[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 21.9.2005

KOM(2005) 444 končno

2005/0189 (CNS)

Predlog

ODLOČBA SVETA

o posebnem programu, ki ga bo s pomočjo neposrednih ukrepov izvajalo Skupno raziskovalno središče v okviru sedmega okvirnega programa (2007 do 2011) Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom) za jedrske raziskave in usposabljanje

(predložena s strani Komisije)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. KONTEKST PREDLOGOV

Komisija je 6. aprila 2005 sprejela predlog[1] sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom) za jedrske raziskave in usposabljanje (2007 do 2011). Navedla je, da se bodo dejavnosti delile na dva posebna programa, ki ustrezata „posrednim“ ukrepom na področju raziskav fuzijske energije ter jedrske fisije in varstva pred sevanjem ter „neposrednim“ raziskovalnim dejavnostim Skupnega raziskovalnega središča na področju jedrske energije. Ta programa sta predmet zadevnih predlogov. Komisija bo predstavila tudi predloge s tem povezanih „pravil za udeležbo in razširjanje“.

Politični okvir in cilji so določeni v sporočilu „Oblikovanje ERP znanja za rast“[2].

Posebna programa sedmega okvirnega programa Euratoma sta v povezavi z nujnimi nacionalnimi ukrepi in ukrepi v industriji namenjena reševanju glavnih vprašanj in izzivov na tem področju raziskav v Evropi.

Finančna podpora na evropski ravni nudi priložnosti za povečanje odličnosti in učinkovitosti raziskav na način, ki ni mogoč na nacionalni ravni. Posebna programa sedmega okvirnega programa Euratom omogočata nadaljnjo konsolidacijo Evropskega raziskovalnega prostora na tem področju, saj dosegata kritično maso in strukture na novih področjih raziskav z novimi sredstvi in podpirata prost pretok idej, znanja in raziskovalcev.

Z izvajanjem posebnih programov se bo potencial ukrepov na evropski ravni, da povečajo odličnost pri raziskavah, izkoristil v največji možni meri. To vključuje prepoznavanje in podporo obstoječi odličnosti na tem področju v Evropski uniji, pa tudi ustvarjanje zmogljivosti za prihodnjo odličnost na področju raziskovanja.

Kjer bo mogoče, se bo vpliv posebnih programov povečal z dopolnjevanjem z drugimi programi Skupnosti, kot so na primer strukturni skladi. To je v skladu s pristopom, kateremu bo sledil posebni program ES „Zmogljivosti“, saj bo pomemben vidik posebnega programa Euratoma za posredne ukrepe tudi podpora raziskovalnim infrastrukturam, v tem primeru na posebnem področju jedrske znanosti in tehnologije.

2. PREDHODNO POSVETOVANJE

Pri pripravi teh predlogov je Komisija tako kot pri okvirnem programu upoštevala stališča, ki so jih v obsežnem posvetovanju izrazile druge institucije EU in države članice, pa tudi številne zainteresirane strani, vključno z znanstveno skupnostjo in industrijo. Poleg tega se predloga posebnih programov naslanjata na temeljito presojo vplivov, ki je bila narejena za predlog sedmega okvirnega programa[3], in rezultate petletnega ocenjevanja okvirnega programa[4].

3. PRAVNI VIDIKI

Zadevna predloga posebnih programov obsegata isto obdobje kot okvirni program (2007 do 2011), ki temelji na členu 7 Pogodbe Euratom. V skladu z drugim odstavkom tega člena se raziskovalni programi pripravijo za obdobje največ petih let. Tako obdobje trajanja zadevnih predlogov ne ustreza obdobju trajanja posebnih programov ES.

Komisija predlaga, da se v skladu s predvidenim zakonodajnim postopkom predvidi možnost obnovitve teh posebnih programov za obdobje od 2012 do 2013, v kolikor okoliščine temu ne nasprotujejo.

4. PORABA PRORAčUNSKIH SREDSTEV

V „zakonodajnem finančnem izkazu“, ki je priložen tej odločbi, so določene proračunske posledice ter človeški in upravni viri, pa tudi okvirne številke za obdobje od 2012 do 2013.

Komisija namerava ustanoviti izvajalsko agencijo in ji zaupati določene naloge, ki so potrebne za izvajanje posebnega programa posrednih ukrepov[5].

5. IZVAJANJE NA SKLADEN IN FLEKSIBILEN NAčIN

5.1. Prilagajanje novim potrebam in priložnostim

Bistvenega pomena je, da je izvajanje posebnih programov dovolj fleksibilno, da lahko ostanejo na čelu znanstvenega in tehnološkega razvoja na jedrskem področju na splošno in da upoštevajo nastajajoče industrijske, politične ali družbene potrebe. Pri posrednih ukrepih se bo to doseglo zlasti z delovnimi programi, ki se bodo s pomočjo odborov predstavnikov držav članic posodobili vsako leto in ki bodo določili teme za načrtovane pozive k oddaji predlogov. Če se pojavijo nove prednostne naloge, ki zahtevajo hiter odziv, so mogoče hitrejše spremembe, zlasti če te nove prednostne naloge izhajajo iz nepredvidenih političnih potreb.

To večletno načrtovanje programov bo odprto za širok obseg prispevkov, da bi zagotovili, da bodo podrte dejavnosti ohranile neposreden pomen za razvijajoče se raziskovalne potrebe industrije in politik EU na jedrskem področju. Enega izmed teh prispevkov bo zagotovila zunanja svetovalna skupina za energetiko, ustanovljena v okviru posebnega programa ES „Sodelovanje“, z učinkovitim multidisciplinarnim članstvom in ravnotežjem akademskih in industrijskih stališč.

Tehnološke platforme, ki naj bi se v bližnji prihodnosti uvedle na določenih tematskih področjih posebnih programov, bi lahko zagotovile dodatne zunanje prispevke.

Drugi forumi in skupine, npr. Evropski strateški forum za raziskovalno infrastrukturo (ESFRI), lahko Komisiji primerno svetujejo glede priložnosti in prednostnih nalog v zvezi z raziskovalnim sektorjem Euratoma.

5.2. Medsektorska vprašanja

Komisija bo zagotovila splošno skladnost pri izvajanju sedmega okvirnega programa Euratom. Delovni programi v okviru posebnih programov se bodo pregledovali na usklajen način, da se bodo lahko medsektorska vprašanja popolnoma upoštevala.

Odbori predstavnikov držav članic imajo tudi pomembno nalogo, da Komisiji pomagajo dosegati učinkovito skladnost in usklajenost izvajanja v in med posebnimi programi. To pomeni visoko raven usklajenosti med predstavniki različnih sestavov odborov znotraj držav članic.

Posebna pozornost bo posvečena tistim ukrepom, ki spadajo tako na področje Euratoma kot tudi posebnih programov ES, npr. uporabi naprednih reaktorjev pri proizvodnji vodika ali razvoju naprednih materialov. Če je možno glede na težave, ki izhajajo iz tega, da obstajata dva okvirna programa, ki spadata na področji različnih pogodb, se lahko na podlagi izkušenj, pridobljenih v okviru šestega okvirnega programa, izvedejo skupni pozivi.

Posebno pomembna so naslednja vprašanja, za katera so predvideni posebni ukrepi za usklajen pristop:

- Mednarodno sodelovanje: to je pomemben vidik programa Euratom. S strateškim pristopom se bo spodbujalo ukrepe na tem področju in obravnavalo posebna vprašanja, pri katerih gre za skupni interes in korist.

- Raziskovalne infrastrukture: potrebno je tesno sodelovanje s programom ES „Zmogljivosti“, da bi zagotovili podporo ključnim infrastrukturam za jedrske raziskave, ki se pri raziskavah splošno uporabljajo.

- Povezava s politiko Skupnosti : uredilo se bo vse potrebno za učinkovito usklajevanje znotraj služb Komisije, zlasti da bi zagotovili, da bodo dejavnosti še naprej ustrezale potrebam razvoja politik EU. V ta namen lahko skupine uporabnikov iz različnih služb Komisije, ki so pristojne za zadevne politike, pomagajo pri večletnem načrtovanju programov.

- Razširjanje in prenos znanja : potreba po uporabi rezultatov raziskav je pomembna lastnost posebnih programov, pri čemer je poseben poudarek na prenosu znanja med državami, med disciplinami in z akademskega področja v industrijo, tudi s pomočjo mobilnosti raziskovalcev.

- Znanost v družbi: ta dejavnost programa ES „Zmogljivosti“ ima tudi vzporednice v dejavnostih na jedrskem področju. Očitna je možnost za obe strani koristnega bogatenja na področjih, kot sta vodenje in vprašanja, povezana z zainteresiranimi stranmi, zlasti tista, ki so povezana s strinjanjem lokalnega prebivalstva glede spornih zmogljivosti.

6. POENOSTAVITEV IN METODE VODENJA

Zamisli iz delovnega dokumenta Komisije z dne 6. aprila 2005 in obširne razprave, ki so sledile temu dokumentu, bodo prispevale k znatni poenostavitvi pri izvajanju sedmega okvirnega programa. Mnogi izmed predlaganih ukrepov bodo predstavljeni v pravilih za udeležbo in razširjanje, predvsem za občutno skrajšanje upravnih postopkov ter poenostavitev shem financiranja in zahtev za poročanje.

V okviru dela posebnega programa za posredne ukrepe, namenjenega fisiji, bodo predlagane izboljšave, ki so primerljive s tistimi, ki so predvidene za ukrepe dela „Sodelovanje“ programa ES.

7. VSEBINA POSEBNIH PROGRAMOV

7.1. Jedrske raziskave in usposabljanje (posredni ukrepi)

Ta posebni program obsega naslednji tematski prednostni nalogi:

(i) Raziskave fuzijske energije: razvoj baze znanja za izgradnjo prototipskih reaktorjev za elektrarne, ki so varne, trajnostne, okoljsko odgovorne in gospodarno izvedljive, ter izgradnja mednarodnega termonuklearnega poskusnega reaktorja (ITER) kot pomemben korak na poti k temu cilju. Ta tematska prioriteta obsega naslednja področja dejavnosti:

- izgradnja reaktorja ITER,

- raziskave in razvoj za pripravo obratovanja reaktorja ITER,

- tehnološke dejavnosti za pripravo elektrarne DEMO,

- dolgoročne raziskovalne in razvojne dejavnosti,

- človeški viri, izobraževanje in usposabljanje,

- infrastrukture,

- odziv na nastajajoče in nepredvidene politične potrebe.

(ii) Jedrska fisija in varstvo pred sevanjem: spodbujanje varne uporabe in izkoriščanja jedrske fisije in drugih uporab sevanja v industriji in medicini. Ta tematska prednostna naloga obsega naslednja področja dejavnosti:

- ravnanje z radioaktivnimi odpadki,

- reaktorski sistemi,

- varstvo pred sevanjem,

- podpora in dostop do raziskovalnih infrastruktur,

- človeški viri in usposabljanje, vključno z mobilnostjo.

Na splošno ima ta posebni program močne elemente kontinuitete s prejšnjimi okvirnimi programi, saj gradi na dokazani dodani vrednosti evropske podpore te vrste. Poleg tega vsebuje pomembne novosti, ki zahtevajo poseben premislek glede izvajanja:

- Okrepljen pristop k usklajevanju nacionalnih raziskovalnih programov na področju jedrske fisije in varstva pred sevanjem.

- Skupna izvedba projekta ITER v mednarodnem okviru, ustanovitev skupnega podjetja za ITER v okviru Euratoma in nadaljnja krepitev usklajenosti integriranih evropskih raziskovalnih dejavnosti na področju fuzijske energije.

- Predviden je bolj ciljno usmerjen pristop k mednarodnemu sodelovanju znotraj vsake teme, pri čemer se v delovnih programih v skladu s strateškim pristopom k predvidenemu mednarodnemu sodelovanju določijo posebni ukrepi sodelovanja.

- V okviru vsake izmed tem se bo podprla komponenta, ki omogoča fleksibilen odgovor na nastajajoče potrebe in nepredvidene politične potrebe, izvajanje pa bo temeljilo na izkušnjah, pridobljenih pri ukrepih znanstvene pomoči politiki ter novih in nastajajočih znanstvenih in tehnoloških shemah, ki jih je uvedel šesti okvirni program, pa tudi na izkušnjah, pridobljenih na področju prihodnjih in nastajajočih tehnologij na področju IKT.

V času trajanja tega posebnega programa in predvidenega podaljšanja do leta 2013 se lahko pokažejo priložnosti za ustanovitev učinkovitega skupnega podjetja, na primer na področju ravnanja z radioaktivnimi odpadki[6]. Službe Komisije bodo Svetu ob ustreznem času predložile predloge za ustanovitev takih podjetij.

7.2. Skupno raziskovalno središče (neposredni ukrepi)

Skupno raziskovalno središče (JRC) bo pri izpolnjevanju svojih nalog upoštevalo notranji razvoj znotraj služb Komisije, pa tudi razvoj na evropski in svetovni ravni na jedrskem področju.

V ta namen se bo sistematično prizadevalo za krepitev sodelovanja Skupnega raziskovalnega središča z raziskovalnimi organizacijami držav članic.

V povezavi z Lizbonsko agendo in na zahtevo večine svojih zainteresiranih strani se bo Skupno raziskovalno središče močno posvečalo usposabljanju in upravljanju znanja. Nadaljevalo bo s svojimi dejavnostmi raziskav in tehnološkega razvoja na področjih, povezanih z ravnanjem z odpadki in vplivom na okolje.

Na področju jedrske varnosti so najpomembnejše spremembe odgovor na razvoj politik Skupnosti, nove potrebe, ki so jih izrazile službe Komisije, in na sodelovanje Skupnosti pri mednarodnih pobudah, kot je IV. generacija.

Skupno raziskovalno središče se z jedrsko varnostjo ukvarja 30 let, vendar se je mednarodni okvir v zadnjih letih močno spremenil in postavka o neširjenju postaja vedno bolj pomembna. Vendar notranji razvoj služb Komisije temelji tudi na neprekinjeni podpori Skupnega raziskovalnega središča na bolj tradicionalnih področjih.

8. OBLIKOVANJE ERP ZNANJA ZA RAST

Za nujni hitri napredek k gospodarstvu in družbi znanja so potrebne nove ambicije in učinkovitost evropskih raziskav. Vsi akterji v Evropski uniji imajo svojo vlogo – nacionalne vlade, raziskovalne družbe, industrija.

Vsi posebni programi, s katerimi se izvaja sedmi okvirni program (ES in Euratom), so usmerjeni v to, da ob razpoložljivih sredstvih čimbolj povečajo učinek in vpliv sredstev za raziskave na evropski ravni. Ključni vidiki so: poudarek na tematskih prednostnih nalogah ustreznih posebnih programov z dejavnostmi in sredstvi za izvajanje, usmerjenimi v izpolnjevanje teh ciljev; močna kontinuiteta; dosleden poudarek na podpiranju obstoječe odličnosti in ustvarjanju možnosti za bodočo odličnost pri raziskavah; usmerjeno in poenostavljeno upravljanje za zagotovitev prijaznosti do uporabnika in stroškovne učinkovitosti in taka notranja fleksibilnost, da okvirni program ustreza novim potrebam in priložnostim.

2005/0189 (CNS)

Predlog

ODLOČBA SVETA

o posebnem programu, ki ga bo s pomočjo neposrednih ukrepov izvajalo Skupno raziskovalno središče v okviru sedmega okvirnega programa (2007 do 2011) Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom) za jedrske raziskave in usposabljanje (Besedilo velja za EGP)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 7 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[7],

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta[8],

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[9],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) V skladu s členom 7 Pogodbe se Sklep Sveta št. /Euratom o sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za atomsko energijo za jedrske raziskave in usposabljanje (2007–2011) (v nadaljnjem besedilu „okvirni program“) izvaja s posebnimi programi, ki določijo podrobna pravila za njihovo izvajanje in trajanje ter predvidijo potrebna sredstva.

(2) Skupno raziskovalno središče (JRC) mora izvajati raziskave in usposabljanje, in sicer s tako imenovanimi neposrednimi ukrepi v okviru posebnega programa JRC, s katerim se izvaja okvirni program Euratom.

(3) Pri izpolnjevanju svojih nalog mora Skupno raziskovalno središče zagotoviti k uporabnikom usmerjeno znanstveno in tehnično podporo pri oblikovanju politike EU, zagotoviti podporo izvajanju in spremljanju obstoječih politik in se odzivati na nove politične zahteve. Da bi izpolnilo svojo nalogo, JRC izvaja visoko kakovostne raziskave.

(4) Pri izvajanju tega programa je treba dati poudarek spodbujanju mobilnosti in usposabljanja raziskovalcev ter inovacijam v Skupnosti. Skupno raziskovalno središče mora zlasti zagotavljati ustrezno usposabljanje na področju jedrske varnosti in zaščite.

(5) Sedanji posebni program se mora izvajati na prožen, učinkovit in pregleden način ter pri tem upoštevati ustrezne potrebe uporabnikov Skupnega raziskovalnega središča in politik Skupnosti ter zaščito finančnih interesov Skupnosti. Raziskovalne dejavnosti, ki se izvajajo v okviru programa, se morajo po potrebi prilagoditi tem zahtevam ter znanstvenemu in tehnološkemu razvoju, usmerjene pa morajo biti k doseganju znanstvene odličnosti.

(6) Za raziskovalne in razvojne dejavnosti, ki se izvajajo v okviru tega posebnega programa, morajo veljati tudi pravila okvirnega programa ES za udeležbo podjetij, raziskovalnih središč in univerz ter za razširjanje rezultatov raziskav (v nadaljnjem besedilu „pravila za udeležbo in razširjanje“), ki se nanašajo na neposredne ukrepe.

(7) Za izvajanje tega programa je poleg sodelovanja v okviru Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru ali pridružitvenega sporazuma smotrno mednarodno sodelovanje s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, zlasti na podlagi členov 2(h), 101 in 102 Pogodbe.

(8) V okviru dejavnosti širitve in povezovanja Skupno raziskovalno središče spodbuja vključevanje organizacij in raziskovalcev iz novih držav članic v svoje dejavnosti, zlasti pri izvajanju znanstvenih in tehnoloških elementov pravnega reda EU, pa tudi večje sodelovanje z organizacijami in raziskovalci iz držav pristopnic in držav kandidatk. Predvideno je tudi postopno odpiranje k sosednjim državam, predvsem na področju prednostnih tem evropske politike sosedstva.

(9) Raziskovalne dejavnosti, ki se izvajajo v okviru tega posebnega programa, morajo upoštevati temeljna etična načela, vključno s tistimi, ki so izražena v Listini Evropske unije o temeljnih človekovih pravicah.

(10) Skupno raziskovalno središče mora s konkurenčnimi dejavnostmi še naprej zagotavljati dodatne vire; ti vključujejo prispevek k posrednim ukrepom okvirnega programa, delo tretjih oseb in v manjši meri izkoriščanje intelektualne lastnine.

(11) Zagotoviti je treba dobro finančno upravljanje okvirnega programa in njegovo izvajanje na kar se da učinkovit in uporabnikom prijazen način ter tudi lahek dostop za vse udeležence, v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje finančne uredbe in vsemi prihodnjimi spremembami.

(12) Sprejeti je treba tudi ustrezne ukrepe za preprečevanje nepravilnosti in goljufij, prav tako pa je treba storiti vse potrebno za povračilo izgubljenih, nepravilno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje finančne uredbe in vsemi prihodnjimi spremembami, Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti[10], Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi[11], in Uredbo (ES) št. 1074/1999 Evropskega parlamenta in Sveta o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF)[12].

(13) Komisija mora pravočasno pripraviti neodvisno oceno v zvezi z dejavnostmi, ki se izvajajo v okviru tega programa.

(14) O znanstveni in tehnološki vsebini tega posebnega programa se je Komisija posvetovala z Znanstveno-tehničnim odborom in svetom guvernerjev Skupnega raziskovalnega središča –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen

Za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2011 se sprejme posebni program, ki ga bo z neposrednimi ukrepi na področju raziskav in usposabljanja izvajalo Skupno raziskovalno središče, v nadaljnjem besedilu „posebni program“.

Člen 2

Posebni program določa dejavnosti Skupnega raziskovalnega središča na jedrskem področju, ki podpirajo celoten obseg raziskovalnih dejavnosti, ki se izvajajo v nadnacionalnem sodelovanju na naslednjih tematskih področjih:

1. Ravnanje z jedrskimi odpadki, vpliv na okolje in temeljno znanje

2. Jedrska varnost

3. Jedrska zaščita

Cilji in splošne smernice navedenih dejavnosti so določeni v Prilogi.

Člen 3

V skladu s členom 3 okvirnega programa znaša znesek, potreben za izvajanje posebnega programa, 539 milijonov EUR.

Člen 4

4. Vse raziskovalne dejavnosti, ki se izvajajo v okviru posebnega programa, se izvedejo v skladu s temeljnimi etičnimi načeli.

5. Naslednja področja raziskovanja se ne financirajo v okviru tega programa:

6. raziskovalne dejavnosti, ki so prepovedane v vseh državah članicah,

7. raziskovalne dejavnosti, ki naj bi se izvajale v državi članici, kjer so takšne raziskovalne dejavnosti prepovedane.

Člen 5

8. Posebni program se izvaja z neposrednimi ukrepi, ki so določeni v Prilogi II k okvirnemu programu.

9. Za ta posebni program se uporabljajo pravila za udeležbo in razširjanje, ki se nanašajo na neposredne ukrepe.

Člen 6

10. Komisija za izvajanje posebnega programa izdela večletni delovni program, v katerem natančno določi cilje ter znanstvene in tehnološke prednostne naloge iz Priloge ter časovni razpored izvajanja.

11. Večletni delovni program upošteva ustrezne raziskovalne dejavnosti, ki jih izvajajo države članice, pridružene države ter evropske in mednarodne organizacije. Po potrebi se posodablja.

Člen 7

Komisija pripravi neodvisno oceno dejavnosti, ki se izvajajo na področjih posebnega programa, kakor jo določa člen 6 okvirnega programa.

Člen 8

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

PRILOGA – Program Euratom Skupnega raziskovalnega središča (JRC)

1. CILJ

Zagotoviti k uporabnikom usmerjeno znanstveno in tehnično podporo politiki EU, povezani z jedrsko energijo, zagotoviti podporo izvajanju in spremljanju obstoječih politik in se na prožen način odzivati na nove politične zahteve.

2. PRISTOP

Naloge Skupnega raziskovalnega središča so zagotoviti k uporabnikom usmerjeno znanstveno in tehnično podporo pri zasnovi, razvoju, izvajanju in spremljanju politik Skupnosti. Pri nalogah Skupnega raziskovalnega središča je poudarjena tudi zahteva, da JRC v tesnem sodelovanju z industrijo in drugimi telesi izvaja visoko kakovostne raziskovalne dejavnosti in razvija mreže z javnimi in zasebnimi institucijami v državah članicah. Obe razsežnosti sta prisotni pri vseh dejavnostih Skupnega raziskovalnega središča, vendar imata različen pomen; od neposredne podpore službam Komisije do temeljnih raziskav, ki se izvajajo na široki evropski ali mednarodni ravni.

Jedrske dejavnosti Skupnega raziskovalnega središče so usmerjene v izpolnjevanje zahtev iz Pogodbe Euratom na področju raziskav in razvoja in v podporo tako Komisiji kot tudi državam članicam na področju zaščitnih ukrepov in neširjenja, upravljanja z odpadki, varnosti jedrskih naprav in gorivnega ciklusa, radioaktivnosti v okolju in varstva pred sevanjem.

Cilj tega posebnega programa je razvijati in zbirati znanje, zagotoviti ključne znanstvene in tehnične podatke ter podporo varnosti/zaščiti in zanesljivosti, trajnosti in nadzoru jedrske energije, vključno z vidiki, povezanimi z inovativnimi/prihodnjimi sistemi. S sodelovanjem pri posrednih ukrepih okvirnega programa se bo poskušalo maksimalizirati komplementarnost z institucionalnim delovnim programom iz oddelka 3 v nadaljevanju.

Na jedrskem področju je trenutno eden izmed glavnih problemov izguba znanja, strokovnega znanja in zlasti tehnologije in inženiringa za ravnanje z radioaktivnimi snovmi in polji sevanja. Skupno raziskovalno središče bo še naprej delovalo kot evropsko referenčno središče za razširjanje informacij, usposabljanje in izobraževanje mladih znanstvenikov.

3. DEJAVNOSTI

3.1. Ravnanje z jedrskimi odpadki, vpliv na okolje in temeljno znanje

3.1.1. Opredelitev izrabljenega goriva, njegovo skladiščenje in odlaganje

Ravnanje z izrabljenim gorivom in z visoko aktivnimi jedrskimi odpadki vključuje kondicioniranje med prevozom, skladiščenje in odlaganje v geološke formacije. Glavni cilj je preprečiti uhajanje radionuklidov v biosfero za zelo dolgo obdobje. Zasnova, ocena in delovanje sistema umetnih in naravnih pregrad v ustreznem časovnem obdobju so ključnega pomena za dosego teh ciljev in so med drugim odvisni od obnašanja goriva.

Skupno raziskovalno središče si prizadeva pridobiti podatke o dolgoročnem obnašanju izrabljenega goriva in razviti metode za zanesljivo oceno umetnih sistemov s poudarkom na neoporečnosti paketov z radioaktivnimi odpadki in primerjavi meril za odločanje, ki temeljijo na oceni tveganja.

Laboratorijski eksperimenti o obnašanju goriva v reprezentativnih pogojih bodo zagotovili ustrezen prispevek k modelom za dolgoročno napovedovanje in omogočili njihovo validacijo. Skupno raziskovalno središče bo tudi sodelovalo pri različnih evropskih prizadevanjih za varno odlaganje odpadkov in aktivno podprlo prenos znanja med različnimi državami.

3.1.2. Ločevanje, pretvorba in kondicioniranje

Glavna izziva tega programa ostajata tako optimalizacija ločevanja goriva, pri katerem se ločijo dolgoživi radionuklidi, kot tudi proizvodnja in opredelitev varnih in zanesljivih goriv ali tarč za pretvorbo aktinidov.

Raziskovanju teh alternativnih metod za ravnanje z odpadki je še vedno posvečena velika pozornost, ker bi občutno zmanjšale dolgoročno nevarnost odlaganja odpadkov. Pri pretvorbi pridejo poleg posebnih objektov za zgorevanje aktinidov v poštev tudi hitri in termični reaktorji. Večina predlaganih konceptov za prihodnje reaktorske sisteme vključuje tako selektivno ločevanje radionuklidov.

Zaradi močnega zmanjšanja količine dolgoživih radionuklidov in občutnega zmanjšanja obsega zmogljivosti za odlaganje odpadkov bo razvoj inertnih matrik za kondicioniranje visoko aktivnih jedrskih odpadkov dolgoročno predstavljal ključno izboljšavo pri ravnanju z jedrskimi odpadki.

Skupno raziskovalno središče bo uporabljalo nove zmogljivosti za napredne procese ločevanja ter za proizvodnjo goriv in tarč (laboratorij za nižje aktinide – Minor Actinide Laboratory) na tem področju. Prav tako bo izvajalo testiranja s pomočjo obsevanja na tarčah in gorivih ter zagotavljalo osnovne jedrske podatke za pretvorbo. Nenazadnje se bo na podlagi študij korozije in izluževanja določila kemična obstojnost matrik za kondicioniranje aktinidov.

3.1.3. Temeljne raziskave aktinidov

Cilj temeljnih raziskav je zagotoviti osnovno znanje, da bi poglobili razumevanje fizikalnih procesov v jedrskih gorivih (od proizvajanja energije do ravnanja z odpadki) in so tesno povezane z usposabljanjem in izobraževanjem. Ukrepi v okviru temeljnih raziskav bodo umerjeni v termofizikalne lastnosti materialov, površinske lastnosti sistemov, ki vsebujejo aktinide, ter osnovne fizikalne in kemične lastnosti.

Objekti Skupnega raziskovalnega središča, kot na primer laboratorij uporabnikov aktinidov (Actinide User Laboratory), bodo še naprej gostili znanstvenike, zlasti z evropskih univerz.

3.1.4. Jedrski podatki

Zaradi predlaganih zasnov posebnih naprav za zgorevanje nižjih aktinidov in naprednih konceptov za proizvodnjo jedrske energije nastajajo nove zahteve po veliko bolj natančnih jedrskih podatkih.

Skupno raziskovalno središče bo izvajalo meritve jedrskih podatkov za ravnanje z jedrskimi odpadki. Zaradi najnovejšega tehnološkega razvoja so se zmogljivosti za merjenje močno izboljšale. Skupno raziskovalno središče podpira tudi pomembno prizadevanje pri razvoju temeljne jedrske teorije za simuliranje reakcij, ki niso eksperimentalno izvedljive.

Meroslovje radionukleidov dopolnjuje te dejavnosti z meritvami za izboljšanje podatkov o jedrskem razpadu cepljivih snovi in produktov fisije. Za validacijo teorij in modelov, na katerih temelji ureditev varstva pred sevanjem, so potrebni tudi natančni eksperimentalni podatki.

3.1.5. Medicinske aplikacije, ki temeljijo na jedrskih raziskavah

Iz jedrskih zmogljivosti Skupnega raziskovalnega središča in njegovega strokovnega znanja izhajajo številne uporabe v medicini. Temeljijo na raziskavah za proizvodnjo novih izotopov, razvoju kliničnih referenčnih materialov in podpori novim metodam za zdravljenje raka. Skupno raziskovalno središče namerava narediti te aplikacije dostopne za uporabo v bolnišnicah in farmacevtski industriji.

3.1.6. Merjenje radioaktivnosti v okolju

Skupno raziskovalno središče uporablja svoje strokovno znanje pri analizi sledi za potrditev radioaktivnih izpustov in emisij iz jedrskih naprav. Dejavnosti vključujejo tudi raziskave speciacije, vzorce poti v biosferi in radiotoksikologijo aktinidov. Zaradi nove dovoljene mejne vrednosti za radionuklide v živilih bo Skupno raziskovalno središče razvilo analitične tehnike in zagotovilo ustrezne referenčne materiale. V sodelovanju z nadzornimi laboratoriji iz držav članic se bo vzpostavila medlaboratorijska primerjava, da bi ocenili primerljivost sporočenih podatkov, pridobljenih s spremljanjem, in podprli uskladitev sistemov za merjenje radioaktivnosti.

3.1.7. Upravljanje znanja, usposabljanje in izobraževanje

Pomembno je, da nove generacije jedrskih znanstvenikov in inženirjev ohranjajo in poglabljajo znanje s področja jedrskih raziskav s pomočjo eksperimentov, rezultatov, razlag in veščin, pridobljenih v preteklosti. To velja zlasti za področja, kjer so se tridesetletne izkušnje z analizo zmogljivosti reaktorjev in njihovo varnostjo zgostile v kompleksna analitična orodja, kot so modeli in računalniške kode. Skupno raziskovalno središče bo prispevalo k temu, da bo to znanje hitro dostopno, ustrezno sistemizirano in dobro dokumentirano, poleg tega pa bo tudi podpiralo dejavnosti na področju visokošolskega izobraževanje v Evropi. Prav tako bo Skupno raziskovalno središče prispevalo k razvoju boljše izmenjave informacij glede jedrskih vprašanj, zlasti v povezavi s strinjanjem javnosti ter v bolj globalnem smislu k razvoju strategij za splošno osveščenost glede vprašanj, povezanih z energetiko.

3.2. Jedrska varnost

3.2.1. Varnost jedrskih reaktorjev

Da bi ohranili in izboljšali raven varnosti tako pri jedrskih elektrarnah zahodnega kot tudi ruskega tipa, je treba razviti in validirati metodologije za oceno varnosti in ustrezna analitična orodja. Izvajale se bodo usmerjene eksperimentalne raziskave, da bi omogočili validacijo in preverjanje orodij za oceno varnosti ter izboljšali razumevanje ustreznih fizikalnih pojavov in procesov. Skupno raziskovalno središče je v celoti vključeno v mednarodna prizadevanja za izboljšanje varnosti jedrskih reaktorjev.

3.2.2. Varnost jedrskega goriva pri energijskih reaktorjih v EU

Pri varnosti goriva sta pomembna preprečevanje in ublažitev posledic hipotetičnih nesreč. Glavna vidika teh raziskav zadevata mehansko integriteto gorivnih elementov v času življenjske dobe reaktorja ter odziv goriva na prehodne pogoje in na težke nesreče v reaktorju, vključno s taljenjem jedra.

V tej povezavi Skupno raziskovalno središče sodeluje pri tekoči strategiji za razvoj goriva, ki naj bi izboljšala varnost ter zmanjšala civilne in vojaške zaloge plutonija. Skupno raziskovalno središče bo za testiranje obnašanja in lastnosti goriva uporabilo reaktor z visokim pretokom. Izvedle se bodo tudi meritve lastnosti, ki vplivajo na zmogljivost.

3.2.3. Varno delovanje naprednih sistemov jedrske energije

Na svetovni ravni se v okviru odprtih raziskav preučujejo nove strategije v zvezi z reaktorji, na primer s scenarijem IV. generacije, ki temelji na izčrpni oceni, ki vključuje vprašanja, povezana z javnostjo, kot so na primer izboljšanje varnosti, zmanjšanje količine odpadkov in povečanje sposobnosti preprečevanja širjenja.

Za Skupno raziskovalne središče je osrednjega pomena, da je udeleženo v tej svetovni pobudi, v kateri sodelujejo glavne raziskovalne organizacije, in sicer neposredno in preko usklajevanja evropskih prispevkov. To vključuje predvsem varnost in vidike zaščite pri inovativnih jedrskih gorivnih ciklusih, zlasti opredelitev, testiranje in analizo novih goriv. Skupno raziskovalno središče bo razvijalo cilje glede varnosti in kakovosti, zahteve glede varnosti in napredno metodologijo ocenjevanja za reaktorje. Ti podatki se bodo sistematično posredovali zainteresiranim organom držav članic in službam Komisije, zlasti s pomočjo rednih usklajevalnih sestankov.

3.3. Jedrska zaščita

3.3.1. Zaščitni ukrepi na jedrskem področju

Dejavnosti Skupnega raziskovalnega središča na tem področju vključujejo tehnično podporo službam Komisije v okviru Pogodbe Euratom in IAEA (Mednarodna agencija za atomsko energijo) v okviru Pogodbe o neširjenju. Prizadevalo si bo povečati avtomatizacijo in izboljšati orodja za analizo podatkov, da bi zmanjšalo tako obremenitev inšpektorjev kot tudi breme jedrske industrije.

Čeprav ima Skupno raziskovalno središče več kot 30 let izkušenj s podpiranjem Euratoma in pogodb o neširjenju, so za izvajanje razvijajočih se politik zaščitnih ukrepov nujne tehnične inovacije in izboljšave. Medtem, ko se bodo dejavnosti Skupnega raziskovalnega središča razvijale, da bodo zmožne uresničiti te cilje, bodo še naprej vključevale tehnologije za preverjanje in odkrivanje, pa tudi za obvladovanje in nadzor, merilne metode za jedrske snovi, proizvodnjo jedrskih referenčnih materialov ter zagotavljanje usposabljanja, zlasti za inšpektorje Mednarodne agencije za atomsko energijo in Komisije.

3.3.2. Dodatni protokol

Dodatni protokol naj bi preprečeval neprijavljene jedrske dejavnosti. Njegovo izvajanje zahteva številne tehnike, ki se razlikujejo od tistih, ki se uporabljajo pri preverjanju računovodstva jedrskih snovi. Zahteva izčrpen opis jedrskih dejavnosti posamezne države, bolj obsežna pojasnila glede lokacij in bolj raznolike zahteve glede inšpekcij. Te lahko vključujejo spremljanje od daleč in spremljanje dejavnosti zunaj meja objektov ter analizo delcev iz okolja kot orodje za odkrivanje neprijavljenih jedrskih dejavnosti.

Skupno raziskovalno središče si prizadeva vzpostaviti spremljanje prenosov jedrskih snovi v realnem času in integrirano analizo podatkov. Osredotočeno bo zlasti na razvoj in validacijo orodij za analizo podatkov in na metodologijo, temelječo na sistemski analizi.

3.3.3. Pridobivanje podatkov o jedrskem neširjenju iz prosto dostopnih virov

Zaradi podpore službam Komisije in sodelovanja z Mednarodno agencijo za atomsko energijo ter organi držav članic bo Skupno raziskovalno središče nadaljevalo s sistematičnim zbiranjem in analizo podatkov o vidikih jedrskega neširjenja (po možnosti vključno z drugimi vrstami orožja za množično uničevanje in nosilnimi sistemi) iz različnih virov (internet, strokovna literatura, podatkovne baze). Ti podatki bodo podlaga za poročila o državah, v katerih se bo natančno spremljal razvoj jedrskih dejavnosti ter uvoza in/ali izvoza jedrske in dvonamenske opreme in tehnologije v določenih državah. Ti podatki iz prosto dostopnih virov se bodo podprli s satelitskimi posnetki. V podporo tem dejavnostim bo Skupno raziskovalno središče še naprej razvijalo večjezikovno iskanje po spletu, upravljanje znanja in tehnologije za iskanje podatkov.

3.3.4. Boj proti nezakoniti trgovini z jedrskimi snovmi, vključno z jedrsko forenzično analizo

Odkrivanje in prepoznavanje nezakonito prepeljanih ali skladiščenih jedrskih snovi je odločilnega pomena pri preprečevanju nezakonite trgovine. Jedrska forenzična znanost zagotavlja namige o izvoru zaseženih snovi. Pomembno vprašanje ostaja, kako se odzvati v primeru, ko se odkrije take snovi. Na področju jedrske forenzike in nezakonite trgovine bo Skupno raziskovalno središče okrepilo sodelovanje z nacionalnimi organi in mednarodnimi organizacijami (ITWG, IAEA itd.)

Etični vidiki

Med izvajanjem tega posebnega programa in raziskovalnih dejavnosti, ki iz njega izhajajo, je treba spoštovati temeljna etična načela. Sem med drugim sodijo načela iz Listine Evropske unije o temeljnih človekovih pravicah, vključno z naslednjimi: varstvo človekovega dostojanstva in življenja, varstvo osebnih podatkov in zasebnosti, kakor tudi živali in okolja v skladu s pravom Skupnosti in najnovejšimi različicami ustreznih mednarodnih konvencij in kodeksov ravnanja, npr. Helsinško deklaracijo, Konvencijo Sveta Evrope o človekovih pravicah in biomedicini, podpisano v Oviedu dne 4. aprila 1997, in njenimi dodatnimi protokoli, Konvencijo ZN o otrokovih pravicah, Splošno deklaracijo o človeškem genomu in človekovih pravicah, ki jo je sprejel Unesco, Konvencijo ZN o biološkem in toksičnem orožju (BTWC), Mednarodno pogodbo o rastlinskih genskih virih za kmetijstvo in prehrano ter ustreznimi resolucijami Svetovne zdravstvene organizacije (WHO).

Prav tako se bodo upoštevala mnenja Evropske skupine svetovalcev glede etičnih posledic biotehnologije (1991–1997) in mnenja Evropske skupine za etiko v znanosti in novih tehnologijah (od 1998).

V skladu z načelom subsidiarnosti in zaradi raznolikosti v Evropi obstoječih pristopov morajo udeleženci v raziskovalnih projektih spoštovati trenutne zakonske in podzakonske predpise ter etična merila v državah, kjer raziskave potekajo. V vsakem primeru se uporabljajo nacionalni predpisi in nobena raziskava, ki je prepovedana v kateri koli dani državi članici ali drugi državi, se ne bo podpirala s financiranjem Skupnosti, ki se bo izvajalo v tej državi članici ali državi.

Po potrebi morajo izvajalci raziskovalnih projektov pridobiti odobritev ustreznih nacionalnih ali lokalnih odborov za etiko še pred začetkom izvajanja dejavnosti RTR. Komisija bo sistematično izvedla tudi pregled izpolnjevanja etičnih meril pri predlogih, ki obravnavajo etično občutljiva vprašanja, ali kadar etični vidiki niso bili ustrezno obravnavani. V posebnih primerih se lahko pregled izpolnjevana etičnih meril izvede med izvajanjem projekta.

Protokol o zaščiti in dobrem počutju živali, ki je priložen Pogodbi, zahteva, da Skupnost pri oblikovanju in izvajanju svojih politik, vključno z raziskavami, v celoti upošteva zahteve po dobrem počutju živali. Direktiva Sveta 86/609/EGS glede varstva živali, ki se uporabljajo za poskusne in druge znanstvene namene, zahteva, da morajo biti vsi poskusi načrtovani tako, da bi se izognili povzročanju stisk in nepotrebnih bolečin ter trpljenja poskusnim živalim; z uporabo najmanjšega števila živali; uporabo živali z najnižjo mero nevrofiziološke občutljivosti ter povzročanjem najmanjše možne bolečine, trpljenja, stiske ali trajnih poškodb. Spreminjanje genske dediščine živali in kloniranje živali je dovoljeno zgolj v primerih, ko so cilji etično utemeljeni, pogoji zagotavljajo dobro počutje živali in se spoštujejo načela biološke raznolikosti.

Med izvajanjem tega programa bo Komisija redno spremljala najnovejša znanstvena dognanja ter nacionalne in mednarodne predpise, tako da bo lahko upoštevala kakršen koli razvoj dogodkov.

ZAKONODAJNI FINANČNI IZKAZ

1. NASLOV PREDLOGA: POSEBNI PROGRAM, KI GA BO S POMOčJO NEPOSREDNIH UKREPOV IZVAJALO SKUPNO RAZISKOVALNO SREDIščE V OKVIRU SEDMEGA OKVIRNEGA PROGRAMA EVROPSKE SKUPNOSTI ZA ATOMSKO ENERGIJO (EURATOM) ZA JEDRSKE RAZISKAVE IN USPOSABLJANJE (2007 DO 2011)

2. OKVIR ABM/ABB

Zadevno(-a) področje(-a) in povezana(-e) dejavnost(-i):

Neposredne raziskave

3. PRORAČUNSKE VRSTICE

3.1. Proračunske vrstice (vrstice za poslovanje in z njimi povezane vrstice za tehnično in upravno pomoč (nekdanje vrstice BA)) z navedbo imena postavke:

10 01 05 Odhodki za podporo dejavnostim na področju neposrednih raziskav 10 03 Neposredno financirana sredstva za izvajanje raziskav

(končna proračunska nomenklatura za sedmi okvirni program bo oblikovana pravočasno)

3.2. Trajanje ukrepa in finančni vpliv:

Obdobje 2007-2011, odvisno od odobritve novega okvira finančnih perspektiv

3.3. Značilnosti proračuna ( po potrebi se dodajo vrstice ):

Proračunska vrstica | Vrsta odhodkov | Novo | Prispevek Efte | Prispevki držav prosilk | Razdelek v finančni perspektivi |

10 01 05 | neobvezni | nedif. | DA | NE | DA | št. [1a] |

10 03 | neobvezni | dif.[13] | DA | NE | DA | št. [1a] |

4. POVZETEK SREDSTEV

4.1. Finančna sredstva

4.1.1. Povzetek odobritev za prevzem obveznosti (OPO) in odobritev plačil (OP)[14]

v milijonih EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Vrsta odhodkov | Oddelek | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Skupaj |

Odhodki iz poslovanja[15] |

Odobritve za prevzem obveznosti (OPO) | 8.1 | a | 280,916 | 358,377 | 477,708 | 493,220 | 527,103 | 2.137,324 |

Odobritve plačil (OP) | b | 112,366 | 227,626 | 354,780 | 440,367 | 1.002,185[16] | 2.137,324 |

Upravni odhodki, vključeni v referenčni znesek[17] |

Tehnična in upravna pomoč (NS) | 8.2.4 | c | 177,503 | 190,795 | 197,945 | 203,300 | 184,645 | 954,188 |

REFERENČNI ZNESEK SKUPAJ |

Odobritve za prevzem obveznosti | a+c | 458,419 | 549,172 | 675,653 | 696,520 | 711,748 | 3.091,512 |

Odobritve plačil | b+c | 289,869 | 418,421 | 552,725 | 643,667 | 1.186,830[18] | 3.091,512 |

Upravni odhodki, ki niso vključeni v referenčni znesek[19] |

Človeški viri in z njimi povezani odhodki (NS) | 8.2.5 d | 4,986 | 5,085 | 5,187 | 5,291 | 5,397 | 25,946 |

Upravni stroški, ki niso vključeni v referenčni znesek, razen stroškov za človeške vire in z njimi povezanih stroškov (NS) | 8.2.6 e | 0,148 | 0,151 | 0,154 | 0,157 | 0,160 | 0,770 |

Ocenjeni stroški financiranja ukrepa skupaj

OPO, vključno s stroški za človeške vire, SKUPAJ | a+c+d+e | 463,553 | 554,408 | 680,994 | 701,968 | 717,305 | 3.118,228 |

OP, vključno s stroški za človeške vire, SKUPAJ | b+c+d+e | 295,003 | 423,657 | 558,066 | 649,115 | 1.192,387[20] | 3.118,228 |

Podrobnosti o sofinanciranju

Če predlog vključuje sofinanciranje držav članic ali drugih organov (treba jih je navesti), se v spodnjo preglednico vpiše ocenjena raven tega sofinanciranja (lahko se dodajo vrstice, če ukrep sofinancirajo različni organi):

v milijonih EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Organ, ki sofinancira ukrep | Leto n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 in kasneje | Skupaj |

…………………… | f |

OP, vključno s sofinanciranjem, SKUPAJ | a+c+d+e+f |

4.1.2. Skladnost s finančnim programiranjem

( Predlog je skladen z obstoječim finančnim programiranjem. (Sporočilo Komisije iz februarja 2004 o finančnih perspektivah 2007-2013 COM (2004) 101).

( Predlog bo pomenil ponovno programiranje ustreznega razdelka v finančni perspektivi.

( Predlog lahko zahteva uporabo določb Medinstitucionalnega sporazuma[21] (tj. instrumenta prilagodljivosti ali spremembe finančne perspektive).

4.1.3. Finančni vpliv na prihodke

( Predlog nima finančnih posledic za prihodke.

( Predlog ima finančni vpliv – učinek na prihodke je naslednji:

Nekatere pridružene države lahko prispevajo k dodatnemu financiranju okvirnega programa s pridružitvenimi sporazumi.

v milijonih EUR (na eno decimalno mesto natančno)

Pred ukrepom [Leto n-1] | Stanje po ukrepu |

Število potrebnih človeških virov SKUPAJ[22] | 1.944 | 1.944 | 1.944 | 1.944 | 1.944 |

To število ne vključuje začasnega osebja, vključuje pa uradnike iz tabele osebja JRC.

5. ZNAČILNOSTI IN CILJI

5.1. Potreba, ki jo je treba kratkoročno ali dolgoročno pokriti

Jedrske dejavnosti Skupnega raziskovalnega središča so usmerjene v izpolnjevanje zahtev iz Pogodbe Euratom na področju raziskav in razvoja, v zagotovitev k uporabnikom usmerjene znanstvene in tehnične podpore politiki EU, povezani z jedrsko energijo, in v zagotovitev podpore izvajanju in nadzoru obstoječih politik ter odzivanju na prožen način na nove politične zahteve.

5.2. Dodana vrednost zaradi vključitve Skupnosti in skladnost predloga z drugimi finančnimi instrumenti ter možne sinergije

Jedrske dejavnosti Skupnega raziskovalnega središče so usmerjene v izpolnjevanje zahtev iz Pogodbe Euratom na področju raziskav in razvoja in v podporo tako Komisiji kot tudi državam članicam na področju zaščitnih ukrepov in neširjenja, upravljanja z odpadki, varnosti jedrskih naprav in gorivnega ciklusa, radioaktivnosti v okolju in varstva pred sevanjem.

5.3. Cilji in pričakovani rezultati predloga ter z njimi povezani kazalniki v okviru ABM

Delo bo osredotočeno na naslednje dejavnosti, kot je navedeno v Prilogi.

1. Ravnanje z jedrskimi odpadki, vpliv na okolje in temeljno znanje

2. Jedrska varnost

3. Jedrska zaščita

5.4. Metoda izvedbe (okvirno)

Spodaj se prikaže(-jo) izbrana(-e) metoda(-e) izvedbe ukrepa.

( Centralizirano upravljanje

( neposredno s strani Komisije

ٱ posredno s prenosom na:

ٱ izvajalske agencije

ٱ organe, ki so jih ustanovile Skupnosti, kakor je navedeno v členu 185 finančne uredbe

ٱ nacionalne javne organe/organe, ki opravljajo javne storitve

ٱ Deljeno ali decentralizirano upravljanje

ٱ z državami članicami

ٱ s tretjimi državami

ٱ Skupno upravljanje z mednarodnimi organizacijami (treba jih je navesti)

Pripombe:

6. NADZOR IN VREDNOTENJE

6.1. Splošno

Skupno raziskovalno središče podpira letne in večletne (npr. okvirni raziskovalni program) cikluse načrtovanja, izvajanja, nadzora in vrednotenja z oblikovanim nizom ključnih kazalnikov učinkovitosti in posebnih dejavnosti vrednotenja.

Skupno raziskovalno središče zagotavlja znanstveno in tehnološko podporo uporabnikom (zlasti Komisiji) z delovnim programom, ki vsebuje približno 100 ukrepov. Metodologije, kazalniki in merila se uporabljajo za celoten niz ukrepov ter za notranje proračunske vrstice Skupnega raziskovalnega središča. Zato vrednotenje načeloma pokriva veliko število proračunskih vrstic delovnega programa Skupnega raziskovalnega središča ali celo vse.

6.2. Sistem nadzora

Svet guvernerjev Skupnega raziskovalnega središča v skladu s Sklepom Komisije[23] o reorganizaciji Skupnega raziskovalnega središča in v skladu z obveznostmi, ki izvirajo iz posebnih programov (jedrski in nejedrski del), na letni osnovi nadzira izvajanje delovnega programa Skupnega raziskovalnega središča in sestavi pripombe k letnemu poročilu Skupnega raziskovalnega središča. Zagotovljena je ustrezna povezava z letnim nadzorom posrednih ukrepov.

6.3. Vrednotenje

Skupno raziskovalno središče na letni osnovi ocenjuje učinek in vpliv svojih ukrepov z uporabo naknadne metodologije, ki se uporablja v postopku strokovnega ocenjevanja. Rezultati te ocene se neposredno upoštevajo pri načrtovanju delovnega programa za naslednje leto. Kazalniki in merila, ki se uporabljajo pri tem periodičnem pregledu ukrepov, so neposredno povezani z učinki ukrepov in s ključnimi kazalniki celotne učinkovitosti Skupnega raziskovalnega središča.

Skupno raziskovalno središče je do sedaj vsako drugo leto izvajalo ankete o zadovoljstvu uporabnikov. Namen novega okvirnega programa je postopoma uvesti sistem za stalno zbiranje povratnih informacij od uporabnikov, ki bo povezan z letnimi pregledi ukrepov.

V skladu s pravili in dobrimi praksami Komisije v zvezi z njenim vrednotenjem dejavnosti bo vmesni pregled po treh letih in pol od začetka sedemletnega okvirnega raziskovalnega programa. To vrednotenje bodo izvedli zunanji strokovnjaki na visoki ravni na podlagi strukturiranih podatkov, zbranih med letnim pregledom ukrepov in iz drugih virov, kot so ankete o zadovoljstvu uporabnikov.

Nazadnje bo naknadno vrednotenje izvedeno ob koncu izvajanja sedemletnega okvirnega programa.

6.3.1. Predhodno vrednotenje

Medtem ko se delovni program Skupnega raziskovalnega središča posodablja vsako leto, se raziskovalni postopek razvija dalj časa. Zato letni pregled ukrepov prav tako predstavlja pomemben element predhodnega vrednotenja.

6.3.2. Ukrepi, sprejeti po vmesnem/naknadnem vrednotenju (na podlagi podobnih preteklih izkušenj)

Pretekla vrednotenja so pokazala posebnosti delovanja Skupnega raziskovalnega središča, zaradi katerih je potrebna prilagoditev glavnih notranjih pravil Komisije za vrednotenje (tj. ocene rezultatov, uspešnosti, učinkovitosti, stranskih učinkov, trajnosti itd.) posebnemu kontekstu Skupnega raziskovalnega središča. Te posebnosti so:

12. Skupno raziskovalno središče izvaja svoj delovni program s približno 100 ukrepi, ki tako podpirajo politike Komisije.

13. Standardni modeli stroškov in koristi, ki bi se lahko uporabili za izvajanje in vrednotenje dejavnosti Skupnega raziskovalnega središča, ne obstajajo.

14. Vpliv dela Skupnega raziskovalnega središča prihaja do izraza na ravni evropskih oblikovalcev politik in ne na ravni evropske družbe v celoti.

Poleg tega ne zadošča, da Skupno raziskovalno središče meri svoj učinek kot znanstvena organizacija, ki je sama po sebi izziv. Pravi izziv za Skupno raziskovalno središče, ob združevanju vidikov znanstvene organizacije z značajem služb Komisije, je merjenje vpliva njegovih dejavnosti kot prvo na oblikovalce politike in nato na politike, ki jih ti oblikujejo.

Na podlagi glavnih ugotovitev iz prejšnjega okvirnega programa Skupno raziskovalno središče oblikuje svoje dejavnosti tako, da se jih lahko smiselno ovrednoti. Poleg tega je za ovrednotenje celotnega učinka Skupnega raziskovalnega središča treba vključiti rezultate vrednotenja vseh posameznih ukrepov. Zato vrednotenje Skupnega raziskovalnega središča sedaj dopolnjuje niz podpornih dejavnosti, ki zagotavljajo strukturirane podatke za podporo

- letnim ciklusom načrtovanja, izvajanja in vrednotenja in s tem povezanemu sprejemanju odločitev ter

- večletnemu vmesnemu in naknadnemu vrednotenju.

- Zato je Skupno raziskovalno središče načrtovalo in izvajalo periodične preglede ukrepov za analizo učinka njegovih posameznih ukrepov v letu 2003 in 2004. Periodični pregled ukrepov ima več ciljev:

- vrednoti ukrepe Skupnega raziskovalnega središča v skladu s točno opredeljeno metodologijo

- podpira načrtovanje delovnega programa za naslednje leto

- vzpostavlja obsežno podatkovno bazo, ki podpira različne obveznosti glede sporočanja podatkov

- oblikuje semikvantitativno podatkovno bazo v korist prihodnjih vrednotenj Skupnega raziskovalnega središča

- dopušča oblikovanje skupnih kazalnikov iz različnih nižjih ravni, vključno z ravnijo ukrepa.

Mehanizem periodičnih pregledov ukrepov temelji na letni osnovi in bo nadalje razvit v sedanjem posebnem programu.

6.3.3. Oblika in pogostnost prihodnjega vrednotenja

Periodični pregled ukrepov in nadzor nad izvajanjem okvirnega programa se bosta izvajala vsako leto. Anketa o zadovoljstvu uporabnikov se trenutno izvaja na dve leti. V prihodnosti se bo morda postopoma uvedlo stalnejši postopek. Vmesno vrednotenje bo izvedeno po treh letih in pol od začetka izvajanja sedmega okvirnega programa. Naknadno vrednotenje bo ob koncu izvajanja sedmega okvirnega programa.

7. UKREPI PROTI GOLJUFIJAM

Sprejeti je treba tudi ustrezne ukrepe za preprečevanje nepravilnosti in goljufij, prav tako pa je treba storiti vse potrebno za povračilo izgubljenih, nepravilno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje finančne uredbe in vsemi prihodnjimi spremembami, Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti[24], Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi[25], in Uredbo (ES) št. 1074/1999 Evropskega parlamenta in Sveta o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF)[26].

8. PODROBNOSTI O SREDSTVIH

8.1. Cilji predloga z vidika stroškov financiranja

odobritve za prevzem obveznosti v milijonih EUR (na tri decimalna mesta natančno)

(Navedba ciljev, ukrepov in realizacij) | Leto 2007 | Leto 2008 | Leto 2009 | Leto 2010 | Leto 2011 | Skupaj |

stroški skupaj | stroški skupaj | stroški skupaj | stroški skupaj | stroški skupaj | stroški skupaj |

RAVNANJE Z JEDRSKIMI ODPADKI, VPLIV NA OKOLJE IN TEMELJNO ZNANJE |

JEDRSKA VARNOST |

JEDRSKA ZAščITA |

STROŠKI SKUPAJ | 101,533 | 104,581 | 107,750 | 110,948 | 114,265 | 539,077 |

8.2. Upravni odhodki

8.2.1. Človeški viri – število in vrsta delovnih mest

Vrsta delovnega mesta | Osebje, dodeljeno upravljanju ukrepa ob uporabi obstoječih in/ali dodatnih sredstev (število delovnih mest/FTE) |

2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |

Uradniki ali začasno osebje[27] (XX 01 01) | A*/AD |

B*, C*/AST |

Osebje[28], financirano iz člena XX 01 02 |

Drugo notranje osebje[29], financirano iz člena XX 01 04/05 | 1.944 | 1.944 | 1.944 | 1.944 | 1.944 |

SKUPAJ[30] | 1.944 | 1.944 | 1.944 | 1.944 | 1.944 |

Ta predstavitev kaže stanje, pri katerem osebje sestoji predvsem iz uslužbencev „Skupnega raziskovalnega središča“ in je – z izjemo osebja, ki je neposredno vezano na raziskovalni projekt, – vodeno kot ena skupina za jedrske in nejedrske dejavnosti. Upravno, tehnično in pomožno osebje lahko dela na isti dan in na istem mestu za oba programa.

Razmerje med številom osebja, ki se ukvarja z jedrskimi dejavnostmi, in celotnim številom osebja se lahko v času izvajanja okvirnega programa spreminja, vendar mora biti na splošno okoli 30 %.

Zgoraj navedeno število osebja vključuje notranje osebje.

8.2.2. Opis nalog, ki izhajajo iz ukrepa

Naloge izvirajo iz posebnega programa za nejedrske neposredne raziskave.

8.2.3. Človeški viri – viri delovnih mest (obvezno)

(Pri navedbi več virov se navede število delovnih mest, ki izhajajo iz vsakega vira)

( Delovna mesta, trenutno dodeljena upravljanju programa, ki se nadomesti ali podaljša

( Delovna mesta, ki so bila predhodno dodeljena v okviru izvajanja LSP/PPP za leto n

( Delovna mesta, ki bodo zahtevana v naslednjem postopku LSP/PPP

( Delovna mesta, ki bodo prerazporejena z uporabo obstoječih človeških virov znotraj zadevne službe (notranja prerazporeditev)

( Delovna mesta, potrebna za leto n, ki niso predvidena za izvajanje LSP/PPP za zadevno leto

8.2.4 Drugi upravni odhodki, vključeni v referenčni znesek (XX 01 05 – Odhodki za upravno poslovodenje)[31]

v milijonih EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Proračunska vrstica (številka in ime postavke) | Leto 2007 | Leto 2008 | Leto 2009 | Leto 2010 | Leto 2011 | SKUPAJ |

Notranje osebje xx.01 05 01 | 132,100 | 137,665 | 142,206 | 145,659 | 141,128 | 698,758 |

Zunanje osebje xx.01 05 02 | 23,520 | 30,809 | 32,971 | 34,418 | 19,830 | 141,548 |

Drugi upravni stroški xx.01 05 03 | 21,883 | 22,321 | 22,768 | 23,223 | 23,687 | 113,882 |

Tehnična in upravna pomoč SKUPAJ | 177,503 | 190,795 | 197,945 | 203,300 | 184,645 | 954,188 |

8.2.5 Stroški financiranja človeških virov in z njimi povezani stroški, ki niso vključeni v referenčni znesek[32]

v milijonih EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Vrsta človeških virov | Leto 2007 | Leto 2008 | Leto 2009 | Leto 2010 | Leto 2011 | SKUPAJ |

Uradniki in začasno osebje (08 0101 in) | 4,986 | 5,085 | 5,187 | 5,291 | 5,397 | 25,946 |

Osebje, financirano iz člena XX 01 02 (pomožno osebje, napoteni nacionalni izvedenci, pogodbeno osebje itd.) |

Stroški za človeške vire in z njimi povezani stroški (ki NISO vključeni v referenčni znesek) SKUPAJ | 4,986 | 5,085 | 5,187 | 5,291 | 5,397 | 25,946 |

Izračun – Upravni odhodki

Izračunani so bili ob upoštevanju naslednjih domnev:

-število uradnega osebja v okviru prejšnjega dela A proračuna ostaja na ravni leta 2006

-odhodki, povečani za 2 % vsako leto glede na predvideno inflacijo, kot je navedeno v Fiche 1 REV (delovni dokument služb Komisije v zvezi s finančnimi perspektivami),

- predvidenih 108 000 EUR za vsakega uradnika in 70 000 EUR za vsakega zunanjega sodelavca (cene za leto 2004)

Izračun – Osebje, financirano iz člena XX 01 02

Po potrebi s sklicevanjem na točko 8.2.1

8.2.6 Drugi upravni odhodki, ki niso vključeni v referenčni znesek[33] v milijonih EUR (na tri decimalna mesta natančno) |

Leto 2007 | Leto 2008 | Leto 2009 | Leto 2010 | Leto 2011 | SKUPAJ |

XX 01 02 11 01 – Misije | 0,036 | 0,036 | 0,037 | 0,038 | 0,038 | 0,185 |

XX 01 02 11 02 – Sestanki in konference | 0,001 | 0,001 | 0,001 | 0,001 | 0,001 | 0,005 |

XX 01 02 11 03 – Odbori[34] | 0,111 | 0,114 | 0,116 | 0,118 | 0,121 | 0,580 |

XX 01 02 11 04 – Študije in konzultacije |

XX 01 02 11 05 – Informacijski sistemi |

2 Drugi odhodki za poslovodenje skupaj (XX 01 02 11) |

3 Drugi odhodki upravne narave (opredeliti, vključno s sklicem na proračunsko vrstico) |

Upravni odhodki, razen stroškov za človeške vire in z njimi povezanih stroškov (ki NISO vključeni v referenčni znesek), SKUPAJ | 0,148 | 0,151 | 0,154 | 0,157 | 0,160 | 0,770 |

Izračun – Drugi upravni odhodki, ki niso vključeni v referenčni znesek

Te številke so ocenjene na podlagi zahtev GD RTD za leto 2006 in povečane za 2 % glede na predvideno letno inflacijo. (Fiche 1 REV)

Potrebe po človeških in upravnih virih se krijejo iz sredstev, dodeljenih GD za upravljanje v okviru postopka letne dodelitve sredstev. Dodelitev delovnih mest mora upoštevati morebitno ponovno dodelitev delovnih mest med oddelki na osnovi novih finančnih perspektiv.

[1] COM(2005) 119.

[2] COM(2005) 118.

[3] SEC(2005) 430.

[4] COM(2005) 387.

[5] Člen 54(2)(a) finančne uredbe (ES, Euratom) določa, da lahko Komisija naloge javne oblasti prenese na izvajalske agencije. Vendar sta Uredba Sveta (ES) 58/2003 o statutu izvajalskih agencij, pooblaščenih za izvajanje nekaterih nalog pri upravljanju programov Skupnosti in Uredba Komisije (ES) 1653/2004 o standardni finančni uredbi za izvajalske agencije v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 58/2003 Uredbi ES, ki zato ne veljata na področju Euratoma. Komisija namerava od Sveta zahtevati, da obseg uporabe teh uredb razširi na Pogodbo Euratom.

[6] Glej Obrazložitveni memorandum k spremenjenemu predlogu Komisije o „jedrskem paketu“, COM(2004) 526, 8.9.2004.

[7] UL C , , str. .

[8] UL C , , str. .

[9] UL C , , str. .

[10] UL L 312, 23.12.1995, str. 1.

[11] UL L 292, 15.11.1996, str. 2.

[12] UL L 136, 31.5.1999, str. 8.

[13] Nediferencirana sredstva, v nadaljevanju NS.

[14] Te številke se nanašajo na odhodke za celotni okvirni program Euratom (glej COM(2005) 119).

[15] Odhodki, ki ne spadajo v poglavje xx 01 zadevnega naslova xx.

[16] Odobritve plačil se nanašajo na leto 2011 in naslednja leta.

[17] Odhodki v okviru člena xx 01 05 naslova xx.

[18] Odobritve plačil se nanašajo na leto 2011 in naslednja leta.

[19] Odhodki v okviru poglavja xx 01, razen odhodkov iz člena xx 01 05.

[20] Odobritve plačil se nanašajo na leto 2011 in naslednja leta.

[21] Glej točki 19 in 24 Medinstitucionalnega sporazuma.

[22] Številke, navedene v preglednici, veljajo le za osebje, ki se financira s kadrovskim načrtom za vse neposredne ukrepe v pristojnosti GD JRC. Te številke zato ne vključujejo delovnih mest iz kadrovskega načrta operativnega proračuna in delovnih mest iz kadrovskega načrta za neposredne ukrepe (glej dokumente COM(2005) 440, 441, 442, 443, 444).

[23] UL L 107, 30.4.1996, str. 12 - 96/282/Euratom.

[24] UL L 312, 23.12.1995, str. 1.

[25] UL L 292, 15.11.1996, str. 2.

[26] UL L 136, 31.5.1999, str. 8.

[27] Stroškov zanje referenčni znesek NE krije.

[28] Stroškov zanje referenčni znesek NE krije.

[29] Stroški zanje so vključeni v referenčni znesek.

[30] Številke, navedene v preglednici, veljajo le za osebje, ki se financira s kadrovskim načrtom za vse neposredne ukrepe v pristojnosti GD JRC. Te številke zato ne vključujejo delovnih mest iz kadrovskega načrta operativnega proračuna in delovnih mest iz kadrovskega načrta za neposredne ukrepe (glej dokumente COM(2005) 440, 441, 442, 443, 444).

[31] Te številke se nanašajo na odhodke za celotni okvirni program EURATOM (glej COM(2005) 119).

[32] Te številke se nanašajo na odhodke za celotni okvirni program EURATOM (glej COM(2005) 119).

[33] Te številke se nanašajo na odhodke za celotni okvirni program EURATOM (glej COM(2005) 119).

[34] Znanstveno-tehnični odbor Euratom.