ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(13)

Vrsta sistema umetne inteligence, ki ga upravljavec nadzira, je odločilni dejavnik. Sistem umetne inteligence, ki pomeni veliko tveganje, potencialno veliko bolj ogroža uporabnika ali javnost, in to na naključen in nepredvidljiv način. To pomeni, da na začetku samostojnega delovanja sistema umetne inteligence večina potencialnih oškodovancev ni znana in je ni mogoče identificirati, to so na primer osebe na javno dostopni površini ali v sosednjem stanovanju, kar pa ne velja v primeru delovanja sistema umetne inteligence, ki vključuje točno določene osebe, ki so vnaprej dale soglasje k njegovi uporabi, na primer pri kirurškem posegu v bolnišnici ali predstavitvi proizvoda v majhni trgovini. Določanje, kako verjetno je, da bo sistem umetne inteligence z visokim tveganjem povzročil poškodbo ali škodo, je odvisno od medsebojnega vpliva namena uporabe, zaradi katerega se sistem umetne inteligence da na trg, načina uporabe sistema, resnosti morebitne poškodbe ali škode, stopnje avtonomnosti pri odločanju, ki lahko povzroči škodo, in verjetnosti, da se tveganje uresniči. Stopnjo resnosti bi bilo treba določiti na podlagi ustreznih dejavnikov, kot je obseg morebitne škode, ki bi jo utrpeli oškodovanci zaradi delovanja, vključno s posebnimi vplivi na temeljne pravice, številom oškodovancev, skupno vrednostjo morebitne škode in škodo za družbo kot celoto. Verjetnost nastanka poškodbe ali škode bi bilo treba določiti na podlagi ustreznih dejavnikov, kot so vloga algoritemskih izračunov v postopku odločanja, zapletenost odločitve in reverzibilnost učinkov. Nazadnje bi moral biti način uporabe odvisen ustreznih dejavnikov, kot so okoliščine in sektor, v katerem deluje sistem umetne inteligence, od tega, ali bi lahko imel pravne ali dejanske učinke na pomembne pravno zaščitene pravice oškodovanca, in ali se je učinkom mogoče razumno izogniti.
16.

ugotavlja, da je večina držav članic ponovno začela azilne postopke in da so nekatere zadnje obdobje, ko je bilo novih prošenj manj, izkoristile in zmanjšale zaostanke pri nerešenih prošnjah; poziva države članice, naj v celoti zagotavljajo dostop do azilnega postopka in zavarujejo pravico posameznika do azila iz Listine o temeljnih pravicah ter naj postopke premestitve in dostojnega vračanja izvajajo povsem v skladu z mednarodnim pravom; poziva tudi, naj se takoj, ko bo mogoče, zagotovi ali ponovno vzpostavi dostop do prevajalcev za prosilce za azil; poziva države članice, naj v sprejemnih centrih zagotovijo primerne zmogljivosti na področju telesnega in duševnega zdravja glede na to, da so sanitarne razmere slabe, da gre za okolje z visokim tveganjem in da so begunci med pandemijo COVID-19 ranljivi; poziva Komisijo in države članice, naj pripravijo učinkovit načrt, osredotočen na javno zdravje, ki bo celovito obravnaval razmere, tudi na zunanjih mejah, tako da bo zagotavljal pravico do azila in ustrezne pogoje za sprejem beguncev in prosilcev za azil; opozarja, da ukrepi v zvezi s COVID-19 nikoli ne bi smeli privesti do pridržanja; poziva k nujni združitvi družine, takojšnji evakuaciji taborišč na grških otokih in premestitvi prosilcev za azil v druge države članice, pri čemer je treba dati prednost najbolj ranljivim, mladoletnikom brez spremstva in družinam z otroki; poziva države članice, naj dovolijo izkrcanje in zagotovijo, da bo potekalo na varnem kraju v skladu z ustreznim mednarodnim pravom in pravom Unije in čim hitreje;
ponovno opozarja na nepogrešljivo vlogo, ki jo bodo imeli civilna družba, nacionalne institucije za človekove pravice, organi za enakost in drugi ustrezni subjekti v vseh fazah letnega cikla spremljanja, od zagotavljanja informacij do olajšanja izvajanja in spremljanja; poudarja, da je treba tako na nacionalni ravni kot tudi ravni Unije zaščititi zagovornike človekovih pravic in poročevalce, po potrebi tudi pred zlorabami sodnih postopkov, ter jim zagotoviti ustrezno financiranje na vseh ravneh; v zvezi s tem poziva, naj se po temeljiti oceni učinka pripravi statut za evropska čezmejna združenja in neprofitne organizacije; poudarja, da žvižgači prispevajo k varovanju pravne države in boju proti korupciji; poziva Komisijo, naj pozorno spremlja prenos in uporabo Direktive (EU) 2019/1937 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2019 o zaščiti oseb, ki prijavijo kršitve prava Unije ( 12 ) ; poudarja, da se lahko status akreditacije nacionalnih institucij za človekove pravice in prostor za civilno družbo sama po sebi uporabita kot pokazatelja za ocenjevanje; spodbuja nacionalne parlamente, naj organizirajo javne razprave in sprejmejo stališča o rezultatih ciklusov spremljanja; poudarja, da je usposabljanje pravosodnih delavcev bistveno za pravilno izvajanje in uporabo prava Unije ter s tem za utrditev skupne pravne kulture v vsej Uniji; meni, da se mora prihodnja evropska strategija za usposabljanje na področju pravosodja dodatno osredotočiti na spodbujanje pravne države in neodvisnosti sodstva ter mora vključevati usposabljanje o nepravnih vprašanjih in spretnostih, da bi se sodniki lažje uprli neprimernim pritiskom; spodbuja Komisijo in države članice, naj si še naprej prizadevajo za boljši in lažji dialog med sodišči in delavci v pravni stroki s spodbujanjem redne izmenjave informacij in primerov najboljše prakse, da bi okrepili in izboljšali pravosodni prostor Unije, ki bo temeljil na demokraciji, pravni državi in temeljnih pravicah; poudarja, da je treba v prihodnjem večletnem finančnem okviru zagotoviti dovolj sredstev za sektorski program za pravosodje in program za državljane, enakost, pravice in vrednote, saj je njun cilj zaščititi in spodbujati vrednote Unije in razviti območje pravosodja Unije na podlagi pravne države ter podpreti civilno družbo;
16.

poziva ESZD in Komisijo, naj pripravita obsežen pregled politike EU do Belorusije, da bi podprli tamkajšnje prebivalce in njihove demokratične težnje, pa tudi civilno družbo, zagovornike človekovih pravic, neodvisne sindikate in neodvisne medije; poziva k povečanju finančne pomoči EU za belorusko civilno družbo in sočasni zamrznitvi nakazil EU sedanji beloruski vladi in državnih projektom, pa tudi k opustitvi posojil Evropske investicijske banke (EIB), Evropske banke za obnovo in razvoj (EBRD) in drugih posojilodajalcev sedanjemu režimu; poziva EU, naj organizira konferenco donatorjev za demokratično Belorusijo, ki bo privabila mednarodne finančne institucije, države G7, države članice in institucije EU ter druge, ki so se pripravljeni zavezati, da bodo prispevali k finančni pomoči v višini več milijard evrov za prihodnje reforme in prestrukturiranje gospodarstva;
36.

je seznanjen z dejstvom, da zemljiške pravice pogosto niso bile jasno opredeljene in da so zemljišča ostala razvrščena kot državna zemljišča pod nadzorom državnega zemljiškega urada, ki je ta zemljišča večinoma dajal v najem velikim kmetijskim korporacijam; priznava prizadevanja čeških oblasti, da bi do leta 2023 identificirale zakonite lastnike; vztraja, da morajo dražbe zemljišč, katerih zakonitih lastnikov ni mogoče najti, potekati pošteno in zagotoviti enake možnosti za nakup zemljišč tudi malim in srednje velikim kmetom ter mladim kmetom;
59.

vztraja, da se uporaba izvoznih dovoljenj pod nobenim pogojem ne sme spremeniti v dejansko prepoved izvoza; poudarja, da je pomembno ohraniti dostop do redkih medicinskih izdelkov za države v razvoju; poudarja, da mora biti izvoz osebne zaščitne opreme namenjen tistim, ki jo najbolj potrebujejo, in ne tistim, ki si lahko privoščijo plačati najvišjo ceno; meni, da bi bilo treba v ta namen s Svetovno trgovinsko organizacijo in Svetovno zdravstveno organizacijo vzpostaviti svetovni katalog nujnih medicinskih izdelkov, da bi preprečili špekulacije glede cen in olajšali trgovanje z njimi; močno spodbuja vse države, naj se pridružijo sporazumu Svetovne trgovinske organizacije o odpravi carin na farmacevtske izdelke (Zero for Zero) in razširijo področje uporabe na vse farmacevtske izdelke in zdravila, da bi zagotovili čezmejno trgovino po vsem svetu; poziva članice Svetovne trgovinske organizacije, naj to temo prednostno uvrstijo na dnevni red naslednjega ministrskega srečanja STO; je globoko zaskrbljen zaradi opozorila, ki so ga skupaj izdale Svetovna trgovinska organizacija, Svetovna zdravstvena organizacija in Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo, da bi lahko restriktivni trgovinski ukrepi na svetovni ravni privedli do pomanjkanja hrane po svetu; poziva k ukrepanju, da bi zmanjšali motnje v prehranskih verigah in preprečili povečanje neustrezne prehranske varnosti in nestanovitnosti cen; poziva vse države članice, naj z vsemi razpoložljivimi orodji zagotovijo, da bodo vzpostavljeni učinkoviti mehanizmi za ocenjevanje potencialnih naložb in nakupov kritične infrastrukture in strateških industrijskih zmogljivosti v EU, ter naj po potrebi sprejmejo blažilne ali preprečevalne ukrepe; poziva Komisijo, naj pospeši pogajanja Svetovne trgovinske organizacije o elektronskem trgovanju, da bi zagotovila pravila za vse obsežnejše spletno trgovanje, zlasti z blagom;
H.

ker so številni čezmejni in sezonski delavci v krizi zaradi COVID-19 v zelo ranljivem položaju, kar zadeva delovne pogoje ter zdravje in varnost pri delu; ker so se v času krize pojavila zaskrbljujoča poročila o kršitvah pravic čezmejnih in sezonskih delavcev v zvezi z njihovimi delovnimi in življenjskimi pogoji, in sicer delovnim časom, minimalnimi plačami, nezakonitimi odpovedmi, standardi zdravja in varnosti pri delu, kot so odsotnost pisnih navodil in obvestil na delovnem mestu, nezagotavljanjem varnega prevoza in dostojne namestitve, ki bi ustrezala sanitarnim zahtevam in omogočala izvajanje ukrepov za omejevanje socialnih stikov, velikim pritiskom in neprilagojenimi delovnimi vzorci, ureditvijo napotitve in praksami podizvajanja, neupoštevanjem karantenskih omejitev in nezagotavljanjem podpore pri repatriaciji ter neustreznim zagotavljanjem osebne zaščitne opreme; ker so ta poročila in kriza na splošno razkrili in še poslabšali socialni damping in obstoječo negotovost številnih čezmejnih in sezonskih delavcev ter vrzeli pri izvajanju in izvrševanju obstoječe zakonodaje za njihovo zaščito; ker so mnogi čezmejni in sezonski delavci za svoj dohodek in tudi nastanitev v praksi odvisni od svojih delodajalcev ali agencij za začasno delo; ker so številni čezmejni in sezonski delavci po odpovedi delovnega razmerja končali na cesti; ker ti delavci zaradi svojih ranljivih okoliščin in zaradi pomanjkanja informacij ali iz strahu pred izgubo dohodka, nastanitve ali statusa rezidenta včasih težko prijavijo zlorabe ali uveljavljajo bolniško odsotnost v primeru bolezni;
38.

podpira ukrepe za trajnostne proizvode, vključno z razširitvijo področja okoljsko primerne zasnove z zakonodajo, ki zagotavlja bolj trajne, popravljive proizvode, ki jih je mogoče ponovno uporabiti in reciklirati, ter z močnim delovnim programom za okoljsko primerno zasnovo in ekološko označevanje, ki bo veljal od leta 2020 dalje in bo zajemal tudi pametne telefone in drugo novo opremo IT; poziva k pripravi zakonodajnih predlogov o pravici do popravila, odpravi načrtovane zastarelosti in univerzalnih polnilnikih za mobilno opremo IT; podpira načrte Komisije za pripravo zakonodajnih predlogov za zagotovitev varne, krožne in trajnostne vrednostne verige baterij za vse baterije in pričakuje, da bo ta predlog vključeval vsaj ukrepe na področju okoljsko primerne zasnove, cilje glede ponovne rabe in recikliranja ter trajnostno in družbeno odgovorno pridobivanje virov; poudarja, da je treba v Evropi vzpostaviti močan in trajnosten grozd za baterije in shranjevanje energije; poudarja, da je treba spodbujati lokalno potrošnjo in proizvodnjo na podlagi načel zavrnitve, zmanjšanja, ponovne uporabe, recikliranja in popravila, da bi preprečili poslovne strategije načrtovane zastarelosti, pri katerih so proizvodi zasnovani tako, da imajo kratko življenjsko dobo in jih je treba nadomestiti, ter da je treba potrošnjo prilagoditi omejitvam planeta; meni, da je pravica do popravila in nadaljnje podpore za storitve IT nujna za doseganje trajnostne potrošnje; poziva k vključitvi teh pravic v pravo EU;
L.

ker so po predstavitvi revizijskega poročila Organizacije ameriških držav 10. novembra 2019, v katerem poziva k razveljavitvi volilnega postopka in njegovi ponovitvi, številni visoki državni uradniki odstopili, vključno s predsednikom, podpredsednikom, predsednico senata in predstavniki volilnega telesa; ker so Evo Morales in nekateri drugi člani njegove vlade morali odstopiti, zapustiti državo in prenehati opravljati svoje funkcije; ker so vodilni predstavniki oboroženih sil predlagali odstop Eva Moralesa; ker bi se morale oborožene sile in policija vzdržati vplivanja na politične procese in bi morale biti pod civilnim nadzorom;
3.

zahteva, da se brezpogojno izpustijo vsi protestniki, zagovorniki človekovih pravic in novinarji, ki so trenutno v priporu v Iranu zaradi uveljavljanja svojih legitimnih pravic do svobode izražanja in svobode zbiranja; poleg tega zahteva, da oblasti vsem družinam sporočijo, kje so pridržani njihovi sorodniki, ter poziva, naj se odvetnikom in mednarodnim opazovalcem omogoči neoviran dostop do vseh, ki so bili pridržani med protesti, ter naj se o identiteti zapornikov obvesti mednarodna skupnost; ponavlja pozive Parlamenta k izpustitvi Nazanin Zaghari-Ratcliffe in številni drugi, ki so bili nezakonito pridržani;
—

ob upoštevanju Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES, poznane kot četrta direktiva o kapitalskih zahtevah (CRD IV) (6),
opozarja, da je izobraževanje, poleg tega, da je samostojna temeljna pravica, osnovni pogoj za uživanje drugih temeljnih pravic in svoboščin, zagotovljenih v členu 2 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), poljski ustavi in Listini; poudarja, da pomanjkljive informacije in izobrazba o spolu in spolnosti mladih ne varujejo, temveč ogrožajo varnost in dobrobit zlasti mladih, ki so bolj izpostavljeni tveganju, saj so zaradi tega bolj ranljivi in slabše opremljeni za prepoznavanje spolnega izkoriščanja, zlorabe in nasilja, vključno z nasiljem v družini in spletnimi oblikami zlorab, kot so kibernetsko nasilje, spletno nadlegovanje in pornografija iz maščevanja; meni, da celovita spolna vzgoja pripomore tudi k pozitivnim rezultatom na področju enakosti spolov, vključno s preoblikovanjem škodljivih norm glede spola in odnosa do nasilja na podlagi spola, ter tako pomaga preprečevati nasilje intimnih partnerjev in spolno prisilo, prekiniti molk v zvezi s spolnim nasiljem, izkoriščanjem ali zlorabo in mlade spodbuditi, da poiščejo pomoč;
17.

poziva naslednjega podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj oblikuje novo, celovito strategijo za odnose med EU in Rusijo, ki bo usmerjena k krepitvi miru in stabilnosti; poudarja, da bi moral potreben dialog temeljiti na trdnih načelih, vključno s spoštovanjem mednarodnega prava in ozemeljske celovitosti ruskih sosed, hkrati pa krepiti medosebne stike z državljani Rusije; poudarja, da bo sankcije proti Rusiji mogoče odpraviti le, če bo država popolnoma spoštovala svoje obveznosti; poudarja pa, da bi morala biti EU, če bo Rusija nadaljevala s kršenjem mednarodnega prava, po potrebi pripravljena sprejeti nadaljnje sankcije, vključno s ciljnimi sankcijami zoper posameznike, ter omejiti dostop do finančnih sredstev in tehnologije;
13.

obžaluje, da ni uradnega odziva visoke predstavnice ali držav članic na zadnji val aretacij; poziva podpredsednico/visoko predstavnico in države članice, naj se enotno in odločno odzovejo na zatiranje in kršitve človekovih pravic; pričakuje, da bo Evropska služba za zunanje delovanje prednostno obravnavala položaj zagovornikov človekovih pravic v Egiptu in Parlamentu poročala o sodelovanju s Kairom na tem področju, tudi o posameznih primerih iz te resolucije; poziva podpredsednico/visoko predstavnico in države članice, naj uporabijo vsa orodja, ki jih imajo na voljo, vključno z dvostranskimi in večstranskimi orodji, trgovinskimi pogajanji, evropsko sosedsko politiko, pomočjo in po potrebi ciljno usmerjenimi omejevalnimi ukrepi, da bi ustavili zatiranje v tej državi in v Egiptu zagotovili konkreten napredek v zvezi s človekovimi pravicami;
6.

ugotavlja, da je napovedano nadaljevanje gospodarske rasti v vseh državah članicah, vendar bo ta počasnejša; poudarja, da je treba odpraviti naložbeno vrzel na področju infrastrukturnih raziskav in inovacij, tudi pri socialnih, zdravstvenih in oskrbnih storitvah ter pri spodbujanju zdravja in preprečevanju bolezni, pri dostojnih, energijsko učinkovitih stanovanjih ter pri človeškem kapitalu; poziva Komisijo in države članice, naj čim več vlagajo v cenovno sprejemljivo, dostopno in visokokakovostno izobraževanje in usposabljanje, okrepitev ukrepov za dokvalifikacijo in prekvalifikacijo, vključno z digitalnimi in prenosljivimi znanji, ter spodbujajo vseživljenjsko učenje ter razvoj znanj in spretnosti; poudarja, kako pomembno je reševati vprašanje namenskih ukrepov za ženske in dekleta, ki so še vedno premalo zastopane v digitalnem sektorju, naravoslovju, tehnologiji, inženirstvu in matematiki, ter okrepiti začetno usposabljanje in stalni strokovni razvoj učiteljev in vodij usposabljanja; poziva države članice, naj okrepijo sisteme poklicnega izobraževanja, vajeništva in usposabljanja ter učenje v realnih okoliščinah in naj izboljšajo njihovo skladnost s trenutnimi in predvidenimi potrebami na trgu dela; ugotavlja še, kako pomembne so spretnosti in kompetence, pridobljene v neformalnih in priložnostnih učnih okoljih, ter poziva države članice, naj vzpostavijo sisteme potrjevanja neformalnih in priložnostnih oblik znanja, zlasti pa znanja, pridobljena v prostovoljnih dejavnostih;
B.

ker ima Parlament na voljo vrsto instrumentov, da Komisijo pozove k odgovornosti, kot so predlog nezaupnice (člen 17 PEU in člen 234 PDEU), možnost, da predsednika Komisije pozove, da posameznemu komisarju izreče nezaupanje (člen 118 Poslovnika Parlamenta), pravica do preiskave (člen 226 PDEU), pristojnost nadzora nad delegiranimi in izvedbenimi akti (člena 290 in 291 PDEU), pravica, da postavlja ustna in pisna vprašanja (člen 230(2) PDEU), in pravica, da proti Komisiji sproži sodne postopke zaradi vprašanja zakonitosti (člen 263 PDEU) ali zaradi opustitve ukrepanja;
I.

ker od leta 2015 v odnosih med EU in Rusijo prihaja do novih spornih točk, ki vključujejo: rusko posredovanje v Siriji in vmešavanje v državah, kot sta Libija in Srednjeafriška republika; obsežne vojaške vaje (Zapad 2017); rusko vmešavanje z namenom vplivanja na volitve in referendume ter ustvarjanja napetosti v evropskih družbah; podporo strankam, usmerjenim proti EU, in skrajnodesničarskim gibanjem s strani Kremlja; omejevanje temeljnih svoboščin in množično kršenje človekovih pravic v Rusiji; širjenje nastrojenosti proti osebam LGTBI; zatiranje politične opozicije; sistematično zatiranje zagovornikov človekovih pravic, novinarjev in civilne družbe v Rusiji, vključno s samovoljnim pridržanjem Ojuba Titijeva, vodjo urada centra za človekove pravice Memorial v Čečeniji, ali primerom Jurija Dmitrijeva iz karelijske podružnice Memoriala; stigmatiziranje civilnodružbenih aktivistov z oznako „tuji agenti“; hude kršitve človekovih pravic v severnem Kavkazu, zlasti v Republiki Čečeniji (ugrabitve, mučenje, zunajsodne usmrtitve, prirejanje kazenskih zadev itd.); diskriminacijo tatarske manjšine na zasedenem Krimu ter politično motivirano preganjanje Alekseja Navalnega in številnih drugih, pa tudi umore, med katerimi sta najopaznejša primera Borisa Nemcova in Sergeja Magnickega; kibernetske in hibridne napade ter umore, ki jih na evropskih tleh izvajajo agenti ruske obveščevalne službe, pri tem pa uporabljajo kemično orožje; ustrahovanje, aretacije in odvzemanje prostosti tujim državljanom v Rusiji v nasprotju z mednarodnim pravom, tudi dobitniku nagrade Saharova za leto 2018 Olegu Sencovu in številnim drugim; organizacijo nezakonitih in neupravičenih volitev v Donbasu; izvedba nedemokratičnih predsedniških volitev, pri katerih ni bilo prave izbire in so se omejevale temeljne svoboščine; kampanje dezinformiranja in nezakonito izgradnjo mostu čez ožino Kerč; obsežno militarizacijo nezakonito zasedenega in priključenega Krima ter delov Črnega morja in Azovskega morja; omejitve mednarodne plovbe v Azovskem morju skozi ožino Kerč, tudi za ladje, ki plujejo pod zastavami držav članic EU; nezakonit napad na plovila ukrajinske mornarice in aretacijo ukrajinskih vojakov v ožini Kerč; kršitvami sporazumov o nadzoru nad orožjem, zatiralno okolje za novinarje in neodvisne medije s stalnimi pridržanji novinarjev in blogerjev; uvrstitev Rusije, kar zadeva svobodo medijev v letu 2018, na 148. mesto svetovnega indeksa svobode tiska, ki rangira 180 držav;
A.

ker so savdske oblasti aretirale aktiviste zaradi zavzemanja za pravice žensk in so ti še vedno priprti brez obtožnice; ker so med aktivisti Ludžajn Al Hatlul, Aziza Al Jusef, Eman Al Nafdžan, Nuf Abdulaziz, Maja Al Zahrani, Samar Badavi, Nasima Al Sada, Šadan Al Anezi, Abir Namankani, Amal Al Harbi in Hatun Al Fasi, vse pa so aktivistke za pravice žensk, pa tudi moški podporniki gibanja, tudi Mohamed Al Rabjah; ker so ti aktivisti znani po svoji kampanji proti prepovedi vožnje za ženske in za odpravo sistema moškega skrbništva; ker so bili aretirani še pred predvideno odpravo prepovedi vožnje za ženske 24. junija 2018; ker naj bi nekatere med njimi napotili na specializirano kazensko sodišče, ki je bilo prvotno ustanovljeno za sojenje pripornikom v zvezi s terorističnimi kaznivimi dejanji;
126.

znova opozarja, da se pravica do varstva zasebnega življenja in varstva osebnih podatkov, kot je zapisana v členih 7 in 8 Listine o temeljnih pravicah ter členu 16 Pogodbe o delovanju Evropske unije, uporablja za vsa področja robotike in umetne inteligence in da je treba v celoti upoštevati okvir Unije za varstvo podatkov; poudarja, da imajo načrtovalci na področju robotskih sistemov in umetne inteligence odgovornost, da razvijajo varne, zaščitene in namenu prilagojene izdelke in da sledijo postopkom obdelave podatkov, ki so skladni z veljavno zakonodajo, zaupnostjo, anonimnostjo, pravično obravnavo in dolžnim pravnim postopanjem;
62.

poziva Komisijo, naj si ambiciozneje prizadeva za odpiranje mednarodnih trgov javnih naročil in povečanje dostopa evropskih podjetij do javno-zasebnih partnerstev v tretjih državah; meni, da je treba zmanjšati nesorazmerja med Unijo in tretjimi državami pri dostopu do javnih naročil, predvsem ZDA in Kitajsko; poziva vse trgovinske partnerje EU, naj evropskim podjetjem in delavcem omogočijo nediskriminatoren dostop do trgov javnih naročil; pozdravlja obnovljeno razpravo o mednarodnem instrumentu za javna naročila, ki vzpostavlja potrebno vzajemnost v primerih, ko trgovinski partnerji omejujejo dostop do svojih trgov javnih naročil, in poziva Evropski svet, naj ga hitro sprejme; pozdravlja prizadevanja Komisije pri odpiranju trgov javnih naročil v tretjih državah z dvostranskimi partnerskimi sporazumi; opozarja, da podjetja, ki delujejo v netržnih pogojih in ki upoštevajo geopolitična vprašanja, lahko v evropskih javnih naročilih premagajo praktično vse konkurente; poziva Komisijo, naj spremlja javna naročila in naj prepreči, da bi evropska podjetja in delavci utrpeli škodo zaradi nepoštene konkurence, ki jo povzročajo podjetja, ki jih upravlja država;
(d)

naj zagotovijo trdno zavezo obeh strani k spoštovanju in napredku demokratičnih načel, človekovih pravic in pravne države ob polnem upoštevanju meril, zahtevanih za status GSP+, podeljen Kirgiški republiki, vključno z ratifikacijo zadevnih mednarodnih konvencij in učinkovitim izvajanjem sklepov in priporočil ustreznih organov za spremljanje, ustanovljenih v okviru teh konvencij; naj olajšajo in izvajajo reden in k rezultatom usmerjen dialog o vprašanjih v zvezi s človekovimi pravicami, ki so v interesu obeh strani, dialog pa bi moral vključevati oblasti in civilno družbo, da bi se okrepili institucionalni okvir in javne politike; naj izpostavijo konstruktivno članstvo Kirgizistana v Svetu OZN za človekove pravice v obdobju 2016–2018 in naj spodbujajo njegovo nadaljnje mednarodno udejstvovanje;