SL    SL SL 
 
SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 10.9.2008 
SEC(2008) 2435 
  
PISNI PREDLOG SPREMEMBE št. 1 
K PREDHODNEMU PR EDLOGU PRORA ČUNA ZA LETO 2009 
IZKAZ ODHODKOV PO ODDELKIH 
Oddelek III – Komisija 
 
SL 2   SL PISNI PREDLOG SPREMEMBE št. 1 
K PREDHODNEMU PR EDLOGU PRORA ČUNA ZA LETO 2009 
IZKAZ ODHODKOV PO ODDELKIH 
Oddelek III – Komisija 
Ob upoštevanju: 
– Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 272 Pogodbe, 
– Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 177 
Pogodbe, 
– Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finan čni uredbi, ki 
se uporablja za splošni prora čun Evropskih skupnosti1, kakor je bila nazadnje 
spremenjena z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1525/20072, in zlasti člena 34 Uredbe, 
Evropska komisija iz razlogov, navedenih v obrazložitvenem memorandumu, prora čunskemu 
organu predloži pisni predlog spreme mbe št. 1 k predhodnemu predlogu prora čuna za leto 
2009. 
                                                 
1 UL L 248, 16.9.2002, str. 1. 
2 UL L 343, 27.12.2006, str. 9. 
 
SL 3   SL KAZALO 
1. Uvod........................................................................................................................ ..... 4 
2. Kosovo ...................................................................................................................... ... 4 
2.1. Ozadje .................................................................................................................... ...... 4 
2.2. Prora čunske vrstice, pravne podlage in opombe.......................................................... 6 
3. Palestina ................................................................................................................... .... 6 
3.1. Ozadje .................................................................................................................... ...... 6 
3.2. Prora čunske vrstice, pravne podlage in opombe.......................................................... 9 
4. Pomo č v hrani ............................................................................................................ 10 
5. Gruzija..................................................................................................................... ... 10 
6. U činki na razliko do zgornje meje v razdelku 4 ........................................................ 10 
7. Konzularno sodelovanje............................................................................................. 11 8. Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno in kulturo (EACEA) ............... 11 8.1. Vzpostavitev in razširitve........................................................................................... 11 8.2. Prora čunske posledice................................................................................................ 12 
9. Izvajalska agencija za program javnega zd ravja (PHEA) in Izvajalska agencija za 
vseevropsko prometno omrežje (TEN-T EA),........................................................... 13 
ZBIRNA RAZPREDELNICA PO RAZDELKIH FINAN ČNEGA OKVIRA
........................ 15 
IZKAZ ODHODKOV PO ODDELKIH  
Izkaz odhodkov po oddelkih se pošlje lo čeno po sistemu SEI-BUD. Angleška razli čica izkaza 
odhodkov po oddelkih je za ponazo ritev priložena k prora čunu. 
 
SL 4   SL 1. U VOD 
Pisni predlog spremembe št. 1 (PPS 1) k predhodnemu predlogu prora čuna za leto 2009 (PPP 
2009) zajema naslednje: 
– zbiranje novih sredstev v vrednosti 40 milijonov EUR v odobritvah za prevzem obveznosti 
za podporo stabilnosti in razvoja Kosova, 
– zbiranje dodatnih sredstev, od tega  139 milijonov EUR v odobritvah za prevzem 
obveznosti in 180 milijonov EUR v odobritvah pla čil, za podporo Palestinske uprave, 
– oblikovanje novega prora čunskega člena 19 06 06 Konzularno sodelovanje, 
– proračunske prilagoditve, ki izhajajo iz razš iritve pooblastil Izvajalske agencije za 
izobraževanje, avdiovizualno in kulturo (EACEA) na pr ograme Tempus in ICI, 
– sprostitev rezerv, vklju čenih v predhodni predlog prora čuna za leto 2009, po odobritvi 
razširitve Izvajalske agencije za program javnega  zdravja (PHEA) in Izvajalske agencije za 
vseevropsko prometno omrežje (TEN-T EA). 
2. K OSOVO  
2.1. Ozadje 
Kosovo je na podlagi Resolucije Varnostneg a sveta ZN št. 1244 od leta 1999 pod upravo 
Združenih narodov (ZN). Skupš čina Kosova je 17. februarj a 2008 sprejela resolucijo o 
razglasitvi Kosova kot neodvisne in s uverene države. Ustava Kosova je za čela veljati 15. 
junija. Do zdaj je neodvisnost Kosova priznalo 46 članic ZN in 21 držav članic Evropske 
unije. 
Generalni sekretar ZN je 12. junija 2008 izda l svoje predloge o pr eoblikovanju misije 
Združenih narodov na Kosovu in tako potrdil pot rebo, da ZN prilagodi operativne vidike 
mednarodne navzo čnosti na Kosovu in pripravljenost Ev ropske unije, da opravlja okrepljeno 
vlogo na Kosovu, kar se odraža v sklepi h Sveta z dne 14. decembra 2007. Postopek 
preoblikovanja mora biti kon čan do jeseni 2008. Reso lucija Varnostnega sveta ZN št. 1244 se 
bo uporabljala do nadaljnjega. 
Sporočilo o zahodnem Balkanu, ki ga je Komisija izdala 5. marca 20083, je potrdilo jasno in 
oprijemljivo perspektivo Evropske unije Kosova  in namero Komisije, da podpre izgradnjo 
njegovih institucij in razvoj ter organizira  donatorsko konferenco z namenom zbiranja 
sredstev za najnujnejše potrebe Kosova. 
Evropski svet je junija 2008 potrdil svoje sklepe iz decembra 2007 ter sklepe Sveta za splošne 
zadeve in zunanje odnose iz februarja 20084, s katerimi izjavlja, da je Evropska unija ostala 
zavezana vodilni vlogi, ki jo ima pri zagotavlja nju stabilnosti Kosova. Svet je pozdravil 
poročilo generalnega sekretarja ZN, ki lajša ši rjenje misije za krepitev pravne države 
                                                 
3 COM(2008) 127. 
4 Dokument Sveta Evropske unije št. 11018/08 z dne 20. junija 2008. 
 
SL 5   SL (EULEX) Evropske varnostne in obrambne  politike (EVOP) po vsem Kosovu in omogo ča 
okrepljeno operativno vlogo Ev ropske unije na podro čju pravne države. Sv et je tudi izrazil 
svojo podporo donatorski konferenci, ki jo je organizi rala Komisija in ki je potekala 11. julija 
2008, ter opozoril na svoj o pripravljenost pomagati pri gospodarskem in politi čnem razvoju 
Kosova prek jasne evropske perspektive.  
Med pripravami na konferenco  so kosovski organi s pomo čjo mednarodnih finan čnih 
institucij (MFI) in Komisije pripravili srednjero čni okvir odhodkov5 za obdobje 2008–2011, 
ki vključuje vse predvidljive javnofinan čne prihodke in odhodke. Poleg tega so bili 
pripravljeni tudi podr obni sektorski strate ški dokumenti na podro čjih, kot so izobraževanje, 
prevoz in pravna država. Ta doku mentacija je bila predstavljena in obravnavana na konferenci 
ter je služila kot podla ga za donacije sodelujo čih za zapolnitev ugotovlje ne vrzeli v vrednosti 
okoli 1,4 milijarde EUR, od katerih bo po ocenah  približno 1 milijarda potrebna za socialno-
ekonomski razvoj. To vrzel obravnavajo Evrops ka unija in ZDA, pa tudi posamezne države 
članice Evropske unije, MFI in drugi dvostranski donatorji.  
Donacije, ki so se jim države zavezale na konferenci, skupaj znašajo 1 236 milijonov EUR, od 
katerih je bilo 102 milijona EUR namenjenih stabilizacijski rezervi6. Evropska unija je v 
skladu s svojo politi čno zavezo, da je Kosovo zelo evrops ka zadeva, v celoti darovala dve 
tretjini skupaj zbrane vsote.  
Poleg 285 milijonov EUR iz držav članic je Komisija darovala 508 milijonov EUR, 
sestavljenih iz okoli 358 milijonov EUR iz instrumenta za predpristopno pomo č in dodatnih 
150 milijonov EUR iz makrofinan čne pomoči. Donacija je odvisna od zaveze kosovske vlade 
k dobremu in u činkovitemu upravljanju podarjenih sredst ev in izvajanju dogovorjenih reform 
politike. Prav tako je odvi sna od zadostnih prora čunskih sredstev, ki jih je izglasoval 
proračunski organ, saj donacija Komisije trenutno za 100 milijonov EUR presega teko če 
finančno načrtovanje za Kosovo v vrednosti okoli 408 milijonov EUR, ki so na črtovani v 
okviru financiranja iz inst rumenta za predpristopno pomo č in makrofinan čne pomoči za 
obdobje 2008–20107. Tako Komisija namerava zneske, predvidene za Kosovo v finan čnem 
načrtovanju, pove čati za okoli 100 milijonov EUR, da bo dos egla donacijski cilj, to je 508 
milijonov EUR.  
Da bi se zmanjšal vpliv dodatn ega financiranja za Kosovo na  omejeno razliko do zgornje 
meje, ki je predvidena za leto 2009, Ko misija zahteva 40 milijonov EUR kot dodatno pomo č, 
ki se skoncentrirano izvaja na za četku, v okviru prora čuna za leto 2009. Ta znesek se usmeri v 
razvojno pomo č prek instrumenta za predpristopno pomo č. Preostalih 60 milijonov EUR bi 
izviralo iz notranjih prerazpor editev v okviru razdelka 4, ki b odo že leta 2008 prerazporejeni v 
program instrumenta za predpristopno pomo č: to bi pomenilo tudi hitro uporabo donacije v 
stvarnosti za razvoj Kosova.  
                                                 
5 Mednarodni denarni sklad je v svojem pismu o oceni (srednjero čnega okvira odhodkov in 
spremljevalnih politik) na splošno pozitivno ocenil makroekonomski politi čni okvir za obdobje 2008–
2011. 
6 Za vzpostavitev na primer varnostne rezerve za odhodke, povezane z dolžniškimi obveznostmi, ki jih 
bo Kosovo morda prevzelo. 
7 258 milijonov EUR je že na črtovanih v okviru instrumenta za predpristopno pomo č v triletnem 
obdobju, ki ga pokriva srednjero čni okvir odhodkov, 150 milijonov EUR pa je še vedno na voljo kot 
makrofinan čna pomoč. 
 
SL 6   SL Če bi bila za Kosovo na voljo dodatna sredst va, bi Komisija želel a uporabiti donacijska 
sredstva za zadovoljitev precejšnjih potreb gl ede infrastrukture, ki so opredeljene v 
srednjeročnem okviru odhodkov. Pomo č za pripravo infrastrukture v okviru instrumenta za 
predpristopno pomo č resnično hitro dosega rezultate pri financ iranju pripravlja lnih dejavnosti 
za znatne naložbene projekte na Kosovu. Po raba takih donacijskih sredstev bi bila 
zagotovljena v tesnem sodelovanj u z zadevnimi mednarodnimi finan čnimi institucijami. S 
spremljanjem izvajanja se vlada Kosova zav ezuje k oblikovanju uskl ajenega okvira za 
usklajeno koordinacijo donatorj ev, ki bo v celoti upoštevala ci lje Kosova glede evropske 
integracije, v naslednjih treh mesecih.  
Organi bodo tudi razvili in izvajali celovit akcijski na črt za izboljšanje upravljanja prora čuna, 
vključno s podro čji notranjega nadzora in revizije, za boljšo povezanost kapitala in teko čega 
proračuna ter pospešitev izvajanja programa javnih naložb s pove čanjem zmožnosti 
načrtovanja, razvrš čanja po prednosti, izvajanja in nadz orovanja javnih na ložb. Organi bodo 
upoštevali lansko poro čilo o oceni javnih izdatkov in finan čne odgovornosti, v katerem so 
ugotovili, da „je stopnja fiduciarn ega tveganja dovolj nizka, da z unanji partnerji razmišljajo o 
proračunski podpori za Kosovo“. 
2.2. Prora čunske vrstice, pravne podlage in opombe 
Potrebni skupni znesek (40 milijonov EUR v letu 2009) bo vklju čen v člen 22 02 02 „Pomo č 
potencialnim državam kandidatkam za prehod in vzpostavitev institucij“ pod naslovom 22 
„Širitev“, poglavje 02 „Proces  in strategija širitve“.  
Člen 22 02 02 Pomo č potencialnim državam kandidatkam za prehod in vzpostavitev 
institucij 
Številke 
Odobritve PPP 2009  Pisni predlog spremembe št. 1  Novi znesek  
OPO OP OPO OP OPO OP 
429 330 000 225 489 000 40 000 000  469 333 000 225 489 000 
Kot je že bilo navedeno, se 40 milijonov EU R v odobritvah za prevzem obveznosti zahteva 
kot pomo č, ki se skoncentrirano izvaja na za četku, v okviru prora čuna za leto 2009.  
3. P ALESTINA  
3.1. Ozadje 
Kot je bilo izmerjeno sredi le ta 2008, so na splošno gospodars ka in socialna gibanja na 
zasedenem palestinskem ozemlju nižja od pri čakovanj ob koncu leta 2007. Na palestinski 
donatorski konferenci, ki se je odvijala decembra 2007 in ki ji je sopredsedovala Komisija, so poudarili deljeno odgovornost Pales tinske uprave (kot je opisano v palestinskem na črtu za 
reforme in razvoj za obdobje 2008–2010), Izraela (za odpravo omejitev gibanja in dostopa) in 
donatorske skupnosti (finan čna pomoč) za palestinsko gospodarsko rast. V skladu s poro čilom 
Svetovne banke za Ad hoc odbor za zvezo (AHLC) iz maja 2008 „se uspešen krog gospodarske rasti, ki izhaja iz  vzporednih ukrepov Palestinske upr ave, Izraela in donatorjev, 
 
SL 7   SL še ni uresni čil“8. Posledica tega je, da bo dejanska rast  BDP za leto 2008 veliko nižja, kot je 
bilo načrtovano v palestinskem na črtu za reforme in razvoj (3,5-odstotna) in verjetno le okoli 
1 % (še vedno pod predpostavko, da se bodo v drugi polovici leta omejitve nekoliko zmanjšale). Na tej to čki je stopnja rasti za leto 2009, ki  jo je napovedal Mednarodni denarni 
sklad, 3,6-odstotna, ampak to bo tu di verjetno treba zmanjšati. 
Medtem ko je Palestinska oblast nadaljeval a svoj program reforme in ko so donatorji 
prispevali obilne denarne prispevke, omejitve izraelske vlade glede palestinskega gibanja in dostopa še naprej mo čno vplivajo na palestinske gospodarske obete. Manjše zmanjšanje 
števila kontrolnih to čk na Zahodnem bregu ni povzro čilo potrebne svobode gibanja. Pet 
kontrolnih to čk za transport trgovskega bl aga uporablja poseben si stem za transport tovora 
(„back-to-back“), ki se verjetno ne bo mogel prilagoditi precej ve čji količini prometa. 
Možnost odprtja prehodov v Gazi, vklju čno s prehodom Karni, ki se obravnava kot rešilna vrv 
za gospodarstvo v Gazi, ostaja negotovo po prem irju med Izraelom in Hamasom v juniju 
2008. Trenutni tokovi v Gazo so omejen i na humanitarno oskrbo in gorivo.  
Drugi gospodarski kazalniki so se na zasedenem  palestinskem ozemlju prav tako nadalje 
poslabšali. Brezposelnost je znašal a skoraj 23 % v letu 2007, pred za četkom druge intifade je 
bila ta le 10 %. Stopnja brezposelnosti je najviš ja v Gazi in znaša skoraj 33 % aktivne delovne 
sile, na Zahodnem bregu pa je ta 19-odstotna. Pod pragom revš čine živi 70 % gospodinjstev v 
Gazi in 56 % gospodinjstev na Zahodnem bre gu (sredina leta 2007, vir Program Združenih 
narodov za razvoj (UNDP)). Zaradi strogega zaprt ega režima v Gazi je trenutna stopnja velike 
revščine celo nad 35 %, navedenih leta 2006. Negotovo preskrbo s hrano ima 38 % 
palestinskega prebivalstva (56 % v Gazi)
9. Prav tako je za leto  2008 predvidena stopnja 
inflacije v dvomestnem številu.  
Pričakuje se, da bo primanjkljaj teko čega prora čuna Palestinske uprave dosegel 766 milijonov 
USD v letu 2008. Palestinska uprava se je potrud ila, da bi nadzorovala stroške za zaposlene v 
javnem sektorju in zmanjšala neto posojanje (subvencije sektorju za elektri čno energijo in 
gorivo). Po drugi strani si je Palestinska upr ava prizadevala, da bi povrnila vsa zaostala 
plačila v zasebnem in javnem sektorju, ki so se  nabrala v obdobju 2006–2007 vladi, ki jo je 
vodil Hamas. Čeprav je to povzro čilo izredne finan čne izdatke v letu 2008, bo pred časno 
odplačilo vseh zaostalih pla čil znižalo breme za odhodke Palestinske uprave v letih 2009 in 
2010.  
Razlog za intervencijo Skupnosti  
Na tej stopnji je težko natan čno oceniti skupne potrebe v letu 2009, zlasti v zvezi s 
ponavljajo čimi se odhodki. Mednarodni denarni skla d bo razkril svojo popravljeno napoved 
šele pred naslednjim sestankom Ad  hoc odbora za zvezo, ki je na črtovan 22. septembra. 
Upoštevati je treba ve č okoliščin ozadja, zlasti negotovosti glede izida politi čnega procesa, ki 
se bo za čel v Annapolisu proti koncu leta 2008, morebitne zamude pri organiziranju 
palestinskih predsedniških volitev, ki so predvidene v januarju 2009, in obete za ve čje 
spremembe na obmo čju, zlasti v zvezi z omejitvami gibanja in dostopa, ki v veliki meri 
vplivajo na gospodarsko dejavnost.  
                                                 
8 Implementing the Palestinian Reform and Developme nt Agenda, Economic Monitoring Report to the 
AHLC  (Izvajanje palestinske agen de za reforme in razvoj, poro čilo o gospodarskem spremljanju za Ad 
hoc odbor za zvezo), 2. maj 2008. 
9 Raziskava WFP/UNRWA/FAO o varnosti preskrbe s hrano na zasedenih palestinskih ozemljih. 
 
SL 8   SL Ob nespremenjenih razmerah Komisija pri čakuje, da bo stanje v letu 2009 na Zahodnem 
bregu ostalo stabilno ali da se bo malo izboljšalo, v Gazi pa se bo verjetno še naprej slabšalo. 
Zato bodo potrebe palestinskega prebival stva verjetno še vedno precejšnje.  
Glede na trenutne razmere in velike potrebe , navedene zgoraj, in  ob upoštevanju velikega 
primanjkljaja Palestinske uprave, bo  pritisk za dodelitev zunanje pomo či, zlasti iz Evropske 
unije, ki je najve čji donator za Palestince, ostal visok.  
Strategija ukrepov, ki se je za čela novembra 2007 v okviru procesa iz Annapolisa, je usmerila 
veliko pozornost na zavezo Evropske unije za pomo č pri prizadevanjih za oblikovanje 
palestinske države in tudi za zagotavljanje pomo či v prehodnem obdobju. Svet za splošne 
zadeve in zunanje odnose je maja 200810 potrdil, da bo „Evropska un ija še naprej na raznih 
področjih podpirala palestinska prizadevanja za ob likovanje države“, in poudaril, „da je treba 
izpolniti obveze, prevzete na mednarodni donatorski konferenci v zvezi s palestinsko državo, ki je potekala decembra lani v Parizu“. 
Ob upoštevanju zgornjih dejavnikov je podp ora Komisije za Palestince v letu 2009 
predvidena za: 
– visoko stopnjo finan čne pomoči Palestinski upravi, usklaj eno z drugimi donatorji in 
mednarodnimi organizacijami. Ti ukrepi bodo še naprej namenjeni izboljšanju 
fiskalne stabilnosti Palestinske uprav e in s tem okrepitvi njene zmogljivosti 
opravljanja storitev za palestinsko prebival stvo ter zagotavljanja ja vnega reda in miru 
(predvidena podpora teko čim odhodkom znaša 14 milijonov EUR/mesec, tj. 168 
milijonov EUR na leto), 
– vzpostavitev institucij Palestinske uprave. Cilj pomo či je okrepiti ministrstva 
Palestinske uprave in druge institucije zaradi palestinske državnosti. Posebna pozornost bo namenjena palestinski izgradnji zmogljivosti na podro čju javne varnosti 
in pravne države, pri čemer ima Evropska unija pomembno vlogo, ki so jo potrdili na 
berlinski konferenci junija 2008. Komisija bo še naprej zagotav ljala sredstva za 
posebne projekte za podporo ukrepom, ki jih je za čel predstavnik četverice (za 
vzpostavitev institucij, civilno družbo, pravno državo, izobraževanje, zdravje je 
predvidenih 18 milijonov EUR in za in strument TMIS 2 milijona EUR), 
– podporo institucijam vzhodnega Jeruzalema. Status vzhodnega Jeruzalema kot 
morebitnega glavnega mesta prihodnje pa lestinske države je izrednega politi čnega 
pomena (predvidena podpora teko čim odhodkom znaša 2 milijona EUR), 
– morebitne ukrepe za podporo izvajanju sporazuma o vprašanjih kon čnega statusa, ki 
bo predvidoma kon čan do decembra 2008. To bi lahko bi l glavni izid procesa iz 
Annapolisa, ki ga podpira Evropska unija, čeprav podrobne potrebe ne bodo znane 
do konca leta zaradi tajnosti, v katero so ovita dvostranska pogajanja (trenutno ni 
načrtovanega zneska), 
– razvojne projekte. Komisija bo nadaljevala te r širila svoje programe infrastrukture in 
druge razvojne projekte za podpor o izvajanja palestinskega na črta za reforme in 
razvoj ter za nadaljevanje razvojni h dejavnosti v Gazi takoj, ko bodo pogoji to 
                                                
 
10 Svet Evropske unije, dokument št. 9674/1/08 z dne 26. junija 2008. 
 
SL 9   SL omogočali (predvidena podpora teko čim odhodkom znaša za infrastrukturo 
26 milijonov EUR in za oživitev gospodarstva v Gazi 18 milijonov EUR), 
– Agencijo Združenih narodov za pomo č in zaposlovanje pale stinskih beguncev na 
Bližnjem vzhodu (UNRWA) na njenih petih podro čjih delovanja in zlasti v Gazi. 
Naraščajoče cene hrane po državah v regiji in  trenutni razvoj dogodkov v Gazi 
kažejo na dejstvo, da je lahko še ve č ljudi odvisnih od zunanje pomo či, in verjetno je, 
da se bo pritisk na UNRWA pove čal (predvidena podpora teko čim odhodkom znaša 
66 milijonov EUR). 
Razmere na zasedenem palestinskem ozemlju so  še naprej nestanovitn e in zato je naloga 
ocenitve srednjero čnih potreb težka. V zadnj ih letih (2008, 2007 in 2006) so bili zneski, 
prvotno namenjeni za Palestince, sistemati čno nižji od dejanskih potreb. Komisija je morala 
vrzel pokriti iz drugih prora čunskih postavk prora čuna Skupnosti.  
Leta 2006  je pomoč Palestincem v prora čunskih postavkah „MEDA“, „Mirovni sporazum“ in 
„UNRWA“ dosegla 222 milijonov EUR, od tega je bila ve čina sredstev dodeljena za časnemu 
mednarodnemu mehanizmu in UNRWA.  
Leta 2007  se je pomo č za Palestince v prora čunski postavki ENPI za Palestino, UNRWA in 
mirovni proces (kar pomeni prora čunske vrstice „MEDA“, „Mirovni sporazum“ in 
„UNRWA“ v okviru Uredbe MEDA) pove čala s prvotnih 172 milijonov EUR na 
447 milijonov EUR. 
Leta 2008  se je prvotna dodelitev 300 milijonov EUR za prora čunsko postavko ENPI za 
Palestino, UNRWA in mirovni proces pove čala na 380 milijonov EUR kot odziv na prošnjo 
predsednika vlade Fayyada donatorski skupnosti za financiranje pove čanega primanjkljaja za 
ponavljajo če se odhodke. 
Glede na potrebe po nadaljevanju realisti čne ravni financiranja v letu 2009 ob upoštevanju 
palestinskega javnofinan čnega položaja in potreb vlad e palestinske uprave po pomo či 
Komisija predlaga pove čanje prora čunske postavke 19 08 01 02 v letu 2009 za 139 milijonov 
EUR, da bi se doseglo 300 milijonov EUR. 
V zvezi z odobritvami pla čil se mora zahtevani znesek v PPP (100 milijonov EUR) tudi 
okrepiti v skladu z odobritvami za prevzem obvez nosti in preteklim iz vrševanjem. Ocenjeno 
je, da je potrebnih dodatnih 180 milijonov EUR. 
Kot v preteklih letih bo Komisija v letu  2009 morda morala ponovno oceniti stanje zaradi 
izvrševanja prora čuna, upravi čenosti Palestine do razli čnih oblik pomo či v okviru razli čnih 
proračunskih instrumentov in truda drugih donatorjev. 
3.2. Prora čunske vrstice, pravne podlage in opombe 
V proračunsko postavko 19 08 01 02 „Evropsko sose dstvo in partnerstvo – Finan čna pomoč 
za Palestino, mirovni proces in UNRWA“ v okviru poglavja 19 08 „Evropska sosedska 
politika in odnosi z Rusijo“, pod naslovom „Zunanji odnosi“ bo vklju čen dodatni potrebni 
znesek (139 milijonov EUR v odobritvah za prevzem obveznosti v letu 2009). 
Postavka 19 08 01 02 Evropsko sosedstvo in partnerstvo – Finan čna pomoč za Palestino, 
mirovni proces in UNRWA 
 
SL 10   SL Številke 
Odobritve PPP 2009  Pisni predlog spremembe št. 1  Novi znesek  
OPO OP OPO OP OPO OP 
161 000 000  100 000 000 139 000 000 180 000 000 300 000 000 280 000 000 
Kakor je bilo navedeno zgoraj, je bil poda n zahtevek v višini 139 milijonov EUR za pokritje 
potreb Palestinske uprave po finan čni pomoči s poudarkom zlasti na neposredni finan čni 
pomoči vladi in vzpostavljanju institucij prihodnj e palestinske države, kakor se je opredelil 
Svet za splošne zadeve in zunanje od nose na svojem zasedanju maja 2008.  
4. P OMOČ V HRANI  
Kot je navedeno v PPP za leto 2009, bo trajno povišanje svetovnih cen hrane vplivalo na 
zmožnost Evropske unije, da se ukvarja s težavami glede pomo či v hrani. Da bi zadovoljila 
najnujnejše potrebe humanitarne pomo či v hrani ter da bi Evropska unija zadovoljila svoje 
mednarodne obveznosti in ohranila na črtovani delež bremen a v zvezi s podporo pomo či v 
hrani, namerava Komisija, ko bo nujno, uporabiti vse prora čunske instrumente, ki so na voljo, 
vključno z rezervo za nujno pomo č.  
Komisija je poleg tega julija 2008 sprejela osnu tek uredbe, ki vzpostavl ja instrument za hitro 
odzivanje na hitro naraš čajoče cene hrane v državah v razvoju. Ta  instrument je v prvi vrsti 
namenjen podpori kmetijstvu v državah v razvoju, tako da jim omogo či povečati njihovo 
produktivnost. Tem državam bo prav tako pomagal ublažiti negativne vplive visokih cen hrane na najrevnejše prebivalce.  
5. G
RUZIJA  
Evropski svet je na izrednem zasedanju 1. sept embra 2008 navedel, da se je Evropska unija 
pripravljena zavezati k podpori vsakega prizadevan ja za zagotovitev mirne in trajne rešitve 
konflikta v Gruziji. S tem namenom je bila dolo čena misija za ugotavljanje dejstev, katere 
naloga je, da pomaga pri zbiranju informacij in opredeljevanju na činov za pove čanje 
zavezanosti Evropske unije na kraju samem v okviru evropske varnostne in obrambne 
politike.  
Komisija se je že odzvala na  krizo in zagotovila nujno pomo č. Evropski svet in Parlament sta 
izjavila, da mora biti Evropska unija pripravljena zagotoviti pomo č za obnovo v Gruziji ter 
podpreti ukrepe za krepitev zaupanja in razvoj regionalnega sodel ovanja. Evropski svet je 
pozval k organizaciji mednarodne  donatorske konference za pomo č obnovi v Gruziji. 
Komisija je že za čela priprave na tako konferenco. Ko bo kon čana ocena potreb in dolo čena 
porazdelitev bremena med donato rji, bo Komisija v prora čunskem postopku primerno 
upoštevala u činke na prora čun, ki iz tega izhajajo. 
6. U ČINKI NA RAZLIKO DO ZGORNJE MEJE V RAZDELKU 4  
Skupne dodatne potrebe za razdelek 4 znašaj o 179 milijonov EUR v odobritvah za prevzem 
obveznosti, od katerih je 40 milijonov EUR namenjenih Kosovu in 139 milijonov EUR 
 
SL 11   SL Palestini. Do zgornje meje razdelka 4 osta ne razlika v višini 64 milijonov EUR. Dodatne 
odobritve pla čil za Palestino znašajo 180 milijonov EUR. 
7. K ONZULARNO SODELOVANJE  
Zaradi vse ve čjega pomena in pogostosti ve čjih kriznih razmer v tretjih državah so institucije 
Evropske unije in države članice za čele razmišljati o okrepitvi svojih zmogljivosti za 
ukrepanje v kriznih razmera h, med drugim tudi na podro čju konzularnega sodelovanja. V 
skladu s smernicami za konzularno zaš čito državljanov EU v tretjih državah, ki jih je Svet 
sprejel junija 200611, morajo biti „delegacije Komisije udeležene pri na črtih za ravnanje v 
izrednih razmerah. Razume se, da bi – na zahtevo predsedstva in po potrebi – 
delegacije/predstavniš tva Komisije lahko zagotavljale logisti čno podporo predstavništvom 
držav članic, zlasti v kr iznih razmerah.“ 
Na podlagi člena 20 PES, ki se nanaša na zaš čito državljanov EU v tretjih državah, kjer 
njihove države članice nimajo predstavništva, ter člena 20 PEU, ki de legacijam Komisije 
zagotavlja vlogo pri izvajanju člena PES, bi lahko možni ukrepi na primer vklju čevali dajanje 
osebja, pisarniških prostorov ali ma teriala na voljo konzulatom držav članic, sodelovanje pri 
najemu prevozov, materiala ali prostorov ter logisti čno podporo. 
Ker bi lahko ti ukrepi presegli možnosti  uporabe odhodkov delegacij za upravno podporo, ki 
so strogo omejeni na potrebe delovanja de legacij, Komisija predlaga uvedbo posebne 
proračunske postavke 19 06 06 Konzularno sodelovanje na podlagi člena 49(6)(d) finan čne 
uredbe (posebne pristojnosti Ko misije v okviru pogodb), ki bi omogo čila financiranje 
potencialnih operativnih odhodkov v kor ist evropskih državljanov.  
Letni znesek, potreben za te potencialne odhodke, bi bil omejen (na 50 000 do 500 000 EUR) 
in bi kril izvajanje ukrepov v tretjih državah. Za prora čunsko postavko se predlaga zaznamek 
(p.m.) tako za odobritve za prevzem obveznosti kot za odobritve pla čil. Po potrebi bi bila 
mogoča prerazporeditev v okviru poglav ja 19 06 Odziv na krizne razmere in svetovne grožnje 
za varnost. 
8. I ZVAJALSKA AGENCIJA ZA IZOBRAŽEVANJE , AVDIOVIZUALNO IN KULTURO 
(EACEA) 
8.1. Vzpostavitev in razširitve 
Komisija je 14. januarja 2005 sprejela Sklep 2005/ 56/ES o ustanovitvi izvajalske agencije za 
upravljanje dejavnosti Skupnosti na podro čjih izobraževanja, avdiovizualnega in kulture. 
Pooblastila agencije EACEA so bila prvi č razširjena s Sklepom Komisije 2007/114/ES z dne 
8. februarja 2007 na upravljanje: 
– programov nove generacije, za ka tere je bila agencija že pooblaš čena (MEDIA 2007, 
Vseživljenjsko u čenje, Kultura, Mladi v akciji,  Evropa za državljane),  
                                                 
11 Svet Evropske unije, dokument št. 10109/2/06 z dne 16. junija 2006. 
 
SL 12   SL – projektov na podro čjih izobraževanja, poklicnega usposab ljanja in mladih, ki jih urejajo 
sporazumi, ki so jih na teh podro čjih sklenile Evropska sku pnost, Združene države Amerike 
in Kanada,  
– drugih delov programov, zlas ti Erasmus Mundus – podro čje zunanjega sodelovanja 
(vključno z Latinsko Ameriko, Azijo in Balkanom).  
Druga razširitev pooblastil Agencije je bila predlagana za zajetje preostalih dokumentov 
programa MEDIA II (1996–2000). Predlog je spremljala zahteva po človeških virih, ki so 
potrebni za Erasmus Mundus – podro čje zunanjega sodelovanja, ki se nanaša na Latinsko 
Ameriko, Azijo in Balkan, da bi se izvedla razširitev pooblastil Ag encije, dogovorjena leta 
2007.  
Po odobritvi Odbora za izvajals ke agencije 15. aprila 2008 in pozitivnem mnenju Odbora 
Evropskega parlamenta za prora čun 29. maja 2008, so bila pooblastila Agencije resni čno 
razširjena, da zajamejo preostale dokume nte programa Media II (1996–2000), s Sklepom 
Komisije C(2008) 2554 z dne 12. junija 2008.  
Zunanja študija stroškov in koristi, ki je bila kon čana aprila 2008, je pokazala, da je uporaba 
Agencije najboljša rešitev za upravljanje programa Tempus ( četrta faza in zaklju ček tretje 
faze) ter za okrepitev sodelovanja na podro čjih izobraževanja in mlad ih z industrializiranimi 
državami in drugimi državami ter ozemlji z visokim dohodkom (ICI), da bi vklju čili nove 
dejavnosti in dvostranske projekte z Avstralijo , Novo Zelandijo, Japonsko in Južno Korejo 
Zato je Komisija predlagala tretjo razš iritev pooblastil Agencije  na ukrepe Skupnosti na 
področju programov TEMPUS III ter IV in programov za države ter ozemlja z visokim 
dohodkom. Ta predlog je bil predložen Regulativne mu odboru za izvajalske agencije, ki je dal 
pozitivno mnenje 7. julija 2008, v skladu z de lovnimi dogovori, ki se uporabljajo za 
ustanovitev/razširitev pooblastil iz vajalskih agencij, pa  je bil predložen tu di v mnenje Odboru 
Evropskega parlamenta za prora čun.  
8.2. Prora čunske posledice 
Zaradi dodatnih nalog, zaupanih agenciji EACE A v zvezi z omenjeno razširitvijo pooblastil, 
se bo pove čala subvencija za Izvajalsko agencijo in  bo zajeta z odobritvami v okviru postavk 
19 01 04 30 Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno podro čje in kulturo – 
Subvencija za programe na podro čju „Zunanji odnosi“ in 22 01 04 30 Izvajalska agencija za 
izobraževanje, avdiovizualno in kulturo – Subvencija za programe  iz razdelka 4 na podro čju 
„Širitev“. Zneski v zvezi z zadnjo razširitvijo  (Tempus III–IV in ICI) so dani v rezervo do 
odobritve prora čunskega organa.  
Ob upoštevanju teh dveh razširitev v letu 2008 je subvencija glede na program in prora čunsko 
postavko v razdelku 4 raz členjena, kot sledi: 
(v milijonih EUR) 
Proračunska 
postavka  Program  2009 
19 01 04 30 – Erasmus Mundus – podro čje zunanjega sodelovanja 
(Politika evropskega sosedstva in partnerstva, ENPI in instrument za financiranje razvojnega sodelovanja, DCI) +3,794
12 
                                                 
12 Od tega je 2,563 milijona EUR v rezervi, pod pogojem, da leta 2008 prora čunski organ odobri drugo 
razširitev. 
 
SL 13   SL – Dvostranski sporazum o sodelovanju na podro čju 
izobraževanja ICI 
– Tempus (ENPI in DCI)  
22 01 04 30 Mladi Zahodnega Balkana 
Erasmus Mundus – podro čje zunanjega sodelovanja 
Tempus (Instrument za predpristopno pomo č, IPA)  +1,41013 
SKUPAJ 
RAZŠIRITVE   +5,204 
Te poraste je treba kriti z obstoje čimi sredstvi operativnih progr amov, ki jih upravljajo, kot 
sledi: 
(v milijonih EUR)  
Proračunska 
postavka  Program  2009 
19 05 01 Sodelovanje z industrializiranimi državami ne članicami  –0,203  
19 08 01 01 Evropsko sosedstvo in partnerstvo — Finan čno sodelovanje s 
sredozemskimi državami  –0,847  
19 08 01 03 Evropsko sosedstvo in partnerstvo — Finan čno sodelovanje z 
vzhodno Evropo  –1,180  
19 09 01 Sodelovanje z državami v razvoju v Latinski Ameriki  –0,190  
19 10 01 01 Sodelovanje z državami v razvoju v Aziji  –0,310  
19 10 02 Sodelovanje z državami v razvoju v osrednji Aziji  –0,333  
Poglavje 40 01  Rezerva (Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno 
področje in kulturo – subvencija za programe na podro čju 
„Zunanji odnosi“)  –0,731  
Seštevek   –3,794  
22 02 07 01 Regionalni in horizontalni programi (IPA)  –1,410  
SKUPAJ 
RAZŠIRITVE   –5,204  
Spremeniti je treba kadrovski na črt Agencije, ki je bil pr edlagan v predhodnemu predlogu 
proračuna za leto 2009, da bi v letu  2009 dodali osem delovnih mest za časnih uslužbencev za 
drugo razširitev. 
9. I ZVAJALSKA AGENCIJA ZA PROGRAM JAVNEGA ZDRAVJA (PHEA)  IN IZVAJALSKA 
AGENCIJA ZA VSEEVROPSKO PROMETNO OMREŽJE (TEN-T  EA), 
Odbor za izvajalske agencije (OIZ), ustanovljen na podlagi člena 24 Uredbe Sveta (ES) št. 
58/200314, je 15. aprila 2008 odobril razširitev pooblastil Izvajals ki agenciji za program 
javnega zdravja (PHEA) in Iz vajalski agenciji za vseevrop sko prometno omrežje (TEN-T 
EA). Temu je sledila odobritev Odbor a Evropskega parlamenta za prora čun 29. maja. 
Pristojnosti teh agencij so se  še razširile, in sicer s Sk lepom Komisije C(2008) 2939 z dne 
20. junija 2008 na upravljanje programa politike varstva potrošnikov za obdobje 2007–2013 in ukrepe Skupnosti za usposabljanje glede va rnosti hrane ter s Sklepom Komisije 
C(2008) 3465 z dne 11. julija 2008 na sprejema nje odgovornosti za upravljanje projektov s 
področja prometa, ki jih podpira novi program TEN-T za obdobje 2007–2013. 
                                                
 
13 Od tega je 1,314 milijona EUR v rezervi, pod pogojem, da leta 2008 prora čunski organ odobri drugo 
razširitev. 
14 Uredba Sveta (ES) št. 58/2003 z dne 19. decembra 2002 o statutu izvajalskih agencij, pooblaš čenih za 
izvajanje nekaterih nalog pri upravljanju programov Skupnosti, UL L 11, 16.1.2003, str. 1. 
 
SL 14   SL Predhodni predlog prora čuna za leto 2009 je predvidel dod elitev odobritev v obliki subvencij 
tema dvema agencijama, ki so bile  vnesene v rezervo do odobritve prora čunskega organa. Ker 
je zdaj ta pogoj izpolnjen in razširitev odlo čena, je zdaj predlagana prerazporeditev naslednjih 
zneskov iz rezerve 40 01 40 v ustrezne postavke: 
Agencija za zdravje 
in potrošnike  17 01 04 30 
17 01 04 31  1 710 000 EUR 1 100 000 EUR
 
Agencija za vseevropska 
omrežja  06 01 04 31 
 9 794 000 EUR  
 
SL 15   SL ZBIRNA  RAZPREDELNICA  PO RAZDELKIH  FINANČNEGA  OKVIRA  
Finančni okvir 
Razdelek/podrazdelek  Finančni okvir 2009  PPP 2009  PPS št. 1/2009  PPP 2009 + PPS št. 1/2009  
 OPO  OP OPO OP OPO OP OPO OP 
1. TRAJNOSTNA RAST         
1a. Konkuren čnost za rast in zaposlovanje  11 272 000 000  11 689 966 000 10 285 190 500   11 689 966 000 10 285 190 500  
1b. Kohezija za rast in zaposlovanje  48 428 000 000  48 413 884 669 34 914 134 166   48 413 884 669 34 914 134 166  
Skupaj  59 700 000 000  60 103 850 669 45 199 324 666   60 103 850 669 45 199 324 666  
Razlika do zgornje meje1   96 149 331       96 149 331   
2. OHRANJANJE IN UPRAVLJANJE 
NARAVNIH VIROV          
Od tega odhodki, povezani s trgom, in neposredna izpla čila 46 679 000 000  42 860 252 000 42 814 219 000   42 860 252 000 40 825 600 500  
Skupaj  59 639 000 000  57 525 729 686 54 834 932 000   57 525 729 686 54 834 932 000  
Razlika do zgornje meje2 2 113 270 314 2 113 270 314  
3. DRŽAVLJANSTVO, SVOBODA, 
VARNOST IN PRAVICA    
3a. Svoboda, varnost in pravica  872 000 000  839 125 000 596 670 000   839 125 000 596 670 000  
3b. Državljanstvo  651 000 000  628 733 000 669 010 000   628 733 000 669 010 000  
Skupaj  1 523 000 000  1 467 858 000 1 265 680 000   1 467 858 000 1 265 680 000  
Razlika do zgornje meje     55 142 000       55 142 000   
4. EU KOT GLOBALNI PARTNER3 7 440 000 000  7 440 432 000 7 579 456 769 179 000 000 180 000 000 7 619 432 000 7 759 456 769  
Razlika do zgornje meje    243 568 000    59 786 000   
5. UPRAVA4 7 699 000 000  7 655 255 982 7 655 255 982   7 655 255 982 7 655 255 982  
Razlika do zgornje meje    121 744 018    121 744 018   
6. NADOMESTILA  210 000 000  209 112 912 209 112 912   209 112 912 209 112 912  
Razlika do zgornje meje    887 088    887 088   
SKUPAJ  136 211 000 000 123 858 000 000 134 402 239 249 116 743 762 329 179 000 000 180 000 000 134 581 239 249 116 923 762 329  
Razlika do zgornje meje      2 630 760 751 7 436 237 671    2 446 978 751 7 256 237 671  
1 Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) ni vklju čen v izračun razlike do zgornje meje v okviru razdelka 1a. 
2 Znesek Solidarnostnega sklada Evropske unije se vnese dodatno, poleg ustreznih razdelkov, kakor je predvideno v Medinstitucio nalnem sporazumu z dne 17. maja 2006 
(UL C 139, 14.6.2006). 
3 Pri razliki do zgornje meje v razdelku 4 v letu 2008 se ne upoštevajo odobritve, povezane z rezervo za nujno pomo č (244 milijonov EUR). 
4 Za izra čun razlike do zgornje meje v razdelku 5 se upošteva opomba (1) k finan čnemu okviru za obdobje 2007–2013, in sicer za znesek v višini 78 milijonov EUR pri 
prispevkih osebja za pokojninsko shemo.