Cilj evropske industrijske pobude za trajnostno jedrsko energijo (ESNII) je med letoma 2035 in 2040 vzpostaviti hitre nevtronske reaktorje četrte generacije z zaprtim gorivnim ciklusom. Pobuda sledi trem smernicam tehnološkega razvoja in zajema štiri večje projekte: prototipni reaktor ASTRID (hlajen z natrijem), poskusni model ALLEGRO (hlajen s plinom), predstavitveni reaktor ALFRED (hlajen s svincem) in podporno infrastrukturo za to zadnjo tehnologijo, napravo za obsevanje s hitrimi nevtroni MYRRHA (hlajeno s svincem-bizmutom).

V okviru sedmega okvirnega programa Euratom so bile uvedene tri večje evropske pobude za sodelovanje na področju jedrske znanosti in tehnologije (2007 do 2011). Te so tehnološka platforma za trajnostno jedrsko energijo (SNETP), tehnološka platforma za odlaganje odpadkov v geološke formacije (IGDTP) in multidisciplinarna evropska pobuda za manjšo izpostavljenost (MELODI). Pobudi SNETP in IGDTP ustrezata ciljem načrta SET.

Ob upoštevanju nesreče v jedrski elektrarni v Fukušimi na Japonskem, do katere je prišlo zaradi potresa in cunamija 11. marca 2011, so za to, da bi državljane Unije prepričali, da varnost jedrskih objektov v Uniji še vedno izpolnjuje najstrožje mednarodne standarde, potrebna dodatna raziskovalna prizadevanja na področju varnosti jedrske fisije. Za ta dodatna prizadevanja je treba za jedrsko fisijo dodeliti več proračunskih sredstev.

Komisija, Evropski svet, Svet in države članice začenjajo postopek za spremembo Pogodbe Euratom, s katero bodo okrepljene določbe te pogodbe o pravicah Evropskega parlamenta do informacij in njegovih pravicah sozakonodajalca pri zadevah v zvezi z raziskavami Euratom in varstvom okolja, da se, med drugim, olajšajo prihodnji proračunski postopki.

Ta sklep mora določiti finančni okvir za celotno obdobje trajanja okvirnega programa (2012–2013), ki bo glavna referenčna točka za proračunski organ v smislu točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (medinstitucionalni sporazum) . Za vključitev okvirnega programa (2012–2013) v večletni finančni okvir za leti 2012 in 2013 bo slednjega treba spremeniti tako, da se zviša zgornja meja razdelka 1a. Če za prenos v leti 2012 in 2013 niso na voljo nobene druge razlike iz večletnega finančnega okvira za leto 2011, bi bilo treba, kakor je določeno v točki 27 medinstitucionalnega sporazuma, uporabiti instrument prilagodljivosti.

Mednarodna in svetovna razsežnost evropskih raziskovalnih dejavnosti je pomembna z vidika medsebojnih koristi. V okvirnem programu (2012–2013) naj bi torej po eni strani sodelovale države, ki so v ta namen sklenile potrebne sporazume, na ravni projekta in na podlagi vzajemnih koristi pa naj bi v njem sodelovali tudi subjekti iz tretjih držav in mednarodnih organizacij za znanstveno sodelovanje. Po drugi strani to pomeni tudi, da bi morali mednarodni partnerji, še zlasti kar zadeva projekt ITER, v celoti spoštovati svoje finančne obveznosti.

Mednarodna in svetovna razsežnost evropskih raziskovalnih dejavnosti je pomembna z vidika medsebojnih koristi. V okvirnem programu (2012–2013) naj bi sodelovale države, ki so v ta namen sklenile potrebne sporazume, na ravni projekta in na podlagi vzajemnih koristi pa naj bi v njem sodelovali tudi subjekti iz tretjih držav in mednarodnih organizacij za znanstveno sodelovanje.

2a. Države članice in Komisija pripravijo pregled poklicnih kvalifikacij, izobraževanj in veščin na jedrskem področju v Uniji, ki celovito predstavlja sedanjo situacijo ter omogoča opredelitev in izvajanje ustreznih rešitev.

Izkoriščanje Skupnega evropskega torusa (JET) in drugih naprav za magnetne konfinacije (vključno z morebitnimi novimi preskusi, ki naj bi se izvajali in potekali hkrati s projektom ITER) , ki so pomembne za projekt ITER, bo potekalo na podlagi usmerjenega fizikalnega in tehnološkega programa. Program bo ocenil posebne ključne tehnologije reaktorja ITER, povzel projektne odločitve v zvezi z njim in pripravil njegovo obratovanje.

Izkoriščanje Skupnega evropskega torusa (JET) in drugih naprav za magnetne konfinacije, ki so pomembne za projekt ITER, bo potekalo na podlagi usmerjenega fizikalnega in tehnološkega programa. Program bo ocenil posebne ključne tehnologije reaktorja ITER, povzel projektne odločitve v zvezi z njim in pripravil njegovo obratovanje.

Vzpostavitev trdne znanstvene in tehnične osnove, da bi pospešili praktične rešitve za varnejše ravnanje z dolgoživimi radioaktivnimi odpadki, spodbujanje zlasti varnejše, z vidika virov učinkovitejše in stroškovno učinkovite jedrske energije ter zagotavljanje močnega in družbeno sprejemljivega sistema zaščite ljudi in okolja pred vplivi ionizirajočega sevanja. Pri razgradnji zastarelih sistemov je treba posebno pozornost nameniti dolgoživim jedrskim odpadkom.

Vzpostavitev trdne znanstvene in tehnične osnove, da bi pospešili praktične rešitve za varnejše ravnanje z dolgoživimi radioaktivnimi odpadki, spodbujanje zlasti varnejše, z vidika virov učinkovitejše in stroškovno učinkovite jedrske energije ter zagotavljanje močnega in družbeno sprejemljivega sistema zaščite ljudi in okolja pred vplivi ionizirajočega sevanja.

Nadaljnja podpora ohranitvi in raziskovanju usposabljanja strokovnega osebja, kar je potrebno za ohranitev jedrske neodvisnosti Unije ter za konstantno zagotavljanje in izboljševanje ravni jedrske varnosti . V Uniji je nujno treba zadržati strokovno znanje s področja jedrske energije, kar zadeva zaščito pred sevanjem in razgradnjo jedrskih naprav, med drugim v zvezi z razgradnjo in ravnanjem z dolgoživimi odpadki, saj bo jedrska energija igrala ključno vlogo v mešanici energetskih virov.

Podpora ohranitvi in nadaljnjemu raziskovanju znanstvene pristojnosti in človeških kapacitet z namenom zagotavljanja dolgoročne razpoložljivosti ustrezno usposobljenih raziskovalcev, inženirjev in zaposlenih na jedrskem področju.

Za izpolnitev tega cilja je jasno treba razvijati znanje, spretnosti in sposobnosti za zagotovitev ustreznega, vrhunsko usposobljenega, neodvisnega in zanesljivega strokovnega znanja, ki bo podprlo izvajanje politik Unije na področjih ter zaščitnih ukrepov in varnosti na področju jedrske energije. Poslanstvo JRC bo dopolnjeno s proaktivno vlogo znotraj Evropskega raziskovalnega prostora pri izvajanju visokokakovostnih raziskovalnih dejavnosti v tesnem sodelovanju z industrijo in drugimi organi ter pri razvijanju omrežij z javnimi in zasebnimi ustanovami v državah članicah. Okrepila se bo njegova vloga razširjevalca informacij javnosti.

Za izpolnitev tega cilja je jasno treba razvijati znanje, spretnosti in sposobnosti za zagotovitev ustreznega, vrhunsko usposobljenega, neodvisnega in zanesljivega strokovnega znanja, ki bo podprlo izvajanje politik Unije na področjih varnosti jedrskih reaktorjev in gorivnega ciklusa ter zaščitnih ukrepov in varnosti na področju jedrske energije. Podpora politiki Unije, usmerjena k uporabnikom, kot je poudarjena v poslanstvu JRC, bo dopolnjena s proaktivno vlogo znotraj Evropskega raziskovalnega prostora pri izvajanju visokokakovostnih raziskovalnih dejavnosti v tesnem sodelovanju z industrijo in drugimi organi ter pri razvijanju omrežij z javnimi in zasebnimi ustanovami v državah članicah.

Jedrska varnost, kar bo usmerjeno v nadaljnjo podporo uresničevanju zavez Skupnosti, zlasti razvijanju metod za nadzor nad objekti gorivnega ciklusa, izvajanju dodatnega protokola, vključno z okoljskim vzorčenjem in celostnimi zaščitnimi ukrepi, in preprečevanju zlorabe jedrskega in radioaktivnega materiala, povezane z nedovoljenim prometom s takim materialom, vključno z jedrsko forenziko. Potrebno je uporabiti najboljše instrumente nadzora nad vsemi civilnimi jedrskimi dejavnostmi, med njimi nad prevozom ali hrambo radioaktivnega materiala.

Jedrska varnost, kar bo usmerjeno v nadaljnjo podporo uresničevanju zavez Skupnosti, zlasti razvijanju metod za nadzor nad objekti gorivnega ciklusa, izvajanju dodatnega protokola, vključno z okoljskim vzorčenjem in celostnimi zaščitnimi ukrepi, in preprečevanju zlorabe jedrskega in radioaktivnega materiala, povezane z nedovoljenim prometom s takim materialom, vključno z jedrsko forenziko.

Upravljanje evropskih sredstev za raziskave bi moralo bolj temeljiti na zaupanju do sodelujočih in dopustiti večjo stopnjo tveganja v zvezi z njimi na vseh stopnjah projektov, obenem pa zagotavljati odgovornost, s prožnimi pravili Unije, da se, kadar je to mogoče, izboljša usklajenost z različnimi veljavnimi nacionalnimi predpisi in uveljavljenimi računovodskimi praksami;

Podpora raziskovalnim projektom, ki jih izvajajo konzorciji z udeleženci iz različnih držav, da bi razvili novo znanje in tehnologijo, izdelke ali skupne vire za raziskave. Obseg, področje uporabe in notranja organizacija projektov se lahko razlikujejo od področja do področja in od teme do teme. Za dosego določenega cilja lahko projekti vključujejo različne raziskovalne dejavnosti, od majhnih ali srednje velikih do obsežnih integriranih projektov, pri katerih je treba zbrati znatno količino virov. Podpora usposabljanju in poklicnemu razvoju raziskovalcev bo vključena v delovne načrte projektov.