POROČILO KOMISIJE LETNO POROČILO O KOHEZIJSKEM SKLADU (2011) /* COM/2012/0642 final */





KAZALO 1........... Finančno izvajanje za obdobje 2000–2006 v letu 2011 in zaključek projektov. 1 2........... Gospodarsko okolje in pogojenost pomoči 5 3........... Revizije in finančni popravki 6 4........... Nepravilnosti, ki so jih prijavile države članice. 8 5........... Vrednotenje. 9 6........... Informiranje in obveščanje javnosti 11 To poročilo je predloženo v skladu s členom 14(1) Uredbe (ES) št. 1164/1994 in zajema izvajanje projektov Kohezijskega sklada, sprejetih v programskem obdobju 2000–2006, projektov nekdanjega instrumenta strukturne politike v predpristopnem obdobju (ISPA) in projektov Kohezijskega sklada, ki so bili odobreni ali predloženi v programskem obdobju 1994–1999 in so se izvajali tudi v obdobju 2000–2006, v letu 2011. Navedene so samo informacije za obdobje 2000–2006, saj Uredba (ES) št. 1084/2006 o ustanovitvi Kohezijskega sklada in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1164/1994 ne določa, da je treba predložiti letno poročilo o Kohezijskem skladu za programsko obdobje 2007–2013. V tem poročilu so zato zajete dejavnosti Kohezijskega sklada v petnajstih državah članicah upravičenkah – v trinajstih državah, ki so bile države članice konec leta 2006 (tj. na Cipru, Češkem, v Estoniji, Grčiji, na Madžarskem, v Latviji, Litvi, na Malti, Poljskem, Portugalskem, Slovaškem, v Sloveniji in Španiji), ter projekti nekdanjega instrumenta ISPA, sprejeti v obdobju 2000–2006 v Bolgariji in Romuniji, ki sta se Evropski uniji pridružili 1. januarja 2007. Opozoriti je treba, da Irska sicer zaradi gospodarske rasti od 1. januarja 2004 ni več upravičena do sredstev, vendar je treba projekte Kohezijskega sklada, ki se še izvajajo, zaključiti. Podrobnosti o izvajanju, spremljanju in reviziji projektov, sprejetih v obdobju 2000–2006, po posameznih državah članicah upravičenkah v letu 2011 so navedene v delovnem dokumentu služb Komisije, priloženem temu poročilu. 1. Finančno izvajanje za obdobje 2000–2006 v letu 2011 in zaključek projektov Države članice, upravičene do podpore iz Kohezijskega sklada, je mogoče razdeliti v tri skupine: v skupino štirih držav članic, upravičenih od začetka programskega obdobja 2000–2006 (EU-4: Grčija, Irska, Portugalska in Španija), drugo skupino desetih držav članic, ki so se Evropski uniji pridružile maja 2004 (EU-10: Ciper, Češka, Estonija, Madžarska, Latvija, Litva, Malta, Poljska, Slovaška in Slovenija), in dve državi članici (EU-2: Romunija in Bolgarija), ki sta se Evropski uniji pridružili januarja 2007. Preglednica 1: Število projektov Kohezijskega sklada po državah članicah in po sektorjih Država članica || Promet || Okolje || Več področij || Tehnična pomoč || Skupaj Grčija || 30 || 92 || 1 || 1 || 124 Irska || 6 || 4 || || || 10 Portugalska || 34 || 72 || || 3 || 109 Španija || 80 || 322 || 2 || 3 || 407 EU-4 || 150 || 490 || 3 || 7 || 650 Ciper || 1 || 1 || || || 2 Češka || 13 || 38 || 1 || 6 || 58 Estonija || 10 || 17 || || 10 || 37 Madžarska || 9 || 25 || || 13 || 47 Latvija || 14 || 22 || || 10 || 46 Litva || 17 || 27 || || 7 || 51 Malta || 1 || 1 || || 1 || 3 Poljska || 25 || 88 || || 17 || 130 Slovaška || 6 || 25 || || 8 || 39 Slovenija || 8 || 16 || || 4 || 28 EU-10 || 104 || 260 || 1 || 76 || 441 Bolgarija || 5 || 22 || || 11 || 38 Romunija || 12 || 36 || || 15 || 63 EU-2 || 17 || 58 || || 26 || 101 Skupaj || 271 || 808 || 4 || 109 || 1 192 Komisija je v obdobju 2000–2006 sprejela skupno 1 192 projektov Kohezijskega sklada v 16 državah članicah upravičenkah. Ta podatek vključuje 52 projektov, ki so bili odobreni ali predloženi v obdobju 1994–1999, izvajali pa so se tudi v obdobju 2000–2006. Od 1 192 projektov, ki jih je sprejela Komisija, je 808 projektov povezanih z okoljem, 271 s prometom, 109 s tehnično pomočjo, 4 projekti pa so povezani z več področji (glej Preglednico 1). 1.1. Sprememba odločitev o projektih Kohezijskega sklada Leta 2011 je Komisija sprejela 175 sprememb glede odločitev v zvezi s projekti Kohezijskega sklada, kar je nekoliko več kot leta 2010 (167), manj kot leta 2009 (196) in več kot leta 2008 (137). Te spremembe so bile večinoma povezane s spremembami področja uporabe, spremembami upravičencev projekta, povečanjem zgornje meje za predplačila in vmesna plačila z 80 % na 90 % ter spremembami končnega datuma upravičenosti zaradi gospodarske krize in višje sile. Veliko sprememb je bilo povezanih z združenimi predlogi, ki so zajemali več zgoraj navedenih vidikov. Komisija je aprila 2010 kot enega od ukrepov za podporo evropskemu načrtu za oživitev gospodarstva sprejela „Spremembo Smernic za zaključevanje projektov Kohezijskega sklada in projektov nekdanjega instrumenta ISPA za obdobje 2000–2006“[1]. Pri tem je upoštevala, da so lahko na projekte, prvič odobrene od leta 2004, vplivale zlasti težave z zagotavljanjem potrebnega nacionalnega javnega ali zasebnega sofinanciranja ali sposobnost upravičencev, da upoštevajo prvotni razpored del. Komisija je menila, da se je ob začetku krize izvajala glavna faza takih projektov ali da so se taki projekti celo šele začeli izvajati. V skladu s spremembami je Komisija tako lahko na podlagi ustrezno utemeljenega zahtevka za projekte, ki so bili z odločitvijo Komisije prvič odobreni po 1. januarju 2004, podaljšala končni datum upravičenosti do 31. decembra 2011. Če gre poleg tega za zahtevek v zvezi s projektom s prispevkom Kohezijskega sklada v znesku vsaj 100 milijonov EUR, se lahko končni datum upravičenosti podaljša do 31. decembra 2012. Izjema, s katero se končni datum upravičenosti podaljša na obdobje po navedenih datumih, je možna samo v izjemnih in ustrezno utemeljenih okoliščinah (tj. v upravnih ali pravnih postopkih z odložilnim učinkom, v primerih višje sile z resnimi posledicami za izvajanje projekta, ki ga podpira Kohezijski sklad, ali ob očitnih napakah, ki jih je mogoče pripisati Komisiji). Države članice so se s spremembo strinjale, ker bo pripomogla k učinkovitejšemu in uspešnejšemu izvajanju projektov Kohezijskega sklada iz obdobja 2000–2006. Možnost podaljšanja končnega datuma upravičenosti na obdobje po letu 2010 je v praksi pomenila, da bi se izvajanje nekaterih projektov Kohezijskega sklada nadaljevalo tudi v letih 2011 in 2012, pri čemer to vpliva tudi na postopek zaključevanja, ki ga je treba ustrezno podaljšati. Končni datum upravičenosti bi se sicer za več kot 500 projektov iztekel do konca leta 2010. Na podlagi zahtevkov držav članic za podaljšanje končnega datuma upravičenosti se je končni datum upravičenosti za 380 projektov iztekel leta 2010, za 116 projektov leta 2011, za 7 projektov pa leta 2012. 1.2. Izplačila v letu 2011 za projekte, sprejete za programsko obdobje 2000–2006 Na splošno je bilo končnih izplačil za projekte Kohezijskega sklada (in projekte nekdanjega instrumenta ISPA) za obdobje 2000–2006 manj, kot se je prvotno pričakovalo. Na podlagi zahtevkov za plačilo ob zaključku programa je treba izvesti temeljito analizo zaključne dokumentacije, kar lahko povzroči poznejša končna izplačila, kot je bilo prvotno predvideno, pri čemer je to odvisno od popolnosti in kakovosti dokumentacije. Začetni proračun v letu 2011 je za projekte Kohezijskega sklada iz obdobja 2000–2006 znašal 1 377 milijonov EUR (leta 2010 pa 2 500 milijonov EUR). Po prerazporeditvi odobrenih proračunskih sredstev je končni proračun znašal 945 milijonov EUR, pri čemer so bila ta sredstva v celoti izplačana do konca leta 2011. Ta znesek je manjši, kot je bil leta 2010 (2 321 milijonov EUR) ali leta 2009 (2 777 milijonov EUR), kar pomeni, da se cikel izvajanja projektov Kohezijskega sklada počasi končuje. Kar zadeva proračunske vrstice nekdanjega instrumenta ISPA, je proračun, ki je bil prvotno predviden za leto 2011, znašal 358 milijonov EUR. Po prerazporeditvi proračunskih sredstev so se odobrena proračunska sredstva zmanjšala za 164 milijonov EUR. Znesek 188 milijonov EUR je bil izplačan do konca leta 2011 (glej Preglednico 2). Preglednica 2: Izvršitev izplačil Kohezijskega sklada in nekdanjega instrumenta ISPA v letu 2011 (v EUR) Odobritve plačil || Začetno stanje || Transakcije || Končni viri || Izid Kohezijski sklad || 1 377 495 593 || –432 555 482 || 944 940 111 || 944 940 111 Nekdanji instrument ISPA || 352 094 460 || –164 080 494 || 188 013 966 || 188 013 966 SKUPAJ || 1 729 590 053 || –596 635 976 || 1 132 954 077 || 1 132 954 077 V Preglednici 3 je prikazan znesek izplačil v letu 2011 za vsako državo članico in sektor. Glavne prejemnice so Španija v skupini EU-4, Poljska v skupini EU-10 in Romunija v skupini EU-2. Preglednica 3: Izplačila v letu 2011 za projekte Kohezijskega sklada in nekdanjega instrumenta ISPA po državah članicah in sektorjih Država članica || Okolje || Promet || Tehnična pomoč || SKUPAJ Znesek (v EUR) || % skupnega izida || Znesek (v EUR) || % skupnega izida || Znesek (v EUR) || Znesek (v EUR) || % skupnega izida Grčija || 57 615 863,65 || 5,09 || 44 816 211,78 || 3,96 || || 102 432 075,43 || 9,04 Irska || 8 933 600,00 || 0,79 || 2 207 521,12 || 0,19 || || 11 141 121,12 || 0,98 Portugalska || 59 890 525,34 || 5,29 || 36 626 302,96 || 3,23 || 272 789,96 || 96 789 618,26 || 8,54 Španija || 207 017 555,55 || 18,27 || 193 055 630,27 || 17,04 || || 400 073 185,82 || 35,31 EU-4 || 333 457 544,54 || 29,43 || 276 705 666,13 || 24,42 || 272 789,96 || 610 436 000,63 || 53,88 Ciper || 8 926 429,27 || 0,79 || 5 058 456,00 || 0,45 || || 13 984 885,27 || 1,23 Češka || 20 394 019,16 || 1,80 || 20 304 261,32 || 1,79 || || 40 698 280,48 || 3,59 Estonija || 7 885 782,28 || 0,70 || 17 391 904,00 || 1,54 || || 25 277 686,28 || 2,23 Madžarska || 57 450 019,62 || 5,07 || || 0,00 || || 57 450 019,62 || 5,07 Latvija || 12 587 415,80 || 1,11 || 18 353 828,28 || 1,62 || || 30 941 244,08 || 2,73 Litva || 16 724 432,00 || 1,48 || 5 143 945,00 || 0,45 || 264 809,42 || 22 133 186,42 || 1,95 Malta || 0 || 0,00 || 0 || 0,00 || || 0 || 0,00 Poljska || 94 410 927,60 || 8,33 || 50 776 143,02 || 4,48 || 601 745,21 || 145 788 815,83 || 12,87 Slovaška || 5 504 756,15 || 0,49 || 10 381 316,38 || 0,92 || || 15 886 072,53 || 1,40 Slovenija || 8 207 958,63 || 0,72 || 2 446 325,42 || 0,22 || || 10 654 284,05 || 0,94 EU-10 || 232 091 740,51 || 20,49 || 129 856 179,42 || 11,46 || 866 554,63 || 362 814 474,56 || 32,02 Bolgarija || 20 080 988,55 || 1,77 || 11 181 332,51 || 0,99 || || 31 262 321,06 || 2,76 Romunija || 48 053 737,21 || 4,24 || 80 387 543,69 || 7,10 || || 128 441 280,90 || 11,34 EU-2 || 68 134 725,76 || 6,01 || 91 568 876,20 || 8,08 || || 159 703 601,96 || 14,10 SKUPAJ || 633 684 010,81 || 55,93 || 498 130 721,75 || 43,97 || 1 139 344,59 || 1 132 954 077,15 || 100,00 1.3. Neporavnane obveznosti iz obdobja 2000–2006 Konec leta 2011 je bila povprečna stopnja črpanja (plačila v primerjavi z obveznostmi) vseh takratnih držav upravičenk za projekte Kohezijskega sklada in nekdanjega instrumenta ISPA 86,8-odstotna. Stopnje črpanja so od 76,4 % (Madžarska) oziroma 80,0 % (Malta) do 94,5 % (Irska) oziroma 100 % (Ciper). Konec leta 2011 so neporavnane obveznosti („reste à liquider“ ali RAL) za obdobje 2000–2006 znašale 4,76 milijarde EUR. Vendar je bil leta 2011 RAL zmanjšan za 1,3 milijarde EUR. Preglednica 4: Stopnja črpanja in neporavnane obveznosti konec leta 2011 Država članica || Obveznosti (v EUR) || Izplačano (v EUR) || % plačil || RAL (v EUR) (do dec. 2011) || (do dec. 2011) || na dan 31. 12. 2011 Grčija || 2 715 715 157 || 2 298 554 325 || 84,6 || 644 237 217 Irska || 570 501 432 || 539 671 256 || 94,5 || 44 183 661 Portugalska || 3 091 383 087 || 2 702 560 755 || 87,4 || 480 151 783 Španija || 11 678 668 888 || 10 390 253 116 || 88,9 || 1 385 991 734 EU-4 || 18 056 268 566 || 15 931 039 454 || 88,2 || 2 554 564 397 Ciper || 54 014 695 || 54 014 695 || 100,0 || 0 Češka || 1 216 164 695 || 1 102 680 977 || 90,6 || 123 537 739 Estonija || 425 313 806 || 393 964 337 || 92,6 || 31 359 034 Madžarska || 1 481 998 333 || 1 133 287 696 || 76,4 || 348 710 635 Latvija || 679 429 631 || 608 993 278 || 89,6 || 70 541 232 Litva || 825 210 750,63 || 713 677 487 || 86,4 || 124 668 359 Malta || 21 966 289 || 17 573 031 || 80,0 || 4 393 258 Poljska || 5 622 608 032 || 4 798 548 338 || 85,3 || 826 434 068,96 Slovaška || 764 788 823 || 662 551 600 || 86,6 || 102 246 279,62 Slovenija || 254 129 012 || 225 399 467 || 88,6 || 28 729 545 EU-10 || 11 345 624 057 || 9 710 690 908 || 85,5 || 1 660 620 153 Bolgarija || 791 062 943 || 645 742 295 || 81,6 || 226 706 678 Romunija || 2 001 213 853 || 1 678 709 925 || 83,8 || 322 503 927 EU-2 || 2 792 276 796 || 2 324 452 221 || 83,2 || 549 210 606 SKUPAJ || 32 201 682 470 || 27 966 182 584 || 86,8 || 4 764 395 156 1.4. Zaključek projektov Kohezijskega sklada Od 1 192 projektov, sofinanciranih v programskem obdobju 2000–2006, se jih je konec leta 2011 v državah članicah še vedno izvajalo 690 (glej Preglednico 5). To pomeni, da sta bila zaključena 502 projekta, vključno s 105 projekti, ki so bili zaključeni leta 2011 (v primerjavi s 102 projektoma, zaključenima leta 2010). Večina projektov je bilo zaključenih v naslednjih državah članicah: Španiji (44 zaključenih projektov), Grčiji (13), na Portugalskem (10) in Poljskem (9). Vrhunec izvajanja projektov je bil leta 2010, zdaj pa se pozornost preusmerja v pripravo in predložitev zaključne dokumentacije. Organi upravljanja in Komisija se soočajo z znatnim povečanjem obsega dela v zvezi z zaključno dokumentacijo projektov. Komisija se zaveda, da je postopek zaključevanja prepočasen glede na količino projektov, ki jih je treba zaključiti v naslednjih dveh letih. Vendar je lahko zaključevanje zaradi praktičnih težav, kot so pozna predložitev zaključne dokumentacije, neskladnost informacij (zlasti med vsebino nekaterih končnih poročil in izjavami o zaključku) ali nezadostna uspešnost nekaterih projektov v primerjavi z njihovimi prvotnimi cilji, zapleteno. Poleg tega države članice pri projektih, ki se še vedno izvajajo, zaradi težav v zvezi s praktičnim izvajanjem pogosto predlagajo nove zahtevke za spremembe. Hkrati se zaključujejo bolj zapleteni projekti, zato je za preverjanje in odločanje v zvezi z zaključevanjem potrebnega več časa. Komisija je sprejela praktične ukrepe za hitrejše izvajanje postopka zaključevanja. V okviru GD za regionalno politiko je bila februarja 2011 ustanovljena delovna skupina za zaključevanje projektov Kohezijskega sklada z namenom spremljanja, usmerjanja in hitrejšega izvajanja postopka zaključevanja. Poleg tega je bilo treba sprejeti več pobud za izboljšanje stanja, kot so oblikovanje postopka za preklic projektov, ki verjetno ne bodo zaključeni zaradi njihove zelo nizke ravni izvajanja, racionalizacija dopisovanja z državami članicami v zvezi s pojasnili, potrebnimi ob zaključku, izboljšanje skupnega pristopa in enake obravnave ter oblikovanje novega instrumenta za spremljanje, ki omogoča vsakodnevno spremljanje napredka v zvezi s postopkom zaključevanja. Preglednica 5: Število projektov Kohezijskega sklada, zaključenih do konca leta 2011 Država članica || Skupno število projektov KS || Stanje konec leta 2011 || Število nezaključenih projektov ob koncu leta 2011 Skupno število zaključenih projektov || % zaključenih projektov || Skupaj izplačano za zaključene projekte (v EUR) || Število zaključenih projektov v letu 2011 Grčija || 124 || 71 || 57,3 || 1 645 734 338 || 13 || 53 Irska || 10 || 6 || 60,0 || 451 776 989 || 2 || 4 Portugalska || 109 || 46 || 42,2 || 1 243 494 296 || 10 || 63 Španija || 407 || 208 || 51,1 || 6 329 550 889 || 44 || 199 EU-4 || 650 || 331 || 50,9 || 9 670 556 512 || 69 || 319 Ciper || 2 || 1 || 50,0 || 28 722 415 || 1 || 1 Češka || 58 || 30 || 51,7 || 658 665 260 || 3 || 28 Estonija || 37 || 27 || 73,0 || 240 805 280 || 6 || 10 Madžarska || 47 || 13 || 27,7 || 67 714 692 || 1 || 34 Latvija || 46 || 22 || 47,8 || 155 238 464 || 3 || 24 Litva || 51 || 17 || 33,3 || 177 056 807 || 1 || 34 Malta || 3 || 0 || 0,0 || 0 || 0 || 3 Poljska || 130 || 15 || 11,5 || 384 661 932 || 9 || 115 Slovaška || 39 || 18 || 46,2 || 231 678 461 || 7 || 21 Slovenija || 28 || 17 || 60,7 || 125 856 727 || 4 || 11 EU-10 || 441 || 160 || 36,3 || 2 070 400 038 || 35 || 281 Bolgarija || 38 || 5 || 13,2 || 67 979 411 || 1 || 33 Romunija || 63 || 6 || 9,5 || 15 776 582 || 0 || 57 EU-2 || 101 || 11 || 10,9 || 83 755 993 || 1 || 90 SKUPAJ || 1 192 || 502 || 42,1 || 11 824 712 543 || 105 || 690 2. Gospodarsko okolje in pogojenost pomoči Člen 6 Uredbe Sveta (ES) št. 1164/1994, ki ureja Kohezijski sklad za projekte, odobrene pred koncem leta 2006, povezuje pogoje proračunske politike z izplačili Sklada. Uredba določa, da „Sklad v državi članici ne bo financiral novih projektov ali, v primeru pomembnih projektov, novih faz, če bo Svet na priporočilo Komisije s kvalificirano večino ugotovil, da zadevna država članica […] ni izvedla [svojega programa stabilnosti ali konvergenčnega programa] tako, da bi se izognila čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju“. Ker je bila faza odobritve projektov za obdobje 2000–2006 izvedena pred gospodarsko krizo, se ta člen ni uporabljal za projekte za obdobje 2000–2006. 3. Revizije in finančni popravki Komisija je zagotovila redno revizijsko pokritost projektov Kohezijskega sklada v večini zadevnih držav članic, pri čemer se je osredotočila na posebna tveganja, povezana z izvajanjem Kohezijskega sklada. Revizijska preiskava je bila nazadnje posodobljena leta 2011 („Kohezijski sklad: pregled organov za zaključevanje projektov za obdobje 2000–2006 in revizija projektov“). Službe Komisije bi morale biti na podlagi te preiskave sposobne ugotoviti, ali so vzpostavljeni sistemi in postopki ter ali je delo opravljeno, in poskrbeti za zanesljiv vir zagotovila v zvezi s projekti, ki so že zaključeni, in projekti, ki še niso zaključeni. Revizijsko delo se je začelo maja 2011 ter se bo nadaljevalo v letih 2012 in 2013. Leta 2011 je bilo opravljenih šest revizij (v Bolgariji, Španiji, Romuniji, na Madžarskem, v Litvi in Latviji). Komisija je skupno opravila 162 sistemskih revizij in 20 zaključnih revizij projektov Kohezijskega sklada za obdobje 2000–2006. V spodnji analizi so navedene podrobnosti o delu, opravljenem do konca leta 2011 in porazdeljenem glede na kronološki razvoj Kohezijskega sklada. 3.1. Države članice EU-4 Od leta 2001 se je v zvezi z državami članicami EU-4 opravil znaten obseg dela, in sicer kot del glavnih revizijskih preiskav: o preverjanju učinkovitega delovanja sistemov za upravljanje in nadzor v državah članicah, o javnem naročanju in za revizijo dela organov za zaključevanje projektov v državah članicah med pripravami na zaključek programov in projektov za obdobje 2000–2006; poleg tega so bili oblikovani akcijski načrti za odpravo ugotovljenih pomanjkljivosti, izvedeni finančni popravki in predloženi rezultati revizij Računskega sodišča. 3.2. Države članice EU-10 Na podlagi obsežnega revizijskega dela, ki ga je opravila Komisija v zvezi z državami članicami EU-10 med glavnimi preiskavami v prejšnjih letih, je bila dosežena dobra revizijska pokritost (do 53 % projektov). Ocena zanesljivosti dela organa za zaključevanje projektov je za to skupino držav članic drugačna. Kadar so bile ugotovljene težave, je Komisija od organov držav članic zahtevala izvedbo sanacijskih akcijskih načrtov, izvedbo dodatnih naknadnih preverjanj, okrepitev priprav na zaključek pred pošiljanjem izjav o zaključku in izvedbo ustreznih finančnih popravkov. Glavni preostali dejavniki tveganja so: postopki javnega naročanja in pomisleki glede sposobnosti nekaterih organov za zaključevanje projektov, da bi odkrili take nepravilnosti ali naložili finančne popravke, ter pomanjkljivosti v delovanju organa za zaključevanje projektov. V enem primeru (Madžarska) se je poročalo o resnih vprašanjih in razmeroma visoki stopnji napak pri projektih s področja prometa, zaradi česar je bil v letnem poročilu o dejavnostih Generalnega direktorata za regionalno politiko za leto 2011 izražen pridržek. Vsa ugotovljena tveganja se blažijo s temeljitimi preverjanji, ki jih Komisija izvede ob preučitvi izjav o zaključku ob zaključku posameznega projekta. Komisija bo ta tveganja še naprej spremljala tudi z revizijami vzorcev preostalih nezaključenih projektov. Za štiri države članice (Ciper, Estonija, Malta in Slovenija) ni nerešenih vprašanj na revizijskem področju, zato lahko Komisija izjave o zaključku za zaključek projektov v teh državah članicah šteje za zelo zanesljive. 3.3. Države članice EU-2 Na podlagi obsežnega revizijskega dela, ki ga je opravila Komisija v zvezi z Romunijo in Bolgarijo med glavnimi preiskavami v prejšnjih letih, je bila dosežena ustrezna revizijska pokritost (do 51,35 % projektov za Bolgarijo in 36,51 % za Romunijo). Projekti Kohezijskega sklada so se v teh dveh državah članicah običajno začeli izvajati pozneje. Zato je v Bolgariji še vedno nezaključenih 33 od 38 projektov, v Romuniji pa 57 od 63 projektov. Posledično bodo znatna vmesna plačila izvedena leta 2012 in morda tudi leta 2013. Kot je bilo izpostavljeno v letnem poročilu Generalnega direktorata za regionalno politiko o dejavnostih za leto 2011, so bile v okviru revizij ugotovljene pomanjkljivosti na področju javnega naročanja (merila za izbor in dodelitev, uporaba rokov, uporaba postopkov s pogajanji) in napake pri pregledih upravljanja. Komisija je zato izvedla finančne popravke, ki so v letu 2011 znašali 0,69 milijona EUR za Bolgarijo in 0,22 milijona EUR za Romunijo. Komisija je ugotovila pomanjkljivosti v zvezi z delovanjem organa za zaključevanje projektov v Bolgariji in izdala priporočila za izboljšave, pri čemer zdaj podrobno spremlja stanje (na podlagi revizije, opravljene maja 2011, za dodatno oceno dela organa za zaključevanje projektov). Po reviziji delovanja organa za zaključevanje projektov v Romuniji, opravljeni leta 2009, je Komisija izdala mnenje brez pridržka, kar je dobra podlaga za zanesljivost prejetih izjav o zaključku. 3.4. Drugo revizijsko delo v letu 2011 Drugo revizijsko delo, ki so ga službe Komisije v zvezi s Kohezijskim skladom opravile v letu 2011, je vključevalo preučitev letnih nacionalnih poročil o nadzoru v skladu s členom 12 Uredbe (ES) št. 1386/2002 in letnih povzetkov ter pregled poročil o reviziji nacionalnih sistemov, ki so jih Komisiji predložile države članice. Prejeta poročila so bila analizirana, pri čemer so bili odgovori s pripombami in po potrebi zahtevami za dodatne informacije poslani državam članicam, da bi bilo mogoče nacionalne revizije šteti za čim bolj zanesljive. Letni dvostranski koordinacijski sestanki med Komisijo in nacionalnimi revizijskimi organi so namenjeni izmenjavi informacij o revizijah ter obravnavi napredka pri vzorčnih pregledih in nadaljnjih ukrepih v zvezi z ugotovitvami revizij. Sestanki o revizijskem delu iz leta 2010 so bili izvedeni v prvi polovici leta 2011. Letni dvostranski koordinacijski sestanki o revizijskem delu iz leta 2011 so bili izvedeni v prvi polovici leta 2012. 3.5. Sistemi za upravljanje in nadzor Generalni direktorat za regionalno politiko je v svojem letnem poročilu o dejavnostih za leto 2011 ocenil delovanje sistemov za upravljanje in nadzor (2000–2006) na podlagi sporočenih revizijskih mnenj, ki so jih izdali revizijski organi držav članic, ter na podlagi lastnih revizij Komisije. Ocena je bila pozitivna za 15 držav članic (za eno delno). Mnenje brez pridržka je bilo izdano za sisteme Kohezijskega sklada v petih državah članicah (Ciper, Estonija, Malta, Portugalska in Slovenija). Za deset držav članic je bilo izdano mnenje s pridržkom z zmernim učinkom (Bolgarija, Češka, Grčija, Madžarska – okoljski sektor in projekti tehnične pomoči, Irska, Latvija, Litva, Poljska, Romunija in Slovaška). Za madžarski prometni sektor je bil izražen pridržek in izdano mnenje s pridržkom, ki je imelo pomemben učinek zaradi veliko napak, ki jih je ugotovil nacionalni revizijski organ, rezultatov revizij Komisije (s katerimi je bilo ugotovljenih več nepravilnosti pri javnem naročanju) ter ugotovljenih pomanjkljivosti pri izvedbi finančnih popravkov, ki jih je priporočil organ za zaključevanje projektov, ter pri odkrivanju in odpravi nepravilnosti v zvezi z javnim naročanjem na nacionalni ravni. Poleg tega je bil v letnem poročilu o dejavnostih za leto 2011 za vse španske projekte Kohezijskega sklada zaradi počasnega napredka pri zaključevanju španskih projektov Kohezijskega sklada, zlasti ker je bilo pri večini projektov ugotovljeno veliko število napak v zvezi z javnim naročanjem, in počasnega napredka španskih organov pri obravnavi vprašanj, ki jih je izpostavila Komisija, prav tako izražen pridržek zaradi razlogov, povezanih z ugledom. Preglednica 6: Pridržki in finančni popravki za Kohezijski sklad, o katerih je bilo odločeno/dogovorjeno za obdobje 2000–2006, po državah članicah Država članica || Pridržek v letnem poročilu o dejavnostih za leto 2010 || Sprejeti/dogovorjeni finančni popravki (v EUR) v letu 2011[2] || Pridržek v letnem poročilu o dejavnostih za leto 2011 Grčija || NE || 1 272 734 || NE Irska || NE || || NE Portugalska || NE || 4 139 400 || NE Španija || NE || –5 413 806[3] || DA[4] Ciper || NE || || NE Češka || NE || 7 921 142 || NE Estonija || NE || 77 353 || NE Madžarska || DA – prometni sektor || 2 581 124 || DA[5] Latvija || NE || || NE Litva || NE || 206 765 || NE Malta || NE || || NE Poljska || NE || 4 796 351 || NE Slovaška || NE || 922 150 || NE Slovenija || NE || || NE Bolgarija || DA – 1 projekt || 690 206 || NE Romunija || NE || 221 356 || NE SKUPAJ || || 17 414 784 || 4. Nepravilnosti, ki so jih prijavile države članice Ker se letno poročilo o Kohezijskem skladu nanaša na izvajanje projektov Kohezijskega sklada, ki so bili sprejeti za programsko obdobje 2000–2006, v letu 2011, so upoštevana samo obvestila na podlagi Uredbe (ES) št. 1831/1994. Komisija je prejela obvestila o 64 primerih nepravilnosti, ki so se nanašale na skupni znesek 42 168 842 EUR za projekte, ki jih sofinancira EU in zadevajo zgoraj navedeno obdobje. Izterjati je treba še približno 20 315 177 EUR. Večino primerov so prijavile Portugalska, Grčija in Litva (19, 14 oziroma 8 primerov). Vendar sta najvišje zneske (16 milijonov EUR in 11 milijonov EUR), tj. približno 64 % skupnega zneska (glej Preglednico 7), prijavili Poljska in Grčija. Najpomembnejši vrsti prijavljenih nepravilnosti so kršitve pravil o javnem naročanju in neupravičeni izdatki, ki zadevajo 54 od 64 prijavljenih nepravilnosti (85 %). Preglednica 7: Nepravilnosti in finančne posledice za EU, ki so jih države članice sporočile v letu 2011 na podlagi Uredbe (ES) št. 1831/1994 – programsko obdobje 2000–2006 Država članica || Število nepravilnosti || Zadevni zneski || Zneski, ki jih je treba izterjati v EUR || % || v EUR || % Grčija || 14 || 11 298 028 || 26,79 || 592 581 || 2,92 Irska || 3 || 1 552 044 || 3,68 || || Portugalska || 19 || 5 404 973 || 12,82 || || Španija || 3 || 483 353 || 1,15 || || Ciper || || || || || Češka || 6 || 4 684 545 || 11,11 || 1 761 729 || 8,67 Estonija || || || || || Madžarska || || || || || Latvija || || || || || Litva || 8 || 569 966 || 1,35 || 43 548 || 0,21 Malta || || || || || Poljska || 5 || 15 998 132 || 37,94 || 15 739 519 || 77,48 Slovaška || 6 || 2 177 800 || 5,16 || 2 177 800 || 10,72 Slovenija || || || || || Bolgarija || || || || || Romunija || || || || || SKUPAJ || 64 || 42 168 842 || 100,00 || 20 315 177 || 100,00 5. Vrednotenje Komisija in države članice opravijo oceno in vrednotenje vseh sofinanciranih projektov Kohezijskega sklada. Tudi v letu 2011 je Komisija izvedla naknadno oceno Kohezijskega sklada, vključno z nekdanjim instrumentom ISPA, in sicer za programsko obdobje 2000–2006. Pripravljen je bil sklop petih medsebojno povezanih „delovnih paketov“ za: a) ocenjevanje prispevka Kohezijskega sklada in instrumenta ISPA k razvoju prometnega sistema EU in izvajanju pravnega reda EU na okoljskem področju ter učinka instrumenta ISPA kot priprave za programe strukturnih skladov in Kohezijskega sklada: · šteje se, da je prispevek iz obeh instrumentov za razvoj omrežja TEN-T v obdobju 2000–2006 v državah EU-10 pomemben in izjemen. Razlog za to je, da so države EU-10 k EU pristopile v sredini programskega obdobja 2000–2006 in se pri tem soočile z največjim izzivom v smislu usklajevanja nacionalne infrastrukture z osnovnim standardom, primerljivim z drugimi državami članicami; · v prometnem sektorju je bilo z 99 odobrenimi cestnimi projekti zagotovljenih 4 214 km novih ali obnovljenih cest v omrežju TEN-T, s čimer se je njihova skupna dolžina povečala za približno 10 %. Ta prispevek je bil največji v državah članicah EU-10, v katerih se je na podlagi 57 projektov omrežje TEN-T znotraj teh držav povečalo za približno 20 %; · v železniškem sektorju je bilo s 112 odobrenimi projekti zagotovljenih 8 477 km novih ali obnovljenih železniških prog/infrastrukture v omrežju TEN-T oziroma približno 21 % njegove skupne dolžine v teh državah. Ponovno je bil največji prispevek zagotovljen za omrežja TEN-T v državah EU-10, v katerih je bilo na podlagi projektov ISPA izboljšanih skoraj 40 % omrežja (več kot 6 000 km); · ocena pravnega reda EU je bila omejena na področja kakovosti vode in upravljanja (vključno s čiščenjem odpadne vode) ter zbiranja in obdelave trdnih odpadkov. Analiza je pokazala, da sta Kohezijski sklad in instrument ISPA bistveno prispevala k potrebam držav in njihovi skladnosti z okoljskim pravnim redom. Zagotovljena so bila nova sredstva oziroma razširitev ali izboljšanje infrastrukture na področju oskrbe z vodo, sanitarnih storitev in ravnanja s trdnimi odpadki, ki jih morajo zagotoviti države, da izpolnijo zahteve direktiv EU. Čeprav so države prejele različne zneske v smislu količine sredstev na sektor, je bil povprečen prispevek k potrebam sektorjev zelo podoben, pri čemer je bil v sektorju pitne vode zagotovljen prispevek v višini približno 30 % celotnega zneska, v sektorju odpadne vode pa v višini 38 % celotnega zneska. Pri trdnih odpadkih, v zvezi s katerimi se potrebe držav članic med seboj bolj razlikujejo in so bile značilnosti projektov bolj raznolike, je bil prispevek 25 % celotnega zneska; b) izvedbo naknadne analize stroškov in koristi za vzorec projektov s področja prometa in okolja, ki bo namenjena ugotavljanju izboljšav za prihodnja programska obdobja: · analiza stroškov in koristi na področju prometa: glede vpliva projektov je analiza pokazala, da so bili vsi projekti stroškovno učinkoviti. Prispevek Kohezijskega sklada je bil potreben, da so se zagotovile gospodarske koristi teh projektov. Koristi teh projektov so zajemale 8 kategorij (skrajšanje potovalnega časa, stroški uporabe vozil, izboljšanje varnosti, emisije ogljikovega dioksida, zmanjšanje onesnaževanja zraka in obremenitve s hrupom ter druge kategorije). Na splošno je bilo ugotovljeno, da je izkoristek združljiv s ciljem gradnje v dovolj veliki prosti zmogljivosti, da se zagotovi prostor za rast v celotni življenjski dobi projekta. Težko je bilo vzpostaviti neposredno vzročno povezavo med naložbami v prometno infrastrukturo in bolj splošnimi družbeno-gospodarskimi vplivi (zlasti pomembno za BDP); · analiza stroškov in koristi na področju okolja: analiza je pokazala, da je bil cilj izvedbe številnih okoljskih infrastrukturnih projektov izpolnitev pravnih zahtev. Pravna skladnost sama po sebi ni zagotovila pozitivnih vplivov v smislu gospodarske blaginje – v večini primerov so stroški v zvezi s tem presegali koristi, ki bi se lahko denarno izrazile. Zato bi bilo morda nemogoče dokazati pozitivno gospodarsko neto sedanjo vrednost na ravni projektov. Pri obeh projektih, katerih cilj ni bila skladnost, je bilo ugotovljeno, da osredotočenost na okolje ustreza potrebam regije. Na splošno je bilo z ocenami ugotovljeno, da so bili na podlagi projektov zagotovljeni pozitivni stranski učinki v smislu okoljske ozaveščenosti in formalnega izobraževanja. Poleg spremembe pogodbe za prvi od teh „delovnih paketov“ sta se leta 2011 začeli izvajati še dve vrednotenji, ki sta bili osredotočeni na upravljanje in izvajanje Kohezijskega sklada, opravljena pa sta bila tudi strokovni pregled in povzetek splošnega stanja. 6. Informiranje in obveščanje javnosti Od 1. januarja 2007 vsa vprašanja v zvezi s Kohezijskim skladom obravnava Odbor za usklajevanje skladov (COCOF, ustanovljen v skladu z Uredbo (ES) št. 1083/2006). Komisija je na 44. sestanku Odbora za usklajevanje skladov v Bruslju 21. septembra 2011 predstavila posodobljen postopek zaključevanja projektov Kohezijskega sklada za obdobje 2000–2006. Tudi v letu 2011 je Generalni direktorat za regionalno politiko v svojem letnem poročilu o dejavnostih podrobno poročal o Kohezijskem skladu[6] in objavil podrobnosti o velikih projektih, vključno s tistimi, ki se financirajo iz Kohezijskega sklada, in sicer za obdobji 2000–2006 in 2007–2013. Do zdaj je bilo več informacij o 238 velikih projektih objavljenih v posebni zbirki podatkov na spletnem mestu INFOREGIO. Drugi projekti Kohezijskega sklada so prav tako na voljo na spletni strani skupaj z več sto primeri drugih projektov. Poleg tega je v posebni publikaciji predstavljenih 150 primerov projektov, sofinanciranih v okviru Kohezijskega sklada in strukturnih skladov. [1] SEC(2010) 0405 z dne 19. aprila 2010 [2] V letu 2011 se ne sporoči noben znesek za programsko obdobje 1994–1999. [3] Negativen znesek je posledica prilagoditve Sklada v zvezi z napačno sporočenimi podatki o Kohezijskem skladu za leto 2010. Znesek v višini 34 784 766 je bil ustrezno popravljen. [4] Pridržek za Španijo zaradi razlogov, povezanih z ugledom. [5] Pridržek za Madžarsko zaradi razlogov, povezanih z ugledom. [6] Objavljeno na http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/index_en.htm.