SL Uradni list Evropske unije CE 52/7

SKUPNO STALIŠČE (ES) št. 2/2008,

ki ga je sprejel Svet dne 21. januarja 2008

z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. …/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne … o ustanovitvi Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo

(2008/C 52 E/02)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 157(3) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (3),

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Lizbonska agenda za rast in delovna mesta poudarja potrebo po razvoju pogojev, ki bi bili ugodni za naložbe v znanje in inovacije v Evropi, da bi izboljšali konkurenčnost, povečali rast in število delovnih mest v Evropski uniji.

(2) Države članice nosijo glavno odgovornost za ohranjanje ugodnih razmer v podporo evropski industriji, konkurenčnosti in inovacijam. Vendar pa narava in razsežnost inovacijskih izzivov v Evropski uniji zahtevata tudi sprejemanje ukrepov na ravni Skupnosti.

(3) Skupnost bi morala zagotoviti podporo za spodbujanje inovacij, zlasti v sklopu Sedmega okvirnega programa za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti, Okvirnega programa za konkurenčnost in inovacije, Celostnega programa za vseživljenjsko učenje in strukturnih skladov.

(4) Na ravni Skupnosti bi bilo treba vzpostaviti novo pobudo, Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo (v nadaljnjem besedilu „EIT“), ki bo s spodbujanjem povezovanja v okviru trikotnika znanja – visokošolsko izobraževanje, raziskave in inovacije – na celotnem območju Evropske unije dopolnjeval obstoječe politike in pobude Skupnosti in držav članic.

(5) Evropski svet z dne 15. in 16. junija 2006 je Komisijo pozval, naj pripravi uraden predlog za ustanovitev EIT in ga predstavi jeseni 2006.

(6) EIT bi moral v prvi vrsti prispevati k razvoju inovacijske zmogljivosti Skupnosti in držav članic, in sicer tako, da zagotovi sodelovanje visokega šolstva ter raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti na najvišji ravni. EIT naj bi s tem in olajšal in pospešil povezovanje in sodelovanje ter ustvaril sinergije med skupnostmi inovacij v Evropi.

(7) EIT bi se moral s svojimi aktivnostmi odzvati na strateške dolgoročne izzive za inovacije v Evropi, zlasti na meddisciplinarnih in/ali interdisciplinarnih področjih, vključno s področji, ki so že bila opredeljena na evropski ravni. S tem bi EIT spodbujal stalen dialog s civilno družbo.

(8) EIT bi moral prednostno obravnavati prenos svojih visokošolskih, raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti v poslovno okolje ter komercialno uporabnost teh dejavnosti, poleg tega pa podpirati ustanavljanje novih podjetij („start-up“), odcepljenih podjetij („spin-off“) in malih in srednje velikih podjetij (MSP).

(9) EIT bi moral delovati predvsem na podlagi k odličnosti usmerjenih samostojnih partnerstev med visokošolskimi ustanovami, raziskovalnimi organizacijami, podjetji in drugimi interesnimi skupinami, ki bi v inovacijskem procesu predstavljala trajnostna in dolgoročno samostojna strateška omrežja. Ta partnerstva bi moral izbrati upravni odbor EIT na podlagi preglednega postopka, ki bi temeljil na odličnosti, imenovala pa bi se skupnosti znanja in inovacij (v nadaljnjem besedilu „SZI“). Upravni odbor bi moral tudi voditi dejavnosti EIT in ocenjevati dejavnosti SZI. Pri izbiri članov upravnega odbora bi bilo treba zagotoviti ravnotežje med tistimi z izkušnjami iz poslovnega in visokošolskega in/ali raziskovalnega okolja ter člani iz inovacijskega sektorja.

(10) Če naj bi EIT in SZI prispevali h konkurenčnosti ter okrepili mednarodno privlačnost in inovacijsko zmogljivost evropskega gospodarstva, bi morali biti sposobni pritegniti partnerske organizacije, raziskovalce in študente iz vsega sveta, tudi s spodbujanjem njihove mobilnosti, ter sodelovati z organizacijami iz tretjih držav.

(11) Razmerja med EIT in SZI bi morali urejati pogodbeni sporazumi, v katerih bi bile določene pravice in obveznosti SZI in ki bi zagotovili ustrezno raven usklajevanja ter opredelili mehanizem za spremljanje in vrednotenje dejavnosti in rezultatov SZI.

(12) Visoko šolstvo je treba podpreti kot sestavni del celovite inovacijske strategije, saj je v tem smislu pogosto spregledano. Sporazum med EIT in SZI bi moral zagotoviti, da stopnje izobrazbe in diplome, ki se podelijo v okviru SZI, podelijo sodelujoče visokošolske ustanove, ki bi jih morali spodbuditi, da jih štejejo tudi kot stopnje izobrazbe in diplome EIT. EIT bi moral s svojimi dejavnostmi in delom pomagati spodbujati mobilnost v evropskem raziskovalnem in visokošolskem prostoru ter prenosljivost štipendij, podeljenih raziskovalcem in študentom v okviru SZI. Vse te dejavnosti bi se morale izvajati brez poseganja v Direktivo 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij (4).

(13) EIT bi moral oblikovati jasne in pregledne smernice za upravljanje intelektualne lastnine, ki bodo pospeševale uporabo intelektualne lastnine pod ustreznimi pogoji. Te smernice bi morale določati, da je treba ustrezno upoštevati prispevke različnih partnerskih organizacij SZI, ne glede na njihovo velikost. Če bi se dejavnosti financirale v sklopu okvirnih programov Skupnosti za raziskave in tehnološki razvoj, bi se uporabljala pravila iz teh programov.

(14) Sprejeti bi bilo treba ustrezne določbe, ki bodo zagotavljale odgovornost in preglednost EIT. Ustrezna pravila, ki urejajo delovanje EIT, so sprejeta v statutu EIT.

(15) EIT bi moral imeti pravno osebnost; da bi se zagotovila njegova funkcionalna samostojnost in neodvisnost, sam bi moral upravljati svoj proračun, njegovi prihodki pa bi morali vključevati prispevek Skupnosti.

(16) EIT bi si moral prizadevati za pridobitev čim večjega finančnega prispevka iz zasebnega sektorja in iz prihodka, ustvarjenega z lastnimi dejavnostmi. Zato se pričakuje, da bodo industrija ter finančni in storitveni sektor znatno prispevali v proračun EIT in zlasti v proračun SZI. SZI bi si morale prizadevati, da bi zasebni sektor prispeval čim več. SZI in njihove partnerske organizacije bi morale objaviti dejstvo, da opravljajo svoje dejavnosti v okviru EIT in da prejemajo finančni prispevek iz splošnega proračuna Evropske unije.

(17) S prispevkom Skupnosti k EIT bi se morali financirati stroški, ki nastanejo pri ustanavljanju ter upravnih in usklajevalnih dejavnostih EIT in SZI. Da bi se izognili dvojnemu financiranju, te dejavnosti ne bi smele biti hkrati upravičene do prispevka iz drugih programov Skupnosti, kot so Okvirni program za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti, Okvirni program za konkurenčnost in inovacije, Program za vseživljenjsko učenje ali strukturni skladi. Poleg tega v primeru, da SZI ali njene partnerske organizacije neposredno zaprosijo za pomoč Skupnosti iz teh programov ali skladov, njihovih prošenj ne bi smeli obravnavati prednostno glede na druge prošnje.

(18) V zvezi s subvencijo Skupnosti in vsemi drugimi donacijami v breme splošnega proračuna Evropske unije se uporablja proračunski postopek Skupnosti. Revizijo računovodskih izkazov bi moralo opravljati Računsko sodišče v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5).

(19) Ta uredba za obdobje od 2008 do 2013 določa finančna sredstva, ki mora biti v smislu točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (6) za proračunski organ prednostni referenčni okvir.

(20) EIT je organ, ki ga Skupnosti ustanavljajo v smislu člena 185(1) Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002, zato bi moral svoja finančna pravila sprejeti v skladu z navedeno uredbo. Iz tega razloga bi se morala za EIT uporabljati Uredba Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (7).

(21) EIT bi moral pripraviti letno poročilo o dejavnostih, ki jih je izvedel v preteklem koledarskem letu, in tekoči triletni delovni program z načrtovanimi pobudami, s katerim se bo EIT lahko odzval na notranji in zunanji razvoj na področju znanosti, tehnologije, visokega šolstva, inovacij in drugih ustreznih področjih. Ta dokumenta bi moral poslati v vednost Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji, Računskemu sodišču, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij. Evropski parlament, Svet in Komisija bi morali imeti pravico, da predložijo svoje mnenje o osnutku prvega triletnega delovnega programa EIT.

(22) V strateškem inovacijskem programu (v nadaljnjem besedilu „SIP“) bi bilo treba določiti strateško in dolgoročno pomembna prednostna področja ter finančne potrebe EIT za obdobje sedmih let. Glede na to, da ima SIP pomembno vlogo na področju inovacijske politike Skupnosti, in zaradi posledičnega političnega pomena njegovega družbeno-gospodarskega vpliva v Skupnosti bi ga morala Evropski parlament in Svet sprejeti na podlagi predloga Komisije, oblikovanega na podlagi osnutka, ki ji ga predloži EIT.

(23) Komisija bi morala sprožiti neodvisno zunanje vrednotenje delovanja EIT, na podlagi katerega se bo zlasti lahko pripravil SIP. Po potrebi bi morala pripraviti predloge za spremembo te uredbe.

(24) Treba si je prizadevati za postopno oziroma večfazno izvajanje dejavnosti EIT in ob tem upoštevati njegov dolgoročni razvoj. Da bi se ustrezno ocenilo delovanje EIT in SZI ter uvedle morebitne izboljšave, je potrebna začetna faza z omejenim številom SZI. Upravni odbor bi moral v 18 mesecih po imenovanju izbrati dve ali tri SZI na področjih, ki pomagajo Evropski uniji pri soočanju z današnjimi in jutrišnjimi izzivi, kar vključuje področja, kot so podnebne spremembe, obnovljivi viri energije ter naslednja generacija informacijske in komunikacijske tehnologije. Izbiro in imenovanje naslednjih SZI bi bilo treba omogočiti po sprejetju prvega SIP, ki bi moral vključevati tudi podrobnosti glede delovanja EIT zaradi upoštevanja dolgoročne perspektive.

(25) Ker cilja načrtovanega ukrepa, in sicer ustanovitve EIT, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker ta cilj zaradi obsega in nadnacionalnosti lažje doseže Skupnost, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vsebina

Ustanovi se Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo (v nadaljnjem besedilu „EIT“).

Člen 2

Opredelitev pojmov

Za namene te uredbe se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

1. „inovacija“ pomeni postopek, vključno z rezultatom tega postopka, v okviru katerega nastajajo nove ideje kot odziv na družbene in gospodarske potrebe, na podlagi teh idej pa se ustvarijo novi izdelki, storitve ali poslovni in organizacijski modeli, ki se uspešno uveljavijo na obstoječem trgu oziroma so sposobni ustvarjati nove trge;

2. „skupnost znanja in inovacij“ (SZI) pomeni samostojno partnerstvo med visokošolskimi ustanovami, raziskovalnimi organizacijami, podjetji in drugimi interesnimi skupinami v inovacijskem procesu, ki predstavlja na skupnem srednjeročnem do dolgoročnem inovacijskem načrtovanju temelječe strateško omrežje za uresničevanje izzivov EIT, pri čemer ni pomembno, kakšna je natančna pravna oblika tega partnerstva;

3. „sodelujoča država“ pomeni bodisi državo članico Evropske unije bodisi drugo državo, ki je s Skupnostjo sklenila sporazum v zvezi z EIT;

4. „tretja država“ pomeni vsako državo, ki ni sodelujoča država;

5. „partnerska organizacija“ pomeni vsako organizacijo, ki je članica SZI in lahko vključuje zlasti visokošolske ustanove, raziskovalne organizacije, javna ali zasebna podjetja, finančne ustanove, regionalne in lokalne organe, sklade;

6. „raziskovalna organizacija“ pomeni vsak javni ali zasebni pravni subjekt, katerega eden od glavnih ciljev je izvedba raziskav ali tehnološki razvoj;

7. „visokošolska ustanova“ pomeni univerzo ali kakršno koli visokošolsko ustanovo, ki v skladu z nacionalno zakonodajo ali prakso omogoča pridobitev stopenj izobrazbe in diplom na magistrski in doktorski ravni, ne glede na njeno poimenovanje v nacionalnem okviru;

8. „stopnje izobrazbe in diplome“ pomenijo kvalifikacije, za katere sodelujoče visokošolske ustanove na podlagi visokošolskih dejavnosti, ki se izvajajo v okviru SZI, podelijo magisterij ali doktorat;

9. „strateški inovacijski program“ (SIP) pomeni politični dokument, ki določa prednostna področja za prihodnje pobude EIT, ter vključuje pregled načrtovanih visokošolskih, raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti za obdobje sedmih let.

Člen 3

Cilj

Cilj EIT je s povečanjem inovacijske zmogljivosti držav članic in Skupnosti prispevati k trajnostni evropski gospodarski rasti in konkurenčnosti. To bo možno doseči s spodbujanjem in povezovanjem visokega šolstva, raziskav in inovacij na najvišji ravni.

Člen 4

Organi EIT

1. Organi EIT so naslednji:

(a) upravni odbor, ki ga sestavljajo člani na visoki ravni, z izkušnjami na področju visokega šolstva, raziskav, inovacij in podjetništva. Odgovoren je za vodenje dejavnosti EIT, za izbiro, imenovanje in vrednotenje SZI ter za vse druge strateške odločitve;

(b) izvršni odbor, ki nadzira delovanje EIT in sprejema odločitve, potrebne v obdobju med sestanki upravnega odbora;

(c) direktor, ki je pri upravnem odboru odgovoren za administrativno upravljanje in finančno poslovodenje EIT in je zakoniti zastopnik EIT;

(d) notranja revizijska funkcija, ki upravnemu odboru in direktorju svetuje v zvezi s finančnim poslovodenjem in administrativnim upravljanjem ter strukturami za nadzor znotraj EIT, v zvezi z organizacijo finančnih povezav s SZI in z vsem, za kar jo zaprosi upravni odbor.

2. Komisija lahko imenuje opazovalce, ki sodelujejo na sestankih upravnega odbora.

3. Podrobna pravila v zvezi z organi EIT so določena v statutu EIT, ki je priložen tej uredbi.

Člen 5

Naloge

1. EIT za dosego svojega cilja:

(a) opredeli prednostna področja svojega delovanja;

(b) krepi ozaveščenost med morebitnimi partnerskimi organizacijami in spodbuja njihovo udeležbo pri dejavnostih EIT;

(c) v skladu s členom 7 na prednostnih področjih izbere in imenuje SZI ter s sporazumi opredeli njihove pravice in dolžnosti; SZI zagotovi ustrezno podporo; uporablja primerne ukrepe za nadzor kakovosti; redno spremlja in vrednoti njihove dejavnosti; ter zagotavlja ustrezno raven usklajevanja med njimi;

(d) spodbuja sprostitev sredstev iz javnih in zasebnih virov ter svoja sredstva porabi v skladu s to uredbo. Še posebej si prizadeva znaten in čedalje večji delež svojega proračuna zbrati iz zasebnih virov in iz prihodka, ustvarjenega z lastnimi dejavnostmi;

(e) v državah članicah spodbuja priznavanje stopenj izobrazbe in diplom, ki jih podeljujejo visokošolske ustanove, ki so partnerske organizacije in ki lahko štejejo tudi kot stopnje izobrazbe in diplome EIT;

(f) spodbuja razširjanje dobrih praks povezovanja v okviru trikotnika znanja, da bi se s tem razvila skupna kultura inovacij in prenosa znanja;

(g) si prizadeva, da bi postal svetovno pomemben organ za razvoj odličnosti na področjih visokega šolstva, raziskav in inovacij;

(h) zagotavlja dopolnjevanje in sinergijo med dejavnostmi EIT in drugimi programi Skupnosti.

2. EIT je pristojen za ustanovitev sklada (v nadaljnjem besedilu „Sklad EIT“), katerega posebni cilj je spodbujanje in podpiranje dejavnosti EIT.

Člen 6

SZI

1. SZI se ukvarjajo zlasti z:

(a) inovacijskimi dejavnostmi in vlaganji z evropsko dodano vrednostjo, ki vključujejo vse razsežnosti visokega šolstva in raziskav za doseganje kritične mase ter podpirajo razširjanje in uporabo rezultatov;

(b) vrhunskimi, v inovacije usmerjenimi raziskavami na področjih ključnih gospodarskih in družbenih interesov, ki se opirajo na rezultate evropskih in nacionalnih raziskav in obetajo okrepitev evropske konkurenčnosti na mednarodni ravni;

(c) izobraževalnimi dejavnostmi in dejavnostmi usposabljanja na magistrski in doktorski ravni v disciplinah, ki bi lahko zadostile prihodnjim evropskim družbeno-gospodarskim potrebam in ki spodbujajo razvoj inovacijskih sposobnosti, izboljšanje vodstvenih in podjetniških sposobnosti ter mobilnost raziskovalcev in študentov;

(d) razširjanjem najboljših praks v inovacijskem sektorju, s poudarkom na razvoju sodelovanja med visokim šolstvom, raziskavami in podjetji, vključno s finančnimi sektorji.

2. SZI imajo precejšnjo avtonomijo pri opredelitvi svoje notranje organizacije in sestave ter natančnega načrta dela in delovnih metod. SZI si zlasti prizadevajo za sprejemanje novih članov, če ti člani v partnerstvo prinašajo dodano vrednost.

3. Razmerje med EIT in SZI urejajo pogodbeni sporazumi.

Člen 7

Izbor SZI

1. EIT na podlagi konkurenčnega, odprtega in preglednega postopka izbere in imenuje partnerstvo, iz katerega bo nastala SZI. EIT v skladu z načeli odličnosti in ob upoštevanju pomembnosti za področje inovacij sprejme in objavi podrobna merila za izbor SZI, pri izbirnem postopku pa sodelujejo tudi zunanji in neodvisni strokovnjaki.

2. Pri izbiri SZI se v skladu z načeli iz odstavka 1 upoštevajo zlasti naslednji elementi:

(a) obstoječa in potencialna inovacijska zmogljivost v okviru partnerstva ter njegova odličnost na področju visokega šolstva, raziskav in inovacij;

(b) zmogljivosti partnerstva za doseganje ciljev iz SIP;

(c) zmogljivosti partnerstva za zagotavljanje trajnostnega in dolgoročnega samostojnega financiranja, vključno z znatnim in čedalje večjim prispevkom iz zasebnega sektorja, industrije in storitev;

(d) sodelovanje pri partnerstvu organizacij, dejavnih v trikotniku znanja – visoko šolstvo, raziskave in inovacije;

(e) prikaz načrta upravljanja intelektualne lastnine, ki je primeren za zadevno področje in skladen z načeli in smernicami EIT za upravljanje intelektualne lastnine, vključno s prikazom, kako se upoštevajo prispevki različnih partnerskih organizacij;

(f) ukrepi v podporo udeležbi zasebnega sektorja in sodelovanju z njim, vključno s finančnim sektorjem in zlasti MSP, ter za pomoč pri ustanavljanju novih podjetij („start-up“), odcepljenih podjetij („spin-off“) in MSP, da bi se rezultati dejavnosti SZI lahko izkoristili v komercialne namene;

(g) pripravljenost sodelovanja z drugimi organizacijami in mrežami zunaj SZI z namenom izmenjave dobrih praks in odličnosti.

3. Minimalni pogoj za oblikovanje SZI je, da sodelujejo vsaj tri partnerske organizacije, ustanovljene v vsaj dveh različnih državah članicah. Vse te partnerske organizacije morajo biti med seboj neodvisne v smislu člena 6 Uredbe (ES) št. 1906/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o določitvi pravil za udeležbo podjetij, raziskovalnih središč in univerz pri ukrepih v okviru Sedmega okvirnega programa in razširjanju rezultatov raziskav (2007-2013) (8).

4. SZI lahko vključuje partnerske organizacije iz tretjih držav, če se s tem strinja upravni odbor. Večina partnerskih organizacij znotraj SZI mora biti ustanovljenih v državah članicah. V vsaki SZI sodelujeta vsaj ena visokošolska ustanova in eno zasebno podjetje.

Člen 8

Stopnje izobrazbe in diplome

1. Stopnje izobrazbe in diplome v povezavi z dejavnostmi visokega šolstva iz člena 6(1)(c) podeljujejo sodelujoče visokošolske ustanove v skladu z nacionalnimi predpisi in postopki akreditacije. Sporazum med EIT in SZI določa, da se te stopnje izobrazbe in diplome lahko štejejo tudi kot stopnje izobrazbe in diplome EIT.

2. EIT sodelujoče visokošolske ustanove spodbuja, da:

(a) podeljujejo skupne ali večkratne stopnje izobrazbe in diplome, kar odraža povezovalno vlogo SZI. Lahko pa jih podeli tudi ena sama visokošolska ustanova;

(b) upoštevajo: (i) dejavnosti Skupnosti, ki se izvajajo v skladu s členoma 149 in 150 Pogodbe; (ii) dejavnosti, ki se izvajajo v okviru evropskega visokošolskega prostora.

Člen 9

Neodvisnost EIT in usklajenost s Skupnostjo, državami članicami ali medvladno dejavnostjo

1. EIT svoje dejavnosti izvaja neodvisno od nacionalnih organov in zunanjih pritiskov.

2. Dejavnosti EIT se uskladijo z drugimi dejavnostmi in instrumenti, ki se izvajajo na ravni Skupnosti, zlasti na področju visokega šolstva, raziskav in inovacij.

3. EIT ustrezno upošteva tudi politike in pobude na regionalni, nacionalni in medvladni ravni, da se izkoristijo najboljše prakse, uveljavljeni koncepti in obstoječi viri.

Člen 10

Upravljanje intelektualne lastnine

1. EIT sprejme smernice za upravljanje intelektualne lastnine, ki med drugim temeljijo na Uredbi (ES) št. 1906/2006.

2. Na podlagi teh smernic partnerske organizacije vsake SZI sklenejo medsebojni sporazum o upravljanju in uporabi pravic intelektualne lastnine, v katerem se zlasti opredeli, kako se bodo upoštevali prispevki različnih partnerskih organizacij, vključno z MSP.

Člen 11

Pravni status

1. EIT je organ Skupnosti in ima pravno osebnost. V vsaki državi članici ima največjo možno pravno sposobnost, ki jo nacionalne zakonodaje priznavajo pravnim osebam. Zlasti lahko pridobiva premičnine in nepremičnine ali z njimi razpolaga ter je stranka v sodnem postopku.

2. Za EIT se uporablja Protokol o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti.

Člen 12

Odgovornost

1. EIT je edini odgovoren za izpolnjevanje svojih obveznosti.

2. Pogodbeno odgovornost EIT urejajo posamezne pogodbene določbe in pravo, ki se uporablja za zadevne pogodbe. Sodišče je pristojno v skladu s katero koli arbitražno klavzulo iz pogodbe, ki jo sklene EIT.

3. V primeru nepogodbene obveznosti EIT v skladu s splošnimi načeli, ki so skupna pravnim ureditvam držav članic, povrne vsakršno škodo, ki jo pri izvajanju svojih nalog povzroči EIT ali njegovi uslužbenci.

Sodišče je pristojno v vseh sporih, povezanih z odškodninami za takšno škodo.

4. Vsa plačila, ki jih izvede EIT v zvezi z odgovornostjo iz odstavkov 2 in 3 ter stroški in izdatki, nastalimi v tej zvezi, se upoštevajo kot odhodki EIT in se krijejo iz virov EIT.

5. Za tožbe proti EIT je v skladu s členoma 230 in 232 Pogodbe pristojno Sodišče.

Člen 13

Preglednost in dostop do dokumentov

1. EIT zagotovi, da se njegove dejavnosti izvajajo čim bolj pregledno. EIT zlasti oblikuje dostopno, brezplačno spletno mesto, ki nudi informacije o dejavnostih EIT in posameznih SZI.

2. EIT svoj poslovnik, posebna finančna pravila iz člena 21(1) ter podrobna merila za izbor SZI iz člena 7 objavi pred prvim razpisom za zbiranje predlogov za izbor prvih SZI.

3. EIT nemudoma objavi svoj tekoči triletni delovni program in letno poročilo o dejavnostih iz člena 15.

4. Brez poseganja v odstavka 5 in 6 EIT tretjim stranem ne sme razkrivati pridobljenih zaupnih informacij, za katere se je upravičeno zahtevala zaupna obravnava.

5. Za člane organov EIT velja zahteva glede zaupnosti iz člena 287 Pogodbe ES.

Za podatke, ki jih EIT prejme v skladu s to uredbo, velja Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (9).

6. Za dokumente EIT se uporablja Uredba (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 glede dostopa javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (10). Upravni odbor sprejme praktične rešitve za uporabo navedene uredbe najpozneje v šestih mesecih po ustanovitvi EIT.

7. Uradni dokumenti in objave EIT se prevedejo v skladu z Uredbo št. 1 z dne 15. aprila 1958 o določitvi jezikov, ki se uporabljajo v Evropski gospodarski skupnosti (11). Prevajalske storitve, ki so potrebne, zagotavlja Prevajalski center za organe Evropske unije, ustanovljen z Uredbo Sveta (ES) št. 2965/1994 (12).

Člen 14

Finančna sredstva

1. EIT se financira s prispevkom iz splošnega proračuna Evropske unije v okviru finančnih sredstev, določenih v členu 19, ter iz drugih zasebnih in javnih virov.

2. SZI se financirajo zlasti iz naslednjih virov:

(a) s prispevki podjetij ali zasebnih organizacij, ki predstavljajo bistven vir financiranja;

(b) s prispevki iz splošnega proračuna Evropske unije;

(c) z zakonsko določenimi ali prostovoljnimi prispevki sodelujočih držav, tretjih držav ali njihovih javnih organov;

(d) iz volil, donacij in prispevkov posameznikov, institucij, skladov ali drugih nacionalnih organov;

(e) iz prihodkov, ustvarjenih v okviru dejavnosti samih SZI, ter licenčnin iz naslova pravic intelektualne lastnine;

(f) iz prihodkov, ustvarjenih v okviru rezultatov dejavnosti EIT ali njegovega premoženja, vključno s tistimi, ki jih upravlja Sklad EIT;

(g) iz prispevkov mednarodnih organov ali institucij;

(h) s posojili in prispevki Evropske investicijske banke, vključno z možnostjo uporabe Sklada za financiranje na podlagi delitve tveganja, v skladu z merili za ugotavljanje upravičenosti in postopkom izbora.

Prispevki lahko vključujejo prispevke v naravi.

3. Načini za dostop do sredstev EIT se določijo v finančnih pravilih EIT iz člena 21(1).

4. Prispevek iz splošnega proračuna Evropske unije za kritje stroškov ustanavljanja, usklajevanja in upravnih stroškov SZI se zagotovi v okviru finančnih sredstev, določenih v členu 19.

5. SZI ali njihove partnerske organizacije lahko zaprosijo za pomoč Skupnosti, zlasti v okviru programov in skladov Skupnosti, in sicer v skladu s tam določenimi pravili, njihove prošnje pa se obravnavajo enako kot vse druge prošnje. V takem primeru se tovrstna pomoč ne nameni za dejavnosti, ki se že financirajo iz splošnega proračuna Evropske unije.

Člen 15

Načrtovanje programov in poročanje

EIT sprejme:

(a) tekoči triletni delovni program, temelječ na SIP, ko je ta sprejet, ki vsebuje izjavo o njegovih poglavitnih prednostnih nalogah in načrtovanih pobudah, vključno z oceno o finančnih potrebah in virih. EIT posreduje delovni program v vednost Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij;

(b) letno poročilo vsako leto do 30. junija. Poročilo navaja dejavnosti, ki jih je v preteklem koledarskem letu izvedel EIT, in ovrednoti rezultate glede na zastavljene cilje in določen časovni razpored, tveganja, povezana z izvedenimi dejavnostmi, ter porabo sredstev in splošno delovanje EIT.

Člen 16

Spremljanje in vrednotenje EIT

1. Da bi zagotovili visoko kakovost rezultatov, znanstveno odličnost in najučinkovitejšo porabo sredstev, mora EIT zagotoviti, da se bodo njegove dejavnosti, vključno s tistimi, ki jih upravljajo SZI, redno in sistematično spremljale ter neodvisno vrednotile. Rezultati vrednotenj se objavijo.

2. Komisija do junija 2011 in vsakih pet let po začetku veljavnosti novega finančnega okvira predvidi vrednotenje EIT. To vrednotenje temelji na neodvisnem zunanjem ocenjevanju in preverja, kako EIT izpolnjuje svoje naloge. Obsega vse dejavnosti EIT in SZI ter ocenjuje dodano vrednost EIT, vpliv, uspešnost, trajnost, učinkovitost in ustreznost opravljenih dejavnosti ter njihovo povezavo in/ali dopolnjevanje z obstoječimi nacionalnimi politikami in politikami Skupnosti v podporo visokemu šolstvu, raziskavam in inovacijam. Upoštevajo se stališča interesnih skupin na evropski, pa tudi nacionalni ravni.

3. Komisija rezultate vrednotenj skupaj s svojim mnenjem in, kjer je to potrebno, vse predloge za spremembo te uredbe posreduje Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij. Upravni odbor ugotovitve iz vrednotenj ustrezno upošteva v programih in pri delovanju EIT.

Člen 17

SIP

1. EIT najpozneje do 30. junija 2011 in nato vsakih sedem let pripravi osnutek sedemletnega SIP in ga predloži Komisiji.

2. V SIP se določijo dolgoročna prednostna področja za EIT, vsebuje pa tudi oceno njegovega družbeno-gospodarskega vpliva in sposobnosti ustvarjanja najboljše inovacijske dodane vrednosti. SIP upošteva rezultate spremljanja in vrednotenja EIT iz člena 16.

3. SIP vključuje oceno finančnih potreb in virov ob upoštevanju dolgoročnega razvoja prihodnjega delovanja in financiranja EIT. Vsebuje pa tudi okvirni finančni načrt, ki pokriva obdobje finančnega okvira.

4. SIP v skladu s členom 157(3) Pogodbe na predlog Komisije sprejmeta Evropski parlament in Svet.

Člen 18

Začetna faza

1. Upravni odbor v 12 mesecih po imenovanju Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji predloži osnutek prvega tekočega triletnega delovnega programa iz člena 15(a). Evropski parlament, Svet in Komisija lahko v treh mesecih od dneva prejetja osnutka prvega triletnega delovnega programa upravnemu odboru predložijo svoje mnenje v zvezi s katero koli zadevo iz tega osnutka. V primeru, da je tako mnenje predloženo EIT, upravni odbor odgovori v roku treh mesecev in navede vse prilagoditve prednostnih nalog in načrtovanih dejavnosti.

2. EIT v roku 18 mesecev od datuma imenovanja upravnega odbora izbere in imenuje dve ali tri SZI v skladu z merili in postopki iz člena 7.

3. Komisija pred koncem leta 2011 predloži Evropskemu parlamentu in Svetu predlog prvega SIP na podlagi osnutka, ki ga pripravi EIT.

Poleg vsebine SIP, ki jo določa člen 17, prvi SIP vsebuje tudi:

(a) podrobne specifikacije in pogoje v zvezi z delovanjem EIT;

(b) načine sodelovanja med upravnim odborom in SZI;

(c) načine financiranja SZI.

4. Upravni odbor lahko po sprejetju prvega SIP v skladu s členom 17(4) izbere in imenuje dodatne SZI skladno z določbami členov 6 in 7.

Člen 19

Proračunske obveznosti

Finančni okvir za izvajanje te uredbe v obdobju do 1. januarja 2008 do 31. decembra 2013 je 308,7 milijonov EUR. Letna proračunska sredstva v mejah finančnega okvira odobri proračunski organ.

Člen 20

Priprava in sprejetje letnega proračuna

1. Odhodki EIT obsegajo kadrovske in upravne stroške ter stroške za infrastrukturo in poslovanje. Upravni izdatki se omejijo na najnižjo možno raven.

2. Proračunsko leto se ujema s koledarskim letom.

3. Direktor pripravi načrt prihodkov in odhodkov EIT za naslednje proračunsko leto in ga pošlje upravnemu odboru.

4. Prihodki in odhodki so uravnoteženi.

5. Upravni odbor sprejme osnutek načrta skupaj z osnutkom kadrovskega načrta in predhodnim tekočim triletnim delovnim programom ter ga do 31. marca pošlje Komisiji.

6. Komisija na podlagi tega načrta v predhodni predlog splošnega proračuna Evropske unije vključi ocene, za katere je po njenem mnenju treba določiti znesek subvencije, ki bremeni splošni proračun.

7. Proračunski organ odobri proračunska sredstva za subvencijo EIT.

8. Upravni odbor sprejme proračun EIT, ki je dokončen, ko je dokončno sprejet splošni proračun Evropske unije. Po potrebi se ustrezno prilagodi.

9. Upravni odbor čim prej obvesti proračunski organ, da namerava izvajati projekt, ki ima lahko za financiranje proračuna EIT znatne finančne posledice, zlasti če gre za projekte v zvezi z nepremičninami, kot je najem ali nakup stavb. O tem obvesti Komisijo.

10. Za vsako večjo spremembo proračuna velja isti postopek.

Člen 21

Izvrševanje in nadzor proračuna

1. EIT sprejme svoja finančna pravila v skladu s členom 185(1) Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002. Ta pravila ne smejo odstopati od Uredbe (ES, Euratom) št. 2343/2002, razen če to zahtevajo posebne operativne potrebe EIT ter s predhodnim soglasjem Komisije. Da bi EIT lahko dosegel svoje cilje ter privabil in obdržal partnerje iz zasebnega sektorja, je treba upoštevati potrebo po ustrezni operativni prožnosti.

2. Proračun EIT izvršuje direktor.

3. Računovodski izkazi EIT se konsolidirajo z računovodskimi izkazi Komisije.

4. Pred 30. aprilom leta n + 2 da Evropski parlament na priporočilo Sveta razrešnico za leto n, in sicer direktorju glede izvrševanja proračuna EIT, upravnemu odboru pa glede Sklada EIT.

Člen 22

Zaščita finančnih interesov Skupnosti

1. Za boj proti goljufijam, podkupovanju in drugim nezakonitim dejanjem se za EIT v celoti uporablja Uredba (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (13).

2. EIT pristopi k Medinstitucionalnemu sporazumu z dne 25. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Komisijo Evropskih skupnosti o notranjih preiskavah Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) (14). Upravni odbor formalizira ta pristop in sprejme potrebne ukrepe za pomoč OLAF pri izvedbi notranjih preiskav.

3. Vse sprejete odločitve in pogodbe, ki jih sklene EIT, izrecno določajo, da lahko OLAF in Računsko sodišče na kraju samem izvajata inšpekcijske preglede dokumentov vseh pogodbenikov in podizvajalcev, ki so prejeli finančna sredstva Skupnosti, tudi v prostorih končnih upravičencev.

4. Določbe iz odstavkov 1, 2 in 3 se smiselno uporabljajo za Sklad EIT.

Člen 23

Statut

Sprejme se Statut EIT, kakor je določen v Prilogi.

Člen 24

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V … Za Evropski parlament Predsednik Za Svet Predsednik

(1) UL C 161, 13.7.2007, str. 28.

(2) UL C 146, 30.6.2007, str. 27.

(3) Mnenje Evropskega parlamenta z dne 26. septembra 2007 (še ni objavljeno v Uradnem listu), Skupno stališče Sveta z dne 21. januarja 2008.

(4) UL L 255, 30.9.2005, str. 22. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Direktivo Sveta 2006/100/ES (UL L 363, 20.12.2006, str. 141).

(5) UL L 248, 16.9.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 1995/2006 (UL L 390, 30.12.2006, str. 1).

(6) UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(7) UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

(8) UL L 391, 30.12.2006, str. 1.

(9) UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

(10) UL L 145, 31.5.2001, str. 43.

(11) UL 17, 6.10.1958, str. 385. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1791/2006 (UL L 363, 20.12.2006, str. 1).

(12) UL L 314, 7.12.1994, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1645/2003 (UL L 245, 29.9.2003, str. 13).

(13) UL L 136, 31.5.1999, str. 1.

(14) UL L 136, 31.5.1999, str. 15.

PRILOGA STATUT EVROPSKEGA INŠTITUTA ZA INOVACIJE IN TEHNOLOGIJO Člen 1 Sestava upravnega odbora 1. Upravni odbor sestavljajo člani, z imenovanjem katerih se zagotovi ravnotežje med tistimi z izkušnjami na poslovnem, visokošolskem in raziskovalnem področju (v nadaljnjem besedilu „imenovani člani“), ter člani, ki jih iz svojih vrst izvolijo zaposleni s področja visokega šolstva, raziskav in inovacij ter tehnično in administrativno osebje, študentje in doktorski kandidati EIT in SZI (v nadaljnjem besedilu „predstavniški člani“). V prehodnem obdobju po vzpostavitvi prve SZI začetni upravni odbor do volitev predstavniških članov sestavljajo izključno imenovani člani. 2. Imenovanih članov je 18. Imajo šestletni mandat brez možnosti podaljšanja. Imenuje jih Komisija v preglednem postopku. Komisija o izbirnem postopku in končnem imenovanju navedenih članov upravnega odbora obvesti Evropski parlament in Svet. Imenovani člani začetnega upravnega odbora se imenujejo s seznama potencialnih kandidatov, ki jih predlaga ad hoc odbor za določitev, sestavljen iz štirih neodvisnih visoko usposobljenih strokovnjakov, ki jih imenuje Komisija. Naslednji imenovani člani se imenujejo s seznama potencialnih kandidatov, ki jih predlaga upravni odbor. 3. Komisija upošteva pomen ravnotežja med izkušnjami z visokošolskega, raziskovalnega, inovacijskega in poslovnega področja ter uravnotežene zastopanosti spolov in različnih okolij za razvoj visokega šolstva, raziskav in inovacij v okviru Unije. 4. Tretjina imenovanih članov se zamenja vsaki dve leti. Imenovanega člana, katerega mandat je trajal manj kot štiri leta, je možno ponovno imenovati, ob upoštevanju splošne omejitve šestih let članstva v odboru. V prehodnem obdobju se za štiriletni mandat z žrebom izbere 12 imenovanih članov prvotnega upravnega odbora. Ob koncu prvega štiriletnega obdobja se za štiriletni mandat z žrebom izbere 6 izmed 12 novo imenovanih članov. Za predsednika upravnega odbora se ta prehodni postopek ne uporablja. 5. Predstavniški člani so štirje. Imajo triletni mandat z možnostjo enkratnega podaljšanja. Mandat jim preneha, če zapustijo EIT ali SZI. Za obdobje preostalega mandata se jih zamenja po enakem volilnem postopku. 6. Pogoje in postopke za volitve in zamenjavo „predstavniških članov“ odobri upravni odbor na podlagi predloga direktorja, preden začne delovati prvi SZI. Ta mehanizem zagotavlja ustrezno zastopanost raznolikosti in upošteva razvoj EIT in SZI. 7. V primeru, da član upravnega odbora ne more dokončati svojega mandata, se nadomestni član za dokončanje tega mandata imenuje ali izvoli po enakem postopku, po katerem je bil imenovan ali izvoljen član, ki ne more dokončati mandata. Člen 2 Odgovornosti upravnega odbora 1. Člani upravnega odbora neodvisno delujejo v skladu z interesi EIT, varujejo njegove cilje in naloge, identiteto in skladnost. 2. Upravni odbor zlasti: (a) določi strategijo EIT, ki jo vključuje strateški inovacijski program (SIP), tekoči triletni delovni program, proračun EIT, letne računovodske izkaze in bilanco EIT ter letno poročilo svojih dejavnosti na podlagi direktorjevega predloga; (b) opredeli prednostna področja, na katerih se vzpostavijo SZI; (c) prispeva k pripravi SIP; (d) pripravi podrobne specifikacije in pogoje v zvezi z delovanjem EIT v okviru SIP, vključno z merili in postopki za financiranje, spremljanje in vrednotenje dejavnosti SZI; (e) izbira in imenuje partnerstva kot SZI ali zavrne imenovanje, če je to potrebno; (f) zagotavlja stalno vrednotenje dejavnosti SZI; (g) sprejme svoj poslovnik, vključno s tistim glede izbora SZI, poslovnik izvršnega odbora, pa tudi posebna finančna pravila EIT; (h) v soglasju s Komisijo določi ustrezne honorarje za člane upravnega in izvršnega odbora; ti honorarji so primerljivi s podobnimi honorarji v državah članicah; (i) sprejme postopek za izbor izvršnega odbora in direktorja; (j) imenuje in po potrebi razreši direktorja in nad njim izvaja disciplinski nadzor; (k) imenuje računovodjo ter člane izvršnega odbora in notranje revizijske funkcije; (l) po potrebi vzpostavi svetovalne skupine, ki lahko imajo določeno obdobje trajanja; (m) na splošno podpira EIT in tako povečuje njegovo privlačnost in mu daje vlogo svetovno pomembnega organa za razvoj odličnosti na področjih visokega šolstva, raziskav in inovacij; (n) sprejme kodeks pravilnega ravnanja v primeru navzkrižja interesov; (o) opredeli načela in smernice za upravljanje pravic intelektualne lastnine; (p) vzpostavi notranjo revizijsko funkcijo v skladu z Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002; (q) dobi pooblastila za ustanovitev sklada (v nadaljnjem besedilu „Sklad EIT“), katerega posebni cilj je spodbujanje in podpiranje dejavnosti EIT; (r) zagotavlja dopolnjevanje in sinergijo med dejavnostmi EIT in drugimi programi Skupnosti; (s) odloči o jezikovni ureditvi EIT, pri čemer upošteva obstoječa načela večjezičnosti in praktične zahteve glede njenega uresničevanja. 3. Upravni odbor lahko posebne naloge prenese na izvršni odbor. 4. Upravni odbor izvoli svojega predsednika izmed imenovanih članov. Mandat predsednika traja tri leta in se lahko enkrat podaljša. Člen 3 Delovanje upravnega odbora 1. Upravni odbor brez poseganja v odstavek 2 svoje odločitve sprejema z navadno večino vseh svojih članov. Vendar pa se za sprejetje odločitev iz odstavka 2(a), (b), (c), (d), (i) in (s) ter odstavka 4 člena 2 zahteva dvotretjinska večina vseh članov. 2. Predstavniški člani ne smejo glasovati o odločitvah iz odstavka 2(e), (g), (i), (j), (k), (q) in (s) člena 2. 3. Upravni odbor se sestaja na rednih sejah najmanj trikrat letno in na izrednih sejah na pobudo svojega predsednika ali na zahtevo vsaj ene tretjine svojih članov. Člen 4 Izvršni odbor 1. Izvršni odbor sestavlja pet članov, vključno s predsednikom upravnega odbora, ki predseduje tudi izvršnemu odboru. Štiri člane, razen predsednika, izbere upravni odbor izmed imenovanih članov upravnega odbora. 2. Izvršni odbor se redno sestaja na pobudo svojega predsednika ali na zahtevo direktorja. 3. Izvršni odbor svoje odločitve sprejema z navadno večino vseh svojih članov. 4. Izvršni odbor: (a) pripravlja sestanke upravnega odbora; (b) nadzira izvajanje SIP in tekočega triletnega delovnega programa; (c) nadzira postopek izbora SZI; (d) sprejema odločitve, ki jih nanj prenese upravni odbor. Člen 5 Direktor 1. Direktor je oseba s strokovnim znanjem in visokim ugledom na področjih, kjer deluje EIT. Direktorja se imenuje za štiriletni mandat. Upravni odbor lahko ta mandat enkrat podaljša za nadaljnja štiri leta, če meni, da to najbolje služi interesom EIT. 2. Direktor je odgovoren za tekoče upravljanje EIT in je njegov zakoniti zastopnik. Odgovoren je upravnemu odboru in mu redno poroča o poteku dejavnosti EIT. 3. Direktor zlasti: (a) podpira upravni in izvršni odbor pri njunem delu ter za potrebe njunih sestankov zagotavlja administrativno pomoč; (b) pripravi osnutek SIP, osnutek tekočega triletnega delovnega programa, letnega poročila in letnega proračuna, ki ga preko izvršnega odbora predloži upravnemu odboru; (c) vodi postopek izbora za SZI ter zagotovi, da so različne stopnje postopka izvedene pregledno in objektivno; (d) organizira in upravlja dejavnosti EIT; (e) zagotavlja izvajanje učinkovitih postopkov spremljanja in vrednotenja delovanja EIT v skladu s členom 16 Uredbe; (f) nosi odgovornost za upravne in finančne zadeve, vključno z izvrševanjem proračuna EIT. Direktor pri tem upošteva nasvete notranje revizijske funkcije; (g) nosi odgovornost za vse kadrovske zadeve; (h) predloži osnutek letnih računovodskih izkazov in bilance notranji revizijski funkciji in nato preko izvršnega odbora tudi upravnemu odboru; (i) zagotovi, da so izpolnjene dolžnosti EIT iz sklenjenih pogodb in sporazumov; (j) izvršnemu in upravnemu odboru zagotovi vse informacije, potrebne za izvajanje njunih funkcij. Člen 6 Priprave za oblikovanje podporne strukture Komisija v prehodnem obdobju zagotovi potrebno podporo pri oblikovanju strukture EIT. V ta namen Komisija – dokler se ne imenujejo prvi imenovani člani upravnega odbora – imenuje uradnika, zakonitega zastopnika EIT, ki je odgovoren za kadrovske, upravne in finančne zadeve, vključno z izvrševanjem proračuna EIT. Nato upravni odbor v skladu s preglednim postopkom imenuje osebo, ki bo izpolnjevala te funkcije, ali podaljša mandat uradnika, ki ga je imenovala Komisija, dokler direktor po imenovanju s strani upravnega odbora ne prevzame svojih dolžnosti v skladu s členom 5. Upravni odbor nemudoma začne s postopkom izbire direktorja EIT. Člen 7 Osebje EIT 1. Osebje EIT je zaposleno neposredno s strani EIT, in sicer na podlagi pogodb za določen čas. Za direktorja in osebje EIT se uporabljajo Pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti. 2. Sodelujoče države in drugi delodajalci lahko za določen čas EIT dodelijo strokovnjake. Upravni odbor sprejme določbe, s katerimi strokovnjakom, ki jih dodelijo sodelujoče države ali drugi delodajalci, omogoči, da delajo za EIT, ter opredeli njihove pravice in odgovornosti. 3. EIT v zvezi s svojim osebjem izvaja pooblastila, prenesena na organ, ki je pooblaščen za sklepanje pogodb z uslužbenci. 4. Od uslužbenca se lahko zahteva, da v celoti ali delno poravna vsakršno škodo, ki jo je utrpel EIT, če je pri opravljanju svojih nalog ali v povezavi z njihovim opravljanjem zagrešil hujšo kršitev. Člen 8 Načela vrednotenja in nadzora SZI EIT organizira redno spremljanje in redno neodvisno vrednotenje rezultatov vsake SZI. Ta vrednotenja temeljijo na dobri upravni praksi in dejavnikih, ki so usmerjeni k rezultatom, ter se izogibajo nepotrebnim formalnostim in postopkom. Člen 9 Trajanje, nadaljevanje in prenehanje SZI 1. Ob upoštevanju rezultatov rednih vrednotenj in posebnosti posameznih področij SZI običajno deluje od 7 do 15 let. 2. Upravni odbor lahko odloči, da se prvotno določeno obdobje delovanja SZI podaljša, če je to najprimernejši način za doseganje cilja EIT. 3. Upravni odbor v primeru, da vrednotenje SZI pokaže neustrezne rezultate, sprejme ustrezne ukrepe, vključno z zmanjšanjem, spremembami ali umikom finančne pomoči oziroma prekinitvijo sporazuma. Člen 10 Prenehanje delovanja EIT V primeru prenehanja delovanja EIT se izvede njegova likvidacija pod nadzorom Komisije in v skladu z zadevno zakonodajo. V sporazumih s SZI in aktu, s katerim se ustanavlja Sklad EIT, se določijo ustrezne določbe, ki se uporabljajo v takem primeru.