SL Uradni list Evropske unije C 57/114

Stališče Sveta v prvi obravnavi: Stališče Sveta (EU) št. 3/2016 v prvi obravnavi z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o varnosti na železnici (prenovitev)

(2016/C 057/06)

I. UVOD

Komisija je 31. januarja 2013 Svetu predložila predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o varnosti na železnici (prenovitev).

Evropski parlament je mnenje v prvi obravnavi izglasoval 26. januarja 2014.

Svet je 5. junija 2014 dosegel politični dogovor o osnutku direktive. Potem ko so besedilo pregledali pravniki lingvisti, je Svet v prvi obravnavi 10. decembra 2015 sprejel stališče v skladu z rednim zakonodajnim postopkom iz člena 294 Pogodbe o delovanju Evropske unije.

Po glasovanju v Evropskem parlamentu in sprejetju političnega dogovora v Svetu so Evropski parlament, Svet in Komisija začeli pogajanja, da bi dosegli dogovor o predlogu. 17. junija 2015 so se dogovorili o končnem kompromisu, ki ga je nato 30. junija 2015 potrdil Odbor stalnih predstavnikov. Dogovor je 10. novembra 2015 potrdil tudi Odbor Evropskega parlamenta za promet in turizem (TRAN), ki je o tem pisno obvestil predsednika Odbora stalnih predstavnikov.

Svet je pri svojem delu upošteval mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora in Odbora regij.

II. ANALIZA STALIŠČA V PRVI OBRAVNAVI

1. Splošno

Navedeni predlog je del četrtega železniškega paketa, ki vsebuje šest zakonodajnih predlogov, katerih cilj je odpraviti preostale ovire pri vzpostavljanju enotnega evropskega železniškega območja.

Namen tega predloga je vzpostaviti skupen pristop k varnosti, ki bi omogočil okrepitev ekonomije obsega za prevoznike v železniškem prometu, ki so dejavni po vsej Uniji, ter poenostavitev in reformo upravnih postopkov za izdajo varnostnih spričeval, s čimer bi odpravili razdrobljenost predpisov v Uniji.

Cilj direktive o varnosti je predvsem spremeniti sedanji regulativni okvir in tako omogočiti prehod na enotno varnostno spričevalo EU za prevoznike v železniškem prometu in upravljavce infrastrukture, ki ga bo izdajala Agencija Evropske unije za železnice (v nadaljnjem besedilu: Agencija). Z direktivo naj bi tudi pojasnili vlogo in odgovornosti različnih aktivnih udeležencev v železniškem sistemu, da bi zagotovili ustrezno obvladovanje tveganj na vseh ravneh.

Svet je v več delih preoblikoval prvotni predlog. Pri tem je bistveno spremenil glavne določbe direktive. S stališčem v prvi obravnavi torej spreminja prvotni predlog Komisije, saj ga je preoblikoval in v besedilu dodal več določb, nekatere pa iz njega črtal. Zato ne more sprejeti sprememb teh določb, ki jih je v mnenju v prvi obravnavi predlagal Evropski parlament.

2. Ključna politična vprašanja

(i) Izdajanje varnostnih spričeval ter vloga Agencije Evropske unije za železnice in nacionalnih varnostnih organov (člen 10)

Komisija predlaga, da bi zaradi večje učinkovitosti pri izdajanju varnostnih spričeval prevoznikom v železniškem prometu in upravljavcem infrastrukture začeli uporabljati enotno varnostno spričevalo EU, ki bi veljalo za vso Unijo. V ta namen je v prvotnem predlogu predvidela, da se pristojnosti za izdajo varnostnih spričeval v veliki meri prenesejo z nacionalnih organov na Agencijo (člen 10).

Svet se sicer strinja s splošnim pristopom Komisije, vendar pa meni, da je treba njen predlog v zvezi s tem spremeniti, tako da bi bilo pri izdajanju varnostnih spričeval več fleksibilnosti glede odgovornosti nacionalnih varnostnih organov oziroma Agencije.

Svet zato spreminja ravnotežje pri porazdelitvi pristojnosti za izdajanje varnostnih spričeval med Agencijo in nacionalnimi varnostnimi organi, ki ga je prvotno predlagala Komisija, ter uvaja dodatne zaščitne mehanizme, ki jih nacionalni varnostni organi lahko uporabijo v določenih okoliščinah.

Svet zlasti vzpostavlja dvojni sistem izdaje varnostnih spričeval, v okviru katerega naj bi Agencija z uvedbo novega informacijskega in komunikacijskega sistema za izdajanje varnostnih spričeval prevoznikom v železniškem prometu, dejavnim v čezmejnem prometu, delovala kot točka VEM („vse na enem mestu“), nacionalni varnostni organi pa bi še naprej imeli pomembno vlogo, saj bi izvedli ocene, potrebne za izdajo navedenih spričeval. V kompromisnem besedilu je tudi določeno, da bi se lahko prevozniki v železniškem prometu, ki so dejavni le v nacionalnem prometu, sami odločali, ali bodo vlogo za izdajo spričevala predložili Agenciji ali nacionalnemu varnostnemu organu. Postopek in merila za odločitev pa v obeh primerih ostajajo enaki.

Evropski parlament na splošno podpira pristop Sveta. Slednji je upošteval tudi pomisleke, ki jih je izrazil Evropski parlament, in v določbe o dogovorih o sodelovanju vključil koncept „izoliranih omrežij“ (glej točko (iii) spodaj).

Na podlagi navedenega je Svet delno ali smiselno sprejel predlog spremembe 78, predlogov sprememb 46 in 77 pa ni mogel upoštevati.

(ii) Pojasnitev vloge in odgovornosti različnih aktivnih udeležencev v varnostni verigi (člen 4)

Komisija predlaga podrobnejšo opredelitev vloge in odgovornosti udeležencev v železniški verigi, da bi upoštevali najnovejše spremembe na trgu in v pravnem okviru (člen 4).

Svet to načelo podpira, hkrati pa predlaga, da bi zaradi izboljšanja ravni varnosti vlogo in odgovornosti različnih aktivnih udeležencev v železniškem sistemu natančneje pojasnili s podrobnejšimi določbami o vlogi, ki jo imajo pri zagotavljanju in izboljševanju varnosti na železnici. Poleg tega meni, da bi morali upravljavci infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu biti v veliki meri odgovorni za varno upravljanje vlaka in da bi morali uvesti sisteme varnega upravljanja.

Evropski parlament predlaga, da bi bili vsi aktivni udeleženci v železniški varnostni verigi enako odgovorni. Zavzema se tudi, da bi se odgovornost prevoznikov v železniškem prometu prenesla na države članice in Agencijo.

Svet zato ne more sprejeti predlogov sprememb 12, 18 in 62.

(iii) Dogovori o sodelovanju med Agencijo in nacionalnimi varnostnimi organi pri izdaji spričeval prevoznikom, dejavnim v čezmejnem železniškem prometu (člen 11)

V prvotnem predlogu Komisije ni določb o dogovorih o sodelovanju med Agencijo in nacionalnimi varnostnimi organi, vendar pa Svet meni, da je uvedba novega mehanizma za sklenitev tovrstnih dogovorov zelo pomembna, saj bi v praksi olajšala izvajanje novega sistema izdajanja spričeval.

V skladu s tem mehanizmom lahko dogovori o sodelovanju med Agencijo in nacionalnimi varnostnimi organi vključujejo posebne dogovore o sodelovanju, kadar gre za omrežja, za katera je zaradi zemljepisnih ali zgodovinskih razlogov potrebno specifično strokovno znanje. Pri omrežjih, ki so ločena od preostalega železniškega sistema Unije, lahko takšni dogovori o sodelovanju zajemajo tudi možnost prenosa nalog na ustrezen nacionalni varnostni organ, če je to nujno za zagotovitev učinkovite in sorazmerne porazdelitve izdajanja spričeval.

Evropski parlament se sicer načeloma strinja s pristopom Sveta, vendar obenem predlaga uvedbo enoletnega roka za sklenitev pogodbenih dogovorov. Predloga spremembe 84 Svet zato ni sprejel.

(iv) Sprejetje nacionalnih predpisov na področju varnosti (člen 8 in Priloga II)

Svet želi s svojim stališčem vzpostaviti prožen in učinkovit postopek za nacionalne varnostne predpise, zato uvaja možnost, da države članice v več primerih, navedenih v členu 8(1) in novi Prilogi II, ohranijo nacionalne varnostne predpise, ki so jih že priglasile v skladu z Direktivo 2004/49/ES. Omogoča jim tudi, da sprejmejo nove nacionalne predpise na področju varnosti (člen 8(3)).

Da pa bi upošteval pomisleke EP glede nacionalnih predpisov, Svet v svojem stališču pojasnjuje postopke, ki naj bi se uporabili za priglasitev nacionalnih predpisov in ocenjevanje, ki ga izvaja Agencija (za največ osemmesečno obdobje). V stališču Sveta je prav tako določeno, da bi, če se Agencija ne bi odzvala v predvidenem roku, nove nacionalne predpise sprejele države članice ali pa bi še naprej veljali že obstoječi predpisi. Svet se želi s tem pristopom izogniti temu, da bi bili nacionalni predpisi potrjeni, preden bi jih ocenila Agencija.

Svet je zato le delno sprejel predlog spremembe 49.

(v) Pojasnitev nadzornih dejavnosti nacionalnih varnostnih organov (člen 17)

Svet je v besedilu dodal novo določbo (člen 17), s katero želi poudariti, da bi morali nacionalni varnostni organi ohraniti obsežna pooblastila za nadzor prevoznikov v železniškem prometu in upravljavcev infrastrukture. Nova določba naj bi zlasti zagotovila, da z novim postopkom izdaje varnostnih spričeval ne bo okrnjena vloga, ki jo imajo nacionalni varnostni organi pri izvajanju nadzornih nalog.

Poleg tega bi v skladu z besedilom Sveta lahko nacionalni varnostni organ, ki pri nadzoru ugotovi resno varnostno tveganje, uporabil začasne varnostne ukrepe, v zvezi s katerimi bi v primeru nesoglasja z Agencijo imel zadnjo besedo.

(vi) Odgovornost Agencije za izdajo varnostnih spričeval (uvodna izjava 27 in člen 10(6))

Svet želi s svojim stališčem pojasniti odgovornost Agencije pri izdaji varnostnih spričeval. V besedilu je dodal novo uvodno izjavo (uvodna izjava 27), da bi opozoril na pravni okvir, ki ureja odgovornost Agencije, ter poudaril, da mora ta ob železniških nesrečah dosledno sodelovati z organi držav članic. Poleg tega je določil, da je Agencija v celoti odgovorna za enotna varnostna spričevala, ki jih izda (člen 10(6)).

(vii) Pritožba in arbitražni postopek (člen 10(7) in (12))

V prvotnem predlogu Komisije ni posebnih določb o pritožbenem postopku, medtem ko je v besedilu Sveta navedeno, da lahko prosilec zadevo predloži v presojo nacionalnemu sodišču, če se ne strinja z ukrepom nacionalnega varnostnega organa.

V besedilu Sveta je predviden pritožbeni postopek tudi v primeru sporov med nacionalnim varnostnim organom in Agencijo.

(viii) Obdobje veljavnosti prehodnih določb in rok za prenos (člena 31 in 33)

V skladu s predlogom Komisije naj bi imela Agencija na voljo dve leti, da ustrezno prilagodi svojo organizacijo, zaposlovalno politiko in delovne metode ter se pripravi na izvajanje novih nalog.

Po mnenju Sveta bi bila ustreznejša daljša prehodna ureditev od tiste, ki jo je prvotno predlagala Komisija. V besedilu Sveta je navedeno, da lahko države članice še tri leta po datumu začetka veljavnosti direktive uporabljajo obstoječe določbe Direktive 2004/49/ES in da lahko to obdobje podaljšajo še za eno leto.

Podobna ureditev velja za rok za prenos.

Svet je zato le delno sprejel predloge sprememb 97, 99 in 100.

(ix) Kultura varnosti in poročanje o dogodkih (uvodna izjava 10 ter člena 4 in 9)

V predlogu Komisije ni posebnih določb na to temo, besedilo Sveta pa vključuje zavzemanje za kulturo medsebojnega zaupanja in učenja, v okviru katere bi osebje prevoznikov v železniškem prometu in upravljavce infrastrukture spodbujali, naj prispevajo k večji varnosti. V besedilu Sveta je predvidena tudi možnost zaupne prijave prezrtih varnostnih tveganj. Ta pristop je predvsem vključen v okvir sistemov varnega upravljanja (člen 9) na ravni prevoznikov, kar naj bi jim omogočilo, da sprejmejo vse potrebne dodatne korektivne ukrepe za zagotovitev neprekinjenega varnega delovanja železniškega sistema Unije. Poleg tega lahko zdaj Agencija vzpostavi način za lažjo izmenjavo informacij med ustreznimi akterji.

Na podlagi tega je Svet delno ali smiselno sprejel predloge sprememb 20, 28–32, 59, 74, 94 in 101.

(x) Struktura zakonodajnega akta (delegirani akti/izvedbeni akti)

Komisija je v prvotnem predlogu predlagala, da se vsebina skupnih varnostnih metod in spremembe teh metod (člen 6) ter skupni varnostni cilji (člen 7) določijo z delegiranimi akti.

Svet se zaradi lažje dosege dogovora z Evropskim parlamentom s tem pristopom strinja, kljub temu pa meni, da bi bili ob členih, v zvezi s katerimi naj bi bila Komisija pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov o uvedbi skupnih varnostnih metod (SVM) in skupnih varnostnih ciljev (SVC), potrebni tudi močni zaščitni mehanizmi za države članice. Zato je predvideno, da pri pripravi priporočila Agencije v pripravljalnih fazah postopka pred sprejetjem zadevnih delegiranih aktov sodeluje odbor držav članic. Natančneje, v besedilu Sveta je določeno, da se mandata za dajanje priporočil o SVC in SVM sprejmeta z izvedbenim aktom v skladu s postopkom pregleda, pri čemer je odbor držav članic sistematično in redno obveščen o delu Agencije. Potem ko Agencija predloži priporočilo, Komisija sprejme SVC in SVM v obliki delegiranih aktov.

Na podlagi tega je Svet le delno sprejel predloge sprememb 72, 82, 93 in 95.

3. Druge spremembe, ki jih je sprejel Evropski parlament

Druge spremembe EP, ki jih Svet ni vključil v stališče v prvi obravnavi, se nanašajo zlasti na:

— vključitev nove uvodne izjave o izvrševanju Direktive 2008/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 o notranjem prevozu nevarnega blaga (predlog spremembe 8),

— uvedba usklajenih pravil o minimalnih zahtevah pri vzdrževanju, saj bi po mnenju Sveta za to morali biti še naprej odgovorni subjekti, zadolženi za vzdrževanje (predloga sprememb 14 in 82).

III. SKLEP

Stališče Sveta v prvi obravnavi odraža kompromis, ki je bil ob pomoči Komisije sklenjen v pogajanjih med Svetom in Evropskim parlamentom. Kompromis je s pismom z dne 24. novembra 2015, naslovljenim na predsednika Odbora stalnih predstavnikov, potrdil predsednik Odbora Evropskega parlamenta za promet in turizem (TRAN).

Predsednik odbora TRAN je v tem pismu napovedal, da bo članom odbora TRAN, nato pa tudi na plenarnem zasedanju, predlagal, naj sprejmejo stališče Sveta iz prve obravnave brez sprememb in v skladu s členom 294 PDEU zaključijo redni zakonodajni postopek v fazi druge obravnave v Evropskem parlamentu.