Resolucija Evropskega odbora regij – Konferenca COP26 ter globalna in lokalna zavezništva za podnebne ukrepe

(2022/C 61/02)

EVROPSKI ODBOR REGIJ

1. je zelo zaskrbljen zaradi ugotovitev iz najnovejšega poročila Medvladnega panela za podnebne spremembe z naslovom Climate Change 2021 – The Physical Science Basis (1) (Podnebne spremembe v letu 2021 – Fizikalna znanstvena podlaga), ki potrjujejo, da je treba v boju proti podnebnim spremembam ter za njihovo blažitev in prilagajanje nanje nujno uvesti učinkovite in celovite strategije za doseganje cilja Pariškega sporazuma, da bi globalno segrevanje omejili na precej pod 2 oC, če je le mogoče na 1,5 oC v primerjavi s predindustrijsko dobo;

2. poudarja, da lokalne in regionalne oblasti izvajajo 70 % ukrepov za blažitev podnebnih sprememb, 90 % politik za prilagajanje podnebnim spremembam in 65 % ciljev trajnostnega razvoja ter so odgovorne za tretjino javne porabe in dve tretjini javnih naložb v EU, zato imajo glavno vlogo pri obravnavi vplivov podnebnih sprememb na lokalni in regionalni ravni ter krepitvi odpornosti svojih območij na podnebne izzive;

3. želi spomniti, da sta v Pariškem sporazumu priznani pomembna vloga, ki jo ima upravljanje na več ravneh v podnebnih politikah, ter potreba po vključevanju regij, mest in nedržavnih akterjev; poziva, naj se to načelo v celoti izvaja na vseh ravneh upravljanja, da bi razvili sinergije in odpravili obstoječe vrzeli med nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi podnebnimi politikami; poudarja, da se je vpliv lokalnih in regionalnih oblasti v mednarodnih pogajanjih in pobudah v zvezi s podnebnimi spremembami okrepil, ter pozdravlja obstoječe pobude mrež lokalnih in regionalnih oblasti ter njihov prispevek k Platformi nedržavnih akterjev za podnebne ukrepe (NAZCA) Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC); poudarja ključno vlogo skupine lokalnih oblasti in občin pri združevanju teh vplivov na globalni ravni in nenehni krepitvi svetovne mreže poddržavnih oblasti, pripravljenih na boj proti podnebnim spremembam;

4. meni, da je vse večja vloga politično relevantnih, demokratično izvoljenih lokalnih nedržavnih akterjev, kot so lokalne in regionalne oblasti, ki so raven uprave najbližje državljanom, v ureditvi svetovnega podnebnega upravljanja ključen pogoj za doseganje svetovnih podnebnih ciljev in da je zato nujno, da se v regulativnem okviru UNFCCC ta oblika upravljanja od spodaj navzgor prizna tako, da se uradno potrdi njena vloga pri odločanju;

5. poudarja ključno vlogo OR kot institucionalnega predstavnika več kot milijona lokalnih in regionalnih voditeljev in kot mreže mrež; meni, da bi bilo treba ta edinstveni položaj izkoristiti, da bi OR okrepil svojo vlogo v svetovnem podnebnem upravljanju; zato poziva UNFCCC, naj z Evropskim odborom regij kot institucionalnim predstavnikom evropskih mest in regij sklene memorandum o soglasju s posebnim poudarkom na blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje v sektorjih, kjer so lokalne in regionalne oblasti že močno vključene v upravljanje, kot so oskrba z energijo in povpraševanje po njej, mobilnost in promet, kmetijstvo, ravnanje z odpadki, urbanistično načrtovanje in stavbe ter obvladovanje poplav;

6. poudarja, da bi morale imeti potekajoče dejavnosti in zaveze regij in mest pomembno vlogo pri pripravah na 26. konferenco pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (COP26) v Glasgowu ter da bi morale biti na njej uradno prepoznane; zato poziva UNFCCC, naj se v sodelovanju z OR in drugimi ustreznimi predstavništvi lokalnih oblasti in občin zavzema za uradno priznanje prispevka poddržavnih oblasti (tj. regionalno in lokalno določenih prispevkov) ter s tem za uradno priznavanje, spremljanje in spodbujanje zmanjševanja emisij toplogrednih plinov, za katero si prizadevajo mesta, lokalne uprave in regije po svetu, pri čemer naj se zgleduje po Edinburški deklaraciji o biotski raznovrstnosti;

7. poziva britansko predsedstvo konference COP26, naj zagotovi, da bodo načrtovani zdravstveni ukrepi zaradi pandemije COVID-19 nedržavnim akterjem omogočali aktivno vlogo na konferenci v Glasgowu; v zvezi s tem poziva Evropsko komisijo, naj zagotovi ustrezno udeležbo in vključenost delegacije OR v okviru delegacije EU na konferenci; se ponovno zavezuje, da bo sodeloval z delegacijo Evropskega parlamenta;

8. poudarja, da si je treba za cilj evropskega zelenega dogovora, da bi Evropa do leta 2050 postala prva podnebno nevtralna celina, prizadevati na notranji ravni z vključevanjem meril trajnostnosti v vse politike EU, obenem pa narekovati tempo na svetovni ravni; poudarja, da bi morali biti evropski zeleni dogovor ter pobude za regionalne in lokalne zelene dogovore instrumenti za doseganje ciljev Pariškega sporazuma, popolno izvajanje agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 in ciljev trajnostnega razvoja ter ambiciozen prispevek EU k svetovnemu okviru za biotsko raznovrstnost po letu 2020, o katerem bodo odločali na konferenci COP15 Konvencije združenih narodov o biotski raznovrstnosti (2). Poleg tega, da uresničuje podnebno nevtralnost, bi moral biti evropski zeleni dogovor tudi gospodarsko vzdržen in ne bi smel povzročati težkih bremen in stroškov za potrošnike in podjetja;

9. je trdno prepričan, da je UNFCCC COP26 priložnost za pogled v prihodnost in oblikovanje podlage za ambiciozno svetovno agendo do leta 2050, pri kateri bo pristop ciljev trajnostnega razvoja dopolnjen s Pariškim sporazumom. Ker so pri evropskem zelenem dogovoru že upoštevane sistemske povezave s številnimi relevantnimi področji politike, bi lahko ob pravilnem izvajanju z njim zagotovili navdih in motivacijo za svetovni zeleni dogovor;

10. poziva pogodbenice UNFCCC, naj v pravila o pregledu globalnega stanja vključijo obveznost, da se pogodbenice posvetujejoz lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter jih vključijo v fazo priprave svojega prispevka; zlasti poziva pogodbenice, naj z vzpostavitvijo strukturiranega nacionalnega dialoga vključijo poddržavno raven v revizijo svojih nacionalno določenih prispevkov pred srečanji v okviru konference;

11. poudarja, da je pomembno, da pogovore na svetovni ravni vodi EU s svojo ambiciozno in vključujočo podnebno politiko, zato priznava, da so evropska podnebna pravila jasen znak in zaveza, s katerima se Evropska unija postavlja v ospredje na področju podnebnih ukrepov. V zvezi s tem tudi svari, da podnebni cilji ne smejo z dodatno obremenitvijo proračunov gospodinjstev prispevati k dodatni odtujenosti državljanov, saj je mnoge hudo prizadela pandemija COVID-19. Državljani in mala podjetja ne bi smela plačevati stroškov ambicioznih političnih svežnjev;

12. v zvezi s tem poudarja, da so številne evropske regije podnebno krizo razglasile, še preden jo je razglasil Evropski parlament, in so že uvedle lastna ambiciozna podnebna pravila; zato meni, da bi moralo imeti njihovo strokovno znanje vidnejšo vlogo v svetovni podnebni diplomaciji;

13. poziva k hitrejšemu prilagajanju in izvajanju misij EU o prilagajanju podnebnim spremembam in podnebno nevtralnih mestih ter drugih misij, na primer o zdravju tal in oceanih, ko bodo potrjene; poziva lokalne in regionalne oblasti k pripravi lastnih strategij za prilagajanje podnebnim spremembam in njihovo blažitev, da se povečata zaščita in odpornost lokalnih skupnosti in naravnih habitatov (3);

14. v celoti podpira cilje podnebnega okvira EU, vendar poziva h konkretnim ukrepom za njihovo doseganje, da bi zagotovili, da/pri čemer ne bo prezrta nobena regija ali državljan. Posebno pozornost in višjo ciljno usmerjeno podporo je treba nameniti premogovniškim regijam, ogljično intenzivnim regijam, manj razvitim regijam in otokom;

15. pozdravlja začetek Konference o prihodnosti Evrope ter poziva, naj bo evropski zeleni dogovor osrednja tema, saj podnebne spremembe, pravični prehod in trajnostni razvoj neposredno vplivajo na gospodarstvo, javno zdravje in blaginjo državljanov EU; meni, da ima lahko v tem okviru evropski podnebni pakt ključno vlogo in postane primer dobre prakse, ki ga bodo posnemali po vsem svetu;

16. je pripravljen, da bo skupaj z Evropsko komisijo, Evropskim parlamentom in drugimi ustreznimi organizacijami pripravil niz dialogov z državljani in tematski dan o lokalnih podnebnih ukrepih, da bi predstavili dodano vrednost evropskega zelenega dogovora in pokazali različne lokalne pobude; obenem ponovno poziva člane OR, naj bodo za vzor ter spodbujajo lokalne in regionalne konference pogodbenic;

17. poziva vse pogodbenice UNFCCC, naj v sodelovanju s poddržavnimi oblastmi in nedržavnimi akterji konstruktivno prispevajo k procesu, ki vodi do COP26, tako da med drugim spodbujajo lokalne posvetovalne organe, konvencije državljanov, lokalne in regionalne konference pogodbenic ter poluradne institucije, kot so lokalni in regionalni mladinski sveti in parlamenti;

18. poudarja, kako pomembne so raziskave in zbiranje podatkov o predvidenih podnebnih razlikah med regijami ter razvijanje podnebnih modelov in presoj vpliva na podnebje za oblikovanje podnebnih politik na podlagi dokazov, ki spoštujejo načela tehnološke nevtralnosti; meni, da je treba okrepiti medregionalno sodelovanje, da bi pomagali najranljivejšim regijam in skupinam državljanov ter jih zaščitili;

19. podpira razvoj lokalnih znanstvenih platform o podnebnih spremembah (ki že obstajajo v različnih regijah in imajo vlogo „lokalnega panela za podnebne spremembe“) in njihovo vključevanje v mreže za izmenjavo informacij, da bi spodbudili sodelovanje z znanstveniki in podprli odločanje lokalno izvoljenih uradnikov;

20. poudarja, da kljub ambicioznim ukrepom, ki so jih sprejeli številna mesta in regije, številni od njih še vedno ne poznajo svojih sedanjih in preteklih ravni emisij toplogrednih plinov ter nimajo na voljo analiz občutljivosti na podnebne spremembe, zato težko količinsko opredelijo in primerjajo svoja prizadevanja; poziva Evropsko komisijo, naj zlasti s polno uporabo lokalnih in regionalnih agencij za energijo, Skupnega raziskovalnega središča in Evropske agencije za okolje ter v sodelovanju z nacionalnimi službami za pripravo nacionalnih evidenc toplogrednih plinov podpre lokalne in regionalne oblasti pri ocenjevanju emisij in poročanju o njih, analiziranju glavnih učinkov podnebnih sprememb na njihovih območjih ter pripravi podnebnih akcijskih načrtov s sprejemanjem zavez na lokalni in regionalni ravni, na primer pri pridružitvi Konvenciji županov, kot priznanje za trud pa naj jim zagotovi evropska sredstva;

21. pozdravlja delo UNFCCC v zvezi z uvajanjem energije iz obnovljivih virov kot osnovni pogoj za uspešno zaščito podnebja; meni, da bodo za obsežno uvajanje energije iz obnovljivih virov v bližnji prihodnosti potrebni ambiciozni cilji in ukrepi glede razširitve ter obsežno in decentralizirano načrtovanje infrastrukture;

22. poziva Evropsko komisijo, naj sodeluje z OR, da bi preučila, kako bi lahko podnebne akcijske načrte na regionalni ravni uporabili za regionalno in lokalno določene prispevke, ki bi lokalno pripomogli k uresničevanju Pariškega podnebnega sporazuma in bili uradno priznani kot dopolnitev nacionalno določenih prispevkov, pri čemer bi bilo treba posebej paziti, da ne bi prišlo do dvojnega obračunavanja; za začetek bi lahko regionalno in lokalno določeni prispevki z revizijo uredbe o upravljanju energetske unije postali sestavni del nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov;

23. v zvezi s tem podpira skupni okvir poročanja Svetovne konvencije županov kot korak k primerljivosti lokalnih in regionalnih prizadevanj ter poziva Evropsko komisijo, naj dodatno podpre in razširi pobude, kot je Konvencija županov, tako v EU kot zunaj nje;

24. meni, da je treba lokalno izvajanje podnebnih ukrepov dopolniti in obogatiti z izmenjavo informacij, medsebojnim učenjem in upoštevanjem raznolikosti območij; mreže in zveze lokalnih in regionalnih akterjev so izredno pomembne za povečanje znanja na regionalni, nacionalni in svetovni ravni;

25. bo še naprej krepil sodelovanje s svetovnimi, evropskimi in nacionalnimi združenji lokalnih in regionalnih oblasti, skupnostmi deležnikov iz regij in mest, nacionalnimi parlamenti ter drugimi akterji;

26. ceni medinstitucionalno sodelovanje in okrepljene sinergije s svojimi partnerji, kot so regionalni parlamenti (prek Konference evropskih regionalnih zakonodajnih skupščin (CALRE)), pobuda RLEG, ki jo vodi skupina regij z zakonodajnimi pooblastili, mreža RegHub in mreža zavezništva za kohezijo, kampanja OR za evropski zeleni dogovor, mladi izvoljeni politiki (prek namenskega programa zanje), lokalni in regionalni politiki, odgovorni za centre Europe Direct, ter pilotni projekt Building Europe with Local Entities (Gradimo Evropo z lokalnimi skupnostmi, BELE);

27. poudarja vlogo financiranja in izpolnjevanja podnebnih ciljev in ciljev prilagajanja podnebnim spremembam ter to, da morajo lokalne uprave skleniti partnerstva z zasebnim sektorjem in finančnimi institucijami, da bi dobile dostop do trajnostnih naložb v skladu s cilji ničelnih emisij, ničelnega onesnaževanja, čim manj odpadkov in prilagajanja podnebnim spremembam; ponovno poziva, naj imajo lokalne in regionalne oblasti za projekte v okviru zelenega dogovora neposreden dostop do skladov EU, in predlaga, naj Evropska komisija vzpostavi poseben program za podnebne inovacije za lokalne oblasti;

28. meni, da je svetovna urbanizacija eden temeljnih podnebnih sektorjev za podnebne ukrepe in financiranje (4); glede na vse večjo urbanizacijo ugotavlja, da imajo mesta pri prizadevanjih za podnebno nevtralnost pomembno vlogo kot testna okolja za inovacije in nove pristope za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje, zlasti na področjih prostorskega načrtovanja, trajnostne mobilnosti, cenovno dostopnih stanovanj in energijsko učinkovitih stavb; ponovno poudarja, da podpira pobude, namenjene predstavljanju dobrih praks in prenosu znanja, kot so misija programa Obzorje za podnebno nevtralna mesta, partnerstva agende za mesta itd.;

29. meni, da imajo evropska združenja za teritorialno sodelovanje in druge čezmejne strukture pomembno vlogo pri olajševanju in spodbujanju čezmejnega, transnacionalnega in medregionalnega sodelovanja za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje;

30. pozdravlja delo UNFCCC v zvezi s povezavo med politiko enakosti spolov in podnebno politiko (5) ter poziva Evropsko komisijo, naj deluje v isti smeri; poziva svetovne in evropske akterje, naj vlagajo v analize glede na spol in podatke, razčlenjene po spolu, da bi v celoti razumeli vpliv podnebnih sprememb na posamezne ranljive skupine, izvajali tehnike priprave proračuna, ki upošteva vidik spola, in zagotovili enak dostop do zastopanosti pri oblikovanju politik za oba spola in vse ravni; v zvezi s tem podpira poziv k bolj uravnoteženi zastopanosti spolov v delegaciji EU in nacionalnih delegacijah v COP26;

31. ponovno poziva, da je treba v zunanjih odnosih EU in zlasti njeni trgovinski politiki bolj upoštevati okoljske vidike in vidike podnebnih sprememb; poudarja tudi, da je treba medsebojne izkušnje izmenjevati na platformah za teritorialno sodelovanje, kot sta ARLEM in CORLEAP, ter v okviru partnerstev med mesti. Podnebne spremembe bi morale ostati strateška diplomatska prednostna naloga EU, da bi tretje države podpirali pri sprejemanju in izvajanju ambicioznih politik, s katerimi bi dosegle podnebno nevtralnost in izpolnile cilj Pariškega sporazuma;

32. meni, da bi lahko z mehanizmom za ogljično prilagoditev na mejah, skladnim s pravili STO, okrepili prehod na podnebno nevtralnost na svetovni ravni, in je prepričan, da lahko lokalne in regionalne oblasti k temu procesu prispevajo s podnacionalno podnebno diplomacijo;

33. popolnoma podpira ključne ukrepe, ki bi jih morale nacionalne vlade in finančne institucije sprejeti kot prvi pogoj za lokalne podnebne ukrepe, kot je opredeljeno v dokumentu Climate Action Pathway – Human Settlements (6) (Pot do podnebnih ukrepov – Naselja);

34. naroča svojemu predsedniku, naj to resolucijo predloži Evropski komisiji, Evropskemu parlamentu, slovenskemu predsedstvu Sveta Evropske unije ter predsedniku Evropskega sveta.

V Bruslju, 13. oktobra 2021 Predsednik Evropskega odbora regij Apostolos TZITZIKOSTAS

(1) Celo poročilo je na voljo na naslovu https://www.ipcc.ch/report/ar6/wg1/downloads/report/IPCC_AR6_WGI_Full_Report.pdf.

(2) 15. zasedanje Konference pogodbenic Konvencije o biotski raznovrstnosti.

(3) Mnenje OR Oblikovanje Evrope, odporne proti podnebnim spremembam – nova strategija EU za prilagajanje podnebnim spremembam, COR-2021-01903.

(4) Tako urbani mehanizem čistega razvoja/sistemi trgovanja z emisijami (člen 6(4) o tržnih mehanizmih) kot trajnostni, integrirani urbani in teritorialni razvoj (člen 6(8) o netržnem mehanizmu), člen 6 Pariškega sporazuma.

(5) https://unfccc.int/gender

(6) Marakeško partnerstvo za globalne podnebne ukrepe, 2021.