P9_TA(2022)0045

Krepitev vloge mladih v Evropi: zaposlovanje in socialno okrevanje po pandemiji

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. februarja 2022 o krepitvi vloge mladih v Evropi: zaposlovanje in socialno okrevanje po pandemiji (2021/2952(RSP))

(2022/C 342/18)

Evropski parlament,

— ob upoštevanju členov 2, 3 in 5(3) Pogodbe o Evropski uniji,

— ob upoštevanju člena 166 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

— ob upoštevanju členov 14, 15, 32 in 34 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

— ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, zlasti načel 1, 3 in 4,

— ob upoštevanju Konvencije OZN o pravicah invalidov (v nadaljnjem besedilu: konvencija), ki je začela veljati 21. januarja 2011 v skladu s Sklepom Sveta št. 2010/48/ES z dne 26. novembra 2009 o sklenitvi Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov s strani Evropske skupnosti (1), ki so jo podpisale in ratificirale EU in vse njene države članice, ter zlasti njenega člena 27 o delu in zaposlovanju,

— ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo COVID-19 in njenimi posledicami (2),

— ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. oktobra 2020 o jamstvu za mlade (3),

— ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. februarja 2021 o vplivu COVID-19 na mlade in šport (4),

— ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2021 o pravici Parlamenta do obveščenosti v zvezi s tekočo oceno nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost (5),

— ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. decembra 2020 o močni socialni Evropi za pravičen prehod,

— ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. oktobra 2019 o večletnem finančnem okviru 2021–2027 in lastnih sredstvih: čas je za izpolnitev pričakovanj državljanov (6),

— ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. junija 2021 o stališčih Parlamenta o oceni nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost, ki jo opravljata Komisija in Svet (7),

— ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. aprila 2021 o evropskem jamstvu za otroke (8),

— ob upoštevanju svojega stališča z dne 8. junija 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Evropskega socialnega sklada plus (ESS+) (9),

— ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (10),

— ob upoštevanju poročila Mednarodne organizacije dela z dne 21. oktobra 2021 o zaposlovanju mladih v času COVID-19,

— ob upoštevanju poročila Evropske prireditve za mlade 2021 o zamislih mladih za konferenco o prihodnosti Evrope,

— ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o evropskem letu mladih 2022,

— ob upoštevanju poročila Eurofunda z dne 9. novembra 2021 o vplivu pandemije COVID-19 na mlade v EU,

— ob upoštevanju poročila Evropskega mladinskega foruma z dne 17. junija 2021 z naslovom „Beyond Lockdown: the ‚pandemic scar‘ on young people“ (Onkraj zapore: brazgotine, ki jih bo na mladih pustila pandemija) (11),

— ob upoštevanju resolucije Sveta Evropske unije in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o okviru za evropsko sodelovanje na področju mladine: strategija Evropske unije za mlade za obdobje 2019–2027 (12), zlasti tistega dela o evropskih ciljih mladih,

— ob upoštevanju poročila Komisije z dne 12. oktobra 2021 o razvoju na področju zaposlovanja in socialnih zadev v Evropi z naslovom Towards a strong social Europe in the aftermath of the COVID-19 crisis: Reducing disparities and addressing distributional impacts (Za močno socialno Evropo po krizi zaradi COVID-19: zmanjšanje razlik in obravnavanje distribucijskih učinkov),

— ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 30. oktobra 2020 z naslovom „Most do delovnih mest – okrepitev jamstva za mlade“ (13),

— ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2021 o položaju umetnikov in okrevanju kulturnega sektorja v EU (14),

— ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. februarja 2021 o Sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Program znanj in spretnosti za Evropo za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost (15),

— ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. septembra 2021 o poštenih delovnih pogojih, pravicah in socialni zaščiti za platformne delavce – nove oblike zaposlovanja, povezane z digitalnim razvojem (16),

— ob upoštevanju poročila Evropske prireditve za mlade 2021 o zamislih mladih za Konferenco o prihodnosti Evrope,

— ob upoštevanju vprašanj Svetu in Komisiji v zvezi z opolnomočenjem mladih v Evropi: zaposlovanje po pandemiji in socialno okrevanje (O-000075 – B9-0002/2022 in O-000077 – B9-0003/2022),

— ob upoštevanju člena 136(5) in člena 132(2) Poslovnika,

— ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

A. ker so posledice pandemije COVID-19 uničujoče za zaposlenost in socialni položaj mladih v Evropi, saj izginjajo priložnosti za osebni razvoj ali pa so začasno ustavljene, stopnja njihove zaposlenosti se znižuje, število mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo (NEET), pa se ustrezno povečuje; ker se je osebni dohodek mladih znatno zmanjšal, tveganje revščine in socialne izključenosti pa se je povečalo; ker so njihove možnosti za prihodnjo vključitev na trg dela ogrožene; ker je treba nemudoma ukrepati, če želimo izboljšati prihodnost in blaginjo mladih; ker je stopnja brezposelnosti mladih 15,9 % in je 2,5-krat višja od splošne stopnje brezposelnosti;

B. ker naj bi se zaradi pandemije COVID-19 povečala stopnja revščine; ker je v državah, ki jih je finančna kriza v obdobju 2007–2008 posebej hudo prizadela, ponovno nadpovprečno narasla brezposelnost mladih; ker ti dogodki bolj ogrožajo ženske, mlade, starejše, invalide in velike družine; ker gospodarska napoved Komisije za jesen 2022 vsebuje obetajoče podatke, saj naj bi se brezposelnost zmanjšala, trgi dela pa naj bi v letu 2022 okrevali na ravni pred pandemijo; ker kriza še naprej vpliva zlasti na mlade; ker se je število mladih delavcev v primerjavi s prvim četrtletjem leta 2021 zmanjšalo in ker naj bi v letih 2022 in 2023 ustvarili 3,4 milijona delovnih mest (17), pri čemer je nujno treba zagotoviti, da bodo mladi izkoristili te nove zaposlitvene priložnosti; ker mora vedno več mladih živeti pri starših, da bi se tako zaščitili pred revščino; ker 29 % trigeneracijskih gospodinjstev grozi revščina, 13 % pa jih je resno prikrajšanih;

C. ker grozdi držav iz dobe pred pandemijo COVID-19 še naprej ostajajo, tudi kar zadeva stopnje NEET;

D. ker so bile leta 2020 stopnje NEET med ženskami povprečno 1,3-krat višje kot stopnje NEET med moškimi; ker je razlika med stopnjami NEET med moškimi in ženskami še posebej visoka v vzhodnoevropskih državah zaradi družinskih obveznosti; ker se verjetnost, da bo oseba postala del populacije NEET, še vedno zmanjšuje z višjo stopnjo izobrazbe; ker so v južnih in sredozemskih državah deleži dolgotrajno brezposelnih in razočaranih delavcev višji v skupini NEET;

E. ker trajnostna gospodarska in socialna blaginja v Evropi temeljita na mladih, ki so v skladu z evropsko strategijo za mlade in z okrepljenim jamstvom za mlade ključna prednostna naloga EU, zato je treba sprejeti prednostne ukrepe za njihovo podporo, zaščito, usmerjanje in vključevanje ter ustvarjanje priložnosti;

F. ker je v starostni skupini 15–24, zlasti med ženskami, zaposlitev zaradi pandemije COVID-19 izgubilo več ljudi kot v starosti skupini 25–29; ker je mlade prizadelo zlasti to, da se je bolj skrajšal delovni čas kot pa se je zmanjšala zaposlenost v celoti; ker število brezposelnih odraža samo majhen delež delovnih mest, ki so bila izgubljena v krizi zaradi COVID-19, saj številni mladi, ki so izgubili delo, niso bili upravičeni do nadomestil za brezposelnost ali druge dohodkovne podpore;

G. ker je izboljšanje državljanske udeležbe mladih cilj evropske strategije za mlade (za obdobje 2019–2027);

H. ker so stopnje nestandardnega dela med mladimi zelo visoke, saj je 43,8 % mladih v EU zaposlenih za določen čas;

I. ker je predsednica Komisije Ursula von der Leyen septembra 2021 predstavila predlog, da bo leto 2022 razglašeno za evropsko leto mladih, kar bi bila priložnost za razmislek o perspektivah mladih v Evropi ter poudarek na evropskih, nacionalnih, regionalnih in lokalnih politikah ter zakonodajnih predlogih, ki ustvarjajo priložnosti za mlade po vsej EU; ker bi moral biti ta predlog dejanska in učinkovita spodbuda za izboljšanje delovnih pogojev mladih v EU;

J. ker se je duševno zdravje mladih med pandemijo znatno poslabšalo, težave, povezane z duševnim zdravjem, pa so se v številnih državah članicah podvojile v primerjavi z ravnjo pred krizo; ker je 64 % mladim v starostni skupini od 18 do 34 let spomladi 2021 grozila depresija, delno zaradi pomanjkanja dolgoročnih možnosti na področju zaposlitve, financ in izobraževanja, pa tudi zaradi osamljenosti in družbene izolacije; ker ima v Evropi devet milijonov mladostnikov (starih od 10 do 19 let) duševne motnje, pri čemer gre v več kot polovici primerov za tesnobo in depresijo; ker je vse slabše duševno zdravje tudi posledica prekinitev dostopa do storitev za duševno zdravje in povečane delovne obremenitve ter krize na trgu dela, ki je nesorazmerno prizadela mlade; ker ima 19 % fantov, starih od 15 do 19 let, v EU in več kot 16 % deklet v tej starostni skupini duševne motnje; ker je samomor drugi najpogostejši vzrok smrti med mladimi v Evropi;

K. ker je pri otrocih, ki odraščajo v pomanjkanju in negotovih družinskih razmerah, verjetneje, da bosta imeli revščina in socialna izključenost daljnosežne posledice za njihov razvoj in kasneje v odraslem življenju, ti otroci pa tudi pogosteje nimajo dostopa do ustreznih znanj in veščin ter imajo bolj omejene možnosti za zaposlitev, s čimer se širi začarani krog medgeneracijske revščine; ker ima lahko Unija ključno vlogo v splošnem boju proti revščini in socialni izključenosti otrok; ker je cilj evropskega jamstva za otroke preprečiti revščino in socialno izključenost ter se boriti proti njima z zagotavljanjem brezplačnega in učinkovitega dostopa do ključnih storitev, kot so predšolska vzgoja in izobraževanje, izobraževalne in šolske dejavnosti, zdravstveno varstvo, zdrava prehrana ter najmanj en zdrav obrok na vsak šolski dan in ustrezne nastanitve za vse otroke;

L. ker je v svetovni raziskavi pod vodstvom Univerze v Bathu, ki je bila izvedena v 10 državah in objavljena septembra 2021, skoraj 60 % mladih izjavilo, da so zelo zaskrbljeni ali izjemno zaskrbljeni zaradi podnebne krize, več kot 45 % vprašanih pa je izjavilo, da njihovi občutki v zvezi s podnebjem vplivajo na njihovo vsakodnevno življenje, tri četrtine vprašanih pa je dejalo, da se jim zdi prihodnost strašljiva; ker se je 83 % vprašanih strinjalo, da nismo poskrbeli za planet, 65 % pa jih je izjavilo, da vlade mlade puščajo na cedilu;

M. ker državljanska udeležba prinaša dokazane koristi za dobro počutje posameznikov, saj jim razširja socialno mrežo, zagotavlja priložnosti za ekonomsko, socialno in telesno dejavnost ter zmanjšuje tveganje razvoja duševnih motenj;

N. ker bo zaradi posledic pandemije cela generacija mladih umetnikov in kulturnih delavcev težko našla svoje mesto v družbi; ker imajo umetniki ter kulturni in ustvarjalni delavci običajno netipične delovne vzorce in pogosto ne uživajo ustrezne socialne varnosti, zlasti v čezmejnih okoliščinah, zato pogosto niso vključeni v sisteme plačevanja pokojnin, zdravstvenega zavarovanja ter nadomestil za brezposelnost; ker je položaj samozaposlenih umetnikov ter kulturnih in ustvarjalnih delavcev na trgu dela dodatno omajan zato, ker nimajo možnosti kolektivnih pogajanj, kar vodi v pomanjkanje ustrezne socialne zaščite;

O. ker umetniki in kulturni delavci, ki so pripadniki manjšin, vključno z ženskami, mladimi, predstavniki rasnih, etničnih in geografskih manjšin, osebami z občutljivim socialno-ekonomskim ozadjem, invalidi in osebami LGBTIQ+, težje dostopajo do umetniških in kulturnih poklicev in jih posledice pandemije najbolj prizadenejo;

P. ker je Evropski socialni sklad plus (ESS+) glavni evropski sklad, namenjen izboljšanju dostopa mladih do zaposlitve, spodbujanju enakopravnega dostopa do kakovostnega in vključujočega izobraževanja in usposabljanja ter dokončanja takega izobraževanja in usposabljanja prek splošnega izobraževanja in poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter do terciarne ravni, vključno s spodbujanjem vseživljenjskega učenja in olajševanjem učne mobilnosti, pa tudi spodbujanju socialnega vključevanja mladih, ki jim grozi revščina ali socialna izključenost, vključno z najbolj prikrajšanimi mladimi;

Q. ker je osrednji del evropskega instrumenta za okrevanje (Next Generation EU) zgodovinski instrument EU, ki državam članicam z reformami in naložbami v šestih stebrih, od katerih je eden namenjen reformam in naložbam v otroke in mlade, pomaga blažiti gospodarske in socialne posledice pandemije COVID-19;

R. ker z vključenostjo mladih na trg dela in v družbo govorimo o njihovem enakopravnem dostopu do kakovostne, stabilne in dobro plačane zaposlitve, dostojnih in cenovno dostopnih stanovanj in ustrezne prehrane, kakovostne zdravstvene in preventivne nege, vključno z varstvom duševnega zdravja in minimalnih standardov digitalne infrastrukture; ker so pobude za izobraževanje ter razvoj znanj in spretnosti, prostovoljstvo, kakovostne prakse in programi za vseživljenjsko učenje bistveni za zagotavljanje enakih možnosti in dostopa do trga dela, hkrati pa mladim omogočajo, da samozavestno začnejo svoje odraslo življenje;

S. ker je prejšnja finančna kriza pokazala, da je treba mladim zagotoviti kakovostna pripravništva in delovna mesta, ki bodo temeljila na pisnih pogodbah in dostojnih delovnih pogojih, vključno z zajamčeno plačo, poklicnim svetovanjem in usmerjanjem ter nadaljnjim usposabljanjem, sicer obstaja velika nevarnost, da bodo mladi ponovno prisiljeni sprejeti prekarno zaposlitev, zapustiti svojo državo, da bi našli službo, ali pa se večkrat vključiti v izobraževanje ali usposabljanje, čeprav iščejo stalno zaposlitev s polnim delovnim časom;

T. ker je znano, da naložbe v mlade, zlasti tiste s socialnim učinkom, pozitivno vplivajo na zaposlovanje in udeležbo mladih v družbi ter zagotavljajo izmerljivo socialno in finančno donosnost naložb, spodbujajo gospodarski razvoj in dosegajo socialne cilje, ker je treba obstoječa orodja in mehanizme izvajati, hkrati pa je treba razmisliti o novih instrumentih;

U. ker lahko razdrobljene politike o delu in socialnem vključevanju mladih vodijo v dvakratne stroške, usklajevanje med državami članicami in zadevnimi deležniki pa se šele razvija in ni stalnih struktur, ki bi lahko usklajevale različne akterje, kar najbolj povečale učinke, odpravile vrzeli v pokritosti ali spodbujale inovacije;

V. ker je treba z obstoječimi pobudami in politikami, kot so okrepljeno jamstvo za mlade, mladinski evropski dialog, Erasmus+ in evropska solidarnostna enota, ter novimi predlogi, kot so pobude ALMA (Aim, Learn, Master, Achieve – Zastavi si cilj, nauči se, obvladaj, dosezi) v letu 2022 doseči mlade in obravnavati izzive, s katerimi se soočajo, kot je njihova brezposelnost; ker bi morale te pobude in politike vključevati aktivne in pasivne politike trga dela, učinkovit dostop do ukrepov socialnega vključevanja ter socialnih, zdravstvenih in stanovanjskih storitev za mlade; ker je Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja ugotovil, da niso vsa vajeništva in priložnosti za usposabljanje kakovostna ter da nimajo vsi vajenci pravic iz delovnega razmerja ali pravic iz socialnega varstva; ker je Parlament v svoji resoluciji z dne 8. oktobra 2020 izrazil pomisleke glede kakovosti ponudb, ki so na voljo v okviru okrepljenega jamstva za mlade, in poudaril, da morajo biti pripravništva in zaposlitvene možnosti, ki jih zagotavljajo novi in obstoječi programi in pobude, plačane ter omejene po dolžini in številu, da mladi ne bodo ujeti v neskončnem krogu ponavljajočih se pripravništev in da se jih ne bo izkoriščalo kot poceni ali celo brezplačno delovno silo brez socialne zaščite in pokojninskih pravic; ker študije kažejo, da sedanja generacija mladih svojo prvo pravo zaposlitev najde v svojih zgodnjih tridesetih;

W. ker sta nenehni razvoj novih horizontalnih znanj in spretnosti mladih, kot so digitalne spretnosti, ter razvoj znanj in spretnosti z gospodarskim potencialom, kot so zelena ali podjetniška znanja in spretnosti, ključna za zdrav, vključujoč in v prihodnost usmerjen evropski trg dela in bi morala vsakemu mlademu Evropejcu zagotoviti dostop do kakovostne zaposlitve; ker enako velja za poklicno izobraževanje, poklicne spretnosti ter življenjske veščine; ker 40 % delodajalcev ne more najti ljudi s pravimi spretnostmi, da bi zapolnili prosta delovna mesta; ker mora EU odpraviti vse oblike neskladij med ponudbo znanj in spretnosti tet povpraševanjem po njih, da bi učinkovito izkoristila svoj človeški kapital; ker je brezposelnost mladih postala huda gospodarska in družbena težava v številnih državah EU (18); ker bi dostop do ustrezne digitalne infrastrukture in usposabljanja na področju digitalnih znanj in spretnosti moral biti na voljo vsem, da bi zapolnili vrzel med mladimi na področju digitalne pismenosti ter vsem zagotovili enake priložnosti v izobraževalnem sistemu in na trgu dela; ker so za zdravo življenje ter usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja mladih enako pomembna mehka znanja in spretnosti, kot so kritično mišljenje, skupinsko delo in medkulturne spretnosti;

X. ker morajo biti mladi nujno vključeni v mladinsko delo, družbena gibanja, mladinske organizacije in socialno podjetništvo, če želimo priti do novih rešitev; ker je za izboljšanje prehoda iz izobraževanja na trg dela in zagotavljanje nadaljnjega dostopa do izpopolnjevanja in prekvalifikacije ter vseživljenjskega učenja za mlade potrebno sodelovanje zasebnih akterjev, podjetij in poslovnega sektorja;

Y. ker je v EU problem diskriminacije mladih na splošno še vedno pereč, saj so mlade ženske in mladi iz ranljivih skupin pogosto diskriminirani na podlagi spola, etnične pripadnosti, kot na primer Romi, spolne usmerjenosti in identitete, invalidnosti ali socialno-ekonomskega ozadja in izpostavljeni veliko večjemu tveganju brezposelnosti, revščine zaposlenih in socialne izključenosti;

Z. ker si mladi v Evropi, njihovi predstavniki in organizacije ter sindikati dejavno prizadevajo za organiziranje smiselnega sodelovanja mladih in pripravo političnih priporočil z rešitvami, da bi izboljšali vključenost na trg dela in v družbo, vključno s sodelovanjem na Konferenci o prihodnosti Evrope; ker jih je treba obravnavati kot ključne partnerje pri sooblikovanju, izvedbi in ocenjevanju evropskega leta za mlade in po tem;

AA. ker so zaposlitvene priložnosti za številne omenjene skupine, zlasti mlade invalide in mlade iz romskih ali potujočih skupnosti, zelo omejene zaradi težav pri dostopu do kakovostnega izobraževanja, ki bi jih ustrezno pripravilo za sodoben trg dela;

AB. ker so mladi ključni za okrevanje in razvoj vseh regij EU in zlasti najbolj oddaljenih regij; ker je v departmaju Mayotte polovica prebivalcev mlajših od 18 let, v Francoski Gvajani pa je polovica mlajših od 25 let;

AC. ker je bila v letu 2016 tretjina upravljavcev kmetij v EU starih 65 let ali več in samo 11 % upravljavcev kmetij v EU so bili mladi kmetje, mlajši od 40 let;

AD. ker so kmetijski sektor in kmetije v EU hrbtenica našega gospodarstva; ker je za zagotovitev prehranske varnosti in prispevanje k zelenemu prehodu ključnega pomena privabiti mlade v kmetijstvo;

AE. ker odseljevanje s podeželja in beg mladih na mestna območja kažeta, da je treba najti rešitve ter razmisliti o kratko-, srednje- in dolgoročnih strategijah za zadržanje mladih na podeželju;

AF. ker je preveč mladim invalidom ponujeno delo samo v zaščiteni zaposlitvi, v nekaterih državah članicah pa jim ni ponujena enaka plača ali pravice delavcev kot posameznikom na odprtem trgu dela;

AG. ker poročilo o zamislih mladih za Konferenco o prihodnosti Evrope, ki je bilo pripravljeno med Evropsko prireditvijo za mlade 2021, ugotavlja, da: — mladi zahtevajo podporo za usposabljanje in opolnomočenje strokovnjakov za duševno zdravje v šolah, — bi morala biti brezposelnost mladih prednostna naloga EU in bi bilo treba odpraviti neplačana pripravništva ne glede na izobrazbo in socialni status; bi morale mladinske organizacije in delodajalci sodelovati, da bi dosegli mlade, ki bi lahko zgodaj opustili šolanje, in jim predstavili njihove možnosti; je poleg tega treba državam članicam pomagati vzpostaviti vajeništva za prosilce za azil, — nihče ne bi smel biti zapostavljen v digitalnem svetu in da je treba vse generacije naučiti, kako skrbno uporabljati svojo digitalno prisotnost; bi morala biti digitalna pismenost vključena v šolski učni načrt, — bi EU morala nameniti več finančnih sredstev, da bi vsem mladim Evropejcem omogočila udeležbo v neformalnem izobraževanju in oblikovanje platforme, ki bo povezala učitelje v šolah in ponudnike storitev, ki lahko zagotovijo strokovno znanje o temah, pomembnih za sodobno življenje;

1. pozdravlja, da je predsednica von der Leyen leto 2022 razglasila za evropsko leto mladih; meni, da bi moralo leto 2022 pomeniti dodaten zagon za pravilno in celovito izvajanje evropske strategije za mlade z ambicioznimi ukrepi za reševanje izzivov, s katerimi se soočajo mladi, predvsem negativnih učinkov sedanje pandemije COVID-19, ter konkretno izvajanje drugih obstoječih orodij, kot je okrepljeno jamstvo za mlade za boj proti brezposelnosti in socialnim posledicam pandemije; poziva Komisijo in Svet, naj zagotovita, da bodo vse politike za mlade presečne in da bodo upoštevale raznolikost mladih po vsej Evropi in izzive, s katerimi se soočajo; meni, da bi evropsko leto mladih moralo prispevati k izvajanju načel 1 in 3 evropskega stebra socialnih pravic;

2. poudarja, da so zaradi koronavirusne krize številni ljudje že ostali brez zaposlitve, zlasti mladi, ki imajo pogosteje prekarno zaposlitev, sklenjene pogodbe o zaposlitvi za določen čas ali krajši delovni čas in nimajo prihrankov; v zvezi s tem pozdravlja načrte Komisije za okrepitev jamstva za mlade ter poziva Komisijo in države članice, naj boj proti brezposelnosti mladih opredelijo kot prednostno nalogo;

3. je zelo zaskrbljen zaradi visoke stopnje brezposelnosti mladih v več državah članicah in nestabilnosti pogodb o zaposlitvi mladih delavcev, zlasti v sektorjih, ki so močno prizadeti zaradi covida-19; poziva k okrepitvi jamstva za mlade, da bi se dolgotrajna brezposelnost in brezposelnost mladih do leta 2030 zmanjšali za vsaj 50 %, vključuje pa tudi merila za ustvarjanje kakovostnih delovnih mest v skladu s ciljem trajnostnega razvoja 8 iz agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030; meni, da mora okrepljeno jamstvo za mlade postati zavezujoče in vključujoče za vse države članice, vključno z aktivnimi ukrepi za mlade, ki dlje časa niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo (NEET), ter socialno in ekonomsko prikrajšane mlade, kot so mladi invalidi, mlade osebe LGBTIQ+ in mladi Romi;

4. pozdravlja vključitev duševnega zdravja kot ene od prednostnih nalog med cilje mladih, kot so opredeljeni v okviru evropskega leta mladih, in poziva Komisijo, naj ga prednostno obravnava tudi v prihodnji strategiji EU za oskrbo; poudarja, da je treba obravnavati povezanost socialno-ekonomskih dejavnikov, kot so brezposelnost, stanovanjska negotovost ter duševno zdravje in dobro počutje, da bi zagotovili celosten in dosleden pristop k duševnemu zdravju na ravni EU; poudarja, da negotovost glede prihodnosti, tudi zaradi posledic podnebnih sprememb, negativno vpliva na duševno zdravje mladih; zato poziva države članice, naj duševno zdravje vključijo med cilje za socialno-ekonomsko okrevanje EU po pandemiji in kot prednostno nalogo na področju zdravja pri delu, zlasti v izobraževalnem in delovnem okolju; poziva, naj bo varstvo duševnega zdravja dostopno in cenovno ugodno za vse starostne skupine, zlasti za mlade in otroke, ter naj se neenakosti na področju zdravja obravnavajo z zagotavljanjem ustrezne podpore ranljivim skupinam mladih; poziva Komisijo, naj izvede celovito študijo o različnih vzrokih psiholoških bolečin pri mladih v Evropi;

5. poudarja, da morajo imeti mladi ključno vlogo pri oblikovanju politik zaposlovanja in socialnih politik v Evropi; pozdravlja mladinski dialog EU, mladinsko delo in mladinske organizacije, ki EU približujejo mladim, pri čemer morajo udeležbi mladih slediti konkretne pobude odločevalcev; spodbuja promocijo načela soupravljanja pri razvoju politik, kjer so mladi in njihovi predstavniki vključeni v razvojni proces; poziva Komisijo, naj prizna pozitiven učinek tretjega sektorja, vključno z mladinskimi organizacijami, ter priložnosti za neformalno in priložnostno učenje, ki ga na primer ponujajo v okviru prostovoljnega dela in z udeležbo mladih, ter naj uradno prizna pridobljeno znanje in spretnosti, da bi se izboljšale možnosti mladih na trgu dela; pri zaposlovanju spodbuja priznavanje državljanske udeležbe kot zaslužno delovno izkušnjo; poziva Komisijo, naj razmisli o podpori projekta evropskih mladinskih prestolnic, s katerim bi nadaljevala projekt evropskega leta mladih; poziva Komisijo in države članice, naj pri predlaganju novih pobud upoštevajo mladinsko klavzulo o oceni učinka pobude na mlade na vseh področjih politike;

6. poudarja, da morajo države članice še naprej dovolj sredstev iz ESS+ vlagati v ukrepe za zagotavljanje podpore pri zaposlovanju mladih; poudarja, da morajo države članice zato vsaj 15 % sredstev iz ESS+ nameniti ciljno usmerjenim ukrepom ter strukturnim reformam za zagotavljanje podpore pri kakovostnih zaposlitvah mladih; opozarja na potrebo po zavezujočem, učinkovitejšem in vključujočem jamstvu za mlade v okviru jasnih meril kakovosti, ki bo zagotavljalo plačano pripravništvo, vajeništvo in praktično usposabljanje za vse mlade, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo;

Vlaganje v mlade

7. poziva Komisijo in Svet, naj glede na strukturne težave v zvezi z brezposelnostjo mladih in revščino v celoti in kar najbolje izkoristita razpoložljiva sredstva v večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027, brez poseganja v programe, ki so že vzpostavljeni v okviru ESS+; opozarja, da so zaradi teh težav še posebej prizadete najbolj oddaljene regije, ki zato potrebujejo posebno podporo; v zvezi s tem pozdravlja razpoložljivost sredstev v okviru evropskega instrumenta za okrevanje za ukrepe, namenjene otrokom in mladim, in pričakuje, da bodo ustvarila veliko priložnosti za mlade v Evropi; poziva k vključitvi socialnih partnerjev in mladinskih organizacij v spremljanje in ocenjevanje nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost; poziva države članice, naj zagotovijo, da bosta Sklad za pravični prehod in ESS+ podpirala celostne načrte na lokalni ravni, da bi pripomogli k izpopolnjevanju in prekvalifikaciji, zlasti za najranljivejše skupine, ki jih je prizadel prehod;

8. poziva države članice, naj zagotovijo dopolnjevanje med ukrepi iz mehanizma za okrevanje in odpornost, drugimi programi EU, kot sta okrepljeno jamstvo za mlade in evropsko jamstvo za otroke, in nacionalnimi naložbami ter ukrepi za spodbujanje znanja in spretnosti, izobraževanja, usposabljanja in vključevanja na trg dela v skladu z njihovimi potrebami in posebnimi nacionalnimi pogoji; poziva Komisijo, naj še naprej spremlja naložbe in porabo za prednostne naloge v zvezi z mladimi v okviru instrumenta Next GenerationEU, mehanizma za okrevanje in odpornost ter ESS+ ter naj v to spremljanje vključi Parlament; želi opomniti, da sklop za socialne naložbe ter znanja in spretnosti programa InvestEU spodbuja naložbe s socialnim učinkom; ugotavlja, da se vse več pozornosti namenja konceptu obveznic s socialnim učinkom in pogodbam z družbenimi učinki za mlade, pri čemer je v njihovo zasnovo in izvajanje vključen tudi zasebni sektor;

9. pozdravlja povečanje podpore za mlade kmete v naslednji skupni kmetijski politiki;

10. pozdravlja razširjeno področje uporabe okrepljenega jamstva za mlade, tako da zajema starostno skupino od 15 do 29 let; opozarja, da bi okrepljeno jamstvo za mlade moralo zagotoviti dejanske zaposlitvene priložnosti, namesto pripravništev slabe kakovosti in neskončnega usposabljanja;

Vključevanje mladih na trg dela

11. z zaskrbljenostjo ugotavlja, da jamstvo za mlade doslej ni v celoti doseglo svojih ciljev, in poziva k okrepitvi ukrepov, vključno s polnim izkoristkom priložnosti, ki jih ponuja ESS+, za spodbujanje zaposlovanja z aktivnim vključevanjem na trg dela in ustvarjanjem trajnostnih delovnih mest na začetni ravni, ki bodo mladim zagotovila dostop do socialne varnosti in pravičnega plačila; poziva Komisijo, naj od držav članic zahteva, da v okviru okrepljenega jamstva za mlade oblikujejo posodobljene sheme in uvedejo okvir z jasnimi in zavezujočimi standardi kakovosti za vse ponudbe v okviru pobud, da bi spodbudile pozitivne in trajnostne rezultate za mlade in njihov uspešen prehod na trg dela; poziva Komisijo in države članice, naj podjetja spodbudijo, da bodo imela dejavno vlogo pri okrepitvi jamstva za mlade; opozarja, da je eden od ciljev ESS+ spodbujanje uravnotežene udeležbe spolov na trgu dela, in sicer z ukrepi, ki bi med drugim zagotovili enake delovne pogoje, boljše usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja ter dostop do otroškega varstva, vključno s predšolsko vzgojo in varstvom; opozarja tudi, da bi si ESS+ moral prizadevati tudi za zagotavljanje zdravega in dobro prilagojenega delovnega okolja, da bi se upoštevala tveganja za zdravje, povezana s spreminjajočimi se oblikami dela, in potrebe starajoče se delovne sile;

12. opozarja, da je partnerstvo z deležniki ključen element okrepljenega jamstva za mlade, vendar trenutno na ravni EU ni formalnega organa ali mehanizma za njihovo sodelovanje pri spremljanju in izvajanju shem v okviru jamstva za mlade; poziva Komisijo, naj prek Odbora za zaposlovanje spremlja izvajanje shem v okviru okrepljenega jamstva za mlade in mu redno poroča o izvajanju in rezultatih shem v okviru jamstva za mlade ter naj o tem obvešča Parlament; poziva Komisijo, naj ustanovi delovno skupino za izvajanje okrepljenega jamstva za mlade, v katerem bodo sodelovali ustrezni deležniki, vključno s partnerji iz civilne družbe, organizacijami mladih in socialnimi partnerji v okviru dela odbora EMCO, da bi spodbudili usklajevanje in izmenjavo dobrih praks med organi EU in držav članic ter partnerji civilne družbe in mladinskimi organizacijami, pa tudi redno ocenjevali njegov učinek in podali priporočila za izboljšave;

13. poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo javni zavodi za zaposlovanje prek evropske mreže javnih zavodov za zaposlovanje sodelovali z lokalnimi organi, izobraževalnim sektorjem, mladinskimi organizacijami in zasebnim sektorjem ter tako spodbujali kakovostno, stabilno in dobro plačano zaposlovanje in prilagojeno podporo za usposabljanje, iskanje zaposlitve in svetovanje za mlade, in jih spodbuja, naj javne zavode za zaposlovanje ustrezno opremijo, da bodo lahko zagotavljali vire in usposabljanje za ohranjanje duševnega zdravja kljub negotovim gospodarskim razmeram in izzivom pri iskanju zaposlitve;

14. priporoča, naj se pri zaposlovanju nameni več pozornosti sistemom varstva duševnega zdravja, zlasti s poudarjanjem, da lahko kakovostno delo pozitivno prispeva k duševnemu okrevanju;

15. poziva države članice, naj mladim omogočijo dostop do kakovostnega plačanega in vključujočega pripravništva in vajeništva; poziva k okrepitvi sistemov spremljanja, da bi mladim zagotovili ustrezne in kakovostne prve delovne izkušnje in priložnosti za izpopolnjevanje in pridobivanje novih kvalifikacij ali potrdil; obsoja prakso neplačanih pripravništev kot obliko izkoriščanja mladih delavcev in kršitev njihovih pravic ter poziva Komisijo in države članice, naj v sodelovanju s Parlamentom in ob spoštovanju načela subsidiarnosti predlagajo skupni pravni okvir za zagotovitev pravičnega plačila pripravništev in vajeništev, da bi preprečili izkoriščevalske prakse; obsoja prakso pogodb brez zagotovljene minimalne delovne obveznosti in poziva države članice, naj zagotovijo podporo delodajalcem, ki nudijo pripravništva in vajeništva mladim invalidom;

16. poziva Komisijo, naj pregleda obstoječe evropske instrumente, kot sta okvir za kakovost pripravništev in evropski okvir za kakovostna in učinkovita vajeništva, ter vključi merila kakovosti ponudbe za mlade, vključno z načelom poštenega plačila pripravnikov in praktikantov, dostopom do socialne zaščite, trajnostnega zaposlovanja in socialnih pravic;

Mobilnost delovne sile ter znanja in spretnosti za prihodnost

17. poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo nova pobuda ALMA mladim, zlasti tistim, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, pomagala pri iskanju kakovostnega začasnega dela v drugih državah članicah; vztraja, da mora program ALMA izpolnjevati minimalne standarde kakovosti, s katerimi se spoštujejo pravice mladih delavcev, kot so pravično plačilo, dobri delovni pogoji in dostop do socialnega varstva;

18. poudarja, da so digitalne spretnosti v 21. stoletju ključnega pomena za mlade in v vseh panogah, ter poziva Komisijo in države članice, naj v sodelovanju z javnimi organi ter zasebnimi podjetji razmislijo o uvedbi stalnega, certificiranega in brezplačnega dostopa mladih do spletnih in fizičnih tečajev za digitalna znanja in spretnosti ter pismenost v vseh jezikih EU; poziva k vzpostavitvi prostorov za izmenjavo e-učenja in e-poučevanja; vztraja, da morajo EU in države članice razviti več programov, kot sta e-twinning in elektronska platforma za izobraževanje odraslih v Evropi; ugotavlja, da je treba v številnih državah članicah odpraviti znatne omejitve z vidika dostopa do strojne opreme, objektov, ustreznih izvajalcev usposabljanja in primerne digitalne infrastrukture; opozarja, da je treba dostop do spletnih tečajev povezati z okrepljenimi pobudami za obravnavanje slabega dostopa do interneta in digitalnih orodij, da ne bo nihče zapostavljen, in vztraja, da bi morali biti tečaji pripravljeni na dostopen način, da ne bi izključili mladih invalidov;

19. poudarja pomen razvoja zelenih znanj in spretnosti ter kakovostnih zaposlitvenih priložnosti v podnebno nevtralnem, energetsko učinkovitem in krožnem gospodarstvu, zlasti v regijah, v katerih bo učinek zelenega prehoda največji, na primer tistih, ki so močno odvisne od kmetijstva, in tistih, ki so povezane z bojem proti podnebnim spremembam, proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, zmanjšanjem emisij ogljikovega dioksida, povečanjem energijske učinkovitosti, ravnanjem z odpadki in gospodarjenjem z vodo, izboljšanjem kakovosti zraka ter obnovo in ohranitvijo biotske raznovrstnosti; poziva delodajalce, naj poskrbijo za izpopolnjevanje in/ali prekvalifikacijo svoje delovne sile in v skladu z evropskim okvirom za kakovostna in učinkovita vajeništva izboljšajo ponudbo učinkovitejšega vajeništva;

20. poziva Komisijo, naj v letu 2022 v akcijskem načrtu za socialno gospodarstvo predlaga nova orodja in pobude za razvoj podjetništva mladih in socialnih naložb v mlade;

21. obžaluje, da reforme in naložbe v izobraževanje in usposabljanje niso ustrezno povezane z ukrepi za vključevanje mladih, zlasti tistih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, na trg dela; spodbuja prožne, vključujoče, dostopne in odprte učne poti v okviru individualnih izobraževalnih računov in mikrokvalifikacij za mlade, mladinske delavce, izvajalce usposabljanj in strokovnjake, tudi s spretnostmi in kompetencami, pridobljenimi z neformalnim izobraževanjem in priložnostnim učenjem; poudarja, da se lahko s krepitvijo poklicnega svetovanja od zgodnjega otroštva, omogočanjem enakega dostopa do informacij ter svetovanjem študentom in učečim se odraslim, mladim olajša izbira ustreznih izobraževalnih in poklicnih poti, ki vodijo do zaposlitvenih možnosti, ki so zanje ustrezne;

22. ponovno poziva Komisijo in Svet, naj še naprej spodbujata razvoj poklicnega izobraževanja in usposabljanja in bolje promovirata poklicne spretnosti ter si prizadevata odpraviti negativno mnenje o neformalnem izobraževanju, ki še vedno prevladuje v številnih državah članicah, hkrati pa povečata privlačnost poklicnega izobraževanja in usposabljanja prek kampanj obveščanja in ozaveščanja, učnih načrtov, centrov ali središč za pridobivanje komercialnih spretnosti za mlade, posebnih ekosistemov za poklicno izobraževanje in usposabljanje v lokalnih skupnostih, dualnih izobraževalnih sistemov in dolgoročne mobilnosti vajencev; v zvezi s tem pozdravlja pobudo za ustanovitev evropskih centrov poklicne odličnosti, katere namen je zagotoviti visokokakovostne poklicne spretnosti in podpreti podjetniške dejavnosti; poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo samostojno področje poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter pripravijo evropski statut za vajence; ponavlja, da bi praktična usposabljanja morala biti del izobraževalnega in poklicnega razvoja in bi zato morala imeti pedagoško razsežnost; poudarja, da je pomembno izboljšati mehanizme za čezmejno priznavanje spretnosti in kvalifikacij, ter vztraja, da je treba spodbujati in podpirati prakse medgeneracijske solidarnosti ter mentorstva, da bi zmanjšali neenakosti in mladim zagotovili podporo;

23. spodbuja vključitev dejavnosti, povezanih z državljansko udeležbo, med dejavnosti, ki se na delovnih mestih štejejo za koristne za osebni in poklicni razvoj zaposlenih, zlasti mladih zaposlenih;

24. poudarja, da se je zaščita minimalne plače izkazala za učinkovito sredstvo v boju proti revščini zaposlenih; poudarja, da v nekaterih državah članicah delavci zaradi sedanjih razlik v praksi prejemajo nižje plače, kot je zakonsko določena minimalna plača, kar utrjuje strukturno diskriminacijo na podlagi starosti; poziva države članice, naj v predlogu direktive o ustreznih minimalnih plačah v Evropski uniji (COM(2020)0682) zagotovijo enako obravnavo mladih na trgu dela, tudi v zvezi z zakonsko določeno minimalno plačo;

25. poudarja, da mladi nimajo polnega dostopa do sistemov minimalnega dohodka ali pa so v številnih državah članicah iz njih povsem izključeni zaradi meril upravičenosti na podlagi starosti; poziva Komisijo in države članice, naj v prihodnjem priporočilu Sveta o minimalnem dohodku sprejmejo ukrepe, da bi mladim olajšale dostop do teh sistemov;

Boj proti izključenosti mladih in nastajanju izgubljene generacije

26. poziva Komisijo naj oblikuje priporočilo, s katerim bi zagotovila, da se bodo pripravništva, vajeništva in zaposlitve šteli za delovne izkušnje, in s tem omogoči dostop do socialnega varstva; poziva k skrajšanju minimalnega obdobja za plačilo prispevkov, ki je pogoj za dostop do pravic iz socialnega varstva; pozdravlja pobudo Komisije o strokovni skupini na visoki ravni, ki naj bi proučila prihodnost socialne države in glavne izzive, s katerimi se mladi soočajo pri koriščenju pravic iz socialnega varstva;

27. poziva Komisijo, naj preuči izvedljivost združitve obstoječega evropskega mladinskega portala ter platform Europass in Eures v enotni digitalni prostor, da bi vsem mladim Evropejcem zagotovili informacije in priložnosti v zvezi z usposabljanjem, delovnimi mesti, pripravništvom, ponudbami za poklicno izobraževanje in usposabljanje, finančno pomočjo, programi mobilnosti, svetovanjem o ustanovitvi podjetja, programi mentorstva, programi prostovoljstva, pravicami, povezanimi z evropskim državljanstvom, dostopom do kulture itd.; predlaga, da bi na enem mestu združili prijave na različne ponudbe in programe ter zagotovili informacije o možnostih, ki jih EU ponuja mladim Evropejcem glede na njihov osebni položaj; pozdravlja vzpostavitev enotnih kontaktnih točk v več državah članicah in podpira takšno združevanje nespletnih storitev, ki je bistveno, da bi dosegli upravičence in jim svetovali in pomagali, ter podpira njihovo vzpostavitev v različnih mestih vseh držav članic, da bi dosegli najbolj ranljive skupine mladih;

28. poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo nova pobuda ALMA mladim, zlasti mladim, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, pomagala pri socialnem vključevanju in dostopu do trga dela v njihovih državah z iskanjem kakovostnega začasnega dela in priložnosti za pridobivanje znanj in spretnosti, pri katerih bodo spoštovana kakovostna merila za spoštovanje delavskih pravic mladih v drugih državah članicah, kot sta pravično plačilo in dostop do socialne zaščite; poudarja, da je mlade nujno treba spremljati in jih usmerjati pred, med in po udeležbi v programu; poudarja, da mora pobuda ALMA spodbujati resnično mobilnost in kakovostne programe za razvoj znanj in spretnosti, poklicno usposabljanje ali zaposlovanje za vse udeležence, tudi mlade invalide ali mlade iz prikrajšanih okolij, ter vključevati strategijo vključevanja, oblikovano skupaj z organizacijami civilne družbe in socialnimi partnerji, da bi zagotovili enak dostop, preprečili diskriminacijo in obravnavali morebitne ovire ter da instrument ne bi ustvarjal negotovih zaposlitvenih pogojev za mlade; ugotavlja, da je treba javne zavode za zaposlovanje, skupaj z zasebnimi in javnimi partnerji ter v sinergiji z evropskim izobraževalnim prostorom, podpreti pri njenem izvajanju s proračunsko postavko ESS+; poziva Komisijo, naj zagotovi dodano vrednost pobude ALMA poleg obstoječih priložnosti v okviru programa Erasmus+ in evropske solidarnostne enote ter naj zagotovi, da bo virtualno učenje in sodelovanje še naprej kombinirano s fizično mobilnostjo v okviru ESS+; poziva Komisijo, naj oceni, ali bi bilo mogoče program ALMA vključiti kot enega od elementov mobilnosti v okrepljenem jamstvu za mlade;

29. meni, da je blaginja mladih skupna odgovornost javnih in zasebnih akterjev; poziva Komisijo in države članice, naj sodelujejo z evropskimi in nacionalnimi delodajalci pri izvajanju priporočil o družbeni odgovornosti podjetij, da bi pomagali ranljivim mladim in v prihodnje pobude, povezane z družbeno odgovornostjo gospodarskih družb, vključili določbe o mladih;

30. želi opomniti, da so mlade ženske izpostavljene večjemu tveganju diskriminacije na delovnem mestu ( 19 ) , njihov položaj pa še poslabšujejo presečne neenakosti in brezposelnost, prav tako so pogosto matere samohranilke ali neformalno skrbijo za osebe, ki potrebujejo dolgotrajno oskrbo, zaradi česar so pogosto izključene iz trga dela ali lahko živijo pod pragom revščine; poziva Svet in Komisijo, naj razmislita o vključitvi okvirnih minimalnih ciljev za podporo in prilagojene programe za pomoč ogroženim mladim ženskam v vse pobude na področju mladih in zaposlovanja od leta 2022 dalje; poziva Komisijo, naj sodeluje z državami članicami, da bi nacionalne akcijske načrte jamstva za otroke povezali z ukrepi za vključevanje na trg dela na nacionalni, regionalni in lokalni ravni ter s tem podprli mlade enostarševske družine;

31. ponovno poudarja, da je treba mladim, predvsem iz ranljivih skupin, kot so mladi invalidi in mladi iz velikih družin, zagotoviti dostop do dostojnih in cenovno dostopnih stanovanj in prilagojenih socialnih storitev; poziva Komisijo, naj z državami članicami sodeluje pri izvajanju programov v katerih so mladi prednostno obravnavani pri dostopu do stanovanj, ki bi jih dopolnjevale storitve na področju zaposlovanja ter socialnega in zdravstvenega varstva; poudarja pomen zasebnih in javnih naložb v socialno infrastrukturo za mlade; pozdravlja evropsko platformo za boj proti brezdomstvu, ki jo je vzpostavila Komisija, njen končni cilj, ki je odprava brezdomstva do leta 2030, in potencial, ki ga predstavlja za mlade; poziva države članice in Komisijo, naj sprejmejo ukrepe in izvajajo programe za mlade, ki so dopolnili 18 let in jim grozi brezdomstvo, predvsem za ranljive skupine, kot so pripadniki LGBTIQ+ brez bivališča; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bo okrepljeno jamstvo za mlade prispevalo k odpravljanju brezdomstva mladih, ki se v številnih državah EU povečuje;

32. spodbuja Komisijo, naj odpravi glavne ovire, ki mladim preprečujejo vstop v kmetijstvo, kot je dostop do zemljišč, finančnih sredstev, znanja in inovacij;

33. z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se slabšajo razmere za številne mlade na splošno in predvsem za ranljive mlade, ki so že tako dolgotrajno brezposelni in socialno izključeni, kot so mladi Romi, mladi invalidi, mladi pripadniki skupnosti LGBTIQ+ in mladi migranti, in poziva k usklajenemu pristopu k ustvarjanju priložnosti za njihovo socialno vključevanje v okviru okrepljenega jamstva za mlade, ESS+ in mehanizma za okrevanje in odpornost;

34. poziva evropske institucije in države članice, naj zagotovijo nediskriminatoren okvir vseh politik, ki so namenjene mladim, pri čemer naj upoštevajo raznolikost mladih po vsej Evropi in izzive, s katerimi se srečujejo;

o

o o

35. naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

(1) UL L 23, 27.1.2010, str. 35.

(2) UL C 316, 6.8.2021, str. 2.

(3) UL C 395, 29.9.2021, str. 101.

(4) UL C 465, 17.11.2021, str. 82.

(5) UL C 15, 12.1.2022, str. 184.

(6) UL C 202, 28.5.2021, str. 31.

(7) UL C 67, 8.2.2022, str. 90.

(8) UL C 506, 15.12.2021, str. 94.

(9) UL C 67, 8.2.2022, str. 186.

(10) UL L 57, 18.2.2021, str. 17.

(11) Moxon, D., Bacalso, C, in Șerban, A. M., „Beyond the the pandemic: The impact of COVID-19 on young people in Europe“ (Onkraj pandemije: vpliv COVID-19 na mlade v Evropi), Evropski mladinski forum, Bruselj, 2021.

(12) UL C 456, 18.12.2018, str. 1.

(13) UL C 372, 4.11.2020, str. 1.

(14) Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0430.

(15) UL C 465, 17.11.2021, str. 110.

(16) Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0385.

(17) Generalni direktorat za ekonomske in finančne zadeve, European Economic Forecast – Autumn 2021 (Evropska gospodarska napoved – jesen 2021), Evropska komisija, 2021.

(18) Eichhorst, W., Hinte H. in Rinne, U., „IZA Policy Paper No. 65: Youth Unemployment in Europe: What to Do about It?“ (Brezposelnost mladih v Evropi: kaj ukreniti v zvezi s tem?) Intereconomics, 2013, 48 (4), str. 230–235.

(19) Baptista, I., Marlier, E., et al., Social protection and inclusion policy responses to the COVID-19 crisis – An analysis of policies in 35 countries (Odziv politike socialnega varstva in vključevanja na krizo zaradi COVID-19 – Analiza politik v 35 državah), Evropska mreža za socialno politiko, Bruselj 2021.