SL    SL SL 
 
SL    SL  EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 9.3.2010 
SEC(2010) 198 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
  
Spremni dokument 
  
k Sklepu Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi ukrepa Evrops ke unije za znak 
evropske dediš čine 
{COM(2010) 76 kon č.} 
{SEC(2010) 197}
 
SL 2   SL POVZETEK  
Ocena učinka bo spremni dokument k predlogu Sk lepa Evropskega parlamenta in 
Sveta o ukrepu Evropske unije za znak evropske dediš čine 
1. OPREDELITEV PROBLEMA  
Prvotni koncept znaka evropske dediš čine je nastal kot eden od odzivov na razkorak 
med stvarnostjo EU in dojemanjem EU njen ih državljanov. Ta razk orak je v veliki 
meri povezan s pomanjkanjem poznavanja zgodovine Evrope, vloge EU in delovanja njenih institucij.  
Projekt se je za čel aprila 2006 kot medvladna pobuda . Do danes je znak prejelo 
skupaj 64 spomenikov v 17 državah članicah in v Švici. Cilj prvotnega znaka 
evropske dediš čine je bil izkoristiti možnosti kulturne dediš čine za okrepitev čuta 
pripadnosti evropskih državlj anov k Evropi in promocija evropske identitete. Treba 
je povedati, da je  bilo že od za četka jasno, da znak evropske dediš čine sam ne more 
premostiti razkoraka med državljani in EU. Zamisel je bila skromnejša, da bi bil le ena od pobud na podro čju komuniciranja, izobraževanja, kulture ali državljanstva, 
katerih cilj je obravnavanje istega problema.  
To nas pripelje do druge stopnje problema, da je razumevanje ali razlaga kulturne 
dediščine v Evropi, vklju čno z naboj simbolnimi spomeniki naše skupne dediš čine, 
še vedno ve činoma zgolj nacionalno razumevanje. Evropska razsežnost naše skupne 
dediščine ni dovolj poudarjena in njena zmožnost spodbujan ja medkulturnega 
dialoga ni v celoti izkoriš čena. Ministri za kulturo, ki so za čeli medvladno pobudo za 
znak evropske dediš čine, so se položaja jasno zavedali.  Cilj pobude pa je bil lotiti se 
tega problema z opredelitvijo in imenovanjem spomenikov, ki so imeli klju čno vlogo 
pri izgradnji in združev anju Evrope, s spodbujanem evropske razlage teh 
spomenikov, razvojem njihovega izobr aževalnega potenciala in spodbujanjem 
izmenjave izkušenj in najboljših praks.  
Vendar medvladna pobuda za znak evropske dediš čine do zdaj ni dosegla konkretnih 
rezultatov. To je deloma zato, ke r je pobuda za znak evropske dediš čine zelo nova in 
ker je problem, ki ga skuša rešiti, zelo  zapleten in globoko zakor eninjen. Deloma tudi 
zato, ker znak še zdale č ni izkoristil svojih zmožnosti v celoti, in ker izvajanje tega 
projekta kaže veliko pomanjkljivosti, ki ji h je treba odpraviti. To je potrdila ocena 
pobude, ki jo je opravil zunanji svetova lec ECOTEC kot del svojih podpornih 
storitev za to oceno u činka, ki je na primer pokazala, da so kot posledica sedanjih 
izbirnih postopkov narava izbranih spom enikov, njihova ustreznost in njihove 
dejavnosti precej neusklajene, v nekaterih pr imerih pa težko razumljive; da znak 
evropske dediš čine ni razpoznaven niti med glavnimi zainteresiranimi stranmi na 
področju dediščine; in da je bilo do zdaj le malo napredka pri izobraževalni 
razsežnosti in povezovanju v mrežo med spom eniki z znakom. Da bi znak evropske 
dediščine dosegel konkretne rezultate in imel resni čen učinek, bi potreboval bolj 
proaktiven pristop in napredek v kakovosti. 
 
SL 3   SL 2. ANALIZA SUBSIDIARNOSTI  
Svet Ministrov Evropske unije je 20. novembra 2008 sprejel Sklepe, v katerih 
Evropsko komisijo poziva, da mu pred loži „ustrezen predlog za uvedbo znaka 
evropske dediš čine v Evropski uniji in dolo či praktične postopke za izvedbo 
projekta“.  
Pravna podlaga za znak evropske dediš čine je dolo čena v členu 167 Pogodbe o 
delovanju Evropske unije. Člen določa, da mora EU „prispevati k razcvetu kultur 
držav članic in pri tem upoštevati njihovo naci onalno in regional no raznolikost ter 
hkrati postavljati v ospred je skupno kulturno dediš čino“. EU mora tudi spodbujati 
„usklajevanje med državami članicami“ na podro čju kulture in „po potrebi podpirati 
in dopolnjevati njihovo delovanje“. V skladu s Sklepi Sveta mora biti sodelovanje držav članic prostovoljno. Vklju čitev EU v projekt za znak evropske dediš čine naj bi 
okrepila usklajevanje med državami članicami in s tem prispevala k razvoju in 
uporabi novih, skupnih, jasnih in  preglednih izbirnih meri l pa tudi novih izbirnih 
postopkov in postopkov spremljanja znaka evropske dediš čine, s tem pa zagotovila 
ustreznost spomenikov glede na cilje projek ta. Rezultati ocenjeva nja sedanjega znaka 
evropske dediš čine so pokazali, da vsega tega ni mogo če doseči z medvladnimi 
ureditvami. Druge pri čakovane koristi ukrepa EU so pove čanje števila držav članic, 
ki sodelujejo v pobudi, in reš itev težav sedanjega menjajo čega se sekretariata. To bi 
moralo prispevati k pove čanju vrednosti pobude, da se zagotovi njena kakovost, 
verodostojnost in dolgoro čni uspeh. 
3. C
ILJI POBUDE EU 
Kot že povedano, je razkorak med EU in njenimi državljani obširen in zapleten 
problem, ki ga ne bo in ne more rešiti samo znak evropske dediš čine. Razli čne 
pobude se lotevajo te ga vprašanja na na čine, ki se dopolnjujejo, vendar je pomembno 
poudariti, da znak prav gotovo ne bo u činkoval na isti ravni kot na primer izmenjava 
študentov ali u čenje jezikov. Zato  je bilo odlo čeno, da se za obnovljeni znak 
evropske dediš čine predlaga štiri ravni ciljev z glavnimi cilji, ki odražajo splošen 
namen znaka evropske dediš čine in ga vklju čujejo v širšo agendo politik EU, ter 
vmesnimi cilji, ki so najvišja stopnja u činka, ki ga sam znak evropske dediš čine 
lahko doseže. Na bolj osnovni ravni so vklju čeni posebni in operativni cilji. 
3.1. Splošni cilji 
Krepitev čuta pripadnosti evropskih državljanov k Evropski uniji, ki temelji na 
skupnih elementih zgodovine in kulturne dediš čine, pa tudi upoštevanje raznolikosti. 
Poglobitev medkulturnega dialoga. 
3.2. Vmesni cilji 
Povečanje vrednosti in razpoznavnosti spomenikov, ki so imeli klju čno vlogo v 
zgodovini Evropske unije in pri njeni izgradnji.  
Povečanje razumevanja evropskih državljanov izgradnje Evrope in njihove skupne, 
čeprav raznolike, kulturne dediš čine, zlasti v povezavi z demokrati čnimi vrednotami 
in človekovimi pravicami, ki podpirajo proces evropskega povezovanja. 
 
SL 4   SL 3.3. Posebni cilji  
Razvijanje evropskega pomena spomenikov. 
Povečanje ozaveš čenosti mladih glede nji hove skupne kulturne dediš čine. 
Olajšanje izmenjave izkušenj in na jboljših praks po vsej Evropi. 
Izboljšanje dostopa do spomenikov, ki so dediš čina, za celotno javnost, zlasti za 
mlade. 
Poglobitev medkulturnega dialoga, zlasti  med mladimi, z izobraževanjem na 
področju umetnosti, kulture in zgodovine. 
Pospeševanje sinergij med kulturno dediš čino ter sodobnim ustvarjanjem in 
ustvarjalnostjo. 
Prispevek k privla čnosti in trajnostnemu razvoju regij. 
3.4. Operativni cilji  
a) Praktične ureditve za znak evropske dediš čine 
Zagotovitev uporabe skupnih, jasnih in preglednih meril za izbiro spomenikov. 
Spodbujanje pravi čne porazdelitve znakov po vsej Evropski uniji.  
Uvedba postopka spremljanja za zagotovitev, da spomeniki z znakom upoštevajo 
svoje zaveze. 
Izboljšanje dopolnjevanja z drugimi pobudami na podro čju kulturne dediš čine zlasti 
z dobrim komuniciranjem z ustreznimi nacionalnimi organi. 
Zagotavljanje racionalnosti in prilagodljivosti prakti čnih ureditev za EU in za države 
članice. 
Povečanje vidnosti na evropski ravni zl asti z razvojem spletne strani. 
Razvijanje nadnacionalnih mrež spomenikov, s čimer se bo pove čala njihova 
razpoznavnost in izmenjava med njimi. 
b) Dejavnosti spomenikov z znakom 
Razvijanje evropske razsež nosti z ustreznimi informativnimi dejavnostmi in 
večjezičnim označevanjem. 
Razvijanje programov izobraževalnih dejavnosti. Trženje in promocija spomenikov kot turisti čnih destinacij na loka lni, nacionalni in 
evropski ravni. 
 
SL 5   SL Izboljšanje dostopa do spomenikov z raznimi prilagoditvami na kraju samem, 
pripomočki za obiskovalce, usposabljanjem os ebja, prednostnim dostopom za mlado 
občinstvo. 
Razvijanje programov kulturnih  dejavnosti: dogodki, festivali, umetniške rezidence 
itd. 
4. MOŽNOSTI POLITIKE  
Sklepi Sveta dolo čajo, da mora biti „na čin vodenja znaka evropske dediš čine v 
skladu z na čelom subsidiarnosti prilagodljiv in racionalen“. Ista skrb, da stroški 
ostanejo omejeni na nacionalni in  na evropski ravni, je bila ve čkrat izražena med 
posvetovalnim procesom in še bolj poudarj ena v današnjih razmerah gospodarske in 
finančne krize, zaradi katere bo verjetno na naci onalni ali evropski ravni v naslednjih 
letih malo sredstev za znak evropske dediš čine. Zaradi teh dejavnikov je bila 
izključena možnost nadaljevanja medvladne  pobude za znak evropske dediš čine z 
veliko finan čno podporo EU za razvoj spomenikov in povezovanje v mrežo med 
njimi, pa tudi možnost preoblikovanja znaka evropske dediš čine v pobudo EU z 
veliko finan čno podporo spomenikom.  
Kot rezultat tega za četnega pregleda so se tri možnosti pokazale kot realisti čne in 
izvedljive. Ena od teh možnosti vsebuje tr i podmožnosti. Vse te možnosti bi imele 
zelo omejen u činek na prora čun EU. Vse so tudi v skladu z na čeloma subsidiarnosti 
in sorazmernosti. 
4.1. Možnost št. 1: Status quo kot izhodiš čni scenarij 
Znak evropske dediš čine se nadaljuje kot medvladna pobuda s sekretariatom, ki ga 
izmenoma gostijo države udeleženke, (brez sredstev EU) in brez ukrepanja EU.  
4.2. Možnost št. 2: Status quo in omejena finan čna podpora EU   
Znak evropske dediš čine se nadaljuje kot medvladna pobuda z omejeno finan čno 
podporo iz prora čuna EU za del stroškov teko čega poslovanja sekretariata, del 
komunikacijskih stroškov, sestanke str okovnjakov in povezovanje v mrežo. Sredstva 
naj bi prišla ali iz teko čega ali prihodnjega programa Kultura.  
4.3. Možnost št. 3: Znak evropske dediš čine postane pobuda s sklepom Sveta in 
Parlamenta  
S sklepom bi se dolo čili cilji in pravila novega znak a, opredelila skupna izbirna 
merila, dolo čili izbirni postopki in po stopki spremljanja ter ja sno porazdelile naloge 
in pristojnosti med državami članicami in Komisijo. Komisija bi zagotavljala 
delovanje sekretariata. Nekaj omejene finan čne podpore bi Komisija zagotovila kot 
pomoč za nadnacionalno povezovanje spomeni kov v mrežo z javnimi razpisi ali z 
organizacijo sestankov st rokovnjakov. Komisija bi bila pristojna tudi za 
komuniciranje in vidnost znaka evropske dediš čine na evropski ravni. 
Tri podmožnosti so mogo če v skladu z razli čnimi izbirnimi postopki in postopki 
spremljanja, ki so se pokazale v fazi posvetovanja: 
 
SL 6   SL 3 (a) Za izbiro spomen ikov so pristojne države članice, in sicer v skladu s skupnimi, 
jasnimi in preglednimi merili. Vsako leto države članice predlagajo najve čje možno 
število spomenikov in v skladu z državni mi kvotami. Spomenike potem potrdi EU. 
Spremljanje je v pristojnosti držav članic. Naloga Komisije je, da zagotovi dobro 
usklajevanje med državami članicami ter nemoten potek postopkov in prakti čnih 
ureditev. 
3 (b) Svet strokovnjakov na evropski ra vni izbira spomenik e po odprtem izbirnem 
postopku, na katerem se ne upošteva na cionalno poreklo spomenika kandidata. 
Vsako leto se lahko podeli omejeno število znakov. Tudi spremljanje bi potekalo na ravni EU. 
3 (c) Države članice izberejo spomenike v predizbirnem postopku, kon čno izbiro pa 
opravi neodvisni izbirni svet na ravni EU . Spremljanje je predvsem v pristojnosti 
držav članic, vendar je pod nadzorom neodvi snega sveta in z možnostjo odvzema 
znaka.  
5. O
CENA U ČINKOV  
Za oceno u činka je bila v sodelovanju z zuna njimi svetovalci ugotovljena vrsta 
možnih u činkov. Izhajajo iz razli čnih virov: iz pregleda literature v zvezi z u činkom 
kulture in dediš čine; iz analize ciljev znaka evropske dediš čine in iz pripomb in 
stališč posameznikov, organizacij in držav članic, ki so sodelovale v posvetovalnem 
procesu. 
Analizirani so bili naslednji u činki: 
5.1. Socialni/družbeni u činki:  
Povečan dostop do virov kulturne dediš čine, 
povečan dostop do dediš čine za mlade, 
povečano zanimanje za skupno evropsko dediš čino in znanje o njej, 
povečano razumevanje evropske kulturne raznolikosti, 
poglobljen medkulturni dialog, močnejši čut pripadnosti Evropski uniji, 
širše sodelovanje v demokrati čnem procesu. 
5.2. Gospodarski u činki:  
Pozitivni u činki na lokalni turizem in število zaposlenih v turizmu, 
razvoj povezav s kulturnimi in ustvarjalnimi panogami, 
razvoj inovativnosti in ustvarjalnosti. 
 
SL 7   SL 5.3. Okoljski u činki:  
Negativni u činki v zvezi s pretiranim razvojem turizma, 
varstvo kulturne dediš čine. 
Analiza razli čnih učinkov je pokazala, da bi bili glavni neposredni u činki znaka 
evropske dediš čine socialni. Gospodarske koristi bi bilo prej treba šteti za 
sekundarne ali posredne koristi v prvi fazi, čeprav to držav članic in spomenikov ne 
ovira, da si ne bi zanje bolj dejavno pri zadevali. Zmožnost znaka evropske dediš čine, 
da ima pomemben u činek na število obiskovalcev spomenika, se lahko s časom 
poveča, vendar bo to odvisno od kakovosti, verodostojnosti in ugleda znaka, ki si ga 
bo sčasoma pridobil. Okoljski u činki so na splošno verjetno nebistveni. 
Analiza je tudi pokazala, da bi preoblikovanje znaka evropske dediš čine in pobudo 
EU s sklepom Sveta in Parlamenta (mož nost 3) prinesla nedvomno dodano vrednost 
in omogo čila koristi, ki jih države članice, če bi delovale samostojno, pa čeprav s 
finančno podporo EU, ne bi mogle dose či. Med tremi podmožnostmi možnosti št. 3 
bi podmožnost izbire držav članic s sekretariatom EU (3 a) verjetno prinesla manj 
očitna izboljšanja v vrsti razli čnih učinkov.  
Med podmožnostma 3b (izbira samo na ravni EU ) in 3c (kombinirana izbira na ravni 
držav članic in na ravni EU), podmožnost 3b zagotavlja možnost višje stopnje 
izboljšanja, ki velja samo za pove čanje razumevanja kulturne raznolikosti, medtem 
ko podmožnost 3c verjetno prinaša ve čje izboljšanje na ve č področjih, vklju čno s 
povečanim dostopom do virov kulturne dediš čine, povečanim dostopom za mlade in 
dolgoročno pozitivne u činke na turizem in s te m na število zaposlenih.  
6. PRIMERJAVA MOŽNOSTI  
Po pregledu verjetnih u činkov razli čnih možnosti smo se lotili ocene glede na tri 
glavna merila: u činkovitost, uspešnost in  usklajenost. Vendar je bilo treba v okviru 
teh glavnih meril upoštevati tudi vr sto podmeril. Ta izhajajo iz klju čnih vidikov 
sedanjega znaka evropske dediš čine, Sklepov Sveta, pos vetovalnega procesa in 
izkušenj iz drugih projektov za podeljevanje znakov in nagrad. Izbrana merila strogo 
odražajo vse cilje, predlagane za obnovljeni znak evropske dediš čine. 
V zvezi z u činkovitostjo možnosti je bila upoštevana pravi čna porazdelitev znakov 
po državah članicah, promocija evropske r azsežnosti spomenikov, njihovo 
povezovanje v mrežo, vidnost in raz poznavnost znaka evropske dediš čine, izvajanje 
izobraževanja in kulturnih dejavnosti. 
V zvezi z uspešnostjo možnosti smo anal izirali izbirne procese, rezultat in 
usklajenost, zahtevane upravne ureditve, finan čne vplive in komuniciranje z drugimi 
mednarodnimi organizacijami. 
Končno smo glede usklajenosti možnosti upoštevali omejitve negativnih 
kompromisov na socialnem, gospodarskem in okoljskem podro čju, sinergije in 
dopolnjevanja z drugimi pobudami ter možnost sodelovanja z državami, ki niso članice EU, čeprav bo do takega sodelovanja verj etno prišlo šele takrat, ko bo znak 
evropske dediš čine že dobro uveljavljen. 
 
SL 8   SL Primerjava možnosti je tudi tu jasno pokaza la, da podmožnosti 3b in 3c zagotavljata 
največ izboljšanj. Med obema pod možnostma ima prednost 3c (kombinirana izbira 
na ravni držav članic in EU), ker bi zagotavljala pravi čnejšo porazdelitev 
spomenikov po vsej Evropi in tako verjet neje tudi lastništvo in zavezanost vseh 
držav članic. Verjetno bi bila tudi uspešnejša  v zvezi z vidnostjo in razpoznavnostjo 
znaka evropske dediš čine, ker bi lahko obe ravni bili vklju čeni v trženje in 
oglaševanje, omogo čala pa bi črpanje sredstev iz virov držav članic in EU za izbiro 
in spremljanje, pri tem pa zagot avljala dosledno uporabo meril. Kon čno se je 
možnost 3c tudi izka zala za stroškovno naju činkovitejšo možnost. 
6.1. Najprimernejša možnost  
Na podlagi navedene ocene in tudi posveto valnega procesa je za znak evropske 
dediščine najprimernejša možnost 3c.  
7. SPREMLJANJE IN OCENJEVANJE  
Okvir spremljanja in ocenjevanja znaka evropske dediš čine bo vseboval dva 
elementa, ki ju je treba razlikovati. 
Spremljanje spomenikov z znakom 
Cilj je preverjati, ali so spomeniki z znakom  izpolnili obveznosti, ki so jih prevzeli, 
ko so se prijavili in bili izbrani.  Spremljanje bo v pristojnosti držav članic, ki bodo o 
tem poro čale evropskemu izbirnemu svetu. Če po obdobju dogovorov nekateri 
spomeniki ne bodo izpolnjevali svojih obveznosti, jim bo mogo če znak odvzeti. 
Ocenjevanje programa za znak evropske dediš čine kot celote 
Pri ocenjevanju je treba združevati preu čevanje procesov, vklju čenih v operativni 
program, in dejanskega skupnega u činka znaka evropske dediš čine na ravni 
programa. Cilj ocenjevanja bo ugotovitev, v katerih pogledih program deluje dobro, 
kako ga je mogo če še izboljšati in bistveno, kako v prihodnosti najbolje dose či to 
izboljšanje. Spremljanje spomenikov z znakom  bo seveda vplivalo na to ocenjevanje. 
Ocenjevanje bo v pristojnosti Komisije in  bo prevzelo obliko zunanjega ocenjevanja 
na vsakih šest let.