OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Leta 2022 so se svetovne gospodarske razmere poslabšale. Okoliščine, na katerih temelji prva prošnja Moldavije za makrofinančno pomoč iz leta 2022, so se še poslabšale. Na Moldavijo neposredno in posredno vpliva vojna agresija Rusije proti Ukrajini, od oktobra 2021 pa se država sooča tudi z energetsko krizo. Poleg tega je od začetka vojne moldavsko mejo prečkalo več kot pol milijona ljudi, v državi pa jih je ostalo približno 90 000. To je dodatno obremenilo javne finance Moldavije. Zato se je splošni makroekonomski položaj v letu 2022 znatno poslabšal. Po izrazitem okrevanju po pandemiji leta 2021 se je rast v prvih devetih mesecih leta 2022 močno zmanjšala in država je vstopila v globoko recesijo. Ker ima Moldavija omejene možnosti za ublažitev krize, je zaprosila za dodatno pomoč mednarodnih partnerjev. Predlagano povečanje makrofinančne pomoči je tako del večje pomoči EU in mednarodne pomoči Moldaviji.

Moldavija je 19. novembra 2021 zaprosila za ukrep makrofinančne pomoči, ki je v teku. Makrofinančno pomoč v višini 150 milijonov EUR (v obliki posojil pod ugodnimi pogoji in nepovratnih sredstev) sta Evropski parlament in Svet sprejela 6. aprila 2022, veljati pa je začela 18. julija 2022. Po izpolnitvi pogojev politike, povezanih z njo, je bilo prvo izplačilo izvršeno 1. avgusta 2022. V okviru tekočega ukrepa je Moldaviji do januarja 2025 na voljo 100 milijonov EUR (v obliki posojil pod ugodnimi pogoji in nepovratnih sredstev). Drugo izplačilo se pričakuje v prvem četrtletju leta 2023.

V skladu z rednimi postopki makrofinančne pomoči je bil ukrep Moldaviji na voljo v kombinaciji z novim aranžmajem Mednarodnega denarnega sklada (MDS), ki je bil sprejet decembra 2021 in razširjen maja 2022. Razširjena podpora MDS v okviru razširjenega kreditnega programa / instrumenta za povečanje financiranja znaša 795 milijonov USD.

Ne glede na sedanjo pomoč Moldaviji trenutna energetska kriza in učinki vojne v Ukrajini še vedno predstavljajo velike izzive. Po najnovejših ocenah MDS (december 2022) se je skupna vrzel v zunanjem financiranju Moldavije za leto 2023 povečala za 430 milijonov EUR (približno 3 % bruto domačega proizvoda (BDP)) v primerjavi s prvim pregledom programa MDS (september 2022). To pomeni skupno vrzel v financiranju v višini približno 803 milijonov EUR (5 % BDP) za leto 2023. Glede na navedeno in v skladu z načelom pravične porazdelitve bremena Komisija Parlamentu in Svetu predlaga povečanje sedanje makrofinančne pomoči Moldaviji za 145 milijonov EUR, od tega 100 milijonov EUR v obliki posojil in 45 milijonov EUR v obliki nepovratnih sredstev.

Dodatna makrofinančna pomoč bi se izplačala v dveh novih obrokih, povezanih z: (i) dodatnimi pogoji politike; (ii) dobrim napredkom pri izvajanju pridružitvenega sporazuma ter poglobljenega in celovitega območja proste trgovine in (iii) pozitivnimi rezultati pri izvajanju programa MDS. Pogoji politike, povezani z obema novima obrokoma, bi temeljili na pogojih, dogovorjenih v memorandumu o soglasju o sedanji makrofinančni pomoči. To bi okrepilo osredotočenost programa in zagotovilo skladnost s prednostnimi nalogami politike EU-Moldavija in programom moldavske vlade. Dodatna podpora je tudi v skladu z okrepljenimi odnosi med EU in Moldavijo v okviru statusa države kandidatke, ki je bil Moldaviji podeljen 23. junija 2022.

Pričakuje se, da bo izvajanje predlaganega ukrepa spremljalo dodatno podporo EU v okviru proračunskih operacij, ki jih financira Instrument za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje (NDICI).

Kot je podrobneje opisano v delovnem dokumentu služb Komisije, priloženem temu predlogu, je Komisija upoštevala oceno Evropske službe za zunanje delovanje glede političnih razmer in meni, da so politični in gospodarski pogoji za predlagani ukrep makrofinančne pomoči izpolnjeni.

•Splošno ozadje

Ruska invazija na Ukrajino je v že tako vse bolj zahtevnih svetovnih razmerah izjemno negativno vplivala na moldavsko gospodarstvo. Med januarjem in septembrom 2022 se je moldavsko gospodarstvo skrčilo za 4 %, kar kaže na globoko recesijo za celotno leto. Krčenje je bilo v veliki meri posledica zmanjšanja potrošnje gospodinjstev in naložb. Kar zadeva proizvodnjo, je kmetijstvo po suši poleti 2022 močno negativno vplivalo na rast. Energetska kriza, ki se je leta 2022 okrepila, je dodatno obremenila javne finance Moldavije. Strm dvig cen energije je spodbudil visoko inflacijo in sprožil potrebo po nadaljnji porabi za subvencije za najranljivejše potrošnike.

Leta 2023 obeti za Moldavijo ostajajo še vedno slabi. Nanjo naj bi še dodatno vplivali vse hujši ruski napadi na Ukrajino in upočasnitev gospodarske rasti po vsej EU (glavna trgovinska partnerica Moldavije). Glede na napoved MDS (iz novembra 2022) naj bi se rast v letu 2023 le zmerno povečala na 1,5 %, na raven pred krizo pa naj bi se vrnila šele v obdobju 2024–2025.

V letu 2023 naj bi se inflacija izrazito znižala, vendar naj bi ostala dvomestna, saj naj bi v povprečju znašala 13,7 % v primerjavi z 28,5 % leta 2022. Rast cen energije in hrane je leta 2022 povzročila visoko inflacijo, ki je oktobra dosegla najvišjo vrednost pri 34 %. V odziv na močan inflacijski pritisk je centralna banka lani trikrat zvišala ključno obrestno mero (za skupno 9 odstotnih točk) na 21,5 %. Do konca leta se je inflacija začela umirjati, vendar zmerno (31 % novembra), kar je sprožilo rahlo prilagoditev osnovne obrestne mere navzdol, na 20 %.

Proračunski primanjkljaj naj bi v letu 2023 ostal velik, in sicer naj bi znašal 6 % BDP v primerjavi s 4,2 % BDP leta 2022. Večji del povečanja bo posledica višjih odhodkov za najranljivejše potrošnike, ki so posledica zvišanja energetskih tarif, in nekaterih povišanj plač v javnem sektorju, ki se ocenjujejo kot potrebna glede na hitro rast inflacije. Delež javnega dolga Moldavije v BDP je v primerjavi z večino držav iz regije majhen, vendar naj bi se v letu 2023 povečal na 38 % v primerjavi s 36 % BDP konec leta 2022. Večstranski upniki so pod ugodnimi pogoji podaljšali približno 95 % javnega zunanjega dolga Moldavije. Kljub temu je MDS zaradi velike občutljivosti države na zunanje šoke spremenil oceno tveganja prezadolževanja v Moldaviji z nizke na srednjo raven.

Na zunanji strani primanjkljaj na tekočem računu ostaja visok, in sicer 13,7 % BDP v tretjem četrtletju 2022, v letu 2023 pa naj bi ostal na primerljivih ravneh, in sicer pri 11,8 % BDP. To je predvsem posledica velike negativne trgovinske bilance, ki je v tretjem četrtletju 2022 znašala približno 32 % BDP. Vendar so nakazila zdomcev s 14,2 % BDP ostala na splošno stabilna kljub nekaterim začetnim napovedim, da se bodo prenosi iz tujine, zlasti iz Rusije in Skupnosti neodvisnih držav, izrazito zmanjšali. Neto neposredne tuje naložbe so v prvi polovici leta 2022 pokazale določeno odpornost (predvsem zaradi visokih reinvestiranih dobičkov podjetij). Vendar se v napovedi MDS (november 2022) zaradi negotovosti, ki jo je povzročila vojna, pričakuje, da se bodo močno zmanjšale, in sicer na skupno 0,4 % BDP za leto 2022.

Od začetka ruske invazije na Ukrajino so bile devizne rezerve Moldavije zelo nestanovitne, kar je sprožilo obsežna posredovanja centralne banke. Na začetku so se devizne rezerve Moldavije znatno zmanjšale, in sicer s 3,9 milijarde USD ob koncu leta 2021 (kar pokriva 5,5 meseca uvoza) na najnižjo vrednost 3,3 milijarde USD (kar pokriva 4,5 meseca uvoza) aprila 2022. To je bilo v veliki meri posledica hitrega dviga bančnih vlog. Tudi vrednost moldavskega leva se je v prvi polovici leta 2022 v primerjavi z ameriškim dolarjem znižala za približno 7 %. Čeprav so bile ravni rezerv do konca leta 2022 obnovljene, so tveganja še vedno negativna in so večinoma povezana s sedanjo vojno v Ukrajini. Centralna banka napoveduje zmanjšanje rezerv v začetku leta 2023, deloma zaradi blagega okrevanja gospodarstva in večjega uvoznega povpraševanja, ter dodatna nihanja na deviznem trgu.

•Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike