o stališču, ki se zavzame v imenu Evropske unije v okviru Pridružitvenega sveta, ustanovljenega z Evro-mediteranskim sporazumom o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi, v zvezi z dvoletnim podaljšanjem prednostnih nalog partnerstva EU-Jordanija

S Sklepom št. 1/2016 Pridružitvenega sveta iz decembra 2016 sta se EU in Jordanija dogovorili o prednostnih nalogah partnerstva za usmerjanje partnerstva v obdobju 2016–2018, pri čemer je bil do konca leta 2018 predviden pregled v zvezi s podaljšanjem prednostnih nalog partnerstva za nadaljnji dve leti zaradi političnega, varnostnega in gospodarskega razvoja. Od takrat sta obe pogodbenici nadaljevali gradnjo na močnem in trdnem partnerstvu ter se po pregledu prednostnih nalog partnerstva dogovorili, da bodo še naprej veljavne kot vodilni dokument za nadaljnjo krepitev partnerstva.

Sporazum o pridružitvi ustanavlja Pridružitveni svet, ki je pooblaščen za sprejemanje sklepov za doseganje ciljev Sporazuma v primerih, predvidenih v tem sporazumu. Sklepi so zavezujoči za pogodbenici. Skupni odbor lahko podaja tudi priporočila. V skladu s poslovnikom Pridružitvenemu svetu izmenično predsedujeta EU in Jordanija za obdobje 12 mesecev. Pridružitveni svet zaseda redno enkrat letno na ministrski ravni. Izredne seje Pridružitvenega sveta se lahko skličejo na zahtevo ene pogodbenice ob soglasju druge pogodbenice.

–izboljšati življenjske razmere in pogoje zaposlovanja ter povečati produktivnost in finančno stabilnost,

–z dialogom in medsebojnim sodelovanjem pospeševati razvoj uravnoteženih gospodarskih in socialnih odnosov med pogodbenicama,

Evro-mediteranski sporazum o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o pridružitvi) je bil podpisan 24. novembra 1997, veljati pa je začel 1. maja 2002. Sporazum o pridružitvi je pravna podlaga za dvostranske odnose med EU in Jordanijo. Cilji sporazuma so:

Ta predlog se nanaša na sklep o stališču, ki se sprejme v imenu Unije v okviru Pridružitvenega sveta, ustanovljenega z Evro-mediteranskim sporazumom o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi, v zvezi s predvidenim sprejetjem sklepa, da se prednostne naloge partnerstva EU-Jordanija podaljšajo za dve leti.

Pakt EU-Jordanija, ki je priložen prednostnim nalogam partnerstva in ki opredeljuje vzajemne zaveze za izvajanje prednostnih nalog partnerstva ter obravnava učinek krize v Siriji, se redno pregleduje v okviru dvostranskega sodelovanja med EU in Jordanijo ter v okviru drugih ustreznih dialogov in srečanj, na primer na dveh bruseljskih konferencah „Podpora prihodnosti Sirije in širše regije “, ki sta potekali od 4. do 5. aprila 2017 in od 24. do 25. aprila 2018 in na katerih so bili sprejeti posebni dokumenti o rezultatih v zvezi z Jordanijo.

V obdobju 2019–2020 se lahko po potrebi izvede nadaljnji pregled prednostnih nalog partnerstva in pakta.

Zato je podaljšanje prednostnih nalog partnerstva do konca leta 2020 v interesu pogodbenic.

4.Pravna podlaga

4.1.Postopkovna pravna podlaga

4.1.1.Načela

V členu 218(9) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) so predvideni sklepi o določitvi „stališč, ki naj se v imenu Unije zastopajo v organu, ustanovljenem s sporazumom, kadar ta organ sprejema akte s pravnim učinkom, razen aktov o spremembah ali dopolnitvah institucionalnega okvira sporazuma“.

Pojem „akti s pravnim učinkom“ vključuje akte, ki imajo pravni učinek po pravilih mednarodnega prava, ki urejajo zadevni organ. Vključuje tudi instrumente, ki nimajo zavezujočega učinka v mednarodnem pravu, vendar lahko „odločilno [vplivajo] na vsebino ureditve, ki jo zakonodajalec Unije sprejme“.

4.1.2.Uporaba v obravnavanem primeru

Pridružitveni svet je organ, ustanovljen s sporazumom, in sicer s Sporazumom o pridružitvi.

Akt, k sprejetju katerega se poziva Pridružitveni svet, je akt s pravnim učinkom. Predvideni akt ima pravne učinke, ker bo sedanje prednostne naloge partnerstva podaljšal za dve leti.

Postopkovna pravna podlaga za predlagani sklep je zato člen 218(9) PDEU.

4.2.Materialna pravna podlaga

4.2.1.Načela

Materialna pravna podlaga za sklep iz člena 218(9) PDEU je odvisna predvsem od cilja in vsebine predvidenega akta, glede katerega se v imenu Unije zavzame stališče. Če ima predvideni akt dva cilja ali elementa in če je eden od teh ciljev ali elementov prepoznaven kot glavni, drugi pa kot postranski, mora sklep iz člena 218(9) PDEU temeljiti na samo eni materialni pravni podlagi, in sicer na tisti, ki se zahteva za glavni ali prevladujoči cilj ali element.

4.2.2.Uporaba v obravnavanem primeru

Glavni cilj in vsebina predvidenega akta se nanašata na sodelovanje s tretjo državo v okviru Sporazuma o pridružitvi in evropske sosedske politike.

Materialna pravna podlaga za predlagani sklep je torej člen 217.

4.3.Sklepne ugotovitve

Pravna podlaga predlaganega sklepa bi moral biti člen 217 PDEU v povezavi s členom 218(9) PDEU.