POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

Letno poročilo o napredku v zvezi z dejavnostmi skupnih podjetij v okviru skupnih tehnoloških pobud (JTI JU) v letu 2012

1. Uvod

Skupne tehnološke pobude so javno-zasebna partnerstva na področju industrijskih raziskav na evropski ravni, ki so zdaj dobro uveljavljena in so dosegla polni zagon. Sprejete so bile v obdobju 2007–2008 v okviru Sedmega okvirnega programa[1] na petih strateških področjih – aeronavtika in zračni promet, javno zdravje, tehnologije za gorivne celice in vodik, vgrajeni računalniški sistemi in nanoelektronika.

Skupne tehnološke pobude, ki združujejo industrijo, raziskovalne skupnosti in v nekaterih primerih regulativne organe ter EU z namenom opredelitve skupnih programov za raziskave in vlaganja v obsežne multinacionalne raziskovalne dejavnosti, so konkretne dejavnosti Evropske unije za okrepitev svoje konkurenčnosti na podlagi načel znanstvene odličnosti, odprtosti in inovacij. Prva leta izvajanja dejavnosti kažejo tudi na to, da so skupne tehnološke pobude pozitiven odziv na potrebe „defragmentacije“ okolja za raziskave in inovacije. Dejstva in številke, priložene k temu poročilu, kažejo, da skupne tehnološke pobude dosegajo svoje cilje na področju raziskav. V relativnem smislu je odstotni delež uspešnih malih in srednjih podjetij (MSP) v razpisih za skupna podjetja iz leta 2012 občutno višji od ustreznega odstotnega deleža sodelujočih MSP v okviru programa Sodelovanje iz Sedmega okvirnega programa. Pojavilo se je veliko sodelovanje po vsej Evropi, visoko število prijav na razpise skupaj z visoko stopnjo uspešnosti pa dokazuje, da tako znanstvena skupnost kakor tudi industrijski proizvajalci pozdravljajo proces skupnih tehnoloških pobud in cenijo njihovo odprtost ter kontinuiteto, ki jo ponujajo skupna podjetja pri upravljanju financiranih dejavnosti.

Letno poročilo o napredku, ki so ga dosegla skupna podjetja v okviru skupnih tehnoloških pobud (JTI JU), je treba pripraviti v skladu s členom 11(1) uredb Sveta o vzpostavitvi posamezne skupne tehnološke pobude. Slednji za vsak posamezni primer določa, da „Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži letno poročilo o napredku, ki ga je doseglo skupno podjetje za [ime skupne tehnološke pobude]. Poročilo vsebuje podrobnosti glede izvajanja, med drugim število predloženih predlogov, število predlogov, izbranih za financiranje, vrsto udeležencev, vključno z MSP, in statistične podatke po državah.“

To poročilo analizira dosežke skupnih podjetij, predvsem glede na rezultate, predstavljene v prejšnjem poročilu za leto 2011. Namenjeno je zagotovitvi informacij Evropskemu parlamentu in Svetu ter povzema napredek, dosežen od ustanovitve JTI JU.

To poročilo po kratki predstavitvi JTI JU povzema njihov napredek leta 2012, ki je natančno opisan v spremljevalnem delovnem dokumentu služb Komisije. Poročilo se zaključi s pregledom izzivov za prihodnost.

Delovni dokument služb Komisije in priloge, priložene k temu poročilu, vsebujejo opis dejavnost ustreznih JTI JU v letu 2012 in rezultate ter napredek razpisov, objavljenih v prejšnjih letih. Vsebujejo tudi povzetek dejavnosti, povezanih z JTI JU, ki jih je izvedla Komisija (analiza stroškov in koristi JTI JU, posvetovanje z deležniki in priprava druge vmesne ocene).

To poročilo je predstavljeno po tem, ko je Komisija na lastno pobudo predlagala podaljšanje dejavnosti JTI JU v okviru naslednjega večletnega finančnega okvira (2014–2020)[2]. V tem kontekstu so dejstva in številke, zahtevane v skladu z uredbo Sveta o ustanovitvi JTI JU, med razpravo o tem predlogu v Svetu in Evropskem parlamentu glavni vir informacij za deležnike in stranke, udeležene v postopku odločanja. Druga vmesna ocena strokovnjakov JTI je predmet ločenega poročila.

2. Skupna podjetja v okviru skupnih tehnoloških pobud

Skupne tehnološke pobude so bile sprejete v obliki skupnih podjetij v skladu s členom 187 Pogodbe o delovanju EU (PDEU), ki določa, da „Unija lahko ustanovi skupna podjetja ali kakršno koli drugo strukturo, potrebno za učinkovito izvajanje raziskovalnih, tehnološkorazvojnih in demonstracijskih programov Unije.“ Ta skupna podjetja so „organi Unije“ v skladu s členom 185 finančne uredbe EU. Pobude so bile kot pomembna novost Sedmega okvirnega programa (7. OP) sprejete, da bi podprle ključna področja raziskav in tehnološkega razvoja, ki lahko prispevajo k evropski konkurenčnosti in kakovosti življenja, vendar jih instrumenti obstoječega 7. OP niso najbolje podpirali.

V skladu s posebnim programom „Sodelovanje“ iz 7. OP je bilo v obdobju 2007–2008 ustanovljenih pet JTI JU za obdobje do 31. decembra 2017:

(1) Skupno podjetje na področju aeronavtike in zračnega prometa (Čisto nebo), ki povečuje konkurenčnost evropske aeronavtične industrije ter hkrati zmanjšuje emisije in hrup, ustanovljeno z Uredbo Sveta (ES) št. 71/2008 z dne 20. decembra 2007;

(2) Skupno podjetje na področju pobude za inovativna zdravila (IMI), ki spodbuja razvoj boljših in varnejših zdravil za bolnike, ustanovljeno z Uredbo Sveta (ES) št. 73/2008 z dne 20. decembra 2007;

(3) Skupno podjetje na področju gorivnih celic in vodika (FCH), ki zagotavlja hitrejši razvoj ter dobavo vodika in tehnologij gorivnih celic, ustanovljeno z Uredbo Sveta (ES) št. 521/2008 z dne 30. maja 2008, spremenjeno z Uredbo Sveta (EU) št. 1183/2011 z dne 14 novembra 2011;

(4) Skupno podjetje na področju vgrajenih računalniških sistemov (ARTEMIS), ki pomaga evropski industriji, da konsolidira in okrepi svoj vodilni položaj v svetu na področju vgrajenih računalniških tehnologij, ustanovljeno z Uredbo Sveta (ES) št. 74/2008 z dne 20. decembra 2007;

(5) Skupno podjetje na področju tehnologije nanoelektronike, ki si prizadeva za visoko stopnjo miniaturizacije, ki je potrebna za naslednjo generacijo komponent v nanoelektroniki, ustanovljeno z Uredbo Sveta (ES) št. 72/2008 z dne 20. decembra 2007.

Omeniti je treba tudi pobudo SESAR[3] (raziskovalni projekt o upravljanju prometa v enotnem evropskem zračnem prostoru), ker je financirana iz 7. OP in izvaja dejavnosti, ki dopolnjujejo dejavnosti strateškega raziskovalnega programa v okviru skupnega podjetja Čisto nebo.

Evropska komisija je bila kot soustanovna članica odgovorna za ustanovitev JTI JU. Ko so JTI JU oblikovali svoj pravni in finančni okvir ter dokazali sposobnost za izvrševanje svojih proračunov, jim je bila podeljena samostojnost.

Skupna podjetja izberejo projekte na podlagi letnih javnih in konkurenčnih razpisov za zbiranje predlogov po eno- ali dvostopenjskem postopku predložitve in ocenjevanja. Zagotavljajo financiranje skupnih projektov ter usklajevalne in podporne ukrepe.

3. Napredek, dosežen leta 2012

3.1. Prvi rezultati in obetajoč napredek

Skupni rezultati analize letališč in sistemov zračnega prometa so pokazali, da je skupno podjetje Čisto nebo na dobri poti do zmanjšanja emisij CO2 za 50 % in NOX za 80 % ter za minimiziranje vpliva življenjskega cikla zrakoplovov na okolje do leta 2020. Ocena ocenjevalca tehnologije[4] je pokazala prednosti tesnega povezovanja delovnih programov s ključnimi tehničnimi in demonstracijskimi mejniki v okviru integriranih tehnoloških demonstratorjev.

Skupno podjetje IMI podpira projekt, ki je trenutno v fazi pridobitve patenta in ki je uspešno razvil napravo in protokol v zvezi z možnostjo hitre diagnoze (v manj kot pol ure) vrste okužbe in zdravljenja, ki ga potrebujejo bolniki.

V sektorju gorivnih celic in vodika je bila dosežena tržna uvedba zgodnje uporabe na nekaterih področjih, na primer v viličarjih in majhnih enotah za rezervno napajanje. Tako na področju uporabe v energetiki kot v prevozu je bil dosežen napredek glede lastnosti materiala, vzdržljivosti in zmanjšanja stroškov komponent in sistemov za uporabo v prevozu in stacionarnem napajanju. V okviru skupnega podjetja FCH je danski MSP razvil in omogočil komercializacijo dveh inovativnih izdelkov: H2Station (črpalne postaje za vodik za osebna vozila, avtobuse in vozila za ravnanje s tovorom) in H2Drive (sistemi gorivnih celic za vozila za ravnanje s tovorom, na primer viličarje in letališke vlečne traktorje). Skupno podjetje FCH je trenutno predložilo 13 patentov.

V sektorju vgrajenih sistemov so bila ustanovljena nova partnerstva in v mrežah deležnikov sodeluje vedno večje število MSP; narašča interes za gradnjo prototipov in demonstratorjev, vključno s poskusi in testiranjem na terenu; glavni vpliv na podjetja je znižanje razvojnih stroškov in časa za dajanje na trg ob hkratnem povečanju ravni ponovne uporabnosti.

V sektorju komponent v nanoelektroniki je bilo vloženega veliko truda v zagon, oceno in izbor 5 pilotnih proizvodnih linij. Ti projekti vključujejo napredna okolja za raziskave in razvoj, ki omogočajo preizkušanje in predstavitev novih tehnologij v pogojih, podobnih proizvodnim. To pomembno izboljšuje sposobnost Evrope za zapolnitev vrzeli med razvojem in začetkom uporabe tehnologije. Pilotne linije udeležencem, predvsem MSP, zagotavljajo dostop do naprednih tehnologij.

3.2. Udeležba in geografska pokritost

Udeležba v smislu števila projektov, izbranih za financiranje, je v zadnjih dveh letih ostala stabilna, splošna stopnja uspešnosti pa se je povečala s 35,8 % leta 2011 na 45 % leta 2012. To potrjuje, da so skupna podjetja uspešna pri financiranju zelo specifičnih, s strani industrije spodbujanih raziskav, in da deležniki podrobneje spoznavajo način delovanja teh novih instrumentov. Glede udeležbe industrije so leta 2012 velika podjetja predstavljala 31,1 % skupne udeležbe in MSP nadaljnjih 30 %.

Udeležba MSP se je v zadnjih dveh letih (2011 in 2012) povečala z 28 % na 30 %; za primerjavo je udeležba MSP v programu Sodelovanje v okviru 7. OP leta 2012 znašala 19 %. Stopnja uspešnosti MSP se je prav tako izboljšala s 35 % na 44 %.

V smislu porazdelitve udeležbe iz držav članic in pridruženih držav je bilo leta 2012 tako kot v prejšnjem letu pri izvajanju raziskovalnih programov v okviru petih JTI JU udeleženih povprečno 20 različnih držav. Dostop držav EU-12 do raziskovalnih dejavnosti JTI JU se je povečal. Na splošno je bilo v projektih, izbranih za financiranje, zastopanih 11 držav članic od EU-12.

3.3. Pregled glavnih dosežkov leta 2012

Čisto nebo

Strateški raziskovalni program || Ponovno so bili ocenjeni cilji iz strateškega raziskovalnega programa skupnega podjetja Čisto nebo ter dejanski napredek in predpostavke glede veljavnosti. Rezultati so bili naslednji: posodobljen razvojni načrt in posodobljene napovedi dosegljivih okoljskih koristi do konca programa. Prva notranja ocena je bila objavljena leta 2012. Izvedena je bila tudi ocena prvega ocenjevalca tehnologije in rezultati so na voljo na spletu. (http://www.cleansky.eu/sites/default/files/documents/cs-te-assessment-special-edition-2012.pdf)

Izvajanje razpisov || Število objavljenih razpisov v letu 2012: 3 Število predloženih predlogov: 344 Število upravičenih predlogov: 317 Število financiranih predlogov: 120 Portfelj globalnih projektov: 347

Zgodbe o uspehu: Kampanje preizkusov v vetrovnikih – Leta 2012 je bil izveden niz kampanj preizkusov v vetrovnikih na treh različnih tehnologijah. Demonstrator BLADE (prelomni laminarni letalski demonstrator v Evropi ) bo temeljil na preizkusni napravi letečega A340, katerega zunanji del kril je spremenjen z dvema deloma krila za naravni laminarni tok (NLF) – ključno tehnološko usmeritvijo v okviru inteligentnega zrakoplova z nepremičnimi krili skupnega podjetja Čisto nebo za zmanjšanje zastojnega tlaka zrakoplova. V okviru skupnega podjetja Čisto nebo je bil uporabljen ETW Evropski transonični vetrovnik za prispevek k metodologiji projektiranja kril, katerega cilj je zanesljivo laminarno delovanje ob upoštevanju raznih nepravilnosti na površini. Rolls-Royce in SNECMA sta na svoji lastni preizkusni opremi neodvisno izvedla niz preizkusov za oceno lastnosti njune zasnove odprtega rotorja (predvsem lopatic) v razstavljenem stanju, nato sta skupaj s podjetji Airbus in DNW sodelovala v izvedbi aeroakustičnih preizkusov sestavljenega modela. Opravljene so bile tudi raziskave treh sistemov proti zaledenitvi in za razledenitev kril, ki ne uporabljajo več izpustnega zraka iz motorja, in izvedeni so bili namenski preizkusi v vetrovniku za preizkušanje zaledenitve: dva elektrotoplotna sistema, ki sta ju razvili podjetji Liebherr in Zodiac, in en elektromehanski sistem, ki ga je razvil SAAB. Tehnologija popravljanja kompozitnih delov pri vzdrževanju leta – Pred kratkim je bil zaključen projekt ADVANCED (napredni sistem ogrevanja in načina nadzora homogene visoke temperature za sušenje velikih kompozitnih delov). Nanašal se je na razvoj inovativnih rešitev za izvajanje zelo obsežnih popravil kompozitnih delov, ki bi jih izvajali izven avtoklavov. Navedeno ima velike pričakovane prednosti, saj zmanjšanje uporabe avtoklavov neposredno zmanjša splošne stroške popravil in emisije CO2, povzročene s popravili. Oprema je bila uspešno preizkušena in odobrena za industrijska okolja v okviru izjemno zahtevne uporabe.

Udeležba, vključno z MSP || Skupno število udeležencev: 483 Število udeležencev v financiranih projektih: 245 Število MSP v financiranih projektih: 94 – 38 % števila udeležencev v financiranih projektih, s 50-odstotno stopnjo uspešnosti. Udeleženci po kategorijah v financiranih projektih: 53 raziskovalnih organizacij; 54 visokošolskih ali srednješolskih ustanov; 44 zasebnih pridobitnih organizacij. Udeležba v financiranih projektih po državah: 17 udeleženih držav. Tabela prikazuje države, ki so bile leta 2012 najbolj uspešne, in sicer 178 udeležencev od 245. Geografska porazdelitev projektov, izbranih za financiranje – najuspešnejši udeleženci ||

ES || 47 ||

UK || 36 ||

IT || 33 ||

FR || 33 ||

DE || 29 ||

|| 178 ||

IMI

Strateški raziskovalni program || Po posodobitvi strateškega raziskovalnega programa leta 2012 se je poudarek premaknil na ambiciozne projekte. Predvsem s petim in šestim razpisom se je osredotočenost usmerila na platformo „European Lead Factory“ in program antimikrobske odpornosti „New Drugs for Bad Bugs“.

Izvajanje razpisov || Število objavljenih razpisov v letu 2012: 5; izvedeni sta bili končni fazi tretjega in četrtega razpisa. Število predloženih predlogov (prijave interesa, predlog v prvi fazi): 37 Število upravičenih predlogov: 33 Število financiranih predlogov: 5 Portfelj globalnih projektov: 40

Zgodbe o uspehu: V okviru projekta EUROPAIN je prišlo do pomembnih odkritij, ki prispevajo k boljšemu razumevanju mehanizma kronične bolečine. V okviru projekta so bile na primer odkrite podobnosti med bolečino, ki jo povzroča kemoterapija, in bolečino zaradi prehlada, ki jo povzroča koncentrirani mentol, in odkrita je bila molekula, ki povzroča bolečino zaradi sončnih opeklin, kar daje upanje za razvoj novih, učinkovitejših sredstev proti bolečinam. Ta novo odkriti mehanizem bolečine pri sončnih opeklinah bi lahko pomagal izboljšati razumevanje bolečine pri drugih vnetnih stanjih, na primer artritisu in cistitisu. Raziskovalci so s pomočjo slikanja možganov ugotovili, da se spremembe načina delovanja možganov pri bolnikih s kronično bolečino lahko vidijo tudi pri minimalni bolečini zdravih prostovoljcev. Projekt SUMMIT razvija metode za odkrivanje dejavnikov tveganja za kronične zaplete pri sladkornih bolnikih, ki povzročijo kap ali težave s srcem, ledvicami ali očmi, povzročajo neizmerno obremenitev za kakovost življenja bolnikov in predstavljajo več kot 10 % stroškov zdravstvene oskrbe v Evropi. Projekt SUMMIT je skupaj z drugimi pobudami ustvaril največjo zbirko podatkov o genomskih študijah (asociacijske študije na celotnem genomu) doslej. Projekt SUMMIT združuje genetske, biomarkerske in slikovne podatke za odkrivanje neinvazivnih slikovnih markerjev zapletov v krvnih žilah zaradi pregledov karotid (velikih arterij v vratu in prsnem košu). Projekt SUMMIT je ustvaril računalniške modele, ki bodo na podlagi sprememb v telesu pomagali pri napovedovanju zapletov in odziva na zdravljenje. Projekt MARCAR je razvil in dokazal učinkovitost metod, ki pomagajo pri odkrivanju kemičnih sprememb v genetskem materialu (kromosomih), povezanih z rakom (negenotoksična karcinogeneza). Zaznavanje teh tako imenovanih epigenetskih sprememb se lahko uporabi kot zgodnje biološke kazalnike (biomarkerje) za napovedovanje, ali bodo zdravila, ki so še v razvoju, morda povzročila neželene učinke (rak) pri bolnikih. Ugotovitve bodo zato prispevale k boljšemu ocenjevanju varnosti kandidatnih zdravil. Poleg tega je projekt MARCAR dokazal, da se magnetno resonančno slikanje (MRI) lahko uporabi za zanesljivo zaznavanje jetrnih tumorjev pri miših, ko imajo premer le 1 mm – pred tem so bile za odkrivanje tumorjev te velikosti potrebne bolj invazivne tehnike – in za zaznavanje tumorjev v zgodnji fazi ter spremljanje njihove reverzibilnosti. Navedeno kaže, da so te metode neprecenljivo orodje pri ocenjevanju tveganja razvoja raka pri uporabi možnih zdravil.

Udeležba, vključno z MSP || Skupno število udeležencev: 418 (peti, šesti in sedmi razpis) Udeleženci v financiranih projektih: 62 Število MSP v financiranih projektih: 16 – 26 % skupnega števila udeležencev v financiranih projektih, s 15,3-odstotno stopnjo uspešnosti. Udeleženci po kategorijah v financiranih projektih: 18 raziskovalnih organizacij; 25 visokošolskih ali srednješolskih ustanov; 3 drugo. Udeležba v financiranih projektih po državah: sodelovalo je 26 držav. V tabeli so navedene države, ki so bile leta 2012 najuspešnejše, vključno s tretjim in četrtim razpisom (ki sta bila objavljena leta 2011, vendar v poročilu o napredku za leto 2011 nista bila analizirana, ker takrat nista bila na voljo). Geografska porazdelitev projektov, izbranih za financiranje – najuspešnejši udeleženci ||

DE || 18 ||

NL || 12 ||

FR || 10 ||

UK || 9 ||

ES || 3 ||

|| 52 ||

FCH

Strateški raziskovalni program || Večletni izvedbeni načrt – dajanje na trg je bil za nekatere zgodnje uporabe že dosežen, na primer viličarje in majhne enote za rezervno napajanje. Tako na področju uporabe v energetiki kot v prevozu je bil dosežen predvsem napredek glede lastnosti materiala, vzdržljivosti in zmanjšanja stroškov komponent in sistemov za uporabo v prevozu in stacionarnem napajanju.

Izvajanje razpisov || Število objavljenih razpisov v letu 2012: 1 Število predloženih predlogov: 72 Število upravičenih predlogov: 68 Število financiranih predlogov: 28 Portfelj globalnih projektov: 98

Zgodbe o uspehu: Na področju „zgodnjega trženja“ rezervnega napajanja je „FITUP“ predstavitveni projekt, v katerem so končni uporabniki v Italiji, Švici in Turčiji namestili skupaj 19 za trženje pripravljenih sistemov gorivnih celic dveh dobaviteljev. Te sisteme, ki temeljijo na gorivnih celicah, na svojih lokacijah uporabljajo dejanske stranke iz industrije telekomunikacij. Te enote se preizkušajo z namenom prikaza ravni tehničnih zmogljivosti, ki bi jih upravičile do vstopa na trg, s čimer bi se pospešila njihova komercializacija po vsem svetu, predvsem: (i) zanesljivost, višja od 95 %, in (ii) vzdržljivost, daljša od 1 500 ur in večja od 1 000 ciklov. Projekt zajema primerjalno analizo in certifikacijo enot obeh proizvajalcev gorivnih celic v skladu s preizkusnim protokolom, ki ga je razvil konzorcij za izvedbo obsežnih preizkusov v okviru preizkušanj na kraju uporabe na lokacijah, ki jih izberejo končni uporabniki. Izvedenih je bilo približno 50 % načrtovanih preizkusov (skupaj približno 1 300 ur) in analiza doslej zbranih podatkov kaže, da bo doseženi napredek omogočil izpolnitev projektnih ciljev ter prikazal, da so razviti sistemi konkurenčni obstoječi tehnologiji. Projekt SOFT-PACT (portfelj „stacionarne uporabe“), ki ga vodi E.ON, je namenjen začetku uporabe 100 enot mikro-CHP (na podlagi Gennex SOFC, ki jih zagotavlja podjetje Ceramic Fuel Cell Limited) v Nemčiji, Združenem kraljestvu, Italiji in Beneluksu, in prikazu vsaj 60 % električne učinkovitosti. Projekt obravnava tudi najpomembnejše komercialne izzive, saj se v njegovem okviru razvija celotna dobavna veriga, vidiki masovne proizvodnje in razpoložljivost evropskega stavbnega fonda, v končni fazi pa se obravnavajo tudi programi certifikacije v različnih državah članicah, standardni postopki ocenjevanja in standardi priključitve v omrežje. Doslej je bilo v Združenem kraljestvu in Nemčiji v dveh različnih konfiguracijah uspešno nameščenih 30 enot in za nekatere izmed njih so bile sporočene električne učinkovitosti 62 %. Nekatera vprašanja glede namestitve, ki niso povezana s samo tehnologijo, pač pa z različnimi zahtevami v državah članicah, bodo obravnavana v končni fazi projekta.

Udeležba, vključno z MSP || Skupno število udeležencev: 573 Udeleženci v financiranih projektih: 222 Število MSP v financiranih projektih: 55 – 25 % števila udeležencev v financiranih projektih. Udeleženci po kategorijah v financiranih projektih: javne ustanove – 3; raziskovalne organizacije – 59; visokošolske ali srednješolske ustanove – 31; zasebne pridobitne organizacije – 68; drugo – 6. Udeležba v financiranih projektih po državah: sodelovalo je 21 držav. V tabeli so navedene države, ki so bile leta 2012 najuspešnejše: Geografska porazdelitev projektov, izbranih za financiranje – najuspešnejši udeleženci ||

DE || 50 ||

FR || 36 ||

UK || 30 ||

IT || 20 ||

BE || 13 ||

|| 149 ||

ARTEMIS

Strateški raziskovalni program || Večletni strateški načrti (MASP) skupaj s povezanimi raziskovalnimi progami so bili leta 2012 nadalje posodobljeni in prilagojeni z vključitvijo ugotovitev skupine Sherpa skupnega podjetja ARTEMIS-ITEA.

Izvajanje razpisov || Število objavljenih razpisov leta 2012: 1 Število predloženih predlogov (popolni predlogi projektov): 25 Število upravičenih predlogov: 24 Število financiranih predlogov: 8 Portfelj globalnih projektov: 44

Zgodbe o uspehu: Projekt CESAR (Stroškovno učinkovite metode in procesi za vgrajene sisteme, relevantne za varnost) se je zaključil 30 junija 2012. Rezultati projekta CESAR vsebujejo nezanemarljivo število prebojev in inovacij, predvsem v zvezi z: medsektorskim razvojem in/ali premagovanjem ovir za ponovno uporabo pristopov k projektiranju, referenčno arhitekturo za tehnološke platforme vgrajenih sistemov in splošnimi orodji v skupnosti vgrajenih sistemov. Veliko število prijav za pilotne projekte je dokaz vpliva razvoja tehnologije. Cilj projekta POLLUX – procesno naravnane elektronske nadzorne enote za električna vozila, razvite v večsistemski vgrajeni platformi v realnem času – je razviti platformo za distribuirane vgrajene sisteme v realnem času za naslednjo generacijo električnih vozil z uporabo metodologije projektiranja na podlagi komponent in programiranja. Ta pristop je zelo obetajoč glede predvidevanja voznega obnašanja električnega avtomobila, kar je podlaga za uspešno tržno ovrednotenje takega vozila. Projekt je med drugim dosegel simulacijo dinamike vozila s programsko opremo v zanki (SIL). Raziskave o uporabnosti pristopa ethernet h komunikacijam v avtomobilu (vključno s komunikacijami, kritičnimi za varnost), trenutno potekajo. Projekt eSONIA – vključeno storitveno usmerjeno spremljanje, diagnostika in nadzor: proti tovarni, ki se zaveda sredstev in se samostojno obnavlja – je namenjen vzpostavitvi obrata, ki se zaveda sredstev in se samostojno obnavlja, prek prevladujočih heterogenih vgrajenih naprav na podlagi IPv6, ki uvajajo specializirane storitve, povezane z vmesnim programjem, ki izkoriščajo storitveno usmerjeni pristop. Ta pristop bo v industriji prvič uporabljen in je namenjen podpori stalnega spremljanja, diagnostike, prognostike in nadzora sredstev, ne glede na njihovo fizično lokacijo. Projekt bo znižal stroške vzdrževanja in podaljšal neprekinjeno delovanje proizvodnje v navedenih primerih uporabe in tudi v drugih industrijah, saj je tehnologija generična in so rešitve zasnovane na način, da se jih lahko uporabi v obstoječih proizvodnih sistemih.

Udeležba, vključno z MSP || Skupno število udeležencev (popolni predlogi projektov): 631 Udeleženci v financiranih projektih: 326 Število MSP v financiranih projektih: 106 – 32,5 % števila udeležencev v financiranih projektih, s 47-odstotno stopnjo uspešnosti Udeleženci po kategorijah v financiranih projektih: raziskovalne organizacije/visokošolske ali srednješolske ustanove – 108; zasebne pridobitne organizacije – 112. Udeležba v financiranih projektih po državah: sodelovalo je 18 držav. V tabeli so navedene države, ki so bile leta 2012 najuspešnejše. Geografska porazdelitev projektov, izbranih za financiranje – najuspešnejši udeleženci ||

ES || 45 ||

IT || 44 ||

FR || 38 ||

DE || 37 ||

NL || 32 ||

|| 196 ||

ENIAC

Strateški raziskovalni program || Letni delovni program za leto 2012 (AWP2012) temelji na programu „Vizija, misija in strategija za evropsko mikro- in nanoelektroniko“, vzpostavljenem skupaj s programom CATRENE.

Izvajanje razpisov || Število objavljenih razpisov leta 2012: 2 Število predloženih predlogov (popolni predlogi projektov): 17 Število upravičenih predlogov (popolni predlogi projektov): 17 Število financiranih predlogov: 11 Portfelj globalnih projektov: 50

Zgodbe o uspehu: Partnerji projekta IMPROVE so razvili računalniške modele vedenja in zgodovine opreme, ki omogočajo načrtovanje navidezne metrologije, napovednega vzdrževanja in prilagodljivega krmiljenja za izboljšanje prepustnosti, stabilnosti in obnovljivosti ter splošno učinkovitost proizvodnje rezin. Koordinator projekta navaja: „V okviru projekta IMPROVE je šest proizvajalcev z obrati v Evropi sodelovalo s 14 institucionalnimi in akademskimi raziskovalnimi laboratoriji ter 10 ponudniki industrijskih rešitev, pri čemer je doseglo občuten napredek stanja tehničnega razvoja v proizvodnih znanostih in se pripravilo na konkuriranje na podlagi učinkovitosti in inovacij.“ Na podlagi projekta je nastalo več kot 90 objav, ki so bile nadalje citirane, kar kaže na njihovo vrednost. Izmenjave s projekti ENIAC so omogočile nadaljnji razvoj in izvajanje pridobljenih rezultatov. Litografija je bistvena tehnologija za skaliranje polprevodniških naprav. Prefinjenost in stroški opreme se z zmanjševanjem velikosti vzorčaste strukture hitro povečujejo. Za razširitev sedanje tehnologije potopne litografije čim bližje tehnološkemu vozlu 22 nm je 12 partnerjev projekta LENS z uporabo dvojne osvetlitve občutno izboljšalo več vidikov tehnologije. Projekt LENS je uspešno prikazal, da se sedanja tehnologija potopne litografije s tehnikami dvojne osvetlitve ali podvojitve naklona lahko uporabi za najmanj dva dodatna tehnološka vozla, „s čimer je omogočen hiter in ekonomsko učinkovit razvoj naslednje generacije polprevodniških naprav“.

Udeležba, vključno z MSP || Skupno število udeležencev (popolni predlogi projektov): 360 Udeleženci v financiranih projektih: 247 Število MSP v financiranih projektih: 58 – 23 % števila udeležencev v financiranih projektih, z 83-odstotno stopnjo uspešnosti Udeleženci po kategorijah v financiranih projektih: raziskovalne organizacije –39; visokošolske ali srednješolske ustanove – 42; zasebne pridobitne organizacije – 108. Udeležba v financiranih projektih po državah: sodelovalo je 21 držav. V tabeli so navedene države, ki so bile leta 2012 najuspešnejše. Geografska porazdelitev projektov, izbranih za financiranje – najuspešnejši udeleženci ||

FR || 30 ||

NL || 20 ||

DE || 19 ||

AT || 15 ||

IT || 7 ||

|| 91 ||

4. Izzivi in napovedi

Komisija se povsem zaveda pomembnosti JTI JU kot instrumentov za učinkovitejše izvajanje raziskovalnih programov Unije, zato je v svojih predlogih za JTI JU v okviru programa Obzorje 2020 obravnavala vse opredeljene pomanjkljivosti ali področja, kjer je še prostor za izboljšave.

Neodvisni strokovnjaki, ki so sodelovali v prvih vmesnih ocenah, so ugotovili nekatere velike izzive za JTI JU. Priporočila zunanjih strokovnjakov so vključevala tudi izboljšanje komunikacije z državljani, določitev ključnih kazalnikov uspešnosti in prenos več pristojnosti upravnih odborov v zvezi z vsakdanjim upravljanjem na izvršne direktorje skupnih podjetij. Cilji priporočil naj bi bili v celoti doseženi pred izvedbo drugih vmesnih ocen.

Leta 2012 so JTI JU dosegli velik napredek pri izboljšanju komunikacije, usmerjene v deležnike, in javni prepoznavnosti njihovih dejavnosti. Relativno visok odstotek pripadnikov javnosti, ki so sodelovali v spletnih odprtih posvetovanjih – v povprečju 25 % anketirancev v skupnih podjetjih Čisto nebo, FCH in IMI – se lahko razume kot znak povečanja zavedanja o obsegu in dejavnostih JTI JU.

Skupna podjetja so okrepila svojo prepoznavnost in izboljšala standard glavnih komunikacijskih orodij (npr. spletnih strani).

JTI JU so tudi določila ključne kazalnike uspešnosti, ki jih stalno uporabljajo za spremljanje napredka njihovih upravnih struktur in preverjanje njihove uspešnosti izvajanja ustreznih strateških programov za raziskave in inovacije.

Skupno podjetje IMI je določilo ključne kazalnike uspešnosti in rezultatov za dve glavni prioriteti: izvajanje strateških raziskovalnih programov in uspešnost programske pisarne. Kazalniki so večinoma povezani s cilji, opredeljenimi v letnem izvedbenem načrtu, in določenimi posebnimi cilji. Leta 2012 je skupno podjetje IMI poleg običajnega nabora kazalnikov izvedlo bibliometrično analizo tekočih projektov. Ta je bila namenjena zbiranju dodatnih informacij o dosežkih raziskav. Uspešnost skupnega podjetja pri izvrševanju proračuna se spremlja z mehanizmi „čas za dodelitev“ (TtG) in „čas za plačilo“ (TtP). Leta 2012 se je TtP zamujenih plačil za tekoče stroške v primerjavi z letom 2011 zmanjšal za približno 30 %.

Skupno podjetje Čisto nebo je določilo tudi ključne kazalnike uspešnosti, ki so v obliki pregleda spremljanja predstavljeni v letnem poročilu o dejavnosti. Ti ključni kazalniki uspešnosti so večinoma osredotočeni na ocenjevanje udeležbe MSP z vidika števila in dodelitve proračuna, stopnje uspešnosti raziskovalnih tem, začetih prek razpisov za zbiranje predlogov, časa, namenjenega dokončni pripravi sporazumov o dodelitvah nepovratnih sredstev, poročanja za partnerje in člane, izvrševanja proračuna in načrtovanja ter spremljanja revizij. 17 ključnih kazalnikov uspešnosti, spremljanih v pregledu za leto 2012, kaže na precejšnjo uspešnost JTI JU, predvsem glede izvajanja raziskovalnih dejavnosti in udeležbe MSP.

Skupno podjetje FCH je uvedlo „operativne kazalnike“ za spremljanje napredka pri dejavnostih na področju raziskav in tehnološkega razvoja, ki se primerjajo s kazalniki rezultatov z uporabo ciljnih in zadnjih znanih rezultatov. Operativni kazalniki so namenjeni (i) ocenjevanju tehnoloških in netehnoloških ovir za komercializacijo tehnologij skupnega podjetja FCH in (ii) vidikom spremljanja razširjanja in uporabe rezultatov z namenom komercializacije. S tem namenom se raven udeležbe industrije in MSP podrobno preverja v obliki odstotka dodeljenega financiranja. TtP, predvsem TtP za strokovnjake, se je leta 2012 v primerjavi s prejšnjimi leti občutno izboljšal (89 % pravočasnih plačil leta 2012 v primerjavi s samo 62 % leta 2011). Poleg tega je bilo 100 % plačil za sporazume o dodelitvi nepovratnih sredstev plačanih pravočasno.

Skupno podjetje ENIAC je uvedlo ključne kazalnike uspešnosti za spremljanje raziskovalnega programa, ekosistema, etike, obveznosti skupnega podjetja in časovnega poteka izvajanja (časa od sprejetja odločitve o financiranju s strani odbora javnih organov do prvega plačila posameznim upravičencem). Slednji kazalnik je bil leta 2012 stabilen, v prejšnjih letih pa se je enakomerno povečeval.

Skupno podjetje ARTEMIS uporablja ključne kazalnike uspešnosti v svoji mreži notranjega nadzora. Leta 2012 je JTI JU prvič izmeril svojo uspešnost glede na dobro opredeljene organizacijske ključne kazalnike uspešnosti (TtG, TtP, število pregledov projektov, število dejavnosti razširjanja in čas, potreben za prejem potrdil o zaključku projekta/revizijskih poročil od nacionalnih organov za financiranje); za leto 2013 so načrtovani nadaljnji ukrepi.

Glede na povečevanje hitrosti in napredka pri dokončnem oblikovanju sporazumov o dodelitvi nepovratnih sredstev so skupna podjetja v splošnem beležila boljši TtG kot v prejšnjem letu in pokazala, da so na pravi poti, tudi, če cilji niso bili vedno doseženi. V skupnem podjetju Čisto nebo se je TtG skrajšal za dva meseca, vendar še ni dosegel standarda TtG osem mesecev, določenega v letnem izvedbenem načrtu. Skupno podjetje IMI je med četrtim in šestim razpisom občutno skrajšalo TtG (tj. s 360 na 160 dni); k temu je delno pripomogla tipologija petega in šestega razpisa. V skupnem podjetju ENIAC je čas od objave razpisa do datuma zaključka v povprečju znašal 11 mesecev za razpis 2012-1 in 10 mesecev za razpis 2012-2. V skupnem podjetju ARTEMIS je merjenje TtG še vedno predmet razprave z Računskim sodiščem, predvsem zaradi dvostopenjskega postopka predložitve in ocenjevanja. Z nedavnimi odločbami bo TtG najverjetneje določen tako, da bo pokrival obdobje od zaključka faze popolnega predloga projekta do podpisa sporazuma o dodelitvi nepovratnih sredstev. Skupno podjetje ARTEMIS je v zvezi s tem ukrepom leta 2012 doseglo izboljšave, tako da povprečni TtG znaša 12 mesecev. To predstavlja padec, večji od 10 %. Podatki o TtG skupnega podjetja FCH trenutno niso na voljo.

Druga vmesna ocena bo pravi način za oceno primernosti in kakovosti ključnih kazalnikov uspešnosti, ki jih uporabljajo skupna podjetja, in napredka, doseženega glede na določene cilje in namene.

S splošnega vidika je že mogoče utemeljiti številne prednosti, ki vplivajo na znanstveno in industrijsko okolje v Evropi, kot je navedeno spodaj.

Raziskovalne teme JTU JU so privlačne za MSP, predvsem zaradi stabilnosti in kontinuitete raziskovalnega in inovacijskega okolja, ureditev glede financiranja in sodelovanja večjih vrednostnih verig. MSP so v splošnem prejeli približno 170 milijonov EUR, kar predstavlja približno 27 % vsega financiranja EU, ki je na voljo po oceni. Delni razlog za navedeno povečanje je vloga MSP v eni od glavnih dejavnosti, ki jo je uvedlo skupno podjetje IMI leta 2012: „European Lead Factory“, v okviru katere je bilo MSP dodeljenih več kot 55 milijonov EUR.

Kot je navedeno v oddelku 3.2, so skupne tehnološke pobude izpolnile izziv postati privlačen način izvajanja raziskav za MSP, saj imajo slednji lahko koristi od sodelovanja v posebnih delovnih okoljih, od raziskovalnih tem, jasno usmerjenih v trg, in od skupnih podjetij kot instrumenta, ki na boljši način izpolnjuje njihove potrebe.

Zavezanost industrije k doseganju splošnih ciljev je ostala stabilna kljub težavnemu makroekonomskemu okolju v EU. Navedeno je zajemalo stalno dodeljevanje sredstev in sodelovanje pri sprejemanju strateških odločitev.

JTI JU tako za veliko industrijo kakor tudi za MSP veljajo za najbolj priljubljeno orodje za skrajšanje časa do nastopa na trgu, izboljšanje tehnoloških sposobnosti in gradnjo na podlagi tržno naravnanih mrež partnerjev, ki pokrivajo celotno vrednostno verigo. Ob upoštevanju širše perspektive je splošna udeležba deležnikov še naprej dobro uravnotežena, pri čemer v raziskovalnih dejavnostih JTI JU sodelujejo vse strani. Izvedena so bila prizadevanja za pritegnitev organizacij iz slabše zastopanih držav, ki so na splošno predstavljale približno 6 % skupne udeležbe v financiranih projektih.

Po velikih posodobitvah leta 2011 so bili v strateške programe za raziskave in inovacije JTI JU vneseni ambiciozni dolgoročni cilji, ki zdaj vključujejo ambicioznejši pristop k inovacijam v skladu s pobudo Obzorje 2020. Povezave strategije, ki jo je oblikovala Komisija z novim okvirnim programom, bodo omogočile usklajenost in olajšale prilagajanje dejavnosti EU splošnim ciljem izboljšanja konkurenčnosti v industriji, odličnosti v znanosti in rasti ter ustvarjanja delovnih mest.

Z vidika prihodnosti ter uskladitve podnebnih in energetskih prioritet EU bo od JTI JU zahtevano, da prikažejo pozitiven vpliv v smislu konkurenčnega nizkoogljičnega gospodarstva. Predvsem strateška programa za raziskave in inovacije skupnih podjetij FCH in Čisto nebo bosta morala nadalje poudariti svojo okoljsko osredotočenost ter ustrezno izmeriti dosežke.

JTI JU so bili potrjeni kot ambiciozne evropske pobude s potencialom, ki ga je treba priznati kot model javno-zasebnih partnerstev.

Ta potencial je bil priznan tudi v seriji posvetovanj, organiziranih leta 2012 kot del pripravljalnih del, izvedenih za podaljšanje mandata trenutnih JTI JU v okviru pobude Obzorje 2020. Predvsem odprta posvetovanja z deležniki, katerih rezultati so vključeni v oceno učinka, priloženo k svežnjem prenovljene zakonodaje, močno podpirajo njihovo nadaljevanje v okviru pobude Obzorje 2020 in poudarjajo več pozitivnih dosežkov. Anketiranci so poudarili predvsem jasno evropsko dodano vrednost javno-zasebnih partnerstev v določenih tehnoloških sektorjih[5].

Nadaljevala se je upravna konsolidacija skupnih podjetij, predvsem razvoj njihovih okvirov notranjega nadzora, s pomembnim napredkom na področju nadzornih mehanizmov. Zaključen je bil niz naknadnih revizij upravičencev in pripravljene so bile revizije stvarnih vložkov pripadnikov industrije.

Leta 2012 sta skupni podjetji ENIAC in ARTEMIS nadaljevali s sodelovanjem pri zbiranju informacij o revizijskih praksah, ki se izvajajo na ravni držav članic. Vsa skupna podjetja so izboljšala svoje funkcije IT in logistične funkcije; predvsem Čisto nebo, FCH in IMI so močno napredovala pri uskladitvi sistemov IT skupnih podjetij in zagotovitvi načrtov za neprekinjenost poslovanja. Poleg tega je bil izboljšan dostop do CORDA in med letom so bili izvedeni preizkusi na sistemski ravni.

Za prihodnje obdobje ostaja več nerešenih izzivov:

1. Upravno breme

Težava z relativno majhno velikostjo skupnih podjetij in njihovimi relativno visokimi tekočimi stroški je še vedno velik izziv. Evropska komisija in skupna podjetja pripravljajo rešitve, ki bodo bodočim JTI JU zagotovile orodja za večjo učinkovitost, da bodo lahko svoja prizadevanja osredotočila na izvajanje strateškega programa za raziskave in inovacije (npr. z upoštevanjem predlogov Računskega sodišča glede združevanja virov).

2. Vzdrževanje ravni zavezanosti industrije in držav članic.

Ključni dejavnik za dokaz uspeha JTI JU je zavezanost industrije in držav članic. Slednja ne zagotavlja le doseganja ciljev pred zaključkom programa, pač pa tudi primeren učinek finančnega vzvoda z združevanjem financiranja EU in nacionalnega financiranja ter naložb industrije. Ne glede na mehanizme financiranja so se v zadnjih letih pojavile določene težave pri usklajevanju sredstev iz industrije in držav članic in ta trend se je obrnil šele leta 2012, kar gre v prvi vrsti pripisati dodatni prilagodljivosti izvajanja dejavnost in dejstva, da nastajajoče partnerstvo dozoreva in da se povečuje zaupanje med partnerji.

3. Učinkovito vključevanje rezultatov, pridobljenih v raziskovalnih projektih, v sistem Komisije za komuniciranje in razširjanje

To postaja vse pomembnejše v času, ko skupna podjetja napredujejo pri izvajanju svojih raziskovalnih dejavnosti in ko se izteka 7.OP. Podatke o rezultatih raziskav, ki so jih opravila JTI JU, bi bilo treba združiti v ustrezne raziskovalne teme v okviru sodelovanja, da bi jih bilo mogoče v celoti oceniti. Da bi to dosegli, bi bilo treba kot prednostne naloge opredeliti sodelovanje med JTI JU in oddelki Komisije ter tehnično kompatibilnost sistemov IT.

Da bi okrepili politiko glede novih načinov upravljanja na Evropski komisiji, bodo JTI JU v okviru programa Obzorje 2020 verjetno pozvana, naj sprejmejo takšna orodja in organizacijo dela, ki bodo vsem sodelujočim zainteresiranim stranem omogočila stalno ocenjevanje rezultatov in njihovo uporabo, kar bo skupnim podjetjem in izvajalskim agencijam omogočilo napredek pri izvajanju programa, Komisiji pa oblikovanje politik, primernih za soočanje z izzivi.

V povzetku pridobljenih izkušenj v prvih letih samostojnosti vseh skupnih podjetij lahko poudarimo naslednje uspešne rezultate[6]:

Uspehi v letu 2012 vključujejo znižanje proizvodnih in vzdrževalnih stroškov v aeronavtiki, odkritje novih modelov za interpretacijo podatkov in biomarkerjev v farmaciji, patentiranje naprav, uvrstitev novih izdelkov na trg na področju vodika in gorivnih celic, uvedbo pomembnih pilotnih linij za proizvodnjo nanoelektronike v Evropi in odpiranje konkurenčnih podjetij za industrijske partnerje (npr. prek centralne zbirke podatkov rezultatov). Navedeno dokazuje, da so JTU JU poleg obravnave tehničnih izzivov sposobni tudi okrepiti industrijsko in raziskovalno okolje.

Skupne tehnološke pobude nadalje enakomerno dosegajo svoje cilje na raziskovalnem in drugih področjih. Pojavljajo se obetajoči rezultati, sodelovanje MSP je veliko in zagotovljeno je široko sodelovanje iz vse Evrope. Poleg tega je odziv na razpise vedno dober.

Z vidika upravljanja so JTI JU povečali hitrost. Leta 2012 so na splošno skrajšala čas za dodelitev (TtG), ki zdaj ob upoštevanju rezultatov skupnih podjetij Čisto nebo, IMI, ARTEMIS in ENIAC v povprečju znaša 11,6 meseca. Ta rezultat je v veliki meri v skladu s povprečnim TtG v GD RTD in GD CNECT, ki znaša skoraj 12 mesecev.

Leta 2012 je bila izboljšana tudi prepoznavnost dejavnosti JTI JU med deležniki in drugimi. V očeh deležnikov so postali relevantni udeleženci na svojih tehnoloških področjih na globalni ravni.

Začelo se je spremljanje in ocenjevanje dosežkov JTI JU na podlagi ključnih kazalnikov uspešnosti, ki so bili oblikovani tako, da se izraža njihova raznolikost. Kmalu bo treba izvesti splošno primerjavo.

JTI JU morajo ohraniti in celo okrepiti svojo preprostost, odprtost in dostopnost za vse morebitne upravičence. Še naprej je treba zelo pozorno spremljati nove udeležence iz slabše zastopanih držav in MSP.

Okrepiti je treba splošno strategijo sklepanja partnerstev z industrijo in dejavnosti ter dosežke JTI JU obravnavati v splošnem okviru, ki vključuje evropske tehnološke platforme in pogodbena javno-zasebna partnerstva, ustanovljena v okviru Evropskega načrta za oživitev gospodarstva.

Bodoča analiza bo pri oceni obsega učinka JTI JU na izvajanje dejavnosti na področju raziskav in inovacij na ravni EU upoštevala tudi merila iz programa Obzorje 2020. V zvezi s tem se bodo dosedanje izkušnje JTI JU prav tako ocenile na podlagi meril za oblikovanje prihodnjih javno-zasebnih partnerstev.

Druga vmesna ocena, ki bo zajemala obdobje od ustanovitve do leta 2013 in bo objavljena v ločenem poročilu do novembra 2013, bo zagotovila drug zanimiv vpogled v doslej doseženi napredek.

[1] Sklep št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (UL L 412, 30.12.2006, str. 1).

[2] Glej COM(2013) 494, sprejeto 10. julija 2013.

[3] Ta dokument ne poroča o skupnem podjetju SESAR. Čeprav zanj velja enaka pravna podlaga kot za druga skupna podjetja, je bilo financirano v okviru 7. OP in programov vseevropskega prometnega omrežja ter ima drugačen časovni okvir in mehanizme upravljanja ter poročanja kot druga skupna podjetja.

[4] Združuje vodje 12 integriranih tehnoloških demonstratorjev (ITD) in glavne aeronavtične raziskovalne ustanove v Evropi.

[5] Dodatne informacije o sodelovanju v spletnih odprtih posvetovanjih, ki jih je začela Evropska komisija julija 2012, so predstavljene v priloženem delovnem dokumentu služb Komisije.

[6] Glej oddelek Izvajanje razpisa za zadevne JTI JU v priloženem delovnem dokumentu služb Komisije.