SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 21.9.2005 
KOM(2004)173 kon čno/4 
2004/0055(COD) 
ADDENDUM 2 
Concerne les versions linguistiques des 
nouveaux Etats membres  
Predlog 
UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
o določitvi evropskega postopka za pla čilni nalog 
(predložila Komisija) 
 
SL 2   SL OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM  
1. UVOD  IN OZADJE 
1.1. Uvod 
Z začetkom veljavnosti Amsterdamske pogodbe si je Evropska unija zastavila cilj, da 
postopno vzpostavi obmo čje svobode, varnosti in pravice, med drugim tudi s sprejetjem 
ukrepov na podro čju pravosodnega sodelovanja v civilnih zadevah. V skladu s členom 65(c) 
Pogodbe o ustanovitvi Evropske  skupnosti takšni ukrepi vklju čujejo odpravljanje ovir za 
nemoten potek civilnih postopkov, po potrebi s spodbujanjem združljivosti predpisov o 
civilnih postopkih, ki se  uporabljajo v državah članicah. 
Dunajski akcijski na črt Sveta in Komisije, ki ga  je Svet sprejel leta 19981, je zahteval 
določitev predpisov o civilnih pos topkih, ki jih je treba pribli žati zaradi olajšanja dostopa do 
pravnega varstva za državljane Evrope in zaradi preu čitve, ali je treb a oblikovati dodatne 
ukrep za izboljšanje združl jivosti civilnih postopkov. 
V sklepih Evropskega sveta iz Tampereja 19992 sta bila Svet in Komisija pozvana, da 
pripravita novo zakonodajo o tistih elementih  civilnega postopka, ki so potrebni za dobro 
pravosodno sodelovanje in izboljšan  dostop do pravnega varstva. Pla čilni nalogi so bili 
posebej vklju čeni na seznam zadev, ki so upravi čene do takšnih zakonodajnih pobud. 
Skupni program ukrepov za izvajanje na čela vzajemnega priznavanja odlo čb v civilnih in 
gospodarskih zadevah Komisije in Sveta, ki  ga je sprejel Svet dne 30. novembra 20003, je 
izbral odpravo exequatur  za nesporne zahtevke kot eno od prednostnih nalog Skupnosti. 
Program, ki je osredoto čen na olajšanje priznavanj a in izvrševanja sodnih odlo čb, se sklicuje 
tudi na približevanje procesnega prava kot na  spremljevalni ukrep, ki je lahko na nekaterih 
področjih predpogoj za želeni napredek pri poskusu postopne odprave postopka exequatur . 
Na podlagi tega ozadja dokument pouda rja, da je lahko na nekaterih podro čjih, zlasti v zvezi z 
izterjavo nespornih zahtevkov, odprava exequatur  vzpostavljena v obliki dolo čitve pravega 
evropskega naloga za izvršbo, ki se ga pr idobi s posebnim, enotnim ali usklajenim 
postopkom, dolo čenim v Skupnosti4. Vendar je treba poudariti, da sta odprava exequatur  in 
usklajevanje procesnega prava kljub temu, da sta združena v zgoraj omenjenem delu programa, dve razli čni vprašanji.  Prvo predpostavlja izdajo odlo čbe in zadeva dostop do 
izvrševanja v drugi državi članici, drugo pa se nanaša na  dostop do pravnega varstva z 
namenom pridobitve odlo čbe, ne glede na to, ali je treba odlo čbo izvršiti v tujini. Te zadeve 
so v praksi lo čene in se lahko obravnavajo neodvisno in vsaka zase, kakor je dokazano v 
sklepih iz Tampereja, ki obravnavajo obe vprašanji, ne da bi vzpostavljali povezavo med 
njima. 
Komisija se je odlo čila, da bo poskušala uresni čiti oba cilja – vzajemno priznavanje sodnih 
odločb o nespornih zahtevkih na  eni strani in dolo čitev posebnega postopka za pridobitev 
                                                
 
1  UL C 19, 23.1.1999, str. 1, to čka 41(d). 
2 Sklepi predsedstva, to čka 38. 
3 UL C 12, 15.1.2001, str. 1. 
4 Oddelek II A 2 b programa. Čeprav v tem oddelku ni nobene omembe postopka za pla čilni nalog (ali 
kakšnega drugega posebnega postopka), kasnejše skli cevanje na predlog o evropskem nalogu za izvršbo 
nespornih zahtevkov na prvi stopnji izvajanja v oddelku III A dokazuje, da je bilo usklajevanje v tej 
smeri posebej predvideno za izterjavo nespornih zahtevkov. 
 
SL 3   SL sodnih odlo čb o nespornih zahtevkih na dr ugi strani – z dvema razli čnima zakonodajnima 
instrumentoma. Ta dvotirna strategija ne povzro ča tveganja prekrivanja ali nasprotovanja med 
obema projektoma, saj sta jasno razmejena s strogo omejitvijo na stopnjo pred (dolo čitev 
postopka za pla čilni nalog) in po (priznav anje in izvrševanje) iz daji izvršljive sodne odlo čbe. 
Ravno nasprotno, ta pristop ponuja števil ne pomembne prednosti pred zakonodajno pobudo, 
ki bi združevala oba vidika. Na primer, omogo ča širše podro čje uporabe odprave exequatur, 
saj jo razširi na vse sodbe, iz dane v postopku, v katerem prever jeno ni spora o naravi in 
obsegu dolga, in ne samo na sodne odlo čbe, izdane v enem posebnem postopku. 
Aprila 2002 je Komisija predstavila predlog Uredbe Sveta o uvedbi evropskega naloga za 
izvršbo nespornih zahtevkov5, ki določa odpravo vmesnih ukrepov za vse izvršilne naslove o 
nespornih zahtevkih, pod pogojem, da so v sk ladu s številnimi minimalnimi procesnimi 
standardi, ki zadevajo vro čanje listin. Ta predlog predstavlj a drugi krak strategije, opisane 
zgoraj. 
1.2. Zelena knjiga o postopku za evropski pla čilni nalog in ukrepih za poenostavitev 
in pospešitev sodnih postopkov v sporih majhne vrednosti 
Pred sprejetjem tega predloga je bilo  opravljeno obsežno posvetovanje med državami 
članicami in vsemi zainteresir animi stranmi civilne družbe. Zelena knjiga o postopku za 
evropski pla čilni nalog ter ukrepih za poenostavitev in pospešitev sodnih postopkov v sporih 
majhne vrednosti, ki jo je Komisija predstavila 20. decembra 20026, je podala pregled 
obstoječih modelov postopkov za pla čilni nalog v zakonodajah držav članic. Na podlagi 
primerjalne študije, kako države članice obravnavajo ustrezna procesna vprašanja, je 
oblikovala množico vprašanj, ki zadevajo želeno podro čje uporabe in zna čilnosti evropskega 
instrumenta. Temeljna vprašanja, ki jih je porodila Zelena knjiga, se lahko povzamejo na 
naslednji na čin: 
– Ali naj se evropski inst rument za postopek za pla čilni nalog uporablja samo za 
čezmejne zadeve ali tudi za notranje sodne postopke? 
– Za katere vrste zahtevkov naj bo na razpolago evropski pla čilni nalog? Ali je treba 
področje uporabe omejiti na denarne zahtevke in če je tako, ali je treba izklju čiti še 
kakšne nadaljnje podkategorije denarnih terjatev? 
– Ali obstaja potreba po posebnih pravilih  o mednarodni pristojnosti ali celo o 
dodelitvi pristojnosti znotraj držav članic? 
– Ali naj evropski postopek za pla čilni nalog zahteva predlo žitev listinskih dokazov v 
podkrepitev zadevnega zahtevka in vklju čuje skrajšano prou čitev glavnih dejstev 
tega zahtevka s strani sodiš ča ali naj enostaven opis za htevka in pomanjkanje 
ugovorov zadostuje za izdajo izvršljive sodne odlo čbe? 
– Ali mora imeti tožena stranka enkrat al i dvakrat možnost izpodbijanja zahtevka in 
izvršitve prehoda na redni postopek? 
Komisija je prejela pr ibližno 60 odgovorov držav članic in drugih zainte resiranih strani, ki 
zastopajo interese gospodarstva, potrošnikov in  pravnih poklicev. Ti odzivi na Zeleno knjigo, 
o katerih se je nadalje razpravljalo na javni obra vnavi, ki jo je Komisija organizirala 26. junija 
                                                 
5 COM(2002)159 kon čne, UL C 203 E, 27.8.2002, str. 86. 
6 COM(2002)746 kon čne 
 
SL 4   SL 2003, so razkrili, da se dolo čitev evropskega postopka za pla čilni nalog skoraj soglasno šteje 
kot korak naprej pri oblikovanju obmo čja svobode, varnosti in pravice. 
Evropski parlament je v svoji resoluciji o Zeleni knjigi7 toplo pozdravil pobudo Komisije. 
Spomnil je na politi čni cilj, ki ga je dolo čil Evropski svet v Tamper eju, da se opredeli skupna 
evropska pravila za hitro in u činkovito izterjavo nespor nih dolgov, ter poudaril izjemno 
pomembnost tega projekta za vse gospodarske subjekte, ki jim je v interesu pravilno 
delovanje notranjega trga. Mnenje Parlamenta se v znatnem obsegu strinja s tem predlogom, 
na primer glede izbire uredbe  kot primernega instrumenta in  dejstva, da mora evropski 
postopek za pla čilni nalog predstavljati alternativo postopkom, ki obstajajo po nacionalnem 
pravu držav članic.  
Evropski ekonomsko-socialni odbor je v svojem mnenju o Zeleni knjigi8 izrecno pozdravil 
pobudo Komisije, da za čne s posvetovanjem o tem vprašanju. Po njegovem mnenju je uvedba 
hitrega, u činkovitega in pravi čnega postopka za pla čilni nalog klju čna sestavina temeljne 
pravice dostopa do pravnega varstva, Komisiji pa je tudi podal spodbude in jo pozval, naj 
predloži zakonodajni predlog za dolo čitev standardnega evropskega postopka. 
V naslednjih delih tega obrazložitvenega me moranduma, zlasti v pripombah o posameznih 
členih, sledijo sklicevanja na odzive na podrobna vprašanja v Zeleni knjigi in na čin, na 
katerega se jih je upoštevalo pri pripravi tega predloga. 
2. CILJI  IN PODROČJE UPORABE 
2.1. Splošni cilj 
2.1.1. Pomen u činkovitega mehanizma za izterjavo nespornih zahtevkov  
Dejstvo je, da glavni namen znatne ga odstotka sodnih postopkov v državah članicah ni, da se 
doseže veljavna nepristranska sodna odlo čba o spornih dejanskih ali pravnih vprašanjih. V 
vedno večjem številu primerov je prej pravilo kot izjema, da se mora v postopku brez spora 
upnik obrniti na sodstvo za pridobite v izvršilnega naslova, ki mu omogo ča izterjavo zahtevka, 
ki ga dolžnik enostavno no če ali ne more pla čati, s prisilno izvrš bo. Leta 2000 je Komisija 
začela študijo o posebnih postopkih v s porih majhne vrednosti v državah članicah.  
Vprašalniki, ki so jih v zvezi s tem prejele države članice, so vsebovali t udi nekaj vprašanj o 
nespornih zahtevkih. Odgovori držav članic razkrivajo, da se tam,  kjer so na voljo celoviti 
statistični podatki, odstotek nespornih zahte vkov giblje med približno 50 % in ve č kot 80 % 
vseh zadev, s katerimi se ukvarjajo redna nižja civilna sodiš ča9. 
Hitra izterjava neporavnanih dolgov, kjer uteme ljitev ni vprašljiva, je najvišjega pomena za 
gospodarske subjekte v Evropski uniji in praviln o delovanje notranjega trga. Pravni okvir, ki 
upniku ne jam či dostopa do hitre poravnave nespor nih zahtevkov, lahko slabim dolžnikom 
dovoli dolo čeno stopnjo nekaznovanosti in tako pomeni spodbudo za namerno zadržanje 
                                                 
7 Še neobjavljeno. 
8 CESE 742/2003, sprejeto dne 18. junija 2003. 
9 Evelyne Serverin (raziskovalna direktorica pri CNRS IDHE-ENS CACHAN), Des Procedures de 
traitement judiciares des demandes de faible importance ou non contestées dans les droits des Etats-
Membres de l’Union Européenne, Cachan 2001, str. 30. 
 
SL 5   SL plačil v lastno korist10. Zamujena pla čila so glavni razlog za insolventnost, ki grozi obstoju 
gospodarstva, zlasti malim in srednjim podjetjem, in povzro ča izgubo številnih delovnih mest. 
Če je treba celo za izterjavo nespornih dolgov uporabiti dolgotra jne, okorne in drage sodne 
postopke, to neizogibno poslabša te škodljive gospodarske u činke. 
Ta položaj za sodne sisteme držav članic pomeni ve čstranski izziv. Bistvenega pomena je 
postalo, da se na najzgodnejši možni stopnji postopkov lo či res sporne zadeve  od tistih, kjer ni 
resnega pravnega spora.  Takšno razlikova nje je nujen, vendar ne zadosten pogoj za 
učinkovito rabo omejenih sredstev, dodeljenih sodiš čem. Omogo ča jim, da se osredoto čijo na 
sporni postopek in izre čejo sodbo v razumnem roku. Ta želeni  rezultat se lahko doseže samo, 
če je na voljo hiter in u činkovit postopek za nesporne zahtevke, ki omogo ča razbremenitev 
sodstva, ki je nujno  potrebna za prepre čevanje znatnih zaostankov. Tako je ob upoštevanju 
same številke nespornih zadev, navedene zgor aj, obstoj procesne za konodaje, ki zagotavlja 
njihovo u činkovito reševanje, odlo čilnega pomena za delovanje sodnega sistema kot celote.  
2.1.2. Dolo čitev postopka za pla čilni nalog 
Vse države članice poskušajo rešiti vprašanje množi čnih izterjav nespornih zahtevkov preko 
svojih sodiš č s svoje nacionalne perspektive v okviru svojih nacionalnih procesnih sistemov 
in tradicij. Ni presenetljivo, da se re šitve precej razlikujejo, tako glede tehni čne narave kot 
stopnje uspešnosti. V nekaterih državah članicah so glavni procesni instrumenti za spopadanje 
z nespornimi zahtevki zamudne sodbe, posebni skrajšani postopki v okv iru rednega civilnega 
postopka ali celo za časni ukrepi, ki so kvazi dokon čni, saj v praksi glavni postopki le redko 
sledijo.  
V večini držav članic pa se je posebni postopek za pla čilni nalog izkazal kot posebej dragocen 
pripomoček za zagotovitev hitre in stroškovno u činkovite izterjave zahte vkov, ki niso pravno 
sporni. Do danes ima takšen postopek kot se stavni del svoje civ ilne procesne zakonodaje 
enajst držav članic (Avstrija, Belgija , Finska, Francija, Nem čija, Grčija, Italija, Luksemburg, 
Portugalska, Španija, Švedska), najbolj znana primera sta francoski injonction de payer   i n  
nemški Mahnverfahren . Dejansko so se v zadnjih letih pla čilni nalogi pojavili v dveh državah 
članicah (Španija, Portugalska), v katerih pr ej upniki niso imeli na razpolago podobnega 
izvršilnega naslova. To pri ča o rastočem pomenu postopka te vrste v Evropski uniji. 
Postopki za pla čilni nalog, ki so na voljo v državah članicah, se mo čno razlikujejo glede 
takšnih bistvenih vi dikov, kot so podro čje uporabe, dodelitev pristojnos ti za izdajo naloga ali 
formalne in materialne zahte ve za pridobitev pozitivne odlo čbe. Ne glede na ta odstopanja 
med obstoje čimi zakonodajnimi modeli imajo vsi nasl ednje posebnosti, ki  lahko služijo kot 
opredelitev postopka za pla čilni nalog. 
Na podlagi vloge tože če stranke sodiš če ali drug pristojen organ odlo či o zadevnem zahtevku 
enostransko, tj. brez kakršne koli možnosti, da  tožena stranka pred tem sodeluje. To odlo čitev 
se vroči toženi stranki z navodili, naj odredbo upošteva ali izpodbija zahtevek v dolo čenem 
roku. Če tožena stranka ne izvede ni česar, postane pla čilni nalog izvršljiv. Zadeva se prenese 
med redne postopke samo, če vloži ugovor. Tako v nasprotju z normalnimi procesnimi pravili 
breme za za četek kontradiktornega postopka nosi naslovnik pla čilnega naloga. Ta prenos 
                                                 
10 Na podlagi rezultatov študije, ki je bila izvedena na zahtevo Komisije leta 1994 („European Late 
Payment Survey“ – Intrum Justitia), Komisija v svojem Sporo čilu Svetu in Evropskemu parlamentu 
„Towards greater efficiency in obtaining and enforcing judgments in the European Union“, UL C 33, 
31.1.1998, str. 3, odst. 38, ocenjuje, da je delež namernih pla čilnih zamud v Evropski uniji 35 %. 
 
SL 6   SL odgovornosti, v francoš čini „ inversion du contentieux “, skupaj z varstvom pravic obrambe, 
kakor je zajeto v možnosti prepre čitve izvedbe izvršilnega nasl ova, predstavlja glavno 
značilnost postopka za pla čilni nalog. 
2.2. Podro čje uporabe 
2.2.1. Potreba po ukrepih na ravni Skupnosti Izgleda precej samoumevno, da trajanje in strošk i rednih civilnih post opkov, ki so neprimerni 
za zahtevke, ki niso pravno sporni, navadno pos tanejo še bolj nesorazmerni v primerih s 
čezmejnimi posledicami. Pomanjkanje znan ja o pravnih sistem ih drugih držav članic in 
posledično potreba po posvetovanju z odvetnikom, zamudno vro čanje sodnih listin strankam 
v državi članici, ki ni država članica, v kateri te čejo postopki, in stroški, povezani s 
prevajanjem, so najbolj o čitni razlogi, ki grenijo  življenje upnikom s čezmejnimi zahtevki. Te 
težave so nelo čljivo povezane z vsakim čezmejnim pravnim sporom, ne glede na sporno ali 
nesporno naravo zahtevka. Vendar pa nasprotje med hitrim postopkom izterjave, ki je na 
voljo za popolnoma notranje tožbe,  in zamudami ter stroški, ki  sledijo, kadar imata stranki 
bivališče v različnih državah članicah, doseže nevzdržno stopnjo, če tožena stranka sploh ne 
izpodbija utemeljenosti zahtevka. Ta situacija postavlja v boljši položaj slabe dolžnike v 
čezmejnih razmerjih in lahko pomeni odvra čanje gospodarskih subjek tov od širitve njihovih 
dejavnosti iz njihove države članice izvora ter tako omejuje posle med državami članicami. 
Celo obstoj u činkovitega nacionalnega postopka za izte rjavo nespornih dolgov v vsaki državi 
članici – kar je zelo razli čno od trenutnega položaja, ko celo v tistih državah članicah, ki 
poznajo postopek za pla čilni nalog, ta pogosto ni dopusten ali prakti čen v primerih, ko ima 
tožena stranka bivališ če v tujini – ne bi nujno pomenil dokon čnega izboljšanja, saj globoke 
razlike med takšnimi postopki in pomanjkanje zn anja o njih predstavlj ajo znatne ovire pri 
reševanju čezmejnih zadev v državah članicah. Enotni evropski pla čilni nalog bo veliko 
prispeval za zagotovitev lažjega dostopa do u činkovitega pravnega varstva. 
2.2.2. Podro čje uporabe predloga 
Iz razlogov, opredeljenih zgoraj, najbolj o čitna potreba po enotnem evropskem postopku za 
izterjavo nespornih zahtevkov obstaja v zvezi s čezmejnimi pravnimi spori. Komisija bi 
seveda štela kot neprim erno in celo neproduktivno, če bi se podro čje uporabe tega postopka 
omejilo samo na čezmejne zadeve. 
Člen 65 Pogodbe o ustanovitvi Evropske sk upnosti podeljuje Skup nosti pooblastila za 
sprejem pravnih aktov glede pravosodnega sodelovanja v civilnih zadevah s čezmejnimi 
posledicami, kolikor je to potrebno za pravilno delovanje notranjega trga. Čeprav je obstoj 
čezmejnih posledic predpogoj za pristojnost Skupnosti,  pa to ne pomeni, da se lahko pravila, 
ki se lahko sprejmejo na tej podlagi, uporabljajo samo za čezmejne pravne spore , tj. zadeve z 
dejansko čezmejno naravo. To bi bila  preozka razlaga te dolo čbe, ki ne izhaja iz njenega 
besedila. Zavestna uporaba bolj odprte terminologije zadev s čezmejnimi posledicami v 
posebnem kontekstu člena 65 dopuš ča nekoliko prilagodljivosti za sprejem zakonodaje, ki 
ureja več kot čezmejne pravne spore, zlasti kjer  je skupno orodje, ki zajema tako čezmejne kot 
domače zadeve, pomembno za delovanje notranjeg a trga. Zadnja zahteva je izpolnjena z 
vidika temeljnega ekonomskega pomena u činkovitega postopka za iz terjavo neizpodbojnih 
dolgov in posledic velikih razlik med naciona lnimi sistemi za notranji trg, kar je podrobno 
razloženo zgoraj ( 2.1.1 ) in v tem oddelku. V teh okoliš činah je predvidena zakonodaja 
zadostno opredeljena s čezmejnim elementom in člen 65 dopuš ča, da se ta zakonodaja 
uporablja tudi v popolnoma notranjih  položajih, ne samo v konkretnih čezmejnih tožbah; v 
 
SL 7   SL tem smislu je treba prav tako upoštevati, da  se bo instrument upor abljal na prostovoljni 
podlagi. Neobvezna narava evropskega postopka za pla čilni nalog in nj egove posledice za 
države članice so bolj podrobno dolo čene spodaj ( 2.2.3 ). 
Poleg tega je razlikovanje med „ čezmejnimi“ in „notranjimi“ scen ariji težje, kot izgleda na 
prvi pogled, in bi neizogibno vsebovalo  element samovoljnosti. Na primer, če imata dve osebi 
s prebivališ čem v Franciji prometno nesre čo v Nem čiji in sprožita sodni postopek zaradi 
škode pred francoskim sodiš čem, ali je to v celoti notranj i položaj, ker imata obe stranki 
prebivališ če v isti državi članici in ker je tudi sedež sodiš ča v isti državi članici, ali to presega 
domačo sfero zaradi povezave z drugo državo članico, katere sodiš če bi bilo pristojno za 
obravnavanje zadeve, če bi tožeča stranka želela tožiti v tej državi članici?  Odlo čitev za prvo 
alternativo bi pr ipeljala do podelitve čezmejne narave zadeve na podlagi subjektivne izbire 
tožeče stranke; glede na njegovo odlo čitev, pred katerim sodiš čem bo za čel postopek, bi 
morali isti položaj obravnavati kot bodisi položaj z mednarodno razsežnostjo bodisi kot 
popolnoma notranji položaj, ne gl ede na obstoj vidikov, ki ga povezujejo z dvema državama 
članicama. Razumljivo bi bilo treba vsako zad evo, v kateri se pojavljajo navezne okoliš čine 
za več kot eno državo članico, obravnavati kot zadevo s čezmejnimi posledicami. Vendar bi 
bilo treba najprej neizogibno opraviti zapleteno  nalogo in opredeliti, kaj predstavlja zadostno 
navezno okoliš čino. Ali za vzpostavitev takšne povezave zadostuje uporaba materialnega 
prava države članice, ki ni država sodiš ča? Nadalje se zdi, da evropski pla čilni nalog s svojim 
nedvoumnim ciljem pospešitve in poenostavit ve izterjave nespornih zahtevkov ni 
najprimernejši postopek za sodni preizkus takšnih zapletenih zadev, kot so naklju čna 
vprašanja glede dopustnosti uporabe. 
Te dvoumnosti skupaj z možnostjo, da vsaka sodna odlo čba pridobi čezmejni zna čaj, če jo je 
treba izvršiti v drugi državi članici, postavljajo pod vprašaj  bistvo razlikovanja med 
„notranjimi“ in „ čezmejnimi“ zadevami. 
Nadalje bi v posebnem kontekst u postopka za izterjavo nes pornih zahtevkov omejitev na 
čezmejne zadeve pripeljala do neželenih politi čnih in gospodarskih rezultatov. Prvi č, dostop 
gospodarskih subjektov do mehanizmov zelo razli čnih ravni izvedbe povzro ča izkrivljanje 
konkurence na notranjem trgu ne glede na to, ali imajo akterji sedež v razli čnih državah 
članicah ali v isti državi članici. Družbi, ki si  konkurirata v državi članici, od katerih ima 
samo ena sedež v tej državi članici, nimata enakovrednega položaja, če lahko samo družba s 
sedežem v tujini uporablja u činkovit evropski postopek za pla čilni nalog. Podobno bi lahko 
podjetje z ve čino strank v tujini imelo ob čutno prednost zaradi dost opnosti takšnega postopka 
pred konkurentom s sedežem v isti državi članici, ki ve čino poslov opravi doma. Poleg tega 
bo posebej za tiste države članice, ki trenutno nimajo u činkovitega pripomo čka za izterjavo 
neizpodbojnih dolgov, politi čno težko utemeljiti tako upnikom kot dolžnikom, zakaj imajo v 
čezmejnih položajih na voljo oziroma se zanje uporablja u činkovitejši mehanizem kot znotraj 
države. Velika ve čina pripomb na Zeleno knjigo, ki so ji h predložili gospodars ki subjekti ali 
organizacije, ki jih predstav ljajo, kakor tudi mnenje Evr opskega ekonomsko-socialnega 
odbora potrjuje zahtevo po evropskem postopku za pla čilni nalog, ki se splošno uporablja 
brez razlikovanja med notranjimi in čezmejnimi zadevami.  
2.2.3. Subsidiarnost in sorazmernost 
Jasno je, da cilja tega predloga, dolo čitve enotnega evropskega postopka za hitro pridobitev 
izvršljive sodne odlo čbe o zahtevku, katerega uteme ljenost ni izpodbijana, države članice 
same ne morejo zadovoljivo dose či, saj ne morejo jam čiti enakosti pravil, ki se uporabljajo v 
Skupnosti. Cilj je torej možno dose či le na ravni Skupnosti.  
 
SL 8   SL Ta predlog je v celoti skladen z na čelom sorazmernosti v tem, da je strogo omejen na to, kar 
je potrebno za dosego tega cilja. V tem kontekst u je zlasti bistve no, da se poudarijo u činki 
kombinacije izbranega pravnega instrument a (uredba) z neobvezno naravo evropskega 
postopka za pla čilni nalog glede primerljivih mehanizmov po nacionalnem procesnem pravu 
držav članic. Z zagotavljanjem poenotenosti in  neposredne uporabe tega postopka bi 
predlagana uredba samo zavezovala države članice, da zagotovijo evropski mehanizem 
izterjave kot dodatno orodje. Ne bi jim vsilje vala opustitve prej veljavne zakonodaje o 
plačilnih nalogih ali kakršnih koli drugih posto pkih za izterjavo neiz podbijanih dolgov niti 
spremembe takšne zakonodaje za uskladitev s pr avom Skupnosti. Zato ta  predlog uredbe, ki 
pušča pravico držav članic, da nadaljujejo z uporabo svojih doma čih pravil poleg evropskega 
plačilnega naloga, nedotaknjeno, pre cej manj posega v procesne si steme kot direktiva, ki bi 
zahtevala prilagodite v nacionalne zakonodaje standardom, dolo čenim v tem instrumentu. Ta 
zakonodajna tehnika dejansko zagotavlja minimalno raven u činkovitosti izterjave nespornih 
zahtevkov, vendar omogo ča državam članicam, ki so ra zvile boljši doma či sistem, da ga 
obdržijo. Kon čno bo prepuš čeno upnikom, da odlo čijo, kateri postopek se  jim zdi boljši glede 
izvajanja ali bolj primeren glede dostopnosti, pri čemer je zadnji kriterij še posebej 
pomemben za tiste, ki delujejo v ve č državah članicah in se jim ni treba seznanjati s 
procesnim pravom vsake države članice, ker je na voljo enotni evropski pla čilni nalog. 
Končno je treba upoštevati, da je postopek za pla čilni nalog glede na njegovo opredelitev 
posebej primeren za spoštovanje na čel subsidiarnosti in sorazmernos ti, saj ta vrsta postopka ni 
zapleteno medsebojno povezana z drugimi  pravili civilnega postopka, temve č je bolj poglavje 
zase.  Samo konec postopka za pla čilni nalog, do katerega priv ede nasprotovanje tožene 
stranke, privede do prehoda zadeve na redni  postopek. Zato uvedba evropskega pla čilnega 
naloga nima za posledico potrebe po nadaljn jem približevanju nacionalnih procesnih 
zakonodaj in tako vzdržuje kolizijo z doma čim pravom na najnižji možni to čki. 
3. PRIPOMBE  O BISTVENIH  ČLENIH 
Člen 1 – Podro čje uporabe 
Splošno podro čje uporabe, omejeno na civilne in gospodarske zadeve, kakor je dolo čeno v 
odstavku 1, sovpada s podro čjem uporabe Uredbe Sveta (ES)  št. 44/2001 z dne 22. decembra 
o pristojnosti in priznavanj u ter izvrševanju sodnih odlo čb v civilnih in gospodarskih zadevah. 
Odstavek 2 iz podro čja uporabe izklju čuje nekatere vrste civilnih  in gospodarskih zahtevkov. 
Premoženjske pravice iz zakonske zveze in po dobne (npr. registrirana skupnost) skupnosti so 
izključene, saj morajo sodiš ča v teh družinskopravnih zadevah  pogosto preveriti dejstva po 
uradni dolžnosti in tako ne mo rejo šteti kot zadostno pomanjk anje ugovorov tožene stranke na 
trditve tože če stranke. Kakor v Uredbi št. 44/2001, zadeve glede pla čilne nesposobnosti in 
socialne varnosti ne spadajo v podro čje uporabe. Poleg teh to čk Komisija ni ugotovila 
razlogov za izlo čitev drugih zahtevkov iz podro čja uporabe. Samo pristo jnost specializiranih 
sodišč (npr. delovnih sodiš č za zahtevke iz delovnega razm erja) namesto rednih civilnih 
sodišč ne predstavlja prepri čljive osnove za to, da se ne prizna postopka za pla čilni nalog.  Ni 
posebnih razlogov, ki bi utemeljevali kakr šno koli drugo omejitev uporabe postopka, 
povezano z naravo ali pravno podlago zahtevka; prav  nasprotno, vsaka takšna omejenost bi 
neizogibno povzro čila zapletene težave r azmejitve med upravi čenimi in nedopustnimi 
zahtevami. Kon čno ta predlog v skladu z veliko ve čino pripomb na Zeleno knjigo ne uvaja 
zgornjega zneska, do katere ga se lahko zahteva popla čilo v postopku za pla čilni nalog, saj se 
zdi, da sporna ali nesporna narava zahtevka  ni povezana z vrednostjo zadevnega zahtevka na 
 
SL 9   SL tak način, da bi bilo treba uvesti omejitev dostopnosti postopka za izterjavo zneskov pod 
določeno mejo. Če bi se, kakor trdijo nekateri , verjetnost spornih postopkov pove čevala z 
naraščanjem vrednosti zahtevka, to ne bi utemelje valo zgornjega zneska, saj je presoji upnika 
prepuščeno, ali ocenjuje verjetnost, da ne bo prišlo do nasprotova nja, kot dovolj visoko, da se 
mu izplača uporabiti postopek za pla čilni nalog; če to ne drži, bo takoj za čel z rednim 
postopkom. 
Neskladnost med seznamom izjem iz podro čja uporabe tega predloga in ustrezne dolo čbe 
Uredbe št. 44/2001 temelji na dejstvu, da urejata razli čne zadeve, kar zahteva znatno razli čen 
pristop in razli čen pogled. Ta osnutek instrumenta se osredoto či na procesna pravila in 
zahteve za pridobitev izvršljive sodne odlo čbe in se ne ukvarja z vprašanji iz Uredbe št. 
44/2001. Mednarodna pristojnos t za postopek za pla čilni nalog ga ne zadeva, saj Uredba št. 
44/2001 dolo ča tako pravi čno ravnovesje med interesi tožn ikov in tožencev, da ni možno 
ugotoviti nobene utemeljitve za odstop od teh pravil in vzpostavi tev posebne ureditve 
pristojnosti za evropski pla čilni nalog. Vprašanja priznava nja in izvrševanja v državi članici, 
ki ni država članica, v kateri so sodiš ča izdala pla čilni nalog, so v celoti prepuš čena Uredbi št. 
44/2001 in od njenega za četka veljavnosti prihodnji Uredbi o uvedbi evropskega naloga za 
izvršbo nespornih zahtevkov. Zato je samoumevno, da so pomisleki proti odstranitvi nekaterih vrst zahtevkov ali postopkov, od katerih nekateri ne morejo niti verjetno obsegati 
denarnih dolgov iz podro čja uporabe Uredbe št. 44/2001, nepomembni ali celo nesmiselni v 
kontekstu tega predloga. 
Člen 2 – Evropski postopek za pla čilni nalog 
Odstavek 1 omejuje uporabo evropskega postopka za pla čilni nalog na izterjavo dolo čenih in 
zapadlih denarnih zahtevkov. Tako ta postopek ni na razpolago za denarn e zahtevke, ki se jih 
ne da opredeliti z dolo čenim zneskom (kot na primer v pr imeru nematerialne škode), in za 
zahteve glede obveznosti ravnanja ali opustitve dolo čenega ravnanja, kot na primer izro čitev 
ali vračilo lastnine ali deložacija. Teoreti čno bi lahko osnovno na čelo za ugotavljanje 
nespornih zahtevkov razširili na druge vrste zahtevkov kot tiste, ki obsegajo pla čilo denarja, 
in dejansko sistemi nekaterih držav članic zajemajo dolo čene nedenarne zahteve. Vendar je 
skupna to čka, ki so jo potrdili tudi odzivi na Zeleno kn jigo, ta, da so ti ostali zahtevki, ki bi v 
vsakem primeru predstavljali majhen odstotek zadev v okviru tega postopka, veliko manj 
podvrženi standardiziranemu obravnavanju. Samo  za primer, sama opredelitev zahteve na 
način, da so izpolnjen e vse zahteve za to čnost izvršilnega naslova, bo pogosto predstavljala 
nepremagljivo oviro vsaj za pravne laike in bi povzro čila zavrnitev znatnega dela vlog samo 
iz tega razloga ali povzro čila nesorazmerno koli čino dela za sodiš ča. 
Odstavek 2 opredeljuje neobvezno naravo evropskega postopka za pla čilni nalog. Upnik se 
lahko popolnoma sam odlo či, ali želi vložiti zahtevek, ki spada na podro čje uporabe tega 
predloga, z vlogo za uporabo evropskega postopka za pla čilni nalog ali z uporabo skrajšanega 
ali rednega postopka, ki je na voljo v skladu s pravom države članice, kjer ima sedež sodiš če. 
Člen 3 — Vloga za evropski pla čilni nalog 
Ta določba našteva elemente, ki jih mora  vsebovati vloga za evropski pla čilni nalog glede 
opredelitve strank postopka in opisa zahtevka ter njegove utemeljitve. Ve čina točk iz tega 
člena ne potrebuje razlage. 
 
SL 10   SL Treba je poudariti, da se ta predlog vzdržuje od tega, da bi zahteval predložitev listinskih 
dokazov kot predpogoj za odobritev evropskega pla čilnega naloga. V lu či analize odgovorov 
na Zeleno knjigo o tem bistvene m razlikovanju med dvema obstoje čim modeloma za 
postopke za pla čilni nalog (v Zeleni knjigi imenovana kot šola „dokazov“ in „brez dokazov“) 
je Komisija sklenila, da bi takšna zahteva  vsebovala znatno tveganje za enotno uporabo 
Uredbe glede tega, katere vrste dokumentov se  štejejo kot zadosten dokaz za zahtevek. Razen 
tega je zelo pomembno ter je treba upoštevati, da je edin i namen listinskih dokazov, ki 
spremljajo vlogo, da služijo kot osnova skrajšane prou čitve glavnih dejstev zahtevka, kot 
predpisuje pravo držav članic, ki uporabljajo model „dokaz ov“. Ta predlog ne predvideva 
sistematične in celovite ali skrajšane prou čitve utemeljitve zahteve.  
Komisija je raje poskusila opredeliti  rešitev, ki združuje prednosti pla čilnega naloga „brez 
dokazov“ glede enostavnosti in u činkovitosti postopka z zadostnim varstvom pravic tožene 
stranke. Element zadnjega cilja je zahteva za pr edlagatelja v skladu z odstavkom 2(e), da ne 
predloži dejansko, temve č navede nekatere dokaze, na katere bi se lahko skliceval v rednih 
postopkih, če bi bil zahtevek izpodbit. Ta predpogoj, ki predlagatelju omogo ča napotitev na 
vsa dopustna dokazna sredstva, namesto samo na listine, vendar ga ne obvezuje, da predloži 
izčrpen seznam dokazov, prvenstveno pomeni formalni pogoj za odobritev evropskega 
plačilnega naloga, ki se ga zlahka preveri. 
Tožeča stranka mora sodiš ču predložiti tožbeni temelj v skladu z odstavkom 2(d). Ta izjava je 
lahko in bi morala biti kratka in jedrnata, vendar mora kljub temu razložiti pravno razmerje 
med strankami, utemeljitev zadevnega zah tevka in njegov znesek ter povezavo med 
zahtevkom in ponujenimi dokazi. 
Odstavek 3 kot al ternativo lastnoro čnemu podpisu dovoljuje elektronski podpis, če je v skladu 
s členom 2(2) Direktive Evropskega parlam enta in Sveta 1999/93/ES z dne 13. decembra 
1999 o okviru Skupnosti za elektronski podpis povezan izklju čno s podpisnikom in je iz njega 
mogoče identificirati podpisnika, če je ustvarjen s sredstvi, ki so izklju čno pod podpisnikovim 
nadzorom, in je tako povezan s podatki, na katere se nanaša, da je opazna vsaka kasnejša sprememba teh podatkov. Ta dolo čba, povzeta v drugih delih predloga, odraža splošni namen, 
da se dovoli uporaba avtomatske obdela ve podatkov in elek tronskega sporo čanja v postopku 
pod pogojem zadostnega varstva pravic strank.  
Člen 4 – Zahteve za izdajo evropskega pla čilnega naloga 
Namen tega člena je v odstavek 1 vklju čiti popoln in iz črpen seznam zahtev za izdajo 
evropskega pla čilnega naloga, ki jih mora sodiš če ob prejemu vloge preveriti, ali so 
izpolnjene ali ne. Sodni preizkus mo ra zajemati in hkrati ne presegati 
– področje uporabe postopka iz členov 1 in 2; ter 
– formalne zahteve za vlogo, kakor so dolo čene v členu 3. 
Poleg teh vprašanj, ki jih je treba preveriti po uradni dolžnos ti, je odgovornost tožene stranke, 
da na podlagi podatkov iz vloge, ki ji omogo čajo, da jasno identificira zahtevek in preveri 
njegova glavna dejstva, presodi, če hoče zahtevku nasprotovati ali če v zahtevek privoli.  V 
zadnjem primeru ni nobenega drugeg a veljavnega razloga, da bi tože či stranki odrekli 
pozitivno odlo čbo. 
 
SL 11   SL Odstavek 2 podeljuje sodiš ču določeno prilagodljivost brez nalaganja vsakršne odgovornosti, 
da naslovi vlogo nazaj na tože čo stranko in ji s tem omogo či odpravo pomanjkljivosti v 
zahtevi, kadar ta ni v skladu s formalnimi zahtevami iz člena 3 in se napa ko zlahka popravi, 
npr. če stranka ni izpolnila obveznega polja na obrazcu vloge. Vsekakor ni namen te dolo čbe 
ovirati hitrega in u činkovitega upravljanja postopka. V vsakem primeru tože ča stranka v 
primeru zavrnitve ohrani pravico do vložitv e zahtevka v rednem postopku v skladu s členom 
5. 
Člen 5 – Zavrnitev vloge 
Glavni namen odstavka 1 je zaradi ohranjanja ja snosti in enotnosti pos topka in izogibanja 
možne delitve postopka v dva lo čena  sestavna dela pojasniti, da lahko sodiš če v zvezi s 
skladnostjo z zahtevami iz člena 4 samo ugodi izdajo pla čilnega naloga ali v celoti zavrže 
plačilni nalog. Tako je v primeru, ko vloga le de lno izpolnjuje pogoje, treba vlogo zavrniti v 
celoti. Sodiš če lahko uporabi možnost iz člena 4(2), da se izogne takš ni zavrnitvi, kadar se ne 
zdi ustrezna. 
V skladu s pripombami na Zeleno knjigo in obstoje čimi nacionalnimi postopki za pla čilni 
nalog odstavek 3 dolo ča, da zavrnitev vloge nima u činka res iudicata . Ta postopek 
predstavlja le možen pripomo ček za upnika, ki predvideva, da bo zadevni zahtevek ostal 
nesporen. Če se izkaže, da je ta predpostavka napa čna in tožena stranka  ugovarja, se postopek 
samodejno prenese med sporne postopke. Vendar  mora seveda obstajati tudi možnost za 
nadaljnjo izterjavo zahtevka v rednem civilnem postopku, če se vloga zavrže v skladu z 
odstavkom 1 iz razlogov, ki na splošno spl oh niso vezani na utem eljitev zahtevka, temve č na 
formalne ali procesne okoliš čine, kot je podro čje uporabe tega postopka. Logi čni zaključek te 
priložnosti za nadaljevanje izte rjave zahtevka je, da ni potr ebe po pravnem sredstvu zoper 
zavrnitev vloge, ki bi po nepotrebnem oviral postopek. 
Člen 6 – Evropsko obvestilo o pla čilu 
Ta predlog predstavlja „dvos topenjski“ postopek za pla čilni nalog v tem, da dokument, ki ga 
sodišče izda v primeru pozitivne odlo čitve o vlogi, še ni pla čilni nalog – izvršljivost tega je 
vezana na pogoj poteka roka za vložitev odgovora na tožbo – temve č je obvestilo o pla čilu, ki 
toženo stranko obveš ča o zahtevku in njenih procesnih pravicah ter obveznostih, vklju čno s 
predvideno izdajo izvršljivega pla čilnega naloga, če ne bi izpodbijala za htevka. Vendar pa je 
treba misliti na to, da je v državah članicah, ki uporabljajo „enos topenjski“ model, udeležba 
sodišča pri drugem koraku na splošno neizogibna za preverjanje, da na zahtevek ni bil podan 
ugovor, in za to, da se d oda klavzula o izvršbi ( formule exécutoire ). Kjer druga stopnja, kakor 
v tem predlogu, ne vsebuje prou čitve zahtevka, temve č se plačilni nalog izda samodejno, če ni 
bil vložen odgovor na tožbo, so razlike glede u činkovitosti postopka v najboljšem primeru 
zelo majhne. Glavna prednost je obstoj lo čene odločbe, zoper katero je možna pritožba, ki v 
rednih postopkih v državah članicah, ki so izbrale „enostope njski“ postopek, ni na voljo, 
vendar pa jo Komisija šteje za nuj no potrebno v zvezi z evropskim pla čilnim nalogom, kakor 
je nadalje razloženo v pripombah na člen 11. 
Evropsko obvestilo o pla čilu je po svoji vsebini identi čno z obrazcem vloge, vendar na 
vidnem mestu nadomeš čeno s podatki o pomenu tega dokumenta, kakor je dolo čeno v 
odstavkih 3 in 4, in z izrazi, ki jih prejemniki, ki ne poznajo pravnih izrazov, lahko razumejo. 
Treba je dolo čiti nujne prakti čne ukrepe za samodejno kopiranje podatkov iz vloge v 
 
SL 12   SL obvestilo o pla čilu in kon čno v plačilni nalog. Dodatni podatki za toženo stranko bi morali biti 
sestavni del obvestila samega in ne priponka, da  bi se lahko izognili morebitnim napakam, ki 
bi lahko povzro čile težave v postopku. 
Predlog ne vsebuje posebnih pravil o vro čanju obvestila o pla čilu toženi stranki, ki se tako 
izvaja po nacionalnem pravu in, kjer je to  primerno, v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 
1348/2000 z dne 29. maja 2000 o vro čanju sodnih in zunajsodnih pisanj v civilnih ali 
gospodarskih zadevah v državah članicah.  Vendar odstavek 2 dolo ča pogoj, da tisti na čini 
vročanja, ki ne priskrbijo potrdila o prejemu s strani dolžnika osebno, niso dopustni za 
namene tega predloga, če naslov dolžnika ni poznan. 
Obdobje treh tednov za izpodbijanje zahte vka upošteva, kar je nujno za ugotovitev, če se 
oseba želi spustiti v spor po pravu držav članic. Glede na enosta vnost vlaganja odgovora na 
tožbo v skladu s členom 7 bi to obdobje mo ralo zadostovati tako za čezmejne kot za 
popolnoma notranje položaje. 
Odstavek 5 je namenjen zagot ovitvi, da se nobenega upnika, čeprav se zdi uporaba postopka 
ustrezna, ne odvrne od uporabe postopka za pla čilni nalog zaradi skrbi, da bo zahtevek 
zastaral, če ne bo prekinil poteka časa z vložitvijo redne civilne tožbe. V tem posebnem 
obziru se na obvestilo o pla čilu prenese status sodnega poziva na obravnavo v rednem 
civilnem postopku. 
Člen 7 – Odgovor na tožbo 
V skladu s filozofijo ev ropskega postopka za pla čilni nalog, ki se osredoto či na ugotovitev 
nespornih zahtevkov in izdajo izvršljive sodne odlo čbe o teh zahtevkih ob hkratni opustitvi 
preverjanja utemeljitve zahtevka, ta člen ohranja zahteve za dopusten odgovor na tožbo na 
nujno potrebnem minimumu. Tožena stranka mo ra samo v roku in pisno ali pod dolo čenimi 
pogoji v elektronski obliki nedvoumno sporo čiti sodišču v kakršnihkoli izrazih, da nasprotuje 
zahtevku v celoti ali delno. Podati ni treba nobene nadaljnje razlag e; predstavitev dejanskih in 
pravnih argumentov ter dokazov se lahko pusti za redne postopke , ki sledijo. Tožena stranka 
lahko uporabi standardni obrazec za odgovor, ki  ga prejme skupaj z obvestilom o pla čilu, ni 
pa nujno. 
Člen 8 – Učinki odgovora na tožbo 
Ta določba predvideva, da dopusten odgovor na tožbo samodejno kon ča postopek za pla čilni 
nalog in sproži prehod zadeve na  redni civilni postopek, ne da bi bila za to potrebna posebna 
zahteva. To temelji na domnevi, da po pravilu upniki, ki zaprosijo za pla čilni nalog, izberejo 
postopek, ker pri čakujejo, da bo zahtevek os tal neizpodbit, vendar so pripravljeni nadaljevati 
z izterjavo zahtevka v rednih postopkih, če je to potrebno. Vendar odstavek 1 predvideva 
možnost, da tože ča stranka v vlogi ozna či, če želi, da se sodni postopek kon ča, če tožena 
stranka vloži odgovor na tožbo. Takšna zahte va se lahko vloži, kadar je s stališ ča vlagatelja 
vrednost zadevnega zahtevka prenizka, da bi upravi čila delo in stroške, povezane s spornimi 
rednimi postopki. 
Odstavek 2 je namenjen razjasnitvi, da tehni čne podrobnosti o tem, kako se to čno izvede 
prehod na redni postopek, ureja pravo države članice, kjer ima sedež sodiš če. 
 
SL 13   SL Člen 9 – Evropski pla čilni nalog 
Če je tožena stranka priznala zahtevek ali ni  v roku izpodbijala zahtevka v celoti ali delno, 
sodišče po uradni dolžnosti, tj. brez potrebe po lo čeni zahtevi tože če stranke, izda pla čilni 
nalog.  
Ta določba je glede pravil o vro čanju in podatkov o toženi stra nki po svoji strukturi podobna 
členu 6, ki govori o obvestilu o pla čilu, čeprav tukaj v zvezi z ugovorom namesto odgovorom 
na tožbo. 
Člen 10 – Izvršljivost evropskega pla čilnega naloga 
Ta člen določa, da je evropski pla čilni nalog po izdaji iz vršljiv brez pologa varš čine, ne glede 
na to, da za toženo stranko še vedno obstaja možnost vložitve ugovora in s tem možnost 
njegove razveljavitve. Dejstvo, da tožena strank a ni ugovarjala zahtevi ob tem, da je v celoti 
seznanjena s posledicami takšnega ve denja, zagotavlja zadosten razlog za prima facie oceno, 
da zahtevek je in bo ostal nespore n, in tako za neomejeno izvršljivost. 
Odstavek 2 odraža namen tega predl oga, da ne posega v zakonodajo držav članic na podro čju 
izvršbe in ne uvaja lo čenega niza popolnoma oblikovanih pr avil posebej za postopek za 
plačilni nalog. Podrobnosti o formalnih predpogojih za  izvršljivost ter pogojih za zadržanje ali 
zastaranje izvrš itve so prepuš čene nacionalnemu pravu. To na primer vklju čuje vpliv vložitve 
ugovora na izvršljivost.  
Člen 11 – Ugovor zoper evropski pla čilni nalog 
Zahteve za vložitev ugovora zoper pla čilni nalog sovpadajo z zah tevami za odgovor na tožbo. 
Zato se lahko navede skli cevanje na pripombe na člen 7. 
Komisija je prepri čana, da je treba v posebnem kontekstu tega predloga dati toženi stranki 
drugo priložnost, da izpodbija zahtevek in izvrši prehod na redni postopek, čeprav navkljub 
temu, da jo je sodiš če poučilo o njenih pravicah in obveznostih v obvestilu o pla čilu, ni 
izjavila, da se namerava spustiti v spor. Nespremenljiva kon čna odločba bi pomenila 
prestrogo kazen, zlasti v primerjavi z zamudnimi  sodbami, ki se izdajo v podobnih položajih, 
tj. po tem, ko je bila tožena stranka povabljena na obravnavo in pou čena o posledicah, če ne 
pride na sodiš če, da bi se spustila v spor, in zope r katere je na splošno še vedno možna 
pritožba ali drugo pravno sredstvo. Ta utemeljitev je še podprta z dejstvom, da v nasprotju s sistemi ve čine držav članic, ki poznajo „enostopenjski“ postopek za pla čilni nalog in ne 
priznajo nadaljnje pritožbe, evropski pla čilni nalog ne predpostavlja  nobene splošne skrajšane 
proučitve zahtevka, ki je dobro  utemeljen.  Ta poenostavite v postopka zaradi njegove 
učinkovitosti in tako v interesu tože če stranke upravi čuje protiutež v ob liki pravice do 
pravnega sredstva. 
Odstavek 4 dolo ča dodatno varstvo za toženo stranko, ki se zdi Komisiji življenjsko 
pomembno z vidika pomanjka nja posebnih pravil o vro čanju listin v tem predlogu. V 
pogajanjih o Uredbi o uvedbi evropskega naloga  za izvršbo nespornih zahtevkov se je zdelo 
nujno potrebno, da se toženi stranki omogo či, da izpodbija sodbo ne gl ede na splošne roke za 
pritožbo, kadar 
– je bil uporabljen na čin vročitve brez potrdila o prejemu tožen e stranke osebno in ni prejela 
zadevne listine na na čin, ki bi ji omogo čil pripravo obrambe; ali 
 
SL 14   SL – se ni mogla spustiti v spor zar adi višje sile ali izrednih okoliš čin. 
Pravilo iz zgoraj omenjene uredbe, ki se na to nanaša, je bilo prenese no in prilagojeno vsebini 
tega predloga.  
Člen 12 – U činki vložitve ugovora 
Kar zadeva prehod na redni postopek, ta člen povzema dolo čbe o učinkih odgovora na tožbo 
iz člena 8. Na prehod na redni postopek nima u činka, ali tožena stranka izpodbija zahtevek 
prej ali pozneje med postopkom. Raz lika v statusu med obvestilom o pla čilu in pla čilnim 
nalogom je v izvršljivosti zadnjega doku menta. Vprašanja izvršljivosti ureja člen 10. 
Odstavek 3 pojasnjuje, da je tr eba odgovor na tožbo, ki ga sodiš če prejme zakasnelo po izdaji 
plačilnega naloga, vendar pred potekom roka za vložitev ugovora, obravnavati kot ugovor, saj 
očitno izraža namen spustiti se v spor. 
Člen 13 – Pravno zastopanje 
V luči cilja tega predloga, da se upnikom  zagotovi enostaven in stroškovno u činkovit 
mehanizem za izterjavo nesporni h zahtevkov, bi b ilo protislovno, če bi uporabo tega postopka 
vezali na pogoj pravnega zastopanja. Prvi č, zahteve za vlogo za pla čilni nalog in še posebej za 
izpodbijanje zahtevka so zadosti enostavne, da ni potrebno znanje pravnih strokovnjakov. 
Drugič, pravno zastopanje bo nedvomno podražilo postopek. Čeprav je iskanje pravne 
pomoči seveda še vedno možnost za tiste, ki se jim  zdi to koristno, pa ne bi smelo postati 
obveznost. Kakor je dolo čeno v odstavku 2 za namene  razjasnitve, ta dolo čba zajema samo 
postopek za pla čilni nalog in ne rednega ci vilnega postopka, ki sledi, če je vložen odgovor na 
tožbo ali ugovor. 
Člen 14 - Stroški 
Upniki bi se lahko odvrnili od uporabe tega postopka, če bi se v primer u ugovora tožene 
stranke morali soo čiti z možnostjo višjih sodnih taks, kot so takse v primeru, ko se takoj 
odločijo za redni civilni postopek. Iz istega razloga  se ne bi zdelo utemeljeno, da se višje 
sodne takse naložijo toženi stranki iz edinega razloga, da se je tožnik odlo čil, da najprej, pa 
čeprav brez uspeha, poskusi pridobiti odlo čbo po poenostavljenem postopku. 
Ta člen določa načelo nevtralnosti prejšn jega postopka za pla čilni nalog glede skupnih 
zneskov sodnih taks za redne civilne postopke, vendar prepuš ča državam članicam, kako 
zagotoviti skladnost s tem na čelom. Možna rešitev bi bila vra čunanje taks za postopek za 
plačilni nalog, kolikor sploh obstajajo, v stroške za re dni postopek, ki sledi. 
Člen 15 – Povezanost z nacionalnim procesnim pravom 
V več členih tega predloga so sklicevanja na nacionalno pravo za pose bne vidike postopka. 
Da bi se izognili možnim nejasnostim, ta dolo čba jasno poudarja, da se vsa procesna 
vprašanja, ki jih predlog ne obravnava in kjer uporaba nacionalnega prava prav tako ni 
izrecno dolo čena, urejajo z doma čim pravom države članice, v kateri potekajo postopki za 
plačilni nalog.  
 
SL 15   SL Člen 16 – Podatki o pristojnih sodiš čih 
Namen te dolo čbe je olajšati dosto p do podatkov o sodiš čih, na katera morajo državljani 
nasloviti vlogo za evropski pla čilni nalog. Države članice morajo v svojih sporo čilih Komisiji 
označiti, katere kategorije sodiš č so pristojne za ta post opek, npr. nižja ali višja 
prvostopenjska sodiš ča v tistih državah članicah, kjer ta razlika obstaja. V nekaterih državah 
članicah bo mogo če treba navesti ve č kot eno kategorijo sodiš č, med drugim tudi to, če so za 
nekatere zahtevke pristo jna specializirana sodiš ča (npr. delovna sodiš ča za zahtevke iz 
pogodb o zaposlitvi). To bi bila prilo žnost tudi za to, da se ozna či, ali se za ta postopek 
uporabljajo splošna pravila o krajevni pristojn ost (pravil ni treba podr obno razlagati) ali je 
bilo določeno posebno pravilo, kot je izrecna pristojnost sodiš ča, kjer ima sedež ali bivališ če 
tožena stranka, ali centralizacija  pristojnosti na eno sodiš če ali na omejeno število sodiš č. 
Komisija bo te podatke objav ila na najprimernejši na čin, vključno z objavo na internetu, po 
možnosti v okviru projekta, ki prav zdaj pot eka, o vzpostavitvi Ev ropskega pravosodnega 
atlasa v civilnih zadevah, podatkovne zbirke, ki je namenjena zagotavljanju prijaznega 
dostopa za uporabnika v vseh ur adnih jezikih Evropske unije. 
Člena 17 in 18 – Izvedbene dolo čbe in odbor 
Člen 18 se sklicuje na svetovalni odbor iz Ur edbe št. 44/2001, ki bo pomagal Komisiji pri 
izvajanju, kakor je nujno po členu 17, namre č pri posodabljanju standardnih obrazcev v 
prilogah ali tehni čnih spremembah le-teh. Odbor se bo zbral samo, če in ko se bo pojavila 
potreba po takšnih spremembah. 
 
SL 16   SL 2004/0055 (COD) 
Predlog 
UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
o določitvi evropskega postopka za pla čilni nalog 
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – 
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitv i Evropske skupnosti in zlasti člena 61(c) Pogodbe, 
ob upoštevanju predloga Komisije11, 
ob upoštevanju mnenja Evropskega  ekonomsko-socialnega odbora12, 
v skladu s postopkom, dolo čenim v členu 251 Pogodbe13, 
ob upoštevanju naslednjega: (1) Skupnost si je zastavila cilj  ohranjanja in razvijanja obmo čja svobode, varnosti in 
pravice, na katerem je zajam čen prosti pretok oseb. Zato mora Skupnost med drugim 
sprejeti ukrepe na podro čju pravosodnega sodelovanja v civilnih zadevah, ki so 
potrebni za pravilno del ovanje notranjega trga. 
(2) Zasedanje Evropskega sveta v Tamperej u 15. in 16. oktobra 1999 je pozvalo Svet in 
Komisijo, naj pripravita novo zakonodajo o vprašanjih, ki so potrebna za dobro 
pravosodno sodelovanje in izboljšan dost op do pravnega varstva, ter se v tem 
kontekstu posebej sklicevalo na pla čilne naloge. 
(3) Dne 30. novembra 2000 je Svet spreje l skupni program ukrepov za izvajanje na čela 
vzajemnega priznavanja odlo čb v civilnih in gospodarski h zadevah Komisije in 
Sveta
14. Program predvideva možnost za to, da se v Skupnosti dolo či posebni, enotni 
ali usklajeni postopek za pridobitev sodne odlo čbe na posebnih podro čjih, vključno s 
področjem nespornih zahtevkov. 
(4) Dne 20. decembra 2002 je Komisija sprejela Zeleno knjigo o postopku za evropski 
plačilni nalog ter ukrepih za poenostavitev in pospešitev  sodnih postopkov v sporih 
majhne vrednosti. Zelena knjiga je za čela posvetovanje o možnih ciljih in zna čilnostih 
enotnega ali usklajenega evropskega postopka za izterja vo nespornih zahtevkov. 
(5) Hitra in u činkovita izterjava neporavna nih dolgov, ki niso pravno sporni, je najvišjega 
pomena za gospodarske subjekte v Ev ropski uniji, saj so zamujena pla čila glavni 
                                                 
11 UL C, , str. . 
12 UL C, , str. . 
13 UL C, , str. . 
14 UL C 12, 15.1.2001, str. 1. 
 
SL 17   SL razlog za insolventnost, ki grozi obstoju  gospodarstva, zlasti malim in srednjim 
podjetjem, in povzro ča izgubo številnih delovnih mest. 
(6) Medtem ko vse države članice poskušajo rešiti vprašanje množi čnih izterjav nespornih 
zahtevkov, ve čina z dolo čitvijo poenostavljene ga postopka za pla čilni nalog, se tako 
vsebina nacionalne zakonodaje kot tudi izvajanje doma čih postopkov mo čno 
razlikujeta. Poleg tega trenutno obstoje či postopki pogosto niso dopustni ali prakti čni 
v čezmejnih primerih. 
(7) Ovire za dostop do u činkovitega pravnega varstva, ki  iz tega izhajajo, posebej v 
čezmejnih zadevah, in izkrivljanje konkuren ce na notranjem trgu zaradi neravnovesja 
glede delovanja procesni h sredstev, ki so na voljo upnikom v razli čnih državah 
članicah, povzro čajo potrebo po zakonodaji Skupnosti, ki zagotavlja enake pogoje za 
dolžnike in upnike v Evropski uniji. 
(8) Evropski postopek za pla čilni nalog ne sme nadomestiti ali uskladiti obstoje čih 
mehanizmov za izterjavo nespornih dolgov po nacionalnem pravu, ampak bi moral 
predstavljati dodatno možnost za upnika, da  lahko uporabi postopek, ki ga zagotavlja 
nacionalno pravo. 
(9) Evropski pla čilni nalog bi moral biti na voljo za vse civilne denarne zahtevke, 
pogodbene in nepogodbene, razen premoženjskih pravic iz zakonske zveze ali podobne skupnosti, kjer se sodiš ča pogosto celo, če ni ugovora, ne morejo zanesti na 
trditve tože če stranke, temve č morajo preveriti dejstva po uradni dolžnosti. Postopek 
ne bi smel biti omejen na zahtevke pod dolo čenim zgornjim zneskom. Vendar se ne bi 
smel uporabljati za terjatve, ki še niso zapadle v času vloge, in še po sebej za prihodnja 
periodična plačila. 
(10) Postopek bi moral v najve čji možni meri temeljiti na uporabi standardnih obrazcev pri 
obveščanju med sodiš čem in strankami za lažje upravljanje in omogo čanje uporabe 
avtomatske obdelave podatkov. 
(11) V vlogi za evropski pla čilni nalog bi morala biti tože ča stranka obvezana, da predloži 
podatke, ki zadostujejo za jasno opredelitev zahteve in njene utemeljitve, tako da je tožena stranka dobro pou čena o možnostih in lahko izbira med nasprotovanjem 
zahtevku ali tem, da pusti zahtevek neizpodbit.    V tem kontekstu bi moralo biti za 
tožečo stranko obvezno, da navede nekatere dokaze, ki bodo zagotovo dokazali 
pravilnost njenih trditev, ne da bi ji b ilo treba dejansko predložiti listinske dokaze 
sodišču. 
(12) Sodiš če bi moralo izdati evropsko obvestilo o pla čilu po preverjanju skladnosti s 
formalnimi zahtevami, dolo čenimi v tej uredbi. Opustiti bi moralo oceno glavnih 
dejstev vprašljivega zahtevka. 
(13) Evropsko obvestilo o pla čilu bi moralo toženo stranko obveš čati o njenih možnostih, 
da bodisi pla ča svoj neporavnani dolg tože či stranki ali vloži odgovor na tožbo, če želi 
izpodbijati zahtevek, v roku treh tednov. Pole g vseh podatkov o zahtevku, kakor jih je 
predložila tože ča stranka, bi bilo tr eba toženo stranko pou čiti o pravnem pomenu 
obvestila in zlasti o posledicah  neizpodbijanja zahtevka. 
 
SL 18   SL (14) Odgovor na tožbo v roku bi moral zaklju čiti evropski postopek za pla čilni nalog in 
privesti do samodejnega prehoda zade ve na redni civ ilni postopek, razen če je tožeča 
stranka izrecno zahtevala, da se postopek v tem primeru prekine. 
(15) Evropski pla čilni nalog, ki se izda, kadar odgovor na tožbo ni vložen, bi moral biti 
takoj izvršljiv proti toženi stranki. Zoper nalog bi mora l obstajati ugovor, ki bi na 
splošno imel enake posledice kot odgovor na tožbo. Ob odsotnosti vložitve ugovora bi 
moral biti status pla čilnega naloga enak kon čni sodbi, izdani v rednem civilnem 
postopku. 
(16) Ta uredba ne vpliva na izvajanje Ur edbe Sveta (ES) št. 44/2001 z dne 22. decembra 
2000 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odlo čb v civilnih in 
gospodarskih zadevah15 ali Uredbe Sveta (ES) št . 1348/2000 z dne 29. maja 2000 o 
vročanju sodnih in zunajsodnih pisanj v civ ilnih ali gospodarskih  zadevah v državah 
članicah16. 
(17) Ker države članice ne morejo v zadostni meri uresni čiti ciljev te uredbe, to je dolo čitve 
enotnega hitrega in u činkovitega mehanizma za izterjavo nespornih denarnih terjatev v 
Evropski uniji, in se te cilje zaradi obsega in u činkov Uredbe lažje doseže na ravni 
Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z na čelom subsidiarnosti, kakor je 
določeno v členu 5 Pogodbe ES. V skladu z na čelom sorazmernosti, kot je dolo čeno v 
istem členu, ta uredba ne presega tistega, kar je nujno potrebno za  dosego teh ciljev; 
zlasti na najnižjo možno to čko omejuje kolizijo z nacionalnim procesnim pravom, saj 
ne nadomeš ča domačih poenostavljenih postopkov, temve č dodaja novo možnost. 
(18) Ta uredba spoštuje te meljne pravice in upošteva na čela, priznana zlasti v Listini 
Evropske unije o temeljnih pravicah kot splošna na čela prava Skupnosti. Posebno se 
trudi zagotoviti popolno spoštovanje pravic e do nepristranskega sojenja, kot je 
priznana v členu 47 Listine. 
(19) Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe , je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 
1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o dolo čitvi postopkov za uveljavljanje izvedbenih 
pooblastil, dodeljenih Komisiji17. 
(20) Združeno kraljestvo in Irska v skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališ ču Združenega 
kraljestva in Irske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi 
Evropske skupnosti, ne sodelujeta pri sprejetju te uredbe, ki zato za Združeno kraljestvo in Irs ko ni zavezujo ča niti se v njiju ne uporab lja.]/[Združeno kraljestvo in 
Irska sta v skladu s členom 3 Protokola o stališ ču Združenega kraljestva in Irske, ki je 
priložen k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, predložili uradno obvestilo, da želita sodel ovati pri sprejetju in uporabi te Uredbe.] 
(21) Danska v skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališ ču Danske, ki je priložen k 
Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanov itvi Evropske skupnosti, ne sodeluje pri 
sprejetju te uredbe, ki zanjo za Dansko ni zavezujo ča niti se v njej ne uporablja – 
                                                
 
15 UL L 12, 16.1.2001, str. 1. 
16 UL L 160, 30.6.2000, str. 37. 
17 UL L 184, 17.7.1999, str. 23. 
 
SL 19   SL SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: 
Člen 1 
Področje uporabe 
1. Ta uredba se uporablja za civilne in gospodarske zadeve,  ne glede na vrsto sodiš ča. 
Uredba ne velja predvsem za dav čne, carinske ali upravne zadeve. 
2. Evropski postopek za pla čilni nalog se ne uporablja za: 
(a) premoženjske pravice iz zakonske zveze ali podobne skupnosti; (b) stečaj, postopke v zvezi z likvidacijo pla čilno nesposobnih družb ali drugih 
pravnih oseb, postopke prisilne  poravnave in podobne postopke; 
(c) socialno varnost. 
3. Za namene te uredbe izraz „sodiš če“ vključuje „švedsko službo za izterjavo“ 
(kronofogdemyndighet ). 
4. V tej uredbi izraz „država članica“ pomeni države članice razen Danske. [Združeno 
kraljestvo, Irska] 
Člen 2 
Evropski postopek za pla čilni nalog 
1. Evropski postopek za pla čilni nalog je dolo čen za izterjavo nespornih denarnih 
zahtevkov v dolo čenem znesku, ki zapadejo v času, ko se vlaga vloga za evropski 
plačilni nalog. 
2. Upnik lahko nadaljuje izterjavo v smislu  odstavka 1 z uporabo drugega veljavnega 
postopka države članice, ki je lahko reden ali skrajšan. 
Člen 3 
Vloga za evropski pla čilni nalog 
1. Vloga za evropski pla čilni nalog se predloži na standardnem obrazcu iz Priloge 1. 
2. Vloga dolo ča: 
(a) imena in naslove strank in sodiš ča, pred katerim se vloga poda; 
(b) znesek zahtevka; 
 
SL 20   SL (c) če se zahtevajo obresti na zahtevek, obres tno mero in obdobje, za katero se 
zahtevajo obresti, razen če se po zakonodaji države članice, v kateri je bila 
podana vloga pred sodiš čem, z zakonom dolo čene obresti dodajo glavnici brez 
zahteve; 
(d) tožbeni temelj, vklju čno s kratkim opisom danih okoliš čin kot podlage 
zahtevka in, kjer je to ustrezno, zahtevanih obresti; 
(e) kratek opis vsaj enega dokaznega sredstva, ki ga je mogo če v rednem civilnem 
postopku predložiti v podkrepitev zahtevka. 
3. Vlogo podpiše tože ča stranka ali njen zastopnik lastnoro čno ali v obliki naprednega 
elektronskega podpisa v smislu člena 2(2) Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 
1999/93/ES z dne 13. decembra 1999 o okvi ru Skupnosti za elektronski podpis.  
Člen 4 
Zahteve za izdajo evropskega pla čilnega naloga 
1. Sodiš če, ki prejme vlogo, prou či, ali so izpolnjene zahteve, dolo čene v členih 1, 2 in 
3. 
2. Kadar sodiš če namerava zavrniti vlogo, ker niso izpolnjene zahteve iz člena 3, lahko 
odobri tože či stranki možnost, da vlogo dopolni ali popravi. 
Člen 5 
Zavrnitev vloge 
1. Sodiš če vlogo v celoti zavrne, če za zadevni zahtevek ali njegove dele niso 
izpolnjene zahteve iz člena 4. 
2. Zoper zavrnitev vloge za evropski pla čilni nalog ni pritožbe. 
3. Zavrnitev ne prepre čuje tožeči stranki, da za isti zahtevek za čne redni sodni 
postopek. 
Člen 6 
Evropsko obvestilo o pla čilu 
1. Če so izpolnjene zahteve iz člena 4, sodiš če izda evropsko obvestilo o pla čilu na 
standardnem obrazcu iz Priloge 2. 
2. Evropsko obvestilo o pla čilu se vro či toženi stranki. Na čin vročitve brez potrdila o 
prejemu tožene stranke osebno ni dopusten, če naslov tožene stranke ni zanesljiv. 
 
SL 21   SL 3. Z obvestilom se toženi st ranki predstavi možnosti, 
(a) da tože či stranki pla ča zahtevani znesek vklju čno z zahtevanimi obrestmi in 
stroški ter predloži po trdilo, s katerim obveš ča sodišče o plačilu zahtevka; ali 
(b) da vloži odgovor na tožbo gl ede zahtevka ali delov zahtevka,  
ki ga mora sodiš če prejeti v treh tednih od datuma vro čitve evropskega obvestila o 
plačilu toženi stranki v skladu s pravom države članice, v kateri se vro čitev izvrši. 
4. Z obvestilom se toženo stranko obvesti, 
(a) da sodiš če pred izdajo obvestila ni preverilo utemeljitve zahtevka; 
(b) da bo sodiš če izdalo izvršljivo sodno odlo čbo, če ne bo v roku iz odstavka 3 od 
tožene stranke prejelo odgovora na tožbo ali potrdila, s katerim sodiš če 
obvešča o plačilu zahtevka. 
5. Za namene pretrganja zastaranja se evropski pla čilni nalog upošteva  kot enakovreden 
sodnemu pozivu na obravnavo v rednem civilnem postopku. 
Člen 7 
Odgovor na tožbo 
1. Tožena stranka lahko vloži odgovor na tož bo na standardnem obrazcu za odgovor iz 
Priloge 2, ki ga prejme skupaj z obvestilom, ali v druga čni obliki. 
2. Tožena stranka v odgovoru jasno navede, ali zadevni zahtevek izpodbija v celoti ali 
delno. Razlogov za izpodbijanje zah tevka ji ni treba navesti. 
3. Odgovor na tožbo podpiše tožena st ranka ali njen zastopnik lastnoro čno ali v obliki 
naprednega elektronskega podpisa v smislu člena 2(2) Direktive Evropskega 
parlamenta in Sveta 1999/93/ES z dne 13. decembra 1999 o okviru Skupnosti za elektronski podpis. 
Člen 8 
Učinki odgovora na tožbo 
1. Če je odgovor na tožbo vložen v roku iz člena 6(3), se postopki nadaljujejo v skladu 
s pravili rednega civilnega postopka, razen če je tože ča stranka v vlogi izrecno 
zahtevala, da se v takem primeru postopek zaklju či. 
2. Prehod na redni postopek v smis lu odstavka 1 ureja pravo države članice, v kateri je 
bilo izdano evropsko obvestilo o pla čilu. 
 
SL 22   SL Člen 9 
Evropski pla čilni nalog 
1. Če v roku, dolo čenem v členu 6(3), sodiš če ne prejme odgovora na tožbo ali potrdila 
o plačilu, sodišče po uradni dolžnosti izda evropski pla čilni nalog na standardnem 
obrazcu iz Priloge 3. 
2. Evropski pla čilni nalog se vro či toženi stranki. Na čin vročitve brez potrdila o 
prejemu tožene stranke osebno ni dopusten, če naslov tožene stranke ni zanesljiv. 
3. Z evropskim pla čilnim nalogom se toženo stranko obvesti, da lahko vloži ugovor 
zoper evropski pla čilni nalog na sodiš ču, ki ga je izdalo, in ki ga mora sodiš če prejeti 
v treh tednih od datuma vro čitve evropskega pla čilnega naloga toženi stranki v 
skladu s pravom države članice, v kateri se vro čitev izvrši. 
Člen 10 
Izvršljivost evropskega pla čilnega naloga 
1. Evropski pla čilni nalog je izvršljiv brez pogoja pologa varš čine. 
2. Brez poseganja v odstavek 1 ureja pogoje izvršljivosti in njeno zadržanje ali 
zastaranje, posebej ob vložitvi ugovora v skladu s členom 11, pravo države članice, v 
kateri je bil nalog izdan. 
Člen 11 
Ugovor zoper evropski pla čilni nalog 
1. Tožena stranka lahko vloži ugovor zoper evropski pla čilni nalog na standardnem 
obrazcu iz Priloge 3, ki ga prejme skupaj z evropskim pla čilnim nalogom, ali v 
drugačni obliki. 
2. Tožena stranka v ugovoru jasno navede, al i zadevni zahtevek izpodbija v celoti ali 
delno, in v zadnjem primeru, kateremu delu zahtevka nasprotuje. Razlogov za 
izpodbijanje zahtevka ji ni treba navesti. 
3. Ugovor podpiše tožena stranka  ali njen zastopnik lastnoro čno ali v obliki naprednega 
elektronskega podpisa v smislu člena 2(2) Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 
1999/93/ES z dne 13. decembra 1999 o okviru  Skupnosti za elektronski podpis. 
4. Po poteku roka iz člena 9(3) lahko dolžnik pod pogoji, ki jih dolo ča pravo države 
članice, v kateri je bil izdan pla čilni nalog, in so bili sporo čeni Komisiji v skladu s 
členom – (19 a) Uredbe ----/--/ES Evropske ga parlamenta in Sveta z dne ------- o 
uvedbi evropskega naloga za izvršbo ne spornih zahtevkov, vloži pravno sredstvo 
zoper plačilni nalog, kadar 
 
SL 23   SL a) (i) je bil pla čilni nalog vro čen brez dokaza o opravljenem osebnem 
vročanju; ter 
(ii) vročanje brez njegove krivde ni bilo opravljeno pravo časno ali na na čin, ki 
bi mu omogo čil pripravo obrambe, 
ali b) dolžnik ni mogel ugovarjati zahtevku zaradi višje sile ali izrednih okoliš čin, ki so 
nastopile brez njegove krivde, 
 pod pogojem, da v vseh primerih ravna nemudoma. 
Člen 12 
Učinki vložitve ugovora 
1. Če je ugovor vložen v roku iz člena 9(3), se postopki nada ljujejo v skladu s pravili 
rednega civilnega postopka, razen če je tožeča stranka v vlogi izrecno zahtevala, da 
se v takem primeru postopek zaklju či. 
2. Prehod na redni postopek v smis lu odstavka 1 ureja pravo države članice, v kateri je 
bil izdan evropski pla čilni nalog. 
3. Odgovor na tožbo, vložen po poteku roka iz člena 6(3), vendar v roku iz člena 9(3), 
ima enake posledice kot vložitev ugovora. 
Člen 13 
Pravno zastopanje 
1. Zastopanje z odvetnikom ali drugi m pravnim strokovnjakom ni obvezno 
(a) za tože čo stranko glede vloge za evropski pla čilni nalog 
(b) za toženo stranko glede odgovora na to žbo ali ugovora zoper evropski pla čilni 
nalog. 
2. Zahtevo po pravnem zastopanju v rednem civilnem postopku, ki sledi odgovoru na 
tožbo ali ugovoru zoper evropski pla čilni nalog, ureja pravo države članice, v kateri 
poteka postopek. 
 
SL 24   SL Člen 14 
Stroški 
Skupne sodne takse za evropski postopek za pla čilni nalog in redni civiln i postopek, ki sledi, 
če je vložen odgovor na tožbo al i ugovor zoper evropski pla čilni nalog, ne presegajo stroškov 
rednega civilnega postopka brez vnaprej šnjega evropskega postopka za pla čilni nalog. 
Člen 15 
Povezanost z nacionalnim procesnim pravom 
Vsa procesna vprašanja, ki jih ta uredba posebej ne obravnava, ureja pravo države članice, v 
kateri potekajo evrops ki postopki za pla čilni nalog. 
Člen 16 
Podatki o pristojnih sodiš čih 
1. Države članice do 1. ju lija 2005 sporo čijo Komisiji, katera sodiš ča so pristojna za 
izdajo evropskega pla čilnega naloga. Države članice obveš čajo Komisijo o vseh 
naknadnih spremembah teh podatkov. 
2. Komisija objavi in po potrebi pos odobi podatke, ki jih v skladu z odstavkom 1 
posredujejo države članice. 
Člen 17 
Izvedbene dolo čbe 
Standardni obrazci iz Prilog se posodobijo ali spremenijo v skladu s svetovalnim postopkom 
iz člena 18. 
Člen 18 
Odbor 
1. Komisiji pomaga odbor, predviden v členu 75 Uredbe Sveta (ES) št. 44/2001. 
2. Pri sklicevanju na ta člen se uporabljata člena 3 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob 
upoštevanju dolo čb člena 8 Sklepa. 
 
SL 25   SL Člen 19 
Začetek veljavnosti 
Ta uredba za čne veljati 1. januarja 2006. 
Ta uredba je v celoti zavezujo ča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah v skladu 
s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti. 
V Bruslju, 
Za Evropski parlament Za Svet 
Predsednik Predsednik 
 
SL 26   SL PRILOGA 1  
VLOGA ZA EVROPSKI PLA ČILNI NALOG 
1. Sodišče 
1.1 Naziv: 
1.2 Naslov: 
2. Tožeča stranka 
2.1 Ime: 
2.2 Naslov: 
3. Zastopnik tože če stranke 
3.1 Ime: 
3.2 Naslov: 4. Tožena stranka 
4.1 Ime: 
4.2 Naslov: 5. Zahtevek 
5.1 Znesek glavnice (brez obresti in stroškov): 
5.2 Valuta: □ EUR
 
□ švedska krona 
□ [funt šterling] 
6. Obresti 6.1 Obrestna mera (zahtevana na glavnico, dokler ni izvršeno pla čilo) 
6.1.1 %      □ 
6.1.2 % nad temeljno obrestno mero ECB □ 
6.1.3 Zakonska obrestna mera   □ 
6.2 Obresti se izterjajo od: 
7. Stroški (zneski v isti valuti kot v 5.2) 7.1 Stroški, povezani s tem postopkom 
7.1.1 Taksa za vlogo: 
7.1.2 Pristojbina zastopnika tože če stranke: 
 
SL 27   SL 7.1.3 Drugo (obrazložite): 
7.2 Stroški pred postopkom (obrazložite): 
7.3 Skupni zahtevani stroški: 
8. Zahtevek se nanaša na 8.1 prodajno pogodbo   □  8.6 pogodbo o opravljanju storitev – drugo □
 
8.2 najemno pogodbo - nepremi čnina □  8.7 posojilo/garancijo   □ 
8.3 najemno pogodbo – premi čnina  □  8.8 škodo – prometna nesre ča  □ 
8.4 zavarovalno pogodbo   □  8.9 škodo – drugo   □ 
8.5 pogodbo o opravljanju storitev – elektrika, 
      plin, voda, telefon   □  8.10 drugo    □ 
9. Kratek opis podlage glavnega zahtevka: 
  
 
10. Kratek opis podlage zahtevane obrestne mere: 10.1 Zakonska obrestna mera        □
 
10.2 Obrestna mera, dogovorjena med strankami      □ 
10.3 Obrestna mera posojila, ki ga je tože ča stranka vzela najmanj v znesku glavnega zahtevka □ 
10.4 Drugo (obrazložite): 
11. Kratek opis razlogov za mednarodno pristojnost, če tožena stranka nima stalnega prebivališ ča v državi 
članici, kjer je bila podana vloga na sodiš ču: 
 
 
12. Dokazi Akronimi:  LD: listinski dokaz DP: dokaz s pri čami  DI: dokaz z izvedencem
 
OG: ogled stvari ali kraja DR: drugo  
 Vrsta dokaza  Opis predlaganih dokazov 
12.1 
 
12.2 
 
SL 28   SL  
12.3 
 
13.  Če tožena stranka vloži odgovor na tožbo ali ugovor, se postopek zaklju či  □ 
(OPOZORILO: ČE ZGORNJE OKENCE NI OZNA ČENO, SE V PRIMERU 
VLOŽITVE ODGOVORA NA TOŽBO AL I UGOVORA SAMODEJNO IZVEDE 
PREHOD NA REDNI CIVILNI POSTOPEK) 
14. Podpis tože če stranke/njenega zastopnika 
 
SL 29   SL  PRILOGA 2  
EVROPSKO OBVESTILO O PLA ČILU 
Sklic: 
1. Sodiš če, ki izdaja obvestilo: 
 Naslov:  Telefon/telefaks/e-naslov: 
2. POMEMBNO OBVESTILO ZA TOŽENO STRANKO: 
S tem obvestilom tože ča stranka od vas zahteva pla čilo zneska, dolo čenega spodaj. Na 
razpolago imate možnosti,  
– da tožeči stranki pla čate celotni znesek, dolo čen spodaj, vklju čno z obrestmi in 
stroški, ter predložite potrdilo o pla čilu sodišču, 
– ali da vložite odgovor na tožbo pri sodiš ču, ki je obvestilo izdalo, če nameravate 
izpodbijati zahtevek, 
v treh tednih od datuma vro čitve obvestila. 
Za pravo časno vložitev se šteje, kadar sodiš če prejme odgovor na tožbo ali potrdilo o 
plačilu pred potekom roka.  
Uporabite lahko standardni obrazec za odgovor , ki je priložen k temu obvestilu, vendar 
pa to ni nujno potrebno.  
Sodišče, ki je obvestilo izdalo, pred izda jo ni preverilo utemeljitve zahtevka. 
Kljub temu bo brez nadaljnjega sodnega prei zkusa ali obvestila izdalo evropski pla čilni 
nalog, ki se ga lahko izvrši proti vam, če do poteka roka ne bo  prejelo potrdila o pla čilu 
ali odgovora na tožbo. Odgovor na  tožbo ali potrdilo o pla čilu sta edini sredstvi, s 
katerima prepre čite izdajo pla čilnega naloga.  
3. Tožeča stranka 
3.1 Ime: 
3.2 Naslov: 
4. Zastopnik tože če stranke 
4.1 Ime: 4.2 Naslov: 
5. Tožena stranka 
5.1 Ime: 
 
SL 30   SL 5.2 Naslov: 
6. Zahtevek 
6.1 Znesek glavnice (brez obresti in stroškov): 
6.2 Valuta: □ EUR  
□ švedska krona 
□ [funt šterling] 
7. Obresti 7.1 Obrestna mera (zahtevana na glavnico, dokler ni izvršeno pla čilo) 
7 . 1 . 1   %       □ 
7.1.2  % nad temeljno obrestno mero ECB  □ 
7.1.3  Zakonska obrestna mera    □ 
7.2 Obresti se izterjajo od: 8. Stroški (zneski v isti valuti kot v 6.2) 
8.1 Stroški, povezani s tem postopkom 
8.1.1 Taksa za vlogo: 8.1.2. Pristojbina zastopnika tože če stranke: 
8.1.3 Drugo (obrazložite): 
8.2 Stroški pred postopkom (obrazložite): 8.3 Skupni zahtevani stroški: 
9. Zahtevek se nanaša na 
9.1 prodajno pogodbo   □  9.6 pogodbo o opravljanju storitev – drugo □
 
9.2 najemno pogodbo - nepremi čnina □  9.7 posojilo/garancijo   □ 
9.3 najemno pogodbo – premi čnina  □  9.8 škodo – prometna nesre ča  □ 
9.4 zavarovalno pogodbo   □  9.9 škodo – drugo   □ 
9.5 pogodbo o opravljanju storitev – elektrika, 
      plin, voda, telefon   □  9.10 drugo    □ 
10. Kratek opis podlage glavnega zahtevka: 
 
 
 
 
SL 31   SL 11. Kratek opis podlage zahtevane obrestne mere: 
11.1 Zakonska obrestna mera        □ 
11.2 Obrestna mera, dogovorjena med strankami      □ 
11.3 Obrestna mera posojila, ki ga je tože ča stranka vzela najmanj v znesku glavnega zahtevka □ 
11.4 Drugo (obrazložite): 
12. Kratek opis razlogov za mednarodno pristojnost, če tožena stranka nima stalnega prebivališ ča v državi 
članici, kjer je bila podana vloga na sodiš ču: 
 
 
 
13. Dokazi Akronimi:  LD: listinski dokaz DP: dokaz s pri čami  DI: dokaz z izvedencem
 
OG: ogled stvari ali kraja DR: drugo  
 Vrsta dokaza  Opis predlaganih dokazov 
13.1 
 13.2 
 
13.3  
 
      V     D a t u m        P o d p i s  i n / a l i  ž i g  
 
SL 32   SL OBRAZEC ZA ODGOVOR – EV ROPSKO OBVESTILO O PLA ČILU 
Sklic: 
1. Zahtevek iz evrops kega obvestila o pla čilu je utemeljen; pla čilo sem že izvedel/izvedla
          □ 
2. Vlagam odgovor na tožbo glede zahtevka v celoti    □ 
3. Vlagam odgovor na tožbo glede naslednjih delov  3.1 glavnega zahtevka:       □ 
 
3.2 obresti:        □ 
  3.3 stroškov:        □ 
  4. Podpis tožene stranke /njenega zastopnika: 
 
SL 33   SL PRILOGA 3  
EVROPSKI PLA ČILNI NALOG 
Sklic: 
1. Sodiš če, ki izdaja nalog: 
 Naslov:  Telefon/telefaks/e-naslov: 
2. POMEMBNO OBVESTILO ZA TOŽENO STRANKO: 
S to odločbo vam sodiš če nalaga, da tože či stranki pla čate celotni znesek, dolo čen spodaj, 
vključno z obrestmi in stroški. Tože ča stranka je upravi čena do izvršbe te obveznosti 
brez nadaljnjega obvestila.  
V treh tednih
 od vročitve naloga lahko predložite  potrdilo, s katerim obveš čate sodišče o 
plačilu, ki ste ga že izvedli, ali izpodbijate pla čilni nalog z vložitvijo ugovora pri sodiš ču, 
ki je nalog izdalo. 
Za pravo časno vložitev se šteje, kadar sodiš če prejme ugovor ali potrdilo o pla čilu pred 
potekom roka.  
Uporabite lahko standardni obrazec za  odgovor, ki je priložen k temu pla čilnemu 
nalogu, vendar pa to ni nujno potrebno.  
Evropski pla čilni nalog bo postal pravnomo čen in ga ne bo ve č mogoče izpodbijati, če do 
poteka roka ne boste vložili potrdila o pla čilu ali ugovora. 
3. Tožeča stranka 
3.1 Ime: 
3.2 Naslov: 4. Zastopnik tože če stranke 
4.1 Ime: 
4.2 Naslov: 5. Tožena stranka 
5.1 Ime: 
5.2 Naslov: 
6. Zahtevek 
6.1 Znesek glavnice (brez obresti in stroškov): 6.2 Valuta: □ EUR
 
 
SL 34   SL □ švedska krona 
□ [funt šterling] 
7. Obresti 
7.1 Obrestna mera (zahtevana na glavnico, dokler ni izvršeno pla čilo) 
7 . 1 . 1   %       □ 
7.1.2  % nad temeljno obrestno mero ECB  □ 
7.1.3  Zakonska obrestna mera    □ 
7.2 Obresti se izterjajo od: 
8. Stroški (zneski v isti valuti kot v 6.2) 
8.1 Stroški, povezani s tem postopkom 
8.1.1 Taksa za vlogo: 
8.1.2. Pristojbina zastopnika tože če stranke: 
8.1.3 Drugo (obrazložite): 
8.2 Stroški pred postopkom (obrazložite): 
8.3 Skupni zahtevani stroški: 9. Zahtevek se nanaša na 
9.1 prodajno pogodbo   □  9.6 pogodbo o opravljanju storitev – drugo □
 
9.2 najemno pogodbo - nepremi čnina □  9.7 posojilo/garancijo   □ 
9.3 najemno pogodbo – premi čnina  □  9.8 škodo – prometna nesre ča  □ 
9.4 zavarovalno pogodbo   □  9.9 škodo – drugo   □ 
9.5 pogodbo o opravljanju storitev – elektrika, 
      plin, voda, telefon   □  9.10 drugo    □ 
10. Kratek opis podlage glavnega zahtevka: 
  
 
11. Kratek opis podlage zahtevane obrestne mere: 11.1 Zakonska obrestna mera        □
 
11.2 Obrestna mera, dogovorjena med strankami      □ 
11.3 Obrestna mera posojila, ki ga je tože ča stranka vzela najmanj v znesku glavnega zahtevka □ 
 
SL 35   SL 11.4 Drugo (obrazložite): 
12. Kratek opis mednarodne pristojnosti, če tožena stranka nima stalnega prebivališ ča v državi članici, kjer je 
bila podana vloga na sodiš ču: 
  
 
13. Dokazi Akronimi:  LD: listinski dokaz DP: dokaz s pri čami  DI: dokaz z izvedencem
 
OG: ogled stvari ali kraja DR: drugo  
 Vrsta dokaza  Opis predlaganih dokazov 
13.1 
 
13.2  
13.3 
       V     D a t u m  
      P o d p i s  i n / a l i  ž i g  
 
SL 36   SL OBRAZEC ZA ODGOVOR – EVROPSKI PLA ČILNI NALOG  
Sklic: 
1. Zahtevek iz evropskega pla čilnega naloga je utemeljen; pla čilo sem že izvedel/izvedla
          □ 
2. Vlagam ugovor zoper zahtevek v celoti     □ 
3. Vlagam ugovor zoper naslednje dele  3.1 glavnega zahtevka:       □ 
 
3.2 obresti:        □ 
  3.3 stroškov:        □ 
  4. Podpis tožene stranke /njenega zastopnika: