[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 1.2.2006

KOM(2006) 36 končno

DELOVNI DOKUMENT KOMISIJE

SpremenjeniPredlog obnoveMEDINSTITUCIONALNI SPORAZUMo proračunski disciplini in izboljšanju proračunskega postopka

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Komisija je 14. julija 2004 predstavila predlog[1] obnove Medinstitucionalnega sporazuma o proračunski disciplini in ukrepih za izboljšanje proračunskega postopka za obdobje 2007–2013.

Evropski parlament je 8. junija 2005 sprejel Resolucijo o političnih izzivih in proračunskih sredstvih razširjene Unije 2007–2013[2], čemur je sledila Resolucija o Medinstitucionalnem sporazumu o proračunski disciplini in ukrepih za izboljšanje proračunskega postopka[3], ki je bila sprejeta 1. decembra 2005.

Evropski svet je na zasedanju 15.–16. decembra dosegel politično soglasje glede finančne perspektive 2007–2013[4].

Evropski parlament je 18. januarja 2006 sprejel Resolucijo o stališču Evropskega sveta glede finančne perspektive in obnove Medinstitucionalnega sporazuma za obdobje 2007–2013[5];

Priloženi osnutek Medinstitucionalnega sporazuma je zasnovan kot delovni dokument za zadnjo fazo pogajanj med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo, pri čemer so upoštevani zlasti sklepi Evropskega sveta z dne 15.–16. decembra 2005.

Namen tega medinstitucionalnega sporazuma je zagotoviti zbirko dogovorjenih pravil o večletnem finančnem okviru in sosledje korakov v zvezi z letnim proračunskim postopkom.

1. Smernice za nov sporazum o proračunski disciplini

1.1. Ohranjanje temeljnih elementov

Agenda 2000 je dosegla svoj glavni namen glede finančne discipline, urejenega razvoja odhodkov ter medinstitucionalnega sodelovanja v proračunskem postopku. Proračun Evropske unije je bil vsako leto pravočasno sprejet in obe veji proračunskega organa sta skupaj prilagodili finančni okvir za obdobje 2000–2006 zaradi širitve Evropske unije na deset novih članic.

a) Ta medinstitucionalni sporazum zato predlaga, da se temeljne značilnosti finančnega okvira ne spreminjajo:

- odhodki so razčlenjeni na širše kategorije odhodkov, imenovane razdelki; in sicer za vsako leto obdobja 2007–2013;

- najvišje vrednosti, imenovane zgornje meje, se v razpredelnici finančnega okvira določijo za obdobje 2007–2013 v smislu pravic za prevzem obveznosti, in sicer za vsak posamezen razdelek; ravni odhodkov temeljijo na predpostavki, da bosta Bolgarija in Romunija postali članici EU 1. januarja 2007; če bosta pristopili kasneje, bo morda treba zgornje meje odhodkov ustrezno spremeniti;

- skupni letni zneski so določeni tako za odobritve za prevzem obveznosti kot za odobritve plačil;

- letna zgornja meja odobritev plačil mora upoštevati zgornjo mejo lastnih sredstev, ki trenutno znaša 1,24 % bruto nacionalnega dohodka (BND) EU.

b) Ta medinstitucionalni sporazum v luči prihodnjega institucionalnega razvoja predlaga, da se izraz „finančna perspektiva“ zamenja z izrazom „večletni finančni okvir“, imenovanim tudi „finančni okvir“.

c) Predlaga tudi vključitev nove določbe, v skladu s katero bo Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu v letu 2008/2009 predložila obsežen pregled, ki bo zajemal vse vidike porabe in sredstev EU.

1.2. Poenostavitev, priprava prečiščenega besedila

Ta medinstitucionalni sporazum obnavlja Medinstitucionalni sporazum z dne 6. maja 1999, in sicer na podlagi izkušenj, pridobljenih z izvajanjem predhodnega sporazuma, poleg tega pa pomeni tudi pripravo prečiščenega besedila vseh skupnih izjav ter medinstitucionalnih sporazumov o proračunskih zadevah, sprejetih od leta 1982. Predlaga tudi poenostavitev okvira, kadar koli je to utemeljeno in mogoče.

a) Namen tega sporazuma je vključiti Medinstitucionalni sporazum z dne 7. novembra 2002 o vzpostavitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (EUSF), o katerem so se sporazumeli v sedanjem obdobju finančne perspektive v ločenem dodatnem medinstitucionalnem sporazumu. Predlaga se, da se ohranijo sedanja pravila za uporabo Solidarnostnega sklada Evropske unije, v skladu s katerimi se takrat, ko se Sklad uporabi, ustrezni odhodki „v proračun vključijo dodatno na ustrezne razdelke“ finančnega okvira.

b) Metoda za tehnično prilagoditev se poenostavi z razširitvijo vnaprej določene letne stopnje inflacije v višini 2 %, ki se uporablja za strukturne sklade in kmetijstvo, tudi na preostale odhodke.

c) Oblikovanje rezervacij jamstvenega sklada za posojila tretjim državam se racionalizira, tako da „rezerva“ v ta namen ni več potrebna. S tem povezani (zmanjšani) odhodki, ki jih je treba vključiti v proračun, postanejo del instrumentov, ki so na razpolago zunanji politiki Unije.

1.3. Prilagodljivost: ocenjevanje izkušenj iz Agende 2000

Prilagodljivost znotraj dogovorjenega večletnega finančnega okvira je bistvena posledica finančne discipline. Če je pravilno zasnovana, prispeva k učinkovitejšemu dodeljevanju sredstev, obenem pa omogoča odzivanje na nepredvidene potrebe ali nove prednostne naloge. Na stopnjo prilagodljivosti finančnega okvira vpliva več dejavnikov: dolžina obdobja, ki ga zajema finančna perspektiva; število odhodkovnih razdelkov; razpoložljiva razlika do zgornjih mej odhodkov; razlika do zgornje meje lastnih sredstev; delež porabe EU, ki je z „referenčnimi zneski“ vnaprej določen v zakonodaji, sprejeti v postopku soodločanja; večletni programi z vnaprej dodeljenimi sredstvi; splošen odnos do uporabe postopka za spremembo.

Stopnja prilagodljivosti se je s časom razvijala zaradi spreminjajočih se kombinacij teh dejavnikov. Agenda 2000 je do zdaj uspešno odgovarjala na nepredvidene izzive za proračun EU, vendar na račun večje zapletenosti in manjše preglednosti, ne pa nujno tudi učinkovitejšega dodeljevanja sredstev. Da bi na podlagi ugotovljenih potreb lahko ukrepali, sta morala biti zunaj finančne perspektive vzpostavljena na primer obstoječi instrument prilagodljivosti ter Solidarnostni sklad Evropske unije.

Evropski svet je na zasedanju 15.–16. decembra 2005 dosegel politično soglasje, v skladu s katerim bi bile zgornje meje odhodkov bistveno nižje od zgornjih mej, ki jih je predlagala Komisija. Zaradi znižanih zgornjih mej odhodkov bi bil finančni okvir okornejši, ogrozila bi se lahko sposobnost Unije, da se odzove na prihodnje izzive, in namesto spodbujanja učinkovitega dodeljevanja sredstev, bi se to oviralo. Komisija zato predlaga naslednje ukrepe, ki bi omogočili odziv na prihodnje izzive ter vzpostavili primerno ravnovesje med proračunsko disciplino in učinkovitim dodeljevanjem sredstev.

(1) Sprememba večletnega finančnega okvira ostaja glavni instrument za odzivanje na bistvene trajne spremembe politik EU v hitro spreminjajočem se okolju.

(2) Nekateri instrumenti prilagodljivosti se uporabijo v obsegu dogovorjenega finančnega okvira, da se olajša razporejanje ali prerazporejanje finančnih sredstev znotraj zgornjih mej odhodkov. Ti instrumenti obsegajo:

(a) rezervo za nujno pomoč znotraj razdelka 4 za odzivanje na izredne razmere v tretjih državah. Znesek rezerve in postopek za njeno uporabo ostaneta nespremenjena.

(b) novi Evropski sklad za prilagajanje na globalizacijo, katerega namen je zagotoviti dodatno podporo delavcem, ki so jih prizadele posledice večjih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, da se jim pomaga pri njihovi ponovni vključitvi v trg dela.

(c) poleg tega pa še možnost, da proračunski organ na predlog Komisije v okviru letnega proračunskega postopka do 10 % odstopa od tako imenovanih „referenčnih zneskov“ v zvezi z večletnimi programi, sprejetimi v postopku soodločanja (razen v primeru kohezijskih programov).

(3) Nekateri drugi instrumenti prilagodljivosti se uporabijo v določenem obsegu nad dogovorjenimi zgornjimi mejami odhodkov. Ti instrumenti, ki se uporabijo v okviru letnega proračunskega postopka v skladu z ustreznimi določbami, opredeljenimi v priloženem osnutku Medinstitucionalnega sporazuma, obsegajo:

(a) Solidarnostni sklad Evropske unije, pri čemer znesek sklada in postopek za njegovo uporabo ostaneta nespremenjena;

(b) instrument prilagodljivosti, katerega najvišji letni znesek se poveča na 700 milijonov EUR, z možnostjo pokrivanja večletnih zahtev. Postopek za uporabo instrumenta ostane nespremenjen.

2. Posledice za Uredbo o proračunski disciplini

Izkušnje s finančno perspektivo 2000–2006 so pokazale, da kmetijska smernica, predvidena v Uredbi Sveta št. 2040/2000 o proračunski disciplini, ni več potrebna, saj so kmetijski odhodki že omejeni z zgornjimi mejami, dogovorjenimi za obdobje do leta 2013. Ostale določbe glede proračunske discipline v zvezi s kmetijstvom bo povzela in okrepila nova Uredba (členi 18–20) o financiranju skupne kmetijske politike. S prehodom od tržne intervencije k neposrednim plačilom kmetom in ukrepom za razvoj podeželja so kmetijski odhodki postali tudi bolj predvidljivi.

Denarna rezerva je ukinjena in Komisija je predlagala nov mehanizem za oblikovanje rezervacij sklada za jamstva posojil državam nečlanicam. Določbe glede rezerve za njuno pomoč so vključene v priloženi osnutek Medinstitucionalnega sporazuma.

Zato Komisija meni, da je treba Uredbo Sveta št. 2040/2000 razveljaviti. Komisija bo skladno s tem ločeno pravočasno predlagala ustrezen pravni akt.

3. Smernice za medinstitucionalno sodelovanje v proračunskem postopku

Namen določb iz dela II je izboljšati letni proračunski postopek. Večina teh določb izhaja iz proračunske prakse ali predhodnih sporazumov in izjav. Posodobljene so v skladu z novo finančno uredbo[6]. Priloge I do IV so sestavni del predlaganega sporazuma.

3.1. Struktura in klasifikacija odhodkov

Priloga III posodablja klasifikacijo odhodkov na obvezne in neobvezne odhodke z novo strukturo po razdelkih. Ohranjena je določba, da obe veji proračunskega organa v letnem spravnem postopku določita klasifikacijo novih proračunskih postavk.

3.2. Finančne določbe v zakonodajnih instrumentih

Ohranjeno je načelo iz Skupne izjave z dne 6. marca 1995, ki je vključeno v točko 33 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 6. maja 1999, po katerem se institucije zavezujejo, da bodo v proračunskem postopku spoštovale referenčne zneske, sprejete v zakonodajnem postopku soodločanja. Vendar je bil postopek soodločanja od leta 1995 vedno znova razširjen in stroge določbe glede referenčnih zneskov pomenijo za proračunsko politiko vse večjo oviro. Kakor je navedeno zgoraj, Komisija predlaga, da se proračunskemu organu in Komisiji v letnem proračunskem postopku v omejenem obsegu (10 %) dopusti odstopanje od teh zneskov.

4. Sklepna ugotovitev

Medinstitucionalni sporazum o proračunski disciplini in izboljšanju proračunskega postopka se je izkazal za učinkovito orodje, s katerim se lahko letna proračunska praksa postavi v dogovorjen večletni finančni okvir. Njegovo obnovo je treba razumeti kot priložnost za posodobitev in poenostavitev raznih obstoječih sporazumov in skupnih izjav v zvezi s proračunskimi zadevami. Poleg tega pa naj bi bil namen tega sporazuma vzpostavitev primernega ravnovesja med proračunsko disciplino in učinkovitim dodeljevanjem sredstev.

MEDINSTITUCIONALNI SPORAZUMo proračunski disciplini in izboljšanju proračunskega postopka

KAZALO

DEL I – FINANČNI OKVIR ZA OBDOBJE 2007–2013: OPREDELITEV IN IZVEDBENE DOLOČBE

A. Vsebina in obseg finančnega okvira

B. Letne prilagoditve finančnega okvira

C. Pregled finančnega okvira

D. Sprememba finančnega okvira

E. Posledice, kadar ni skupne odločitve o prilagoditvi ali spremembi finančnega okvira

F. Rezerva za nujno pomoč

G. Solidarnostni sklad Evropske unije

H. Instrument prilagodljivosti

I. Evropski sklad za prilagajanje na globalizacijo

J. Prilagoditve finančnega okvira zaradi širitve

K. Trajanje finančnega okvira in posledice, kadar finančni okvir ni sprejet

DEL II – IZBOLJŠANJE MEDINSTITUCIONALNEGA SODELOVANJA V PRORAČUNSKEM POSTOPKU

A. Postopek medinstitucionalnega sodelovanja

B. Določitev proračuna

C. Klasifikacija odhodkov

D. Najvišja stopnja povečanja neobveznih odhodkov, kadar finančni okvir ni sprejet

E. Vključitev finančnih določb v zakonodajne akte

F. Odhodki v zvezi s sporazumi o ribištvu

G. Financiranje skupne zunanje in varnostne politike (SZVP)

PRILOGA I: FINANČNI OKVIR ZA OBDOBJE 2007–2013

PRILOGA II: MEDINSTITUCIONALNO SODELOVANJE NA PRORAČUNSKEM PODROČJU

PRILOGA III: KLASIFIKACIJA ODHODKOV

PRILOGA IV: FINANCIRANJE ODHODKOV, KI IZHAJAJO IZ SPORAZUMOV O RIBIŠTVU

IZJAVA o prilagoditvi strukturnih skladov, Sklada za razvoj podeželja in Evropskega sklada za ribištvo glede na okoliščine njihovega izvajanja

Osnutek

EVROPSKI PARLAMENT

SVET

KOMISIJA

MEDINSTITUCIONALNI SPORAZUM

z dne […]

med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in izboljšanju proračunskega postopka

Opomba: V tem osnutku se izraz „finančna perspektiva“ nadomesti z izrazom „večletni finančni okvir“.

Pripombe se nanašajo na spremembe glede na prejšnji predlog Komisije ali besedilo Medinstitucionalnega sporazuma z dne 6. maja 1999. Če ni določeno drugače, se navedbe stališča Evropskega sveta v pripombah nanašajo na končne sklepe Evropskega sveta z dne 15.–16. decembra 2005. Prav tako se navedbe stališča Evropskega parlamenta nanašajo na Resolucijo EP z dne 8. junija 2005 o „političnih izzivih in proračunskih sredstvih razširjene Unije 2007–2013“, Resolucijo EP z dne 1. decembra 2005 o „Medinstitucionalnem sporazumu o proračunski disciplini in ukrepih za izboljšanje proračunskega postopka“ ter Resolucijo EP z dne 18. januarja 2006 o „stališču Evropskega sveta glede finančne perspektive in obnove Medinstitucionalnega sporazuma za obdobje 2007–2013“.

Besedilo Medinstitucionalnega sporazuma | Pripombe |

1. Namen tega sporazuma, sklenjenega med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo, v nadaljevanju „institucije“, je izvajanje proračunske discipline in izboljšanje delovanja letnega proračunskega postopka ter sodelovanja med institucijami v proračunskih zadevah. |

2. Proračunska disciplina po tem sporazumu zajema vse odhodke. Zavezujoča je za vse institucije, vključene v izvajanje proračunske discipline, dokler velja Sporazum. |

3. Sporazum ne spreminja proračunskih pooblastil posamezne institucije, kakor jih določajo Pogodbe. Ob sklicevanju na to točko v tem besedilu Svet odloča s kvalificirano večino, Evropski parlament pa z večino svojih članov ter s tremi petinami oddanih glasov, v skladu s pravili glasovanja iz petega pododstavka člena 272(9) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (v nadaljevanju „Pogodba ES“). |

4. Vsaka sprememba Sporazuma zahteva soglasje vseh institucij, ki so pogodbenice Sporazuma. Spremembe večletnega finančnega okvira je treba sprejeti po postopkih, določenih v Sporazumu. |

5. Sporazum ima dva dela: – del I vsebuje opredelitev in izvedbene določbe večletnega finančnega okvira za obdobje 2007–2013[7] ter se uporablja za obdobje trajanja tega finančnega okvira, – del II se nanaša na izboljšanje medinstitucionalnega sodelovanja v proračunskem postopku. |

6. Komisija predloži poročilo o uporabi Sporazuma, po potrebi skupaj s predlogi sprememb, kadar je to potrebno, in v vsakem primeru hkrati s predlogom novega finančnega okvira, ki ga predloži v skladu s točko 31. |

7. Sporazum začne veljati 1. januarja 2007. Z istim dnem nadomesti: – Medinstitucionalni sporazum z dne 6. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in izboljšanju proračunskega postopka[8], – Medinstitucionalni sporazum z dne 7. novembra 2002 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o financiranju Solidarnostnega sklada Evropske unije, ki dopolnjuje Medinstitucionalni sporazum z dne 6. maja 1999 o proračunski disciplini in izboljšanju proračunskega postopka[9]. | Spremembe: Posodobitev in poenostavitev. Komisija je že v COM(2004) 498 konč. predlagala prerazvrstitev „raznih obstoječih sporazumov in skupnih izjav v zvezi s proračunskimi zadevami“, kar je smernica tudi v sklepih Evropskega sveta (točka 6 sklepov). |

DEL I – FINANČNI OKVIR ZA OBDOBJE 2007–2013: OPREDELITEV IN IZVEDBENE DOLOČBE A. Vsebina in obseg finančnega okvira 8. Finančni okvir za obdobje 2007–2013 iz Priloge I je sestavni del tega sporazuma. Pomeni referenčni okvir za medinstitucionalno proračunsko disciplino. |

9. Namen finančnega okvira je zagotoviti, da se odhodki Evropske unije, razčlenjeni na širše kategorije, srednjeročno razvijajo urejeno in v mejah lastnih sredstev. |

10. Finančni okvir za obdobje 2007–2013 za vsako leto ter za vsak razdelek ali podrazdelek določa zneske odhodkov v smislu pravic za prevzem obveznosti. Skupni letni zneski odhodkov so prikazani v smislu pravic za prevzem obveznosti in v smislu odobritev za plačila. Vsi zneski so izraženi v cenah iz leta 2004. Finančni okvir ne upošteva proračunskih postavk, ki se financirajo z namenskimi prejemki v smislu člena 18 finančne uredbe z dne 25. junija 2002, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti[10], v nadaljevanju „finančna uredba“. Informacije o ukrepih, ki niso vključeni v splošni proračun Evropskih skupnosti, in o predvidenem razvoju različnih kategorij lastnih sredstev Skupnosti so prikazane v posebnih razpredelnicah. Te informacije se vsako leto posodobijo ob tehnični prilagoditvi finančnega okvira. | Spremembe: – Splošna posodobitev – Četrti odstavek (sedanji Medinstitucionalni sporazum) se črta (ničen): ni predlagan poseben razdelek za predpristopne odhodke. – Tretji odstavek (peti odstavek – sedanji Medinstitucionalni sporazum): ta odstavek se nanaša na Evropski razvojni sklad, ki je še naprej izključen iz finančnega okvira. – Šesti odstavek (sedanji Medinstitucionalni sporazum): črta se sklicevanje na kmetijsko smernico (glej obrazložitveni memorandum zgoraj). – Za prilagoditve posameznih razdelkov glej točko 15 spodaj. |

11. Institucije potrjujejo, da vsak absolutni znesek, prikazan v finančnem okviru za obdobje 2007–2013, pomeni letno zgornjo mejo odhodkov v breme splošnega proračuna Evropskih skupnosti. Brez poseganja v spremembe zgornjih mej v skladu z določbami tega sporazuma se zavezujejo uporabiti svoja pooblastila na način, da se v vsakem proračunskem postopku in pri izvrševanju proračuna za navedeno leto upoštevajo vse letne zgornje meje odhodkov. | Drugi odstavek (sedanji Medinstitucionalni sporazum) se črta (ničen): za finančni okvir za obdobje 2007–2013 ni predlagan poseben razdelek za predpristopne odhodke. |

12. Obe veji proračunskega organa se dogovorita, da za obdobje trajanja finančnega okvira za obdobje 2007–2013 sprejmeta najvišje stopnje povečanja neobveznih odhodkov, ki izhajajo iz proračunov, določenih v okviru zgornjih mej iz finančnega okvira. Zaradi dobrega finančnega poslovodenja, razen za podrazdelek 1B finančnega okvira (kohezija za rast in zaposlovanje), institucije v čim večji meri zagotovijo, da v proračunskem postopku in ob sprejemanju proračuna za različne razdelke ostane na razpolago zadostna razlika do zgornjih mej. 13. Noben akt, ki ga v postopku soodločanja sprejmeta Evropski parlament in Svet, ali akt, ki ga sprejme Svet in presega razpoložljiva sredstva v proračunu ali dodelitve v finančnem okviru v skladu s točko 11, se finančno ne sme izvajati, dokler ni sprejeta sprememba proračuna in po potrebi ustrezno spremenjen finančni okvir v skladu z ustreznim postopkom za vsakega od teh dveh primerov. | Spremembe: – Drugi odstavek točke 12: posebnost podrazdelka 1B (razdelek 2 v Agendi 2000), ki zajema le vnaprej dodeljene odhodke, se ohrani za obdobje 2007–2013. – Tretji odstavek točke 12 sedanjega Medinstitucionalnega sporazuma se črta: ustrezna določba se vstavi v del II kot točka 41. |

14. V vsakem letu, ki ga zajema finančni okvir, skupne potrebne odobritve za plačila po letni prilagoditvi ter ob upoštevanju vseh drugih prilagoditev in sprememb ne smejo biti tolikšne, da bi vpoklicna stopnja za lastna sredstva presegla zgornjo mejo, ki velja za ta sredstva. Po potrebi se obe veji proračunskega organa v skladu s točko 3 tega sporazuma odločita znižati zgornje meje iz finančnega okvira, da bi bile v skladu z zgornjimi mejami lastnih sredstev. |

B. Letne prilagoditve finančnega okvira Tehnične prilagoditve 15. Komisija vsako leto pred začetkom proračunskega postopka za leto n+1 opravi naslednje tehnične prilagoditve finančnega okvira: (a) revalorizacijo zgornjih mej ter skupnih zneskov pravic za prevzem obveznosti in odobritev za plačila v cenah iz leta n+1; (b) izračun razpoložljive razlike do zgornje meje lastnih sredstev. Komisija opravi tehnične prilagoditve na podlagi fiksnega deflatorja 2 % letno. Rezultati prilagoditev ter gospodarske napovedi, ki so podlaga zanje, se sporočijo obema vejama proračunskega organa. Dodatne tehnične prilagoditve za zadevno leto, bodisi med zadevnim letom ali kot naknadni popravki v naslednjih letih, niso mogoči. 16. Če se ugotovi, da se akumulirani BDP katere koli izmed držav članic za obdobje 2007–2009 razlikuje za več kot ±5 % od akumuliranega BDP, ocenjenega pri pripravi tega sporazuma, Komisija v svoji tehnični prilagoditvi za leto 2011 prilagodi zneske, dodeljene tej državi članici za navedeno obdobje iz skladov, ki podpirajo kohezijo. Skupni neto učinek teh prilagoditev, naj bo pozitiven ali negativen, ne sme presegati 3 milijard EUR. Če je neto učinek pozitiven, se skupna dodatna sredstva omejijo na raven neporabljenih sredstev do zgornjih mej podrazdelka 1B za obdobje 2007–2010. Potrebne prilagoditve se v enakih razmerjih razporedijo v obdobju 2011–2013 in zadevne zgornje meje se ustrezno spremenijo. | Pripombe in spremembe: – Drugi odstavek: posodobitev postopka tehnične prilagoditve v skladu z novimi imeni kmetijskih in strukturnih programov. – Drugi odstavek: uporaba fiksnega deflatorja 2 % se razširi na vse odhodkovne razdelke. Deflator 2 % se že uporablja za skoraj 80 % odhodkov v proračunu (kmetijstvo, kohezija in prihodnji Evropski sklad za ribištvo). Poleg tega je Komisija med pogajanji o finančnem okviru za obdobje 2007–2013 sistematično uporabljala poenostavljen letni deflator 2 % za pretvorbo vseh finančnih sredstev, potrebnih za nove pravne podlage in določenih v tekočih cenah, v cene iz leta 2004. Uporaba enotnega deflatorja 2 % bo poenostavila letno tehnično prilagoditev in povečala predvidljivost zgornjih mej odhodkov v tekočih cenah. – Drugi odstavek: Opusti se možnost pregledovanja indeksne osnove. – Nova točka 16: vključi morebiten vpliv posebne določbe, dogovorjene v sklepih Evropskega sveta (točka 42). |

Prilagoditve v zvezi z izvajanjem 17. Komisija hkrati z obvestilom o tehničnih prilagoditvah finančnega okvira predloži obema vejama proračunskega organa predloge za prilagoditve skupnih odobritev za plačila, za katere meni, da so potrebna z vidika izvajanja, da bi zagotovila urejeno povečevanje glede na pravice za prevzem obveznosti. | Spremembe: – Točka 17 sedanjega Medinstitucionalnega sporazuma se črta. Namesto tega se predlaga izjava (priložena na koncu tega dokumenta). |

Posodabljanje napovedi za odobritve plačil po letu 2013 18. Leta 2010 Komisija posodobi napovedi za odobritve plačil po letu 2013. Ta posodobitev upošteva dejansko izvrševanje proračunskih pravic za prevzem obveznosti in proračunskih odobritev za plačila ter napovedi glede izvrševanja proračuna. Prav tako obravnava pravila, s katerimi naj bi zagotovili, da se odobritve plačil urejeno razvijajo v primerjavi z odobritvami za prevzem obveznosti, ter napovedi glede rasti bruto nacionalnega dohodka (BND) Evropske unije. |

Prilagoditve, povezane s čezmernim javnofinančnim primanjkljajem 19. Če se na podlagi postopka v zvezi s čezmernih javnofinančnim primanjkljajem začasno ukinejo proračunske odobritve za prevzem obveznosti iz Kohezijskega sklada, lahko Svet ob preklicu te ukinitve odobri prenos začasno ukinjenih obveznosti na naslednja leta. Začasno ukinjene obveznosti za leto n ni mogoče ponovno vključiti v proračun po letu n+1. Svet odloča na podlagi predloga Komisije in v skladu z ustreznimi določbami osnovne uredbe. | Nova točka 19 se navezuje na predlog nove uredbe o Kohezijskem skladu in na postopek v zvezi s čezmernim javnofinančnim primanjkljajem, zlasti na sankcije v zvezi s proračunskimi pravicami za prevzem obveznosti iz Kohezijskega sklada. |

20. Evropski parlament in Svet sprejmeta odločitve o teh predlogih do 1. maja leta n v skladu s točko 3 tega sporazuma. |

C. Pregled finančnega okvira 21. Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu v letu 2008/2009 predloži obsežen pregled v obliki bele knjige, ki zajema vse vidike porabe in sredstev EU, za zagotovitev, da je proračun pripravljen na izzive prihodnosti. | Nova določba: Za leto 2008/2009 je predviden splošen pregled odhodkov in prihodkov EU, kakor je dogovorjeno v sklepih Evropskega sveta (točka 80). |

D. Sprememba finančnega okvira 22. Poleg rednih tehničnih prilagoditev in prilagoditev v skladu s pogoji izvajanja se lahko finančni okvir ob nepredvidenih okoliščinah na predlog Komisije spremeni v skladu z zgornjo mejo lastnih sredstev. |

23. Praviloma je treba vsak tak predlog za spremembo predložiti in sprejeti pred začetkom proračunskega postopka za zadevno leto ali za prvo od zadevnih let. Spremembo finančnega okvira do 0,03 % BND Skupnosti v okviru razlike za nepredvidene odhodke skupaj sprejmeta obe veji proračunskega organa v skladu s točko 3. Vsako spremembo finančnega okvira nad 0,03 % BND Skupnosti v okviru razlike za nepredvidene odhodke skupaj sprejmeta obe veji proračunskega organa, pri čemer jo mora Svet sprejeti soglasno. | Posodobitev: bruto nacionalni proizvod (BNP) se je z začetkom veljavnosti novega sklepa o sistemu virov lastnih sredstev nadomestil z bruto nacionalnim dohodkom (BND) (UL L 253 z dne 7.10.2000, str. 42). |

24. Brez poseganja v točko 41 institucije preverijo možnosti za prerazporeditev odhodkov med programi, ki jih zajema razdelek, na katerega se nanaša sprememba, pri čemer zlasti upoštevajo, če se pričakuje, da proračunska sredstva ne bodo porabljena v celoti. Prizadevati si je treba, da ostane bistven znesek, in sicer v absolutnem smislu in kot delež novih načrtovanih odhodkov, v okviru obstoječe zgornje meje zadevnega razdelka. Institucije preverijo možnosti za izravnavo zvišanja zgornje meje enega razdelka z znižanjem zgornje meje drugega razdelka. Vsaka sprememba obveznih odhodkov v finančnem okviru ne pomeni zmanjšanja zneska, ki je na razpolago za neobvezne odhodke. Vsaka sprememba mora ohraniti ustrezno razmerje med obveznostmi in plačili. | Posodobitev: Tretji odstavek (sedanji Medinstitucionalni sporazum) se črta (ničen): za finančni okvir za obdobje 2007–2013 ni predlagan poseben razdelek za predpristopne odhodke. |

E. Posledice, kadar ni skupne odločitve o prilagoditvi ali spremembi finančnega okvira 25. Kadar ni skupne odločitve Evropskega parlamenta in Sveta o prilagoditvi ali spremembi finančnega okvira, ki jo predlaga Komisija, se kot zgornje meje odhodkov za zadevno leto še naprej upoštevajo pred tem določeni zneski po letni tehnični prilagoditvi. |

F. Rezerva za nujno pomoč 26. Rezerva za nujno pomoč se vključi v razdelek 4 finančnega okvira (EU kot globalni partner). Ta rezerva je vključena v splošni proračun Evropskih skupnosti kot rezervacija. Rezerva za nujno pomoč je namenjena za hiter odziv na posamezne potrebe držav nečlanic po pomoči ob dogodkih, ki jih ni bilo mogoče predvideti ob določitvi proračuna, predvsem za humanitarne operacije, pa tudi za obvladovanje civilnih kriz in za civilno zaščito, kadar to zahtevajo okoliščine. Letni znesek v stalnih cenah znaša 221 milijonov EUR za obdobje trajanja finančnega okvira. Kadar Komisija meni, da je treba uporabiti sredstva iz rezerve, obema vejama proračunskega organa predlaga prenos sredstev iz te rezerve v ustrezne proračunske vrstice. Preden Komisija predlaga prenos, da bi se črpala sredstva iz rezerve za nujno pomoč, je treba vsakič preveriti možnosti za prerazporeditev. Ko Komisija predlaga prenos, hkrati začne postopek tristranskih pogovorov, po potrebi v poenostavljeni obliki, za pridobitev soglasja obeh vej proračunskega organa glede potrebe po uporabi rezerve in glede potrebnega zneska. Prenosi se opravijo v skladu s členom 26 finančne uredbe[11]. | Spremembe in poenostavitev: – Točka (a) prvega odstavka (sedanji Medinstitucionalni sporazum): nična. Denarna rezerva je bila predvidena le do leta 2002. – Točka (b) prvega odstavka (sedanji Medinstitucionalni sporazum): sklicevanje na rezervo za jamstva posojil državam nečlanicam se črta. Komisija bo predlagala novo ureditev, v skladu s katero se bodo proračunska sredstva, potrebna za ustrezno oblikovanje rezervacij jamstvenega sklada, vključila v proračun, brez začasnih rezervacij za zadevni vpoklic sredstev. – Prvi odstavek: rezerva za nujno pomoč ostaja edina rezerva, na katero se sklicuje, in se vključi v razdelek 4. Njeno področje uporabe se razširi, tako da zajema tudi obvladovanje civilnih kriz, znesek rezerve pa se prilagodi glede na cene iz leta 2004 (vsi zneski predlaganega finančnega okvira so izraženi v stalnih cenah (cene iz leta 2004)). – Drugi do peti odstavek (sedanji Medinstitucionalni sporazum): postopek za uporabo rezerve se posodobi tako, da upošteva novo finančno uredbo. Če je treba, se dodatne potrebe po sredstvih iz te rezerve lahko pokrijejo bodisi s prenosi iz drugih proračunskih postavk za poslovanje, bodisi s spremembo proračuna za uporabo razpoložljive razlike do zgornje meje. |

G. Solidarnostni sklad Evropske unije 27. Solidarnostni sklad Evropske Unije je namenjen za hitro finančno pomoč v primeru večjih nesreč na ozemlju države članice ali države kandidatke, kot je opredeljeno v ustreznem temeljnem aktu. Zgornja meja letnega zneska, na razpolago za Solidarnostni sklad, znaša 1 milijardo EUR. Vsako leto 1. oktobra ostane na razpolago vsaj ena četrtina letnega zneska za pokrivanje potreb, ki bi nastale do konca leta. Del letnega zneska, ki ni vključen v proračun, se ne more prenesti v naslednja leta. V izjemnih primerih in če finančna sredstva, ki so na razpolago v Skladu v letu nastanka nesreče, kot je opredeljeno v ustreznem temeljnem aktu, ne zadostujejo za pokritje zneska pomoči, za katerega proračunski organ meni, da je potreben, lahko Komisija predlaga financiranje razlike iz Sklada za naslednje leto. Letni znesek Sklada, ki se vsako leto vključi v proračun, v nobenem primeru ne sme presegati 1 milijarde EUR. Kadar so izpolnjeni pogoji za uporabo Solidarnostnega sklada, kot so določeni v ustreznem temeljnem aktu, Komisija pripravi predlog za njegovo uporabo. Če obstajajo možnosti za prerazporeditev proračunskih sredstev v okviru razdelka, v katerem so potrebni dodatni odhodki, Komisija to upošteva pri pripravi potrebnega predloga, in sicer v skladu z veljavno finančno uredbo in z uporabo ustreznega proračunskega instrumenta. Odločitev o uporabi Solidarnostnega sklada skupaj sprejmeta obe veji proračunskega organa v skladu s točko 3. Ustrezne odobritve za prevzem obveznosti se v proračun vključijo dodatno na ustrezne razdelke finančnega okvira, kot je določeno v Prilogi I. Ko Komisija predlaga odločitev o uporabi Solidarnostnega sklada, hkrati začne postopek tristranskih pogovorov, po potrebi v poenostavljeni obliki, za pridobitev soglasja obeh vej proračunskega organa glede potrebe po uporabi Solidarnostnega sklada in glede potrebnega zneska. | Nova točka: Točka 27 vključuje sedanji Medinstitucionalni sporazum z dne 7. novembra 2002 o Solidarnostnem skladu Evropske unije. Solidarnostni sklad Evropske unije je še naprej izključen iz finančnega okvira ter ohranja svoje značilnosti v smislu najvišjega letnega zneska (1 milijarda EUR), postopka tristranskih pogovorov, dejstva, da proračunski organ odloča skupaj na predlog Komisije, in dejstva, da se deli Sklada, ki niso vključeni v proračun, ne morejo prenesti v naslednja leta. |

H. Instrument prilagodljivosti 28. Instrument prilagodljivosti z letno zgornjo mejo v višini 700 milijonov EUR je namenjen financiranju, in sicer v danem proračunskem letu in do višine točno določenega zneska, jasno opredeljenih enkratnih in/ali večletnih odhodkov, ki jih ni mogoče financirati v okviru zgornjih mej, ki so na razpolago za enega ali več drugih razdelkov. Komisija pripravi predlog za uporabo instrumenta prilagodljivosti, ko preuči vse možnosti za prerazporeditev proračunskih sredstev v okviru razdelka, v katerem so potrebni dodatni odhodki. Predlog se lahko za katero koli dano proračunsko leto predloži v proračunskem postopku. Predlog Komisije se vključi v predhodni predlog proračuna ali pa ga v skladu s Finančno uredbo spremlja ustrezen proračunski dokument. Odločitev o uporabi instrumenta prilagodljivosti skupaj sprejmeta obe veji proračunskega organa v skladu s točko 3. Dogovor se doseže s spravnim postopkom iz oddelka A dela II in Priloge II k temu sporazumu. | Sprememba in poenostavitev: Obstoječi instrument prilagodljivosti se obnovi, prilagodljivost prerazporejanja sredstev pa se ukine. Letni znesek instrumenta prilagodljivosti se poveča na 700 milijonov EUR letno in njegovo področje uporabe se razširi, tako da zajema tudi možnost pokrivanja utemeljenih potreb, ki trajajo več kot eno leto. Te spremembe bi zagotovile zadostno prilagodljivost v okviru nižjih zgornjih mej za obveznosti, kot jih je prvotno predlagala Komisija, in hkrati poenostavile uporabo instrumenta. |

I. Evropski sklad za prilagajanje na globalizacijo 29. Evropski sklad za prilagajanje na globalizacijo je namenjen zagotavljanju dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice večjih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, da se jim pomaga pri njihovi ponovni vključitvi v trg dela. Sklad ne sme presegati najvišjega letnega zneska v višini 500 milijonov EUR, ki se lahko črpa iz neporabljenih sredstev v okviru katere koli razlike do skupne zgornje meje odhodkov iz prejšnjega leta in/ali iz odobritev za prevzem obveznosti, za katere so pravice prenehale v prejšnjih dveh letih. Kadar so izpolnjeni pogoji za uporabo Evropskega sklada za prilagajanje na globalizacijo, kot so določeni v ustreznem temeljnem aktu, Komisija pripravi predlog za njegovo uporabo. Odločitev o uporabi Evropskega sklada za prilagajanje na globalizacijo skupaj sprejmeta obe veji proračunskega organa v skladu s točko 3. Ko Komisija predlaga prenos ali odločitev o uporabi Sklada, hkrati začne postopek tristranskih pogovorov, po potrebi v poenostavljeni obliki, za pridobitev soglasja obeh vej proračunskega organa glede potrebe po uporabi Sklada in glede potrebnega zneska. Ustrezne odobritve za prevzem obveznosti se v proračun vključijo v ustrezen razdelek, po potrebi dodatno na ustrezen znesek, kot je določeno v Prilogi I. | Nova določba. |

J. Prilagoditve finančnega okvira zaradi širitve 30. Če se v obdobju, ki ga zajema finančni okvir, Unija razširi s pristopom novih držav članic, Evropski parlament in Svet na predlog Komisije in v skladu s točko 3 skupaj prilagodita finančni okvir, da se upoštevajo potrebe po odhodkih, ki izhajajo iz rezultatov pristopnih pogajanj. | Drugi odstavek (sedanji Medinstitucionalni sporazum) se črta (ničen): za obdobje trajanja finančnega okvira za obdobje 2007-2013 ni predvidena posebna razpredelnica z dodatnimi finančnimi potrebami v zvezi s širitvijo. |

K. Trajanje finančnega okvira in posledice, kadar finančni okvir ni sprejet 31. Komisija predloži predloge za novi srednjeročni finančni okvir do 1. julija 2011, pri čemer upošteva pregled iz točke 21. Če se obe veji proračunskega organa ne moreta dogovoriti o novem finančnem okviru in razen če ena od pogodbenic tega sporazuma izrecno odpove obstoječi finančni okvir, se zgornje meje za zadnje leto iz obstoječega finančnega okvira prilagodijo v skladu s točko 15, tako da se ohranijo zgornje meje za leto 2013 v stalnih cenah. Če se Evropska unija razširi po letu 2013 in če je potrebno, se podaljšani finančni okvir prilagodi, da upoštevajo rezultati pristopnih pogajanj. | Sprememba: Ta določba je namenjena odpravljanju sedanjih dvoumnosti v zvezi s usklajenostjo finančnega okvira s pristopnimi pogodbami na podlagi izkušenj zadnje širitve. Kadar finančni okvir ni sprejet, bi moralo biti omogočeno prilagoditi podaljšane zgornje meje za potrebe širitve. |

DEL II – IZBOLJŠANJE MEDINSTITUCIONALNEGA SODELOVANJA V PRORAČUNSKEM POSTOPKU A. Postopek medinstitucionalnega sodelovanja 32. Institucije se strinjajo, da se vzpostavi postopek medinstitucionalnega sodelovanja v proračunskih zadevah. Podrobnosti tega sodelovanja so prikazane v Prilogi II, ki je sestavni del tega sporazuma. |

B. Določitev proračuna 33. Komisija vsako leto predloži predhodni predlog proračuna, ki prikazuje dejanske potrebe Skupnosti po financiranju. Pri tem upošteva: – natančne napovedi v zvezi s strukturnimi skladi, ki jih predložijo države članice, – sposobnost za porabo proračunskih sredstev, pri čemer si prizadeva ohraniti natančno razmerje med pravicami za prevzem obveznosti in odobritvami za plačila, – možnosti za začetek novih politik prek poskusnih projektov in/ali novih pripravljalnih dejavnosti ali za nadaljevanje večletnih dejavnosti, ki se zaključujejo, ko oceni, ali bo mogoče zagotoviti temeljni akt v smislu člena 49 finančne uredbe (opredelitev temeljnega akta, nujnost sprejetja temeljnega akta za izvrševanje in izjeme), – potrebo po zagotovitvi, da je vsakršna sprememba odhodkov glede na prejšnje leto v skladu z omejitvami v okviru proračunske discipline. Predhodnemu predlogu proračuna so priložena poročila o dejavnostih, vključno z informacijami, kot so zahtevane v skladu s členoma 27(3) in 33(2)(d) finančne uredbe (informacije o ciljih, kazalcih in ocenah). | Dodatki: – Prvi odstavek: nova alinea, ki opozarja na pomen točnih napovedi o razvoju odobritev plačil iz strukturnih skladov. Te napovedi predložijo države članice. – Nov drugi odstavek, da se upoštevajo poročila o dejavnostih, ki vključujejo informacije, zahtevane v finančni uredbi. |

34. Institucije se skušajo čim bolj izogibati, da bi v proračun vključevale postavke, pri katerih so zneski odhodkov iz poslovanja nepomembni. Obe veji proračunskega organa se tudi zavezujeta, da bosta upoštevali oceno možnosti za izvrševanje proračuna, ki jo pripravi Komisija v svojih predhodnih predlogih in v zvezi z izvrševanjem tekočega proračuna. Pred drugo obravnavo v Svetu Komisija predsedniku Odbora Evropskega parlamenta za proračun pošlje dopis, pri čemer pošlje kopijo drugi veji proračunskega organa, s pripombami glede izvedljivosti sprememb predloga proračuna, ki ga Evropski parlament sprejme na prvi obravnavi. Obe veji proračunskega organa upoštevata te pripombe v okviru spravnega postopka iz Priloge II. Zaradi dobrega finančnega poslovodenja in učinka večjih sprememb naslovov in poglavij v proračunski nomenklaturi na obveznosti služb Komisije glede poročanja o poslovodenju se obe veji proračunskega organa zavezujeta, da se bosta v spravnem postopku o vseh takih večjih spremembah posvetovali s Komisijo. | Dodatki: – Novi drugi odstavek naj bi formaliziral že uveljavljeno prakso. – Novi tretji odstavek se navezuje na prejšnjega ter poudarja povezavo med dobrim finančnim poslovodenjem in zagotavljanjem stabilnosti v proračunski nomenklaturi. |

C. Klasifikacija odhodkov 35. Institucije menijo, da so obvezni odhodki tisti, ki jih proračunski organ mora vključiti v proračun zaradi pravne obveze, izhajajoče iz pogodb ali aktov, sprejetih na podlagi teh pogodb. |

36. Predhodni predlog proračuna mora vsebovati predlog za klasifikacijo vsake nove proračunske postavke in vsake postavke, katere pravna podlaga je spremenjena. Če Evropski parlament in Svet ne sprejmeta klasifikacije, predlagane v predhodnem predlogu proračuna, preučita klasifikacijo te proračunske postavke na podlagi Priloge III, ki je sestavni del tega sporazuma. Dogovor se skuša doseči v spravnem postopku iz Priloge II. |

D. Najvišja stopnja povečanja neobveznih odhodkov, kadar finančni okvir ni sprejet 37. Brez poseganja v prvi odstavek točke 12 se institucije dogovorijo o naslednjih določbah: (a) samostojna rezerva Evropskega parlamenta za ukrepanje za namene četrtega pododstavka člena 272(9) Pogodbe ES – v višini polovice najvišje stopnje – se uporablja od predloga proračuna, ki ga določi Svet na prvi obravnavi, vključno z dopolnitvami predhodnega predloga proračuna. Najvišja stopnja se upošteva za letni proračun, vključno z vsemi dopolnitvami in/ali spremembami proračuna. Brez poseganja v možnost določitve nove stopnje vsak neporabljen del najvišje stopnje ostane na razpolago in se lahko uporabi, kadar se obravnava dopolnitev in/ali sprememba proračuna; (b) če se v proračunskem postopku izkaže, da je za zaključek postopka potreben dogovor o določitvi nove stopnje povečanja neobveznih odhodkov za odobritve plačil in/ali nove stopnje za odobritve za prevzem obveznosti (stopnja za te odobritve je lahko drugačna od stopnje za odobritve plačil), si institucije prizadevajo doseči dogovor med obema vejama proračunskega organa v spravnem postopku iz Priloge II, brez poseganja v točko (a). |

E. Vključitev finančnih določb v zakonodajne akte 38. Zakonodajni akti o večletnih programih, sprejeti v postopku soodločanja, vsebujejo določbo, v kateri zakonodajni organ določi finančna sredstva programa. Ta znesek pomeni prednostni referenčni okvir za proračunski organ v letnem proračunskem postopku. Proračunski organ in Komisija se zavezujeta, da se pri pripravi svojega predhodnega predloga proračuna ne bosta oddaljevala od tega zneska za več kot 10 %, razen če nastanejo nove objektivne dolgoročne okoliščine, za katere so navedeni izrecni in natančni razlogi, pri čemer se upoštevajo rezultati izvajanja programa, zlasti na podlagi ocen. Ta točka se ne uporablja za proračunska sredstva za kohezijo, ki so bila sprejeta v postopku soodločanja in so jih države članice vnaprej dodelile ter zajemajo finančna sredstva za celotno trajanje programa. | Dodatek: – Dodatek v tretjem odstavku je bistvenega pomena, da postane letni proračun bolj prilagodljiv v primerjavi s priporočljivimi vsotami, določenimi v postopku soodločanja. Ta prilagodljivost je na predlog Evropskega parlamenta določena na 10 %, da se omogočijo zadostne prilagoditve. |

39. Zakonodajni instrumenti o večletnih programih, za katere ne velja postopek soodločanja, ne vsebujejo "predvidenega potrebnega zneska". Če Svet želi vključiti finančni referenčni okvir, se ta upošteva kot izraz želje zakonodajnega organa in ne vpliva na pristojnosti proračunskega organa, opredeljene v Pogodbi. Ta določba se omeni v vseh instrumentih, ki vključujejo tak finančni referenčni okvir. Če je za znesek sprejet dogovor v skladu s spravnim postopkom, predvidenim v Skupni izjavi Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije z dne 4. marca 1975[12], se ta znesek upošteva kot referenčni znesek v smislu točke 38 tega sporazuma. |

40. Finančni izkaz iz člena 28 finančne uredbe v finančnem smislu izraža cilje predlaganega programa in vključuje časovni načrt za celotno trajanje programa. Po potrebi se višina proračunskih sredstev spremeni ob pripravi predhodnega predloga proračuna, pri čemer se upošteva obseg izvedbe programa. |

41. V okviru najvišjih stopenj povečanja neobveznih odhodkov iz prvega odstavka točke 12 se obe veji proračunskega organa zavezujeta, da bosta upoštevali dodelitve odobritev za prevzem obveznosti, kot so določene v ustreznih uredbah o strukturnih ukrepih, razvoju podeželja in Evropskem skladu za ribištvo. | Sprememba: Preneseno iz točke 12 sedanjega Medinstitucionalnega sporazuma. |

F. Odhodki v zvezi s sporazumi o ribištvu 42. Institucije se dogovorijo o financiranju odhodkov za sporazume o ribištvu v skladu z ureditvijo iz Priloge IV, ki je sestavni del tega sporazuma. |

G. Financiranje skupne zunanje in varnostne politike (SZVP) 43. V zvezi z odhodki za SZVP, ki v skladu s členom 28 Pogodbe o Evropski uniji bremenijo splošni proračun Evropskih skupnosti, si institucije prizadevajo v spravnem postopku iz Priloge II in na podlagi predhodnega predloga proračuna, ki ga določi Komisija, vsako leto doseči dogovor o znesku odhodkov za materialne stroške v breme proračuna Skupnosti in o razdelitvi tega zneska med člene proračunskega poglavja o SZVP, predlagane v četrtem odstavku te točke. Če takega dogovora ni, se razume, da Evropski parlament in Svet vključita v proračun znesek iz prejšnjega proračuna ali znesek iz predhodnega predloga proračuna, kateri koli je nižji. Skupni znesek odhodkov za materialne stroške SZVP se v celoti vključi v eno proračunsko poglavje (SZVP) in se razdeli med člene tega poglavja, kakor so predlagani v četrtem odstavku te točke. Ta znesek naj bi pokrival realne predvidljive potrebe in razumno razliko za nepredvidene ukrepe. Sredstva se ne morejo vključiti kot rezerva. Vsak člen pokriva skupne ukrepe in sklepe Sveta o izvajanju že sprejetih skupnih ukrepov, ukrepe, ki so predvideni, a še niso bili sprejeti, ter vse prihodnje, tj. nepredvidene ukrepe, ki naj bi jih sprejel Svet v zadevnem proračunskem letu. Ker je Komisija v skladu s finančno uredbo pristojna, da v okviru ukrepov SZVP samostojno prerazporeja proračunska sredstva med členi znotraj enega proračunskega poglavja, tj. dodelitve za SZVP, je tako zagotovljena prilagodljivost, potrebna za hitro izvedbo ukrepov SZVP. Če znesek proračuna za SZVP v proračunskem letu ne zadostuje za pokrivanje potrebnih stroškov, Evropski parlament in Svet na predlog Komisije in ob upoštevanju točke 26 skušata najti rešitev, kar se obravnava kot prednostna zadeva. V okviru proračunskega poglavja o SZVP se členi, v katere se vključijo ukrepi SZVP, lahko glasijo: spremljanje in preverjanje sporov in mirovnih procesov, neširjenje orožja in razoroževanje, policijske misije, nujni ukrepi, pripravljalni in nadaljnji ukrepi, posebni predstavniki Evropske unije, reševanje sporov in drugi stabilizacijski ukrepi. Evropski parlament, Svet in Komisija se strinjajo, da znesek za ukrepe v členu iz četrte alinee ne sme presegati 20 % celotnega zneska proračunskega poglavja o SZVP. | Posodobitev. |

44. Enkrat letno se predsedstvo Sveta posvetuje z Evropskim parlamentom o dokumentu Sveta, ki določa glavne vidike in osnovne usmeritve SZVP, vključno s finančnimi posledicami za splošni proračun Evropskih skupnosti. Poleg tega v skladu z dogovorom, ki je bil dosežen na spravnem sestanku 24. novembra 2003, predsedstvo Sveta in obe prihajajoči predsedstvi Parlament vsaj petkrat letno obveščajo na skupnih posvetovanjih, o katerih se dogovorijo najkasneje na spravnem sestanku pred drugo obravnavo v Svetu. Komisija je vključena v te sestanke in pri njih sodeluje. Kadar Svet sprejme sklep na področju SZVP, ki ima za posledico odhodke, takoj in vedno Evropskemu parlamentu pošlje oceno predvidenih stroškov („finančni izkaz“), zlasti stroškov v zvezi s časovnim okvirom, zaposlenim osebjem, uporabo prostorov in druge infrastrukture, transportno infrastrukturo, zahtevami po usposabljanju ter varnostno ureditvijo. Vsako četrtletje Komisija obvesti proračunski organ o izvajanju ukrepov SZVP in finančnih napovedih za preostanek leta. | Sprememba prvega odstavka je v skladu z dogovorom, doseženim na spravnem sestanku 24. novembra 2003. |

PRILOGA I

FINANČNI OKVIR ZA OBDOBJE 2007–2013

PRILOGA II

MEDINSTITUCIONALNO SODELOVANJE NA PRORAČUNSKEM PODROČJU

Pripombe |

A. Po tehnični prilagoditvi finančnega okvira za prihodnje proračunsko leto, ob upoštevanju letne strategije politik, ki jo predloži Komisija, in pred odločitvijo Komisije o predhodnem predlogu proračuna, se skliče tristranski sestanek zaradi razprave glede možnih prednostnih nalog za proračun za zadevno leto. Pri tem se ustrezno upoštevajo pristojnosti institucij ter predviden razvoj potreb za prihajajoče proračunsko leto in za naslednja leta, ki jih zajema finančni okvir. Upoštevajo se tudi novi dejavniki, ki se pojavijo po določitvi začetnega finančnega okvira ter imajo lahko pomemben in trajen finančni vpliv na proračun Evropske unije. B. Za obvezne odhodke Komisija pri predstavitvi svojega predhodnega predloga proračuna opredeli: (a) proračunska sredstva, povezana z novo ali načrtovano zakonodajo; (b) proračunska sredstva, izhajajoča iz uporabe zakonodaje, ki je obstajala že ob sprejetju prejšnjega proračuna. Komisija skrbno oceni finančne posledice obveznosti Skupnosti, ki temeljijo na tej zakonodaji. Po potrebi med proračunskim postopkom svoje ocene posodobi. Proračunskemu organu predloži vse ustrezno utemeljene razloge, ki jih ta zahteva. Če Komisija meni, da je to potrebno, lahko obema vejama proračunskega organa predloži priložnostno dopolnitev predhodnega predloga proračuna, da se posodobijo zneski, ki so bili podlaga za oceno kmetijskih odhodkov v predhodnem predlogu proračuna, in/ali da se na podlagi najnovejših razpoložljivih informacij o sporazumih o ribištvu, ki veljajo 1. januarja zadevnega proračunskega leta, popravijo zneski ter njihova razdelitev na proračunska sredstva, vključena v postavke za poslovanje v zvezi mednarodnimi sporazumi o ribištvu, in proračunska sredstva, vključena v rezervo. Ta dopolnitev predhodnega predloga proračuna mora biti poslana proračunskemu organu pred koncem oktobra. Če je predložena Svetu manj kot en mesec pred prvo obravnavo v Evropskem parlamentu, jo Svet praviloma obravnava na drugi obravnavi predloga proračuna. Zato skušata pred drugo obravnavo proračuna v Svetu obe veji proračunskega organa izpolniti potrebne pogoje, da vsaka od institucij sprejme dopolnitev predhodnega predloga proračuna z eno obravnavo. C. 1. Za vse odhodke se uvede spravni postopek. 2. Namen spravnega postopka je, da: (a) se nadaljuje razprava o splošnih gibanjih odhodkov in v tem okviru o splošnih okvirih proračuna za prihodnje leto, ob upoštevanju predhodnega predloga proračuna Komisije; (b) se doseže dogovor med obema vejama proračunskega organa o: – proračunskih sredstvih iz točke B(a) in B(b), vključno s sredstvi, predlaganimi v priložnostni dopolnitvi predhodnega predloga proračuna iz tretjega odstavka točke B, – zneskih, ki se vključijo v proračun za neobvezne odhodke, v skladu s točko 41 tega sporazuma, – in zlasti zadevah, v zvezi s katerimi se v tem sporazumu omenja ta postopek. 3. Postopek se začne s tristranskim sestankom, ki se skliče pravočasno, da lahko institucije dosežejo dogovor najkasneje do dne, ki ga zastavi Svet za določitev svojega predloga proračuna. Rezultati teh tristranskih pogovorov se uskladijo v spravnem postopku med Svetom in delegacijo Evropskega parlamenta, pri čemer sodeluje tudi Komisija. Če v tristranskih pogovorih ni določeno drugače, spravni sestanek poteka na tradicionalnem sestanku med istimi udeleženci na dan, ki ga zastavi Svet za določitev predloga proračuna. 4. Po potrebi se lahko na pisni predlog Komisije ali pa na pisno prošnjo predsednika Odbora Evropskega parlamenta za proračun ali predsednika Sveta (proračun) pred prvo obravnavo v Evropskem parlamentu skliče nov tristranski sestanek. Odločitev o sklicu tega tristranskega sestanka sprejmejo institucije po sprejetju osnutka proračuna Sveta in pred glasovanjem o spremembah na prvi obravnavi Odbora Evropskega parlamenta za proračun. 5. Institucije nadaljujejo spravni postopek po prvi obravnavi proračuna v vsaki od obeh vej proračunskega organa, da bi dosegli dogovor o obveznih in neobveznih odhodkih ter zlasti da bi razpravljali o priložnostni dopolnitvi predhodnega predloga proračuna iz točke 2. Tristranski sestanek v ta namen se skliče po prvi obravnavi v Evropskem parlamentu. O rezultatih tristranske razprave se razpravlja na drugem spravnem sestanku, ki se skliče na dan druge obravnave v Svetu. Po potrebi institucije nadaljujejo svojo razpravo o neobveznih odhodkih po drugi obravnavi v Svetu. 6. Na teh tristranskih sestankih vodijo delegacije institucij predsednik Sveta (proračun), predsednik Odbora Evropskega parlamenta za proračun in član Komisije, pristojen za proračun. 7. Vsaka veja proračunskega organa ukrene vse potrebno, da se zagotovi upoštevanje rezultatov, doseženih v spravnem postopku, v celotnem tekočem proračunskem postopku. D. Da bi lahko Komisija pravočasno ocenila izvedljivost sprememb, ki jih proračunski organ predvidi z uvedbo novih ali podaljšanjem obstoječih pripravljalnih ukrepov/poskusnih projektov, obe veji proračunskega organa Komisijo do sredine junija obvestita o svojih namerah na tem področju, tako da na prvi obravnavi v Svetu že lahko steče prva razprava. Uporabljajo se tudi nadaljnji koraki spravnega postopka, predvideni v tej prilogi, in določbe o izvedljivosti iz točke 37 tega sporazuma. Poleg tega se vse tri institucije strinjajo z omejitvijo skupnega zneska proračunskih sredstev za poskusne projekte na 38 milijonov EUR v katerem koli proračunskem letu. Prav tako se strinjajo z omejitvijo skupnega zneska proračunskih sredstev za nove pripravljalne ukrepe na 36 milijonov EUR v katerem koli proračunskem letu in skupnega zneska proračunskih sredstev, za katerega se dejansko prevzamejo obveznosti, na 90 milijonov EUR. | Spremembe in posodobitev: – Točka A: vključen je sklic na sporočilo o letni strategiji politik kot del strateškega načrtovanja in programiranja. – Točka B: prerazporeditev točk. – Točka C.4 (točka B.5 – sedanji Medinstitucionalni sporazum): sprememba. Na podlagi izkušenj tristranski pogovori pred prvo obravnavo v EP včasih niso potrebni. - Točka D (nova) nadomesti točki 37 in 38 sedanjega Medinstitucionalnega sporazuma. Novi zneski za poskusne projekte in pripravljalne ukrepe se izračunajo na podlagi zneskov iz sedanjega Medinstitucionalnega sporazuma, ki so prilagojeni cenam iz leta 2004 ter zaradi širitve zvišani za 10%. Skupni znesek pripravljalnih ukrepov je izračunan na podlagi 2,5-kratnika zneska za nove pripravljalne ukrepe. |

PRILOGA III

KLASIFIKACIJA ODHODKOV

RAZDELEK 1 | Trajnostna rast |

1A | Konkurenčnost za rast in zaposlovanje | Neobvezni odhodki (NO) |

1B | Kohezija za rast in zaposlovanje | NO |

RAZDELEK 2 | Ohranjanje in upravljanje naravnih virov | NO |

Razen: |

Odhodki na področju skupne kmetijske politike, povezani s tržnimi ukrepi in neposrednimi pomočmi, vključno s tržnimi ukrepi za ribištvo in sporazumi o ribištvu | Obvezni odhodki (OO) |

RAZDELEK 3 | Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica | NO |

3A | Svoboda, varnost in pravica | NO |

3B | Državljanstvo | NO |

RAZDELEK 4 | EU kot globalni partner | NO |

Razen: |

Odhodki iz mednarodnih sporazumov, ki jih je Evropska unija sklenila s tretjimi osebami | OO |

Prispevki mednarodnim organizacijam ali institucijam | OO |

Prispevki za oblikovanje rezervacij jamstvenega sklada | OO |

RAZDELEK 5 | Uprava | NO |

Razen: |

Pokojnine in odpravnine | OO |

Nadomestila in razni prispevki ob prenehanju delovnega razmerja | OO |

Pravni stroški | OO |

Odškodnine | OO |

RAZDELEK 6 | Nadomestila | OO |

PRILOGA IV

FINANCIRANJE ODHODKOV, KI IZHAJAJO IZ SPORAZUMOV O RIBIŠTVU

A. Odhodki, povezani s sporazumi o ribištvu, se financirajo iz dveh postavk, ki spadata na področje 'ribištva' (sklicevanje na nomenklaturo k dejavnostim usmerjenega proračuna): (a) mednarodni sporazumi o ribolovu (11 03 01); (b) prispevki mednarodnim organizacijam (11 03 02). Vsi zneski, povezani s sporazumi in protokoli, ki veljajo 1. januarja zadevnega leta, se vključijo v postavko 11 03 01. Zneski, povezani z vsemi novimi ali obnovljivimi sporazumi, ki začnejo veljati po 1. januarju zadevnega leta, se vključijo v postavko 31 02 41 02 – Rezerve/diferencirana proračunska sredstva (obvezni odhodki). | Posodobitev |

B. V spravnem postopku iz Priloge III na podlagi predloga Komisije Evropski parlament in Svet skušata doseči dogovor o znesku, ki se vključi v proračunske postavke in v rezervo. |

C. Komisija se zavezuje, da bo Evropski parlament redno obveščala o pripravah in poteku pogajanj, vključno s proračunskimi posledicami. Institucije se zavezujejo, da bodo v zakonodajnem postopku v zvezi s sporazumi o ribištvu storile vse, kar je v njihovi moči, da se vsi postopki čim hitreje izvedejo. Če se izkaže, da proračunska sredstva v zvezi s sporazumi o ribištvu (vključno z rezervo) ne zadostujejo, Komisija proračunskemu organu predloži potrebne informacije za izmenjavo mnenj v obliki tristranskih pogovorov, po možnosti poenostavljenih, o vzrokih za take razmere in ukrepih, ki jih je mogoče sprejeti po ustaljenih postopkih. Po potrebi Komisija predlaga ustrezne ukrepe. Vsako četrtletje Komisija predloži proračunskemu organu podrobne informacije o izvajanju veljavnih sporazumov in finančnih napovedih za preostanek leta. |

IZJAVE

Izjava o prilagoditvi strukturnih skladov, Sklada za razvoj podeželja in Evropskega sklada za ribištvo glede na okoliščine njihovega izvajanja

Institucije se lahko na predlog Komisije odločijo, da se v primeru, če so po 1. januarju 2007 sprejeta nova pravila in programi, ki urejajo strukturne sklade, Sklad za razvoj podeželja in Evropski sklad za ribištvo, odobrena proračunska sredstva, ki niso porabljena v prvem letu finančnega okvira, prenesejo na naslednja leta.

[1] COM(2004) 498.

[2] P6_TA(2005)0224.

[3] P6_TA PROV(2005)0453.

[4] Dokument 15915/05 CADREFIN 268 z dne 19. decembra 2005.

[5] PE 368.274, B6-0049/2006.

[6] UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

[7] Večletni finančni okvir je v tem sporazumu imenovan tudi „finančni okvir“.

[8] UL C 172, 18.6.1999, str. 1. Ta medinstitucionalni sporazum je že nadomestil in razveljavil naslednje instrumente:– Skupno deklaracijo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije z dne 30. junija 1982 o ukrepih za izboljšanje proračunskega postopka, UL C 194, 28.7.1982, str. 1.– Medinstitucionalni sporazum z dne 29. oktobra 1993 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in izboljšanju proračunskega postopka, UL C 331, 7.12.1993, str. 1.– Deklaracijo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije z dne 6. marca 1995 o vključitvi finančnih določb v zakonodajne akte, UL C 102, 4.4.1996, str. 4.– Skupno deklaracijo z dne 12. decembra 1996 o izboljšanju obveščanja proračunskega organa o sporazumih o ribištvu, UL C 20, 20.1.1997, str. 109.– Medinstitucionalni sporazum med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo z dne 16. julija 1997 o določbah glede financiranja skupne zunanje in varnostne politike, UL C 286, 22.9.1997, str. 80.– Medinstitucionalni sporazum z dne 13. oktobra 1998 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o pravnih podlagah in izvrševanju proračuna, UL C 344, 12.11.1998, str. 1.

[9] UL C 283, 20.11.2002, str. 1.

[10] UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

[11] UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

[12] UL C 89, 22.4.1975.