[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 19.9.2008

COM(2008) 570 konč.

POROČILO KOMISIJE SVETU

o sektorju posušene krme

POROČILO KOMISIJE SVETU

o sektorju posušene krme

UVOD

V skladu s členom 184(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 (v katerem je prevzeta obveznost iz člena 23 Uredbe (ES) št. 1786/2003 o skupni ureditvi trga za posušeno krmo) Komisija pred 30. septembrom 2008 na podlagi ocene skupne tržne ureditve za posušeno krmo predloži Svetu poročilo o tem sektorju. V poročilu je obravnavan predvsem razvoj na področju leguminozne in druge zelene krme, proizvodnje posušene krme in doseženih prihrankov fosilnih goriv; poročilo spremljajo ustrezni predlogi, če je to potrebno.

V tem poročilu je Komisija upoštevala poročilo o zunanji oceni sektorja posušene krme.[1]

OPIS SHEME PODPORE

Ozadje

Z Uredbo Sveta (EGS) št. 1067/74 je bila s 1. aprilom 1974 določena skupna ureditev trga (SUT) za posušeno krmo, katere namen je bil povečati domačo oskrbo z živalsko krmo, bogato z beljakovinami. Uvedena je bila enotna stopnja pomoči, pri čemer se tržno leto vsako leto začne 1. aprila in konča 31. marca. Pomoč se lahko dodeli samo za proizvedeno posušeno krmo, ki izpolnjuje standarde kakovosti glede vsebnosti vlage in beljakovin.

Po pregledu leta 1978 je bila sprejeta Uredba Sveta (EGS) št. 1117/78. S to uredbo je bila določena priporočena cena, da bi pridelovalcem zagotavljala primeren donos. Ker je imela tudi na soncu sušena krma konkurenco v živalski krmi iz tretjih držav, je bila uvedena pomoč za na soncu sušeno krmo, a na nižji stopnji kot za umetno sušeno krmo.

V 80. letih je proizvodnja enakomerno naraščala. Zaradi tega so se povečali skupni odhodki, ki jih ni bilo mogoče obvladovati, saj ni bilo določene nobene omejitve glede količine, za katero se je pomoč izplačevala. Leta 1995 je bila zato sprejeta Uredba Sveta (ES) št. 603/95, da bi omejili stroške in vplivali na stopnjo proizvodnje v EU. Vpeljana je bila največja zajamčena količina (MGQ) 4 412 400 ton za umetno sušeno krmo in 443 500 ton za na soncu sušeno krmo.

Nadaljnje prilagoditve sheme so bile vpeljane z reformo iz leta 2003, kakor je bilo določeno v Uredbi Sveta (ES) št. 1786/2003.

Sedanja shema podpore

Z Uredbo Sveta (ES) št. 1234/2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) je od 1. aprila 2008 določena sedanja SUT za posušeno krmo. Uredba (ES) št. 1234/2007 je nadomestila nekdanjo Uredbo Sveta (ES) št. 1786/2003, s katero je bil po reformi iz leta 2003 uveden SUT za posušeno krmo in ki se je izvajala od leta 2005. Predelovalcem se dodeli pomoč v višini 33 EUR za tono tako za umetno kot za na soncu sušeno krmo. Da bi obvladovali odhodke, je za umetno in/ali na soncu sušeno krmo določena največja zajamčena količina 4 960 723 ton na tržno leto, ki se razdeli med države članice. Če se največja zajamčena količina preseže, se pomoč zadevnim državam članicam zmanjša glede na presežek.

Pomoč se lahko dodeli samo za posušeno krmo, ki izpolnjuje merila kakovosti glede vsebnosti vlage in beljakovin.

Po reformi iz leta 2003 je bil letni proračun pomoči za predelavo posušene krme z višine približno 300 milijonov EUR iz časa pred reformo zmanjšan na 163 milijonov EUR [33 EUR x 4,96 milijona ton (največja zajamčena količina)]. Dejanski izdatki so znašali 152 milijonov EUR v tržnem letu 2005/2006 in 143 milijonov EUR v tržnem letu 2006/2007. Premajhno izkoriščenost proračuna je mogoče pripisati zmanjšanju pomoči na 33 EUR/t, zaradi katerega se je proizvedla manjša količina.

Od leta 2005 je bilo 133 milijonov EUR proračuna pomoči za predelavo posušene krme nevezanih in vključenih v shemo enotnega plačila, pomoč pa je bila dodeljena pridelovalcem glede na to, kako so s krmo oskrbovali predelovalce v referenčnem obdobju 2000–2002.

S povprečno tržno vrednostjo 110 EUR na tono je skupna tržna vrednost proizvodnje v EU, ki znaša 4,5 milijona ton, 495 milijonov EUR. Stopnja pomoči (143 milijonov EUR v letu 2006/2007) pomeni približno 30 % vrednosti tržene proizvodnje (495 milijonov EUR).

Kot kažejo razčlenitve odhodkov držav članic, se pomoč v glavnem uporablja v Španiji, Franciji in Italiji. Te tri države članice so porabile 86 % proračuna za leto 2006/2007. Nemčija, Nizozemska, Danska in Združeno kraljestvo porabijo 10,5 % proračuna. V novih državah članicah je sektor posušene krme majhen: leta 2006 je EU-10 porabila le 1,6 % proračuna.

Zapletenost sheme podpore za posušeno krmo je precejšnje upravno breme za javni in zasebni sektor v državah članicah. Ocene finančnih stroškov za upravljanje se med državami članicami razlikujejo; od 0,63 EUR/t v Franciji do 4,42 EUR/t v Italiji.

Razvoj zahtev glede upravičenosti

Med letoma 1974 in 1999 je Komisija v zaporednih izvedbenih pravilih določila, da mora biti temperatura zraka na vstopni točki v sušilnik 93 °C.

Z Uredbo Komisije (ES) št. 676/1999 o spremembi Uredbe Komisije (ES) št. 785/95 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 603/95 o skupni ureditvi trga za posušeno krmo je bila za vstopno točko sušilnika določena najnižja temperatura 350 °C, da se je zagotovil industrijski značaj proizvodov. Zahteva po visoki temperaturi je bila učinkovita tehnična ovira (in ovira za nove predelovalce). Prav tako sta se z zahtevo upočasnila razvoj tehnik, ki se uporabljajo, preden se krma posuši, in uporaba biomase v sušilnikih na gorivo.

Po reformi iz leta 2003 se je z Uredbo Komisije (ES) št. 382/2005 o načinih izvajanja Uredbe Sveta (ES) št. 1786/2003 najnižja temperatura sušilnikov znižala na 250 °C, da bi se spodbudile metode z manj intenzivno rabo energije in pospešila raba manj vlažne zelene krme. Z nižjo temperaturo se je povečala uporaba tehnik, ki se uporabljajo, preden se krma posuši, in omogočila uporabo biomase, katere kalorična moč ne more doseči 350 °C.

Nedavno so bile, da bi se povečale možnosti za nove komercialne namene uporabe in olajšal razvoj učinkovitejših in do okolja prijaznih proizvodnih metod, z Uredbo Komisije (ES) št. 382/2005, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1388/2007, ukinjene tehnične zahteve za sušilnike glede sušenja sveže krme (temperatura zraka na vstopni točki, čas sušenja in debelina vsake plasti).

STRUKTURA SEKTORJA POSUšENE KRME

Površina

Zelena krma predstavlja v EU približno polovico količine vse porabljene živalske krme. Pridobiva se neposredno s pašo ali s košenjem ter ohranjanjem trajnih ali začasnih travnikov in pašnikov ter letnih in večletnih pridelkov (lucerne, detelje, koruze za siliranje itd.).

V osmih glavnih državah proizvajalkah (Španiji, Franciji, Italiji, Nizozemski, Danski, Češki republiki, Združenem kraljestvu in Nemčiji), ki pridelajo 96 % največje zajamčene količine, je bila površina, na podlagi pogodbe namenjena posušeni krmi, v tržnem letu 2005/2006 430 400 ha, kar predstavlja samo 1 % celotne površine zelene krme v EU. Od tega je na 80 % oziroma 344 400 hektarih posajena lucerna (zlasti v Franciji, Španiji in Italiji), na 86 000 hektarih pa so travniki (v glavnem v Nemčiji, na Danskem in Nizozemskem). To predstavlja 24 % celotne površine, zasajene z lucerno, v EU in 0,24 % celotne travnate površine.

Čeprav za zadnja leta ni na voljo zanesljivih podatkov o površini, na podlagi pogodbe namenjeni za proizvodnjo posušene krme, se ocenjuje, da se je ta površina v letu 2007/2008 zmanjšala na približno 415 000 ha (zmanjšanje za 3,5 % v primerjavi z letom 2005/2006). Nasprotno je celotna površina lucerne (krmne stročnice) v EU ostala enaka, medtem ko se je celotna travnata površina v letu 2006/2007 v primerjavi z letom 2005/2006 povečala za 2 %.

Proizvodnja

Glavne tri proizvajalke (Francija, Španija in Italija) so odgovorne za 85 % proizvodnje v EU-27, ki jo podpira SUT. Dve tretjini proizvodnje EU sta zgoščeni na treh območjih teh držav članic: Champagne-Ardenne (80 % francoske proizvodnje), Aragon in Katalonija (75 % španske proizvodnje) ter Emilia Romagna in Venezia (75 % italijanske proizvodnje). Površina, ki je bila v tržnem letu 2005/2006 na podlagi pogodbe namenjena posušeni krmi, je bila v teh glavnih državah proizvajalkah zasajena večinoma z lucerno (98 % v Franciji, 97 % v Španiji in 75 % v Italiji). Po drugi strani pa so v severnih državah površine, na podlagi pogodbe namenjene posušeni krmi, predvsem travnate površine (93 % v Nemčiji, 80 % na Danskem in 64 % na Nizozemskem). Na ravni EU je 80 % površine, na podlagi pogodbe namenjene posušeni krmi, zasajene z lucerno.

V osmih glavnih državah proizvajalkah[2] okrog 60 000 kmetov prideluje zeleno krmo na podlagi pogodbe za pomoč za predelavo. Obstaja tudi 300 predelovalnih obratov, od katerih jih je tretjina v Španiji.

Neposredna zaposlitev v predelovalnem sektorju v EU-27 se ocenjuje na 3 000, posredna zaposlitev pa na 1 500 ekvivalentov polnega delovnega časa.

Pomen posušene krme v industriji krme

4 439 000 ton posušene krme, ki je upravičena do pomoči EU v tržnem letu 2007/2008, je enako približno 700 000 tonam surovih beljakovin in pomeni približno 1 % vseh surovih beljakovin, ki jih zaužijejo rejne živali v EU.

Približno 30 % posušene krme se porabi v industriji krmnih mešanic, preostalih 70 % pa živali zaužijejo neposredno. Ocenjuje se, da je polovica neposredne porabe v obliki peletov, druga polovica pa v dolgih balah.

Razlog za 20 % povpraševanja po posušeni krmi je predvidoma njena posebna kakovost (npr. za sektorja mleka in mlečnih izdelkov ter zajčerejo), medtem ko se preostalih 80 % rabi kot vir beljakovin in vlaknin ter se lahko nadomestijo z drugimi viri beljakovin in vlaknin. Zato je treba posušeno krmo ponujati po konkurenčni ceni v primerjavi z drugimi viri beljakovin, kot so sojina in sončnična moka ter moka oljne ogrščice.

Tehnologija sušenja (umetno sušenje/na soncu sušena krma)

Do pomoči skupne ureditev trga (SUT) sta upravičeni dve vrsti postopka za sušenje zelene krme: umetno sušenje in sušenje na soncu.

Umetno sušena krma

Umetno sušenje, postopek sušenja pri visoki temperaturi, je prevladujoča industrijska metoda, uporabljena v podjetjih, ki jih podpira SUT. Tehnika temelji na vbrizgavanju zraka s temperaturo 250–900 °C v sušilnik, skozi katerega se pomika zelena krma. Vroč zrak zagotavlja zelo hitro sušenje, kar omogoča ohranjanje beljakovin, energetske vrednosti in barve krme.

Začetna stopnja vlažnosti rastlin se lahko zelo razlikuje, odvisno od metod predobdelave po žetvi in regije: lahko je nižja od 40 %, če krma po košnji ostane nekaj ur na tleh (Španija, Italija), v severnih regijah Evrope, v katerih tako predhodno sušenje zaradi vremenskih razmer ni mogoče (Danska, Švedska), pa lahko doseže več kot 75 %.

Pred reformo iz leta 2003 je bila upravičena umetno sušena krma omejena na največjo zajamčeno količino na tržno leto 4 517 223 ton.

Proizvodna gibanja na nacionalnih ravneh so zelo različna: v Španiji in Italiji se proizvodnja umetno sušene krme hitro povečuje, medtem ko v drugih državah članicah, kot so Francija, Nizozemska in Nemčija, upada.

Na soncu sušena krma

Tradicionalno se krma suši na soncu na polju. Nastalo seno se nato pripravi in skladišči. Da bi bila na soncu sušena krma upravičena do pomoči, jo je treba zmleti v predelovalnem obratu. Ta tehnika ni alternativa umetnemu sušenju zaradi domnevne izgube kakovosti končnega proizvoda; nižje vsebnosti beljakovin (izgube listov na polju), nižje vsebnosti vitaminov in mineralov ter slabše sanitarne kakovosti zaradi nižje temperature pri sušenju.

Pred reformo iz leta 2003 je bila upravičena na soncu sušena krma omejena na največjo zajamčeno količino 443 500 ton na tržno leto. Samo pet držav članic je bilo upravičenih do zajamčene nacionalne količine (ZNK) za na soncu sušeno krmo. Italija in Španija sta edini državi članici, ki imata še vedno znatno raven proizvodnje. Druge države članice imajo nizko raven proizvodnje (Francija in Portugalska) ali pa so proizvodnjo popolnoma končale (Grčija).

VPLIV POMOčI ZA PREDELAVO

Vpliv na proizvodnjo

Iz razvoja proizvodnje sušene krme v EU-15 je za obdobje 1995–2005 razvidno postopno povečanje za 2 % letno. Kot rezultat reforme iz leta 2003, ki je bila izvedena leta 2005, se je upravičena proizvodnja umetno sušene krme v EU glede na tržno leto 2004/2005 zmanjšala za približno 17 % v tržnem letu 2005/2006 in za kakšnih 23 % v tržnem letu 2006/2007 (glej Prilogo).

V letih 2006/2007 in 2007/2008 se je proizvodnja posušene krme ustalila na približno 4,45 milijona ton, od česar je 3,9 milijona ton krme umetno sušene, 0,55 milijona ton pa sušene na soncu.

Reforma iz leta 2003 ni pripeljala do pomembnega prehoda od proizvodnje umetno sušene krme na proizvodnjo na soncu sušene krme.

Vpliv na kmete

Izboljšanje prihodka je bilo opredeljeno kot rezultat reforme iz leta 2003, ker je bil del nekdanje pomoči za predelavo pretvorjen v nevezana plačila kmetom. Kar zadeva donosnost, pa se je bruto marža za zeleno krmo v tržnem letu 2005/2006 v primerjavi s tržnim letom 2004/2005 zmanjšala zaradi znižanja prodajne cene proizvajalcev.

Vendar je zelo težko določiti povprečne podatke, ki pravilno odražajo donosnost zelene krme, in sicer zaradi različne proizvodnje in različnih uporabljanih tržnih sistemov.

Kar zadeva upravljanje kmetij, se v oceni kaže tudi, da kmetje sejanje in žetev ter druge proizvodne dejavnosti vedno bolj oddajajo predelovalni industriji. Treba je omeniti, da ocena AND International kaže na to, da pridelkom, ki se kolobarno sadijo z lucerno, koristijo njene pozitivne agronomske značilnosti, zaradi česar je donos teh pridelkov večji.

Vpliv na predelovalce

Oskrba industrije s surovinami je odvisna od tega, ali predelovalci proizvajalcem lahko ponudijo surovino po taki ceni, ki bi omogočila konkurenčno bruto maržo v primerjavi z drugimi pridelki (žiti in semeni oljnic). Ob upoštevanju ravni tržnih cen končnega proizvoda in tudi stroškov predelave so konkurenčne cene surovin (lucerne, trave) zelo odvisne od pomoči Skupnosti.

Konkurenčni položaj posušene krme v primerjavi z drugimi vrstami virov beljakovin je v veliki meri odvisen od stroškov energije. Posledično se položaj zelo razlikuje med severnimi regijami EU, kjer se predelovalci srečujejo z visokimi stroški sušenja, in južnimi regijami, kjer se lahko lucerna predhodno posuši na soncu in so tako stroški sušenja nižji.

Ob upoštevanju pomembnosti pomoči pri celotnih dohodkih industrije bi večina predelovalcev, predvsem v severnih regijah, prenehala poslovati in bi se tako izgubila s tem povezana zaposlitev, če bi shemo ukinili.

Vpliv na okolje

Zemlja in voda

Lucerna je zlasti cenjena pri kolobarjenju, da se izogne monokulturi žita, velja pa tudi, da je bolj prijazna okolju kot alternativne poljščine (predvsem koruza, v manjši meri pšenica), ker koristi zemlji, vodi, biotski raznovrstnosti in krajini.

Lucerna izboljšuje strukturo zemlje, razvije sistem globokih korenin, več let prekriva zemljo, duši plevel, omejuje vodno erozijo zemlje in zmanjšuje uporabo pesticidov. Zaradi sposobnosti stročnic, da vežejo dušik iz zraka, je uporaba dušikovih gnojil manjša. Izguba prsti zaradi erozije je veliko manjša kot pri koruzi.

Zelena krma učinkoviteje absorbira vodo kot alternativne poljščine, manj je odtekanja dežja, zemlja pa ima večjo zmogljivost zadrževanja vode. Zaradi nizkega vnosa in trajne pokritosti ima lucerna pozitiven učinek na kakovost vode. Lucerna potrebuje pri namakanju 17 % več vode na leto kot koruza, vendar je ta zahteva skozi vse leto enakomerneje porazdeljena, zaradi česar ni poletnih viškov porabe vode.

Večletna saditev, krčenje monokulture in raznolikost habitatov veljajo za pozitivne za biotsko raznovrstnost in krajino.

Poraba fosilnih goriv

Količina fosilnih goriv, ki se porabi za sušenje krme, je precejšnja. SUT dovoljuje visoko porabo energije v industriji, v glavnem pri zgorevanju fosilnih goriv, kar ima za posledico velike emisije toplogrednih plinov.

V tržnem letu 2004/2005, ki je zadnje tržno leto pred izvajanjem reforme iz leta 2003, so predelovalci v osmih glavnih državah proizvajalkah porabili približno 526 000 ten (ton ekvivalenta nafte) energije – 90 % iz fosilnih goriv.

Od tržnega leta 2005/2006 proizvodnja umetno sušene krme upada, s tem pa upada tudi poraba goriva. Od tržnega leta 2004/2005 do tržnega leta 2006/2007 se to zmanjšanje ocenjuje na več kot 127 000 ten, pri čemer fosilna goriva pomenijo 114 500 ten.

Poraba energije (8 glavnih držav) |

Država članica: | 2004/2005(1) | 2005/2006(1) | 2006/2007(2) |

posušena krma (milijon t) | ten | posušena krma (milijon t) | ten | posušena krma (milijon t) | ten |

Nemčija | 0,327 | 84 086 | 0,272 | 68 648 | 0,239 | 54 186 |

Danska | 0,143 | 31 324 | 0,097 | 21 248 | 0,077 | 11 928 |

Španija | 2,166 | 90 766 | 1,793 | 62 755 | 1,793 | 60 440 |

Francija | 1,175 | 195 833 | 1,163 | 193 833 | 1,004 | 205 669 |

Italija | 0,779 | 64 175 | 0,500 | 41 310 | 0,418 | 21 985 |

Nizozemska | 0,194 | 45 267 | 0,182 | 42 467 | 0,138 | 33 591 |

Združeno kraljestvo | 0,047 | 9 182 | 0,048 | 9 383 | 0,041 | 7 655 |

Češka | 0,033 | 5 186 | 0,021 | 5 250 | 0,027 | 3 139 |

Skupaj | 4,864 | 525 819 | 4,076 | 444 894 | 3,737 | 398 593 |

ten/t posušene krme | 0,1081 | 0,1091 | 0,1067 |

Vir: (1) AND International, (2) DG AGRI. |

Zdi se, da je razmerje „ten/t posušene krme“ ostalo v obdobju od leta 2004/2005 do leta 2006/2007 nespremenjeno. To kaže, da zaradi izboljšanja tehnologije ni bilo pomembnega prihranka energije na tono posušene krme. Prav tako se zdi, da znižanje najnižje temperature za sušenje ni imelo nobenega vpliva na porabo energije na tono posušene krme. Zmanjšanje celotne porabe goriva je neposredno povezano z upadom proizvodnje umetno sušene krme. Španija in Italija dosegata najboljše razmerje, vendar imata ugodne vremenske razmere. Nizozemska, Nemčija in Francija porabijo več goriva na tono posušene krme zaradi manj ugodnih vremenskih razmer. Zdi se tudi, da Združeno kraljestvo in Danska za proizvodnjo posušene krme bolj uporabljata trajnostno tehnologijo.

Emisije toplogrednih plinov

Poraba energije v industriji sušenja ima velik vpliv na porabo virov fosilnih goriv in emisije toplogrednih plinov. Poleg vpliva na okolje, ki ga ima uporaba neobnovljivih virov energije, se ob zgorevanju teh goriv v ozračje izpuščajo še različna plinasta onesnaževala in prah. V tržnem letu 2004/2005 je celotna količina toplogrednih plinov, izpuščenih v EU zaradi zgorevanja fosilnih goriv v podjetjih, ki se ukvarjajo z umetnim sušenjem, dosegla 1 622 000 ton ekvivalenta CO2.

Zaradi zmanjšanja proizvodnje posušene krme po reformi SUT iz leta 2003 je bilo prihranjenih več kot 80 000 ton goriva. V tržnem letu 2005/2006 je bilo to enako zmanjšanju emisij toplogrednih plinov za približno 250 000 ton ekvivalenta CO2, kar je približno 15 % manj glede na vse emisije v predhodnem tržnem letu.

Vpliv na trg živalske krme

Pomoč za posušeno krmo je imela omejen vpliv na proizvodnjo beljakovin za živalsko krmo v EU. V tržnem letu 2005/2006 je pomenila približno 1 % vseh surovih beljakovin, ki so jih zaužile rejne živali v EU. Lahko bi opozorili, da je sušenje krme samo sredstvo za ohranjanje vsebnosti beljakovin.

Ker je samo 25 % proizvodnje lucerne pogodbeno namenjene za proizvodnjo posušene krme, ukinitev sheme ne bi pomenila popolnega izginotja tega pridelka.

Sojina moka ostaja glavni vir beljakovin za trg živalske krme v EU, saj predstavlja več kot 60 % rastlinskih beljakovin. Sojina moka ima večjo vsebnost beljakovin (med 40 % in 45 %) kot alternativni viri. Kar zadeva sojino moko, je EU odvisna predvsem od uvoza: domača proizvodnja soje predstavlja samo 2 % porabe EU.

Drugi najpomembnejši vir beljakovin je moka oljne ogrščice, ki ima malo manjšo vsebnost beljakovin (med 30 % in 35 %) in ki se prideluje predvsem v Evropi.

Ker bi bilo mogoče 80 % potreb po posušeni krmi nadomestiti z drugimi viri beljakovin, večinoma uvoženimi, se shema podpore EU šteje za neučinkovito.

SKLEPNE OPOMBE

Prednosti sedanje sheme | Pomanjkljivosti sedanje sheme |

Proizvajalec | konkurenčne cene surovin | cena surovin odvisna od pomoči Skupnosti |

Industrija | ohranjanje delovnih mest (približno 4 500 delovnih mest) pomoč = 22 % vseh prejemkov | vitalnost večine industrije je odvisna od pomoči EU |

Potrošnik (živinorejec) | konkurenčne cene posušene krme | 80 % potreb po posušeni krmi bi bilo mogoče nadomestiti z drugimi viri beljakovin |

Okolje | na ravni kmetije: pozitivni učinki na – prst – kakovost vode – biotsko raznovrstnost | na svetovni ravni: negativni učinki na – neto bilanco fosilnih goriv (526 000 ten/leto v letu 2004/2005) – neto bilanco emisij toplogrednih plinov (1 622 000 ton ekvivalenta CO2 v letu 2004/2005). |

Na trgu krme posušena krma kot vir rastlinskih beljakovin že zdaj ni zelo pomembna. Razvoj na trgu krme z večjo učinkovitostjo krme, počasnejšo rastjo proizvodnje mesa in dostopnostjo poceni z beljakovinami bogatih stranskih proizvodov iz proizvodnje biogoriv dodatno prispeva k marginalizaciji posušene krme.

Donosnost tega sektorja je zelo odvisna od pomoči. Dodana vrednost sektorja posušene krme pomeni 22 % vseh prejemkov, kar je v grobem enako proračunu EU za pomoč.

Kar zadeva okoljska vprašanja, je poraba fosilnih goriv za proizvodnjo posušene krme velika in posledično bistveno prispeva k emisijam toplogrednih plinov.

Komisija je 20. maja 2008 sprejela zakonodajne predloge o pregledu stanja SKP [COM(2008) 306 konč.], ki med drugim obravnavajo popolno nevezanost pomoči za sektor posušene krme od 1. aprila 2011 [člen 8(c) predloga uredbe Sveta o spremembah skupne kmetijske politike s spremembo uredb (ES) št. 320/2006, (ES) št. 1234/2007, (ES) št. 3/2008 in (ES) št. […]/2008. Kot je navedeno v uvodni izjavi (15), „ je treba pomoč ločiti od proizvodnje, čeprav je treba predvideti kratko prehodno obdobje dveh let, da se sektorju omogoči, da se prilagodi “.

Zato ni treba temu poročilu dodati nobenih ločenih predlogov.

PRILOGA

RAZVOJ PROIZVODNJE POSUŠENE KRME, UPRAVIČENE DO POMOČI (tone) |

Umetno sušena |ZNK |1995/1996 |1996/1997 |1997/1998 |1998/1999 |1999/2000 |2000/2001 |2001/2002 |2002/2003 |2003/2004 |2004/2005 |2005/2006 |2006/2007 | |BLEU |8 000 |4 043 |4 329 |4252 |2786 |1 941 |1 740 |1 088 |1 596 |2 743 |3 551 |0 |0 | |Danska |334 000 |270 695 |206 784 |224 637 |266 204 |186 339 |168 062 |147 136 |147 337 |124 316 |142 690 |91 580 |76 862 | |Nemčija |421 000 |342 663 |300 088 |307 729 |320 637 |333 899 |356 535 |334 324 |348 011 |250 821 |327 449 |274 287 |239 365 | |Grčija |32 000 |46 288 |30 026 |38 345 |46 195 |51 550 |43 637 |51 160 |57 833 |48 823 |49 611 |49 475 |34 668 | |Španija |1 224 000 |1 261 548 |1 413 616 |1 571 256 |1 667 746 |1 769 309 |1 954 585 |1 812 214 |1 882 314 |2 058 269 |2 165 614 |1 793 801 |1 792 986 | |Francija |1 455 000 |1 307 201 |1 090 997 |1 263 874 |1 346 364 |1 303 912 |1 224 880 |1 166 802 |1 093 974 |1 193 269 |1 175 125 |1 156 929 |1 003 591 | |Irska |5 000 |4 677 |5 859 |6 288 |5 458 |4 941 |4 737 |4 908 |4 338 |4 953 |4 546 |3 974 |4 002 | |Italija |523 000 |526 344 |498 540 |561 078 |637 826 |674 152 |676 847 |658 562 |715 757 |661 845 |778 513 |474 112 |418 327 | |Nizozemska |285 000 |220 783 |176 387 |209 514 |223 312 |193 883 |214 347 |181 067 |203 311 |169 889 |194 215 |177 697 |137 576 | |Avstrija |4 400 |2 221 |1 959 |2 132 |1 847 |1 978 |2 057 |1 997 |2 688 |1 292 |1 794 |2 087 |1 783 | |Portugalska |5 000 |800 |1 936 |3 555 |2 507 |935 |2 209 |3 691 |104 |43 |263 |0 |0 | |Finska |3 000 |1 785 |1 325 |1 056 |1 209 |495 |572 |518 |635 |964 |527 |463 |124 | |Švedska |11 000 |9 493 |7 146 |5 286 |6 615 |6 476 |6 004 |7 506 |8 659 |8 075 |6 196 |4 440 |6 443 | |Združeno kraljestvo |102 000 |71 810 |78 902 |83 572 |81 378 |69 527 |63 309 |50 035 |48 377 |45 262 |47 232 |48 936 |40 616 | | EU-15 SKUPAJ |4 412 400 |4 070 351 |3 817 894 |4 282 574 |4 610 084 |4 599 337 |4 719 521 |4 421 008 |4 514 934 |4 570 564 |4 897 326 |4 077 782 |3 756 342 | | Češka |27 942 | | | | | | | | | |27 |32 522 |27 264 | |Litva |650 | | | | | | | | | |1 |509 |856 | |Madžarska |49 593 | | | | | | | | | |57 |49 724 |36 405 | |Poljska |13 538 | | | | | | | | | |5 |4 715 |4 168 | |Slovaška |13 100 | | | | | | | | | |3 |3 026 |2 512 | | EU-12 SKUPAJ |104 823 | | | | | | | | | | 92 |90 495 |71 204 | |EU-27 SKUPAJ |4 517 223 | | | | | | | | | | 4 897 418 |4 168 277 |3 827 547 | | | | | | | | | | | | | | | | | Sušena na soncu |ZNK |1995/1996 |1996/1997 |1997/1998 |1998/1999 |1999/2000 |2000/2001 |2001/2002 |2002/2003 |2003/2004 |2004/2005 |2005/2006 |2006/2007 | |Grčija |5 500 |2 550 |1 630 |114 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |205 | |Španija |101 000 |40 716 |36 628 |52 582 |92 814 |84 726 |108 250 |226 792 |104 955 |117 837 |95 197 |119 465 |119 256 | |Francija |150 000 |165 830 |86 048 |14 478 |3 725 |2 513 |2 742 |4 368 |2 585 |2 212 |2 675 |3 157 |3 087 | |Italija |162 000 |190 146 |124 520 |86 724 |53 462 |72 920 |90 018 |74 187 |107 352 |91 733 |66 787 |325 130 |395 741 | |Portugalska |25 000 |3 144 |3 996 |2 526 |1 365 |1 622 |1 555 |565 |934 |1 784 |1 742 |2 441 |1 717 | | EU-27 SKUPAJ |443 500 |402 386 |252 823 |156 424 |151 366 |161 781 |202 565 |305 912 |215 826 |213 566 |166 401 |450 193 |520 006 | |

[1] „Etude d’évaluation des mesures communautaires dans le secteur des fourrages séchés“, ANDI, COGEA, Univ. Lleida, DACS, September 2007.http://ec.europa.eu/agriculture/eval/reports/fourrage/index_fr.htm.

[2] Španija, Francija, Italija, Nemčija, Nizozemska, Danska, Združeno kraljestvo in Češka republika.