[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 21.12.2007

COM(2007) 844 konč.

2007/0286 (COD)

Predlog

DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o industrijskih emisijah (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja)

(Prenovitev)

(predložila Komisija) [COM(2007) 843 konč.] [SEC(2007) 1679][SEC(2007) 1682]

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1) O ZADJE PREDLOGA

Razlogi za predlog in njegovi cilji

Lizbonska agenda, šesti okoljski akcijski program Skupnosti, pa tudi strategija trajnostnega razvoja EU so pomembni dejavniki v procesu pregleda Direktive o celovitem preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja (CPNO) ter z njo povezane zakonodaje o industrijskih emisijah. Eden glavnih vidikov zadeva doseganje okoljskih izboljšav ob hkratnem zagotavljanju stroškovne učinkovitosti in spodbujanju tehničnih inovacij. Poleg tega je pregled opredeljen v okviru boljše ureditve in je vključen v tekoči program ES za poenostavitev za obdobje 2006–2009.

Splošno ozadje

Industrijske dejavnosti so pomemben del našega gospodarstva. Vendar tudi prispevajo k onesnaževanju okolja, proizvodnji odpadkov in rabi energije. Kljub zmanjšanju emisij v zadnjih desetletjih so industrijske dejavnosti še vedno glavni vir onesnaževanja.

Direktiva CPNO se nanaša na približno 52 000 obratov. Emisije v zrak iz teh obratov predstavljajo velik delež skupnih emisij ključnih onesnaževal in daleč presegajo zastavljene ciljne vrednosti iz Tematske strategije o onesnaževanju zraka. Brez nadaljnjega zmanjšanja emisij iz obratov CPNO pozitivni učinki za zdravje in okolje, ki naj bi jih zagotovili ti cilji, ne bodo mogoči.

Industrijske dejavnosti imajo tudi druge pomembne učinke na okolje, na primer na vodo, tla in odpadke. Zato je ključnega pomena celosten pristop, ki bo pri izdajanju dovoljenj upošteval učinke na različne medije.

V središču takega pristopa je izvajanje najboljših razpoložljivih tehnologij (NRT). To pomeni uporabo uveljavljenih tehnologij, ki so najbolj učinkovite pri doseganju visoke stopnje varstva okolja na splošno in ki jih je mogoče izvajati v zadevnih sektorjih pod ekonomsko in tehnično izvedljivimi pogoji, ob upoštevanju stroškov in prednosti.

Komisija organizira izmenjavo informacij o NRT z državami članicami in drugimi zainteresiranimi stranmi, da bi pripravili referenčne dokumente NRT, ki bi za vsak industrijski sektor nakazali, kaj velja za NRT na ravni EU.

Industrijske obrate urejajo tudi sektorske direktive, ki določajo pogoje obratovanja in druge tehnične zahteve. Glede na Direktivo CPNO morajo te določbe veljati za minimalne zahteve.

Obstoječe določbe na področju, na katero se nanaša predlog

Cilj tega predloga je revidirati naslednje ločene dokumente in jih združiti v en pravni akt s pomočjo prenovitve:

Direktiva Sveta 78/176/EGS z dne 20. februarja 1978 o odpadkih iz industrije titanovega dioksida, UL L 54, 25.2.1978, str. 19

Direktiva Sveta 82/883/EGS z dne 3. decembra 1982 o postopkih za nadzor in spremljanje stanja prvin okolja, ki prihajajo v stik z odpadki iz industrije titanovega dioksida, UL L 378, 31.12.1982, str. 1

Direktiva Sveta 92/112/EGS z dne 15. decembra 1992 o postopkih usklajevanja programov za zmanjševanje in končno odpravo onesnaževanja z odpadki iz industrije titanovega dioksida, UL L 409, 31.12.1992, str. 11 (zadnje tri direktive so skupaj znane pod imenom „direktive TiO2“) .

Direktiva Sveta 96/61/ES z dne 24. septembra 1996 o celovitem preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja („Direktiva CPNO“), UL L 257, 10.10.1996, str. 26

Direktiva Sveta 1999/13/ES z dne 11. marca 1999 o omejevanju emisij hlapnih organskih spojin zaradi uporabe organskih topil v nekaterih dejavnostih in obratih, UL L 85, 29.3.1999, str. 1

Direktiva 2000/76/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. decembra 2000 o sežiganju odpadkov, UL L 332, 28.12.2000, str. 91

Direktiva 2001/80/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2001 o omejevanju emisij nekaterih onesnaževal v zrak iz velikih kurilnih naprav, UL L 309, 27.11.2001, str. 1

Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije

Ta predlog je skladen s členom 175 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, njegov namen pa je zagotoviti višjo raven varovanja zdravja ljudi in okolja.

2) P OSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENA UČINKA

Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi

Posvetovalne metode, glavni ciljni sektorji in splošni profil vprašancev Pregled se je pričel konec leta 2005 in temelji na obsežnem programu študij in stalnih posvetovanjih z zainteresiranimi stranmi, vključno z vzpostavitvijo svetovalne skupine, razpravo z zainteresiranimi strani in internetnim posvetovanjem.

Povzetek odgovorov in njihovo upoštevanje

Internetno posvetovanje je potekalo med 17. aprilom in 18. junijem 2007. Analiziranih je bilo približno 450 odgovorov.

Velika večina sodelujočih se strinja z naslednjim:

- zakonodaja EU mora še naprej celovito pokrivati vse glavne učinke, ki jih imajo na okolje obrati CPNO;

- NRT morajo ostati ključno načelo pri preprečevanju/minimaliziranju nevarnosti onesnaženja iz industrijskih obratov, referenčni dokumenti NRT pa morajo imeti glavno vlogo pri izvajanju NRT;

- na ravni EU je treba določiti nekatera minimalna pravila v zvezi z inšpekcijskimi pregledi ter opredeliti dodatne ukrepe na področju spremljanja emisij in poročanja o njih;

- s pomočjo specifičnih raziskav je mogoče opredeliti nove tehnologije, ki bi lahko postale NRT;

- nepotrebne zahteve glede spremljanja in poročanja za upravljavce je treba ukiniti, vse zahteve glede poročanja držav članic Komisiji pa je treba kombinirati in racionalizirati.

Vse osnovne informacije so na voljo na spletni strani CIRCA[1], ki je posvečena tej pobudi.

Zbiranje in uporaba izvedenskih mnenj

Zadevna znanstvena in strokovna področja

Pri pripravi tega predloga so bila uporabljena naslednja strokovna področja: (1) ocena učinka industrijskih emisij na zdravje in okolje (zrak, vodo, tla) (2) okoljske tehnologije za preprečevanje ali zmanjševanje industrijskih emisij (3) ekonomska analiza in modeliranje (4) ocena učinkov na zdravje, vključno s finančnimi vidiki (5) ocena koristi za ekosistem (6) strokovno znanje pri izdajanju dovoljenj in nadzoru industrijskih obratov.

Uporabljena metodologija

Glavne uporabljene metodologije so bila srečanja strokovnjakov in oddaja naročil za obsežen program študij, vključno z modeliranjem in zbiranjem podrobnih informacij o izvajanju prek študij primerov, ter sektorska in geografska ocena.

Glavne organizacije/strokovnjaki, vključeni v posvetovanja

Potekala so posvetovanja z velikim številom strokovnjakov iz držav članic, znanstveniki, industrijo, okoljskimi NVO in specializiranimi svetovalci.

Povzetek prejetih in uporabljenih mnenj

Povzetek mnenj, ki jih je Komisija prejela: (i) industrijske emisije lahko predstavljajo veliko nevarnost za zdravje ljudi in okolje, vendar jih je mogoče preprečevati in nadzorovati na stroškovno učinkovit način z uporabo najboljših razpoložljivih tehnologij, (ii) sedanje določbe je treba okrepiti, da bi lahko izkoriščali potencial NRT v korist okolja in državam članicam nudili podporo pri izvajanju teh določb, (iii) interakcije med različnimi zakonodajnimi akti je treba racionalizirati, nekatere določbe o poročanju in spremljanju pa poenostaviti, da bi zmanjšali nepotrebno upravno obremenitev in izboljšali sedanje izvajanje.

Načini za javno dostopnost strokovnih nasvetov

Vsa poročila (osnutki in končne verzije) strokovnjakov in kontaktnih oseb ter komentarji in prispevki zainteresiranih strani so javno objavljani na internetu.230

Ocena učinka

Glavni problemi, ugotovljeni pri oceni učinka (OU) se nanašajo na (1) pomanjkljivosti sedanje zakonodaje, zaradi katerih prihaja do nezadovoljivega izvajanja in težav pri izvršilnih ukrepih Skupnosti, zaradi tega pa tudi do manjših koristi za zdravje in okolje ter (2) na kompleksnost in premajhno skladnost različnih delov sedanjega pravnega okvira. Ti problemi otežujejo doseganje ciljev iz strategije trajnostnega razvoja EU in zlasti tematskih strategij, lahko pa tudi izkrivljajo konkurenco zaradi velikih razlik v okoljskih standardih in nepotrebne upravne obremenitve.

V OU so na podlagi teh ugotovitev ocenjene številne možnosti politik, da bi opredelili stroškovno učinkovit sveženj ukrepov za reševanje zgornjih problemov. Na podlagi ocene je Komisija predlagala naslednje:

Kar zadeva neskladnosti in kompleksnost sedanje zakonodaje, predlaga Komisija eno samo direktivo, v kateri bodo s prenovitvijo združene Direktiva CPNO in šest sektorskih direktiv.

Poleg tega je treba nekatere določbe obstoječe zakonodaje revidirati, da se bodo reševale pomanjkljivosti dejanske uporabe NRT, probleme, ki nastajajo zaradi nejasnosti zahtev (na primer izdajanje dovoljenj na podlagi NRT ali pregled dovoljenj), nezadostne določbe o izvrševanju in omejitvah zakonodaje glede na doseganje ciljev tematskih strategij. Nekatere izmed glavnih priporočenih sprememb zakonodaje so:

- pojasnitev in okrepitev koncepta NRT;

- revizija najmanjših mejnih vrednosti emisij za velike kurilne naprave in obrate, ki proizvajajo titanov dioksid, da bodo usklajeni s standardi NRT;

- ustanovitev odbora za prilagoditev nebistvenih tehničnih zahtev znanstvenemu in tehničnemu napredku ali določitev vrste in oblike poročanja držav članic;

- uvedba določb o inšpekcijskih pregledih in okoljskih izboljšavah;

- spodbujanje inovacij ter razvoj in uporaba novih tehnologij;

- poenostavitev in pojasnitev nekaterih določb o izdajanju dovoljenj, spremljanju in poročanju, da se zmanjša nepotrebna upravna obremenitev;

- razširitev in pojasnitev področja uporabe in zakonodajnih določb, da bi bolje prispevali k ciljem tematskih strategij.

Poročilo o OU je dostopno na: http://ec.europa.eu/environment/ippc/index.htm.

3) P RAVNI ELEMENTI PREDLOGA 05

Povzetek predlaganih ukrepov

Cilj sedanjega predloga sta revizija in združitev sedmih različnih direktiv, ki urejajo industrijske emisije, v eno samo direktivo.

Z uporabo prenovitve je mogoče tako obsežne predlagane spremembe direktiv kot tudi njihove prvotne določbe, ki se ne spremenijo, združiti v eno besedilo.

Poleg tega so nekatere določbe v predlogu okrepljene ali dodane, da bi zagotovili boljše izvajanje in izvrševanje zakonodaje s strani nacionalnih organov, da bi dosegli večjo stopnjo okoljske zaščite, hkrati pa poenostavili zakonodajo in zmanjšali nepotrebno upravno obremenitev. Jasnejše določbe bodo omogočile boljše spremljanje in izvrševanje zakonodaje z ukrepi Skupnosti.

Pravna podlaga

Glavni cilj direktive je varstvo okolja. Zato ta predlog temelji na členu 175 ES.

Načelo subsidiarnosti

Načelo subsidiarnosti se uporablja, če ta predlog ne spada v izključno pristojnost Skupnosti.

Ciljev predloga ni mogoče zadovoljivo uresničiti z ukrepi držav članic iz naslednjih razlogov:

Obstoječa zakonodaja določa minimalne standarde za preprečevanje in nadzor industrijskih emisij v Skupnosti. To načelo je v predlogu ohranjeno. Poleg tega večina industrijskih emisij (na primer v zrak ali vodo) presega državne meje. Vse države članice morajo zato sprejeti ukrepe za zmanjšanje nevarnosti za prebivalstvo in okolje v vseh državah članicah.

Cilji predloga bodo laže doseženi z ukrepi Skupnosti iz naslednjih razlogov:

Glavni namen tega predloga je sprememba in poenostavitev obstoječe zakonodaje na področju industrijskih emisij, ki določa minimalne standarde za preprečevanje in nadzor industrijskih emisij v celotni Skupnosti. Industrijske emisije močno prispevajo k skupnim emisijam v zrak, vodo in tla, pa tudi k proizvodnji odpadkov in porabi energije. Industrijske emisije na splošno tudi presegajo državne meje, kar pomeni, da onesnaževala, izpuščena v zrak ali vodo, prispevajo k onesnaženosti, ki se meri v drugih državah članicah. Resnost problema zahteva ukrepanje na ravni Skupnosti. Posamezne države članice ne morejo rešiti problemov same, zato je potrebno skupno ukrepanje na ravni EU.

Predlog se osredotoča na poenostavitve obstoječe zakonodaje in krepitev nekaterih določb za izboljšanje izvajanja s strani držav članic in izvrševanje zakonodaje z ukrepi Skupnosti. Predlog prepušča način izvajanja, izvrševanja in usklajevanja odločitvi ustreznih organov države članice, s čimer zagotavlja minimalne standarde varovanja okolja in vseh državljanov Evropske unije.

Predlog je zato skladen z načelom subsidiarnosti.

Načelo sorazmernosti

Predlog je v skladu z načelom sorazmernosti zaradi naslednjih razlogov.

Izbrani pravni akt je direktiva, saj (1) je namen predloga prenoviti in poenostaviti obstoječe direktive in (2) določa cilje, podrobnosti izvajanja pa prepušča državam članicam.

332

Predlog uvaja številne novosti, ki bodo zmanjšale nepotrebne finančne in upravne obremenitve, zlasti s spodbujanjem kombiniranega izdajanja dovoljenj na ravni držav članic za obrate, ki so predmet različnih delov zakonodaje na ravni EU, s poenostavitvijo zahtev za spremljanje in poročanje ter z delovanjem v smeri skupnega informacijskega sistema in elektronskega poročanja o industrijskih emisijah. Poleg tega bodo nekatere zahteve za poročanje razveljavljene.

Čeprav predlog uvaja bolj specifične določbe o izvrševanju, skladnosti in pregledih dovoljenj, pušča dovolj prožnosti za organe držav članic, da vzpostavijo najbolj stroškovno učinkovite režime izvajanja za dosego ciljev zakonodaje. Poleg tega bo predlog pojasnil sedanje področje uporabe zakonodaje, da bi se izognili obstoječim nedoslednim in neusklajenim razlagam s strani držav članic. Za vključitev v zakonodajo je predlagano omejeno število dodatnih sektorjev na podlagi temeljite analize vplivov, ki prikazujejo potrebnost, dodano vrednost in sorazmernost takšne razširitve.

Predlog je zato v skladu z načelom sorazmernosti.

Izbira instrumentov

Predlagani instrument: direktiva.

2

Druga sredstva ne bi bila primerna iz naslednjih razlogov:

Cilj sedanjega predloga je združitev in poenostavitev obstoječih sedmih direktiv v en akt. Ob upoštevanju tega in na podlagi dejstva, da obstoječa zakonodaja določa cilje Skupnosti, vendar prepušča izbiro ukrepov za uskladitev državam članicam, je najboljši instrument direktiva.

4) P RORAČUNSKE POSLEDICE 09

Predlog ne vpliva na proračun Skupnosti.

5) D ODATNE INFORMACIJE 510

Poenostavitev

Predlog predvideva poenostavitev zakonodaje in poenostavitev upravnih postopkov za javne organe (EU ali nacionalne).

Prenova bo poenostavila in racionalizirala obstoječe določbe. Odvečne določbe in nepotrebne obveznosti bodo razveljavljene, zahteve glede poročanja in spremljanja pa poenostavljene z delovanjem v smeri elektronskega poročanja. To naj bi pripomoglo k ukrepom držav članic za zmanjšanje nepotrebnih upravnih obremenitev, ker spremenjene prakse izvajanja na ravni držav članic prinašajo največje prihranke. To se odraža v naravi zakonodaje, ki zagotavlja okvir in načela namesto podrobnosti o izvajanju. 515

Predlog je vključen v tekoči program Komisije za poenostavitev pravnega reda Skupnosti ter njenega delovnega in zakonodajnega programa pod sklicem 2007/ENV/002.

Razveljavitev veljavne zakonodaje

Sprejetje predloga bo razveljavilo sedem obstoječih direktiv.

Klavzula o pregledu/reviziji/časovni omejitvi veljavnosti

Komisija bo pregledala izvajanje zakonodaje in o tem vsake tri leta poročala Svetu in Evropskemu parlamentu.

Korelacijska tabela

Države članice morajo Komisiji predložiti besedilo nacionalnih določb, s katerimi se prenese Direktiva, ter korelacijsko tabelo med navedenimi določbami in to direktivo.

Evropski gospodarski prostor

Predlagani akt zadeva EGP in se mora zato razširiti na Evropski gospodarski prostor.

Podrobna razlaga predloga

Področje uporabe sedanjih direktiv ni bilo spremenjeno. Predlog se uporablja za dejavnosti iz Priloge I (glede na področje uporabe sedanje Direktive CPNO) in iz dela 1 Priloge VII (glede na področje uporabe sedanje Direktive o emisijah topil), za kurilne naprave, za sežigalnice odpadkov in naprave za sosežig odpadkov ter za obrate, ki proizvajajo titanov dioksid. Sedanje področje uporabe Priloge I je bilo malo spremenjeno in zdaj vključuje dodatne dejavnosti, kot so kurilne naprave med 20 in 50 MW, konzerviranje lesa in lesnih proizvodov ter proizvodnjo lesenih plošč.

Predlog je oblikovan v sedmih poglavjih. Poglavje I je splošni krovni del, ki opredeljuje skupne določbe, ki se uporabljajo za vse industrijske dejavnosti, ki jih zajema ta direktiva. Poglavje II zajema dejavnosti iz Priloge I in opredeljuje posebne določbe za te dejavnosti s spremembami sedanjih zahtev Direktive CPNO. Poglavja III do VI vsebujejo minimalne tehnične zahteve za velike kurilne naprave, sežigalnice odpadkov, obrate, ki uporabljajo topila oziroma obrate, ki proizvajajo titanov dioksid. Poglavje VII vsebuje določbe o pristojnih organih, poročanju držav članic, odboru, kaznih in standardne končne določbe.

Opombe k členom

Opombe k členom se nanašajo le na tiste člene, ki so novi ali v katerih so bile uvedene obsežne spremembe.

- Določanje pogojev v dovoljenju za dejavnosti iz Priloge I (členi 14 do 17)

Za doseganje visoke stopnje varovanja okolja kot celote mora dovoljenje vključevati vse potrebne ukrepe, vključevati pa mora tudi mejne vrednosti emisij za onesnaževala, ustrezne zahteve za zaščito tal in podtalnice ter zahteve za spremljanje. Pogoji dovoljenja morajo biti določeni na podlagi najboljših razpoložljivih tehnologij.

Za določitev tega, kaj se šteje za najboljše razpoložljive tehnologije, in za omejitev neravnovesij v Skupnosti glede vrednosti emisij industrijskih dejavnosti Komisija sprejme referenčne dokumente za najboljše razpoložljive tehnologije, v nadaljevanju „referenčni dokumenti NRT“, ki bodo rezultat izmenjave informacij z zainteresiranimi stranmi.

Podrobna analiza je pokazala, da obstajajo pomembne pomanjkljivosti pri izvajanju najboljših razpoložljivih tehnologij zaradi nejasnih določb o NRT v sedanji zakonodaji, velike stopnje svobode, ki jo imajo pristojni organi, da odstopajo od tega pri izdajanju dovoljenj, ter nejasne vloge referenčnih dokumentov NRT. Zato dovoljenja v okviru Direktive CPNO pogosto vključujejo pogoje, ki ne temeljijo na NRT, kot so določeni v referenčnem dokumentu NRT, ta odstopanja pa so utemeljena le v majhnem obsegu, če sploh.

Zaradi teh pomanjkljivosti ni takih koristi za okolje, kot so bile zastavljene na začetku, izkrivljanja na notranjem trgu pa so še naprej obsežna.

Za reševanje teh pomanjkljivosti predlog opredeljuje določbe za krepitev in pojasnitev uporabe NRT. Predlog zahteva, da so referenčni dokumenti NRT referenca za določanje pogojev v dovoljenju in da mejne vrednosti emisij ne presegajo vrednosti emisij, povezanih z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, kot so opisane v referenčnih dokumentih NRT.

Za upoštevanje nekaterih posebnih okoliščin predlog pristojnim organom omogoča, da odobrijo odstopanja s katerimi omogočijo, da mejne vrednosti emisij presežejo vrednosti emisij, ki se nanašajo na najboljše razpoložljive tehnologije, kot so opisane v referenčnih dokumentih NRT. Vendar morajo takšna odstopanja temeljiti na dobro opredeljenih merilih in ne smejo preseči mejnih vrednosti emisij iz poglavij III do VI te direktive. Poleg tega mora biti javnosti omogočen dostop do takšnih odstopanj skupaj z njihovimi pojasnili.

Da bi upravljavci lahko preizkusili nastajajoče tehnologije, ki bi lahko zagotovile večjo stopnjo varovanja okolja, predlog uvaja možnost, da pristojni organ odobri začasno odstopanje od vrednosti emisij, ki se nanašajo na najboljše razpoložljive tehnologije, kot so opisane v referenčnih dokumentih NRT.

Predlog uvaja tudi novo zahtevo po rednem spremljanju stanja tal in podtalnice na kraju obrata, da se zagotovi, da so na voljo ustrezne informacije za varovanje teh prvin pred onesnaženjem z nevarnimi snovmi.

- Določbe o skladnosti in večjih okoljskih izboljšavah za dejavnosti iz Priloge I (členi 22, 24 in 25)

V sedanjem pravnem redu so določbe za poročanje o skladnosti, inšpekcijske preglede in preglede dovoljenj nejasne, zaradi česar pri izvajanju zakonodaje nastajajo velike razlike med državami članicami, varstvo okolja ni zadovoljivo, prihaja pa tudi do izkrivljanja notranjega trga.

Predlog zato opredeljuje bolj specifične določbe, da se zagotovi učinkovito izvajanje in izvrševanje te direktive Zato je uvedena nova določba, ki od upravljavcev zahteva, da pristojnemu organu redno poročajo o skladnosti s pogoji v dovoljenju. Države članice morajo prav tako zagotoviti, da v primeru neskladnosti s to direktivo upravljavec in pristojni organ sprejmeta potrebne ukrepe.

Predlog uvaja tudi zahtevo, da se pogoji v dovoljenju ponovno preverijo in po potrebi posodobijo, ko je sprejet nov ali posodobljen referenčni dokument NRT, ter da se upošteva razvoj najboljših razpoložljivih tehnologij ali druge spremembe pri obratovanju obrata.

Poleg tega predlog uvaja zahtevo, da države članice zagotovijo sistem okoljskih inšpekcijskih pregledov. Te nove določbe v veliki meri temeljijo na Priporočilu 2001/331/ES o določitvi minimalnih meril za okoljske inšpekcijske preglede v državah članicah.

Te nove spremembe bodo pripomogle k zagotavljanju in v nekaterih primerih pospeševanju izvajanja NRT, kar bo prispevalo k doseganju ciljev tematskih strategij in zmanjševanju izkrivljanja konkurence.

- Zaprtje in sanacija lokacije za dejavnosti iz Priloge I (člen 23)

Industrijske dejavnosti lahko privedejo do pomembnih negativnih učinkov na kakovost tal in podtalnice zaradi uporabe, proizvodnje ali izpusta nevarnih snovi. Določbe sedanjega pravnega reda so nejasne glede zahteve po zaprtju in sanaciji lokacije ob dokončnem prenehanju dejavnosti.

Za pojasnitev teh zahtev in lažje doseganje ciljev tematske strategije za varstvo tal predlog zahteva, da upravljavci pripravijo izhodiščno poročilo, da se zagotovijo količinsko opredeljene informacije o stanju onesnaženja tal in podtalnice. Ob dokončnem prenehanju dejavnosti se od upravljavca zahteva, da sanira lokacijo in jo povrne v navedeno stanje.

- Mejne vrednosti emisij za kurilne naprave (člena 33 in 35, dela 1 in 2 Priloge V)

Emisije v zrak iz velikih kurilnih naprav predstavljajo velik delež skupnih emisij ključnih onesnaževal in daleč presegajo zastavljene ciljne vrednosti iz Tematske strategije o onesnaževanju zraka. Brez nadaljnjega zmanjšanja emisij iz teh naprav pozitivni učinki za zdravje in okolje, ki naj bi jih zagotovili ti cilji, ne bodo mogoči. Zato je treba za nekatere vrste kurilnih naprav in onesnaževal zastaviti strožje mejne vrednosti emisij, ki bodo usklajene z najboljšimi razpoložljivimi tehnikami.

- Zahteve glede spremljanja za sežigalnice odpadkov in naprave za sosežig odpadkov (člena 43 in 35, del 6 Priloge VI)

Za poenostavitev zakonodaje in zmanjšanje nepotrebnih upravnih stroškov brez spremenjene stopnje varstva okolja predlog uvaja nekatera nadaljnja odstopanja od sedanjih minimalnih zahtev za spremljanje določenih emisij, ki jih proizvajajo sežigalnice in naprave za sosežig odpadkov. Ta odstopanja lahko pristojni organi odobrijo le pod posebnimi pogoji, določenimi v predlogu.

- Mejne vrednosti emisij in zahteve glede poročanja za obrate, ki proizvajajo titanov dioksid (člena 63 in 64, deli 1, 3 in 4 Priloge VIII)

Obrati, ki proizvajajo titanov dioksid, lahko povzročijo znatno onesnaževanje zraka in vode. Za zmanjšanje teh učinkov predlog uvaja za nekatera onesnaževala strožje mejne vrednosti emisij, ki bodo usklajene z najboljšimi razpoložljivimi tehnikami

- Izvedbeni ukrepi

Ta direktiva Komisiji dodeljuje izvedbena pooblastila. Primeri, v katerih so dodeljena izvedbena pooblastila, so posebej navedeni v posameznem zadevnem členu. Ukrepi, ki naj bi jih Komisija sprejela, bodo predmet regulativnega postopka s pregledom iz členov 5a(1) do (4) in 7 Sklepa 1999/468/ES.

Izvedbeni ukrepi se bodo uporabili za določanje meril za odobritev odstopanj od vrednosti emisij, ki so povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, kot so opisane v referenčnih dokumentih NRT, in za prilagoditev nebistvenih minimalnih zahtev iz Prilog V do VIII znanstvenemu in tehničnemu napredku.

ê 96/61/ES (prilagojeno)

ð novo

2007/0286 (COD)

Predlog

DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

ðo industrijskih emisijah ï o (celovitoem preprečevanjeu in nadzorovanjeu onesnaževanja)

(Besedilo velja za EGP)

ð EVROPSKI PARLAMENT IN ï SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 130s √ 175 Õ (1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[2],

ob upoštevanju mnenja √ Evropskega Õ eEkonomsko-socialnega odbora[3],

ob upoštevanju mnenja Odbora regij[4],

v skladu s postopkom iz člena 189c √ 251 Õ Pogodbe[5],

ob upoštevanju naslednjega:

ò novo

1. Potrebne so številne bistvene spremembe Direktive Sveta 78/176/EGS z dne 20. februarja 1978 o odpadkih iz industrije titanovega dioksida[6], Direktive Sveta 82/883/EGS z dne 3. decembra 1982 o postopkih za nadzor in spremljanje stanja prvin okolja, ki prihajajo v stik z odpadki iz industrije titanovega dioksida[7], Direktive Sveta 92/112/EGS z dne 15. decembra 1992 o postopkih usklajevanja programov za zmanjševanje in končno odpravo onesnaževanja z odpadki iz industrije titanovega dioksida[8], Direktive Sveta 96/61/ES z dne 24. septembra 1996 o celovitem preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja[9], Direktive Sveta 1999/13/ES z dne 11. marca 1999 o omejevanju emisij hlapnih organskih spojin zaradi uporabe organskih topil v nekaterih dejavnostih in obratih[10], Direktive 2000/76/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. decembra 2000 o sežiganju odpadkov[11] ter Direktive 2001/80/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2001 o omejevanju emisij nekaterih onesnaževal v zrak iz velikih kurilnih naprav[12]. Zaradi jasnosti bi bilo treba navedene direktive prenoviti.

2. Da bi se preprečilo, zmanjšalo in v čim večji meri odpravilo onesnaževanje, ki je posledica industrijskih dejavnosti, v skladu z načelom „plača povzročitelj obremenitve“ in načelom preprečevanja obremenjevanja okolja, je treba vzpostaviti splošen okvir za nadzor glavnih industrijskih dejavnosti, pri čemer je treba dati prednost ukrepanju pri viru in zagotoviti preudarno upravljanje naravnih virov.

3. Različni načini ločenega nadzorovanja emisij v zrak, vodo ali tla lahko spodbudijo prenos onesnaževanja z ene prvine okolja na drugo, namesto da bi varovali okolje kot celoto. Zato je primerno zagotoviti celosten pristop k preprečevanju in nadzoru emisij v zrak, vodo ali tla, ravnanju z odpadki, učinkoviti rabi energije in preprečevanju nesreč.

4. Primerno je, da se zakonodaja, ki se nanaša na industrijske obrate, popravi, z namenom da se obstoječe določbe poenostavijo in pojasnijo, zmanjšajo nepotrebne upravne obremenitve in izvedejo sklepi sporočil Komisije o Tematski strategiji o onesnaževanju zraka[13], Tematski strategiji za varstvo tal[14] ter Tematski strategiji o preprečevanju in recikliranju odpadkov[15], ki so bila sprejeta po Sklepu št. 1600/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. julija 2002 o šestem okoljskem akcijskem programu Skupnosti[16]. Navedene tematske strategije določajo cilje za zaščito zdravja ljudi in okolja, ki jih ni mogoče doseči brez nadaljnjega zmanjševanja emisij zaradi industrijskih dejavnosti.

5. Da se zagotovi preprečevanje in nadzor onesnaževanja, lahko posamezni obrat deluje le, če ima dovoljenje ali v primeru nekaterih obratov in dejavnosti, pri katerih se uporabljajo organska topila, le če ima dovoljenje ali če je registriran.

6. Za lažjo odobritev dovoljenj morajo imeti države članice možnost, da določijo zahteve za nekatere vrste obratov v splošnih zavezujočih predpisih.

7. Da bi se izognili dvojni ureditvi, dovoljenje obrata, ki ga zajema Direktiva 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES[17], ne sme vključevati mejne vrednosti emisij za emisije toplogrednih plinov, razen če to ni potrebno za zagotovitev, da se ne povzroči znatno lokalno onesnaženje, ali če je obrat začasno izključen iz navedene sheme.

8. Upravljavci morajo pristojnemu organu predložiti vlogo za dovoljenje, ki vsebuje informacije, ki so potrebne za določanje pogojev v dovoljenju. Upravljavci morajo imeti pri predložitvi vloge za dovoljenje možnost, da uporabijo informacije, ki izhajajo iz izvajanja Direktive Sveta 85/337/EGS z dne 27. junija 1985 o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje[18] in Direktive Sveta 96/82/ES z dne 9. decembra 1996 o obvladovanju nevarnosti večjih nesreč, v katere so vključene nevarne snovi[19].

9. Dovoljenje mora vključevati vse potrebne ukrepe za doseganje visoke stopnje varovanja okolja kot celote, vključevati pa mora tudi mejne vrednosti emisij za onesnaževala, ustrezne zahteve za varovanje tal in podtalnice ter zahteve za spremljanje in nadzorovanje. Pogoji dovoljenja morajo biti določeni na podlagi najboljših razpoložljivih tehnologij.

10. Za določitev tega, kaj se šteje za najboljše razpoložljive tehnologije, in za omejitev neravnovesij v Skupnosti glede vrednosti emisij industrijskih dejavnosti mora Komisija sprejeti referenčne dokumente za najboljše razpoložljive tehnologije, v nadaljevanju „referenčni dokumenti NRT“, ki bodo rezultat izmenjave informacij z zainteresiranimi stranmi. Navedeni referenčni dokumenti NRT morajo biti referenca za določanje pogojev v dovoljenju. Lahko jih dopolnijo drugi viri.

11. Za upoštevanje nekaterih posebnih okoliščin morajo imeti pristojni organi možnost, da odobrijo odstopanja s katerimi omogočijo, da mejne vrednosti emisij presežejo vrednosti emisij, ki se nanašajo na najboljše razpoložljive tehnologije, kot so opisane v referenčnih dokumentih NRT. Takšna odstopanja morajo temeljiti na dobro opredeljenih merilih in ne smejo preseči mejnih vrednosti emisij, ki jih določa ta direktiva.

12. Da bi upravljavci lahko preizkusili nastajajoče tehnologije, ki bi lahko zagotovile večjo stopnjo varovanja okolja, mora imeti pristojni organ tudi možnost, da odobri začasno odstopanje od vrednosti emisij, ki se nanašajo na najboljše razpoložljive tehnologije, kot so opisane v referenčnih dokumentih NRT.

13. Spremembe v obratu lahko povzročijo večjo stopnjo onesnaževanja okolja. Zato mora biti pristojni organ obveščen o vsaki načrtovani spremembi, ki bi lahko vplivala na okolje. Znatne spremembe obratov, ki imajo lahko pomembne negativne vplive na ljudi ali okolje, morajo biti predmet ponovnega preverjanja dovoljenja, da se zagotovi, da zadevni obrati še naprej izpolnjujejo zahteve te direktive.

14. Trošenje živinskega gnojila in gnojevke ima lahko velik učinek na kakovost okolja. Za zagotovitev celostnega preprečevanja in nadzora teh učinkov je treba, da gnojilo ali gnojevko, ki nastane zaradi dejavnosti, ki jih zajema ta direktiva, trosijo upravljavec ali tretje stranke, ki uporabljajo najboljše razpoložljive tehnologije. Da se državam članicam omogoči prožnost pri izpolnjevanju teh zahtev, se lahko uporaba najboljših razpoložljivih tehnologij pri trošenju upravljavca ali tretje stranke določi v dovoljenju ali v drugih ukrepih.

15. Da se upošteva razvoj najboljših razpoložljivih tehnologij ali druge spremembe na obratu, je treba pogoje v dovoljenju redno preverjati in po potrebi posodobiti, zlasti če Komisija sprejme nov ali posodobljen referenčni dokument NRT.

16. Treba je zagotoviti, da delovanje obrata ne povzroča poslabšanja kakovosti tal ali podtalnice. Pogoji v dovoljenju morajo zato vključevati spremljanje stanja tal in podtalnice, upravljavec pa mora ob dokončnem prenehanju dejavnosti sanirati lokacijo.

17. Da se zagotovi učinkovito izvajanje in izvrševanje te direktive, morajo upravljavci pristojnemu organu redno poročati o skladnosti s pogoji v dovoljenju. Države članice morajo zagotoviti, da v primeru neskladnosti s to direktivo upravljavec in pristojni organ sprejmeta potrebne ukrepe ter zagotovita sistem okoljskih inšpekcijskih pregledov.

18. Potrebno je učinkovito sodelovanje javnosti pri sprejemanju odločitev, da se omogoči, da javnost izrazi mnenja in skrbi, ki lahko zadevajo te odločitve, nosilec odločitev pa se jih zaveda ter tako poveča odgovornost in transparentnost procesa odločanja in prispeva k zavesti javnosti o okoljskih vprašanjih in podpori sprejetim odločitvam. Člani zadevne javnosti morajo imeti dostop do sodišč, da bi prispevali k varovanju pravice živeti v okolju, ki je primerno za osebno zdravje in dobro počutje.

19. Velike kurilne naprave znatno prispevajo k emisijam onesnaževal v zrak, kar močno vpliva na zdravje ljudi in okolje. Za zmanjšanje tega učinka in nadaljnje delo v smeri izpolnjevanja zahtev Direktive 2001/81/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2001 o nacionalnih zgornjih mejah emisij za nekatera onesnaževala zraka[20] in ciljev, določenih v Sporočilu Komisije o Tematski strategiji o onesnaževanju zraka je treba za nekatere vrste kurilnih naprav in onesnaževal določiti strožje mejne vrednosti emisij na ravni Skupnosti.

20. V primeru nenadne prekinitve v dobavi goriva z nizko vsebnostjo žvepla ali plina, ki je posledica hudega pomanjkanja, mora imeti pristojni organ možnost, da odobri začasna odstopanja, ki omogočijo, da emisije zadevnih kurilnih naprav presežejo mejne vrednosti emisij, ki so določene v tej direktivi.

21. Zadevni upravljavec ne sme uporabljati kurilne naprave več kot 24 ur po okvari ali izpadu naprave za čiščenje odpadnih plinov in obratovanje brez čiščenja odpadnih plinov ne sme presegati 120 ur v katerem koli dvanajst mesečnem obdobju, da se omejijo negativni učinki onesnaženja na okolje. Vendar, če obstaja nujna potreba po oskrbi z energijo ali če se je treba izogniti splošnemu povečanju emisij z uporabo druge kurilne naprave, morajo imeti pristojni organi možnost, da odobrijo odstopanje od teh časovnih omejitev.

22. Da se zagotovi visoka raven varstva okolja in varovanja zdravja ljudi in da se odpravi čezmejno premeščanje odpadkov v tiste naprave, ki obratujejo v okviru nižjih okoljskih standardov, je treba ohraniti in določiti stroge obratovalne pogoje, tehnične zahteve in mejne vrednosti emisij za sežigalnice odpadkov ali naprave za sosežig odpadkov v Skupnosti.

23. Uporaba organskih topil v nekaterih dejavnostih in obratih povečuje emisije organskih spojin v zrak, ki prispevajo k lokalnemu in čezmejnemu nastajanju fotokemijskih oksidantov, kar škoduje naravnim virom in škodljivo učinkuje na zdravje ljudi. Zato je treba proti uporabi organskih topil preventivno ukrepati in določiti obveznost upoštevanja mejnih vrednosti emisij za organske spojine ter ustrezne obratovalne pogoje. Zato mora obstajati možnost, da se upravljavcem odobri odstopanje od upoštevanja mejnih vrednosti emisij, če drugi ukrepi, kot je uporaba izdelkov ali postopkov z malo ali brez topil, zagotavljajo nadomestne načine doseganja enakovrednih omejitev za emisije.

24. Obrati, ki proizvajajo titanov dioksid, lahko povzročijo znatno onesnaževanje zraka in vode. Za zmanjšanje teh učinkov je treba za nekatere vrste onesnaževal določiti strožje mejne vrednosti emisij na ravni Skupnosti.

25. Ukrepe, potrebne za izvajanje te direktive, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o postopkih za izvajanje izvedbenih pooblastil, dodeljenih Komisiji[21].

26. Zlasti je treba Komisiji dodeliti pooblastila za določitev meril za odobritev odstopanj od vrednosti emisij, ki so povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, kot so opisane v referenčnih dokumentih NRT in za določanje pogostosti rednega spremljanja in vsebine izhodiščnega poročila ter meril, ki se bodo uporabila pri ocenjevanju okoljskih tveganj. Komisiji je prav tako treba dodeliti pooblastila za sprejemanje ukrepov glede razvoja in uporabe nastajajočih tehnologij, v nekaterih primerih za določanje povprečnih mejnih vrednosti emisij za žveplov dioksid, za določanje datuma od katerega se izvajajo stalne meritve emisij težkih kovin, dioksinov in furanov v zrak, za določanje vrste in oblike informacij, ki jih morajo države članice dati na voljo Komisiji o izvajanju te direktive in za prilagajanje prilog V do VIII znanstvenemu in tehničnemu napredku. V primeru sežigalnic odpadkov in naprav za sosežig odpadkov to lahko vključuje določanje meril, na podlagi katerih se lahko dovolijo odstopanja od rednega spremljanja celotnih emisij prahu. Ker so navedeni ukrepi splošnega obsega in je njihov namen sprememba nebistvenih elementov te direktive ali dopolnitev te direktive z dodajanjem novih nebistvenih elementov, jih je treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES.

27. Države članice naj določijo pravila o kaznih za kršitve določb te direktive in zagotovijo njihovo izvajanje. Navedene kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

28. Da se obstoječim obratom zagotovi dovolj časa, da se tehnično prilagodijo novim zahtevam te direktive, se morajo nove zahteve uporabljati za te obrate po določenem obdobju od datuma začetka uporabe te direktive. Kurilne naprave potrebujejo dovolj časa, da namestijo naprave za zmanjševanje emisij za upoštevanje mejnih vrednosti emisij iz Priloge V.

29. Ker države članice ne morejo v zadostni meri doseči ciljev ukrepa za zagotovitev visoke ravni varovanja in izboljšanja kakovosti okolja, in ker je zaradi čezmejne narave onesnaževanja zaradi industrijskih dejavnosti cilj mogoče bolje doseči na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega okvirov, ki so potrebni za dosego navedenih ciljev.

30. Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in upošteva sprejeta načela, zlasti načela Listine o temeljnih pravicah Evropske unije. Ta direktiva si zlasti prizadeva spodbujati uporabo člena 37 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah.

31. Obveznost prenosa te direktive v nacionalno zakonodajo je treba omejiti na tiste določbe, ki v primerjavi s prejšnjimi direktivami pomenijo vsebinsko spremembo. Obveznost prenosa nespremenjenih določb izhaja iz predhodnih direktiv.

32. Ta direktiva ne sme posegati v obveznosti držav članic glede rokov za prenos direktiv v nacionalno pravo in začetka njihove uporabe, določenih v delu B Priloge IX –

ê 96/61/ES (prilagojeno)

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

POGLAVJE I

√ Skupne določbe Õ

Člen 1

Namen in področje uporabe √ Vsebina Õ

Namen teTa direktivae je doseči √ določa pravila o Õ celovitemo preprečevanjue in nadzorovanjue onesnaževanja okolja, ki je posledica √ industrijskih Õ dejavnosti, navedenih v Prilogi I.

Ta direktiva določa √ tudi Õ ukrepe √ pravila Õ za preprečevanje ali, če to ni izvedljivo, za zmanjševanje emisij v zrak, vodo in tla pri navedenih dejavnostih, vključno z ukrepi glede √ ter za preprečevanje proizvodnje Õ odpadkov, da bi dosegli visoko stopnjo varstva okolja kot celote, brez poseganja v Direktivo 85/337/EGS in druge ustrezne določbe Skupnosti.

ò novo

Člen 2

Področje uporabe

1. Ta direktiva se uporablja za industrijske dejavnosti, ki povzročajo onesnaževanje okolja, iz poglavij II do VI.

2. Ta direktiva se ne uporablja za raziskovalne dejavnosti, razvojne dejavnosti ali preizkušanje novih proizvodov in postopkov.

ê 96/61/ES (prilagojeno)

Člen 2 3

Opredelitve

Za namene te direktive pomeni izraz √ se uporabljajo naslednje opredelitve Õ :

(1)1. „snov“ pomeni kakršenkoli kemični element in njegove spojine, razen √ naslednjih snovi: Õ

(a) radioaktivnih snovi v smislu √ , kot jih opredeljuje Õ Direktivae Sveta 80/836/Euratom 96/29/Euratom z dne 13. maja 1996 o določitvi temeljnih varnostnih standardov za varstvo zdravja delavcev in prebivalstva pred nevarnostmi zaradi ionizirajočega sevanja[22]; in

(b) gensko spremenjenih organizmov v smislu √ mikroorganizmov, kot jih opredeljuje Õ Direktivae Sveta 90/219/EGS z dne 23. aprila 1990 o uporabi gensko spremenjenih mikroorganizmov v zaprtih sistemih[23]; in

√ (c) gensko spremenjenih organizmov, kot jih opredeljuje Õ Direktivae 90/220/EGS[24] 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. marca 2001 o namernem sproščanju gensko spremenjenih organizmov v okolje in razveljavitvi Direktive Sveta 90/220/EGS[25];

(2)2. „onesnaževanje okolja“ pomeni neposredno ali posredno vnašanje snovi, vibracij, toplote ali hrupa v zrak, vodo ali tla, ki je posledica človekove dejavnosti in lahko škoduje zdravju ljudi ali kakovosti okolja, poškoduje materialno lastnino ali škoduje ali posega v uživanje in druge dovoljene rabe okolja;

(3)3. „obrat“ pomeni nepremično tehnično enoto, kjer √ v kateri Õ poteka ena ali več dejavnosti, ki so navedene v Prilogi I √ ali v delu 1 Priloge VII Õ , in katere koli z njimi neposredno povezane dejavnosti √ na istem mestu Õ, ki so tehnično povezane z dejavnostmi, ki se izvajajo na tem mestu √ so navedene v teh prilogah Õ in bi lahko vplivale na emisije in onesnaževanje okolja;

4. „obstoječi obrat“ obrat, ki obratuje, ali obrat, ki že ima dovoljenje, izdano v skladu z zakonodajo, ki je veljala pred začetkom veljavnosti te direktive, ali katerega vloga za dovoljenje je po mnenju pristojnega organa popolna, če ta obrat začne obratovati najkasneje eno leto po začetku veljavnosti te direktive;

(4)5. „emisija“ pomeni neposreden ali posreden izpust ali oddajanje snovi, vibracij, toplote ali hrupa iz posameznega ali razpršenih virov v obratu, v zrak, vodo ali tla;

(5)6. „mejna vrednost emisij“ pomeni maso, izraženo z nekaterimi posebnimi parametri, koncentracijo in/ali višino emisije, ki v enem ali več časovnih obdobjih ne sme biti presežena. Mejna vrednost emisije je lahko določena tudi za posamezne skupine, družine ali vrste snovi, posebej za tiste, navedene v Prilogi III. Mejna vrednost emisij za snovi navadno velja na mestu izpusta emisije iz obrata, pri njenem določanju pa se razredčenje ne upošteva. Če je zagotovljeno enako varstvo okolja kot celote in če to ne vodi k večjemu onesnaženju okolja, lahko pri določanju mejne vrednosti emisij za posamezni obrat pri posrednih izpustih v vodo upoštevamo učinek čistilne naprave, kar pa ne vpliva na Direktivo 76/464/EGS ali direktive za njeno izvajanje;

(6)7. „predpisana kakovost okolja“ pomeni zbir zahtev, ki jih mora okolje ali posamezen del okolja v določenem času izpolnjevati, kot je določeno v zakonodaji Skupnosti;

8. „pristojni organ“ organ, organe ali telesa, ki so v skladu s pravnim redom držav članic odgovorni za izvajanje obveznosti, izhajajočih iz te direktive;

(7)9. „dovoljenje“ pomeni celotno pisno odločbo ali tisti njen del (ali več takih odločb), ki dovoljenjeuje za obratovanje celotnega ali dela obrata √ ali kurilne naprave, sežigalnice odpadkov ali naprave za sosežig odpadkov Õ pod določenimi pogoji, ki zagotavljajo, da obrat izpolnjuje zahteve te direktive. Dovoljenje lahko zajema enega ali več obratov ali delov obratov na istem kraju, ki jih upravlja isti upravljavec;

(8)10. (a)„sprememba v obratovanju“ spremembo v vrsti ali delovanju obrata ali razširitev obrata, ki bi lahko vplivala na okolje;

(b) „znatna sprememba“ pomeni spremembo v obratovanju √ vrsti ali delovanju obrata ali razširitev obrata ali kurilne naprave, sežigalnice odpadkov ali naprave za sosežig odpadkov Õ, ki ima lahko po mnenju pristojnega organa pomembne negativne vplive na ljudi ali okolje;

V tej opredelitvi se šteje za znatno spremembo vsaka sprememba v obratovanju ali razširitev, če se z njo samo po sebi dosega pragove iz Priloge 1;

(9)11. „najboljša razpoložljiva tehnologija“ pomeni najbolj učinkovito in napredno stopnjo v razvoju dejavnosti in načinov obratovanja, ki kažejo praktično primernost posamezne tehnologije, na podlagi katere se načeloma določa mejna vrednost emisij √ in drugi pogoji v dovoljenju Õ za preprečevanje, in če to ni izvedljivo, zmanjševanje emisij na splošno ter vpliva na okolje kot celoto:

(a) „tehnologija“ vključuje tako uporabljen tehnološki postopek kot tudi način načrtovanja, gradnje, vzdrževanja, upravljanja in razgradnje obrata;,

(b) „razpoložljiva“ tehnologija pomeni tehnologijo na takšni ravni, ki omogoča njeno uporabo v posamezni industrijski panogi pod ekonomsko in tehnično izvedljivimi pogoji, ob upoštevanju stroškov in prednosti, ne glede na to, ali se tehnologija uporablja ali razvija znotraj posamezne države članice, če je le upravljavcu primerno dostopna;

(c) „najboljša“ pomeni najučinkovitejša pri doseganju visoke splošne ravni varstva okolja kot celote.

Pri določanju najboljše razpoložljive tehnologije je treba posebej upoštevati točke iz Priloge IV;

(10)12. „upravljavec“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki upravlja ali nadzoruje obrat √ ali kurilno napravo, sežigalnico odpadkov ali napravo za sosežig odpadkov Õ ali na katero je bilo, če je to predvideno v nacionalni zakonodaji, preneseno odločilno gospodarsko razpolaganje v zvezi s tehničnim delovanjem obrata √ ali naprave Õ ;

ê 2003/35/ES člen 4.1(b) (prilagojeno)

(11)13. „javnost“ pomeni eno ali več fizičnih ali pravnih oseb in v skladu z nacionalno zakonodajo ali prakso, njihova združenja, organizacije ali skupine;

(12)14. „zadevna javnost“ pomeni javnost, na katero vpliva ali bi verjetno vplivalo odločanje o izdaji ali obnavljanju dovoljenja ali pogojev v dovoljenju, ali ima interes pri takem odločanju; v tej opredelitvi se šteje, da imajo interes nevladne organizacije, ki pospešujejo varstvo okolja in izpolnjujejo katere koli zahteve nacionalne zakonodaje;

ò novo

(13) „nastajajoča tehnologija“ pomeni novo tehnologijo za industrijsko dejavnost, ki bi pod pogojem, da bi bila tržno razvita, lahko zagotovila večjo stopnjo varovanja okolja ali večje prihranke pri stroških kot obstoječe najboljše razpoložljive tehnologije

(14) „nevarne snovi“ pomenijo nevarne snovi ali pripravke, kot jih opredeljujeta Direktiva Sveta 67/548/ES z dne 27. junija 1967 o približevanju zakonov in drugih predpisov v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem in označevanjem nevarnih snovi[26] in Direktiva 1999/45/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. maja 1999 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem in označevanjem nevarnih pripravkov[27];

(15) „izhodiščno poročilo“ pomeni količinsko opredeljene informacije o stanju onesnaženja tal in podtalnice z nevarnimi snovmi;

(16) „redni inšpekcijski pregled“ pomeni inšpekcijski pregled okolja, ki se izvaja kot del načrtovanega inšpekcijskega programa;

(17) „izredni inšpekcijski pregled“ pomeni inšpekcijski pregled, ki se izvaja kot odgovor na pritožbo ali pri preiskavi nesreč, izrednih dogodkov in primerov neskladnosti;

ê 2001/80/ES člen2 (prilagojeno)

(18)6. „gorivo“ pomeni katero koli trdno, tekoče ali plinasto gorljivo snov, ki se uporabi za kurjenje v kurilni napravi, razen odpadkov, ki jih urejajo Direktiva Sveta 89/369/EGS z dne 8. junija 1989 o preprečevanju onesnaževanja zraka iz novih sežigalnic komunalnih odpadkov[28], Direktiva Sveta 89/429/EGS z dne 21. junija 1989 o zmanjševanju onesnaževanja zraka iz obstoječih sežigalnic komunalnih odpadkov[29] in Direktiva Sveta 94/67/ES z dne 16. decembra 1994 o sežiganju nevarnih odpadkov[30] ali katerem koli naknadnem predpisu Skupnosti, ki razveljavlja in nadomešča eno ali več navedenih direktiv;

(19)(7) „kurilna naprava“ pomeni vsako tehnično napravo, v kateri goriva oksidirajo, da se uporabi tako nastala toplota;.

(20)(11) „biomasa“ pomeni √ kar koli od naslednjega: Õ

(a) proizvode iz rastlin ali njihovih delov iz kmetijstva ali gozdarstva, ki se lahko z namenom energetske izrabe uporabljajo kot gorivo;, ter

(b) naslednji odpadki, uporabljeni kot gorivo:

(ai) rastlinski odpadki iz kmetijstva in gozdarstva;

(bii) rastlinski odpadki iz živilskopredelovalne industrije, če se uporabljajo za pridobivanje toplote,

(ciii) odpadna rastlinska vlakna iz proizvodnje celuloze in papirja, če se sosežigajo na kraju proizvodnje in se uporabljajo za pridobivanje toplote;

(div) odpadna pluta;

(ev) lesni odpadki, ki vključujejo zlasti lesne odpadke iz gradnje in rušenja, razen lesnih odpadkov, ki lahko vsebujejo halogenirane organske spojine ali težke kovine zaradi obdelave s sredstvi za zaščito lesa ali premazi;

(21)8. „ √ kurilna Õ naprava s kombiniranim kurivom“ pomeni katero koli kurilno napravo, v kateri hkrati ali izmenično zgorevata dve ali več vrst goriv;

(22)12. „plinska turbina“ pomeni katero koli rotirajočo napravo za pretvorbo toplotne energije v mehansko delo, ki jo sestavljajo predvsem kompresor, toplotna naprava, v kateri gorivo oksidira, da segreva delovno tekočino, ter turbina;.

ê 2000/76/ES člen 3 (prilagojeno)

1(23) „odpadki“ pomenijo katere koli trdne ali tekoče odpadke, kot so opredeljeni v členu 3(a)1(a) Direktive 20../…/ES Evropskega parlamenta in Sveta o odpadkih [31] 75/442/EGS;

2(24) „nevarni odpadki“ pomenijo kakršne koli trdne ali tekoče √ nevarne Õ odpadke, kot so opredeljeni v členu 3(b)1(4) Direktive 20../…/ES Sveta 91/689/EGS z dne 12. decembra 1991 o nevarnih odpadkih.

(25)3. „mešani komunalni odpadki“ pomenijo odpadke iz gospodinjstev ter odpadke iz trgovine, industrije in ustanov, ki so zaradi svoje narave in sestave podobni odpadkom iz gospodinjstev, razen frakcij, navedenih v Prilogi k Odločbi 94/3/ES pod poglavjem 20 01 Priloge k Odločbi Komisije 2000/532/ES z dne 3. maja 2000 o oblikovanju seznama odpadkov[32], ki se ločeno zbirajo pri viru, in ostalih odpadkov, navedenih v omenjeni prilogi pod poglavjem 20 02;

(26)4. „sežigalnica √ odpadkov Õ “ pomeni katero koli nepremično ali premično tehnično enoto in opremo, namenjeno toplotni obdelavi odpadkov z izkoriščanjem pridobljene zgorevalne toplote ali brez njega. √ s Õ To vključuje sežigom z oksidacijo odpadkov in drugimie postopkie toplotne obdelave, kot so piroliza, uplinjanje ali obdelava v plazmi, če se snovi, ki nastanejo pri obdelavi, naknadno sežgejo;.

(27)5. „naprava za sosežig √ odpadkov Õ “ pomeni katero koli nepremično ali premično napravo √ tehnično enoto Õ , katere glavni namen je proizvodnja energije ali izdelkov in: ki uporablja odpadke kot običajno ali dodatno gorivo; ali v kateri se odpadki termično obdelajo z namenom odstranitve √ s sežigom z oksidacijo odpadkov in drugimi postopki toplotne obdelave, če se snovi, ki nastanejo pri obdelavi, naknadno sežgejo Õ ;.

(28)7. „nazivna zmogljivost“ pomeni vsoto sežigalnih zmogljivosti peči v sestavi sežigalnice √ odpadkov ali naprave za sosežig odpadkov, Õ kot jo je določil projektant in potrdil upravljavec, zlasti ob upoštevanju kurilne vrednosti odpadkov, izražene kot količina v eni uri sežganih odpadkov;

(29)10. „dioksini in furani“ pomenijo vse poliklorirane dibenzo-p-dioksine in dibenzofurane, naštete v Prilogi I delu 2 Priloge VI;

(30)13. „ostanek“ pomeni katereikoli tekočei ali trdnei √ odpadke Õ material (vključno s pepelom in žlindro, letečim pepelom in kotlovnim prahom, trdnimi reakcijskimi produkti čiščenja plinov, blatom iz čiščenja odpadne vode, izrabljenimi katalizatorji in izrabljenim aktivnim ogljem), opredeljen kot odpadek v členu 1(a) Direktive 75/442/EGS, ki nastane pri sežiganju ali sosežiganju √ jih proizvede sežigalnica odpadkov ali naprava za sosežig odpadkov Õ , čiščenju odpadnih plinov ali odpadne vode ali drugih postopkih v sežigalnici ali napravi za sosežig;.

ê 1999/13/ES člen 2 (prilagojeno)

16(31) „organska spojina“ je pomeni kakršnoa koli spojinoa, ki vsebuje vsaj ogljik in enega ali več od naslednjih elementov: vodik, kateri koli halogen, kisik, žveplo, fosfor, silicij ali dušik, razen ogljikovih oksidov ter anorganskih karbonatov in bikarbonatov;

(32)17. „hlapna organska spojina“ (HOS) je pomeni kateroa koli organskoa spojinoa √ in frakcijo kreozota Õ s parnim tlakom 0,01 kPa ali več pri 293,15 K ali z ustrezno hlapnostjo pri določenih pogojih uporabe. Za namen te direktive se šteje, da je frakcija kreozota z večjim parnim tlakom pri 293,15 K hlapna organska spojina;

(33)18. „organsko topilo“ je pomeni kateroa koli HOS √ hlapno organsko spojino Õ , ki se uporablja √ za kar koli od naslednjega: Õ

(a) sama ali skupaj z drugimi snovmi, ne da bi se pri tem kemijsko spremenila, za raztapljanje surovin, izdelkov ali odpadnega materiala;

(b) ali se uporablja kot čistilno sredstvo za raztapljanje nečistoč;,

(c) kot sredstvo za raztapljanje;,

(d) kot disperzni medij;,

(e) kot sredstvo za uravnavanje viskoznosti;

(f) ali kot sredstvo za uravnavanje površinske napetosti;,

(g) kot plastifikator;

(h) ali kot konzervans;

(34)20. „premazno sredstvo“ je pomeni kateri koli pripravek, skupaj z vsemi organskimi topili ali pripravki, ki vsebujejo organska topila, potrebna za njegovo ustrezno uporabo, s katerim se doseže dekorativni, zaščitni ali kakšen drug funkcionalni učinek na površini √ premazno sredstvo, kot je določeno v členu 2(8) Direktive 2004/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o omejevanju emisij hlapnih organskih spojin zaradi uporabe organskih topil v nekaterih barvah in lakih in proizvodih za ličenje vozil Õ ;

Člen 5

Zahteve za izdajanje dovoljenj obstoječim obratom

1. Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da pristojni organi z dovoljenji v skladu s členi 6 in 8 ali, kadar je to primerno, tako da na novo proučijo pogoje in jih po potrebi posodobijo, poskrbijo, da obstoječi obrati delujejo v skladu z zahtevami členov 3, 7, 9, 10, 13, prve in druge alinee člena 14 in člena 15(2), najkasneje v osmih letih od dne začetka uporabe te direktive, kar pa ne vpliva na posebno zakonodajo Skupnosti.

2. Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi se določbe členov 1, 2, 11, 12, tretje alinee člena 14, členov 15(1), (3) in (4), 16, 17 in 18(2) uporabljajo za obstoječe obrate od dne začetka uporabe te direktive.

ê 96/61/ES člen 4 (prilagojeno)

Člen 4

Dovoljenja za nove obrate √ Obvezna pridobitev dovoljenja Õ

1. Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da noben nov obrat √ ali kurilna naprava, sežigalnica odpadkov ali naprava za sosežig odpadkov Õ ne obratuje brez dovoljenja, izdanega v skladu s to direktivo, kar pa ne vpliva na izjeme, predvidene v Direktivi Sveta 88/609/EGS z dne 24. novembra 1988 o omejevanju emisij nekaterih onesnaževal v zrak iz velikih kurilnih naprav[33].

ê 1999/13/ES člen 3 (prilagojeno)

√ Z odstopanjem od prvega pododstavka lahko države članice določijo postopek za registracijo obratov, ki jih zajema samo poglavje V. Õ

ê 1999/13/ES člen 2 (prilagojeno)

8. registracija je Ppostopek, √ za registracijo je Õ določen v √ zavezujočem Õ pravnem aktu, ki vključuje √ in vključuje Õ vsaj uradno obvestilo upravljavca pristojnemu organu, da namerava upravljati obrat ali izvajati dejavnost, ki sodi na področje te direktive; .

ê 96/61/ES člen 2(9) (prilagojeno)

2. Dovoljenje lahko zajema √ dva Õ enega ali več obratov ali delov obratov na istem kraju, ki jih upravlja isti upravljavec √ na istem kraju ali na različnih krajih Õ ;

ò novo

Če dovoljenje zajema dva ali več obratov, mora vsak obrat obratovati skladno z zahtevami te direktive.

Člen 5

Upravljavci

Dve ali več fizičnih ali pravnih oseb so lahko skupni upravljavci obrata ali kurilne naprave, sežigalnice komunalnih odpadkov ali naprave za sosežig komunalnih odpadkov ali upravljavci različnih delov obrata ali naprave.

ê 96/61/ES (prilagojeno)

Člen 6 8

Odločitve √ Izdaja dovoljenja Õ

1. Brez vpliva na druge zahteve nacionalne zakonodaje ali zakonodaje Skupnosti Ppristojni organ izda dovoljenje, v katerem so navedeni pogoji, ki zagotavljajo, da √ če Õ obrat obratuje skladno z zahtevami te direktive, v nasprotnem primeru pa zavrne izdajo dovoljenja.

Vsa izdana in vsa spremenjena dovoljenja morajo vsebovati podrobne podatke o vseh ukrepih za varstvo zraka, vode in tal, kot je navedeno v tej direktivi.

Člen 7

Celostni pristop k izdajanju dovoljenj

2. Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da so pogoji v dovoljenju in √ postopki Õ postopek za njegovo izdajo popolnoma usklajeni, kadar je vključenih več pristojnih organov √ ali upravljavcev ali je izdanih več dovoljenj Õ , tako da se zagotovi učinkovit celostni pristop vseh organov, pristojnih za ta postopek.

ê 96/61/ES člen 9 (prilagojeno)

3.2. Pri izdajanju dovoljenj za nove obrate ali znatne spremembe obratov, za katere se uporablja člen 4 Direktive 85/337/EGS, se upoštevajo √ proučijo in uporabijo Õ vsi ustrezni podatki ali ugotovitve, pridobljene na podlagi členov 5, 6, in 7 in 9 navedene direktive.

Člen 7

√ Splošni zavezujoči predpisi Õ

8. Brez vpliva na obveznost, da se izvaja postopek za izdajo √ za pridobitev Õ dovoljenja na podlagi te direktive, države članice lahko predpišejo √ vključijo Õ nekatere zahteve za nekatereposamezne vrste obratov √ , kurilnih naprav, sežigalnic odpadkov ali naprav za sosežig odpadkov Õ v obliki splošnih predpisov, namesto da jih vključijo v pogoje posameznih dovoljenj, vendar pa morata biti pri tem zagotovljena celostni pristop in enakovredno visoka stopnja varstva okolja kot celote.

ê 96/61/ES (prilagojeno)

√ Če so sprejeti splošni zavezujoči predpisi, lahko dovoljenje vključuje le sklic na takšne predpise. Õ

ò novo

Člen 8

Poročanje o skladnosti

Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo:

(1) da upravljavec pristojnemu organu zagotovi poročilo o skladnosti s pogoji v dovoljenju najmanj vsakih dvanajst mesecev;

ê 96/61/ES člen 14 (prilagojeno)

(2) √ da Õ upravljavec redno obvešča pristojni organ o rezultatih spremljanja in nadzorovanja izpustov ter ga nemudoma obvesti o vsakem izrednem dogodku ali nesreči, ki pomembno vpliva na okolje,

Člen 9 14

√ Neizpolnjevanje Õ Izpolnjevanje pogojev v dovoljenju

1. Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da: upravljavec pri upravljanju obrata izpolnjuje so pogojie iz dovoljenja izpolnjeni.,

ê 1999/13/ES člen10 (prilagojeno)

ð novo

2. Če se ugotovi, da zahteve te direktive niso izpolnjene, države članice sprejmejo ustrezne ukrepe za zagotovitev √ zagotovijo Õ :

(a) da upravljavec √ takoj Õ obvesti pristojni organ; in

(b) √ da upravljavec Õ ð in pristojni organ ï sprejme √ sprejmeta ustrezne Õ ukrepe, s katerimi zagotovita, da se skladnost v najkrajšem možnem času ponovno vzpostavi.;

(b) da se dejavnost prekine, Čče neskladnost √ kršitev Õ povzroča neposredno nevarnost za zdravje ljudi √ ali okolje Õ in če skladnost ni ponovno vzpostavljena pod pogoji iz točke (a) v skladu s točko (b) prvega pododstavka, se dejavnost √ obrata ali kurilne naprave, sežigalnice odpadkov ali naprave za sosežig odpadkov Õ prekine.

ê 2003/87/ES člen 26 (prilagojeno)

Člen 10

√ Emisije toplogrednih plinov Õ

1. Kadar so emisije toplogrednih plinov iz naprave določene v Prilogi I k Direktivi 2003/87/ES v zvezi s katero koli dejavnostjo, ki se izvaja v tej napravi, dovoljenje ne vključuje mejne vrednosti emisij za neposredne emisije tega plina, če to ni potrebno za zagotovitev, da se ne povzroči znatno lokalno onesnaženje.

2. Za dejavnosti iz Priloge I k Direktivi 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES[34] se države članice lahko odločijo, da ne bodo naložile zahtev glede energetske učinkovitosti za kurilne naprave ali druge naprave, ki izpuščajo ogljikov dioksid na lokaciji.

3. Kadar je potrebno, pristojni organi ustrezno spremenijo dovoljenje.

4. Predhodni trije odstavki Odstavki 1 do 3 se ne uporabljajo za naprave, ki so v skladu s členom 27 Direktive 2003/87/ES začasno izključeni iz sistema trgovanja s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti.

ê 96/61/ES (prilagojeno)

POGLAVJE II

√ Posebne določbe za dejavnosti iz Priloge I Õ

ò novo

Člen 11

Področje uporabe

To poglavje se uporablja za dejavnosti iz Priloge I in, kjer je primerno, za dejavnosti, ki dosegajo prage zmogljivosti iz navedene priloge.

ê 96/61/ES (prilagojeno)

Člen 123

Splošna načela, ki urejajo osnovne obveznosti upravljavca

Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, da lahko pristojni organi zagotovijo tak način delovanja obratov obrati delujejo √ v skladu z naslednjimi načeli Õ , da:

(1)(a) se izvajajo se vsi ustrezni ukrepi za preprečevanje onesnaževanja okolja;,

(2) zlasti z uporabo √ uporabljajo se Õ najboljše razpoložljive tehnologije;

(3)(b) ni povzročeno pomembno onesnaževanje okolja;

(4)(c) se prepreči se nastajanje odpadkov v skladu z Direktivo 20../../ES Direktivo Sveta 75/442/EGS z dne 15. julija 1975 o odpadkih;

(5) če so odpadki nastali, se predelajo ali, če to tehnično in ekonomsko ni mogoče, se odstranijo brez vpliva ali z zmanjšanjem vpliva na okolje;

(6)(d) se energija se rabi učinkovito;

(7)(e) se izvajajo se potrebni ukrepi za preprečevanje nesreč in omejevanje njihovih posledic;

(8)(f) se ob dokončnem prenehanju dejavnosti se izvedejo potrebni ukrepi, s katerimi se prepreči nevarnost onesnaževanja okolja in se na kraju obratovanja ponovno vzpostavi zadovoljivo stanje √ , kot je opredeljeno v členu 23(2) in (3) Õ .

Za usklajenost s tem členom zadošča, če države članice zagotovijo, da pristojni organi pri določanju pogojev v dovoljenju upoštevajo splošna načela iz tega člena.

Člen 136

Vloge za dovoljenja

1. Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da vloga pristojnemu organu za dovoljenje vključuje opis:

(a) obrata in njegovih dejavnosti;

(b) surovin in pomožnih materialov, drugih snovi in energije, uporabljenih ali proizvedenih v obratu;

(c) virov emisij iz obrata;

(d) stanja na kraju obrata;

ò novo

(e) kjer je primerno, izhodiščnega poročila;

ê 96/61/ES

(f) vrste in količine predvidenih emisij iz obrata v vsako prvino okolja kot tudi opredelitev pomembnih vplivov emisij na okolje;

(g) predlaganega tehnološkega postopka in drugih tehnologij za preprečevanje ali, če to ni mogoče, zmanjševanje emisij iz obrata;

(h) ukrepov za preprečevanje in predelavo odpadkov, nastalih v obratu, če je potrebno;

(i) nadaljnjih ukrepov, načrtovanih za uskladitev s splošnimi načeli o osnovnih obveznostih upravljavca, kot je predvideno v členu 3 12;

(j) ukrepov, načrtovanih za nadzorovanje in spremljanje emisij v okolje;

ê 2003/35/ES člen 4.2 (prilagojeno)

(k) morebitne glavne alternative √ predlaganim tehnološkim postopkom, tehnologijam in ukrepom Õ , ki jih je vlagatelj preučil v osnutku.

ê 96/61/ES

Vloga za dovoljenje vsebuje tudi poljuden povzetek vsebin, navedenih v prvem pododstavku alineah tega člena.

2. Če podatki v skladu z zahtevami iz Direktive 85/337/EGS ali varnostno poročilo v skladu z Direktivo 96/82/ES Sveta 82/501/EGS z dne 24. junija 1982 o nevarnostih večjih nesreč pri nekaterih industrijskih dejavnostih ali drugi podatki, zbrani na podlagi drugih predpisov, izpolnjujejo katero koli od zahtev iz odstavka 1 tega člena, se jih lahko vključi v vlogo ali se jih tej vlogi priloži.

ò novo

Člen 14

Referenčni dokumenti NRT

1. Komisija sprejme referenčne dokumente, ki temeljijo na rezultatih izmenjave informacij iz člena 29.

2. Referenčni dokumenti NRT opisujejo zlasti najboljše razpoložljive tehnologije, z njimi povezane vrednosti emisij in spremljanje, spremljanje stanja tal in podtalnice ter sanacijo lokacije in nastajajoče tehnologije, pri čemer posebej upoštevajo merila iz Priloge III. Komisija pregleda in dopolni referenčne dokumente NRT, kadar je to primerno.

ê 96/61/ES (prilagojeno)

Člen 159

Pogoji v dovoljenju

1. Države članice zagotovijo, da dovoljenje vsebuje vse ukrepe, potrebne za skladnost z zahtevami za izdajo dovoljenj iz členov 123 in 1910, da bi z varstvom zraka, vode in tal dosegli visoko stopnjo varstva okolja kot celote.

2. Pri izdajanju dovoljenj za nove obrate ali znatne spremembe obratov, za katere se uporablja člen 4 Direktive 85/337/EGS, se upoštevajo vsi ustrezni podatki ali ugotovitve, pridobljene na podlagi členov 5, 6 in 7 navedene direktive.

3. √ Ti ukrepi Õ Dovoljenje vključujejo √ najmanj naslednje: Õ

(a) mejne vrednosti emisij za onesnaževala, predvsem za tista, našteta v Prilogi III II √ in za druga onesnaževala Õ , za katera je verjetno, da jih bo posamezni obrat izpuščal v pomembnih količinah, pri čemer je treba upoštevati njihovo vrsto in zmožnost prenašanja onesnaženja iz ene prvine okolja v drugo (voda, zrak in tla). ;

(b) Če je treba, dovoljenje vključuje ustrezne zahteve, ki zagotavljajo varstvo tal in podzemne vode ter ukrepe za ravnanje z odpadki, nastalimi v obratu;. Če je primerno, se mejne vrednosti lahko dopolnijo ali nadomestijo z enakovrednimi parametri ali tehničnimi ukrepi.

(c) 5. Dovoljenje vsebuje primerne zahteve za spremljanje in nadzorovanje izpustov, ki določajo metodologijo in pogostnost merjenja, postopek vrednotenja in obveznost, da se pristojnemu organu √ redno Õ zagotavljajo √ rezultati spremljanja in nadzorovanja izpustov in drugi Õ podatki, potrebni za preverjanje skladnosti z dovoljenjem;.

Za obrate iz točke 6.6 v Prilogi I se lahko pri ukrepih iz tega odstavka upošteva analiza stroškov in koristi.

ò novo

(d) zahteve po rednem spremljanju glede nevarnih snovi, za katere je verjetno, da bodo najdene na lokaciji, ob upoštevanju možnosti onesnaženja tal in podtalnice na lokaciji obrata;

ê 96/61/ES (prilagojeno)

(e) 6. Dovoljenje vsebuje ukrepe, ki se nanašajo na razmere, ki niso normalne razmere obratovanja. Tako se pri tveganju za okolje ustrezno poskrbi za zagon, puščanje, okvare v delovanju, trenutne zaustavitve in dokončno prenehanje obratovanja;.

(f) Pogoji v dovoljenju vedno vključujejo določbe o zmanjševanju onesnaževanja na velike razdalje ali čezmejnega onesnaževanja okolja na najnižjo možno raven in zagotavljajo visoko stopnjo varstva okolja kot celote.

Dovoljenje lahko vsebuje tudi začasna odstopanja od zahtev iz odstavka 4, če je s sanacijskim programom, ki ga odobri pristojni organ, zagotovljeno, da bodo te zahteve izpolnjene v šestih mesecih, in je projekt usmerjen k zmanjševanju onesnaževanja okolja.

7. Dovoljenje lahko za namene te direktive vsebuje tudi druge posebne pogoje, kot se državi članici ali pristojnemu organu zdi primerno.

2. Če je primerno, √ Za namene točke (a) prvega odstavka Õ se mejne vrednosti √ emisij Õ lahko dopolnijo ali nadomestijo z enakovrednimi parametri ali tehničnimi ukrepi.

Za obrate iz točke 6.6 v Prilogi I se pri mejnih vrednostih emisij, določenih v skladu s tem odstavkom, upoštevajo ustrezne razmere delovanja za tovrstne obrate.

ò novo

3. Referenčni dokumenti NRT so referenca za določanje pogojev v dovoljenju.

4. Če obrat ali del obrata ni zajet v referenčnih dokumentih NRT ali če navedeni dokumenti ne obravnavajo vseh možnih vplivov dejavnosti na okolje, pristojni organ določi najboljše razpoložljive tehnologije za zadevni obrat ali dejavnosti na podlagi meril iz Priloge III in temu ustrezno določi pogoje v dovoljenju.

5. Za obrate iz točke 6.6 Priloge I se odstavki 1 do 4 uporabljajo brez poseganja v zakonodajo, ki zadeva dobro počutje živali.

ê 96/61/ES člen 2 (prilagojeno)

Člen 16

Mejne vrednosti emisij, enakovredni parametri in tehnični ukrepi

1.6. Mejna vrednost emisij za snovi √ onesnaževala Õ navadno velja na mestu izpusta emisije iz obrata, √ in Õ pri njenem določanju pa se razredčenje √ pred tem mestom Õ ne upošteva.

Če je zagotovljeno enako varstvo okolja kot celote in če to ne vodi k večjemu onesnaženju okolja, lahko pri določanju mejne vrednosti emisij za √ zadevni Õ posamezni obrat pri posrednih izpustih √ onesnaževal Õ v vodo upoštevamo učinek čistilne naprave, kar pa ne vpliva na Direktivo 76/464/EGS ali direktive za njeno izvajanje;.

ê 96/61/ES člen 9 (prilagojeno)

24. Brez vpliva na člen 19 10 temeljijo mejne vrednosti emisij, enakovredni parametri in tehnični ukrepi iz odstavkov 1 in 2 člena 15 odstavka 3 na najboljših razpoložljivih tehnologijah brez predpisovanja uporabe katerekoli metode ali določenega tehnološkega postopka, upoštevajo pa se tehnične lastnosti posameznega obrata, njegova umestitev v prostoru in krajevne okoljske razmere. Pogoji v dovoljenju vedno vključujejo določbe o zmanjševanju onesnaževanja na velike razdalje ali čezmejnega onesnaževanja okolja na najnižjo možno raven in zagotavljajo visoko stopnjo varstva okolja kot celote.

ò novo

Pristojni organ določi mejne vrednosti emisij, ki ne presegajo vrednosti emisij, povezanih z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, kot so opisane v referenčnih dokumentih NRT.

3. Z odstopanjem od drugega pododstavka odstavka 2 lahko pristojni organ v posebnih primerih na podlagi ocene okoljskih in ekonomskih stroškov in koristi ter ob upoštevanju tehničnih značilnosti zadevnega obrata, njegovega geografskega položaja in lokalnih okoljskih pogojev določi mejne vrednosti emisij, ki presegajo vrednosti emisij, povezanih z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, kot so opisane v referenčnih dokumentih NRT.

Vendar, kjer je primerno, te mejne vrednosti emisij ne presegajo mejnih vrednosti emisij iz prilog V do VIII.

Komisija lahko določi merila za odobritev odstopanj iz tega odstavka.

Navedeni ukrepi, ki so namenjeni spremembi nebistvenih določb te direktive z njeno dopolnitvijo, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 69(2).

4. Odstavka 2 in 3 se uporabljata za trošenje živinskega gnojila in gnojevke izven lokacije obrata iz točke 6.6 Priloge I. Države članice lahko te zahteve vključijo v druge ukrepe poleg dovoljenja.

5. Pristojni organ lahko odobri začasna odstopanja od zahtev iz odstavka 2 in od točk (1) in (2) prvega pododstavka člena 12 za povečanje emisij, ki nastajajo pri preizkušanju in uporabi nastajajočih tehnologij, pod pogojem da se v šestih mesecih od odobritve odstopanja uporaba teh tehnologij ustavi ali da dejavnost doseže najmanj vrednost emisij, ki je povezana z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami.

Člen 17

Zahteve za spremljanje in nadzorovanje

1. Zahteve za spremljanje in nadzorovanje iz člena 15(1)(c) in (d), kjer je primerno, temeljijo na zaključkih o spremljanju, kot so opisani v referenčnih dokumentih NRT.

2. Pogostost rednega spremljanja iz člena 15(1)(d) določi pristojni organ v dovoljenju za vsak posamezni obrat ali v splošnih zavezujočih predpisih.

Brez poseganja v prvi pododstavek se redno spremljanje izvaja vsaj enkrat vsakih sedem let.

Komisija lahko določi merila za določanje pogostosti rednega spremljanja.

Ti ukrepi, ki so namenjeni spremembam nebistvenih določb te direktive s tem, da jo dopolnjujejo, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 69(2).

Člen 18

Splošni zavezujoči predpisi

ê 96/61/ES člen 9(8) (prilagojeno)

1. √ Pri sprejemanju Õ Brez vpliva na obveznost, da se izvaja postopek za izdajo dovoljenja na podlagi te direktive, države članice lahko predpišejo nekatere zahteve za posamezne vrste obratov v obliki splošnih predpisov, namesto da jih vključijo v pogoje posameznih dovoljenj, vendar pa morata biti pri tem zagotovljena √ države članice zagotovijo Õ celostni pristop in enakovredno visokoa stopnjoa varstva okolja √ , enakovredno tisti, ki jo je mogoče doseči s posameznimi pogoji v dovoljenju Õ kot celote.

ò novo

2. Splošni zavezujoči predpisi temeljijo na najboljših razpoložljivih tehnologijah brez predpisovanja uporabe katere koli metode ali določenega tehnološkega postopka.

Države članice zagotovijo, da splošni zavezujoči predpisi vsebujejo mejne vrednosti emisij ali enakovredne parametre ali tehnične ukrepe, ki ne presegajo vrednosti emisij, povezanih z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, kot so opisane v referenčnih dokumentih NRT.

3. Države članice zagotovijo, da se splošni zavezujoči predpisi posodabljajo, tako da sledijo razvoju dogodkov na področju najboljših razpoložljivih tehnologij.

Če Komisija sprejme nove ali posodobljene referenčne dokumente NRT, države članice v štirih letih po objavi po potrebi ponovno preverijo in posodobijo splošne zavezujoče predpise za zadevne obrate.

4. Splošni zavezujoči predpisi, sprejeti v skladu z odstavki 1 do 3 se sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi.

ê 96/61/ES (prilagojeno)

ð novo

Člen 1910

Najboljše razpoložljive tehnologije in Ppredpisana kakovost okolja

Kadar predpisana kakovost okolja zahteva pogoje, strožje od tistih, dosegljivih z uporabo najboljših razpoložljivih tehnologij, se v dovoljenjeu posebej zahtevajo √ vključijo Õ dodatni ukrepi, kar pa ne vpliva na druge morebitne ukrepe za doseganje skladnosti s predpisano kakovostjo okolja.

Člen 2011

Razvoj najboljših razpoložljivih tehnologij

Države članice zagotovijo, da pristojni organ sledi razvoju najboljših razpoložljivih tehnologij ali je o njem obveščen. ð ter da je obveščen o morebitnih novih ali posodobljenih referenčnih dokumentih. ï

Člen 2112

Spremembe obrata, ki jih izvede upravljavec

1. Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da upravljavec obvesti pristojnie √ organ Õ organe o vsaki načrtovani spremembi √ v vrsti ali delovanju obrata ali razširitvi Õ obratovanja obrata √ , ki bi lahko vplivala na okolje Õ v smislu člena 2(10)(a). Če je primerno, pristojni √ organ Õ organi posodobijo dovoljenje ali pogoje v njem.

2. Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da upravljavec ne izvede nobene načrtovane znatne spremembe obratovanja obrata v smislu člena 2(10)(b) brez dovoljenja, izdanega v skladu s to direktivo.

Vloga za dovoljenje in odločitev pristojnega organa morata zajematai tiste dele obrata in vsebine √ podrobnosti Õ iz člena 136, na katere bi √ znatna Õ sprememba lahko vplivala. Smiselno se uporabljajo ustrezne določbe členov 3 in 6 do 10 in člena 15(1), (2) in (4).

ê 96/61/ES člen 2(10)(b) (prilagojeno)

3.(b) V tej opredelitvi se šteje za znatno spremembo Vvsaka sprememba v √ vrsti ali delovanju obrata Õ obratovanju ali razširitev √ obrata Õ se šteje za znatno spremembo, če se z njo samo po sebi dosega pragove √ zmogljivosti Õ iz Priloge 1.

ê 96/61/ES (prilagojeno)

Člen 2213

Ponovno preverjanje in posodobitev pogojev v dovoljenju

1. Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da pristojni √ organ Õ organi v rednih časovnih presledkih ponovno √ preveri Õ preverijo in √ za zagotovitev skladnosti s to direktivo Õ po potrebi √ posodobi Õ posodobijo pogoje v dovoljenju .

ò novo

2. Na prošnjo pristojnega organa upravljavec predloži vse potrebne informacije za ponovno preverjanje pogojev v dovoljenju.

Pri ponovnem preverjanju pogojev v dovoljenju pristojni organ uporabi katero koli informacijo, ki izhaja iz spremljanja in inšpekcijskih pregledov.

3. Če Komisija sprejme nove ali posodobljene referenčne dokumente NRT, države članice v štirih letih po objavi zagotovijo, da pristojni organ po potrebi ponovno preveri ali posodobi pogoje v dovoljenju za zadevne obrate.

Prvi pododstavek se uporablja za vsako odstopanje, odobreno v skladu s členom 16(3).

ê 96/61/ES (prilagojeno)

ð novo

42. √ Pogoje Õ v dDovoljenjue je vsekakor treba preveriti, če √ je treba ponovno preveriti in po potrebi posodobiti, najmanj v naslednjih primerih Õ :

(a) je onesnaževanje okolja, ki ga povzroča obrat, je tako pomembno, da je treba v dovoljenju popraviti obstoječe mejne vrednosti emisij ali vanj vključiti nove;,

(b) znatne spremembe ð razvoj ï najboljših razpoložljivih tehnologij omogočajo √ omogoča pomembno zmanjšanje Õ , da se emisije brez velikih stroškov pomembno zmanjšajo,

(c) varnost obratovanja procesa ali dejavnosti zahteva uporabo drugih tehnologij;,

(d) ð če je potrebna skladnost s predpisano kakovostjo okolja v skladu s členom 19. ï

- to zahtevajo nove določbe zakonodaje Skupnosti ali nacionalne zakonodaje.

ò novo

Člen 23

Zaprtje in sanacija lokacije

1. Brez poseganja v Direktivo 2004/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o okoljski odgovornosti v zvezi s preprečevanjem in sanacijo okoljske škode[35] in Direktivo 20../../ES Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi okvira za varstvo tal in spremembi Direktive 2004/35/ES[36] pristojni organ zagotovi, da se ob dokončnem prenehanju dejavnosti izvajajo pogoji v dovoljenju, določeni za zagotovitev upoštevanja načela iz točke (8) člena 12.

2. Če dejavnost vključuje uporabo, proizvodnjo ali izpust nevarnih snovi, upravljavec ob upoštevanju možnosti onesnaženja tal in podtalnice na kraju obrata pripravi izhodiščno poročilo, preden začne z obratovanjem obrata ali preden je dovoljenje za obrat posodobljeno. Poročilo vsebuje količinsko opredeljene informacije, ki so potrebne za določitev začetnega stanja tal in podtalnice.

Komisija določi merila za vsebino izhodiščnega poročila.

Ti ukrepi, ki so namenjeni spremembam nebistvenih določb te direktive s tem, da jo dopolnjujejo, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 69(2).

3. Ob dokončnem prenehanju dejavnosti upravljavec oceni stanje onesnaženja tal in podtalnice z nevarnimi snovmi. Če je obrat v primerjavi z začetnim stanjem, določenim v izhodiščnem poročilu iz odstavka 2, povzročil kakršno koli onesnaženje tal ali podtalnice z nevarnimi snovmi, upravljavec sanira lokacijo in jo povrne v navedeno začetno stanje.

4. Če se od upravljavca ne zahteva, da pripravi izhodiščno poročilo iz odstavka 2, upravljavec ob dokončnem prenehanju dejavnosti sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da lokacija ne predstavlja pomembnega tveganja za zdravje ljudi in okolje.

ò novo

Člen 24

Poročanje o skladnosti

Poročilo o skladnosti iz točke (1) člena 8 vključuje primerjavo med delovanjem obrata, vključno z vrednostjo emisij, in najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, kot so opisane v referenčnih dokumentih NRT.

Člen 25

Inšpekcijski pregledi

1. Države članice vzpostavijo sistem inšpekcijskih pregledov obratov.

Sistem vključuje inšpekcijske preglede na kraju samem.

ê 96/61/ES (prilagojeno)

Člen 14

Izpolnjevanje pogojev v dovoljenju

Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da:

- upravljavec pri upravljanju obrata izpolnjuje pogoje iz dovoljenja,

- upravljavec redno obvešča pristojni organ o rezultatih spremljanja in nadzorovanja izpustov ter ga nemudoma obvesti o vsakem izrednem dogodku ali nesreči, ki pomembno vpliva na okolje,

- upravljavec da predstavnikom pristojnimega organa √ organom Õ vso potrebno pomoč, da jim omogoči izvajanje kakršnih koli pregledov √ na kraju samem Õ v obratu, vzorčenje in zbiranje informacij, ki jih potrebujejo za izvajanje svojih nalog za namene te direktive.

ò novo

2. Države članice zagotovijo, da so vsi obrati zajeti v inšpekcijskem načrtu.

3. Inšpekcijski načrt vključuje:

(a) splošno oceno pomembnih zadevnih okoljskih vprašanj;

(b) geografsko območje, ki ga zajema inšpekcijski načrt;

(c) register obratov, ki jih zajema inšpekcijski načrt, in splošno oceno njihove skladnosti z zahtevami te direktive;

(d) določbe za njegovo revizijo;

(e) osnutek programov za redne inšpekcijske preglede v skladu z odstavkom 5;

(f) postopke za izredne inšpekcijske preglede v skladu z odstavkom 6;

(g) po potrebi določbe glede sodelovanja med različnimi inšpekcijskimi organi.

4. Pristojni organ na podlagi inšpekcijskih načrtov redno pripravlja inšpekcijske programe, ki določajo pogostost obiskov na kraju samem za različne vrste obratov.

Navedeni programi za vsak obrat vključujejo vsaj en obisk na kraju samem vsakih dvanajst mesecev, razen če navedeni programi ne temeljijo na sistematičnem ocenjevanju okoljskih tveganj posameznega zadevnega obrata.

Komisija določi merila za oceno okoljskih tveganj.

Ti ukrepi, ki so namenjeni spremembam nebistvenih določb te direktive s tem, da jo dopolnjujejo, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 69(2).

5. Redni inšpekcijski pregledi so dovolj za preučitev vseh pomembnih vplivov zadevnih obratov na okolje.

Redni inšpekcijski pregledi zagotavljajo, da upravljavec upošteva pogoje v dovoljenju.

Namen rednih inšpekcijskih pregledov je tudi ocena učinkovitosti zahtev v dovoljenju.

6. Izredni inšpekcijski pregledi se izvajajo z namenom preiskave resnih okoljskih pritožb, resnih okoljskih nesreč, izrednih dogodkov in primerov neskladnosti, takoj ko je mogoče in, kjer je primerno, pred izdajo, ponovnim preverjanjem ali posodobitvijo dovoljenja.

7. Pristojni organ po vsakem rednem ali izrednem inšpekcijskem pregledu pripravi poročilo, ki opisuje ugotovitve glede skladnosti obrata z zahtevami te direktive in zaključke glede tega, ali je potrebno nadaljnje ukrepanje.

O poročilu se obvesti zadevnega upravljavca in se v dveh mesecih po pregledu omogoči javni dostop do poročila.

Pristojni organ zagotovi, da se v razumnem roku izvedejo vsi potrebni ukrepi, opredeljeni v poročilu

ê 96/61/ES

Člen 2615

Dostop do informacij in sodelovanje javnosti v postopku izdaje dovoljenja

ê 2003/35/ES člen 4.3 (prilagojeno)

1. Države članice zagotovijo, da dobi prizadeta javnost zgodnje in učinkovite možnosti sodelovanja v postopku √ naslednjih postopkih Õ :

(a) izdajae dovoljenja za nove naprave;,

(b) izdajao dovoljenja za vsako večjo spremembo v obratovanju naprave;,

(c) posodobitev dovoljenja ali pogojev v njem v skladu s prvo alineo odstavka 2 člena 13. točko (a) člena 22(4).

ò novo

(d) sprejetje splošnih zavezujočih predpisov, kot določata člena 7 in 18.

ê 2003/35/ES člen 4.3 (prilagojeno)

Postopek, določen v Prilogi IV V, se uporablja za namene takšnoega sodelovanjea.

ò novo

2. Točki (a) in (b) odstavka 1 se ne uporabljata, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

(a) za novi obrat ali znatno spremembo obrata velja Direktiva 85/337/EGS;

(b) splošni zavezujoči predpisi zajemajo vse potrebne pogoje v dovoljenju;

(c) ni potrebe po vzpostavitvi strožjih zahtev za skladnost s členom 19.

ê 2003/35/ES člen 4.3 (prilagojeno)

35. Ko je odločitev √ o izdaji, ponovnemu preverjanju ali posodobitvi dovoljenja ali o sprejetju ali posodobitvi splošnih zavezujočih predpisov Õ sprejeta, pristojni organ obvesti javnost v skladu s primernimi postopki in da javnosti na razpolago naslednje podatke:

(a) vsebino odločitve, vključno s kopijo dovoljenja in vsakršnih pogojev ter nadaljnjih obnavljanj; in

(b) po pregledu pomislekov in mnenj prizadete javnosti, razloge in premisleke, na katerih temelji odločitev, vključno s podatki o poteku sodelovanja javnosti.

ò novo

(c) rezultate posvetovanj, opravljenih preden je bila sprejeta odločitev, in obrazložitev tega, kako so bili upoštevani pri odločitvi;

(d) naslov referenčnih dokumentov NRT, ki se nanašajo na zadevni obrat ali dejavnost;

(e) kako so bile določene mejne vrednosti emisij, vključene v dovoljenje, ali splošni zavezujoči predpisi glede na najboljše razpoložljive tehnologije in z njimi povezane vrednosti emisij, kot so opisane v referenčnih dokumentih NRT;

(f) če se odobri odstopanje v skladu s členom 16(3), razloge za to odstopanje in določeni pogoji;

(g) rezultat ponovnega preverjanja splošnih zavezujočih predpisov iz člena 18(3) in dovoljenj iz člena 22 (1), (3) in (4);

ê 96/61/ES (prilagojeno)

(h)2. rRezultatei spremljanja in nadzorovanja izpustov, ki ga zahtevajo pogoji v dovoljenju iz člena 9, in jih hrani pristojni organ, morajo biti dostopni javnosti.

43. Odstavki 1, 2 in 3 se uporabljajo ob upoštevanju omejitev iz člena 4(1) in (2) Direktive 2003/4/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2003 o dostopu javnosti do informacij o okolju 3(2) in (3) Direktive 90/313/EGS.

ê 2003/35/ES člen 4.3 (prilagojeno)

Člen 2715a

Dostop do sodišč

1. Države članice v skladu z ustrezno nacionalno zakonodajo zagotovijo članom zadevne javnosti √ dostop do revizije postopka pred sodiščem ali pa pred drugim neodvisnim in nepristranskim organom, ki ga je vzpostavil zakon, da izpodbijajo materialno in postopkovno zakonitost odločitev, dejanj ali opustitev ob upoštevanju člena 26, ko je izpolnjen eden od naslednjih pogojev Õ :

(a) √ če Õ ki imajo zadosten interes; ali drugače,

(b) √ če Õ ki uveljavljajo kršeno pravico, kadar jo upravno postopkovno pravo države članice zahteva kot predpogoj.,

dostop do revizije postopka pred sodiščem ali pa pred drugim neodvisnim in nepristranskim organom, ki ga je vzpostavil zakon, da izpodbijajo materialno in postopkovno zakonitost odločitev, dejanj ali opustitev ob upoštevanju določb te direktive o sodelovanju javnosti.

2. Države članice določijo, na kateri stopnji se lahko izpodbijajo odločitve, dejanja ali opustitve.

3. Kaj predstavlja zadosten interes in kršitev pravice, določijo države članice skladno s ciljem omogočiti zadevni javnosti dostop do sodišč.

S tem ciljem se interes katere koli nevladne organizacije, √ ki spodbuja varstvo okolja in Õ ki izpolnjuje zahteve iz člena 2(14) √ v okviru nacionalnega prava Õ , šteje za zadosten za namen pododstavka točke (a) tega člena odstavka 1.

Za take organizacije se šteje, da imajo lahko kršene pravice za namen pododstavka točke (b) tega člena odstavka 1.

4. Določbe tega člena odstavkov 1, 2 in 3 ne izključujejo možnosti postopka predhodne revizije upravnega organa in ne vpliva na zahtevo izčrpanja upravnih revizijskih postopkov pred prizivom k sodnim revizijskim postopkom, kjer taka zahteva obstaja po nacionalnem pravu.

Vsak tak postopek mora biti pošten, nepristranski, pravočasen in ne nedopustno drag.

5. Da bi povečali učinkovitost določb tega člena, Ddržave članice zagotovijo, da so praktični podatki dostopni javnosti ob dostopu do upravnih in sodnih revizijskih postopkov.

ê 96/61/ES

Člen 2817

Čezmejni vplivi

ê 2003/35/ES člen 4.5(a) (prilagojeno)

1. Če se država članica zaveda, da obratovanje naprave verjetno povzroča pomembne negativne vplive na okolje druge države članice ali, če tako zahteva država članica, ki bo verjetno pod pomembnim vplivom, država članica, na katere ozemlju je bila vložena vloga za dovoljenje v skladu s členom 4 ali členom 12(2) 21(2), posreduje drugi državi članici vse podatke, ki jih je treba poslati ali dati na razpolago v skladu s Prilogo V IV, istočasno, kot jih da na razpolago svojim državljanom √ javnosti Õ .

Taki podatki služijo za osnovo za kakršna koli potrebna posvetovanja v okviru dvostranskih odnosov med dvema državama članicama na osnovi vzajemnosti in enakovrednosti.

ê 96/61/ES

2. Države članice v okviru svojih dvostranskih odnosov zagotovijo, da so v primerih iz odstavka 1 vloge primeren čas dostopne tudi javnosti države članice, ki bi lahko bila prizadeta, tako da bo ta imela pravico dati pripombe, preden pristojni organ sprejme odločitev.

ê 2003/35/ES člen 4.5(b)

3. Rezultate vsakršnih posvetovanj v skladu z odstavkoma 1 in 2 je treba upoštevati, ko pristojni organ sprejme odločitev o vlogi.

4. Pristojni organ obvesti državo članico, s katero se je posvetoval v skladu z odstavkom 1, o odločitvi v zvezi z vlogo, in ji posreduje podatke iz člena 15(5) 26(3). Država članica sprejme potrebne ukrepe, da na svojem ozemlju zagotovi zadevni javnosti dostopnost podatkov v primerni obliki.

ê 96/61/ES (prilagojeno)

ð novo

Člen 2916

Izmenjava informacij

1. Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za izmenjavo informacij, da vsaka tri leta, prvič pa v 18 mesecih od dne začetka uporabe te direktive, pošljejo Komisiji razpoložljive reprezentativne podatke o mejnih vrednostih za posamezne vrste dejavnosti v skladu s Prilogo I in, če je to primerno, najboljše razpoložljive tehnologije, iz katerih te vrednosti izhajajo, zlasti v skladu s členom 9. Pozneje se podatki dopolnijo v skladu s postopki, določenimi v odstavku 3 tega člena.

2. Komisija organizira izmenjavo informacij √ z Õ med državami članicami, in zadevnimi panogami o najboljših razpoložljivih tehnologijah, z njimi povezanem spremljanju stanja in njihovem razvoju. ð in nevladnimi organizacijami, ki spodbujajo varstvo okolja, glede: ï

ò novo

(a) delovanja obratov v smislu emisij, onesnaževanja, porabe in vrste surovin, rabe energije in proizvodnje odpadkov;

ê 96/61/ES (prilagojeno)

(b) o najboljših razpoložljivih √ uporabljenih Õ tehnologijah, z njimi povezanegam spremljanjau stanja in njihovegam razvojau.

Komisija vsaka tri leta objavi rezultate izmenjave informacij.

3. Poročila o izvajanju te direktive in njeni učinkovitosti v primerjavi z drugimi okoljskimi instrumenti Skupnosti se oblikujejo v skladu s postopkom, določenim v členih 5 in 6 Direktive 91/692/EGS. Prvo poročilo zajema prva tri leta od dne začetka uporabe te direktive, kot je določeno v členu 21. Komisija predloži poročilo Svetu, skupaj s predlogi, če so potrebni.

4. Države članice ustanovijo ali imenujejo organ ali organe, ki bodo odgovorni za izmenjavo informacij po odstavkih 1, 2 in 3, ter o tem obvestijo Komisijo.

ò novo

Člen 30

Nastajajoče tehnologije

Države članice določijo pobude za upravljavce za razvoj in uporabo nastajajočih tehnologij.

Za namene prvega pododstavka Komisija sprejme ukrepe za določitev:

(a) vrste industrijskih dejavnosti za prednostni razvoj in uporabo nastajajočih tehnologij;

(b) okvirnih ciljev za države članice glede razvoja in uporabe nastajajočih tehnologij;

(c) orodij za ocenjevanje opravljenega napredka pri razvoju in uporabi nastajajočih tehnologij;

Navedeni ukrepi, ki so namenjeni spremembi nebistvenih določb te direktive z njeno dopolnitvijo, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 69(2).

ê 96/61/ES (prilagojeno)

Člen 18

Mejne vrednosti emisij Skupnosti

1. Na predlog Komisije bo Svet v skladu s postopki, določenimi v Pogodbi, določil mejne vrednosti emisij za:

- vrste obratov iz Priloge I, razen za odlagališča odpadkov iz točk 5.1 in 5.4 Priloge,

in

- onesnaževala, navedena v Prilogi III,

za katere je bila ugotovljena potreba po ukrepanju Skupnosti, predvsem na podlagi izmenjave informacij, določene v členu 16.

2. Če v Skupnosti ni določenih mejnih vrednosti emisij na podlagi te direktive, se za obrate, naštete v Prilogi I, kot najmanjše mejne vrednosti emisij v skladu s to direktivo uporabljajo ustrezne mejne vrednosti emisij iz direktiv, navedenih v Prilogi II, in druge zakonodaje Skupnosti.

Brez vpliva na zahteve te direktive Svet na podlagi predloga Komisije in v skladu s postopki, predpisanimi v Pogodbi, določi tehnične zahteve za odlagališča odpadkov iz točk 5.1 in 5.4 Priloge I.

ê 2001/80/ES člen 1 (prilagojeno)

POGLAVJE III

√ Posebne določbe za kurilne naprave Õ

Člen 311

√ Področje uporabe Õ

Ta direktiva To poglavje se uporablja za kurilne naprave √ , ki so namenjene proizvodnji energije, Õ z nazivno vhodno toplotno močjo 50 MW ali več, ne glede na vrsto uporabljenega goriva (trdno, tekoče ali plinasto).

Člen 2

V tej direktivi pomeni:

(1)„emisija“ izpust snovi iz kurilne naprave v zrak;

(2)„odpadni plini“ plinaste izpuste, ki vsebujejo trdne, tekoče ali plinaste delce; njihovi volumski pretoki so izraženi v kubičnih metrih na uro pri normalni temperaturi (273 K) in tlaku (101,3 kPa), po korekciji za vsebnost vodnih hlapov, v nadaljevanju (Nm3/h);

(3)"mejna vrednost emisij" dovoljeno količino snovi v odpadnih plinih iz kurilne naprave, ki se lahko izpušča v zrak v danem časovnem obdobju; računa se kot masa na prostornino odpadnih plinov, izraženo v mg/Nm3, pri čemer je vsebnost kisika po prostornini pri odpadnem plinu 3 % pri tekočih in plinastih gorivih, 6 % pri trdnih gorivih in 15 % pri plinskih turbinah;

(4)„stopnja razžveplanja“ razmerje med količino žvepla, ki se na lokaciji kurilne naprave v določenem časovnem obdobju ne izpušča v zrak, in količino žvepla, dovedeno v kurilno napravo z gorivom, ki je uporabljeno v istem časovnem obdobju;

(5)„upravljavec“ katero koli fizično ali pravno osebo, ki upravlja kurilno napravo, ali osebo, ki ima pooblastilo za odločanje ali je bilo to pooblastilo nanjo preneseno.

(6)„gorivo“ katero koli trdno, tekoče ali plinasto gorljivo snov, ki se uporabi za kurjenje v kurilni napravi, razen odpadkov, ki jih urejajo Direktiva Sveta 89/369/EGS z dne 8. junija 1989 o preprečevanju onesnaževanja zraka iz novih sežigalnic komunalnih odpadkov[37], Direktiva Sveta 89/429/EGS z dne 21. junija 1989 o zmanjševanju onesnaževanja zraka iz obstoječih sežigalnic komunalnih odpadkov[38] in Direktiva Sveta 94/67/ES z dne 16. decembra 1994 o sežiganju nevarnih odpadkov[39] ali katerem koli naknadnem predpisu Skupnosti, ki razveljavlja in nadomešča eno ali več navedenih direktiv;

(7)„kurilna naprava“ vsako tehnično napravo, v kateri goriva oksidirajo, da se uporabi tako nastala toplota.

Ta direktiva se uporablja le za kurilne naprave, ki so namenjene proizvodnji energije, razen za tiste, pri katerih se produkti zgorevanja uporabljajo neposredno v proizvodnih procesih. Zlasti se ta direktiva To poglavje se ne uporablja za naslednje kurilne naprave:

(a) naprave, v katerih se produkti zgorevanja uporabljajo za neposredno segrevanje, sušenje ali drugo obdelavoe predmetov ali materialov, npr. peči za ponovno segrevanje, peči za toplotno obdelavo;

(b) naprave za naknadno zgorevanje, to je kakršne koli tehnične naprave, namenjene čiščenju odpadnih plinov s sežigom, ki ne obratujejo kot samostojnea kurilnea naprava √ naprave Õ ;

(c) naprave za regeneracijo katalizatorjev iz kreking procesov;

(d) naprave za pretvorbo vodikovega sulfida v žveplo;

(e) reaktorje, ki se uporabljajo v kemični industriji;

(f) koksarniške peči;

(g) rekuperatorje toplote pri plavžih;

(h) katere koli tehnične naprave, ki se uporabljajo za pogon vozila, ladje ali zrakoplova;

(i) plinske turbine, ki se uporabljajo na naftnih ploščadih;

√ (j) naprave, ki kot gorivo uporabljajo kakršne koli trdne ali tekoče odpadke, ki niso omenjeni v točki (a) člena 38(2) Õ

(j) plinske turbine z dovoljenjem, izdanim pred 27. novembrom 2002, ali plinske turbine, ki so po mnenju pristojnega organa predmet popolne vloge za dovoljenje pred 27. novembrom 2002, če naprava začne obratovati najkasneje 27. novembra 2003, kar pa ne vpliva na člen 7(1) in Prilogo VIII(A) in (B);

Naprave, ki jih poganjajo dizelski, bencinski in plinski motorji, niso vključene v to direktivo.

(8)„naprava s kombiniranim kurivom“ katero koli kurilno napravo, v kateri hkrati ali izmenično zgorevata dve ali več vrst goriv;

(9)„nova naprava“ katero koli kurilno napravo, za katero je bilo originalno gradbeno dovoljenje ali, če tak postopek ne obstaja, originalno obratovalno dovoljenje pridobljeno 1. julija 1987 ali kasneje;

(10)„obstoječa naprava“ katero koli kurilno napravo, za katero je bilo pridobljeno originalno gradbeno dovoljenje ali, če tak postopek ne obstaja, originalno obratovalno dovoljenje, pred 1. julijem 1987;

(11)„biomasa“ proizvode iz rastlin ali njihovih delov iz kmetijstva ali gozdarstva, ki se lahko z namenom energetske izrabe uporabljajo kot gorivo, ter naslednji odpadki, uporabljeni kot gorivo:

(a) rastlinski odpadki iz kmetijstva in gozdarstva;

(b) rastlinski odpadki iz živilskopredelovalne industrije, če se uporabljajo za pridobivanje toplote,

(c) odpadna rastlinska vlakna iz proizvodnje celuloze in papirja, če se sosežigajo na kraju proizvodnje in se uporabljajo za pridobivanje toplote;

(d) odpadna pluta;

(e) lesni odpadki, ki vključujejo zlasti lesne odpadke iz gradnje in rušenja, razen lesnih odpadkov, ki lahko vsebujejo halogenirane organske spojine ali težke kovine zaradi obdelave s sredstvi za zaščito lesa ali premazi;

(12)„plinska turbina“ katero koli rotirajočo napravo za pretvorbo toplotne energije v mehansko delo, ki jo sestavljajo predvsem kompresor, toplotna naprava, v kateri gorivo oksidira, da segreva delovno tekočino, ter turbina.

(13)„najbolj obrobne regije“ francoske prekomorske departmaje za Francijo, Azore in Madeiro za Portugalsko in Kanarske otoke za Španijo.

ò novo

Člen 32

Agregacijska pravila

1. Kadar se odpadni plini dveh ali več ločenih kurilnih naprav izpuščajo skozi skupen odvodnik, se šteje, da je kombinacija takih naprav ena kurilna naprava, njihove zmogljivosti pa se seštevajo.

ê 2001/80/ES člen 2(7) (prilagojeno)

2. Kadar se dve ali več ločenih √ kurilnih naprav, ki so pridobile dovoljenje ali predložile popolno vlogo po datumu iz člena 72(2) Õ novih naprav namesti tako, da bi se ob upoštevanju tehničnih in ekonomskih dejavnikov njihovi odpadni plini po mnenju pristojnih organov lahko izpuščali skozi skupen odvodnik, se šteje, da je kombinacija takih naprav ena √ kurilna naprava Õ enota √ , njihove zmogljivosti pa se seštevajo. Õ;

ê 2001/80/ES

Člen 3

1. Najkasneje 1. julija 1990 države članice pripravijo ustrezne programe za postopno zmanjševanje skupnih letnih emisij iz obstoječih naprav. V programih so določeni časovni okvir in postopki za izvajanje.

2. Skladno s programi iz odstavka 1 države članice še naprej upoštevajo zgornje meje emisij in ustrezna odstotna zmanjšanja, določena za žveplov dioksid v Prilogi I, stolpci 1 do 6, in za dušikove okside v Prilogi II, stolpci 1 do 4, do datumov, navedenih v teh prilogah, dokler niso izpolnjene določbe člena 4, ki se uporabljajo za obstoječe naprave.

3. Države članice pri izvajanju programov določijo tudi skupne letne emisije skladno s Prilogo VIII(C).

4. 4. Če znatna in nepričakovana sprememba glede potreb po energiji ali razpoložljivosti posameznih vrst goriva ali posameznih obratov za proizvodnjo energije državam članicam povzroči resne tehnične težave pri izvajanju njihovih programov po odstavku 1, Komisija na prošnjo zadevne države članice in ob upoštevanju pogojev v prošnji sprejme odločitev, s katero za to državo članico spremeni zgornje meje emisij in/ali datume, določene v prilogah I in II ter svojo odločitev sporoči Svetu in državam članicam. Katera koli država članica lahko v treh mesecih odločitev Komisije predloži Svetu. Svet lahko s kvalificirano večino v treh mesecih odloči drugače.

Člen 4

1. Brez poseganja v člen 17 države članice sprejmejo ustrezne ukrepe, da zagotovijo, da so v vseh gradbenih dovoljenjih ali, če tak postopek ne obstaja, obratovalnih dovoljenjih za nove naprave, ki so po mnenju pristojnega organa predmet popolne vloge za dovoljenje pred 27. novembrom 2002, če naprava začne obratovati najkasneje 27. novembra 2003, vsebovani pogoji, ki se nanašajo na skladnost z mejnimi vrednostmi emisij iz dela A prilog III do VII glede žveplovega dioksida, dušikovih oksidov in prahu.

ê 2001/80/ES člen 9 (prilagojeno)

Člen 33

√ Mejne vrednosti emisij Õ

1. Odpadni plini iz kurilnih naprav se morajo nadzorovano izpuščati skozi odvodnik √ , ki vsebuje eno ali več odvodnih cevi Õ . Dovoljenje iz člena 4 ter dovoljenja za kurilne naprave iz člena 10 določajo pogoje izpuščanja. Pristojni organ zagotovi zlasti, da se √ in katerega Õ višina odvodnika se izračuna tako, da se varujeta zdravje ljudi in okolje.

ê 2001/80/ES (prilagojeno)

2. Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe, da zagotovijo, da so v vseh gradbenih dovoljenjih ali, če tak postopek ne obstaja, obratovalnih dovoljenjih za nove naprave, ki niso vključene v odstavek 1, vsebovani pogoji, ki se nanašajo na skladnost z √ Vsa dovoljenja za naprave, ki vsebujejo kurilne naprave, ki so pridobile dovoljenje ali predložile popolno vlogo pred datumom iz člena 72(2), vključujejo, pod pogojem, da je takšna naprava pričela delovati najpozneje eno leto po tem datumu, pogoje, ki zagotavljajo, da emisije v zrak iz teh naprav ne presegajo Õ mejnihmi vrednostimi emisij iz dela 1B Ppriloge VIII do VII glede žveplovega dioksida, dušikovih oksidov in prahu.

√ 3. Vsa dovoljenja za naprave, ki vsebujejo kurilne naprave, ki niso zajete v odstavku 2, vključujejo pogoje, ki zagotavljajo, da emisije v zrak iz teh naprav ne presegajo mejnih vrednosti emisij iz dela 2 Priloge V. Õ

ê 2001/80/ES člen 7 (prilagojeno)

42. Pristojni organ lahko za največ 6 mesecev dovoli √ odobri Õ odstopanje od obveznosti izpolnjevanja zahtev glede doseganja mejnih vrednosti emisij iz odstavkov 2 in 3 člena 4 za žveplov dioksid za √ kurilno Õ napravo, ki v ta namen navadno uporablja gorivo z nizko vsebnostjo žvepla, kadar upravljavec ne more dosegati teh mejnih vrednosti zaradi motenj v dobavi goriva z nizko vsebnostjo žvepla, ki so posledica hudega pomanjkanj