Objava spremenjenega enotnega dokumenta po odobritvi manjše spremembe v skladu z drugim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012

(2022/C 70/06)

Evropska komisija je odobrila to manjšo spremembo v skladu s tretjim pododstavkom člena 6(2) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 664/2014 (1).

Zahtevek za odobritev te manjše spremembe je na voljo za vpogled v zbirki podatkov Komisije eAmbrosia.

ENOTNI DOKUMENT

„Latvijas lielie pelēkie zirņi“

EU št.: PDO-LV-01194-AM01 – 12. april 2021

ZOP (X) ZGO ( )

1. Ime

„Latvijas lielie pelēkie zirņi“

2. Država članica ali tretja država

Latvija

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1. Vrsta proizvoda

Skupina 1.6 Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3.2. Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Zaščitena označba porekla „Latvijas lielie pelēkie zirņi“ se nanaša na posušena zrna lokalnega kultivarja „retrija“ sorte maculatum graha Pisum sativum L.

Ta posušena stročnica ima naslednje morfološke lastnosti:

videz: velika, izrazito groba zrna, rjave barve z marmornatim vzorcem, ki jim daje sivo obarvanost, s črnim hilumom;

povprečna teža: teža tisoč zrn: 360–400 g;

nasipna gostota: 713–790 g/l

Kemijske lastnosti graha „Latvijas lielie pelēkie zirņi“ (v %):

— vsebnost vlage: do 16 %,

— surove beljakovine: 20–34 %;

— maščobe: 1,2–2,2 %;

— surove vlaknine: največ 6,8 %,

— pepel: do 3,5 %.

Grah „Latvijas lielie pelēkie zirņi“ se uživa brez odstranitve ovojnice (lupine), ker je ni mogoče ločiti od preostalega zrna. To pomeni, da grah ne razpade, ko je kuhan, ker je ovojnica pričvrščena na preostali del zrna.

Kuhan grah ima naslednje organoleptične značilnosti:

— mehka, mokasta tekstura,

— blag, a značilen okus, ki izhaja iz lupine.

3.3. Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

—

3.4. Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Vse faze proizvodnje (pridelovanje, sušenje in sortiranje) potekajo na zadevnem območju.

3.5. Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

—

3.6. Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

—

4. Jedrnata opredelitev geografskega območja

Geografsko območje, na katerem se prideluje grah z zaščiteno označbo porekla, pokriva skoraj celotno Latvijo, razen naslednjih regij: obala Baltika in Riški zaliv do 5 km v notranjost v občinah Nīca, Liepāja in Pāvilosta, obalno območje občine Ventspils, obalno območje občine Dundaga ter občine Roja, Engure, Jūrmala, Riga, Carnikava, Ādaži, Saulkrasti in Salacgrīva.

5. Povezava z geografskim območjem

Glavni dejavniki, ki vplivajo na kakovost graha „Latvijas lielie pelēkie zirņi“, so lokalne podnebne razmere, značilnosti tal ter zgodovinski in človeški dejavniki.

5.1. Posebnosti geografskega območja

Območje, na katerem se goji grah „Latvijas lielie pelēkie zirņi“, leži v zmernem pasu. Na podnebje Latvije vplivajo bližina morja in zračne mase, ki prihajajo z Atlantika, zato je podnebje večinoma blago in vlažno s štirimi različnimi letnimi časi. Nebo je velikokrat oblačno (povprečno 160–180 dni na leto), sonce pa sveti v povprečju 1 790 ur na leto. Največje število sončnih dni (povprečno 28–30) je od maja do avgusta, ko sonce sveti od 8 do 10 ur na dan. Povprečna količina padavin niha od 574 do 691 mm na leto. Pretežno blago in vlažno podnebje ustvarja vse potrebne pogoje za optimalno rast, cvetenje in razvoj plodov, zato so ravno na tem geografskem območju najbolje izražene ključne prednosti in lastnosti stročnic.

Zmerno do dobro pognojena tla na opredeljenem geografskem območju, ki imajo apnenčasto ilovnato granulometrično sestavo z optimalno vrednostjo pH okoli 7, so bistvenega pomena za optimalno rast graha „Latvijas lielie pelēkie zirņi“.

5.2. Posebnosti proizvoda

Posušeni grah „Latvijas lielie pelēkie zirņi“ se razlikuje od drugih vrst graha po posebno velikih in grobih zrnih (1 000 zrn tehta 360–400 g). Čeprav je v enem stroku malo zrn, to slabost izravnajo kulinarične prednosti, npr. razmeroma kratek čas kuhanja (okoli 10 minut manj kot pri drugih vrstah graha). Značilnosti kuhanega graha: mehka, mokasta tekstura in blag, a značilen okus, ki izhaja iz lupine.

Grah „Latvijas lielie pelēkie zirņi“ se uživa brez odstranitve ovojnice (lupine), ker je ni mogoče ločiti od preostalega zrna. To pomeni, da grah ne razpade, ko je kuhan, ker je ovojnica pričvrščena na preostali del zrna.

5.3. Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda

Grah „Latvijas lielie pelēkie zirņi“ je proizvod, ki se je izoblikoval le pod vplivom posebnih naravnih razmer ter znanj in spretnosti lokalnih pridelovalcev.

1. Okoljski dejavniki, ki zagotavljajo, da ima proizvod višjo kakovost (zrna so groba in imajo mokasto teksturo):

— podnebje: razlike v vlažnosti in temperaturi v različnih fazah rasti rastline so ključnega pomena za razvoj velikih zrn. Grah „Latvijas lielie pelēkie zirņi“ ima dolgo obdobje rasti, od 80 do 115 dni. Grah na začetku obdobja rasti raste in se razvija precej počasi, nato pa cveti in dozori precej hitro. Podnebni pogoji Latvije so zato primerni za gojenje visokokakovostnega pridelka (groba zrna, mokasta tekstura, krajši čas kuhanja). Ko grah cveti in zlasti ko se oblikujejo stroki (druga polovica junija in prva polovica julija), je posebno pomembno, da je vreme dovolj vlažno, saj je to odločilnega pomena za velikost zrn in debelino lupine. Ob prekomerni vlažnosti v tem obdobju se bo zorenje zrn podaljšalo, v sušnih razmerah pa se bodo oblikovala majhna zrna z debelejšo lupino. V vsakem primeru je rezultat daljši čas kuhanja in slabši okus kultivarja, zato je treba grah sejati zgodaj, in sicer v zadnjih desetih dneh aprila, najpozneje pa v prvih desetih dneh maja;

— optimalna vrednost pH tal je 7. Glede okolja rasti je grah „Latvijas lielie pelēkie zirņi“ zahtevnejši kot druge sorte. Prilagojen je na zmerno do dobro pognojena tla, ki imajo apnenčasto ilovnato granulometrično sestavo, vendar je mogoče v manj pognojenih, ilovnato peščenih in močvirnih mineralnih tleh še vedno doseči manjši pridelek. Optimalna vrednost pH tal za grah „Latvijas lielie pelēkie zirņi“ je okoli 7, kar je več kot za druge, manj zahtevne sorte.

2. Zgodovinski in človeški dejavniki:

z gojenjem in izborom graha „Latvijas lielie pelēkie zirņi“ na opredeljenem geografskem območju so pridelovalci skozi generacije vzgojili visokokakovostno sorto, ki je popolnoma prilagojena na lokalne razmere in je postala vsesplošno priljubljena jed.

V Latviji obstaja dolga tradicija gojenja sivega graha. Ta vrsta graha se v Latviji prideluje že od 18. stoletja. Na začetku 20. stoletja so bili objavljeni članki o posebnostih gojenja „sivega“ graha. Selektivno gojenje graha v Latviji se je začelo leta 1925 na državnem inštitutu za gojenje žit v mestu Stende in se je od leta 1945 nadaljevalo na državnem inštitutu za gojenje rastlin v naselju Priekuļi, kar dokazuje, da se ta sorta graha lahko goji po vsej Latviji. S selektivnim gojenjem graha „Latvijas lielie pelēkie zirņi“ so se začeli ukvarjati laiki na osnovi velikega rjavega graha sorte vidzeme. Z uporabo tako izbranega genetskega materiala in njegovimi izboljšavami s ciljnim izborom, in sicer z izborom manj grenkih zrn divjih sort in pridobivanjem zrn, ki imajo dober okus in videz, ko so kuhana, je državni inštitut za gojenje rastlin v naselju Priekuļi (krajevna skupnost in občina Priekuļi) vzgojil sorto retrija, kultivar graha „Latvijas lielie pelēkie zirņi“, ki ima edina tako velika zrna.

Tehnike gojenja in spravila pridelka, ki so se izoblikovale v več letih, so ključnega pomena za zagotavljanje večjega in visokokakovostnega pridelka. To na primer vključuje pripravo tal, izbor pravega razmerja za mešani posevek in izbiro pravega časa spravila pridelka. Grah „Latvijas lielie pelēkie zirņi“ se goji le v mešanih posevkih z žiti (oves, ječmen ali navadna pšenica), ki imajo vlogo podpore. Razmerje različnih pridelkov v mešanih posevkih mora biti naslednje: razmerje graha „Latvijas lielie pelēkie zirņi“ in žita je 1 : 2 ali 1 : 1.

Pri mlatenju proizvoda s kombajnom sta potrebni pozornost in spretnost, ker se lahko zrel grah hitro razpolovi. Po spravilu se grah skrbno suši v sušilnikih.

Latvijci uživajo grah že stoletja. Grah, ječmen in fižol so bili dolgo glavna živila njihove prehrane in so ostali pomembni do uvedbe krompirja v 19. stoletju. Danes se grah „pelēkie zirņi“ s slanino v turističnih vodičih omenja kot značilna latvijska jed, ki jo je treba poskusiti.

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

(drugi pododstavek člena 6(1) Uredbe)

https://www.pvd.gov.lv/lv/lauksaimniecibas-un-partikas-produktu-norazu-registracija

(1) UL L 179, 19.6.2014, str. 17.