P6_TA(2005)0260

Informacijska družba

Resolucija Evropskega parlamenta o informacijski družbi (2004/2204(INI))

Evropski parlament,

- ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "H globalnemu partnerstvu v informacijski družbi: Spremljanje ženevskega vrha (WSIS)" (KOM(2004)0111),

- ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 9. in 10. decembra 2004 (15472/04),

- ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "H globalnemu partnerstvu v informacijski družbi: Udejanjanje ženevskih načel" (KOM(2004)0480),

- ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 8. in 9. marca 2004 (6606/04),

- ob upoštevanju izjave o načelih in akcijskega načrta Svetovnega vrha o informacijski družbi (WSIS), sprejetih 12. decembra 2003 v Ženevi,

- ob upoštevanju resolucije Unesca 32C/34 z dne 17. oktobra 2003 o zaželjenosti oblikovanja mednarodnega normativnega instrumenta za kulturno raznolikost,

- ob upoštevanju predhodne študije izvršnega odbora Unesca z dne 12. marca 2003 o tehničnih in pravnih vidikih glede zaželjenosti normativnega instrumenta za kulturno raznolikost,

- ob upoštevanju mnenja v obliki pisma, ki ga je predsednik Parlamenta posredoval predsednikoma Komisije in Sveta dne 26. novembra 2003,

- ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 5. junija 2003 (9686/03),

- ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "H globalnemu partnerstvu v informacijski družbi: Perspektive EU v okviru svetovnega vrha OZN o informacijski družbi" (KOM(2003)0271),

- ob upoštevanju splošne deklaracije Unesca o kulturni raznolikosti z dne 2. novembra 2001,

- ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

- ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in mnenja Odbora za kulturo in izobraževanje (A6-0172/2005),

A. ker srečanje WSIS v Tunisu ("Tuniški vrh"), ki se bo odvijal med 16. in 18. novembrom 2005, predstavlja drugo bistveno fazo za spodbujanje informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) kot dejavnika trajnostnega razvoja in skupne rasti, saj revščina ljudi ne prikrajša le za dobrine socialne vključenosti,

B. ker IKT predstavlja strateško orodje za politike držav ter privilegirano sredstvo za sodelovanje in raziskovanje vzajemnih koristi zahvaljujoč se akcijskemu načrtu med razvitimi državami, državami v vzponu in manj razvitimi državami,

C. ker lahko IKT doprinese k svetovnemu ravnovesju, kakor tudi k individualnemu napredku, s tem ko uresničuje razvojne cilje tisočletja,

D. ker Unescova odločitev, da sprejme konvencijo o kulturni raznolikosti, predstavlja ključno pobudo za boljšo vključenost v informacijsko družbo na podlagi zaščite raznolikosti kulturnega izražanja, mednarodnih kulturnih izmenjav in spodbujanja pluralizma,

E. ker mora biti informacijska družba odprta za vse, saj predstavljajo izobraževanje in usposabljanje, zdravje, raziskave in trgovina prednostna področja uporabe IKT, ki je blizu državljanom,

F. ker mora hitri razvoj IKT doprinesti h krepitvi demokracije in sodelovanja državljanov, da bi le-ti tako postali zainteresirane stranke in ne bi bili zgolj potrošniki,

G. ker bi se morala IKT razvijati v okviru neodvisnih regulativnih organov, kar zagotavlja dostopnost, svobodo izražanja in informiranja, kulturno raznolikost in večjezičnost,

H. ker Evropska unija črpa svojo učinkovitost iz usklajevanja med državami članicami ter iz pozitivnega sodelovanja Komisije v skladu s svojimi političnimi cilji in s svojimi obveznostmi do manj razvitih držav,

I. ker so IKT neločljiv del družbe, ki temelji na znanju in informacijah, kot je izraženo v lizbonski strategiji za Unijo ter Barcelonska izjava,

J. ker mora Unija igrati večjo vlogo pri ozemeljskemu in socialnemu zmanjševanju digitalne ločnice s pomočjo uspeha svojih notranjih politik ter z razvojem partnerstva, ki bo združil javne organe, podjetja in civilno družbo,

K. ker Unija razpolaga z instrumenti za boj proti digitalni ločnici: politika pomoči pri razvoju, mednarodno gospodarsko in znanstveno sodelovanje, institucije za financiranje (kakršna je Evropska investicijska banka (EIB)),

L. ker je EU s sprejetjem skupnega zakonodajnega okvira za elektronske komunikacije dokazala, da je odprt in konkurenčen trg ključnega pomena za spodbujanje investicij v nove storitve ter za zagotovitev hitrih povezav za sprejemljivo ceno,

M. ker je pravica do izobraževanja in dostopa do poklicnega in stalnega usposabljanja vključena v Listino temljnih pravic Evropske unije kot temeljna pravica,

1. pozdravlja obnovitev prizadevanj Sveta pri delovanju v smeri uspeha pri drugi fazi svetovnega vrha o informacijski družbi;

2. v celoti odobrava predloge, ki jih je oblikovala Komisija v ta namen, zlasti glede odločilne vloge za investicije prijaznega regulativnega okvira, aplikacij IKT na prednostnih področjih, vključno z e-vlado, pomena raziskav in inovacij ter prispevka IKT k razvoju, in pričakuje, da bo Komisija razvila strategijo, ki bo v skladu z globalnim akcijskim načrtom WSIS, o katerem se bo odločalo na Tuniškem vrhu;

3. poudarja, da:

- je dobra usklajenost med državami članicami EU olajšala sodelovanje Komisije pri postopku WSIS, zlasti delovne skupine za upravljanje svetovnega spleta,

- izkušnja Unije dovoljuje pozitiven prispevek k zakonodajnemu okolju, ki je naklonjeno uresničevanju akcijskega načrta WSIS;

4. poudarja, da:

- razvoj IKT lahko poveča digitalno ločnico v prid tistim, ki imajo dostop do njega in ga znajo uporabljati. To tveganje je treba vzeti v zakup pri vseh predlaganih dejavnostih tako, da jih prilagodimo regionalnim, nacionalnim ali lokalnim razmeram,

- ker IKT doprinašajo h konkurenčnosti in k dvigu ravni znanja in veščin, je primerno, da se posveti podobna pozornost gospodarskim in kulturnim vidikom razvijanja IKT, saj bo to koristilo zaposlovanju, podjetjem in socialni koheziji,

- posebno pozornost je treba nameniti morebitnim težavam, ki bi se lahko pojavile zaradi koncentracije mobilnih in internetnih storitev ter njihove vsebine; poziva Komisijo, da spremlja posledice te koncentracije,

- je treba individualni dostop razvijati do enake mere kot kolektivni dostop,

- mora e-vključenost temeljiti na dostopnosti, na ponudbi spletnih storitev (vlada, izobraževanje in stalno usposabljanje, zdravstvene storitve in trgovina) ter na poučevanju in učenju njihove uporabe. Osnovne in najbolj nepogrešljive storitve bi bile lahko po predhodnem dogovoru med partnerji brezplačne, brezplačne in odprtokodne programske opreme (FLOSS) bi lahko bile eno od sredstev za dostop do teh storitev;

5. poudarja:

- strateško vlogo, ki jo imajo raziskave in razvoj na vsakem koraku in na vseh ravneh postopka: razvoj in širitev novih tehnologij, postopki za primerjanje in ocenjevanje akcijskega načrta z vzpostavitvijo funkcije opazovalcev,

- dejstvo, da je treba vključiti med prednostne raziskave socialno-ekonomske študije, ki omogočajo oceno vpliva dostopa do IKT na ljudi in družbo,

- možnost, ki jo predstavljata trenutna priprava sedmega okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj ter povečanje sredstev, namenjenih za raziskave,

- pomen razvijanja lokalnih spretnosti in sposobnosti s podpiranjem računalniškega izobraževanja in raziskovalnega dela,

- potrebo po razvijanju podjetniških in inovacijskih zmogljivosti, ki državam omogočajo uporabo IKT za razvijanje storitev in sistemov kot neposredni odgovor na potrebe njihove družbe;

6. pozdravlja:

- poudarek, ki ga Komisija daje potrebi vseh držav po ustanovitvi neodvisnih regulativnih teles in potrebi po jasnem okviru konkurenčnega prava, v katerem lahko investitorji varno sodelujejo,

- pomen, ki ga daje krepitvi mednarodnih komunikacij, sodelovanju na področju sprejemanja predpisov in izmenjavi najboljših praks;

7. priporoča:

- da Unija in njene države članice pospešijo oblikovanje raziskovalnih omrežij IKT s pomočjo infrastrukturnih sredstev, kot je omrežje GEANT, s pomočjo centrov odličnosti ali tehnoloških platform ter omrežij izvedencev in izvajalcev izobraževanja in stalnega usposabljanja,

- aktivno politiko podpore uporabe skupnih, na informacijah temelječih, programov širjenja rezultatov raziskav na vseh področjih, kjer se izkažejo kot koristni, in ki so javno financirani,

- da se temu, kjer je to primerno, pridružijo javne odgovorne osebe in predstavniki civilne družbe ter zasebnega sektorja;

8. poziva Unijo in države članice, da:

- upoštevajo WSIS kot sredstvo za spodbujanje sodelovanja v tradicionalnih okvirih geografske in zgodovinske bližine (Sredozemlje, AKP, itd) ter kot možnost za novo sodelovanje z državami v razvoju,

- prednostno upoštevajo infrastrukturne in izobraževalne potrebe najmanj razvitih držav,

- spoštujejo lokalna in regionalna znanja in izkušnje pri sodelovanju na področju praks in vsebin,

- zagotovijo, da bodo prizadevanja EU prispevala k zagotavljanju ravnotežja med ekonomsko rastjo, konkurenčnostjo in zaposlovanjem na eni strani ter socialno in okoljsko trajnostjo na drugi,

- uporablja prilagodljive oblike odprtega javno-zasebnega partnerstva (regije, države, lokalne skupnosti, podjetja, združenja, nevladne organizacije) ter vključijo zasebne ali institucionalne vire financiranja, kot je EIB,

- z regulativnimi organi držav članic ustanovijo delovno skupino za pospeševanje učinkovitih integriranih in neodvisnih regulativnih modelov in da izmenjajo izkušnje o uspešnih ukrepih za odpiranje trga, ki spodbujajo investicije in znižujejo potrošniške cene;

- upoštevajo potrebo po ohranjanju kulturne raznolikosti pri načrtovanju upravljanja

9. z zanimanjem opaža vzpostavitev sklada za prostovoljno financiranje in poudarja, da sklad ne nadomešča potrebne razpoložljivosti že obstoječega ali bodočega financiranja;

10. predlaga razmislek o novih določilih z namenom optimizacije sredstev, ki jih prinašajo programi sodelovanja in Evropski razvojni sklad, kot je ponovna uporaba neporabljenih kreditov za obogatitev akcijskega načrta;

11. meni, da je razvoj upravljanja svetovnega spleta ključ do uspeha WSIS ter, da se mora vpisati v časovni razpored, ki je v skladu z izjavo o načelih in z akcijskim načrtom;

12. poudarja vseeno, da se mora ohraniti sistem mednarodnega in neodvisnega upravljanja interneta;

13. poudarja, da stabilnost in zanesljivost svetovnega spleta pogojujeta dostop do in vlaganje v IKT;

14. opozarja, da je izziv, povezan z razvijanjem informacijske družbe, uporaba informacijske in komunikacijske tehnologije za povečanje učinkovitega izvajanja standardov človekovih pravic na mednarodni, regionalni in nacionalni ravni;

15. poudarja, da so programi digitalne pismenosti bistveni za oblikovanje globalnega območja svobode in varnosti, v katerem državljani ne bodo le morebitni potrošniki informacij, ampak jim bodo zagotovljene tudi vse državljanske pravice; ugotavlja, da ima izobraževanje, vključno z izobraževanjem na področju človekovih pravic, osrednjo vlogo pri vključenosti v informacijsko družbo;

16. pričakuje, da bo Tuniški vrh:

- omogočil napredek pri skupni opredelitvi upravljanja svetovnega spleta in bolj predstavniškega načina organizacije držav partneric,

- na usklajen način obravnaval teme splošnega interesa, ki se nanašajo na upravljanje svetovnega spleta (poimenovanja domen, dodelitev naslovov), in okrepil mednarodno sodelovanje pri obravnavi vseh vidikov zlorabe svetovnega spleta (vključno z nezaželeno pošto) varnost in boj proti kibernetski kriminaliteti (vključno z otroško pornografijo), in poskuša omejiti pluralizem, svobodo izražanja in spoštovanje človekovih pravic,

- razjasnil odgovornosti javnosti, zlasti glede:

- upoštevanja intelektualne lastnine in kulturne raznolikosti pri oblikovanju nove upravljalske strukture,

- zagotavljanja nevtralnosti in interoperabilnosti tehnologij in digitalnih platform,

- spodbujanja tehnološke, gospodarske in kulturne izmenjave v okviru pravično urejene konkurence;

17. poziva Svet in Komisijo, da upoštevata priporočila Parlamenta in nadaljujeta z vključevanjem le-tega v spremljanje WSIS, za zagotavljanje dobre usklajenosti pričakovanj, ki jih je izrazila EU in njihovo izvajanje, zlasti na področju proračuna in politik Unije;

18. pozdravlja pobudo za konvencijo digitalnih mest W2i, spodbujano prek projekta Digitalna mesta, ki bo v Bilbau novembra 2005vendar poudarja, da bi bilo treba sprejeti tudi pobudo za oblikovanje digitalnih regij;

19. želi okrepiti sodelovanje evropske civilne družbe ob Tuniškem vrhu;

20. poudarja pomen sodelovanja zasebnega sektorja v postopkih WSIS;

21. poudarja, da je treba pospeševati sisteme inovacij in izobraževanja, programe vseživljenjskega učenja in pobude za e-učenje (za učitelje in študente) ter priporoča izrecno osredotočenost na izobraževanje, usposabljanje in orodja za oblikovanje vsebin, zlasti tistih, ki odražajo kulturno raznolikost;

22. poziva države članice, da ukrepajo v skladu s ciljem Unescovega programa "Izobrazba za vse do leta 2015" in se odzovejo na pozive Unicefa za večjo dodelitev sredstev za izobraževanje v paktu s prihodnjimi generacijami;

23. poudarja, da globalizacija povzroča tveganje v zvezi s spoštovanjem kulturne raznolikosti na področju jezikov in identitet, ter da lahko informacijska družba predstavlja tudi priložnost za spodbujanje medkulturnega dialoga preko globalnih omrežij;

24. naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

--------------------------------------------------