OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

1.1Ambiciozen in inovativen proračun EU za evropsko okrevanje

EU je hitro ukrepala, da bi zagotovila usklajen in močen skupen odziv na socialne in gospodarske posledice krize v okviru trenutnega večletnega finančnega okvira, ki poteče leta 2020. Ta odziv dopolnjuje diskrecijske gospodarske in finančne ukrepe, ki so jih sprejele države članice.

Pandemija COVID-19 se je razširila po celi Evropi in svetu. Globina njenih socio-ekonomskih učinkov je izjemno negotova. Že na tej stopnji je jasno, da predstavlja do zdaj največje in pereče izzive za finančne in ekonomske sisteme držav članic. Po napovedi Komisije iz pomladi 2020 se bo gospodarstvo euroobmočja skrčilo za 7,75 % v letu 2020, gospodarstvo EU pa naj bi se v istem letu skrčilo za 7,5 %. Projekcije rasti za EU in eurobmočje so bile v primerjavi z jesensko gospodarsko napovedjo iz leta 2019 popravljene navzdol za približno devet odstotnih točk. Šok za gospodarstvo EU je simetričen, ker je pandemija prizadela vse države članice, vendar je pričakovati precejšnje razlike pri upadu proizvodnje v letu 2020. Vendar je pomladanska napoved manj predvidljiva zaradi negotovosti, ki je višja od običajne, in tveganji zaradi predpostavk razvoju pandemije COVID-19 in z njo povezanih zajezitvenih ukrepov. To splošno sliko potrjuje tudi poglobljena ocena potreb.

Da bi Unija uspešno izšla iz krize, ki je po razsežnostih največja do zdaj, mora biti odziv hiter, ambiciozen in usklajen. Obseg izzivov in medsebojna povezanost evropskih gospodarstev pomenita, da nobena država članica ne more uspeti sama. Zato mora biti v jedru evropskega načrta za okrevanje močan in posodobljen proračun EU. Komisija je v svojem Sporočilu „Proračun EU kot gonilo načrta okrevanja za Evropo“ predstavila obsežen načrt za evropsko okrevanje, ki temelji na solidarnosti ter skupnih načelih in vrednotah Unije. Glavno orodje bo dolgoročni proračun EU, kakor je bil okrepljen s sredstvi, odobrenimi s sklepom o virih lastnih sredstev, v prid Instrumenta Evropske unije za okrevanje Skupaj bodo ti predlogi omogočili, da se izkoristi celotna zmogljivost proračuna EU za mobilizacijo naložb in zagotovitev finančne pomoči in naložb v prvih letih okrevanja, ki bodo ključna, ter utrli pot pravičnemu in vključujočemu prehodu na zeleno in digitalno prihodnost, kar bo podprlo dolgoročno strateško neodvisnost Unije in njeno odpornost na šoke v prihodnosti. Predlagani Instrument Evropske unije za okrevanje (v nadaljnjem besedilu: evropski instrument za okrevanje) je poseben mehanizem za izredne razmere, s katerim se izvajajo ukrepi za okrevanje in odpornost, ki zato usmerja financiranje ključnih programov Unije za določeno obdobje in se osredotoča na nujne naložbe, ki nastajajo zaradi krize. Ta instrument bo močen izraz solidarnosti, ki povezuje Unijo. Bo začasen, ciljno usmerjen, njegovo odzivanje pa bo sorazmerno s trenutnimi izzivi. Sredstva, ki temeljijo na začasnih in izjemnih pooblastil za izposojanje v okviru sklepa o virih lastnih sredstev, bodo zagotovljena z izposojanjem na kapitalskih trgih ali od finančnih institucij. Izposojena sredstva bodo dopolnjevala odobritve, odobrene v proračunu Unije, in bodo zato zunaj zgornje meje odhodkov večletnega finančnega okvira. V proračunu bodo jasno prikazana, da se bo videla njihova začasna in izjemna narava ter da se zagotovi popolna preglednost. Osnovni elementi predlogov Komisije za sodoben in prožen dolgoročni proračun, ki bo dobro prilagojen prednostnim nalogam Unije, veljajo tudi danes. Komisija stoji za temi predlogi, ki jih je zdaj treba okrepiti in prilagoditi, da bodo poganjali okrevanje Evrope prek novih namenskih instrumentov in okrepitev za programe, ki so najbolj kritični za okrevanje. Da bi sklep o virih lastnih sredstev lahko hitro uresničili, sta bistvenega pomena evropski instrument za okrevanje in novi dolgoročni okvir. Da bi se gospodarskim subjektom, regijam, malim in srednjim podjetjem, kmetom in drugim upravičencem do sredstev EU zagotovila finančna spodbuda ter vzpostavilo zaupanje, potrebno za podporo dolgoročnim naložbam, je bistvenega pomena, da se doseže sporazum o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027. Pogoji za pravočasen dogovor bodo najboljši, če izhajamo iz znatnega napredka, doseženega v Evropskem parlamentu in Svetu. Poleg tega je iz ekonomskega učinka pandemije COVID-19 razvidno, da je za Unijo pomembna zagotovitev zadostnega fiskalnega manevrskega prostora, če bi ekonomski šoki privedli do strmega in nenadnega zmanjšanja bruto nacionalnega dohodka. Da bi se v okviru sklepa o virih lastnih sredstev ohranila zadostna razlika, s katero bi Unija pokrila vse svoje finančne in pogojne obveznosti, ki zapadejo v danem letu, tudi v primeru najbolj negativnih gospodarskih gibanj, Komisija predlaga tudi trajno povečanje zgornjih mej iz sklepa o virih lastnih sredstev za obveznosti in plačila na 1,46 % oziroma 1,40 % bruto nacionalnega dohodka EU. Poleg tega je dodatno izjemno in začasno povečanje zgornjih meja iz sklepa o virih lastnih sredstev nujno, da se omogoči izposojanje v okviru evropskega instrumenta za okrevanje.

1.2Potrebne spremembe osnutka uredbe o večletnem finančnem okviru in osnutka medinstitucionalnega sporazuma

Celovit sveženj ukrepov za okrevanje zahteva okrepitve in prilagoditve predlogov Komisije iz maja 2018 za večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027, da se vključijo novi instrumenti in programi, ki se osredotočajo na najnujnejše potrebe v zvezi z okrevanjem, znatne okrepitve drugih programov, ki so ključni za odziv, ter večja prožnost. Zgornje meje odhodkov večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027, kot so določene v Prilogi k predlogu Komisije za osnutek uredbe Sveta o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027, je treba prilagoditi tako, da bodo odražale napredek pri pogajanjih, zagotovile financiranje za nove pobude ter okrepile prednostne naloge, ki so v ospredju zaradi sedanje krize, in skupne izzive, ki so se na terenu še povečali. V zvezi izposojanjem za načrt za okrevanje, odobrenim v skladu s sklepom o virih lastnih sredstev in izvedenim v okviru evropskega instrumenta za okrevanje, so odobritve, potrebne za kritje morebitnih kuponskih izplačil v obdobju 2021–2027, skladne s predlogom Komisije za večletni finančni okvir, zlasti področjem 2 „Kohezija in vrednote“ (brez razdelka „Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija“). Odobritve, potrebne za kritje kuponskih izplačil in odkupov ob zapadlosti, bo treba zagotoviti v prihodnjih večletnih finančnih okvirih. S temi ciljno usmerjenimi prilagoditvami bo Unija dolgoročni finančni okvir bolje uskladila s svojimi prednostnimi nalogami in ambicijami ter ga prilagodila za spodbujanje srednje- in dolgoročnega razvoja odpornosti in strateške neodvisnosti Unije.

Potrebne so tudi prilagoditve osnutka uredbe o večletnem finančnem okviru in osnutka medinstitucionalnega sporazuma o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju. Te prilagoditve bodo zagotovile večjo prožnost pri izvajanju, kar odraža potrebo po novih določbah, ki se aktivirajo v izrednih razmerah. Vključujejo tudi inovacije, kot je Sklad za pravični prehod, in zagotavljajo pregledne informacije proračunskega organa o izvajanju evropskega instrumenta za okrevanje.

Komisija prilagaja tudi predloge za prihodnje programe kohezijske politike, da bi med drugim močneje podprla naložbe, povezane s krizo, zagotovila večjo prožnost pri prenosih med skladi in kategorijami regij ter uvedla nove določbe, ki se aktivirajo v izrednih razmerah. Da bi se zagotovila ustrezna podpora državam članicam in regijam, ki jo najbolj potrebujejo, bodo revidirani predlogi Komisije vključevali tudi pregled nacionalnih dodelitev kohezijskih sredstev, ob upoštevanju najnovejših razpoložljivih statističnih podatkov, pri čemer bodo prilagoditve navzgor le do povečane skupne vrednosti v višini 10 milijard EUR (cene iz leta 2018). Za to bodo potrebne ustrezne prilagoditve zgornjih mej odhodkov večletnega finančnega okvira v obdobju 2025–2027.