[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 23.1.2007

SEC(2007) 72 konč.

Priporočilo

MNENJE SVETA

v skladu s členom 9(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnitvi konvergenčnega programa Slovaške, 2006–2009

(predložila Komisija)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

SPLOšNO OZADJE

Pakt stabilnosti in rasti, ki je začel veljati 1. julija 1998, temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje razmer za stabilnost cen in za močno trajnostno rast, ki pospešuje ustvarjanje delovnih mest. Reforma Pakta iz leta 2005 je potrdila njegovo koristnost pri utrjevanju proračunske discipline, je pa poskusila okrepiti njegovo učinkovitost in gospodarsko podlago ter zavarovati dolgoročno vzdržnost javnih financ.

Uredba Sveta (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1], ki je del Pakta stabilnosti in rasti, določa, da morajo države članice Svetu in Komisiji predložiti programe stabilnosti ali konvergenčne programe ter njihove letne dopolnitve (države članice, ki so že sprejele enotno valuto, predložijo programe stabilnosti ali njihove dopolnitve, države članice, ki je še niso sprejele, predložijo konvergenčne programe oziroma njihove dopolnitve). Prvi konvergenčni program Slovaške je bil predložen maja 2004. V skladu z Uredbo je Svet na podlagi priporočila Komisije in po posvetovanju z Ekonomsko finančnim odborom podal mnenje 5. julija 2004. V skladu z istim postopkom Komisija oceni dopolnitve programov stabilnosti in konvergenčnih programov, preuči jih prej navedeni odbor, po potrebi pa jih preuči še Svet.

OZADJE OCENE NOVEGA PROGRAMA

Komisija je preučila najnovejšo dopolnitev konvergenčnega programa Slovaške, predloženo 1. decembra 2006, in sprejela priporočilo za zadevno mnenje Sveta (glej okvir z glavnimi točkami ocene).

Kot ozadje za oceno proračunske strategije v novem konvergenčnem programu naslednji odstavki povzemajo:

1. gospodarsko in proračunsko uspešnost zadnjih desetih let,

2. stanje države pri korektivnem delu Pakta stabilnosti in rasti (postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem),

3. najnovejšo oceno stanja države pri preventivnem delu Pakta stabilnosti in rasti (povzetek mnenja Sveta o predhodni dopolnitvi konvergenčnega programa) in

4. oceno Komisije o nacionalnem programu reform iz oktobra 2006.

Nedavna ekonomska in proračunska uspešnost

Slovaška je uživala močno gospodarsko rast v zadnjih desetih letih. Vendar se niso izboljšali niti položaj na trgu dela niti regionalne razlike. Kljub temu da so se rezultati na trgu dela leta 2005 končno začeli izboljševati, je bila stopnja zaposlenosti s 54,2 % še vedno precej pod ciljem lizbonske strategije, ki znaša 70 %. Stopnja brezposelnosti je bila druga najvišja v EU in je leta 2005 znašala 16,3 %, zlasti je prizadela mlado populacijo. Glede regionalnih razlik še ni opaziti nobenih sprememb. Cene energije imajo še naprej relativno močan vpliv na inflacijo po HICP na Slovaškem, tako da lahko ogrozijo konvergenco inflacije v državi v razmerju do euroobmočja, zlasti ob upoštevanju negotovosti cen nafte. Pokojninska reforma iz leta 2005 je ublažila pritisk, povezan s staranjem prebivalstva, na dolgoročno vzdržnost javnih financ.

Postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Slovaško

Svet je 5. julija 2004 odločil, da ima Slovaška na podlagi člena 104(6 ) čezmerni primanjkljaj. Istočasno je v skladu s členom 104(7) priporočil, naj se čezmerni primanjkljaj do leta 2007 zmanjša. Priporočeno je bilo zlasti, naj Slovaška do 5. novembra 2004 učinkovito ukrepa, da doseže ciljni primanjkljaj za leto 2005, da prizadevno izvaja ukrepe, predvidene v programu maja 2004, in pospeši fiskalno prilagajanje, če izvajanje strukturnih reform povzroči višjo rast od pričakovane v programu, zlasti z dodelitvijo vseh prihodkov, višjih od načrtovanih, za hitrejše zmanjšanje primanjkljaja.

Kot odgovor na priporočilo Sveta v skladu s členom 104(7) za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja najkasneje do leta 2007 je Komisija v Sporočilu Komisije z dne 22. decembra 2004, na podlagi takrat razpoložljivih podatkov in ukrepov, natančno opredeljenih v proračunu za leto 2005, zaključila, da je slovaška vlada učinkovito ukrepala za doseganje ciljnega primanjkljaja za leto 2005 do zastavljenega roka 5. novembra.

Ocena v mnenju Sveta o predhodnem programu

Svet je 24. januarja 2006 sprejel mnenje o predhodni dopolnitvi konvergenčnega programa, ki zajema obdobje 2005–2008. Svet je bil mnenja, da „program sledi poteku prilagoditve primanjkljaja iz priporočil Sveta na podlagi člena 104(7)“. Svet je Slovaško pozval, naj „(i) v okviru dobrih rezultatov in možnosti za rast okrepi prizadevanja za strukturno proračunsko prilagoditev, da se pospeši doseganje srednjeročnega cilja in (ii) utrdi zavezujoče srednjeročne zgornje meje odhodkov za institucionalne enote centralne ravni države“.

Ocena Komisije o nacionalnem programu reform oktobra 2006

Poročilo o izvajanju nacionalnega programa reform Slovaške, ki ga določa prenovljena lizbonska strategija za rast in delovna mesta, je bilo predloženo 13. oktobra 2006. Nacionalni program reform Slovaške kot ključne izzive ali prednostne naloge opredeljuje: razvijanje informacijske družbe, povečanje raziskav in razvoja ter inovacij, izboljšanje poslovnega okolja ter izboljšanje izobraževanja in zagotavljanja delovnih mest.

Ocena Komisije tega programa (sprejeta kot del letnega poročila o napredku [2] z decembra 2006) je pokazala, da Slovaška dobro napreduje pri izvajanju nacionalnega programa reform. Kljub temu izzivi in potreba po nadaljnjih ukrepih ostajajo, zlasti na področjih mikroekonomije in zaposlovanja.

Glede na ugotovljene močne in šibke točke se Slovaški priporoča, da sprejme ukrepe na področju: raziskav in razvoja ter inovacije, vseživljenjskega učenja in reform v izobraževanju ter aktivnih politik na trgu dela za najbolj občutljive skupine.

Okvir: glavne točke za oceno Kot določata člen 5(1) (za programe stabilnosti) in člen 9(1) (za konvergenčne programe) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97, ocena upošteva naslednje točke: ali so ekonomske predpostavke, na katerih temelji program, verjetne; srednjeročni proračunski cilj, ki ga je predložila država članica, in ali je potek prilagajanja za njegovo dosego ustrezen; ali ukrepi, sprejeti in/ali predlagani za upoštevanje teh prilagoditvenih poti, zadoščajo za uresničitev srednjeročnega cilja v okviru konjunkturnega cikla; ali so pri oceni prilagoditvenih poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja prizadevanja za usklajevanje večja v času dobrih gospodarskih razmer, medtem ko so lahko prizadevanja v času slabih gospodarskih razmer manjša, in ali si za države članice euroobmočja in MDT II zadevna država članica prizadeva za letno izboljšanje svojega proračunskega stanja, iz katerega so izločeni vplivi konjunkture ter enkratnih in začasnih ukrepov, z 0,5 % BDP kot merilom za dosego srednjeročnega proračunskega cilja; izvajanje večjih strukturnih reform, ki imajo neposredne dolgoročne učinke na prihranek pri izdatkih (vključno s spodbujanjem potencialne rasti) in torej preverljiv učinek na dolgoročno vzdržnost javnih financ (pod pogojem, da se glede referenčne vrednosti 3 % BDP ohrani ustrezna varnostna rezerva in se pričakuje vrnitev proračunskega stanja v programskem obdobju na srednjeročni proračunski cilj), in sicer pri določanju prilagoditvenih poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja (za države članice, ki ga še niso dosegle) ali pri odobritvi začasnega odklona od srednjeročnega proračunskega cilja (za države članice, ki so ga dosegle), pri tem pa se nameni posebna pozornost pokojninskim reformam, ki uvajajo večstebrni sistem, ki vključuje obvezen, v celoti naložbeni pokojninski steber; ali so ekonomske politike zadevne države članice skladne s širšimi smernicami ekonomskih politik. Verjetnost makroekonomskih predpostavk programa se oceni glede na napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 in tudi z uporabo skupno dogovorjene metodologije za ocenjevanje potencialnih rezultatov in ciklično prilagojenih saldov. Skladnost s širšimi smernicami ekonomskih politik se oceni na podlagi širših smernic ekonomskih politik na področju javnih financ, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005–2008. Pri oceni se preučijo tudi: razvoj deleža dolga in obeti za dolgoročno vzdržnost javnih financ, ki jim je treba posvečati „zadostno pozornost pri nadzoru proračunskih stanj“ v skladu s poročilom Sveta z dne 20. marca 2005 o „Izboljšanju izvajanja Pakta stabilnosti in rasti“. Sporočilo Komisije z dne 12. oktobra 2006 določa pristop k oceni dolgoročne vzdržnosti javnih financ[3]; stopnja integracije z nacionalnim programom reform, ki ga predložijo države članice v skladu z lizbonsko strategijo za rast in delovna mesta. V spremni opombi Evropskemu svetu z dne 7. junija 2005 o širših smernicah ekonomskih politik za obdobje 2005–2008 je Svet Ecofin navedel, da morajo biti nacionalni programi reform skladni s programi stabilnosti in konvergenčnimi programi; skladnost s kodeksom ravnanja[4], ki med drugim določa skupno strukturo in vrsto razpredelnic s podatki za programe stabilnosti in konvergenčne programe. |

- Priporočilo

MNENJE SVETA

v skladu s členom 9(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnitvi konvergenčnega programa Slovaške, 2006–2009

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[5] in zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

5. Svet je [27. februarja 2007] proučil dopolnitev konvergenčnega programa Slovaške, ki obravnava obdobje od 2006 do 2009.

6. Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da se bo rast realnega BDP povečala s 6,6 % leta 2006 na 7,1 % leta 2007 in nato padla na 5,5 % in 5,1 % v prihodnjih letih 2008 in 2009. Glede na trenutno razpoložljive podatke se zdi, da ta scenarij temelji na previdnih predpostavkah o rasti za leto 2006 in na uresničljivih predpostavkah o rasti v preostalem programskem obdobju. Videti je, da so v programu tudi napovedi glede inflacije stvarne.

7. Za leto 2006 je bil javnofinančni primanjkljaj v jesenski napovedi služb Komisije leta 2006 ocenjen na 3,4 % BDP, pri čemer je bila napoved iz predhodne dopolnitve konvergenčnega programa 4,2 % BDP. Boljši rezultat je posledica dosti večjega BDP in rasti zaposlovanja ter nižjih odhodkov za obresti in stroškov pokojninske reforme. Vendar so se nekateri dodatni prihodki, ki so nastali zaradi presenetljive rasti, porabili, namesto da bi se namenili za hitrejše zmanjšanje primanjkljaja.

8. Kot v predhodni dopolnitvi je glavni cilj srednjeročne proračunske strategije novega programa doseganje dolgoročne vzdržnosti javnih financ do leta 2010, predvsem z doseganjem srednjeročnega cilja za proračunski položaj strukturnega salda (tj. ciklično prilagojen proračunski saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) v višini -0,9 % BDP. Glede na program se mora objavljeni primanjkljaj postopoma zmanjšati s 3,7 % BDP v letu 2006 na 1,9 % BDP v letu 2009, primarni primanjkljaj pa z 1,9 % BDP v letu 2006 na 0,2 % BDP v letu 2009. Predvidena javnofinančna konsolidacija temelji na omejitvi odhodkov glede na tekoče odhodke in odhodke iz kapitala (zmanjšanje deleža odhodkov za okoli 3,25 odstotne točke BDP), kar je manj kot popolna izravnava z upadanjem v deležu prihodkov (1,5 odstotne točke). V primerjavi s predhodno dopolnitvijo novi program na splošno potrjuje načrtovano prilagoditev na podlagi manj ugodnega makroekonomskega scenarija.

9. Načrtuje se, da se bo strukturni saldo, izračunan na podlagi skupno dogovorjene metodologije, izboljšal z okoli -3,5 % BDP v letu 2006 na okoli -2,5 % BDP v letu 2009. Tako kot v predhodni dopolnitvi je srednjeročni cilj za proračunsko stanje, predstavljen v programu, strukturni primanjkljaj malo pod 1 % BDP, ki ga program ne namerava doseči v programskem obdobju, temveč do leta 2010. Ker srednjeročni cilj presega najnižje merilo (primanjkljaj, ocenjen v višini okoli 2 % BDP), bi moral pri doseganju izpolniti cilj zagotovitve varnostne rezerve za preprečitev pojava čezmernega primanjkljaja. Srednjeročni cilj programa se nahaja v obsegu, določenem za države članice euroobmočja in MDT II v Paktu stabilnosti in rasti ter kodeksu ravnanja ter ustrezno odraža delež dolga in dolgoročno povprečno rast.

10. Tveganja za proračunske projekcije v programu so na splošno videti uravnotežena. Tveganja, ki izhajajo iz makroekonomskega scenarija, so na splošno nevtralna, medtem ko se zdi, da projekcije glede davkov na splošno temeljijo na previdnih predpostavkah. Predvidena javnofinančna konsolidacija temelji na omejitvi odhodkov, toda program ne zagotavlja niti zadostnih podatkov o ukrepih, ki bi to podpirali (po letu 2007) niti zavezujočega srednjeročnega okvira za odhodke. Po drugi strani je Slovaška v zadnjih letih dosegla dobre rezultate, ne glede na to, da sta doseganje proračunskih ciljev olajšala rast, ki je bila višja od pričakovane, in črpanje sredstev EU, ki je bilo nižje od pričakovanega.

11. Kot je predlagal Svet, se ob tej oceni tveganja proračunska naravnanost v programu zdi usklajena z zmanjšanjem čezmernega primanjkljaja do leta 2007. Vendar bi bilo mogoče okrepiti potek prilagoditve v strukturnem smislu v obdobju zmanjševanja, zlasti ob upoštevanju popravka predvidevanj rasti navzgor in obdobja ugodnih gospodarskih razmer. Videti je, da proračunska naravnanost v programu v prihodnjih letih ne zagotavlja dovolj varnostne rezerve, da se prepreči prekoračitev praga primanjkljaja v višini 3 % BDP ob običajnih makroekonomskih nihanjih. Zdi se celo nezadostna za zagotovitev, da se bo do leta 2010 dosegel srednjeročni cilj, kot je predviden v programu. Treba je okrepiti ritem prilagoditve za doseganje srednjeročnega cilja programa v letih po zmanjšanju čezmernega primanjkljaja, da bo skladen s Paktom stabilnosti in rasti, ki opredeljuje, da mora za države članice euroobmočja in MDT II merilo za letno izboljšanje strukturnega salda znašati 0,5 % BDP ter da mora biti prilagoditev višja v obdobju ugodnih gospodarskih razmer. Zlasti se med leti 2007 in 2009 pričakuje izboljšanje strukturnega salda le za okoli 0,75 % BDP, ko se pričakujejo ugodne gospodarske razmere .

12. Ocenjuje se, da je bruto javni dolg v letu 2006 dosegel 33,1 % BDP, kar je precej pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. Program predvideva, da se bo delež dolga v programskem obdobju zmanjšal za 3,4 odstotne točke.

13. Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva na Slovaškem je manjši, kot je povprečje v EU, odhodki za pokojnine, na katere vplivajo nedavne pokojninske reforme, se višajo bolj omejeno kot v večini drugih držav. Začetno proračunsko stanje predstavlja tveganje za vzdržnost javnih financ, tudi če se še ne upošteva dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva. Konsolidacija javnih financ tako prispeva k zmanjšanju tveganj glede vzdržnosti javnih financ. Na splošno je Slovaška izpostavljena srednjemu tveganju, kar zadeva vzdržnost javnih financ.

14. Konvergenčni program ne vsebuje kvalitativne ocene splošnega učinka poročila o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2006 v okviru srednjeročne davčne strategije. Vendar pa zagotavlja nekatere informacije glede neposrednih proračunskih stroškov ali prihrankov bistvenih reform, ki so predvidene v nacionalnem programu reform, in zdi se, da proračunske napovedi upoštevajo učinek na javne finance, ki ga imajo vsi ukrepi, navedeni v nacionalnem programu reform. Ukrepi na področju javnih financ, predvideni v konvergenčnem programu, niso popolnoma skladni z ukrepi, predvidenimi v nacionalnem programu reform. Zlasti pa se, z izjemo izobraževanja, prednostni odhodki iz programa razlikujejo od ključnih izzivov iz nacionalnega programa reform. Poleg tega iz proračuna za leto 2007 in iz konvergenčnega programa ni vidna znatna podpora izobraževanju, ki je predvidena v nacionalnem programu.

15. Proračunska strategija v programu je na splošno skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005–2008.

16. Kar zadeva zahteve po podatkih, določenih v kodeksu ravnanja za programe stabilnosti in konvergenčne programe, vsebuje program vse obvezne in večino neobveznih podatkov[6].

Splošni zaključek je, da je program je v skladu z zmanjšanjem preseženega primanjkljaja do leta 2007, vendar po tem letu predvideva omejeno napredovanje k srednjeročnemu cilju.

Ob upoštevanju zgornje ocene in priporočila v skladu s členom 104(7) z dne 5. julija 2004, se Slovaško poziva, da:

i) izkoristi dobre možnosti za rast, da se okrepi strukturna prilagoditev in leta 2007 zagotovi zmanjšanje čezmernega primanjkljaja z večjo rezervo in pospeši napredovanje k srednjeročnemu cilju ter

(ii) utrdi zavezujoče srednjeročne zgornje meje odhodkov za institucionalne enote centralne ravni države.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih projekcij

2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |

Realni BDP (spremembe v %) | KP dec. 2006 | 6,1 | 6,6 | 7,1 | 5,5 | 5,1 |

COM nov. 2006 | 6,0 | 6,7 | 7,2 | 5,7 | ni podatkov |

KP dec. 2005 | 5,1 | 5,4 | 6,1 | 5,6 | ni podatkov |

Inflacija po HICP (%) | KP dec. 2006 | 2,8 | 4,4 | 3,1 | 2,0 | 2,4 |

COM nov. 2006 | 2,8 | 4,5 | 3,4 | 2,5 | ni podatkov |

KP dec. 2005 | 2,2 | 1,5 | 2,2 | 2,5 | ni podatkov |

Proizvodna vrzel (v % potencialnega BDP) | KP dec. 20061 | -2,2 | -0,9 | 1,0 | 1,6 | 1,9 |

COM nov. 20065 | -2,0 | -0,7 | 1,1 | 1,6 | ni podatkov |

KP dec. 20051 | -1,6 | -1,1 | 0,1 | 0,8 | ni podatkov |

Javnofinančni saldo6 (v % BDP) | KP dec. 2006 | -3,1 | -3,7 | -2,9 | -2,4 | -1,9 |

COM nov. 2006 | -3,1 | -3,4 | -3,0 | -2,9 | ni podatkov |

KP dec. 2005 | -4,9 | -4,2 | -3,0 | -2,7 | ni podatkov |

Javnofinančni saldo6 (v % BDP) | KP dec. 2006 | -1,4 | -1,9 | -0,9 | -0,6 | -0,2 |

COM nov. 2006 | -1,4 | -1,7 | -1,1 | -0,9 | ni podatkov |

KP dec. 2005 | -3,1 | -2,3 | -1,1 | -0,8 | ni podatkov |

Ciklično prilagojeni saldo6 (v % BDP) | KP dec. 20061 | -2,4 | -3,4 | -3,2 | -2,9 | -2,5 |

COM nov. 2006 | -2,5 | -3,2 | -3,3 | -3,3 | ni podatkov |

KP dec. 20051 | -4,4 | -3,9 | -3,0 | -2,9 | ni podatkov |

Strukturni saldo2 (v % BDP) | KP dec. 20063 | -1,6 | -3,5 | -3,2 | -2,9 | -2,5 |

COM nov. 20064 | -1,7 | -3,3 | -3,3 | -3,3 | ni podatkov |

KP dec. 2005 | -3,6 | -3,9 | -3,1 | -2,9 | ni podatkov |

Bruto javni dolg6 (v % BDP) | KP dec. 2006 | 34,5 | 33,1 | 31,8 | 31,0 | 29,7 |

COM nov. 2006 | 34,5 | 33,0 | 31,6 | 31,0 | ni podatkov |

KP dec. 2005 | 33,7 | 35,5 | 35,2 | 36,2 | ni podatkov |

Opombe: 1 Izračuni služb Komisije na podlagi podatkov iz programa. 2 Ciklično prilagojeni saldo (kot v prejšnjih vrsticah) brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. 3Enkratni in drugi začasni ukrepi iz programa (0,8 % BDP v letu 2005; 0,1 % v letu 2006; vsi ukrepi imajo učinek zmanjševanja primanjkljaja). 4Enkratni in drugi začasni ukrepi iz napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 (0,9 % BDP v letu 2005 ter 0,1 % v letu 2006; vsi ukrepi imajo učinek zmanjševanja primanjkljaja). 5 Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 5,2 %, 5,3 %, 5,3 % in 5,2 %v tem zaporedju v obdobju 2005–2008. 6Od oktobra 2006 Slovaška izvaja odločitev Eurostata z dne 2. marca 2004 o razvrstitvi pokojninskih sistemov, ki se financirajo iz drugega stebra. Javnofinančni podatki iz predhodne posodobitve so prilagojeni tako, da se omogoči primerjava z novo dopolnitvijo in napovedjo služb Komisije iz jeseni 2006. Vir: Konvergenčni program (KP); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 (COM); izračuni služb Komisije. |

[1] UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Sporočilo Komisije spomladanskemu zasedanju Evropskega sveta, „Izvajanje prenovljene lizbonske strategije za rast in delovna mesta – Leto uresničevanja“, 12.12.2006, COM(2006) 816.

[3] Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu „Dolgoročna vzdržnost javnih financ v EU“, 12.10.2006, COM(2006) 574 konč. in Generalni direktorat za gospodarske in finančne zadeve pri Evropski komisiji (2006), „The long-term sustainability of public finances in the European Union“, European Economy št. 4/2006.

[4] „Posebnosti izvajanja Pakta stabilnosti in rasti ter smernice za obliko in vsebino programov stabilnosti in konvergence “, ki jih je 11. oktobra 2005 potrdil Svet Ecofin.

[5] UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[6] Ni podatkov za javnofinančne odhodke glede na njihov namen za leto 2009.