KRATICE

ERS : Evropski razvojni sklad

ESS : Evropski socialni sklad

LAS : lokalna akcijska skupina

MEDA : spremljevalni ukrepi: finančni instrument Evro-mediteranskega partnerstva

OP : okvirni program

RAD : priporočila, ukrepi, razrešnica

SMART : specifični, merljivi, dosegljivi, relevantni in časovno opredeljeni

SSEU : Solidarnostni sklad Evropske unije

POVZETEK

I. V tem poročilu so predstavljeni rezultati, ki jih je Sodišče pridobilo z drugim pregledom nadaljnjega ukrepanja, ki ga je na podlagi njegovih priporočil iz prejšnjih posebnih poročil izvedla Komisija.

II. Osrednje vprašanje tega pregleda je bilo: ali Komisija ustrezno nadalje ukrepa na podlagi revizijskih priporočil, ki jih je Sodišče objavilo v svojih posebnih poročilih? Razdeljeno je bilo na dve podvprašanji: ali je Komisija vzpostavila primerne smernice in postopke za dejavnosti nadaljnjega ukrepanja ter ali ima Komisija ustrezne in zanesljive upravljavske informacije o revizijskih priporočilih in stanju njihove izvedbe?

III. Pregled Sodišča je zajemal preučitev nadaljnjega ukrepanja Komisije na podlagi vzorca 62 priporočil iz desetih posebnih poročil Sodišča iz obdobja 2006–2010. Sodišče je ocenilo trenutno stanje izvedbe priporočil iz tega vzorca in upravljavske informacije Komisije o stanju glede teh priporočil. Sodišče je pregledalo tudi zadevne postopke generalnih direktoratov ter priročnike, smernice, načrte in objavljena poročila, zlasti tiste, ki se nanašajo na računalniško aplikacijo RAD (Recommendation, Action, Discharge – priporočilo, ukrep, razrešnica). RAD je računalniško orodje Komisije, ki ga uporablja za nadaljnje ukrepanje na podlagi priporočil Sodišča in zahtevkov, ki jih v okviru postopka podelitev razrešnice postavi organ, pristojen za razrešnico.

IV. Sodišče je na podlagi svojega pregleda zaključilo, da Komisija ustrezno nadalje ukrepa na podlagi njegovih priporočil. Pregled vzorca priporočil je namreč pokazal, da je Komisija 83 % priporočil Sodišča izvedla v celoti ali večinoma, kar je pripomoglo k izboljšanju finančnega poslovodenja na več področjih proračuna EU.

V. Sodišče poleg tega ugotavlja, da ima Komisija vzpostavljene primerne smernice in postopke za svoje dejavnosti nadaljnjega ukrepanja.

VI. Kot zadnje je pregled Sodišča pokazal, da računalniška aplikacija RAD vsebuje upravljavske informacije o revizijskih priporočilih, ki jih je izdalo Sodišče v svojih posebnih poročilih, objavljenih od leta 2008. Sodišče je kljub temu prišlo do zaključka, da RAD pri priporočilih, ki so bila le deloma izvedena, ne zagotavlja, da ima Komisija ustrezne in zanesljive upravljavske informacije o stanju njihove izvedbe. To je posledica enoznačnosti kategorij, ki jih Komisija uporablja za evidentiranje stanja izvedbe priporočil.

VII. Sodišče zato Komisiji priporoča, naj izpopolni aplikacijo RAD, da bo ta bolje prikazovala priporočila, ki so bila le deloma izvedena.

UVOD

1. V skladu z mednarodnimi standardi revidiranja je spremljanje popravnih učinkov revizijskih poročil končna stopnja v sklopu načrtovanja, izvedbe in spremljanja popravnih učinkov pri revizijah smotrnosti poslovanja [1]. Spremljanje popravnih učinkov poročil Sodišča o revizijah smotrnosti poslovanja je nujen element v verigi odgovornosti, Komisijo pa spodbuja k uspešnemu izvajanju priporočil iz poročil.

2. Sodišče je svoje prvo poročilo o spremljanju popravnih učinkov objavilo leta 2012 (Posebno poročilo št. 19/2012). V njem je ugotovilo, da bi morala Komisija izboljšati nadaljnje ukrepanje na podlagi revizijskih priporočil Sodišča.

3. V tem poročilu so predstavljeni rezultati, ki jih je Sodišče pridobilo pri svojem drugem pregledu nadaljnjega ukrepanja Komisije na podlagi priporočil iz njegovih preteklih posebnih poročil.

OBSEG IN PRISTOP

4. Ta pregled nadaljnjega ukrepanja Komisije na podlagi revizijskih priporočil, ki ga je izvedlo Sodišče, je nadgradnja pregleda sistema, ki so ga leta 2011 izvedli oddelki Komisije za notranjo revizijo. Pri tem pregledu je bilo ugotovljeno, da daje sistem notranjih kontrol, vzpostavljen v zadevnih generalnih direktoratih, razumna zagotovila o dosežkih v zvezi z izvajanjem priporočil, ki jih je izdalo Sodišče. Kljub temu so oddelki za notranjo revizijo odkrili težave, ki jih je bilo treba obravnavati, ter priporočili izboljšave funkcionalnosti in mehanizmov za poročanje v aplikaciji RAD.

5. Ta pregled obravnava naslednje splošno vprašanje:

Ali Komisija ustrezno nadalje ukrepa na podlagi revizijskih priporočil, ki jih je Sodišče objavilo v svojih posebnih poročilih?

Razdeljeno je bilo na dve podvprašanji:

Ali je Komisija vzpostavila primerne smernice in postopke za dejavnosti nadaljnjega ukrepanja?

Ali ima Komisija ustrezne in zanesljive upravljavske informacije o revizijskih priporočilih in stanju njihove izvedbe?

6. Za odgovor na ta vprašanja je Sodišče v obdobju od 1. januarja do 31. marca 2013 ocenilo vzorec 62 revizijskih priporočil iz 10 posebnih poročil, ki jih je objavilo v obdobju 2006–2010, da bi ugotovilo, ali je Komisija na podlagi teh priporočil nadalje ukrepala. Vzorec je bil izbran iz poročil, ki so bila objavljena najkasneje pred dvema letoma in katerih priporočila so bila še relevantna. Uporabljen je bil tudi za preverjanje ustreznosti in zanesljivosti upravljavskih informacij Komisije v zvezi s temi priporočili. Posebna poročila, ki so bila obravnavana, so navedena v tabeli 1.

7. Sodišče uporablja pri ocenjevanju stanja izvedbe priporočil naslednje kategorije: "izvedeno v celoti", "večinoma izvedeno", "deloma izvedeno", "ni izvedeno", "ni več relevantno" ali "ni bilo mogoče preveriti". Sodišče je štelo, da je bilo priporočilo izvedeno v celoti, če je Komisija sprejela vse razumne in sorazmerne popravljalne ukrepe v svoji pristojnosti in če ni bilo več nobenih pomembnih zadev, ki bi jih bilo treba obravnavati. Stanje izvedbe je bilo potrjeno s pomočjo pogovorov in dokazil zadevnih generalnih direktoratov, vendar ni vključevalo informacij na ravni držav članic ali držav upravičenk. Čeprav je namen pregleda ugotoviti, katere ukrepe je Komisija izvedla na podlagi priporočil Sodišča, pa učinki teh ukrepov niso bili ocenjeni, saj bi to zahtevalo ločeno poglobljeno revizijo nadaljnjega ukrepanja na zadevnih področjih.

8. Sodišče je preučilo tudi zadevne postopke v generalnih direktoratih [2] in pregledalo priročnike, smernice, načrte in objavljena poročila. Pregled se je osredotočal zlasti na računalniško aplikacijo RAD, ki jo Komisija uporablja za evidentiranje in spremljanje informacij o svojih dejavnostih nadaljnjega ukrepanja.

TABELA 1

POSEBNA POROČILA, KATERIH POPRAVNI UČINKI SO BILI SPREMLJANI V TEM POROČILU

Posebno poročilo [1111] | Proračunsko področje | Število analiziranih revizijskih priporočil [1112] |

Posebno poročilo št. 8/2006 Uspešna rast? Uspešnost podpore Evropske unije za operativne programe proizvajalcev sadja in zelenjave | kmetijstvo | 9 |

Posebno poročilo št. 6/2009 Pomoč Evropske unije v hrani za ogrožene osebe: ocena ciljev, sredstev in uporabljenih metod | kmetijstvo | 8 |

Posebno poročilo št. 5/2010 Izvajanje pristopa Leader pri razvoju podeželja | kmetijstvo | 6 |

Posebno poročilo št. 3/2008 Kako hiter, učinkovit in fleksibilen je Solidarnostni sklad Evropske unije? | SSEU | 2 |

Posebno poročilo št. 17/2009 Dejavnosti za poklicno usposabljanje žensk, ki se sofinancirajo iz Evropskega socialnega sklada | kohezija | 3 |

Posebno poročilo št. 6/2008 Pomoč Evropske komisije za sanacijo po cunamiju in hurikanu Mitch | zunanji ukrepi | 6 |

Posebno poročilo št. 18/2009 Uspešnost podpore ERS za regionalno gospodarsko povezovanje v Vzhodni in Zahodni Afriki | zunanji ukrepi | 11 |

Posebno poročilo št. 1/2009 Bančni ukrepi na območju Sredozemlja v okviru programa MEDA in prejšnjih protokolov | zunanji ukrepi | 5 |

Posebno poročilo št. 5/2009 Komisijino upravljanje zakladnice | prihodki | 7 |

Posebno poročilo št. 9/2007 Ocenjevanje okvirnih programov EU za raziskave in tehnološki razvoj (RTR) – je mogoče pristop Komisije izboljšati? | raziskave | 5 |

Skupno število priporočil | | 62 |

KAKO JE KOMISIJA IZVEDLA 62 PRIPOROČIL

UVOD

9. Komisija nadalje ukrepa na podlagi revizijskih priporočil Sodišča in zahtev Evropskega parlamenta in Sveta (tj. organa, pristojnega za podelitev razrešnice za proračun EU). V skladu s členom 166(2) finančne uredbe Komisija pripravi letno poročilo o teh zahtevah v okviru postopka razrešnice za proračun EU.

10. V tem razdelku so predstavljeni rezultati, ki jih je Sodišče pridobilo pri pregledu, kako je Komisija izvedla vzorec 62 priporočil iz desetih posebnih poročil Sodišča, objavljenih v obdobju 2006–2010. Ocena ni zajemala obravnave zahtev Sveta in Parlamenta. Priloga I vsebuje pregled vseh 62 priporočil, ki jih je ocenilo Sodišče, v prilogah od II do XI pa so kratki povzetki zadevnih revizij, priporočil, kasnejših dejavnosti naknadnega ukrepanja, ki jih je izvedla Komisija, in zadev, ki jih je treba še obravnavati.

KOMISIJA IZVAJA VELIKO VEČINO PRIPOROČIL SODIŠČA IN USTREZNO NADALJE UKREPA NA NJIHOVI PODLAGI

11. Od 62 priporočil, ki jih je preučilo Sodišče, pri treh izbranih priporočilih ni bilo mogoče preveriti nadaljnjega ukrepanja, saj so bili potrebni dokazi na voljo samo na ravni držav upravičenk, kar ni spadalo v obseg tega pregleda (glej odstavek 7). Treh priporočil Komisija ni izvedla (vsa so se nanašala na revizijo o pomoči v hrani – Priloga III). Dve nadaljnji priporočili sta bili sprva zavrnjeni, vendar sta bili pozneje izvedeni v celoti (priporočilo v zvezi s pomočjo v hrani – Priloga III) ali večinoma (priporočilo v zvezi z upravljanjem zakladnice – Priloga X).

12. Sodišče je ugotovilo, da je bilo od 59 priporočil, ki jih je bilo mogoče oceniti, 49 priporočil (83 %) izvedenih v celoti ali večinoma, nadaljnjih sedem (12 %) deloma, tri priporočila (5 %) pa niso bila izvedena.

PRIMERI IZBOLJŠAV FINANČNEGA POSLOVODENJA IN PODROČJA, NA KATERIH BI GA BILO MOGOČE IZBOLJŠATI

13. Pri programu pomoči EU v zvezi s sadjem in zelenjavo (kmetijstvo) in pri Solidarnostnem skladu EU je bilo ugotovljeno, da so bili programi pomoči poenostavljeni, postopki za dodelitev nepovratnih sredstev, kot so merila za upravičenost, pa pojasnjeni. Pri Solidarnostnem skladu EU se je zaradi izboljšanja kakovosti prijav zmanjšalo število prijav, pri katerih je morala Komisija zaprositi za dodatne informacije. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da je Komisija pri programih poklicnega usposabljanja, ki se sofinancirajo iz Evropskega socialnega sklada (kohezija), izboljšala navodila za države članice o izbirnih postopkih za projekte in vključevanju obveznih kazalnikov uspešnosti. Podobno so bili po reviziji v zvezi s cunamijem v Indijskem oceanu (zunanji ukrepi) uvedeni boljši postopki za upoštevanje trajnosti projektov na stopnji prijav. Takšne izboljšave lahko pripomorejo k boljši ciljni usmerjenosti pomoči, ki je zato tudi uspešnejša in jo je mogoče učinkoviteje zagotavljati.

14. Za spremljanje izvajanja programov in ukrepov EU in vrednotenje njihovih rezultatov so potrebne zanesljive informacije o uspešnosti. V zvezi s tem so bile na več pregledanih področjih ugotovljene izboljšave. Prvič, osnutki uredb o Kohezijskem skladu za programsko obdobje 2014–2020 so sicer še osredotočeni na vložke, vendar pa vsebujejo določbe o pristopu, ki je bolj usmerjen k rezultatom, vključno s kazalniki za izložke in načrtovanimi rezultati (kohezija). Drugič, pri programu pomoči v zvezi s sadjem in zelenjavo (kmetijstvo) se je s pomočjo novih smernic, obrazcev in programske opreme, ki jih je pripravila Komisija, izboljšalo zbiranje podatkov od držav članic. Tretjič, izboljšave je bilo opaziti tudi na področjih poročanja, spremljanja in komunikacije pri izvajalcih programa sanacije po cunamiju v Indijskem oceanu (zunanji ukrepi).

15. Kljub temu pa je treba poskrbeti, da bodo programi pomoči bolje ciljno usmerjeni, tako da se vanje vključijo cilji SMART [3] in boljši kazalniki uspešnosti (kmetijstvo). Poleg tega je treba izboljšati primerljive informacije o stroških za tiste, ki so odgovorni za izvajanje in spremljanje (zunanji ukrepi). S pomočjo teh izboljšav bi se okrepila odgovornost držav članic in upravičencev za sredstva EU.

16. Izboljšano usklajevanje in izgradnja zmogljivosti pri deležnikih sta pomembna elementa za zagotavljanje učinkovitosti in uspešnosti odhodkov EU. V zvezi s podporo iz Evropskega razvojnega sklada (ERS) je bilo ugotovljeno, da so se ob podpori Komisije okrepila prizadevanja za regionalno povezovanje v Afriki. Zajemala so izboljšano usklajevanje med regionalnimi telesi in izmenjavo navodil med sedežem Komisije in delegacijami EU v partnerskih državah. Uvedeni so bili tudi mehanizmi za boljše usklajevanje med Komisijo in drugimi deležniki, ki zagotavljajo financiranje, kot sta Evropska investicijska banka in Evropska banka za obnovo in razvoj (zunanji ukrepi).

17. Opaženo je bilo tudi, da so bile na področju bančnih ukrepov na območju Sredozemlja s pomočjo vzpostavitve enot strokovnjakov v Komisiji (EuropeAid) okrepljene institucionalne zmogljivosti, ki naj bi pripomogle pri spodbujanju in upravljanju inovativnih finančnih instrumentov (zunanji ukrepi).

PREGLED POSTOPKOV NADALJNJEGA UKREPANJA KOMISIJE

18. Postopek nadaljnjega ukrepanja spremlja in usklajuje GD Komisije za proračun. V ta namen uporabljajo vsi generalni direktorati računalniško aplikacijo RAD, s pomočjo katere evidentirajo upravljavske informacije, ki se nanašajo na revizijska priporočila in zahtevke v zvezi z razrešnico. V aplikaciji RAD so shranjeni uradni odgovori Komisije na revizijska priporočila in zahtevke ter stanje nadaljnjih ukrepov, ki so jih sprejeli posamezni generalni direktorati z glavno odgovornostjo za njihovo izvajanje.

19. Aplikacija RAD, ki je bila razvita leta 2003, je zasnovana kot računalniško orodje za nadaljnje ukrepanje na podlagi priporočil Sodišča iz njegovega letnega poročila ter zahtevkov organa, pristojnega za razrešnico, v okviru postopka razrešnice. Od leta 2008 se aplikacija RAD uporablja tudi za priporočila, ki jih Sodišče objavi v svojih posebnih poročilih. RAD je pomemben element v sistemu nadaljnjega ukrepanja Komisije, tako kot orodje za upravljavske informacije, ki GD za proračun in drugim generalnim direktoratom omogoča spremljanje dejavnosti nadaljnjega ukrepanja na podlagi priporočil in zahtevkov, kot tudi kot ključni vir informacij pri pripravi letnega poročila, ki se pošlje organu, pristojnemu za razrešnico [4].

20. GD za informatiko je dobavitelj sistema RAD, GD za proračun pa njegov lastnik, ki dokončno potrdi informacije, zabeležene v aplikaciji.

KOMISIJA JE VZPOSTAVILA PRIMERNE SMERNICE IN POSTOPKE ZA DEJAVNOSTI NADALJNJEGA UKREPANJA

21. Sodišče je pregledalo smernice in postopke Komisije, ki se nanašajo na dejavnosti nadaljnjega ukrepanja. Ugotovilo je, da je Komisija po objavi opažanj oddelkov za notranjo revizijo in ugotovitev iz prvega poročila Sodišča o spremljanju popravnih učinkov [5] sprejela pomembne ukrepe za izboljšanje svojih smernic in postopkov za dejavnosti nadaljnjega ukrepanja. To je zajemalo izboljšanje dokumentiranja vzpostavljenih postopkov in sprejetje novih smernic za načrtovanje, izvedbo in spremljanje dejavnosti nadaljnjega ukrepanja ter poročanje o njih, prednostno nadaljnje ukrepanje na podlagi "zelo pomembnih" in "ključnih" priporočil/zahtevkov, ter zahtevo, da generalni direktorati vsaj enkrat letno poročajo o doseženem napredku pri izvajanju priporočil in zahtevkov.

22. V okviru načrta ukrepov GD za proračun "Ukrepi RAD 2013" je bil posodobljen uporabniški priročnik za RAD. Poleg tega so se začeli izvajati ukrepi, kot so usposabljanja, poročila o pravočasnosti izvedbe, izboljšave funkcije iskanja in odpravljanje napak v aplikaciji RAD.

23. Sodišče je pri svojem pregledu ugotovilo, da so postopki v aplikaciji RAD in povezave do odgovornih enot v generalnih direktoratih vzpostavljeni in ustrezno dokumentirani. Tako je za vsa priporočila, ki se vnesejo v aplikacijo, ter posodobitve njihovega stanja izvedbe zagotovljena revizijska sled. Pregled je pokazal tudi, da je GD za proračun vzpostavil postopke, ki zagotavljajo jasno ločevanje nalog, da se zaščiti celovitost podatkov, ki se evidentirajo v RAD.

RAD PRI PRIPOROČILIH, KI SO BILA LE DELOMA IZVEDENA, NE ZAGOTAVLJA, DA IMA KOMISIJA USTREZNE IN ZANESLJIVE UPRAVLJAVSKE INFORMACIJE GLEDE STANJA NJIHOVE IZVEDBE

24. Sodišče je pregledalo ustreznost in zanesljivost informacij o 62 pregledanih priporočilih, ki so na voljo v aplikaciji RAD.

25. Za vsako revizijsko priporočilo ali zahtevek se v RAD shranijo ključni podatki, med drugim tudi prednostni status priporočila/zahtevka (ključno, zelo pomembno, pmembno, zaželeno), stanje njegove izvedbe (zavrnjeno, sprejeto, preklicano in opravljeno), datum zaključka (načrtovani in dejanski datum) in celoten uradni odgovor Komisije. V skladu s pravili Komisije mora njen odgovor na priporočila Sodišča izpolnjevati nekatera posebna merila, zlasti pa mora biti v njem jasno navedeno, katere konkretne ukrepe Komisija načrtuje za odpravo ugotovljenih pomanjkljivosti [6].

26. Od 62 priporočil iz vzorca Sodišča jih je bilo 46 vnesenih v RAD. Vseh 16 priporočil, ki niso bila evidentirana v RAD, se je nanašalo na posebna poročila, objavljena pred letom 2008 (glej odstavek 20). Uradni odgovor Komisije je bil ustrezno evidentiran za vseh 46 priporočil, vnesenih v aplikacijo RAD. Od 46 priporočil jih je Komisija 38 evidentirala kot "opravljena". Vendar je analiza dokazil v generalnih direktoratih, ki jo je izvedlo Sodišče, pokazala, da se lahko le za 20 od teh poročil šteje, da so izvedena v celoti.

27. To neskladje med evidenco Komisije in oceno Sodišča, ki je bila ugotovljena v zvezi z 18 priporočili, se nanaša na primere, ko je Komisija priporočila izvedla le deloma. Ker zaradi kategorij, ki se uporabljajo v aplikaciji RAD, delne izvedbe ni mogoče evidentirati, so bila taka priporočila evidentirana kot "opravljena".

28. Sodišče ugotavlja, da enoznačnost kategorij, ki jih Komisija uporablja za evidentiranje stanja izvedbe, pri revizijskih priporočilih, ki so bila le deloma izvedena, negativno vpliva na ustreznost in zanesljivost predloženih informacij.

ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA

29. Sodišče je pri pregledu nadaljnjega ukrepanja Komisije na podlagi priporočil iz posebnih poročil ugotovilo, da Komisija na podlagi priporočil Sodišča ustrezno nadalje ukrepa.

30. Pregled nadaljnjega ukrepanja Komisije na podlagi 62 priporočil iz posebnih poročil Sodišča je pokazal, da je Komisija 49 (83 %) priporočil Sodišča izvedla v celoti ali večinoma, kar je pripomoglo k izboljšanju finančnega poslovodenja na več področjih proračuna EU (glej odstavke od 9 do 17 in priloge od II do XI.)

31. Pri pregledu smernic in postopkov Komisije za njene dejavnosti nadaljnjega ukrepanja je Sodišče ugotovilo, da so bile primerne smernice in postopki v glavnem vzpostavljeni (glej odstavke od 21 do 23).

32. Pregled Sodišča je pokazal, da računalniška aplikacija RAD vsebuje upravljavske informacije o revizijskih priporočilih, ki jih je Sodišče od leta 2008 objavilo v posebnih poročilih. Sodišče je kljub temu prišlo do zaključka, da RAD pri priporočilih, ki so bila le deloma izvedena, Komisiji ne zagotavlja ustreznih in zanesljivih upravljavskih informacij glede stanja njihove izvedbe. To je posledica enoznačnosti kategorij, ki jih Komisija uporablja pri evidentiranju stanja izvedbe priporočil (glej odstavke od 24 do 28).

PRIPOROČILO

Komisija bi morala izpopolniti aplikacijo RAD, da bi ta bolje prikazoval priporočila, ki so bila le deloma izvedena.

To poročilo je sprejel senat CEAD, ki ga vodi g. Igors LUDBORŽS, član Evropskega računskega sodišča, v Luxembourgu na zasedanju 17. decembra 2013.

Za Računsko sodišče

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Predsednik

[1] Mednarodni standardi vrhovnih revizijskih institucij, ISSAI 3000 in 3100.

[2] Pregledani postopki so se nanašali na GD za proračun in pet največjih generalnih direktoratov (GD za kmetijstvo in razvoj podeželja, GD za regionalno politiko, GD za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje, GD za razvoj in sodelovanje – EuropeAid ter GD za raziskave in inovacije), na katere je naslovljenih največ priporočil Sodišča.

[1111] Vsa posebna poročila Sodišča so na voljo na http://eca.europa.eu.

[1112] V tem poročilu so deli objavljenih priporočil po potrebi oštevilčeni kot ločena priporočila zaradi zagotavljanja ustrezne analize in poročanja o ukrepih, ki jih je izvedla Komisija (glej Prilogo I).

[3] Specifični, merljivi, dosegljivi, relevantni in časovno opredeljeni.

[4] Kot je opredeljeno v dokumentu "RAD: file-discharge follow-up scope", so cilji v zvezi z aplikacijo RAD ustvariti aplikacijo za vnos priporočil ter določiti načrtovane ukrepe in nadaljnje ukrepanje na njihovi podlagi ter izpolnjevati zahteve po poročanju Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu računskemu sodišču v zvezi z nadaljnjim ukrepanjem, ne le na letni ravni, temveč vse dokler priporočila niso zaključena, v celoti izvedena ali preklicana.“

[5] Posebno poročilo št. 19/2012 (http://eca.europa.eu).

[6] http://intracomm.ec.testa.eu/budg/rep/external/proced_en.html

--------------------------------------------------

PRILOGA I

PRIPOROČILA, KI JIH JE PREGLEDALO SODIŠČE

Posebno poročilo | Priporočilo | Odstavek | Izvedeno v celoti | Izvedeno | Ni izvedeno | Ni več relevantno | Ni bilo mogoče preveriti |

večinoma | deloma |

Posebno poročilo št. 8/2006 Uspešna rast? Uspešnost podpore Evropske unije za operativne programe proizvajalcev sadja in zelenjave (Priloga II) | 1 | 94 | x | | | | | |

2 | 95 (i) | | x | | | | |

3 | 95 (ii) | x | | | | | |

4 | 95 (iii) | x | | | | | |

5 | 96 | x | | | | | |

6 | 97 | x | | | | | |

7 | 98 | x | | | | | |

8 | 99 | x | | | | | |

9 | 100 | x | | | | | |

Posebno poročilo št. 6/2009 Pomoč Evropske unije v hrani za ogrožene osebe: ocena ciljev, sredstev in uporabljenih metod (Priloga III) | 1 | 1 | x | | | | | |

2 | 2 | | x | | | | |

3 | 3 | | | | x | | |

4 | 4 | x | | | | | |

5 | 5 | | | | x | | |

6 | 6 | | | x | | | |

7A | 7 | | | x | | | |

7B | 7 | | | | x | | |

Posebno poročilo št. 5/2010 Izvajanje pristopa Leader pri razvoju podeželja (Priloga IV) | 1 | 1 | | | x | | | |

2 | 2 | | x | | | | |

3 | 3 | | x | | | | |

4 | 4 | | | x | | | |

5 | 5 | | | | | | x |

6 | 6 | | | x | | | |

Posebno poročilo št. 3/2008 Kako hiter, učinkovit in fleksibilen je Solidarnostni sklad Evropske unije? (Priloga V) | 1 | 46 | x | | | | | |

2 | 47 | x | | | | | |

Posebno poročilo št. 17/2009 Dejavnosti za poklicno usposabljanje žensk, ki se sofinancirajo iz Evropskega socialnega sklada (Priloga VI) | 1 | 50 (a) | | | x | | | |

2 | 50 (b) | | x | | | | |

3 | 53 | | | x | | | |

Posebno poročilo št. 6/2008 Pomoč Evropske komisije za sanacijo po cunamiju in hurikanu Mitch (Priloga VII) | 1 | 1 | x | | | | | |

2 | 2 | x | | | | | |

3 | 3 | | x | | | | |

4 | 4 | | x | | | | |

5 | 5 | x | | | | | |

6 | 6 | x | | | | | |

Posebno poročilo št. 18/2009 Uspešnost podpore ERS za regionalno gospodarsko povezovanje v Vzhodni in Zahodni Afriki (Priloga VIII) | 1 | 1 | | x | | | | |

2 | 2 | | x | | | | |

3 | 3 | x | | | | | |

4 | 4.1 | x | | | | | |

5 | 4.2 | x | | | | | |

6 | 4.3 | | | | | | x |

7 | 4.4 | x | | | | | |

8 | 5.1 | x | | | | | |

9 | 5.2 | | x | | | | |

10 | 6.1 | | x | | | | |

11 | 6.2 | | | | | | x |

Posebno poročilo št. 1/2009 Bančni ukrepi na območju Sredozemlja v okviru programa MEDA in prejšnjih protokolov (Priloga IX) | 1 | 45 (a) | x | | | | | |

2 | 45 (b) | x | | | | | |

3 | 45 (c) | x | | | | | |

4 | 46 | x | | | | | |

5 | 49 | x | | | | | |

Posebno poročilo št. 5/2009 Komisijino upravljanje zakladnice (Priloga X) | 1 | 43, 1.1 | | x | | | | |

2 | 43, 1.2 | x | | | | | |

3 | 47, 2.1 | x | | | | | |

4 | 47, 2.2 | x | | | | | |

5 | 47, 2.3 | | x | | | | |

6 | 47, 2.4 | x | | | | | |

7 | 19 | x | | | | | |

Posebno poročilo št. 9/2007 Ocenjevanje okvirnih programov EU za raziskave in tehnološki razvoj (RTR) – je mogoče pristop Komisije izboljšati? (Priloga XI) | 1 | V (i) | x | | | | | |

2 | V (ii) | | x | | | | |

3 | V (iii) | x | | | | | |

4 | V (iv) | x | | | | | |

5 | V (v) | x | | | | | |

SKUPAJ | 62 | | 35 | 14 | 7 | 3 | 0 | 3 |

--------------------------------------------------

PRILOGA II

KMETIJSTVO: PODPORA ZA OPERATIVNE PROGRAME PROIZVAJALCEV SADJA IN ZELENJAVE

1. Posebno poročilo št. 8/2006 je obravnavalo uspešnost podpore EU za operativne programe proizvajalcev sadja in zelenjave.

2. "Evropska unija od leta 1996 pridelovalcem sadja in zelenjave nudi pomoč v višini 50 % stroškov ukrepov, ki so jih ti sprejeli, da bi med drugim izboljšali kakovost pridelkov, zmanjšali proizvodne stroške in izboljšali okoljske prakse. Pomoč je na voljo samo skupinam pridelovalcev, ki skupaj tržijo svoje pridelke v "organizacijah proizvajalcev". Za odobritev "operativnih programov" z ukrepi, ki jih predlagajo organizacije proizvajalcev, in izplačevanje pomoči so odgovorne države članice. V letu 2004 je pomoč znašala 500 milijonov EUR."

(Vir: Informativna nota ECA/06/21.)

3. Revizija uspešnosti tega programa pomoči, ki jo je opravilo Sodišče, je temeljila predvsem na naključnem vzorcu 104 ukrepov iz 30 dokončanih operativnih programov v osmih državah članicah, na oceni postopkov držav članic in Komisije ter na pregledu podatkov Komisije.

Priporočila Sodišča

4. Sodišče je Komisiji priporočilo, da bi morala poenostaviti program pomoči za operativne programe in izboljšati njegovo uspešnost, tako da bi:

(1) pripravila nove predloge, ki temeljijo na rezultatih vrednotenja;

(2) pojasnila merila za upravičene odhodke in umaknila zahteve za načrtovanje programov;

(3) pregledala cilje, določene za operativne programe, in sezname upravičenosti;

(4) postopke in pravila za upravičenost odhodkov pri tem programu uskladila s tistimi, ki veljajo za naložbene ukrepe v okviru razvoja podeželja;

(5) izboljšala svoje zbiranje podatkov o operativnih programih in organizacijah proizvajalcev, pri čemer bi se morala osredotočiti na nekaj ključnih kazalnikov;

(6) poskusila bolje razumeti razloge za pomanjkanje napredka pri koncentraciji ponudbe v organizacijah proizvajalcev;

(7) bolje usmerila politiko, da se dosežeta splošna cilja, koncentracija in prilagajanje;

(8) ugotovila, ali so s politiko dosežene koristi koncentracije ponudbe zadostne, da odtehtajo neenakost, ki jo povzroča omejitev pomoči na organizacije proizvajalcev;

(9) ponovno razmislila o mehanizmu za podporo pridelovalcem sadja in zelenjave v EU.

Izvajanje priporočil Sodišča

5. Od devetih priporočil Sodišča jih je bilo osem izvedenih v celoti (št. 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, in 9), eno (št. 2) pa večinoma.

Glavne ugotovitve spremljanja popravnih učinkov, ki ga je izvedlo Sodišče

DOSEGANJE PREPROSTEJŠEGA IN USPEŠNEJŠEGA PROGRAMA POMOČI

6. Glavne izboljšave v okviru poenostavitve programa pomoči so bile izvedene z naslednjimi ukrepi:

(1) številne izvedbene uredbe je nadomestila ena sama;

(2) pomoč za predelavo je bila ukinjena;

(3) vsa pomoč je ciljno usmerjena v organizacije proizvajalcev svežih proizvodov ali svežih proizvodov, namenjenih za predelavo;

(4) površine iz sektorja sadja in zelenjave so bile vključene v shemo enotnega plačila in

(5) zaradi višje koncentracije ponudbe v organizacijah proizvajalcev je postal program pomoči za operativne programe uspešnejši.

7. Pri odobritvi operativnih programov se zdaj upoštevajo nacionalne strategije in ukrepi za obravnavanje previsokih nadomestil. Komisija je tudi pojasnila merila za upravičenost odhodkov v okviru operativnih programov.

8. Čeprav povprečna stopnja udeležbe v organizacijah proizvajalcev stalno narašča, pa je pri 43 % leta 2010 (EU-27) še zmeraj pod ciljem 60 %, ki je bil postavljen pri reformi skupne ureditve trga leta 2007.

IZBOLJŠANO NAČRTOVANJE PROGRAMOV, NJIHOVO SPREMLJANJE IN VREDNOTENJE

9. Komisija je uvedla nove instrumente za večjo privlačnost pomoči:

(1) skupine proizvajalcev so uspešne v novih državah članicah EU, zlasti na Poljskem;

(2) novi ukrepi za preprečevanje kriz in krizno upravljanje (zelena trgatev ali opustitev trgatve) so se izkazali kot učinkoviti v času krize zaradi bakterije E. coli leta 2011;

(3) zavarovanje letine je vedno bolj razširjeno kot koristna metoda za preprečevanje izpada dohodka;

(4) stopnja organiziranosti (tj. odstotek ponudbe, ki jo zagotavljajo organizacije proizvajalcev) v EU se je od leta 2007 povečala za 10 %.

10. Komisija je ohranila skladnost operativnih programov na področju razvoja podeželja z zagotavljanjem, da države članice sredstva učinkovito razporejajo med sektorje in prednostne naloge.

11. Komisija je poleg tega oblikovala smernice, obrazce in programsko opremo, s pomočjo katerih zbira podatke in spremlja uspešnost programa pomoči, z uporabo rezultatov vrednotenja iz leta 2008 in naknadnimi študijami pa je dokazala, da podpora organizacijam proizvajalcev prinaša resnične koristi pri krepitvi pogajalske moči kmetov. Kljub temu pa bi bilo mogoče še izboljšati privlačnost članstva v organizacijah proizvajalcev.

--------------------------------------------------

PRILOGA III

KMETIJSTVO: POMOČ V HRANI ZA OGROŽENE OSEBE

1. Posebno poročilo št. 6/2009 je obravnavalo pomoč v hrani za ogrožene osebe.

2. "Po izredno mrzli zimi 1986/1987 je Skupnost sprejela program za brezplačno sprostitev kmetijskih proizvodov, ki so bili na voljo v intervencijskih zalogah Skupnosti, dobrodelnim organizacijam, ki so jih nato delile ljudem v stiski. Ukrep je bil zelo dobrodošel in se še vedno izvaja. Ukrep ima dva glavna cilja: socialnega (pomembno prispevati k blaginji najbolj ogroženih državljanov) in tržnega (stabilizacija trgov kmetijskih proizvodov z zmanjšanjem intervencijskih zalog). Države članice se programa udeležujejo prostovoljno. Proračun se je zvišal s 307 milijonov EUR v letu 2008 na 500 milijonov EUR v 2009 za 18 sodelujočih držav članic."

(Vir: Informativna nota ECA/09/51.)

3. Ob upoštevanju spreminjajočih se tržnih in družbenih razmer je Sodišče revidiralo finančno poslovodenje programa med letoma 2005 in 2008 ter njegovo izvajanje v štirih državah članicah (v Španiji, Franciji, Italiji in na Poljskem), ki so porabile največji del finančnih sredstev EU.

Priporočila Sodišča

4. Sodišče je Komisiji priporočilo, da bi morala:

(1) razmisliti, ali je takšen ukrep primerno še naprej financirati iz skupne kmetijske politike;

(2) države članice spodbujati, da vključijo ta program v okvir socialne politike, ter izboljšati usklajevanje in sodelovanje z drugimi ključnimi akterji za socialne ukrepe;

(3) opredeliti prednostni vrstni red za izbiro prejemnikov in posrednikov pomoči;

(4) ponovno preučiti zakonodajno omejitev hrane za razdeljevanje;

(5) razmisliti o uvedbi stopnje standardizacije;

(6) države članice spodbujati, da pripravijo specifične, merljive, dosegljive, ustrezne in časovno opredeljene (SMART) cilje za izvajanje programa;

(7) povečati odprtost konkurence in zagotoviti doseganje najboljših cen na trgu s pomočjo:

(a) boljše opredelitve pravne podlage in izvedbenih pravil za nabavo prehrambnih proizvodov za ogrožene osebe;

(b) opustitve uporabe mehanizma blagovne menjave.

Izvajanje priporočil Sodišča

5. Komisija je dve priporočili izvedla v celoti (št. 1 in 4), eno večinoma (št. 2), dve deloma (št. 6 in 7(a), tri priporočila pa niso bila izvedena (št. 3, 5 in 7(b)).

Glavne ugotovitve spremljanja popravnih učinkov, ki ga je izvedlo Sodišče

PRIHODNJE FINANCIRANJE V OKVIRU KOHEZIJSKE POLITIKE BO NADOMESTILO SKP (SKUPNO KMETIJSKO POLITIKO)

6. Uredba (ES) št. 121/2012 [1] je spremenila sedanji program za razdeljevanje hrane z določitvijo obdobja postopnega opuščanja. To se bo zaključilo ob dokončanju letnega načrta za leto 2013, ko bo sedanji program prenehal veljati.

7. Predlagana uredba (COM(2012) 617 final z dne 24. oktobra 2012) vzpostavlja Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim za obdobje 2014–2020, ki bo dopolnil obstoječe kohezijske instrumente in zlasti Evropski socialni sklad.

KREPITEV SINERGIJE

8. GD za kmetijstvo in razvoj podeželja je v okviru sedanjega programa predstavil načrt za spremembo programa za razdeljevanje hrane najbolj ogroženim osebam v letu 2012, Komisija pa je marca 2012 objavila nadaljnje izvedbene smernice za države članice.

9. Nov predlog COM(2012) 617 predvideva, da bodo morale dobrodelne organizacije, ki najbolj ogroženim osebam dobavljajo hrano in druge dobrine, izvajati tudi dejavnosti za ponovno socialno vključevanje prejemnikov pomoči. Ta predlog je v postopku sprejetja pri zakonodajnih organih EU.

MERJENJE VPLIVA UKREPA

10. Komisija ni sprejela nadaljnjih ukrepov za zagotovitev boljše ciljne usmerjenosti programa (priporočilo št. 3) in krepitev odgovornosti za prejeto pomoč v hrani, saj naj bi to laže storile države članice. Prav tako je Komisija zavrnila priporočilo (št. 5) o uvedbi stopnje standardizacije programov, saj naj bi to zmanjšalo prožnost pri načrtovanju programov. Cilji SMART s kazalniki učinkovitosti in zavezujoče izvedbene smernice za države članice še niso bili oblikovani. Poleg tega je treba še izvesti pregled sistema poročanja o programu za izboljšanje upravljavskih informacij, ki jih ima na voljo Komisija po spremembi izvedbenih pravil.

11. Komisija je popravne ukrepe izvedla v omejenem obsegu, zato naslednje slabosti še niso bile odpravljene:

(1) ker direktiva o javnih naročilih ponekod ni ustrezno prenesena v zakonodajo držav članic, postopki ne zagotavljajo enakega dostopa vsem dobaviteljem EU, prav tako pa ne zagotavljajo doseganja najboljših pogojev in cen;

(2) ker Komisija ni obravnavala priporočila (št. 7(b)) o prenehanju uporabe mehanizma blagovne menjave, pri katerem se uporabljajo intervencijske zaloge, še zmeraj obstaja tveganje, da ta mehanizem ni vedno stroškovno učinkovit.

[1] Uredba (EU) št. 121/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. februarja 2012 o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 1234/2007 glede razdeljevanja prehrambnih proizvodov najbolj ogroženim osebam v Uniji (UL L 44, 16.2.2012, str. 1).

--------------------------------------------------

PRILOGA IV

KMETIJSTVO: IZVAJANJE PRISTOPA LEADER PRI RAZVOJU PODEŽELJA

1. Posebno poročilo št. 5/2010 je obravnavalo izvajanje pristopa Leader pri razvoju podeželja.

2. Leader je pristop za doseganje ciljev politike EU za razvoj podeželja s pomočjo lokalnih partnerstev (lokalnih akcijskih skupin, znanih kot LAS). Pristop Leader temelji na predpostavki, da ima dodano vrednost v primerjavi s tradicionalnim izvajanjem od zgoraj navzdol. Pristop od spodaj navzgor in povezovanje različnih sektorjev na lokalni ravni bi morala spodbuditi lokalni potencial.

3. LAS imajo glavno odgovornost za ustvarjanje dodane vrednosti pristopa Leader in zagotavljanje dobrega finančnega poslovodenja. Evropska komisija in države članice si delijo odgovornost za nadziranje uspešnosti LAS in zagotavljanje, da LAS uporabljajo pristop Leader ter redno dosegajo najvišje standarde dobrega finančnega poslovodenja.

(Vir: Informativna nota ECA/10/27.)

4. Sodišče je ocenilo, ali se je pristop Leader izvajal tako, da je bila ustvarjena dodana vrednost, hkrati pa so bila tveganja za dobro finančno poslovodenje kar najbolj zmanjšana.

Priporočila Sodišča

5. Sodišče je Komisiji priporočilo, da bi morala:

(1) poskrbeti, da so v zakonodaji dovolj jasno opisani zahtevani standardi, ki morajo biti doseženi v specifičnem okviru pristopa Leader za upravičenost stroškov, pravičnost odločitev o porabi in sestava organov odločanja LAS;

(2) skupaj z državami članicami poskrbeti, da so vzpostavljene uspešne zaščite za preprečevanje navzkrižja interesov, in preveriti, ali pravilno delujejo;

(3) skupaj z državami članicami preveriti obstoječe omejitve lokalnih ukrepov z namenom omogočanja inovativnejših in večsektorskih lokalnih strategij;

(4) poskrbeti, da države članice od LAS zahtevajo, da določijo specifične, merljive, dosegljive cilje za lokalne razvojne strategije v obdobju 2007–2013;

(5) v prihodnjih programih dovolj podrobno preveriti specifične elemente, ki so bistveni za dodano vrednost, uspešnost in učinkovitost pristopa Leader;

(6) poskrbeti, da lahko poroča o dodani vrednosti in dobrem finančnem poslovodenju pristopa Leader in se usklajevati z državami članicami in s tem poskrbeti, da nadzorni in kontrolni sistemi dajejo zagotovilo o poštenosti in preglednosti postopkov.

Izvajanje priporočil Sodišča

6. Od šestih priporočil sta bili dve izvedeni večinoma (št. 2 in 3), tri deloma (št. 1, 4 in 6), v enem primeru pa dokazi niso bili zadostni za oblikovanje mnenja (št. 5), saj programi za obdobje 2014–2020 še niso na voljo.

Glavne ugotovitve spremljanja popravnih učinkov, ki ga je izvedlo Sodišče

JASNI STANDARDI

7. Glavno izboljšanje je bilo oblikovanje jasnejših pravil za organe odločanja LAS.

8. Osrednja pomanjkljivost je, da se lahko stroški, ki so nastali pred odobritvijo vlog za dodelitev nepovratnih sredstev, še vedno štejejo kot upravičeni.

NAVZKRIŽJE INTERESOV

9. Zahteva za preprečevanje navzkrižja interesov je bila vključena v izvedbeno uredbo (ES) št. 1974/2006 [1]. Kljub temu pa ni izrecno določeno, da morajo prijave interesov dokumentirati in objaviti, kar bi zagotovilo uspešno zaščito.

SPREMLJANJE

10. Čeprav se bo sedanje in naknadno vrednotenje s pomočjo navodil, ki jih je izdala Komisija, verjetno izboljšalo, pa informacije, ki so zdaj na voljo, še niso zadostne za dokazovanje dodane vrednosti pristopa Leader.

[1] Uredba Komisije (ES) št. 1974/2006 z dne 15. decembra 2006 o podrobnih pravilih glede uporabe Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (UL L 368, 23.12.2006, str. 15).

--------------------------------------------------

PRILOGA V

KOHEZIJA: SOLIDARNOSTNI SKLAD

1. Posebno poročilo št. 3/2008 je obravnavalo Solidarnostni sklad in preučilo njegovo hitrost, učinkovitost in fleksibilnost.

2. "Solidarnostni sklad Evropske unije (SSEU) je bil ustanovljen leta 2002 v odgovor na močne poplave v Nemčiji, Avstriji, na Češkem in v Franciji. Namen sklada je bilo izkazovanje solidarnosti z državami članicami, ki trpijo zaradi posledic naravnih nesreč. Do konca leta 2006 je sklad zagotovil pomoč v višini več kot milijarde EUR za 23 nesreč."

(Vir: Informativna nota ECA/08/10.)

3. Svet je želel, da bi bil SSEU pri zagotavljanju pomoči hiter, učinkovit in fleksibilen. Pri reviziji SSEU se je preučilo, ali je sklad dosegel te cilje in ali so bile države prejemnice z njim zadovoljne.

Priporočili Sodišča

4. Sodišče je Komisiji priporočilo, da bi morala:

(1) vzpostaviti postopke, s katerimi bi zagotovila, da država prosilka čim prej prejme podrobne smernice o zahtevah vloge;

(2) vzpostaviti neposreden stik z organom v državi članici ali pristopnici, ki je odgovoren za pripravo vloge.

Izvajanje priporočil Sodišča

5. Obe priporočili sta bili izvedeni v celoti.

Glavne ugotovitve spremljanja popravnih učinkov, ki ga je izvedlo Sodišče

SMERNICE ZA DRŽAVE PROSILKE

6. Kakovost vlog je bila izboljšana, kar dokazuje manjše število zavrnjenih vlog in vlog, za katere so bile zahtevane dodatne informacije.

7. S prenovitvijo Uredbe o SSEU bi se lahko dosegle nadaljnje izboljšave v fazi ocenjevanja in naknadnih fazah, ki omogočajo izvrševanje plačil.

--------------------------------------------------

PRILOGA VI

KOHEZIJA: POKLICNO USPOSABLJANJE ŽENSK

1. Posebno poročilo št. 17/2009 je obravnavalo dejavnosti za poklicno usposabljanje žensk, ki se sofinancirajo iz Evropskega socialnega sklada.

2. Za dejavnosti za poklicno usposabljanje žensk, ki so glavno specifično sredstvo, s katerim ESS financira spodbujanje enakih možnosti za moške in ženske na trgu dela, so bile v obdobju 2000–2006 namenjene približno 3 milijarde EUR. Ti ukrepi dopolnjujejo programe ali dejavnosti, ki jih lahko države članice izvajajo brez sofinanciranja EU. Proračun za posebne dejavnosti se je za programsko obdobje 2007–2013 močno zmanjšal, ker je bil večji poudarek namenjen integraciji načela enakosti.

(Vir: Informativna nota ECA/10/06.)

3. Sodišče je analiziralo, ali so bile dejavnosti za poklicno usposabljanje žensk, ki jih je ESS sofinanciral v programskem obdobju 2000–2006, primerno izbrane in ustrezno spremljane.

Priporočila Sodišča

4. V zvezi z izborom dejavnosti za poklicno usposabljanje je Sodišče priporočilo, da:

(1) se prihodnji operativni programi, ki se pripravijo v državah članicah in jih odobri Komisija, vzpostavijo glede na analizo razmer na trgu dela;

(2) se v državah članicah vzpostavi pravilno zasnovan postopek za izbor projektov in se pravilno izvaja;

(3) Komisija še naprej spremlja vzpostavljanje primernih in uresničljivih kazalnikov s strani držav članic ter da se v državah članicah zbirajo zanesljivi podatki.

Izvajanje priporočil Sodišča

5. Komisija je eno priporočilo izvedla večinoma (št. 2), ostali dve pa deloma (št. 1 in 3).

Glavne ugotovitve spremljanja popravnih učinkov, ki ga je izvedlo Sodišče

ANALIZA RAZMER NA TRGU DELA

6. Analiza razmer na trgu dela ni sistematično zajeta v analize ali poročanje o tekočih operativnih programih. Zaradi uskladitve s strategijo Evropa 2020 in specifičnih zahtev za pripravo operativnih programov pa bi v programskem obdobju 2014–2020 analiza trga morala biti izvedena. Osnutki uredb za programsko obdobje 2014–2020, ki so v postopku odobritve, vsebujejo določbe o pristopu, ki je bolj usmerjen k rezultatom, vključno s kazalniki izložkov, načrtovanimi rezultati, postopki za izbiro dejavnosti in ciljnimi skupinami.

POSTOPEK IZBIRE PROJEKTOV

7. Komisija je izdala navodila o preglednih postopkih izbire projektov in s svojimi revizijami ocenila njihovo izvajanje. Vendar pa navodila niso vključevala upoštevanja analize trga dela, ki je bila priporočena.

PRIMERNI IN URESNIČLJIVI KAZALNIKI

8. Komisija je objavila smernice za tekoče programsko obdobje, za naslednje programsko obdobje pa predlagala navodila in obvezne kazalnike, ki so vključeni v osnutek uredbe.

--------------------------------------------------

PRILOGA VII

ZUNANJI UKREPI: SANACIJA

1. Posebno poročilo št. 6/2008 je obravnavalo sanacijo po cunamiju v Indijskem oceanu in hurikanu Mitch.

2. "V cunamiju v Indijskem oceanu je 26. decembra 2004 življenje izgubilo več kot 200000 ljudi in nastalo za približno 10 milijard EUR škode. Začetnemu odzivu Komisije s humanitarno pomočjo, oblikovanemu za reševanje življenj in odpravo takojšnjih potreb, je sledila dolgoročnejša pomoč za sanacijo, ki je znašala približno 300 milijonov EUR in je bila namenjena obnovi osnovne infrastrukture ter zagotavljanju temeljev za trajnostni razvoj."

(Vir: Informativna nota ECA/08/13.)

3. Sodišče je o prvotni humanitarni pomoči, s katero se je Komisija odzvala na cunami, poročalo v Posebnem poročilu št. 3/2006, ta revizija (Posebno poročilo št. 6/2008) pa je preučila poznejšo fazo sanacije in je zajela tudi 250 milijonov EUR vreden sanacijski odziv Komisije na hurikan Mitch, ki je oktobra 1998 prizadel Srednjo Ameriko.

Priporočila Sodišča

4. Sodišče je Komisiji priporočilo, da bi morala:

(1) hitro zasnovati projekte za sanacijo in vključiti upravičence;

(2) v polnem sodelovanju z drugimi donatorji nadaljevati svoja prizadevanja za izboljšanje preglednosti sredstev in vzpostaviti neodvisen pregled kakovosti;

(3) zagotoviti, da so na voljo primerljive informacije o stroških in da so oblikovani jasni cilji projektov;

(4) bolje predvideti pomembne podražitve po naravnih katastrofah;

(5) zagotoviti ustrezno prepoznavnost projektov, ki jih financira EU;

(6) zagotoviti trajnost projektov po zaključku financiranja EU.

Izvajanje priporočil Sodišča

5. Komisija je štiri priporočila izvedla v celoti (št. 1, 2, 5 in 6), ostali dve pa večinoma (št. 3 in 4).

Glavne ugotovitve spremljanja popravnih učinkov, ki ga je izvedlo Sodišče

IZBOLJŠANJE UPRAVLJANJA IN SODELOVANJA

6. Komisija je v okviru EuropeAid ustanovila in okrepila enoto za obvladovanje nestabilnih in kriznih razmer. Poleg tega je izdala več sporočil, npr. agendo za spremembe, strategijo in izvedbeni načrt za zmanjševanje tveganja nesreč ter sporočilo o pripravljenosti, ki je pomemben korak h krepitvi pristopa povezovanja pomoči, sanacije in razvoja.

7. Izboljšalo se je tudi poročanje in spremljanje s pomočjo tajništva Skrbniškega sklada več donatorjev in neodvisnega tehničnega strokovnjaka.

PRIMERLJIVI STROŠKI IN JASNI CILJI PROJEKTOV

8. Čeprav Komisija še naprej zagotavlja vrednotenje svojega izvajanja projektov, pa EuropeAid ne zagotavlja, da bi bile primerljive informacije o stroških zlahka dostopne kot referenca pri spremljanju projektnih stroškov.

PREPOZNAVNOST FINANCIRANJA EU

9. Standardna metodologija EuropeAid za obiske z namenom preverjanja, ki jih osebje s sedeža opravi v delegacijah Evropske unije, je bila posodobljena, tako da zdaj vključuje več pregledov v zvezi s prepoznavnostjo financiranja EU. Skupina za zagotavljanje kakovosti prav tako ocenjuje prepoznavnost EU pri vseh projektih in vlogah za dodelitev nepovratnih sredstev. Kadar Komisiji pri izvedbi programov pomagajo mednarodne organizacije, tudi njihove smernice zahtevajo takšno prepoznavnost EU.

TRAJNOST

10. Skupina za zagotavljanje kakovosti s posameznimi kontrolnimi seznami za opredelitev in oblikovanje projektov preverja različne vidike trajnosti na stopnji zasnove projekta. Da je trajnost ključni del posredovanj, se zagotavlja tudi z drugimi pregledi.

--------------------------------------------------

PRILOGA VIII

ZUNANJI UKREPI: PODPORA ERS

1. Posebno poročilo št. 18/2009 je obravnavalo uspešnost podpore ERS za regionalno gospodarsko povezovanje v Vzhodni in Zahodni Afriki.

2. "Regionalno povezovanje je proces sodelovanja sosedskih držav, da bi izboljšale politično stabilnost in spodbudile gospodarski razvoj v regiji. Na večjih in bolj usklajenih trgih prosti pretok blaga, storitev, kapitala in ljudi omogoča ekonomijo obsega ter spodbuja trgovino in naložbe. Regionalno gospodarsko povezovanje držav v razvoju je zato gonilo gospodarske rasti in lahko prispeva k zmanjšanju revščine."

(Vir: Posebno poročilo št. 18/2009, Povzetek.)

3. Sodišče je analiziralo, ali je bila podpora ERS za regionalno gospodarsko povezovanje v Vzhodni in Zahodni Afriki, ki skupaj pomenita več kot 50 % skupnega zneska, dodeljenega regionalnim programom ERS, uspešna. Sodišče je preučilo pristop Komisije, njeno upravljanje zagotovljene podpore in vzorec posameznih projektov ter ugotovilo, da je bila v splošnem zaradi več dejavnikov podpora ERS za regionalno gospodarsko povezovanje doslej le deloma uspešna.

Priporočila Sodišča

4. Sodišče je Komisiji priporočilo, da bi morala:

(1) nadaljevanje svoje podpore regionalnemu povezovanju pogojiti z zgodnjim dogovorom o tem, kako doseči potrebno konvergenco različnih regionalnih organizacij;

(2) izboljšati povezanost svojih regionalnih in nacionalnih strategij;

(3) preučiti, ali so finančna sredstva, dodeljena regionalnim programom, previsoka;

(4) jasno določiti odgovornosti različnih delegacij v zadevnih regijah;

(5) vzpostaviti ustrezen mehanizem za koordinacijo med delegacijami v regiji;

(6) pregledati vire, dodeljene delegacijam za načrtovanje in izvajanje njihovih regionalnih programov;

(7) sklepati sporazume o prispevkih z regionalnimi organizacijami samo, kadar se ugotovi, da je finančno poslovodenje skladno z mednarodnimi standardi;

(8) pomagati regionalnim organizacijam pri izboljšanju koordinacije med njimi ter med organizacijami in njihovimi državami članicami;

(9) pomagati regionalnim organizacijam pri vzpostavljanju sistemov za spremljanje;

(10) oblikovati projektne cilje po načelu SMART;

(11) posvetiti več pozornosti rednemu kakovostnemu poročanju o napredku ter sistematičnemu spremljanju in vrednotenju projektnih rezultatov.

Izvajanje priporočil Sodišča

5. Komisija je pet priporočil izvedla v celoti (št. 3, 4, 5, 7 in 8), štiri večinoma (št. 1, 2, 9 in 10), v dveh primerih (št. 6 in 11) pa Sodišče ni moglo sprejeti zaključka o obsegu izvedbe.

Glavne ugotovitve spremljanja popravnih učinkov, ki ga je izvedlo Sodišče

REGIONALNO POVEZOVANJE

6. Regionalne organizacije v obeh regijah in njihove članice nadaljujejo dejavnosti za krepitev nadaljnjega regionalnega povezovanja, zlasti z nacionalnim izvajanjem zavez o povezovanju, ki so bile dogovorjene na regionalni ravni. Komisija še naprej podpira proces regionalnega povezovanja z namenom krepitve koordinacije in konvergence regionalnih organizacij ter izboljšanja spremljanja in vrednotenja. Kljub temu v nekaterih članicah teh organizacij še zmeraj ni dovolj interesa za prizadevanja za regionalno povezovanje, institucionalna zmogljivost v regionalnih organizacijah pa je šibka.

USKLAJENOST REGIONALNIH IN NACIONALNIH STRATEGIJ TER DODELITEV SREDSTEV

7. Komisija je izvedla več dejavnosti za zagotovitev večje usklajenosti med regionalnimi strategijami povezovanja ter ukrepi na regionalni in nacionalni ravni, ki bodo postali vidnejši v okviru 11. ERS. Poleg tega so bila sredstva bolj realno prerazporejena med različne regije, del sredstev 10. ERS pa je bil prerazporejen za pobudo trajnostne energije za vse.

DELEGACIJE

8. Leta 2010 je Komisija pripravila in razposlala navodila za upravljanje regionalnih programov, ki naj bi pripomogla k izboljšani koordinaciji med sedežem in delegacijami ter med delegacijami samimi. Ta navodila tudi jasno določajo, kdaj je z regionalno organizacijo mogoče skleniti sporazum o prispevkih. Okrepitve štirih zadevnih regionalnih delegacij bodo dokazane z dejanskim prihodom dodatnega osebja (ki je načrtovan za leti 2013 in 2014).

OCENJEVANJE, SPREMLJANJE IN VREDNOTENJE PROJEKTOV

9. Skupine Komisije za podporo kakovosti izvajajo sistematično vrednotenje predlaganih projektov/programov. Vendar tematske smernice za pripravo regionalnih projektov/programov še niso bile dokončane. Komisija prav tako še pregleduje svoj sistem spremljanja in vrednotenja.

--------------------------------------------------

PRILOGA IX

ZUNANJI UKREPI: BANČNI UKREPI

1. Posebno poročilo št. 1/2009 je obravnavalo bančne ukrepe na območju Sredozemlja.

2. "Sodelovanje med EU in sredozemskimi državami nečlanicami se je začelo pred približno 30 leti in se je z leti postopoma razvijalo. Okvir za finančne in tehnične ukrepe (MEDA), katerega namen je bil, da spremlja reformo gospodarskih in socialnih struktur v državah partnericah v kontekstu Evro-sredozemskega partnerstva, je zajemal obdobje 1996–2006.

3. V okviru uredb MEDA ali prejšnjih protokolov se iz proračuna EU financirajo tri vrste bančnih ukrepov, izvaja pa jih Evropska investicijska banka (EIB): tehnična pomoč prek Podpornega sklada FEMIP (Sklad za evro-sredozemske naložbe in partnerstvo), subvencioniranje obrestne mere pri nekaterih posojilih EIB in posli s tveganim kapitalom."

(Vir: Informativna nota ECA/09/18.)

4. Sodišče je revidiralo bančne ukrepe v okviru programa MEDA in prejšnjih protokolov, da bi ugotovilo, ali sta Komisija in EIB ustrezno spremljali tekoče projekte ter ali so bili cilji projektov doseženi.

Priporočila Sodišča

5. Sodišče je Komisiji priporočilo, da bi morala:

(1) vzpostaviti program vrednotenja in spremljanja, ki je zasnovan posebej za bančne ukrepe;

(2) zagotoviti uspešno usklajevanje pomoči;

(3) s pogajanji doseči ustrezne konvencije o upravljanju;

(4) poskrbeti, da spremljanje, ki ga izvaja EIB, zagotavlja, da se vsi projekti ustrezno izvršijo ter da so izpolnjene finančne obveznosti in obveznosti poročanja posrednikov/nosilcev;

(5) pri poslih s tveganim kapitalom opredeliti skupno strategijo in izbrati najboljši proces izvajanja.

Izvajanje priporočil Sodišča

6. Komisija je v celoti izvedla vseh pet priporočil.

Glavne ugotovitve spremljanja popravnih učinkov, ki ga je izvedlo Sodišče

PROGRAM VREDNOTENJA IN SPREMLJANJA

7. Komisija je uvedla naslednje ključne organizacijske in postopkovne spremembe:

(1) leta 2008 je EuropeAid v okviru enote, ki je odgovorna za bančne ukrepe na območju Sredozemlja, ustanovil nov odsek, da bi kar najhitreje obravnaval opažanja Sodišča;

(2) v okviru reorganizacije EuropeAid je bila leta 2011 ustanovljena nova enota za spodbujanje, usklajevanje, upravljanje in spremljanje inovativnih finančnih instrumentov portfeljev zunanjih odnosov v regijah, ki jih pokriva EuropeAid;

(3) EuropeAid je konec leta 2009 oblikoval podrobne smernice za EIB, da bi jasno opredelil njen izbor novih operacij, ki se financirajo iz proračuna EU.

USKLAJEVANJE POMOČI

8. Od leta 2010 je usklajevanje med EuropeAid, EIB in Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD) znatno izboljšano. Poleg tega je EuropeAid, da bi racionaliziral izvajanje, spremljanje in poročanje na lokalni ravni, organiziral informativne sestanke in nudil usposabljanje za uslužbence v delegacijah EU, ki se ukvarjajo s temi mehanizmi.

KONVENCIJE O UPRAVLJANJU

9. Konec leta 2012 je bil med EU in EIB sklenjen nov sporazum o upravljanju v zvezi z izvajanjem operacij, ki se financirajo iz splošnega proračuna EU, kar je izboljšalo okoljsko skladnost in spremljanje, prepoznavnost financiranja EU in poročanje.

--------------------------------------------------

PRILOGA X

PRIHODKI: UPRAVLJANJE ZAKLADNICE

1. Posebno poročilo št. 5/2009 je obravnavalo upravljanje zakladnice, ki ga izvaja Komisija.

2. "Glavne naloge Komisije pri upravljanju zakladnice so: i) zakladniško načrtovanje in napovedovanje ter – natančneje – napovedovanje denarnih tokov in črpanje finančnih sredstev z računov lastnih sredstev, ii) upravljanje zakladniških poslov (prejemkov in plačil) ter iii) upravljanje bančnih računov.

3. Zakladnico upravljata dva generalna direktorata (GD), in sicer GD za proračun (GD BUDG) in GD za gospodarske in finančne zadeve (GD ECFIN). GD BUDG je odgovoren za upravljanje zakladnice celotnega proračuna, ki ga upravlja Komisija, in za Evropski razvojni sklad, medtem ko je GD ECFIN odgovoren za upravljanje zakladnice drugih neproračunskih postavk in naložb sredstev Skupnosti."

(Vir: Informativna nota ECA/09/30.)

4. Glavni cilj revizije, ki jo je izvedlo Sodišče, je bil oceniti kakovost upravljanja zakladnice, ki ga izvaja Komisija, in zlasti: (a) ali je Komisija ravnala v skladu s pravili in predpisi, ki veljajo za upravljanje zakladnice, ter (b) ali je Komisija vzpostavila sisteme notranje kontrole, ki zagotavljajo dobro upravljanje zakladnice.

Priporočila Sodišča

5. Sodišče je Komisiji priporočilo, da bi morala:

(1) analizirati delovanje sedanjega sistema računov lastnih sredstev, da bi zmanjšala salde na teh računih;

(2) izboljšati dokumentiranje svojih postopkov za napovedovanje denarnih tokov.

6. Sodišče je Komisiji prav tako priporočilo, da bi morala v zvezi s svojimi sistemi notranje kontrole:

(1) izboljšati nadzor nad svojimi dejavnostmi upravljanja zakladnice;

(2) izboljšati dokumentiranje svojega obvladovanja tveganj;

(3) vzpostaviti enotno politiko in ustrezne smernice za odpiranje fiduciarnih računov;

(4) poiskati najustreznejšo rešitev za obravnavo začasno pobranih glob.

7. Sodišče je v zvezi z blagajniško knjigo predplačil priporočilo, da:

(1) je treba upoštevati zahteve, določene za razpisne postopke za izbiro bank, in ustrezno dokumentirati izbirni postopek.

Izvajanje priporočil Sodišča

8. Komisija je pet priporočil izvedla v celoti (št. 2, 3, 4, 6 in 7), dve pa večinoma (št. 1 in 5).

Glavne ugotovitve spremljanja popravnih učinkov, ki ga je izvedlo Sodišče

ANALIZA RAČUNOV LASTNIH SREDSTEV

9. GD za proračun je v letih 2008, 2009 in 2011 uspelo zmanjšati salde ob koncu leta, kljub temu da sistem za zbiranje lastnih sredstev od držav članic ni bil spremenjen. Ker sistem zakonsko določa Svet, Komisija nima pristojnosti, da bi ga spremenila.

POSTOPKI ZA NAPOVEDOVANJE DENARNIH TOKOV

10. Orodja za poročanje o napovedovanju denarnih tokov in zakladniškem napovedovanju so bila prenovljena leta 2009, posodobljeno upravljanje denarnih tokov pa zdaj vključuje mesečna pisna sporočila. Postopki za poročanje o denarnih tokovih in njihovo napovedovanje, ki so bili zasnovani leta 2010, so tudi v fazi posodabljanja.

IZBOLJŠAN NADZOR

11. Politika obvladovanja tveganj GD BUDG se redno pregleduje, zahteve in limiti pa se spreminjajo. Med GD BUDG in GD ECFIN so potekali pogovori o izboljšanju obvladovanja tveganj in upravljanja glob.

12. Politika Komisije na področju obvladovanja finančnih tveganj je bila objavljena leta 2012. Poleg tega je GD BUDG oblikoval politiko obvladovanja tveganj za zakladniško in plačilno poslovanje, za neprekinjeno poslovanje pa so vzpostavljeni specifični postopki za operativna tveganja.

13. Komisija je oblikovala kazalnike za zakladniško poslovanje, ki jih redno spremlja, pri izjemah in odstopanjih od ciljnih vrednosti pa izvede analizo in nadalje ukrepa.

OBRAVNAVANJE ZAČASNO POBRANIH GLOB

14. GD BUDG in GD ECFIN sta konec leta 2009 podpisala sporazum na ravni služb. Poleg tega je bil ustanovljen sklad za nove začasno pobrane globe, ki ga od januarja 2010 upravlja GD ECFIN. Leta 2011 je oddelek za notranjo revizijo GD ECFIN preučil spremenjene mehanizme za obravnavanje začasno pobranih glob in ugotovil, da je bilo upravljanje te dejavnosti uspešno.

UPRAVLJANJE BLAGAJNIŠKE KNJIGE PREDPLAČIL

15. GD BUDG v tesnem sodelovanju z delegacijami EU predlaga najbolj ekonomične rešite za upravljanje blagajniške knjige predplačil. Ti izbirni postopki se dokumentirajo, skladnost s postopki pa se preuči med inšpekcijskimi obiski, ki jih izvede GD BUDG. Morebitna priporočila, ki se izdajo po inšpekcijskih pregledih, se vključijo v poročila o pregledih, ki se pošljejo ESZD.

FIDUCIARNI RAČUNI

16. Čeprav se večina določb finančne uredbe uporablja od 1. januarja 2013, se bodo nova pravila o finančnih instrumentih in posrednem upravljanju začela uporabljati šele 1. januarja 2014. Okvirni finančni in upravni sporazum ("FAFA" – politike in smernice za upravljanje nekaterih fiduciarnih računov) med EIB in Komisijo ter podrobna navodila za fiduciarne račune še niso bili sprejeti.

--------------------------------------------------

PRILOGA XI

RAZISKAVE: OKVIRNI PROGRAMI ZA RAZISKAVE IN TEHNOLOŠKI RAZVOJ (RTR)

1. Posebno poročilo št. 9/2007 je obravnavalo ocenjevanje okvirnih programov za raziskave in tehnološki razvoj, da bi ugotovilo, ali je mogoče pristop Komisije izboljšati.

2. "V širokem razponu politik, ki jih Evropska unija izvaja za krepitev inovativnosti in konkurenčnosti, so okvirni programi na področju RTR (OP) najpomembnejši finančni instrument, ki prispeva k uresničevanju lizbonske strategije in barcelonskega cilja na ravni Skupnosti. Skupnost z operativnimi programi zagotavlja sredstva raziskovalcem v Evropski uniji, pridruženih državah in širše. Njihovi proračuni so se z leti pomembno povečali in za 7. operativni program (2017–2013) znašajo 7217 milijonov EUR na leto.

3. Predmet revizije je bilo osnovno vprašanje, ali je bil Komisijin pristop k ocenjevanju rezultatov okvirnih programov ustrezen. Sodišče je v okviru tega preverilo, ali je Komisija izpolnjevala pravne zahteve, in ocenilo, ali je njen sistem za ocenjevanje in spremljanje izpolnil pričakovanja zainteresiranih strani."

(Vir: Informativna nota ECA/07/40.)

4. Revizija, ki jo je opravilo Sodišče, je zajela ureditve za spremljanje in ocenjevanje, ki so od leta 1995 v veljavi na Komisiji za zadnja tri programska obdobja (OP4, OP5, OP6), nudi pa tudi pogled na sedanji OP7 (2007–2013).

Priporočila Sodišča

5. Sodišče je priporočilo:

(1) da bi bilo treba v prihodnji zakonodaji izrecno opredeliti logiko posredovanja;

(2) da bi bilo treba razviti celostno strategijo ocenjevanja;

(3) da bi bilo treba razmisliti o ustanovitvi skupnega urada za ocenjevanje, ki bi koordiniral dejavnosti ocenjevanja za OP kot celoto, ki jih izvajajo generalni direktorati, povezani z raziskavami;

(4) da bi bilo treba racionalizirati zbiranje podatkov, ocenjevanje in poročanje;

(5) da bi morala Komisija določiti vrsto in obseg ocenjevanja ter pojasniti, kako ga je mogoče uporabiti.

Izvajanje priporočil Sodišča

6. Komisija je štiri priporočila izvedla v celoti (št. 1, 3, 4 in 5), eno pa večinoma (št. 2).

Glavne ugotovitve spremljanja popravnih učinkov, ki ga je izvedlo Sodišče

LOGIKA POSREDOVANJA

7. Novi zakonodajni predlogi vključujejo jasen in izčrpen opis specifičnih ciljev financiranja raziskav in omejeno število ključnih kazalnikov za ocenjevanje rezultatov in učinka, vendar zakonodajalec teh predlogov še ni potrdil.

OCENJEVANJE IN SPREMLJANJE

8. Komisija je vzpostavila sistem za zbiranje sklopa ključnih kazalnikov uspešnosti za celoten OP7, ki so temelj letnih poročil o spremljanju tega okvirnega programa. Poleg tega je bil oblikovan priročnik za ocenjevanje programov za raziskave, ki je del standardov notranje kontrole v GD za raziskave in inovacije. Kljub temu pa še ni bil izdelan dokument s konkretno strategijo ocenjevanja.

9. Ocenjevalne dejavnosti v zvezi z OP, ki jih izvajajo generalni direktorati, povezani z raziskavami, zdaj usklajuje Medslužbena mreža za ocenjevanje RTR, čeprav to ni skupni urad za ocenjevanje.

10. Komisija je vzpostavila skupno podatkovno skladišče na področju raziskav, ki uporabnikom zagotavlja informacije o rezultatih zaključenih razpisov OP7, vključno s statistiko o udeležbi in uspešnosti.

--------------------------------------------------