SL Uradni list Evropske unije CE 21/11

Četrtek, 4. december 2008

Priprava evropskega načrta za upravljanje populacije kormoranov

P6_TA(2008)0583

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. decembra 2008 o pripravi evropskega načrta za upravljanje populacije kormoranov za zmanjšanje njihovega vedno večjega vpliva na staleže rib, ribištvo in ribogojstvo (2008/2177(INI))

2010/C 21 E/05

Evropski parlament,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (1),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. aprila 2008 o vlogi SRP pri izvajanju ekosistemskega pristopa k upravljanju morij (KOM(2008)0187),

ob upoštevanju Direktive Sveta 79/409/EGS z dne 2. aprila 1979 o ohranjanju divjih ptic (2) (direktiva o ohranjanju prosto živečih ptic),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. maja 2002 o reformi skupne ribiške politike (KOM (2002)0181),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. septembra 2002 o strategiji za trajnostni razvoj evropskega ribogojstva (KOM(2002)0511),

ob upoštevanju sklepov seje Sveta za kmetijstvo in ribištvo z dne 27. in 28. januarja 2003 v Bruslju,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. februarja 1996 o problematiki kormoranov v evropskem ribištvu (3),

ob upoštevanju Direktive Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (4),

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A6-0434/2008),

A. ob upoštevanju hitro rastoče populacije kormoranov (Phalacrocorax carbo) na ozemlju Evropske unije, katerih skupno število se je v Evropi v zadnjih 25 letih podvajseterilo, njihova skupna populacija pa danes obsega približno 1,7 do 1,8 milijona ptic,

B. ob upoštevanju dokazane in trajnostne škode v ribogojni proizvodnji in na staležih številnih vrst prosto živečih rib v celinskih vodah in na morskih obalah v številnih državah članicah,

C. ker je za izvajanje ekosistemskega pristopa k upravljanju morij, obalnih območij in celinskih voda nujna uravnotežena politika, ki lahko zagotovi ravnovesje med različnimi, vendar povsem upravičenimi cilji za trajnostno izkoriščanje staležev rib: varstvo ptic ter ohranjanje raznolike favne ptic in rib na eni strani in upravičene interese ribičev in ribogojcev glede gospodarnega izkoriščanja staležev rib na drugi strani; in ker je Uredba Sveta (ES) št. 1100/2007 z dne 18. septembra 2007 o ukrepih za obnovo staleža evropske jegulje (5) primer takšne uravnotežene politike,

D. ker so poleg tega te ptice povzročile dokazano trajno škodo za vegetacijo na nekaterih geografskih območjih v številnih državah članicah,

E. ker v EU kot tudi v prizadetih tretjih državah trenutno ni zadovoljivega dvostranskega in večstranskega usklajevanja na znanstveni in upravni ravni za obravnavanje tega pojava ter preprečevanje njegovega razvoja, predvsem glede zbiranja zanesljivih in splošno priznanih podatkov o skupni populaciji kormoranov v EU,

F. ker je bila podvrsta Phalacrocorax carbo sinensis (kormoran kontinentalne podvrste) že leta 1997 črtana s seznama vrst ptic, za katere veljajo posebni ukrepi za ohranitev habitatov (Priloga I direktive o ohranjanju prosto živečih ptic), saj je ta podvrsta najkasneje leta 1995 dosegla ugodno stanje ohranjenosti, medtem ko podvrsta Phalacrocorax carbo carbo (kormoran atlantske podvrste), ki ni nikoli veljala za ogroženo, sploh ni bila vključena na seznam,

G. ker tretja alinea točke (a) odstavka 1 člena 9 direktive o ohranjanju prosto živečih ptic državam članicam in regijam daje možnost, da za preprečitev „resne škode“ sprejmejo časovno omejene zaščitne ukrepe, če s tem niso ogroženi varstveni cilji direktive o ohranjanju prosto živečih ptic oziroma ugodno stanje ohranjenosti te vrste ptice,

H. ker se nevarnost resne škode nesorazmerno veča, tem bolj se populacija kormoranov v regiji bliža meji skupne zmogljivosti (carrying capacity) ob velikih vodnih območjih, pri čemer se istočasno močno zmanjšuje učinek lokalnih zaščitnih ukrepov,

I. ker je v tretji alinei točke (a) odstavka 1 člena 9 nejasno določen pojem o resni škodi iz direktive o ohranjanju prosto živečih ptic, ki državam članicam dovoljuje neposredne posege za urejanje populacije vrst ptic, privedel do znatne pravne negotovosti pri nacionalnih upravah in predstavlja možnost družbenega konflikta,

J. ker so sklepi mednarodnih strokovnih organov o problematiki v zvezi s kormorani v Evropi bistveno protislovni, kar dokazujejo končna poročila projektov REDCAFE (6), FRAP (7) in EIFAC (8);

K. ker sta odobritev in financiranje ukrepov za preprečitev škode, ki jo povzročajo kormorani, sicer v pristojnosti držav članic oziroma regij, vendar pa se lahko trajnostno upravljanje populacije kormoranov ob upoštevanju dejstva, da so kormorani ptice selivke, zagotovi le z usklajenim pristopom vseh prizadetih držav članic in regij ter s pomočjo Evropske unije,

L. ker se v sporočilu Komisije o strategiji za trajnostni razvoj evropskega ribogojstva v poglavju „Zdesetkanje ribolovnih virov zaradi zaščitenih vrst“ glasi: „Ribolovni viri v ribogojstvu lahko utrpijo škodo, ki jo povzročijo zaščitene prosto živeče ptice in sesalci, kar pa spet lahko znatno škodi donosnosti podjetja ribogojne dejavnosti. Zelo težko se je ubraniti pred temi plenilci, še posebej v primeru velikih ribnikov ali v lagunah. Učinkovitost metod odganjanja je dvomljiva, saj so plenilci hitro prilagodljivi. V primeru kormoranov je trenutno edina zaščita za ribolov in ribogojstvo morda upravljanje ribolovnih virov ob rastoči populaciji prosto živečih ptic“,

M. ker je Svet na seji dne 27. in 28. januarja 2003 glede strategije za trajnostni razvoj evropskega ribogojstva zahteval, da „je treba razviti skupno strategijo o živalih, ki jedo ribe (na primer kormorani)“,

N. ob upoštevanju smernic za načrt za upravljanje ravni populacije velikih mesojedcev (9), ki jih je Komisija pred kratkim objavila, zlasti glede pojasnitve pojmov, kot sta „favourable conservation status“ in „minimum viable population“, kot tudi glede ugotovitve, da se lahko varstveni cilji lažje dosežejo, če se število pripadnikov neke vrste ohranja pod teoretično najvišjo stopnjo zmogljivosti nekega območja,

O. ker imajo dosedanji poskusi nacionalnih, regionalnih in lokalnih ukrepov najrazličnejših vrst dokazano omejen učinek za omejevanje škode, ki jo povzroča populacija kormoranov,

P. ob upoštevanju dejstva, da sredstva v preteklih letih, ki so bila namenjena za zbiranje podatkov v ribiškem sektorju, niso bila v celoti porabljena (npr. proračunska postavka 11 07 02: Podpora upravljanju ribolovnih virov (izboljšanje znanstvenega svetovanja)),

Q. ker v skoraj vseh državah članicah izjeme za preprečevanje lokalne škode, sprejete v skladu s členom 9 direktive o ohranjanju prosto živečih ptic, kljub visokim upravnim naporom in socialnim stroškom niso vodile k trajnostni umiritvi problematike,

R. ker Komisija kljub večkratnim zahtevam, ki so jih izrekle prizadete strani (ribiška društva, nosilci ribolovne dejavnosti itd.), znanost, kot tudi odbori in predstavništva držav članic in regij, ni bila pripravljena, da pripravi nove predloge za rešitev vseevropske problematike,

1. poziva Komisijo in države članice, da s spodbujanjem rednih znanstvenih zbiranj da na razpolago zanesljive in splošno priznane podatke o skupni populaciji, strukturi ter merilih plodnosti in smrtnosti populacije kormoranov v Evropi;

2. predlaga, da se o številu in geografski porazdelitvi populacije kormoranov s pomočjo sistematičnega spremljanja populacije kormoranov, ki ga podpirajo EU in države članice, sestavi podatkovna podlaga, ki je splošno priznana in se vsako leto posodablja, pri čemer bodo intenzivneje sodelovali raziskovalni inštituti za ribištvo in zavodi za ribištvo;

3. poziva Komisijo, naj razpiše in financira znanstveni projekt, ki bo na podlagi trenutno znanih podatkov o populaciji zaroda, rodnosti in umrljivosti izdelal oceno o velikosti in strukturi celotne populacije kormoranov;

4. poziva Komisijo in države članice, naj na primeren način spodbujajo dvostransko in večstransko izmenjavo na znanstveni in upravni ravni v EU kot tudi s tretjimi državami ter označijo vir podatkov, sporočil, prispevkov ali objav, še posebej pa statističnih podatkov, tako da bo jasno razpoznaven njihov znanstveni ali uradni značaj oziroma bo razvidno, da so te podatke zbirala društva, zlasti društva za zaščito ptic in narave;

5. poziva Komisijo, naj predloži v preučitev protislovne sklepe glede načrta za upravljanje populacije kormoranov, ki so jih dosegli REDCAFE na eni ter FRAP oz. EIFAC na drugi strani;

6. poziva Komisijo, naj glede na stopnjo prizadetosti ustanovi delovno skupino z obveznim mandatom, ki bo v letu dni sistematično preučila stroške in koristi možnih ukrepov za upravljanje kormoranov na ravni držav članic, ocenila verodostojnost po logičnih in znanstvenih merilih in podala priporočilo;

7. poziva Komisijo, naj predloži večstopenjski ter evropsko usklajen načrt za upravljanje populacije kormoranov, ki jo dolgoročno vključuje v kulturno krajino, ne da so ogroženi cilji direktive o ohranjanju prosto živečih ptic in Nature 2000 na področju vrst rib in vodnih ekosistemov;

8. posebej poziva Komisijo, naj zavoljo boljše pravne varnosti ter enotne razlage jasneje določi pojem „resna škoda“, kot je bil uveden v tretji alinei točke (a) odstavka 1 člena 9 direktive o ohranjanju prosto živečih ptic;

9. poziva Komisijo, naj pripravi tudi bolj splošne smernice o naravi dovoljenih odstopanj po členu 9(1) direktive o ohranjanju prosto živečih ptic, vključno s podrobnimi pojasnili terminologije, če se ta zdi dvoumna;

10. poziva Komisijo in države članice, naj s povečanim sodelovanjem, usklajevanjem in komunikacijo na znanstveni in upravni ravni spodbujajo trajnostno upravljanje populacije kormoranov ter ustvarijo primerne pogoje za pripravo vseevropskega načrta za upravljanje populacije kormoranov;

11. poziva Komisijo, naj preveri vsa razpoložljiva pravna sredstva, da zmanjša negativne vplive populacije kormoranov na ribištvo in ribogojstvo in pri nadaljnji pripravi svoje pobude za spodbujanje ribogojstva v Evropi upošteva pozitivne učinke vseevropskega načrta za upravljanje populacije kormoranov ter po potrebi v tem okviru predstavi predloge za rešitev problematike kormoranov;

12. poziva Komisijo in države članice, naj se sredstva iz proračuna EU, ki so namenjena za zbiranje podatkov v ribiškem sektorju, še posebej iz proračunske postavke 11 07 02: Podpora upravljanju ribolovnih virov (izboljšanje znanstvenega svetovanja), namenijo tudi za raziskave, analize in napovedi o populaciji kormoranov na področju Evropske unije za prihodnje redno spremljanje te vrste ptic;

13. naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

(1) UL L 358, 31.12.2002, str. 59.

(2) UL L 103, 25.4.1979, str. 1.

(3) UL C 65, 4.3.1996, str. 158.

(4) UL L 206, 22.7.1992, str. 7.

(5) UL L 248, 22.9.2007, str. 17.

(6) REDCAFE (Reducing the Conflict between Cormorants and Fisheries on a Pan-European Scale) je projekt, ki ga je v 5. okvirnem programu za raziskave in razvoj financirala Evropska komisija in se je zaključil leta 2005.

(7) FRAP (Framework for Biodiversity Reconciliation Action Plans) je projekt, ki ga je v 5. okvirnem programu za raziskave in razvoj financirala Evropska komisija in se je zaključil leta 2006.

(8) EIFAC (European Inland Fisheries Advisory Commission) je svetovalni regionalni odbor za ribolov v celinskih vodah in ribogojstvo Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo.

(9) glej: http://ec.europa.eu/environment/nature/conservation/species/carnivores/index_en.htm.