Objava enotnega dokumenta iz člena 94(1)(d) Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ter sklica na objavo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju

(2022/C 315/06)

V skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo v dveh mesecih od datuma te objave.

ENOTNI DOKUMENT

„Rivierenland“

PDO-NL-02774

Datum vloge: 10. junija 2021

1. Ime za registracijo

Rivierenland

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

5. Kakovostno peneče vino

9. Gazirano biser vino

15. Vino iz sušenega grozdja

4. Opis vina

1. VINO KATEGORIJE 1 Vino, vrsta vina: rdeče vino, suho, zelo sadno

Sorte vinske trte: rdeče sorte iz trsnega izbora (razmerje se razlikuje iz leta v leto)

Organoleptične lastnosti:

Barva: temno rdeča

Vonj: sadne arome po rdečem jagodičevju

Okus: po rdečem sadju, začimben z blago taninsko strukturo

Analitske lastnosti: vsebnost sladkorja od 0 do 9 gramov/liter

Lastnosti, za katere vrednosti niso navedene, ustrezajo mejnim vrednostim, določenim v predpisih EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 11,5 Najnižja vsebnost skupnih kislin 59,91 miliekvivalenta na liter Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

2. VINO KATEGORIJE 1 Vino, vrsta vina: rdeče vino, suho, starano v lesenih sodih

Sorte vinske trte: rdeče sorte iz trsnega izbora (razmerje se razlikuje iz leta v leto)

Organoleptične lastnosti:

Barva: temno rdeča

Vonj: intenzivne arome zrelega temnega sadja, ki jo dopolnjujejo začimbne note popra, klinčkov, lovorja in tobaka

Okus: izrazito sadne arome črnega sadja, polna taninska struktura s pridihom začimb

Analitske lastnosti:

vsebnost sladkorja od 0 do 6 gramov/liter

Lastnosti, za katere vrednosti niso navedene, ustrezajo mejnim vrednostim, določenim v predpisih EU. Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 12 Najnižja vsebnost skupnih kislin 53,26 miliekvivalenta na liter Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

3. VINO KATEGORIJE 1 Vino, vrsta vina: belo vino, suho, sadno

Sorte vinske trte: bele sorte iz trsnega izbora in rdeče sorte pri belih vinih iz rdečega grozdja (delež se spreminja iz leta v leto)

Organoleptične lastnosti:

Barva: rumena (včasih z barvnim nadihom pri belih vinih iz rdečega grozdja)

Vonj: po jabolkih, rahlo karamelni, s pookusom po rdečem sadju

Okus: sveža cvetica, nežen okus po jabolkih, hruškah in agrumih ter prijetno grenkobo na koncu

Analitske lastnosti:

vsebnost sladkorja od 0 do 9 gramov/liter

Lastnosti, za katere vrednosti niso navedene, ustrezajo mejnim vrednostim, določenim v predpisih EU. Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 10,5 Najnižja vsebnost skupnih kislin 79,89 miliekvivalenta na liter Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

4. VINO KATEGORIJE 1 Vino, vrsta vina: belo vino, suho, starano v lesenih sodih

Sorte vinske trte: bele sorte iz trsnega izbora in rdeče sorte pri belih vinih iz rdečega grozdja blanc de noir (delež se spreminja iz leta v leto)

Organoleptične lastnosti:

Barva: rumena do oranžna

Vonj: po zrelem tropskem sadju, cvetlični z nežnimi lesnimi notami

Okus: zrelo rumeno tropsko sadje, polnega telesa, ki ga podpirajo lesne arome in se konča z dolgim pookusom

Analitske lastnosti:

vsebnost sladkorja od 0 do 9 gramov/liter

Lastnosti, za katere vrednosti niso navedene, ustrezajo mejnim vrednostim, določenim v predpisih EU. Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 10,5 Najnižja vsebnost skupnih kislin 66,58 miliekvivalenta na liter Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. VINO KATEGORIJE 1 Vino, vrsta vina: belo vino, polsladko, sadno

Sorte vinske trte: bele sorte iz trsnega izbora in rdeče sorte pri belih vinih iz rdečega grozdja blanc de noir (delež se spreminja iz leta v leto)

Organoleptične lastnosti:

Barva: svetlo rumena

Vonj: intenzivna cvetica

Okus: nežen okus zrelega tropskega sadja, suhih marelic in agrumov

Analitske lastnosti:

vsebnost sladkorja od 12 do 45 gramov/liter

Lastnosti, za katere vrednosti niso navedene, ustrezajo mejnim vrednostim, določenim v predpisih EU. Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 10 Najnižja vsebnost skupnih kislin 79,89 miliekvivalenta na liter Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

6. VINO KATEGORIJE 1 Vino, vrsta vina: sladko vino

Sorte vinske trte: bele sorte iz trsnega izbora in rdeče sorte pri belih vinih iz rdečega grozdja blanc de noir (delež se spreminja iz leta v leto)

Organoleptične lastnosti:

Barva: prefinjeno zlato rumeno desertno vino

Vonj: intenzivna cvetica

Okus: nežen okus zrelega tropskega sadja, suhih marelic in agrumov, pa tudi ananasa in ličija ter začimb

Analitske lastnosti:

vsebnost sladkorja več kot 45 gramov/liter

Lastnosti, za katere vrednosti niso navedene, ustrezajo mejnim vrednostim, določenim v predpisih EU. Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 5 Najnižja vsebnost skupnih kislin 86,54 miliekvivalenta na liter Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

7. VINO KATEGORIJE 1 Vino, vrsta vina: vino rosé, suho, zelo sadno

Sorte vinske trte: rdeče sorte iz trsnega izbora (razmerje se razlikuje iz leta v leto)

Organoleptične lastnosti:

Barva: bledo rožnata

Vonj: po malinah in poletnem jagodičevju, rahlo začimben

Okus: sadno vino z aromami po malinah, jagodah in poletnem jagodičevju, z osvežujočim pookusom

Analitske lastnosti:

vsebnost sladkorja od 0 do 9 gramov/liter

Lastnosti, za katere vrednosti niso navedene, ustrezajo mejnim vrednostim, določenim v predpisih EU. Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 10,5 Najnižja vsebnost skupnih kislin 79,89 miliekvivalenta na liter Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

8. VINO KATEGORIJE 5 Kakovostno peneče vino, vrsta vina: peneče belo vino, sadno

Sorte vinske trte: bele sorte iz trsnega izbora in rdeče sorte pri belih vinih iz rdečega grozdja blanc de noir (delež se spreminja iz leta v leto)

Organoleptične lastnosti:

Barva: svetlo rumena

Vonj: po zrelem rumenem sadju

Okus: nežno peneč, polnega telesa z aromami po zrelem rumenem sadju

Analitske lastnosti:

vsebnost sladkorja od 0 do 24 gramov/liter

Lastnosti, za katere vrednosti niso navedene, ustrezajo mejnim vrednostim, določenim v predpisih EU. Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 11 Najnižja vsebnost skupnih kislin 79,89 miliekvivalenta na liter Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

9. VINO KATEGORIJE 5 Kakovostno peneče vino, vrsta vina: peneče vino rosé, sadno

Sorte vinske trte: rdeče sorte iz trsnega izbora (razmerje se razlikuje iz leta v leto)

Organoleptične lastnosti:

Barva: bledo rožnata

Vonj: po zrelem, rdečem sadju

Okus: nežno peneč, polnega telesa z aromami po svežem rdečem sadju

Analitske lastnosti:

vsebnost sladkorja od 0 do 24 gramov/liter

Lastnosti, za katere vrednosti niso navedene, ustrezajo mejnim vrednostim, določenim v predpisih EU. Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 11 Najnižja vsebnost skupnih kislin 79,89 miliekvivalenta na liter Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

10. VINO KATEGORIJE 9 Gazirano biser vino, vrsta vina: belo biser vino, sadno

Sorte vinske trte: bele sorte iz trsnega izbora in rdeče sorte pri belih vinih iz rdečega grozdja blanc de noir (delež se spreminja iz leta v leto)

Organoleptične lastnosti:

Barva: bledo rumena

Vonj: po belem sadju, cvetlični

Okus: sadno biser vino z aromami po zelenih jabolkih, divjih breskvah in cvetovih z diskretnimi notami muškatnega oreščka

Analitske lastnosti:

vsebnost sladkorja od 5 do 24 gramov/liter

Lastnosti, za katere vrednosti niso navedene, ustrezajo mejnim vrednostim, določenim v predpisih EU. Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 10 Najnižja vsebnost skupnih kislin 79,89 miliekvivalenta na liter Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

11. VINO KATEGORIJE 9 Gazirano biser vino, vrsta vina: biser vino rosé, zelo sadno

Sorte vinske trte: rdeče sorte iz trsnega izbora (razmerje se razlikuje iz leta v leto)

Organoleptične lastnosti:

Barva: bledo rožnata

Vonj: po malinah in poletnem jagodičevju

Okus: sadno biser vino z aromami po malinah, jagodah in poletnem jagodičevju

Analitske lastnosti:

vsebnost sladkorja od 5 do 24 gramov/liter

Lastnosti, za katere vrednosti niso navedene, ustrezajo mejnim vrednostim, določenim v predpisih EU. Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 10 Najnižja vsebnost skupnih kislin 79,89 miliekvivalenta na liter Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

12. VINO KATEGORIJE 9 Gazirano biser vino, vrsta vina: rdeče biser vino, zelo sadno

Sorte vinske trte: rdeče sorte iz trsnega izbora (razmerje se razlikuje iz leta v leto)

Organoleptične lastnosti:

Barva: svetlo rdeča

Vonj: po poletnem sadju, aromatičen

Okus: rahlo peneč, po svežem poletnem sadju, nizek delež alkohola Aromatično vino z malo taninov. Zelo primerno kot aperitiv ali desertno vino.

Analitske lastnosti:

vsebnost sladkorja od 25 do 150 gramov/liter

Lastnosti, za katere vrednosti niso navedene, ustrezajo mejnim vrednostim, določenim v predpisih EU. Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 7 Najnižja vsebnost skupnih kislin 93,20 miliekvivalenta na liter Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

13. VINO KATEGORIJE 15 Vino iz sušenega grozdja, vrsta vina: sladko vino, belo

Sorte vinske trte: bele sorte iz trsnega izbora (razmerje se razlikuje iz leta v leto)

Organoleptične lastnosti:

Barva: zlatorumena

Vonj: po kandiranem belem in tropskem sadju

Okus: nežne arome po zrelem tropskem in sušenem sadju, uravnotežene s kislinami

Analitske lastnosti:

vsebnost sladkorja od 100 do 250 gramov/liter

Lastnosti, za katere vrednosti niso navedene, ustrezajo mejnim vrednostim, določenim v predpisih EU. Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 9 Najnižja vsebnost skupnih kislin 106,51 miliekvivalenta na liter Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

(a) Osnovni enološki postopki

1. VINO KATEGORIJE 1 Vino, vrsta vina: rdeče vino, suho, zelo sadno

Posebni enološki postopki

— Vrenje na kožicah vsaj štiri dni

— Popolno jabolčno-mlečnokislinsko vrenje

2. VINO KATEGORIJE 1 Vino, vrsta vina: rdeče vino, suho, starano v lesenih sodih

Posebni enološki postopki

— Vrenje na kožicah vsaj štiri dni

— Staranje v lesenih sodih vsaj devet mesecev

— Popolno jabolčno-mlečnokislinsko vrenje

3. VINO KATEGORIJE 1 Vino, vrsta vina: belo vino, suho, sadno

Posebni enološki postopki

— Hladno vrenje pri temperaturi pod 20 °C (razen zvišanja temperature na začetku vrenja pri vinih, ki ne zavrejo zlahka)

— Možno vrenje na kožicah belega grozdja ali pridelava belega vina iz rdečega grozdja

4. VINO KATEGORIJE 1 Vino, vrsta vina: belo vino, suho, starano v lesenih sodih

Posebni enološki postopki

— Hladno vrenje pri temperaturi pod 20 °C (razen zvišanja temperature na začetku vrenja pri vinih, ki ne zavrejo zlahka)

— Najmanj tri mesece staranja v lesenih sodih za vsaj 50 % količine

— Možno vrenje na kožicah belega grozdja ali pridelava belega vina iz rdečega grozdja

5. VINO KATEGORIJE 1 Vino, vrsta vina: belo vino, polsladko, sadno

Posebni enološki postopki

— Hladno vrenje pri temperaturi pod 20 °C (razen zvišanja temperature na začetku vrenja pri vinih, ki ne zavrejo zlahka)

— Zgodnja ustavitev vrenja z ohlajanjem in/ali filtracijo

— Možno vrenje na kožicah belega grozdja ali pridelava belega vina iz rdečega grozdja

6. VINO KATEGORIJE 1 Vino, vrsta vina: vino rosé, suho, zelo sadno

Posebni enološki postopki

— Hladno vrenje pri temperaturi pod 20 °C (razen zvišanja temperature na začetku vrenja pri vinih, ki ne zavrejo zlahka)

— Hladna maceracija na kožicah za ekstrakcijo rožnate barve

7. VINO KATEGORIJE 1 Vino, vrsta vina: sladko vino

Posebni enološki postopki

— Hladno vrenje pri temperaturi pod 20 °C (razen zvišanja temperature na začetku vrenja pri vinih, ki ne zavrejo zlahka)

— Pri ledenem vinu mora biti grozdje zamrznjeno na prostem (pri najmanj –7 °C), zato mora biti potrgano in predelano popolnoma zamrznjeno, da voda iz grozdja ne pride v vino.

— Možno vrenje na kožicah belega grozdja ali pridelava belega vina iz rdečega grozdja

8. VINO KATEGORIJE 5 Kakovostno peneče vino, vrsta vina: peneče belo, sadno

Posebni enološki postopki

— Hladno vrenje pri temperaturi pod 20 °C (razen zvišanja temperature na začetku vrenja pri vinih, ki ne zavrejo zlahka)

— Stiskanje celih grozdov z največjim donosom 64 %

— Sekundarno vrenje v steklenici po tradicionalni metodi

— Možno vrenje na kožicah belega grozdja ali pridelava belega vina iz rdečega grozdja

9. VINO KATEGORIJE 5 Kakovostno peneče vino, vrsta vina: peneče vino rosé, zelo sadno

Posebni enološki postopki

— Hladno vrenje pri temperaturi pod 20 °C (razen zvišanja temperature na začetku vrenja pri vinih, ki ne zavrejo zlahka)

— Hladna maceracija na kožicah za ekstrakcijo rožnate barve

— Sekundarno vrenje v steklenici z uporabo tradicionalne metode

10. VINO KATEGORIJE 9 Gazirano biser vino, vrsta vina: belo biser vino, sadno

Posebni enološki postopki

— Hladno vrenje pri temperaturi pod 20 °C (razen zvišanja temperature na začetku vrenja pri vinih, ki ne zavrejo zlahka)

— Največ 2,5 bara CO2 v steklenici

— Možno vrenje na kožicah belega grozdja ali pridelava belega vina iz rdečega grozdja

11. VINO KATEGORIJE 9 Gazirano biser vino, vrsta vina: biser vino rosé, zelo sadno

Posebni enološki postopki

— Hladno vrenje pri temperaturi pod 20 °C (razen zvišanja temperature na začetku vrenja pri vinih, ki ne zavrejo zlahka)

— Hladna maceracija na kožicah za ekstrakcijo roza barve

— Največ 2,5 bara CO2 v steklenici

12. VINO KATEGORIJE 9 Gazirano biser vino, vrsta vina: rdeče biser vino, zelo sadno

Posebni enološki postopki

— Hladno vrenje pri temperaturi pod 18 °C (razen zvišanja temperature na začetku vrenja pri vinih, ki ne zavrejo zlahka)

— Največ 2,5 bara CO2 v steklenici

13. VINO KATEGORIJE 15 Vino iz sušenega grozdja, vrsta vina: sladko vino

Posebni enološki postopki

— Hladno vrenje pri temperaturi pod 20 °C (razen zvišanja temperature na začetku vrenja pri vinih, ki ne zavrejo zlahka)

— Vino je pridobljeno iz grozdja, ki je bilo delno dehidrirano (sušeno na soncu ali v senci). Zato ima mošt iz tega grozdja brez obogatitve najmanjši delež potencialnega alkohola 16 % (ali vsaj 272 gramov sladkorja/liter).

(b.) Največji donosi

1. Cabernet blanc 50 hektolitrov na hektar

2. Johanniter 60 hektolitrov na hektar

3. Merzling 60 hektolitrov na hektar

4. Muscaris 50 hektolitrov na hektar

5. Sauvignac 50 hektolitrov na hektar

6. Solaris 60 hektolitrov na hektar

7. Cabernet cantor 40 hektolitrov na hektar

8. Cabernet cortis 40 hektolitrov na hektar

9. Cabaret noir 40 hektolitrov na hektar

10. Monarch 40 hektolitrov na hektar

11. Pinotin 40 hektolitrov na hektar

12. Regent 40 hektolitrov na hektar

13. Souvignier gris 60 hektolitrov na hektar

14. Villaris 60 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Območje porekla „Rivierenland“ zajema sosednje območje med rekami, ki tečejo iz Nemčije in Limburga v pokrajino Gelderland in naprej do Gorinchema, kjer rečna in peščena glina prehaja v šotišče, in vzdolž teh rek. Geografsko območje „Rivierenland“ je določeno večinoma na podlagi rek, ki tečejo skozenj. Zunanje meje območja segajo do 5 km zračne linije čez reko, merjeno od sredine reke. Območje na severu omejujejo (od vzhoda proti zahodu) reke Oude IJssel, IJssel, Nederrijn in Lek, na vzhodu pa kopenska meja z Nemčijo med krajema Gendringen in Bredeweg. Na jugu območje omejujeta deželna meja z Limburgom – med krajema Bredeweg in Molenhoek – in deželna meja s Severnim Brabantom do kraja Heusden, ki poteka vzdolž struge reke Maas. Zahodno mejo določata kanal Heusden in zajezeni del reke Maas proti Woudrichemu, ki leži na reki Waal. Od Woudrichema poteka meja pokrajine Gelderland čez reko Linge proti reki Lek na severu območja ZOP „Rivierenland“.

7. Glavne sorte vinske trte

Cabaret noir N (VB 91-26-4)

Cabernet blanc B (VB 91-26-1)

Cabernet cantor N

Cabernet cortis

Johanniter B

Merzling B

Monarch

Muscaris B

Pinotin N

Regent N

Sauvignac B (Cal 6-04)

Solaris

Souvignier gris

Villaris B

8. Opis povezave

8.1 Vinorodni prostor – vsi vplivi na trto v vinogradu – ima velik vpliv na kakovost vina. Na razmejenem geografskem območju „Rivierenland“ vsi vidiki vinorodnega prostora – podnebje, lega, tla, upravljanje vinogradov, izbira sort in enološki postopek – prispevajo h kakovosti vin vseh štirih kategorij (1. vino, 5. kakovostno peneče vino, 9. gazirano biser vino in 15. vino iz sušenega grozdja).

Podnebje

Zaradi severne lege območja „Rivierenland“ se obdobje zorenja podaljša v september in oktober. Zato grozdje zori pri zmernih dnevnih in nizkih nočnih temperaturah. Hladne noči omogočajo zelo postopno razgradnjo kislin, kar grozdju omogoča dolgotrajno zorenje in doseganje optimalne fenolne zrelosti. V teh podnebnih razmerah nastajajo značilna vina hladnega podnebja z ZOP „Rivierenland“ z veliko primarnimi sadnimi aromami in prijetnimi, svežimi kislinami.

Lega

Lega območja – na zavetrni (suhi) strani grebena gričev med Utrechtom in Veluwejem – pomeni, da je količina padavin v primerjavi z okoliškimi regijami zmerna. Ta lega v kombinaciji z odprtimi ravnicami s polderji in vodnimi površinami zagotavlja tudi nadpovprečno močan veter v primerjavi z regijami na severu in jugu območja. Ta veter omogoča optimalno prezračevanje vinogradov, kar pomeni, da se listna stena hitro posuši, zlasti po padavinah (ki so že tako zmerne). S tem se zmanjša tveganje za razvoj glivic, grozdje pa ostane zdravo in kakovostno. To omogoča podaljšanje obdobja zorenja grozdja – ni potrebe po prisilni trgatvi – in pomeni, da lahko grozdje ostane na trti do jeseni (september/oktober), da doseže optimalno fiziološko zrelost.

Tla

S hranili in minerali bogata rečna tla na območju „Rivierenland“ omogočajo optimalno rast, ki je idealna za pridelavo sadja in zelo primerna za poudarjanje primarnih arom grozdja. Rečna tla imajo visoko sposobnost zadrževanja vode in oskrbujejo dovolj vode tudi v sušnih obdobjih. Tako lahko trta v sušnih obdobjih absorbira dovolj hranil in nadaljuje fotosintezo. To spodbuja nastajanje sladkorjev in zorenje primarnih arom, ki so tako značilne za vina z ZOP „Rivierenland“.

Upravljanje vinogradov

Na območju „Rivierenland“ imajo vinogradniki ključno vlogo pri zagotavljanju optimalnega zorenja grozdja z ustreznim upravljanjem svojih vinogradov. Upravljanje tal (obdelava in sajenje v vrstah za dobro sestavo tal in ravnotežje vode) in listne stene (pletev listov v območju grozdov, zelena trgatev, obrezovanje itd.), majhen donos in določitev optimalnega časa trgatve omogočajo optimalno alkoholno in fenolno zrelost grozdja.

Primeri vpliva človekovega delovanja na vsa vina so:

— „mehko obrezovanje“, ki se izvaja pozimi in je pomembno za ohranjanje zdrave trte. Med obrezovanjem se zmanjša število brstov, kar pripomore k rasti zrelega grozdja (trta ni preobremenjena, zato je vino kakovostno),

— uporaba zelene trgatve (odstranjevanje grozdičev), da se zagotovi, da lahko trta vsak grozd nahrani dovolj, da doseže ustrezno zrelost, kar izboljša zrelost grozdja,

— pletev listov za hitrejše sušenje grozdov, da se čim bolj prepreči nastanek plesni in da se razvijejo bolj ohlapni grozdi, ki se bolje sušijo in imajo bolj zdravo grozdje,

— pravi čas trgatve, ki se določi z merjenjem kombinacije sladkorja/kislin in arome, v povezavi z natančno vremensko napovedjo in dobro sliko stanja grozdja. Vsi ti dejavniki se upoštevajo pri odločanju o času trgatve (trgatev optimalno zrelega grozdja).

8.2 Izbor sort vinske trte

Sorte vinske trte, ki se uporabljajo na območju „Rivierenland“, so zaradi večje odpornosti proti glivičnim boleznim in nekoliko zgodnejšega zorenja primerne za bolj vlažno severno podnebje, kar omogoča trajnostno gojenje. Odpornost proti boleznim omogoča podaljšanje obdobja zorenja in zmanjšanje uporabe fungicidov. To spodbuja splošno ekologijo vinograda, zdravje trt ter kakovost grozdja in vina.

Vinifikacija

Enološki postopki se osredotočajo na ohranjanje primarnih arom in svežih kislin.

Podrobnosti za druge kategorije vina (razen kategorije vino)

- Kakovostno peneče vino

Osnovno vino za kakovostno peneče vino ima enake organoleptične lastnosti kot kategorija vino (enako svežino in sadni okus, ki izhajata iz prepleta tal, podnebja in človeškega dejavnika). Poleg tega njegove lastnosti izhajajo iz predelave osnovnega vina v peneče vino (po tradicionalni metodi), s katero vino dobi elegantno peno. Vino ima nadpritisk najmanj 3,5 bara. Cuvée, ki se uporablja za kakovostno peneče vino, ima največji delež skupnega alkohola 11 %.

- Gazirano biser vino

Tudi osnovno vino za gazirano biser vino ima enake organoleptične lastnosti kot kategorija vino (enako svežino in sadni okus, ki izhajata iz prepleta tal, podnebja in človeškega delovanja). Prav tako ima lastnosti, ki so posledica dodajanja CO2 za pridobitev mehurčkov. Gazirano biser vino ima najmanjši delež dejanskega alkohola 7 % in nadpritisk največ 2,5 bara. To je sveže in zelo sadno poletno vino.

- Vino iz sušenega grozdja

Daljše zorenje grozdja, ki se nato suši vsaj dva tedna, je ključni korak, ki vinu iz sušenega grozdja daje koncentracijo sladkorjev in arom. S hladnim vrenjem se pridobi vino z najmanjšim deležem dejanskega alkohola 9,4 %. Koncentracija arom v tem sadnem vinu izhaja iz prepleta tal, podnebja in človeškega dejavnika. Predvsem skrbnost proizvajalcev tega desertnega vina je tista, ki mu daje poln okus.

Povzetek

Vplivi vinorodnega prostora, izbor sort vinske trte in enološki postopki vplivajo na vse kategorije vina, proizvedenega na območju „Rivierenland“. Grozdje za vsa vina iz kategorije vino je optimalno alkoholno in fenolno zrelo, kar daje belim vinom in vinom rosé zelo sadno aromo in sveže kisline. Poleg tega obstajajo močna rdeča vina z mehkim pookusom, ki so zaradi enološkega postopka ohranila te zelo sadne arome, zanje so značilni mehka tekstura in prožni tanini. Grozdje za vina iz kategorij kakovostno peneče vino in gazirano biser vino se pogosto potrga prej kot grozdje za vina iz kategorije vino. Čeprav zato ohrani več svežih kislin, zaradi vinorodnega prostora že pridobi veliko sadnih arom, kar pomeni, da je popolnoma dozorelo za zadevni slog vina. Grozdje za vina iz kategorije vino iz sušenega grozdja doseže optimalno alkoholno in fenolno zrelost, vinorodni prostor pa omogoča optimalno ravnotežje med kislinami, sladkorji in aromami. Zaradi sušenja grozdja in zgoščevanja njegovega soka se to občutljivo ravnotežje še izboljša v končnem visokokakovostnem desertnem vinu z zgoščenimi sladkorji, sadnimi aromami in svežimi kislinami.

9. Bistveni dodatni pogoji

Ime manjšega območja

Pravni okvir:

pravila EU

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Regionalni imeni „Achterhoek“ in „Betuwe“ se lahko dodata imenu „Rivierenland“, tj. imenu območja porekla, da se označi manjša regija porekla znotraj tega območja. V tem primeru mora vsaj 85 % grozdja izvirati iz navedene regije.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://www.rvo.nl/sites/default/files/2022-04/Productdossier-BOB-Rivierenland.pdf

(1) UL L 347, 20.12.2013, str. 671.