o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa na osemintridesetem sestanku stalnega odbora Konvencije o varstvu prosto živečega evropskega rastlinstva in živalstva ter njunih naravnih življenjskih prostorov, v zvezi s spremembama dodatkov II in III

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.Predmet urejanja predloga

Ta predlog se nanaša na sklep o določitvi stališča, ki naj se v imenu Unije zastopa na osemintridesetem letnem sestanku stalnega odbora Konvencije o varstvu prosto živečega evropskega rastlinstva in živalstva ter njunih naravnih življenjskih prostorov, ki bo potekal v Strasbourgu (Francija) od 27. do 30. novembra 2018, v zvezi s predvidenim sprejetjem sklepa stalnega odbora o dveh spremembah Dodatka II in Dodatka III h Konvenciji.

2.Ozadje predloga

2.1.Konvencija o varstvu selitvenih vrst prosto živečih živali

Namen Konvencije o varstvu prosto živečega evropskega rastlinstva in živalstva ter njunih naravnih življenjskih prostorov (Bernska konvencija) iz leta 1979 (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je ohranitev evropskega prosto živečega rastlinstva in živalstva ter njunih naravnih življenjskih prostorov, zlasti tistih, katerih ohranitev zahteva sodelovanje več držav. Gre za medvladno pogodbo, ki je bila sklenjena pod okriljem Sveta Evrope. Sporazum je začel veljati 1. junija 1982. Evropska skupnost je pogodbenica tega sporazuma od 1. septembra 1982. Sporazum ima trenutno 51 pogodbenic, vključno z vsemi državami članicami EU.

2.2.Stalni odbor

Stalni odbor je organ odločanja Konvencije, ki ima pooblastila, da oceni stanje ohranjenosti vrst in posledično ponovno pregleda njihovo uvrščanje na sezname v dodatkih h Konvenciji. Njegove naloge so navedene v členih od 13 do 15 Sporazuma. Sestane se najmanj vsaki dve leti in vedno, kadar tako zahteva večina pogodbenic. Običajni so postali vsakoletni sestanki stalnega odbora.

Stališče Unije glede sprememb dodatkov se določi s sklepom Sveta na podlagi predloga Komisije.

2.3.Predvideni akt stalnega odbora

Stalni odbor Sporazuma naj bi na svojem osemintridesetem letnem sestanku, ki bo potekal v Strasbourgu (Francija) od 27. do 30. novembra 2018, sprejel sklep o dveh spremembah Dodatka II in Dodatka III k Sporazumu (v nadaljnjem besedilu: predvideni akt).

V skladu s členom 17 Sporazuma se sprememba dodatkov sprejme z dvotretjinsko večino pogodbenic. Veljati začne za vse pogodbenice tri mesece po tem, ko jo sprejme stalni odbor, razen če ena tretjina pogodbenic izrazi nasprotovanje. Vse spremembe začnejo veljati za tiste pogodbenice, ki niso izrazile nasprotovanja.

Namen predvidenega akta je spremeniti Dodatek II in Dodatek III k Sporazumu, kot je določeno v členu 17 Sporazuma.

3.Stališče, ki se sprejme v imenu Unije

Predlagani sta bili naslednji spremembi dodatkov k Sporazumu.

1) Švica je predlagala znižanje ravni varstva za volka (Canis lupus) s premikom iz Dodatka II (strogo zavarovane živalske vrste) v Dodatek III (zavarovane živalske vrste – ureditev je mogoča).

Utemeljitev Švice v zvezi s predlogom je, da se je od začetka veljavnosti Konvencije število volkov v Evropi znatno povečalo in zato ni več potrebna stroga raven varstva. Ta sprememba bi omogočila upravljanje in nadzor volkov (tudi z lovom), ne da bi bilo treba uveljaviti izjeme v skladu s členom 9 Konvencije. Raven varstva bi bila tako nižja za vse populacije volkov na ozemlju, ki ga pokrivajo pogodbenice Konvencije, ne glede na njihovo stanje ohranjenosti in gibanje populacij. Predlog Švice bi dejansko privedel do tega najnižjega skupnega imenovalca za ohranjanje populacij volkov po Evropi in ni v skladu s sedanjim statusom pravnega varstva volka na podlagi direktive o habitatih.

Nedavna študija je pokazala, da so od devetih, večinoma čezmejnih populacij volkov v Uniji in sosednjih državah, le tri „najmanj ogrožene“, šest pa jih je „ranljivih“ ali „potencialno ogroženih“. Populacija zahodnih centralnih Alp, ki živi v Švici, je v oceni rdečega seznama ogroženih vrst (IUCN) uvrščena kot „ranljiva“.

Čeprav se priznavajo izzivi, povezani s soobstojem volkov in ljudi, ki izhajajo iz okrepitve volkov po številu in ozemeljski razširjenosti, trenutni predlog Švice za znižanje varstvenega statusa volka po Evropi z znanstvenega vidika in vidika ohranjanja narave ni upravičen.