EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 1.6.2011 
SEC(2011) 672 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
 
Spremni dokument k 
 
predlogu 
 
UREDBE EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
 
o evropski standardizaciji in spremembi direktiv Sveta 89/686/EGS in 93/15/EGS ter 
direktiv 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 
2009/105/ES in 2009/23/ES 
{COM(2011) 315 kon č.} 
{SEC(2011) 671 kon č.}  
 
SL 1   SL Izjava o omejitvi odgovornosti:  Ta povzetek je zavezujo č le za službe Komisije, ki 
sodelujejo pri njegovi prip ravi, in ne vpliva na kon čno obliko kakršne koli odlo čitve 
Komisije. 
1. O PREDELITEV PROBLEMA  
Ta dokument se nanaša le na evropski sistem standardizacije, v katerem imajo 
ključno vlogo tri neodvisne evropske standardizacijske organizacije CEN, 
CENELEC in ETSI (v nadaljnjem bese dilu: ESO), in na standarde za 
interoperabilnost na podro čju IKT. 
Standardi in standardizacija so zelo u činkovita orodja politike EU. Že sam obstoj 
standardov spodbuja trgovino zarad i njihovega pozitivnega u činka zmanjševanja 
stroškov in asimetrije informacij me d ponudbo in povpraševanjem, zlasti pri 
čezmejnih transakcijah. Na podlagi ve č ekonometri čnih študij je bila na 
makroekonomski ravni ugotovljena ja sna povezava med standardizacijo v 
gospodarstvu, rastjo produkti vnosti, trgovino in splošno gospodarsko rastjo. Študije 
kažejo, da obstoje či standardi k BDP letno prispevajo približno eno odstotno to čko. 
Čeprav prinašajo standardi in standardizacija veliko ve č koristi evropskemu 
gospodarstvu, se uporabljajo kot instrumen ti politike, s katerimi se med drugim 
zagotavljajo delovanje enotnega trga, interoperabilnost omrežij in sistemov, zlasti na 
področju IKT, visoka raven varstva potrošnikov in okolja ter ve č inovacij in ve čja 
socialna vklju čenost. 
Vendar se je na podlagi ja vnih posvetovanj z zainter esiranimi stranmi in poro čila 
Evropskega parlamenta o prihodnos ti evropske standardizacije1 pokazalo, da je treba 
obravnavati nekatere probleme. 
Evropski standardi imajo zelo pomembno vlogo pri delovanju notranjega trga za 
industrijske proizvode.  Evropski standardi nadomeš čajo nacionalne in pogosto 
nasprotujo če si standarde, ki lahko kot taki ustvarjajo tehni čne ovire na nacionalnem 
trgu. Za namene te ocene u činka se lahko evropski standardi razdelijo v dve 
kategoriji:  
• evropski standardi, razviti na zahtevo Komisije  na podlagi tako imenovanega 
„pooblastila“, v katerem so ESO pozva ne, naj pripravijo normativne tehni čne 
specifikacije, ki izpolnjujej o zahteve iz pooblastila. Ti standardi se lahko nadalje 
razdelijo v dve podkategoriji: 
– usklajeni standardi, s katerimi se zagotavlja, da proi zvodi izpolnjujejo 
bistvene zahteve iz zakonodaje  EU. Skladnost z evropskim 
„usklajenim“ standardom zagotavlja zahtevano raven varnosti 
proizvodov. Vendar je uporaba uskl ajenih standardov še vedno 
prostovoljna, zato lahko proizvajal ec uporabi katero koli drugo tehni čno 
rešitev, ki dokazuje, da njegov proi zvod izpolnjuje bistvene zahteve. 
Delež usklajenih evropskih standard ov se je v zadnjih dveh desetletjih 
                                                 
1 A7-0276/2010. 
 
SL 2   SL povečal s 3,55 % na 20 % v letu 2009. To kaže na vedno ve čji pomen 
standardov kot instrumenta, ki spremlja zakonodajo EU2; 
– drugi evropski standardi v podporo evropskim politikam; 
• drugi evropski standardi  se sprejemajo zunaj zak onodaje EU na pobudo podjetij, 
nacionalnih organov za standardizacijo al i drugih zainteresira nih strani ali na 
zahtevo Komisije.  
1.1 Problem 1: postopek sprejemanja evropskih standardov, ki jih zahteva 
Komisija, ni dovolj hiter 
V hitro spreminjajo čem se svetu in družbi, zlasti v sektorjih, za katere so zna čilne 
zelo kratke življenjske dobe in razvojne faze proizvodov, morajo standardi slediti 
hitremu tehnološkemu razvoju. Nekatere zaint eresirane strani men ijo, da je celoten 
postopek razvoja evropskih standardov prepo časen, čeprav so pripombe v zvezi s 
počasnostjo standardizacije morda manj pomembne za tehnologije, ki se dolgo 
razvijajo in uvajajo. Tre nutno se dokumenti CEN in CENELEC razvijajo 21,5 do 
36 mesecev, obi čajen časovni okvir za razvoj dokumentov ETSI pa je od 12 do 
24 mesecev. Celoten proces razvoja pa je lahko veliko daljši pri standardih, ki se razvijejo na zahtevo Komisije. Razvoj teh st andardov sestavljajo štiri glavne faze, tj. 
priprava pooblastila in pozitivnega mnenja odbora, ustanovljenega v skladu z 
Direktivo 98/34/ES, sprejetje pooblastila v okviru ESO in za četek del v zvezi s 
standardom, razvoj samega standarda in ob java sklicevanja na usklajeni standard v 
Uradnem listu ter postopek nasprotovanja. 
1.2 Problem 2: nezadostna zastopanost MSP in družbenih zainteresiranih strani v 
evropskem postopku standardizacije 
Več študij je pokazalo, da se MSP sre čujejo s številnimi problemi v zvezi s standardi 
in standardizacijo. Po mnenju številnih zainteresiranih strani je eden od najve čjih 
problemov ta, da so MSP v standardizacijski h dejavnostih, zlasti na evropski ravni, 
na splošno nezadostno zastopana. Poleg te ga se standardi pogosto nanašajo na 
varnost in dobro po čutje državljanov, u činkovitost omrežij, okolje in druga podro čja 
javne politike. Čeprav imajo standardi v družbi  pomembno vlogo, mnenje zadevnih 
družbenih zainteresiranih strani ni zadostno vklju čeno v postopek standardizacije v 
EU. Za rešitev problema nezadostne zastopa nosti MSP in družbe nih zainteresiranih 
strani v dejavnostih standardizacije se orga nizacijam, ki zastopajo MSP in družbene 
zainteresirane strani, pla čujejo finan čni prispevki. Merila za upravi čenost do teh 
donacij, pogoji njihove uporabe in  vrsta razpoložljivih finan čnih prispevkov se zelo 
razlikujejo. Nekatere organizac ije prejemajo donacije za ukrepe, druge pa prejemajo 
tudi donacije za poslovanje.  
1.3 Problem 3: sklicevanje na „standard e forumov in konzorcijev“ v javnih 
naro
čilih IKT zdaj ni mogo če  
Na podro čju IKT veliko standardov za zagotavljanj e interoperabilnosti ne pripravijo 
ESO, ampak so pripravljeni v okviru sv etovnih forumov in konzorcijev. To velja 
                                                 
2 Podrobni podatki so v Prilogi 3, Priloga 4 pa vsebuje pregled zakonodaje EU, pri čemer so evropski 
standardi uporabljeni kot podlaga za domnevo o skladnosti z bistvenimi zahtevami. 
 
SL 3   SL zlasti za standarde v zvezi z internetom in svetovnim spletom. Tradicionalne 
organizacije za dolo čanje standardov predvsem zaradi pomanjkanja visoko 
specializiranih strokovnjakov ne pokrivajo podro čja IKT, zato se zdaj ve čina 
standardizacije na podro čju IKT na svetovni ravni oprav i zunaj uradnega evropskega 
ali mednarodnega sistema standardizacije.  
Sklicevanje na standarde v javnih naro čilih je lahko pomembno sredstvo za 
spodbujanje inovacij in obenem javnim orga nom potrebno orodje za izpolnjevanje 
nalog, zlasti na vodilnih trgih, kot je e-zdravje. Javna naro čila morajo biti v skladu z 
Direktivo 2004/18/ES, ki razlikuje med uradnimi standardi in drugimi tehni čnimi 
specifikacijami, za katere se dodatno zahteva opis funkcionalnih zahtev. Če se javni 
organi v svojih tehni čnih specifikacijah sklicujejo na tehni čne standarde, morajo 
navesti tudi, ali ponudnikom omogo čajo, da dokažejo skladnost svoje ponudbe s 
specifikacijami, čeprav ta ne izpolnjuje navedenih tehni čnih standardov. Vendar 
lahko pri nakupu storitev in proizvodov IK T prevladajo dodatne zahteve. Javni 
organi morajo imeti možnost dolo čiti svoje strategije in arhitekture IKT, vklju čno s 
čezmejno interoperabi lnostjo, zato naro čajo sisteme/storitve in proizvode IKT ali 
njihove komponente, ki ustrezajo njihovim zahtevam.  
2. C ILJI 
2.1 Splošni cilji politike 
Namen te pobude je pove čati prispevek standardov in evropske standardizacije k 
boljšemu delovanju notranjega trga, pospeše vanju rasti in inovacij ter spodbujanju 
konkuren čnosti podjetij EU, zlasti MSP.  
2.2 Specifi čni cilji 
(1) Zmanjšanje časa, potrebnega za postopek standardizacije za standarde, ki 
se razvijejo na zahtevo Komisije; 
(2) zagotavljanje ustrezne zastopanosti M SP in družbenih zainteresiranih 
strani v postopku standardizacije, zlasti pri standardih, ,ki se razvijejo na 
zahtevo Komisije; 
(3) razširitev uporabe sta ndardov IKT in s tem pove čanje interoperabilnosti z 
bolj povezanim evropskim trgom javnih naro čil za proizvode in storitve 
IKT, zlasti v povezavi z vzpostavitvijo „e-notranjega trga“; 
(4) odprava dvoumnosti v obstoje čem pravnem okviru. 
3. O CENA U ČINKOV  
3.1 Problem 1: evropski postopek dolo čanja standardov ni dovolj hiter 
3.1.1 Možnost politike 1.0: osnovni scenarij 
Kot je opisano zgoraj. Uporablja se ko t podlaga za oceno drugih možnosti. 
 
SL 4   SL 3.1.2 Možnost politike 1.A: dolo čitev rokov za pripravo evropskih standardov  
Prednost te možnosti je, da bi bili evr opski standardi na voljo v precej kratkem času. 
Predvideva se, da bi ESO sprejele krajše roke in da bi lahko prepri čali tehnične 
strokovnjake, da bi razvoj u standarda namenili ve č časa. Pozitivne gospodarske 
koristi zgodnejše dostopnosti standarda se la hko ocenijo na stopnjo rasti za približno 
eno odstotno to čko na leto za proizvod ali st oritev, zajeto v standardu.  
Poleg dejstva, da bi se ta možnost uporablj ala le za usklajene st andarde in evropske 
standarde, ki jih zahteva Komisija, la hko rok, zaradi katerega bi morale ESO 
pospešiti uraden postopek dolo čanja standardov, negativno vpliva na kakovost 
standarda. Čas je mogo če pridobiti le z omejevanjem soglasja in skladno s tem s 
skrajšanjem (ali izpustitvijo) ene od vmesnih posvetovalnih faz.  
Roki za vse evropske standa rde in priprava vsaj en akega števila standardov v 
krajšem času bi lahko povzro čili večje stroške (na primer zaradi pogostejših 
sestankov) na letni ravni. D odaten letni strošek na standa rd je ocenjen na približno 
150 000 EUR do 200 000 EUR, če bi bilo treba standarde dokon čati v dveh letih. 
Pospešitev bi bila mogo ča le, če bi se industrija in dr uge zainteresirane strani 
strinjale, da bi si de lile dodatne stroške, ali če bi pospešitev financirala Komisija. Če 
se ne bi sprejeli specifi čni ukrepi, bi roki za vse evropske standarde zagotovo 
negativno vplivali na vklju čenost MSP in družbenih zai nteresiranih strani.  
3.1.3 Možnost politike 1.B: ustanov itev Evropske agencije za st andarde, ki bi upravljala 
postopek dolo čanja standardov  
Prednost te možnosti je, da bi agencijo nadz iral evropski zakonodajalec in da bi bilo 
težje zavrniti pooblastila  za evropske standarde. Usta novitev nove evropske agencije 
za standardizacijo bi pomenila, da bi se zahteve za usklajene standarde obravnavale 
prednostno. Raven podvajanja  upravnih virov in  stroškov bi bila nižja, pri čemer bi 
se združilo celotno razpolož ljivo strokovno znanje. Poleg te ga bi se lahko izboljšala 
udeležba MSP v postopku standardizacije. 
Vendar ima ta možnost veliko pomembnih poman jkljivosti. Za njeno izvedljivost je 
potrebno predvsem tesno sodelovanje z naci onalnimi standardizacijskimi organi. 
Agencija za evropsko standardizacijo ne  bi mogla delovati brez njihove podpore. 
Poleg tega agencija ne bi mogla zagotoviti  ravni strokovnega znanja, potrebnega za 
učinkovito izvedbo nalog tehni čnega odbora. Zato bi bilo  še vedno potrebno soglasje 
med strokovnjaki, ne glede na to, ali je bilo delo opravljeno v okviru ESO ali v 
okviru agencije. Ta možnost bi zagotovo pomenila znatne dodatne stroške za proračun EU. Komisija zdaj prispeva 21,2 milij ona EUR, tj. približno 47 % skupnega 
prihodka treh ESO (44 000 000 EUR). Ostali de l prihodka ESO se financira zlasti iz 
pristojbin in prispevkov članov. Upoštevati je treba, da število standardov, katerih 
pripravo zahteva Komisija, predstavlja sorazmerno majh en delež vseh dokumentov, 
ki jih izdajo ESO.  
3.1.4 Možnost politike 1.C: pregledni  in poenostavljeni postopk i za usklajene standarde in 
druge evropske standarde, ki jih zahteva Komisija  
Z bolj organiziranim rednim letnim ali ve čletnim postopkom na črtovanja bi se 
povečala obremenitev služb Komisije, hkrati pa bi to imelo na splošno pozitiven 
 
SL 5   SL učinek. ESO bi omogo čilo, da bi vnaprej poznale pr ihodnje zahteve in skrajšale 
postopek njihovega sprejetja, da bi bili us klajeni standardi hitrej e na voljo na trgu za 
uporabo v podjetjih. Ta možnost bi pozitivno vplivala na notranji trg in konkuren čnost podjetij (vklju čno z MSP) s skrajšanjem obdobja za izdajo pooblastil 
za približno šest me secev (z odpravo lo čenega posvetovanja z oborom), pri čemer bi 
se to obdobje lahko skrajšalo za dodatn ih šest mesecev ob koncu postopka s 
povečanjem učinkovitosti v primeru nasprot ovanja. Opredeliti ni mogo če nobenih 
negativnih vplivov ali dodatnih stroškov. Čeprav ima ta možnost na splošno 
pozitiven u činek brez kakršnih koli negativnih u činkov, je njena glavna slabost 
dejstvo, da bi se uporablja la le za usklajene standarde in standarde, razvite na 
zahtevo Komisije, zato ne bi vplivala na hi trost drugega evropskega dela v zvezi s 
standardizacijo. 
3.2 Problem 2: vklju čenost MSP in družbenih zaint eresiranih strani v evropski 
postopek standardizacije 
3.2.1 Možnost politike 2.0: os novni scenarij (tj. finan čni prispevek k zastopanosti MSP in 
družbenih zainteresiranih strani) 
Kot je opisano zgoraj. Uporablja se ko t podlaga za oceno drugih možnosti. 
3.2.2 Možnost politike 2.A: omogo čanje neposredne zastopanos ti MSP in družbenih 
zainteresiranih strani v evropskih organizacijah za standardizacijo  
Dolgoročna neposredna udeležba tehni čno usposobljenega osebja posameznih MSP 
in družbenih zainteresiranih strani  na sestankih in  razpravah tehni čnega odbora temu 
osebju omogo ča, da si pridobi ugled v organizacijah za sta ndardizacijo. Poleg tega 
lahko osebje neposredno vpliva na sam postopek. Za udeležbo v postopku 
standardizacije je potrebno dobro tehni čno razumevanje predlaganih standardov in 
njihovih okoliš čin. Poleg tega se morajo biti udeleženci pripravljeni vnaprej zavezati, 
da bodo vložili veliko časa in energije, ki sta potrebna za spremljanje teko čih 
notranjih razprav o vsebini prihodnjega sta ndarda. Za smiselno udeležbo se uporablja 
merilo, po katerem mora oseba delu v tehni čnem odboru ali delovni skupini nameniti 
približno 20 % svojega časa. 
3.2.3 Možnost politike 2.B: podeli tev glasovalnih pravic organ izacijam, ki zastopajo MSP 
in družbene zainteresirane  strani v evropskih organi zacijah za standardizacijo  
Podelitev glasovalnih pravic zelo omejenem u številu predstavniških organizacij za 
tehnično delo v okviru CEN bi zelo  pozitivno vplivala na vklju čenost MSP in 
družbenih zainteresiranih strani. Druge delegacije z glasovalnimi pravicami bi 
morale upoštevati stališ ča delegacij MSP in družbeni h zainteresiranih strani. 
Opredeliti ni mogo če nobenih negativnih u činkov. Vendar se je treba o podelitvi 
glasovalnih pravic organizacijam, ki ni so nacionalni organi  za standardizacijo, 
pogajati in dogovoriti s člani ESO, zato je izvedljivos t te možnosti negotova. Poleg 
tega lahko to povzro či plačilo višje članarine, s čimer bi se pove čal strošek te 
možnosti za organizacije, ki zastopajo MSP in družbene zainteresirane strani.  
 
SL 6   SL 3.2.4 Možnost politike 2.C: okrepi tev položaja organizacij, ki zastopajo MSP in družbene 
zainteresirane strani v okviru ES O z možnostjo donacije za poslovanje 
Pozitiven vidik te možnosti je, da zagotav lja možnost stalne podpore organizacijam, 
ki zastopajo MSP in družbene zainteresiran e strani, tako da te utrdijo svojo vlogo v 
postopku standardizacije. Drugi pozitive n vidik je, da možnost donacije za 
poslovanje vsebuje mo čno spodbudo za ESO, da te organizacije še naprej 
obravnavajo kot zanesljive partnerje v po stopku standardizacije in mnenja teh 
organizacij ustrezno upoštevajo med tehni čnim delom v zvezi z evropskimi 
standardi. Vendar bi bila pri tej možnosti potrebna izjema glede na čela zniževanja v 
temeljnem aktu, na katerem temelji dode ljevanje donacij. Poleg tega mora 
proračunski organ pri tej možnosti vsaj ohraniti prora čunske zneske, ki so zdaj 
razdeljeni na ve č proračunskih vrstic. Opredeliti ni mogo če nobenih negativnih 
vidikov. 
3.3 Problem 3: sklicevanje na „standard e forumov in konzorcijev“ v javnih 
naročilih IKT zdaj ni mogo če 
3.3.1 Možnost politike 3.0: osnovni scenarij 
Kot je opisano zgoraj. Uporablja se ko t podlaga za oceno drugih možnosti. 
3.3.2 Možnost politike 3.A: oživit ev izvajanja mehanizmov Skle pa Sveta 87/95/EGS v zvezi 
z javnimi naro čili in politikami  
Prednost te možnosti je, da zakonodajne sp remembe niso potrebne in da se lahko 
preprečijo s tem povezani upravni stro ški za zakonodajalca EU in države članice. 
Vendar preoblikovanje standa rdov forumov in konzorcijev v evropske standarde 
povzroča dodatne izdatke, odgovorno sti in stroške za ESO. Znaten del stroškov bi 
morala kriti Komisija. Poleg tega bi bile ESO odgovorne za redno pregledovanje in 
posodabljanje standarda. Prav tako okoliš čine iz člena 5(3) ne ustrezajo ve č 
tehnološkemu stanju na trgu. Zato je mord a za to možnost potrebna zelo široka 
razlaga dolo čb Sklepa 87/95/EGS. Zaradi pomanjkanja pravne varnosti bi bili u činki 
na notranji trg, MSP, javne organe, potrošnike in inovac ije zelo majhni. Kljub temu 
ne bi bilo prora čunskih posledic.  
3.3.3 Možnost politike 3.B: omogo čanje sklicevanja na „standarde forumov in 
konzorcijev“  
Glavna prednost te možnosti je, da bi se z omogo čanjem sklicevanja na trdni pravni 
podlagi na izbrane standarde forumov in konzorcijev pri javnih naro čilih prepre čile 
težnje k razdrobljenosti trga  in bi se pozitivno vpliv alo na notranji trg, zlasti za 
podjetja, ki tržijo blago ali storitve, ki so v skladu s temi standardi forumov in 
konzorcijev. Ta možnost bi posredno pozit ivno vplivala na javne organe, MSP in 
potrošnike ob upoštevanju širjenja visoko tehnoloških elektronskih potrošniških 
izdelkov z mrežnimi u činki.  
Kljub temu bi bila lahko s temi pozitivnimi u činki povezana ustrezna tveganja. 
Veliko tveganje je, da bi lahko standardi forumov in konzorcijev vsebovali lastniške 
tehnologije; dejanski monopol na podro čju določene tehnologije bi tako povzro čil 
dejanski monopol na trgu storitev in izdel kov, ki temeljijo na tej tehnologiji. To bi 
 
SL 7   SL torej koristilo edinemu dobavitelju te te hnologije. Zato bi morali biti standardi 
forumov in konzorcijev vsaj v skladu s pol itikami za pravice intelektualne lastnine 
pod poštenimi, razumnimi in nediskrimina tornimi pogoji (FRAND), kot velja za 
ESO, ali pa bi morali biti brezpla čni. To je vklju čeno v vnaprej dolo čena merila ali 
lastnosti3, na podlagi katerih jih mora izbr ati in oceniti Komisija s pomo čjo 
zainteresiranih strani prek posvetovaln e „platforme“, ki zajema zelo razli čne 
zainteresirane strani, pri čemer ni potrebno najemati zunanjih strokovnjakov.  
3.3.4 Možnost politike 3.C: odobrite v statusa priznanih subj ektov izbranim zasebnim 
forumom in konzorcijem v skladu z Direktivo 98/34/ES  
Učinki te možnosti so odvisni od ve č zunanjih dejavnikov, npr. pripravljenosti 
izbranih forumov in konzorcijev, da pridobijo  priznanje in sprejmejo nadzor v skladu 
z merili STO o standardizaciji. Forumi in  konzorciji morda ne bodo želeli vložiti 
zahtevka za priznanje zaradi dodatnih stroš kov akreditacije, nj enih rednih podaljšanj 
(npr. strošek notranj e revizije) in stroškov, povezani h z izpolnjevanjem postopkovnih 
zahtev in vprašanji v zvezi z njihovo „neodvisnostjo“. V pr imeru priznanja bi morali 
forumi in konzorciji upoštevati nekatere pos topkovne vidike ura dne standardizacije, 
zaradi katerih bi se lahko upo časnil prihodnji razvoj sta ndardov. Priznanje zasebnih 
forumov in konzorcijev bi povzro čilo nekatere pomembne težave pri upravljanju in 
usklajevanju. Zasebni forumi in konzorciji imajo obi čajno precej visoke članarine, ki 
bi lahko odvrnile MSP od sodelovanja v postopku standardiz acije in pomenile 
dejavnik diskriminacije. MSP bi se soo čala z več izzivi pri dejavni udeležbi v 
konzorcijih in manj težav pri pasivnem op azovanju njihovih dejavnosti. Zato je ve čja 
verjetnost, da bodo imela koristi od deja vne udeležbe pri standardizaciji ve čja 
podjetja. V vsakem primeru bi bil za to možnost potreben natan čen pregled 
postopkovnih zagotovil, ki  jih ponujajo forumi in konz orciji v okviru izbirnega 
postopka.  
Ta možnost bi pomenila dodatne stroške za forume in konzorcije, zlasti pri 
dokazovanju skladnosti z merili STO, in predvsem za postopkovne zahteve in 
vprašanja v zvezi z njihovo „n eodvisnostjo“. V primeru priz navanja bi morali forumi 
in konzorciji upoštevati postopkovne vidike uradne standardizacije in izpolnjevati 
naloge priznanega organa. Noben od te h vidikov ne pomeni dodane vrednosti za 
vsebino in kakovost standarda. Poleg tega bi bila potrebna dodatna sredstva iz proračuna EU, ker bi bilo smiselno, da so organizacije, ki izpol njujejo vsa merila, 
upravičene do finan čnega prispevka EU. 
4. P
RIMERJAVA MOŽNOSTI  
Možnosti politike za tri problemska podro čja se med seboj primerjajo glede na 
merila učinkovitosti (tj. v kolikšni meri izpolnj ujejo posamezne cilje), smotrnosti (tj. 
kakšni so s tem povezani stroški) in skla dnosti z drugimi politikami EU. Na podlagi 
tega se predlaga, da se ohranijo naslednje možnosti: 
                                                 
3 Seznam mogo čih lastnosti je dolo čen v točki 2.1 bele knjige Komisije „Posodobitev standardizacije 
IKT v EU – Pot naprej“, COM(2009) 324, 3.7.2009. 
 
SL 8   SL • kombinacija možnosti politike 1.A (roki za pripravo evropskih standardov) in 1.C 
(pregledni in poenostavljeni postopki za usklajene standarde in druge evropske 
standarde, ki jih zahteva Komisija); 
• možnost politike 2.C: okrepitev položaj a organizacij, ki zastopajo MSP in 
družbene zainteresirane st rani v okviru ESO z možnos tjo donacije za poslovanje; 
• možnost politike 3.B: omogo čanje sklicevanja na „spe cifikacije forumov in 
konzorcijev“.