Avstralski predpisi, s katerimi se izvaja obvezni centralni kliring, so določeni v spremembi uredbe o gospodarskih družbah (centralni kliring in enostransko poročanje) iz leta 2015. Uredba določa, da mora centralni kliring predpisanih razredov obrestnih izvedenih finančnih instrumentov OTC opraviti le manjše število velikih domačih in tujih bank, ki trgujejo na avstralskem trgu izvedenih finančnih instrumentov OTC. Decembra 2015 je komisija ASIC s pravili glede kliringa pri trgovanju z izvedenimi finančnimi instrumenti iz leta 2015 uvedla obvezni centralni kliring obrestnih izvedenih finančnih instrumentov OTC, denominiranih v več glavnih valutah. Obveznosti kliringa so začele veljati aprila 2016.

V Avstraliji je izvajanje obveznega kliringa, poročanja ali trgovanja na organiziranih platformah dvostopenjski proces, saj najprej ustrezni minister odloči, ali bi se morale te zahteve uporabljati za nekatere razrede izvedenih finančnih instrumentov OTC, nato pa avstralska komisija za vrednostne papirje in naložbe (ASIC) izda izvedbene uredbe in pravila. Tehnike za zmanjševanje tveganja za izvedene finančne instrumente OTC brez centralnega kliringa izvaja avstralski organ za bonitetno ureditev (APRA).

Analiza je pokazala precejšen napredek pri sprejemanju in izvajanju reform na področju izvedenih finančnih instrumentov OTC v vseh jurisdikcijah, ki se ocenjujejo. Poleg tega je vseh šest jurisdikcij obravnavalo vprašanje veljavnosti različnih zahtev za centralne banke in javne organe, ki so zadolženi za upravljanje javnega dolga ali ki posredujejo pri upravljanju javnega dolga.

II)obravnava centralnih bank in javnih organov, ki so zadolženi za upravljanje javnega dolga ali ki posredujejo pri upravljanju javnega dolga, v ustreznih pravnih okvirih teh jurisdikcij ter standardi za obvladovanje tveganj, ki se uporabljajo za transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti, pri katerih so udeleženi ti subjekti.

Ta ocena vključuje štiri jurisdikcije, ki so bile vključene v prvo oceno, vendar zanje takrat ni bilo predlagano izvzetje, ter jurisdikciji (Mehika in Singapur), ki sta zaprosili za oceno.

Za pravne okvire preostalih štirih jurisdikcij je bilo ugotovljeno, da niso dovolj napredni, da bi se lahko njihove centralne banke in organi za upravljanje javnega dolga vključili na seznam izvzetih subjektov. Vendar je bilo v poročilu sklenjeno, da bo Komisija „spremljala in poročala o najnovejšem razvoju“, ko bodo v teh jurisdikcijah zadevna pravila dokončno oblikovana.

Komisija je leta 2013 opravila prvi pregled pravnih okvirov za izvedene finančne instrumente OTC na Japonskem, v Švici, Združenih državah Amerike, Avstraliji, Kanadi in Hongkongu. Dne 22. marca 2013 je sprejela poročilo, v katerem je ugotovila, da pravna okvira Japonske in Združenih držav Amerike izpolnjujeta pogoje za centralne banke in javne organe, ki so zadolženi za upravljanje javnega dolga v teh jurisdikcijah, in sta zato lahko izvzeta iz nekaterih zahtev iz EMIR. Zadevne centralne banke in javni organi iz teh dveh držav so bili nato z Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 1002/2013 dodani na seznam izvzetih subjektov iz člena 1(4) EMIR.

V skladu s členom 1(6) EMIR se na Evropsko komisijo prenese pooblastilo za spremembo seznama izvzetih subjektov z delegiranim aktom, če po analizi mednarodne obravnave centralnih bank in javnih organov, ki upravljajo javni dolg v pravnih okvirih drugih jurisdikcij, in po sporočitvi rezultatov Evropskemu parlamentu in Svetu ugotovi, da je treba monetarne obveznosti teh centralnih bank iz tretjih držav izvzeti iz obveznosti kliringa in poročanja.

V skladu s členom 1(4) EMIR so centralne banke Unije in javni organi Unije, ki so zadolženi za upravljanje javnega dolga, izvzeti iz EMIR, zato se te obveznosti zanje ne uporabljajo.

Uredba z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (v nadaljnjem besedilu: EMIR) med drugim določa obveznost centralnega kliringa vseh standardiziranih pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC, sporočanja vseh pogodb o izvedenih finančnih instrumentih repozitorijem sklenjenih poslov in izvajanja tehnik za zmanjševanje tveganja za posle, za katere se ne opravi centralni kliring.

Hongkong predvideva dva sklopa standardov za zmanjševanje tveganj. Prvi sklop bo razvila komisija SFC in se bo uporabljal samo za družbe, katerim je izdala dovoljenje v skladu s prvotnim odlokom o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih pogodbah iz leta 2002 (družbe z dovoljenjem). Posvetovanje o osnutkih standardov bo potekalo leta 2017. Drugi sklop standardov je razvil organ HKMA in se uporablja za institucije, ki jih je ta organ odobril v skladu z odlokom o bančništvu (odobrene institucije). Prvotno naj bi se ti standardi začeli izvajati septembra 2016. Vendar je organ HKMA avgusta 2016 odložil začetek izvajanja zaradi podobnih zamud, ki so jih napovedale druge glavne jurisdikcije.

Z odlokom o spremembi je bila vzpostavljena tudi obveznost poročanja. Osebe, opredeljene v odloku, morajo o ustreznih transakcijah z izvedenimi finančnimi instrumenti poročati HKMA v skladu z zahtevami iz pravil za poročanje. Prva faza poročanja se uporablja za omejeno število vrst izvedenih finančnih instrumentov in nekoliko več oseb kot trenutna obveznost kliringa . Pravila za drugo fazo poročanja zajemajo več produktov in vseh pet razredov finančnih instrumentov, poleg tega pa je treba za vsako transakcijo sporočiti več informacij. Obseg opredeljenih oseb je enak. Druga faza poročanja se bo začela izvajati julija 2017.

Hongkong za izvajanje reform trga izvedenih finančnih instrumentov OTC uporablja dvostopenjski pristop. Regulativni okvir določa primarna zakonodaja, zlasti odlok o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih pogodbah (sprememba) iz leta 2014, ki spreminja prvotni odlok o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih pogodbah iz leta 2002. Tej sledi zakonodaja, uporabljena po načelu subsidiarnosti (tj. pravila), ki določa podrobne zahteve za obveznosti poročanja, kliringa in trgovanja, ki jih pripravi komisija za vrednostne papirje in standardizirane terminske pogodbe (SFC) s soglasjem monetarnega organa Hongkonga (HKMA) ter po posvetovanju z ministrom za finance.

Na zvezni ravni so v smernicah B-7 urada OSFI opisane tehnike za zmanjševanje tveganja za izvedene finančne instrumente brez centralnega kliringa, kot se uporabljajo za zvezno regulirane finančne institucije. Poleg tega so v smernicah E-22 Zahteve za kritje za izvedene finančne instrumente brez centralnega kliringa, ki jih je pripravil urad OSFI in so začele veljati septembra 2016, obravnavana vprašanja, kot so reševanje sporov in metodologije vrednotenja v zvezi z zahtevami za kritje za izvedene finančne instrumente brez centralnega kliringa. Na provincialni ravni združenje CSA trenutno pripravlja pravilo o registraciji trgovcev, s katerim bi se tehnike za zmanjševanje tveganja uvedle za udeležence na trgu izvedenih finančnih instrumentov. Pričakuje se, da bo pravilo leta 2017 objavljeno za predložitev pripomb, veljati pa naj bi začelo v prvi polovici leta 2018.

Obveznost poročanja se na provincialni ravni izvaja s predpisi, ki jih sprejme vsak provincialni regulator vrednostnih papirjev. Ontario, Quebec in Manitoba imajo posebne predpise, v vseh drugih provincah (jurisdikcije z večstranskim regulativnim instrumentom) pa se obveznost poročanja izvaja z večstranskim regulativnim instrumentom 96-101 Repozitoriji sklenjenih poslov in poročanje podatkov o izvedenih finančnih instrumentih. Od novembra 2016 za vse province v celoti veljajo pravila za poročanje o trgovanju. Kar zadeva obveznost poročanja, so provincialni in multilateralni regulativni instrumenti precej usklajeni in zahtevajo poročanje o transakcijah, pri katerih je udeležena vsaj ena lokalna nasprotna stranka. Na zvezni ravni morajo zvezno regulirane finančne institucije v skladu s smernicami B-7 poročati o transakcijah v skladu s pravili za poročanje, ki veljajo za provinco, v kateri imajo sedež ali glavno poslovno enoto.

Obveznost kliringa izvajajo vsi provincialni regulatorji vrednostnih papirjev s predlaganim nacionalnim regulativnim instrumentom 94-101 Obvezni kliring izvedenih finančnih instrumentov prek centralne nasprotne stranke, ki ga razvija združenje CSA, na zvezni ravni pa jo izvaja urad OSFI s smernicami B-7: Dobre prakse pri izvedenih finančnih instrumentih, ki so začele veljati decembra 2014. V skladu s smernicami B-7 morajo zvezno regulirane finančne institucije opraviti centralni kliring standardiziranih izvedenih finančnih instrumentov, kjer je to izvedljivo. Predlagani nacionalni regulativni instrument 94-101 določa obvezni centralni kliring nekaterih izvedenih finančnih instrumentov OTC in vsebuje seznam nasprotnih strank, za katere bo veljala obveznost kliringa. Končno pravilo bi moralo biti sprejeto v začetku leta 2017.

Reforme trgov izvedenih finančnih instrumentov OTC se izvajajo prek dveh vzporednih procesov. Urad nadzornika finančnih institucij (OSFI) je kanadski regulativni organ za bonitetne zahteve, ki s smernicami določa splošne zahteve za zvezno regulirane finančne institucije. Za regulacijo trga v posameznih jurisdikcijah so nato odgovorni province in ozemlja. Združenje kanadskih upraviteljev vrednostnih papirjev (CSA) je krovna organizacija kanadskih provincialnih in ozemeljskih regulatorjev vrednostnih papirjev, odgovorna za koordinacijo in usklajevanje regulacije kanadskih kapitalskih trgov. Razvija predpise, ki jih nato uveljavijo in izvajajo province.

Organ APRA je oktobra 2016 izdal bonitetni standard, ki predpisuje uporabo tehnik za zmanjševanje tveganja za izvedene finančne instrumente OTC brez centralnega kliringa. Pravilo določa obvezno uporabo več tehnik za zmanjševanje tveganja, in sicer hitro potrjevanje transakcij, uskladitev portfeljev, stiskanje portfeljev in postopkov za reševanje sporov, ter da morajo biti vzpostavljeni postopki za določanje vrednotenj. Datum začetka veljavnosti še ni bil določen.

S pravili glede poročanja pri trgovanju z izvedenimi finančnimi instrumenti, ki jih je komisija ASIC sprejela leta 2013 in spremenila februarja 2015, je bila uvedena obveznost poročanja o transakcijah z izvedenimi finančnimi instrumenti OTC. Obveznost poročanja velja od decembra 2015 in se trenutno uporablja za vse razrede izvedenih finančnih instrumentov.

Splošna pravila o transakcijah z izvedenimi finančnimi instrumenti OTC so določena v pravilih za izvajanje transakcij z izvedenimi finančnimi instrumenti (okrožnica 4/2012), ki jih je marca 2012 izdala mehiška centralna banka (Banco de México – BdM), in v njihovih poznejših spremembah. Nekatera posebna pravila (npr. o udeležbi centralnih nasprotnih strank) so skupaj izdali BdM, ministrstvo za finance (SHCP) in nacionalna komisija za bančništvo in vrednostne papirje (CNBV).

Obveznost kliringa

Okrožnica 4/2012 določa, da morajo biti transakcije s standardiziranimi izvedenimi finančnimi instrumenti med lokalnimi bankami ali borznoposredniškimi družbami in nekaterimi drugimi (lokalnimi in tujimi) subjekti poravnane prek klirinških družb, ki so udeležene v skladu s pravili, ki so jih skupaj izdali BdM, SHCP in CNBV, ali prek tujih institucij, ki delujejo kot centralne nasprotne stranke in jih priznava BdM. Obveznost kliringa velja od aprila 2016 za transakcije med lokalnimi nasprotnimi strankami in od novembra 2016 za transakcije, izvršene med lokalno in tujo nasprotno stranko. V nedavnih spremembah okrožnice 4/2012 so določena merila za določanje, ali so produkti OTC standardizirani produkti in zato zanje veljajo zahteve glede centralnega kliringa.

Obveznost poročanja

V skladu z okrožnico 4/2012 morajo lokalne banke, borznoposredniške družbe, investicijski skladi in sofomes (večnamenske finančne institucije) BdM poročati o svojih transakcijah z izvedenimi finančnimi instrumenti. Pravila, ki so jih skupaj izdali BdM, SHCP in CNBV, določajo tudi, da jim morajo lokalne centralne nasprotne stranke poročati o vseh pogodbah, ki jih prejmejo za kliring, ali o vseh drugih prostovoljno sporočenih transakcijah. Obveznost poročanja BdM se uporablja za vse razrede finančnih instrumentov ter za izvedene finančne instrumente OTC in izvedene finančne instrumente, s katerimi se trguje na borzi. Vendar so samo nasprotne stranke s sedežem v Mehiki pravno zavezane zagotoviti, da je transakcija sporočena.

Tehnike za zmanjševanje tveganja

Lokalne banke, borznoposredniške družbe, investicijski skladi, splošni repozitoriji za vloge in sofomes morajo od aprila 2016 vzpostaviti vsaj naslednje tehnike za zmanjševanje tveganja za transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti OTC brez centralnega kliringa, in sicer potrjevanje, dnevno vrednotenje, uskladitev, mehanizme za reševanje sporov in redno ocenjevanje, ali je potrebno stiskanje portfelja. Dodatne regulativne zahteve za lokalne banke in borznoposredniške družbe v zvezi z zmanjševanjem tveganja njihovih transakcij so določene v pravilih za banke in pravilih za borznoposredniške družbe, ki jih je izdala komisija CNBV.

4.5.Singapur

Zakonodajni okvir za izvedene finančne instrumente OTC sestavljata dve ravni zakonodaje, in sicer splošna okvirna zakonodaja, ki jo je sprejel parlament, in posebna pravila, ki jih je sprejel singapurski monetarni organ (MAS).

Obveznost kliringa

V delu VIB (kliring in pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih) zakona o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih pogodbah, ki velja od novembra 2012, je določen potreben zakonodajni okvir za urejanje kliringa izvedenih finančnih instrumentov. MAS trenutno dokončuje predpise o obveznem kliringu. Sprejeti naj bi bili v prvi polovici leta 2017. V skladu z novimi pravili bi bil potreben kliring obrestnih zamenjav, denominiranih v singapurskih in ameriških dolarjih.

Obveznost poročanja

Zakonodajni okvir za obveznost poročanja je bil vzpostavljen z delom VIA (poročanje o pogodbah o izvedenih finančnih instrumentih) zakona o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih pogodbah. Posebna pravila o poročanju so bila nato določena v predpisih o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih pogodbah (poročanje o pogodbah o izvedenih finančnih instrumentih) iz leta 2013, ki so začeli veljati oktobra 2013. V skladu s pravili morajo nekatere „določene osebe“ poročati o transakcijah z obrestnimi, kreditnimi in valutnimi izvedenimi finančnimi instrumenti. Zahteva glede poročanja v celoti velja od novembra 2015.

Tehnike za zmanjševanje tveganja

Pravila o tehnikah za zmanjševanje tveganja se trenutno dokončujejo. V skladu s predlaganimi pravili bodo morali subjekti, ki jim je MAS izdal dovoljenje in ki trgujejo s pogodbami o izvedenih finančnih instrumentih OTC, uporabljati naslednje tehnike za zmanjševanje tveganja transakcij z izvedenimi finančnimi instrumenti OTC brez kliringa, in sicer potrjevanje, postopek za reševanje sporov, dnevno vrednotenje ter uskladitev in stiskanje portfeljev. MAS pričakuje, da se bodo zahteve za zmanjševanje tveganja začele uporabljati leta 2017.

4.6.Švica

Regulativni okvir za transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti OTC sestavljajo temeljni zakonodajni akt, in sicer švicarski zakon o infrastrukturi finančnega trga, ki določa pravila o poslovanju na trgih pri trgovanju z izvedenimi finančnimi instrumenti, ter poznejši izvedbeni odloki, zlasti švicarski odlok o infrastrukturi finančnega trga, ki podrobno določa posebna pravila in zahteve. Zakon in odlok o infrastrukturi finančnega trga sta začela veljati januarja 2016.