Predlog SKLEP SVETA o podpisu v imenu Evropske unije in začasni uporabi Sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribolovu med Evropsko unijo in Republiko Senegal ter njegovega protokola o izvajanju /* COM/2014/0519 final - 2014/0239 (NLE) */





OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1. OZADJE PREDLOGA Svet je Evropsko komisijo pooblastil, da se v imenu Evropske unije pogaja o podaljšanju Sporazuma med vlado Republike Senegal in Evropsko gospodarsko skupnostjo o ribolovu v obalnih senegalskih vodah, ki je začel veljati 1. junija 1981, ter protokolu, ki določa ribolovne možnosti in finančni prispevek. Po zaključku teh pogajanj so pogajalci 25. aprila 2014 parafirali osnutek novega sporazuma in protokola. Novi sporazum razveljavlja in nadomešča obstoječi sporazum; zajema obdobje petih let od začetka svoje veljavnosti in se lahko podaljša s tihim soglasjem. Novi protokol zajema obdobje petih let od datuma začetka začasne uporabe, določenega v členu 12 Protokola, tj. od datuma, ko Protokol podpišeta pogodbenici. Glavni cilj novega sporazuma je posodobiti okvir za strateško partnerstvo med Evropsko unijo in Republiko Senegal na področju ribištva, ki čemer se upoštevajo prednostne naloge reformirane skupne ribiške politike in njene zunanje razsežnosti. Cilj Protokola je plovilom Evropske unije zagotoviti ribolovne možnosti v senegalskih vodah v mejah razpoložljivega presežka ter ob upoštevanju razpoložljivih znanstvenih ocen, zlasti ocen Odbora za ribištvo za vzhodni srednji Atlantik (CECAF), in najboljših znanstvenih mnenj in priporočil Mednarodne komisije za ohranitev tunov v Atlantiku (ICCAT). Komisija se je med drugim oprla na rezultate predhodne ocene smotrnosti sklenitve novega sporazuma in protokola, ki so jo izvedli zunanji strokovnjaki. Cilj je tudi okrepiti sodelovanje med Evropsko unijo in Republiko Senegal za spodbujanje politike trajnostnega ribolova in odgovornega izkoriščanja ribolovnih virov na senegalskih ribolovnih območjih v interesu obeh pogodbenic. Protokol določa ribolovne možnosti za naslednje kategorije: – 28 plovil za ribolov tuna s potegalko; – 8 plovil za ribolov z ribiško palico; – 2 plovili za ribolov z vlečnimi mrežami (pri čemer je ciljna vrsta globokomorski oslič – globokomorska pridnena vrsta). Na podlagi tega Komisija predlaga, da Svet odobri podpis in začasno uporabo tega novega sporazuma ter njegovega protokola o izvajanju. 2. REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi so bila opravljena v okviru predhodne ocene smotrnosti sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko unijo in Republiko Senegal. Na tehničnih sestankih so bila posvetovanja opravljena tudi s strokovnjaki držav članic. Rezultati posvetovanj so pokazali, da obstaja interes za podaljšanje sporazuma o ribolovu in sklenitev protokola o ribolovu z Republiko Senegal. 3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA Ta postopek se začenja hkrati s postopkoma v zvezi s sklepom Sveta o odobritvi podpisa in začasne uporabe Sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribolovu in njegovega protokola o izvajanju ter v zvezi z uredbo Sveta o razdelitvi ribolovnih možnosti med države članice Evropske unije. 4. PRORAČUNSKE POSLEDICE Letni finančni prispevek znaša 1 808 000 EUR za prvo leto, 1 738 000 EUR za drugo, tretje in četrto leto ter 1 668 000 EUR za peto leto, in sicer: a) referenčna tonaža 14 000 ton za tuna in dovoljena količina ulova 2 000 ton za globokomorskega osliča, pri čemer zneski za dostop do teh virov znašajo 1 058 000 EUR v prvem letu, 988 000 EUR v drugem, tretjem in četrtem letu ter 918 000 EUR v petem letu, ter b) podpora razvoju sektorske ribiške politike Republike Senegal, ki znaša 750 000 EUR na leto. Ta podpora ustreza ciljem nacionalne ribiške politike in je usmerjena zlasti v potrebe Republike Senegal po podpori na področju znanstvenih raziskav, spremljanja nezakonitega ribolova in boja proti njemu ter obalnega ribolova, kar vključuje tudi sanacijo okrnjenih ekosistemov za obnovitev staležev ribjih mladic. 2014/0239 (NLE) Predlog SKLEP SVETA o podpisu v imenu Evropske unije in začasni uporabi Sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribolovu med Evropsko unijo in Republiko Senegal ter njegovega protokola o izvajanju SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 43 v povezavi s členom 218(5) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, ob upoštevanju naslednjega: (1) Evropska unija in Republika Senegal sta izvedli pogajanja za sklenitev Sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribolovu (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o partnerstvu) in Protokola o izvajanju Sporazuma o partnerstvu, ki plovilom Evropske unije dodeljuje ribolovne možnosti v vodah, v katerih Senegal izvaja svojo suverenost ali jurisdikcijo na področju ribištva. (2) Po zaključku pogajanj je bil Protokol 25. aprila 2014 parafiran. (3) Sporazum o partnerstvu razveljavlja prejšnji sporazum med vlado Republike Senegal in Evropsko gospodarsko skupnostjo o ribolovu v obalnih senegalskih vodah, ki je začel veljati 1. junija 1981. (4) Člen 17 Sporazuma o partnerstvu in člen 12 Protokola o izvajanju določata, da se Sporazum o partnerstvu oziroma Protokol začasno uporabljata od datuma njunega podpisa. (5) Sporazum o partnerstvu in njegov protokol o izvajanju bi bilo treba podpisati. (6) Da se zagotovi nadaljevanje ribolovnih dejavnosti plovil Unije, bi bilo treba Sporazum o partnerstvu in njegov protokol o izvajanju začasno uporabljati do dokončanja postopkov, potrebnih za njuno sklenitev – (7) SPREJEL NASLEDNJI SKLEP: Člen 1 Podpis Sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribolovu med Evropsko unijo in Republiko Senegal ter njegovega protokola o izvajanju v imenu Unije se odobri s pridržkom sklenitve navedenega sporazuma in protokola. Besedili Sporazuma in Protokola sta priloženi temu sklepu. Člen 2 Generalni sekretariat Sveta podeli polno pooblastilo za podpis Sporazuma in Protokola, s pridržkom njune sklenitve, osebam, ki jih navede pogajalec Sporazuma in Protokola. Člen 3 V skladu s členom 17 Sporazuma se Sporazum začasno uporablja od datuma njegovega podpisa do dokončanja postopkov, potrebnih za njegovo sklenitev. Člen 4 V skladu s členom 12 Protokola se Protokol začasno uporablja od datuma njegovega podpisa do dokončanja postopkov, potrebnih za njegovo sklenitev. Člen 5 Ta sklep začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. V Bruslju, Za Svet Predsednik OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA 1. OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1. Naslov predloga/pobude 1.2. Zadevna področja v strukturi ABM/ABB 1.3. Vrsta predloga/pobude 1.4. Cilji 1.5. Utemeljitev predloga/pobude 1.6. Trajanje ukrepa in finančnih posledic 1.7. Načrtovani načini upravljanja 2. UKREPI UPRAVLJANJA 2.1 Pravila o spremljanju in poročanju 2.2. Upravljavski in kontrolni sistem 2.3. Ukrepi za preprečevanje goljufij in nepravilnosti 3. OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE 3.1. Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske vrstice 3.2. Ocenjene posledice za odhodke 3.2.1. Povzetek ocenjenih posledic za odhodke 3.2.2. Ocenjene posledice za odobritve za poslovanje 3.2.3. Ocenjene posledice za odobritve za upravne zadeve 3.2.4. Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom 3.2.5. Udeležba tretjih oseb pri financiranju 3.3. Ocenjene posledice za prihodke OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA 1. OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1. Naslov predloga/pobude Predlog sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribolovu med Evropsko unijo in Republiko Senegal ter njegovega protokola o izvajanju. 1.2. Zadevna področja v strukturi ABM/ABB[1] 11 – Pomorske zadeve in ribištvo 11.03 – Obvezni prispevki za regionalne organizacije za upravljanje ribištva, druge mednarodne organizacije in sporazume o trajnostnem ribolovu 1.3. Vrsta predloga/pobude ¨ Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep. ¨ Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep na podlagi pilotnega projekta / pripravljalnega ukrepa[2]. X Predlog/pobuda se nanaša na podaljšanje obstoječega ukrepa. ¨ Predlog/pobuda se nanaša na obstoječ ukrep, preusmerjen v nov ukrep. 1.4. Cilji 1.4.1. Večletni strateški cilji Komisije, ki naj bi bili doseženi s predlogom/pobudo Pogajanja za sklenitev sporazumov o trajnostnem ribolovu s tretjimi državami in sklenitev takih sporazumov ustrezajo splošnemu cilju, da se ribiškim plovilom Evropske unije zagotovi dostop do ribolovnih območij v izključni ekonomski coni (IEC) tretjih držav in s temi državami razvije partnerstvo za okrepitev trajnostnega izkoriščanja ribolovnih virov zunaj voda EU. Sporazumi o partnerstvu o trajnostnem ribolovu prav tako zagotavljajo skladnost med načeli, po katerih deluje skupna ribiška politika, in zavezami, sprejetimi v okviru ostalih evropskih politik (trajnostno izkoriščanje virov tretjih držav, boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in zakonsko neurejenemu ribolovu, vključevanje partnerskih držav v globalno gospodarstvo in boljše upravljanje ribolova s političnega in finančnega vidika). 1.4.2. Posamezni cilji in zadevne dejavnosti v strukturi ABM/ABB Posamezni cilji S pogajanji za sklenitev sporazumov o partnerstvu o trajnostnem ribolovu ter njihovo sklenitvijo z obalnimi državami v skladu z drugimi evropskimi politikami prispevati k trajnostnemu ribolovu zunaj voda Unije, ohranjati evropsko prisotnost pri ribolovu v oddaljenih vodah ter zaščititi interese evropskega ribiškega sektorja in potrošnikov. Zadevne dejavnosti v strukturi ABM/ABB Pomorske zadeve in ribištvo, vzpostavitev okvira za upravljanje ribolovnih dejavnosti, ki jih ribiška plovila Unije izvajajo v vodah tretjih držav (sporazumi o trajnostnem ribolovu) (proračunska vrstica 11.0301). 1.4.3. Pričakovani rezultati in posledice Navedite, kakšne posledice naj bi imel(-a) predlog/pobuda za upravičence/ciljne skupine. Sklenitev Sporazuma omogoča vzpostavitev okvira za strateško partnerstvo med Evropsko unijo in Republiko Senegal na področju ribištva; sklenitev Protokola prispeva k ohranjanju ribolovnih možnosti za evropska plovila na senegalskem ribolovnem območju. Protokol prispeva tudi k boljšemu upravljanju in ohranjanju ribolovnih virov s finančno pomočjo (sektorska podpora) za izvajanje programov, ki jih partnerska država sprejme na nacionalni ravni, zlasti glede nadzora in preprečevanja nezakonitega ribolova. 1.4.4. Kazalniki rezultatov in posledic Navedite, s katerimi kazalniki se bo spremljalo izvajanje predloga/pobude. Stopnja uporabe ribolovnih možnosti (odstotek uporabljenih dovoljenj za ribolov glede na število dovoljenj, ki so na voljo na podlagi Protokola); zbiranje in analiza podatkov o ulovu in komercialni vrednosti Sporazuma; prispevek k zaposlovanju in dodani vrednosti v EU ter k stabilizaciji trga EU (v povezavi z drugimi sporazumi o partnerstvu o trajnostnem ribolovu); število tehničnih sestankov in sej skupnih odborov. 1.5. Utemeljitev predloga/pobude 1.5.1. Potrebe, ki jih je treba zadovoljiti kratkoročno ali dolgoročno Sporazum med vlado Republike Senegal in Evropsko gospodarsko skupnostjo o ribolovu v obalnih senegalskih vodah, ki je začel veljati 1. junija 1981, sodi med t. i. sporazume o ribolovu „prve generacije“ ter ne vsebuje načel, ki izhajajo iz reforme skupne ribiške politike in njene zunanje razsežnosti (pomembnost znanstvene podlage, preglednost, izključnost itd.). Zato je potrebna posodobitev. Zadnji protokol k temu sporazumu se je iztekel 30. junija 2006. Določeno je, da se novi protokol začasno uporablja od datuma podpisa. Da ribolovne dejavnosti ne bi bile dlje časa prekinjene, se hkrati s tem postopkom začenja postopek v zvezi s sprejetjem sklepa Sveta o podpisu in začasni uporabi Sporazuma in Protokola. Novi protokol bo predstavljal okvir za ureditev ribolovnih dejavnosti evropskega ladjevja na senegalskih ribolovnih območjih, lastnikom evropskih plovil pa bo omogočil, da zaprosijo za dovoljenja za ribolov v senegalskih vodah. Poleg tega novi protokol krepi sodelovanje med EU in Senegalom za spodbujanje razvoja politike trajnostnega ribolova. Določa zlasti spremljanje plovil s sistemom VMS in elektronsko sporočanje podatkov o ulovu. Sektorska podpora je bila okrepljena, da se Republiki Senegal pomaga pri njeni nacionalni strategiji na področju ribolova, vključno z bojem proti nezakonitemu, neprijavljenemu in zakonsko neurejenemu ribolovu. 1.5.2. Dodana vrednost ukrepanja EU V zvezi z novim sporazumom in protokolom velja poudariti, da bi se brez ukrepanja EU odprle možnosti za zasebne sporazume, ki ne bi zagotavljali trajnostnega ribolova. Evropska unija tudi upa, da bo Republika Senegal s tem protokolom še naprej učinkovito sodelovala z EU, zlasti na področju boja proti nezakonitemu ribolovu. 1.5.3. Spoznanja iz podobnih izkušenj v preteklosti Pogodbenici sta na podlagi analize podatkov o preteklem ulovu v Senegalu in nedavnem ulovu v okviru podobnih protokolov v regiji ter razpoložljivih znanstvenih ocen in mnenj določili referenčno tonažo za tuna (14 000 ton na leto) in dovoljeno količino ulova za globokomorskega osliča (2 000 ton na leto). Sektorska podpora, ki je razmeroma visoka, upošteva prednostne naloge nacionalne strategije na področju ribolova in potrebe po okrepitvi zmogljivosti senegalske ribiške uprave. 1.5.4. Skladnost in možnosti sinergij z drugimi ustreznimi instrumenti Sredstva, izplačana iz naslova sporazumov o partnerstvu o trajnostnem ribolovu, so zamenljivi prihodki v proračunih tretjih držav partneric. Vendar je pogoj za sklenitev in spremljanje sporazumov o partnerstvu o trajnostnem ribolovu, da se del teh sredstev uporabi za izvajanje ukrepov v okviru sektorske politike države. Ti finančni viri so združljivi s finančnimi sredstvi drugih mednarodnih donatorjev, namenjenimi izvajanju projektov in/ali programov v ribiškem sektorju na nacionalni ravni. 1.6. Trajanje ukrepa in finančnih posledic X Časovno omejen(-a) predlog/pobuda: – X predlog/pobuda začne veljati na datum podpisa in velja pet let, – X finančne posledice med letoma 2014 in 2018. ¨ Časovno neomejen(-a) predlog/pobuda: – izvajanje z obdobjem uvajanja med letoma LLLL in LLLL, – ki mu sledi izvajanje predloga/pobude v celoti. 1.7. Načrtovani načini upravljanja[3] Od proračuna za leto 2014 naprej X Neposredno upravljanje – Komisija – X z lastnimi službami, vključno z zaposlenimi v delegacijah Unije, – ¨ prek izvajalskih agencij. ¨ Deljeno upravljanje z državami članicami. ¨ Posredno upravljanje s poverjanjem nalog izvrševanja proračuna: – ¨ tretjim državam ali organom, ki jih te imenujejo, – ¨ mednarodnim organizacijam in njihovim agencijam (navedite), – ¨ EIB in Evropskemu investicijskemu skladu, – ¨ organom iz členov 208 in 209 finančne uredbe, – ¨ subjektom javnega prava, – ¨ subjektom zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve, kolikor ti subjekti zagotavljajo ustrezna finančna jamstva, – ¨ subjektom zasebnega prava države članice, ki so pooblaščeni za izvajanje javno-zasebnih partnerstev in ki zagotavljajo ustrezna finančna jamstva, – ¨ osebam, pooblaščenim za izvajanje določenih ukrepov SZVP v skladu z naslovom V PEU in opredeljenim v zadevnem temeljnem aktu. – Pri navedbi več kot enega načina upravljanja je treba to natančneje obrazložiti v oddelku „opombe“. Opombe 2. UKREPI UPRAVLJANJA 2.1. Pravila o spremljanju in poročanju Navedite pogostost in pogoje. Komisija (GD za pomorske zadeve in ribištvo v sodelovanju s svojim predstavnikom za ribištvo v Senegalu in Delegacijo Evropske unije v Dakarju) bo zagotovila redno spremljanje izvajanja tega protokola, zlasti glede uporabe ribolovnih možnosti s strani gospodarskih subjektov in podatkov o ulovu. Poleg tega Sporazum o partnerstvu o trajnostnem ribolovu določa vsaj eno letno sejo skupnega odbora, na katerem Komisija in Republika Senegal ugotovita stanje izvajanja Sporazuma in njegovega protokola ter po potrebi prilagodita načrtovanje in, kjer je primerno, finančni prispevek iz Protokola. 2.2. Upravljavski in kontrolni sistem 2.2.1. Ugotovljena tveganja. Uvedbo protokola o ribolovu spremlja določeno število tveganj, zlasti glede zneskov, namenjenih financiranju sektorske ribiške politike (nezadostno načrtovanje). 2.2.2. Podatki o vzpostavljenem sistemu notranje kontrole Predviden je okrepljen dialog o načrtovanju in izvajanju sektorske politike v skladu s Sporazumom in Protokolom. Eden od načinov kontrole je tudi skupna analiza rezultatov iz člena 4 Protokola. Poleg tega Sporazum in Protokol vsebujeta posebne klavzule za začasno prekinitev njunega izvajanja, ki se lahko uporabijo pod določenimi pogoji in v določenih okoliščinah. 2.2.3. Ocena stroškov in koristi kontrol ter ocena pričakovane stopnje tveganja napak. 2.3. Ukrepi za preprečevanje goljufij in nepravilnosti Navedite obstoječe ali načrtovane preprečevalne in zaščitne ukrepe. Komisija se zavezuje k političnemu dialogu in rednemu posvetovanju z Republiko Senegal, da se izboljša upravljanje Sporazuma in Protokola ter okrepi prispevek EU k trajnostnemu upravljanju virov. V vsakem primeru pa za vsako plačilo, ki ga Komisija izvede na podlagi sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribolovu, veljajo običajna proračunska in finančna pravila ter postopki Komisije. To zlasti omogoča popolno identifikacijo bančnih računov tretjih držav, na katere se izplačajo zneski finančnega prispevka. Celotni znesek finančnega prispevka na podlagi tega protokola se v skladu s členom 3(9) Protokola plača na račun državne zakladnice Senegala ali na depozitni račun, odprt v knjigah državne zakladnice Senegala. 3. OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE 3.1. Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske vrstice · Obstoječe proračunske vrstice Po vrstnem redu razdelkov večletnega finančnega okvira in proračunskih vrstic. Razdelek večletnega finančnega okvira || Proračunska vrstica || Vrsta odhodkov || Prispevek številka [poimenovanje………………..……….] || dif./nedif. ([4]) || držav Efte[5] || držav kandidatk[6] || tretjih držav || po členu 21(2)(b) finančne uredbe 2 || 11.03 01 Vzpostavitev okvira za upravljanje ribolovnih dejavnosti, ki jih ribiška plovila Unije izvajajo v vodah tretjih držav (sporazumi o trajnostnem ribolovu). || dif. || NE || NE || DA || NE · Zahtevane nove proračunske vrstice (ni relevantno) Po vrstnem redu razdelkov večletnega finančnega okvira in proračunskih vrstic. Razdelek večletnega finančnega okvira || Proračunska vrstica || Vrsta odhodkov || Prispevek številka [poimenovanje……………...……….] || dif./nedif. || držav Efte || držav kandidatk || tretjih držav || po členu 21(2)(b) finančne uredbe || [XX.YY.YY.YY] || || DA/NE || DA/NE || DA/NE || DA/NE 3.2. Ocenjene posledice za odhodke 3.2.1. Povzetek ocenjenih posledic za odhodke v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Razdelek večletnega finančnega okvira || Številka 2 || Trajnostna rast: naravni viri GD za pomorske zadeve in ribištvo || || || Leto 2014 || Leto 2015 || Leto 2016 || Leto 2017 || Leto 2018 || Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (gl. točko 1.6) || SKUPAJ  Odobritve za poslovanje || || || || || || || || Številka proračunske vrstice 11.0301 || obveznosti || (1) || 1,808 || 1,738 || 1,738 || 1,738 || 1,668 || || || 8,690 plačila || (2) || 1,808 || 1,738 || 1,738 || 1,738 || 1,668 || || || 8,690 Številka proračunske vrstice || obveznosti || (1a) || || || || || || || || plačila || (2a) || || || || || || || || Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev določenih programov[7] || || || || || || || || Številka proračunske vrstice 11 010401 || || (3) || 0,053 || 0,053 || 0,053 || 0,053 || 0,113 || || || 0,325 Odobritve za GD za pomorske zadeve in ribištvo SKUPAJ || obveznosti || =1+1a +3 || 1,861 || 1,791 || 1,791 || 1,791 || 1,781 || || || 9,015 plačila || =2+2a +3 || 1,861 || 1,791 || 1,791 || 1,791 || 1,781 || || || 9,015  Odobritve za poslovanje SKUPAJ || obveznosti || (4) || 1,808 || 1,738 || 1,738 || 1,738 || 1,668 || || || 8,690 plačila || (5) || 1,808 || 1,738 || 1,738 || 1,738 || 1,668 || || || 8,690  Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev določenih programov, SKUPAJ || (6) || 0,053 || 0,053 || 0,053 || 0,053 || 0,113 || || || 0,325 Odobritve iz RAZDELKA 2 večletnega finančnega okvira SKUPAJ || obveznosti || =4+ 6 || 1,861 || 1,791 || 1,791 || 1,791 || 1,781 || || || 9,015 plačila || =5+ 6 || 1,861 || 1,791 || 1,791 || 1,791 || 1,781 || || || 9,015 Če ima predlog/pobuda posledice za več razdelkov: NI RELEVANTNO  Odobritve za poslovanje SKUPAJ || obveznosti || (4) || || || || || || || || plačila || (5) || || || || || || || ||  Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev določenih programov, SKUPAJ || (6) || || || || || || || || Odobritve iz RAZDELKOV od 1 do 4 večletnega finančnega okvira SKUPAJ (referenčni znesek) || obveznosti || =4+ 6 || || || || || || || || plačila || =5+ 6 || || || || || || || || Razdelek večletnega finančnega okvira || 5 || Upravni odhodki v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) || || || Leto 2014 || Leto 2015 || Leto 2016 || Leto 2017 || Leto 2018 || Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (gl. točko 1.6) || SKUPAJ GD za pomorske zadeve in ribištvo ||  Človeški viri || 0,113 || 0,113 || 0,113 || 0,113 || 0,113 || || || 0,565  Drugi upravni odhodki || 0,006 || 0,006 || 0,006 || 0,006 || 0,006 || || || 0,030 GD za pomorske zadeve in ribištvo SKUPAJ || odobritve || 0,119 || 0,119 || 0,119 || 0,119 || 0,119 || || || 0,595 Odobritve iz RAZDELKA 5 večletnega finančnega okvira SKUPAJ || (obveznosti skupaj = plačila skupaj) || 0,119 || 0,119 || 0,119 || 0,119 || 0,119 || || || 0,595 v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) || || || Leto 2014 || Leto 2015 || Leto 2016 || Leto 2017 || Leto 2018 || Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (gl. točko 1.6) || SKUPAJ Odobritve iz RAZDELKOV od 1 do 5 večletnega finančnega okvira SKUPAJ || obveznosti || 1,980 || 1,910 || 1,910 || 1,910 || 1,900 || || || 9,610 plačila || 1,980 || 1,910 || 1,910 || 1,910 || 1,900 || || || 9,610 3.2.2. Ocenjene posledice za odobritve za poslovanje – ¨ Za predlog/pobudo niso potrebne odobritve za poslovanje. – x Za predlog/pobudo so potrebne odobritve za poslovanje, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: odobritve za prevzem obveznosti v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Cilji in realizacije ò || || || Leto 2014 || Leto 2015 || Leto 2016 || Leto 2017 || Leto 2018 || Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (gl. točko 1.6) || SKUPAJ REALIZACIJE vrsta[8] || povprečni stroški || število || stroški || število || stroški || število || stroški || število || stroški || število || stroški || število || stroški || število || stroški || število realizacij skupaj || stroški realizacij skupaj POSAMEZNI CILJ št. 1[9]… || || || || || || || || || || || || || || || || – dovoljenja za plovila || t/leto || [10] || || 1,058 || || 0,988 || || 0,988 || || 0,988 || || 0,918 || || || || || || 4,940 – sektorska podpora || na leto || 0,750 || || 0,750 || || 0,750 || || 0,750 || || 0,750 || || 0,750 || || || || || || 3,750 || || || || || || || || || || || || || || || || || || Seštevek za posamezni cilj št. 1 || || 1,808 || || 1,738 || || 1,738 || || 1,738 || || 1,668 || || || || || || 8,690 POSAMEZNI CILJ št. 2 … || || || || || || || || || || || || || || || || – realizacija || || || || || || || || || || || || || || || || || || Seštevek za posamezni cilj št. 2 || || || || || || || || || || || || || || || || STROŠKI SKUPAJ || || 1,808 || || 1,738 || || 1,738 || || 1,738 || || 1,668 || || || || || || 8,690 3.2.3. Ocenjene posledice za odobritve za upravne zadeve 3.2.3.1. Povzetek – ¨ Za predlog/pobudo niso potrebne odobritve za upravne zadeve. – x Za predlog/pobudo so potrebne odobritve za upravne zadeve, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) || Leto 2014 || Leto 2015 || Leto 2016 || Leto 2017 || Leto 2018 || Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (gl. točko 1.6) || SKUPAJ RAZDELEK 5 večletnega finančnega okvira || || || || || || || || Človeški viri || 0,113 || 0,113 || 0,113 || 0,113 || 0,113 || || || 0,565 Drugi upravni odhodki || 0,006 || 0,006 || 0,006 || 0,006 || 0,006 || || || 0,030 Seštevek za RAZDELEK 5 večletnega finančnega okvira || 0,119 || 0,119 || 0,119 || 0,119 || 0,119 || || || 0,595 Odobritve zunaj RAZDELKA 5[11] večletnega finančnega okvira || || || || || || || || Človeški viri || 0,041 || 0,041 || 0,041 || 0,041 || 0,041 || || || 0,205 Drugi upravni odhodki || 0,012 || 0,012 || 0,012 || 0,012 || 0,072 || || || 0,120 Seštevek za odobritve zunaj RAZDELKA 5 večletnega finančnega okvira || 0,053 || 0,053 || 0,053 || 0,053 || 0,113 || || || 0,325 SKUPAJ || 0,172 || 0,172 || 0,172 || 0,172 || 0,232 || || || 0,928 Potrebe po odobritvah za človeške vire se krijejo z odobritvami GD, ki so že dodeljene za upravljanje ukrepa in/ali so bile prerazporejene znotraj GD, po potrebi skupaj z dodatnimi viri, ki se lahko pristojnemu GD dodelijo v okviru postopka letne dodelitve virov glede na proračunske omejitve. 3.2.3.2. Ocenjene potrebe po človeških virih – ¨ Za predlog/pobudo niso potrebni človeški viri. – x Za predlog/pobudo so potrebni človeški viri, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: ocena, izražena v ekvivalentu polnega delovnega časa || || Leto 2014 || Leto 2015 || Leto 2016 || Leto 2017 || Leto 2018 ||  Delovna mesta v skladu s kadrovskim načrtom (uradniki in začasni uslužbenci) || || || 11 01 01 01 (sedež in predstavništva Komisije) || 0,95 || 0,95 || 0,95 || 0,95 || 0,95 || XX 01 01 02 (delegacije) || || || || || || XX 01 05 01 (posredne raziskave) || || || || || || 10 01 05 01 (neposredne raziskave) || || || || ||  Zunanji sodelavci (v ekvivalentu polnega delovnega časa: EPDČ)[12] || || || XX 01 02 01 (PU, NNS, ZU iz splošnih sredstev) || || || || || || XX 01 02 02 (PU, LU, MSD, ZU in NNS na delegacijah) || || || || || || 11 01 04 01 [13] || – na sedežu || || || || || || – na delegacijah || 0,5 || 0,5 || 0,5 || 0,5 || 0,5 || XX 01 05 02 (PU, ZU, NNS za posredne raziskave) || || || || || || 10 01 05 02 (PU, ZU, NNS za neposredne raziskave) || || || || || || Druge proračunske vrstice (navedite) || || || || || || SKUPAJ || || || || || XX je zadevno področje ali naslov. Potrebe po človeških virih se krijejo z osebjem GD, ki je že dodeljeno za upravljanje ukrepa in/ali je bilo prerazporejeno znotraj GD, po potrebi skupaj z dodatnimi viri, ki se lahko pristojnemu GD dodelijo v okviru postopka letne dodelitve virov glede na proračunske omejitve. Opis nalog: Uradniki in začasni uslužbenci || Upravno in proračunsko izvajanje Sporazuma (dovoljenja, spremljanje ulova, plačilo, sektorska podpora), priprava skupnih odborov in pogajanj o naslednjem protokolu ter sodelovanje v njih, priprava in izvajanje zakonodajnih aktov, korespondenca, tehnična in znanstvena podpora. Referent + finančni referent + tajništvo + vodja enote (ali namestnik) + znanstvena in tehnična podpora ter zbiranje podatkov o dovoljenjih in ulovu: 0,95 EPDČ, razdeljeno na 0,75 po 132 000 EUR/leto in 0,2 po 70 000 EUR/leto. Zunanji sodelavci || Spremljanje izvajanja Sporazuma in sektorske podpore. Ocena: 0,33 EPDČ po 125 000 EUR/leto. 3.2.4. Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom – x Predlog/pobuda je v skladu z veljavnim večletnim finančnim okvirom. – ¨ Za predlog/pobudo je potrebna sprememba zadevnega razdelka večletnega finančnega okvira. Pojasnite zahtevano spremembo ter navedite zadevne proračunske vrstice in ustrezne zneske. – ¨ Za predlog/pobudo je potrebna uporaba instrumenta prilagodljivosti ali sprememba večletnega finančnega okvira[14]. Pojasnite te zahteve ter navedite zadevne razdelke in proračunske vrstice ter ustrezne zneske. 3.2.5. Udeležba tretjih oseb pri financiranju – V predlogu/pobudi ni načrtovano sofinanciranje tretjih oseb. – V predlogu/pobudi je načrtovano sofinanciranje, kot je ocenjeno v nadaljevanju: odobritve v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) || Leto N || Leto N+1 || Leto N+2 || Leto N+3 || Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (gl. točko 1.6) || Skupaj Navedite organ, ki bo sofinanciral predlog/pobudo || || || || || || || || Sofinancirane odobritve SKUPAJ || || || || || || || || 3.3. Ocenjene posledice za prihodke – x Predlog/pobuda nima finančnih posledic za prihodke. – ¨ Predlog/pobuda ima finančne posledice, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: ¨ za lastna sredstva, ¨ za razne prihodke. v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Proračunska vrstica prihodkov || Odobritve na voljo za tekoče proračunsko leto || Posledice predloga/pobude[15] Leto N || Leto N+1 || Leto N+2 || Leto N+3 || Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (gl. točko 1.6) Člen …………. || || || || || || || || Za razne namenske prejemke navedite zadevne proračunske vrstice odhodkov. Navedite metodo za izračun posledic za prihodke. [1] ABM: upravljanje po dejavnostih, ABB: oblikovanje proračuna po dejavnostih. [2] Po členu 54(2)(a) oz. (b) finančne uredbe. [3] Pojasnila o načinih upravljanja in sklici na finančno uredbo so na voljo na spletišču BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [4] Dif. = diferencirana sredstva / nedif. = nediferencirana sredstva. [5] Efta: Evropsko združenje za prosto trgovino. [6] Države kandidatke in po potrebi potencialne države kandidatke z Zahodnega Balkana. [7] Tehnična in/ali upravna pomoč ter odhodki za podporo izvajanja programov in/ali ukrepov EU (prej vrstice BA), posredne raziskave, neposredne raziskave. [8] Realizacije so dobavljeni proizvodi in opravljene storitve (npr. število financiranih izmenjav študentov, število kilometrov novozgrajenih cest…). [9] Kakor je opisan v točki 1.4.2 „Posamezni cilji…“. [10] Tun: cena na tono (referenčna tonaža 14 000 ton vsako leto): 55 EUR prvo leto, 50 EUR naslednja tri leta in 45 EUR zadnje leto; oslič: skupna cena (dovoljena količina ulova 2 000 ton vsako leto): 228 000 EUR na leto. [11] Tehnična in/ali upravna pomoč ter odhodki za podporo izvajanja programov in/ali ukrepov EU (prej vrstice BA), posredne raziskave, neposredne raziskave. [12] PU = pogodbeni uslužbenec; LU = lokalni uslužbenec; NNS = napoteni nacionalni strokovnjak; ZU = začasni uslužbenec; MSD = mladi strokovnjak na delegaciji. [13] Dodatna zgornja meja za zunanje sodelavce v okviru odobritev za poslovanje (prej vrstice BA). [14] Glej točki 19 in 24 Medinstitucionalnega sporazuma (za obdobje 2007–2013). [15] Pri tradicionalnih lastnih sredstvih (carine, prelevmani na sladkor) se navedejo neto zneski, tj. bruto zneski po odbitku 25 % stroškov pobiranja. Priloga I SPORAZUM o partnerstvu o trajnostnem ribolovu med Evropsko unijo in Republiko Senegal EVROPSKA UNIJA (v nadaljnjem besedilu: Unija) in REPUBLIKA SENEGAL (v nadaljnjem besedilu: Senegal), (v nadaljnjem besedilu: pogodbenici), STA SE – UPOŠTEVAJOČ tesno sodelovanje med Unijo in Senegalom, zlasti v okviru Sporazuma iz Cotonouja, in njuno skupno željo po okrepitvi tega sodelovanja, OB UPOŠTEVANJU Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu iz leta 1982 in Sporazuma o čezconskih staležih rib iz leta 1995, ODLOČENI, da bosta uporabljali sklepe in priporočila ustreznih regionalnih organizacij za upravljanje ribištva, katerih članici sta pogodbenici, ZAVEDAJOČ SE pomembnosti načel iz Kodeksa odgovornega ribištva, ki ga je sprejela Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) leta 1995, ODLOČENI, da zaradi skupnega interesa sodelujeta pri spodbujanju razvoja odgovornega ribolova, da bi zagotovili trajnostno izkoriščanje živih morskih virov in njihovo dolgoročno ohranjanje, V PREPRIČANJU, da mora takšno sodelovanje temeljiti na medsebojnem dopolnjevanju pobud in ukrepov, ki jih pogodbenici lahko izvajata skupaj ali posamično in ki zagotavljajo usklajenost politik in sinergijo naporov, ODLOČENI, da bosta za namen takšnega sodelovanja pogodbenici vzpostavili dialog, ki je potreben za izvajanje ribiške politike Senegala, in vanj vključili nosilce civilne družbe, zlasti zaposlene v ribištvu, V ŽELJI, da določita pogoje, ki bodo urejali ribolovne dejavnosti ribiških plovil Unije v senegalskih vodah ter podporo Unije za razvoj trajnostnega ribolova v teh vodah, ODLOČENI, da si prizadevata za tesno gospodarsko sodelovanje na področju ribištva in z njim povezanih dejavnosti, tako da spodbujata sodelovanje med podjetji iz obeh pogodbenic – DOGOVORILI O NASLEDNJEM: Člen 1 – Opredelitve V tem sporazumu: (a) „senegalski organi“ pomenijo ministrstvo Republike Senegal, pristojno za ribištvo; (b) „organi Unije“ pomenijo Evropsko komisijo; (c) „ribolovna dejavnost“ pomeni iskanje rib, metanje, namestitev, vlečenje in izvleko ribolovnega orodja, prenos ulova na krov, pretovarjanje, shranjevanje na krovu, predelavo na krovu, premestitev, rejo v mrežastih kletkah, pitanje in iztovarjanje rib in ribiških proizvodov; (d) „ribiško plovilo“ pomeni katero koli plovilo ali drugo napravo, ki je opremljena za ribolovne dejavnosti ali se zanje običajno uporablja v skladu z zakonodajo Senegala; (e) „ribiško plovilo Unije“ pomeni ribiško plovilo, ki pluje pod zastavo države članice in je registrirano v Uniji; (f) „senegalske vode“ pomenijo vode pod suverenostjo ali pristojnostjo Senegala; (g) „sporazum“ pomeni sporazum ter Protokol, njegovo prilogo in njegove dodatke; (h) „višja sila“ pomeni nenadne, nepredvidljive in neizogibne dogodke, ki lahko ogrozijo ali ovirajo običajno izvajanje ribolovnih dejavnosti v senegalskih vodah. Člen 2 – Predmet urejanja Ta sporazum določa načela, pravila in postopke, ki urejajo: (a) pogoje, pod katerimi lahko ribiška plovila Unije izvajajo ribolovne dejavnosti na razpoložljivem presežku v senegalskih vodah; (b) gospodarsko, finančno, tehnično in znanstveno sodelovanje v ribiškem sektorju za spodbujanje trajnostnega ribolova v senegalskih vodah ter za razvoj ribiškega sektorja Senegala; (c) sodelovanje glede pravil za nadzor ribolova v senegalskih vodah, da se zagotovi spoštovanje zgoraj navedenih pravil in pogojev, učinkovitost ukrepov za ohranjanje in upravljanje ribolovnih virov ter preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in zakonsko neurejenega ribolova. Člen 3 – Načela 1. Pogodbenici se obvezujeta, da bosta spodbujali odgovoren ribolov v senegalskih vodah po načelih Kodeksa odgovornega ribištva FAO. 2. Senegal se zaveže, da segmentom drugih tujih ladjevij, ki se nahajajo v njegovih vodah in katerih plovila enakih značilnosti so usmerjena na iste vrste ribolova, kot jih ureja ta sporazum, ne bo odobril ugodnejših pogojev od tistih, ki jih ureja ta sporazum. 3. Pogodbenici se obvezujeta, da bosta zagotovili izvajanje tega sporazuma v skladu s členom 9 Sporazuma iz Cotonouja glede bistvenih elementov v zvezi s človekovimi pravicami, demokratičnih načel vladavine prava in temeljnega elementa v zvezi z dobrim javnim upravljanjem na podlagi postopka iz členov 8 in 96 navedenega sporazuma. 4. Pogodbenici se obvezujeta, da bosta zagotovili izvajanje tega sporazuma v skladu z načeli dobrega gospodarskega in družbenega upravljanja ter ob upoštevanju stanja ribolovnih virov. 5. Za mornarje, vkrcane na ribiških plovilih Unije, se neposredno uporablja Deklaracija Mednarodne organizacije dela (MOD) o temeljnih načelih in pravicah pri delu. To zadeva zlasti svobodo združevanja in dejansko priznanje pravice do kolektivnih pogajanj ter odpravo diskriminacije pri zaposlovanju in opravljanju poklica. 6. Pogodbenici se med seboj posvetujeta, preden sprejmeta kakršno koli odločitev, ki bi lahko vplivala na dejavnosti plovil Unije, ki se izvajajo na podlagi tega sporazuma. Člen 4 – Dostop do senegalskih voda 1. Ribiška plovila Unije lahko lovijo v senegalskih vodah le, če imajo dovoljenje za ribolov, izdano na podlagi tega sporazuma; vsako izvajanje ribolovnih dejavnosti zunaj tega okvira je prepovedano. 2. Senegalski organi izdajo dovoljenje za ribolov ribiškim plovilom Unije samo na podlagi tega sporazuma; izdajanje dovoljenj navedenim plovilom zunaj tega okvira, zlasti v obliki zasebnih dovoljenj za ribolov, je prepovedano. Člen 5 – Pravo, ki se uporablja, in njegovo izvajanje 1. Ne glede na določbe iz tega sporazuma se za ribolovne dejavnosti, ki jih ureja ta sporazum, uporablja senegalska zakonodaja. 2. Senegalski organi uradno obvestijo organe Unije o vseh spremembah zakonodaje, ki bi lahko vplivale na dejavnosti ribiških plovil Unije. Ta zakonodaja bo za ribiška plovila Unije obvezujoča šestdeseti dan po tem, ko bodo organi Unije o njej uradno obveščeni. 3. Senegal se obvezuje, da bo sprejel vse ustrezne ukrepe, ki so potrebni za učinkovito izvajanje nadzora ribolova, določenega v tem sporazumu. Ribiška plovila Unije sodelujejo s senegalskimi organi, pristojnimi za izvajanje takega nadzora. 4. Unija se obvezuje, da bo sprejela vse ustrezne ukrepe, ki so potrebni za zagotovitev skladnosti njenih plovil z določbami tega sporazuma in s tem povezano senegalsko zakonodajo. 5. Organi Unije uradno obvestijo senegalske organe o vseh spremembah zakonodaje, ki bi lahko vplivale na dejavnosti ribiških plovil Unije v okviru tega sporazuma. Člen 6 – Finančni prispevek 1. Unija izplača Senegalu finančni prispevek v okviru tega sporazuma, s čimer: (a) se krije del stroškov dostopa ribiških plovil Unije do senegalskih ribolovnih virov, ne glede na del stroškov dostopa, ki jih krijejo lastniki plovil; (b) se okrepi sposobnost razvoja in izvajanja politike trajnostnega ribolova s strani Senegala, in sicer prek sektorske podpore. 2. Finančni prispevek, namenjen sektorski podpori, je ločen od plačil za stroške dostopa. Ta finančni prispevek je odvisen od uresničitve ciljev sektorske ribiške politike Senegala in se določi glede na te cilje na način, določen s Protokolom k temu sporazumu, po koncu letnega in večletnega programa izvajanja. 3. Finančni prispevek, ki ga izplača Unija, se plača letno na način, ki je določen s Protokolom. Znesek finančnega prispevka se lahko prilagodi v primerih: (a) višje sile; (b) zmanjšanja ribolovnih možnosti, dodeljenih ribiškim plovilom Unije, zlasti zaradi upravljanja zadevnih staležev, če je to na podlagi najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja potrebno za ohranjanje in trajnostno izkoriščanje virov; (c) povečanja ribolovnih možnosti, dodeljenih ribiškim plovilom Unije, če najboljše razpoložljivo znanstveno mnenje potrdi, da stanje virov to dopušča; (d) ponovne ocene pogojev finančnega prispevka za sektorsko podporo, če to upravičujejo rezultati letnega in večletnega programa, ki jih ugotovita pogodbenici; (e) začasne prekinitve uporabe tega sporazuma na podlagi člena 13; (f) odpovedi tega sporazuma na podlagi člena 14. Člen 7 – Skupni odbor 1. Ustanovi se skupni odbor, ki ga sestavljajo predstavniki organov Unije in senegalskih organov in je pristojen za spremljanje izvajanja tega sporazuma. Skupni odbor lahko tudi sprejme spremembe Protokola ter njegove priloge in dodatkov. 2. Naloge spremljanja izvajanja, ki jih opravlja skupni odbor, so zlasti: (a) nadzor izpolnjevanja, razlage in uporabe tega sporazuma ter zlasti določitev letnega in večletnega programa iz člena 6(2) ter vrednotenje njunega izvajanja; (b) zagotavljanje potrebne povezave za zadeve skupnega interesa na področju ribištva; (c) delovanje kot forum za mirno reševanje sporov, ki lahko nastanejo zaradi razlage ali uporabe Sporazuma. 3. Skupni odbor odloča o odobritvi sprememb Protokola, Priloge in dodatkov k temu sporazumu, ki zadevajo: (a) pregled ribolovnih možnosti in posledično s tem povezanega finančnega prispevka; (b) podrobnosti sektorske podpore; (c) pogoje za izvajanje ribolova z ribiškimi plovili Unije. Odločitve se sprejmejo soglasno in so priložene zapisniku sestanka. 4. Skupni odbor izvaja funkcije v skladu s cilji tega sporazuma in ustreznimi predpisi, ki so jih sprejele regionalne organizacije za ribištvo. 5. Skupni odbor se sestane vsaj enkrat na leto, izmenično v Senegalu in v Uniji ali na drugem kraju, ki se soglasno določi, predseduje pa mu pogodbenica, ki gosti srečanje. Na zahtevo ene od pogodbenic se lahko sestane tudi izredno. Člen 8 – Sodelovanje na področju spremljanja in boja proti nezakonitemu, neprijavljenemu in zakonsko neurejenemu ribolovu Pogodbenici se zavežeta, da bosta tesno sodelovali v boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in zakonsko neurejenemu ribolovu, da bi zagotovili razvoj odgovornega in trajnostnega ribolova. Člen 9 – Znanstveno sodelovanje 1. Pogodbenici spodbujata znanstveno sodelovanje, da bi zagotovili boljše spremljanje stanja živih morskih virov v senegalskih vodah. 2. Pogodbenici se posvetujeta, zlasti v okviru skupne delovne skupine znanstvenikov ali znotraj pristojnih mednarodnih organizacij, da okrepita upravljanje in ohranjanje živih virov v Atlantskem oceanu in sodelujeta v ustreznih znanstvenih raziskavah. Člen 10 – Sodelovanje med ribiškimi zvezami, zasebnim sektorjem in civilno družbo 1. Pogodbenici spodbujata gospodarsko in tehnično sodelovanje v ribiškem sektorju ter z njim povezanih sektorjih. Pogodbenici se lahko posvetujeta, da bi olajšali in uskladili različne ukrepe, ki se lahko sprejmejo za ta namen. 2. Pogodbenici se obvezujeta, da bosta spodbujali izmenjavo informacij o ribolovnih tehnikah in orodjih, načinih konzerviranja in postopkih industrijske predelave ribiških proizvodov. 3. Pogodbenici si prizadevata ustvariti ugodne pogoje za krepitev odnosov med njunimi podjetji na tehničnem, gospodarskem in trgovinskem področju s spodbujanjem vzpostavitve okolja, ki bo naklonjeno razvoju poslov in naložb. Po potrebi spodbujata ustanovitev skupnih podjetij. Člen 11 – Ozemeljsko področje uporabe Ta sporazum se uporablja na ozemljih, na katerih se uporablja Pogodba o Evropski uniji v skladu s pogoji, določenimi v tej pogodbi, na eni strani ter na ozemlju Senegala na drugi strani. Člen 12 – Trajanje Ta sporazum se uporablja za obdobje petih let od datuma začetka njegove veljavnosti; podaljša se s tihim soglasjem, razen v primeru odpovedi v skladu s členom 14. Člen 13 – Začasna prekinitev 1. Izvajanje tega sporazuma se lahko začasno prekine na zahtevo ene od pogodbenic, in sicer v primeru: (a) višje sile; (b) spora med pogodbenicama v zvezi z razlago ali izvajanjem tega sporazuma; (c) kršitve določb tega sporazuma s strani ene od pogodbenic, zlasti člena 3(3) tega sporazuma o spoštovanju človekovih pravic. 2. O začasni prekinitvi sporazuma se druga pogodbenica pisno obvesti, začasna prekinitev pa začne učinkovati tri mesece po prejemu uradnega obvestila. Pogodbenici se takoj po uradnem obvestilu o začasni prekinitvi posvetujeta, da bi v treh mesecih našli mirno rešitev spora. Posvetovanja se lahko nadaljujejo, ko začasna prekinitev začne veljati. V primeru mirne rešitve spora se začne sporazum takoj spet izvajati, plačilo finančnega prispevka iz člena 6 pa se sorazmerno zmanjša po načelu časovne porazdelitve. Člen 14 – Odpoved 1. Ta sporazum se lahko odpove na zahtevo ene od pogodbenic, in sicer v primeru: (a) višje sile; (b) zmanjšanja zadevnih staležev, ugotovljenega na podlagi najboljšega razpoložljivega neodvisnega in zanesljivega znanstvenega mnenja; (c) nezadostne izkoriščenosti ribolovnih možnosti, dodeljenih ribiškim plovilom Unije; (d) kršitve obveznosti na področju boja proti nezakonitemu, neprijavljenemu in zakonsko neurejenemu ribolovu, h katerim sta se zavezali pogodbenici. 2. O odpovedi sporazuma se druga pogodbenica pisno obvesti, odpoved pa začne učinkovati šest mesecev po prejemu uradnega obvestila, razen če se pogodbenici sporazumno ne odločita, da bosta ta rok podaljšali. Pogodbenici se takoj po uradnem obvestilu o odpovedi posvetujeta, da bi v šestih mesecih našli mirno rešitev spora. V primeru mirne rešitve spora se začne sporazum takoj spet izvajati, plačilo finančnega prispevka iz člena 6 pa se sorazmerno zmanjša po načelu časovne porazdelitve. Člen 15 – Razveljavitev Sporazum med vlado Republike Senegal in Evropsko gospodarsko skupnostjo o ribolovu v obalnih senegalskih vodah, ki je začel veljati 1. junija 1981, se razveljavi. Člen 16 – Začetek veljavnosti Ta sporazum je sestavljen v dveh izvodih v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, hrvaškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem in švedskem jeziku, pri čemer je vsako od teh besedil enako verodostojno. Veljati začne na dan, ko se pogodbenici medsebojno uradno obvestita o zaključku za ta namen potrebnih postopkov. Člen 17 – Začasna uporaba S podpisom tega sporazuma s strani pogodbenic se sporazum začne začasno uporabljati pred začetkom njegove veljavnosti. PRILOGA II PROTOKOL o izvajanju sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribolovu med Evropsko unijo in Republiko Senegal Člen 1 Področje uporabe 1. Ribolovne možnosti, dodeljene ribiškim plovilom Unije, se določijo, kot sledi: – izrazito selivske vrste (vrste, naštete v Prilogi 1 h Konvenciji Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu iz leta 1982), razen vrst, ki so zaščitene ali prepovedane s strani Mednarodne komisije za ohranitev tunov v Atlantiku (ICCAT): (a) 28 zamrzovalnih plovil za ribolov tuna s potegalko; (b) 8 plovil za ribolov z ribiško palico; – globokomorske pridnene vrste: (c) 2 plovili za ribolov z vlečnimi mrežami. Ta odstavek se uporablja ob upoštevanju določb členov 5 in 6 tega protokola. 2. Ribolovne možnosti iz prve alinee zadevajo le senegalska ribolovna območja, katerih zemljepisne koordinate so navedene v Prilogi. Člen 2 Trajanje Ta protokol in njegova priloga se uporabljata pet let od datuma začetka njegove veljavnosti ali, kjer je to ustrezno, od začetka njegove začasne uporabe. Člen 3 Finančni prispevek 1. Skupna ocenjena vrednost Protokola za obdobje iz člena 2 znaša 13 930 000 EUR. Ta znesek se razdeli na: 1.1. 8 690 000 EUR finančnega prispevka iz člena 6 sporazuma, od tega se nameni: (1) letni znesek finančnega nadomestila za dostop do virov v višini 1 058 000 EUR za prvo leto, v višini 988 000 EUR za drugo, tretjo in četrto leto ter 918 000 EUR za peto leto, kar za izrazito selivske vrste ustreza referenčni tonaži 14 000 ton na leto; (2) posebni znesek v višini 750 000 EUR letno za obdobje petih let kot podpora izvajanju sektorske ribiške politike Senegala; 1.2. 5 240 000 EUR, kar ustreza ocenjenemu znesku pristojbin, ki jih morajo lastniki plovil plačati za dovoljenja za ribolov, izdana na podlagi člena 4 sporazuma in v skladu z določbami točke 3 poglavja II. 2. Odstavek 1 se uporablja ob upoštevanju členov 5, 6, 7 in 8 tega protokola ter členov 13 in 14 sporazuma. 3. Senegal zagotovi spremljanje dejavnosti ribiških plovil Unije na senegalskih ribolovnih območjih, da bi se zagotovilo ustrezno upravljanje referenčne tonaže iz odstavka 1.1(1) za izrazito selivske vrste in celotnega dovoljenega ulova pridnenih vrst, navedenega v ustrezni tehnični specifikaciji iz dodatka k Prilogi k temu protokolu, pri čemer upošteva stanje staležev in ves razpoložljiv presežek. Med spremljanjem bo Senegal organe Unije obvestil takoj, ko bo raven ulova ribiških plovil Unije, ki izvajajo dejavnosti na senegalskih ribolovnih območjih, dosegla 80 % referenčne tonaže ali 80 % celotnega dovoljenega ulova pridnenih vrst. Unija bo po prejemu tega uradnega obvestila o tem obvestila države članice. 4. Ko bo ulov dosegel 80% referenčne tonaže ali 80% celotnega dovoljenega ulova za pridnene vrste, bo Senegal zagotovil mesečno spremljanje ulova z ribiškimi plovili Unije. To spremljanje bo dnevno, ko bo sistem za elektronsko poročanje (ERS) iz oddelka 1 poglavja IV Priloge k temu protokolu začel delovati. Senegal bo organe Unije obvestil takoj, ko bo dosežena referenčna tonaža ali celotni dovoljeni ulov, ki sta navedena zgoraj. Unija bo po prejemu tega uradnega obvestila o tem obvestila tudi države članice. 5. Če letna količina ulova izrazito selivskih vrst z ribiškimi plovili Unije v senegalskih vodah preseže letno referenčno tonažo iz odstavka 1.1(1), se skupni znesek letnega finančnega prispevka poveča za 55 EUR v prvem letu, za 50 EUR v drugem, tretjem in četrtem letu ter za 45 EUR v petem letu za vsako dodatno tono ulova. 6. Celoten dovoljeni ulov pridnenih vrst, naveden v ustrezni tehnični specifikaciji iz dodatka k Prilogi k temu protokolu, ustreza največji količini dovoljenega ulova teh vrst. Če bi letna količina ulova teh vrst presegla celotni dovoljeni ulov, se bo pristojbina iz te specifikacije, ki jo plačajo lastniki plovil, povečala za 50 % za preseženi ulov. 7. Vendar skupni letni znesek, ki ga plača Evropska unija, ne sme presegati dvakratnega zneska iz odstavka 1.1(1). Če količine ulova z ribiškimi plovili Unije presegajo količine, ki ustrezajo dvakratniku tega zneska, se znesek za preseženo količino plača naslednje leto. 8. Finančni prispevek iz odstavka 1.1(1) v zvezi z dostopom ribiških plovil Unije do ribolovnih virov Senegala Unija plača najpozneje devetdeset (90) dni po datumu začetka začasne uporabe Protokola za prvo leto, za naslednja leta pa najpozneje na obletnico podpisa Protokola. 9. Finančni prispevek iz odstavka 1.1(1) se plača na račun državne zakladnice Senegala. Finančni prispevek iz odstavka 1.1(2), ki je namenjen sektorski podpori, se da na voljo Direktoratu za pomorsko ribištvo na depozitni račun, odprt v knjigah državne zakladnice. Senegalski organi podatke o računu vsako leto sporočijo Evropski komisiji. Člen 4 Sektorska podpora 1. Najpozneje tri (3) mesece po začetku veljavnosti tega protokola oziroma začasne uporabe tega protokola skupni odbor določi večletni sektorski program in njegov način izvajanja, zlasti glede: (1) letnih in večletnih smernic za uporabo finančnega prispevka iz člena 3(1.1)(2); (2) letnih in večletnih ciljev za razvoj trajnostnega in odgovornega ribolova, ob upoštevanju prednostnih nalog, ki jih je Senegal določil v svoji nacionalni ribiški politiki ali drugih politikah, ki so povezane z razvojem odgovornega in trajnostnega ribolova ali vplivajo nanj, zlasti glede podpore obalnemu ribolovu, spremljanja, nadzora in boja proti nezakonitemu, neprijavljenemu in zakonsko neurejenemu ribolovu ter prednostnih nalog na področju krepitve znanstvenih zmogljivosti Senegala v ribiškem sektorju; (3) meril in postopkov, po potrebi vključno s ustreznimi proračunskimi in finančnimi kazalniki, za oceno rezultatov, ki se pridobijo vsako leto. 2. Skupni odbor opredeli cilje in izvede oceno pričakovanega učinka projektov, da bi odobril dodelitev zneskov finančnega prispevka za sektorsko podporo za Senegal. 3. Senegal vsako leto predstavi napredek projektov, ki se izvajajo s finančno sektorsko podporo, v obliki letnega poročila o dosežkih, ki ga prouči skupni odbor. Senegal pred iztekom Protokola sestavi tudi končno poročilo. 4. Plačilo finančnega prispevka za sektorsko podporo se izvede v več obrokih na podlagi pristopa, ki temelji na analizi rezultatov izvajanja sektorske podpore in potreb, ugotovljenih v okviru programa. Unija lahko delno ali v celoti ustavi plačilo posebnega finančnega prispevka iz člena 3(1.1)(2) tega protokola: 4.1. če skupni odbor pri oceni ugotovi, da doseženi rezultati niso v skladu s programom; 4.2. če se ta finančni prispevek ne uporablja v skladu z odobrenim programom. Plačilo finančnega prispevka se začne ponovno izvajati po posvetu in ob soglasju pogodbenic in/ali če to upravičujejo rezultati izvajanja finančnega prispevka iz odstavka 4. Vendar se plačilo posebnega finančnega prispevka iz člena 3(1.1)(2) lahko izvede največ šest (6) mesecev po izteku Protokola. 5. Vse predlagane spremembe večletnega sektorskega programa mora odobriti skupni odbor. Člen 5 Znanstveno sodelovanje 1. Pogodbenici se zavezujeta, da bosta na ravni regije Zahodna Afrika spodbujali sodelovanje na področju odgovornega ribolova. Pogodbenici se zavezujeta, da bosta spoštovali vsa priporočila in resolucije Mednarodne komisije za ohranitev tunov v Atlantiku (ICCAT) ter upoštevali znanstvena mnenja drugih pristojnih regionalnih organizacij, kot je Odbor za ribištvo za vzhodni srednji Atlantik (CECAF). 2. Pogodbenici se zavezujeta, da bosta redno in v skladu s potrebami sklicevali skupno znanstveno delovno skupino z namenom obravnave vseh znanstvenih vprašanj v zvezi z izvajanjem tega protokola. Pristojnosti, sestavo in delovanje znanstvene delovne skupine določi skupni odbor. 3. Na podlagi priporočil in resolucij, sprejetih v ICCAT, in glede na najboljša razpoložljiva znanstvena mnenja, kot so mnenja CECAF, ter po potrebi glede na sklepe zasedanj skupne znanstvene delovne skupine skupni odbor sprejme ukrepe za trajnostno upravljanje ribolovnih virov, zajetih v tem protokolu in povezanih z dejavnostmi ribiških plovil Unije. Člen 6 Prilagoditev ribolovnih možnosti 1. Ribolovne možnosti iz člena 1 lahko skupni odbor prilagodi, če priporočila in resolucije, ki jih je sprejela komisija ICCAT, ter mnenja CECAF potrjujejo, da takšna prilagoditev zagotavlja trajnostno upravljanje ribolovnih virov, ki jih zajema ta protokol, in če znanstvena delovna skupina takšno prilagoditev odobri. 2. V tem primeru se finančni prispevek iz člena 3(1.1)(1) prilagodi sorazmerno in po načelu časovne porazdelitve. Vendar skupni letni znesek finančnega prispevka Unije ne sme presegati dvakratnega zneska iz člena 3(1.1)(1). Člen 7 Nove ribolovne možnosti in poskusni ribolov 1. Če ribiška plovila Unije izrazijo zanimanje za ribolovne dejavnosti, ki niso določene v členu 1, se pogodbenici posvetujeta v skupnem odboru v zvezi z odobritvijo morebitnega dovoljenja za te nove dejavnosti. Če je primerno, skupni odbor določi pogoje, ki se uporabljajo za te nove ribolovne možnosti, in po potrebi spremeni ta protokol in njegovo prilogo. 2. Dovoljenje za izvajanje novih ribolovnih dejavnosti se izda ob upoštevanju najboljših znanstvenih mnenj in, če je primerno, na podlagi rezultatov znanstvene kampanje, ki jih potrdi skupna znanstvena delovna skupina. 3. Po posvetovanjih iz odstavka 1 lahko skupni odbor dovoli poskusne ribolovne dejavnosti na senegalskih ribolovnih območjih, da se preskusita tehnična izvedljivost in ekonomska donosnost novih vrst ribolova. V ta namen in na zahtevo Senegala skupni odbor za vsak primer posebej določi vrste, pogoje in ostale ustrezne parametre. Pogodbenici poskusni ribolov izvajata v skladu s pogoji, ki jih določi skupna znanstvena delovna skupina. Člen 8 Začasna prekinitev Izvajanje tega protokola, vključno z izplačilom finančnega prispevka, se lahko začasno prekine na zahtevo ene od pogodbenic, in sicer v primerih in pod pogoji iz člena 13 Sporazuma. Člen 9 Odpoved Ta protokol se lahko odpove na zahtevo ene od pogodbenic, in sicer v primerih in pod pogoji iz člena 14 Sporazuma. Člen 10 Informatizacija izmenjave informacij 1. Senegal in Evropska unija se zavezujeta, da bosta čim prej vzpostavili informacijske sisteme, potrebne za elektronsko izmenjavo vseh informacij in dokumentov v zvezi z izvajanjem Sporazuma. 2. Elektronska različica dokumenta se vedno obravnava kot enakovredna tiskani različici. 3. Senegal in Evropska unija se brez odlašanja uradno obvestita o kakršnih koli motnjah v delovanju informacijskega sistema. V tem primeru se informacije in dokumenti v zvezi z izvajanjem Sporazuma samodejno nadomestijo s tiskano različico. Člen 11 Zaupnost podatkov 1. Senegal in Evropska unija se zavezujeta, da se bodo vsi osebni podatki v zvezi z evropskimi plovili in njihovimi ribolovnimi dejavnostmi, pridobljeni v okviru Sporazuma, vedno obravnavali skrbno v skladu z njunima zadevnima načeloma zaupnosti in varstva podatkov. 2. Pogodbenici zagotovita, da so v skladu z zadevnimi določbami ICCAT in drugih regionalnih organizacij za upravljaje ribištva javnosti dostopni samo zbirni podatki o ribolovnih dejavnostih na senegalskih ribolovnih območjih. Podatke, ki se lahko štejejo za zaupne, smejo pristojni organi uporabiti izključno za izvajanje Sporazuma ter za upravljanje ribolova, nadzor in spremljanje. Člen 12 Začasna uporaba Ta protokol ter njegovi priloga in dodatki se začasno uporabljajo od datuma, ko pogodbenici podpišeta Protokol. Člen 13 Začetek veljavnosti Ta protokol ter njegovi priloga in dodatki začnejo veljati na dan, ko se pogodbenici medsebojno uradno obvestita o zaključku za ta namen potrebnih postopkov. PRILOGA K PROTOKOLU POGOJI ZA IZVAJANJE RIBOLOVA S PLOVILI EVROPSKE UNIJE NA SENEGALSKEM RIBOLOVNEM OBMOČJU Poglavje I – Splošne določbe 1. Določitev pristojnega organa Za namene te priloge in če ni navedeno drugače, vsak sklic na pristojni organ Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: EU) ali Republike Senegal (v nadaljnjem besedilu: Senegal) pomeni: – za EU: Evropsko komisijo, kjer je primerno, prek Delegacije EU v Senegalu; – za Republiko Senegal: ministrstvo, pristojno za ribištvo in pomorske zadeve. 2. Za uporabo določb te priloge je izraz „dovoljenje za ribolov“ enakovreden izrazu „licenca“, kot je opredeljen v senegalski zakonodaji. 3. Ribolovna območja Senegalska ribolovna območja so opredeljena kot deli senegalskih voda, v katerih Senegal ribiškim plovilom Unije dovoljuje izvajanje ribolovnih dejavnosti v skladu s členom 5(1) Sporazuma. 3.1. Zemljepisne koordinate senegalskih ribolovnih območij in temeljnih črt so navedene v Dodatku 4 k Prilogi k temu protokolu. 3.2. V Dodatku 4 k Prilogi k temu protokolu so navedena tudi območja, na katerih je ribolov prepovedan v skladu z veljavno nacionalno zakonodajo, kot so narodni parki, zavarovana morska območja in območja razmnoževanja rib, ter območja, na katerih je prepovedana plovba. 3.3. Senegal lastnike plovil o mejah ribolovnih območij in območij, na katerih je ribolov prepovedan, obvesti ob izdaji dovoljenja za ribolov. 3.4. Senegal obvesti Evropsko komisijo o kakršni koli spremembi teh območij vsaj dva meseca pred uvedbo take spremembe. 4. Biološka obnovitev Ribiška plovila Unije, ki imajo dovoljenje za opravljanje svoje dejavnosti v okviru tega protokola, upoštevajo vsakršno obdobje biološke obnovitve, uvedeno na podlagi senegalske zakonodaje. 5. Imenovanje konsignatarja Vsako ribiško plovilo Unije, ki načrtuje iztovarjanje ali pretovarjanje v senegalskem pristanišču, mora zastopati konsignatar s stalnim prebivališčem v Senegalu. 6. Bančni podatki za plačila s strani lastnikov plovil Senegal EU pred začetkom veljavnosti Protokola sporoči podatke o računu državne zakladnice, na katerega je treba nakazati finančne zneske, ki jih v okviru Sporazuma plačujejo plovila EU. Stroške teh bančnih nakazil krijejo lastniki plovil. 7. Kontaktni podatki Kontaktni podatki ministrstva, pristojnega za ribištvo in pomorske zadeve, ter direktorata za varstvo in spremljanje ribištva Senegala so navedeni v Dodatku 7. Poglavje II – Dovoljenja za ribolov 1. Pogoji za pridobitev dovoljenja za ribolov – upravičena plovila Dovoljenja za ribolov iz člena 4 Sporazuma se izdajo, če je plovilo vpisano v register ribiških plovil Unije ter so bile izpolnjene vse predhodne obveznosti, ki zadevajo lastnika plovila, poveljnika ali samo plovilo in izhajajo iz njihovih ribolovnih dejavnosti v Senegalu v okviru Sporazuma. 2. Vloga za dovoljenje za ribolov 1. Pristojni organi EU ministrstvu, pristojnemu za ribištvo in pomorske zadeve, po elektronski pošti pošljejo vlogo za vsako plovilo, ki želi izvajati ribolov na podlagi Sporazuma, vsaj dvajset (20) delovnih dni pred datumom zahtevanega začetka obdobja veljavnosti, pri čemer dajo v vednost Delegacijo EU v Senegalu. Izvirnike pristojni organi EU pošljejo neposredno direktoratu za pomorsko ribištvo prek Delegacije EU. 2. Vloge se direktoratu za pomorsko ribištvo predložijo v skladu z obrazcem, katerega predloga je v Dodatku 1. 3. Vsaki vlogi za dovoljenje za ribolov se priložita naslednja dokumenta: – dokazilo o plačilu pavšalnega predplačila za obdobje veljavnosti dovoljenja; – barvna fotografija plovila, slikanega od strani. 4. Pri podaljšanju dovoljenja za ribolov na podlagi veljavnega protokola za plovilo, katerega tehnične lastnosti se niso spremenile, se vlogi za podaljšanje priloži samo potrdilo o plačilu pristojbine. 3. Pavšalna pristojbina/predplačila 1. Znesek pristojbine za pridnene vrste je naveden tehnični specifikaciji v Dodatku 2. Dovoljenja za ribolov se izdajo, potem ko se predplačilo, navedeno v tej tehnični specifikaciji, plača pristojnim nacionalnim organom. 2. Pristojbina za plovila za ribolov tuna s potegalko in plovila za ribolov z ribiško palico v EUR na tono ulova na senegalskih ribolovnih območjih znaša: 55 EUR prvo leto uporabe; 60 EUR drugo in tretje leto uporabe; 65 EUR četrto leto uporabe; 70 EUR peto leto uporabe. Dovoljenja za ribolov se izdajo po plačilu naslednjih pavšalnih pristojbin pristojnim nacionalnim organom: – za plovila za ribolov tuna s potegalko: – 13 750 EUR na plovilo, kar ustreza pristojbinam za 250 ton letno za prvo leto uporabe Protokola; – 15 000 EUR na plovilo, kar ustreza pristojbinam za 250 ton letno za drugo in tretje leto uporabe Protokola; – 16 250 EUR na plovilo, kar ustreza pristojbinam za 250 ton letno za četrto leto uporabe Protokola; – 17 500 EUR na plovilo, kar ustreza pristojbinam za 250 ton letno za peto leto uporabe Protokola; – za plovila za ribolov z ribiško palico: – 8 250 EUR na plovilo, kar ustreza pristojbinam za 150 ton letno za prvo leto uporabe Protokola; – 9 000 EUR na plovilo, kar ustreza pristojbinam za 150 ton letno za drugo in tretje leto uporabe Protokola; – 9 750 EUR na plovilo, kar ustreza pristojbinam za 150 ton letno za četrto leto uporabe Protokola; – 10 500 EUR na plovilo, kar ustreza pristojbinam za 150 ton letno za peto leto uporabe Protokola. 3. Znesek pavšalne pristojbine vključuje vse nacionalne in lokalne dajatve, razen pristaniških taks in stroškov izvajanja storitev. 4. Če je veljavnost dovoljenja za ribolov krajša od enega leta, zlasti zaradi biološke obnovitve, se znesek pavšalne pristojbine sorazmerno prilagodi glede na zahtevano obdobje veljavnosti. 4. Izdaja dovoljenja za ribolov in začasen seznam plovil z dovoljenjem za ribolov 1. Senegal takoj po prejemu vlog za dovoljenje za ribolov v skladu z odstavkoma 2(2) in 2(3) v petih dneh za vsako kategorijo plovil sestavi začasen seznam plovil z dovoljenjem za ribolov. 2. Ta seznam se nemudoma predloži nacionalnemu organu, pristojnemu za nadzor ribištva, in EU. 3. EU začasen seznam predloži lastniku plovila ali konsignatarju. Če so uradi EU zaprti, lahko Senegal začasen seznam izroči neposredno lastniku plovila ali njegovemu zastopniku, izvod seznama pa pošlje EU. 4. Plovilom je ribolov dovoljen takoj, ko so vpisana na začasen seznam. Ta plovila morajo imeti izvod začasnega seznama na krovu ves čas do izdaje dovoljenja za ribolov. 5. Direktorat za pomorsko ribištvo v dvajsetih (20) delovnih dneh od prejetja vseh dokumentov iz točke 2(3) izda dovoljenja za ribolov za vsa plovila lastnikom plovil ali njihovim zastopnikom prek Delegacije EU v Senegalu. 6. Da se čim prej omogoči ribolov na zadevnem območju, se izvod dovoljenja za ribolov istočasno pošlje lastnikom plovil tudi po elektronski pošti. Ta izvod se lahko uporablja največ 60 dni od datuma izdaje dovoljenja za ribolov. V tem obdobju se izvod šteje za enakovrednega izvirniku. 7. Brez poseganja v točki 4 in 6 tega oddelka mora biti dovoljenje za ribolov ves čas na krovu plovila. 5. Prenos dovoljenja za ribolov 1. Dovoljenje za ribolov se izda na ime določenega plovila in ni prenosljivo. 2. Vendar se na zahtevo EU in v primeru dokazane višje sile, kot sta izguba ali daljše mirovanje plovila zaradi hujše tehnične okvare, dovoljenje za ribolov zadevnega plovila nadomesti z novim dovoljenjem za ribolov, izdanim na ime drugega plovila iste kategorije kot plovilo, ki se nadomešča, pri čemer ni treba plačati nove pristojbine. 3. V tem primeru se pri izračunu ulova za določitev morebitnega dodatnega plačila upošteva vsota celotnih ulovov obeh plovil. 4. Lastnik plovila, ki se nadomešča, ali njegov zastopnik vrne preklicano dovoljenje za ribolov direktoratu za pomorsko ribištvo prek Delegacije EU v Senegalu. 5. Novo dovoljenje za ribolov začne učinkovati na dan, ko se preklicano dovoljenje za ribolov vrne direktoratu za pomorsko ribištvo. Delegacija EU se obvesti o prenosu dovoljenja za ribolov. 6. Obdobje veljavnosti licence 1. Dovoljenja za ribolov za plovila za ribolov tuna s potegalko in plovila za ribolov z ribiško palico se izdajo za enoletno obdobje. Dovoljenja za ribolov za plovila z vlečnimi mrežami za globokomorske pridnene vrste se izdajo za četrtletno obdobje. 2. Dovoljenja za ribolov se lahko podaljšajo. 3. Za določitev začetka obdobja veljavnosti dovoljenj za ribolov pomeni: – enoletno obdobje: v prvem letu uporabe Protokola obdobje med datumom začetka njegove veljavnosti in 31. decembrom istega leta; nato vsako celo koledarsko leto; v zadnjem letu uporabe Protokola obdobje med 1. januarjem in datumom izteka veljavnosti Protokola; – četrtletno obdobje: ob začetku uporabe Protokola obdobje med datumom začetka njegove veljavnosti in datumom začetka naslednjega četrtletja, pri čemer se mora četrtletje začeti 1. januarja, 1. aprila, 1. julija ali 1. oktobra; nato vsako celo četrtletje; ob koncu uporabe Protokola obdobje med koncem zadnjega celega četrtletja in datumom izteka veljavnosti Protokola. 7. Podporna plovila 1. Senegal na prošnjo EU ribiškim plovilom Unije z dovoljenjem za ribolov dovoli, da jih spremljajo podporna plovila. 2. Ta podpora ne sme zajemati niti oskrbe z gorivom niti pretovarjanja ulova. 3. Podporna plovila morajo pluti pod zastavo države članice EU in ne smejo biti opremljena za ribolov. 4. Za podporna plovila velja isti postopek glede posredovanja vlog za dovoljenje za ribolov iz Poglavja II, v kolikor se zanje uporablja. 5. Senegal sestavi seznam podpornih plovil z dovoljenjem in ga brez odlašanja pošlje nacionalnemu organu, pristojnemu za nadzor ribištva, in EU. Poglavje III – Tehnični ukrepi Tehnični ukrepi, ki se uporabljajo za plovila za ribolov z vlečnimi mrežami za globokomorske pridnene vrste z dovoljenjem za ribolov in se nanašajo na območje, ribolovno orodje in prilov, so določeni v tehnični specifikaciji v Dodatku 2. Plovila za ribolov tuna upoštevajo vsa priporočila in resolucije, ki jih je sprejela komisija ICCAT. Poglavje IV – Nadzor in spremljanje Oddelek 1: Sistem poročanja o ulovu 1. Ribolovni ladijski dnevnik 1. Poveljnik ribiškega plovila Unije, ki izvaja ribolovne dejavnosti v okviru Sporazuma, vodi ribolovni ladijski dnevnik, katerega predloga za vsako kategorijo ribolova je v dodatkih 3a in 3b k tej prilogi. 2. Poveljnik ribolovni ladijski dnevnik izpolni za vsak dan prisotnosti plovila na senegalskem ribolovnem območju. 3. Poveljnik v ribolovni ladijski dnevnik vsak dan in za vsako vrsto, opredeljeno s tričrkovno oznako organizacije FAO, vpiše količino, ki je bila ulovljena in se hrani na krovu, pri čemer se količina izrazi v kilogramih žive teže ali, kjer je primerno, v številu rib. Za vsako glavno vrsto poveljnik navede tudi neuspešen ulov. 4. Kjer je primerno, poveljnik v ribolovni ladijski dnevnik vsak dan in za vsako vrsto vpiše tudi količino, odvrženo v morje, pri čemer se količina izrazi v kilogramih žive teže ali, kjer je primerno, v številu rib. 5. Ribolovni ladijski dnevnik, ki ga podpiše poveljnik, se izpolni čitljivo z velikimi tiskanimi črkami. 6. Za pravilnost podatkov v ribolovnem ladijskem dnevniku je odgovoren poveljnik. 2. Poročanje o ulovu 1. Poveljnik o ulovu plovila poroča tako, da Senegalu predloži ribolovne ladijske dnevnike, ki se nanašajo na obdobje prisotnosti na senegalskih ribolovnih območjih. 2. Do vzpostavitve elektronskega sistema sporočanja podatkov o ribolovu iz točke 4 tega oddelka se ribolovni ladijski dnevniki predložijo na naslednji način: i. če se plovilo ustavi v senegalskem pristanišču, se izvirnik vsakega ribolovnega ladijskega dnevnika predloži lokalnemu zastopniku Senegala, ki prejem pisno potrdi; ii. če plovilo zapusti senegalska ribolovna območja, ne da bi se predhodno ustavilo v senegalskem pristanišču, se izvirnik vsakega ribolovnega ladijskega dnevnika pošlje: (a) v skenirani obliki po elektronski obliki na naslov, ki ga sporoči Senegal. Senegal prejem nemudoma potrdi s povratnim elektronskim sporočilom; ali, izjemoma: (b) po telefaksu na številko, ki jo sporoči Senegal, ali (c) v 14 dneh po prihodu v pristanišče in v vsakem primeru v 45 dneh po odhodu s senegalskega območja s pismom, poslanim Senegalu. 3. Poveljnik pošlje izvod vsakega ribolovnega ladijskega dnevnika EU. Poveljnik plovila za ribolov tuna izvod vsakega ribolovnega ladijskega dnevnika pošlje tudi enemu od naslednjih znanstvenih inštitutov: (i) raziskovalnemu inštitutu za razvoj IRD (Institut de recherche pour le développement,), (ii) IEO (Instituto Español de Oceanografía) ali (iii) INIAP (Instituto Nacional de Investigaçao Agrária y das Pescas) ali (v) centru za oceanografske raziskave CRODT (Centre de Recherche Océanographique de Dakar Thiaroye). 4. Če se plovilo vrne na senegalsko ribolovno območje v obdobju veljavnosti svojega dovoljenja za ribolov, je treba o ulovu ponovno poročati. 5. Če se določbe v zvezi s poročanjem o ulovu ne upoštevajo, lahko Senegal začasno prekliče dovoljenje za ribolov zadevnega plovila, dokler se ne prijavi manjkajoči ulov, lastnika plovila pa kaznuje v skladu s predpisi, ki jih v ta namen določa veljavna nacionalna zakonodaja. Če se kršitve navedenih določb ponovijo, lahko Senegal zavrne podaljšanje dovoljenja za ribolov. 6. Senegal EU nemudoma obvesti o kakršni koli kazni, naloženi za take kršitve. 3. Četrtletno poročilo o ulovu s plovili za ribolov vlečnimi mrežami Do vzpostavitve elektronskega sistema sporočanja podatkov o ribolovu iz točke 4 tega oddelka Evropska komisija direktorat za pomorsko ribištvo pred koncem tretjega meseca vsakega četrtletja uradno obvesti o količini ulova s plovili za ribolov z vlečnimi mrežami v predhodnem četrtletju, in sicer v skladu s predlogo iz Dodatka 3c k tej prilogi. 4. Prehod na elektronski sistem sporočanja podatkov o ribolovu (sistem ERS) Pogodbenici se strinjata, da bosta zagotovili prehod na elektronski sistem sporočanja podatkov o ribolovu na podlagi tehničnih specifikacij iz Dodatka 6. Pogodbenici se strinjata, da določita skupna pravila, s čimer zagotovita čimprejšnji prehod. Senegal EU obvesti takoj, ko so izpolnjeni pogoji za ta prehod. Pogodbenici se dogovorita, da se polno delovanje sistema zagotovi v dveh mesecih od datuma navedenega obvestila. 5. Obračun pristojbin za plovila za ribolov tuna 1. Letno poročanje 1.1. Letno poročilo o ulovu, ki temelji na ribolovnih ladijskih dnevnikih in informacijah, ki jih predloži poveljnik, se pošlje navedenim znanstvenim inštitutom v potrditev. 1.2. Po potrditvi se tako poročilo pošlje direktoratu za pomorsko ribištvo, direktoratu za varstvo in spremljanje ribištva ter CRODT v preverjanje. 1.3. Senegal EU čim prej obvesti o rezultatih tega preverjanja. 1.4. Če so potrebna pojasnila, se EU obrne na znanstvene inštitute EU, o pojasnilih pa obvesti Senegal. Komunikacija poteka elektronsko. 1.5. Po potrebi se sestane skupna znanstvena delovna skupina. 1.6. Če je potrebno, se o postopku preverjanja nadalje razpravlja, po potrebi pa se skliče sestanek z vsemi znanstvenimi inštituti. 2. Končni obračun 2.1. EU za vsako plovilo za ribolov tuna na podlagi njegovih poročil o ulovu, ki jih potrdijo navedeni znanstveni inštituti in center, sestavi končni obračun pristojbin, ki jih mora plačati plovilo za ribolovno sezono predhodnega koledarskega leta. 2.2. EU pošlje končni obračun Senegalu in lastniku plovila najpozneje do 15. julija leta, ki sledu letu, v katerem je bil opravljen ulov. 2.3. Če je končni obračun višji od predvidene pavšalne pristojbine, ki je bila plačana za pridobitev dovoljenja za ribolov, lastnik plovila razliko plača Senegalu najpozneje do 30. avgusta tekočega leta. Če je končni obračun nižji od predvidene pavšalne pristojbine, se razlika lastniku plovila ne povrne. Oddelek 2: Vstop v senegalske vode in izstop iz njih 1. Ribiška plovila Unije, ki izvajajo dejavnosti v senegalskih vodah v okviru tega protokola, pristojne senegalske organe vsaj šest (6) ur vnaprej obvestijo, da nameravajo vstopiti v senegalske vode ali iz njih izstopiti. 2. Ne glede na določbe oddelka 2 Dodatka 6 sporočijo plovila pri obveščanju o vstopu v senegalske vode ali izstopu iz njih tudi svoj položaj in ulov, ki ga že hranijo na krovu, opredeljen s tričrkovno oznako organizacije FAO in izražen v kilogramih žive teže ali, kjer je primerno, v številu rib. Ta sporočila je treba poslati po elektronski pošti ali telefaksu na naslove, navedene v Dodatku 7. 3. Plovilo, ki je odkrito med izvajanjem ribolova in o tem predhodno ni obvestilo pristojnega senegalskega organa, se obravnava kot plovilo brez dovoljenja za ribolov in se kaznuje v skladu z nacionalno zakonodajo. 4. Elektronski naslov, številki telefaksa in telefona ter klicna številka radijske postaje pristojnih senegalskih organov se priložijo dovoljenju za ribolov. Oddelek 3: Pretovarjanja in iztovarjanja 1. Plovila za ribolov z ribiško palico iztovorijo ulov, opravljen na senegalskih ribolovnih območjih, v dakarskem pristanišču in ga lahko prodajo lokalnim podjetjem po mednarodni trži ceni, določeni na podlagi pogajanja med gospodarskimi subjekti. 2. Vsako ribiško plovilo Unije, ki izvaja svojo dejavnost v senegalskih vodah v okviru tega protokola in pretovarja v teh vodah, to stori v sidrišču dakarskega pristanišča z dovoljenjem pristojnega senegalskega organa. 3. Lastniki teh plovil ali njihovi zastopniki, ki iztovarjajo ali pretovarjajo, pristojnim senegalskim organom najmanj 72 ur vnaprej sporočijo: 3.1. imena ribiških plovil, s katerih se bo pretovarjalo ali iztovarjalo; 3.2. ime tovornega plovila ali pristanišča iztovarjanja; 3.3. tonažo po vrstah, ki se bodo pretovorile ali iztovorile; 3.4. datum pretovarjanja ali iztovarjanja; 3.5. namembni kraj pretovorjenega ali iztovorjenega ulova. 4. Pretovarjanje ali iztovarjanje se šteje kot izstop iz senegalskih vod. Plovila morajo pristojnim senegalskim organom predložiti poročila o ulovu in navesti, ali nameravajo ribolov nadaljevati ali izstopiti iz senegalskih vod. 5. Vsako pretovarjanje ali iztovarjanje ulova, ki ni zajeto v zgornjih točkah, je v senegalskih vodah prepovedano. Vsaka kršitev te določbe se kaznuje v skladu z veljavno senegalsko zakonodajo. Oddelek 4: Satelitski sistem za spremljanje plovil (sistem VMS) 1. Sporočila o položaju plovil – sistem VMS 1. Plovila EU z dovoljenjem za ribolov so opremljena s satelitskim sistemom za spremljanje plovil (Vessel Monitoring System – VMS), ki vsaki dve uri samodejno in nepretrgano sporoča njihov položaj centru države zastave plovila za spremljanje ribištva (Fisheries Monitoring Center – FMC). 2. Vsako sporočilo o položaju: i. vsebuje: (a) identifikacijo plovila; (b) zadnji geografski položaj plovila (zemljepisna dolžina in širina), s toleranco, manjšo od 500 metrov, in 99-odstotnim intervalom zaupanja; (c) datum in čas zabeležbe položaja; (d) hitrost in smer plovila; ii. je oblikovano v skladu s predlogo iz Dodatka 5 k tej prilogi. 3. Prvi položaj, ki se zabeleži po vstopu na senegalsko območje, se označi z oznako „ENT“. Vsak naslednji položaj se označi z oznako „POS“, razen prvega zabeleženega položaja po izstopu s senegalskega območja, ki se označi z oznako „EXI“. 4. Center države zastave za spremljanje ribištva zagotovi samodejno obdelavo in, kjer je primerno, elektronski prenos sporočil o položaju. Sporočila o položaju morajo biti zabeležena varno, hraniti pa se morajo tri leta. 2. Sporočanje položaja plovila v primeru okvare sistema VMS 1. Poveljnik mora stalno preverjati, da sistem VMS plovila deluje nemoteno in da se sporočila o položaju pravilno prenašajo centru države zastave za spremljanje ribištva. 2. V primeru okvare se sistem VMS plovila popravi ali zamenja v enem mesecu. Po tem roku plovilu ne bo več dovoljeno izvajati ribolovnih dejavnosti na senegalskih ribolovnih območjih. 3. Plovila, ki izvajajo ribolovne dejavnosti na senegalskih ribolovnih območjih in imajo okvarjen sistem VMS, centru države zastave za spremljanje ribištva sporočila o položaju pošljejo po elektronski pošti, radijski zvezi ali telefaksu najmanj vsake štiri ure ter v njih navedejo vse zahtevane informacije iz odstavka 1(2)(i) tega oddelka. 3. Varno pošiljanje sporočil o položaju Senegalu 1. Center države zastave za spremljanje ribištva samodejno pošilja sporočila o položaju zadevnih plovil centru Senegala za spremljanje ribištva. Center države zastave za spremljanje ribištva in center Senegala za spremljanje ribištva si izmenjata kontaktna elektronska naslova ter se nemudoma obvestita o kakršni koli spremembi teh naslovov. 2. Pošiljanje sporočil o položaju med centrom države zastave za spremljanje ribištva in centrom Senegala za spremljanje ribištva poteka elektronsko po sistemu varnega komuniciranja. 3. Center Senegala za spremljanje ribištva nemudoma obvesti center države zastave za spremljanje ribištva in EU o vsakršni prekinitvi sprejemanja zaporednih sporočil o položaju plovila z dovoljenjem za ribolov, če zadevno plovilo ni poslalo uradnega obvestila o izstopu iz senegalskih ribolovnih območij. 4. Motnje delovanja sistema komuniciranja 1. Senegal zagotovi, da je njegova elektronska oprema združljiva z opremo centra države zastave za spremljanje ribištva in nemudoma obvesti EU o kakršnih koli motnjah pri komuniciranju in sprejemanju sporočil o položaju, da se čim prej poišče tehnična rešitev. 2. Morebitne spore bo obravnaval skupni odbor. 3. Štelo se bo, da je poveljnik odgovoren za vsakršno dokazano ravnanje s sistemom VMS plovila, ki je bilo storjeno z namenom povzročitve motenj v delovanju sistema ali ponareditve sporočil o položaju. Za vsako kršitev bodo naložene kazni, ki jih določa veljavna senegalska zakonodaja. 5. Sprememba pogostnosti pošiljanja sporočil o položaju 1. Na podlagi utemeljenih elementov, ki bi lahko dokazovali kršitev, lahko Senegal od centra države zastave za spremljanje ribištva zahteva skrajšanje intervala pošiljanja sporočil o položaju plovila na eno uro za opredeljeno obdobje preiskave, pri čemer se izvod zahtevka pošlje EU. 2. Senegal te dokaze predloži centru države zastave za spremljanje ribištva in EU. 3. Center države zastave za spremljanje ribištva začne Senegalu nemudoma pošiljati sporočila o položaju v skrajšanih presledkih. 4. Po izteku opredeljenega obdobja preiskave Senegal obvesti center države zastave za spremljanje ribištva in EU o morebitnih nadaljnjih ukrepih. 6. Veljavnost sporočil VMS v primeru spora V primeru spora med pogodbenicama so edini verodostojni podatki o položaju tisti, ki jih zagotovi sistem VMS. Oddelek 5: Opazovalci 1. Opazovanje ribolovnih dejavnosti 1.1. Ribolovne dejavnosti plovil z dovoljenjem za ribolov, ki se izvajajo v okviru Sporazuma, se opazujejo. 1.2. Opazovanje plovil za ribolov tuna se izvaja v skladu s priporočili, ki jih je sprejela komisija ICCAT (Mednarodna komisija za ohranitev tunov v Atlantiku). 2. Izbor plovil in imenovanje opazovalcev 2.1. Ob izdaji dovoljenj za ribolov Senegal EU in lastnika plovila ali njegovega konsignatarja obvesti o plovilih, ki morajo vkrcati opazovalca, in obdobju prisotnosti opazovalca na krovu posameznega plovila. 2.2. Senegal sporoči EU in lastniku plovila, ki mora vkrcati opazovalca, ali njegovemu konsignatarju ime opazovalca, ki je izbran za vkrcanje na to plovilo, in sicer najpozneje 15 dni pred predvidenim datumom njegovega vkrcanja. Senegal nemudoma obvesti EU in lastnika plovila ali njegovega konsignatarja o kakršni koli spremembi izbora plovil in imenovanih opazovalcev. 2.3. Senegal si prizadeva, da ne imenuje opazovalcev za plovila, ki v okviru svojih dejavnosti na drugih ribolovnih območjih, ki niso senegalska ribolovna območja, že imajo opazovalca na krovu ali za katera je že bilo uradno določeno, da na krov sprejmejo opazovalca v zadevni ribolovni sezoni. 2.4. Obdobje prisotnosti na krovu plovil za ribolov z vlečnimi mrežami za globokomorske pridnene vrste ne sme presegati dveh mesecev. Opazovalci so na krovu plovila samo tako dolgo, da opravijo svoje naloge. 3. Pavšalni finančni prispevek 3.1. Ob plačilu letne pristojbine lastniki zamrzovalnih plovil za ribolov tuna s potegalko in plovil za ribolov z ribiško palico plačajo tudi direktoratu za varstvo in spremljanje ribištva za vsako plovilo pavšalni znesek v višini 400 EUR za nemoten potek programa opazovanja. 3.2. Ob plačilu četrtletne pristojbine lastniki plovil za ribolov z vlečnimi mrežami plačajo tudi direktoratu za varstvo in spremljanje ribištva za vsako plovilo pavšalni znesek v višini 100 EUR za nemoten potek programa opazovanja. 4. Plača opazovalca Plačo in socialne prispevke opazovalca krije Senegal. 5. Pogoji vkrcanja 5.1. O pogojih vkrcanja opazovalca, zlasti o obdobju prisotnosti na krovu, se sporazumno dogovorita lastnik plovila ali njegov konsignatar in Senegal. 5.2. Opazovalec se na krovu obravnava kot častnik. Vendar se pri nastanitvi opazovalca na krovu upošteva tehnična struktura plovila. 5.3. Stroške nastanitve in hrane na krovu plovila krije lastnik plovila. 5.4. Poveljnik stori vse, kar je v njegovi moči, da zagotovi fizično varnost in dobro počutje opazovalca. 5.5. Opazovalec ima na voljo vso opremo, ki jo potrebuje za opravljanje svojih nalog. Opazovalec ima dostop do sredstev komuniciranja in dokumentov v zvezi z ribolovnimi dejavnostmi plovila, zlasti ribolovnega ladijskega dnevnika in navigacijskega dnevnika, ter do delov plovila, ki so neposredno povezani z izvajanjem njegovih nalog. 6. Obveznosti opazovalca 6.1. Med prisotnostjo na krovu opazovalec: 6.2. stori vse potrebno za zagotovitev nemotenega poteka ribolovnih dejavnosti; 6.3. spoštuje lastnino in opremo na krovu; 6.4. spoštuje zaupnost vseh dokumentov, ki pripadajo plovilu. 7. Vkrcanje in izkrcanje opazovalca 7.1. Opazovalec se vkrca v pristanišču, ki ga izbere lastnik plovila. 7.2. Lastnik plovila ali njegov zastopnik Senegalu 10 dni pred vkrcanjem sporoči datum, čas in pristanišče vkrcanja opazovalca. Če se opazovalec vkrca v tujini, stroške potovanja do pristanišča vkrcanja krije lastnik plovila. 7.3. Če opazovalca v 12 urah po dogovorjenem datumu in času ni v pristanišču vkrcanja, je lastnik plovila avtomatično oproščen obveznosti vkrcanja tega opazovalca. Plovilo lahko izpluje iz pristanišča in začne izvajati ribolovne dejavnosti. 7.4. Če se opazovalec ne izkrca v senegalskem pristanišču, lastnik plovila krije stroške čimprejšnje vrnitve opazovalca v Senegal. 8. Naloge opazovalca Naloge opazovalca so: 8.1. opazovanje ribolovnih dejavnosti plovila; 8.2. preverjanje položaja plovila med ribolovnimi dejavnostmi; 8.3. biološko vzorčenje v okviru znanstvenih programov; 8.4. beleženje uporabljenega ribolovnega orodja; 8.5. preverjanje podatkov o ulovu na senegalskih ribolovnih območjih, ki so zapisani v ladijskem dnevniku; 8.6. preverjanje deleža prilova in ocena količine zavrženih rib; 8.7. sporočanje ugotovitev, vključno s količino ulova in prilova na krovu, po radijski zvezi, telefaksu ali elektronski pošti, in sicer vsaj enkrat tedensko, kadar plovilo izvaja ribolovne dejavnosti na senegalskih ribolovnih območjih. 9. Poročilo opazovalca 9.1. Opazovalec poveljniku plovila predloži poročilo o svojih ugotovitvah, preden se izkrca. Poveljnik plovila lahko poda pripombe k poročilu opazovalca. Poročilo podpišeta opazovalec in poveljnik. Poveljnik prejme izvod poročila opazovalca. 9.2. Opazovalec poročilo predloži Senegalu, ki izvod poročila pošlje EU v osmih dneh po izkrcanju opazovalca. Oddelek 6: Inšpekcijski pregled na morju in v pristanišču 1. Inšpekcijski pregled na morju 1.1. Inšpekcijski pregled ribiških plovil Unije z dovoljenjem za ribolov, ki se opravi na morju na senegalskih ribolovnih območjih, izvedejo senegalska plovila in inšpektorji, katerih pristojnost za nadzor ribolova je jasno prepoznavna. 1.2. Senegalski inšpektorji plovilo EU pred vkrcanjem obvestijo o svoji odločitvi za izvedbo inšpekcijskega pregleda. Inšpekcijski pregled opravita največ dva inšpektorja, ki morata pred inšpekcijskim pregledom izkazati svojo istovetnost in usposobljenost za izvedbo inšpekcijskega pregleda. 1.3. Senegalski inšpektorji so na krovu ribiškega plovila Unije samo tako dolgo, da opravijo naloge, povezane z inšpekcijskim pregledom. Inšpekcijski pregled opravijo tako, da čim manj vplivajo na plovilo, njegovo ribolovno dejavnost in tovor. 1.4. Senegal lahko EU dovoli, da pri inšpekcijskem pregledu na morju sodeluje kot opazovalka. 1.5. Poveljnik ribiškega plovila Unije senegalskim inšpektorjem omogoči vkrcanje in delo. 1.6. Senegalski inšpektorji po vsakem inšpekcijskem pregledu sestavijo poročilo. Poveljnik ribiškega plovila Unije lahko poda pripombe k poročilu o inšpekcijskem pregledu. Poročilo o inšpekcijskem pregledu podpišeta inšpektor, ki ga je sestavil, in poveljnik ribiškega plovila Unije. 1.7. Senegalski inšpektorji poveljniku ribiškega plovila Unije predložijo izvod poročila o inšpekcijskem pregledu, preden se izkrcajo. Senegal izvod poročila o inšpekcijskem pregledu pošlje EU v osmih dneh po izvedbi pregleda. 2. Inšpekcijski pregled v pristanišču 2.1. Inšpekcijski pregled, ki se izvaja v pristanišču na ribiških plovilih Unije, ki iztovarjajo ali pretovarjajo ulov s senegalskega območja v vodah senegalskega pristanišča, opravijo pooblaščeni inšpektorji. 2.2. Inšpekcijski pregled opravita največ dva inšpektorja, ki morata pred inšpekcijskim pregledom izkazati svojo istovetnost in usposobljenost za izvedbo inšpekcijskega pregleda. Senegalski inšpektorji so na krovu ribiškega plovila Unije samo tako dolgo, da opravijo naloge, povezane z inšpekcijskim pregledom, pri čemer pregled opravijo tako, da čim manj vplivajo na plovilo, iztovarjanje ali pretovarjanje in tovor. 2.3. Senegal lahko EU dovoli, da pri inšpekcijskem pregledu v pristanišču sodeluje kot opazovalka. 2.4. Poveljnik ribiškega plovila Unije senegalskim inšpektorjem omogoči delo. 2.5. Senegalski inšpektorji po vsakem inšpekcijskem pregledu sestavijo poročilo. Poveljnik ribiškega plovila Unije lahko poda pripombe k poročilu o inšpekcijskem pregledu. Poročilo o inšpekcijskem pregledu podpišeta inšpektor, ki ga je sestavil, in poveljnik ribiškega plovila Unije. 2.6. Senegalski inšpektorji ob koncu inšpekcijskega pregleda poveljniku ribiškega plovila Unije predložijo izvod poročila o inšpekcijskem pregledu. Senegal izvod poročila o inšpekcijskem pregledu pošlje EU v osmih dneh po izvedbi pregleda. Oddelek 7: Kršitve 1. Obravnava kršitev 1.1. Vsaka kršitev, ki jo stori ribiško plovilo Unije z dovoljenjem za ribolov v skladu s to prilogo, se navede v poročilu o inšpekcijskem pregledu. To poročilo se čim prej predloži EU in državi zastave. 1.2. Dejstvo, da poveljnik podpiše poročilo o inšpekcijskem pregledu, ne posega v pravico lastnika plovila do obrambe zoper prijavljeno kršitev. 2. Ustavitev plovila – informativni sestanek 2.1. Če tako določa veljavna senegalska zakonodaja, se lahko v zvezi s prijavljeno kršitvijo od vsakega ribiškega plovila Unije, ki krši predpise, zahteva, da ustavi ribolovne dejavnosti in se, če je plovilo na morju, vrne v dakarsko pristanišče. 2.2. Senegal najpozneje v 24 urah EU uradno obvesti o vsakršni ustavitvi ribiškega plovila Unije z dovoljenjem za ribolov. Obvestilu so priloženi dokazi o prijavljeni kršitvi. 2.3. Pred sprejetjem kakršnih koli ukrepov glede plovila, poveljnika, posadke ali tovora, razen ukrepov za zavarovanje dokazov, Senegal na zahtevo EU v enem delovnem dnevu po uradnem obvestilu o ustavitvi plovila skliče informativni sestanek, da se pojasnijo dejstva, na podlagi katerih je bilo plovilo ustavljeno, in predstavijo morebitni nadaljnji ukrepi. Informativnega sestanka se lahko udeleži zastopnik države zastave plovila. 3. Kazni za kršitve – postopek poravnave 3.1. Kazen za prijavljeno kršitev določi Senegal v skladu z veljavno nacionalno zakonodajo. 3.2. Če je za obravnavanje kršitve potreben sodni postopek, se pred sprožitvijo tega postopka in če kršitev ne vključuje kaznivega dejanja, izpelje postopek poravnave med Senegalom in EU, da se določijo pogoji in raven kazni. Postopek poravnave se zaključi najpozneje tri dni po uradnem obvestilu o ustavitvi plovila. 3.3. V tem postopku poravnave lahko sodelujeta zastopnika države zastave plovila in EU. 4. Sodni postopek – bančna garancija 4.1. Če postopek poravnave ni uspešen in se primer kršitve predloži pristojnemu sodnemu organu, lastnik plovila, ki krši predpise, položi bančno garancijo pri banki, ki jo imenuje Senegal, v znesku, ki ga določi Senegal in ki krije stroške, povezane z ustavitvijo plovila, ocenjeno globo in morebitne odškodnine. Bančna garancija se zadrži do zaključka sodnega postopka. 4.2. Bančna garancija se sprosti in vrne lastniku plovila takoj po izreku sodbe, in sicer: – a) v celoti, če ni izrečena nobena kazen; – b) v višini razlike, če kazen vključuje globo, ki je nižja od zneska bančne garancije. 4.3. Senegal obvesti EU o izidu sodnega postopka v osmih dneh po izreku sodbe. 5. Sprostitev plovila in posadke Plovilo s posadko lahko izpluje iz pristanišča takoj po plačilu kazni, ki je bila izrečena na podlagi postopka poravnave, ali po pologu bančne garancije. Oddelek 8: Participativno spremljanje na področju boja proti nezakonitemu, neprijavljenemu in zakonsko neurejenemu ribolovu 1. Cilj Da bi se okrepila spremljanje ribolova na odprtem morju in boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in zakonsko neurejenemu ribolovu, ribiška plovila Unije sporočijo prisotnost vsakega plovila, ki ni na seznamu tujih plovil z dovoljenjem za ribolov v Senegalu in ki se nahaja na senegalskih ribolovnih območjih, pri čemer seznam zagotovi Senegal. 2. Postopek 2.1 Če poveljnik ribiškega plovila Unije opazi ribiško plovilo, ki izvaja dejavnosti, ki bi lahko bile dejavnosti nezakonitega, neprijavljenega in zakonsko neurejenega ribolova, lahko v zvezi s tem opažanjem zbere kar največ informacij. 2.1. Poročila o opažanjih se nemudoma hkrati pošljejo senegalskim organom in pristojnemu organu države zastave plovila, ki je zadevno vozilo opazilo, ta organ pa poročilo posreduje Evropski komisiji ali organu, ki ga ta določi. 2.2. Evropska komisija o teh informacijah obvesti Senegal. 3. Vzajemnost Senegal takoj, ko je mogoče, pošlje Evropski uniji vsa poročila o opažanjih, s katerimi razpolaga in ki se nanašajo na ribiška plovila, ki na senegalskih ribolovnih območjih izvajajo dejavnosti, ki bi lahko bile dejavnosti nezakonitega, neprijavljenega in zakonsko neurejenega ribolova. Poglavje V – Vkrcavanje mornarjev 1. Lastniki ribiških plovil Unije, ki izvajajo svoje dejavnosti v okviru tega protokola, zaposlujejo državljane držav AKP ob upoštevanju naslednjih pogojev in omejitev: – ladjevje za ribolov tuna s potegalko: v obdobju lova na tuna na senegalskem ribolovnem območju bo vsaj 20 % vkrcanih mornarjev iz Senegala ali eventualno iz države AKP; – ladjevje za ribolov z ribiško palico: v ribolovni sezoni na senegalskem ribolovnem območju bo vsaj 20 % vkrcanih mornarjev iz Senegala ali eventualno iz države AKP; – ladjevje za ribolov z vlečnimi mrežami za globokomorske pridnene vrste: v ribolovni sezoni na senegalskem ribolovnem območju bo vsaj 20 % vkrcanih mornarjev iz Senegala ali eventualno iz države AKP. 2. Lastniki plovil si prizadevajo za vkrcanje mornarjev iz Senegala. 3. Za mornarje, vkrcane na ribiških plovilih Unije, se neposredno uporablja Deklaracija Mednarodne organizacije dela (MOD) o temeljnih načelih in pravicah pri delu. To zadeva zlasti svobodo združevanja in dejansko priznanje pravice do kolektivnih pogajanj ter odpravo diskriminacije pri zaposlovanju in opravljanju poklica. 4. Pogodbe o zaposlitvi mornarjev iz Senegala in držav AKP, katerih en izvod prejmejo nacionalna agencija za pomorske zadeve in podpisniki teh pogodb, se sklenejo med zastopniki lastnikov plovil in mornarji in/ali njihovimi sindikati ali zastopniki. V skladu s temi pogodbami so mornarji upravičeni do sistema socialne varnosti, ki jim pripada v skladu z veljavno zakonodajo, vključno z zavarovanjem za primer smrti ter zdravstvenim in nezgodnim zavarovanjem. 5. Plače mornarjev iz držav AKP izplačujejo lastniki plovil. Višino plače sporazumno določijo lastniki plovil ali njihovi zastopniki in mornarji in/ali njihovi sindikati ali zastopniki. Klub temu plačni pogoji mornarjev ne smejo biti slabši od tistih, ki se uporabljajo za posadke njihovih držav, v nobenem primeru pa ne pod standardi MOD. 6. Vsi mornarji, najeti za delo na ribiških plovilih Unije, se morajo zglasiti pri poveljniku zadevnega plovila dan pred predlaganim datumom njihovega vkrcanja. Če se mornar ne zglasi na dogovorjeni dan in ob dogovorjenem času za vkrcanje, je lastnik plovila avtomatično oproščen obveznosti vkrcanja tega mornarja. Dodatki 1 – Vloga za dovoljenje za ribolov 2 – Tehnična specifikacija 3 – Predlogi ribolovnega ladijskega dnevnika in poročila o ulovu 4 – Zemljepisne koordinate ribolovnih območij 5 – Pošiljanje sporočil VMS Senegalu – oblika podatkov VMS – poročilo o položaju 6 – Smernice za uporabo elektronskega sistema sporočanja podatkov o ribolovnih dejavnostih (sistem ERS) 7 – Kontaktni podatki senegalskih organov Dodatek 1 SPORAZUM O RIBOLOVU MED SENEGALOM IN EVROPSKO UNIJO VLOGA ZA DOVOLJENJE ZA RIBOLOV I – VLOŽNIK 1. Ime lastnika plovila: ...................................................Državljanstvo :........................................................................ 2. Naslov lastnika plovila: ........................................................................................................................ 3. Ime združenja ali zastopnika lastnika plovila: ..................................................................... 3. Naslov združenja ali zastopnika lastnika plovila: ................................................................ 4. Telefon: ................................................... Telefaks: ................................... E-naslov: …………… 5. Ime poveljnika: ......................................... Državljanstvo: ................. E-naslov: ………………………… II – PLOVILO IN NJEGOVA IDENTIFIKACIJA 1. Ime plovila: ............................................................................................................................................... 2. Država zastave: ................................................................................................................... 3. Zunanja registrska številka: ………….................................................................................... 4. Pristanišče registracije: …………………. Številka MMSI: ………….…… Številka IMO: …….…….… 5. Datum, od katerega plovilo pluje pod to zastavo: ........../........./.............. Prejšnja država zastave (če obstaja): ………... 6. Leto in kraj izgradnje: ....../......./.......... v/na …………........ Radijski klicni znak: ............................... 7. Radijska klicna frekvenca: ………….............. Številka satelitskega telefona: ……………..…………...…… 8. Material trupa: jeklo ¨ les ¨ poliester ¨ drugo ¨ ……………………………. III – TEHNIČNE ZNAČILNOSTI PLOVILA IN OPREMA 1. Skupna dolžina : .................................................. Širina: ....................................... Ugrez: …. 2. Bruto tonaža (izražena v BT): .................................. Neto tonaža: ……………….…………… 3. Moč glavnega motorja v kW: ....................... Znamka: ................................. Vrsta: …..................... 4. Vrsta plovila: ¨ za ribolov tuna s potegalko ¨za ribolov z ribiško palico ¨za ribolov z vlečnimi mrežami za globokomorske pridnene vrste 5. Ribolovno orodje: ...................................... 6. Ribolovna območja: ……………………………………… 7. Ciljne vrste: ………………………………. 8. Pristanišče, določeno za iztovarjanje: ………………………………….……………………… 9. Skupno število članov posadke: .................................................................................................................... 10. Način shranjevanja na krovu: sveže ¨ hlajenje ¨ mešano ¨ zamrzovanje ¨ 11. Zmogljivost zamrzovanja v tonah/24 ur: ................... Zmogljivost skladišč: ............... Število: ..... 12. Transponder VMS: Proizvajalec: …………………… Model: …………………. Serijska številka: ………………… Različica programske opreme: ........................................................... Satelitski operater: ……………….. Podpisani vložnik potrjujem, da so v tej vlogi navedeni podatki resnični in dani v dobri veri. V/Na …..............................., dne ...................................... Podpis vložnika ................................................................... Dodatek 2 Tehnična specifikacija za globokomorske pridnene vrste (1) Ciljne vrste: Ciljna vrsta je globokomorski oslič (Merluccius senegalensis in Merluccius polli). (2) Ribolovno območje: Območje, kjer je ribolov dovoljen, določajo naslednji elementi[1]: a) zahodno od 016° 53' 42" zahodne zemljepisne dolžine med senegalsko-mavretansko mejo in 15° 40' 00" severne zemljepisne širine; b) od razdalje 15 navtičnih milj od referenčne črte med 15° 40' 00" severne zemljepisne širine in 15° 15' 00" severne zemljepisne širine; c) od razdalje 12 navtičnih milj od referenčne črte od 15° 15' 00" severne zemljepisne širine do 15° 00' 00" severne zemljepisne širine; d) od razdalje 8 navtičnih milj od temeljnih črt od 15° 00' 00" severne zemljepisne širine do 14° 32' 30" severne zemljepisne širine; e) zahodno od 017° 30' 00" zahodne zemljepisne dolžine na območju med 14° 32' 30" severne zemljepisne širine in 14° 04' 00" severne zemljepisne širine; f) zahodno od 017° 22' 00" zahodne zemljepisne dolžine na območju med 14° 04' 00" severne zemljepisne širine in severno mejo med Senegalom in Gambijo; g) zahodno od 017° 35' 00" zahodne zemljepisne dolžine na območju med južno mejo med Senegalom in Gambijo do 12° 33' 00" severne zemljepisne širine; h) južno od azimuta 137° z izhodiščem iz točke P9 (12° 33' 00" severne zemljepisne širine; 017° 35' 00'' zahodne zemljepisne dolžine) do presečišča z azimutom 220° z izhodiščem iz Cabo Roxo, da se upošteva sporazum o upravljanju in sodelovanju med Senegalom in Gvinejo Bissau. (3) Dovoljeno orodje: Klasična pridnena vlečna mreža ali vlečna mreža za osliče z najmanjšo velikostjo mrežnega očesa 70 milimetrov. Prepovedana je uporaba vseh načinov ali sredstev, ki bi blokirala mrežna očesa ali povzročala zmanjšanje njihove selektivne dejavnosti. Kljub temu je za preprečitev obrabe ali raztrganja dovoljeno izključno pod spodnji del vreče pridnene vlečne mreže pričvrstiti mrežaste varovalne podloge ali varovalne podloge iz drugega materiala. Te podloge se pričvrstijo samo na sprednje in stranske robove vreče vlečne mreže. Za zgornjo stran vlečne mreže je dovoljeno uporabiti varovalna sredstva pod pogojem, da so iz enega kosa mreže, ki je iz istega materiala kot vreča, in katere raztegnjena očesa merijo najmanj 300 milimetrov. Uporaba debelejše vrvi, enostavne ali pletene, za spletene vreče, je prepovedana. (4) Prilov[2]: 7 % glavonožcev, 7 % rakov in 15 % drugih globokomorskih pridnenih rib. Zgoraj določeni deleži prilova se izračunajo ob koncu vsakega ribolovnega potovanja glede na skupno težo ulova in v skladu s senegalskimi predpisi. Zadržanje na krovu, pretovarjanje, iztovarjanje, skladiščenje in prodaja vrst Elasmobranchii (v celoti ali delih), za katere veljajo zaščitni ukrepi v okviru akcijskega načrta Evropske unije za ohranjanje in upravljanje morskih psov ter v okviru regionalnih organizacij za upravljanje ribištva in pristojnih regionalnih ribiških organizacij – zlasti oceanskega dolgoplavutega morskega psa (Carcharhinus longimanus), svilnatega morskega psa (Carcharhinus falciformis), belega morskega psa (Carcharodon carcharias), morskega psa orjaka (Cetorhinus maximus), atlantskega morskega psa (Lamna nasus), velikooke morske lisice (Alopias superciliosus) skata (Squatina squatina), mante (Manta birostris) in vrst družine kladvenic (Sphyrnidae) – so prepovedani. Vrste Elasmobranchii, katerih zadržanje na krovu je prepovedano, se ob nenamernem ulovu ne smejo poškodovati. Osebki se takoj izpustijo. (5) Celotni dovoljeni ulov/pristojbine Količina dovoljenega ulova: || 2 000 ton na leto Pristojbina: || 90 EUR/tono Pristojbina se izračuna