[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 23.12.2005

COM(2005) 705 konč.

2005/0277 (COD)

Predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o določitvi pravil za udeležbo podjetij, raziskovalnih središč in univerz pri ukrepih v okviru sedmega okvirnega programa in razširjanju rezultatov raziskav (2007 do 2013)

(predložila Komisija)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. VSEBINA PREDLOGA

Predlog Komisije za sedmi okvirni program (FP7), sprejet 6. aprila 2005, je spremljal delovni dokument služb Komisije „Poenostavitve v sedmem okvirnem programu“, ki določa 10 glavnih ukrepov, ki jih je treba izvesti, in poudarja pomembnost poenostavitve kot „ključnega dejavnika uspeha“.

Predlog Komisije za pravila za udeležbo pri sedmem okvirnem programu določa sredstva za izvajanje mnogih vidikov navedene poenostavitve in za graditev na načelih, določenih v FP6.

2. PRAVNA PODLAGA

Ta predlog za Uredbo Evropskega sveta in Parlamenta temelji na členu 167 poglavja XVIII Pogodbe o Evropski skupnosti, ki predvideva sprejetje pravil za udeležbo podjetij, raziskovalnih središč in univerz ter pravil za razširjanje rezultatov za izvajanje večletnega okvirnega programa Skupnosti na področju raziskav. V teh pravilih so opredeljene pravice in obveznosti pravnih subjektov, ki želijo sodelovati v okvirnem programu, ter vzpostavljena načela za uporabo in razširjanje njihovega dela, ki izhaja iz navedenega sodelovanja. Sedmi okvirni program se izvaja v skladu z določbami finančne uredbe in njenih pravil za izvajanje ter pravili o državni pomoči, zlasti pravili glede državne pomoči za raziskave in razvoj.

3. PREDHODNO POSVETOVANJE

Z zainteresiranimi stranmi, državami članicami in pridruženimi državami so bila na seminarjih ter na spletni strani za posvetovanje opravljena posvetovanja glede možnih sprememb pravil za udeležbo FP7. Nadalje so bila v zvezi s predlogi opravljena posvetovanja s skupino manjših akterjev z namenom zagotoviti, da takšni udeleženci zaradi sprememb ne bodo prikrajšani.

4. VSEBINA

Ta predlog vsebuje štiri poglavja: uvodne določbe (vsebina, opredelitve pojmov in zaupnost), sodelovanje pri posrednih ukrepih (minimalni pogoji za udeležbo, postopkovni vidiki, vključno z minimalnim številom udeležencev, njihovim sedežem, predložitvijo in ocenjevanjem predlogov, sporazumi o izvajanju in dodelitvi sredstev, spremljanje projektov in programov, finančni prispevek Skupnosti: upravičenost do financiranja in oblike nepovratnih sredstev, stopnje povračil, plačila, razdelitve, vračila in jamstva), Evropska investicijska banka ter pravila za razširjanje in uporabo ter pravice dostopa (lastništvo, zaščita, objava, razširjanje in uporaba ter pravice dostopa do novega znanja in do že obstoječega znanja in pravic).

Minimalno število udeležencev in pogoji glede sedeža udeležencev se določijo v skladu z vrsto ukrepa. Pravni subjekti s sedežem v pridruženih državah lahko sodelujejo na isti podlagi kot tisti s sedežem v državah članicah.

Pravila za udeležbo opredeljujejo postopke za izdajanje razpisov za zbiranje predlogov in izjem k razpisom za zbiranje predlogov ter postopke predložitve, ocenjevanja, izbire in dodelitve. Poleg tega vzpostavljajo postopke za imenovanje zunanjih strokovnjakov. Komisija mora določiti nadaljnja podrobna notranja pravila, ki urejajo postopke predložitve, ocenjevanja, izbire in dodelitve predlogov ter vključujejo določbe v zvezi z imenovanjem neodvisnih strokovnjakov. Navedena pravila bodo vključevala posebne določbe za dvostopenjski postopek oddaje (ki ga je, kjer je to primerno, treba uporabljati v velikem obsegu, na primer kadar se pričakuje veliko preveč predlogov, v primeru zelo obsežnih projektov, da bi omejili stroške priprave predlogov, ki se morda ne bodo nikoli financirali itd.) in za dvostopenjski postopek ocenjevanja (z eno samo predložitvijo). Ocenjevalni postopek , ki je bil razvit v okviru prejšnjih okvirnih programov in se odraža v teh notranjih pravilih, se bo še nadalje uporabljal brez znatnih sprememb. Kadar bo mogoče, se bo več uporabljalo ocenjevanje na daljavo in poročila ocenjevalcev se nenehno izboljšujejo. Racionalizirala se bo uporaba zaslišanj. Merila za ocenjevanje se sedaj nahajajo v posebnih programih in ne v pravilih za udeležbo ter se lahko nadalje razvijajo v delovnih programih (in razpisih za zbiranje predlogov).

Čeprav to v pravilih za udeležbo ni določeno, se predlaga, da bo v okviru FP7 pravilo v celoti elektronska predložitev , kar se je v okviru FP6 dobro preskusilo in uporabljalo. Poleg tega bi morali uporaba vnaprej izpolnjenih obrazcev/predregistracije z uporabo podatkov iz centralnega vira ter sprememb vsebine in oblike predlogov omogočiti, da se uspešni predlogi začnejo prej izvajati. Znatno bi pomagal enoten sistem za registracijo, ki bi vključeval skupno zbirko podatkov za vse službe Komisije.

Za zagotovitev doslednega ocenjevanja finančne sposobnosti udeležencev in s tem povezanih finančnih postopkov bo Komisija sprejela in objavila notranja pravila za izvajanje ocenjevanja.

Komisija bo pripravila vzorčni sporazum o dodelitvi sredstev, ki bo določal pravice in obveznosti udeležencev v razmerju do Skupnosti in do drugih udeležencev. Še naprej bosta veljali samostojnost in prožnost konzorcija, zlasti glede sprememb v njegovi sestavi, kot sta bili določeni v okviru FP6. Sporazum o dodelitvi sredstev bo začel veljati, ko ga podpišeta koordinator in pooblaščeni uradnik Komisije, kot je veljalo tudi za FP6. Vsi udeleženci morajo pristopiti k sporazumu o dodelitvi sredstev, da bi imeli v okviru projekta koristi od svojih pravic in obveznosti.

Od udeležencev se bo zahtevalo, da sklenejo konzorcijske pogodbe, razen v primerih, ko so izvzete z razpisom za zbiranje predlogov, kot v FP6. Vendar bi številne nove določbe v zvezi z intelektualno lastnino morale olajšati njihovo sklenitev in morebitne potrebne spremembe.

Komisija bo spremljala vse posredne ukrepe, ki jih financira Skupnost, ter tudi sedmi okvirni program in njegove posebne programe, po potrebi s pomočjo zunanjih strokovnjakov.

Udeleženci, ki so upravičeni do financiranja s strani Skupnosti, so opredeljeni v pododdelku o finančnem prispevku Skupnosti, ki zajema tudi oblike nepovratnih sredstev, stopnje povračil, plačila, razdelitve, vračila in jamstva.

Za finančni prispevek Skupnosti se predlagajo tri oblike nepovratnih sredstev : povračilo upravičenih stroškov, povprečnine in pavšalno financiranje (zadnje lahko temelji na obsegu stroškov na enoto, lahko pa vključuje tudi pavšalne zneske za posredne stroške). Ta se za pokrivanje celotnega finančnega prispevka Skupnosti za shemo financiranja lahko uporabijo sama ali v kombinaciji. Za večino shem financiranja bo prednostni način povračilo upravičenih stroškov, zlasti na začetku izvajanja FP7. Uporaba povprečnin in pavšalnega financiranja se bo uvedla postopoma in če bo uspešna, se bo razširila.

Za pionirske raziskovalne dejavnosti bo znanstveni svet Evropskega raziskovalnega sveta predlagal primerne modalitete financiranja v okviru pogojev, določenih v pravilih za udeležbo in finančni uredbi. Komisija bo znanstvenemu svetu zagotovila kakršno koli potrebno pomoč, da bi omogočila dosego najboljšega možnega pristopa.

Opredelitev upravičenih stroškov je bila poenostavljena in trije modeli stroškovnega poročila , ki so se uporabljali v prejšnjih okvirnih programih, so odpravljeni. To pomeni, da lahko udeleženci obračunajo vse svoje neposredne in posredne stroške ter imajo za posredne stroške možnost uporabe pavšalnega financiranja. Stroški se bodo določili v skladu z običajnimi računovodskimi in upravljavskimi načeli udeležencev z namenom doseganja ciljev projekta na podlagi načel gospodarnosti, učinkovitosti in uspešnosti.

S finančnim prispevkom Skupnosti se bo pokrilo največ 50 % upravičenih stroškov brez prejemkov tako za raziskave kot tudi za predstavitvene dejavnosti. Za MSP, javne organizacije, ustanove srednjega in visokega izobraževanja ter neprofitne raziskovalne organizacije bo namenjenih dodatnih največ 25 % za raziskovalne dejavnosti. Vsi subjekti bodo za pionirske raziskovalne ukrepe dobili 100 % povračilo. Vsi subjekti bodo za vse ostale dejavnosti, vključno s tistimi, povezanimi z usklajevalnimi in podpornimi ukrepi, ter ukrepi na področju usposabljanja in poklicnega razvoja raziskovalcev, dobili 100 % povračilo.

Zgoraj navedene najvišje vrednosti se uporabljajo za vse upravičene stroške takšnih subjektov, tudi če del povračila stroškov temelji na povprečninah in pavšalnem financiranju. Najvišje vrednosti se uporabljajo tudi za subjekte, ki sodelujejo pri projektih, pri katerih se za celoten projekt uporablja pavšalno financiranje ali, kadar je to primerno, povprečnine.

Za mreže odličnosti se predlaga posebna povprečnina . Znesek povprečnine je določen s pravili za udeležbo kot fiksni znesek na raziskovalca in na leto. Periodična plačila delov povprečnine se izplačajo na podlagi doseganja kazalnikov, ki kažejo postopno izvajanje skupnega programa dejavnosti.

Javne organizacije, neprofitne raziskovalne organizacije ter ustanove srednjega in visokega izobraževanja bodo lahko predložile revizijsko potrdilo, ki ga bo pripravil pristojni javni uslužbenec. Število revizijskih potrdil na sporazum o dodelitvi sredstev in na udeleženca se bo zmanjšalo in racionalizirati je treba potrdila ter obdobja poročanja.

Udeleženci konzorcija bodo tako kot v okviru FP6 dogovorni za polno izvajanje nalog, ki so jim bile zaupane, tudi če eden od udeležencev ne izpolnjuje dodeljenih nalog. Vendar se načelo kolektivne finančne odgovornosti, vzpostavljeno v FP6 za večino ukrepov, ne bo več uporabljalo, da bi tako odstranili ovire za sodelovanje, zlasti za MSP. Poleg tega bi to moralo pospešiti postopke in biti stroškovno učinkovitejše. Glede na oceno tveganj za proračun Skupnosti, ki jih predstavlja evropsko financiranje raziskav, se bo morda uvedel mehanizem za pokrivanje finančnega tveganja , ki ga predstavlja nesposobnost udeleženca, da povrne kakršen koli znesek, ki ga dolguje Skupnosti. Ta mehanizem bi se financiral z majhnimi prispevki podjetij in drugih udeležencev, ki niso javne organizacije, ustanove srednjega in visokega izobraževanja ali katerih udeležbe ne jamči njihova država članica ali pridružena država. Udeleženci pri ukrepih v podporo usposabljanju in poklicnemu razvoju raziskovalcev, udeleženci pri ukrepih v korist posebnih skupin, z izjemo ukrepov v korist MSP, in udeleženci pri pionirskih raziskovalnih dejavnostih ne bodo prispevali k mehanizmu. Prispevek se bo izvedel z zadržanjem dolgovanih zneskov. Komisija bo skupaj z EIB iskala načine, kako ta mehanizem zaupati EIB. V skladu s členom 18(2) finančne uredbe bodo zadržani zneski, ki niso več potrebni za pokrivanje finančnih tveganj, ponovno dodeljeni raziskovalnim ukrepom v okviru ustreznega okvirnega programa za raziskave. Tako se bodo bančne garancije zahtevale le v redkih primerih, kadar predfinanciranje predstavlja več kot 80 % nepovratnih sredstev, in to je edini primer, v katerem finančna uredba nalaga predložitev zavarovanja. Poleg tega bo Komisija sprejela vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da se zmanjšajo posebna tveganja, ki se nanašajo na posamezne udeležence.

Glede razširjanja in uporabe ter pravic dostopa (lastništvo, zaščita, objava, razširjanje in uporaba ter pravice dostopa do novega znanja in do že obstoječega znanja in pravic), je bil cilj obdržati čim več kontinuitete s FP6, zgolj s pomočjo izboljšanj/finega uravnavanja na podlagi sprememb, ki so se med izvajanjem FP6 izkazale kot potrebne. Glavne spremembe so (a) odpraviti večino obveznosti za udeležence, da dokončajo pogoje pred pristopom k pogodbi ES, in (b) odpraviti večino obveznosti, ki zahtevajo predhodno odobritev objave, prenosov lastništva in določb o pravicah dostopa tretjim strankam s strani Komisije, kadar se strinjajo vsi ostali udeleženci konzorcija. Te spremembe bi morale udeležencem omogočiti večjo prožnost med napredovanjem projekta. Spremembe opredelitev pojmov so: „že obstoječe znanje in pravice“ nadomešča „obstoječe znanje in izkušnje“ in ne vključuje več zanj in pravic, pridobljenih med časom izvajanja projekta izven projekta samega (side-ground), in posledično „novo znanje in pravice“ nadomešča „znanje“. Možnost izključitve že obstoječega znanja in pravic ter opredelitve pogojev, ki niso določeni v pravilih za udeležbo, še naprej obstaja, vendar na način, ki je veliko bolj prožen in udeležencem dovoljuje prilagajanja med napredovanjem projekta. Pri skupni lasti se uvede standardni postopek za uporabo rezultatov, da bi olajšali izkoriščanje rezultatov, ki so v skupni lasti, kadar ne obstaja jasen sporazum med udeleženci. Kadar udeleženec ne želi zaščititi znanja, lahko drugim udeležencem ponudi možnost, da prevzamejo lastništvo, preden to možnost ponudi Komisiji. Poleg tega bo udeleženec lahko tretji stranki ponudil izključne pravice dostopa, če se bodo vsi ostali udeleženci sporazumno odpovedali svojim pravicam dostopa.

Izboljšala se je skladnost zahtev po razširjanju in objavi. Predhodna priglasitev objave rezultatov Komisiji je odpravljena.

Za posebne ukrepe s posebnimi zahtevami so vključene dodatne ali drugačne določbe (npr. za pionirske raziskovalne dejavnosti, raziskave na področju varnosti, raziskave v korist posebnih skupin itd.).

Drugi ukrepi, ki jih pravila za udeležbo ne obravnavajo

Programski odbori

Programski odbori bodo prejemali celovite in pravočasne informacije o financiranih projektih, vendar pa je bila njihova vloga pri odobritvi posameznih projektov odpravljena, kot se odraža v predlogih za posebne programe FP7, ki jih je Komisija sprejela 21. septembra 2005. To bo odpravilo potrebo po odločbi Komisije za vsak projekt, pri katerem je bilo financiranje odobreno ali zavrnjeno (in vse s tem povezane notranje postopke), kar bo pospešilo postopek sklenitve pogodbe. Programski odbori bodo imeli še naprej pomembno vlogo pri proučitvi in odobritvi delovnih programov in drugih glavnih političnih vprašanj ter bodo še naprej v celoti obveščeni o vseh postopkih in izidih ocenjevanj.

Službe za pomoč uporabnikom

Enotna razlaga, zlasti v zvezi s pravnimi in finančnimi določbami projektov, se mora zagotoviti v vseh zadevnih službah Komisije. To se do določene mere lahko doseže s pravili Komisije, ki jih je treba vzpostaviti v skladu z določbami osnutka pravil za udeležbo. Vendar morajo službe za pomoč uporabnikom in „klirinške hiše“ zagotoviti, da so informacije, ki jih izdaja Komisija, dosledne in enotne. Nadaljevala se bo pomoč službe za pomoč uporabnikom pravic intelektualne lastnine.

Sporočila

Še naprej si bomo prizadevali za zagotovitev kar se da jasnih in dostopnih informacij. Število in obseg dokumentov je treba zmanjšati in prečistiti. Izogibali se bomo podvajanju informacij in različnim predstavitvam iste informacije v različnih dokumentih.

2005/0277 (COD)

Predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o določitvi pravil za udeležbo podjetij, raziskovalnih središč in univerz pri ukrepih v okviru sedmega okvirnega programa in razširjanju rezultatov raziskav (2007 do 2013) (Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 167 ter drugega odstavka člena 172 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[1],

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[2],

ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča[3],

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe[4],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Sedmi okvirni program je bil sprejet s Sklepom Evropskega parlamenta in Sveta št. […/…/ES] z dne […] o sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007 do 2013)[5]. Komisija je odgovorna za zagotovitev izvajanja okvirnega programa in njegovih posebnih programov, vključno s tem povezanimi finančnimi vidiki.

(2) Sedmi okvirni program se izvaja v skladu z Uredbo (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti[6], v nadaljnjem besedilu „finančna uredba“, in Uredbo (ES, Euratom) št. 2342/2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje finančne uredbe[7], v nadaljnjem besedilu „pravila za izvajanje“.

(3) Poleg tega se sedmi okvirni program izvaja v skladu s pravili glede državne pomoči, zlasti s pravili glede državne pomoči za raziskave in razvoj[8].

(4) Pravila za udeležbo podjetij, raziskovalnih središč in univerz morajo zagotoviti skladen in pregleden okvir za zagotovitev učinkovitega izvajanja in lahkega dostopa za vse udeležence sedmega okvirnega programa.

(5) Sedmi okvirni program mora spodbujati udeležbo iz najbolj oddaljenih regij Skupnosti ter tudi iz širokega spektra podjetij, raziskovalnih središč in univerz.

(6) Zaradi skladnosti in transparentnosti je treba uporabljati opredelitev mikro, malih in srednje velikih podjetjih (MSP) v skladu s Priporočilom Komisije 2003/361/ES[9].

(7) Zato je primerno dovoliti udeležbo ne samo pravnih oseb, pod pogojem, da so upravičene do uresničevanja pravic in prevzemanja obveznosti, ampak tudi fizičnih oseb. Udeležba fizičnih oseb bo zagotovila, da ustvarjanje in razvoj raziskovalne odličnosti in zmogljivosti nista omejena na financiranje projektov s strani Skupnosti, ki vključujejo samo pravne osebe, ampak bo zagotovila tudi udeležbo MSP, ki niso pravne osebe.

(8) Potrebno je določiti minimalne pogoje za udeležbo, kot splošno pravilo in ob upoštevanju posebnosti posrednih ukrepov v okviru sedmega okvirnega programa. Zlasti je treba določiti pravila glede števila udeležencev in kraja, kjer je njihov sedež.

(9) Primerno je, da se lahko prosto udeleži katera koli pravna oseba takoj, ko so izpolnjeni minimalni pogoji. Udeležba, ki presega mejno vrednost, mora zagotoviti učinkovito izvedbo zadevnega posrednega ukrepa.

(10) Mednarodne organizacije, katerih poslanstvo je razvijanje sodelovanja na področju raziskav v Evropi in so v glavnem sestavljene iz držav članic ali pridruženih držav, je treba spodbujati k sodelovanju pri sedmem okvirnem programu.

(11) V skladu s cilji mednarodnega sodelovanja, kot je opisano v členih 164 in 170 Pogodbe, je treba predvideti sodelovanje pravnih subjektov s sedežem v tretjih državah ter tudi sodelovanje mednarodnih organizacij. Vendar je primerno zahtevati, da je takšno sodelovanje upravičeno v smislu boljšega prispevanja k ciljem sedmega okvirnega programa.

(12) V skladu z zgoraj navedenimi cilji je potrebno določiti pogoje za zagotavljanje financiranja udeležencev v posrednih ukrepih s strani Skupnosti.

(13) Potrebno je, da Komisija poleg pravil in postopkov, določenih v finančni uredbi in njenih pravilih za izvajanje, vzpostavi nadaljnja pravila in postopke za urejanje predložitve, ocenjevanja, izbire in dodelitve predlogov. Določiti je treba zlasti pravila, ki urejajo uporabo neodvisnih strokovnjakov.

(14) Primerno je, da Komisija poleg pravil in postopkov, določenih v finančni uredbi in njenih pravilih za izvajanje, vzpostavi nadaljnja pravila in postopke za urejanje ocenjevanja pravne in finančne sposobnosti udeležencev pri posrednih ukrepih v okviru sedmega okvirnega programa.

(15) V zvezi s tem finančna uredba in pravila za izvajanje med drugim urejajo zaščito finančnih interesov Skupnosti, preprečevanje goljufij in drugih nepravilnosti, postopke za povračilo sredstev, ki jih udeleženci dolgujejo Komisiji, izključitve iz pogodbe, postopke dodelitve sredstev in s tem povezane kazni ter revizije in preglede Komisije ter Računskega sodišča v skladu s členom 248(2) Pogodbe.

(16) Sporazumi, sklenjeni za vsak ukrep, morajo predvideti kontrolo in finančni nadzor, ki ju izvaja Komisija ali kateri koli predstavnik, ki ga je pooblastila, kot tudi revizije, ki jih opravlja Računsko sodišče, in preglede na kraju samem, ki jih opravlja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), v skladu s postopki, določenimi v Uredbi Sveta št. 2185/96.

(17) Komisija mora spremljati posredne ukrepe, ki se izvajajo v okviru sedmega okvirnega programa ter tudi sedmi okvirni program in njegove posebne programe.

(18) Pravila, ki urejajo razširjanje rezultatov raziskav morajo, kjer je primerno, zagotoviti, da udeleženci varujejo intelektualno lastnino, pridobljeno z ukrepi, ter da uporabljajo in razširjajo navedene rezultate.

(19) Ob upoštevanju pravic lastnikov intelektualne lastnine morajo biti navedena pravila oblikovana tako, da udeležencem zagotovijo dostop do informacij, ki so jih prinesli k projektu, in do znanja, ki izhaja iz raziskovalnega dela, opravljenega v okviru projekta, v obsegu, potrebnem za nadaljevanje raziskovalnega dela ali za uporabo znanja, ki iz tega dela izhaja.

(20) Opustila se bo vzpostavljena obveznost v šestem okvirnem programu, da nekateri udeleženci prevzamejo finančno odgovornost za svoje partnerje v istem konzorciju. Glede na stopnjo tveganja, povezano z nevračilom sredstev, se lahko del finančnega prispevka Skupnosti zadrži za pokrivanje zneskov, ki jih dolgujejo in jih niso povrnili partnerji, ki ne izpolnjujejo obveznosti. Udeleženci, ki bi morali pokriti finančno obveznost za druge udeležence, bi prispevali k preprečevanju tveganja, ki si ga Komisija pridrži v času opravljanja izplačil.

(21) Prispevki Skupnosti k skupnemu podjetju ali drugi strukturi, vzpostavljeni v skladu s členom 171 Pogodbe ali v skladu s členom 169 Pogodbe, so izven področja uporabe te uredbe.

(22) Ta uredba izhaja iz temeljnih pravic in načel, ki jih zlasti priznava Listina o temeljnih pravicah Evropske unije.

(23) Skupnost lahko dodeli nepovratna sredstva Evropski investicijski banki (EIB) z namenom spodbujati zasebne naložbe v upravičene obsežne evropske ukrepe RTR s povečanjem zmogljivosti banke, da zmanjša tveganje, in tako omogoči (i) višja posojila EIB za določeno stopnjo tveganja in (ii) financiranje bolj tveganih evropskih ukrepov RTR, kot bi bilo mogoče brez podpore Skupnosti.

(24) Skupnost lahko zagotovi finančno podporo, kot je predvideno v finančni uredbi, med drugim v obliki:

(a) javnih naročil, v obliki cene za blago ali storitve, določene s pogodbo in izbrane na podlagi javnih razpisov;

(b) nepovratnih sredstev;

(c) prispevkov organizaciji v obliki članarine;

(d) honorarjev za neodvisne strokovnjake, določenih v členu 17 te uredbe –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Poglavje I Uvodne določbe

Člen 1

Vsebina

Ta uredba določa pravila za udeležbo podjetij, raziskovalnih središč in univerz ter drugih pravnih subjektov pri ukrepih, ki jih izvaja en ali več udeležencev s pomočjo shem financiranja, opredeljenih v delu (a) Priloge III k Sklepu […/…] o vzpostavitvi sedmega okvirnega programa, v nadaljnjem besedilu „posredni ukrepi“.

Določa tudi pravila v skladu s tistimi iz Uredbe (ES/Euratom) št. 1605/2002, v nadaljnjem besedilu „finančna uredba“, in Uredbe (ES/Euratom) št. 2342/2002, v nadaljnjem besedilu „pravila za izvajanje“, v zvezi s finančnim prispevkom Skupnosti za udeležence v posrednih ukrepih v okviru sedmega okvirnega programa.

Kar zadeva rezultate raziskav, ki se izvajajo v okviru sedmega okvirnega programa, ta uredba določa pravila za razkritje novega znanja in pravic s katerim koli primernim sredstvom, razen s tistim, ki izhaja iz formalnosti za zaščito le-tega, in vključuje objavo novega znanja in pravic na vseh nosilcih, v nadaljnjem besedilu „razširjanje“.

Poleg tega določa pravila za neposredno ali posredno uporabo novega znanja in pravic v nadaljnjih raziskovalnih dejavnostih, razen tistih, ki jih zajema zadevni posredni ukrep, ali za razvoj, ki ustvarja in trži proizvod ali postopek, ali za oblikovanje in opravljanje storitve, v nadaljnjem besedilu „uporaba“.

Glede novega znanja in pravic ter že obstoječega znanja in pravic ta uredba določa pravila v zvezi z licencami in uporabniškimi pravicami do le-teh, v nadaljnjem besedilu „pravice dostopa“.

Člen 2

Opredelitve pojmov

Za namene te uredbe se poleg opredelitev pojmov iz finančne uredbe in pravil za izvajanje uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(1) „novo znanje in pravice“ pomeni rezultate, vključno z informacijami, ki so lahko varovane ali ne, in so pridobljene z ukrepi. Takšni rezultati vključujejo pravice, povezane z avtorskimi pravicami; pravice iz modela; patentne pravice; žlahtniteljske pravice; ali podobne oblike zaščite;

(2) „že obstoječe znanje in pravice“ pomeni informacije, ki jih imajo udeleženci pred pristopom k sporazumu o dodelitvi sredstev, kot tudi avtorske pravice ali druge pravice intelektualne lastnine, ki se nanašajo na te informacije, zahtevke, ki so bili izpolnjeni pred njihovim pristopom k sporazumu o dodelitvi sredstev in ki so potrebni za izvajanje posrednega ukrepa ali za uporabo rezultatov posrednega ukrepa;

(3) „raziskovalna organizacija“ pomeni neprofitno organizacijo, katere glavni cilj je izvajati znanstvene ali tehnične raziskave;

(4) „tretja država“ pomeni državo, ki ni država članica;

(5) „pridružena država“ pomeni tretjo državo, ki je pogodbenica mednarodnega sporazuma s Skupnostjo pod pogoji ali na osnovi, po kateri daje finančni prispevek za sedmi okvirni program v celoti ali deloma;

(6) „mednarodna organizacija“ pomeni katero koli medvladno organizacijo, razen Evropske skupnosti, ki ima mednarodno pravno osebnost, kot tudi specializirane agencije, ki jih je ustanovila takšna mednarodna organizacija;

(7) „mednarodna evropska interesna organizacija“ pomeni mednarodno organizacijo, katere večina članov so države članice ali pridružene države in katere glavni cilj je spodbujati znanstveno in tehnološko sodelovanje v Evropi;

(8) „država partnerica za mednarodno sodelovanje“ pomeni tretjo državo, ki jo Evropska komisija uvršča med države z nizkimi prihodki, nižjimi srednjimi prihodki ali višjimi srednjimi prihodki, in ki je kot taka opredeljena v delovnih programih;

(9) „javna organizacija“ pomeni vsak pravni subjekt, ustanovljen kot tak z nacionalnim javnim pravom, in mednarodne organizacije;

(10) „MSP“ pomeni mikro, mala in srednje velika podjetja v smislu Priporočila 2003/361/ES, v različici z dne 6. maja 2003;

(11) „delovni program“ pomeni načrt, ki ga Komisija sprejme za izvedbo posebnega programa, kot je opredeljeno v členu 3 Sklepa […/…];

(12) „sheme financiranja“ pomeni mehanizme za financiranje posrednih ukrepov s strani Skupnosti, določene v delu (a) Priloge III k Sklepu […/…];

(13) „izvajalec RTR“ pomeni pravni subjekt, ki izvaja raziskovalne in tehnološko-razvojne dejavnosti v korist posebnih skupin pri raziskovalnih projektih v korist takšnih skupin.

Člen 3

Zaupnost

V skladu s pogoji, določenimi v sporazumu o dodelitvi sredstev, obvestilu o imenovanju ali pogodbi, obravnavajo Komisija in udeleženci kot zaupne kakršne koli podatke, znanje in dokumente, ki so jim bili sporočeni kot zaupni.

Poglavje IIUdeležba

Oddelek 1Minimalni pogoji

ČLEN 4

Splošna načela

1. Katero koli podjetje, univerza, raziskovalno središče ali drugi pravni subjekt s sedežem v državi članici ali pridruženi državi ali v tretji državi lahko sodeluje pri posrednem ukrepu pod pogojem, da so izpolnjeni minimalni pogoji, določeni v tem poglavju, vključno s kakršnimi koli pogoji, določenimi v skladu s členom 12.

Toda v primeru posrednih ukrepov iz člena 5(1), 7, 8, ali 9, pri katerih so minimalni pogoji lahko izpolnjeni brez udeležbe pravnega subjekta s sedežem v državi članici, je treba prispevati k doseganju ciljev, določenih v členih 163 in 164 Pogodbe.

Pravni subjekt je katera koli fizična oseba ali katera koli pravna oseba, ustanovljena v skladu z zakonodajo države, kjer ima sedež, zakonodajo Skupnosti ali mednarodnim pravom, ki je pravna oseba ter ki v svojem imenu lahko uresničuje pravice in za katero veljajo obveznosti.

2. V primeru fizičnih oseb se sklicevanja na sedež štejejo kot sklicevanja na običajno prebivališče.

3. Skupno raziskovalno središče Evropske komisije, v nadaljnjem besedilu „JRC“, lahko sodeluje pri posrednih ukrepih na isti podlagi ter z istimi pravicami in obveznostmi kot pravni subjekt s sedežem v državi članici.

Člen 5

Minimalni pogoji

1. Minimalni pogoji za posredne ukrepe so:

(a) sodelovati morajo vsaj trije pravni subjekti, od katerih ima vsak sedež v državi članici ali pridruženi državi, od katerih pa ne smeta imeti dva sedeža v isti državi članici ali pridruženi državi;

(b) vsi trije pravni subjekti morajo biti med seboj neodvisni v skladu s členom 6.

2. Za namene točke (a) odstavka 1, kadar je eden od udeležencev JRC ali mednarodna evropska interesna organizacija ali subjekt, ustanovljen v skladu z zakonodajo Skupnosti, se le-ta šteje za ustanovljenega v državi članici ali pridruženi članici, ki ni država članica ali pridružena država, v kateri ima sedež eden od drugih udeležencev v istem ukrepu.

Člen 6

Neodvisnost

1. Dva pravna subjekta se štejeta za neodvisna drug od drugega, kadar noben od njiju ni pod neposrednim ali posrednim nadzorom drugega ali pod istim neposrednim ali posrednim nadzorom kot drugi.

2. Za namene odstavka 1 ima lahko nadzor zlasti obliko:

(a) neposrednega ali posrednega deleža več kot 50 % nominalne vrednosti emisijskega osnovnega kapitala v zadevnem pravnem subjektu ali večine glasovalnih pravic delničarjev ali družabnikov navedenega subjekta;

(b) dejansko ali pravno neposrednega ali posrednega deleža pristojnosti odločanja v zadevni pravni osebi.

3. Vendar se naslednja odnosa med pravnimi subjekti sama po sebi ne štejeta za nadzorni odnos:

(a) ista javna investicijska korporacija, institucionalni investitor ali družba tveganega kapitala ima neposreden ali posreden delež več kot 50 % nominalne vrednosti emisijskega osnovnega kapitala ali večino glasovalnih pravic delničarjev ali družabnikov;

(b) zadevne pravne subjekte ima v lasti ali jih nadzira ista javna organizacija.

Člen 7

Posredni ukrepi v zvezi z državami partnericami za mednarodno sodelovanje

Za sodelovalne projekte, ki obravnavajo udeležbo držav partneric za mednarodno sodelovanje v pariteti z državami članicami ali pridruženimi državami, kot so opredeljeni v delovnem programu, so minimalni pogoji naslednji:

(a) sodelovati morajo vsaj štirje pravni subjekti;

(b) vsaj dva od pravnih subjektov iz točke (a) morata imeti sedež v državi članici ali pridruženi državi, od katerih pa ne smeta imeti dva sedeža v isti državi članici ali pridruženi državi;

(c) vsaj dva od pravnih subjektov iz točke (a) morata imeti sedež v državi partnerici za mednarodno sodelovanje, od katerih pa ne smeta imeti dva sedeža v isti državi partnerici za mednarodno sodelovanje;

(d) vsi štirje pravni subjekti iz točke (a) morajo biti med seboj neodvisni v skladu s členom 6.

Člen 8

Usklajevalni in podporni ukrepi ter usposabljanje in poklicni razvoj raziskovalcev

Za usklajevalne in podporne ukrepe ter dejavnosti v podporo usposabljanju in poklicnemu razvoju raziskovalcev je minimalni pogoj sodelovanje enega pravnega subjekta.

Prvi odstavek se ne uporablja v primeru ukrepov, ki so namenjeni usklajevanju raziskovalnih projektov.

Člen 9

„Pionirski“ raziskovalni projekti, ki jih sprožijo raziskovalci

Za posredne ukrepe v podporo „pionirskim“ raziskovalnim projektom, ki jih sprožijo raziskovalci in se financirajo v okviru Evropskega raziskovalnega sveta, je minimalni pogoj sodelovanje enega pravnega subjekta s sedežem v državi članici ali pridruženi državi.

Člen 10

Edini udeleženec

Kadar več pravnih subjektov, ki skupaj sestavljajo en pravni subjekt, izpolnjuje minimalne pogoje za posredni ukrep, je le-ta lahko edini udeleženec v posrednem ukrepu, pod pogojem, da ima sedež v državi članici ali pridruženi državi.

Člen 11

Mednarodne organizacije in pravni subjekti s sedežem v tretjih državah

Udeležba v posrednih ukrepih je na voljo mednarodnim organizacijam in pravnim subjektom s sedežem v tretjih državah, potem ko so izpolnjeni minimalni pogoji iz tega poglavja ter tudi vsi pogoji, določeni v posebnih programih ali ustreznih delovnih programih.

Člen 12

Dodatni pogoji

Poleg minimalnih pogojev, določenih v tem poglavju, lahko posebni programi ali delovni programi določijo pogoje glede minimalnega števila udeležencev.

V skladu z naravo in cilji posrednega ukrepa lahko določijo tudi dodatne pogoje, ki jih je treba izpolnjevati v zvezi z vrsto udeleženca in po potrebi njegovim sedežem.

Oddelek 2Postopki

PODODDELEK 1 RAZPISI ZA ZBIRANJE PREDLOGOV

ČLEN 13

Razpisi za zbiranje predlogov

1. Komisija izdaja razpise za zbiranje predlogov za posredne ukrepe v skladu z zahtevami, določenimi v ustreznih posebnih programih in delovnih programih.

Poleg obveščanja, določenega v pravilih za izvajanje, Komisija objavi razpise za zbiranje predlogov na spletnih straneh sedmega okvirnega programa, prek posebnih informacijskih kanalov in na nacionalnih točkah za stike, ki jih ustanovijo države članice in pridružene države.

2. Komisija v razpisih za zbiranje predlogov po potrebi navede, da udeležencem ni treba skleniti konzorcijske pogodbe.

Člen 14

Izjeme

Komisija ne izda razpisa za zbiranje predlogov za:

(a) usklajevalne in podporne ukrepe, ki jih morajo izvajati pravni subjekti, opredeljeni v posebnih programih ali v delovnih programih, če posebni program delovnim programom dovoljuje opredelitev upravičencev v skladu s pravili za izvajanje;

(b) usklajevalne in podporne ukrepe, ki predstavljajo nakup ali storitev, ki se ravna po pogojih, veljavnih za postopke javnih naročil, določene v finančni uredbi;

(c) usklajevalne in podporne ukrepe, povezane z imenovanjem neodvisnih strokovnjakov;

(d) druge ukrepe, kadar tako predvidevajo finančna uredba ali pravila za izvajanje.

Pododdelek 2Ocenjevanje predlogov

ČLEN 15

Ocenjevanje, izbira in dodelitev

1. Komisija na podlagi načel za ocenjevanje ter meril za izbiro in dodelitev, določenih v posebnem programu in delovnem programu, oceni vse predloge, oddane v okviru razpisa za zbiranje predlogov.

Delovni program lahko določi posebna merila ali dodatne podrobnosti glede uporabe meril.

2. Predlog, ki je v nasprotju s temeljnimi etičnimi načeli ali ne izpolnjuje pogojev, določenih v posebnem programu, delovnem programu ali razpisu za zbiranje predlogov, se ne izbere. Takšen predlog se lahko kadar koli izključi iz postopkov ocenjevanja, izbire in dodelitve.

3. Predlogi se izberejo na podlagi rezultatov ocenjevanja.

Člen 16

Postopek predložitve, ocenjevanja, izbire in dodelitve

1. Komisija sprejme in objavi pravila, ki urejajo postopek predložitve predlogov, ter tudi s tem povezane postopke ocenjevanja, izbire in dodelitve. Določi zlasti podrobna pravila za dvostopenjski postopek oddaje in pravila za dvostopenjski postopek ocenjevanja.

2. Kadar razpis za zbiranje predlogov določi dvostopenjski postopek oddaje, se samo od tistih predlogov, ki izpolnjujejo merila za ocenjevanje za prvo stopnjo, zahteva, da predložijo popoln predlog na drugi stopnji.

3. Kadar razpis za zbiranje predlogov določi dvostopenjski postopek ocenjevanja, gredo v nadaljnje ocenjevanje le tisti predlogi, ki so sprejeti v prvi stopnji, ki temelji na ocenjevanju omejenega sklopa meril.

4. Komisija sprejme in objavi pravila za zagotovitev doslednega preverjanja obstoja in pravnega statusa udeležencev pri posrednih ukrepih ter tudi njihove finančne sposobnosti.

Člen 17

Imenovanje neodvisnih strokovnjakov

1. Komisija imenuje neodvisne strokovnjake za pomoč pri ocenjevanju, ki ga zahtevajo sedmi okvirni program in njegovi posebni programi.

Za usklajevalne in podporne ukrepe, navedene v členu 14, se neodvisni strokovnjaki imenujejo samo, če Komisija presodi, da je to potrebno.

2. Neodvisni strokovnjaki se izberejo ob upoštevanju usposobljenosti in znanja, ki ustrezata nalogam, ki so jim bile dodeljene.

Neodvisni strokovnjaki se opredelijo in izberejo na podlagi razpisov za posameznike in na podlagi razpisov za nacionalne raziskovalne agencije, raziskovalne ustanove ali podjetja, katerih namen je sestaviti seznam primernih kandidatov.

Komisija lahko, če se ji to zdi primerno, izbere katerega koli posameznika izven seznama, ki ima primerne veščine.

Sprejmejo se ustrezni ukrepi za zagotovitev ustrezne zastopanosti obeh spolov pri imenovanju skupin neodvisnih strokovnjakov.

3. Komisija se pri imenovanju neodvisnega strokovnjaka prepriča, da se strokovnjak ne sooča z navzkrižjem interesov v zvezi z zadevo, glede katere se od njega zahteva mnenje.

4. Komisija sprejme vzorec obvestila o imenovanju, v nadaljnjem besedilu „obvestilo o imenovanju“, ki vključuje izjavo, da pri neodvisnem strokovnjaku v času imenovanja ne obstaja navzkrižje interesov in da se obvezuje, da bo obvestil Komisijo, če se le-to pojavi med podajanjem njegovega mnenja ali med opravljanjem njegovih dolžnosti. Komisija sklene obvestilo o imenovanju med Skupnostjo in vsakim od neodvisnih strokovnjakov.

5. Komisija za vsak posebni program in v vseh ustreznih sredstvih obveščanja redno objavlja seznam neodvisnih strokovnjakov, ki so ji pomagali.

Pododdelek 3Izvajanje in sporazumi o dodelitvi sredstev

ČLEN 18

Splošno

1. Udeleženci izvedejo posredni ukrep in v ta namen sprejmejo vse potrebne in razumne ukrepe. Udeleženci v istem posrednem ukrepu izvedejo delo skupaj in solidarno do Skupnosti.

2. Komisija na podlagi vzorca iz člena 19.7 in ob upoštevanju značilnosti zadevne sheme financiranja sestavi sporazum o dodelitvi sredstev med Skupnostjo in udeleženci.

3. Udeleženci ne prevzamejo nobenih obveznosti, ki niso v skladu s sporazumom o dodelitvi sredstev.

4. Če kateri udeleženec ne izpolni svojih obveznosti, ostali udeleženci izpolnijo svoje obveznosti v skladu s sporazumom o dodelitvi sredstev brez kakršnega koli dodatnega prispevka Skupnosti, razen če jih Komisija izrecno ne razbremeni te obveznosti.

5. Če izvedba ukrepa postane nemogoča ali ga udeleženci ne izvedejo, Komisija preneha z ukrepom.

6. Udeleženci zagotovijo, da je Komisija obveščena o vsakem dogodku, ki bi lahko vplival na izvajanje posrednega ukrepa ali na interese Skupnosti.

Člen 19

Splošne določbe v sporazumu o dodelitvi sredstev

1. Sporazum o dodelitvi sredstev določa pravice in dolžnosti udeležencev do Skupnosti v skladu s Sklepom […/…], to uredbo, finančno uredbo in pravili za izvedbo ter v skladu s splošnimi načeli prava Skupnosti.

Prav tako v skladu z enakimi pogoji določa pravice in dolžnosti pravnih subjektov, ki postanejo udeleženci, kadar se neposredni ukrep že izvaja.

2. Kjer je primerno, sporazum o dodelitvi sredstev določa, kateri del finančnega prispevka Skupnosti temelji na vračilu upravičenih stroškov in kateri del temelji na pavšalnih zneskih (vključno z obsegom stroškov na enoto) ali povprečninah.

3. Sporazum o dodelitvi sredstev določa, zaradi katerih sprememb v sestavi konzorcija se zahteva predhodna objava odprtega razpisa.

4. Sporazum o dodelitvi sredstev zahteva predložitev rednih poročil o poteku izvajanja zadevnih posrednih ukrepov Komisiji.

5. Kjer je ustrezno, lahko sporazum o dodelitvi sredstev zahteva, da je Komisija obveščena v naprej o kakršnem koli nameravanem prenosu lastništva novega znanja in pravic na tretjo stranko.

6. Če sporazum o dodelitvi sredstev določa, da udeleženci izvedejo dejavnosti, od katerih imajo koristi tretje stranke, morajo to na široko oglašati ter opredeliti, oceniti in izbrati tretje stranke transparentno, pošteno in nepristransko. Če delovni program tako določa, se v sporazumu o dodelitvi sredstev določijo merila za izbiro takih tretjih strank. Komisija si pridržuje pravico, da nasprotuje izbiri tretjih strank.

7. Komisija v skladu s to uredbo sestavi vzorec sporazuma o dodelitvi sredstev.

8. Vzorec sporazuma o dodelitvi sredstev odraža načela, določena v Evropski listini za raziskovalce in Kodeksu ravnanja pri zaposlovanju raziskovalcev[10]. Po potrebi obravnava sinergijo z izobraževanjem na vseh stopnjah; pripravljenost in sposobnost za pospeševanje dialoga ter razprav o znanstvenih vprašanjih in rezultatih raziskav s splošno javnostjo izven raziskovalne skupnosti; dejavnosti za povečanje udeležbe in vloge žensk v raziskavah; in dejavnosti, ki obravnavajo socialno-ekonomske vidike raziskav.

Člen 20

Določbe o pravicah dostopa, uporabi in razširjanju

1. Sporazum o dodelitvi sredstev določa obveznosti udeležencev glede pravic dostopa, uporabi in razširjanju, če teh obveznosti že ne določa ta uredba.

V ta namen je Komisiji treba predložiti načrt za uporabo in razširjanje novega znanja in pravic.

2. Sporazum o dodelitvi sredstev določa pogoje, v skladu s katerimi lahko udeleženci nasprotujejo tehnološki reviziji uporabe in razširjanja novega znanja in pravic, ki ju opravljajo določeni pooblaščeni predstavniki Komisije.

Člen 21

Določbe glede prenehanja sporazuma

Sporazum o dodelitvi sredstev določa razloge za delno ali popolno prenehanje sporazuma, zlasti zaradi neskladnosti s to uredbo, neizpolnjevanja ali kršenja določb sporazuma, in tudi zaradi posledic, ki jih ima na udeležence kakršno koli neizpolnjevanje določb ostalih udeležencev.

Člen 22

Posebne določbe

1. Sporazum o dodelitvi sredstev za posredni ukrep v podporo obstoječim raziskovalnim infrastrukturam in, kjer je to primerno, novim raziskovalnim infrastrukturam, lahko predvidi posebne določbe o zaupnosti, objavljanju in pravicah dostopa ter obveznostih, ki bi lahko vplivale na uporabnike infrastrukture.

2. Sporazum o dodelitvi sredstev za posredni ukrep v podporo usposabljanju in poklicnemu razvoju raziskovalcev lahko predvidi posebne določbe o zaupnosti, pravicah dostopa in obveznostih v zvezi z raziskovalci, ki imajo ugodnosti od ukrepa.

3. Sporazum o dodelitvi sredstev za posredni ukrep v okviru raziskav s področja varnosti in vesolja lahko predvidi posebne določbe o zaupnosti, razvrščanju podatkov, pravicah dostopa, prenosu lastništva novega znanja in pravic ter njihovi uporabi.

4. Sporazum o dodelitvi sredstev za posredne ukrepe v zvezi z vprašanji varnosti, ki niso zajeta v odstavku 3, lahko, kjer je ustrezno, vključuje take posebne določbe.

Člen 23

Podpis in pristop

Sporazum o dodelitvi sredstev začne veljati, ko ga podpišeta koordinator in Komisija.

Uporablja se za vsakega udeleženca, ki je uradno pristopil k sporazumu.

PODODDELEK 4 KONZORCIJI

ČLEN 24

Konzorcijske pogodbe

Če ni drugače navedeno v razpisu za zbiranje predlogov, morajo vsi pravni subjekti, ki želijo sodelovati v posrednem ukrepu, sestaviti pogodbo, v nadaljnjem besedilu „Konzorcijsko pogodbo“, ki zajema naslednje:

(a) notranjo organizacijo konzorcija;

(b) razdelitev finančnih prispevkov Skupnosti;

(c) dodatna pravila za razširjanje in uporabo, vključno z dogovori o pravicah intelektualne lastnine, kjer je to primerno;

(d) rešitev notranjih sporov.

Člen 25

Koordinator

1. Pravni subjekti, ki želijo sodelovati v posrednih ukrepih, imenujejo enega izmed članov, da deluje kot koordinator in opravlja naslednje naloge v skladu s to uredbo, finančno uredbo, pravili za izvedbo in sporazumom o dodelitvi sredstev:

(a) zagotavlja, da pravni subjekti iz sporazuma o dodelitvi sredstev zaključijo potrebne formalnosti za pristop k sporazumu, kot predvidevajo določbe iz sporazuma;

(b) prejme finančni prispevek Skupnosti in ga razdeli;

(c) hrani finančna poročila in vodi evidenco ter obvešča Komisijo o razdelitvi finančnega prispevka Skupnosti v skladu s členom 36;

(d) zagotavlja učinkovito in korektno komunikacijo med udeleženci in Komisijo.

2. Koordinator je opredeljen v sporazumu o dodelitvi sredstev.

Za imenovanje novega koordinatorja je potrebna pisna privolitev Komisije.

Člen 26

Spremembe v konzorciju

1. Udeleženci v posrednem ukrepu lahko predlagajo pristop novega udeleženca ali odstop obstoječega.

2. Vsak pravni subjekt, ki se pridruži ukrepu, ki se že izvaja, mora pristopiti k sporazumu o dodelitvi sredstev.

3. Če tako določa sporazum o dodelitvi sredstev, konzorcij objavi odprti razpis in ga na široko oglaša s pomočjo posebne informacijske podpore, zlasti spletnih strani o sedmem okvirnem programu, strokovnega tiska in brošur ter nacionalnih točk za stike, ki jih za informacije in podporo ustanovijo države članice in pridružene države.

Konzorcij oceni ponudbe ob upoštevanju meril, ki so urejala izbiro prvotnega ukrepa, in s pomočjo neodvisnih strokovnjakov, ki jih je konzorcij imenoval v skladu z načeli iz člena 15 in člena 17.

4. Konzorcij mora o vsaki spremembi v svoji sestavi obvestiti Komisijo, ki lahko ugovarja v 45 dneh po obvestilu.

Spremembe v sestavi konzorcija, ki so povezane s predlogi za druge spremembe v zvezi s sporazumom o dodelitvi sredstev in niso neposredno povezane s spremembo v sestavi konzorcija, mora pisno odobriti Komisija.

Pododdelek 5Spremljanje programov in posrednih ukrepov ter sporočanje informacij

ČLEN 27

Spremljanje

Komisija spremlja izvajanje posrednih ukrepov na podlagi rednih poročil o napredku, ki jih je treba predložiti v skladu s členom 19(4).

Komisija zlasti spremlja izvajanje načrta za uporabo in razširjanje novega znanja in pravic, ki ga je treba predložiti v skladu z drugim pododstavkom člena 20(1). V ta namen lahko Komisiji pomagajo neodvisni strokovnjaki, ki so imenovani v skladu s členom 17.

Komisija s pomočjo neodvisnih strokovnjakov, ki so imenovani v skladu s členom 17, spremlja sedmi okvirni program, njegove specifične programe in, kjer je primerno, prejšnje okvirne programe. Poleg tega lahko v skladu s členom 17 ustanovi skupine neodvisnih strokovnjakov za svetovanje glede izvajanja raziskovalne politike Skupnosti.

Člen 28

Razpoložljive informacije

1. Komisija lahko državi članici ali pridruženi državi da na zahtevo na razpolago kakršne koli uporabne informacije, ki jih ima glede novega znanja in pravic, ki so pridobljeni iz dela, ki se izvaja v zvezi s posrednim ukrepom, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

(a) te informacije so pomembne za javno politiko;

(b) udeleženci niso zagotovili upravičenih in zadostnih razlogov za pridržanje zadevnih informacij.

2. Pod nobenimi pogoji pa zagotavljanje informacij v skladu z odstavkom 1 ne pomeni, da se na prejemnika prenesejo kakršne koli pravice ali obveznosti Komisije ali udeležencev.

Toda prejemnik ravna s takimi informacijami zaupno, razen če se objavijo ali jih objavijo udeleženci, ali če so bile sporočene Komisiji brez omejitev glede njihove zaupnosti.

Oddelek 3Finančni prispevek Skupnosti

PODODDELEK 1 UPRAVIčENOST DO FINANCIRANJA IN OBLIKE DODELJENIH SREDSTEV

Člen 29

Upravičenost do financiranja

1. Kateri koli izmed naslednjih pravnih subjektov, ki sodeluje v posrednem ukrepu, lahko prejme finančni prispevek Skupnosti:

(a) vsak pravni subjekt, ki ima sedež v državi članici ali pridruženi državi, ali ki je bil ustanovljen v skladu s pravom Skupnosti,

(b) vsaka mednarodna evropska interesna organizacija,

(c) vsak pravni subjekt s sedežem v državi partnerici za mednarodno sodelovanje.

2. Finančni prispevek Skupnosti se lahko odobri za pravni subjekt s sedežem v tretji državi, ki ni država partnerica za mednarodno sodelovanje, ali za sodelujoče mednarodne organizacije razen mednarodne evropske interesne organizacije, če je izpolnjen vsaj eden izmed naslednjih pogojev:

(a) če je tako predvideno v posebnem programu ali ustreznem delovnem programu,

(b) prispevek je bistven za izvedbo posrednega ukrepa,

(c) tako financiranje je predvideno v dvostranskem znanstvenem in tehnološkem sporazumu med Skupnostjo in državo, v kateri je sedež pravnega subjekta.

Člen 30

Oblike nepovratnih sredstev

1. Finančni prispevek Skupnosti za nepovratna sredstva iz dela a) Priloge III k sedmemu okvirnemu programu temelji na povračilu upravičenih stroškov.

Finančni prispevek Skupnosti pa lahko zavzame obliko pavšalnega financiranja, vključno z obsegom stroškov na enoto, ali povprečnin ali lahko kombinira povračilo upravičenih stroškov s pavšalnimi zneski in povprečninami. Finančni prispevek skupnosti je prav tako lahko v obliki štipendij ali nagrad.

2. Medtem ko se finančni prispevek Skupnosti izračuna s sklicevanjem na stroške celotnega posrednega ukrepa, pa temelji na stroških, ki jih poroča vsak udeleženec.

Člen 31

Povračilo upravičenih stroškov

1. Nepovratna sredstva sofinancirajo udeleženci.

Finančni prispevek Skupnosti za povračilo upravičenih stroškov ne sme prinašati dobička.

2. Za plačilo nepovratnih sredstev se po koncu izvajanja ukrepa upoštevajo prejemki.

3. Stroški, nastali pri izvajanju posrednega ukrepa, se štejejo za upravičene, če izpolnjujejo naslednje pogoje:

(a) morajo biti dejanski;

(b) nastati so morali med trajanjem ukrepa, razen finančnih poročil, če je tako določeno s sporazumom o dodelitvi sredstev;

(c) morali so biti določeni v skladu z običajnimi računovodskimi in upravljavskimi načeli ter praksami posameznega udeleženca in uporabljeni z edinim namenom doseganja ciljev posrednega ukrepa in pričakovanih rezultatov, na način, skladen z načeli gospodarnosti, učinkovitosti in uspešnosti;

(d) zabeleženi morajo biti v računovodski evidenci udeleženca in plačani ter, v primeru prispevkov s strani tretjih strank, zabeleženi v računovodski evidenci navedenih tretjih strank;

(e) izključevati morajo neupravičene stroške, zlasti določljive posredne davke, vključno z DDV, dajatve, dolgovane obresti, izločitve za primer možnih izgub ali dajatev, tečajne izgube, stroške v zvezi z donosom od kapitala, napovedane ali nastale stroške ali povrnjene za drugi projekt Skupnosti, dolgove in stroške dolžniške obveznosti, prekomerne ali nepremišljene izdatke ter katere koli druge stroške, ki ne izpolnjujejo pogojev iz točk (a) do (d).

Za namene iz točke (a) se lahko uporabijo povprečni stroški za osebje, če so v skladu z upravljalnimi načeli in računovodsko prakso udeleženca in se bistveno ne razlikujejo od dejanskih stroškov.

Člen 32

Neposredni in posredni upravičeni stroški

1. Upravičeni stroški so sestavljeni iz stroškov, ki jih je mogoče neposredno pripisati ukrepu, v nadaljnjem besedilu „posredni upravičeni stroški“ in, kjer je ustrezno, stroškov, ki jih ni mogoče neposredno pripisati ukrepu, toda se lahko pripišejo kot nastali v neposredni povezavi z neposrednimi upravičenimi stroški, pripisanimi ukrepu, v nadaljnjem besedilu „neposredni upravičeni stroški“.

2. Za kritje posrednih upravičenih stroškov lahko vsak udeleženec izbere pavšalni znesek svojih skupnih neposrednih upravičenih stroškov, razen svojih neposrednih upravičenih stroškov za sklepanje pogodb s podizvajalci.

3. Sporazum o dodelitvi sredstev lahko določa, da se povračilo posrednih upravičenih stroškov omeji na maksimalni odstotek neposrednih upravičenih stroškov, razen neposrednih upravičenih stroškov za sklepanje pogodb s podizvajalci, zlasti za usklajevanje in podporne ukrepe in, kjer je ustrezno, ukrepe za usposabljanje in poklicni razvoj raziskovalcev.

Člen 33

Zgornje finančne omejitve

1. Finančni prispevek Skupnosti za raziskovalne in tehnološko-razvojne dejavnosti lahko krije največ 50 % skupnih upravičenih stroškov.

Toda za javna telesa, srednješolske in visokošolske ustanove, raziskovalne organizacije in MSP pa lahko krije največ 75 % skupnih upravičenih stroškov.

2. Finančni prispevek Skupnosti lahko za predstavitvene dejavnosti krije največ 50 % skupnih upravičenih stroškov.

3. Finančni prispevek Skupnosti za dejavnosti, ki jih podpirajo pionirske raziskovalne dejavnosti, usklajevanje in podporne ukrepe ter ukrepe za usposabljanje in poklicni razvoj raziskovalcev lahko krije največ 100 % skupnih upravičenih stroškov.

4. Za upravljanje in revizijska potrdila ter druge dejavnosti, ki niso zajete v odstavkih 1, 2 in 3, lahko finančni prispevek Skupnosti znaša največ 100 % skupnih upravičenih stroškov.

Druge dejavnosti iz prvega pododstavka med drugim vključujejo usposabljanje v ukrepih, ki ne spadajo pod shemo financiranja za usposabljanje in poklicni razvoj raziskovalcev, usklajevanje, razvijanje omrežij in razširjanje.

5. Za namene odstavkov 1 do 4 se za določitev finančnega prispevka Skupnosti upoštevajo upravičeni stroški brez prejemkov.

6. Odstavki od 1 do 5 se uporabljajo, če je primerno, za posredne ukrepe, kjer se pavšalno financiranje in povprečnine uporabljajo za celoten posredni ukrep.

Člen 34

Poročanje in revizija upravičenih stroškov

1. Komisiji je treba predložiti redna poročila o upravičenih stroških, finančnih obrestih na predfinanciranje in prejemkih v zvezi s posrednimi ukrepi, ki morajo biti po potrebi potrjena z revizijskim potrdilom v skladu s finančno uredbo in pravili za izvedbo.

O obstoju sofinanciranja v zvezi z zadevnimi ukrepi je treba poročati in ga, kjer je primerno, potrditi ob zaključku ukrepa.

2. Za javna telesa, raziskovalne organizacije in srednješolske ter visokošolske ustanove lahko revizijsko potrdilo iz odstavka 1 izda pristojni javni uradnik.

Člen 35

Mreže odličnosti

1. Če v delovnem programu ni določeno drugače, se finančni prispevek Skupnosti za mreže odličnosti izplača v obliki povprečnin, izračunanih glede na število raziskovalcev, ki bodo vključeni v mrežo odličnosti, in glede na trajanje ukrepa.

2. Vrednost enote za povprečnine, plačane v skladu z odstavkom 1, je 23 500 EUR na raziskovalca in na leto.

Komisija prilagodi znesek v skladu s finančno uredbo in pravili za njeno izvedbo.

3. Z delovnim programom se določi maksimalno število udeležencev in, kjer je ustrezno, maksimalno število raziskovalcev, ki jih je mogoče vzeti za osnovo izračuna maksimalne povprečnine iz odstavka 1. Toda udeleženci, ki so pod ali nad najvišjimi vrednostmi za določitev finančnega prispevka, lahko sodelujejo, kot je ustrezno.

4. Izplačilo povprečnin iz odstavka 1 se izvede s periodičnim sproščanjem sredstev.

Ta periodična sproščanja sredstev se opravijo v skladu z oceno postopnega izvajanja skupnega programa dejavnosti z meritvijo povezovanja raziskovalnih virov in zmogljivosti, ki temelji na kazalcih učinkovitosti, o katerih je bil sklenjen dogovor s konzorcijem in so določeni s sporazumom o dodelitvi sredstev.

Pododdelek 2Plačilo, razdelitev in izterjava sredstev ter zavarovanje

ČLEN 36

Plačilo in razdelitev sredstev

1. Finančni prispevek Skupnosti se udeležencem izplača preko koordinatorja.

2. Koordinator vodi evidenco, tako da je vedno mogoče določiti, kolikšen del sredstev Skupnosti je bil dodeljen kateremu udeležencu.

Koordinator sporoči Komisiji na njeno zahtevo zadevno informacijo.

Člen 37

Izterjava

Komisija lahko v skladu s finančno uredbo sprejme sklep o izterjavi.

Člen 38

Zadržane vsote za preprečitev tveganja

1. Glede na stopnjo tveganja, povezano z nevračilom sredstev, dolgovanih Skupnosti, lahko Komisija zadrži majhen odstotek finančnega prispevka Skupnosti za vsakega udeleženca v posrednem ukrepu za pokrivanje zneskov, ki jih dolgujejo in jih niso povrnili partnerji v posrednih ukrepih, ki ne izpolnjujejo obveznosti.

2. Odstavek 1 ne velja za naslednje:

(a) za javna telesa in pravne subjekte, za katere udeležbo v posrednem ukrepu jamči država članica ali pridružena država, ter srednješolske in visokošolske ustanove;

(b) za udeležence v ukrepih za podporo usposabljanju in poklicnemu razvoju raziskovalcev, pionirske raziskovalne dejavnosti in ukrepe v korist posebnim skupinam razen ukrepov v korist MSP.

Udeleženci iz točk (a) in (b) so za svoje dolgove odgovorni vsak zase.

3. Zadržane vsote predstavljajo prihodek za sedmi okvirni program v smislu člena 18(2) finančne uredbe.

4. Ob koncu okvirnega programa se naredi ocena zneskov, ki so bili zahtevani za kritje izrednega tveganja. Vse vsote, ki presegajo te zneske, se vrnejo okvirnemu programu in sestavljajo namenske prejemke.

Poglavje IIIRazširjanje in uporaba ter pravice dostopa

Oddelek 1novo znanje in pravice

PODODDELEK 1 LASTNIšTVO

ČLEN 39

Lastništvo novega znanja in pravic

1. Novo znanje in pravice so last Skupnosti v naslednjih primerih:

(a) če gre za usklajevalne in podporne ukrepe, ki predstavljajo nakup ali storitev, v skladu s pravili, ki veljajo za javna naročila, kot določa finančna uredba;

(b) če gre za usklajevalne in podporne ukrepe, povezane z neodvisnimi strokovnjaki.

2. Novo znanje in pravice, ki izhajajo iz dela, izvedenega v okviru drugih posrednih ukrepov, ki niso zajeti v odstavku 1, so last udeležencev, ki izvajajo delo, ki vodi do navedenega novega znanja in pravic.

3. Če so zaposleni ali drugo osebje, ki dela za udeleženca, upravičeni, da zahtevajo pravice do novega znanja in pravic, udeleženec zagotovi, da se te pravice lahko uresničujejo na način, ki je skladen z njegovimi obveznostmi iz sporazuma o dodelitvi sredstev.

Člen 40

Skupna last novega znanja in pravic

1. Kadar je več udeležencev skupno izvajalo delo, iz katerega izhajajo novo znanje in pravice, in kadar njihov ustrezni delež dela ne more biti določen, so takšno novo znanje in pravice skupna last.

2. Če sporazum o skupnem lastništvu glede razporeditve in pogojev izvajanja omenjenega skupnega lastništva ni bil sklenjen, ima vsak od skupnih lastnikov pravico podeliti neizključne licence tretjim strankam, brez pravice do podlicenciranja, v skladu z naslednjimi pogoji:

(a) ostale skupne lastnike je treba o tem predhodno obvestiti;

(b) ostalim skupnim lastnikom je treba zagotoviti pravično in razumno nadomestilo.

Člen 41

Lastništvo določenih skupin nad novim znanjem in pravicami

Za ukrepe v korist določenih skupin se člena 39(2) in 40(1) ne uporabljata. V teh primerih si novo znanje in pravice skupaj lastijo udeleženci, ki so člani določenih skupin, ki imajo ugodnosti od ukrepa, razen če se ti udeleženci ne sporazumejo drugače.

Če lastniki novega znanja in pravic niso člani zadevne skupine, zagotovijo, da ima skupina zagotovljene vse pravice do novega znanja in pravic, ki so potrebne za uporabo in razširjanje tega znanja in pravic v skladu s tehnično prilogo k sporazumu o dodelitvi sredstev.

Člen 42

Prenos novega znanja in pravic

1. Kadar udeleženec prenese na prejemnika lastništvo novega znanja in pravic, prenese s tem tudi svoje obveznosti, zlasti v zvezi s podelitvijo pravic dostopa, razširjanjem in uporabo novega znanja in pravic, skladno s sporazumom o dodelitvi sredstev.

2. Če se od udeleženca zahteva, da prenese pravice dostopa, o tem v skladu z dolžnostjo zaupnosti obvesti druge udeležence, ki so v istem ukrepu, jih oskrbi z zadostnimi informacijami o novem lastniku novega znanja in pravic, da jim omogoči, da izvršujejo svoje pravice dostopa v skladu s sporazumom o dodelitvi sredstev.

Toda ostali udeleženci se lahko s pisnim sporazumom odpovejo svoji pravici do predhodnega obvestila, če gre za prenos lastništva z enega udeleženca na posebej določeno tretjo stranko.

3. Po uradnem obvestilu iz prvega pododstavka odstavka 2 lahko ostali udeleženci nasprotujejo kakršnemu koli prenosu lastništva iz razloga, ker bi tak prenos negativno vplival na njihove pravice dostopa.

Če ostali udeleženci dokažejo, da bi to negativno vplivalo na njihove pravice, se nameravan prenos ne more izvršiti, dokler ni dosežen sporazum med zadevnimi udeleženci.

4. Kjer je ustrezno, se lahko z dodatno določbo sporazuma o dodelitvi sredstev zahteva, da je Komisija obveščena v naprej o kakršnem koli nameravanem prenosu lastništva novega znanja in pravic na tretjo stranko.

Člen 43

Ohranitev evropske konkurenčnosti in etičnih načel

Komisija lahko nasprotuje prenosu lastništva novega znanja in pravic ali podelitvi izključne licence glede tega znanja in pravic pravnemu subjektu s sedežem v tretji državi, ki ni pridružen k sedmemu okvirnemu programu, če meni, da to ni v skladu z interesi razvijanja konkurenčnosti evropskega gospodarstva ali je v neskladju z etičnimi načeli.

V teh primerih se prenos lastništva ali podelitev izključne licence ne moreta izvršiti, razen če se Komisija zadovolji s tem, da se uvedejo ustrezne zaščitne klavzule.

PODODDELEK 2 ZAščITA, OBJAVA, RAZšIRJANJE IN UPORABA

ČLEN 44

Zaščita novega znanja in pravic

1. Kadar se novo znanje in pravice lahko industrijsko ali komercialno uporabijo, njihov lastnik poskrbi za njihovo primerno in učinkovito zaščito v skladu z ustreznimi pravnimi določbami, pri čemer upošteva legitimne, zlasti komercialne interese zadevnih udeležencev v posrednem ukrepu.

Če se udeleženec sklicuje na legitimni interes, mora kadar koli dokazati, da bi utrpel nesorazmerno veliko škodo.

2. Če lastnik novega znanja in pravic ne zaščiti znanja in pravic, ki jih ima v lasti, in jih ne prenese na drugega udeleženca v skladu s členom 42(1) in (2), se ne morejo odvijati nobene dejavnosti razširjanja znanja, preden Komisija ni obveščena.

V takšnih primerih lahko Komisija s soglasjem zadevnega udeleženca prevzame lastništvo nad tem novim znanjem in pravicami ter sprejme ukrepe za njihovo ustrezno in učinkovito zaščito. Zadevni udeleženec lahko nasprotuje privolitvi, če dokaže, da bi njegovi legitimni interesi utrpeli nesorazmerno veliko škodo.

Člen 45

Izjave glede finančnega prispevka Skupnosti

Vse objave in patentne prijave, ki jih vloži kateri koli udeleženec, ali so vložene v njegovem imenu, ali katero drugo razširjanje informacij, povezanih z novimi znanji in pravicami, vključujejo izjavo, da so bili novo znanje in pravice pridobljeni s pomočjo finančne podpore Skupnosti.

Besedilo take izjave se določi v sporazumu o dodelitvi sredstev.

Člen 46

Uporaba in razširjenje

1. Udeleženci uporabijo znanje in pravice, ki jih imajo v lasti, oziroma zagotovijo, da se te uporabljajo.

2. Vsak udeleženec zagotovi, da se znanje in pravice, ki jih ima v lasti, razširjajo kolikor je le mogoče brez težav. Če tega ne zagotovi, lahko to znanje in pravice razširja Komisija.

3. Dejavnosti razširjanja so v skladu s pravico intelektualne lastnine, zaupnosti in legitimnih interesov lastnika novega znanja in pravic.

4. Ostalim udeležencem je treba pred dejavnostjo razširjanja informacij predložiti predhodno obvestilo.

Po uradnem obvestilu lahko vsak od teh udeležencev nasprotuje, če meni, da bi njegovi legitimni interesi v povezavi z znanjem in pravicami utrpeli nesorazmerno veliko škodo. V takih primerih se lahko dejavnost razširjanja informacij ne sme izvršiti, razen če se sprejmejo ustrezni ukrepi za varovanje teh legitimnih interesov.

Člen 47

Razširjanje informacij v povezavi s pionirskimi raziskovalnimi dejavnostmi

Udeleženci v zvezi s pionirskimi raziskovalnimi dejavnostmi aktivno zagotavljajo razširjanje novega znanja in pravic, pri čemer upoštevajo potreba po varovanju pravic intelektualne lastnine, prednosti hitrega razširjanja, zaupnost in legitimne interesi udeležencev.

ODDELEK 2 PRAVICE DOSTOPA DO OBSTOJEčEGA ZNANJA IN PRAVIC TER NOVEGA ZNANJA IN PRAVIC

ČLEN 48

Upoštevano obstoječe znanje in pravice

Udeleženci lahko za namene posrednega ukrepa opredelijo že obstoječe znanje in pravice v pisnem sporazumu in po potrebi izločijo določeno obstoječe znanje in pravice.

Člen 49

Načela

1. Vsi zahtevki za pravice dostopa se predložijo v pisni obliki.

2. Pravice dostopa ne podeljujejo pravice do podeljevanja podlicenc, razen če z lastnikom novega znanja in pravic ni drugače dogovorjeno.

3. Podeljevanje izključnih licenc za novo znanje in pravice ali že obstoječe znanje in pravic je možno s pisnim potrdilom vseh ostalih udeležencev, da se odpovedujejo svojim pravicam dostopa do njih.

4. Ne glede na odstavek 3 mora vsak sporazum, ki udeležencem ali tretjim strankam zagotavlja pravice dostopa do novega znanja in pravic ali do že obstoječega znanja in pravic, zagotoviti ohranitev morebitnih pravic dostopa za druge udeležence.

5. Udeleženci istega ukrepa se takoj, ko je to mogoče, obvestijo o kakršnih koli omejitvah za podelitev pravic dostopa do že obstoječega znanja in pravic ali o kakršnih koli omejitvah, ki bi lahko znatno vplivale na podeljevanje pravic dostopa.

6. Prekinitev sodelovanja udeleženca v posrednem ukrepu v nobenem primeru ne vpliva na njegove dolžnosti do podelitve pravic dostopa ostalim udeležencem istega ukrepa po določbah in pogojih, določenih v sporazumu o dodelitvi sredstev.

Člen 50

Pravice dostopa za izvedbo posrednih ukrepov

1. Pravice dostopa do novega znanja in pravic se podelijo drugim udeležencem v istem posrednem ukrepu, če je to potrebno, da ti udeleženci opravijo svoje lastno delo v okviru zadevnega posrednega ukrepa.

Take pravice dostopa se podelijo brezplačno.

2. Pravice dostopa do že obstoječega znanja in pravic se podelijo drugim udeležencem v istem posrednem ukrepu, če je to potrebno, da ti udeleženci opravijo svoje lastno delo v okviru zadevnega posrednega ukrepa, pod pogojem, da ima zadevni udeleženec pravico do podelitve omenjenih pravic.

Take pravice dostopa se podelijo brezplačno, razen če se vsi udeleženci pred pristopom k sporazumu o dodelitvi sredstev ne dogovorijo drugače.

Toda izvajalci RTR brezplačno podelijo pravice dostopa do že obstoječega znanja in pravic.

Člen 51

Pravice dostopa za uporabo

1. Udeleženci v istem posrednem ukrepu uživajo pravice dostopa do novega znanja in pravic, če je to potrebno za uporabo njihovega lastnega novega znanja in pravic.

Take pravice dostopa se podelijo pod poštenimi in razumnimi pogoji ali brezplačno.

2. Udeleženci istega posrednega ukrepa uživajo pravice dostopa do že obstoječega znanja in pravic, če je to potrebno za uporabo njihovega lastnega novega znanja in pravic, pod pogojem, da ima zadevni udeleženec pravico do podelitve takih pravic.

Take pravice dostopa se podelijo pod poštenimi in razumnimi pogoji ali brezplačno.

3. Zahtevek za pravice dostopa iz odstavkov 1 ali 2 je mogoče predložiti v enem letu od enega izmed naslednjih dogodkov:

(a) zaključka neposrednega ukrepa;

(b) prenehanja udeležbe lastnika zadevnega že obstoječega znanja in pravic ali novega znanja in pravic.

Zadevni udeleženci pa se lahko sporazumejo o drugačnem časovnem roku.

4. V skladu s sporazumom vseh lastnikov se za namene izvajanja nadaljnjih raziskovalnih dejavnosti podelijo pravice dostopa izvajalcu RTR pod poštenimi in razumnimi pogoji.

5. Izvajalci RTR brezplačno podelijo pravice dostopa do že obstoječega znanja in pravic, ki sta potrebna za uporabo novega znanja in pravic, ki so bili pridobljeni v posrednem ukrepu.

Člen 52

Dodatne določbe glede pravic dostopa za pionirske raziskovalne dejavnosti in za ukrepe v korist določenih skupin

1. V primeru pionirskih raziskovalnih dejavnosti so pravice dostopa do novega znanja in pravic ter do starega znanja in pravic za izvajanje ali uporabo ne glede na člena 50 in 51 brezplačne.

2. Če določeno skupino, ki ima koristi od ukrepa, zastopa pravni subjekt, ki sodeluje v posrednem ukrepu v njihovem imenu, je omenjen pravni subjekt upravičen do podlicenciranja vsake pravice dostopa, ki mu je bila podeljena, tistim svojim članom s sedežem v državi članici ali pridruženi državi.

Poglavje IVEvropska investicijska banka

Člen 53

1. Skupnost lahko dodeli nepovratna sredstva Evropski investicijski banki (EIB), da krije tveganje za posojila, ki jih EIB nameni v podporo raziskovalnim dejavnostim v okviru sedmega okvirnega programa (Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja).

2. EIB zagotovi ta posojila v skladu z načeli pravičnosti, transparentnosti, nepristranskosti in enake obravnave.

3. Komisija ima pravico do nasprotovanja uporabe Sklada za financiranje na osnovi delitve tveganja za določena posojila na podlagi pogojev, ki se določijo v sporazumu o dodelitvi sredstev v skladu z delovnim programom.

Poglavje V Končne določbe

Člen 54

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

Uporablja se od 1. januarja 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju,

Za Evropski parlament Za Svet

Predsednik Predsednik

[1] UL C […], […], str. […].

[2] UL C […], […], str. […].

[3] UL C […], […], str. […].

[4] Mnenje Evropskega parlamenta iz aprila 2005 in Sklep Sveta z dne […].

[5] UL C […], […], str. […].

[6] UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

[7] UL L 357, 31.12.2002, str. 1, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES, EURATOM) št. 1261/2005 (UL L 201, 2.8.2005, str. 3).

[8] Trenutni okvir Skupnosti za državno pomoč za raziskave in razvoj, UL C 45, 17.2.1996, str. 5.

[9] UL L 124, 20.5.2003, str. 36.

[10] UL L 75, 22.03.2005, str. 67.