Bruselj, 29.10.2004

KOM(2004) 730 končno

2004/0256 (COD)

.

Predlog

DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o spremembi Direktive Sveta 77/91/EGS o ustanavljanju delniških družb in ohranjanju ter spreminjanju njihovega kapitala SE C (2004) 1342

(predložena s strani Komisije)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. OZADJE PREDLOGA

1.1. PODLAGA ZA PREDLOG IN NJEGOVI CILJI

Druga direktiva na področju prava družb[1] je bila sprejeta leta 1976, zato da bi uskladila – za zaščito interesov članov in tretjih držav – nacionalna določila, ki veljajo za delniške družbe, zlasti na naslednjih področjih: ustanavljanje družb, zahteva po najmanjšem delniškem kapitalu, porazdelitev delničarjem, povečanje kapitala in zmanjšanje kapitala.

Splošni namen te direktive je vzpostavitev pogojev, ki morajo biti zagotovljeni zato, da je kapital družbe ohranjen v interesu upnikov. Namenjena je tudi varovanju manjšinskih delničarjev in določa načelo, po katerem je treba delničarje, ki so v enakem položaju, obravnavati enako.

Ta predlog o spremembah Direktive je namenjen pospeševanju s kapitalom povezanih ukrepov, ki se izvajajo v delniških družbah. To bo potekalo tako, da bo vsem državam članicam omogočeno, da odpravijo nekatere zahteve v zvezi s poročanjem pod določenimi pogoji, da pod določenimi pogoji pospešijo nekatere spremembe v solastništvu in, nenazadnje, da vzpostavijo usklajene pravne postopke za upnike pod določenimi pogoji v smislu zmanjšanja kapitala.

S tem bo družbam omogočeno, v zvezi z velikostjo kapitala, s strukturo kapitala in z lastništvom, da se nemudoma, varčno in jedrnato odzovejo na spremembe trgov, ki jih zadevajo. Na podlagi tega bi morala predlagana posodobitev druge direktive prispevati k pospeševanju poslovne učinkovitosti in konkurenčnosti brez zmanjševanja zaščite delničarjev in upnikov, kot to predvideva sporočilo Komisije „Sporočilo[2] Svetu in Evropskemu parlamentu: Posodabljanje prava družb in izboljšanje upravljanja podjetij v Evropski uniji – načrt za napredek“.

1.2. SPLOšNI OKVIR

V okviru četrte stopnje postopka za izvajanje enostavnejše zakonodaje za notranji trg (SLIM), s katerim je Komisija začela oktobra leta 1998, je delovna skupina za pravo družb septembra 1999 izdala poročilo o poenostavitvi Prve in Druge direktive na področju prava družb[3]. Poročilo je vsebovalo priporočila za področja, na katerih je mogoča poenostavitev. Glavna priporočila v zvezi z Drugo direktivo so med drugim poudarila potrebo po odpravljanju zahtev v zvezi s poročanjem v določenih pogojih v nekaterih primerih (pri izdaji delnic za negotovinsko nadomestilo; izključitvi pravic do prednostnega nakupa), potrebo po tem, da podjetje pridobi lastne delnice, po olajšanju finančne pomoči družbe za pridobitev delnic s strani tretjih strank in potrebo po olajšanju usmerjanja lastništva v delniškem kapitalu družbe.

Komisija je v Poročilu Evropskemu parlamentu in Svetu[4] izrazila podporo skupnemu cilju glavnih priporočil v zvezi z Drugo direktivo in namero o nadaljnjih raziskavah najprimernejših sprememb Druge direktive.

V skladu s „Poročilom o sodobnem regulativnem okviru v zvezi s pravom družb v Evropi“ (izdala ga je visoka skupina izvedencev na področju prava družb novembra 2002) je večina predlogov skupine SLIM primerna za izvedbo. Visoka skupina je oblikovala še nekaj dodatnih predlogov za posodobitev Druge direktive.

Zato je predlog takih sprememb Druge direktive kratkoročni cilj Komisije, v skladu s Prilogo 1 k zgoraj omenjenemu sporočilu, ki predlaga poenostavitev Druge direktive na podlagi priporočil postopka SLIM, ki je dodano zgoraj omenjenemu poročilu visoke skupine, z Direktivo („SLIM-Plus“).

1.3. OBSTOJEčE ODLOčBE NA PODROčJU PREDLOGA

V zvezi z ukrepi, povezanimi s kapitalom delniških družb, ki jih ta predlog spreminja, so glavne zahteve, trenutno določene z Drugo direktivo, naslednje:

– Delnice ne smejo biti izdane po ceni, nižji od njihove nominalne vrednosti ali v odsotnosti te vrednosti, računovodske vrednosti delnic. Ta prepoved velja za vse izdaje delnic brez izjem, ne le za začetno izdajo v smislu ustanovitve podjetja. To ne pomeni, da nadaljnje izdaje delnic ne morejo biti izvedene po nominalni ali računovodski vrednosti, nižji od vrednosti prejšnje izdaje, dokler se cena, po kateri so izdane nove delnice, ujema z zgoraj omenjeno obvezo.

– Izdaja delnic za negotovinsko nadomestilo je predmet zahteve po vrednotenju s strani enega ali več neodvisnih izvedencev.– Racionalizacija lastništva delniškega kapitala družbe je, če je mogoče, predmet načela predhodne odobritve s strani statutov, ustanovitvenega akta in/ali skupščine.– Pridobitev lastnih delnic podjetja je predmet načela odobritve skupščine le za določeno časovno obdobje in le za del kapitala družbe.

– Finančna pomoč podjetja tretji stranki pri pridobitvi delnic je mogoča le v zelo omejenih primerih in le do neke meje.

– Izključitev pravic do prednostnega nakupa v povečanjih kapitala za gotovinska nadomestila je predmet odobritve skupščine in zahteve za pisno poročilo upravnega ali poslovodnega telesa.

– Države članice morajo za primere zmanjšanja kapitala določiti pogoje v zvezi z izvajanjem pravic upnikov za zagotavljanje varnosti.

1.4. PODOBNOSTI ALI RAZHAJANJA Z OBSTOJEčIMI DOLOčILI IN AKTI

V zvezi s podobnostmi in razhajanji med členoma 39a in 39b trenutnega predloga na eni strani in določili Direktive 2004/25/ES o ponudbah za prevzem večinskega deleža, ki se nanašajo na pravice večinskih in manjšinskih delničarjev do izrinjenja in izplačevanja, je v predlogu jasno navedeno, da imajo drugi delničarji prednost pred prvima v smislu ponudb za prevzem večinskega deleža družbe v obsegu Direktive 2004/25/ES.

1.5. USKLAJENOST Z DRUGIMI POLITIKI

Komisija je v sporočilu Svetu in Evropskemu parlamentu „Posodabljanje prava družb in izboljšanje upravljanja podjetij v Evropski uniji – načrt za napredek“ (izdano maja 2003)[5] ugotovila, da bi poenostavitev Druge direktive na podlagi predlogov in priporočil, navedenih zgoraj v točki 1.2. znatno prispevala k pospeševanju poslovne učinkovitosti in konkurenčnosti brez zmanjšanja zaščite delničarjev in upnikov.

Zgoraj omenjeno sporočilo v skladu s tem navaja primeren predlog za Direktivo o spremembi Druge direktive na področju prava družb kot najbolj pomembno posodobitev na področju prava družb, ki jo je treba izvesti v kratkem roku.

Trenutno poročilo prispeva, zato da bi poenostavilo in zmanjšalo upravne obremenitve družb, k izvajanju Okvirnega programa dejavnosti Komisije za „Posodobitev in poenostavitev pravnega reda Skupnosti“[6] iz februarja 2003. Ta pobuda izhaja iz palete dejavnosti pobude Skupnosti „Boljši predpisi“ iz junija 2002[7], ki se nanaša na cilj izboljšanja zakonskega okolja, v katerem bi podjetja delovala, zato da bi izboljšala konkurenčnost, ki je eden od ciljev lizbonske strategije.

2. REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN PRESOJA VPLIVOV

2.1. ZBIRANJE IN UPORABA STROKOVNEGA ZNANJA

Glavna določila predloga temeljijo na priporočilih delovne skupine za pravo družb iz septembra 1999, v smislu četrte stopnje postopka za izvajanje enostavnejše zakonodaje za notranji trg (SLIM), ki ga je Komisija začela izvajati oktobra 1998. Skupina se je sestala trikrat v letu 1999, sestavljena je bila iz uslužbencev držav članic, delavcev s področja prava družb in akademikov.

O priporočilih skupine za SLIM v zvezi z Drugo direktivo in njihovih praktičnih posledicah so razpravljali strokovnjaki s področja prava družb držav članic na sestankih junija 2000 in marca 2001. Na podlagi teh razprav so podprta glavna priporočila v zvezi z Drugo direktivo, v postopku pa so tudi številne tehnične teme, ki jih je treba podrobneje obdelati.

Ko je Komisija septembra 2001 ustanovila visoko skupino izvedencev na področju prava družb, se je zdelo primerno – ob upoštevanju poročila SLIM o Drugi direktivi – v mandat skupine vključiti tudi nalogo nadaljnjega razmisleka o mogočih poenostavitvah pravil podjetij.

2.2. POSVETOVANJA

Po obširnih javnih posvetovanjih, ki so med drugim obravnavala mogoče pristope k preoblikovanju evropskega kapitalskega režima (začela so se v drugi četrtini 2002), je visoka skupina v „Poročilu o sodobnem regulativnem okviru za pravo družb v Evropi“ (izdano novembra 2002) objavila, da je večina predlogov skupine SLIM, ki jih do neke mere spreminja visoka skupina, primerna za izvedbo.

Pristop Komisije k poenostavitvi Druge direktive, ki temelji na prej omenjenih skupinah izvedencev in prej omenjenih posvetovanjih, in ki je predviden z zgoraj omenjenim sporočilom Komisije, je bil še dodatno potrjen s strani izprašancev z javnih posvetovanj o tem sporočilu.

2.3. PRESOJA VPLIVOV (GLEJ TUDI PRILOGO 1)

Druga direktiva se nanaša na delniške družbe znotraj celotne EU. Dve od predlaganih sprememb sta povezani le s podjetji, ki kotirajo na borzi (člen 39a in b; člen 29(5a)). Za zdaj še ni razlikovanja sektorjev poslovanja, velikosti podjetij ali geografskih območij Skupnosti.

Predlog v zvezi z nekaterimi spremenjenimi ali novo vstavljenimi določili, kot sta člen 39a in b ter člen 32(1), vsebuje določila, ki jih morajo države članice obvezno prenesti v nacionalno zakonodajo. V zvezi z drugimi določili se spremenijo obstoječe možnosti prenosa za države članice, na primer člena 19(1) in 29(5a), ali ustvarijo nove, kot so členi 10a, 10b in 23(1) v zvezi s členoma 23a in 23b.

Razen splošnih ukrepov za izvajanje bodo morale države članice v nekaterih primerih prav tako sprejeti posebne ukrepe o izvajanju, še zlasti v zvezi z nekaterimi zaščitnimi postopki, kot to predpisujejo spremenjena določila Direktive.

Delniške družbe bodo potem lahko izkoristile poenostavitve, predvidene s tem predlogom, po potrebi pa bodo morale upoštevati varovala, uvedena v interesu delničarjev in tretjih strank.

Z izkoriščenjem poenostavitev ukrepov, povezanih s kapitalom, iz tega predloga bi podjetja morala biti sposobna, da se nemudoma, varčno in jedrnato odzovejo na spremembe trgov, ki jih zadevajo. Predlagana posodobitev Druge direktive bi morala na podlagi tega prispevati k pospeševanju poslovne učinkovitosti in konkurenčnosti brez zmanjševanja zaščite delničarjev in upnikov, kot predvideva sporočilo Komisije „Sporočilo[8] Svetu in Evropskemu parlamentu: Posodabljanje prava družb in izboljšanje upravljanja podjetij v Evropski uniji – načrt za napredek“.

3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA

3.1. PRAVNA PODLAGA

Predlog Direktive temelji na pravni podlagi člena 44(1) Pogodbe.

3.2. NAčELO SORAZMERNOSTI IN SUBSIDIARNOSTI

Predlagane poenostavitve za delniške družbe zahtevajo dejavnost Skupnosti, saj se dotikajo vrste določil zakonov Skupnosti, ki so doslej izključevala ali omejevala uporabo teh predlaganih posodobitev s strani delniških družb. Predlog je zato v skladu z načelom subsidiarnosti, določenim v členu 5 Pogodbe.

Trenutni predlog poskuša v skladu z načelom sorazmernosti zakonodajne dejavnosti kar najbolj omejiti, saj bo le tako mogoče uvesti nameravane posodobitve.

3.3. IZBIRA INSTRUMENTOV

Da bi prišlo do nameravanih poenostavitev, je potrebno, da vnese zakonodajalec Skupnosti spremembe v Drugo direktivo na področju prava družb. To je mogoče le s predlogom Direktive, ki spreminja Drugo direktivo na področju prava družb.

4. PRORAČUNSKE POSLEDICE

Kakršne koli proračunske posledice niso predvidene.

2004/0256 (COD)

Predlog

DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o spremembi Direktive Sveta 77/91/EGS o ustanavljanju delniških družb in ohranjanju ter spreminjanju njihovega kapitala

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, zlasti člena 44(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[9],

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[10],

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe[11],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Druga direktiva Sveta 77/91/EGS z dne 13. decembra 1976 o uskladitvi zaščitnih ukrepov za varovanje interesov družbenikov in tretjih oseb, ki jih države članice zahtevajo od gospodarskih družb v skladu z drugim odstavkom člena 58 Pogodbe o ustanavljanju delniških družb ter ohranjanju in spreminjanju njihovega kapitala, zato da se oblikujejo zaščitni ukrepi[12], vzpostavlja zahteve za nekatere ukrepe, povezane s kapitalom, za ta podjetja.

(2) Komisija v sporočilu Svetu in Evropskemu parlamentu „Posodabljanje prava družb in izboljšanje upravljanja podjetij v Evropski uniji – načrt za napredek“ z dne 21. maja 2003[13] ugotavlja, da bi poenostavitev Direktive 77/91 pomembno prispevala k pospeševanju poslovne učinkovitosti in konkurenčnosti brez zmanjšanja zaščite delničarjev in upnikov.

(3) Države članice bi morale imeti možnost omogočanja delniškim družbam, da le-te pridobijo v kapital tudi negotovinska nadomestila, brez da bi se jim bilo treba zateči k posebnim strokovnim vrednotenjem v primerih, ko so določene jasne referenčne točke za vrednotenje takih nadomestil. Treba pa je zagotoviti pravico manjšinskih delničarjev po zahtevi za takšno vrednotenje.

(4) Delniškim družbam bi moralo biti dovoljeno, da pridobijo lastne delnice do meje, ki jo postavljajo meje razdeljivih rezerv, obdobje, v katerem je taka pridobitev odobrena s strani skupščine, pa bi moralo biti daljše, da bi okrepilo prilagodljivost ter zmanjšalo upravno breme za podjetja, ki se morajo nemudoma odzvati na razvoj trga, ki vpliva na cene delnic.

(5) Delniškim družbam bi moralo biti omogočeno, da odobrijo finančno pomoč za pridobitev lastnih delnic s strani tretjih strank do omejitve razdeljivih rezerv podjetja, saj omogoča to prilagodljivost v zvezi s spremembami v lastniški strukturi delniškega kapitala družb. Za to možnost morajo obstajati zaščitni ukrepi, ki so plod cilja Direktive za zaščito delničarjev in tretjih strank.

(6) Delniškim družbam bi moralo biti omogočeno, da pod določenimi pogoji povečajo kapital, ne da bi jim bilo treba zadostiti zahtevam po poročanju v zvezi z omejevanjem ali umikom pravic delničarjev do prednostnega nakupa, zaradi zmanjšanega upravnega bremena družb, ki kotirajo na borzi in nameravajo izvesti hitre rasti kapitala.

(7) Upnikom bi moralo biti omogočeno, da se pod določenimi pogoji zatečejo k pravnim ali upravnim postopkom, če so ogroženi njihovi zahtevki zaradi zmanjšanega kapitala delniške družbe, kar bi pomenilo izboljšano standardizirano zaščito upnikov v vseh državah članicah.

(8) Delničarji, ki imajo v lasti veliko večino kapitala delniške družbe, bi morali imeti pravico do pridobitve preostalih delnic za primerno nadomestilo, kar bi omogočalo usmerjeno in bolj izvedljivo lastništvo delnic v družbah, ki kotirajo na borzi. Taka pravica pridobitve pa bi morala pripadati tudi V takem primeru preostalim delničarjem. Vendar pa te pravice ne smejo vplivati na veljavna pravila v skladu z Direktivo 2004/25/ES[14] Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila o ponudbah za prevzem večinskega deleža družbe.

(9) Da bi preprečile tržno zlorabo, morajo države članice v namene izvajanja te Direktive upoštevati določila Direktive 2003/6/ES[15] Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28 januarja 2003 o trgovanju z notranjimi informacijami in tržni manipulaciji (zlorabi trga) ter Direktive 2004/72/ES[16] Komisije z dne 29. aprila o izvajanju Direktive 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta o sprejetih tržnih praksah, opredelitvi pojma notranje informacije pri izvedenih finančnih instrumentih na blago, pripravi seznama oseb z notranjimi informacijami, obveščanju o transakcijah uprav in obveščanju o sumljivih transakcijah, kot tudi Uredbe Komisije št. 2273/2003[17] z dne 22. decembra 2003 o izvajanju Direktive 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta o oprostitvah za programe odkupa in stabilizacijo finančnih instrumentov.

(10) Zato je treba ustrezno spremeniti Direktivo 77/91/EGS –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Direktiva 77/91/EGS se spremeni:

Člen 1

1. Vstavi se naslednja člena 10a in 10b:

„Člen 10a

1. Države članice se lahko odločijo, da ne uporabijo točk (1), (2) in (3) člena 10, če so po sklepu upravnega ali poslovodnega telesa prenosljivi papirji iz člena 4(1)(18) Direktive 2004/39/ES* prispevani kot nadomestilo v negotovinski obliki in so ti varnostni papirji vrednoteni po tehtani povprečni ceni, po kateri so bili prodani na enem ali več reguliranih trgih v skladu s členom 4(1)(14) te direktive v treh mesecih pred izvršitvijo nadomestila v negotovinski obliki.* UL L 145, 30.4.2004, str. 1Točke (1), (2) in (3) člena 10 veljajo, če so na ceno vplivali izjemni dogodki, ki znatno spremenijo vrednost sredstva na datum začetka veljavnosti prispevka.

2. Države članice se lahko odločijo, da ne uporabijo točk (1), (2) in (3) člena 10, če so po sklepu upravnega ali poslovodnega telesa, sredstva, prispevana kot nadomestilo v negotovinski obliki, že bila predmet vrednotenja s strani neodvisnega izvedenca in so izpolnjeni naslednji pogoji:

(a) priznani izvedenec, ki je izvedel vrednotenje, je dovolj usposobljen in izkušen v vrednotenju te vrste sredstev, ki bodo prispevana;

(b) poštena vrednost je določena za datum, ne več kot 3 mesece pred začetnim datumom veljavnosti prispevanja sredstva;

(c) vrednotenje je bilo izvedeno v skladu s splošno sprejetimi standardi vrednotenja in z načeli države članice, ki veljajo za vrsto sredstva, ki bo prispevano.

V primeru novih kvalifikacijskih okoliščinah, ki bi znatno spremenile vrednost sredstva na začetni datum veljavnosti prispevanja, je treba opraviti ponovno vrednotenje na pobudo in odgovornost upravnega ali poslovodnega telesa. To telo mora delničarje obvestiti, takoj ko se pojavijo takšne okoliščine.

V vsakem primeru pa lahko delničarji, ki imajo v lasti skupni delež vsaj 5 % vpisanega kapitala družbe, terjajo ponovno vrednotenje zadevnega sredstva in zahtevajo, da ga opravi neodvisni izvedenec, le da veljajo v takem primeru točke (1), (2) in (3) člena 10.

3. Države članice se lahko odločijo, da ne uporabijo točk (1), (2) in (3) člena 10, če so po sklepu upravnega ali poslovodnega telesa, sredstva prispevana kot nadomestilo v negotovinski obliki, katerega vrednost izvira iz posameznega sredstva iz zakonskega računa prejšnjega finančnega leta, pod pogojem, da so zakonski računi sestavljeni v skladu z zahtevami Direktive 78/660/EGS in so bili predmet revizije v skladu z Direktivo 84/253/EGS. V primeru novih kvalifikacijskih okoliščinah, ki bi znatno spremenile vrednost prispevanega sredstva na začetni datum veljavnosti prispevanja, je treba opraviti ponovno vrednotenje na pobudo in odgovornost upravnega ali poslovodnega telesa. To telo mora o tem obvestiti delničarje, takoj ko se pojavijo takšne okoliščine.V vsakem primeru pa lahko delničarji, ki imajo v lasti skupni delež vsaj 5 % vpisanega kapitala družbe, terjajo ponovno vrednotenje zadevnega sredstva in zahtevajo, da ga opravi neodvisni izvedenec, le da veljajo v takem primeru točke (1), (2) in (3) člena 10.

Člen 10b

1. Če pride do negotovinskega nadomestila iz člena 10a brez poročila izvedenca, morajo osebe, družbe in podjetja iz člena 3(i) ali upravno ali administrativno telo, v skladu z določbami člena 3(h), v register za objavo oddati izjavo z naslednjimi podatki:

(a) opis negotovinskega nadomestila ob izdaji;

(b) ocena vrednosti in vir vrednotenja;

(c) izjava o tem, ali se prispele vrednosti ujemajo vsaj s številom in z nominalno vrednostjo ali, če ni nominalne vrednosti, z računovodsko vrednostjo delnic ter, če je to primerno, s premijami za delnice, ki bodo izdane za njih;

(d) če je to primerno, izjava o tem, ali so se pojavile nove kvalifikacijske okoliščine v zvezi z izvirnim vrednotenjem.

Ta izjava bo objavljena v skladu s členom 3 Direktive 68/151/EGS.

2. Vsaka država članica mora določiti neodvisen upravni ali sodni organ, ki bo odgovoren za preverjanje zakonitosti negotovinskih nadomestil v skladu s členom 10a in z izjavo iz odstavka 1.“

2. V členu 11(1) se prvi pododstavek spremeni na naslednji način:

(a) „člen 10“ se nadomesti s „točkami (1), (2) in (3) člena 10“;

(b) doda se naslednji stavek:

„Člena 10a in 10b se uporabljata smiselno.“

3. V členu 19 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

“1. Če dovolijo zakoni države članice družbam pridobitev lastnih delnic, na lastno pest ali prek zastopnika, ki deluje s svojim imenom, vendar v imenu družbe, morajo biti take pridobitve predmet naslednjih pogojev:

(a) skupščina mora izdati odobritev, ki navaja pogoje in določbe takih pridobitev, še zlasti najvišje število delnic za pridobitev, trajanje obdobja, za katerega je izdana odobritev in ki ne sme presegati 5 let, in najvišje in najnižje nadomestilo v primeru pridobitve za vrednost. Členi upravnega ali poslovnega telesa se morajo prepričati, da so v času, ko pride do pooblaščene pridobitve, upoštevani pogoji iz pododstavkov (b), (c) in (d);

(b) pridobitve, vključno z delnicami, ki jih je podjetje že pridobilo in jih ima v lasti, in z delnicami, ki jih pridobi oseba, ki deluje s svojim imenom, vendar v imenu družbe, ne smejo zmanjšati neto sredstev pod znesek, iz člena 15(1)(a);

(c) v transakcijo so lahko vključene le v celoti plačane delnice;

(d) velja načelo enakega obravnavanja delničarjev; v primeru, ko podjetje pridobi ali prodaja lastne delnice na reguliranem trgu, kot je določeno v členu 4(1)(14) Direktive 2004/39/ES, šteje to kot izpolnjevanje tega načela.

Države članice lahko določijo, da velja za pridobitve v smislu prvega pododstavka pogoj, da nominalna vrednost ali, v odsotnosti le-te, računovodska vrednost pridobljenih delnic, vključno z delnicami, ki jih je podjetje že pridobilo in delnice, ki jih je pridobila oseba, ki deluje s svojim imenom, vendar v imenu družbe, ne sme presegati 10 % vpisanega kapitala.“

4. V členu 23 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

"1. Družba ne sme nakazati denarnih sredstev, dati posojil, niti predložiti zavarovanja v namen pridobitve delnic družbe s strani tretje stranke, razen če so te transakcije v nacionalni zakonodaji predmet pogojev iz pododstavkov od drugega do petega.

Do transakcij lahko pride na pobudo in odgovornost upravnega ali poslovodnega telesa pod poštenimi tržnimi pogoji, še zlasti v zvezi z obrestmi, ki jih podjetje prejme od tretje stranke in v zvezi z varščino, ki jo podjetje prejme od tretje stranke za posojila in akontacije iz odstavka 1. Kreditno sposobnost tretje stranke je treba primerno raziskati, družba pa mora ohranjati likvidnost in plačilno sposobnost še naslednjih pet let. Slednje mora biti verodostojno prikazano s podrobno analizo denarnega toka, ki temelji na podatkih iz časa odobritve transakcije.

Upravno ali poslovodno telo mora transakcije oddati v predhodno odobritev skupščini, pri čemer ravna le-ta v skladu s pravili sklepčnosti in večine iz člena 40. Upravno ali poslovodno telo mora skupščini predložiti pisno poročilo, v katerem obrazloži razloge za transakcijo, interes družbe za izvedbo take transakcije, pogoje, pod katerimi pride do transakcije, tveganja ob transakciji v zvezi z likvidnostjo in s plačilno sposobnostjo družbe in ceno, po kateri bo tretja stranka pridobila delnice. Poročilo je treba oddati v register za objavo v skladu s členom 3 Direktive 68/151/EGS.

Skupna finančna pomoč, dodeljena tretjim strankam, ne sme zmanjšati neto sredstev pod znesek iz člena 15(1)(a).

Če lastne delnice podjetja v smislu člena 19(1) ali delnice, izdane v postopku povečanja vpisanega kapitala, pridobi od podjetja tretja stranka, mora do pridobitve priti po pošteni ceni, da ne bi prišlo do oslabitve obstoječih lastniških deležev.“

5. Vstavita se naslednja člena 23a in 23b:

“Člen 23a

Delničar ima pravico spodbijanja odobritve skupščine za transakcijo iz člena 23(1), tako da se obrne na ustrezno upravno ali poslovodno telo, ki presodi zakonitost te transakcije.

Člen 23b

V primerih, ko so posamezni člani upravnega ali poslovodnega telesa družbe, ki je stranka v transakciji iz člena 23(1), ali člani upravnega ali poslovodnega telesa matičnega podjetja v smislu iz člena 1 Direktive Sveta 83/349/EGS* ali matično podjetje samo ali posamezniki, ki delujejo z lastnim imenom, vendar v imenu članov takih teles ali v imenu take družbe, na nasprotnih straneh transakcije, morajo države članice prek zadostnih zaščitnih ukrepov zagotoviti, da taka transakcija ni v nasprotju z interesom družbe.

* UL L 193, 18.7.1983, str.1.

6. V členu 27(2) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Uporabljata se člena 10(2) in (3) ter 10a in 10b.“

7. V členu 29 se doda naslednji odstavek 5a:

„5a. Če ima upravno ali poslovodno telo družbe, ki kotira na borzi, moč omejevanja ali umika pravice do prednostnega nakupa v skladu z odstavkom 5, pod dodatnim pogojem, da morajo biti delnice za prihodnje povečanje kapitala izdane s tržno ceno, ki v času izdaje prevladuje na enem ali več reguliranih trgih v smislu člena 4(1)(14) Direktive 2004/39/ES, potem je upravno ali poslovodno telo oproščeno predložitve pisnega poročila skupščini, kot je določeno v odstavku 4 tega člena. Vendar pa lahko delničarji zahtevajo, da upravno ali poslovodno telo pojasni razloge za omejitev ali umik pravice do prednostnega nakupa.“

8. V členu 32 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

“1. V primeru zmanjšanja vpisanega kapitala so upniki, katerih zahteve so vložene pred odločitvijo o zmanjšanju, upravičeni vsaj do pravice po zagotovljeni varnosti za zahteve, ki niso zapadle do datuma objave. Države članice ne smejo razveljaviti take pravice, razen če ima upnik na voljo zadostne zaščitne ukrepe ali če slednji niso nujno potrebni glede na sredstva družbe.

Države članice določijo pogoje za izvajanje pravice iz prvega pododstavka. V vsakem primeru morajo države članice zagotoviti, da so upniki pooblaščeni za prijavo ustreznemu upravnemu ali sodnemu organu za zadostne zaščitne ukrepe, če seveda lahko verodostojno prikažejo, da je zaradi zmanjšanja vpisanega kapitala ogrožena varnost njihovih zahtev in da družba ni ponudila ustreznih zaščitnih ukrepov.“

9. Vstavita se naslednja člena 39a in 39b:

“Člen 39a

1. Države članice morajo zagotoviti, da ima delničar, ki ima vsaj 90 % vpisanega kapitala družbe, ki kotira na borzi, odslej „večinski delničar“, možnost zahtevati od vseh lastnikov preostalih delnic, odslej „manjšinskih delničarjev“, da mu prodajo te delnice po pošteni ceni. Vendar pa lahko države članice postavijo višji prag, če prag ne presega 95 % vpisanega kapitala družbe.Za družbo se šteje, da kotira na borzi v smislu te določbe, če se z njenimi delnicami trguje na reguliranem trgu v skladu s členom 4(1)(14) Direktive 2004/39/ES.

2. Države članice morajo zagotoviti to, da je mogoče določiti, kdaj je dosežen prag.

3. Če je družba izdala več razredov delnic, lahko države članice določijo, da velja pravica do zahteve, da manjšinski delničar proda delnice, kot je določena v odstavku 1, samo za razred, v katerem je dosežen omenjeni prag.

4. Države članice morajo omogočiti, da lahko vsak zadevni manjšinski delničar zahteva ocenjevanje poštene cene.Ocenjevanje tega, ali je cena poštena, mora izvesti neodvisni upravni ali sodni organ ali neodvisni izvedenec, ki ga določi prej omenjeni organ. Ti izvedenci so lahko fizične ali pravne osebe in podjetja ali družbe v skladu z zakoni vsake države članice. Zahteva po takem ocenjevanju se izvaja v treh mesecih po tem, ko se od manjšinskega delničarja zahteva prodaja in je cena objavljena v skladu z odstavkom 1.

5. Ta člen ne posega v uporabo člena 15 Direktive 2004/25/ES*.*UL L 142, 30.4.2004, str.12.

Člen 39b

1. Države članice morajo zagotoviti, da lahko manjšinski delničarji družbe, ki kotira na borzi, posamezno ali v skupini, od večinskega delničarja zahtevajo, da odkupi od njih delnice družbe po pošteni ceni.

2. Države članice morajo zagotoviti, da razišče ceno v primerih, ko med udeleženimi strankami ne pride do soglasja o pošteni ceni transakcije iz odstavka 1, neodvisni upravni ali sodni organ ali neodvisni izvedenec, ki ga določi prej omenjeni organ. Ti izvedenci so lahko fizične ali pravne osebe in podjetja ali družbe v skladu z zakoni vsake države članice.

3. S potrebnimi spremembami se uporabljajo določbe člena 39a(1) v drugem in tretjem stavku ter točki (2) in (3) tega člena.

4. Države članice morajo zagotoviti primeren postopek, ki zagotavlja pošteno obravnavo vseh manjšinskih delničarjev.

5. Ta člen ne posega v uporabo člena 16 Direktive 2004/25/ES.“

10. V členu 41 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1. Države članice lahko od člena 9(1), prvega stavka člena 19(1)(a) in členov 25, 26 in 29 odstopajo v taki meri, da so ta odstopanja potrebna za sprejetje ali uporabo določb, zasnovanih za spodbujanje sodelovanja zaposlenih ali drugih skupin oseb, kot to določajo nacionalni zakoni, v kapitalskih poslih.“

Člen 2

1. Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 31. decembra 2006. Besedilo teh določb in primerjalno tabelo med določbami in to direktivo nemudoma sporočijo Komisiji.Ko države članice sprejmejo te predpise, morajo le-ti vsebovati sklic na to direktivo ali pa morajo biti ob njihovi uradni objavi opremljeni s sklicem. Države članice določijo način izvedbe takšnega sklica.

2. Države članice predložijo Komisiji besedila temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 3

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju,

Za Evropski parlament Za Svet

Predsednik Predsednik

Priloga 1: Predhodna presoja vplivov

1. IDENTIFIKACIJA PROBLEMA

Opišite problem, ki ga naj politika/predlog razreši:

Nepotrebni težavni postopki, ki jih vsebujejo določeni instrumenti, katere imajo delniške družbe na voljo za namene naložb in sprememb.

Opišite možne nevzdržne trende, povezane s problemom,

- Gospodarsko: Premajhna fleksibilnost in previsoki stroški za podjetja, ki morajo iz finančnih razlogov pravočasno reagirati na razvoj kapitalskega trga

- Socialno: ni pomembno

- Okoljsko: ni pomembno

Označite možne neskladnosti med tremi dimenzijami ali drugimi politikam: ni pomembno

2. CILJ PREDLOGA

Kaj je splošni politični cilj v smislu pričakovanih vplivov? Prihranek denarja in časa podjetij za določene ukrepe, povezane s kapitalom.

3. Politične opcije

Kakšen je osnovni pristop za dosego cilja? Zmerno deregulativni pristop.

Kateri politični instrumenti so bili upoštevani? Sprememba sedanje Druge direktive na področju prava družb.

Na kakšen način identificirane opcije upoštevajo načelo subsidiarnosti in sorazmernosti? Tako da se strogo omejujejo na čisto poenostavitev same Druge direktive, ki je glavni instrument usklajevanja na področju prava družb v Evropski uniji .

Katere opcije je na tej zgodnji stopnji mogoče izključiti? Spremembe režima ohranjanja kapitala Druge direktive, ki bi bile neskladne s cilji za zaščito manjšinskih delničarjev in upnikov v tej direktivi .

4. Vplivi – pozitivni in negativni

Predhodno označite pričakovane pozitivne in negativne vplive izbranih opcij, zlasti v smislu gospodarskih, socialnih in okoljskih posledic? Pozitivni: Zmanjšanje stroškov in upravnega bremena delniških družb s pomočjo uvedbe enostavnejših postopkov za zgoraj navedene kategorije transakcij.

Negativni: niso opaženi

Prosimo, označite, kdo je prizadet in možne kratkoročne, srednjeročne in dolgoročne resne vplive na določeno socialno skupino, gospodarski sektor ali regijo (zunaj in znotraj EU)? Ni pomembno

[1] Druga direktiva Sveta z dne 13. decembra 1976 o uskladitvi zaščitnih ukrepov za varovanje interesov družbenikov in tretjih oseb, ki jih države članice zahtevajo od gospodarskih družb v skladu z drugim odstavkom člena 58 Pogodbe o ustanavljanju delniških družb ter ohranjanju in spreminjanju njihovega kapitala, zato da se oblikujejo zaščitni ukrepi z enakim učinkom v vsej Skupnosti (77/91/EGS),UL št. L 26, 31.1.1977, str. 1, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003(UL L 236, zvezek 46, 23.9.2003).

[2] Dokument Komisije COM(2003) 284 konč.

[3] Priporočila delovne skupine za pravo družb SLIM o poenostavitvi Prve in Druge direktive na področju prava družb, september 1999.

[4] Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu – Rezultati četrte stopnje postopka SLIM z dne 4. februarja 2000 (COM(2000) 56).

[5] Glej dokument Komisije COM(2003) 284 konč.

[6] COM (2003) 71; glej tudi Prvo in Drugo poročilo o delu: COM(2003) 623 in COM(2004) 432.

[7] COM(2002) 278.

[8] Dokument Komisije COM(2003) 284 konč.

[9] UL C […], […], str. […].

[10] UL C […], […], str. […].

[11] UL C […], […], str. […].

[12] UL L 26, 31.1.1977, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

[13] COM(2003) 284 konč.

[14] UL L 142, 30.4.2004, str. 12

[15] UL L 96, 12.4.2003, str. 16.

[16] UL L 162, 30.4.2004, str. 70.

[17] UL L 336, 23.12.2003, str. 33.