SL    SL SL 
 
SL 1   SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 12.11.2008 
SEC(2008) 2809 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
priložen 
 
SPOROČILU KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU 
EKONOMSKO-SOCIALNEMU OD BORU IN ODBORU REGIJ 
 
„Globalno nadzorovanje okolja in varnosti (GMES): 
 skrbimo za varnejši planet“ 
   
POVZETEK OCENE U ČINKA  
 
{COM(2008) 748 kon č.} 
{SEC(2008) 2808}  
 
SL 2   SL POVZETEK 
Službe Komisije so pripravile to oceno u činka v podporo sporo čilu z naslovom „Globalno 
nadzorovanje okolja in varnosti (GME S): skrbimo za varnejši planet“.  
EU, Evropska vesoljska agenc ija (ESA) in njune države članice so vložile veliko 
raziskovalnega in razvojnega dela v opazovanje Zemlje zaradi  razvoja infrastrukture in 
predobratovalnih storitev. Zdaj je čas, da se zagotovi njihova trajnost, zberejo udeleženci z 
različnih institucij, zagotovi ustrezno zastopanje držav članic EU in vklju či druge sodelujo če 
države.  
Za doseganje tega cilja bi bilo treba uves ti program GMES pod vodst vom EU in operativno 
uresničiti pobudo za globalno nadzorovanje okolja in  varnosti (GMES). GMES je namenjen 
zagotavljanju storitev, ki bodo omogo čale dostop do natan čnih okoljskih in varnostnih 
podatkov in informacij, prirejenih  potrebam številnih uporabnikov.  
Široko posvetovanje z zainteresir animi stranmi, ki se je za čelo leta 2005 s sporo čilom „Od 
zamisli do uresni čitve“, je pokazalo, da napredek pri uresni čevanju politi čnih in operativnih 
ciljev GMES ovirajo naslednji veliki problemi:  
• kljub temu, da sta GMES in imenovanje strokovnih skupin (znanih kot skupine za 
izvajanje storitev) uporabniško usmerjena, tr enutno ni nobenega formalnega procesa za 
vključevanje uporabnikov v opredelitev obsega in zgradbe storitev;  
• prav tako ni procesa, ki bi združil prispevke razn ih partnerjev pri ra zvoju GMES, kar bi 
lahko privedlo do podvajanja dela v Evropi. Glede na to je treba opozor iti na dejstvo, da 
države članice in medvladne organizacije, zlasti ESA, vlagajo velike zneske v opazovanje 
Zemlje. Kljub temu še ni skupnega pristopa pri soobstoje čih okvirih na ravni ES, 
medvladni in nacionalnih ra vneh, za katere so zna čilni ločeni mehanizmi odlo čanja in 
financiranja.  
• Trenutno je GMES sklop raziskovalni h projektov, financiranih iz prora čunov ES, ESA in 
držav članic. Ti projekti so namenjeni razvoju st oritev in infrastrukture, ne morejo pa 
zagotoviti stalnega in trajnostnega pr etoka informacij med obratovanjem.  
To izhodiš čno stanje bi spodkopalo zaupanje upor abnikov in gospodarstva v GMES. GMES 
bi se nadaljeval kot raziskova lni projekti brez krovnega upra vnega okvira za usklajevanje 
prispevkov razli čnih partnerjev pri projektu.  
Zato so glavni cilji sporo čila iz leta 2008: 
• pripraviti predloge za celovit programski pristop in upravljanje GMES kot celote ter 
storitev in infrastrukture kot njegovih sestavin ter 
• nakazati pripravljenost Komisije, da predla ga temeljni akt o ustanovitvi programa EU 
GMES brez vnaprej sprejetih finan čnih odločitev. 
Temu dvostopenjskemu pristopu, ki vklju čuje sporo čilo, objavljeno leta 2008, in predlog za 
temeljni pravni akt, ki bo objav ljen leta 2009, se iz strateških  razlogov pripisuje zelo velik 
pomen za uspeh GMES, saj je bistveno, da se  sedanji zagon, izoblikovan med francoskim 
 
SL 3   SL predsedstvom, izkoristi za prenos politi čnih sporo čil iz Sporo čila že v letu 2008 in da se 
zagotovijo (politi čni) temelji za krovni pravni akt za pobudo v letu 2009. Poleg tega se bo 
Sporočilo uporabilo kot odlo čilen dokument za ministre ES A, ki bodo morali novembra 2008 
odločati o nadaljevanju razvoj a vesoljske infrastrukture v okviru programa GMES.  
Posebni cilji Komisije so: (1) opredeliti pregleden in vzdržen upravlja vski okvir z jasno delitvijo vlog partnerjev  v 
partnerstvu GMES na podlagi na čela, da bi moral GMES kar v najve čji meri 
uporabljati obstoje če kapacitete;  
(2) zagotoviti pristanek uporabnikov, zl asti z njihovim stalnim vklju čevanjem, tako da bo 
GMES ostal uporabniško usmerjen ;  
(3) ponovno prepri čati uporabnike  o zavezi EU GMES v ob čutljivi fazi demonstracije, ki 
je predhodnica obratovanja;  
(4) orisati, kako je mogo če v razumnem roku  uveljaviti  upravljavski in finan čni okvir.  
Poleg zgoraj opisanega izhodiš čnega stanja ocena u činka opredeljuje naslednje možnosti v 
zvezi s trajnostjo financiranja (S) za zagotavljanje storitev ter prispevka k razvoju infrastrukture in delovanja po fazi raziskav: 
• brez ukrepanja, rešitev S0: EU še  naprej omejuje svoj finan čni prispevek za GMES na 
sredstva za raziskave; 
• možnost S1: enako kot do leta 2013, vendar se predlaga program v okviru priprav 
naslednjega finan čnega okvira. Ostaja vrzel med prip ravljalnim ukrepom (2008–2010) in 
letom 2014; 
• možnost S2: pravo časno se predlaga program Skupnosti, da se premosti vrzel med letoma 
2011 in 2014. 
Možnosti v zvezi z vlogami in odgovornostmi razli čnih udeležencev (shema upravljanja – G) 
so: 
• brez ukrepanja, možnost G0: v Komisiji razen struktur za upravljanje raziskovalnih 
sredstev ni nobene druge pos ebne upravljavske strukture; 
• možnost G1: Komisija izvaja natan čen politični in upravljavski nadzor in je zadolžena za 
upravljanje programa GMES, formalen pr oces zbiranja uporabniških zahtev ter 
usklajevanje prispevkov raznih  partnerjev v programu GMES, ki še naprej sodelujejo v 
skladu s svojimi pristojnostmi in svojo upravljavsko shemo;  
• možnost G2: Komisija bi lahko predlagala ustanovitev novega zunanjega subjekta (npr. 
agencije Skupnosti) ali podaljšanje manda ta nekega obstoje čega subjekta Skupnosti, ki bi 
upravljal program v njenem imenu;  
• možnost G3: ustanovi se eno up ravljavsko telo, ki bi uprav ljalo vse elemente GMES in 
zastopalo vse zainteresirane strani; 
• možnost G4: odgovornost za splošno upravlj anje programa se prenese na ESA. 
 
SL 4   SL Izhodiščni scenarij, opisan zgoraj, bi ustrezal kombinaciji možnosti brez sprememb S0-G0. 
Uporablja se kot primerjalna vrednost za pos ledice drugih scenarijev. Kombinacije možnosti 
trajnostnega financiranja in upravljanja je mogo če povzeti, kot je prikazano v nadaljevanju, 
vodijo pa do še naprej ana liziranih štirih scenarijev. 
 G0 G1 G2 G3 G4 
S0 Izhodiš če Zavrženo Zavrženo Zavrženo Zavrženo 
S1 Zavrženo Scenarij 1 Scenarij 2 Zavrženo Zavrženo 
S2 Zavrženo Scenarij 3 Scenarij 4 Zavrženo Zavrženo 
Zavržejo se vse kombi nacije, ki vklju čujejo možnosti S0 in G0, ke r v glavnem ustrezajo prej 
opisanemu izhodiš ču. Vse kombinacije, ki vklju čujejo možnost G4, se prav tako zavržejo iz 
dveh pomembnih razlogov. Prvi č, upravljavski okvir mora upošte vati vlogo Komisije, ki je 
določena v Pogodbi ES, in sodno prakso Evropskega sodiš ča glede institucionalne 
uravnoteženosti v ES. Zato ni mogo če, da bi Komisija prenesla odgovornost za usklajevanje 
in upravljanje programa GMES na zunanji subjekt, npr. ESA.  Poleg tega izvajanje GMES 
presega tehni čne zmožnosti in pristojnosti ESA. Zlasti pa iz politi čnih, prakti čnih in pravnih 
razlogov ni mogo če prenesti na ESA upravljanja kom ponent in situ in storitev, čeprav ji je 
bila dodeljena klju čna vloga v vesoljski komponenti. 
Kombinacije ohranjenih možnosti so anal izirane glede na posebne cilje Sporo čila, prikazane v 
spodnji tabeli. 
Cilji 
 Pregleden in 
trajnosten 
upravljavski 
okvir Pristanek 
uporabnikov  Stabilizacija 
gospodarske 
baze (navzgor 
in navzdol )  Izvedljivost v 
potrebnem 
časovnem 
okviru  
Scenarij 1 + + - + 
Scenarij 2 + + - -- 
Scenarij 3 ++ ++ ++ + 
Scenarij 4 + ++ ++ -- 
Zdi se, da pravo časna predložitev predloga za pr ogram Skupnosti zaradi zagotovitve 
kontinuitete po pripravljalnih ukrepih, predvidena v scenarij u 3, najbolje ustreza ciljem 
Sporočila in je najboljši odgovor na doslej izražena vprašanja zainteresiranih strani. V 
kombinaciji z upravljavsko strukt uro v okviru Komisije bi se tako kar najbolj zmanjšale ovire 
za izvajanje.