[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 7.6.2006

COM(2006) 272 konč.

SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

Pregled stanja programa GALILEO

SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

Pregled stanja programa GALILEO

GALILEO je največji industrijski projekt na evropski ravni doslej, prvo evropsko javno-zasebno partnerstvo, prva javna infrastruktura evropskih institucij. Trideset konstelacijskih satelitov, nameščenih na treh različnih orbitalnih ravninah, je bilo zasnovanih, da bi kar najbolje pokrivali celotno Zemljo, česar konstelacije sedanjih sistemov GPS in GLONASS ne omogočajo. GALILEO bo tako omogočil novo globalno javno storitev, z neprimerljivo natančnostjo določanja položaja v prostoru in času na celem planetu. Medtem ko storitev javno dostopnega sistema GPS trenutno omogoča pet- do desetmetrsko natančnost, bodo vse storitve, ki jih bo omogočal GALILEO, imele najmanj dvometrsko natančnost, natančnost komercialne storitve pa bo celo znotraj enega metra. Paleta petih storitev programa GALILEO[1] lahko odgovori na potrebe vseh morebitnih uporabnikov na katerem koli koncu sveta.

GALILEO se zelo dobro vključuje v okvir lizbonske strategije za rast.

Za ponazoritev njegovega obsežnega pomena je dovolj že nekaj številk. Svetovni trg izdelkov in storitev, povezanih s satelitsko radionavigacijo, je leta 2005 dosegel 60 milijard EUR. Njegova letna stopnja rasti v zadnjih petih letih je 25 %. Ocenjuje se, da naj bi letni svetovni promet zadevnih trgov do leta 2020 dosegel 300 milijard EUR s 3 milijardami delujočih sprejemnikov. Samo znotraj Evropske unije se pričakuje 150 000 novih delovnih mest, večinoma v sektorjih visoke tehnologije, povezanih z raziskavami, aplikacijami in storitvami.

1. VZPOSTAVITEV VESOLJSKE IN PRIZEMNE INFRASTRUKTURE

Prvi od poskusnih satelitov, GIOVE A, je bil 28. decembra 2005 izstreljen s kozmodroma Bajkonur. Uspešno je prenesel vse signale, ki lahko zagotovijo uporabo frekvenčnih pasov, ki so bili evropskemu sistemu satelitske radionavigacije dodeljeni na svetovnih konferencah o radiokomunikacijah leta 2000 in leta 2003.

Izstrelitev drugega poskusnega satelita, GIOVE B, naj bi bila konec leta 2006. Ta bo s seboj odnesel drugo opremo napredne tehnologije, kot je atomska ura, ki temelji na pasivnem vodikovem maserju in bo najtočnejša atomska ura, kar jih je bilo kdaj izstreljenih v vesolje. Ta oprema zelo razvite visoke tehnologije bo programu GALILEO omogočila znatno večjo natančnost pri določanju položaja, kot jo zagotavlja kateri koli sedanji sistem.

Hkrati so se decembra 2004 začele industrijske dejavnosti faze validacije v orbiti, katere upravljanje je bilo zaupano Evropski vesoljski agenciji. Pogodba o tej fazi, ki bo stala 1 038 milijonov EUR, je bila podpisana 19. januarja 2006 v Berlinu. Ta nova dela se pridružujejo že začetim in tistim, ki jih je treba še začeti za dokončanje razvojne faze. Polovico vseh stroškov te faze, ki skupaj znašajo okrog 1 500 milijonov EUR, krije Evropska unija, polovico pa Evropska vesoljska agencija.

Faza validacije v orbiti, katere polovico stroškov prav tako krije Evropska unija, polovico pa Evropska vesoljska agencija, se bo leta 2008 končala z vzpostavitvijo prvih opazovalnih postaj in izstrelitvijo prvih štirih konstelacijskih satelitov.

2. NAPREDOVANJE POGAJANJ O KONCESIJSKI POGODBI

Svet je že na začetku programa GALILEO želel, da bi ta projekt potekal v javno-zasebnem partnerstvu. Zato se je odločitev za koncesijo zdela najprimernejša glede na posebne značilnosti programa. To pomeni, da se zasebnemu subjektu za dve desetletji dodeli izključna pravica do uporabe infrastrukture, v zameno za to pa ta isti subjekt krije vsaj dve tretjini stroškov izgradnje infrastrukture. Naloga skupnega podjetja Galileo, ki je bilo ustanovljeno z uredbo Sveta z dne 21. maja 2002[2], je upravljanje razvojne faze programa in uspešna izvedba postopka izbire prihodnjega koncesionarja. Lastništvo infrastrukture bo še naprej javno, saj bo sistem v lasti Evropskega nadzornega organa za GNSS (v nadaljnjem besedilu: nadzorni organ), agencije Skupnosti, ki je bila ustanovljena z uredbo Sveta z dne 12. julija 2004[3]. Nadzorni organ bo podpisal koncesijsko pogodbo in bo organ za podelitev koncesije.

Pogajanja s konzorcijem, ki ga sestavlja osem partnerjev (Aena, Alcatel, EADS, Finmeccanica, Hispasat, Inmarsat, Thales in TeleOp), so se začela po uradnem obvestilu o konsolidirani ponudbi 20. junija in 21. oktobra 2005.

Prvi niz pogajanj se je 17. februarja 2006 končal s sklenitvijo sporazuma o načelih, po katerih se je treba ravnati v nadaljevanju postopka.

Proces sledi pristopu, po katerem se vprašanja delitve tveganj in druga vsebinska vprašanja preučijo pred njihovimi posledicami in sprejetjem finančnih obveznosti. V skladu z načeli javno-zasebnega partnerstva pogajanja napredujejo postopoma, pri čemer se oceni, katera stran – zasebni ali javni sektor – je najprimernejši za prevzem vsakega od ugotovljenih tveganj. Tako je bilo opredeljenih devet skupin tveganj: prekoračitev stroškov, realizacija, rezultati, zasnova, prihodki in trgi, uvajanje, kritje tveganj projekta, nadomestilo v primeru odpovedi, refinanciranje. Na pogajanjih je bil dosežen že velik napredek na sedmih od devetih opredeljenih področij. Različna stališča se še naprej v glavnem glede delitve tveganj, povezanih z zasnovo sistema, in tveganj, povezanih s komercialnimi prihodki in razvojem trgov.

Pred koncem leta 2006 bo sprejeta ocena prihodkov in stroškov, določen pa bo tudi prispevek javnega sektorja. Poleg tega bo konsolidiran finančni načrt in sestavljene glavne pogodbene določbe. Nato bo potrjen pregled stanja („due diligence“) in dokončno sestavljena pogodba in finančni načrt. Med junijem in decembrom 2007 bo prišlo do finančnega zaprtja in podpisa koncesijske pogodbe.

Že konec leta 2006 bodo znani glavni rezultati pogajanj. Komisija bo Svetu in Evropskemu parlamentu predložila povzetek, iz katerega bo razvidna delitev tveganj med zasebnim in javnim sektorjem, pa tudi razdelitev glavnih pravic in obveznosti med obema sektorjema. Svetu in Evropskemu parlamentu bodo torej predložene sklepne ugotovitve, ki jih bo Komisija pripravila pred podpisom koncesijske pogodbe s strani nadzornega organa.

3. VZPOSTAVITEV NADZORNEGA ORGANA

Nadzorni organ zagotavlja upravljanje javnih interesov v zvezi z evropskimi programi GNSS in je njihov regulativni organ. Zlasti je organ za podelitev koncesije koncesionarju, ki je zadolžen za izvajanje uvajalne in obratovalne faze programa, in v skladu s tem sklene koncesijsko pogodbo.

Upravni odbor nadzornega organa je leta 2005 imenoval direktorja in sprejel sklepe o delovnem načrtu, organizacijski strukturi in finančnih vidikih Organa.

Notranja ureditev Organa odraža njegove glavne naloge. Obsega pet oddelkov, ki se imenujejo „Oddelek za koncesijo“, „Tehnični oddelek“, „Oddelek za varnost“, „Oddelek za razvoj trga“ in „Uprava“. Organ bo svoje dejavnosti dejansko začel nekje sredi leta 2006, ko bo dvajset oseb, ki so trenutno v postopku kadrovanja, zasedlo svoja delovna mesta in bo vzpostavljena osnovna upravna infrastruktura. Dokler ne bo sprejet sklep o kraju sedeža, bo njegov sedež začasno v Bruslju. Več držav članic je že izjavilo, da so ga pripravljene sprejeti.

Ker je nadzorni organ zadolžen za podpis koncesijske pogodbe, je bistvenega pomena, da se v naslednjih mesecih vključi v delo skupnega podjetja Galileo, še zlasti v pogajanja o koncesijski pogodbi. Delovni program Organa v letu 2006 obsega tudi tehnični razvoj sistema, med drugim na področju frekvenc in certificiranja, vključitev programa EGNOS v program GALILEO (glej spodnjo točko 6), varnost, razvoj trga, dejavnosti šestega okvirnega programa za raziskave.

4. PRENOS DEJAVNOSTI SKUPNEGA PODJETJA GALILEO NA NADZORNI ORGAN

Z vzpostavitvijo nadzornega organa bi se nadaljevanje dejavnosti skupnega podjetja Galileo po letu 2006 izkazalo za nepotreben strošek, čim bo nadzorni organ v letu 2006 lahko postopno prevzel, nato pa uspešno izpeljal vse dejavnosti, ki jih sedaj izvaja skupno podjetje. Vendar je pomembno, da nadzorni organ kar najbolje izkoristi izkušnje in znanje, pridobljene v skupnem podjetju Galileo, kar pomeni, da morata ta dva subjekta v ustrezno dolgem časovnem obdobju delovati v sinergiji. V takšnih razmerah se zdi primerno, da se skupno podjetje ohrani do 31. decembra 2006.

Zato je Komisija uvedla postopke, ki so potrebni za to, da se skupno podjetje Galileo ukine 31. decembra 2006 in se do tega datuma omogoči prenos vseh dejavnosti skupnega podjetja Galileo na nadzorni organ. Predlog proračuna skupnega podjetja Galileo za leto 2006 bo zajel celotno leto; to pomeni, da dodatna sredstva ne bodo potrebna, saj skupno podjetje Galileo že sedaj razpolaga s sredstvi, ki so potrebna za nadaljevanje njegovih dejavnosti. V predlaganem proračunu skupnega podjetja Galileo se odraža postopno zmanjševanje števila njegovih zaposlenih v letu 2006, v katerem bo njegova glavna naloga uspešno dokončanje pogajanj o koncesijski pogodbi, saj naj bi druge njegove dejavnosti v najkrajšem možnem času prevzel nadzorni organ.

Nadzorni organ pa bi s spremembo svojega proračuna že leta 2006 lahko zaposlil dodatno osebje, da bi uspešno izvedel vse predvidene naloge, vključno z nalogami, ki so povezane s prevzemom dejavnosti skupnega podjetja Galileo.

5. PRIPRAVA UPORAB PROGRAMA GALILEO

GALILEO je enkratni nosilec znanja in evropskih raziskav. Evropski raziskovalci in industrialci so skoraj desetletje delali na tem projektu, ki bo Evropski uniji zagotovil neodvisnost v enem od ključnih sektorjev. Raziskovalna prizadevanja niso povezana samo s tehničnimi postopki, ki jih je treba izvesti za delovanje sistema. Usmerjena so tudi na „nadaljnji sektor“, to pomeni na uporabo programa GALILEO v vsakdanjem življenju, tako da se izpolnijo pričakovanja širše javnosti in zahteve najrazličnejših uporabnikov.

Delo se tako v glavnem nanaša na uporabo satelitske radionavigacije v prometu in telekomunikacijah, na razvoj sprejemnikov, delo, ki ga je treba izvesti v okviru mednarodnega sodelovanja. Njegov namen je tudi dopolniti analizo nalog sistema za dejavnosti, povezane z geodezijo, upravljanjem časa, dejavnostjo iskanja in reševanja itd.

Zadnji razpis za zbiranje predlogov, katerega skupni znesek je 10 milijonov EUR, bo omogočil pokritje nekaterih zelo obetavnih področij uporabe, kot so pošiljanje alarmnih sporočil, prevoz živali, prevoz nevarnih snovi itd.

Nadzorni organ skupaj s službami Komisije trenutno pripravlja opredelitev del, ki se bodo začela med sedmim Okvirnim programom za raziskave in razvoj. Ta dela se bodo v glavnem nanašala na prihodnji tehnološki razvoj satelitske radionavigacije in razvoj zahtev, ki jih izražajo uporabniki.

6. ZAČETEK DELOVANJA EGNOS

EGNOS (European Geostationary Navigation Overlay Service) uporablja in s pomočjo treh satelitov, nameščenih v geostacionarni orbiti, izboljšuje podatke, ki jih posredujejo signali konstelacij satelitov ameriškega sistema GPS in ruskega sistema GLONASS. Z eno- do dvometrsko natančnostjo vsem uporabnikom satelitske radionavigacije omogoča visoko zmogljivo storitev navigacije in določanja položaja, ki je boljša od vsega, kar je bilo v Evropi doslej na voljo samo s sistemom GPS, in blizu temu, kar bo v bližnji prihodnosti omogočal GALILEO, še zlasti z oddajanjem neokrnjenih sporočil. Vendar je odvisen od sistema GPS.

Razvoj EGNOS temelji na tristranskem sporazumu med Evropsko skupnostjo, Evropsko vesoljsko agencijo in Eurocontrolom. EGNOS se uvršča med projekte, izbrane v okviru vseevropskih omrežij. V ta namen je Evropska skupnost za proračunsko vrstico vseevropskih omrežij namenila 143 milijonov EUR. Evropska vesoljska agencija ter javne uprave in podjetja, ki so dejavna v sektorju civilnega letalstva, so prav tako finančno prispevali k programu.

EGNOS je kot predhodni sistem programa GALILEO Evropski uniji omogočil, da je razvila tehnično zmogljivost in znanje na vrhunskem področju satelitske radionavigacije. Sistemu GPS dodaja vrednost, saj omogoča večjo natančnost pri določanju položaja, daje možnosti boljšega sprejemanja na nekaterih krajih in uporabniku daje podatke o zanesljivosti sistema.

Izgradnja infrastrukture je bila dokončana leta 2005 in EGNOS je uspešno prestal svoj prvi preizkus operativne ustreznosti za „odprto storitev“.

Sprejemniki sistema EGNOS so že na voljo na trgu in beleži se vedno večja uporaba „odprtih“ signalov, ki jih omogoča ta sistem, in sicer v sektorjih, kot so gradbeništvo, precizno kmetijstvo, zemljiška knjiga ali upravljanje vozil javnega prometa. Precizno kmetijstvo na primer vključuje samodejno reguliranje uporabe gnojil na polju glede na točno določeni kraj, kjer se nahaja traktor. Večina sprejemnikov GPS, ki so danes naprodaj po svetu, je tako opremljenih s funkcijo EGNOS in njeno ameriško ustreznico, WAAS.

Poleg tega bodo leta 2006 potekala prizadevanja za certifikacijo sistema za aplikacije, od katerih so neposredno odvisna človeška življenja, kot je civilno letalstvo. Ena od prednosti sistema EGNOS je prav ta, da omogoča storitve, ki so prilagojene tovrstnim aplikacijam, česar sam sistem GPS ne more, ker nima funkcije celovitosti, ki uporabniku omogoča, da je v zelo kratkem času obveščen o odpovedi enega od sestavnih delov sistema. Zahteve, ki jih je izrazila Mednarodna organizacija za civilno letalstvo, bi morale biti ob tej priložnosti v celoti izpolnjene. Več regionalnih letalskih prevoznikov in nekaj proizvajalcev iz letalskega sektorja je že predvidelo namestitev sprejemnikov EGNOS v svoja letala. Temu bo sledilo certificiranje za aplikacije v pomorskem in železniškem prometu. Treba je opozoriti, da certifikacijski postopki za evropske sisteme satelitske radionavigacije sodijo pod pristojnost nadzornega organa.

Člen 3 Uredbe Sveta (ES) št. 1321/2004 določa, da je nadzorni organ „lastnik vseh opredmetenih in neopredmetenih sredstev EGNOS-a, pod pogojem da se z investitorji EGNOS-a doseže dogovor o pogojih prenosa lastništva objektov in opreme EGNOS z ESA nanj“.

O takšnem dogovoru so zadevne stranke razpravljale znotraj delovne skupine, za katero skupno podjetje Galileo opravlja tajniška dela. Sestavljen je bil osnutek sporazuma. Ko bodo sporazum podpisale zadevne stranke, bo nadzorni organ lahko vključil EGNOS v koncesijsko pogodbo o programu GALILEO, kar bo omogočilo popolno združitev obeh sistemov.

Komisija namerava oba programa, GALILEO in EGNOS, vključiti v isto proračunsko postavko v proračunu Skupnosti, in sicer tako za sedanje kot za poznejše faze programov. Vendar je treba opozoriti, da sta programa EGNOS in GALILEO s tehničnega vidika povsem različna. Sateliti obeh konstelacij so na primer nameščeni na različnih orbitalnih ravninah in nikakor niso medsebojno zamenljivi.

7. OBLIKOVANJE POLITIKE DOSTOPA DO VLADNE STORITVE (PRS)

Med petimi storitvami, ki jih omogoča GALILEO, je vladna storitev (imenovana „Public Regulated Service“ ali PRS) rezervirana za potrebe javnih ustanov. Ker je kodirana in odporna proti motnjam in interferencam, je še zlasti primerna za naloge, ki ne prenesejo prekinitev, na primer na področju civilne zaščite ali nacionalne varnosti, policijskega ali carinskega nadzora, nadzora nad mejami na morju in kopnem ter boja proti nedovoljenemu izvozu in nezakonitemu priseljevanju.

Dostop do storitve PRS je zaradi varnostnih razlogov pod nadzorom. Nadzor nad uporabniki se izvaja s tehničnimi sredstvi, na primer z uporabo kodiranih ključev, s procesnimi sredstvi, z varnostnimi akreditacijami, ali s sredstvi odločanja v okviru navodil, ki so bila sprejeta s Skupnim ukrepom[4] Sveta. Poleg tega so za skupine uporabnikov PRS, ki so lahko raznovrstne, značilne različne potrebe, ravnanje in stopnje zaupnosti. Politika dostopa do storitve PRS mora upoštevati vse te dejavnike.

Prvi pristop te politike je bil oblikovan na podlagi dela Odbora za varnost sistema GALILEO (GSB). Omogočil je podrobno določitev ciljev politike dostopa do PRS in opredelitev faz za njeno izvajanje.

Priprave tehnične narave se bodo nadaljevale, da bi države članice, ki nameravajo uporabljati PRS, po eni strani lahko opredelile svoje nacionalne potrebe v zvezi z uporabo te storitve, po drugi strani pa imenovale organ, ki bo zadolžen za upravljanje njihovih nacionalnih uporabnikov. Ta organ bo odgovoren za stike z nadzornim organom.

Nadzorni organ bo pripravil Smernice za izvajanje pravil o upravljanju PRS v državah članicah , Skupne minimalne standarde za uporabo in upravljanje PRS ter Tehnične podatke in navodila za izdelavo sprejemnikov PRS. Ta besedila se bodo lahko spreminjala glede na nacionalne potrebe, ki jih bodo izrazile države članice.

Komisija bo po izteku te prve faze pred koncem leta 2006 Svetu predlagala načrt za izvajanje politike dostopa do PRS, v katerem bodo opredeljeni tehnični mehanizmi in mehanizmi sprejemanja odločitev, ki jih je treba pravočasno vzpostaviti, da bi se PRS lahko uporabljal že konec leta 2010.

8. SPODBUJANJE SATELITSKE RADIONAVIGACIJE Z ZAKONODAJO SKUPNOSTI

Več besedil Skupnosti je uporabo satelitske radionavigacije že uvedlo v različne sektorje, da bi tako prispevali k zagotovitvi ekonomske upravičenosti te nove tehnologije.

- Direktiva 2002/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2002 o vzpostavitvi sistema spremljanja in obveščanja za ladijski promet[5].

- Uredba Komisije (ES) št. 2244/2003 z dne 18. decembra 2003 o podrobnih pravilih v zvezi s satelitskimi sistemi za spremljanje plovil[6].

- Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2004/52/ES z dne 29. aprila 2004 o interoperabilnosti elektronskih cestninskih sistemov v Skupnosti[7].

- Uredba Sveta ( ES) št. 1/2005 z dne 22. decembra 2004 o zaščiti živali med prevozom in postopki, povezanimi z njimi [8] .

- Direktiva 2005/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o usklajenih rečnih informacijskih storitvah (RIS) na celinskih plovnih poteh v Skupnosti[9].

- Priporočilo Komisije z dne 25. julija 2003 o ravnanju s podatki v zvezi z ugotovitvijo kraja klicočega v omrežjih elektronskega komuniciranja za storitve klicev v sili (E112)[10].

Satelitska radionavigacija se lahko pozitivno šteje za osnovno orodje. V kratkem bi se lahko uveljavila na področju boja proti goljufiji, civilne zaščite, pravosodnega nadzora in varnosti v cestnem prometu. Poleg tega bodo priporočila za uporabo te tehnologije poslana organom za železniški, pomorski in zračni sektor. Predmet posebnih analiz bo tudi sektor jedrske energije, od prevoza cepljivih snovi do ravnanja z odpadki.

V kratkem bo tako vzpostavljena notranja skupina Komisije, da bi se opredelile potrebe, povezane s satelitsko radionavigacijo, za politike Skupnosti in olajšala izmenjava podatkov o tehničnem razvoju sistema.

Sicer pa bo Komisija konec leta 2006 predstavila zeleno knjigo o aplikacijah programa GALILEO.

9. FINANCIRANJE PROGRAMA

Komisija je 14. julija 2004 predlagala Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o financiranju uvajalne in obratovalne faze programa GALILEO v obdobju finančnega okvira 2007–2013. Ta predlog postavlja program na podlago posebnega pravnega instrumenta, ki je skladen s prihodnjim evropskim vesoljskim programom in najbolje ustreza skrbi za dobro finančno poslovodenje.

Svet je 21. aprila 2005 v okviru delne splošne smernice sprejel zadevni zakonodajni predlog, z izjemo proračunskega svežnja. Glavna sprememba, ki jo je uvedel Svet, je povezana z vključitvijo programa EGNOS v uredbo, to pa Komisija lahko sprejme. Tudi Parlament je na plenarnem zasedanju 5. septembra 2005 potrdil svojo podporo predlogu. Stališča Sveta in Parlamenta so si zelo podobna in jih Komisija lahko sprejme.

Besedilo bo lahko dokončno sprejeto šele, ko bodo natančno poznane glavne določbe koncesijske pogodbe. V predlogu Komisije z dne 14. julija 2004 je bila omenjena finančna pomoč Evropske skupnosti v višini ene milijarde EUR. Maja 2006 so bile predlagane spremembe tega predloga. Natančni zneski, ki jih bo treba na koncu nameniti za celotno trajanje koncesije, bodo odvisni od delitve tveganj in stroškov finančnih storitev, ki je predmet koncesijske pogodbe, in instrumentov, ki bodo opredeljeni za njihov prevzem. Komisija ob pomoči Evropske investicijske banke trenutno pripravlja predloge o tej zadnji točki.

10. MEDNARODNO SODELOVANJE

Mednarodno sodelovanje je eden bistvenih elementov programa GALILEO, katerega konstelacija tridesetih satelitov je svetovnega pomena. Sporazum o sodelovanju je bil 30. oktobra 2003 podpisan s Kitajsko in 13. julija 2004 z Izraelom. Podobni sporazumi so bili 3. junija 2005 parafirani z Ukrajino, 7. septembra 2005 z Indijo, 8. novembra 2005 z Marokom in 12. januarja 2006 z Južno Korejo. Pripravljata se tudi sporazuma z Norveško in Argentino, in sicer na podlagi pooblastil, ki jih je Svet sprejel 18. julija 2005. Pogovori s Švico, Kanado, Avstralijo, Savdsko Arabijo in Brazilijo še potekajo. Rusija je pred nedavnim znova potrdila svoj interes za nadaljevanje pogovorov z Evropsko unijo.

Popolno interoperabilnost evropskega in ameriškega sistema zagotavlja sporazum, ki je bil 26. junija 2004 podpisan z Združenimi državami. Prizadevanja v okviru tega sporazuma so trenutno usmerjena na optimizacijo signalov. Njihov namen je povečati zmogljivosti, ki jih uporabnikom ponujata sistema GALILEO in GPS.

Treba bo še opredeliti področje in način sodelovanja s tretjimi državami v prihodnjih fazah programa GALILEO, vključno s sodelovanjem na institucionalni ravni in ob upoštevanju obveznosti, povezanih z intelektualno lastnino in zaščito tehnologije za dvojno rabo. Komisija bo Svetu pred koncem leta 2006 predložila pooblastila, da bi lahko začela pogajanja z zadevnimi tretjimi državami.

PRILOGA 1

RAZLIČNE FAZE PROGRAMA

Program GALILEO obsega tri zaporedne faze.

1. Razvojna in validacijska faza.

2. Gre za raziskovalno fazo, ki vključuje razvoj satelitov in prizemnih komponent ter validacijo v orbiti.

Trajala bo do začetka leta 2009.

Skupni stroški te faze, katerih polovico bo krila Evropska unija, polovico pa Evropska vesoljska agencija, bodo znašali 1 500 milijonov EUR.

Upravljanje te faze bo do 31. decembra 2006 naloga skupnega podjetja Galileo. Po 1. januarju 2007 bo dejavnosti skupnega podjetja Galileo prevzel Evropski nadzorni organ GNSS, ki bo fazo pripeljal do konca.

3. Uvajalna faza.

4. Vključuje izgradnjo in izstrelitev konstelacijskih satelitov in popolno vzpostavitev prizemne komponente sistema.

Zajemala bo leti 2009 in 2010.

5. Obratovalna faza.

6. Ustreza obdobju obratovanja sistema, zlasti na komercialni ravni.

Dejansko se bo začela konec leta 2010.

Za uvajalno in obratovalno fazo bo veljala dvajsetletna koncesija. Organ za podelitev koncesije bo nadzorni organ.

PRILOGA 2

KONSOLIDIRAN NAČRT PROGRAMA

- November–december 2006: konec pogajanj o koncesijski pogodbi.

- December 2006: obvestilo Evropskega parlamenta in Sveta o rezultatih pogajanj o koncesijski pogodbi.

- V letu 2007: sklenitev in podpis koncesijske pogodbe.

- Sredina leta 2006: uradno obvestilo nadzornega organa o celotni razpoložljivosti odprte storitve, ki jo ponuja EGNOS.

- V letu 2006: postopen prenos dejavnosti skupnega podjetja Galileo na nadzorni organ.

- Jesen 2006: izstrelitev drugega poskusnega satelita.

- Jesen 2006: Svetu bodo predložena pooblastila, ki bodo Komisiji omogočila začetek pogajanj s tretjimi državami za opredelitev načina njihovega sodelovanja v nadaljnjih fazah programa.

- Konec leta 2006 – začetek leta 2007: predložitev zelene knjige o uporabi programa GALILEO Evropskemu parlamentu in Svetu.

- 2008–2010: izstrelitev tridesetih satelitov, ki sestavljajo celotno konstelacijo, dokončanje izgradnje prizemnih postaj in začetek obratovanja sistema z njegovimi aplikacijami.

[1] Odprta storitev, komercialna storitev, storitev za varovanje življenj, storitev iskanja in reševanja in vladna storitev (PRS).

[2] UL L138, 21.5.2002, str. 1. Ustanovni članici skupnega podjetja Galileo sta Evropska skupnost in Evropska vesoljska agencija. Organi skupnega podjetja so upravni odbor, izvršilni komite in direktor. Poleg tega nadzorni odbor, ki ga sestavljajo po en predstavnik iz posamezne države članice Evropske unije in predstavnik Komisije, izvaja politični nadzor nad skupnim podjetjem.

[3] UL L246, 20.7.2004, str. 1. Organa Nadzornega organa sta upravni odbor in izvršni direktor. Upravni odbor sestavljajo po en predstavnik, ki ga imenuje posamezna država članica, in predstavnik, ki ga imenuje Komisija.

[4] Skupni ukrep Sveta 2004/552/SZVP z dne 12. julija 2004 o vidikih delovanja Evropskega satelitskega radio-navigacijskega sistema, ki vplivajo na varnost Evropske unije.

[5] UL L 208, 5.8.2002, str. 10.

[6] UL L 333, 20.12.2003, str. 17.

[7] UL L 166, 30.4.2004, str. 124.

[8] UL L 3, 5.1.2005, str. 1.

[9] UL L 255, 30.9.2005, str. 152.

[10] UL L 189, 29.7.2003, str. 49.