[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 28.1.2009

COM(2009) 15 konč.

SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ

Tretji strateški pregled boljše pravne ureditvev Evropski uniji

{COM(2009) 16 konč.}{COM(2009) 17 konč.}{SEC(2009) 55}

SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ

Tretji strateški pregled boljše pravne ureditve v Evropski uniji

I. UVOD

Ta Komisija je v zadnjih štirih letih dosegla znaten napredek pri uresničevanju načrta za boljšo pravno ureditev. Komisija poenostavlja obstoječo zakonodajo, da bi zagotovila njeno posodobljenost in lažjo dostopnost. Zmanjšuje obseg birokracije in izvaja program, ki se osredotoča na zmanjševanje upravnih obremenitev za podjetja. Da bi zagotovila najvišjo možno kakovost nove zakonodaje in politik, je Komisija razvila široko zastavljen in ambiciozen sistem ocenjevanja učinka predpisov. Skupaj z državami članicami razvija bolj zmogljive in učinkovite pristope, da bi zagotovila pravilno uporabo prava Skupnosti.

Pravno urejanje je potrebno in koristno iz več razlogov: za zagotovitev, da trgi učinkovito delujejo; za oblikovanje enakih konkurenčnih pogojev za podjetja in finančne institucije, ki konkurirajo na enotnem trgu, ter za varstvo delavcev in potrošnikov, zdravja in okolja. Obenem pravno urejanje podjetjem, organom javne uprave in državljanom povzroča stroške, ki jih je treba ohraniti na najnižji možni stopnji. Namen Komisije pri uresničevanju načrta za boljšo pravno ureditev je zagotoviti, da okvir pravne ureditve pomaga spodbujati podjetništvo in inovativnost, dovoljuje podjetjem, da med seboj učinkoviteje konkurirajo in da v polnosti izkoristijo možnosti notranjega trga. Pri tem načrt za boljšo pravno ureditev prispeva k rasti in ustvarjanju novih delovnih mest ter obenem ohranja visoke standarde socialne zaščite ter varstva okolja, zdravja in potrošnikov. V Evropskem načrtu za oživitev gospodarstva je bilo poudarjeno, da je v sedanjem kontekstu gospodarskih in finančnih težav ob naraščajočem pritisku na podjetja in gospodinjstva kakovost regulativnega okolja pomembnejša kot kdajkoli prej[1].

V zadnjih štirih letih je bilo mogoče opaziti postopne spremembe v načinu uresničevanja načrta Komisije za boljšo pravno ureditev. To Unijo postavlja v dober položaj glede soočanja s prihodnjimi izzivi. Izkušnje kažejo, da je boljšo pravno ureditev najlaže doseči, če si vse evropske institucije in države članice delijo odgovornost ter medsebojno sodelujejo. Te izkušnje so na mednarodni ravni neprecenljiva prednost. Na vrhu G20 je bilo novembra 2008 poudarjeno, da je mogoče določena vprašanja pravne ureditve rešiti le z našimi mednarodnimi partnerji, in izraženo, da ima lahko EU v složnosti vedno pomembnejšo vlogo.

To sporočilo ocenjuje, na katerih področjih je bil dosežen napredek, ter izpostavlja področja, na katerih so potrebna nadaljnja prizadevanja. Na njem temelji tudi ocena stanja v zvezi z boljšo pravno ureditvijo, ki jo bo Evropski svet med češkim predsedovanjem izvedel marca 2009.

II. IZBOLJŠANJE OBSTOJEČE ZAKONODAJE

Od leta 2005 ta Komisija izvaja do sedaj nedvomno najbolj ambiciozno in odločno pobudo za posodobitev, prenovo in poenostavitev zakonodaje Skupnosti (pravnega reda Skupnosti). Vrsta dejavnosti, kot so tekoči program za poenostavitev, pregled pravnega reda glede možnosti poenostavitve, dejavnosti kodificiranja, sistematska dostopnost prečiščenih različic pravnih besedil in program za zmanjševanje upravnih obremenitev, prinaša oprijemljive ugodnosti podjetjem, državljanom in organom javne uprave.

1. Zakonodaja je zdaj preprostejša, jasnejša in zahteva manj birokracije

V času delovanja te Komisije se je poenostavitev razvila iz precej omejene skupine v veliki meri neodvisnih dejavnosti poenostavljanja v neločljiv del vsakega pregleda politik po vseh področjih. Komisija je oktobra 2005 pripravila „tekoči program za poenostavitev“, ki vsebuje 100 pobud za obdobje do leta 2008. Program je vsako leto posodobila z novimi pobudami in ga postopoma razširila na vsa področja politik. Predlogi državljanov, zainteresiranih strani in držav članic so bili pomemben del tega procesa. Program zdaj sestavlja 185 pobud in čeprav je bil začetni napredek počasen, je Komisija zdaj predstavila predloge za poenostavitev 132 pobud[2]. 75 od teh predlogov je bilo sprejetih, nadaljnjih 50 pa jih je v obravnavi na Svetu in v Parlamentu.

Poleg poenostavljanja je Komisija tudi kodificirala svojo zakonodajo, pri čemer je osnovni predpis in njegove poznejše spremembe združila v eno besedilo. S tem so predpisi postali jasnejši, obseg zakonodaje pa se je zmanjšal. Komisija je leta 2008 zaključila kodificiranje 229 od skupaj 436 predpisov. 142 jih je bilo sprejetih in objavljenih v Uradnem listu . S poenostavljanjem in kodificiranjem zakonodaje je ta Komisija sprejela ukrepe, ki bodo zmanjšali obseg pravnega reda za skoraj 10 % – tj. približno 1 300 pravnih aktov in 7 800 strani Uradnega lista .

Komisija od leta 2005 izvaja tudi letni ukrep izločitve predlogov, ki niso več primerni. Komisija je umaknila 108 predlogov, vključno s 30 predlogi iz leta 2008.

Komisija se približuje bolj celovitemu pristopu glede poenostavljanja, katerega namen je pregledati celotno zakonodajo, ki vpliva na posamezno področje politike, ter ugotoviti prekrivanja, vrzeli, protislovja, zastarele ukrepe in možnosti za zmanjševanje zakonodajnih obremenitev. Ta proces se je začel z drugim strateškim pregledom boljše pravne ureditve, v katerem se je Komisija zavezala, da bo do konca svojega mandata zaključila pregled celotnega pravnega reda. Delo Komisije pripravlja podlago za dejavnosti poenostavljanja po letu 2009 in v njegovem okviru je bilo določenih okoli 81 ukrepov, ki jih bo lahko naslednja Komisija vključila v prihodnje dejavnosti poenostavljanja[3].

Rezultati

Zaradi teh pobud je zakonodaja jasnejša in dostopnejša ter podjetjem in državljanom prinaša oprijemljive koristi. Na primer:

ko bo sprejeta direktiva o pravicah potrošnikov, bodo lahko potrošniki v EU lažje nakupovali, predvsem na internetu. Navedena direktiva štiri veljavne direktive preoblikuje v en sklop popolnoma usklajenih pravil.

Potrošniki bodo prav tako imeli korist od revizije okvira EU za investicijske sklade, ki bo nadomestil 10 veljavnih direktiv z enim besedilom, ki pod sprejemljivimi pogoji zagotavlja dostop do strokovno vodenih investicij[4].

Za podjetja, ki zagotavljajo storitve po vsej EU, se bodo zaradi novega „paketa DDV“ uporabljala precej poenostavljena pravila.

Mala podjetja bodo imela korist od nove uredbe o splošni skupinski izjemi, ki povečuje možnosti držav članic, da malim podjetjem zagotovijo državno pomoč na področjih, kot so usposabljanje, inovacije in energetska učinkovitost. Uredba tudi združuje 5 različnih uredb v eno besedilo.

Prenovitev in poenostavitev pravil zračnega prometa, ki združuje 3 veljavne uredbe v eno samo, bo prispevala k večji izbiri za potrošnike in nižjim cenam vozovnic ter okrepila konkurenčnost. Strožje zahteve in boljši nadzor nad novoustanovljenimi letalskimi prevozniki bodo zmanjšali stečajno tveganje in negativne posledice za potrošnike.

Kmetje bodo prihranili stroške zaradi nadaljnje poenostavitve sheme enotnega plačila, ki bo sledila sprejetju pregleda stanja skupne kmetijske politike[5].

2. Upravna obremenitev za podjetja se zmanjšuje [6]

Medtem ko poenostavljanje in kodificiranje zagotavljata konkretne koristi podjetjem in državljanom, se je Komisija odločila, da zmanjšanje upravnih obremenitev za podjetja zahteva tudi nadaljnje ciljno naravnane ukrepe. Leta 2007 je identificirala 42 predpisov in 13 prednostnih področij, ki predstavljajo približno 115–130 milijard EUR upravnih stroškov. Na tej podlagi je Komisija vzpostavila program za zmanjšanje upravnih obremenitev za 25 % do leta 2012. Ta cilj je Evropski svet potrdil na zasedanju marca 2007. Komisija je na dobri poti, da bo z uporabo različnih ukrepov dosegla ta cilj.

Komisija je do decembra 2008 že predstavila številne ukrepe, ki bodo prinesli znatno zmanjšanje upravnih obremenitev za podjetja[7]. Ti ukrepi vključujejo posodobitev carinske zakonodaje EU in oblikovanje brezpapirnega okolja, ki bo predvidoma ustvarilo ugodnosti za gospodarske subjekte v višini 2,5 milijarde EUR letno. Na statističnem področju bodo predlogi za zmanjšanje obremenitev glede blagovne menjave znotraj Skupnosti, ki so bili sprejeti od leta 2004 ali ki so v postopku sprejetja pri zakonodajalcih, omogočili državam članicam, da približno 370 000 podjetij izvzamejo iz obveznosti poročanja. To predstavlja možno zmanjšanje števila nadzorovanih podjetij za približno 52 % v obdobju šest let (od 2004 do 2010) ali več kot 100 milijonov EUR prihrankov letno do leta 2010 in več kot 200 milijonov EUR prihrankov letno od leta 2010 naprej, še zlasti za MSP.

Komisija kot naslednji ukrep določa posebna zmanjšanja, ki jih je mogoče doseči na vsakem izmed prednostnih področij. Ta ukrep je dobro napredoval na dveh ključnih prednostnih področjih. Glede prava družb Komisija načrtuje predlog, da se državam članicam dovoli, da iz področja uporabe računovodskih direktiv EU izključijo mikro-podjetja. „Načelo dajanja prednosti malim“ se za te direktive uporablja na splošno, da bi režim prilagodili potrebam MSP. Te spremembe bi lahko prinesle prihranke v višini približno 8 milijard EUR. Komisija bo predlagala ambiciozno revizijo direktive o DDV, da bi odstranila ovire za elektronsko izdajanje računov in prenovila pravila izdajanja računov. Najvišji vmesni potencial zmanjšanja ovir v zvezi z DDV za elektronsko izdajanje računov je bil ocenjen na 18 milijard EUR, če bi bili vsi računi poslani elektronsko.

Do zdaj predstavljeni ali predvideni ukrepi zmanjšanja predstavljajo prihranke, ki presegajo 30 milijard EUR.

Ta program zmanjšanja temelji na obsežnem ukrepu načrtovanja in ocenjevanja upravnih obremenitev zakonodaje EU za 27 držav članic in 13 prednostnih področij. To EU uvršča v ospredje glede prizadevanj za zmanjšanje birokracije, ki je posledica t.i. „obveznosti obveščanja“. Program je zagotovil precej boljše razumevanje tega, kako države članice prenašajo in izvajajo zakonodajo EU ter kaj to pomeni za podjetja na področju obveznosti obveščanja.[8] Ukrep je okrepil zavedanje organov javne uprave glede upravnih obremenitev in jim omogočil ponoven pregled učinkovitosti veljavnih pravil.

Ukrepu v veliki meri koristijo prispevki zunanjih strokovnjakov in zainteresiranih strani. Lep primer tega so pozitivna mnenja skupine neodvisnih zainteresiranih strani na visoki ravni za upravne obremenitve o izvzemu mikro-podjetij in reformi DDV glede pravil elektronskega izdajanja računov. Skupina nadaljuje proces tudi na drugih prednostnih področjih. Med posvetovanji z uporabo spleta in brez njega je bilo vloženih več kot 350 predlogov. Tudi države članice so se strinjale, da si bodo v zvezi s tem primerljivo prizadevale in do konca leta 2008 jih je 21 določilo nacionalne cilje zmanjšanja (v primerjavi s 7 konec leta 2006). Nekatere države članice so v večjem delu že spremenile postopke prenosa zakonodaje ES. Komisija pri razširjanju dobrih praks, ki omogočajo hitro zmanjševanje upravnih obremenitev, tesno sodeluje z nacionalnimi organi, odgovornimi za prenos zakonodaje EU. Države članice vabi, da v polnosti izkoristijo začetna orodja, ki jih je razvila za bodoče ukrepe in delo za zmanjšanje, ter da še naprej spodbujajo usklajevanje in primerljivost podatkov. Komisija jih tudi vabi, naj potrdijo sklop načel za spremljanje napredka pri zmanjševanju upravnih obremenitev na ravni EU in držav članic.

3. Nadaljnji ukrepi

Izboljševanje kakovosti obstoječe zakonodaje in izločanje nepotrebnih upravnih obremenitev sta v sedanjih težkih gospodarskih razmerah še toliko pomembnejša za podjetja. Zato mora Unija te programe učinkovito izvajati.

- Komisija bo na podlagi osnovnih meritev EU določila posebne ukrepe zmanjšanja, ki jih bo treba izvesti na vsakem od 13 prednostnih področij, in predstavila predloge, ki izhajajo iz tekočega programa ukrepov za zmanjšanje upravnih obremenitev v zakonodaji EU. Storiti je treba vse potrebno za sprejetje teh predlogov pred koncem mandata te Komisije.

- Komisija bo leta 2009 predstavila 33 novih pobud za poenostavitve. Cilj teh ukrepov bo na primer boj proti zamudam pri plačilih v trgovinskih poslih, izvzem mikro-podjetij iz računovodskih zahtev ali zagotavljanje priznavanja ter izvrševanja sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah.

- Na podlagi pregleda pravnega reda je Komisija določila novih 81 ukrepov, ki jih lahko naslednja Komisija upošteva pri prihodnjem programu poenostavitev.

- Svet in Parlament sta vljudno pozvana, da, kakor hitro bo to mogoče, sprejmeta 50 pobud poenostavitev in vse predloge za zmanjšanje upravnih obremenitev, ki so v postopku sprejetja.

- Komisija ob upoštevanju prispevkov, prejetih med posvetovanjem, predlaga razširitev programa ukrepov na nadaljnjih 30 zakonodajnih aktov.

- Komisija bo pri razširjanju dobrih praks za hitro zmanjševanje upravnih obremenitev še naprej tesno sodelovala z nacionalnimi organi, pristojnimi za prenos zakonodaje EU.

- Države članice, ki do 31. decembra niso določile nacionalnih ciljev zmanjšanja, so vljudno pozvane, da to storijo do spomladanskega zasedanja Evropskega sveta leta 2009. Vse države članice so pozvane, da na svoji ravni sprejmejo konkretne ukrepe in da o njih poročajo v letnih nacionalnih poročilih o napredku pri izvajanju Lizbonske strategije.

III. IZBOLJŠANJE KAKOVOSTI NOVIH POBUD

1. Obširen in ambiciozen pristop

Izboljšanje kakovosti novih pobud je bistven del načrta za boljšo pravno ureditev. Komisija v skladu z najboljšo mednarodno prakso verjame, da je najbolj učinkovit način oblikovanja kulture boljše pravne ureditve imenovanje oseb, pristojnih za razvoj politik, tudi za pristojne za ocenjevanje učinkov njihovih predlogov. To je bil temeljni vidik ocene učinkov sistema, ki ga Komisija izvaja od leta 2002 in za katerega verjame, da bistveno spreminja delovno kulturo institucije. Komisija je od leta 2002 izvedla več kot 400 ocen učinka. Samo leta 2008 jih je opravila 135. Sistem ima številne značilnosti, ki so vredne omembe.

Prvič, Komisija je prepričana, da je enoten pristop k oceni učinkov najprimernejši način za zagotavljanje, da so predlagani ukrepi nujni, in za pripravo visoko kakovostnih politik. Zato ocene učinkov analizirajo tako koristi kot stroške in na uravnotežen način obravnava vse pomembne gospodarske, družbene in okoljske učinke možnih pobud. Ta pristop zagotavlja uporabo vsega pomembnega strokovnega znanja znotraj Komisije skupaj s prispevki zainteresiranih strani in s tem krepi skladnost pobud na vseh področjih politik.

Drugič, da bi zaobjela vse pobude, ki bi lahko imele pomemben učinek, je Komisija zahteve za opravo ocen učinkov razširila preko pobud v letnem zakonodajnem in delovnem programu. To vključuje elemente komitologije z opaznimi učinki.

Tretjič, Komisija je v pomoč pri zagotavljanju, da se ocene učinkov izvajajo v skladu s postopki in standardi kakovosti, vzpostavila strogo osrednje telo nadzora kakovosti v obliki odbora za oceno učinka, ki je neodvisen od služb, pristojnih za oblikovanje politik. Odbor za oceno učinka od svoje ustanovitve konec leta 2006 preiskuje vse ocene učinkov Komisije in o njih izdaja mnenja. Odbor je izboljšal kakovost politik, tako da je leta 2008 v 32 % primerov zahteval ponovno predložitev ocen učinkov in s priporočili spodbudil Komisijo k izboljšanju kakovosti ocen učinkov. Odbor je leta 2008 dal okrepljen poudarek potrebi po bolj sistematičnem kvantitativnem ocenjevanju učinkov in po jasni obravnavi vprašanja upravnih obremenitev. Prav tako je podprl službe Komisije pri pripravi njihovih ocen učinkov še zlasti glede metodologije, ki jo uporabljajo.

Poleg tega je Komisija oblikovala sistem, ki je jasen in zanesljiv. Sistem spodbuja večjo preglednost v postopku oblikovanja politik in intenzivnejše sodelovanje zainteresiranih strani. Vse ocene učinkov in vsa mnenja odbora za oceno učinkov bodo javno dostopni, ko bo Komisija sprejela ustrezni predlog[9].

2. Ocene učinkov se bodo še naprej izboljševale

Komisija je uvedla sistem ocene učinkov, ki se glede celovitosti ter preglednosti na splošno šteje za sistem visokega standarda na evropski in mednarodni ravni. Kljub temu so nadaljnje izboljšave kakovosti ocen učinkov še vedno možne. Odbor za oceno učinkov je v svojem poročilu za leto 2008 priporočil, da se pred predložitvijo ocen učinkov odboru ponovno opravi nadzor kakovosti. Zato bo Komisija izvedla številne ukrepe. Še zlasti bo okrepila vlogo enote za oceno učinkov v vsakem generalnem direktoratu in vlogo usmerjevalnih skupin za oceno učinkov, da bi zagotovila upoštevanje vsega strokovnega znanja znotraj Komisije. To bo z dokončno odobritvijo generalnih direktorjev okrepilo odgovornost za oceno učinkov.

Komisija je na podlagi izkušenj odbora za oceno učinkov, prispevkov skupine nacionalnih strokovnjakov za boljšo pravno ureditev na visoki ravni in javnega posvetovanja o smernicah za oceno učinkov sredi leta 2008 ugotovila številne druge možnosti za izboljšave. Mnoge med njimi se odražajo v prenovljenih smernicah, ki veljajo od začetka leta 2009. Sistem ocene učinkov bo zagotavljal:

- bolj osredotočeno usmeritev : Komisija bo ocene učinkov bolj osredotočila na zakonodajne predloge znotraj ter zunaj zakonodajnega in delovnega programa, vključno z elementi komitologije z opaznimi učinki;

- boljše posvetovanje z zainteresiranimi stranmi : minimalne standarde Komisije za posvetovanje je treba uresničevati v polnosti. Pri zapletenih ali občutljivih predlogih se oddelke Komisije spodbuja, naj podaljšajo najkrajše obdobje posvetovanja 8 tednov. Komisija si bo še naprej prizadevala zagotoviti, da bodo vse zainteresirane strani obveščene o posvetovanjih in bodo lahko k njim prispevale. V ocenah učinkov je treba zagotoviti jasnejše povratne informacije o tem, katere informacije so zainteresirane strani zahtevale, prejele in kako so jih uporabile;

- natančnejšo analizo subsidiarnosti : smernice zdaj zagotavljajo seznam jasnih vprašanj, na katera morajo službe odgovoriti v problemski analizi, z nadaljnjimi navodili za analizo sorazmernosti in dodane vrednosti EU za vse predstavljene možne politike;

- temeljitejšo analizo posebnih učinkov : v okviru enotnega pristopa h koristim in stroškom na gospodarskem in družbenem področju ter področju okolja obstajajo dodatna navodila glede posebnih vidikov teh učinkov. To velja za učinke na MSP, ki jih je treba oceniti v skladu z Zakonom o malih podjetjih (s pomočjo t.i. „preskusa MSP“), vprašanja, povezana s temeljnimi pravicami, ter učinke na potrošnike in javno zdravje. Učinki na regionalni in lokalni ravni bodo upoštevani;

- bolj količinsko opredeljene dokaze in analize : smernice zagotavljajo podrobnejša navodila glede merljivosti in sklicevanja na najboljše prakse ocenjevanja različnih vrst usklajevalnih stroškov;

- izboljšano ocenjevanje upravnih obremenitev: Komisija je še posebej za podjetja izboljšala navodila za ocenjevanje upravnih obremenitev;

- preglednejšo predstavitev rezultatov : povzetki bodo predstavili jasen pregled vseh merljivih koristi in stroškov različnih možnosti, vključno z upravnimi stroški za podjetja in državljane, drugimi usklajevalnimi stroški in stroški, ki bremenijo uprave.

3. Nadaljnji ukrepi

- Komisija bo leta 2009 po pričakovanjih izvedla več kot 100 ocen učinkov, in sicer v skladu s prenovljenimi smernicami o ocenjevanju učinkov.

- Komisija bo nadalje izboljšala navodila v zvezi z upravnimi obremenitvami v smernicah o ocenjevanju učinkov, tako da bo na začetku leta 2009 uvedla nova orodja informacijske tehnologije, dostopna vsem njenim službam.

- Komisija bo še naprej izboljševala kakovost svojih ocen učinkov s pomočjo okrepljenega nadzora kakovosti, ki ga bodo izvajali pristojne službe in odbor za oceno učinka.

IV. VSE INSTITUCIJE SI DELIJO ODGOVORNOST ZA BOLJŠO PRAVNO UREDITEV

1. Boljša pravna ureditev na vseh ravneh EU

Da bo izboljšanje pravne ureditve uspešno, je bistveno, da vsaka od evropskih institucij za to prevzame odgovornost. Predpise EU predlaga Komisija, sprejmeta jih Evropski parlament in Svet, nacionalne vlade in parlamenti pa jih prenesejo v nacionalno pravo. Pogosto jih dopolnjujejo regionalna in lokalna pravila. Vsi ti akterji imajo svojo vlogo pri izboljševanju zakonodajnega okvira.

Postopek sprejemanja in izvajanja zakonodaje EU zahteva določen čas. Programa Komisije za poenostavitev in zmanjšanje upravnih obremenitev vsebujeta koristne napotke za izboljšave, da se podjetjem in državljanom zagotovijo konkretne koristi. Napredek pa mora biti dosežen pri hitrejšem sprejemanju konkretnih predlogov Komisije v Svetu in Parlamentu ter zagotoviti ohranjanje tistih elementov, ki poenostavljajo zakonodajo in zmanjšujejo upravne obremenitve.

Leta 2009 mora biti prednostna naloga vseh treh institucij dokončanje pregleda skupnega pristopa do ocene učinkov. Komisija je prepričana, da ta skupni pristop zagotavlja trdno podlago, na kateri bo vsaka od institucij razvila svoj pristop do ocen učinkov. Prizadevanja je treba osredotočiti na določanje konkretnih načinov izboljšanja izvajanja. Komisija je pripravljena podpreti drugi dve instituciji pri razvijanju njunih zmogljivosti za obravnavanje ocen učinkov Komisije in za izvajanje njunih dodatnih analiz o bistvenih spremembah, ki jih opravita. Kot je navedeno v drugem strateškem pregledu boljše pravne ureditve, bo Komisija na zahteve Sveta in Parlamenta za poglobitev nekaterih vidikov njenih izvirnih ocen učinkov odgovorila konstruktivno in na podlagi posameznih primerov.

2. Uporaba prava Skupnosti v državah članicah

Komisija je leta 2007 predložila strategijo za izboljšanje uporabe prava Skupnosti[10]. V tesnem sodelovanju s 15 državami članicami prostovoljkami je sprožila pilotni projekt EU za pospešitev in izboljšanje reševanja težav državljanov. Zdaj pogosteje sprejema odločbe o kršitvah pravic. Komisija dobro napreduje pri bolj prednostno naravnanem razvoju obravnavanja primerov, kar se (poleg drugih pobud glede povečane preglednosti in dialoga, ki so bile sprejete ali se razvijajo) odraža v letnem poročilu o spremljanju uporabe prava Skupnosti [11]. Izkušnje pri uporabi prava lahko vodijo k popravkom ali razvoju zakonodaje za lažje doseganje ciljev Skupnosti. Leta 2009 bodo sprejeti nadaljnji ukrepi za izvajanje in okrepitev te strategije.

3. Nadaljnji ukrepi

- Parlament in Svet sta vabljena k sprejetju predlogov glede upravnih obremenitev in poenostavitev v postopku sprejetja, čim je mogoče in kot je predvideno v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje iz leta 2003.

- Parlament, Svet in Komisija bodo zaključili skupni pregled „skupnega pristopa k oceni učinka“.

- Komisija bo zagotovila izboljšano uporabo prava Skupnosti z uvedbo preventivnih ukrepov, vključno z okrepljenim osredotočanjem na vprašanja izvajanja in uveljavljanja ocen učinkov, izboljšanim načrtovanjem izvajanja nove zakonodaje, oblikovanjem omrežij za izvajanje in z zagotavljanjem pomoči državam članicam pri pripravi korelacijskih tabel.

- V povezavi z Zakonom o malih podjetjih za Evropo bo Komisija, kadar bo to izvedljivo, uporabila enotne datume začetka veljavnosti za prihodnje uredbe ter sklepe in odločbe, ki vplivajo na podjetja[12]. To bi MSP omogočilo, da se bolje pripravijo na zakonodajne spremembe in se jim prilagodijo.

- Komisija bo tesno sodelovala z nacionalnimi organi z namenom izboljšanja jasnosti in skladnosti osnutkov nacionalne zakonodaje v okviru postopka uradnega obveščanja, ki temelji na Direktivi 98/34/ES[13].

V. SOOBLIKOVANJE SVETOVNE UREDITVE

Komisija nadaljuje s svojim zakonodajnim dialogom z največjimi trgovinskimi partnerji. V primeru ZDA je Komisija skupaj z Uradom za upravljanje in proračun ZDA v okviru Čezatlantskega gospodarskega sveta pripravila skupni dokument o primerjavi zadevnih sistemov za ocenjevanje učinkov na mednarodno trgovino in vlaganja v EU in ZDA[14]. Priporočila iz dokumenta so bila vključena v smernice Komisije za oceno učinka. Organi ZDA so se strinjali, da bodo priporočila iz dokumenta tudi vključili v svoje smernice za oceno učinka.

Komisija bo ob krepitvi varstva okolja in družbe nadaljevala z zakonodajnim sodelovanjem s svojimi trgovinskimi partnerji v večstranskih organizacijah (kot so ZN, OECD in Svetovna banka) ter v dvostranskem dialogu za zmanjševanje ovir glede trgovine in vlaganja. Na vrhu G20, ki je potekal novembra 2008, je bil nazorno prikazan pomen mednarodnega sodelovanja v sedanjem gospodarskem in finančnem okviru ter pozitivni vpliv, ki ga ima lahko Unija, kadar deluje enotno. Komisija je decembra 2008 določila strateški okvir za mednarodno zakonodajno sodelovanje in prihodnje prednostne ukrepe[15].

VI. SKLEPNA UGOTOVITEV

Evropska unija in njene države članice se soočajo s pomembnimi izzivi pri reševanju sedanjega gospodarskega in finančnega stanja. Boljša pravna ureditev mora ostati bistveni del našega odgovora – zakonodajno urejati, kjer je potrebno, in sicer na najenostavnejši možni način na podlagi dialoga z zainteresiranimi stranmi ter tako, da ohranja bremena za podjetja in državljane na najnižji možni ravni. Izkušnje z izboljševanjem pravne ureditve v zadnjih štirih letih so dobra podlaga za soočanje z novimi izzivi. Komisija je določila nadaljnje korake, ki zahtevajo nenehna prizadevanja in neprekinjeno politično podporo drugih evropskih institucij, držav članic, lokalnih in regionalnih organov ter zainteresiranih strani.

[1] COM(2008) 800.

[2] Od teh predlogov je bilo 7 pregledov, na podlagi katerih je bilo odločeno, da zakonodajni ukrep ni potreben, ali pa so bili predlogi pridruženi drugim pobudam.

[3] Delovni dokument Komisije Tretje poročilo o napredku glede strategije za poenostavitev zakonodajnega okolja, COM(2009) 17.

[4] Gre za sklade KNPVP – kolektivnih naložbenih podjemov za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje.

[5] Dodatne informacije o pobudah za poenostavitve v kmetijskem sektorju bodo spomladi 2009 predstavljene v poročilu o napredku Komisije.

[6] Delovni dokument Komisije o zmanjševanju upravnih obremenitev v EU, COM(2009) 16.

[7] Nekateri od teh predlogov so „takojšnji ukrepi“, ki sta jih Svet in Parlament sprejemala dalj časa (3 od 6 predlogov, predstavljenih leta 2007, in le 1 od 7 predlogov paketa iz leta 2008).

[8] Ukrep je v EU-27 ugotovil 356 obveznosti EU in več kot [9 500] nacionalnih obveznosti. Vključeval je približno 3 000 razgovorov s podjetji ter več kot 50 delavnic z lokalnimi podjetniškimi združenji in nacionalnimi ministrstvi.

[9] http://ec.europa.eu/governance/impact/practice_en.htm.

[10] „Evropa rezultatov“, COM(2007) 502.

[11] 25. poročilo o spremljanju uporabe prava Skupnosti – COM(2008) 777.

[12] V okviru sistema enotnih datumov začetka veljavnosti je značilno uvajanje določene zakonodaje ob maloštevilnih določenih datumih v letu.

[13] Ta direktiva države članice zavezuje, da uradno obvestijo Komisijo o vseh osnutkih tehničnih predpisov za izdelke in za storitve informacijske družbe, preden jih sprejmejo v nacionalno pravo. To pomaga zmanjševati tveganje povzročanja neupravičenih ovir med državami članicami.

[14] http://ec.europa.eu/governance/better_regulation/impact_en.htm.

[15] COM(2008) 874.