ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.

poudarja, da mora sporazum o izstopu vključevati celovit sklop sedanjih pravic državljanov, tako da se njihov položaj ne bo bistveno spremenil, in da mora zagotoviti vzajemnost, pravičnost, somernost in nediskriminacijo državljanov EU v Združenem kraljestvu in državljanov Združenega kraljestva v Evropski uniji; zlasti poudarja, da bi bilo treba upravičene državljane EU in otroke, rojene po izstopu Združenega kraljestva, v sporazumu o izstopu obravnavati kot družinske člane in ne kot neodvisne imetnike pravic, da bi morali prihodnji družinski člani še naprej uživati pravico do prebivanja na podlagi istih določb kot sedanji družinski člani, da bi morali biti ugotovitveni dokumenti v skladu z zakonodajo EU, da bi bilo treba preprečiti obremenjujoče upravne postopke in da bi moral biti omogočen prenos vseh ugodnosti, opredeljenih v zakonodaji EU;
51.

zaskrbljeno ugotavlja, da vložena prizadevanja in finančna sredstva ter številni evropski in nacionalni programi in sredstva, namenjeni romski skupnosti, niso bistveno prispevali k izboljšanju njihovih življenjskih razmer in niso privedli do napredka pri vključevanju Romov, zlasti na lokalni ravni; zato poziva države članice, naj zavoljo boja proti marginalizaciji, diskriminaciji in izključenosti Romov ter pospešitve procesa vključevanja Romov in boja proti anticiganizmu: — oblikujejo ambiciozne nacionalne strategije vključevanja Romov, opravijo več raziskav o uspešnih lokalnih praksah in programih z dejavnim vključevanjem Romov, da bi ugotovili njihov položaj, realnost in izzive, s katerimi se srečujejo, pri tem pa posebno pozornost namenili anticiganizmu in njegovim posledicam ter na podlagi tega razvili izboljšan, obsežen in celosten pristop k temu vprašanju, pri čemer naj ne obravnavajo le socialnega in ekonomskega vidika, temveč tudi boj proti rasizmu in izgradnjo vzajemnega zaupanja; — v celoti izvajajo svoje nacionalne strategije vključevanja Romov; — ocenijo učinkovitost teh strategij in jih redno posodabljajo, opredelijo jasne in prilagojene ukrepe ter določijo merljive cilje in mejnike; — tesno sodelujejo z vsemi deležniki, vključno z regionalnimi in lokalnimi subjekti, akademiki, zasebnim sektorjem ter lokalnimi in nevladnimi organizacijami, ter naj dejavno vključijo Rome; — dodatno razvijejo metode zbiranja podatkov ter metodologije za spremljanje in poročanje, ki bodo temeljile na terenskem delu ter bodo usmerjene v finančni in kakovostni vidik, saj take metodologije podpirajo učinkovite politike, ki temeljijo na dokazih, in lahko prispevajo k izboljšanju učinkovitosti sprejetih strategij in ukrepov ter k opredelitvi vzrokov, zakaj programi in strategije ne prinesejo pričakovanih rezultatov; — povečajo vlogo nacionalnih kontaktnih točk za Rome, tako da jim zagotovijo ustrezen mandat, potrebne vire in ustrezne delovne pogoje, da bi lahko izvajale svoje naloge usklajevanja;
14.

poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in države članice EU, naj znatno povečajo pritisk na mjanmarsko vlado in varnostne sile, da bi končali kršitve pravic, v celoti sodelovali s preiskovalci OZN in mednarodnimi humanitarnimi agencijami ter zagotovili odgovornost za hude kršitve mednarodnega prava; v zvezi s tem poziva podpredsednico/visoko predstavnico in države članice EU, naj prevzamejo dejavno vlogo pri podpiranju takojšnjih ukrepov na ravni OZN in jasno izrazijo, da je EU pripravljena razmisliti o ciljno usmerjenih kazenskih sankcijah proti posameznikom in subjektom ter razmisliti o ustreznih posledicah v okviru trgovinskih preferencialov, ki jih uživa Mjanmar, če se bodo hude kršitve mednarodnega prava nekaznovano nadaljevale;
26.

poziva države članice in ESZD, naj izboljšajo doslednost pri izvajanju skupnega stališča in okrepijo mehanizme za izmenjavo podatkov z omogočanjem kvalitativno in kvantitativno boljših informacij za oceno tveganja pri izdajanju izvoznih dovoljenj na podlagi varne in obsežne digitalizacije sedanjega sistema, tako kot sledi: (a) zagotavljanje več informacij o izvoznih dovoljenjih in dejanskem izvozu, ki se izmenjujejo sistematično in pravočasno, tudi informacije o ustreznih končnih uporabnikih, primerih preusmerjanja, dovoljenjih za končne uporabnike, ki so ponarejena ali drugače sumljiva, sumljivih posrednikih ali prevoznih podjetjih, v skladu z nacionalno zakonodajo; (b) vzdrževanje seznama subjektov in posameznikov, obsojenih zaradi kršenja zakonodaje, povezane z izvozom orožja, ter primerov ugotovljenih preusmeritev in oseb, za katere je znano ali se sumi, da so vpletene v nezakonito trgovino z orožjem oziroma dejavnosti, ki ogrožajo mednarodno in državno varnost; (c) izmenjava dobre prakse, sprejete za izvajanje osmih meril; (d) sprememba veljavnih navodil za uporabnike v interaktivni spletni vir; (e) sprememba letnih poročil EU v spletne podatkovne zbirke z možnostjo iskanja do konca leta 2018 z novo obliko, ki se uporablja za podatke za leto 2016; (f) spodbujanje jasnih, ustaljenih postopkov sodelovanja med organi kazenskega pregona in mejnimi organi na podlagi izmenjave informacij, da se okrepi sodelovanje na področju varnosti in izkorenini nezakonita trgovina z orožjem, ki ogroža varnost EU in njenih državljanov;
48.

pozdravlja prizadevanja EU za podporo delu Komisije za mednarodno pravo in odgovornost ter drugih nevladnih organizacij, ki dokumentirajo grozodejstva; poziva EU, naj neposredno podpre iraško in sirsko civilno družbo pri zbiranju, ohranjanju in varovanju dokazov za zločine, ki so jih v Iraku in Siriji zagrešile strani, vpletene v konflikte, tudi ISIS/Daiš; poziva, naj bo osrednji ukrep pri boju proti nekaznovanosti in temeljna prednostna naloga, da se zberejo in ohranijo dokazi, digitalni in drugi, za ta vojna hudodelstva, hudodelstva zoper človečnost in genocid, ki so jih zagrešile vse strani, vpletene v konflikt; podpira britansko, belgijsko in iraško pobudo na ravni OZN („koalicija za privedbo Daiša pred sodišče“) za zbiranje dokazov za zločine, ki jih je zagrešil ISIS/Daiš v Siriji in Iraku, da bi ga lažje mednarodno preganjali, in poziva države članice EU, naj se koaliciji pridružijo ali jo podprejo; podpira tudi dejavnosti programa za kulturno dediščino in njegove dejavnosti ugotavljanja dejstev v Siriji in Iraku v zvezi z uničevanjem arheološke in kulturne dediščine;
34.

pozdravlja ohranjanje makroekonomske stabilnosti, znižanje stopnje brezposelnosti in stalno zavezanost vlade spodbujanju rasti in zaposlovanja s tržnimi gospodarskimi politikami, vendar je zaskrbljen zaradi vzdržnosti javnega dolga in dejstva, da je brezposelnost še vedno visoka, stopnja delovne aktivnosti pa je zlasti med mladimi, ženskami in invalidi zelo nizka; poleg tega poziva pristojne organe, naj se spoprimejo z dolgoročno in strukturno brezposelnostjo, spodbujajo sodelovanje na področju gospodarske politike, bolje uskladijo izobraževanje z zahtevami na trgu dela ter oblikujejo ciljno strategijo, s katero bi bolje vključili mlade in ženske na trg dela; je zaskrbljen zaradi izseljevanja visoko izobraženih mladih strokovnjakov in odločno poziva vlado, naj oblikuje programe, ki bi visoko izobraženim mladim strokovnjakom omogočili vrnitev in sodelovanje v političnih postopkih in postopkih odločanja; poziva k izboljšanju fiskalne discipline in preglednosti ter k povečanju zmogljivosti načrtovanja proračuna; spodbuja načelo uravnoteženega proračuna; ugotavlja, da zanesljivo in predvidljivo regulativno poslovno okolje vodi v večjo makroekonomsko stabilnost in rast; v zvezi s tem poziva k ustreznemu posvetovanju z vsemi deležniki;
74.

opozarja na pomemben potencial za razvoj dejavnosti, povezanih z raziskavami in inovacijami, za stabilen in trajnostni razvoj; poziva k izboljšanju dostopa najbolj oddaljenih regij do sredstev iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov ter Obzorja 2020, da bi omogočili boljšo povezanost njihovih univerz, raziskovalnih središč in inovativnih podjetij, jih podpirali, da bi postale bolj privlačne, ter spodbujali boljšo izmenjavo med državljani in institucijami, ne samo v najbolj oddaljenih regijah, temveč tudi s celinsko Evropo in tretjimi državami;
9.

želi opomniti, da je Etiopija pomembna namembna, tranzitna in izvorna država migrantov in da gosti najštevilčnejšo begunsko populacijo v Afriki; ugotavlja, da je bila sprejeta skupna agenda o migracijah in mobilnosti med EU in Etiopijo, ki obravnava vprašanje beguncev, nadzora meja in boja proti trgovini z ljudmi; poleg tega poziva Evropsko komisijo, naj pozorno spremlja vse nedavno začete projekte v okviru Skrbniškega sklada EU za Afriko; opozarja, da je Etiopija druga najbolj poseljena država v Afriki in ima eno od najhitreje rastočih gospodarstev, vendar je kljub temu ena od najrevnejših; opozarja, da se Etiopija s svojimi 5 328 kilometri meja sooča z nestabilnostjo svojih sosedov in s stalnim pritokom migrantov, saj gosti približno 800 000 beguncev;
11.

poudarja, da je od vseh ljudi v begunskem taborišču več kot 60 % žensk in otrok, ki se štejejo za najbolj ranljive in marginalizirane skupine v taborišču; poziva kenijsko vlado, regionalne institucije, mednarodne humanitarne organizacije in mednarodno skupnost, vključno z EU, naj sprejmejo poseben pristop k ukrepom pomoči, tako da se bodo obravnavali dejavniki, ki vplivajo na ranljivost žensk in otrok v taborišču, kot so preganjanje na podlagi biološkega ali družbenega spola, nasilje nad ženskami, spolna zloraba in izkoriščanje, skrajna revščina in izključitev;
1.

izraža zaskrbljenost zaradi aretacije in pridržanja Hakainda Hichileme in vztraja, da je treba vedno zagotoviti poštenost, skrbnost in preglednost pri uporabi prava in na vseh stopnjah sodnega postopka; je zaskrbljen zaradi poročil o političnih motivih v zvezi z obtožbami, in zato opozarja zambijsko vlado, da je dolžna zagotavljati temeljne pravice, načelo pravne države, vključno z dostopom do sodnega varstva in pravico do poštenega sojenja, kot so opredeljene v Afriški listini in drugih mednarodnih ter regionalnih instrumentih o človekovih pravicah;
36.

meni, da bi morala biti poglavja o trajnostnem razvoju v trgovinskih sporazumih EU obvezna in izvršljiva, da bi resnično izboljšala življenja ljudi, in poudarja, da je treba v dvostranske in večstranske trgovinske sporazume vključiti klavzulo, ki bo spodbujala ratifikacijo in izvajanje konvencij in agende za dostojno delo Mednarodne organizacije dela; opozarja, da bi se lahko položaj z vidika pravic delavcev, spodbujanja enakosti spolov in odprave dela otrok in prisilnega dela izboljšal z vzpostavitvijo shem, kakršna je posebni spodbujevalni režim EU za trajnostni razvoj in dobro upravljanje (GSP+), za katere je potrebna ratifikacija in izvedba 27 konvencij; ob tem poudarja, da je treba pozorno spremljati, kako države upravičenke izvajajo GSP+ in ali ravnajo v skladu s konvencijami; poziva EU, naj zagotovi, da se bo pogojevanje s človekovimi pravicami, vezano na enostranske trgovinske preferenciale GSP ali GSP+, učinkovito izvajalo in spremljalo; poziva Komisijo, naj v prihodnji reviziji pravil GSP/GSP+ uvede tarifne preferenciale za tekstilne izdelke, ki so bili dokazano proizvedeni trajnostno; poziva Komisijo, naj prizna uveljavljena trajnostna merila in minimalne zahteve za sisteme odkrivanja in certificiranja na podlagi mednarodnih konvencij, kot so temeljni delovni standardi Mednarodne organizacije dela ali standardi varstva biotske raznovrstnosti; poziva Komisijo, naj v svojih dejavnostih spremljanja in ocenjevanja prek tega instrumenta tarifnih preferencialov spodbuja proizvodnjo izdelkov pravične trgovine, posveti več pozornosti poročilom Mednarodne organizacije dela ter ugotovitvam njenih nadzornih organov ter bolje sodeluje z lokalnimi agencijami Mednarodne organizacije dela in OZN v državah upravičenkah, da bi v celoti upoštevala njihove poglede in izkušnje;
94.

ugotavlja, da veljavna pravila o dostopu do tajnih in drugih zaupnih informacij, ki jih Svet, Komisija ali države članice dajo na voljo Parlamentu v okviru preiskave, ne zagotavljajo popolne pravne jasnosti, temveč se na splošno razlagajo tako, kot da akreditirani parlamentarni pomočniki ne smejo dostopati do netajnih „drugih zaupnih informacij“ in jih preučiti v varni sobi za branje; ugotavlja, da številni poslanci menijo, da to pravilo ovira učinkovito in temeljito preučitev teh dokumentov v omejenem času, ki ga imajo preiskovalni odbori na voljo, in da je bil v primeru odbora TAXE 2 (posebni odbor za davčna stališča in druge ukrepe podobne narave ali s podobnim učinkom) akreditiranim parlamentarnim pomočnikom začasno in izjemoma dovoljen dostop, kar je omogočilo celovitejšo in učinkovitejšo uporabo teh virov; zato poziva, naj se v nov medinstitucionalni sporazum uvede jasna določba, ki bo akreditiranim parlamentarnim pomočnikom v vlogi podpore za poslance omogočila dostop do dokumentov na podlagi načela potrebe po seznanitvi; poziva pristojne organe, naj pospešijo pogajanja o tej točki tako, da ne ovirajo uspešnosti in učinkovitosti prihodnjih in potekajočih parlamentarnih preiskav;
13.

poziva, naj se OVSE in drugim mednarodnim opazovalcem človekovih pravic ter vsem humanitarnim akterjem omogoči neomejen, varen in neoviran dostop do Krimskega polotoka ter da se vzpostavijo neodvisni mehanizmi spremljanja in po potrebi zagotavlja humanitarna in pravna pomoč; podpira pobude pod vodstvom Ukrajine, da bi ta vprašanja obravnavala Svet za človekove pravice in generalna skupščina; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD) in delegacijo EU v Rusiji, naj pozorno spremljata sojenja ukrajinskim političnim zapornikom in poročata o ravnanju z njimi v priporu; izraža zaskrbljenost zaradi poročil o uporabi kazenskega psihiatričnega zdravljenja; pričakuje, da bodo delegacija EU, ESZD in veleposlaništva držav članic pozorno spremljali pravne postopke zoper ukrajinske državljane v Rusiji ter poskušali stopiti v stik z njimi pred in med njihovimi sojenji ter po tem;
E.

ker je bilo, „da bosta Evropski parlament in Svet – glede na to, da je zadržanje izvzetja iz vizumske obveznosti za vse državljane tretje države s seznama iz Priloge II k Uredbi (ES) št. 539/2001 politično zelo občutljivo, hkrati pa ima posledice za države članice, pridružene schengenske države in za samo Unijo, zlasti za njihove zunanje odnose in delovanje schengenskega območja na splošno – ustrezno vključena v drugo fazo uporabe mehanizma vzajemnosti, je bilo na Komisijo preneseno pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi z nekaterimi elementi mehanizma vzajemnosti“, vključno z začasnim zadržanjem izvzetja iz vizumske obveznosti za vse državljane zadevne tretje države;
E.

ker so se med 27. novembrom in 1. decembrom 2016 protestniki iz vse države zbrali v glavnem mestu, da bi nasprotovali gradnji medoceanskega kanala, saj gre za megaprojekt, ki bi zahteval razselitev več tisoč malih kmetov in pripadnikov domorodnih ljudstev, ki prebivajo na območju kanala, pa tudi zato, da bi javno obsodili nepreglednost predsedniških volitev, ki so potekale 6. novembra 2016; ker so zagovorniki človekovih pravic poročali, da je policija zoper protestnike uporabila solzivec ter gumijaste in svinčene naboje;
119.

poudarja, da je sicer treba varovati temeljne pravice in svoboščine ter vztraja pri potrebi po demokratičnem in sodnem nadzoru nad protiterorističnimi politikami, vendar je zaradi nedavnih napadov in povečanja teroristične grožnje sistemska, obvezna in strukturirana izmenjava informacij in podatkov med nacionalnimi organi kazenskega pregona in obveščevalnimi službami, ter z Europolom in agencijama Frontex in Eurojust, bistvenega pomena in jo je treba vzpostaviti čim prej;
2.

ostro obsoja izgubo možnosti za preživetje in lastnine ter kršitve in zlorabe mednarodnega prava človekovih pravic in humanitarnega prava, vključno s samovoljnimi poboji, spolnim nasiljem in nehumanim ravnanjem ter vsemi oblikami napadov in izzivanja civilnega prebivalstva in pripadnikov mirovnih sil; opozarja, da bi ti ciljno usmerjeni napadi lahko pomenili vojna hudodelstva po mednarodnem humanitarnem pravu; izreka iskreno sožalje maroški in bangladeški vladi, družinam žrtev in misiji MINUSCA; poudarja, da so napadi na pripadnike mirovnih sil nesprejemljivi in proti vsem mednarodnim normam;
30.

pozdravlja, da so institucije EU že poskrbele za (priložnostno) dostopnost javnih dogodkov in sej parlamentarnih odborov; meni, da bi lahko podnaslavljanje in samodejni zapis govora razumeli kot alternativen, a enakovreden in potreben ukrep za naglušne, ki ne uporabljajo znakovnega jezika, to pa velja tudi za zaposlene v institucijah EU z vidika zagotavljanja razumnih prilagoditev v skladu s členom 5 Direktive 2000/78/ES o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu;
I.

ker so zato EU in drugi svetovni akterji preklicali sankcije in Mjanmaru dovolili ponovno vključitev v svetovne politične in gospodarske strukture; ker imajo EU in njene države članice pomembno vlogo v procesu reform in odpiranja in so med drugim prispevale znatno razvojno pomoč, usposabljanje in tehnično sodelovanje ter spodbujale vključujoč sporazum o premirju po vsej državi in trgovino v okviru pobude „Vse razen orožja“; ker med EU in Mjanmarom potekajo letni dialogi o človekovih pravicah;
29.

meni, da je za doseganje tega cilja potrebno zbliževanje modelov, ki bo temeljilo na jasnih, usklajenih in neprekrivajočih se opredelitvah posrednikov in ponudnikov storitev; poziva k razlikovanju med posredniškimi platformami, ki uporabnikom ne prinašajo gospodarske koristi, in posredniškimi platformami, ki (pridobitnega) ponudnika storitev povežejo s stranko, ne glede na obstoj razmerja delodajalec–delojemalec med ponudnikom storitev in platformo; predlaga, naj se nacionalnim organom omogoči, da od posredniških platform zahtevajo informacije, ki so po njihovem mnenju potrebne, da bi vse strani lažje izpolnjevale davčne obveznosti in obveznosti glede socialne varnosti ter da bi zagotovili ustrezno usposobljenost ponudnikov storitev, ki uporabljajo platforme (kar bo zagotovilo varstvo potrošnikov); poudarja, da že obstoječi sistemi povratnih informacij in ocenjevanja posrednikom tudi pomagajo vzpostaviti odnos zaupanja s potrošniki in da je treba tako pridobljene podatke obravnavati v skladu z Direktivo 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta;
15.

je zaskrbljen zaradi varnostnih pomislekov, ki so se pojavili zaradi gradnje beloruske jedrske elektrarne v Ostrovcu, manj kot 50 kilometrov od litovske prestolnice Vilne in blizu poljske meje; poudarja, da potrebujemo celosten mednaroden nadzor nad izvajanjem tega projekta, da bi zagotovili njegovo skladnost z mednarodnimi jedrskimi in okoljskimi varnostnimi zahtevami in standardi, vključno s konvencijama OZN iz Espooja in Aarhusa; poziva Komisijo, naj v svoj dialog z Belorusijo in Rusijo vključi vprašanje varnosti in preglednosti v zvezi z belorusko jedrsko elektrarno, ki se gradi, saj jo financira Rusija in temelji na tehnologiji Rosatom, Parlamentu in državam članicam, zlasti tistim, ki mejijo na Belorusijo, pa naj redno poroča; poziva Svet in Komisijo, naj uporabita svoje vzvode, vključno s pogojevanjem makrofinančne pomoči EU, da bi zagotovila, da Belorusija spoštuje mednarodne varnostne standarde glede jedrske elektrarne v Ostrovcu, zlasti kar zadeva izvajanje stresnih testov, kot je bilo dogovorjeno s Komisijo 23. junija 2011;
7.

je naklonjen predlaganim spremembam svežnja večletnega finančnega okvira, zlasti glede prilagodljivosti; vendar obžaluje, da Komisija ni predlagala povišanja zgornjih mej večletnega finančnega okvira, kar bi omogočilo jasno in trajno rešitev za financiranje ocenjenih potreb politik EU do konca tega obdobja; opozarja na stališče Parlamenta, da zgornje meje razdelkov 1a (Konkurenčnost za rast in delovna mesta), 1b (Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija), 3 (Varnost in državljanstvo) in 4 (Evropa v svetu) niso zadostne in da bi jih bilo treba povišati, da se bo lahko Unija soočila z izzivi in izpolnila svoje politične cilje;
77.

poziva EU, naj še naprej podpira konsolidacijo javne uprave in sprejetje primernih protikorupcijskih zakonodajnih okvirov v vseh državah, zlasti v pokonfliktnih državah in državah v tranziciji, kjer so državne ustanove šibke; vztraja, da je treba vselej v okviru meril, ki zagotavljajo primerne standarde za varstvo podatkov in zasebnosti, krepiti regionalna in specializirana policijska in pravosodna omrežja v državah v razvoju ter širiti najboljšo prakso, znanje in veščine Europola, Eurojusta in Evropske pravosodne mreže; poudarja, da je treba za to, da bi bili kršitelji spoznani za odgovorne, izboljšati pravno ureditev in kazenski pregon ter spodbujati zaščito prijaviteljev nepravilnosti ter v EU in zunaj nje vzpostaviti ustrezen sistem za njihovo zaščito; poudarja predvsem, da je potreben mehanizem neposrednega poročanja za državljane v državah prejemnicah pomoči EU, ki opozarjajo na nepravilnosti v programih, ki se financirajo s pomočjo EU;
58.

pozdravlja posebne določbe za migrante, prosilce za azil, razseljene osebe in osebe brez državljanstva iz evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice za obdobje 2014–2020; poziva Komisijo, naj nadaljuje razmislek o tem, da bi varstvo in spodbujanje pravic migrantov in beguncev v okviru vmesnega pregleda instrumenta za človekove pravice 2017–2018 opredelili kot prednostno nalogo; poziva ESZD in države članice, naj upoštevajo zaveze, sprejete julija 2015 v okviru akcijskega načrta EU za človekove pravice in demokracijo, ter naj vključijo in izboljšajo zagotavljanje človekovih pravic v vse sporazume, postopke in programe s tretjimi državami na področju migracije; meni, da bi bilo treba za vse sporazume oziroma programe izvesti tudi neodvisne ocene na področju človekovih pravic in zagotoviti njihovo redno ocenjevanje; zato priporoča, da se izvajajo komunikacijske kampanje in kampanje ozaveščanja, s katerimi lahko izboljšamo način, na katerega prebivalstvo vidi migrante, in okrepimo priložnosti, ki jih lahko migranti prinesejo družbi tako v državah izvora kot v državah gostiteljicah; v zvezi s tem opozarja, da bi moral evropski instrument za demokracijo in človekove pravice še naprej financirati projekte za okrepitev boja proti rasizmu, diskriminaciji, ksenofobiji in drugim oblikam nestrpnosti, vključno z versko nestrpnostjo, in sprejeti programe;
20.

poudarja, kako pomembno je pravočasno in učinkovito poskrbeti za varnost, in sicer prek resnično varnih poti, na katerih je mogoče zagotavljati varnost, tudi z odstranitvijo min in ponovno vzpostavitvijo pravne države, pa tudi osnovnih storitev na osvobojenih območjih, kot so zdravstvena oskrba, elektrika in izobraževanje; opozarja, da bi se lahko – če ne bodo zagotovljene osnovne storitve, varnost in dolgoročna strategija za odpravo temeljnih vzrokov in če ne bo prizadevanj za socialno kohezijo – ponovno pojavile ekstremistične sile; zato poziva k močni povezavi med humanitarno pomočjo in razvojnim sodelovanjem, da bi zagotovili kontinuiteto humanitarne pomoči za stabilizacijo, odpornost in razvoj Iraka;
27.

poziva Komisijo, naj bolj pritegne države članice, lokalne in regionalne organe, visokošolske ustanove in ustanove za usposabljanje, združenja civilne družbe, podjetja, sindikate in finančne institucije, da bi spodbujali in dodobra izkoristili finančne vire EU (npr. Evropski sklad za strateške naložbe, Evropski socialni sklad, Evropski sklad za regionalni razvoj, program za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja, Obzorje 2020 in Erasmus+) in tako pomagali premagovati težave pri dostopanju do informacij, svetovanja in finančnih sredstev, ki so še vedno ena od glavnih ovir za rast malih in srednjih podjetij in njihov potencial za ustvarjanje delovni mest; poudarja tudi pomen čezmejnih podpornih shem za mala in srednja podjetja v okviru evropske raziskovalne pobude EUREKA, da bi olajšali sodelovanje med malimi in srednjimi podjetij in raziskovalnimi ustanovami; poziva Komisijo in države članice, naj izboljšajo usklajevanje različnih instrumentov financiranja za mala in srednja podjetja;