Mnoge javne uprave v državah članicah že sprejemajo ukrepe, da bi izboljšale interoperabilnost na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, vendar bo interoperabilnost na ravni EU brez skupnega ukrepanja držav članic in Komisije zaostajala.

Zato lahko boljša interoperabilnost na pravni, organizacijski, semantični in tehnični ravni postopoma vodi v vzpostavitev trajnostnega okolja. To bi olajšalo učinkovito in uspešno oblikovanje novih evropskih javnih storitev.

Prepreka za čezmejno interoperabilnost je prav tako pomanjkanje skupnih infrastruktur, arhitektur in tehničnih smernic, ki bi lahko olajšale razvoj evropskih javnih storitev z zagotavljanjem trdne tehnične podlage in preprečevanjem podvajanja prizadevanj.

Ena od ovir je tudi pomanjkanje soglasja in smernic o pomenu in obliki informacij, ki naj bi se izmenjevale med državami članicami. Semantično interoperabilnost ogrožajo različna tolmačenja informacij, ki se izmenjujejo med ljudmi, aplikacijami in upravami.

Neenotno pravno okolje v različnih državah članicah pogosto preprečuje čezmejne izmenjave informacij med upravami držav članic. Kadar so takšne izmenjave dovoljene, morajo informacije ohraniti pravno veljavo v drugi državi, poleg tega je treba spoštovati zakonodajo s področja varstva podatkov, ki je veljavna v državi izvora informacij in v državi, ki informacije prejema.

Brez evropskih javnih storitev, podprtih z IKT, in sodelovanja med javnimi upravami, morajo državljani stopiti v stik z javnimi upravami v tujini ali celo potovati do njih, da bi predložili ali prejeli informacije ali dokumente, ki jih potrebujejo za delo, študij ali potovanja znotraj EU. Enako velja za podjetja, ki želijo ustanoviti enote v več kot eni državi članici.

Države članice, ki uvajajo nacionalne javne storitve, podprte z informacijsko in komunikacijsko tehnologijo, se morajo zavedati, da lahko nastanejo nove elektronske ovire, če se odločijo za rešitve, ki niso interoperabilne. Takšne t. i. elektronske ovire so vzrok za razdrobljenost notranjega trga in ovira za njegovo uspešno delovanje. Države članice in Komisija morajo okrepiti prizadevanja, da bi to preprečile.

Evropa bi bila lahko mnogo bolj uspešna pri odpravljanju nekaterih najbolj perečih družbenih izzivov, če bi uresničila potencial informacijskih in komunikacijskih tehnologij. Zato je v digitalni agendi poudarjeno, da morajo evropske javne uprave zagotavljati učinkovite in uspešne čezmejne storitve euprave. Da bi to dosegli, so potrebni tesno sodelovanje, racionalizirani čezmejni procesi in zanesljiva izmenjava informacij, ki temeljijo na interoperabilnih infrastrukturah in sistemih IKT.

Prizadevanja za interoperabilnost so bistvena za doseganje največjega možnega družbenega in gospodarskega potenciala informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT). Ta potreba je bila izpostavljena v Evropski digitalni agendi, ki je ena od vodilnih pobud strategije Evropa 2020. Digitalna agenda se lahko začne uspešno izvajati le, če je zagotovljena interoperabilnost, ki temelji na standardih in odprtih platformah.

2.1.Politična podpora

Interoperabilnost je bila nedavno deležna velikega političnega poudarka, zlasti na dveletnih konferencah o eupravi. Vse izjave o eupravi, sprejete med belgijskim, britanskim in portugalskim predsedovanjem, so pozivale k interoperabilnosti. Tudi Akcijski načrt za eupravo za obdobje 2006–2010 je bil sprejet za zagotavljanje, da euprava na nacionalni ravni ne povzroči novih ovir znotraj enotnega trga zaradi razdrobljenosti in pomanjkanja interoperabilnosti.

Ministri, odgovorni za politiko euprave, so se v deklaraciji, sprejeti 18. novembra 2009 v Malmöju, dogovorili za okrepitev zanesljivosti, varnosti in interoperabilnosti storitev in sistemov euprave znotraj enotnega trga. Dogovorili so se, da bodo uskladili nacionalne okvire interoperabilnosti z veljavnimi evropskimi okviri, Komisijo pa so pozvali, naj opredeli vrzeli v čezmejni interoperabilnosti in medsebojnem priznavanju ter okrepi dejavnosti, povezane s ključnimi dejavniki, ki interoperabilnost omogočajo. Poleg tega so države članice ugotovile, da je treba boljše javne storitve izvajati z manjšo porabo virov ter da je potencial euprave mogoče povečati s spodbujanjem kulture sodelovanja in izboljšanjem pogojev za interoperabilnost v evropskih javnih upravah.

2.2.Dosedanji dosežki

Komisija ima vlogo gonilne sile, ki spodbuja modernizacijo javnih storitev po vsej Evropi, zlasti v okviru Evropske digitalne agende in Evropskega akcijskega načrta za eupravo za obdobje 2011–2015.

Komisija je leta 2006 izdala sporočilo o interoperabilnosti vseevropskih storitev euprave, ki je prineslo pomembne rezultate. Ti so bili doseženi predvsem na podlagi programov v okviru interoperabilnega zagotavljanja evropskih storitev euprave javnim upravam, podjetjem in državljanom (IDABC) in programa za podporo izvajanja politike IKT (IKT-PSP).

Program IDABC je znatno pripomogel k zagotavljanju interoperabilnosti pri podpori elektronske izmenjave informacij med evropskimi javnimi upravami, kar je pozitivno vplivalo tudi na enotni trg. V skladu s sklepno ugotovitvijo končne ocene izvajanja programa IDABC lahko usklajen pristop pripomore k hitrejšem doseganju bolj kakovostnih rezultatov ter izpolnjevanju zahtev iz zakonodaje EU in ciljev politike s pomočjo skupnih rešitev, zasnovanih in izvedenih v sodelovanju z državami članicami. V programu interoperabilnih rešitev za evropske javne uprave (ISA), nasledniku programa IDABC, ki se je končal leta 2009, je še bolj poudarjen pomen interoperabilnosti in sodelovanja za uspešno izvajanje zakonodaje EU.

Program IKTPSP v okviru programa za konkurenčnost in inovativnost (CIP) zagotavlja podporo uveljavljanju in uporabi IKT ter prispeva k oblikovanju boljših javnih storitev, ki temeljijo na IKT. Tako javne kot tudi zasebne organizacije sodelujejo pri poskusnih dejavnostih za potrjevanje interoperabilnosti med nacionalnimi sistemi na ravni EU.

Države članice dejavno sodelujejo pri programih ISA in IKT-PSP CIP, obenem pa dosegajo pomembne rezultate v lastnih državah.

Tudi Komisija je sprejela interne ukrepe, predvsem v okviru pobude eKomisija, pri kateri interoperabilnost velja za ključni dejavnik preoblikovanja organizacije.

2.3.Sektorske pobude

Pomen interoperabilnosti je bil prav tako poudarjen pri pobudah EU v številnih sektorjih.

Na področju notranjega trga Direktiva št. 2006/123/ES o storitvah na notranjem trgu države članice zavezuje, da ponudnikom storitev omogočijo, da lahko vse postopke in formalnosti, ki so potrebni za zagotavljanje storitve zunaj matične države, opravijo s pomočjo čezmejnih elektronskih sredstev. Interoperabilnost elektronskih identifikacij, podpisov in dokumentov je bistvena za nemoteno delovanje čezmejnih elektronskih postopkov.

Na področju okolja Direktiva INSPIRE 2007/2/ES vzpostavlja infrastrukturo za prostorske informacije v Evropi za namene okoljskih politik EU in politik ali dejavnosti z možnimi učinki na okolje. Da bi zagotovili, da so prostorski podatki in storitve dostopni v Skupnosti in čezmejnem kontekstu na interoperabilen način, je v direktivi zahtevano, da se sprejmejo tehnična izvedbena pravila za elemente, ki so potrebni za interoperabilnost infrastrukture, metapodatki, interoperabilnost prostorskih podatkov in storitev, omrežne storitve, izmenjava podatkov in storitev ter spremljanje in poročanje kot tudi nacionalne infrastrukture pa so ustrezno prilagojeni.

Na področju pravosodja in notranjih zadev Komisija poudarja prednosti izboljšane učinkovitosti ter povečane interoperabilnosti in sinergij med evropskimi zbirkami podatkov, kot so vizumski informacijski sistem (VIS), schengenski informacijski sistem (SIS) in evropski daktiloskopski sistem (Eurodac). Upravljanje kompleksnejših informacij, npr. biometričnih podatkov, pomeni večje izzive za interoperabilnost in uporabnost evropskih zbirk podatkov in z njimi povezanih sistemov informacijske tehnologije.

Na področju carin, obdavčevanja in trošarin Komisija usklajuje in upravlja operativne dejavnosti, ki se opirajo na vseevropske sisteme informacijske tehnologije, ki vključujejo vse države članice. Podpirajo interoperabilne poslovne sisteme, ki jih izvajajo in upravljajo nacionalne uprave in Komisija.

Interoperabilnost kot rezultat takih političnih pobud in sektorskih izkušenj velja za ključno pri učinkovitem in uspešnem izvajanju evropskih javnih storitev, ki podpirajo in krepijo notranji trg. Uspešen razvoj in izvajanje globalnih in sektorskih strategij, pravnih okvirov, smernic, storitev in orodij kot tudi rešitev za obravnavo štirih ravni interoperabilnosti so ključni elementi, ki jih je treba upoštevati in na njih graditi. Interoperabilnost javnim upravam prinaša koristi v obliki sodelovanja. Olajšuje izmenjavo, delitev in ponovno uporabo informacij ter tako izboljšuje izvajanje evropskih javnih storitev za državljane in podjetja, zmanjšuje stroške in preprečuje podvajanje prizadevanj.

3.Predlagani ukrepi

3.1.Najnovejši dosežki: strategija in okvir interoperabilnosti

Komisija je pri pripravi evropske strategije interoperabilnosti za evropske javne storitve (EIS, glej Prilogo 1) izhajala iz že opravljenega dela in tesno sodelovala s predstavniki držav članic na visoki ravni. Strategija temelji na skupni viziji in opredeljuje skupen, koherenten pristop k interoperabilnosti. V skladu z dogovorjeno vizijo bo interoperabilnost do leta 2015 znatno izboljšala opravljanje evropskih javnih storitev z: