Letno poročilo o agencijah EU za proračunsko leto 2018

(2019/C 417/01)

VSEBINA

SEZNAM AGENCIJ IN DRUGIH ORGANOV EU, ZAJETIH V TO POROČILO 4

POGLAVJE 1 Agencije EU in revizija, ki jo je opravilo Sodišče 6

UVOD 6

AGENCIJE EU 6

Različne vrste agencij pomagajo EU pri oblikovanju in izvajanju politik EU 6

Agencije se financirajo iz različnih virov in v okviru različnih razdelkov večletnega finančnega okvira 9

Ureditve na področju proračuna in podeljevanja razrešnic so podobne za vse agencije, razen za EUIPO, CPVO in SRB 15

Mreža agencij EU omogoča sodelovanje med agencijami in komuniciranje z deležniki 16

REVIZIJA SODIŠČA 16

Naloge Sodišča zajemajo letne revizije, posebne revizije in mnenja 16

Revizije Sodišča so namenjene obravnavi ključnih tveganj 17

Sodišče o domnevnih goljufijah poroča uradu OLAF 18

Sodišče zagotavlja informacije o revizijah Službe Komisije za notranjo revizijo in poročilih o zunanjem vrednotenju 18

POGLAVJE 2 Pregled revizijskih rezultatov 19

UVOD 19

REZULTATI LETNIH REVIZIJ AGENCIJ ZA LETO 2018 SO NA SPLOŠNO POZITIVNI 19

Revizijska mnenja brez pridržkov o zanesljivosti zaključnih računov vseh agencij 19

Mnenja brez pridržkov o zakonitosti in pravilnosti prihodkov, povezanih z zaključnimi računi vseh agencij 20

Mnenja brez pridržkov o zakonitosti in pravilnosti plačil, povezanih z zaključnimi računi agencij, razen za EASO 20

V opažanjih Sodišča se obravnavajo področja, na katerih so možne izboljšave, v 36 agencijah 22

REVIZIJSKI REZULTATI DRUGIH PRODUKTOV, KI SE NANAŠAJO NA AGENCIJE IN JIH JE SODIŠČE OBJAVILO 31

Posebno poročilo Evropskega računskega sodišča št. 29/2018 – Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine je pomembno prispeval k nadzoru in stabilnosti v zavarovalniškem sektorju, vendar bistveni izzivi ostajajo 31

Specifično letno poročilo Sodišča v skladu s členom 92(4) Uredbe (EU) 806/2014 o morebitnih pogojnih obveznostih, nastalih zaradi opravljanja nalog Enotnega odbora za reševanje, Sveta in Komisije v okviru te uredbe, za proračunsko leto 2017 32

Druga posebna poročila Evropskega računskega sodišča, ki se nanašajo tudi na eno ali več agencij 32

ODGOVOR MREŽE AGENCIJ EU 33

POGLAVJE 3 Izjave o zanesljivosti in drugi revizijski rezultati, ki se nanašajo na agencije 34

3.1. Informacije v podkrepitev izjave o zanesljivosti 34

AGENCIJE, KI SO FINANCIRANE IZ RAZDELKA 1A VEČLETNEGA FINANČNEGA OKVIRA – KONKURENČNOST ZA RAST IN DELOVNA MESTA 36

3.2. Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev (ACER) 36

3.3. Agencija za podporo Organu evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije (Urad BEREC) 40

3.4. Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja (Cedefop) 44

3.5. Evropska agencija za varnost v letalstvu (EASA) 48

3.6. Evropski bančni organ (EBA) 52

3.7. Evropska agencija za kemikalije (ECHA) 57

3.8. Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA) 62

3.9. Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo (EIT) 66

3.10. Evropska agencija za pomorsko varnost (EMSA) 72

3.11. Agencija Evropske unije za varnost omrežij in informacij (ENISA) 76

3.12. Agencija Evropske unije za železnice (ERA) 80

3.13. Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA) 85

3.14. Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu (EU-OSHA) 90

3.15. Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound) 94

3.16. Agencija za evropski GNSS (globalni satelitski navigacijski sistem) (GSA) 98

AGENCIJE, KI SO FINANCIRANE IZ RAZDELKA 2 VEČLETNEGA FINANČNEGA OKVIRA – TRAJNOSTNA RAST: NARAVNI VIRI 102

3.17. Evropska agencija za okolje (EEA) 102

3.18. Evropska agencija za nadzor ribištva (EFCA) 106

AGENCIJE, KI SO FINANCIRANE IZ RAZDELKA 3 VEČLETNEGA FINANČNEGA OKVIRA – VARNOST IN DRŽAVLJANSTVO 109

3.19. Agencija Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (CEPOL) 109

3.20. Evropski azilni podporni urad (EASO) 113

3.21. Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC) 121

3.22. Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) 124

3.23. Evropski inštitut za enakost spolov (EIGE) 128

3.24. Evropska agencija za zdravila (EMA) 132

3.25. Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami (EMCDDA) 137

3.26. Evropska agencija za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (eu-LISA) 141

3.27. Urad za evropsko pravosodno sodelovanje (Eurojust) 146

3.28. Agencija Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) 150

3.29. Agencija Evropske unije za temeljne pravice (FRA) 154

3.30. Evropska agencija za mejno in obalno stražo (Frontex) 158

AGENCIJE, KI SO FINANCIRANE IZ RAZDELKA 4 VEČLETNEGA FINANČNEGA OKVIRA – EVROPA V SVETU 164

3.31. Evropska fundacija za usposabljanje (ETF) 164

AGENCIJE, KI SO FINANCIRANE IZ RAZDELKA 5 VEČLETNEGA FINANČNEGA OKVIRA – UPRAVA 167

3.32. Agencija za oskrbo Euratom (ESA) 167

AGENCIJE, KI SE FINANCIRAJO SAME 170

3.33. Urad Skupnosti za rastlinske sorte (CPVO) 170

3.34. Urad Evropske unije za intelektualno lastnino (EUIPO) 174

3.35. Enotni odbor za reševanje (SRB) 181

3.36. Prevajalski center za organe Evropske unije (CdT) 186

IZVAJALSKE AGENCIJE KOMISIJE 190

3.37. Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo (EACEA) 190

3.38. Izvajalska agencija za mala in srednja podjetja (EASME) 194

3.39. Izvajalska agencija Evropskega raziskovalnega sveta (ERCEA) 198

3.40. Izvajalska agencija za inovacije in omrežja (INEA) 202

3.41. Izvajalska agencija za raziskave (REA) 206

3.42. Izvajalska agencija za potrošnike, zdravje, kmetijstvo in hrano (Chafea) 210

SEZNAM AGENCIJ IN DRUGIH ORGANOV EU, ZAJETIH V TO POROČILO

Kratica Polno ime Sedež ACER Evropska agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev Ljubljana, Slovenija Urad BEREC Agencija za podporo Organu evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije Riga, Latvija CdT Prevajalski center za organe Evropske unije Luxembourg, Luksemburg Cedefop Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja Solun, Grčija CEPOL Agencija Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj Budimpešta, Madžarska Chafea Izvajalska agencija za potrošnike, zdravje, kmetijstvo in hrano Luxembourg, Luksemburg CPVO Urad Skupnosti za rastlinske sorte Angers, Francija EACEA Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo Bruselj, Belgija EASA Evropska agencija za varnost v letalstvu Köln, Nemčija EASME Izvajalska agencija za mala in srednja podjetja Bruselj, Belgija EASO Evropski azilni podporni urad Valletta, Malta EBA Evropski bančni organ Pariz Francija ECDC Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni Stockholm, Švedska ECHA Evropska agencija za kemikalije Helsinki, Finska EEA Evropska agencija za okolje København, Danska EFCA Evropska agencija za nadzor ribištva Vigo, Španija EFSA Evropska agencija za varnost hrane Parma, Italija EIGE Evropski inštitut za enakost spolov Vilna, Litva EIOPA Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine Frankfurt, Nemčija EIT Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo Budimpešta, Madžarska ELA Evropski organ za delo Bratislava, Slovaška EMA Evropska agencija za zdravila Amsterdam, Nizozemska EMCDDA Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami Lizbona, Portugalska EMSA Evropska agencija za pomorsko varnost Lizbona, Portugalska ENISA Agencija Evropske unije za varnost omrežij in informacij Heraklion, Grčija EJT Evropsko javno tožilstvo Luxembourg, Luksemburg ERA Agencija Evropske unije za železnice Valenciennes, Francija ERCEA Izvajalska agencija Evropskega raziskovalnega sveta Bruselj, Belgija ESA Agencija za oskrbo EURATOM Luxembourg, Luksemburg ESMA Evropski organ za vrednostne papirje in trge Pariz Francija ETF Evropska fundacija za usposabljanje Torino, Italija EUIPO Urad Evropske unije za intelektualno lastnino Alicante, Španija eu-LISA Evropska agencija za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov na področju svobode, varnosti in pravice Talin, Estonija EU-OSHA Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu Bilbao, Španija Eurofound Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer Dublin, Irska Eurojust Urad za evropsko pravosodno sodelovanje Haag, Nizozemska Europol Agencija Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj Haag, Nizozemska FRA Agencija Evropske unije za temeljne pravice Dunaj, Avstrija Frontex Evropska agencija za mejno in obalno stražo Varšava, Poljska GSA Agencija za evropski globalni satelitski navigacijski sistem Praga, Češka INEA Izvajalska agencija za inovacije in omrežja Bruselj, Belgija REA Izvajalska agencija za raziskave Bruselj, Belgija SRB Enotni odbor za reševanje Bruselj, Belgija

POGLAVJE 1

Agencije EU in revizija, ki jo je opravilo Sodišče

UVOD

1.1. Evropsko računsko sodišče je bilo kot zunanji revizor financ EU ustanovljeno s Pogodbo o delovanju Evropske unije ( 1 ) . V tej vlogi deluje kot neodvisni varuh finančnih interesov državljanov Unije, še zlasti tako, da pomaga izboljševati finančno poslovodenje EU. Več informacij o delu Sodišča je mogoče najti v njegovih poročilih o dejavnostih, letnih poročilih o izvrševanju proračuna EU, posebnih poročilih, panoramskih pregledih ter mnenjih o novi ali spremenjeni zakonodaji EU ali drugih sklepih s posledicami za finančno poslovodenje ( 2 )

1.2. V okviru teh pooblastil Sodišče letno preučuje zaključne račune in z njimi povezane prihodke in plačila za institucije, agencije ter druge organe EU ( 3 )

1.3. V tem poročilu so predstavljeni rezultati letne revizije agencij in drugih organov EU (skupaj imenovanih agencije) za proračunsko leto 2018 ter dodatni rezultati revizij, ki se nanašajo na agencije in so bili ugotovljeni pri drugih nalogah, kot so posebne revizije ali mnenja. Poročilo ima naslednjo zgradbo: — v poglavju 1 so opisane agencije in narava revizij Sodišča, — v poglavju 2 so predstavljeni splošni rezultati letne revizije Sodišča ter navedeni drugi rezultati revizij in mnenj, ki se nanašajo na agencije, — v poglavju 3 je za vsako od 41 agencij navedena izjava o zanesljivosti, pa tudi mnenje in opažanja Sodišča o zanesljivosti zaključnih računov agencij ter zakonitosti in pravilnosti z izkazi povezanih prihodkov in plačil.

AGENCIJE EU

Različne vrste agencij pomagajo EU pri oblikovanju in izvajanju politik EU

1.4. Agencije so ločeni pravni subjekti, ustanovljeni s sekundarno zakonodajo zaradi izvajanja specifičnih tehničnih, znanstvenih ali upravljavskih nalog, ki pomagajo institucijam EU pri zasnovi in izvajanju politik. Mnoge so zelo prepoznavne in bistveno vplivajo na vsakdanje življenje državljanov EU na pomembnih področjih, kot so zdravje, varnost, zaščita, svoboda in pravosodje. Kratek opis nalog posameznih agencij je skupaj z njihovimi izjavami o zanesljivosti naveden v poglavju 3. V tem poročilu se za poimenovanje agencij uporabljajo njihove kratice, ki so navedene na seznamu na začetku poročila.

1.5. Obstajajo tri vrste agencij: decentralizirane in izvajalske agencije ter drugi organi. Njihove glavne značilnosti so opisane v nadaljevanju. Število agencij se je z leti povečalo in trenutno jih je 43 ( okvir 1.1 ), vključno z dvema novima agencijama, ki se trenutno ustanavljata. To sta Evropsko javno tožilstvo (EJT), katerega ustanovna uredba velja že od leta 2017, in Evropski organ za delo (ELA), katerega ustanovna uredba je začela veljati avgusta 2019.

Okvir 1.1

Povečanje števila agencij

Vir: Evropsko računsko sodišče

1.6. Izvajalske agencije Komisije so na sedežu Komisije v Bruslju in Luxembourgu. Decentralizirane agencije in drugi organi so v različnih državah članicah po vsej EU, kot je razvidno s seznama kratic in okvira 1.2 . O njihovem sedežu odloča Svet ali pa Svet in Evropski parlament skupaj. Zaradi odločitve Združenega kraljestva, da izstopi iz EU, je bila v prvi polovici leta 2019 EMA preseljena v Amsterdam in EBA v Pariz. EJT bo imelo sedež v Luxembourgu, ELA pa v Bratislavi na Slovaškem.

Okvir 1.2

Sedeži agencij po državah članicah

Vir: Evropsko računsko sodišče

Decentralizirane agencije obravnavajo specifične potrebe politik

1.7. 34 decentraliziranih agencij ( 4 ) ima pomembno vlogo pri pripravi in izvajanju politik EU, še zlasti tehničnih, znanstvenih, operativnih in/ali regulativnih nalog. Namenjene so obravnavanju specifičnih potreb politik ter krepitvi sodelovanja v EU z združitvijo tehničnega in specialističnega znanja iz EU in vlad držav članic. Ustanovljene so bile za nedoločen čas, in sicer z uredbami Sveta ali Evropskega parlamenta in Sveta.

1.8. Novoustanovljeno EJT je neodvisno in decentralizirano tožilstvo Evropske unije, pristojno za preiskovanje, pregon in vlaganje obtožnih aktov za kazniva dejanja v škodo proračuna EU, kot so goljufije, korupcija ali hude čezmejne goljufije na področju DDV. Naloga organa ELA bo krepitev sodelovanja med organi za trg dela na vseh ravneh in boljše upravljanje čezmejnih primerov, pa tudi oblikovanje nadaljnjih pobud v podporo pravični mobilnosti. Obe agenciji bo Sodišče revidiralo od proračunskega leta 2019 naprej.

1.9. Vse decentralizirane agencije delujejo pod nadzorom odbora, ki ga sestavljajo predstavniki držav članic in Komisije, v nekaterih agencijah pa tudi drugih strani. Odbor ( 5 ) določi operativni okvir, ki ga mora agencija upoštevati, na primer večletne in letne delovne programe, osnutke proračuna in načrte delovnih mest, za katerih izvajanje je odgovoren (izvršni) direktor agencije.

Izvajalske agencije Komisije izvajajo programe EU

1.10. izvajalskih agencij Šest ( 6 ) Komisije je pooblaščenih za opravljanje izvajalskih in operativnih nalog, povezanih z enim ali več programi EU. Ustanovljene so bile za omejeno obdobje s sklepom Komisije, delujejo pa pod nadzorom usmerjevalnega odbora, ki ga imenuje Komisija. Njihovo delo temelji na večletnem in letnem programu dela, za katerih zasnovo in izvajanje so odgovorni (izvršni) direktorji. Drugače kot pri decentraliziranih agencijah njihovi proračuni krijejo samo odhodke za zaposlene in upravne odhodke, medtem ko se vsi odhodki iz poslovanja, ki jih izvršijo, krijejo iz proračuna Komisije. Proračuni izvajalskih agencij tako predstavljajo zelo majhen delež proračuna, ki ga dejansko izvršujejo.

Drugi organi imajo posebne naloge

1.11. Trije drugi organi so EIT, ESA in SRB.

1.12. Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo (EIT) v Budimpešti je neodvisen decentraliziran organ EU, ki združuje znanstvene, poslovne in izobraževalne vire za okrepitev inovacijskih zmogljivosti EU z zagotavljanjem financiranja z nepovratnimi sredstvi. Ustanovila sta ga Evropski parlament in Svet za nedoločen čas. Vodi ga direktor, nadzira pa upravni odbor.

1.13. Agencijo za oskrbo Euratom (ESA) v Luxembourgu je Svet ustanovil za nedoločen čas, da bi se uporabnikom v EU zagotovila redna in pravična oskrba z jedrskim gorivom v skladu s Pogodbo Euratom. ESA v ta namen izvaja politiko oskrbe na podlagi načela enakega dostopa do rud in jedrskega goriva za vse uporabnike ter se osredotoča na izboljšanje zanesljivosti oskrbe za uporabnike na ozemlju EU in s tem prispeva tudi k sposobnosti preživetja jedrske industrije EU. Svetovalni odbor, ki ga sestavljajo člani iz držav članic, pomaga agenciji ESA pri izvajanju njenih nalog z dajanjem mnenj ter zagotavljanjem analiz in informacij. Agencijo ESA vodi generalni direktor, ki tesno sodeluje s Komisijo.

1.14. Enotni odbor za reševanje (SRB) je osrednji organ bančne unije za reševanje s sedežem v Bruslju. Njegova naloga je zagotoviti urejeno reševanje propadajočih bank s čim manjšim učinkom na realni sektor, finančni sistem in javne finance sodelujočih držav članic in drugih držav. SRB zastopa njegov predsednik, ki deluje tudi kot organ za imenovanje.

Agencije se financirajo iz različnih virov in v okviru različnih razdelkov večletnega finančnega okvira

1.15. Leta 2018 je znašal skupni proračun vseh agencij (brez SRB) 4,2 milijarde eurov (kar je 20 % več od proračuna leta 2017, ki je znašal 3,5 milijarde eurov), kar ustreza približno 2,9 % splošnega proračuna EU za leto 2018 (2017: 2,7 %), kot je prikazano v okviru 1.3 . Agencije z največjim absolutnim povečanjem proračuna v letu 2018 glede na leto 2017 so EIT, EMSA in ECHA, ki se financirajo v okviru razdelka 1a večletnega finančnega okvira (Konkurenčnost za rast in delovna mesta), ter eu-LISA, Frontex, EMA, EASO in Europol, ki se financirajo v okviru razdelka 3 večletnega finančnega okvira (Varnost in državljanstvo).

1.16. Poleg tega je proračun SRB za leto 2018 znašal 6,9 milijarde eurov (2017: 6,6 milijarde eurov). Sestavljajo ga prispevki kreditnih institucij, namenjeni ustanovitvi enotnega sklada za reševanje in financiranju upravnih odhodkov SRB.

1.17. Proračuni decentraliziranih agencij in drugih organov zajemajo odhodke za zaposlene ter upravne odhodke in odhodke iz poslovanja. Izvajalske agencije izvajajo programe, ki se financirajo iz proračuna Komisije, njihovi lastni proračuni (leta 2018 so skupaj znašali približno 249 milijonov eurov) pa pokrivajo samo odhodke za zaposlene in upravne odhodke. Proračun Komisije za poslovanje (odobritve za prevzem obveznosti), ki ga je leta 2018 izvrševalo šest izvajalskih agencij, je znašal približno 11,3 milijarde eurov (leta 2017: 11 milijard eurov).

Okvir 1.3

Viri financiranja agencij v letu 2018

Vir: splošni proračun EU za leto 2018 in proračuni agencij za leto 2018 (podatke je zbralo Evropsko računsko sodišče)

1.18. Večina agencij, vključno z vsemi izvajalskimi agencijami, se skoraj v celoti financira iz splošnega proračuna EU. Druge se v celoti ali delno financirajo s pristojbinami in taksami ter z neposrednimi prispevki držav, ki sodelujejo pri njihovih dejavnostih: držav članic, držav EFTA itd. V proračunskem letu 2018 so se proračuni agencij pretežno financirali s približno 1,8 milijarde eurov iz splošnega proračuna EU, približno 1 milijardo eurov iz pristojbin, taks in prispevkov nacionalnih nadzornih organov in približno 1,2 milijarde eurov prihodkov, ki jih je dodelila Komisija za izvajanje posebnih (delegiranih) nalog. V okviru 1.4 je razčlenitev proračunov agencij po viru prihodkov.

Okvir 1.4

Proračuni agencij za leto 2018 po viru prihodkov

Vir: proračuni agencij za leto 2018 (podatke je zbralo Evropsko računsko sodišče)

1.19. V okviru 1.5 so prikazani proračuni agencij za leto 2018, kot so objavljeni v Uradnem listu EU. Razčlenjeni so po vrstah odhodkov (naslov I stroški za zaposlene, naslov II upravni odhodki in naslov III odhodki iz poslovanja skupaj z drugimi uporabljenimi naslovi), ne po dejavnostih.

Okvir 1.5

Proračuni agencij za leto 2018, kot so objavljeni v Uradnem listu EU

Vir: agencije (podatke je zbralo Evropsko računsko sodišče)

1.20. Večina agencij ne izvaja obsežnih operativnih programov porabe ali drugih operacij z visokimi stroški, temveč izvaja naloge tehnične, znanstvene in/ali regulativne narave. Zato so njihovi proračuni v večini primerov sestavljeni pretežno iz odhodkov za zaposlene in upravnih odhodkov ( okvir 1.5 ): v splošnem pomenijo ti odhodki približno 14 % tovrstnih odhodkov vseh institucij in drugih organov EU ( okvir 1.6 ).

Okvir 1.6

Odhodki za zaposlene in upravni odhodki (*1) institucij in organov EU (v milijardah eurov) v letu 2018

Vir: konsolidirani zaključni račun Evropske unije za leto 2018

1.21. Prispevki iz splošnega proračuna EU v višini 1,8 milijarde eurov se financirajo v okviru različnih razdelkov večletnega finančnega okvira, kot je prikazano v okviru 1.7 .

Okvir 1.7

Financiranje agencij v okviru razdelkov večletnega finančnega okvira splošnega proračuna EU

Vir: večletni finančni okvir EU, ki zajema obdobje 2014–2020, in proračuni agencij za leto 2018 (podatke je zbralo Evropsko računsko sodišče)

1.22. Kar zadeva zaposlene, so agencije ob koncu leta 2018 zaposlovale približno 11 400 oseb (leta 2017: približno 11 000), kar je približno petina vseh zaposlenih v institucijah in agencijah EU. V teh podatkih o zaposlenih so zajeti uradniki, začasni in pogodbeni uslužbenci ter napoteni nacionalni strokovnjaki. Razčlenitev vseh zaposlenih v agencijah je predstavljena v okviru 1.8 . Leta 2018 so agencije poleg svojih zaposlenih uporabljale precej agencijskih delavcev iz agencij za začasno delo in svetovalcev, ki delajo na različnih področjih.

Okvir 1.8

Število zaposlenih po agencijah konec leta 2018

Vir: agencije (podatke je zbralo Evropsko računsko sodišče)

Ureditve na področju proračuna in podeljevanja razrešnic so podobne za vse agencije, razen za EUIPO, CPVO in SRB

1.23. Za letne postopke v zvezi s proračunom in razrešnicami večine decentraliziranih agencij in drugih organov ter vseh izvajalskih agencij Komisije sta odgovorna Evropski parlament in Svet. Časovni načrt za postopek razrešnice je prikazan v okviru 1.9 .

Okvir 1.9

Postopek razrešnice za večino agencij

Vir: Evropsko računsko sodišče

1.24. Za eno od treh decentraliziranih agencij, ki se v celoti financirajo same (EUIPO), pa postopek razrešnice opravi njen proračunski odbor in ne Evropski parlament in Svet. Podobno so letni proračunski postopki in postopki za podelitev razrešnice za CPVO in SRB (drugi dve decentralizirani agenciji, ki se v celoti financirata sami) odgovornost njunih odborov.

Mreža agencij EU omogoča sodelovanje med agencijami in komuniciranje z deležniki

1.25. Mrežo agencij EU so ustanovile agencije kot platformo za sodelovanje med agencijami, da bi se okrepila njihova prepoznavnost, opredelilo in spodbujalo izboljšanje učinkovitosti ter povečala dodana vrednost. Mreža deluje na podlagi prioritet, o katerih se dogovorijo agencije v okviru petletnega strateškega načrta (2015–2020) in letnih delovnih programov, v katerih se natančno določijo dejavnosti in rezultati. Ena od njenih pomembnih vlog je zagotoviti učinkovito komuniciranje med agencijami in deležniki, zlasti institucijami EU. Vsako leto ji predseduje druga agencija, izmenjujejo pa se po načelu rotacije.

REVIZIJA SODIŠČA

Naloge Sodišča zajemajo letne revizije, posebne revizije in mnenja

1.26. Sodišče je skladno s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) revidiralo ( 7 ) (1) zaključne račune vseh agencij, ki jih sestavljajo računovodski izkazi (8) in poročila o izvrševanju proračuna (9) za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2018, ter (2) zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih s temi zaključnimi računi.

1.27. Sodišče na podlagi rezultatov svoje revizije Evropskemu parlamentu in Svetu ali drugemu organu za razrešnico, omenjenemu v Poglavju 3 tega poročila, za vsako agencijo posebej da izjavo o zanesljivosti v zvezi z zanesljivostjo zaključnega računa agencije ter zakonitostjo in pravilnostjo z izkazi povezanih transakcij. Kadar je primerno, izjavo o zanesljivosti dopolni s pomembnimi revizijskimi opažanji.

1.28. Poleg tega Sodišče v skladu s členom 287(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije izvaja tudi revizije in objavlja posebna poročila o specifičnih temah ter na prošnjo druge institucije ali organa Unije daje mnenja, ki predstavljajo stališča Sodišča o novi in spremenjeni zakonodaji ter drugih predpisih z bistvenim vplivom na finančno poslovodenje EU. Glej Poglavje 2 tega poročila, oddelek z naslovom Rezultati revizij drugih produktov, ki se nanašajo na agencije in jih je Sodišče objavilo .

Revizije Sodišča so namenjene obravnavi ključnih tveganj

1.29. Vse revizije Sodišča so zasnovane tako, da obravnavajo ključna ugotovljena tveganja. Letna revizija zaključnih računov ter z njimi povezanih prihodkov in plačil agencij EU za leto 2018 je bila izvedena kot odziv na oceno tveganja, ki jo je opravilo Sodišče in je na kratko predstavljena v nadaljevanju.

Tveganje za zanesljivost zaključnih računov agencij je na splošno majhno

1.30. Sodišče v splošnem meni, da je tveganje za zanesljivost zaključnih računov za vse agencije majhno. Zanesljivost zaključnih računov agencij se ugotovi z uporabo računovodskih pravil, ki jih je sprejel računovodja Komisije. Ta pravila temeljijo na mednarodno sprejetih računovodskih standardih za javni sektor. Pomembnih napak, odkritih v preteklosti, je bilo malo. Vendar vedno več sporazumov o prenosu pooblastil, s katerimi Komisija dodeli posebne dodatne naloge in prihodke agencijam, pomeni izziv glede doslednosti in preglednosti pri obravnavi zaključnih računov (in proračunov) agencij.

Tveganje za zakonitost in pravilnost prihodkov je na splošno majhno, vendar obstajajo izjeme

1.31. Tveganje za zakonitost in pravilnost prihodkov, povezanih z zaključnim računom, je pri večini agencij majhno. Ti prihodki se v celoti financirajo s prispevki iz splošnega proračuna EU in, kot je določeno s predpisi o njih, se o proračunu ter iz njega izhajajočih prihodkih sprejme dogovor s proračunskimi organi v letnih proračunskih postopkih. Pri agencijah, ki se (delno) financirajo same ( 10 ) in za katere se pri zaračunavanju in zbiranju pristojbin za storitve ter prispevkov gospodarskih subjektov ali sodelujočih držav uporabljajo posebni predpisi, pa je tveganje srednje.

Tveganje za zakonitost in pravilnost plačil je na splošno srednje, vendar obstajajo razlike

Naslov I (odhodki za zaposlene)

1.32. Tveganje je na splošno majhno. Plače upravlja služba PMO na Komisiji, ki jo Sodišče revidira v okviru specifičnih ocen upravnih odhodkov. V zvezi z odhodki za zaposlene v zadnjih letih ni bilo odkritih pomembnih napak. Kadar pa morajo agencije v kratkem obdobju zaposliti veliko dodatnih uslužbencev, obstaja srednje do veliko tveganje za zakonitost in pravilnost postopkov zaposlovanja.

Naslov II (upravni odhodki)

1.33. Tveganje šteje za srednje. Javno naročanje različnih vrst storitev z vse večjimi zneski, povezanimi z IT, vključuje kompleksna pravila in postopke javnega naročanja, uprave agencij pa včasih ne dosežejo zadostne preglednosti in stroškovne učinkovitosti. Hude napake pri javnem naročanju, ki vplivajo na plačilne pogoje, so običajno eden glavnih razlogov za revizijska mnenja s pridržkom in opažanja, ki jih izreče Sodišče. Vendar je najemnina za pisarniške prostore pogosto glavna stroškovna kategorija, ki se plačuje redno, do sprememb pri tem pa običajno pride le, če se agencija preseli v nove prostore, zato je splošno tveganje na tem področju srednje. Na novo ugotovljeno tveganje je povečano zaposlovanje zunanjih uslužbencev prek pogodb za storitve IT ali prek agencij za začasno delo, za katere veljajo posebni pravni okviri EU in držav članic, v skladu s katerimi imajo podjetja uporabniki številne obveznosti.

Naslov III (odhodki iz poslovanja)

1.34. Tveganje šteje za majhno do veliko. Odvisno je od agencije in vrste njenih odhodkov iz poslovanja. Na splošno so tveganja, povezana z javnim naročanjem, podobna tveganjem v zvezi z naslovom II, čeprav so zadevni zneski lahko višji. Glede nepovratnih sredstev v okviru proračunskega naslova III je bilo pri prejšnjih revizijah ugotovljeno, da so se kontrole, ki jih uporabljajo agencije, sicer na splošno izboljšale, vendar pa niso vedno povsem uspešne.

Tveganje za dobro finančno poslovodenje je na splošno srednje

1.35. Tveganje za dobro finančno poslovodenje šteje za srednje in je bilo ugotovljeno zlasti na področjih IT in javnega naročanja. Sodišče je že v preteklosti v svojih ugotovitvah poročalo o različnih sistemih IT in slabostih pri vodenju projektov IT, pa tudi o postopkih javnega naročanja, ki niso zagotavljali stroškovne učinkovitosti.

1.36. Potreba po ločenih upravnih strukturah in postopkih za vse agencije pomeni neločljivo tveganje na področju pravne učinkovitosti.

Druga tveganja

1.37. Glede na opažanja iz prejšnjih let in znani razvoj politik EU na nekaterih področjih je tveganje, ugotovljeno v zvezi s stopnjo sodelovanja držav članic, veliko za nekatere agencije: Frontex, EASO, ECHA, SRB.

Sodišče o domnevnih goljufijah poroča uradu OLAF

1.38. Na področju boja proti goljufijam, ki škodujejo proračunu EU, Sodišče tesno sodeluje z Evropskim uradom za boj proti goljufijam (OLAF). Posreduje mu vsak sum goljufije, korupcije ali drugih nezakonitih dejavnosti, ki škodijo finančnim interesom EU, ki ga odkrije med svojim revizijskim delom. Te primere nato urad OLAF razišče in se odloči za morebitno preiskavo ter po potrebi sodeluje z organi držav članic.

1.39. Čeprav revizije Sodišča niso posebej namenjene iskanju goljufij, je Sodišče odkrilo primere, za katere sumi, da je pri njih prišlo do nepravilnih ali goljufivih dejavnosti. Leta 2018 Sodišče urada OLAF ni obvestilo o nobenem primeru suma goljufije (leta 2017: o treh primerih), ki bi ga odkrilo med izvajanjem svojega revizijskega dela. Na zahtevo urada OLAF pa je priskrbelo informacije o več primerih suma goljufije v zvezi s postopki zaposlovanja v različnih agencijah.

Sodišče zagotavlja informacije o revizijah Službe Komisije za notranjo revizijo in poročilih o zunanjem vrednotenju

1.40. Sodišče v oddelkih Poglavja 3 tega poročila, ki se nanašajo na agencije, poroča tudi o revizijskih poročilih, ki jih je pripravila Služba za notranjo revizijo, in zunanjih vrednotenjih, izvedenih za agencije v letu 2018. Sodišče ni preverjalo postopkov zadevnih revizij niti vrednotenja.

POGLAVJE 2

Pregled revizijskih rezultatov

UVOD

2.1. V tem poglavju je predstavljen pregled rezultatov letnih revizij agencij, ki jih je opravilo Sodišče za leto 2018, ter drugo revizijsko delo, povezano z agencijami, ki ga je Sodišče opravilo v letu 2018.

Izjave o zanesljivosti (revizijska mnenja) o zanesljivosti zaključnih računov agencij ter zakonitosti in pravilnosti z izkazi povezanih prihodkov in plačil ter vse zadeve in opažanja, zaradi katerih ta mnenja niso vprašljiva, so navedeni v Poglavju 3 tega poročila.

REZULTATI LETNIH REVIZIJ AGENCIJ ZA LETO 2018 SO NA SPLOŠNO POZITIVNI

2.2. Na splošno so bili z revizijo zaključnih računov agencij za leto, ki se je končalo 31. decembra 2018, ter z izkazi povezanih prihodkov in plačil, ki jo je opravilo Sodišče, potrjeni pozitivni rezultati, o katerih je Sodišče poročalo že v prejšnjih letih.

Revizijska mnenja brez pridržkov o zanesljivosti zaključnih računov vseh agencij

2.3. Sodišče je izreklo revizijska mnenja brez pridržkov o zaključnih računih vseh agencij. Po njegovem mnenju zaključni računi agencij v vseh pomembnih pogledih pošteno predstavljajo njihov finančni položaj na dan 31. decembra 2018 ter njihov poslovni izid in denarne tokove za tedaj končano leto v skladu z določbami finančnih uredb, ki se zanje uporabljajo, in računovodskimi pravili, ki jih je sprejel računovodja Komisije ( 11 )

V odstavkih o poudarjanju zadev se obravnavajo zadeve, ki so pomembne za razumevanje zaključnega računa (EBA, EMA, Frontex in SRB)

2.4. V odstavkih o poudarjanju zadev Sodišče opozarja na pomembne zadeve, ki so osnovne za bralčevo razumevanje zaključnega računa. Za proračunsko leto 2018 je Sodišče odstavke o poudarjanju zadev pripravilo za štiri agencije: EBA , EMA , Frontex in SRB .

2.5. EMA in EBA , ki sta prej imeli sedež v Londonu, Sodišče opozarja, da sta se agenciji leta 2019 preselili iz Združenega kraljestva ter da sta njuna zaključna računa vsebovala rezervacije za s selitvijo povezane stroške. Zaključni račun EBA za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2018, vključuje te rezervacije v višini 4,7 milijona eurov ter rezervacijo za preostala prihodnja pogodbena plačila za prostore v Londonu v višini 10,4 milijona eurov. Zaključni račun EMA za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2018, vključuje rezervacije za s selitvijo povezane stroške v višini 17,8 milijona eurov. V najemni pogodbi za prejšnje prostore agencije v Londonu je določeno obdobje najema do leta 2039 brez določbe o možnosti prekinitve. 20. februarja 2019 je sodišče High Court of Justice of England and Wales razsodilo proti zahtevi agencije za odpoved najema. Vendar pa je na podlagi najemne pogodbe prostore mogoče prerazporediti ali dati v podnajem tretjim osebam. Ko je bil podpisan končni zaključni račun agencije, so pogajanja med agencijo in potencialnimi podnajemniki še potekala, prihodnji neto stroški najemne pogodbe, ki je ni mogoče odpovedati, pa niso bili znani Glede agencij, ki sta prej imeli sedež v Londonu, Sodišče opozarja, da sta se agenciji leta 2019 preselili iz Združenega kraljestva ter da sta njuna zaključna računa vsebovala rezervacije za s selitvijo povezane stroške. Zaključni račun EBA za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2018, vključuje te rezervacije v višini 4,7 milijona eurov ter rezervacijo za preostala prihodnja pogodbena plačila za prostore v Londonu v višini 10,4 milijona eurov. Zaključni račun EMA za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2018, vključuje rezervacije za s selitvijo povezane stroške v višini 17,8 milijona eurov. V najemni pogodbi za prejšnje prostore agencije v Londonu je določeno obdobje najema do leta 2039 brez določbe o možnosti prekinitve. 20. februarja 2019 je sodišče High Court of Justice of England and Wales razsodilo proti zahtevi agencije za odpoved najema. Vendar pa je na podlagi najemne pogodbe prostore mogoče prerazporediti ali dati v podnajem tretjim osebam. Ko je bil podpisan končni zaključni račun agencije, so pogajanja med agencijo in potencialnimi podnajemniki še potekala, prihodnji neto stroški najemne pogodbe, ki je ni mogoče odpovedati, pa niso bili znani ( 12 ) . V pojasnilih k zaključnemu računu agencije za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2018, je razkrit skupen znesek 468 milijonov eurov za preostalo najemnino do leta 2039, od katerega je znesek v višini 465 milijonov eurov za obdobje najema po selitvi agencije v Amsterdam izkazan kot pogojna obveznost. Poleg tega takrat, ko je Sodišče revidiralo EMA, še ni bilo nobene gotovosti v zvezi s skupnim številom uslužbencev, izgubljenih zaradi preselitve agencije. Ta negotovost pomeni precejšnje tveganje za neprekinjeno poslovanje agencije. Sodišče je za EMA in tudi za EBA navedlo tudi morebitna zmanjšanja prihodkov po izstopu Združenega kraljestva iz EU.

2.6. Frontex je upravljal sporazume o financiranju s sodelujočimi državami za operativne dejavnosti v višini 171 milijonov eurov (leta 2017 189 milijonov eurov) ali 59 % proračuna agencije za proračunsko leto 2018. Uvedena je bila nova poenostavljena shema financiranja, ki zajema odhodke za človeške vire, prijavljene na podlagi tovrstnih sporazumov o financiranju. Agencija je leta 2018 uvedla tudi nov sistem naknadnih kontrol, ki zajema vse vrste odhodkov, ter spremenila svoj sistem predhodnih kontrol, ki so del finančnih tokov. Sodišče bo ocenilo učinek tega razvoja dogodkov v prihodnjih revizijah. Vendar pa povračila za odhodke, povezane z opremo (približno 35 % skupnih odhodkov za operativne dejavnosti ali približno 60 milijonov eurov), še vedno temeljijo na dejanskih stroških. Pilotni projekt iz leta 2018, ki je vključeval tudi prehod na povračila stroškov na enoto, ki bi se uporabljala tudi za to vrsto stroškov, v sedanji obliki doslej ni bil uspešen. Sodišče je že od leta 2014 večkrat poročalo, da so dokazi o stroških, povezanih z opremo, za katere sodelujoče države vložijo zahtevke za povračilo, pogosto nezadostni, kar so potrdili tudi rezultati letošnje revizije. Predhodno preverjanje teh stroškov, ki ga izvaja Frontex, bo neuspešno, dokler se bo nadaljevalo vračanje stroškov, ki niso utemeljeni z dokazili. Poleg tega Frontex tako kot v prejšnjih letih ni opravil naknadnih preverjanj, s čimer se je tveganje neutemeljenih povračil stroškov še povečalo.

2.7. Kar zadeva zaključni račun SRB , Sodišče poudarja, da ni revidiralo upravnih pritožb ali sodnih postopkov v zvezi s prispevki v sklad med nekaterimi kreditnimi institucijami in nacionalnimi organi za reševanje in odborom ter sodnih postopkov na Sodišču Evropske unije v zvezi z odločitvami o sprejetju shem za reševanje. Njihov možni učinek na računovodske izkaze odbora za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2018 (zlasti na pogojne obveznosti, rezervacije in obveznosti), je predmet posebne letne revizije, katere rezultati bodo objavljeni do 1. decembra 2019, kot je določeno v členu 92(4) uredbe o enotnem mehanizmu za reševanje.

Mnenja brez pridržkov o zakonitosti in pravilnosti prihodkov, povezanih z zaključnimi računi vseh agencij

2.8. Sodišče je za vse agencije izreklo revizijska mnenja brez pridržkov o zakonitosti in pravilnosti prihodkov, povezanih z zaključnimi računi za leto, ki se je končalo 31. decembra 2018. Po mnenju Sodišča so bili prihodki v vseh pomembnih pogledih zakoniti in pravilni.

Mnenja brez pridržkov o zakonitosti in pravilnosti plačil, povezanih z zaključnimi računi agencij, razen za EASO

2.9. Sodišče je za 40 agencij izreklo revizijska mnenja brez pridržkov o zakonitosti in pravilnosti plačil, povezanih z zaključnimi računi za leto, ki se je končalo 31. decembra 2018. Po mnenju Sodišča so bila plačila teh agencij v vseh pomembnih pogledih zakonita in pravilna.

2.10. Sodišče je za EASO izdalo mnenje s pridržkom v zvezi s svojimi ugotovitvami, o katerih je poročalo za proračunski leti 2016 in 2017 ter v katerih je prišlo do zaključka, da so pogodbe o zagotavljanju agencijskih delavcev v Grčiji in potovalnih storitev uradu ter o najemu prostorov urada na Lezbosu nepravilne. Plačila v okviru teh pogodb, izvršena v letu 2018, so znašala 3 405 970 eurov (4 % vseh plačil v letu 2018). Na splošno je Sodišče zaključilo, da se nezadovoljiv položaj v zvezi z upravljanjem urada in ureditvami notranjih kontrol ter zakonitostjo in pravilnostjo transakcij, o katerem se je poročalo za leto 2017, le počasi izboljšuje ter da je treba popravljalne ukrepe, ki jih je začelo izvajati vodstvo urada, še dokončati. To se kaže tudi v tem, da je bil največji postopek za oddajo javnega naročila, ki ga je urad izvedel v letu 2018 (z vrednostjo pogodbe približno 50 milijonov eurov), zaradi velikih slabosti v postopku spet nepravilen. V letu 2018 še niso bila izvršena nobena plačila v okviru s tem povezanih pogodb.

V odstavkih o drugih zadevah se obravnavajo posebej pomembne zadeve (EASO, EBA, ECHA, EIOPA, ESMA, SRB in GSA)

2.11. V odstavkih o drugih zadevah Sodišče opozarja na posebne pomembne zadeve, ki niso neposredno povezane z razumevanje zaključnega računa.

2.12. Za EBA, EIOPA in ESMA Sodišče opozarja, da se njihovi proračuni delno financirajo s sredstvi Evropske unije in delno z neposrednimi prispevki nadzornih organov in/ali nadzorovanih subjektov držav članic EU. Mogoče je, da se bodo prihodki organov v prihodnosti zmanjšali zaradi odločitve Združenega kraljestva, da izstopi iz EU.

2.13. Kot je že ugotovil urad ESMA , pristojbine, ki se zaračunajo bonitetnim agencijam, temeljijo na njihovih prihodkih v vlogi pravnih subjektov in ne v vlogi skupine ali skupine povezanih subjektov. To ustvarja kvazilegitimno priložnost za zmanjšanje pristojbin ali izogibanje pristojbinam, in sicer tako, da se prihodki od bonitetnih agencij v jurisdikciji EU prenesejo na njihove povezane subjekte izven EU. Verjetne finančne posledice te vrzeli v predpisih niso znane. Organ je pravilno uporabljal uredbo, to tveganje odkril in o njem obvestil Komisijo.

2.14. V zvezi z EASO Sodišče še naprej opozarja, da so se razmere na področju človeških virov od konca leta 2017 bistveno poslabšale. Konec leta 2018 prosta delovna mesta večinoma še niso bila zasedena. Zaskrbljujoče je predvsem pomanjkanje vodstvenih delavcev v upravnem oddelku. Na splošno te razmere pomenijo bistveno tveganje za neprekinjeno delovanje urada na sedanji ravni.

2.15. ECHA Sodišče ponovno poudarja, da se agencija delno sama financira, saj ji vse družbe, ki vložijo zahtevek za registracijo kemikalij, kot je določeno v uredbi o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij GledeSodišče ponovno poudarja, da se agencija delno sama financira, saj ji vse družbe, ki vložijo zahtevek za registracijo kemikalij, kot je določeno v uredbi o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij ( 13 ) , plačajo pristojbino. Agencija izračunava pristojbine in izdaja račune zanje na podlagi informacij, ki jih zagotovijo družbe ob zahtevku za registracijo. Pri naknadnih preverjanjih, ki jih je opravila agencija, je bila ugotovljena potreba po precejšnjih popravkih pristojbin, pri čemer skupni znesek popravkov ob koncu leta 2018 ni bil znan. To opažanje kaže na omejitve sistema, ki se preveč opira na lastne izjave vlagateljev zahtevkov.

2.16. V primeru SRB Sodišče ponovno poudarja, da se prispevki v enotni sklad za reševanje izračunajo na podlagi informacij, ki jih odboru posredujejo kreditne institucije v okviru nacionalnih organov za reševanje. Ker uredba o enotnem mehanizmu za reševanje ne omogoča celovitega in usklajenega okvira kontrole za zagotovitev zanesljivosti informacij, se ne izvajajo pregledi na ravni kreditnih institucij. Odbor pa vseeno opravlja preglede skladnosti in analitične preglede informacij. Sodišče je ugotovilo, da je metodologija iz pravnega okvira, ki se uporablja za izračun prispevkov, zelo zapletena in bi lahko privedla do tveganja v zvezi s točnostjo. Odbor zaradi zaupnosti ne more izdati podatkov kreditnih institucij, ki se uporabljajo za izračun prispevkov sklada, to pa zmanjšuje preglednost.

2.17. V zvezi z GSA Sodišče ponovno opozarja, da je eden od ponudnikov izpodbijal postopek za oddajo javnega naročila za okvirno pogodbo o uporabi satelitskega sistema Galileo v obdobju 2017–2027 v vrednosti 1,5 milijarde eurov. S sodbo Sodišča Evropske unije se bo odločilo o zakonitosti in pravilnosti postopka za oddajo javnega naročila za okvirno pogodbo ter za vse povezane posebne pogodbe in prihodnja plačila. Agencija je zadevo razkrila in pojasnila v računovodskih izkazih za leto 2018 skupaj z informacijo, da je bilo 121 milijonov eurov, kar predstavlja 10 % proračuna za leto 2018, vključno z zneski, prejetimi v okviru sporazumov o prenosu pooblastil, plačanih na podlagi okvirne pogodbe.

Okvir 2.1

Letna revizijska mnenja o zaključnih računih, prihodkih in plačilih agencij za obdobje 2016–2018

Vir: Evropsko računsko sodišče

V opažanjih Sodišča se obravnavajo področja, na katerih so možne izboljšave, v 36 agencijah

2.18. Poleg mnenj ter spremljajočih odstavkov o poudarjanju zadev in o drugih zadevah je Sodišče izreklo tudi približno 100 opažanj v zvezi s 36 agencijami in v njih obravnavalo področja, na katerih so potrebne dodatne izboljšave. Tako kot v prejšnjih letih se večina teh opažanj nanaša na pomanjkljivosti v postopkih za oddajo javnih naročil.

Upravljanje javnega naročanja je še vedno področje, na katerem so napake najpogostejše

2.19. Cilj pravil javnega naročanja je zagotoviti lojalno konkurenco med gospodarskimi subjekti in doseči ekonomsko najugodnejše nakupe ob upoštevanju načel preglednosti, sorazmernosti, enake obravnave in nediskriminacije.

2.20. Vzorec Sodišča za revizijo za leto 2018 je vključeval okvirne, posebne in neposredne pogodbe vseh agencij. V teh pogodbah 27 agencij v skupni vrednosti 221 milijonov eurov (z njimi povezana plačila iz leta 2018 so znašala 18 milijonov eurov) so bile odkrite različne vrste pomanjkljivosti v zvezi z javnim naročanjem. Toda le pri eni agenciji (EASO) so nepravilnosti v postopkih za oddajo javnih naročil in z njimi povezana plačila privedli do revizijskega mnenja s pridržkom (glej odstavek 2.10 ).

Pogoste ugotovitve v zvezi z javnim naročanjem

2.21. vidik zakonitosti ( CPVO , EASA , EASO , EIGE , EMCDDA , ERA , EUIPO , eu-LISA , Eurojust , Europol , REA , SRB ), se ponavljajoče se Kar zadeva), se ponavljajoče se ( 14 ) pomanjkljivosti nanašajo na prekomerno in neutemeljeno uporabo postopkov za oddajo javnih naročil s pogajanji brez predhodne objave obvestila o javnem naročilu; napake v razpisnih zahtevah, podaljšanja trajanja pogodb in povečanja prvotnih pogodbenih cen čez zakonsko mejo, finančna neskladja med okvirno in posebno pogodbo ter sklenitev pogodb brez dokazov o merilih za izključitev za ponudnike.

Okvir 2.2 Primeri neutemeljene uporabe postopkov za oddajo javnega naročila s pogajanji brez predhodne objave obvestila o javnem naročilu Agencija je po postopku za oddajo javnega naročila s pogajanji brez predhodne objave obvestila o javnem naročilu sklenila triletno okvirno pogodbo za storitve IT s podjetjem, ki je enake storitve zagotavljalo tudi v okviru prejšnje okvirne pogodbe. Skupni znesek okvirne pogodbe je bil 450 000 eurov (150 000 eurov letno). Skladno s finančno uredbo je takšen poenostavljen postopek sprejemljiv le v izrednih okoliščinah, ki jih agencija ni utemeljila.

2.22. dobrim finančnim poslovodenjem ( Urad BEREC , Cedefop , CEPOL , EBA , ECHA , EEA , EIOPA , EMCDDA , ESMA , ETF , EUIPO , Frontex ), se ponavljajoče se Kar zadeva opažanja v zvezi z), se ponavljajoče se ( 15 ) pomanjkljivosti nanašajo na prekomerno odvisnost od pogodbenikov, zunanjega svetovanja in agencijskih delavcev; uporabo neustreznih izbirnih meril in sklepanje pogodb s ponudniki z nenavadno nizkimi ponudbami brez razumne utemeljitve. Več agencij EU je izvajanje svojih rednih in občasno tudi osrednjih dejavnosti v velikem obsegu oddajalo v zunanje izvajanje, s čimer se slabita notranje strokovno znanje in nadzor nad izvajanjem pogodb. Nekatere agencije EU niso zagotovile dobrega ravnovesja med izbirnimi merili v zvezi s ceno in kakovostjo, saj cenovne komponente niso bile dovolj konkurenčne. V drugih primerih so bila naročila oddana ponudnikom, katerih cene so bile bistveno nižje od cen drugih kandidatov, in to brez analize razlogov za potencialno nenavadno nizke ponudbe ter pridobitve formalnih in trdnih dokazov, ki so omogočili takšno odstopanje. Te slabosti lahko ovirajo lojalno konkurenco in dosego stroškovno najučinkovitejših javnih naročil.

Okvir 2.3 Primer odvisnosti od izvajalcev Agencija je v skladu z več okvirnimi pogodbami z istim podjetjem plačala 793 000 eurov za različne vrste storitev (uradniška in tajniška podpora, organizacija dogodkov, dobro počutje in vključevanje uslužbencev itd.). Ta znesek predstavlja 37 % njenega proračuna, nepovezanega s plačami, za leto 2018, kar pomeni, da je agencija odvisna od zunanjih virov in enega podjetja, zaradi česar je ogroženo njeno neprekinjeno poslovanje.

2.23. Kar zadeva opažanja o notranjih kontrolah , povezana z javnim naročanjem ( ECDC , EFCA , EIT , EMSA , ERA , Eurofound ), Sodišče navaja medinstitucionalno okvirno pogodbo za zagotovitev in vzdrževanje opreme IT, ki jo je uvedla Komisija in ki jo uporablja več agencij. Pogodbeni pogoji so bili tako ohlapni, da so omogočali nakup postavk, ki v njih niso bile izrecno navedene in niso bile predmet prvotnega konkurenčnega postopka. Poleg tega so ponudniku omogočali zaračunavanje pribitkov pri cenah postavk, kupljenih od drugih dobaviteljev. Čeprav agencije nimajo pristojnosti za spreminjanje osnovnih pogodbenih ureditev, je Sodišče ugotovilo, da se v okviru njihovih zadevnih predhodnih kontrol ni vedno preverjalo, ali je ponudnik ponujal najustreznejše rešitve po konkurenčnih cenah in ali so bili pribitki, ki jih je zaračunaval, točni. Z ohlapnimi pogodbenimi ureditvami skupaj z delno ohlapnimi notranjimi kontrolami se niso zagotavljala stroškovno najučinkovitejša javna naročila. Medtem je okvirna pogodba potekla, naslednja pa je bolje zasnovana, saj se v njej upošteva ugotovitev Sodišča.

Ukrepi, ki jih je treba sprejeti, 1 Napake pri javnem naročanju so še vedno najpogostejša vrsta napak, odkritih z revizijami Sodišča. Spodbuja se, da agencije še naprej izboljšujejo svoje postopke za oddajo javnih naročil ter tako zagotovijo izpolnjevanje veljavnih pravil v celoti in stroškovno najučinkovitejša javna naročila.

Ukrepi, ki jih je treba sprejeti, 2 Agencije, ki uporabljajo medinstitucionalne pogodbe, so pri svojih posebnih nakupih še vedno odgovorne za uporabo načel javnega naročanja. Njihovo upoštevanje morajo zagotoviti s svojimi notranjimi kontrolami.

Z uporabo okvirnih pogodb pri nekaterih agencijah bi se lahko omejevala konkurenca

2.24. Okvirne pogodbe so sporazumi z dobavitelji/izvajalci, v katerih so določeni pogoji za posamezne nakupe med trajanjem sporazuma. Uporabljajo se za točno določen predmet, točnih količin in dobavnih rokov pa ni mogoče določiti vnaprej. Glavni razlog za uporabo okvirnih pogodb je dosega upravne učinkovitosti in ekonomije obsega. Sodišče je kljub temu odkrilo primere (EASA in EUIPO), pri katerih je zaradi uporabe velikih okvirnih pogodb, ki zajemajo številne različne storitve, prišlo do tveganja za konkurenco. To je bilo zlasti takrat, kadar v času prvotnega postopka za oddajo javnega naročila ni bilo mogoče jasno določiti dejanskih storitev, ki naj bi se zagotovile med trajanjem sporazuma, kar običajno velja za storitve, kot so storitve IT in poslovnega svetovanja.

Okvir 2.4 Primer okvirne pogodbe s pomanjkljivimi razpisnimi zahtevami Neka agencija se je odločila, da bo za zagotovitev storitev podatkovne analitike v višini do 5 milijonov eurov v okviru javnega naročila uporabila okvirno pogodbo z enim samim ponudnikom na podlagi odprtega postopka. Toda pogoji, navedeni v okvirni pogodbi, niso bili dovolj specifični, da bi omogočili lojalno konkurenco, ker konkretne zahteve v zvezi storitvami, ki naj bi se zagotavljale, v času postopka za oddajo javnega naročila še niso bile znane. V skladu s pravili za izvajanje finančne uredbe mora javni naročnik v takih primerih skleniti okvirno pogodbo z več izvajalci, za posamezna naročila pa uporabiti konkurenčni postopek med izbranimi ponudniki.

2.25. okviru 2.5 so prikazane vrednosti okvirnih pogodb, ki so jih agencije sklenile med letoma 2015 in 2018. Agencije so leta 2018 sklenile večletne okvirne pogodbe v skupni višini približno 1,1 milijarde eurov so prikazane vrednosti okvirnih pogodb, ki so jih agencije sklenile med letoma 2015 in 2018. Agencije so leta 2018 sklenile večletne okvirne pogodbe v skupni višini približno 1,1 milijarde eurov ( 16 )

Okvir 2.5

Skupna vrednost okvirnih pogodb, podpisanih med letoma 2015 in 2018 (v milijardah eurov)

Vir: mreža agencij (podatke je zbralo Evropsko računsko sodišče)

Ukrepi, ki jih je treba sprejeti, 3 Z uporabo okvirnih pogodb se ne sme ovirati pošten in konkurenčen postopek za oddajo javnega naročila. Pri konkurenci na podlagi cene je treba upoštevati vse pomembne cenovne elemente, kot so cene na enoto in s tem povezana količina enot, ki se zaračunajo za posamezne storitve.

S skupnimi postopki za oddajo javnih naročil se lahko dosežeta večja učinkovitost in ekonomija obsega

2.26. okvir 2.6 ). Število skupnih razpisov za zbiranje ponudb, ki so jih objavili organi EU, se je med letoma 2014 in 2018 povečalo z enega na 17, do konca leta 2018 pa je 30 organov EU sodelovalo v enem ali več skupnih javnih naročilih 35 decentraliziranih agencij in drugih organov ter osem skupnih podjetij EU (organi EU) si za večjo upravno učinkovitost in ekonomijo obsega prizadeva tudi s povečano uporabo skupnih postopkov za oddajo javnih naročil, pri čemer dve ali več agencij in skupnih podjetij, ki potrebujejo podobne storitve, skupaj izvede postopek za oddajo javnega naročila in skupaj postanejo lastniki pogodbe (). Število skupnih razpisov za zbiranje ponudb, ki so jih objavili organi EU, se je med letoma 2014 in 2018 povečalo z enega na 17, do konca leta 2018 pa je 30 organov EU sodelovalo v enem ali več skupnih javnih naročilih ( 17 ) . Kljub obetavnemu trendu pa poskusi izvedbe skupnih postopkov za oddajo javnih naročil niso bili vedno uspešni, na primer zaradi nezadostne tržne analize.

Okvir 2.6

Bistveno povečanje števila skupnih razpisov

Vir: mreža agencij (podatke je zbralo Evropsko računsko sodišče)

Okvir 2.7 Primeri neuspešnih skupnih javnih naročil Ker za dva vseevropska razpisa za telekomunikacijske in bančne storitve ni bilo ustrezne tržne analize, niso bile predložene ustrezne ponudbe, ki bi zajemale zahtevane lokalne trge, in postopka sta bila neuspešna, kar je povzročilo upravno neučinkovitost. Poleg tega je bil skupni postopek za oddajo javnega naročila za nove prostore kljub skupni lokaciji obeh agencij neuspešen.

Ukrepi, ki jih je treba sprejeti, 4 Spodbuja se, da agencije še naprej uporabljajo skupne postopke za oddajo javnih naročil ali medinstitucionalne okvirne pogodbe, da bi dosegle večjo učinkovitost in ekonomijo obsega. Za nove agencije, kot sta EJT in ELA, je sodelovanje v skupnih javnih naročilih namesto oblikovanja lastnih, samostojnih pogodb lahko še posebej koristno. Vendar pa bi bilo treba pred začetkom skupnih postopkov za oddajo javnih naročil in pred zadevnimi upravnimi obremenitvami s tržno analizo dokazati izvedljivost skupnega postopka.

Agencijski delavci in svetovalci se ne uporabljajo vedno v skladu s pravnim okvirom

2.27. Sodišče je leta 2017 objavilo hiter pregled ( 18 ) o tem, kako so institucije in agencije EU izvajale zavezo, da bodo v svojih kadrovskih načrtih v obdobju 2013–2017 (agencije v obdobju 2014–2018) zmanjšale število osebja za 5 %. Za agencije je Sodišče ugotovilo, da je bilo 5-odstotno zmanjšanje izvedeno, čeprav z nekaj zamude.

2.28. Letošnje ugotovitve o uporabi svetovalcev in začasnih delavcev v nekaterih agencijah so prav v tem okviru posebej pomembne. Sodišče sicer ni revidiralo uporabe zunanjih uslužbencev horizontalno za vse agencije, vendar plačila v njegovih revizijskih vzorcih kažejo na trend nadomeščanja premajhnega števila lastnih statutarnih uslužbencev z zunanjimi. V okviru 2.8 so predstavljene informacije, ki jih je zbrala mreža agencij EU, o vse večjem številu svetovalcev IT, ki delajo v prostorih agencij in drugih organov po pogodbah na podlagi porabljenega časa in sredstev, in agencijskih delavcev, ki jih uporablja 33 agencij, ki so odgovorile na ustrezno anketo.

Okvir 2.8

Število svetovalcev za IT in agencijskih delavcev (33 agencij)

Vir: mreža agencij EU (podatke je zbralo Evropsko računsko sodišče)

2.29. Urad BEREC , Chafea , CPVO , EASO , ERCEA , ESMA , SRB , EUIPO ) je Sodišče ugotovilo, da so uporabljale pogodbe za zagotavljanje storitev IT in drugih svetovalnih storitev, ki so bile ubesedene in/ali so se izvajale tako, da bi v praksi lahko privedle do napotitve ( mise à disposition ) agencijskih delavcev namesto zagotavljanja jasno določenih storitev ali produktov. Zagotavljanje agencijskih delavcev je mogoče samo s pogodbami z registriranimi agencijami za začasno delo in v skladu z Direktivo 2008/104/ES Evropskega parlamenta in Sveta Pri osmih agencijah () je Sodišče ugotovilo, da so uporabljale pogodbe za zagotavljanje storitev IT in drugih svetovalnih storitev, ki so bile ubesedene in/ali so se izvajale tako, da bi v praksi lahko privedle do napotitve () agencijskih delavcev namesto zagotavljanja jasno določenih storitev ali produktov. Zagotavljanje agencijskih delavcev je mogoče samo s pogodbami z registriranimi agencijami za začasno delo in v skladu z Direktivo 2008/104/ES Evropskega parlamenta in Sveta ( 19 ) ter specifičnimi pravili, ki so jih države članice sprejele pri prenosu te direktive. Uporaba pogodb o opravljanju storitev za zagotavljanje delavcev ni skladna s kadrovskimi predpisi EU ter socialno- in delovnopravnimi določbami EU, zaradi nje pa so te agencije izpostavljene pravnim tveganjem in tveganjem za ugled.

2.30. Poleg tega je sedem agencij ( EASO , EBA , EIOPA , EIGE , EMCDDA , ERCEA , SRB ) uporabljalo agencijske delavce, ki jih zagotavljajo registrirane agencije za začasno delo, vendar ni upoštevalo vseh pravil iz direktive in ustrezne nacionalne zakonodaje, na primer glede delovnih pogojev za agencijske delavce.

Ukrepi, ki jih je treba sprejeti, 5 Agencije lahko skupaj s proračunskimi organi analizirajo, ali je uporaba zunanjih uslužbencev stroškovno učinkovita v primerjavi z uporabo lastnih statutarnih uslužbencev.

Ukrepi, ki jih je treba sprejeti, 6 Kadar se uporabljajo zunanji uslužbenci, je popolna skladnost z veljavnim pravnim okvirom EU in nacionalnim pravnim okvirom potrebna načeloma, pa tudi da se preprečijo tveganja sodnih postopkov in oškodovanje ugleda.

Storitve svetovanja in druge storitve v EUIPO

2.31. Glede na obseg svetovalnih storitev, ki jih uporablja EUIPO, je Sodišče opravilo analizo, kako je urad upravljal svetovalne storitve. Glavna pogodba za svetovalne storitve obsega 80 milijonov eurov za štiri leta. Število zunanjih uslužbencev, ki so jih ponudniki storitev zagotovili v okviru teh in podobnih pogodb, se je s približno 250 v letu 2011 povečalo na rekordnih več kot 350 zaposlenih v letu 2014 in se na začetku leta 2018 spustilo na 215 (kar je približno 20 % statutarnih uslužbencev urada).

2.32. Sodišče je ugotovilo, da je del storitev, ki se zagotavljajo v okviru teh pogodb, res svetovalnih (npr. podpora pri vodenju projektov, analiza poslovnih procesov), drugi del pa so storitve administrativne podpore (npr. tajniška podpora, delo upravnih referentov pri pripravi poročil, podpora za notranje in zunanje komunikacijske dejavnosti). Drugi del predstavlja nakup delovne sile ali posojanje uslužbencev, ki sta strogo urejena z evropsko in nacionalno delovnopravno zakonodajo. Samo registrirane agencije za začasno delo so pooblaščene za dajanje na voljo zunanjih uslužbencev. Te storitve ne morejo zagotavljati svetovalna podjetja.

Kmalu izvajanje novega okvira notranje kontrole

2.33. Notranja kontrola se uporablja za vse finančne in nefinančne dejavnosti ter je proces, ki pripomore, da organizacija ob upoštevanju pravil in predpisov doseže svoje cilje in ohranja smotrnost. Z notranjo kontrolo se podpira preudarno sprejemanje odločitev, pri čemer se upoštevajo tveganja za doseganje ciljev, ki se s stroškovno učinkovitimi kontrolami zmanjšajo na sprejemljivo raven. Komisija je aprila 2017 odobrila revidiran okvir notranje kontrole.

2.34. Novi okvir notranje kontrole je zasnovan za zagotavljanje razumnega zagotovila v zvezi z doseganjem petih ciljev, določenih v finančnih uredbah: (1) učinkovitosti, uspešnosti in gospodarnosti operacij, (2) zanesljivosti poročanja, (3) varovanja premoženja in informacij, (4) preprečevanja, odkrivanja, odpravljanja in spremljanja goljufij in nepravilnosti ter (5) ustreznega obvladovanja tveganj v zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo zadevnih transakcij. Okvir dopolnjuje finančno uredbo, s čimer naj bi se standardi notranje kontrole uskladili z najvišjimi mednarodnimi standardi, kot so določeni v okviru Odbora sponzorskih organizacij Treadwayeve komisije (COSO).

2.35. Kot je veljalo za standarde notranje kontrole Komisije, ki jih nadomešča okvir notranje kontrole, naj bi pooblaščeni organi, kot so agencije, po analogiji izvajali okvir notranje kontrole. Do konca leta 2018 so okvir notranje kontrole sprejeli upravni odbori 29 agencij, 15 agencij pa je poročalo tudi o njegovem izvajanju.

Ukrepi, ki jih je treba sprejeti, 7 Sprejetje in izvajanje okvira Komisije za notranjo kontrolo (2017) v vseh agencijah je nujno za uskladitev standardov notranje kontrole z najvišjimi mednarodnimi standardi in zagotovitev, da se z notranjimi kontrolami uspešno in učinkovito podpira odločanje.

Vse agencije nimajo vzpostavljene politike o občutljivih delovnih mestih

2.36. (EASO, EASME, ECHA, EEA, ENISA, Frontex, SRB) nima vzpostavljenih politik, v katerih bi bile opredeljene njihove občutljive funkcije in zadevne kontrole za zmanjševanje tveganja. Upravljanje občutljivih funkcij je standardni element notranje kontrole, katerega cilj je zmanjšati tveganje zlorabe pooblastil, prenesenih na uslužbence, na sprejemljivo raven. Občutljive funkcije so tiste, v katerih ima uslužbenec, ki opravlja dejavnost, stopnjo samostojnosti in/ali moč odločanja, ki mu, če to želi, omogoča zlorabo teh pooblastila v osebno korist ( 20 ) . V uspešnem okviru notranje kontrole se tveganja, povezana z občutljivimi funkcijami, obvladujejo s kontrolami za ublažitev tveganj in na koncu z mobilnostjo uslužbencev. Sodišče je ugotovilo, da sedem agencijnima vzpostavljenih politik, v katerih bi bile opredeljene njihove občutljive funkcije in zadevne kontrole za zmanjševanje tveganja.

2.37. Čeprav imajo agencije podobno upravno strukturo in so vloge finančnih akterjev urejene s podobnimi finančnimi predpisi, pa uporabljajo različne razlage, katera delovna mesta naj bi se obravnavala kot potencialno občutljiva. V okviru 2.9 je prikazano število agencij, ki menijo, da je navedeno delovno mesto potencialno občutljivo.

Okvir 2.9

Potencialno občutljiva delovna mesta

Vir: Evropsko računsko sodišče

2.38. Glavne kontrole, ki so jih uvedle agencije za zmanjšanje tveganj, povezanih z občutljivimi delovnimi mesti, se nanašajo na ločevanje nalog in uporabo načela dveh parov oči za začetek in odobritev transakcij. Vendar je politiko obvezne mobilnosti za uslužbence na občutljivih delovnih mestih uvedla samo tretjina agencij.

Ukrepi, ki jih je treba sprejeti, 8 Agencije so pozvane, da se dogovorijo o tem, katera delovna mesta naj se štejejo za občutljiva, ter da uvedejo ali uskladijo svoje politike o občutljivih delovnih mestih, da se zmanjša tveganje zlorabe pooblastil za osebno korist.

Struktura proračuna in poročanje o proračunu bi lahko bila bolj smiselna

2.39. Tako kot v prejšnjih letih sta se število in obseg sporazumov o prenosu pooblastil in o dodelitvi nepovratnih sredstev, sklenjenih med Komisijo in več agencijami, v letu 2018 še povečala. V skladu s temi sporazumi agencije od Komisije prejmejo sredstva, dodeljena za izvajanje posebnih nalog v imenu Komisije.

2.40. Čeprav ta sredstva postanejo del proračunskih prihodkov (namenskih prejemkov) zadevnih agencij, se lahko uporabijo samo za namene, določene v sporazumih o prenosu pooblastil. Če se naloge izvajajo več kot eno leto, morajo agencije del sredstev, ki na koncu leta niso bila porabljena, zadržati, da jih lahko uporabijo za preostale naloge, ki jih je treba opraviti do konca trajanja sporazuma. Šele takrat je treba preostala sredstva vrniti Komisiji. Posledično je treba ta sredstva izločiti iz izračuna „lastnega“ letnega proračunskega rezultata agencij, ki je del njihovih računovodskih izkazov. Večina agencij v svoj izračun proračunskega rezultata v ta namen vključi popravek. Vendar pa glede na vse večje število in obseg teh sporazumov Sodišče meni, da bi bilo za izračun proračunskih rezultatov agencij potrebno bolj celovito in standardizirano poročanje o namenskih prejemkih in z njimi povezanih odhodkih.

Ukrepi, ki jih je treba sprejeti, 9 Da bi se povečala preglednost poročanja o proračunu, se spodbuja, da agencije, ki izvršujejo namenske prejemke, v svoje računovodske izkaze vključijo standardiziran pregled, v katerem so razkriti namenski prejemki in z njimi povezani odhodki po posameznih sporazumih Komisije o prenosu pooblastil.

2.41. Poleg tega postopki načrtovanja, ki jih izvajajo vse agencije in so podlaga za letne in večletne delovne programe (ali posameznih dokumentov o programskem načrtovanju), temeljijo na dejavnostih. Za vsako od teh dejavnosti morajo posebni delovni programi vsebovati informacije o načrtovanih virih (človeških in finančnih). Sodišče pa je ugotovilo, da so objavljeni proračuni vseh agencij predstavljeni po vrstah odhodkov (odhodki za zaposlene, upravni odhodki in odhodki iz poslovanja, glej okvir 1.5 v poglavju 1 ), ne pa po dejavnostih. Zato viri, porabljeni za različne dejavnosti, niso razvidni.

Ukrepi, ki jih je treba sprejeti, 10 Z objavo proračunov agencij po dejavnostih bi se omogočilo povezovanje virov z dejavnostmi, za katere se uporabijo.

Obstajajo tveganja za pravilen izračun pristojbin za registracijo in storitve

2.42. Več agencij ( CdT , CPVO , EASA , EBA , ECHA , EIOPA , EMA , ESMA , EUIPO , SRB ) zbira prihodke od pristojbin za storitve ali registracijo, ki se zaračunavajo gospodarskim subjektom (glej okvira 1.3 in 1.4 v poglavju 1 ). Sodišče je ugotovilo tveganja v zvezi s pravilnim izračunom teh pristojbin.

2.43. ECHA prejme pristojbino od vsake družbe, ki zaprosi za registracijo kemikalije prejme pristojbino od vsake družbe, ki zaprosi za registracijo kemikalije ( 21 ) . Pristojbina je odvisna od velikosti družbe (mikro, malo, srednje ali veliko podjetje) in količine registriranih kemikalij (različne mejne vrednosti). ECHA je na podlagi lastnih preverjanj, ki jih je izvajala od leta 2011 in do zdaj zaključila, ugotovila, da je približno 52 % preverjenih družb, ki so navedle, da so mikro, mala ali srednja podjetja (11 % vseh družb), svojo velikost opredelilo nepravilno, zaradi česar so plačale nižje pristojbine ( 22 ) . Čeprav je agencija dosegla znaten napredek pri izterjavi neupravičenih znižanj pristojbin in zbiranju zapadlih upravnih pristojbin, preverjanje še vedno povzroča znatno delovno obremenitev v smislu ugotavljanja in popravljanja teh primerov. Poleg tega so količine kemikalij, ki jih je treba registrirati, pomemben element pri izračunu pristojbin za registracijo. Vendar ECHA nima pravic preverjanja točnosti teh količin, tako kot jih imajo države članice.

2.44. Pristojbine, ki jih ESMA zaračunava bonitetnim agencijam, temeljijo na njihovih prihodkih v vlogi pravnih subjektov in ne v vlogi skupine ali skupine povezanih subjektov. Vrzel v veljavni uredbi o pristojbinah ustvarja kvazilegitimno priložnost za zmanjšanje pristojbin ali izogibanje pristojbinam, in sicer tako, da se prihodki od bonitetnih agencij v jurisdikciji EU prenesejo na njihove povezane subjekte izven EU. Organ je pravilno uporabljal uredbo, to tveganje odkril in o njem obvestil Komisijo.

2.45. Prispevki kreditnih institucij v enotni sklad za reševanje, ki ga upravlja SRB , se izračunajo na podlagi informacij, ki jih odboru posredujejo kreditne institucije v okviru nacionalnih organov za reševanje. Ker uredba o enotnem mehanizmu za reševanje ne omogoča celovitega in usklajenega okvira kontrole za zagotovitev zanesljivosti informacij, se ne izvajajo pregledi na ravni kreditnih institucij. Odbor pa vseeno opravlja preglede skladnosti in analitične preglede informacij. Poleg tega je metodologija iz pravnega okvira, ki se uporablja za izračun prispevkov, zelo zapletena in bi lahko privedla do tveganja v zvezi s točnostjo. Odbor zaradi zaupnosti ne more izdati podatkov kreditnih institucij, ki se uporabljajo za izračun prispevkov v sklad, to pa zmanjšuje preglednost.

Ukrepi, ki jih je treba sprejeti, 11 Zadevne agencije so pozvane, da se posvetujejo s Komisijo glede potrebe po prilagoditvi pravnega okvira, da se zagotovi izračun pristojbin na podlagi točnih informacij, ki odražajo ekonomsko realnost.

Agencije spremljajo upoštevanje revizijskih ugotovitev iz prejšnjih let

2.46. Sodišče je pripravilo pregled stanja nadaljnjih ukrepov, ki so jih agencije sprejele na podlagi opažanj iz prejšnjih let. V okviru 2.10 je prikazano, da so bili popravljalni ukrepi za 223 opažanj, ki do konca leta 2017 niso bila upoštevana, leta 2018 v večini primerov izvedeni ali so se izvajali. Za popravljalne ukrepe, potrebne v zvezi s 13 opažanji od 107, ki še niso bila upoštevana in so se še izvajala, niso bile (izključno) pristojne agencije.

Okvir 2.10

Prizadevanja agencij za spremljanje upoštevanja opažanj iz prejšnjih let

Vir: Evropsko računsko sodišče

2.47. Med lansko letno revizijo je Sodišče pregledalo računovodske okvire agencij, ki so pomemben element za pripravo zanesljivih zaključnih računov. Za 13 agencij je izreklo opažanja o neodvisnosti računovodij pri izvajanju njihovih nalog. Na podlagi ugotovitev Sodišča je večina agencij razen dveh ( EACEA , EFSA ) to vprašanje obravnavala leta 2018. Podoben trend je bil opažen v zvezi s še neizvedenimi (ponovnimi) potrditvami računovodskih sistemov. Vseh sedem agencij, za katere je Sodišče leta 2018 poročalo o takšni potrebi, je leta 2018 zaključilo izvajanje popravljalnih ukrepov.

2.48. Dober napredek je bil dosežen tudi v zvezi z uvedbo elektronskega javnega naročanja. Kot se je lani poročalo, je Komisija leta 2010 pripravila orodja za izdajanje elektronskih računov (izdajanje e-računov), leta 2011 za elektronsko objavo dokumentacije v zvezi z obvestili o javnem naročilu v Uradnem listu EU (e-objava dokumentacije) in leta 2015 za elektronsko oddajo ponudb (e-oddaja ponudb). V okviru 2.11 je prikazan napredek, ki je bil dosežen pri uvedbi orodij do konca leta 2018.

Okvir 2.11

Uvedba elektronskega javnega naročanja poteka

Vir: Evropsko računsko sodišče

2.49. Leta 2018 je bil dosežen določen napredek tudi v zvezi z uvedbo sistema SYSPER II, orodja za upravljanje človeških virov, ki ga je razvila Komisija. V okviru 2.12 je prikazano, da je v letu 2018 sporazum o uporabi orodja podpisalo še pet agencij. Komisija je poročala o na splošno dobrem sodelovanju z agencijami, ker pa je projekt kompleksen in ker ima vsaka agencija svoje posebnosti, je njihov napredek pri izvajanju sistema SYSPER II različen. Nekatere agencije imajo težave pri dodeljevanju potrebnih virov, zato se soočajo z nekaj zamudami.

Okvir 2.12

Uvedba orodja za človeške vire SYSPER II

Vir: Evropsko računsko sodišče

Za vse agencije ne velja isti proračunski postopek in postopek podelitve razrešnice

2.50. Za razliko od drugih agencij za decentralizirano agencijo EUIPO, ki se v celoti financira sama, postopek razrešnice opravi njen proračunski odbor in ne Evropski parlament in Svet (glej odstavka 1.23 in 1.24 v poglavju 1 ). Podobno sta pri drugih dveh agencijah, ki se v celoti financirata sami, in sicer SRB in CPVO, letni proračunski postopki in postopki podelitve razrešnice v pristojnosti njunih odborov. Ti posebni postopki so določeni v njihovih ustanovnih uredbah.

2.51. To so agencije in organi, ki se financirajo sami in katerih proračuni niso del splošnega proračuna Unije, vendar njihovi prihodki izhajajo iz izvrševanja javnih pooblastil na podlagi prava EU. Sodišče je dosledno navajalo, da bi bilo treba za vse organe, povezane z EU, uporabljati ista načela odgovornosti in preglednosti. Za EUIPO je v svojih mnenjih, izdanih v letih 2015 ( 23 ) in 2019 ( 24 ) , izrazilo pomisleke glede postopka urada za proračunsko razrešnico. Tudi za SRB ( 25 ) in CPVO ( 26 ) je v svojih mnenjih, izdanih leta 2015, obravnavalo svoje pomisleke.

REVIZIJSKI REZULTATI DRUGIH PRODUKTOV, KI SE NANAŠAJO NA AGENCIJE IN JIH JE SODIŠČE OBJAVILO

Posebno poročilo Evropskega računskega sodišča št. 29/2018 – Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine je pomembno prispeval k nadzoru in stabilnosti v zavarovalniškem sektorju, vendar bistveni izzivi ostajajo

2.52. Organ EIOPA je bil ustanovljen leta 2011 po reformi nadzora finančnega sektorja EU po finančni krizi v obdobju 2007–2008. Deluje kot neodvisen svetovalni organ Evropske komisije, Parlamenta in Sveta.

2.53. Sodišče je s posebno revizijo, ki jo je opravilo poleg letne revizije računovodskih izkazov in revizije skladnosti, preučilo, ali organ uspešno prispeva k nadzoru in finančni stabilnosti v zavarovalniškem sektorju. Zlasti je analiziralo ukrepe organa EIOPA na področju nadzora in konvergence nadzora (sodelovanje s pristojnimi nacionalnimi organi, njihovo delo v zvezi z notranjimi modeli in čezmejnim poslovanjem), stresni test za zavarovalništvo v letu 2016 ter ustreznost virov in upravljanja organa EIOPA.

2.54. Splošni zaključek Sodišča je, da je organ EIOPA dobro uporabljal širok nabor orodij za podporo konvergence nadzora in finančne stabilnosti. Vendar so še vedno prisotni pomembni izzivi, ki jih morajo obravnavati organ EIOPA, nacionalni nadzorniki in zakonodajalca, npr. v kontekstu pregledov evropskih nadzornih organov in pregledov v skladu z direktivo Solventnost II. Poleg tega je Sodišče priporočilo, naj organ EIOPA za izboljšanje učinkovitosti in uspešnosti svojih ukrepov okrepi človeške vire, dodeljene nadzoru.

2.55. Celotni revizijski zaključki skupaj z ustreznimi priporočili in odgovori organa so obravnavani v Posebnem poročilu Sodišča št. 29/2018, ki je na voljo na njegovem spletišču eca.europa.eu.

Specifično letno poročilo Sodišča v skladu s členom 92(4) Uredbe (EU) 806/2014 o morebitnih pogojnih obveznostih, nastalih zaradi opravljanja nalog Enotnega odbora za reševanje, Sveta in Komisije v okviru te uredbe, za proračunsko leto 2017

2.56. V skladu s členom 92(4) Uredbe o enotnem mehanizmu za reševanje Sodišče vsako leto revidira morebitne pogojne obveznostih, nastale zaradi opravljanja nalog Enotnega odbora za reševanje, Sveta in Komisije v okviru te uredbe.

2.57. Revizijski zaključki za proračunsko leto 2017 so skupaj z ustreznimi priporočili in odgovori Enotnega odbora za reševanje obravnavani v Posebnem poročilu Sodišča, ki je na voljo na njegovem spletišču eca.europa.eu.

Druga posebna poročila Evropskega računskega sodišča, ki se nanašajo tudi na eno ali več agencij

2.58. Sodišče je poleg revizijskih poročil, ki so se posebej nanašala na agencije, v letu 2018 objavilo tudi številna posebna revizijska poročila o izvajanju politik EU, ki so se nanašala na več agencij ( okvir 2.13 ).

Okvir 2.13

Druga revizijska poročila Evropskega računskega sodišča, ki se nanašajo na agencije

Vir: Evropsko računsko sodišče

ODGOVOR MREŽE AGENCIJ EU

Agencije cenijo pozitivne zaključke Računskega sodišča o zanesljivosti njihovih računovodskih izkazov in z njimi povezanih transakcij.

2.21, 2.22 in 2.28. Mreža želi poudariti, da opažanja na področju finančnega upravljanja, notranje kontrole, povezane z javnimi naročili, in javnih naročil za začasne storitve temeljijo na zelo različnih primerih in se od agencije do agencije razlikujejo, zato bi se mreža želela sklicevati na posamezne odzive agencij v poglavju 3.

2.29. Agencije EU morajo skleniti pogodbe za agencijske/začasne delavce v skladu z veljavnimi finančnimi pravili EU in ustrezno nacionalno zakonodajo, ki prenaša Direktivo 2008/104/ES o začasnem delu prek agencij za zagotavljanje začasnega dela. Agencije za zagotavljanje začasnega dela, ki sklenejo pogodbe z agencijami EU, morajo izpolnjevati pogoje, ki jih določa nacionalna zakonodaja (s katero se prenaša ustrezna zakonodaja EU) glede pogodb o zaposlitvi za določen čas, sklenjenih z vsakim agencijskim delavcem, in ob upoštevanju morebitnih sodnih postopkov v zvezi z njihovim izvrševanjem. (Standardna) pogodba o storitvah, sklenjena med agencijo EU in agencijo za zagotavljanje začasnega dela, običajno navaja to obveznost.

2.31. V Uradu EUIPO koncept zunanjega osebja ne obstaja, saj strogo ločuje med osebjem in zunanjimi viri. Poleg tega Urad za naročanje zunanjih storitev večinoma uporablja sistem fiksnih cen. Zato število virov ni dober kazalnik. Poleg tega se je proračun, namenjen svetovanju, v zadnjih letih stalno zmanjševal.

2.32. Urad meni, da uporaba okvirne pogodbe za storitve, za katere se lahko zdi, da so administrativne narave, ne more biti povezana z „izposojo uslužbencev“. Splošna politika je, da se tovrstne pogodbene storitve administrativne podpore zagotavljajo v okviru projektov in ne v okviru osrednje dejavnosti. Na splošno je uporaba nestatutarnih uslužbencev za zagotavljanje storitev administrativne podpore zunaj okvira projektov omejena na agencijske delavce.

2.37. Mreža želi poudariti svojo zavezanost k usklajevanju politik. V zvezi z omenjeno zadevo („potencialno občutljivo delovno mesto“) bi bilo treba skrbno preučiti morebitno uskladitev v zvezi z opredelitvijo morebitnih občutljivih delovnih mest ter naravo in stopnjo tveganja, povezanega s slednjimi. Blažilni ukrepi, ki se lahko štejejo za nujne/sorazmerne za obravnavanje teh tveganj, so precej odvisni od dejavnikov, kot sta velikost agencije in/ali narava in obseg njenega mandata/osrednje poslovne dejavnosti. Izogibati bi se bilo treba vsakemu nesorazmernemu „usklajevanju“ ali „univerzalni“ rešitvi, zlasti morebitni uporabi „obvezne mobilnosti“ za nekatera vnaprej določena delovna mesta. Tak ukrep bi moral vedno temeljiti na dejanski oceni njegove sorazmernosti in učinkovitosti glede na vsako agencijo, pri čemer bi se morala upoštevati dejanska možna tveganja, ter potencialni negativni učinek na redno delovanje agencije.

2.50 in 2.51. Urad EUIPO želi opozoriti na odločitev zakonodajalcev, ki je bila potrjena med zadnjo zakonodajno reformo. V skladu s členom 176(2) Uredbe (EU) 2017/1001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2017 o blagovni znamki Evropske unije (EUTMR) „Proračunski odbor potrdi zaključni račun izvršnemu direktorju glede izvajanja proračuna“. Ta potrditev močno temelji na letnem poročilu Evropskega računskega sodišča.

POGLAVJE 3

Izjave o zanesljivosti in drugi revizijski rezultati, ki se nanašajo na agencije

3.1. INFORMACIJE V PODKREPITEV IZJAVE O ZANESLJIVOSTI

Osnova za mnenja

3.1.1. Sodišče je revizijo izvedlo v skladu z mednarodnimi standardi revidiranja (ISA) in etičnim kodeksom MZRS ter mednarodnimi standardi za vrhovne revizijske institucije INTOSAI (ISSAI). Odgovornost Sodišča na podlagi teh standardov je natančneje opisana v delu tega poročila z naslovom Revizorjeva odgovornost. V skladu z etičnim kodeksom za poklicne računovodje, ki ga je izdal Odbor za mednarodne etične standarde za računovodje (kodeks IESBA), ter etičnimi zahtevami, relevantnimi za revizijo, ki jo izvaja Sodišče, je Sodišče neodvisno, poleg tega pa izpolnjuje tudi druge etične obveznosti v skladu s temi zahtevami in kodeksom IESBA. Sodišče meni, da so pridobljeni revizijski dokazi zadostna in ustrezna podlaga za njegovo mnenje.

Odgovornosti poslovodstva in odgovornih za upravljanje

3.1.2. V skladu s členi 310 do 325 PDEU in finančnimi uredbami agencij so poslovodstva agencij odgovorna za pripravo in predstavitev njihovih zaključnih računov na podlagi mednarodno sprejetih računovodskih standardov za javni sektor ter za zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z zaključnimi računi. To vključuje zasnovo, izvajanje in vzdrževanje notranjih kontrol, ki se uporabljajo za pripravo in predstavitev računovodskih izkazov brez pomembno napačne navedbe zaradi goljufije ali napake. Poslovodstvo je odgovorno tudi za zagotavljanje skladnosti dejavnosti, finančnih transakcij in informacij v računovodskih izkazih s pravili, ki veljajo zanje. Končno odgovornost za zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z zaključnimi računi, imajo poslovodstva agencij.

3.1.3. Pri pripravi zaključnega računa je poslovodstvo odgovorno za oceno zmožnosti agencije za časovno neomejenost delovanja, razkritje zadev, povezanih s časovno neomejenostjo delovanja, kadar je to ustrezno, ter računovodenje na podlagi predpostavke o časovni neomejenosti delovanja, razen če poslovodstvo namerava likvidirati subjekt ali nehati poslovati ali če nima druge možnosti, kot da to stori.

3.1.4. Naloga odgovornih za upravljanje je nadzor nad procesom računovodskega poročanja agencij.

Revizorjeva odgovornost za revizijo zaključnih računov in z njimi povezanih transakcij

3.1.5. Cilj Sodišča je pridobiti sprejemljivo zagotovilo o tem, ali so zaključni računi agencij brez pomembno napačne navedbe in ali so transakcije, povezane z zaključnimi računi, zakonite in pravilne, ter na podlagi svoje revizije Evropskemu parlamentu in Svetu ali drugim organom za razrešnico zagotoviti izjave o zanesljivosti zaključnih računov agencij ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij. Sprejemljivo zagotovilo je visoka raven zagotovila, vendar ni nujno, da se z revizijo vedno odkrije obstoječa pomembno napačna navedba ali neskladnost. Do napačne navedbe ali neskladnosti lahko pride zaradi goljufije ali napake, za pomembne pa štejejo, če se lahko utemeljeno pričakuje, da bodo ločeno ali skupaj vplivale na ekonomske odločitve, ki bi jih uporabniki sprejeli na podlagi tega zaključnega računa.

3.1.6. Sodišče v zvezi s prihodki preverja subvencije, prejete od Komisije ali sodelujočih držav, ter oceni postopke agencij za pobiranje morebitnih pristojbin in drugih prihodkov.

3.1.7. Pri odhodkih Sodišče preuči plačilne transakcije ob nastanku, evidentiranju in sprejetju odhodkov. Ta preučitev zajema vse kategorije plačil (vključno z nakupom sredstev) razen predujmov ob njihovem nastanku. Predplačila so preučena, ko prejemnik sredstev utemelji njihovo pravilno porabo in agencije sprejmejo utemeljitev z obračunom predplačila v istem letu ali pozneje.

3.1.8. Sodišče v skladu z mednarodnimi standardi revidiranja (ISA) in mednarodnimi standardi za vrhovne revizijske institucije (ISSAI) med celotno revizijo uporablja strokovno presojo in ohranja strokovno skrbnost. Poleg tega: — ugotavlja in ocenjuje tveganja pomembno napačnih navedb v zaključnih računih in pomembnih neskladij z njimi povezanih transakcij z zahtevami pravnega okvira Evropske unije zaradi goljufije ali napake, pripravlja in izvaja revizijske postopke glede na ta tveganja ter pridobiva revizijske dokaze, ki so zadostna in ustrezna podlaga za njegovo mnenje. Tveganje, da se ne odkrijejo pomembno napačne navedbe ali neskladja, ki so posledica goljufij, je večje, kot da se ne odkrijejo pomembno napačne navedbe ali neskladja, ki so posledica napake, saj goljufije lahko vključujejo dogovarjanje, ponarejanje, načrtne opustitve, zavajajoče razlage ali pa izogibanje notranjim kontrolam, — skuša razumeti notranje kontrole, relevantne za revizijo, da se pripravijo okoliščinam primerni revizijski postopki, vendar ne za izrekanje mnenja o uspešnosti notranjih kontrol, — vrednoti ustreznost uporabljenih računovodskih usmeritev in utemeljenost računovodskih ocen in z njimi povezanih razkritij poslovodstva, — sprejema zaključke o ustreznosti tega, da je poslovodstvo uporabilo računovodstvo na osnovi predpostavke o zmožnosti časovne neomejenosti delovanja, ter glede na pridobljene revizijske dokaze tudi o tem, ali obstaja pomembna negotovost v zvezi z dogodki ali razmerami, ki bi lahko pomenili precejšen dvom o zmožnosti subjekta za časovno neomejenost delovanja. Če ugotovi, da pomembna negotovost obstaja, mora v svojih revizijskih poročilih opozoriti na s tem povezana razkritja v zaključnem računu ali pa, če so ta razkritja neustrezna, spremeniti svoje mnenje. Zaključki Sodišča temeljijo na revizijskih dokazih, pridobljenih do datuma njegovega revizijskega poročila. Toda zaradi dogodkov ali razmer po tem datumu lahko subjekt preneha nadaljnje delovanje, — vrednoti celotno predstavitev, strukturo in vsebino zaključnih računov, vključno z razkritji, ter to, ali zaključni računi pošteno predstavljajo z njimi povezane transakcije in dogodke, — pridobiva zadostne ustrezne revizijske dokaze o finančnih informacijah agencij, da bi lahko dalo mnenje o zaključnih računih in z njimi povezanih transakcijah. Odgovorno je za usmerjanje, nadzor in izvedbo revizije. Revizijska mnenja so izključno odgovornost Sodišča, — kadar je bilo to ustrezno, je Sodišče upoštevalo revizijsko delo v zvezi z zaključnimi računi agencij, ki ga je opravil neodvisni zunanji revizor, kot je določeno v členu 208(4) finančne uredbe EU (27). Sodišče komunicira s poslovodstvom, med drugim glede načrtovanega obsega in časovnega razporeda revizij ter pomembnih revizijskih ugotovitev, vključno z morebitnimi pomembnimi pomanjkljivostmi notranjih kontrol, ki jih odkrije pri svojih revizijah. Od zadev, o katerih komunicira z agencijami, določi tiste, ki so bile najpomembnejše pri reviziji zaključnih računov za tekoče obdobje in so zato ključne revizijske zadeve. Te zadeve opiše v revizijskem poročilu, razen če je z zakoni ali predpisi prepovedano javno razkritje zadeve ali, v izredno redkih okoliščinah, če ugotovi, da se o zadevi v njegovem poročilu ne bi smelo poročati, ker bi bilo smiselno pričakovati, da bodo neugodne posledice tega poročanja večje od koristi javnega interesa.

Agencije, ki so financirane iz razdelka 1a večletnega finančnega okvira – Konkurenčnost za rast in delovna mesta

3.2. AGENCIJA ZA SODELOVANJE ENERGETSKIH REGULATORJEV (ACER)

UVOD

3.2.1. Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev (v nadaljnjem besedilu: Agencija ali ACER) s sedežem v Ljubljani je bila ustanovljena z Uredbo (ES) št. 713/2009 Evropskega parlamenta in Sveta ( 28 ) . Glavna naloga Agencije je na ravni Unije pomagati nacionalnim regulativnim organom pri izvajanju regulativnih nalog, ki jih izvajajo v državah članicah, in po potrebi usklajevati njihove dejavnosti. V skladu z uredbo REMIT ( 29 ) so bile Agenciji in nacionalnim regulativnim organom dodeljene dodatne odgovornosti v zvezi s spremljanjem evropskega veleprodajnega energetskega trga.

3.2.2. tabeli so predstavljeni ključni podatki o Agenciji so predstavljeni ključni podatki o Agenciji ( 30 ) Tabela Ključni podatki o Agenciji 2017 2018 Proračun (v milijonih eurov) (31) 13 14 Število zaposlenih 31. decembra (32) 91 90 Vir: proračun, objavljen v UL

IZJAVA O ZANESLJIVOSTI, KI JO SODIŠČE PREDLOŽI EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU – POROČILO NEODVISNEGA REVIZORJA

MNENJE 3.2.3. Sodišče je revidiralo: (a) zaključni račun Agencije, ki ga sestavljajo računovodski izkazi (33) in poročila o izvrševanju proračuna (34) za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2018, ter (b) zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih s tem zaključnim računom, v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Zanesljivost zaključnega računa Mnenje o zanesljivosti zaključnega računa 3.2.4. Po mnenju Sodišča zaključni račun Agencije za leto, ki se je končalo 31. decembra 2018, v vseh pomembnih pogledih pošteno predstavlja njen finančni položaj na dan 31. decembra 2018 ter njen poslovni izid, denarne tokove in gibanje kapitala za tedaj končano leto v skladu z njeno finančno uredbo in računovodskimi pravili, ki jih je sprejel računovodja Komisije. Ta pravila temeljijo na mednarodno sprejetih računovodskih standardih za javni sektor. Zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z zaključnim računom Prihodki Mnenje o zakonitosti in pravilnosti prihodkov, povezanih z zaključnim računom 3.2.5. Sodišče meni, da so prihodki, povezani z zaključnim računom za leto, ki se je končalo 31. decembra 2018, v vseh pomembnih pogledih zakoniti in pravilni. Plačila Mnenje o zakonitosti in pravilnosti plačil, povezanih z zaključnim računom 3.2.6. Sodišče meni, da so plačila, povezana z zaključnim računom za leto, ki se je končalo 31. decembra 2018, v vseh pomembnih pogledih zakonita in pravilna.

INFORMACIJE O POROČILIH SLUŽBE ZA NOTRANJO REVIZIJO

3.2.7. IT security in ACER and Information Security in the „REMIT“ domain Leta 2018 je Služba Komisije za notranjo revizijo izdala revizijsko poročilo o varnosti IT v Agenciji in informacijski varnosti na področju uredbe REMIT z naslovom ( 35 ) . Agencija je pripravila akcijski načrt za ukrepanje na področjih, na katerih so možne izboljšave.

SPREMLJANJE UPOŠTEVANJA OPAŽANJ IZ PREJŠNJIH LET

3.2.8. Pregled popravljalnih ukrepov, sprejetih na podlagi opažanj Sodišča iz prejšnjih let, je v Prilogi .

PRILOGA

Spremljanje upoštevanja opažanj iz prejšnjih let

Leto Opažanja Sodišča Status popravljalnega ukrepa (zaključen/ se izvaja/neizveden/ ni relevantno) 2014 V Sloveniji še ni bila ustanovljena nobena evropska šola, kot je določeno v sporazumu o sedežu. zaključen 2016 Agencija bi morda lahko razmislila o uvedbi diferenciranih proračunskih odobritev, ki bi bolje odražale večletno naravo poslovanja. se izvaja 2017 Ne glede na velike spremembe računovodskega okolja je bil računovodski sistem nazadnje validiran leta 2011. zaključen 2017 Sedež Agencije za vzpostavitev prvotnega stanja podatkov po nesreči je na istem mestu kot izvirni podatki. se izvaja 2017 Agencija ni izvedla celovite analize učinka brexita. zaključen 2017 Agencija objavlja razpise prostih delovnih mest na svojem spletišču in družbenih medijih, običajno pa ne tudi na spletišču Evropskega urada za izbor osebja (EPSO) (36). se izvaja 2017 Elektronsko javno naročanje: Agencija do konca leta 2017 še ni uvedla nobenega od orodij IT, ki jih je razvila Komisija (37). se izvaja

ODGOVOR AGENCIJE

Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev (ACER) se je seznanila s poročilom Sodišča.

3.3. AGENCIJA ZA PODPORO ORGANU EVROPSKIH REGULATORJEV ZA ELEKTRONSKE KOMUNIKACIJE (URAD BEREC)

UVOD

3.3.1. Agencija za podporo Organu evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije (v nadaljnjem besedilu: Urad) s sedežem v Rigi je bila ustanovljena z Uredbo (EU) 2018/1971 Evropskega parlamenta in Sveta ( 38 ) , s katero je bila nadomeščena prejšnja Uredba (ES) št. 1211/2009 Evropskega parlamenta in Sveta ( 39 ) . Glavna naloga Urada je, da zagotavlja strokovno in administrativno podporo Organu evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije (BEREC) in pod vodstvom odbora regulatorjev zbira in analizira informacije o elektronskih komunikacijah ter širi najboljše regulativne prakse, kot so skupni pristopi, metodologije ali smernice za izvajanje regulativnega okvira EU, med nacionalnimi regulativnimi organi.

3.3.2. tabeli so predstavljeni ključni podatki o Uradu so predstavljeni ključni podatki o Uradu ( 40 ) Tabela Ključni podatki o Uradu 2017 2018 Proračun (v milijonih eurov) (41) 4 4 Število zaposlenih 31. decembra (42) 27 27 Vir: podatki, ki jih je posredoval Urad

IZJAVA O ZANESLJIVOSTI, KI JO SODIŠČE PREDLOŽI EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU – POROČILO NEODVISNEGA REVIZORJA

MNENJE 3.3.3. Sodišče je revidiralo: (a) zaključni račun Urada, ki ga sestavljajo računovodski izkazi (43) in poročila o izvrševanju proračuna (44) za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2018, ter (b) zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih s tem zaključnim računom, v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Zanesljivost zaključnega računa Mnenje o zanesljivosti zaključnega računa 3.3.4. Po mnenju Sodišča zaključni račun Urada za leto, ki se je končalo 31. decembra 2018, v vseh pomembnih pogledih pošteno predstavlja njegov finančni položaj na dan 31. decembra 2018 ter njegov poslovni izid, denarne tokove in gibanje kapitala za tedaj končano leto v skladu z njegovo finančno uredbo in računovodskimi pravili, ki jih je sprejel računovodja Komisije. Ta pravila temeljijo na mednarodno sprejetih računovodskih standardih za javni sektor. Zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z zaključnim računom Prihodki Mnenje o zakonitosti in pravilnosti prihodkov, povezanih z zaključnim računom 3.3.5. Sodišče meni, da so prihodki, povezani z zaključnim računom za leto, ki se je končalo 31. decembra 2018, v vseh pomembnih pogledih zakoniti in pravilni. Plačila Mnenje o zakonitosti in pravilnosti plačil, povezanih z zaključnim računom 3.3.6. Sodišče meni, da so plačila, povezana z zaključnim računom za leto, ki se je končalo 31. decembra 2018, v vseh pomembnih pogledih zakonita in pravilna.

3.3.7. Zaradi naslednjih opažanj mnenje Sodišča ni vprašljivo.

OPAŽANJA O ZAKONITOSTI IN PRAVILNOSTI TRANSAKCIJ

3.3.8. Urad je 4. maja 2018 podpisal okvirno pogodbo z nekim podjetjem za zagotavljanje uradniških in tajniških podpornih storitev za štiri leta in za maksimalen znesek 433 000 eurov (plačila v letu 2018: 27 655 eurov). Od junija 2018 so v Uradu poleg 27 lastnih uslužbencev delali v povprečju štirje uslužbenci tega podjetja. Posojanje uslužbencev (agencijskih delavcev) je dovoljeno samo s pogodbami s pooblaščenimi agencijami za začasno delo in v skladu z Direktivo 2008/104/ES ter specifičnimi pravili, ki so jih države članice sprejele pri prenosu te direktive. Uporaba te pogodbe o storitvah za zagotavljanje delavcev ni v skladu s socialno- in delovnopravnimi določbami EU, zaradi nje pa je Urad izpostavljen pravnim tveganjem in tveganjem za ugled.

OPAŽANJA O DOBREM FINANČNEM POSLOVODENJU IN SMOTRNOSTI POSLOVANJA

3.3.9. Urad je v skladu z več okvirnimi pogodbami z istim podjetjem, vključno z zgoraj omenjeno pogodbo, leta 2018 plačal 793 000 eurov za različne vrste storitev (uradniška in tajniška podpora, organizacija prireditev, dobro počutje in vključevanje uslužbencev itd.). Ta znesek pomeni 37 % njegovega proračuna, nepovezanega s plačami, za leto 2018, kar pomeni, da je Urad odvisen od zunanjih virov in od enega podjetja, zaradi česar je ogroženo njegovo neprekinjeno poslovanje. Urad bi moral zagotoviti, da so kadrovske potrebe pravilno izpolnjene, in sicer tako, da proračunske organe obvesti o potrebi po statutarnih uslužbencih ali da zakonito in pravilno uporablja agencijske delavce.

3.3.10. Urad je marca 2018 objavil javni razpis za sklenitev triletne okvirne pogodbe v ocenjeni tržni vrednosti 240 000 eurov za naročilo razvoja in vzdrževanja/podpore orodja za merjenje omrežne nevtralnosti. Merilo za dodelitev je bila največja ekonomska ugodnost ponudbe z razmerjem med kakovostjo in ceno 70 %/30 %. Vse tri prejete ponudbe so bile nad pragom minimalne kakovosti. Ponudnik, kateremu je bilo oddano naročilo, je ponudil ceno, ki je bila 59 % nižja od predvidene vrednosti pogodbe in 51 % nižja od povprečja ostalih dveh ponudb. Naročilo je bilo oddano, ne da bi se od izbranega ponudnika zahtevalo pojasnilo za potencialno nenavadno nizko ponudbo. Plačila v okviru te pogodbe, izvršena v letu 2018, so znašala 16 745 eurov. Pri potencialno nenavadno nizkih ponudbah bi moral Urad zahtevati razloge za to in jih analizirati, da bi zagotovil vzdržnost ponudb.

INFORMACIJE O POROČILIH SLUŽBE ZA NOTRANJO REVIZIJO

3.3.11. Planning, Budgeting, Monitoring of Activities and Reporting in BEREC Office Leta 2018 je Služba Komisije za notranjo revizijo izdala revizijsko poročilo o načrtovanju, proračunskem načrtovanju, spremljanju dejavnosti in poročanju Urada z naslovom ( 45 ) . Urad in Služba Komisije za notranjo revizijo sta se dogovorila za načrt popravljalnih ukrepov.

SPREMLJANJE UPOŠTEVANJA OPAŽANJ IZ PREJŠNJIH LET

3.3.12. Pregled popravljalnih ukrepov, sprejetih na podlagi opažanj Sodišča iz prejšnjih let, je v Prilogi .

PRILOGA

Spremljanje upoštevanja opažanj iz prejšnjih let

Leto Opažanja Sodišča Status popravljalnega ukrepa (zaključen/ se izvaja/neizveden/ ni relevantno) 2014 Ker sporazumi z državami Efte niso bili podpisani, te ne prispevajo v proračun Urada. zaključen 2016 Ustanovna uredba Urada ne zahteva rednih zunanjih ocen smotrnosti. zaključen 2017 Naročilo štirih prevodov ni bilo upravičeno. ni relevantno 2017 Računovodski sistem Urada kljub bistvenim spremembam od leta 2013 ni bil ponovno validiran. zaključen 2017 Urad je prevzel obveznosti za usposabljanje, načrtovano za konec marca 2018, kar je v nasprotju s proračunskim načelom enoletnosti. ni relevantno 2017 Z razpisnim postopkom za sklenitev štiriletne večstranske kaskadne okvirne pogodbe (s sistemom razvrščanja) za storitve za organizacijo in načrtovanje prireditev ni bila zagotovljena ustrezna konkurenca za ceno, pogodba pa morda ni bila sklenjena za ekonomsko najugodnejšo ponudbo. ni relevantno 2017 Elektronsko javno naročanje: do konca leta 2017 je Urad uvedel elektronsko objavo dokumentacije za nekatere postopke, ne pa tudi izdajanja e-računov niti elektronske oddaje ponudb. se izvaja 2017 Urad ni izvedel celovite analize učinka brexita. zaključen

ODGOVOR URADA

3.3.8. Da bi lahko razporedil potrebne vire za povečanje strokovne podpore organu BEREC, je upravni odbor urada BEREC zahteval, naj prouči različne možnosti za zunanje izvajanje dnevnih in rutinskih opravil. Po odprtem razpisnem postopku je urad BEREC sklenil okvirno pogodbo za zagotavljanje uradniških in tajniških podpornih storitev uradu BEREC. Te so bile zagotovljene v celotnem obdobju trajanja pogodbe, kar se razlikuje od uporabe agencijskih delavcev. Urad BEREC želi poudariti, da mora v skladu z razpisnimi pogoji, ki so priloženi okvirni pogodbi, izvajalec spoštovati veljavni pravni okvir EU in nacionalni pravni okvir.

3.3.9. Urad BEREC se je seznanil s pomisleki Računskega sodišča in bo, kot je predlagano, vprašanja v zvezi s kadrovskim načrtom naslovil na proračunski organ. Urad želi poudariti, da so bile vse navedene pogodbe sklenjene po odprtem razpisnem postopku in da so imela druga podjetja možnost sodelovati. Na žalost je za to vrsto zadevnih storitev lokalna konkurenca lahko zelo omejena, tuja podjetja pa niso nujno zainteresirana. Za najpomembnejše storitve si Urad običajno prizadeva za sklenitev okvirnih pogodb v kaskadnem sistemu, da se zagotovi neprekinjeno poslovanje, če prvi izvajalec ne bi izpolnil svojih obveznosti. Trenutno so naloge, zaupane zadevnemu izvajalcu, upravne narave.

3.3.10 Urad BEREC do leta 2018 ni imel ločenih smernic glede nenavadno nizkih ponudb. Ponujene cene v zadevnem javnem naročilu so bile preverjene glede na podrobne tehnične ponudbe in naročnik je menil, da je zmagovalna ponudba razumna. Na podlagi pripomb, ki so jih predložili revizorji, je urad BEREC upošteval ugotovitev Sodišča in v svoj priročnik o javnem naročanju uvedel opredelitev nenavadno nizke ponudbe (30 % nižje od ocenjenega zneska pogodbe).

3.4. EVROPSKI CENTER ZA RAZVOJ POKLICNEGA USPOSABLJANJA (CEDEFOP)

UVOD

3.4.1. Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja (v nadaljnjem besedilu: Center ali Cedefop) s sedežem v Solunu je bil ustanovljen z Uredbo Sveta (EGS) št. 337/75 ( 46 ) , ki je bila razveljavljena z Uredbo (EU) 2019/128 Evropskega parlamenta in Sveta ( 47 ) . Njegova temeljna naloga je spodbujati razvoj poklicnega usposabljanja na ravni Unije. V okviru tega je pristojen za zbiranje in razširjanje dokumentacije o sistemih poklicnega usposabljanja.

3.4.2. tabeli so predstavljeni ključni podatki o Centru so predstavljeni ključni podatki o Centru ( 48 ) Tabela Ključni podatki o Centru 2017 2018 Proračun (v milijonih eurov) (49) 18 18 Število zaposlenih 31. decembra (50) 117 116 Vir: podatki, ki jih je posredoval Center

IZJAVA O ZANESLJIVOSTI, KI JO SODIŠČE PREDLOŽI EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU – POROČILO NEODVISNEGA REVIZORJA

MNENJE 3.4.3. Sodišče je revidiralo: (a) zaključni račun Centra, ki ga sestavljajo računovodski izkazi (51) in poročila o izvrševanju proračuna (52) za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2018, ter (b) zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih s tem zaključnim računom, v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Zanesljivost zaključnega računa Mnenje o zanesljivosti zaključnega računa 3.4.4. Po mnenju Sodišča zaključni račun Centra za leto, ki se je končalo 31. decembra 2018, v vseh pomembnih pogledih pošteno predstavlja njegov finančni položaj na dan 31. decembra 2018 ter njegov poslovni izid, denarne tokove in gibanje kapitala za tedaj končano leto v skladu z njegovo finančno uredbo in računovodskimi pravili, ki jih je sprejel računovodja Komisije. Ta pravila temeljijo na mednarodno sprejetih računovodskih standardih za javni sektor. Zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z zaključnim računom Prihodki Mnenje o zakonitosti in pravilnosti prihodkov, povezanih z zaključnim računom 3.4.5. Sodišče meni, da so prihodki, povezani z zaključnim računom za leto, ki se je končalo 31. decembra 2018, v vseh pomembnih pogledih zakoniti in pravilni. Plačila Mnenje o zakonitosti in pravilnosti plačil, povezanih z zaključnim računom 3.4.6. Sodišče meni, da so plačila, povezana z zaključnim računom za leto, ki se je končalo 31. decembra 2018, v vseh pomembnih pogledih zakonita in pravilna.

3.4.7. Zaradi naslednjih opažanj mnenje Sodišča ni vprašljivo.

OPAŽANJA O ZAKONITOSTI IN PRAVILNOSTI TRANSAKCIJ

3.4.8. Sodišče je revidiralo dva postopka zaposlovanja, izvedena leta 2018, pri katerih sta bila kandidata izbrana z dveh rezervnih seznamov, ki sta bila pripravljena leta 2015 in 2016 ( 53 ) . Oba postopka sta bila neustrezno upravljana in dokumentirana enako kot več drugih postopkov zaposlovanja, revidiranih v prejšnjih letih. Postopek Centra za ugotavljanje in upravljanje potencialnih situacij navzkrižja interesov pri članih izbirne komisije ni bil uspešen. To je bilo zlasti očitno v primeru dveh notranjih kandidatov, za katera noben od članov izbirne komisije ni prijavil potencialnega navzkrižja interesov, čeprav so nekateri delali s kandidatoma. Sprva dogovorjena metoda točkovanja je bila med ocenjevanjem spremenjena, poleg tega pa se ni uporabljala transparentno. Veljavnost enega od dveh rezervnih seznamov pa je bila nepravilno podaljšana. Ugotovljene slabosti spodkopavajo načelo transparentnosti in enake obravnave kandidatov. Center naj takoj sprejme popravlj