[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 30.5.2007

SEC(2007) 723 konč.

Priporočilo

MNENJE SVETA

v skladu s tretjim členom 5(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnitvi programa stabilnosti Avstrije, 2006–2010

(predložila Komisija)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. SPLOšNO OZADJE

Pakt stabilnosti in rasti, ki je začel veljati 1. julija 1998, temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje razmer za stabilnost cen in za močno trajnostno rast, ki pospešuje ustvarjanje delovnih mest. Reforma Pakta iz leta 2005 je potrdila njegovo koristnost pri utrjevanju proračunske discipline, je pa poskusila okrepiti njegovo učinkovitost in gospodarsko podlago ter zavarovati dolgoročno vzdržnost javnih financ.

Uredba Sveta (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1], ki je del Pakta stabilnosti in rasti, določa, da morajo države članice Svetu in Komisiji predložiti programe stabilnosti ali konvergenčne programe ter njihove letne dopolnitve (države članice, ki so že sprejele enotno valuto, predložijo programe stabilnosti ali njihove dopolnitve, države članice, ki je še niso sprejele, predložijo konvergenčne programe oziroma njihove dopolnitve). Prvi program stabilnosti Avstrije je bil predložen novembra 1998. V skladu z Uredbo je Svet na podlagi priporočila Komisije in po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom podal mnenje 18. januarja 1999. V skladu z istim postopkom Komisija oceni dopolnitve programov stabilnosti in konvergenčnih programov, preuči jih prej navedeni odbor, po potrebi pa jih preuči še Svet.

2. OZADJE OCENE NOVEGA PROGRAMA

Komisija je preučila najnovejšo dopolnitev programa stabilnosti Avstrije, predloženo 29. marca 2007, in sprejela priporočilo za zadevno mnenje Sveta (glej okvir z glavnimi točkami ocene).

Kot ozadje za oceno proračunske strategije v novem programu stabilnosti naslednji odstavki povzemajo:

1. gospodarsko in proračunsko uspešnost zadnjih desetih let,

2. najnovejšo oceno stanja države pri preventivnem delu Pakta stabilnosti in rasti (povzetek mnenja Sveta o predhodni dopolnitvi programa stabilnosti) in

3. oceno Komisije o nacionalnem programu reform iz septembra 2006.

2.1. Nedavna ekonomska in proračunska uspešnost

Gospodarsko uspešnost Avstrije sta v zadnjih desetih letih zaznamovala enakomerna rast rahlo nad povprečjem euroobmočja in odsotnost večjih izkrivljanj. Realna rast BDP, ki temelji večinoma na izvozu, se je v obdobju od leta 2001 do 2003, kot odraz globalne in še zlasti gospodarske oslabitve euroobmočja, močno upočasnila. Zaradi svoje geografske lege je Avstrija lahko izkoristila znatne ugodnosti, ki so nastale zaradi vse tesnejših vezi s srednjo in vzhodno Evropo ter pristopa sosednjih držav k EU. Avstrija ima še vedno eno izmed najnižjih stopnjo brezposelnosti in inflacije v euroobmočju . Zaradi njene dolgo uveljavljene, k soglasju naravnane in močno centralizirane plačne politike je Avstriji uspelo zmanjšati stroške dela na enoto hitreje kot članicam euroobmočja v povprečju , kar je zelo okrepilo konkurenčni položaj države.

Glede javnih financ si je Avstrija v zadnjih desetih letih precej prizadevala za konsolidacijo, od srede devetdesetih je zmanjšala visok javnofinančni primanjkljaj, kar je leta 2001 privedlo do uravnoteženega položaja vendar se v naslednjih letih ponovno beleži majhen primanjkljaj. Izvajajo se znatne reforme na področju javne uprave, pokojnin in zdravstvenega varstva, namenjene zmanjšanju javnofinančnega primanjkljaja, toda še zmeraj so mogoče izboljšave na teh področjih.

2.2. Ocena v mnenju Sveta o predhodnem programu

Svet je 14. februarja 2006 sprejel mnenje o predhodni dopolnitvi programa stabilnosti, ki zajema obdobje 2005–2008. Svet je pozdravil „ ambiciozno strukturno prilagoditev, načrtovano v programskem obdobju“, vendar je pozval Avstrijo, „naj zagotovi, da se srednjeročni cilj programa doseže do konca obdobja dopolnitve tako, da natančno opredeli in izvaja potrebne ukrepe, ki bodo podpirali proračunsko konsolidacijo, načrtovano za zadnji dve leti programa.“

2.3. Ocena Komisije o nacionalnem programu reform iz septembra 2006

Poročilo o izvajanju nacionalnega programa reform Avstrije, ki ga določa prenovljena lizbonska strategija za rast in delovna mesta, je bilo predloženo 25. septembra 2006. Nacionalni program reform Avstrije kot sedem strateških prednostnih področij opredeljuje: vzdržnost javnih financ, raziskave in razvoj ter inovacije, infrastrukturo, mednarodno konkurenčnost, okolje, zaposlovanje ter izobraževanje in usposabljanje.

Ocena Komisije tega programa (sprejeta kot del letnega poročila o napredku [2] iz decembra 2006) je pokazala, da Avstrija dobro napreduje pri izvajanju nacionalnega programa reform, zlasti na mikroekonomskem področju. Glede na ugotovljene močne in šibke točke se Avstriji priporoča, da sprejme ukrepe na področju zaposlovanja, zlasti vseživljenjskega učenja, sistema davčnih olajšav in izobraževanja mladih. Poleg tega je za Avstrijo med drugim pomembno, da doseže cilj uravnoteženega proračuna v letu 2008.

Okvir: glavne točke za oceno Kot določata člen 5(1) (za programe stabilnosti) in člen 9(1) (za konvergenčne programe) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97, ocena upošteva naslednje točke: ali so ekonomske predpostavke, na katerih temelji program, verjetne; srednjeročni proračunski cilj, ki ga je predložila država članica, in ali so prilagoditvene poti za njegovo dosego ustrezne; ali ukrepi, sprejeti in/ali predlagani za upoštevanje teh prilagoditvenih poti, zadoščajo za uresničitev srednjeročnega cilja v okviru konjunkturnega cikla; ali so pri oceni prilagoditvenih poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja prizadevanja za usklajevanje večja v času dobrih gospodarskih razmer, medtem ko so lahko prizadevanja v času slabih gospodarskih razmer manjša, in ali si za države članice euroobmočja in MDT II zadevna država članica prizadeva za letno izboljšanje svojega proračunskega stanja, iz katerega so izločeni vplivi konjunkture ter enkratnih in začasnih ukrepov, z 0,5 % BDP kot merilom za dosego srednjeročnega proračunskega cilja; izvajanje večjih strukturnih reform, ki imajo neposredne dolgoročne učinke na prihranek pri izdatkih (vključno s spodbujanjem potencialne rasti) in torej preverljiv učinek na dolgoročno vzdržnost javnih financ (pod pogojem, da se glede referenčne vrednosti 3 % BDP ohrani ustrezna varnostna meja in se pričakuje vrnitev proračunskega stanja v programskem obdobju na srednjeročni proračunski cilj), in sicer pri določanju prilagoditvenih poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja (za države članice, ki ga še niso dosegle) ali pri odobritvi začasnega odklona od srednjeročnega proračunskega cilja (za države članice, ki so ga dosegle), pri tem pa se nameni posebna pozornost pokojninskim reformam, ki uvajajo večstebrni sistem, ki vključuje obvezen, v celoti naložbeni pokojninski steber; ali so ekonomske politike zadevne države članice skladne s širšimi smernicami ekonomskih politik. Verjetnost makroekonomskih predpostavk programa se oceni glede na napovedi služb Komisije iz pomladi 2007 in tudi z uporabo skupno dogovorjene metodologije za ocenjevanje potencialnih rezultatov in ciklično prilagojenih saldov. Skladnost s širšimi smernicami ekonomskih politik se oceni na podlagi širših smernic ekonomskih politik na področju javnih financ, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005–2008. Pri oceni se preučijo tudi: razvoj deleža dolga in obeti za dolgoročno vzdržnost javnih financ, ki jim je treba posvečati „zadostno pozornost pri nadzoru proračunskih stanj“ v skladu s poročilom Sveta z dne 20. marca 2005 o „Izboljšanju izvajanja Pakta stabilnosti in rasti“. Sporočilo Komisije z dne 12. oktobra 2006 določa pristop k oceni dolgoročne vzdržnosti javnih financ[3]; stopnja integracije z nacionalnim programom reform, ki ga predložijo države članice v skladu z lizbonsko strategijo za rast in delovna mesta. V spremni opombi Evropskemu svetu z dne 7. junija 2005 o širših smernicah ekonomskih politik za obdobje 2005–2008 je Svet Ecofin navedel, da morajo biti nacionalni programi reform skladni s programi stabilnosti in konvergenčnimi programi; skladnost s kodeksom ravnanja[4], ki med drugim določa skupno strukturo in vrsto razpredelnic s podatki za programe stabilnosti in konvergenčne programe. |

- Priporočilo

MNENJE SVETA

v skladu s tretjim členom 5(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnitvi programa stabilnosti Avstrije, 2006–2010

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[5] in zlasti člena 5(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

4. Dne [9. julija 2007] je Svet proučil dopolnjeni program stabilnosti Avstrije, ki zajema obdobje od leta 2006 do 2010. Po splošnih volitvah oktobra 2006 je bila januarja 2007 oblikovana nova vlada, ki je 29. marca 2007 Parlamentu predstavila dvojni proračun za leto 2007/2008. Istega dne, dva in pol meseca po 15. decembru, roku za Avstrijo, določenem s kodeksom ravnanja, je bila predložena dopolnitev programa stabilnosti.

5. Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da se bo realna rast BDP spustila s cikličnega vrha 3,1 % v letu 2006 na povprečno 2,5 % v ostalem programskem obdobju. Glede na trenutno razpoložljive podatke se zdi, da ta scenarij temelji na previdnih predpostavkah o rasti do leta 2008, saj nedavni podatki kažejo bolj krepko rast. Za zadnja leta programskega obdobja se napoved zdi uresničljiva, kljub temu, da je stopnja rasti rahlo višja od povprečne letne stopnje rasti, ki so jo izračunale službe Komisije. Napovedi programa glede inflacije se zdijo realistične.

6. Javnofinančni primanjkljaj je v letu 2006 znašal 1,1 % BDP, pri čemer je bil ciljni primanjkljaj v prejšnji dopolnitvi programa stabilnosti 1,7 % BDP. Prekoračitev ciljnega zneska je posledica cikličnega razvoja, ki je boljši od pričakovanega. Čeprav je delež prihodkov v razmerju do BDP v primerjavi s prejšnjim letom rahlo padel, je bil za več kot eno odstotno točko višji od ciljnega zneska. Rast BDP, ki je bila višja od pričakovane, je prispevala k zmanjšanju deleža odhodkov v primerjavi s prejšnjim letom. Vendar je delež odhodkov ciljni znesek presegel za več 0,5 odstotne točke, kar pomeni, da izvrševanje proračuna ni bilo tako strogo, kot se je načrtovalo.

7. Glavni cilj proračunske strategije je doseganje uravnoteženega proračuna v cikličnem obdobju, tako da se izkoristijo ugodnosti upravne reforme, medtem ko se krepijo odhodki v več kategorijah. V primerjavi s predhodno dopolnitvijo najnovejši cilj odraža preložitev proračunske konsolidacije na zadnja leta programskega obdobja. Dopolnitev predvideva izboljšanje javnofinančnega položaja s primanjkljaja v višini 1,1 % BDP v letu 2006 do presežka v višini 0,4 % v letu 2010. Načrtuje se, da bo konsolidacija, ki bo potekala v zadnjih dveh letih programskega obdobja, temeljila na odhodkih, kjer bosta igrala glavno vlogo omejitev socialnih stroškov in postopno opuščanje nekaterih posebnih odhodkov. V primerjavi s prejšnjo dopolnitvijo nova dopolnitev še bolj osredotoča načrtovano prilagoditev na konec programskega obdobja na podlagi manj ugodnega makroekonomskega scenarija.

8. Preložitev prilagoditve proračuna se odraža tudi v strukturnem saldu (tj. ciklično prilagojeni proračunski saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), izračunan v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo, ki le zelo postopno izboljšuje primanjkljaj s približno 1 % BDP v letu 2006 in ga rahlo dvigne šele na koncu programskega obdobja. V skladu s programom na profil prilagoditve vpliva nakup vojaške opreme med letoma 2007 in 2009, ki v nasprotju z napovedjo služb Komisije iz spomladi 2007 velja za enkratni ukrep, ki povečuje primanjkljaj. Tako kot v prejšnji dopolnitvi programa stabilnosti je tudi v tej srednjeročni cilj za proračunsko stanje, kot je napovedano v programu, ravnotežen položaj v strukturnem smislu. Vendar program želi skoraj doseči srednjeročni cilj do leta 2009 in ga rahlo preseči v letu 2010, ne pa ga doseči že leta 2008, kot je predvideno v predhodni dopolnitvi. Ker srednjeročni cilj presega najnižje merilo (ocenjen glede na primanjkljaj v višini okoli 1,5 % BDP), bi se moral ob njegovi uresničitvi izpolniti tudi cilj, da se zagotovi varnostna rezerva za preprečitev pojava čezmernega primanjkljaja. Srednjeročni cilj programa se nahaja v obsegu, določenem za države članice euroobmočja in MDT II v Paktu stabilnosti in rasti ter kodeksu ravnanja ter ustrezno odraža delež dolga in dolgoročno povprečno rast.

9. Tveganja za proračunske napovedi v programu se zdijo precej uravnotežena za leti 2007 in 2008, toda za leti 2009 in 2010 je lahko proračunski rezultat kljub uresničljivim makroekonomskim predpostavkam slabši od napovedanega. Predvideva se, da bo delež odhodkov v razmerju do BDP v zadnjih dveh letih občutno padel. Postopno opuščanje nekaterih odhodkov, zlasti za vojaško opremo in varčevanje pri odhodkih za dajatve za brezposelnost ter pokojnine, ki so posledica pokojninske reforme iz leta 2004, mora prispevati k zmanjšanju deleža odhodkov v zadnjih letih. Po drugi strani bi bila dodatnih poraba v programskem obdobju namenjena izobraževanju, raziskavam in razvoju ter infrastrukturi, medtem ko pričakovana učinkovitost v javni upravi ostaja negotova. Nazadnje program nakazuje možnost nadaljnjih davčnih znižanj, ki se financirajo iz načrtovanega varčevanja pri odhodkih.

10. Glede na to oceno tveganja je mogoče, da proračunska naravnanost v programu ne bo zadostna za zagotovitev, da se do leta 2010 doseže srednjeročni cilj, kot je predvideno v programu. Napoved služb Komisije iz pomladi ocenjuje, da se bo strukturni primanjkljaj v letih 2007 in 2008 povečal. Vendar zagotavlja dovolj varnostne rezerve, da se prepreči prekoračitev praga primanjkljaja v višini 3 % BDP, ob običajnih makroekonomskih nihanjih skozi vse programsko obdobje. Ritem prilagoditve za doseganje srednjeročnega cilja programa ni zadosten in ga je treba pospešiti, zlasti v letih 2007 in 2008, da bo skladen s Paktom stabilnosti in rasti, ki opredeljuje, da mora za države članice euroobmočja in MDT II merilo za letno izboljšanje strukturnega salda znašati 0,5 % BDP ter da mora biti prilagoditev višja v obdobju ugodnih gospodarskih razmer in bi lahko bila nižja v obdobju slabih gospodarskih razmer. Zlasti se pričakuje le omejeno izboljšanje strukturnega salda med letom 2007 in 2009, ko naj bi v Avstriji prevladovale dobre gospodarske razmere. Zaključek se potrdi, tudi če nakup vojaške opreme velja za enkratni ukrep, ki povečuje primanjkljaj, kot to opredeli program.

11. Ocenjuje se, da se je bruto javni dolg v letu 2006 zmanjšal na 62,2 % BDP, kar je še vedno nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. V programu je predvideno, da bo delež dolga do leta 2008 padel pod referenčno vrednost in se do zadnjega leta programskega obdobja nadalje zmanjšal na 56,8 % BDP. Glede na to oceno tveganja se delež dolga v začetnem delu programskega obdobja zadovoljivo zmanjšuje proti referenčni vrednosti in naj bi se ji približal do leta 2007.

12. Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva v Avstriji je precej nižji od povprečja EU, saj naj bi se odhodki za pokojnine glede na delež BDP dolgoročno zmanjšali, kar je posledica znatne omejitve dohodkov, ki se pričakuje od pokojninske reforme iz leta 2004. Začetno proračunsko stanje s strukturnim primarnim presežkom dolgoročno prispeva k manjšemu vplivu staranja prebivalstva na proračun. Vse večji primarni presežki v srednjeročnem obdobju, kot so napovedani v tem programu, in povečanje stopnje zaposlovanja starejših delavcev bi prispevalo k omejevanju tveganj glede vzdržnosti javnih financ. Na splošno se zdi, da je Avstrija izpostavljena nizkemu tveganju kar zadeva vzdržnost javnih financ.

13. Program stabilnosti ne vsebuje kvalitativne ocene splošnega učinka poročila o izvajanju nacionalnega programa reform iz septembra 2006 v okviru srednjeročne davčne strategije. Poleg tega ne zagotavlja nobenih sistematskih informacij glede neposrednih proračunskih stroškov ali prihrankov bistvenih reform, ki so predvidene v nacionalnem programu reform, in proračunske napovedi ne upoštevajo učinka na javne finance, ki ga imajo vsi ukrepi, navedeni v nacionalnem programu reform. Ukrepi na področju javnih financ, ki jih navaja program stabilnosti, so skladni z ukrepi, predvidenimi v nacionalnem programu reform. Oba programa uveljavljata zlasti pričakovane prihranke upravne reforme in krepitev porabe za raziskave in razvoj.

14. Proračunska strategija v programu je delno skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005–2008.

15. Kar zadeva zahteve po podatkih, določenih v kodeksu ravnanja za programe stabilnosti in konvergenčne programe, vsebuje program vse obvezne in večino neobveznih podatkov[6].

Splošni zaključek je, da v okviru dobrih možnosti za rast program predvideva počasno napredovanje k srednjeročnemu cilju s prilagoditvijo, ki je postavljena na konec programskega obdobja in temelji zlasti na ne v celoti podrobno določenem omejevanju odhodkov. Obstajajo tveganja v zvezi z doseganjem proračunskih ciljev od leta 2008 in srednjeročni cilj morda ne bo dosežen do konca programskega obdobja. Javni dolg bi se leta 2007 približal referenčni vrednosti 60 % BDP in v naslednjih letih še naprej upadal.

Ob upoštevanju zgornje ocene se Avstrijo poziva, da izkoristi ugodne gospodarske pogoje in primanjkljaj, ki je bil leta 2006 je nižji od načrtovanega, da poudari in okrepi potek prilagoditve srednjeročnemu cilju, zlasti z natančno izvedbo omejevanja odhodkov in z uporabo nepričakovanih davčnih prihodkov za konsolidacijo.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi

2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |

Realni BDP (spremembe v %) | PS mar. 2007 | 2,0 | 3,1 | 2,7 | 2,3 | 2,5 | 2,6 |

COM maj 2007 | 2,0 | 3,1 | 2,9 | 2,5 | ni podatkov | ni podatkov |

PS nov. 2005 | 1,7 | 1,8 | 2,4 | 2,5 | ni podatkov | ni podatkov |

Inflacija po HICP (%) | PS mar. 2007 | 2,1 | 1,5 | 1,6 | 1,7 | 1,7 | 1,8 |

COM maj 2007 | 2,1 | 1,7 | 1,8 | 1,7 | ni podatkov | ni podatkov |

PS nov. 2005 | 2,3 | 2,1 | 1,7 | 1,5 | ni podatkov | ni podatkov |

Proizvodna vrzel (v % potencialnega BDP) | PS mar. 20071 | -1,1 | -0,3 | 0,1 | -0,1 | 0,1 | 0,3 |

COM maj 20075 | -1,1 | -0,2 | 0,5 | 0,8 | ni podatkov | ni podatkov |

PS nov. 20051 | -0,7 | -1,1 | -0,9 | -0,5 | ni podatkov | ni podatkov |

Javnofinančni saldo (v % BDP) | PS mar. 2007 | -1,6 | -1,1 | -0,9 | -0,7 | -0,2 | 0,4 |

COM maj 2007 | -1,6 | -1,1 | -0,9 | -0,8 | ni podatkov | ni podatkov |

PS nov. 2005 | -1,9 | -1,7 | -0,8 | 0,0 | ni podatkov | ni podatkov |

Primarni saldo6 (v % BDP) | PS mar. 2007 | 1,3 | 1,9 | 2,0 | 2,1 | 2,6 | 3,1 |

COM maj 2007 | 1,3 | 1,6 | 1,8 | 1,7 | ni podatkov | ni podatkov |

PS nov. 2005 | 1,1 | 1,2 | 2,0 | 2,7 | ni podatkov | ni podatkov |

Ciklično prilagojeni saldo (v % BDP) | PS mar. 20071 | -1,1 | -1,0 | -0,9 | -0,7 | -0,2 | 0,2 |

COM maj 2007 | -1,1 | -1,0 | -1,1 | -1,2 | ni podatkov | ni podatkov |

PS nov. 2005 | -1,6 | -1,2 | -0,4 | 0,2 | ni podatkov | ni podatkov |

Strukturni saldo2 (v % BDP) | PS mar. 20073 | -1,1 | -1,0 | -0,8 | -0,4 | -0,2 | 0,2 |

COM maj 20074 | -1,1 | -1,0 | -1,1 | -1,2 | ni podatkov | ni podatkov |

PS nov. 2005 | -1,6 | -1,2 | -0,4 | 0,2 | ni podatkov | ni podatkov |

Bruto javni dolg (v % BDP) | PS mar. 2007 | 63,5 | 62,2 | 61,2 | 59,9 | 58,5 | 56,8 |

COM maj 2007 | 63,5 | 62,2 | 60,6 | 59,2 | ni podatkov | ni podatkov |

PS nov. 2005 | 63,4 | 63,1 | 61,6 | 59,5 | ni podatkov | ni podatkov |

Opombe: |

1Izračuni služb Komisije na podlagi podatkov iz programa z ocenjeno potencialno rastjo v višini 2,3 %, 2,3 %, 2,4 %, 2,4 % in 2,3 % v tem zaporedju v obdobju 2006–2010. |

2 Ciklično prilagojeni saldo (kot v prejšnjih vrsticah) brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. |

3Enkratni in drugi začasni ukrepi iz programa (nakup vojaškega letala v višini 0,2 % BDP v letu 2007, 0,4 % v letu 2008 in 0,1 % v letu 2009). |

4V primerjavi s programom (glej opombo 3), napovedi služb Komisije iz jeseni 2007 ne upoštevajo nakup vojaškega letala kot enkratni ukrep, saj zajema nekaj let in znatno ne poveča skupnih javnofinančnih odhodkov. |

5 Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 2,3%, 2,0%, 2,2 % in 2,2% v tem zaporedju v obdobju 2005–2008. |

6Podatki o primarnem saldu iz programa in napovedi služb Komisije niso neposredno primerljivi zaradi različne obravnave FISIM. Podatki iz programa se ravnajo po opredelitvah iz kodeksa ravnanja. Podatki Komisije glede primarnega salda so primerljivi s podatki iz programa, če se jih prilagodi za približno 0,1–0,2 % BDP. |

Vir: |

Program stabilnosti (PS); gospodarske napovedi služb Komisije iz pomladi 2007 (COM); izračuni služb Komisije. |

[1] UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] Sporočilo Komisije spomladanskemu zasedanju Evropskega sveta, „Izvajanje prenovljene lizbonske strategije za rast in delovna mesta – Leto uresničevanja“, 12.12.2006, COM(2006) 816.

[3] Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu „Dolgoročna vzdržnost javnih financ v EU“, 12.10.2006, COM(2006) 574 in Generalni direktorat za gospodarske in finančne zadeve pri Evropski komisiji (2006), „The long-term sustainability of public finances in the European Union“, European Economy št. 4/2006.

[4] „Posebnosti izvajanja Pakta stabilnosti in rasti ter smernice za obliko in vsebino programov stabilnosti in konvergence “, ki jih je 11. oktobra 2005 potrdil Svet Ecofin.

[5] UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[6] Vendar niso navedeni neobvezni podatki o zaposlovanju in opravljenih urah ter plačah javnega sektorja.