[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 2.2.2005

SEK(2005) 149 končno

Priporočilo za

MNENJE SVETA

v skladu s tretjim odstavkom člena 9 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o posodobljenem konvergenčnem programu Estonije, 2004-2008

(predložena s strani Komisije)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Uredba Sveta (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1] določa, da morajo nesodelujoče države članice, torej tiste, ki niso sprejele enotne valute, Svetu in Komisiji predložiti konvergenčne programe. V skladu s členom 9 navedene uredbe mora Svet preučiti vse konvergenčne programe na podlagi ocen, ki sta jih pripravila Komisija in Odbor, ustanovljen na podlagi člena 114 Pogodbe (Ekonomsko-finančni odbor). Potem, ko preuči program, mora Svet na podlagi priporočila Komisije in po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom podati mnenje. V skladu z uredbo morajo države članice predložiti letne posodobitve svojih konvergenčnih programov, katere lahko Svet prav tako preuči v skladu z istimi postopki.

Države članice, ki so se pridružile EU 1. maja 2004, ne sodelujejo v enotni valuti, vendar morajo pravočasno izpolniti konvergenčna merila, vključno z merilom glede vzdržnosti javnih financ, da bi izpolnile pogoje za prevzem evra.

Države članice, ki so se pridružile EU 1. maja 2004, so se obvezale, da bodo predložile svoje konvergenčne programe do 15. maja 2004, njihovo prvo posodobitev pa ob koncu leta 2004. Prvi konvergenčni program Estonije, ki obravnava obdobje 2004-2008, je bil predložen 1. maja 2004, Svet pa ga je ocenil 5. julija 2004. Estonija je predložila posodobitev konvergenčnega programa 1. decembra 2004. Službe Komisije so opravile tehnično oceno te posodobitve, ob upoštevanju rezultatov svojih gospodarskih napovedi, ki so jih pripravile jeseni 2004, in ob upoštevanju „kodeksa ravnanja v zvezi z vsebino in obliko programov stabilnosti in konvergenčnih programov“[2], soglasno dogovorjene metodologije za ocenjevanje potencialnih rezultatov, priporočil v okvirnih smernicah gospodarske politike za obdobje 2003-2005 ter načel, določenih v Sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 27. novembra 2002 o okrepitvi usklajevanja proračunskih politik[3]. Ta analiza daje naslednje ocene:

- Prva posodobitev estonskega konvergenčnega programa je bila predložena Evropski komisiji dne 1. decembra 2004. Posodobitev obravnava obdobje 2004-2008. Program je skladen s „kodeksom ravnanja v zvezi z vsebino in obliko programov stabilnosti in konvergenčnih programov“.

- V makroekonomskem scenariju, ki je predstavljen v programu, je predvideno, da bo realna rast BDP v letu 2004 znašala 5,6 %. Predvideno je, da bo leta 2005 rast BDP višja in bo znašala 5,9 %, v obdobju 2006-2008 pa bo še naprej ohranjala stopnjo 6 % na leto. To je nekaj manj od napovedi služb Komisije jeseni 2004 za obdobje 2004-2006, ki predvideva povprečne stopnje rasti 5,9 % v letu 2004, 6 % v letu 2005 ter 6,2 % v letu 2006. Obe napovedi ostajata nižji od ocene Komisije za potencialno rast proizvodnje v letih 2004-2007. Na podlagi podatkov, ki so trenutno na voljo, in zlasti glede na to, da je dejanska medletna stopnja rasti v prvih treh četrtletjih leta 2004 znašala 6,3 %, ter ob upoštevanju, da so bile napovedi estonskih oblasti pogosto previdne, se lahko šteje, da je scenarij v programu uresničljiv. Visok primanjkljaj zunanjega računa bo v Estoniji še naprej povzročal največje makroekonomsko neravnovesje v bližnji prihodnosti in v veliki meri odseval velike potrebe po naložbah v gospodarstvu pri dohitevanju povprečnega dohodka v EU. Čeprav program predvideva trajnostno krčenje zunanjega primanjkljaja s pomočjo strukturnih izboljšav trgovinske bilance, pa sedanja gibanja in premalo zanesljivi podatki o trgovini so dober razlog za previdnost.

- Estonija je dne 28. junija 2004 vstopila v ERM II s standardnimi mejami nihanja, hkrati pa je ohranila enostransko zavezanost sedanjemu sistemu valutnega odbora. Trdna vezava na evro, ki jo podpira močna politična disciplina, je v preteklih letih pomagala dokaj hitro zmanjšati inflacijo estonskega gospodarstva. Zlasti zaradi vpliva pristopa k EU se je leta 2004 letna inflacija po HICP povečala na 3 %, pričakuje pa se, da se bo srednjeročno ponovno zmanjšala. Estonski denarni trg in obrestne mere za bančna posojila so na izredno nizkih stopnjah, ki odražajo gibanja na območju evra ter trajnostno konvergenco obrestne mere.

- Cilj posodobitve programa je doseči proračunsko stanje blizu ravnovesja ali majhen presežek v celotnem programskem obdobju. V letu 2004 se pričakuje proračunski presežek v višini 1 % BDP. Načrtuje se, da bo od leta 2005 naprej proračun uravnotežen. Zaradi živahne rasti dejavnosti je pričakovati, da se bodo državne naložbe in poraba kot deleži BDP zmanjševali, medtem ko se bo nominalna poraba pri obeh postavkah povečala. Hkrati se bodo zmanjšali dohodki kot odstotek BDP, zlasti zaradi neto učinkov davčne reforme v teku. Medtem ko se celotna strategija ni spremenila v primerjavi s programom, sprejetim maja 2004, je bil pričakovani proračunski presežek za leto 2004 popravljen navzgor, z 0,7 % BDP na 1 % BDP. Predvidevanja glede rasti BDP so se povečala za celotno programsko obdobje, čeprav je še vedno videti, da so napovedi zadržane.

- Tveganja v proračunskih napovedih v programu so na splošno videti uravnotežena. Po eni strani dokaj previden makroekonomski scenarij kaže, da bi lahko bili prihodki višji in izdatki nekoliko nižji od predvidenih v proračunu. Estonija je skozi čas dokazala, da je previdna v svojih napovedih in je svoje fiskalne cilje v preteklih nekaj letih pogosto presegla. Po drugi strani pa ni mogoče popolnoma izključiti nepričakovanih izpadov dohodka zaradi načrtovanih znižanj davkov ali škodljivih vplivov na rast, ki bi jo povzročili zunanji pretresi.

- Glede na to oceno tveganja je videti, da je stanje proračuna v programu primerno, da se zagotovi doseganje srednjeročnega cilja Pakta stabilnosti in rasti, ki je doseči stanje proračuna blizu ravnovesja v celotnem programskem obdobju. Videti je, da zagotavlja tudi dovolj veliko varnostno rezervo, da se pri normalnih makroekonomskih nihanjih prepreči prekoračenje zgornje meje primanjkljaja, ki znaša 3 % BDP.

- Ocenjuje se, da delež javnega dolga v letu 2004 znaša 4,8 % BDP, kar je precej pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP, in je nedvomno najnižji javni dolg v EU. Program predvideva, da se bo delež javnega dolga do izteka programskega obdobja dodatno zmanjšal za 1,9 odstotnih točk.

- Program vsebuje kratek pregled programa državne strukturne reforme, ki je osredotočen na ukrepe za izboljšanje državne infrastrukture (tudi z uporabo sredstev EU za ta namen), sistema vzgoje in izobraževanja ter zdravstvenega sistema, ter na aktivne politike trga dela in pospeševanje inovacij in raziskav. Program opisuje tudi ukrepe za nadaljnjo krepitev proračunskega procesa s pomočjo večletnega proračunskega okvira ter ukrepe za povečevanje preglednosti in zanesljivosti nominalnih zgornjih mej izdatkov s pomočjo mehanizmov sistematičnega ocenjevanja. Načrtuje se, da bodo primanjkljaji lokalnih skupnosti uravnani s pomočjo boljšega usklajevanja najemanja posojil na centralni državni ravni, z obvezno pripravo srednjeročnega proračunskega okvira, uvedbo omejitev za letne primanjkljaje ter z obveznim zbiranjem rezerv. Z razlogom torej lahko pričakujemo, da bodo reforme, od katerih večina že poteka ali za katere se pripravlja zakonodaja, izboljšale pogoje za rast estonskega gospodarstva, hkrati pa bodo okrepile spodbude za delo, odpiranje novih delovnih mest in preprečevanje davčnih utaj, pa tudi za izboljšanje fiskalne discipline tako na ravni resornih ministrstev kot na ravni lokalnih skupnosti. Spodbujanje hitrega doseganja rezultatov, zlasti na trgu dela, je bilo vidno že leta 2004.

- Videti je, da je Estonija v dobrem položaju glede dolgoročne vzdržnosti javnih financ, katerih pomembna sestavina so predvideni proračunski stroški starajočega se prebivalstva. Nizka stopnja državnega dolga, znatne državne finančne rezerve in srednjeročna proračunska strategija, ki je v celoti skladna s ciljem doseči proračunsko stanje blizu ravnovesja ali v presežku, skupaj z verodostojno in temeljito reformo pokojninskega in zdravstvenega sistema, ki naj bi dolgoročno zaustavile pritiske na proračun, bi morali zagotoviti trajno vzdržnost javnih financ.

- Gospodarske politike, opisane v posodobitvi, so na splošno skladne s splošnimi smernicami državne gospodarske politike na področju javnih financ. Proračunski presežek, ki je bil leta 2004 višji od predvidenega, je skladen s priporočenim preprečevanjem procikličnih fiskalnih politik. Vendar pa hiter padec proračunskega presežka, glede na to, da se primanjkljaj zunanjega računa v letu 2004 verjetno ni občutno zmanjšal (če se je sploh kaj), morda ne zagotavlja zadostne podpore z vidika fiskalne politike, da bi se lahko popravilo zunanje neravnovesje.

Na podlagi te ocene je Komisija sprejela priloženo priporočilo za Mnenje Sveta o posodobljenem konvergenčnem programu Estonije in ga pošilja Svetu.

Priporočilo za

MNENJE SVETA

v skladu s tretjim odstavkom člena 9 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o posodobljenem konvergenčnem programu Estonije, 2004-2008

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[4] in zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLENJE MNENJE:

1. Dne [17. februarja 2005] je Svet preučil posodobljeni konvergenčni program Estonije, ki obravnava obdobje od 2004 do 2008. Program ustreza zahtevam po podatkih iz spremenjenega „kodeksa ravnanja v zvezi z vsebino in obliko programov stabilnosti in konvergenčnih programov“.

2. Makroekonomski scenarij v programu predvideva, da se bo realna rast BDP povečala s 5,6 % v letu 2004 na povprečno 6,0 % v ostalem programskem obdobju. Na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov je videti, da ta scenarij vsebuje predpostavke, na podlagi katerih je načrtovana rast izvedljiva. V programu so videti realistične tudi napovedi glede inflacije.

3. Cilj Estonije je doseči proračunsko stanje blizu ravnovesja ali majhen presežek skozi celotno programsko obdobje. Cilj programa za leto 2004 je doseči proračunski presežek, ki bo znašal 1 % BDP, kar je 0,3 % več od presežka, ki je bil v programu načrtovan maja lani. Od leta 2005 naprej so predvideni uravnoteženi proračuni, enako kot v prejšnjem programu. Javne naložbe leta 2004 se bodo predvidoma povečevale za eno odstotno točko BDP do 4,4 %, nato pa se bodo zmanjšale na 3,9 % do leta 2008, tako da ostajajo precej nad povprečjem EU (ki znaša 2,4 % BDP v letu 2004).

4. Tveganja v proračunskih napovedih v programu so na splošno videti uravnotežena. Po eni strani dokaj previden makroekonomski scenarij kaže, da bi lahko bili prihodki višji in izdatki nekoliko nižji od predvidenih v proračunu. Estonija je skozi čas dokazala, da je preudarna v svojih napovedih in je svoje fiskalne cilje v preteklih nekaj letih pogosto presegla. Po drugi strani pa ni mogoče popolnoma izključiti nepričakovanih izpadov dohodka zaradi načrtovanih znižanj davkov ali škodljivih vplivov na rast, ki bi jih povzročili zunanji pretresi. Glede na bilanco tveganj je videti, da je stanje proračuna v programu primerno, da se ohranja srednjeročni cilj Pakta stabilnosti in rasti, ki je doseči stanje proračuna blizu ravnovesja v celotnem programskem obdobju 2004-2008. Videti je, da zagotavlja je tudi dovolj veliko varnostno rezervo, da se pri normalnih makroekonomskih nihanjih prepreči prekoračitev zgornje meje primanjkljaja, ki znaša 3 % BDP.

5. Delež javnega dolga v letu 2004 je ocenjen na 4,8 % BDP, kar je precej pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP, in nedvomno najnižji javni dolg v EU. Program predvideva, da se bo delež javnega dolga v programskem obdobju dodatno znižal za 1,9 odstotne točke.

6. Videti je, da je Estonija v dobrem položaju glede dolgoročne vzdržnosti javnih financ, kljub pomembnim predvidenim proračunskim stroškom starajočega se prebivalstva. Nizka stopnja državnega dolga, znatne državne finančne rezerve in srednjeročna proračunska strategija, ki je v celoti skladna s ciljem doseči proračunsko stanje blizu ravnovesja ali v presežku, skupaj z verodostojno in temeljito reformo pokojninskega in zdravstvenega sistema, ki naj bi dolgoročno zaustavile pritiske na proračun, bi morali zagotoviti trajno vzdržnost javnih financ.

7. Gospodarske politike, opisane v posodobitvi, so na splošno skladne s splošnimi smernicami državne gospodarske politike na področju javnih financ. Proračunski presežek, ki je bil leta 2004 višji od predvidenega, je skladen s priporočenim preprečevanjem procikličnih fiskalnih politik. Vendar pa hiter padec proračunskega presežka, glede na to, da se primanjkljaj zunanjega računa v letu 2004 najverjetneje ni občutno zmanjšal (če se je sploh kaj), morda ne zagotavlja zadostne podpore z vidika fiskalne politike, da bi se lahko popravilo zunanje neravnovesje.

Preglednica: Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |

Realni BDP (spremembe v %) | KP dec. 2004 | 5,6 | 5,9 | 6,0 | 6,0 | 6,0 |

COM okt. 2004 | 5,9 | 6,0 | 6,2 | n.a. | n.a. |

KP maj 2004 | 5,3 | 5,8 | 5,6 | 5,9 | 5,8 |

Inflacija po HICP* (%) | KP dec. 2004 | 3,3 | 3,2 | 2,5 | 2,8 | 2,8 |

COM okt. 2004 | 3,4 | 3,5 | 2,8 | n.a. | n.a. |

KP maj 2004 | 3,1 | 3,0 | 2,8 | 2,8 | 2,8 |

Javnofinančna bilanca (v % BDP) | KP dec. 2004 | 1,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |

COM okt. 2004 | 0,5 | 0,2 | 0,1 | n.a. | n.a. |

KP maj 2004 | 0,7 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |

Primarna bilanca (v % BDP) | KP dec. 2004 | 1,3 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 |

COM okt. 2004 | 0,8 | 0,4 | 0,3 | n.a. | n.a. |

KP maj 2004 | 1,0 | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 0,3 |

Bruto državni dolg (v % BDP) | KP dec. 2004 | 4,8 | 4,6 | 4,3 | 3,1 | 2,9 |

COM okt. 2004 | 4,8 | 4,4 | 4,2 | n.a. | n.a. |

KP maj 2004 | 5,4 | 5,1 | 4,7 | 3,4 | 3,2 |

Opomba: *program se nanaša na nacionalno opredelitev indeksa življenjskih potrebščin in ne HICP. Viri: konvergenčni program (KP); napovedi služb Komisije jeseni 2004 (COM). |

[1] UL L 209, 2.8.1997. Dokumenti, navedeni v tem besedilu, se nahajajo na spletni strani: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] Spremenjeno mnenje Ekonomsko-finančnega odbora o vsebini in obliki programov stabilnosti in konvergenčnih programov, dokument EFC/ECFIN/404/01 - REV 1 z dne 27.6.2001, ki ga je podprl Ekonomsko-finančni Svet dne 10.7.2001.

[3] COM(2002) 668, 27.11.2002.

[4] UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Dokumenti, navedeni v tem besedilu, se nahajajo na spletni strani: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.