EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 15.11.2011 COM(2011) 777 konč. VOL. 1/2 SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ Delovni program Komisije za leto 2012



Evropska prenova



1.Uvod Evropska unija se sooča z izzivom, ki predstavlja problem za celo generacijo ljudi. Gre za ekonomski izziv, s katerim s spopadajo družine, podjetja in skupnosti po celi Evropi, in politični izziv, za katerega mora Evropska unija dokazati, da mu je kos. Evropska unija lahko in bi morala resnično spremeniti način, kako se Evropejci spopadajo z današnjo krizo. To je bilo sporočilo poročila o stanju v Uniji iz septembra 2011. Govor in razprava v Evropskem parlamentu sta potrdila široko soglasje, da mora biti glavna naloga EU krepitev trajnostnega gospodarskega okrevanja, ki bo prineslo veliko novih delovnih mest. Edinstveni socialni model EU bomo lahko razvili le z vzpostavitvijo rasti in zaupanja. Za uspeh potrebujemo dejavno partnerstvo med institucijami EU in z nacionalnimi organi. Ukrepati moramo kot prava unija, in sicer po metodi odločanja Skupnosti, ki je temelj te prave unije. Sedanja kriza je ponovno pokazala, da smo, če so ti pogoji izpolnjeni, sposobni potrebne odločnosti in prilagodljivosti. Komisija se na te nujnosti odziva na različne načine. Mnogi viri so uporabljeni za odločno izvajanje že sprejetih sklepov – od že dolgo uveljavljenih nalog, kot je zagotavljanje izvajanja zakonodaje EU po celotni Uniji, do upravljanja proračuna EU, bodisi neposredno bodisi skupaj z državami članicami, in do novejših pristojnosti, ki so neposreden rezultat sedanje krize. Pogosto agenda izvajanja neposredno vpliva na rast – države članice še vedno zaostajajo pri izvajanju ključnih zakonodajnih pobud, ki so bistvene za delovanje enotnega trga. Komisija je pred kratkim predstavila korenito spremenjeno agendo, ki vključuje strožji nadzor proračunskih in gospodarskih politik držav članic, zlasti držav članic euroobmočja, temeljito preoblikovanje predpisov na področju nadzora in financ ter ukrepe za zagotovitev takojšnih koristi izvajanja strukturnih politik EU. Nedavno sprejeti paket za boljše upravljanje gospodarstva (t.i. „šesterček“) je ena pomembnejših novih nalog Komisije. Za izvajanje vseh teh novih politik bo potrebna velika sprememba v načinu dela Komisije. Treba bo prerazporediti sredstva in še poglobiti partnerstva z državami članicami. Ustanovitev delovne skupine Komisije za pomoč Grčiji pri izvajanju programa EU/IMF ter za preusmerjanje in pospešeno porabo sredstev iz strukturnih skladov EU je le en primer novih nalog Komisije, ki izhajajo neposredno iz obvladovanja kriznih razmer. Pri pripravi svojega delovnega programa za leto 2012 je Komisija usklajevala potrebo po odzivu na nujne nove potrebe, ki so se pokazale zaradi krize, in stalno potrebo po urejanju strukturnih vprašanj, pri katerih se oblikovalci politik, naložbeniki in državljani zanašajo na dolgoročnejši pristop Komisije in njeno pomoč pri oblikovanju uspešne in trajnostne Evrope za prihodnost. Večina novih pobud, predstavljenih v prilogah k temu delovnemu programu Komisije, se osredotoča na to dolgoročno perspektivo – izboljšujejo pravni okvir ali pa bodo pripomogle k vzpostavljanju pravnega okvira, ki je potreben, da se v celoti izkoristijo prednosti evropske dimenzije pri ustvarjanju in skupnem uživanju trajnostne rasti, visoke stopnje zaposlenosti in pravične družbe po vsej Evropski uniji. To je cilj široke palete pobud za spodbujanje konkurenčnosti, pomoč pri spoprijemanju s socialnimi stroški krize in usmerjanje okrevanja proti trajnostni prihodnosti. Je tudi osrednji cilj evropskih politik porabe, ki se izvajajo prek nove generacije programov, ki jih je Komisija pripravila za obdobje do leta 2020. Komisija, Evropski parlament in Svet bodo morali biti pri obravnavanju teh pobud prožni. V prihodnjih mesecih se lahko pojavijo nove nujnosti, ki jih v tem delovnem programu ni bilo mogoče predvideti. Različne zahteve po spremembah v gospodarskem upravljanju EU bodo od vseh treh institucij zahtevale veliko časa in pozornosti, poleg tega pa bo treba, kakor se je že pokazalo, prejšnje načrtovanje in tempo pogajanj prilagoditi, da se bodo lahko sprejele nujne odločitve. Nekateri predlogi iz prilog so še posebno pomembni in bi jih bilo treba prednostno obravnavati – to so zlasti predlogi, ki imajo lahko hiter učinek na rast in delovna mesta ter lahko dejansko prispevajo k okrevanju. Komisija bo te predloge obravnavala s posebno odločnostjo in pozornostjo, za njihov zaželeni učinek in vpliv na vsakdanje življenje ljudi pa se morata podvizati in jim dati prednost tudi Evropski parlament in Svet ministrov. Zmožnost institucij, da sprejmejo soglasje glede tega, kje je ukrepanje najnujnejše, bo odločno potrdila, da je EU neomajna v svoji odločenosti, da se spoprime s krizo in obnovi rast. Glede na hitro spreminjajoče se okoliščine bo treba vse ukrepe, ki se bodo pospešeno obravnavali, pogosto preverjati. Začetni ukrepi Komisije, za katere je predvidena pospešena obravnava, bodo spremljali letni pregled rasti za leto 2012. 2.Razvoj stabilne in odgovorne Evrope V zadnjih nekaj letih so se gospodarske razmere v EU korenito spremenile. Evropa 2020 je gospodarska strategija Evropske unije. Priznava medsebojno odvisnost držav članic EU ter določa, kako lahko EU in nacionalne ravni sodelujejo pri doseganju dogovorjenih ciljev, kako lahko gospodarstvo znova doseže rast ter kako se lahko zagotovi ustvarjanje delovnih mest in se hkrati postavijo temelji za trajnostno prihodnost. Vsaka država članica je dobila posebna priporočila za spopadanje s svojimi najnujnejšimi izzivi. Drugi letni pregled rasti bo določil okvir za evropski semester 2012. Finančni sistem EU je s celovito reformo finančnega urejanja in nadzora dobil trdno podlago. S sprejetjem zakonodaje za izboljšanje gospodarskega upravljanja (t.i. „šesterčka“) je EU razširila in okrepila svoje mehanizme nadzora nacionalnih politik. Več držav članic je pod strožjim nadzorom v okviru programa za gospodarsko prilagoditev. Razvita so bila nova orodja za obravnavanje pritiska na javne finance, ki je večji kot kdaj koli prej. Zdaj mora EU delovati hitro in odločno ter dati prednost reformi in jo začeti izvajati. Dokazati je treba, da si vse institucije skupaj prizadevajo za pospešitev izvajanja ključnih ukrepov. Komisija je pretekli mesec določila pet med seboj povezanih ukrepov v okviru časovnega načrta za stabilnost in rast. Ti predstavljajo takojšen odziv na probleme v Grčiji in na težave v bančnem sektorju za ponovno vzpostavitev zaupanja v euroobmočje, hkrati pa pomenijo tudi dajanje prednosti izvajanju politik za spodbujanje stabilnosti in rasti. Sklepi z Evropskega sveta in vrha euroobmočja vključujejo te predloge, ki bodo ostali vodilo za delo Komisije v naslednjih mesecih. Za izvedbo tega načrta v naslednjih 12 mesecih je potrebno hitro in odločno ukrepanje. Ko bo Komisija objavila letni pregled rasti za leto 2013, bi morala Evropska unija že čutiti učinek reform, ki naj bi sodelovanje med povezanimi gospodarstvi euroobmočja in celotne EU ter nadzor nad njimi prenesle na drugo raven. Tako se bo zagotovilo ustrezno ravnotežje med ponovno vzpostavitvijo javnih financ in spodbujanjem rasti, nacionalni ukrepi in delo na podlagi usklajenih pobud iz strategije Evropa 2020 na ravni EU pa naj bi zagotovili čim uspešnejše okrevanje. 2.1.Reforma finančnega sektorja: investiranje z zaupanjem Dobro delujoč finančni sektor je bistven za ustvarjanje rasti in novih delovnih mest. Komisija je od izbruha krize temeljito pregledala finančno ureditev in nadzor. Obsežen sveženj ključnih pobud se je že sprejel ali pa so te v obravnavi, vključno s predlagano zakonodajo o izvedenih finančnih instrumentih, bonitetnih agencijah, kapitalskih zahtevah ter preglednejših trgih vrednostnih papirjev in obravnavi zlorab trga. Objavljena bo tudi ocena skupnega učinka reform. EU bi si morala zastaviti jasen cilj, da reformo zaključi naslednje. V prvih mesecih leta 2012 bo Komisija predlagala preostale dele zakonodaje, ki obravnavajo zaščito naložbenikov. Cilj spremembe pravil, ki urejajo kolektivne investicijske sheme, bo povečanje zaščite naložbenikov ter okrepitev notranjega trga. Zaščita naložbenikov in preglednost sta prav tako v središču pobude o predpogodbenih razkritjih za zahtevne naložbene proizvode (paketne naložbene proizvode za male vlagatelje). 2.2.Financiranje prihodnosti: zagotavljanje trajnostnih javnih prihodkov Agenda EU za rast je osrednji prispevek, s katerim lahko EU pripomore k izboljšanju javnih financ. Čeprav so za davke pristojne predvsem države članice, pa lahko ukrepanje EU državam članicam pomaga pri prizadevanjih za zagotovitev financiranja evropskega socialnega modela v prihodnosti. Komisija je leta 2011 pripravila več pomembnih pobud za uravnoteženje prispevka finančnega sektorja v okviru javnih financ (davek na finančne transakcije), usmeritev davčne obremenitve na porabo virov (obdavčitev energije) ter za izboljšanje delovanja enotnega trga. Komisija bo leta 2012 predstavila dodatne ukrepe za zagotovitev trajnosti in stabilnosti javnih financ. Prizadevala si bo za vzpostavitev sodobnega sistema DDV, s katerim bo mogoče preprečevati goljufije ter zmanjšati administrativno breme za mala in srednja podjetja ter druga podjetja, ki delujejo prek meja. Davčne utaje ogrožajo javnofinančne prihodke v vseh državah članicah. Davčne utaje nepravično izkrivljajo konkurenčno okolje za veliko večino državljanov in podjetij, ki se držijo pravil. EU bo prispevala k odpravi morebitnih izgub v javnih blagajnah tako, da bo predlagala okrepljeno strategijo v pomoč državam članicam pri odpravljanju „davčnih oaz“.

V časih proračunske varčnosti se pomen zaščite denarja davkoplačevalcev poveča. Zaradi goljufij in drugih nezakonitih dejavnosti, ki vplivajo na javna sredstva EU, se vsako leto izgubijo velike vsote. Komisija bo predstavila predlog za zagotavljanje zaščite finančnih interesov EU s kazenskim pravom. Komisija se je na izzive, s katerimi se evropska podjetja spopadajo zaradi gospodarske krize, odzvala s temeljito oceno potrebe po reformi Uredbe o insolventnosti. Na podlagi svojih ugotovitev bo Komisija raziskala prihodnje možnosti za učinkovitejša čezmejna pravila glede insolventnosti, tudi za skupine podjetij. 3.Razvoj Unije trajnostne rasti in solidarnosti Za ponovno vzpostavljanje trajnostne rasti in ustvarjanje delovnih mest so potrebni pozitivni ukrepi v podporo konkurenčnosti in socialnemu vključevanju na ravni EU in na nacionalni ravni. Za doseganje rezultatov pa bo treba vzpostaviti pravi okvir za pomoč podjetjem pri ustvarjanju delovnih mest in iskanju novih trgov. To je že ključna tema v zdajšnjih predlogih za programe porabe EU. Nova generacija kohezijskih politik je zdaj usmerjena v prihodnja delovna mesta in rast. Baza znanja EU se bo z naslednjim okvirnim programom za raziskave in inovacije Obzorje 2020 prenesla v rast podjetništva, ukrepi na področju konkurenčnosti pa bodo usmerjeni predvsem v podporo MSP. Novi program za izobraževanje, usposabljanje in mlade „Erasmus za vse“ bo pospešil posodobitev izobraževalnih sistemov Evrope. Instrument za povezovanje Evrope usmerja zasebna in javna sredstva k projektom, ki so najbolj koristni za evropsko gospodarstvo, in podpira infrastrukturo kot orodje za rast. 3.1.Enotni trg za rast Enotni trg ostaja naše najpomembnejše sredstvo za rast in ustvarjanje delovnih mest. Da bi dosegel svoj potencial, je treba ustvariti ustrezno okolje za podjetja – zlasti manjša – in potrošnike, celovito izvajati reforme za spodbujanje trajnostne rasti ter vzpostaviti učinkovito in konkurenčno infrastrukturo. Zato je Komisija začela ambiciozni proces za zagotovitev novega zagona za enotni trg, to je Akt za enotni trg. S hitro obravnavo dvanajstih ključnih predlogov Akta v medinstitucionalnem postopku bi se učinki čutili v čim krajšem možnem času. Komisija bo leta 2012 okrepila prizadevanja na področju izvajanja in izvrševanja na enotnem trgu. Komisija bo predlagala pobude za povezovanje nacionalnih raziskovalnih sistemov in ustvarjanje strukturiranega, mobilnega in učinkovitega evropskega raziskovalnega prostora, ki bo temeljil na večji konkurenci in sodelovanju za spodbujanje znanstvenih raziskav in inovacij na najvišji svetovni ravni. Njen cilj je zlasti, da vzpostavi vseevropsko konkurenčno okolje pri zaposlovanju na ključne akademske položaje. Celovito izvajanje enotnega evropskega neba bi poleg odprave neučinkovitosti, ki na leto stanejo približno 3,8 milijarde EUR, zmanjšalo tudi emisije ogljikovega dioksida, povečalo varnost in zmanjšalo zamude za potnike. Čeprav se devet izmed desetih novih delovnih mest odpre v storitvenem sektorju in kljub številnim poslovnim priložnostim, ki jih ta ponuja, se direktiva o storitvah še zdaleč ne izvaja v celoti in ustrezno. Komisija bo pregledala tudi izvajanje priporočila o dostopu do osnovnih plačilnih storitev, da oceni, ali je potrebno nadaljnje ukrepanje. Dokončanje notranjega energetskega trga do leta 2014 bo sprostilo še en ključni vzvod gospodarske rasti. Novi predlogi o liberalizaciji železnic bodo zaradi večje konkurence pripomogli tudi k posodobitvi evropskega prometa in zmanjšanju emisij CO2 v njem, ponujajo pa tudi nove, inovativnejše in potnikom prijaznejše storitve. Ker so v igri znatne naložbe za prenovo naših energetskih sistemov (1 bilijon EUR za obdobje 2011–2020), je energetski sektor prav tako eden od ključnih vzvodov gospodarske rasti. Komisija bo na tem področju sprejela številne pobude, katerih cilj bo zlasti dokončanje notranjega energetskega trga do leta 2014, kot je to zahteval Svet. Digitalna agenda je bistvena za vzpostavitev sposobnosti evropskega gospodarstva, da izkoristi prednosti sodobne tehnologije in interneta za spodbujanje rasti. Uporaba elektronskih storitev je ključna, e-trgovina pa se bo dejavno spodbujala. Komisija bo leta 2012 predlagala pobudo o kolektivnem upravljanju pravic intelektualne lastnine. Vključevala bo pravila o čezmejnem dodeljevanju licenc za spletno glasbo za lažjo pridobitev licence za več ozemelj. Hkrati bo pobuda za zagotovitev vzajemnega priznavanja elektronske identifikacije, elektronskega overjanja in elektronskih podpisov usmerjena v vzpostavitev zaupanja potrošnikov ter lajšanje spletnih plačil in elektronskih transakcij. Zaupanje potrošnikov je ključno za povečanje povpraševanja in ponovno vzpostavitev rasti. Celovita evropska agenda za potrošnike bo pokazala, kako se lahko s pravicami potrošnikov in njihovo varnostjo zagotovi zanesljiva podlaga za potrošnike na enotnem trgu. Predlogi za spremenjena pravila o splošni varnosti proizvodov bodo zagotovili jasen, skladen pristop za potrošnike in za proizvajalce ter različne nadzorne ureditve združili v enotni pristop za enotni trg. Kadar pa bodo potrošniki potrebovali pravno sredstvo, se bo s pravili o kolektivnih pravnih sredstvih določilo, kako lahko potrošniki in podjetja najdejo rešitve za obsežne probleme. 3.2.Krepitev vloge državljanov v vključujočih družbah Ustvarjanje delovnih mest je še vedno eden izmed največjih izzivov za Evropo, EU pa lahko bistveno pripomore k uspešnem spopadanju z njim. Vodilne pobude strategije Evropa 2020, Mladi in mobilnost, Program za nova znanja in spretnosti ter delovna mesta ter Platforma proti revščini so poudarile potrebo po neposredni prenovi Evrope v korist tistih, ki najbolj potrebujejo pomoč. Novi Evropski socialni sklad in Sklad za prilagoditev globalizaciji bosta podprla prizadevanja držav članic za odpravo krize na področju zaposlovanja z ustvarjanjem novih delovnih mest in izboljšanjem ključnih spretnosti. „Erasmus za vse“ bo podprl strateška partnerstva med visokošolskim izobraževanjem in poslovnim svetom, da lahko mladi študentje pridobijo mešane znanja in spretnosti, ki jih zahteva trg dela. Izvajanje teh pobud bo imelo večji učinek na prizadevanja EU za odpravo brezposelnosti, socialne izključenosti in revščine. Komisija bo kmalu pripravila načrt, kako lahko EU prispeva k reševanju problema brezposelnosti mladih, vključno z ukrepi za spodbujanje mobilnosti mladih, ki iščejo zaposlitev, in jim pomaga pri iskanju zaposlitvenih možnosti v tujini. Pripravništva so prav tako lahko dober način za vstop na trg dela. To je lahko še zlasti pomembno za boljše izkoriščanje sektorjev, v katerih se bodo v prihodnosti najverjetneje odprla nova delovna mesta. Komisija bo s tesnim sodelovanjem partnerjev prav tako pregledala načela prožne varnosti in začela novo fazo njihovega izvajanja s spodbujanjem ustvarjanja delovnih mest in mobilnosti kot načina za lajšanje učinka gospodarskih recesij in za pripravo na izkoriščanje okrevanja, kadar bo nastopilo. To je povezano s potrebo po boljšem predvidevanju in upravljanju prestrukturiranja podjetij. Komisija bo predlagala tudi načine za okrepitev javnih služb za zaposlovanje, vključno z reformo Evropske službe za zaposlovanje (Eures), da se izboljša dostop do čezmejnih zaposlitvenih možnosti. Dolgoročno pomeni ohranjanje našega socialnega modela tudi zagotavljanje zmožnosti financiranja blaginje v prihodnosti, staranje družbe pa v tem smislu predstavlja velik izziv za javno politiko, medtem ko je sodoben in inovativen zdravstveni sektor gonilna sila za gospodarsko rast. Komisija bo spremljala izvajanje priporočil za posamezne države, sprejetih na področju pokojnin, dajala pa bo tudi pobude na področjih s čezmejno dimenzijo. Leta 2012 bo med njimi tudi pobuda za krepitev notranjega trga za učinkovite in varne pokojninske proizvode. Komisija bo prav tako pripravila predloge za obravnavo dodatnih pokojninskih pravic za osebe, ki zamenjajo službo, saj je omogočanje mobilnosti ključno za zaposlovanje in ustvarjanje delovnih mest. 3.3.Utiranje poti v trajnostno prihodnost Za trajnostno okrevanje so potrebne rast in naložbe, usmerjene v najbolj dinamične sektorje v prihodnosti. Pristop Komisije k gospodarstvu, ki je gospodarno z viri, in gospodarstvu z nizkimi emisijami ogljika, ki bo vključen v ekonomsko politiko in letni pregled rasti, je pokazal, da je treba pametno rast ustrezno usmerjati, da se lahko izziv trajnostne Evrope spremeni v našo konkurenčno prednost. Ta pristop, ki je globoko zasidran v strategiji Evropa 2020, je glavno vodilo za novo generacijo predlogov na področju kmetijstva, razvoja podeželja in ribištva, da se zagotovi trajnost sektorjev, ki so odločilni za naše okolje in gospodarstvo. Pomemben primer prizadevanja za učinkovitost virov na področjih sektorske politike bodo predlogi za zagotovitev dostopa do čiste vode v zadostnih količinah v letu 2012. Komisija bo sprejela načrt za zaščito vodnih virov, da bi že zdaj usmerila javno politiko na odpravljanje obremenitve vodnih virov. Trajnost je prav tako jedro vizije Komisije na področju energetske politike. Primer je hitro sprejetje in izvajanje predlagane direktive o energetski učinkovitosti, s čimer vsako gospodinjstvo v EU lahko privarčuje povprečno 1000 EUR letno, ob tem pa se lahko ustvari dva milijona delovnih mest in pripomore k reševanju problema podnebnih sprememb. V predlog za okrepitev okvira za jedrsko varnost bodo vključene izkušnje, pridobljene s testi izjemnih situacij v jedrskih elektrarnah EU, tehnični napredek in razvoj dogajanja na področju mednarodnih predpisov. Komisija bo pripravila tudi strategijo za pospeševanje razvoja obnovljivih virov energije na notranjem trgu EU in v sosednjih državah južnega Sredozemlja. Napredek pri sprejemanju predlagane zakonodaje za spodbujanje vlaganj v potrebno energetsko infrastrukturo, da se pospeši vključevanje obnovljivih virov energije, bi bil dober znak. Komisija se bo v letu 2012 še naprej zavzemala za pristno in celovito globalno prizadevanje za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov. Še naprej bo upravljala prehod v spremenjeni sistem za trgovanje z emisijami in razvijala nove ter izvajala obstoječe ukrepe za pomoč pri doseganju ciljev na področju podnebja in energetike. Revizija zakonodaje za osebna in tovorna vozila bo spodbudila inovacije in proizvajalcem zagotovila pravno varnost. Delo bo prav tako osredotočeno na odpravljanje odvisnosti prometa od nafte z usmerjanjem na razvoj evropskih infrastruktur za alternativna goriva. Junija bo vrh Rio+20 osvetlil svetovna prizadevanja za trajnost in spodbujanje zelene rasti. Politike EU bodo pri teh prizadevanjih v ospredju.

3.4.Evropa, odprta za državljane Zagotavljanje varnosti in pravice v Evropi brez notranjih meja je sedaj ena od najpomembnejših prednostnih nalog EU. Svoboda izkoriščanja čezmejnih možnosti je osrednji element razloga za obstoj EU. Toda za delovanje tega sistema mora EU utrditi vzajemno zaupanje, ki ga ta zahteva, pri spoprijemanju z glavnimi izzivi, ki so se letos pojavili v Sredozemlju, pa mora biti trdna in pravična. EU si mora še naprej prizadevati za izvajanje stockholmskega programa, vključno z iskanjem rešitve za ključna vprašanja, kot je azil, in spoprijemanjem z novimi izzivi, kot je kibernetska varnost. Za državljane je treba na enotnem trgu odpraviti nepotrebne birokratske ovire za prosti pretok. Z dvema zakonodajnima predlogoma se bo olajšalo čezmejno priznavanje listin o osebnem statusu, poenostavile pa se bodo tudi zakonodajne zahteve. Mejni režim EU je ključni del programa. S posodobitvijo in uporabo nove tehnologije se lahko zagotovi spodbujanje čezmejne dejavnosti in zagotavljanje ustreznih zaščitnih ukrepov. Prihodnja generacija kontrol na mejah bo prožnejša, prav tako pa bo rednim potnikom omogočen lažji vstop v EU. Predlagana bo posebna strategija za preprečevanje trgovine z ljudmi in boj proti njej. 4.Zagotavljanje učinkovite vloge EU v svetu Enotna EU zagotavlja najboljšo podlago za svojo učinkovitost na globalni ravni. EU je največje svetovno gospodarstvo. Njene države članice prispevajo več kot polovico svetovne razvojne in humanitarne pomoči. EU se zavzema za univerzalne vrednote in demokracijo, spoštovanje mednarodnega prava in učinkovito večstransko ureditev, ki jim ostaja trdno zavezana. Kadar deluje enotno, je njen vpliv velik. Da se bo lahko uspešno spopadala z izzivi in izkoriščala priložnosti, ki jih prinaša globalizacija, se mora njeno ukrepanje še naprej krepiti za zaščito in spodbujanje naših interesov in vrednot ob prizadevanju za krepitev blaginje in varnosti v širšem svetu. Zunanje delovanje EU se odvija v okviru, ki ga zagotavljajo večstranski, regionalni in dvostranski odnosi, obstoječi okviri politik, kot sta trgovinska in razvojna politika, ter zunanji vidiki številnih notranjih politik EU. Unija bo še naprej izvajala te politike, obenem pa se bo odzivala na izzive svetovnih dogodkov, ki se naglo vrstijo. EU mora biti pripravljena na odzivanje na spremenljivo globalno okolje. Na dramatično spremembo v južnosredozemskih sosedah se je EU odzvala hitro in odločno. Njen odziv je temeljil na tradiciji dobrega upravljanja, odprtosti in solidarnosti ter je pomenil jasno politično sporočilo in takojšno praktično podporo („več za več“). Pomoč je bila hitro pregledana in prerazporejena in bila tako usklajena s trenutnimi potrebami in nujnostmi. V tem okviru sta bila sprejeta program podpore za partnerstvo, reforme in vključujočo rast (SPRING) ter mehanizem za spodbujanje razvoja civilne družbe. EU se bo še naprej osredotočala na svoje sosede in jim nudila priložnosti za obojestransko koristno sodelovanje za spodbujanje stabilnosti in rasti. Komisija bo svojo pozornost usmerila v izvajanje zavez o novem pristopu k evropski sosedski politiki, sprejetih v skupnem sporočilu z Visoko predstavnico, ki bodo imele pomembno vlogo pri spodbujanju mirnega in uspešnega razvoja južnega Sredozemlja in njegovega vzhodnega sosedstva, saj se bo za podporo povečanju gospodarske, socialne in politične stabilnosti uporabila vrsta politik in programov EU. Poleg podpore tem južnosredozemskim državam na prehodu v demokracijo bodo leta 2012 prednostna področja tudi načrt Vzhodnega partnerstva, ki je bil potrjen na vrhu v Varšavi, ter stabilnost na Bližnjem vzhodu in Kavkazu. EU bo prispevala tudi k zagotavljanju varnosti v Afriki. V prihodnosti se bo še naprej pripravljena odzivati na naravne katastrofe, kot se je pred nedavnim v Turčiji, Pakistanu in na Japonskem. Za prilagajanje na spremenljivo globalno okolje in oblikovanje svetovne ureditve mora EU povezati zunanje in notranje elemente naših politik. Politike in instrumenti s področij trgovine, razvoja, diplomacije, širitve, sosedske politike in odziva na krize so glavna opora zunanjega delovanja Unije. Svoj polni potencial lahko razvijejo, če se izvajajo skupaj z našimi notranjimi politikami, kot so enotni trg, podnebna, energetska in monetarna politika, ki imajo velik vpliv na zunanji svet. Evropska blaginja temelji na svetovni konkurenčnosti. Prizadevanja za ponovno vzpostavitev rasti in delovnih mest potekajo v okolju, ki je vse bolj povezano in izredno konkurenčno. Države G20 so se izkazale kot učinkovita spodbuda za skladen globalni odziv na krizo. Zaključek zadnjega srečanja G20 v Cannesu je, da je povečanje kmetijske proizvodnje in produktivnosti bistveno za izboljšanje zanesljivosti preskrbe s hrano in spodbujanje trajnostne gospodarske rasti. Čeprav ostaja skupni cilj trgovinske politike EU uspešen zaključek potekajočih večstranskih pogajanj, je treba interese evropskih podjetij in potrošnikov spodbujati tudi z dvostranskimi sporazumi s partnerji iz tretjih držav. Zaradi tega se proučujejo možnosti za sporazum o prosti trgovini z Japonsko ter za sporazum o naložbah s Kitajsko. Solidarnost je temeljna evropska vrednota s čezmejno dimenzijo. Kot največji svetovni donator razvojne pomoči bo imela EU vodilno vlogo pri pomoči najrevnejšim družbam na svetu z usmerjanjem svojih prizadevanj v zagotavljanje hitrih in učinkovitih rezultatov revidirane razvojne politike EU, s posebnim poudarkom na razvojnih ciljih tisočletja. Nov, jasen dokaz globalne solidarnosti EU je vzpostavitev Evropske prostovoljske enote za humanitarno pomoč. V letu 2012 bo napredovalo tudi izvajanje obnovljenega soglasja glede širitve ter priprave na sprejem Hrvaške kot 28. članice naše družine. Nadaljevala se bodo tudi prizadevanja za to, da bo Hrvaška lahko v celoti izkoristila članstvo in izpolnjevala njegove obveznosti. 5.Pametna pravna ureditev in učinkovito izvajanje Za izvajanje reform iz tega programa mora zakonodaja EU v vseh fazah dobro delovati. Na posameznih točkah procesa, ki seže od zamisli, izvajanja, ocenjevanja do posodabljanja, je treba ukrepanje EU preizkušati, da doseže najvišje standarde kakovosti glede učinkovitosti in uspešnosti. Zakonodaja EU mora zagotoviti, da je regulativno breme čim manjše. Komisija ima s svojo pravico do pobude in odgovornostjo, ki jo ima kot varuh Pogodbe, posebno vlogo, da ohranja navedene standarde visoke. Tako pri svojem delu kot pri spremljanju in izvrševanju dogovorjene zakonodaje je odločena zagotavljati, da imajo državljani, podjetja in javni organi EU koristi zaradi reforme. 5.1.Pametnejša skupna poraba V obdobju varčevalnih ukrepov moramo zagotoviti, da so naša omejena sredstva usmerjena na področja, kjer bodo koristi v smislu novih delovnih mest in rasti največje. Komisija je predlagala sodoben proračun, ki je pripravljen za dopolnjevanje nacionalne porabe, kadar je jasno, da bo delovanje na evropski ravni pomenilo dodano vrednost. Še naprej bo delovala s pomočjo procesa pogajanja za zagotovitev, da se načela poenostavitve, racionalizacije in dodane vrednosti spoštujejo v končnem svežnju. 5.2.Pametna pravna ureditev Vloga Komisije na zakonodajnem področju se je v zadnjih letih zelo razvila z utrditvijo ocene učinka kot standardnega elementa pri delu Komisije. V letu 2012 bo opravljen še en pomemben korak, saj se bo najkrajši čas za javna posvetovanja z osmih tednov podaljšal na 12. To bo pomagalo zagotoviti, da bodo zainteresirane strani obravnavale predloge Komisije kot utemeljene in da bodo vsi imeli možnost izraziti svoja mnenja glede izbire ključnih javnih politik. Zmanjšanje upravnih bremen je še posebno pomembno v težkih časih za gospodarstvo. Ko bo Komisija leta 2012 dokončala program za zmanjševanje upravnih bremen, bo uspešno presegla zastavljeni cilj 25 % zmanjšanja, in sicer s predlogi, ki pomenijo 31-odstotno zmanjšanje in prihranke v znesku 39 milijard EUR. To bo dobra izkušnja, ki bo Komisijo spodbudila, da si bo še naprej prizadevala za ohranjanje regulativnih bremen na najnižji možni ravni. Zlasti bo proučila vpliv predpisov EU na majhna podjetja in po potrebi predlagala izjeme ali prilagojene rešitve za mikro podjetja. Predstavila bo tudi prve rezultate preverjanja ustreznosti predpisov. 6.Sklepna ugotovitev Evropska komisija je odločena, da bo prihodnje leto storila vse, kar je v njeni moči, za reševanje gospodarske krize, ki danes tako zelo bremeni Evropejce. Ukrepi, sprejeti to jesen, kažejo, da Komisija daje prednost spodbujanju rasti in ustvarjanja delovnih mest. Ta glavna prednostna naloga se kaže tudi v njenem delovnem programu za leto 2012, ki se osredotoča tudi na dolgoročne cilje EU. Treba je ukrepati kratkoročno in obenem graditi temelje za dolgoročno trajnostno rast in delovna mesta. Z obema vrstama ukrepanja hkrati bo EU lažje našla izhod iz krize, zaradi katere bo močnejša in bolje pripravljena na spopadanje z zahtevami svetovne konkurence, črpanje virov rasti v prihodnosti in zagotavljanje uspešnega socialnega tržnega gospodarstva.