SL Uradni list Evropske unije C 228/75

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta z dne […] o vzpos tavitvi programa za podpiranje posebnih dejavnosti na področju finančnih storitev, računovodskega poročanja in revizije

COM(2009) 14 konč. – 2009/0001 (COD)

2009/C 228/13

Evropski svet je 3. februarja 2009 sklenil, da v skladu s členom 95 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

„Predlog sklepa Evropskega parlamenta in Sveta z dne […] o vzpostavitvi programa za podpiranje posebnih dejavnosti na področju finančnih storitev, računovodskega poročanja in revizije“

Predsedstvo Odbora je 24. februarja 2009 strokovno skupino za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo zadolžilo za pripravo tega mnenja.

Zaradi nujnosti zadeve je Evropski ekonomsko-socialni odbor na 452. plenarnem zasedanju 24. in 25. marca 2009 (seja z dne 24. marca) za glavnega poročevalca imenoval g. BURANIJA ter mnenje sprejel s 95 glasovi za, 3 glasovi proti in 14 vzdržanimi glasovi.

1. Sklepi in priporočila

1.1 Trenutna kriza zahteva pregled vseh predpisov, ki urejajo finančni sektor. Poročilo Larosièrove skupine v zvezi z nadzorom obsega vrsto priporočil, ki so hkrati temeljita analiza pomanjkljivosti veljavnih predpisov in nekdanjih praks.

1.2 Predlog Komisije je v skladu s priporočili in jih na nek način celo nadgrajuje, saj predvideva, da se sredstva Skupnosti uporabijo kot finančna pomoč za tri telesa, ki nadzornim organom nudijo pravne instrumente: EFRAG, IASCF in PIOB. Ta finančna pomoč bi tem trem ustanovam zagotovila neodvisnost od zunanjih vplivov. EESO pozdravlja ta pristop, vendar opozarja, da so te ustanove ustanovila panožna združenja za svoje panoge, zato tudi s sprejetjem omenjenih predpisov v zakonodajo Skupnosti ali mednarodno zakonodajo ne bodo izgubile svojega zasebnopravnega značaja. Težko bo ločiti javni interes od dejavnosti, ki se opravljajo za panožna združenja.

1.3 Poleg tega je predvidena finančna pomoč za posebne dejavnosti, ki jih izvajajo odbori nadzornih organov; te posvetovalno-podporne organe je ustanovila Komisija, njihovi člani pa so predstavniki nadzornih organov držav članic. Te posebne dejavnosti obsegajo izobraževanje osebja teh organov in upravljanje projektov na področju informacijske tehnologije. EESO ima glede tega dvome: ker izobraževalne dejavnosti in projekti koristijo državam članicam, Odbor ne razume, zakaj naj bi se za to uporabila sredstva Skupnosti.

2. Uvod

2.1 Trenutna svetovna finančna kriza je povzročila še neocenljivo, a nedvomno uničujočo škodo, in jo bo povzročala še naprej. Poleg hudih gospodarskih in socialnih posledic je imela kriza en sam pozitiven učinek: zahteva namreč temeljit pregled dosedanjih načel svetovnega finančnega sistema in prepričanj, ki so oslabila zaznavanje tveganja, ki je značilno za vse finančne dejavnosti.

2.2 V okviru tega pregleda bodo morale vse strani, ki so se znašle v krizi, podvreči svoja ravnanja, presoje in dejanja iskreni samokritiki: finančni akterji, zakonodajalci, nadzorni organi, bonitetne agencije, ekonomisti – vsi nosijo del odgovornosti. Po drugi strani pa nihče ni izključno in v celoti odgovoren: trenutni dogodki in predočitev preteklih ravnanj kažejo, da je kriza posledica spleta vzrokov in soodvisnih dejavnikov.

2.3 Eden številnih vzrokov krize so brez dvoma pomanjkljivosti na področju nadzora. Zdelo se je, da so pravila dobro zasnovana, vendar se je izkazalo, da niso primerna za obvladovanje, kaj šele predvidevanje, zdaj že splošno znanih dogodkov; nasprotno, v nekaterih primerih so jih celo povzročila. Preučitev tega vprašanja in priporočila za odpravo pomanjkljivosti so obravnavana v poročilu Larosièrove skupine. Komisija je v skladu s temi priporočili – in ob vsebinskem pričakovanju le-teh – oblikovala predlog programa Skupnosti, ki naj bi podprl dejavnosti za razvoj instrumentov za učinkovitejši finančni nadzor.

2.4 Program predvideva finančno pomoč za tri pravna podporna telesa, ki bodo nudila tehnično in pravno podporo nadzornim organom na področju vrednostnih papirjev, bančništva, zavarovalništva in poklicnih pokojnin. Ta pravna telesa so European Financial Reporting Advisory Group (EFRAG) in International Accounting Standards Committee Foundation (IASCF) za računovodsko poročanje ter Public Interest Oversight Board (PIOB) za področje revizije.

2.5 Predvidena je tudi pomoč za posebne ukrepe odborov nadzornih organov. Gre za neodvisne posvetovalne organe brez statusa pravne osebe, ki jih je Komisija oblikovala za ta tri področja in jih sestavljajo predstavniki nacionalnih nadzornih organov. Ti organi, v katerih potekajo razprave in nastajajo temeljne zamisli, svetujejo Komisiji ter „prispevajo k doslednemu in pravočasnemu izvajanju zakonodaje Skupnosti v državah članicah“. Odbori nimajo statusa pravne osebe; da bodo lahko sklepali pogodbe s tretjimi stranmi, bi bilo treba za vsakega od odborov v državi, v kateri ima sedež, ustanoviti podporno telo s statusom pravne osebe, tj. v Združenem kraljestvu za bančni nadzor (CEBS), v Franciji za trg vrednostnih papirjev (CESR) in v Nemčiji za zavarovanja in poklicne pokojnine (CEIOPS).

3. Ugotovitve in opombe

3.1 Odbor pozdravlja pobudo Komisije o zagotavljanju vse bolj izpopolnjenih instrumentov za nadzor v finančnem sektorju, kar je v skladu s priporočili Larosièrove skupine. Ugotavlja, da niso dodane nikakršne novosti, niti k nalogam in funkcijam treh pravnih podpornih teles, ki bodo prejela subvencije, niti k odborom, ki bodo prejeli finančno pomoč. Namen finančne pomoči je torej izboljšanje trenutnega stanja, kar je izraz zadovoljstva s samimi organi, vendar tudi potrebe po izboljšanju ali razširitvi njihovih storitev.

3.2 IASCF in EFRAG, telesi s področja računovodskega poročanja, sta vira visokokakovostnih mednarodnih računovodskih standardov, ki so delno vključeni v zakonodajo Skupnosti in ki po besedah Komisije zagotavljajo, „da imajo vlagatelji, upniki in druge zainteresirane strani dostop do pravočasnih, zanesljivih in ustreznih informacij o finančnem položaju podjetij“. Dejstva ne potrjujejo te trditve: pred izvedbo vsake reforme morajo pristojni odgovoriti na vprašanje, ali so stečaj povzročili pomanjkljivi računovodski standardi ali nepazljiva uporaba predpisanih standardov.

3.2.1 Najobčutljivejše področje, ki kaže največje pomanjkljivosti, je trg vrednostnih papirjev, za katerega se uporabljajo standardi IASCF in EFRAG. V zvezi s tem področjem Komisija poudarja, da je ključnega pomena „neodvisnost procesa določanja standardov, na katerega ne smejo vplivati [tretje] strani“. Poleg tega navaja „odvisnost[…] od nerazpršenega prostovoljnega financiranja, ki ga zagotavljajo zainteresirane strani“, kot enega od razlogov, ki opravičujejo finančno pomoč. To vprašanje sta v preteklosti obravnavala Svet gospodarskih in finančnih ministrov in Evropski parlament, zdaj pa se odpira nov problem: Ali„finančna pomoč“zadostuje za zagotovitev neodvisnosti teh teles, glede na to, da potrebujejo sredstva za opravljanje svojih kočljivih nalog? EESO meni, da je treba to vprašanje podrobneje preučiti.

3.3 Enaki pomisleki veljajo tudi za področje revizije v zvezi s finančno pomočjo za PIOB, organ, ki nadzoruje proces sprejemanja mednarodnih revizijskih standardov (International Standards for Auditing, ISA) in druge dejavnosti javnega interesa, ki jih opravlja Mednarodna zveza računovodskih strokovnjakov (International Federation of Accountants, IFAC). Možna uvedba mednarodnih revizijskih standardov v zakonodajo Skupnosti (Direktiva 2006/43/ES) opravičuje zanimanje za nevtralne standarde in dejstvo, da Komisijo zastopata dva od desetih članov upravnih organov PIOB.

3.4 EESO se v zvezi z vprašanjem finančne pomoči strinja s Komisijo, da je treba različne ustanove, odgovorne za mednarodne standarde, ustrezno financirati, da se zagotovita njihovo delovanje in neodvisnost. Ta vidik je večkrat bolj ali manj jasno izražen, kar kaže na temeljni problem: te ustanove so ustanovila panožna združenja, da bi pridobila uporabne norme in standarde za lastno uporabo. Zasebnopravni značaj teh norm in standardov se ne bo spremenil niti, ko bodo postali del nacionalnih in evropskih predpisov. Znotraj teh ustanov bo namreč zelo težko ločiti javni interes od dejavnosti, ki jih opravljajo panožna združenja (ki imajo pravni nadzor nad ustanovo).

3.5 Finančna podpora za odbore nadzornih organov je predvidena zlasti za usposabljanje osebja nacionalnih nadzornih organov in upravljanje projektov na področju informacijske tehnologije. Kot že rečeno, so ti odbori neodvisni posvetovalni organi, ki jih je ustanovila Komisija in jih sestavljajo predstavniki nacionalnih nadzornih organov. Usposabljanje uslužbencev (priporočilo 19 Larosièrove skupine) in vodenje projektov sta nedvomno pomembni nalogi, ki v celoti koristita državam članicam. Po mnenju EESO nič ne nasprotuje temu, da te ukrepe financirajo države članice, namesto da se financirajo iz sredstev Skupnosti.

3.6 Komisija na koncu svojega predloga navaja merilo prožnosti pri izbiranju prejemnikov pomoči: okrepitev postopkov pri premagovanju krize bi lahko zahtevala ustanovitev novih organov ali razširitev nalog obstoječih ustanov in morda bi bilo treba za posamezne prejemnike izbrati naslednike. EESO temu ne nasprotuje, opozarja pa, da je treba preprečiti prekomerno povečanje števila ustanov, ki sodelujejo v programu. Bolje bi bilo čim bolj razširiti naloge obstoječih ustanov.