na podlagi člena 85(2) Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov, kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) 2019/834, o oceni, ali so bile razvite izvedljive tehnične rešitve za prenos zavarovanja z denarnimi in nedenarnimi sredstvi kot gibljivega kritja v okviru pokojninskih shem, in potrebe po morebitnih ukrepih za spodbujanje teh izvedljivih tehničnih rešitev

POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

na podlagi člena 85(2) Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov, kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) 2019/834, o oceni, ali so bile razvite izvedljive tehnične rešitve za prenos zavarovanja z denarnimi in nedenarnimi sredstvi kot gibljivega kritja v okviru pokojninskih shem, in potrebe po morebitnih ukrepih za spodbujanje teh izvedljivih tehničnih rešitev

1.UVOD

Uredba (EU) št. 648/2012 (v nadaljnjem besedilu: uredba o infrastrukturi evropskega trga, EMIR) določa začasno izvzetje subjektov, ki upravljajo pokojninske sheme, iz obveznosti centralnega kliringa v zvezi z nekaterimi vrstami izvedenih finančnih instrumentov OTC. Namen začasnega izvzetja je, da bi se upoštevali posebne značilnosti poslovnega modela takih subjektov in morebitni vpliv obveznega kliringa na pokojnine: subjekti, ki upravljajo pokojninske sheme, svoje denarne rezerve ponavadi zmanjšajo na najmanjši možni znesek, da bi s tem čim bolj izboljšali donos za zavarovance. Zato obstaja tveganje, da če bi od pokojninskih shem zahtevali, da izvajajo centralni kliring pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC, bi te morale znaten delež svojih sredstev zamenjati v denar, da bi izpolnile zahteve centralnih nasprotnih strank (CNS) po kritju, kar bi negativno vplivalo na pokojninske prihodke upokojencev. Začasno izvzetje naj bi pokojninskim shemam, centralnim nasprotnim strankam in klirinškim članom zagotovilo čas za iskanje izvedljive tehnične rešitve, ki bi pokojninskim shemam omogočila centralni kliring prek centralnih nasprotnih strank, hkrati pa bi preprečila velik negativen vpliv na prihodke upokojencev.

Z uredbo EMIR v okviru programa REFIT (EMIR Refit), ki je začela veljati junija 2019, je bilo izvzetje podaljšano do junija 2021, poleg tega pa ga je mogoče z delegiranimi akti Komisije dvakrat dodatno podaljšati, vsakič za največ eno leto. Vendar je končni cilj Uredbe še vedno čim prej zagotoviti centralni kliring za pokojninske sheme. Centralne nasprotne stranke, klirinški člani in pokojninske sheme si morajo po najboljših močeh prizadevati prispevati k razvoju izvedljivih rešitev.

V skladu z EMIR Refit je Evropska komisija vzpostavila strokovno skupino, ki jo sestavljajo predstavniki centralnih nasprotnih strank, klirinški člani, pokojninske sheme in druge zadevne stranke, za spremljanje njihovih prizadevanj in oceno napredka pri iskanju izvedljivih tehničnih rešitev. Strokovna skupina, v kateri so tudi predstavniki centralnih bank, Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (ESMA) ter Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA), se je sestala oktobra 2019 ter aprila in novembra 2020.

V skladu s členom 85 EMIR Refit mora Komisija do zadnjega podaljšanja izvzetja vsako leto pripraviti poročilo, v katerem oceni, ali so bile razvite izvedljive tehnične rešitve za prenos zavarovanja z denarnimi in nedenarnimi sredstvi kot gibljivega kritja v okviru pokojninskih shem, in potrebo po morebitnih ukrepih za spodbujanje teh izvedljivih tehničnih rešitev. Uredba določa tudi, da ESMA v sodelovanju z Evropskim bančnim organom (EBA), EIOPA in Evropskim odborom za sistemska tveganja (ESRB) Komisiji predloži letna poročila, v katerih oceni to vprašanje.

ESMA je prvo poročilo Komisiji predložil aprila 2020. Prvo poročilo Komisije, objavljeno septembra 2020, je vključevalo celovito analizo vprašanj v zvezi s centralnim kliringom s strani pokojninskih shem.

ESMA je od aprila do junija 2020 organiziral javno posvetovanje, da bi zbral širok nabor mnenj in podatkov o tej temi. Rezultati javnega posvetovanja so bili decembra 2020 vključeni v drugo poročilo ESMA Komisiji, ki je bilo pripravljeno v sodelovanju z EBA, EIOPA in ESRB.

To je drugo poročilo Komisije v skladu s členom 85 EMIR Refit. Predstavlja dosežen napredek, ki temelji na razpravah strokovne skupine Komisije ter prispevkih evropskih nadzornih organov in ESRB v okviru njihovega poročanja Evropski komisiji.

2.OZADJE

Področje pokojninskih shem EU je raznoliko. Največji trgi pokojninskih shem v EU so na Nizozemskem, kjer povprečno razmerje med sredstvi in BDP glede na podatke s konca leta 2018 znaša 173,3 %, in Danskem, kjer navedeno razmerje znaša 198,6 %. Podobne sheme ima vzpostavljene tudi Irska. V skladu s podatki ESMA so nizozemske pokojninske sheme konec marca 2020 predstavljale 70–80 % nominalnega zneska izvedenih finančnih instrumentov vseh pokojninskih skladov EU. Pokojninske sheme za varovanje svojih obveznosti pred številnimi tveganji večinoma uporabljajo izvedene finančne instrumente.

Prvo poročilo Komisije je povzelo stanje glede centralnega kliringa za pokojninske sheme. Pokazalo se je, kot je razvidno iz razprav v strokovni skupini Komisije, da je lahko potreba po predložitvi gibljivega kritja v denarnih sredstvih za pokojninske sheme problematična, zlasti v stresnih tržnih pogojih, ko so pozivi centralnih nasprotnih strank k plačilu gibljivega kritja lahko znatni. V zadnjem času so nekateri pokojninski skladi začeli prostovoljno izvajati centralni kliring za del portfelja izvedenih finančnih instrumentov, običajno kot stranke klirinških članov. Nekateri med njimi so začeli uporabljati tudi rešitve, ki so jih oblikovale nekatere centralne nasprotne stranke , za olajšanje centralnega kliringa pokojninskih shem, in sicer t. i. modeli „olajšanega“ dostopa do njihovih platform repo poslov z opravljenim kliringom. Taki modeli bi morali izboljšati zmožnost pokojninskih shem, da se za svoje likvidnostne potrebe obrnejo na repo trg. Prehod na centralni kliring se sčasoma pospešuje tudi zaradi zahtev, ki veljajo za dvostranske trgovinske posle, kar naj bi povečalo razpoložljivo likvidnost v prostoru centralnega kliringa v primerjavi s prostorom dvostranskega kliringa .

V poročilu so poudarjene tudi težave, s katerimi se lahko pokojninske sheme spoprijemajo pri dostopu do repo trga za pridobivanje likvidnosti v stresnih razmerah, kar je lahko povezano tudi z dejstvom, da klirinški člani pokojninskim shemam niso vedno pripravljeni ali zmožni zagotavljati storitev preoblikovanja zavarovanja s premoženjem v stresnih tržnih pogojih.

3.GLAVNI REZULTATI JAVNEGA POSVETOVANJA ESMA IN NADALJNJE RAZPRAVE Z DELEŽNIKI

3.1Rezultati javnega posvetovanja ESMA

Rezultati javnega posvetovanja, ki ga je organiziral ESMA, so na splošno potrdili splošno analizo, vključeno v prvo poročilo Komisije, in zagotovili dodatno priložnost za dopolnitev ugotovitev z več kvantitativnimi podatki. ESMA je prejel odgovore najrazličnejših deležnikov, med drugim tudi od upravljavcev premoženja (katerih stranke so pokojninske sheme), poklicnih združenj in centralnih nasprotnih strank. Nabor deležnikov, ki so se odzvali na posvetovanje, je bil raznolik, kar je omogočilo zbiranje najrazličnejših pogledov na različne vidike možnih rešitev. Glede na analizo ESMA odgovori na posvetovanje potrjujejo, da velika večina deležnikov pričakuje razmere, v katerih bi pokojninske sheme lahko opravljale centralni kliring, in to, da večina pokojninskih shem želi opravljati kliring.