EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 18.4.2018 COM(2018) 195 final 2018/0096(NLE) Predlog SKLEP SVETA o podpisu, v imenu Evropske unije, Sporazuma o zaščiti naložb med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Singapur na drugi strani



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1.OZADJE PREDLOGA •Razlogi za predlog in njegovi cilji Dinamično rastoča gospodarstva jugovzhodne Azije, ki vključujejo več kot 600 milijonov potrošnikov in hitro rastoči srednji razred, so ključni trgi za izvoznike in vlagatelje iz Evropske unije. Združenje držav jugovzhodne Azije (v nadaljnjem besedilu: združenje ASEAN) kot celota je s trgovino z blagom v skupni vrednosti 208 milijard EUR in trgovino s storitvami v skupni vrednosti 77 milijard EUR (2016) tretji največji trgovinski partner EU zunaj Evrope za ZDA in Kitajsko. Hkrati je EU z neposrednimi tujimi naložbami v združenju ASEAN v skupni vrednosti 263 milijard EUR (2016) prva neposredna tuja vlagateljica v združenju, medtem ko je slednje kot celota z neposrednimi tujimi naložbami v skupni vrednosti 116 milijard EUR (2016) drugi največji azijski neposredni tuji vlagatelj v EU. Znotraj združenja ASEAN je Singapur daleč največji partner EU, saj predstavlja malo manj kot tretjino trgovine z blagom in storitvami med EU in združenjem ter približno dve tretjini naložb med regijama. V Singapurju ima sedež več kot 10 000 družb EU, ki državo uporabljajo kot središče za poslovanje v vseh državah pacifiškega obroča. Svet je 23. aprila 2007 pooblastil Komisijo, da začne pogajanja o medregionalnem sporazumu o prosti trgovini z državami članicami združenja ASEAN. Pooblastilo je bilo sicer namenjeno pogajanjem o medregionalnem sporazumu o prosti trgovini, vendar je omogočalo tudi dvostranska pogajanja, če ne bilo mogoče doseči dogovora o skupnih pogajanjih s skupino držav članic združenja ASEAN. Glede na težave pri medregionalnih pogajanjih sta obe strani priznali, da so pogajanja na mrtvi točki, in se dogovorili, da jih bosta začasno prekinili. Svet se je 22. decembra 2009 dogovoril o začetku dvostranskih pogajanj s posameznimi državami članicami združenja ASEAN na podlagi pooblastila in pogajalskih smernic iz leta 2007, vendar je ohranil strateški cilj medregionalnega sporazuma. Tako je pooblastil Komisijo, da začne dvostranska pogajanja o sporazumu o prosti trgovini s Singapurjem, ki bi bil prvi korak k pravočasnemu začetku takih pogajanj z drugimi zadevnimi državami članicami združenja ASEAN. Dvostranska pogajanja s Singapurjem so se začela marca 2010, EU pa je od takrat začela dvostranska pogajanja o sporazumu o prosti trgovini z drugimi državami članicami združenja ASEAN, in sicer Malezijo (2010), Vietnamom (2012), Tajsko (2013), Filipini (2015) in Indonezijo (2016). Svet je 12. septembra 2011 pooblastil Komisijo, da razširi pogajanja s Singapurjem, da bi glede na nove pristojnosti EU po Lizbonski pogodbi zajemala tudi zaščito naložb. Na podlagi pogajalskih smernic, ki jih je Svet sprejel leta 2007 in ki so bile leta 2011 dopolnjene, da bi vključevale zaščito naložb, se je Komisija pogajala z Republiko Singapur o ambicioznem in celovitem sporazumu o prosti trgovini in sporazumu o zaščiti naložb, da bi se ustvarile nove priložnosti in pravna varnost za razvoj trgovine in naložb med obema partnericama. Pravno revidirani besedili sporazumov sta bili javno objavljeni in sta na voljo na naslednji povezavi: http://ec.europa.eu/trade/policy/countries-and-regions/countries/singapore/. Komisija predlaga naslednje predloge sklepov Sveta: –predlog sklepa Sveta o podpisu, v imenu Evropske unije, Sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo in Republiko Singapur, –predlog sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo in Republiko Singapur, –predlog sklepa Sveta o podpisu, v imenu Evropske unije, Sporazuma o zaščiti naložb med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Singapur na drugi strani, –predlog sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o zaščiti naložb med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Singapur na drugi strani. Komisija bo vzporedno s temi predlogi predložila tudi predlog horizontalne uredbe o zaščitnih ukrepih, ki bo med drugim zajemala sporazum o prosti trgovini med EU in Singapurjem. Priloženi predlog sklepa Sveta je pravni akt za odobritev podpisa, v imenu Evropske unije, Sporazuma o zaščiti naložb med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Singapur na drugi strani. •Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike Pogajanja o sporazumu o prosti trgovini in sporazumu o zaščiti naložb so potekala vzporedno s pogajanji Evropske službe za zunanje delovanje o sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Singapur na drugi strani, ki je bil parafiran oktobra 2013. Ko bo slednji začel veljati, bo zagotovil pravni okvir za nadaljnji razvoj že tako dolgotrajnega in močnega partnerstva med EU in Singapurjem na številnih področjih, vključno s političnim dialogom, trgovino, energijo, prometom, človekovimi pravicami, izobraževanjem, znanostjo in tehnologijo, pravosodjem, azilom in migracijami.

Dolgotrajno trgovinsko in gospodarsko partnerstvo med EU in Singapurjem se je do zdaj razvijalo brez posebnega pravnega okvira. Sporazum o prosti trgovini in sporazum o zaščiti naložb, ki sta bila izpogajana, bosta posebna sporazuma, ki bosta uveljavljala trgovinske in naložbene določbe sporazuma o partnerstvu in sodelovanju, ter sestavni del splošnih dvostranskih odnosov med EU in Singapurjem. Sporazum o zaščiti naložb med EU in Singapurjem bo z datumom začetka veljavnosti razveljavil in nadomestil dvostranske naložbene pogodbe med Republiko Singapur in državami članicami EU, ki so navedene v Prilogi 5 (sporazumi iz člena 4.12) k sporazumu o zaščiti naložb. •Skladnost z drugimi politikami Unije Sporazum o prosti trgovini in sporazum o zaščiti naložb med EU in Singapurjem sta v celoti v skladu s politikami Unije in EU zaradi njiju ne bo morala spremeniti svojih pravil, predpisov ali standardov na nobenem reguliranem področju (npr. tehnična pravila in standardi za proizvode, sanitarni in fitosanitarni predpisi, predpisi o hrani in varnosti, zdravstveni in varnostni standardi, pravila o GSO, varstvu okolja, varstvu potrošnikov itd.). Poleg tega sporazuma tako kot vsi drugi trgovinski in naložbeni sporazumi, ki jih je Komisija izpogajala, v celoti varujeta javne službe ter v celoti ohranjata pravico vlad do urejanja v javnem interesu in to pravico obravnavata kot temeljno načelo. 2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST •Pravna podlaga Komisija je julija 2015 zahtevala, da Sodišče EU v skladu s členom 218(11) PDEU izda mnenje o tem, ali ima Unija potrebno pristojnost, da sama podpiše in sklene sporazum, ki je bil izpogajan s Singapurjem, ali pa je v zvezi z nekaterimi zadevami potrebna ali vsaj mogoča udeležba držav članic EU. Sodišče je v mnenju 2/15 z dne 16. maja 2017 potrdilo izključno pristojnost EU v zvezi z vsemi zadevami, ki jih zajema sporazum, ki je bil izpogajan s Singapurjem, razen za posredne naložbe ter reševanje sporov med vlagatelji in državo, v katerih so države članice tožene stranke, pri katerih gre po mnenju Sodišča za deljeno pristojnost med EU in državami članicami. Besedilo o reševanju sporov med vlagatelji in državo je bilo pozneje v sporazumu o zaščiti naložb nadomeščeno s sistemom sodišč za naložbe. Sodišče je izključno pristojnost EU osnovalo ob upoštevanju področja uporabe skupne trgovinske politike v skladu s členom 207(1) PDEU in člena 3(2) PDEU (na podlagi vpliva na obstoječa skupna pravila iz sekundarne zakonodaje). Glede na mnenje Sodišča ter poznejše obsežne razprave o strukturi s Svetom in Evropskim parlamentom je bilo prvotno izpogajano besedilo prilagojeno tako, da sta bila oblikovana dva samostojna sporazuma, tj. sporazum o prosti trgovini in sporazum o zaščiti naložb. V skladu z mnenjem 2/15 vsa področja, ki jih zajema sporazum o prosti trgovini med EU in Singapurjem, spadajo v pristojnost EU, zlasti na področje uporabe člena 91, člena 100(2) in člena 207 PDEU. Vse materialne določbe o zaščiti naložb v okviru sporazuma o zaščiti naložb so, v kolikor se uporabljajo za neposredne tuje naložbe, zajete s členom 207 PDEU. Unija podpiše sporazum o prosti trgovini med EU in Singapurjem v skladu s sklepom Sveta na podlagi člena 218(5) PDEU ter ga sklene v skladu s sklepom Sveta na podlagi člena 218(6) PDEU po odobritvi Evropskega parlamenta. Unija podpiše sporazum o zaščiti naložb med EU in Singapurjem v skladu s sklepom Sveta na podlagi člena 218(5) PDEU ter ga sklene v skladu s sklepom Sveta na podlagi člena 218(6) PDEU po odobritvi Evropskega parlamenta in ratifikaciji s strani držav članic v skladu z njihovimi notranjimi postopki. •Subsidiarnost (za neizključno pristojnost) Kot je bilo potrjeno v mnenju 2/15, sporazum o prosti trgovini med EU in Singapurjem, kot je bil predložen Svetu, ne zajema zadev, ki ne spadajo v izključno pristojnost EU. Kar zadeva sporazum o zaščiti naložb, je Sodišče potrdilo, da ima EU v skladu s členom 207 PDEU izključno pristojnost v zvezi z vsemi materialnimi določbami o zaščiti naložb, če se uporabljajo za neposredne tuje naložbe. Potrdilo je tudi izključno pristojnost EU v zvezi z mehanizmom za reševanje sporov med državami glede zaščite naložb. Poleg tega je navedlo, da ima EU deljeno pristojnost v zvezi s posrednimi naložbami in reševanjem sporov med vlagatelji in državo (ki je bilo pozneje v sporazumu o zaščiti naložb nadomeščeno s sistemom sodišč za naložbe), v katerih so države članice tožene stranke. Teh elementov ni mogoče smiselno ločiti od materialnih določb ali reševanja sporov med državami in zato bi jih bilo treba vključiti v sporazume na ravni EU. •Sorazmernost Ta predlog je v skladu z vizijo strategije Evropa 2020 ter prispeva k trgovinskim in razvojnim ciljem EU. •Izbira instrumenta Ta predlog je v skladu s členom 218 PDEU, ki predvideva sprejetje sklepov o mednarodnih sporazumih v Svetu. Drug pravni instrument, ki bi se lahko uporabil za dosego cilja tega predloga, ne obstaja.

3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA •Naknadne ocene/preverjanja ustreznosti obstoječe zakonodaje Ko so bila pogajanja s Singapurjem v veliki meri zaključena, je interna skupina pod vodstvom glavnega ekonomista pri GD za trgovino izvedla študijo gospodarskih koristi, ki se jih lahko pričakuje od sporazuma. Po analizi bi se lahko izvoz EU v Singapur v desetletnem obdobju povečal za približno 1,4 milijarde EUR, izvoz Singapurja v EU pa za približno 3,5 milijarde EUR, kar vključuje pošiljke številnih evropskih odvisnih družb v Singapurju nazaj v EU. Glede na velike razlike v velikosti obeh gospodarstev in relativno odprtost singapurskega gospodarstva je neizogibno, da imata partnerja različne koristi od sporazuma. Po analizi bi se lahko realni BDP v EU v desetletnem obdobju povečal za približno 550 milijonov EUR, singapursko gospodarstvo pa bi se lahko v istem obdobju povečalo za 2,7 milijarde EUR. Te ocene o morebitnih gospodarskih učinkih se štejejo za zadržane, saj je težko natančno količinsko opredeliti učinke odprave netarifnih ovir, kar je ključni sestavni del sporazuma. Ker Singapur deluje kot središče za trgovino z blagom in storitvami med Evropo in jugovzhodno Azijo, je verjetno tudi, da bodo koristi od sporazuma še večje, če in ko bo EU sklenila sporazume z drugimi državami članicami združenja ASEAN. Poleg tega ocene na podlagi gospodarskih modelov ne morejo upoštevati strateške vrednosti, ki jo imata sporazum o prosti trgovini in sporazum o zaščiti naložb med EU in Singapurjem za EU, saj gre za ključna sporazuma v okviru širše agende EU v regiji, ki jo pokriva združenje ASEAN, in celotni Aziji. Po sporazumu o prosti trgovini med EU in Korejo bo sporazum o prosti trgovini med EU in Singapurjem drugi pomemben trgovinski sporazum EU s ključnim azijskim partnerjem, medtem ko bo sporazum o zaščiti naložb med EU in Singapurjem prvi tovrsten sporazum EU z azijskim partnerjem. •Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi Pred začetkom dvostranskih pogajanj s Singapurjem je zunanji izvajalec izvedel oceno učinka trgovine na trajnostni razvoj v okviru sporazuma o prosti trgovini med EU in združenjem ASEAN, da bi proučil morebitne gospodarske, socialne in okoljske učinke tesnejšega gospodarskega partnerstva med regijama. Izvajalec se je med pripravo ocene učinka trgovine na trajnostni razvoj posvetoval z notranjimi in zunanjimi strokovnjaki ter organiziral javna posvetovanja v Bruslju in Bangkoku ter dvostranska srečanja in intervjuje s civilno družbo v EU in združenju ASEAN. Posvetovanja v okviru ocene učinka trgovine na trajnostni razvoj so zagotovila platformo za vključitev ključnih zainteresiranih strani in civilne družbe v dialog o trgovinski politiki v zvezi z jugovzhodno Azijo. Tako so poročilo o oceni učinka trgovine na trajnostni razvoj in posvetovanja med njegovo pripravo Komisiji zagotovila informacije, ki so bile zelo koristne za vsa od takrat začeta dvostranska trgovinska in naložbena pogajanja s posameznimi državami članicami združenja ASEAN. Poleg tega je Komisija pred začetkom dvostranskih pogajanj s Singapurjem organizirala javno posvetovanje o prihodnjem sporazumu, ki je vključevalo vprašalnik za pridobitev informacij od zainteresiranih strani, kar ji je pozneje pomagalo določiti prednostne naloge in sprejemati odločitve skozi celotna pogajanja. Povzetek rezultatov posvetovanja je bil javno objavljen. Pred in med pogajanji so bile države članice EU redno obveščane ter so sodelovale v ustnih in pisnih posvetovanjih o različnih vidikih pogajanj prek Odbora Sveta za trgovinsko politiko. Evropski parlament je bil prav tako redno obveščan in je sodeloval v posvetovanjih, in sicer prek svojega Odbora za mednarodno trgovino in zlasti prek njegove skupine za spremljanje sporazuma o prosti trgovini med EU in Singapurjem. Besedili, ki sta se postopoma oblikovali na podlagi pogajanj, sta bila ves čas na voljo obema institucijama. •Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj Oceno učinka trgovine na trajnostni razvoj v okviru sporazuma o prosti trgovini med EU in združenjem ASEAN je izvedel zunanji izvajalec „Ecorys“. •Ocena učinka V oceni učinka trgovine na trajnostni razvoj, ki jo je izvedel zunanji izvajalec in je bila zaključena leta 2009, je bilo ugotovljeno, da bi ambiciozen sporazum o prosti trgovini med EU in združenjem ASEAN imel pomembne pozitivne učinke (v smislu BDP, prihodkov, trgovine in zaposlovanja) za EU in Singapur. Učinki na nacionalne prihodke za EU so bili ocenjeni na 13 milijard EUR, za Singapur pa na 7,5 milijarde EUR. Te številke jih morda podcenjujejo, saj temeljijo na trgovinskih tokovih v letu 2007, vendar se je trgovina od takrat znatno povečala (+32 %). •Ustreznost in poenostavitev ureditve Sporazum o prosti trgovini in sporazum o zaščiti naložb med EU in Singapurjem nista predmet postopkov programa ustreznosti in uspešnosti predpisov. Vendar vsebujeta številne določbe, ki bodo poenostavile trgovinske in naložbene postopke ter znižale stroške v zvezi z izvozom in naložbami, kar bo več malim podjetjem omogočilo poslovanje na obeh trgih. Pričakovane koristi vključujejo manj obremenjujoča tehnična pravila, zahteve glede skladnosti s predpisi, carinske postopke in pravila o poreklu, varstvo pravic intelektualne lastnine ter znižanje stroškov sodnih postopkov v okviru sistema sodišč za naložbe za tožnike, ki so MSP. •Temeljne pravice

Predlog ne vpliva na varstvo temeljnih pravic Unije. 4.PRORAČUNSKE POSLEDICE Sporazum o prosti trgovini med EU in Singapurjem bo imel finančne posledice za proračun EU na strani prihodkov. Ocenjuje se, da bi lahko nepobrane dajatve po začetku celovitega izvajanja sporazuma dosegle 248,8 milijona EUR. Ocena temelji na povprečnem uvozu, predvidenem za leto 2025, ob odsotnosti sporazuma in predstavlja letno izgubo prihodkov zaradi odprave tarif EU za uvoz iz Singapurja. Sporazum o zaščiti naložb med EU in Singapurjem naj bi imel finančne posledice za proračun EU na strani odhodkov. Sporazum bo drugi sporazum EU (po Celovitem gospodarskem in trgovinskem sporazumu s Kanado), ki bo vključeval sistem sodišč za naložbe za reševanje sporov med vlagatelji in državami. Za financiranje stalne strukture, ki bo vključevala sodišče prve stopnje in pritožbeno sodišče, se od leta 2018 (odvisno od začetka veljavnosti sporazuma) predvidevajo dodatni letni odhodki v višini 200 000 EUR. Hkrati pa sporazum vključuje uporabo upravnih virov iz proračunske vrstice XX 01 01 01 (Odhodki za uradnike in začasne uslužbence, zaposlene v instituciji), saj se ocenjuje, da bo za naloge v skladu s tem sporazumom pooblaščen en upravni uslužbenec v ekvivalentu polnega delovnega časa. To je navedeno v oceni finančnih posledic zakonodajnega predloga, veljajo pa tam navedeni pogoji. 5.DRUGI ELEMENTI •Izvedbeni načrti ter ureditve spremljanja, ocenjevanja in poročanja Sporazum o prosti trgovini in sporazum o zaščiti naložb med EU in Singapurjem vključujeta institucionalne določbe, ki določajo strukturo izvedbenih organov za stalno spremljanje izvajanja, delovanja in učinka sporazumov. Ker bosta sporazuma sestavni del splošnih dvostranskih odnosov med EU in Singapurjem, kot jih ureja sporazum o partnerstvu in sodelovanju, bo navedena struktura del skupnega institucionalnega okvira s sporazumom o partnerstvu in sodelovanju. V poglavju o institucionalnih določbah sporazuma o prosti trgovini je določena ustanovitev odbora za trgovino, katerega glavna naloga bo, da nadzoruje in olajšuje izvajanje in uporabo sporazuma. Odbor za trgovino bodo sestavljali predstavniki EU in Singapurja, ki se bodo sestali vsaki dve leti ali na zahtevo ene od strani. Odbor za trgovino bo nadzoroval delo vseh specializiranih odborov, ustanovljenih v skladu s sporazumom (odbora za trgovino z blagom, odbora za sanitarne in fitosanitarne ukrepe, odbora za carine ter odbora za trgovino s storitvami, naložbe in javna naročila). Odbor za trgovino bo moral tudi komunicirati z vsemi zainteresiranimi stranmi, vključno z zasebnim sektorjem in civilno družbo, v zvezi z delovanjem in izvajanjem sporazuma. V sporazumu obe strani priznavata pomen preglednosti in odprtosti ter se zavezujeta, da bosta upoštevali mnenja predstavnikov javnosti, da bi pri izvajanju sporazuma imeli na voljo veliko različnih vidikov. V poglavju o institucionalnih določbah sporazuma o zaščiti naložb je določena ustanovitev odbora, katerega glavna naloga bo, da nadzoruje in olajšuje izvajanje in uporabo sporazuma. Med drugim bo lahko po izpolnitvi zadevnih zakonskih zahtev in zaključku postopkov obeh strani imenoval člane sodišč v okviru sistema sodišč za naložbe, določil njihove mesečne honorarje in sprejel zavezujoče razlage sporazuma. Kot je bilo poudarjeno v sporočilu „Trgovina za vse“, Komisija namenja vse več sredstev učinkovitemu izvajanju in izvrševanju trgovinskih in naložbenih sporazumov. Leta 2017 je objavila prvo letno poročilo o izvajanju sporazumov o prosti trgovini. Glavni namen poročila je bil zagotoviti objektivno sliko o izvajanju sporazumov EU o prosti trgovin ter izpostaviti doseženi napredek in pomanjkljivosti, ki jih je treba odpraviti. Poročilo naj bi bilo podlaga za odprto razpravo in sodelovanje z državami članicami, Evropskim parlamentom in civilno družbo na splošno v zvezi z delovanjem in izvajanjem sporazumov o prosti trgovini. Vsakoletna objava poročila bo omogočila redno spremljanje trendov in napredka pri reševanju opredeljenih prednostnih vprašanj. V poročilo bo z začetkom veljavnosti zajet tudi sporazum o prosti trgovini med EU in Singapurjem. •Obrazložitveni dokumenti (za direktive) Ni relevantno. •Natančnejša pojasnitev posameznih določb predloga Sporazum o prosti trgovini med EU in Singapurjem določa pogoje, v katerih lahko gospodarski subjekti EU v celoti izkoristijo priložnosti v Singapurju kot poslovnem in prometnem središču jugovzhodne Azije. Komisija si je pri pogajanjih o tem sporazumu prizadevala za dva glavna cilja, in sicer zagotoviti čim boljše pogoje za dostop gospodarskih subjektov EU do singapurskega trga ter določiti pomembno referenčno točko za druga pogajanja EU v regiji. Oba cilja sta bila v celoti izpolnjena, saj sporazum presega veljavne zaveze v okviru STO na številnih področjih, kot so storitve, javna naročila, netarifne ovire in zaščita intelektualne lastnine, vključno z geografskimi označbami. Na vseh teh področjih se je Singapur strinjal tudi z novimi zavezami, ki zelo presegajo to, kar je bil predhodno pripravljen sprejeti, med drugim tudi v sporazumu o prosti trgovini z ZDA. Sporazum izpolnjuje merila iz člena XXIV Splošnega sporazuma o tarifah in trgovini (glede odprave carin in drugih omejitvenih predpisov v trgovini za pretežni del trgovine z blagom med pogodbenicama) in člena V Splošnega sporazuma o trgovini s storitvami, ki določa podobno merilo v zvezi s storitvami. V skladu s cilji, določenimi v pogajalskih smernicah, je Komisija zagotovila: (1)celovito liberalizacijo storitev in naložbenih trgov, vključno s horizontalnimi pravili o izdajanju dovoljenj in medsebojnem priznavanju diplom ter sektorskimi pravili za zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev za evropska podjetja;

(2)nove priložnosti za oddajo ponudb za evropske ponudnike, zlasti na trgu storitev javnih gospodarskih služb, na katerem je veliko vodilnih evropskih dobaviteljev; (3)odpravo tehničnih in regulativnih trgovinskih ovir za trgovino z blagom, kot je podvajanje preskusov, zlasti s spodbujanjem uporabe tehničnih in regulativnih standardov, ki so znani v EU v sektorjih motornih vozil, elektronike, farmacevtskih izdelkov, medicinskih pripomočkov in zelene tehnologije; (4)ureditev za odobritev evropskega izvoza mesa v Singapur, ki spodbuja trgovino in temelji na mednarodnih standardih; (5)zavezo Singapurja, da ne bo zvišal tarif (ki so trenutno večinoma prostovoljno ne uporabljajo) za uvoz iz EU, ter cenejši dostop evropskih podjetij in potrošnikov do proizvodov iz Singapurja; (6)visoko raven varstva pravic intelektualne lastnine, vključno z uveljavljanjem teh pravic, med drugim tudi na meji; (7)raven varstva na podlagi sporazuma TRIPs-plus za geografske označbe EU po njihovi registraciji v Singapurju, ko bo slednji vzpostavil register geografskih označb (k čemur se je zavezal po odobritvi sporazuma o prosti trgovini s strani Evropskega parlamenta); (8)celovito poglavje o trgovini in trajnostnem razvoju, katerega cilj je zagotoviti, da trgovina podpira varstvo okolja in družbeni razvoj ter spodbuja trajnostno gospodarjenje z gozdovi in ribištvom. To poglavje določa tudi, kako bodo socialni partnerji in civilna družba vključeni v njegovo izvajanje in spremljanje; (9)mehanizem hitrega reševanja sporov z arbitražo ali s pomočjo mediatorja ter (10)celovito in novo poglavje o spodbujanju novih priložnosti v „sektorju zelene rasti“ v skladu s strategijo Evropa 2020. Sporazum o zaščiti naložb med EU in Singapurjem bo zagotovil visoko raven zaščite naložb, hkrati pa bo varoval pravice EU in Singapurja do urejanja in uresničevanja legitimnih ciljev javne politike, kot so varovanje javnega zdravja, zagotavljanje varnosti in varstvo okolja. Sporazum vključuje vse novosti novega pristopa EU k zaščiti naložb in mehanizme izvrševanja, ki jih ni v 12 obstoječih dvostranskih naložbenih sporazumih med Singapurjem in državami članicami EU. Zelo pomemben vidik tega sporazuma je, da nadomešča in posledično tudi izboljšuje 12 obstoječih dvostranskih naložbenih sporazumov. V skladu s cilji iz pogajalskih smernic je Komisija zagotovila, da bodo evropski vlagatelji in njihove naložbe v Singapurju obravnavani pravično in enakopravno ter da ne bodo diskriminirani v primerjavi s singapurskimi naložbami v podobnem položaju. Sporazum o zaščiti naložb hkrati tudi varuje evropske vlagatelje in njihove naložbe v Singapurju pred razlastitvijo, razen če je to za javne namene, v skladu z dolžnim pravnim postopanjem, na nediskriminatorni podlagi ter proti plačilu takojšnjega in ustreznega nadomestila glede na pošteno tržno vrednost razlaščene naložbe. Poleg tega bo v skladu s pogajalskimi smernicami sporazum o zaščiti naložb, ki ga je izpogajala Komisija, ponujal vlagateljem možnost sodobnega in reformiranega mehanizma reševanja naložbenih sporov. Ta sistem zagotavlja spoštovanje pravil o zaščiti naložb ter poskuša najti ravnovesje med zaščito vlagateljev na pregleden način in varstvom pravice države do urejanja zaradi uresničevanja ciljev javne politike. Sporazum vzpostavlja stalni mednarodni in popolnoma neodvisni sistem za reševanje sporov, ki ga sestavljajo sodišča na prvi stopnji in pritožbena sodišča, ki bodo reševali spore na pregleden in nepristranski način. Komisija se zaveda, da je treba najti ravnovesje med napredkom pri reformirani naložbeni politiki EU in občutljivostjo držav članic glede morebitnega izvajanja deljene pristojnosti pri teh vprašajih. Zato ni predlagala začasne uporabe sporazuma o zaščiti naložb. Če pa bi države članice želele predlog o začasni uporabi sporazuma, ga je Komisija pripravljena predložiti. 2018/0096 (NLE) Predlog SKLEP SVETA o podpisu, v imenu Evropske unije, Sporazuma o zaščiti naložb med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Singapur na drugi strani SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 207 v povezavi s členom 218(5) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije, ob upoštevanju naslednjega: (1)Svet je 23. aprila 2007 pooblastil Komisijo za pogajanja o sporazumu o prosti trgovini z državami članicami Združenja držav jugovzhodne Azije (v nadaljnjem besedilu: združenje ASEAN). Pooblastilo je omogočalo tudi dvostranska pogajanja. (2)Svet je 22. decembra 2009 pooblastil Komisijo za dvostranska pogajanja o sporazumu o prosti trgovini s posameznimi državami članicami združenja ASEAN v skladu z obstoječimi pogajalskimi smernicami, in sicer najprej s Singapurjem. (3)Svet je 12. septembra 2011 pooblastil Komisijo, da razširi pogajanja s Singapurjem, da bi zajemala tudi zaščito naložb. (4)Pogajanja o Sporazumu o zaščiti naložb med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Singapur na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) so se zaključila in zato bi bilo treba Sporazum podpisati v imenu Unije, s pridržkom zaključka postopkov, potrebnih za njegovo poznejšo sklenitev – SPREJEL NASLEDNJI SKLEP: Člen 1 Podpis Sporazuma o zaščiti naložb med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Singapur na drugi strani se odobri v imenu Unije, s pridržkom sklenitve navedenega sporazuma. Besedilo Sporazuma, ki se podpiše, je priloženo temu sklepu. Člen 2 Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo, pooblaščeno za podpis Sporazuma v imenu Unije, s pridržkom njegove sklenitve. Člen 3 Ta sklep začne veljati na dan sprejetja. V Bruslju, Za Svet Predsednik OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA 1.OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1.Naslov predloga/pobude

1.2.Zadevna področja v strukturi ABM/ABB 1.3.Vrsta predloga/pobude 1.4.Cilji 1.5.Utemeljitev predloga/pobude 1.6.Trajanje ukrepa in finančnih posledic 1.7.Načrtovani načini upravljanja 2.UKREPI UPRAVLJANJA 2.1.Pravila o spremljanju in poročanju 2.2.Upravljavski in kontrolni sistem 2.3.Ukrepi za preprečevanje goljufij in nepravilnosti 3.OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE 3.1.Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske vrstice 3.2.Ocenjene posledice za odhodke 3.2.1.Povzetek ocenjenih posledic za odhodke 3.2.2.Ocenjene posledice za odobritve za poslovanje 3.2.3.Ocenjene posledice za odobritve za upravne zadeve 3.2.4.Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom 3.2.5.Udeležba tretjih oseb pri financiranju 3.3.Ocenjene posledice za prihodke OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA

1.OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1.Naslov predloga/pobude Sporazum o zaščiti naložb med EU in Singapurjem 1.2.Zadevna področja v strukturi ABM/ABB 20.02 – Trgovinska politika 1.3.Vrsta predloga/pobude ☑ Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep. ◻ Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep na podlagi pilotnega projekta / pripravljalnega ukrepa. ◻ Predlog/pobuda se nanaša na podaljšanje obstoječega ukrepa. ◻ Predlog/pobuda se nanaša na obstoječ ukrep, preusmerjen v nov ukrep. 1.4.Cilji 1.4.1.Večletni strateški cilji Komisije, ki naj bi bili doseženi s predlogom/pobudo Predlog je mogoče uvrstiti v prvo od desetih prednostnih nalog Junckerjeve Komisije, tj. delovna mesta, rast in naložbe. 1.4.2.Specifični cilji in zadevne dejavnosti v strukturi ABM/ABB Specifični cilj št. 1 Zadevne dejavnosti v strukturi ABM/ABB 20.02 – Trgovinska politika 1.4.3.Pričakovani rezultati in posledice Navedite, kakšne posledice naj bi imel(-a) predlog/pobuda za upravičence/ciljne skupine.

Cilj sporazuma o zaščiti naložb med EU in Singapurjem je izboljšati naložbeno okolje med EU in Singapurjem. Sporazum bo koristil evropskim vlagateljem, saj bo zagotovil visoko stopnjo zaščite njihovih naložb v Singapurju, hkrati pa bo varoval pravice EU do urejanja in uresničevanja legitimnih ciljev javne politike, kot so varovanje javnega zdravja, zagotavljanje varnosti in varstvo okolja. Sporazum vzpostavlja sistem sodišč za naložbe, s katerim naj bi se izpolnila visoka pričakovanja državljanov in industrije glede pravičnejšega, preglednejšega in institucionaliziranega sistema za reševanje naložbenih sporov. Določbe v tem sporazumu, ki imajo posledice za proračun EU, zadevajo namreč prav stroške vzpostavitve in delovanja sistema sodišč za naložbe. 1.4.4.Kazalniki rezultatov in posledic Navedite, s katerimi kazalniki se bo spremljalo izvajanje predloga/pobude. Sporazum o zaščiti naložb zagotavlja pravno varnost in predvidljivost, ki naj bi EU in Singapurju pomagala privabiti in ohraniti naložbe v korist gospodarstva. 1.5.Utemeljitev predloga/pobude 1.5.1.Potrebe, ki jih je treba zadovoljiti kratkoročno ali dolgoročno Ohranitev ali povečanje obsega naložbenih tokov med EU in Singapurjem. 1.5.2.Dodana vrednost ukrepanja EU Leta 2016 so skupne neposredne tuje naložbe EU v Singapurju znašale 168 milijard EUR, kar predstavlja več kot petino vseh neposrednih tujih naložb v Singapurju, s čimer je EU največja tuja vlagateljica v državi. Po drugi strani je Singapur s skupnimi naložbami v višini približno 88 milijard EUR v letu 2016 tretji največji azijski vlagatelj v EU in sedmi največji zunanji vlagatelj. EU in Singapur bosta imela kot tesna naložbena partnerja koristi od boljšega naložbenega okolja, ki ga bo zagotovil sporazum o zaščiti naložb. Sporazum vključuje tudi vse novosti novega pristopa EU k zaščiti naložb in mehanizme izvrševanja, ki jih ni v 12 obstoječih dvostranskih naložbenih sporazumih med Singapurjem in državami članicami EU, ki jih bo ta sporazum nadomestil. 1.5.3.Spoznanja iz podobnih izkušenj v preteklosti Ni relevantno. 1.5.4.Skladnost in možnosti sinergij z drugimi ustreznimi instrumenti Ni relevantno. 1.6.Trajanje ukrepa in finančnih posledic ◻ Časovno omejen(-a) predlog/pobuda: –◻ trajanje predloga/pobude od [D. MMMM] LLLL do [D. MMMM] LLLL, –◻ finančne posledice med letoma LLLL in LLLL. ☑ Časovno neomejen(-a) predlog/pobuda:

–izvajanje z obdobjem uvajanja od leta 2018 (s pridržkom ratifikacije v Svetu in Evropskem parlamentu), –ki mu sledi izvajanje predloga/pobude v celoti. 1.7.Načrtovani načini upravljanja ◻ Neposredno upravljanje – Komisija: –◻ z lastnimi službami, vključno z zaposlenimi v delegacijah Unije, –◻ prek izvajalskih agencij. ◻ Deljeno upravljanje z državami članicami. ☑ Posredno upravljanje s poverjanjem nalog izvrševanja proračuna: –◻ tretjim državam ali organom, ki jih te imenujejo, –☑ mednarodnim organizacijam in njihovim agencijam (navedite), –◻ EIB in Evropskemu investicijskemu skladu, –◻ organom iz členov 208 in 209 finančne uredbe, –◻ subjektom javnega prava, –◻ subjektom zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve, kolikor ti subjekti zagotavljajo ustrezna finančna jamstva, –◻ subjektom zasebnega prava države članice, ki so pooblaščeni za izvajanje javno-zasebnih partnerstev in ki zagotavljajo ustrezna finančna jamstva, –◻ osebam, pooblaščenim za izvajanje določenih ukrepov SZVP v skladu z naslovom V PEU in opredeljenim v zadevnem temeljnem aktu. –Pri navedbi več kot enega načina upravljanja je treba to natančneje obrazložiti v oddelku „opombe“. Opombe Kar zadeva finančno upravljanje sistema sodišč za naložbe v sporazumu o zaščiti naložb med EU in Singapurjem, bo plačan prispevek „obstoječi strukturi“ (tj. Mednarodnemu centru za reševanje investicijskih sporov (ICSID)), prek katere bodo potekala plačila honorarjev sodnikom, ki so del te strukture. Honorarji za vodenje zadev se izplačajo samo v primeru sporov, sicer pa so storitve ICSID kot sekretariata brezplačne. 2.UKREPI UPRAVLJANJA

2.1.Pravila o spremljanju in poročanju Navedite pogostost in pogoje. V skladu z določbami okvirnega sporazuma, sklenjenega z zadevno organizacijo. 2.2.Upravljavski in kontrolni sistem 2.2.1.Ugotovljena tveganja V skladu z določbami okvirnega sporazuma, sklenjenega z zadevno organizacijo. 2.2.2.Podatki o vzpostavljenem sistemu notranje kontrole V skladu z določbami okvirnega sporazuma, sklenjenega z zadevno organizacijo, zlasti z veljavnimi pravili za preverjanje. 2.2.3.Ocena stroškov in koristi kontrol ter ocena pričakovane stopnje tveganja napak Glede na pričakovane finančne posledice ni mogoče določiti količinsko opredeljivih stroškov in koristi. Prispevek bo del splošnega sistema kontrole GD za trgovino. 2.3.Ukrepi za preprečevanje goljufij in nepravilnosti Navedite obstoječe ali načrtovane preprečevalne in zaščitne ukrepe. V skladu z določbami okvirnega sporazuma, sklenjenega z zadevno organizacijo, Poleg tega se bo uporabljala strategija GD za trgovino za boj proti goljufijam, ki vsebuje posebno poglavje o finančnem poslovodenju. 3.OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE 3.1.Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske vrstice ·Obstoječe proračunske vrstice Po vrstnem redu razdelkov večletnega finančnega okvira in proračunskih vrstic. Razdelek večletnega finančnega okvira Proračunska vrstica Vrsta

odhodkov Prispevek številka

4 dif./nedif. držav Efte držav kandidatk tretjih držav po členu 21(2)(b) finančne uredbe 20.0201 dif. NE NE NE NE ·Zahtevane nove proračunske vrstice Po vrstnem redu razdelkov večletnega finančnega okvira in proračunskih vrstic.

Razdelek večletnega finančnega okvira Proračunska vrstica Vrsta

odhodkov Prispevek številka

ni relevantno dif./nedif. držav Efte držav kandidatk tretjih držav po členu 21(2)(b) finančne uredbe ni relevantno DA/NE DA/NE DA/NE DA/NE 3.2.Ocenjene posledice za odhodke 3.2.1.Povzetek ocenjenih posledic za odhodke v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Razdelek večletnega finančnega

okvira Številka 4 GD za trgovino Leto

2018 Leto

2019 Leto

2020 Leto

2021 Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (gl. točko 1.6) SKUPAJ • Odobritve za poslovanje Številka proračunske vrstice 20.0201 obveznosti (1) 0,200 0,200 0,200 0,200 0,800 plačila (2) 0,200 0,200 0,200 0,200 0,800 Številka proračunske vrstice obveznosti (1a) – – – – plačila (2a) – – – – Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev določenih programov 0 0 0 0 Številka proračunske vrstice (3) Odobritve za GD

za trgovino SKUPAJ obveznosti =1+1a+3 0,200 0,200 0,200 0,200 0,800 plačila =2+2a +3 0,200 0,200 0,200 0,200 0,800









• Odobritve za poslovanje SKUPAJ obveznosti (4) 0,200 0,200 0,200 0,200 0,800 plačila (5) 0,200 0,200 0,200 0,200 0,800 • Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev določenih programov, SKUPAJ (6) 0 0 0 0 Odobritve iz

RAZDELKA 4

večletnega finančnega okvira SKUPAJ obveznosti =4+6 0,200 0,200 0,200 0,200 0,800 plačila =5+6 0,200 0,200 0,200 0,200 0,800 Če ima predlog/pobuda posledice za več razdelkov: • Odobritve za poslovanje SKUPAJ obveznosti (4) plačila (5) • Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev določenih programov, SKUPAJ (6) Odobritve iz

RAZDELKOV od 1 do 4

večletnega finančnega okvira SKUPAJ

(referenčni znesek) obveznosti =4+6 plačila =5+6





Razdelek večletnega finančnega

okvira 5 „Upravni odhodki“ v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Leto

2018 Leto

2019 Leto

2020 Leto

2021 Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (gl. točko 1.6) SKUPAJ GD za trgovino • Človeški viri 0,134 0,134 0,134 0,134 0,536 • Drugi upravni odhodki 0 0 0 0 GD za trgovino SKUPAJ odobritve 0,134 0,134 0,134 0,134 0,536 Odobritve iz

RAZDELKA 5

večletnega finančnega okvira SKUPAJ (obveznosti skupaj = plačila skupaj) 0,134 0,134 0,134 0,134 0,536 v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Leto

2018 Leto

2019 Leto

2020 Leto

2021 Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (gl. točko 1.6) SKUPAJ Odobritve iz

RAZDELKOV od 1 do 5

večletnega finančnega okvira SKUPAJ obveznosti 0,334 0,334 0,334 0,334 1,336 plačila 0,334 0,334 0,334 0,334 1,336

3.2.2.Ocenjene posledice za odobritve za poslovanje –◻ Za predlog/pobudo niso potrebne odobritve za poslovanje. –☑ Za predlog/pobudo so potrebne odobritve za poslovanje, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: odobritve za prevzem obveznosti v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Cilji in realizacije ⇩ Leto

2018 Leto

2019 Leto

2020 Leto

2021 Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (gl. točko 1.6) SKUPAJ REALIZACIJE vrsta povprečni stroški število stroški število stroški število stroški število stroški število stroški število stroški število stroški število realizacij skupaj stroški realizacij skupaj SPECIFIČNI CILJ št. 1 ... Delovanje sistema sodišč za naložbe – realizacija sekretariat 1 0,200 0,200 0,200 0,200 0,800 – realizacija zadeve – p.m. p.m. p.m. – realizacija Seštevek za specifični cilj št. 1 0,200 0,200 0,200 0,200 0,800 SPECIFIČNI CILJ št. 2 ... – realizacija Seštevek za specifični cilj št. 2 STROŠKI SKUPAJ 0,200 0,200 0,200 0,200 0,800 3.2.3.Ocenjene posledice za odobritve za upravne zadeve 3.2.3.1.Povzetek –◻ Za predlog/pobudo niso potrebne odobritve za upravne zadeve. –☑ Za predlog/pobudo so potrebne odobritve za upravne zadeve, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Leto

2018 Leto

2019 Leto

2020 Leto

2021 Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (gl. točko 1.6) SKUPAJ RAZDELEK 5

večletnega finančnega okvira Človeški viri 0,134 0,134 0,134 0,134 0,536 Drugi upravni odhodki 0 0 0 0 Seštevek za RAZDELEK 5

večletnega finančnega okvira Odobritve zunaj RAZDELKA 5

večletnega finančnega okvira Človeški viri Drugi

upravni odhodki Seštevek za odobritve

zunaj RAZDELKA 5

večletnega finančnega okvira SKUPAJ 0,134 0,134 0,134 0,134 0,536 Potrebe po odobritvah za človeške vire in druge upravne odhodke se krijejo z odobritvami GD, ki so že dodeljene za upravljanje ukrepa in/ali so bile prerazporejene znotraj GD, po potrebi skupaj z dodatnimi viri, ki se lahko pristojnemu GD dodelijo v okviru postopka letne dodelitve virov glede na proračunske omejitve. 3.2.3.2.Ocenjene potrebe po človeških virih –◻ Za predlog/pobudo niso potrebni človeški viri.

–☑ Za predlog/pobudo so potrebni človeški viri, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: ocena, izražena v ekvivalentu polnega delovnega časa Leto

2018 Leto

2019 Leto 2020 Leto 2021 Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (gl. točko 1.6) • Delovna mesta v skladu s kadrovskim načrtom (uradniki in začasni uslužbenci) XX 01 01 01 (sedež in predstavništva Komisije) 1 1 1 1 XX 01 01 02 (delegacije) XX 01 05 01 (posredne raziskave) 10 01 05 01 (neposredne raziskave) • Zunanji sodelavci (v ekvivalentu polnega delovnega časa: EPDČ) XX 01 02 01 (PU, NNS, ZU iz splošnih sredstev) XX 01 02 02 (PU, LU, NNS, ZU in MSD na delegacijah) XX 01 04 yy – na sedežu – na delegacijah XX 01 05 02 (PU, NNS, ZU za posredne raziskave) 10 01 05 02 (PU, NNS, ZU za neposredne raziskave) Druge proračunske vrstice (navedite) SKUPAJ 1 1 1 1 XX je zadevno področje ali naslov. Potrebe po človeških virih se krijejo z osebjem GD, ki je že dodeljeno za upravljanje ukrepa in/ali je bilo prerazporejeno znotraj GD, po potrebi skupaj z dodatnimi viri, ki se lahko pristojnemu GD dodelijo v okviru postopka letne dodelitve virov glede na proračunske omejitve. Opis nalog: Uradniki in začasni uslužbenci Spremljanje delovanja sistema sodišč za naložbe / vodenje zadev Zunanji sodelavci 3.2.4.Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom –☑ Predlog/pobuda je v skladu z veljavnim večletnim finančnim okvirom. –◻ Za predlog/pobudo je potrebna sprememba zadevnega razdelka večletnega finančnega okvira. –◻ Za predlog/pobudo je potrebna uporaba instrumenta prilagodljivosti ali sprememba večletnega finančnega okvira. 3.2.5.Udeležba tretjih oseb pri financiranju –V predlogu/pobudi ni načrtovano sofinanciranje tretjih oseb. –V predlogu/pobudi je načrtovano sofinanciranje, kot je ocenjeno v nadaljevanju: odobritve v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Leto

2018 Leto

2019 Leto

2020 Leto

2021 Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (gl. točko 1.6) Skupaj Navedite organ, ki bo sofinanciral predlog/pobudo: vlada Republike Singapur 0,200 0,200 0,200 0,200 0,800 Sofinancirane odobritve SKUPAJ 0,200 0,200 0,200 0,200 0,800



3.3.Ocenjene posledice za prihodke –☑ Predlog/pobuda nima finančnih posledic za prihodke. –◻ Predlog/pobuda ima finančne posledice, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: