SL ECB -PUBLIC  
MNENJE EVROPSKE CENTRALNE BANKE  
z dne 26. novembr a 2021  
os
premembi kreditnih pogodb v švicarskih frankih
(CON/2021/36) 
Uvod in pravna podlaga  
Evropska centralna banka (ECB) je 15.  aprila 2021 prejela zahtevo Državnega zbora Republike Slovenije 
za mnenje o predlogu zakona o omejitvi in porazdelitvi valutnega tveganja med kreditodajalci in 
kreditojemalci kreditov v švicarskih frankih (v nadaljnjem besedilu: predlog zakona).  
Pristojnost ECB, da poda mnenje, izhaja iz členov  127(4) in 282(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije 
ter iz tretje in šeste alinee člena 2(1) Odločbe Sveta 98/415/ES1, saj se predlog zakona nanaša na Banko 
Slovenije, na pravila v zvezi s finančnimi institucijami, kolikor pomembno vplivajo na stabilnost finančnih institucij in trgov, ter na naloge ECB, ki se nanašajo na bonitetni nadzor kreditnih institucij, v skladu s 
členom 127(6) Pogodbe. V skladu s prvim stavkom člena 17.5 Poslovnika Evropske centralne banke je to 
mnenje sprejel Svet ECB.  
1. N
amen predloga zakona
1.1 Namen predloga zakona je prestrukturiranje potrošniških kreditov, ki so nominirani v švicarskih 
frankih (CHF) ali vsebujejo valutno klavzulo v švicarskih frankih in pri katerih so bile kreditne 
pogodbe sklenjene v obdobju od 28.  junija 2004 do 31.  decembra 2010 (v  nadaljnjem besedilu: 
krediti v švicarskih frankih oziroma kreditne pogodbe v švicarskih frankih).  
1.2 Glede na obrazložitev predloga zakona se želi s predlogom zakona kreditojemalcem, ki so najeli kredite v švicarskih frankih, omogočiti omejitev valutnega tveganja ter jim omogočiti, da kredite 
odplačajo pod pogoji, ki so jih glede na obrazložitev predloga zakona ob sklenitvi kreditne pogodbe lahko upravičeno in v dobri veri pričakovali
2. Cilji predloga zakona so tudi zaščita potrošnikov, 
preprečevanje nepoštenih poslovnih praks kreditnih institucij in preprečevanje dolžniške krize3. 
1.3 Za doseganje teh ciljev predlog zakona zahteva, da kreditodajalci za vse kreditne pogodbe v švicarskih frankih, ki so bile sklenjene v obdobju od 28.  junija 2004 do 31.  decembra 2010, uvedejo 
določbo o valutni kapici. Ta valutna kapica se aktivira, ko zaradi spremembe menjalnega tečaja: (1)dejanski znesek preostanka kredita za več kot 5 % odstopa od zneska preostanka kredita,
izračunanega po tečaju na dan črpanja kredita, ali (2)  dejanska višina anuitete za več kot 5 %
1 Odločba Sveta 98/415/ES z dne 29.  junija 1998 o posvetovanju nacionalnih organov z Evropsko centralno banko 
glede osnutkov pravnih predpisov (UL L 189, 3.7.1998, str.  42). 
2 Obrazložitev predloga zakona št.  413-01-1/2021/4 z dne 14.  aprila 2021 (v nadaljnjem besedilu: obrazložitev 
predloga zakona), str.  8. 
3 Obrazložitev predloga zakona, str. 8. 
ECB -PUBLIC  
2 odstopa od vrednosti anuitete, izračunane po tečaju na dan črpanja kredita. V času aktivacije 
valutne kapice se vrednost posamezne anuitete in drugih plačil na podlagi kreditne pogodbe obračunava po vrednosti, pri kateri se aktivira valutna kapica.  
1.4 Predlog zakona določa, da morajo kreditodajalci  – ti so opredeljeni kot kreditne institucije, ki so v 
času med 28.  junijem 2004 in 31.  decembrom 2010 s kreditojemalci sklenile kreditne pogodbe v 
švicarskih frankih  – v roku 60 dni od uveljavitve predloga zakona pripraviti naslednjo 
dokumentacijo: (1)  predlog pogodbe o ureditvi medsebojnih razmerij v obliki aneksa k veljavni 
kreditni pogodbi ali v obliki nove pogodbe, če je kreditna pogodba že prenehala veljati; (2)  nov 
amortizacijski načrt, pri katerem se upošteva valutna kapica, ter (3)  preračun preostanka dolga z 
upoštevanjem valutne kapice. Pri pripravi novega amortizacijskega načrta in preračuna preostanka dolga se mora skupni znesek prejetih plačil anuitet, ki presegajo znesek anuitet, izračunanih z upoštevanjem valutne kapice, uporabiti za poplač ilo preostalih neplačanih anuitet. Kreditojemalca 
ne smejo bremeniti nobeni stroški v zvezi s pripravo dokumentacije in vso dokumentacijo je treba vročiti kreditojemalcu v 75 dneh. Če iz izračunov z upoštevanjem valutne kapice izhaja, da so vse 
obveznosti iz kreditne pogodbe že v celoti poplačane, mora kreditodajalec v roku 30 dni 
kreditojemalcu vrniti morebitno preplačilo. Če je obveznosti iz kreditne pogodbe plačeval tudi porok, je kreditodajalec dolžan pri vračilu morebitnih preplačil prednostno poplačat i poroka. Če pa 
obveznosti iz kreditne pogodbe še niso v celoti poplačane, se pogodbeno razmerje nadaljuje skladno s spremenjenimi pogoji in novim amortizacijskim načrtom.  
1.5 Predlog zakona ureja tudi vrsto posebnih situacij, ki lahko nastanejo po sklenitvi k reditnih pogodb 
v švicarskih frankih. Natančneje, če je kreditno pogodbo v švicarskih frankih odpovedal 
kreditodajalec, velja naslednje: (1)  kreditodajalec mora za obdobje veljavnosti kreditne pogodbe 
izdelati nov amortizacijski načrt in pripraviti predlog pogodbe o ureditvi medsebojnih razmerij; (2)  če 
že plačani zneski ne zadoščajo za poplačilo vseh obveznosti iz kreditne pogodbe, se lahko stranki dogovorita, da se preostali dolg poplača pod pogoji iz kreditne pogodbe ob upoštevanju valutne 
kapice, in (3)  če že plačani zneski presegajo skupni dolg, je treba presežek vrniti kreditojemalcu.  
1.6 Če je bila terjatev iz kreditne pogodbe v švicarskih frankih prenesena na tretjo osebo, velja 
naslednje: (1)  prvotni kreditodajalec mora za obdobje do prenosa terjatve iz delati nov amortizacijski 
načrt in pripraviti predlog pogodbe o ureditvi medsebojnih razmerij; (2)  če ima kreditojemalec še 
odprt dolg do prevzemnika terjatve, se lahko prvotni kreditodajalec in prevzemnik dogovorita, da 
se znesek kreditojemalčevega odprtega dolga zmanjša za višino preplačil. O tem je prvotni 
kreditodajalec dolžan obvestiti kreditojemalca in mu predložiti dokazila o zmanjšanju dolga; (3)  če 
plačila v času do prenosa terjatve presegajo znesek po izračunu z upoštevanjem valutne kapice, 
mora k reditodajalec presežek vrniti kreditojemalcu v roku 30 dni od prejema podpisane pogodbe o 
ureditvi medsebojnih razmerij. V istem roku mora kreditodajalec kreditojemalcu vrniti obojestransko 
podpisano pogodbo o ureditvi medsebojnih razmerij.  
1.7 Predlog zakona določa, da njegove določbe ne odrekajo pravice do sodnega varstva nobeni 
pogodbeni stranki. Vendar pa predlog zakona kreditodajalcu ne omogoča, da bi se izognil spremembi kreditnih pogodb, če bi dokazal, da so bili kreditojemalci ustrezno seznanjeni s tveganji.  
1.8 Predlog zakona določa, da je Banka Slovenije pristojna za (1)  nadzor nad izvajanjem zakona in 
(2) vodenje prekrškovnih postopkov. Če Banka Slovenije ugotovi kršitve, lahko naloži plačilo globe 
ECB -PUBLIC  
3 ali celo začne postopek za odvzem dovoljenja za opravljanje bančnih storitev. Predlog zakona 
določa, da če kreditodajalec v več kot desetih primerih pravočasno ne odpravi ugotovljenih nepravilnosti, Banka Slovenije zoper njega začne postopek za odvzem dovoljenja za opravljanje 
bančnih storitev.  
 
2. Odvzem dovoljenja za opravljanje bančnih storitev  
2.1 Zakon o bančništvu določa, da se lahko dovoljenje za opravljanje bančnih storitev med drugim odvzame, če kreditna institucija ne ravna v skladu z odredbo in ne odpravi kršitev ali ne izvrši 
ukrepov, ki jih zahteva Banka Slovenije, in ugotovljenih kršitev ni mogoče odpraviti z drugimi ukrepi 
nadzora
4. Po predlogu zakona pa je Banka Slovenije zoper kreditodajalca dolžna začeti postopek 
za odvzem dovoljenja za opravljanje bančnih storitev, če v več kot desetih primer ih pravočasno ne 
odpravi ugotovljenih nepravilnosti. Poleg tega predlog zakona pri tem ne postavlja pogoja, da 
ugotovljenih nepravilnosti ni mogoče odpraviti z drugimi ukrepi nadzora. Obrazložitev predloga 
zakona ne navaja razlogov, ki bi upravičevali, da je pristop po predlogu zakona strožji kot po 
Zakonu o bančništvu. V teh okoliščinah ECB poziva organ, ki se posvetuje, naj zagotovi, da bodo 
ukrepi, predvideni v predlogu zakona, sorazmerni in da bodo ustrezali namenu5. 
2.2 Glede na primarnost zakonodaje Unij e ECB tudi izpostavlja, da mora Banka Slovenije, kadar meni, 
da je treba začeti postopek za odvzem dovoljenja za opravljanje bančnih storitev, v celoti upoštevati 
člen 4(1)(a) in člen  14(5) Uredbe Sveta (EU) št.  1024/20136, ki dajeta ECB za namene bonitet nega 
nadzora izključno pristojnost za odvzem dovoljenj pomembnim in manj pomembnim kreditnim 
institucijam. V skladu z Uredbo (EU) št.  468/2014 Evropske centralne banke (ECB/2014/17)7 mora 
Banka Slovenije kot pristojni nacionalni organ v enotnem mehanizmu nadzora, če meni, da je treba 
kreditni instituciji v skladu z upoštevnim pravom Unije ali nacionalnim pravom v celoti ali delno 
odvzeti dovoljenje, predložiti ECB osnutek odločitve, s katerim predlaga odvzem dovoljenja. V tem 
primeru ECB pri sprejemanju od ločitve o predlaganem odvzemu dovoljenja upošteva utemeljitev 
odvzema, ki jo predloži Banka Slovenije, in varovala po pravu Unije, vključno z načelom 
sorazmernosti8. Glede na to bi moralo biti Banki Slovenije omogočeno, da v osnutku odločitve, ki 
ga predl oži Evropski centralni banki, ugotovi, ali je odvzem dovoljenja primeren za uresničevanje 
legitimnih ciljev zakonodaje in ne presega meja potrebnega za dosego teh ciljev, tudi ob 
upoštevanju razumnih možnosti, da se kršitve odpravijo z drugimi ukrepi.  
 
 
4  293. člen Zakona o bančništvu (Uradni list RS, št.  92/21 in 123/21  – ZBNIP).  
5 Glej odstavek 3.1 Mnenja CON/2016/40.  
6  Uredba Sveta (EU) št.  1024/2013 z dne 15.  oktobra 2013 o prenosu posebnih nalog, ki se nanašajo na politike 
bonitetnega nadzora kre ditnih institucij, na Evropsko centralno banko (UL L 287, 29.10.2013, str.  63). 
7  Uredba (EU) št.  468/2014 Evropske centralne banke z dne 16.  aprila 2014 o vzpostavitvi okvira za sodelovanje 
znotraj enotnega mehanizma nadzora med Evropsko centralno banko in pristojnimi nacionalnimi organi ter z 
imenovanimi nacionalnimi organi (okvirna uredba o EMN) (ECB/2014/17) (UL  L 141, 14.5.2014, str.  1). 
8  Glej člen 52(1) Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, člen 5 Pogodbe o Evropski uniji in sodbo Splošnega 
sodišča z dne 6.  oktobra 2021, Ukrselhosprom, T -351/18 in T -584/18, ECLI:EU:T:2021:669, točke 307 do  345. 
ECB -PUBLIC  
4 3. Prestrukturiranje kreditov v švicarskih frankih  
3.1 ECB je v letih 2018 in 2019 izdala mnenji o prejšnjih predlogih slovenskih zakonov v zvezi s krediti 
v švicarskih frankih, ki pa nato nista bila sprejeta9. 
3.2 Pred svetovno finančno krizo je bilo izposojanje gospodinjstev in nefinančnih družb v tujih valutah 
priljubljeno v številnih državah članicah10. Kakor je ECB že ugotavljala11, se je povpraševanje po 
kreditih v tujih valutah povečalo zaradi nižjih obrestnih mer pri takih kreditih v primerjavi s krediti v 
domači valuti. Glede na obrazložitev predloga zakona gre pri kreditih v švicarskih frankih v Sloveniji v večini primerov za dolgoročne hipotekarne stanovanjske kredite.  
3.3 Glede na predlog zakona bo prestrukturiranje kreditov v švicarskih frankih za kreditne institucije 
obvezno, ne glede na to, ali so krediti še nepoplačani, ali je kreditna pogodba že prenehala veljati in ali so bile terjatve odprodane. Predlog zakona kreditnim institucijam ne omogoča, da bi se 
izognile prestrukturiranju ali ga izp odbijale, tudi če lahko dokažejo, da je kreditojemalec kredit v 
švicarskih frankih najel na podlagi informirane odločitve.  
3.4 Pravni vidiki učinka za nazaj  
3.4.1  Kakor je ECB že ugotavljala
12, uvajanje ukrepov z učinkom za nazaj ogroža pravno varnost in ni 
skladno z načelom upravičenih pričakovanj ter lahko tudi posega v pridobljene pravice.  
3.4.2  Po sedanjih določbah Zakona o potrošniških kreditih13, ki se uporablja od 2.  marca 2017, imajo 
potrošniki s hipotekarnimi krediti, ki so nominirani v tuji valuti ali vsebujejo valutno klavzulo, pravico 
zahtevati pretvorbo v eure, če se menjalni tečaj spremeni za več kot 10 %. V tem primeru morajo 
banke tak kredit pretvoriti po menjalnem tečaju, ki velja na dan vloženega zahtevka potrošnika. 
Glede na obrazložitev predlo ga zakona ta določa podoben mehanizem14, ki bi se uporabljal za 
nazaj. Vendar pa predlog zakona uvaja veliko nižji prag za prestrukturiranje, saj zahteva spremembo menjalnega tečaja za več kot 5 %. 
3.4.3  Člen 23(1) Direktive 2014/17/EU Evropskega parlamenta in S veta
15, ki se uporablja za kreditne 
pogodbe, sklenjene od 21.  marca 2016 naprej16, določa, da morajo države članice zagotoviti, da 
za kreditne pogodbe, ki se nanašajo na posojila v tuji valuti, obstaja primeren regulativni okvir, s 
katerim se zagotovi vsaj , da (a)  ima potrošnik pod določenimi pogoji pravico do pretvorbe kreditne 
pogodbe v drugo valuto ali (b)  obstajajo druge ureditve za omejitev tveganja menjalnega tečaja, ki 
mu je potrošnik izpostavljen v okviru kreditne pogodbe. Člen 23(5) Direktive 2014/ 17/EU državam 
članicam omogoča, da dodatno uredijo posojila v tuji valuti, pod pogojem, da se takšna ureditev ne 
uporablja retroaktivno. Učinek predloga zakona za nazaj je v nasprotju s splošnim ciljem 
 
9  Glej Mnenje CON/2018/21 in Mnenje CON/2019/27. Vsa mnenja ECB so objavljena na spletni strani EUR -Lex. 
10 Za dodatne informacije o dajanju posojil v  tujih valutah v Uniji glej Prilogo k Priporočilu ESRB/2011/1 Evropskega 
odbora za sistemska tveganja z dne 21.  septembra 2011 o dajanju posojil v tujih valutah (UL C 342, 22.11.2011, 
str. 1). 
11  Glej na primer odstavek  2.1 Mnenja CON/2018/21 in odstavek  2.2 Mnenja CON/2019/27.  
12  Glej na primer odstavek  2.2 Mnenja CON/2018/21 in odstavek  2.3 Mnenja CON/2019/27.  
13  52. člen Zakona o potrošniških kreditih (Uradni list RS, št.  77/16 in 92/21 – ZBan -3). 
14  Obrazložitev predloga zakona, str.  13.  
15  Direktiva 2014/17/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4.  februarja 2014 o potrošniških kreditnih pogodbah 
za stanovanjske nepremičnine in spremembi direktiv 2008/48/ES in 2013/36/EU ter Uredbe (EU) št.  1093/2010 (UL 
L 60, 28.2.2014, str.  34). 
16  Glej člen  43(1) Direktive 2014/17/EU.  
ECB -PUBLIC  
5 člena 23(5) Direktive 2014/17/EU17, ki upošteva eno od splošnih načel prava Unije, in sicer načelo 
pravne varnosti18, ki podpira omejevanje zakonov z učinkom za nazaj19. 
3.4.4  Slovenski organi so pristojni za oceno, ali je učinek predloga zakona za nazaj skladen s slovenskimi 
pravnimi in ustavnimi načeli20. 
3.5 Merila za upravičenost  
Predlog zakona ne določa posebnih meril, po katerih bi bili kreditojemalci upravičeni do udeležbe 
pri prestrukturiranju, razen da določa, da so morali biti krediti v švicarskih frankih odobreni v 
obdobju od 28.  junija 2004 do 31.  decembra 2010. To zbuja določene pomisleke glede namena 
predloga zakona. Kakor je ECB že ugotavljala21, bi bilo morda primerno uporabiti določena ciljno 
usmerjena merila za upravičenost, na primer povezavo pravice do prestrukturiranja s kreditojemalčevim dejanskim dohodkovnim položajem ali razmerjem med vrednostjo kredita in 
vrednostjo zastavljenih nepremičnin.  
3.6 Učinki na bančni sektor  
3.6.1  Kakor je ECB že ugotavljala
22, se pričakuje, da bi imelo izvajanje predloga zakona negativne 
finančne posledice za slovenski bančni sektor. Kreditne institucije bi bile prizadete v različni meri, 
odvisno od tega, kolikšen obseg kreditov v švicarskih frankih so odobrile med 28.  junijem 2004 in 
31. decembrom 2010. To bi po pričakovanjih negativno vplivalo na dobičkonosnost, kapital in 
prihodnjo sposobnost kreditiranja v celotnem bančnem sektorju23. 
3.6.2  Natančen vpliv na bančni sektor ni znan, saj predlog zakona ne vsebuje ocene učinka. Tudi če bi taka ocena obstajala, pa bi bilo težko napovedati možen vpliv v prihodnosti, saj  je to odvisno od 
menjalnega tečaja za švicarski frank. Poleg tega bi časovni okvir in obseg prestrukturiranja 
kreditov, ki ga predvideva predlog zakona, lahko vnesla dolgoročnejšo negotovost v poslovno 
načrtovanje kreditnih institucij.  
3.6.3  Kakor je ECB že ugotavljala
24, bo prestrukturiranje povzročilo enkratno povečanje operativnih 
stroškov za prizadete kreditne institucije v Sloveniji, zlasti zaradi prestrukturiranja obstoječega varovanja pred tveganjem, ukrepov refinanciranja in stroškov, povezanih z obveznostjo preračunavanja kreditov v švicarskih frankih in obveščanja vsakega posameznega kreditojemalca 
o tem
25. 
3.6.4  ECB je že poudarila26 dodaten pomislek v zvezi s predvideno rešitvijo v predlogu zakona, da se 
glavno breme prestrukturiranja kreditov v švicarskih frankih nalaga kreditnim institucijam, ki so 
sklenile prvotne kreditne pogodbe, tudi če so skleniteljice te kredite že prenesle ( npr. kot 
nedonosna posojila) na tretje osebe, kar se je zgodilo v številnih slovenskih kreditnih institucijah. 
 
17  Glej odstavka, navedena v opombi  12. 
18 Glej na primer sodbo Sodišča z dne 10.  marca 2009, Heinrich, C -345/06, ECLI:EU:C:2009:140.  
19 Glej na primer sodbo Sodišča z dne 16.  maja 1979, Tomadini, 84/78, ECLI:EU:C:1979:129.  
20  Glej odstavek 2.2.3 Mnenja CON/2018/21 in odstavek  2.3.3 Mnenja CON/2019/27.  
21  Glej na primer odstavek  3.3 Mnenja CON/2015/32.  
22  Glej odstavek 3.2.1 Mnenja CON/2019/27.  
23  Glej odstavek  3.2.1 Mnenja CON/2018/21 in odstavek  3.2.1 Mnenja CON/2019/27.  
24  Glej odstavek 3.2.2 Mnenja CON/2019/27.  
25  Glej odstavek 3.2.2 Mnenja CON/2018/21 in odstavek  3.2.2 Mnenja CON/2019/27.  
26  Glej odstavek 3.2.3 Mnenja CON/2019/27.  
ECB -PUBLIC  
6 Take določbe v predlogu zakona pomenijo pomembno oviro pri uspešnem reševanju problema 
nedonosnih posojil, saj kreditne institucije, ki so skleni le prvotne kreditne pogodbe, ne bi mogle 
uspešno prenesti nedonosnih posojil iz bilance stanja. Eden od razlogov za prenos nedonosnih 
posojil je odpraviti negotovost glede potencialnih prihodnjih izgub, povezanih s prenesenimi 
sredstvi. Zlasti ni znano, kako bi tako prestrukturiranje že prenesenih kreditov vplivalo na 
pogodbena razmerja med kreditnimi institucijami, ki so sklenile prvotne kreditne pogodbe, in kupci 
kreditov (npr.  ali bi zaradi te spremembe za nazaj pogodbe postale neveljavne in/ali bi moral e 
skleniteljice izpostavljenosti odkupiti nazaj). Predlog zakona ne zagotavlja gotovosti glede tega, 
kako bi se izvajal v zvezi z že prenesenimi sredstvi.  
3.6.5  Kakor je ECB že izpostavila27, odločno zagovarja razvoj sekundarnih trgov za sredstva kreditnih 
institucij, zlasti nedonosna posojila, kakor se izraža v akcijskem načrtu za reševanje problema slabih posojil v Evropi, o katerem se je dogovoril Svet EU
28. Kot del celovitega pristopa k reševanju 
problema nedonosnih posojil bi lahko razvoj sekundarnih trgov prispeval k zmanjševanju obsega 
nedonosnih posojil. Dobro delujoči sekundarni trgi bi lahko tudi preprečili kopičenje nedonosnih 
posojil v prihodnosti. Poleg tega bi lahko dobro delujoč sekundarni trg pozitivno vplival na finančno 
stabilnost, če bi lahko om ogočil prenos tveganj zaradi nedonosnih posojil iz bilance stanja kreditnih 
institucij. Če imajo kreditne institucije v bilanci stanja veliko nedonosnih posojil, se zmanjšuje 
njihova sposobnost, da opravljajo funkcijo kreditiranja realnega gospodarstva, ter poslabšuje 
operativna prožnost in splošna dobičkonosnost, ki sta bistveni za dobro delujoč bančni sektor. 
Bistveno je, da pravni okvir za sekundarne trge omogoča učinkovit prenos nedonosnih posojil iz 
bilance stanja kreditnih institucij, to pa je vidik, v zvezi s katerim bi lahko predlog zakona vnesel 
negotovost29. 
3.6.6  Zaradi predloga zakona bi lahko slovenske kreditne institucije utrpele nove izgube v zvezi z 
nedonosnimi posojili, ki so jih že odstranile iz bilance stanja. ECB je že ob prejšnjih priložnostih30 
izpostavila, da je sposobnost finančnih institucij za uspešno upravljanje kreditnega tveganja 
odvisna od zanesljivega, predvidljivega in stabilnega pravnega okvira, v katerem so ustrezno 
uravnoteženi interesi upnika in dolžnika. V tej zvezi je pomembno skrbno proučiti vpliv predloga 
zakona, da se zagotovi pravna varnost in prepreči nastanek moralnega tveganja v razmerju med 
upnikom in dolžnikom. Če bi kreditnim institucijam odvzeli učinkovite instrumente za uspešno in 
pravočasno zmanjšanje obsega nedonos nih posojil, bi to lahko privedlo do visoke ravni nedonosnih 
posojil in zadolženosti zasebnega sektorja, kar bi posledično negativno vplivalo na finančno 
stabilnost in bi lahko ogrozilo ponudbo kreditov v prihodnosti.  
3.6.7  Poleg tega, kakor je ECB že izpostavil a31, so slovenske kreditne institucije, ki so svoje portfelje 
nedonosnih posojil prenesle na tretje osebe, tudi vso zadevno dokumentacijo v zvezi s prenesenimi krediti predale novim upnikom, ki so bili pred tem poslom v celoti seznanjeni z naravo preneseni h 
kreditov. Predlog zakona bi torej lahko posegel v poslovne sporazume med kreditnimi institucijami 
 
27  Glej odstavek  1.1 Mnenja CON/2018/54 in odstavek 3.2.4 Mnenja CON/2019/27.  
28  Glej sporočilo za javnost Sveta z dne 11.  julija 2017 z naslovom Sklepi Sveta o akcijskem načrtu za reševanje 
problema slabih posojil v Evropi, dostopno na spletni strani Sveta na naslovu http://www.consilium.europa.eu . 
29  Glej na primer odstavek  2.2.4 Mnenja CON/2019/8 in odstavek 3.2.4 Mnenja CON/2019/27.  
30  Glej na primer odstavek  2.2.4 Mnenja CON/2019/8 in odstavek 3.2.4 Mnenja CON/2019/27.  
31 Glej odstavek 3.2.6 Mnenja CON/2019/27.  
ECB -PUBLIC  
7 in kupci kreditov ter kreditnim institucijam povzročil nesorazmerne operativne stroške. Ker te 
kreditne institucije nimajo več dostopa do dokumentacije o pr enesenih kreditih, bi bilo morda 
nemogoče opraviti preračune in pripraviti dokumentacijo, kakor zahteva predlog zakona.  
3.6.8  ECB tudi ugotavlja, da predlog zakona v primeru prenosa terjatev iz naslova kreditov v švicarskih frankih od kreditnih institucij zahtev a, da te kredite prestrukturirajo za obdobje od črpanja kredita 
do prenosa. Predlog zakona pa ne predvideva prestrukturiranja kreditov za obdobje po prenosu.  
3.6.9  V predlogu zakona je torej treba skrbno uravnotežiti koristi vzpostavitve dobro delujočih sekundar nih trgov za nedonosna posojila in potrebo po zaščiti dolžnikov
32. Poleg tega bi predlogu 
zakona koristila temeljita ocena učinka, ki bi vključevala učinke na pomembne in manj pomembne kreditne institucije.  
3.7 Učinki na finančno stabilnost  
3.7.1  ECB je že večkrat izpostavila tveganja, povezana s krediti v tujih valutah
33. Zlasti so krediti v tujih 
valutah pomenili veliko tveganje za finančno stabilnost v več državah članicah34, v katerih je delež 
kreditov v tujih valutah relativno visok. V tej zvezi ECB izpostavlja analizo Evropskega odbora za sistemska tveganja o teh tveganjih v Priporočilu ESRB/2011/1.  
3.7.2  Iz podatkov Banke Slovenije je razvidno, da je stanje kreditov gospodinjstvom v švicarskih frankih 
največji delež doseglo oktobra 2008, ko je predstavljalo 34,7 % stanovanjskih kreditov in 8,5 % 
potrošniških kreditov. Ne glede na to se zdi, da so bili skupni portfelji kreditov gospodinjstvom v 
primerjavi z ostalimi portfelji bank kakovostnejši, kar se kaže v sorazmerno majhnem deležu 
nedonosnih posojil. Od takrat se je delež vseh kreditov, nominiranih v švicarskih frankih, močno znižal
35. Trenutno krediti, nominirani v švicarskih frankih, ne povzročajo sistemskih tveganj in ne 
ogrožajo finančne stabilnosti. Kakor pa je bilo že omenjeno, se pričakuje, da bi imelo izvajanje 
predloga zakona negativne finančne posledice za slovenski bančni sektor, zato bi lahko negativno 
vplivalo na dobičkonosnost in kapital slovenskih kreditnih institucij. Zlasti lahko določba, da mora 
kreditodajalec v roku 30 dni kreditojemalcu vrniti morebitno preplačilo, če so bile že poplačane vse 
obveznosti iz kreditne pogodbe po spremembah v skladu z valutno kapico, pomeni znaten pritisk 
na prihodke kreditnih institucij.  
3.7.3  Kakor je ECB že poudarila z vidika dolgoročnih učinkov na finančno stabilnost36, je treba pri 
uvajanju ukrepov v zvezi s prestrukturiranjem kreditov v t ujih valutah vedno upoštevati pošteno 
porazdelitev bremena med vse deležnike, da se prepreči moralno tveganje v prihodnosti37. Predlog 
zakona določa, da ne glede na velikost nihanja menjalnega tečaja kreditojemalec vedno krije prvih 
 
32  Glej odstavek 2.2.3 Mnenja CON/2018/31 in odstavek  3.2.7 Mnenja CON/2019/27.  
33  Glej zlasti pregled finančne stabilnosti ( Financial Stability Review ) ECB iz junija 2010 ter mnenja CON/2011/87, 
CON/2012/27,  CON/2014/59, CON/2014/72 in CON/2014/76 v zvezi s krediti v tujih valutah na Madžarskem; mnenja 
CON/2015/26, CON/2017/48 in CON/2017/9 v zvezi s krediti v tujih valutah na Poljskem, mnenji CON/2019/27 in 
CON/2018/21 v zvezi s krediti v tujih valutah v Slo veniji in Mnenje CON/2015/32 v zvezi s krediti v tujih valutah na 
Hrvaškem.  
34  Sicer ne kaže, da bi bila Slovenija tak primer.  
35  Trenutno  delež vseh kreditov, nominiranih v švicarskih frankih, znaša 1,2  % vseh kreditov gospodinjstvom in 
nefinančnim družba m. 
36  Glej na primer odstavek  3.3.2 Mnenja CON/2019/27.  
37  Glej na primer odstavek  3.3.2 Mnenja CON/2018/21 in odstavek  3.3.2 Mnenja CON/2019/27.  
ECB -PUBLIC  
8 5 % nihanja. Tako predl og omejuje izpostavljenost tveganju za kreditojemalca, ne pa za kreditne 
institucije, ki morajo sicer kriti tveganje nihanja menjalnega tečaja brez omejitev.  
3.8 Učinki na slovensko gospodarstvo 
Kakor je ECB že ugotavljala38, bi prestrukturiranje kreditov v šv icarskih frankih z učinkom za nazaj, 
kakor ga predvideva predlog zakona, lahko imelo negativne učinke, če bi povzročilo poslabšanje 
razpoloženja tujih in domačih vlagateljev ter zaupanja v sistem zaradi zaznanega zmanjšanja 
pravne varnosti in povečanja dež elnega tveganja.  
 
4. Prenos novih nalog na Banko Slovenije  
4.1 Nova naloga Banke Slovenije  
4.1.1  Predlog zakona na Banko Slovenije prenaša nalogo nadziranja postopkov prestrukturiranja, ki jih 
morajo izvesti kreditne institucije. Poleg tega imenuje Banko Slovenije za pristojni prekrškovni 
organ v primerih kršitev predloga zakona. Predlog zakona ne dol oča podrobneje, kaj ta naloga 
obsega. ECB razume, da bi morala Banka Slovenije v bistvu nadzirati skladnost kreditnih institucij 
z zahtevami predloga zakona, ki se nanašajo na prestrukturiranje njihovih zasebnih pogodbenih 
razmerij s posameznimi strankami v zvezi s krediti v švicarskih frankih. Banka Slovenije je bila 
imenovana za pristojni prekrškovni organ v zvezi s kršitvami predloga zakona v okviru opravljanja 
njenih nalog bonitetnega nadzora kreditnih institucij39, delno pa ima tudi obstoječo vlogo na 
področju varstva potrošnikov40. Vendar pa Banka Slovenije nima nobene primerljive odgovornosti 
v zvezi z nadzorom skladnosti kreditnih institucij z zakonskimi zahtevami glede prestrukturiranja 
zasebno izpogajanih kreditnih pogodb z njihovimi strankami. Predlog zakona torej na Banko Slovenije prenaša novo nalogo.  
4.1.2  Kot je ECB že poudarila v zvezi s prejšnjima predlogoma zakonov
41, je treba predlagani prenos 
novih nalog na nacionalno centralno banko (NCB) v Evropskem sistemu centralnih bank (ESCB) 
oceniti z vid ika prepovedi denarnega financiranja iz člena 123 Pogodbe. Za potrebe te prepovedi 
člen 1(1)(b)(ii) Uredbe Sveta (ES) št.  3603/9342 opredeljuje „druge vrste kreditov“ med drugim kot 
„vsa financiranja obveznosti javnega sektorja nasproti tretjim osebam“.  
4.1.3  Zagotavljanje, da države članice izvajajo trdno proračunsko politiko, je eden od ključnih ciljev 
prepovedi denarnega financiranja, ki se ne sme zaobiti43. Zato se NCB ne sme zadolžiti za 
financiranje ukrepov, za katere so običajno odgovorne države članice ter ki se financirajo iz njihovih 
proračunskih virov in ne iz NCB. Da bi lahko presodili, kdaj gre za financiranje obveznosti javnega 
sektorja nasproti tretjim osebam, ki se lahko prevede kot zagotavljanje centralnobančnega financiranja zunaj okvira nalog centralne banke, je treba v posameznem primeru oceniti, ali je 
naloga, ki naj bi jo opravljala NCB, naloga centralne banke ali naloga države, tj. naloga v okviru 
 
38  Glej na primer odstavek  3.4.1 Mnenja CON/2018/21 in odstavek  3.4.1 Mnenja CON/2019/27.  
39  403. člen Zakona o bančništvu (Uradni list RS, št.  92/21 in 123/21  – ZBNIP).  
40  Glej Zakon o potrošniških kreditih.  
41  Glej na primer odstavek  4.1.2 Mnenja CON/2018/ 21 in odstavek  4.1.2 Mnenja CON/2019/27.  
42  Uredba Sveta (ES) št.  3603/93 z dne 13.  decembra 1993 o opredelitvi pojmov za uporabo prepovedi iz členov 104 
in 104b(1) Pogodbe (UL L 332, 31.12.1993, str.  1). 
43  Člen 123 Pogodbe prav tako prispeva k cilju ohranjanja stabilnosti cen in utrjuje neodvisnost centralnih bank.  
ECB -PUBLIC  
9 odgovornosti držav članic. Z drugimi besedami, vzpostavljena morajo biti ustrezna varovala, s 
katerimi se zagotovi, da se ne zaobide ohranjanje trdne proračunske politike držav članic kot cilj 
prepovedi denarnega financiranja.  
4.1.4  Svet ECB je v okviru proste presoje pri izvajanju naloge na podlagi člena 271(d) Pogodbe in 
člena 35.6 Statuta Evropskega sis tema centralnih bank in Evropske centralne banke (v nadaljnjem 
besedilu: Statut ESCB), da zagotavlja, da NCB spoštujejo obveznosti iz Pogodbe, odobril tovrstna 
varovala v obliki naslednjih meril za ugotavljanje, kaj se lahko šteje, da sodi v okvir obveznos ti 
javnega sektorja v smislu člena 1(1)(b)(ii) Uredbe (ES) št.  3603/93, ali, z drugimi besedami, kaj 
predstavlja nalogo države.  
Prvič, naloge centralne banke so zlasti tiste naloge, ki so povezane z nalogami, ki so bile prenesene na ECB in NCB s Pogodbo in Statutom ESCB. Te naloge so opredeljene predvsem v členu 127(2), 
(5) in (6) in členu 128(1) Pogodbe ter členu 22 in členu 25.1 Statuta ESCB.  
Drugič, ker člen 14.4 Statuta ESCB omogoča, da NCB opravljajo „druge funkcije“, nove naloge, tj. naloge, ki niso povezane z nalogami, ki so bile prenesene na ECB in NCB, niso same po sebi 
izključene. Vendar pa je treba nove naloge, ki jih opravlja NCB in niso običajne naloge NCB ali se 
očitno izvajajo v imenu in izključnem interesu države ali drugih subjektov javnega sektorja, šteti za 
naloge države.  
Tretjič, pomembno merilo za določitev, da nova naloga ni običajna naloga NCB ali se očitno izvaja 
v imenu in izključnem interesu države ali drugih subjektov javnega sektorja, je vpliv te naloge na 
institucionalno, fi nančno in osebno neodvisnost te NCB.  
Upoštevati je treba zlasti naslednje vidike:  
(a) ali zaradi opravljanja nove naloge nastaja nasprotje interesov v razmerju do obstoječih nalog centralne banke, ki ni ustrezno obravnavano, in ali nova naloga teh obstoječih nalog centralne 
banke nujno ne dopolnjuje. V primeru nasprotja interesov med obstoječimi in novimi nalogami 
je treba vzpostaviti zadostna varovala za omejitev tega nasprotja. Medsebojnega 
dopolnjevanja nove naloge in obstoječih nalog centralne banke se ne s me razlagati široko, da 
to ne privede do nastanka neskončne verige pomožnih nalog. Tako dopolnjevanje je treba proučiti v povezavi s financiranjem teh nalog;  
(b) ali je opravljanje nove naloge brez novih finančnih virov nesorazmerno s finančnimi ali 
organizaci jskimi zmožnostmi NCB in lahko negativno vpliva na zmožnost pravilnega 
opravljanja obstoječih nalog centralne banke;  
(c) ali opravljanje nove naloge sodi v institucionalno ureditev NCB ob upoštevanju vidikov 
neodvisnosti centralne banke in odgovornosti;  
(d) ali zaradi opravljanja nove naloge nastajajo znatna finančna tveganja;  
(e) ali opravljanje nove naloge člane organov odločanja NCB izpostavlja političnim tveganjem, ki so nesorazmerna ter lahko tudi vplivajo na njihovo osebno neodvisnost in zlast i na jamstvo 
mandata, določeno v členu 14.2 Statuta ESCB.  
4.1.5  Na podlagi zgoraj navedenih meril je v naslednjih odstavkih ocenjeno, ali je nova naloga Banke 
Slovenije skladna s prepovedjo denarnega financiranja.  
ECB -PUBLIC  
10 4.2 Naloge, povezane z nalogami, ki so prenesene na ECB in NCB s Pogodbo in Statutom ESCB  
4.2.1  Kakor je ECB že ugotavljala44, nadziranje skladnosti kreditnih institucij z zahtevami predloga 
zakona glede prestrukturiranja zasebno izpogajanih kreditnih pogodb s potrošniki ni med temeljnimi 
nalogami centralne banke, ki so navedene v členu 127(2) ali (5) Pogodbe ali drugače prenesene 
na NCB s Statutom ESCB. Prav tako ta naloga ne sodi v okvir nadzornih nalog Banke Slovenije. 
Zato je treba prenos te naloge na Banko Slovenije skrbno oceniti, da se ugotovi, ali ta nalog a 
predstavlja nalogo države in ali njeno financiranje sproža vprašanja v zvezi z denarnim 
financiranjem.  
4.3 Naloge, ki niso običajne naloge NCB  
4.3.1  Kakor je ECB že ugotavljala45, se nova naloga, ki se prenaša na Banko Slovenije, nanaša na 
nadziranje skladnosti kr editnih institucij z zahtevami predloga zakona glede prestrukturiranja 
zasebno izpogajanih kreditnih pogodb z njihovimi strankami. Lahko se razume, da je nova naloga 
Banke Slovenije delno povezana z varstvom potrošnikov.  
4.3.2  Kakor je ECB že ugotavljala46, je treba analizirati, ali ta nova naloga ni običajna naloga NCB. Kaže, 
da večini NCB tovrstne naloge niso bile dodeljene, je pa ECB ugotovila, da je v dveh državah 
članicah NCB dobila podobne naloge. Na Cipru47 in Madžarskem48 je NCB dobila naloge v zvezi z 
nadzorom skladnosti kreditnih institucij z zakonskimi zahtevami glede prestrukturiranja zasebnih 
kreditnih pogodb med kreditnimi institucijami in njihovimi strankami. V primeru Madžarske so te 
naloge vsebinsko podobne naloga m, ki se po predlogu zakona prenašajo na Banko Slovenije. 
Poleg tega so NCB na Hrvaškem49, v Češki republiki50, na Irskem51, v Italiji52 in na Slovaškem53 
dobile podobne nadzorne naloge, ki se nanašajo splošneje na varstvo potrošnikov in preglednost kreditnih pogodb. Glede na to in ob upoštevanju sedanjih vlog številnih NCB v ESCB v zvezi z 
 
44  Glej na primer odstavek  4.2.1 Mnenja CON/2018/21 in odstavek  4.2.1 Mnenja CON/2019/27.  
45  Glej odstavek 4.3.1 Mnenja CON/2018/21 in odstavek  4.3.1 Mnenja CON/2019/27.  
46  Glej odstavek 4.3.2 Mnenja CON/2018/21 in odstavek  4.3.2 Mnenja CON/2019/27.  
47  Central Bank of Cyprus ima pooblastila za sankcioniranje v zvezi s skladnostjo kreditnih institucij z omejitvami glede 
spreminjanja obrestnih mer pri kreditih, ki so določene v ciprskem zakonu  160(I)/1999, ter nadzorne naloge, ki se 
nanašajo tudi na civilnopravne vidike na področju plačilnih storitev in hipotekarnih kreditov. V povezavi z opravljanjem teh nalog lahko Central Bank of Cyprus tudi zahteva in pregleda zasebno izpogajane pogodbe med 
kreditnimi institucijami in njihovimi strankami.  
48  Magyar Nemzeti  Bank ima nadzorno vlogo v povezavi s skladnostjo kreditnih institucij z zakonskimi zahtevami glede 
pretvorbe potrošniških kreditov v tujih valutah, vključno s krediti v švicarskih frankih, kakor je opredeljeno v veljavnih 
zakonih (npr. v zakonu XXXVIII iz  leta 2014 in zakonu  XL iz leta 2014, kakor sta bila spremenjena z 
zakonom  LXXVIII iz leta 2014, zakonu XXVII iz leta 2014, zakonu  LII iz leta 2015 (o spremembi zakona XL iz leta 
2014) ter zakonu  CXLV iz leta 2015). Opravljanje teh nadzornih nalog obsega preverjanje skladnosti kreditnih 
institucij, kar vključuje tudi pregled zasebno izpogajanih pogodb med kreditnimi institucijami in njihovimi strankami. Glej Mnenje CON/2014/72.  
49  Hrvatska narodna banka pregleduje skladnost kreditnih institucij z zakonom o kreditnih institucijah, kar vključuje 
skladnost z notranjimi akti kreditnih institucij, ki urejajo razmerje z njihovimi strankami, sklenjenimi pogodbami in 
določbami predpisov o varstvu potrošnikov.  
50  Centralni banki Česká národní banka so bile dodeljene naloge v zvezi z varstvom potrošnikov, vključno z 
nadziranjem skladnosti nadzorovanih subjektov s prepovedjo nepoštenih poslovnih praks ter nadziranjem 
spoštovanja pravil glede diskriminacije potrošnikov in obveznosti obveščanja o cenah.  
51  Glej na primer odstavek  3.4.2 Mnenja CON/2017/12.  
52  Centralni banki Banca d’Italia so bile dodeljene naloge v zvezi z nadziranjem preglednosti pogodbenih pogojev 
bančnih in finančnih pogodb, ki jih sklenejo kreditne institucije in dajalci kreditov, ki niso kreditne inst itucije.  
53  Národná banka Slovenska ima pooblastila na področju varstva potrošnikov pri finančnih storitvah, ki vključujejo 
predhodno oceno nepoštenih poslovnih praks nadzorovanih subjektov in nesprejemljivih pogojev v pogodbah o 
opravljanju finančnih stor itev. Ta nadzor ne obsega reševanja sporov med nadzorovanimi subjekti in njihovimi 
strankami.  
ECB -PUBLIC  
11 varstvom potrošnikov na področju finančnih storitev54 se ne zdi, da bi bila nova naloga popolnoma 
neobičajna naloga NCB. Bi se pa štelo, da nova naloga ni običajna, če bi nadzorna vloga Banke 
Slovenije obsegala tudi reševanje sporov med pogodbenimi strankami, kar je običajno naloga sodišča
55. ECB razume, da predlog zakona tega ne predvideva.  
4.4 Naloge, ki se očitno izvajajo v imenu in izključnem interesu države 
4.4.1  Glede na obrazložitev predloga zakona je njegov namen uresničevanje ustavnega načela socialne 
države, sankcioniranje kršitev obveznosti v obligacijskih razmerjih ter z agotovitev pravnega varstva 
za številne potrošnike, ki so najeli kredite v švicarskih frankih56. Predlog zakona je torej namenjen 
za zagotavljanje varstva potrošnikov pri finančnih storitvah.  
4.4.2  Zaradi uporabe predloga zakona za nazaj ni jasno, ali bi predlog zakona dejansko zagotovil, da se 
izpolni cilj varstva potrošnikov pri finančnih storitvah. Tako ECB ne more izključiti tveganja, da bi 
Banka Slovenije pri izvajanju nadzornih funkcij delovala izključno v interesu drugega subjekta javnega prava.  
4.5 Ali zaradi opravljanja nove naloge nastaja nasprotje interesov v razmerju do obstoječih nalog 
centralne banke  
4.5.1  Kakor je ECB že ugotavljala
57, se lahko šteje, da nova naloga Banke Slovenije vsaj delno 
dopolnjuje njene druge obstoječe podobne nadzorne naloge in naloge v zvezi z varstvom 
potrošnikov. Tako kot pri drugih nalogah v zvezi z varstvom potrošnikov je treba vzpostaviti 
zadostne ukrepe za omejitev nasprotja interesov, s katerimi se zagotovi, da v tem primeru 
prevladajo vidiki nadzora.  
4.6 Ali je opravljanje nove naloge nesorazmerno s finančnimi ali organizacijskimi zmožnostmi Banke 
Slovenije  
4.6.1  Kakor je ECB že izpostavila58, načelo finančne neodvisnosti zahteva, da države članice svojih NCB 
ne spravijo v položaj, v katerem imajo nezadostna sredstva za opravljanje nalog, povezanih z 
ESCB, in nacionalnih nalog, in sicer z operativnega in finančnega vidika. Poleg tega mora v primeru dodelitve posameznih novih nalog NCB vsaka zadevna NCB imeti na voljo zadostne finančne in 
človeške vire, tako da se zagotovi, da se lahko te naloge opravljajo brez vpliva na finančne ali 
operativne zmožnosti NCB za opravljanje nalog ESCB. Da se zagotovi, da se ne poslabša 
zmožnost Banke Slovenije za opravljanje nalog, povezanih z ESCB, mora imeti Banka Slovenije 
na razpolago vire, ki jih potrebuje za opravljanje nalog po predlogu zakona.  
4.6.2  V tej zgodnji fazi je težko predvideti, koliko dodatnih virov bo Banka Slovenije potrebovala za 
opravljanje nove nadzorne naloge po predlogu zakona. Je pa verjetno, da bo morala Banka 
Slovenije izvajanju t e nove nadzorne naloge nameniti dodatne človeške, tehnične in finančne vire. 
To bi lahko pomenilo dodatno breme za obstoječe naloge centralne banke in nadzorne naloge, ki 
jih opravlja Banka Slovenije. Poleg tega bi bila lahko Banka Slovenije pri nadzornišk em 
 
54  Glej na primer odstavek  3.4.2 Mnenja CON/2017/12.  
55  Glej odstavek 4.3.2 Mnenja CON/2018/21 in odstavek  4.3.2 Mnenja CON/2019/27.  
56  Glej obrazložitev predloga zakona, str.  8, 9 in  11.  
57  Glej na primer odstavek  4.5.1 Mnenja CON/2018/21 in odstavek  4.5.1 Mnenja CON/2019/27.  
58  Glej na primer odstavek  4.6.1 Mnenja CON/2018/21 in odstavek  4.6.1 Mnenja CON/2019/27.  
ECB -PUBLIC  
12 ocenjevanju primernosti pravnih stroškov zadevnih kreditnih institucij izpostavljena tveganju izgube 
ugleda.  
4.6.3  Medtem ko morajo nadzorovani subjekti Banki Slovenije plačevati nadomestilo za opravljanje 
nadzornih nalog po Zakonu o potrošniških kreditih59, predlog zakona ne predvideva povračila 
stroškov Banke Slovenije zaradi opravljanja nove naloge. ECB poziva organ, ki se posvetuje, naj 
upošteva vpliv predloga zakona na vire Banke Slovenije ter sprejme ustrezne ukrepe za 
zagotovitev, da ne bo nikakor pri zadeto opravljanje centralnobančnih in nadzornih nalog Banke 
Slovenije.  
4.7 Ali opravljanje nove naloge sodi v institucionalno ureditev Banke Slovenije ob upoštevanju vidikov 
neodvisnosti centralne banke in odgovornosti  
4.7.1  Upoštevati je treba možen vpliv nove nal oge na institucionalno, finančno in osebno neodvisnost 
Banke Slovenije.  
4.8 Ali zaradi opravljanja nalog nastajajo znatna finančna tveganja  
4.8.1  Predlog zakona ne vsebuje posebnih določb o odgovornosti v zvezi z izvajanjem pooblastil Banke 
Slovenije po predlogu zak ona ali neizvajanjem teh pooblastil. Za morebitno odgovornost Banke 
Slovenije v zvezi z opravljanjem nove naloge bodo tako veljala pravila o odgovornosti za škodo, povzročeno v zvezi z izvajanjem javnih pooblastil, v skladu z Zakonom o bančništvu in splošna 
ureditev odgovornosti po slovenskem pravu. Kakor je ECB že ugotavljala
60, bi se splošna ureditev 
odgovornosti uporabljala tudi v zvezi z morebitno škodo zaradi odločitev Banke Slovenije v 
postopkih nadzora na podlagi predloga zakona, ki bi jih nato sodiš če razveljavilo.  
4.9 Ali opravljanje nove naloge člane organov odločanja Banke Slovenije izpostavlja nesorazmernim 
političnim tveganjem in vpliva na njihovo osebno neodvisnost  
4.9.1  Kakor je ECB že ugotavljala61, bi bilo zaradi občutljivosti tematike in velike pozor nosti javnosti, ki 
je je v Sloveniji deležno prestrukturiranje kreditov v švicarskih frankih, treba upoštevati, ali bi zaradi 
opravljanja nove naloge lahko prišlo do nesorazmernega političnega tveganja ali vpliva na osebno 
neodvisnost članov organov odloča nja Banke Slovenije.  
4.9.2  V tej zvezi bi lahko proučili možnost, da bi to nalogo prenesli na ločeno državno agencijo, ki bi ji 
Banka Slovenije glede na strokovno znanje in izkušnje s slovenskim bančnim sektorjem lahko 
zagotavljala tehnično podporo.  
4.10 Sklep  
Nova n aloga Banke Slovenije, ki se nanaša na nadziranje skladnosti kreditnih institucij z zahtevami 
predloga zakona glede prestrukturiranja zasebno izpogajanih kreditnih pogodb med kreditnimi 
institucijami in njihovimi strankami, se lahko šteje za nalogo central ne banke. Ker pa nova naloga, 
ki se s predlogom zakona prenaša na Banko Slovenije, ne sme negativno vplivati na njeno 
zmožnost za opravljanje nalog NCB ali nalog, povezanih z ESCB, je treba skrbno upoštevati vpliv 
te naloge na operativne zmožnosti Banke Sl ovenije. Poleg tega bi bilo treba skrbno upoštevati, ali 
 
59  Glej 79.  člen Zakona o potrošniških kreditih.  
60  Glej odstavek 4.8.1 Mnenja CON/2018/21 in odstavek  4.8.1 Mnenja CON/2019/27.  
61  Glej odstavek 4.9.1 Mnenja CON/2018/21 in odstavek  4.9.1 Mnenja CON/2019/27.  
ECB -PUBLIC  
13 bi zaradi opravljanja nove naloge lahko prišlo do nesorazmernega političnega tveganja ali vpliva 
na osebno neodvisnost članov organov odločanja Banke Slovenije62. 
 
To mnenje bo objavljeno na spletni strani EUR -Lex. 
  
V Frankfurtu na Majni, 26. novembr a 2021  
 
[podpis]  
 
Predsednica ECB  
Christine LAGARDE  
 
62  Glej odstavek 4.10.1 Mnenja CON/2018/21 in odstavek  4.10.1 Mnenja CON/2019/27.