri pridobi za sodelovanje. Komisija je prvi korak storila leta 2006 s soustanovitvijo Evropskega foruma civilne družbe o drogah. V podporo izvajanju akcijskega načrta za boj proti drogam bo Komisija v obdobju izvajanja naslednjega akcijskega načrta preučila načine za vključitev vseh, ki se želijo uradno zavezati, da bodo na svoji ravni in s sredstvi, ki so jim na voljo, naredili vse potrebno, da bi zmanjšali škodo, ki jo droge povzročajo ljudem. Zamisel, ki bi jo bilo treba v zvezi s tem razviti, je oblikovanje „Evropskega zavezništva za področje drog“, katerega cilj bi bil široka mobilizacija struktur civilne družbe, ki so dejavne na področju drog in na drugih področjih.

Na poti k novemu akcijskemu načrtu za boj proti drogam za obdobje 2009–2012

Strategija EU na področju drog obravnava kompleksen pojav, ki za spremembe zahteva dolgoročen pristop. Osredotočen je na dve glavni razsežnosti politike na področju drog, tj. zmanjšanje povpraševanja po drogah in zmanjšanje ponudbe drog, ki ju dopolnjujejo tri splošne tematike, usklajevanje, mednarodno sodelovanje ter informacije, raziskave in vrednotenje.

Komisija v podporo strategiji predlaga nov akcijski načrt za boj proti drogam (2009–2012), ki temelji na obstoječem okviru in tudi na izkušnjah iz zadnjih štirih let. V njem so ob ustreznem upoštevanju nacionalne zakonodaje določene naslednje prednostne naloge.

1. Boljše usklajevanje, sodelovanje in ozaveščanje javnosti

Usklajevanje in sodelovanje na področju drog je mogoče okrepiti na evropski in nacionalni ravni, tako da tozadevne politike ustrezajo strokovnjakom in civilni družbi, hkrati pa tem strukturam omogočajo, da lahko politiki pošiljajo povratne informacije.

2. Zmanjšanje povpraševanja po drogah

Še bolj je treba izboljšati učinkovitost ukrepov za zmanjšanje uporabe drog in njenih posledic, in sicer z izboljšanjem obsega, kakovosti in učinkovitosti posegov za zmanjšanje povpraševanja, torej preprečevanja, zdravljenja in zmanjševanja škode. Posebno pozornost je treba nameniti predvsem ranljivim skupinam in preprečevanju hkratne uporabe več vrst drog (hkratna uporaba prepovedanih in dovoljenih snovi, vključno z alkoholom, hlapljivimi snovmi in tobakom).

3. Zmanjšanje ponudbe drog

Kazenski pregon na ravni EU za boj proti proizvodnji drog in nedovoljenemu prometu z njimi bi moral biti učinkovitejši; uporabiti bi bilo treba vse zmogljivosti Europola in drugih struktur EU. Ukrepi bi morali izhajati iz pristopa na podlagi obveščevalnih podatkov, ki sistematično namenja prednost tistim dobaviteljem, ki povzročijo največ škode ali predstavljajo najresnejšo nevarnost. Trenutna prizadevanja za krepitev povezave in skladnosti med podatki, ki jih uporabljajo različni organi EU, dejavni na področju PNZ, jim bodo v podporo. V okviru regionalnih varnostnih platform bi bilo treba podpreti bolje usklajene dejavnosti. Vzpostaviti bi bilo treba nove platforme, ki se ne bi smele prekrivati in bi morale biti združljive z obstoječimi strukturami.

4. Boljše mednarodno sodelovanje

Učinkovitost EU, najpomembnejšega svetovnega donatorja v boju za trajnostne rešitve v zvezi s svetovnim problemom drog, bi se precej izboljšala, če bi bile nacionalne politike in politika Skupnosti bolje usklajene. V ta namen smo pripravljeni okrepiti svoje zaveze na področju mednarodnega sodelovanja, hkrati pa ponovno poudarjamo, da mora učinkovit nadzor nad drogami temeljiti na konceptu „uravnoteženega pristopa“, pri čemer ne smemo pozabiti, da je prepovedana pridelava pomembna prvina ponudbe drog.

5. Boljše razumevanje problema

Bolje bi se bilo treba poučiti o vseh vidikih uporabe drog, in sicer s pomočjo bolj in bolje usklajenih raziskav in podatkov, vključno s podatki o kriminalu, povezanem z drogami, in o načinu delovanja trga ponudbe drog.

Akcijski načrt v nadaljevanju besedila naj bi bil okvir za izvajanje teh prednostnih nalog, ki naj bi, kjer to pride v poštev, predstavljal tudi dodano evropsko vrednost.

I. USKLAJEVANJE Glavna prednostna naloga: Učinkovitejši razvoj in izvajanje politike Cilj Ukrep Časovni razpored Odgovorni nosilec Kazalniki Orodja za ocenjevanje 1. Zagotovitev, da se uravnotežen in celovit pristop uporablja tudi v nacionalnih politikah in v pristopu EU do tretjih držav ter v mednarodnih krogih 1. Države članice in institucije EU učinkovito uskladijo politiko na področju drog, da bo ta odražala cilje strategije EU na področju drog za obdobje 2005–2012 in tega akcijskega načrta. Stalni ukrep Države članice Komisija Svet Cilji strategije EU na področju drog in akcijskih načrtov so vključeni v nacionalne politike. Politika na področju drog na ravni EU odraža cilje strategije na področju drog. Poročilo Komisije o napredku 2. Zagotovitev učinkovitega usklajevanja na ravni EU 2. Horizontalna skupina za droge (HDG) Sveta bi morala kot delovna skupina, ki je odgovorna za vodenje in usmerjanje dela na področju drog v Svetu, proaktivno usklajevati politiko EU na področju drog. HDG bi morala opredeliti posebna področja dela v drugih delovnih skupinah Sveta in si prizadevati za učinkovito usklajevanje. Stalni ukrep Svet Ustrezne delovne skupine Sveta (5) dejavno obveščajo HDG, se z njo posvetujejo ter obratno. Poročilo delovnih skupin Sveta o delu, povezanem z drogami, namenjeno HDG 3. Komisija in Svet poskrbita za skladnost med notranjimi in zunanjimi politikami za boj proti drogam. Stalni ukrep Komisija Svet Notranja in zunanja politika na področju drog sta usklajeni. Do leta 2010: Sporočilo Komisije o skladnosti med notranjo in zunanjo politiko na področju drog. Sporočilo Komisije o usklajevanju pri notranji in zunanji politiki na področju drog 4. Svet na podlagi letnega poročila o napredku Komisije ter ustreznih poročil EMCDDA, Europola in Eurojusta enkrat na leto preuči stanje problema drog. Stalni ukrep Svet Komisija Države članice EMCDDA Europol Eurojust Sklepi Sveta. Sklepi predsedstva 5. Predsedstvo redno sklicuje sestanke nacionalnih koordinatorjev za droge ali njim enakovrednih oseb, da se čim prej začne usklajevanje posebnih in nujnih vprašanj, ki zahtevajo ukrepanje. Koordinatorji bodo povabljeni, naj sodelujejo pri letnem pregledu stanja problema drog, ki ga izvaja Svet (glej ukrep 4). Dvakrat na leto predsedstvo Države članice Učinkovit vpliv na usklajevanje politike. Sklepi Sveta. Poročilo predsedstva za HDG 3. Zagotovitev učinkovitega usklajevanja na nacionalni ravni 6. Ob upoštevanju dela v zvezi z mehanizmi usklajevanja na področju drog v vseh državah članicah EU, ki ga je opravil EMCDDA, Države članice preučijo medoddelčno usklajevanje na področju drog, tako da se prepričajo, da so na ravni EU zastopana usklajena stališča in da se cilji akcijskega načrta EU izvajajo na najbolj učinkovit način. Stalni ukrep Države članice Prispevki držav članic v HDG in drugih delovnih skupinah so usklajeni. Poročilo Komisije o napredku Nacionalna poročila Reitox 4. Zagotovitev sodelovanja civilne družbe v politiki na področju drog 7. Komisija vsaj enkrat na leto zaprosi Evropski forum civilne družbe o drogah za povratne informacije glede politike na področju drog. Stalni ukrep Komisija Forum se sestane vsaj enkrat na leto. Komisija o izidu poroča HDG. Poročilo Komisije o napredku Poročila foruma civilne družbe na področju drog 8. Komisija sproži pobudo „Evropsko zavezništvo za področje drog“ in pozove organizacije civilne družbe iz vse EU (vključno npr. s šolami, trgovskimi podjetji, javnimi organi in NVO), naj sodelujejo pri skupnem okviru, s katerim naj bi se družba zavezala k reševanju problema drog. Stalni ukrep Komisija Velika podpora zavezništvu (Komisija). Poročilo o oceni dejavnosti 9. Države članice omogočijo civilni družbi sodelovanje na vseh ustreznih ravneh politike na področju drog v skladu z nacionalno prakso. Stalni ukrep Komisija Države članice Civilna družba sodeluje v nacionalnem dialogu. Prispevek civilne družbe. Poročilo Komisije o napredku Poročilo držav članic Komisiji II. ZMANJŠANJE POVPRAŠEVANJA Glavna prednostna naloga: Zmanjšati povpraševanje po drogah ter zdravstvene in družbene posledice uporabe drog z izboljšanjem obsega, kakovosti in učinkovitosti storitev preprečevanja, zdravljenja in zmanjševanja škode Cilj Ukrep Časovni razpored Odgovorni nosilec Kazalnik Orodja za ocenjevanje 5. Preprečevanje uporabe drog in tveganj, ki so s tem povezana 10. Spodbujati inovativnost in sistematično razpolaganje s splošnimi preventivnimi programi in ukrepi, ki temeljijo na dokazih in so ovrednoteni, v različnih okoljih (npr. za mladino v mladinskih centrih in šolah, ter odrasle na delovnem mestu in v zaporu), s čimer naj bi preprečili ali odložili začetek uporabe drog. Preventiva bi morala zajeti tudi hkratno uporabo več vrst drog (hkratna uporaba prepovedanih in dovoljenih snovi, zlasti alkohola), prav tako pa tudi droge za volanom. Stalni ukrep Države članice Večja razpoložljivost ovrednotenih programov in celovitih strategij, ki temeljijo na dokazih, v državah članicah, vključno s tistimi, ki so osredotočeni na prvo uporabo. Razširjenost uporabe drog med mladimi in dojemanje uporabe drog med sovrstniki. Nacionalna poročila Reitox Ankete, ki jih ESPAD & HBSC izvajata med šolarji 6. Preprečiti rizično vedenje uporabnikov drog – vključno z intravenoznimi uporabniki – z usmerjenim preprečevanjem 11. Še naprej razvijati zgodnje odkrivanje in tehnike intervencije ter izvajati učinkovito, ovrednoteno selektivno preprečevanje za ranljive skupine, za katere obstaja veliko tveganje, da bo prišlo do uporabe drog, vključno z intravenozno uporabo. Stalni ukrep Države članice Trendi uporabe drog. Analiza tveganj in zaščitni dejavniki pri uporabi drog (Komisija). Večja razpoložljivost programov ciljnega preprečevanja v državah članicah, katerih rezultati so ovrednoteni. Ključni epidemiološki kazalnik PDU Nacionalna poročila Reitox 12. Še naprej razvijati in izvajati učinkovito, ovrednoteno okvirno preprečevanje za posebne rizične skupine uporabnikov drog (ki hkrati uporabljajo več vrst drog), z omogočanjem spodnjega pragu dostopa do svetovanja, obvladovanjem problematičnega obnašanja in po potrebi vzpostavljanjem stikov. Stalni ukrep Države članice Trendi uporabe drog. Analiza tveganj in zaščitni dejavniki pri uporabi drog (Komisija). Večja razpoložljivost programov ciljnega preprečevanja v državah članicah, katerih rezultati so ovrednoteni. Ključni epidemiološki kazalnik PDU Nacionalna poročila Reitox 7. Spodbujanje učinkovitosti zdravljenja odvisnosti in rehabilitacije z izboljšanjem razpoložljivosti, dostopnosti in kakovosti storitev 13. Bolj učinkovito zdravljenje odvisnosti z več možnostmi, ki temeljijo na dejstvih in zajemajo vrsto psihosocialnih in farmakoloških pristopov, ter ki ustrezajo potrebam uporabnikov drog (vključno z ustreznim zdravljenjem, ki je prilagojeno novim drogam ali vrstam uporabe). Stalni ukrep Države članice Trendi v zvezi z rezultati povpraševanja po zdravljenju in vztrajnostjo pri zdravljenju. Večja razpoložljivost zdravljenja, ki temelji na dejstvih, v državah članicah. Ključni epidemiološki kazalnik TDI Nacionalna poročila Reitox 14. Izvajati obstoječe in razvijati inovativne programe rehabilitacije in ponovne vključenosti v družbo, z merljivimi rezultati. Stalni ukrep Države članice Večja razpoložljivost in, kjer je to mogoče, učinkovitost programov rehabilitacije in ponovnega vključevanja v državah članicah. Podatki o možnostih za ponovno vključitev v družbo Nacionalna poročila Reitox 15. Po potrebi oglaševanje storitev zdravljenja in rehabilitacije ter raznolikih možnosti, ki jih te službe nudijo morebitnim ciljnim skupinam na nacionalni, regionalni in lokalni ravni. Stalni ukrep Države članice V državah članicah so vzpostavljene strategije obveščanja. Javni register storitev, ki so na voljo (npr. spletni portal). Nacionalna poročila Reitox 16. Za storilce kaznivih dejanj, povezanih z uporabo drog, v večji meri uporabljati učinkovite alternative zapornim kaznim, spremljati njihovo izvajanje in jih nadalje razvijati. Stalni ukrep Države članice Večja razpoložljivost ATP. Nadzor nad izvajanjem ATP (Komisija). 8. Okrepitev kakovosti in učinkovitosti dejavnosti za zmanjševanje povpraševanja po drogah ob upoštevanju posebnih potreb uporabnikov drog glede na spol, kulturno ozadje, starost itd. 17. Razvijati, izvajati in izmenjevati smernice/standarde kakovosti dobre prakse za preprečevanje, zdravljenje, zmanjševanje škode in rehabilitacijske intervencije ter storitve. 2009–2012 Države članice Komisija EMCDDA Obstoj ustreznih smernic in/ali standardov kakovosti. Raven izvajanja smernic in/ali standardov. Poročilo Komisije o napredku Nacionalna poročila Reitox 18. Države članice raziščejo razpoložljivost in učinkovitost storitev preprečevanja, zdravljenja, zmanjševanja škode in rehabilitacije glede na posebne potrebe, na podlagi metodološkega okvira, ki ga bo oblikovala Komisija s pomočjo EMCDDA in bo združljiv s sedanjimi metodologijami. 2012 Države članice Komisija EMCDDA Oblikovanje metodološkega okvira za ankete. Število držav članic, ki izpolnijo anketo. Popis poročil o anketah držav članic, ki ga pripravi Komisija 19. Doseči soglasje EU o standardih kakovosti in merilih preprečevanja, intervencije ter storitev zdravljenja, zmanjševanja škode in rehabilitacije ob upoštevanju potreb posebnih skupin in opravljeno delo na nacionalni in mednarodni ravni. 2012 Države članice Svet Komisija EMCDDA Doseženo soglasje glede standardov kakovosti in meril za preprečevanje, zdravljenje, zmanjševanje škode in ukrepov in storitev rehabilitacije. Predlog Komisije o soglasju EU Sklepi Sveta 20. Po potrebi razviti storitve za manjšine, vključno z na primer priseljenci. Stalni ukrep Države članice Razpoložljivost ustreznih storitev Nacionalna poročila Reitox 9. Zagotovitev dostopa do zdravstvenega varstva uporabnikom drog v kazenskih zavodih, da se prepreči in zmanjša škoda, ki je povezana z zdravjem, zaradi zlorabe drog 21. Razvijati in izvajati storitve za preprečevanje, zdravljenje, zmanjševanje škode in rehabilitacijo ljudi v kazenskih zavodih, ki bi bile enakovredne storitvam, ki so na voljo drugje. Poseben poudarek na nadaljnji oskrbi po izpustitvi iz kazenskega zavoda. Stalni ukrep Države članice Politike in ukrepi na področju drog zlasti v zvezi s ponudbo storitev na področju drog v kazenskih zavodih in spremljanjem nekdanjih zapornikov. Zmanjšanje števila zdravstvenih problemov, povezanih z drogami, v kazenskih zavodih. Poročilo Komisije o napredku Nacionalna poročila Reitox 22. Države članice v kazenskih zavodih potrdijo in uporabljajo kazalnike za spremljanje uporabe drog, zdravstvenih problemov, ki so povezani z drogami, in ponudbo storitev na področju drog na podlagi metodološkega okvira, ki ga je razvila Komisija ob podpori EMCDDA, ter ob upoštevanju prizadevanj UNODC (na področju HIV/AIDS in treat.net) in WHO (zdravje v zaporih). Stalni ukrep Države članice Komisija EMCDDA Kazalnik za spremljanje uporabe drog, zdravstvenih problemov, povezanih z drogami, ter načrtovanih in izvedenih storitev na področju drog. Poročilo o napredku. Standardizirani protokol spremljanja stanja na področju drog za kazenske zavode in odzivi 10. Zagotovitev dostopa do storitev za zmanjševanje škode, da se zmanjša širjenje virusa HIV/AIDS, hepatitisa C in drugih bolezni, ki se prenašajo s krvjo, in zmanjša število smrti, povezanih z drogami, v EU 23. Zagotavljati dostop do storitev za zmanjševanje škode in raznolikih možnosti, ki jih te storitve nudijo, ter izboljšati njihovo razpoložljivost kot sestavni del zmanjševanja povpraševanja po drogah in pri tem uporabiti dokazano učinkovite intervencije, kadar so te na voljo (6). Stalni ukrep Države članice Komisija poroča o napredku. Manj nalezljivih bolezni, povezanih z drogami. Manj smrti, povezanih z drogami. Boljša razpoložljivost storitev za zmanjševanje škode. Anketa Komisije na podlagi Priporočila Komisije 2003/488/EC Ključni epidemiološki kazalnik DRID Ključni epidemiološki kazalnik DRD III. ZMANJŠANJE PONUDBE Glavna prednostna naloga: Merljivo izboljšanje učinkovitosti kazenskega pregona na področju drog na ravni EU. Europol, Eurojust in druge strukture EU v celoti izvajajo svoje naloge, zaradi katerih so bili ustanovljeni, za večjo učinkovitost, skladnost nacionalnih pobud s pobudami v EU, usklajenost znotraj EU in ekonomijo obsega Cilj Ukrep Časovni razpored Odgovorni nosilec Kazalnik Orodja za ocenjevanje 11. Spodbujanje učinkovitega sodelovanja na področju kazenskega pregona v EU za boj proti proizvodnji drog in nedovoljenemu prometu z njimi 24. Ciljna skupina so kriminalne združbe in grozeče nevarnosti z uporabo pristopa, ki temelji na obveščanju (na podlagi metodologije Evropskega modela za kazenske obveščevalne podatke (ECIM)), in katerega prednostna naloga so kriminalne mreže in trgi, ki predstavljajo največjo nevarnost. Stalni ukrep Države članice Europol Eurojust Svet Število kriminalnih združb, ki predstavljajo resno grožnjo in na katere so ob uporabi koncepta ECIM osredotočene Države članice. Število in vrsta novih groženj (kot so nove droge, nove tihotapske poti in metode, nove metode proizvodnje) . Ocena nevarnosti na področju organiziranega kriminala (OCTA) (in poznejši sklepi Sveta o določitvi prednostnih nalog EU za boj proti organiziranemu kriminalu) 25. V okviru pobud za dvostransko in večstransko sodelovanje, skupne preiskovalne skupine (SPS) in skupne carinske operacije (SCO) se bodo v večji meri uporabljali večdisciplinarni ukrepi kazenskega pregona, pri katerih sodelujejo Europol in Eurojust ter policija, carina in službe za nadzor meje. Države članice bodo preučile, katere ukrepe bi bilo mogoče sprejeti, da bi omogočili in pospešili ta proces ter spodbudili uporabo teh instrumentov v primerih, povezanih z drogami. Stalni ukrep Države članice Europol Eurojust Število in rezultat dvostranskih in večstranskih pobud za sodelovanje v primerih, povezanih z drogami, SPS in SCO. Število udeleženih držav članic. Poročilo Komisije o napredku Poročila držav članic Komisiji Poročilo o oceni doseženih rezultatov 26. Izboljšati kakovost obveščevalnih podatkov, ki jih nacionalne enote Europola zagotavljajo Europolu in ustrezni projekti, vključno z analitičnimi delovnimi datotekami. Poudarek bi moral biti na hujših oblikah organiziranega kriminala in sodelovanju z državami članicami, ki najbolj vplivajo na velike trge z drogami v EU. 2012 Države članice Europol Poročilo Europola o oceni količine in kakovosti prejetih podatkov. Poročilo Komisije o napredku Poročilo o oceni, ki ga pripravi Europol 27. Izvajanje projektov COSPOL na področju drog s posebnim poudarkom na: — prispevkih ustreznih strokovnih ravni na sestankih COSPOL, — dodani vrednosti, kar zadeva ustrezno obveščevalno in raziskovalno zmogljivost, ter ustrezni uporabi že obstoječih ali prihodnjih analitičnih delovnih datotek. 2012 Države članice Europol Strokovno znanje držav članic, zastopanih na sestankih uprav, in prednostni red predstavnikov držav članic. Poročilo koordinatorjev COSPOLA o oceni povečanja določljivih operativnih rezultatov. Poročilo Komisije o napredku Poročila držav članic Komisiji 28. Evropska policijska akademija (CEPOL) (7) zagotovi ustrezno višjo stopnjo usposabljanja (8) za vodilne policiste in visoke carinske uradnike ter za uradnike za zvezo v tretjih državah prek nacionalnih policijskih akademij za usposabljanje. Stalni ukrep CEPOL Države članice Načrt za kazenski pregon na področju drog. Dodatno ustrezno usposabljanje vključeno v letni načrt dela CEPOL. Število tečajev usposabljanja. Število usposobljenih uradnikov. Objavljen načrt Letno poročilo CEPOL Poročilo Komisije o napredku 29. Bolj sistematična prisotnost uradnikov za zvezo držav članic in po potrebi sodnikov za zvezo v tretjih državah za izmenjavo informacij in obveščevalnih podatkov med organi pregona držav članic in Europolom, ob upoštevanju Sklepa Sveta 2003/170/PNZ z dne 27. februarja 2003 o skupni uporabi častnikov za zvezo, napotenih s strani organov pregona držav članic, in sicer različice z dne 24. julija 2006, Sklep Sveta 2006/560/PNZ. Stalni ukrep Države članice Europol Eurojust Poročilo držav članic, Europola in Eurojusta o povečanju mednarodnega sodelovanja na področju kazenskega pregona. Število primerov mednarodnega sodelovanja na področju kazenskega pregona. Poročilo Komisije o napredku Poročilo o vrednotenju prispevka držav članic, Europola in Eurojusta 30. Sprejetje in izvajanje sistema sodne medicine na ravni EU pri kazenskem pregonu na področju sintetičnih in po potrebi drugih drog, med drugim na podlagi izkušenj, pridobljenih ob izvedbi projektov, kot sta SYNERGY in CHAIN, strukture in strokovnega znanja Europola in Skupnega raziskovalnega središča Komisije, ter trenutnih dejavnostih kazenskega pregona držav članic in izkušnjah na tem področju. Stalni ukrep Države članice Komisija Europol Vzpostavljen sistem oziroma sistemi. Poročilo o napredku leta 2012 (vključno z ovrednotenjem) 12. Večja učinkovitost pravosodnega sodelovanja na področju boja proti trgovanju z drogami in kazenskega pregona, kar zadeva proizvodnjo drog in/ali njihovih predhodnih sestavin ter trgovanje z njimi, kot tudi pranja denarja, povezanega s tem trgovanjem 31. Spodbuditi uporabo vseh obstoječih instrumentov EU za medsebojno pomoč pri kazenskih zadevah, v zvezi z evropskimi nalogi za prijetje in sankcijami, ki jih naložijo pristojni organi držav članic. Stalni ukrep Države članice Komisija Eurojust Poročilo o najboljših praksah in priporočilih. Večje število zahtev po medsebojni pomoči. Večje število evropskih nalogov za prijetje. Morebitni drugi kazalniki (prim. ukrep 61). Ocena Okvirnega sklepa Sveta 2004/757/PNZ z dne 25. oktobra 2004 o opredelitvi minimalnih določb glede elementov kaznivih dejanj in kazni na področju nedovoljenega prometa s prepovedanimi drogami, ki jo pripravi Komisija Poročilo Komisije o napredku (novi kazalniki) 32. Države članice po potrebi razmislijo o oblikovanju programov za zaščito prič in preučijo morebitno dodano vrednost sodelovanja na tem področju. 2012 Države članice Komisija Eurojust Veljavna nacionalna zakonodaja. Končno poročilo predsedstva 33. Okrepljeno sodelovanje držav članic EU, ki naj bi omogočilo uporabo vseh pravnih instrumentov za vzajemno priznavanje odredb o zaplembi. Stalni ukrep Države članice Komisija Svet Eurojust Europol Sprejeto sporočilo Komisije. Ovrednotenje zaplembe. Poročilo Komisije o napredku Država članica poroča Komisiji o zaplembi 34. Podpora ustanovitvi učinkovitih uradov za odvzem premoženjske koristi v državah članicah v skladu s Sklepom Sveta 2007/845/PNZ in nadaljnja podpora državam članicam v omrežju CARIN. Podpora preiskavam, ki jih izvaja Europol, in ustreznim analitičnim delovnim datotekam Europola. Stalni ukrep Komisija Države članice Europol Eurojust Večje število preiskav, povezanih s sledenjem in razpoznavanjem premoženja, ki so bile deležne podpore. Večja količina in vrednost zaplenjenega denarja ter sredstev. Poročilo Komisije o napredku Poročilo Komisije o izvajanju Sklepa Sveta 2007/845/PNZ 13. Hiter in učinkovit odziv na grozeče nevarnosti (npr. nove droge, nove tihotapske poti), in sicer na operativni ravni, ravni predpisov in politični ravni 35. Po potrebi oblikovati regionalne varnostne platforme (npr. MAOC-N, Baltsko morje TF) za preprečevanje grozečih nevarnosti s pomočjo usklajenih operativnih odzivov. Taki ukrepi morajo biti skladni z obstoječimi zakonskimi in operativnimi ureditvami na ravni EU in morajo temeljiti na posebni oceni nevarnosti (glej tudi ukrep 48). Vzpostaviti bi bilo treba nove platforme, ki se ne bi smele prekrivati in bi morale biti združljive z obstoječimi strukturami. Stalni ukrep Države članice Svet Europol Komisija Ukrepi za dejavno odzivanje na tveganje in zmanjšanje groženj so bili vzpostavljeni v relativno kratkem času. Več prekinjenih kriminalnih operacij (zasegi, spreminjanje obnašanja nedovoljenega prometa z drogami). Poročila regionalnih varnostnih platform. Poročilo o oceni, ki ga zadevne države članice pripravijo za Svet Poročilo o oceni varnostnih platform 36. EU se osredotoči na usklajena in skupna prizadevanja držav članic in regij, v katerih je nevarnost proizvodnje določenih drog/pojava nedovoljenega prometa z drogam, največja, po potrebi v sodelovanju z Europolom. Stalni ukrep Države članice Europol Eurojust Svet Operativni in strateški rezultati ukrepov, ki so jih sprejele Države članice. Poročilo Komisije o napredku Poročila držav članic Komisiji 14. Zmanjšanje proizvodnje in ponudbe sintetičnih drog 37. Države članice dejavno sodelujejo/izvajajo skupne operacije na področju kazenskega pregona in si izmenjujejo obveščevalne podatke in dobre prakse. Optimalna uporaba analitične delovne datoteke Europola SYNERGY, njenih sestavnih delov (9) in s tem povezanih pobud EJUP in COSPOL. Stalni ukrep Države članice Europol Eurojust Rezultati skupnih začetih/dokončanih projektov. Uničeni proizvodni obrati, o katerih se poroča EILICS. Število pripravljenih poročil SYNERGY. Poročilo Komisije o napredku 15. Zmanjšanje odvračanja pozornosti od predhodnih sestavin, ki se uporabljajo za proizvodnjo prepovedanih drog, in preprodaje teh sestavin v EU 38. EU z učinkovitim usklajevanjem z ustreznimi odbori Sveta oblikuje jasno in enotno stališče glede tega vprašanja na mednarodni ravni in v ustreznih mednarodnih forumih, pri čemer se opira veljavno zakonodajo in prakse sodelovanja z zasebnim sektorjem. Stalni ukrep Komisija Svet Države članice Skupna stališča EU v mednarodnih krogih. Poročilo Komisije o napredku Poročilo Komisije o vseh praksah 39. Carinske službe in službe za nadzor meja združijo nadzor nad predhodnimi sestavinami na strateški ravni in z izvajanjem sistema Skupnosti za obvladovanje tveganja zagotavljajo učinkovito nadzor meja; poleg tega v boju proti proizvodnji drog in njihovi preprodaji tesneje sodelujejo z drugimi organi pregona. Stalni ukrep Države članice Boljši nadzor nad predhodnimi sestavinami, učinkovitejše odkrivanje, zaseg in razmejevanje v primerjavi z letom 2008. Oblikovanje profilov za določitev kemičnih predhodnih sestavin. Poročilo Komisije o napredku Poročila držav članic Komisiji 40. EU v celoti podpre mednarodno operativno sodelovanje, ki je namenjeno preprečevanju odvračanja pozornosti od predhodnih sestavin, kot sta projekta PRISM in COHESION, ki ju vodi Mednarodni svet za nadzor drog (INCB). Operativno sodelovanje med preiskovalnimi organi v okviru EU dopolnjuje okvir EJUP za sodelovanje in okvir za sodelovanje prek analitične delovne datoteke Europola. Ta okvir za sodelovanje bi bilo treba okrepiti/uporabljati v še večji meri. Stalni ukrep Komisija Države članice Več zaustavljenih in/ali zaseženih pošiljk. Poročilo Komisije o napredku 41. S stališča kazenskega pregona in pristopa, ki temelji na obveščevalnih podatkih, EU in Države članice v celoti podpirajo projekt Europola SYNERGY ter EJUP, in se na ta način bojujejo proti kriminalnim mrežam, ki se ukvarjajo s preprodajo predhodnih sestavin za droge. Stalni ukrep Države članice EJUP Europol Države članice in EJUP bolj pogosto poročajo o projektih Europola, ki se nanašajo na preprodajo predhodnih sestavin za droge. Poročilo o napredku, ki ga pripravijo Države članice in EJUP 42. Ovrednotenje zakonodaje EU na področju predhodnih sestavin za droge in njeno izvajanje. Stalni ukrep Komisija Države članice Izsledki vrednotenja. Objavljeno poročilo 43. EU oblikuje in uporablja, po potrebi ob posvetovanju z Europolom, sporazume o sodelovanju z državami, ki veljajo za najpomembnejše izvore glavnih predhodnih sestavin za sintetične droge. Stalni ukrep Komisija Sprejeti sporazumi. Manj prepovedanih pošiljk predhodnih sestavin za droge iz zadevnih držav. Poročilo Komisije o napredku Poročila držav članic Komisiji 44. Komisija, OLAF, Europol, EJUP in COSPOL poglobijo interdisciplinarno sodelovanje, da bi se oblikovale skupne pobude. Stalni ukrep Komisija Države članice/EJUP Europol Število večdisciplinarnih sestankov/oblikovanih skupnih pobud. Poročilo Komisije o napredku IV. MEDNARODNO SODELOVANJE Glavna prednostna naloga: Bolj učinkovito sodelovanje EU s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami na področju drog z odločnejšim usklajevanjem politik v EU. Spodbujanje dosledne uporabe uravnoteženega evropskega pristopa v zvezi s problematiko drog po vsem svetu Cilj Ukrep Časovni razpored Odgovorni nosilec Kazalnik Orodje za ocenjevanje 16. Sistematično vključevanje vprašanj politike EU na področju drog v odnose s tretjimi državami in regijami, kadar je to ustrezno, in v širšo agendo o razvoju in varnosti, na osnovi strateškega načrtovanja in usklajevanja med vsemi zadevnimi akterji 45. Zagotovitev, da odnosi EU s tretjimi državami izražajo cilje strategije EU na področju drog in njenih akcijskih načrtov. Stalni ukrep Države članice Komisija Prednostne naloge politike na področju drog imajo vedno večjo vlogo v odnosih s tretjimi državami. Sporazumi, strateški dokumenti, akcijski načrti itd. Poročilo Komisije o napredku 46. Izboljšanje učinkovitosti obstoječih okvirov na področju drog, kot so mehanizem za sodelovanje ter usklajevanje med EU ter Latinsko Ameriko in Karibi, posebni dialog med EU in Andsko skupnostjo ter „trojke na področju drog“ s tretjimi državami in regijami, z opredelitvijo specifičnih področij sodelovanja in določitvijo kazalnikov rezultatov. Stalni ukrep Svet Komisija Pobude za sodelovanje so vzpostavljene in se izvajajo. Poročilo Komisije o napredku 47. V skladu s političnimi odločitvami in strategijami EU ter s podporo programov pomoči držav članic in ES obravnava vprašanj, povezanih z drogami v državah proizvajalkah in tistih vzdolž (nastajajočih) tihotapskih poti, kot je zahodna Afrika, prek projektov, ki so usmerjeni v zmanjševanje povpraševanja po drogah in njihove ponudbe, vključno z ukrepi alternativnega razvoja, ter preprečevanje odvračanja pozornosti od kemičnih predhodnih sestavin. Pomoč je treba po potrebi uskladiti z akcijskimi načrti na področju drog med EU in tretjimi državami ter regijami (glej ukrepa 51 in 60). Stalni ukrep Komisija Države članice Prednostne naloge politike na področju drog v financiranih projektih. Iz financiranih projektov je razvidno ravnotežje med zmanjšanjem povpraševanja in ponudbe. Projekti, ki jih financirajo Države članice in ES, se medsebojno dopolnjujejo. Poročilo Komisije o napredku 48. Pospešiti regionalno in medregionalno sodelovanje za zmanjšanje povpraševanja in ponudbe drog v tretjih državah s podporo programov financiranja držav članic in ES, kot so instrument razvojnega sodelovanja in Evropski razvojni sklad, instrument za stabilnost in instrument evropske sosedske politike. Stalni ukrep Komisija Države članice Oblikovanje in izvajanje novih pobud za medregionalno sodelovanje. Projekti, ki jih financirajo države članice in ES, se medsebojno dopolnjujejo. Povečanje števila financiranih projektov in splošnega proračuna zanje. Poročilo Komisije o napredku 49. Za boljše usklajevanje vzpostaviti mehanizem spremljanja pomoči tretjim državam, ki je povezana z drogami. letno Svet Države članice Komisija Vzpostavljeni mehanizmi. Priprava letnih poročil v okviru tega mehanizma. Pregled projektov ES in držav članic, ki so povezani z drogami, v tretjih državah. Poročilo Komisije o napredku 50. Izvedba ankete o obsegu in rezultatu projektov ES, povezanih z drogami, v tretjih državah. 2010 Komisija Opravljena anketa. Objava poročila o anketah, ki ga je pripravila Komisija. 51. Posodobiti in izvajati akcijski načrt EU za boj proti drogam za republike srednje Azije (10); Latinsko Ameriko in Karibe (11); in Zahodni Balkan in države kandidatke (12). Stalni ukrep Države članice Komisija Prednostne naloge so določene. Raven izvajanja akcijskih načrtov. Poročilo Komisije o napredku 52. Uporaba vseh možnosti posvetovalnega mehanizma Dublinske skupine in ohranjanje aktivnega dialoga s tretjimi državami z namenom izvajanja priporočil mini-Dublinske skupine (GSS). Stalni ukrep Države članice Komisija Dublinska skupina Število izvedenih priporočil Dublinske skupine. Poročila Dublinske skupine 17. Spodbujanje in izvajanje pristopa EU k alternativnemu razvoju (kot je opredeljen v dokumentu 9597/06 CORDROGUE 44 in UNODC/CND/2008/WG.3/CRP.4) v sodelovanju s tretjimi državami in ob upoštevanju človekovih pravic, človekove varnosti in posebnih okvirnih pogojev 53. Povečati finančno podporo za izvajanje alternativnih razvojnih projektov in programov, hkrati pa zagotoviti, da si intervencije ustrezno sledijo in se razvojna pomoč ne podredi zmanjšanju prepovedane pridelave rastlin, iz katerih se pridobivajo droge, ter financirati pobude za preprečevanje prepovedane pridelave rastlin, iz katerih se pridobivajo droge. Stalni ukrep Države članice Komisija Število projektov in programov, financiranih v skladu s pristopom EU k alternativnemu razvoju (9598/06 CORDROGUE 44 in UNODC/CND/2008/WG.3/CRP.4). Ugotovljeno zmanjšanje prepovedane pridelave rastlin, iz katerih se pridobivajo droge, ter boljši socialni in gospodarski razvoj na ravni glavnih zainteresiranih strani (13) v tretjih državah, ki se finančno podpirajo iz skladov EU. Sporazumi (o projektu/programih) Interni sistem za spremljanje in vrednotenje projektov in programov ter tovrstna poročila Nacionalni statistični podatki tretjih držav Poročila držav članic Komisiji 54. Alternativni razvoj vključiti v širšo razvojno agendo držav članic in spodbujati tretje države, naj ga vključijo tudi v svoje nacionalne politike. Stalni ukrep Države članice Komisija Nacionalne politike, strategije in akcijski načrti, ki obravnavajo vprašanja, povezana z drogami. Strategije za zmanjšanje revščine, nacionalne razvojne strategije, (nacionalni) akcijski načrti Poročila držav članic Komisiji 55. Prispevati k pobudam v okolju, zaznamovanem z drogami, ki so namenjene zmanjševanju revščine, sporov in ranljivosti s podporo zakoniti in trajnostni eksistenci, ki omogoča preživetje. Stalni ukrep Države članice Komisija Število pobud, ki so bile deležne podpore. Vpliv pobud, ki so bile deležne podpore, na trajnostni značaj zakonite eksistence: — povečanje varnosti preskrbe s hrano in ustvarjanja prihodkov revnih, — izboljšanje dostopa revnih do socialne in proizvodne infrastrukture. Število ocenjenih projektov, katerih vpliv je bil pozitiven. Pobude Poročila držav članic Komisiji Interni sistem za spremljanje in vrednotenje projektov in programov ter tovrstna poročila Temeljne raziskave, ki jih izvajajo WHO, WFP, FAO 18. Okrepitev usklajevanja EU v večstranskem okviru ter spodbujanje celovitega in uravnoteženega pristopa 56. Zagotoviti boljšo usklajenost in kontinuiteto med Horizontalno delovno skupino za droge (HDG) in delegacijami držav članic pri Komisiji Združenih narodov za droge (CND), vključno z ustrezno porazdelitvijo bremen med državami članicami v zvezi s pobudo predsedstva. 2009 Svet predsedstvo Države članice Večja usklajenost med dunajskimi delegacijami in HDG. Poročilo Komisije o napredku 57. V okviru CND pripraviti, uskladiti in sprejeti skupno stališče EU ter skupne resolucije. Stalni ukrep predsedstvo Države članice Komisija Svet Število skupnih resolucij EU. Skupna stališča EU ob podpori drugih regij. Poročilo Komisije o napredku Konvergenčni kazalnik (9099/05 CORDROGUE 27) 58. Na visoki ravni 52. seje CND predstaviti stališče EU o vrednotenju in spremljanju izvajanja Generalni skupščini Združenih narodov (UNGASS) '98 (14), ki izraža temeljna načela politike EU na področju drog. 2009 Svet Države članice Komisija Vključitev stališč EU v politično izjavo ZN. Poročilo Komisije o napredku 59. Usklajevati dejavnosti z drugimi mednarodnimi forumi oziroma programi, zlasti UNODC, skupino Pompidou, WHO, UNAIDS, WCO in Interpolom. Stalni ukrep Države članice Komisija Redno vzajemno obveščanje o dejavnostih v ustreznih forumih, zlasti na sestankih HDG. Okrepljeno sodelovanje. Poročilo Komisije o napredku 19. Podpirati države kandidatke in države stabilizacijsko-pridružitvenega procesa 60. Zagotoviti potrebno tehnično in drugo pomoč tem državam, da se seznanijo s pravnim redom EU na področju drog ter da se jim zagotovi pomoč pri izvajanju zahtevanih ukrepov, vključno s tistimi, ki so bili sprejeti v akcijskem načrtu za boj proti drogam za države Zahodnega Balkana (15). Stalni ukrep Države članice Komisija Svet EMCDDA Europol Države vse bolj izpolnjujejo pravni red EU. Število in kakovost končanih projektov. Izboljšanje dialoga in/ali sodelovanja z ustreznimi agencijami EU. Raven izvajanja akcijskih načrtov. Poročilo Komisije o napredku Poročila držav 20. Izboljšanje sodelovanja z državami evropske sosedske politike 61. Izboljšati dialog glede drog z državami evropske sosedske politike v dvostranskem ali regionalnem okviru, zlasti prek sedanjih pododborov. Stalni ukrep Države članice Komisija Učinkovit rezultat dialoga. Poročilo Komisije o napredku 62. Komisija spodbudi te države, da uporabijo instrument evropske sosedske politike za izvajanje tistih delov akcijskih načrtov ESP, ki se nanašajo na področje drog. Stalni ukrep Komisija Število projektov, povezanih z drogami, ki se izvajajo v okviru instrumenta ESP. Poročilo Komisije o napredku V. PODATKI, RAZISKAVE IN VREDNOTENJE Glavna prednostna naloga: Izboljšanje razumevanja vseh vidikov pojava uporabe drog, da bi razširili znanje, na katerem temelji javna politika, povečali ozaveščenost državljanov o socialnih in zdravstvenih posledicah uporabe drog in opravljali raziskave Cilj Ukrep Časovni razpored Odgovorni nosilec Kazalnik Orodja za ocenjevanje 21. Izboljšanje znanja na področju drog s spodbujanjem raziskav 63. Svet in Komisija: — določita prihodnje prednostne naloge raziskav EU na področju prepovedanih drog in mehanizmov za pridobivanje novega znanja, — razvijeta nove pristope in tehnologije, — okrepita raziskovalne zmogljivosti z razvojem natančne strateške usmeritve ter sprejetjem ukrepov za okrepitev sodelovanja v EU. 2009 Države članice Komisija EMCDDA Svet Raziskovalne prednostne naloge so določene. Mehanizmi so določeni in vzpostavljeni. Predlog Komisije o raziskavah v EU Sklepi Sveta 22. Zagotovitev izmenjave natančnih informacij, ki so koristne za politiko, na področju prepovedanih drog 64. Države članice zagotavljajo potrebne vire nacionalnim kontaktnim točkam Reitox (16), ki jih te potrebujejo za izpolnjevanje obveznosti in standardov kakovosti, ki jih je za svoje člane opredelil EMCDDA. Nacionalne kontaktne točke pomagajo EMCDDA na podlagi letnih sporazumov in ob ustrezni pomoči EMCDDA. Stalni ukrep Države članice EMCDDA Izmenjava podatkov, potrebnih za spremljanje in vrednotenje. Raven financiranja, namenjeno Reitox, in drugi viri ustrezajo zahtevam. Nacionalne kontaktne točke pomagajo v skladu z dogovorjenimi standardi. Letno poročilo EMCDDA o zmogljivostih nacionalnih kontaktnih točk Nacionalna poročila Reitox 23. Nadaljnji razvoj instrumentov za spremljanje položaja na področju drog in učinkovitost odzivov nanj 65. Nadalje izboljšati in v celoti izvajati pet ključnih epidemioloških kazalnikov EMCDDA ter razvijati nove kazalnike in ukrepe na področju zmanjševanja povpraševanja po drogah. 2012 Države članice EMCDDA Komisija Države članice v večji meri upoštevajo merila izvajanja za ključne kazalnike. Izboljšanje kazalnikov za povpraševanje po zdravljenju ter problematično uporabo (17). Kazalniki/merila za rehabilitacijo in ponovno vključevanje. Ukrepi na področju zmanjševanja povpraševanja po drogah. Število držav članic, ki so v celoti uveljavile kazalnik za povpraševanje po zdravljenju. Poročilo EMCDDA o ugotavljanju skladnosti Dokument služb Komisije o podatkih, povezanih z drogami 66. Izpeljati znanstveno študijo za oceno uporabe interneta kot orodja v zvezi s trgovino s prepovedanimi drogami in analizirati, s katerimi ukrepi na nacionalni, evropski in/ali mednarodni ukrepi bi jo lahko učinkovito preprečili. 2010 Države članice Komisija Rezultati znanstvene študije. Poročilo Komisije o študiji 67. Razvijati ključne kazalnike za zbiranje podatkov, ki so koristni za politiko, glede kriminala, povezanega z drogami, prepovedane pridelave rastlin, trga prepovedanih drog in kazenskega pregona ter razviti strategijo za njihovo zbiranje. Stalni ukrep Komisija EMCDDA Europol Države članice Ključni kazalniki so določeni. Strategija izvajanja je pripravljena. Dokument služb Komisije o podatkih, povezanih z drogami 68. Razvijati analitične instrumente za boljše vrednotenje učinkovitosti in vpliva politike na področju drog (na primer standardno orodje za vrednotenje, kazalniki učinkovitosti politike, analiza javne porabe itd.) 2010 Komisija EMCDDA Države članice Analitični instrumenti so pripravljeni. Natančnejša analiza položaja na področju drog. Študije Komisije EMCDDA 69. Oceniti učinkovitost Sklepa Sveta 2005/387/PNZ o izmenjavi podatkov, oceni tveganja in nadzoru nad novimi psihoaktivnimi snovmi in ga po potrebi spremeniti. 2010 Komisija Svet EMCDDA Europol EMEA Ocena opravljena. Možen predlog spremembe. Poročilo o oceni 24. Zagotavljanje trajnega vrednotenja politike na področju drog 70. Države članice redno in stalno vrednotijo in izboljšujejo nacionalne politike na področju drog. Stalni ukrep Države članice Število držav, ki so ovrednotile politiko na področju drog. Objavljena poročila držav članic o vrednotenju 71. Svetu in Evropskemu parlamentu predstaviti letno poročilo o napredku pri izvajanju akcijskega načrta ter spremenjene/izboljšane kazalnike in mehanizme poročanja za spremljanje in vrednotenje, ko je to ustrezno in potrebno. Letno Komisija EMCDDA Europol Države članice Svet Predloženo letno poročilo o napredku. Razpoložljivost ustreznih indikatorjev. Poročilo Komisije o napredku 72. Izvesti zunanje, neodvisno vrednotenje izvajanja strategije EU na področju drog (2005–2012) in akcijskega načrta EU za boj proti drogam (2009–2012); sledi mu obdobje za razmislek, nato pa spremljanje izvajanja. 2012 Komisija Svet Države članice Ocena posameznih uresničenih ukrepov. Znan je učinek na splošno stanje na področju drog. Objavljeno zunanje poročilo o vrednotenju

(1) 15074/04 CORDROGUE 77 SAN 187 ENFOPOL 187 RELEX 564.

(2) UL C 168, 8.7.2005, str. 1.

(3) Delovni dokument služb Komisije – Poročilo o končni oceni akcijskega načrta EU za boj proti drogam (2005–2008) (dok. 13407/08 ADD 3).

(4) Letno poročilo Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami, 2007.

(5) Med te delovne skupine Sveta spadajo: policijske in carinske delovne skupine, večdisciplinarna skupina za področje organiziranega kriminala, delovna skupina za zdravje, delovna skupina za zunanje odnose in delovna skupina za ekonomske zadeve.

(6) Ta ukrep temelji na Priporočilu Sveta (2003/488/ES) o preprečevanju in zmanjševanju zdravstvenega tveganja, povezanega z odvisnostjo od drog.

(7) Evropska policijska akademija; Sklep Sveta 2005/681/PNZ.

(8) Vključno z uničenjem nezakonitih laboratorijev za pridelavo drog.

(9) Projekt SYNERGY zajemo analitično delovno datoteko, Europolov sistem laboratorijske primerjave prepovedanih drog (Europol Illicit Laboratory Comparison System – EILICS) in Ecstasy Logo System, ki je vključen v splošni Sistem Europola za zaplembo sintetičnih drog (Europol Synthetic Drugs Seizure System – ESDSS).

(10) 12353/02 CORDROGUE 78 CORDROGUE 78 CODRO 1 NIS 107.

(11) 7163/1/99 REV 1 CORDROGUE 19 CODRO 2; Izjava iz mesta Port of Spain – 10451/07 CORDROGUE 34 COLAT 9 AMLAT 54.

(12) 5062/2/03 REV 2 CORDROGUE 3 COWEB 76 + COR 1.

(13) 13501/1/08 REV 1 CORDROGUE 71 UD 172, Priloga III.

(14) Politična izjava (resolucija S-20/2, priloga) dvajsetega izrednega zasedanja Generalne skupščine Združenih narodov.

(15) 5062/2/03 REV 2 CORDROGUE 3 COWEB 76 + COR 1.

(16) Réseau Européen d'Information sur les Drogues et les Toxicomanies (Evropska informacijska mreža na področju drog in odvisnosti od drog).

(17) Kazalnik EMCDDA je treba uskladiti z merili v zvezi z zdravjem ljudi (kot so intenzivnost uporabe in zdravstvene posledice), vključno z mednarodnimi klasifikacijami (DSM-V/ICD-10).