EVROPSKA KOMISIJA Strasbourg, 14.12.2021 SWD(2021) 471 final/2 DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE o metodologiji za načrtovanje vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T)

























Spremni dokument k Predlogu Komisije za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja, spremembi Uredbe (EU) 2021/1153 in Uredbe (EU) št. 913/2010 ter razveljavitvi Uredbe (EU) 1315/2013 {COM(2021) 812 final} - {SEC(2021) 435 final} - {SWD(2021) 472 final} - {SWD(2021) 473 final}



V tem delovnem dokumentu služb je določena metodologija za načrtovanje vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T), kot se uporablja v predlogu Komisije za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1315/2013 [dodati sklic na predlog Komisije za isti sveženj]. Ta metodologija temelji na metodologiji, ki so jo Evropska komisija, Evropski parlament in Svet uporabili v zakonodajnem postopku za sprejetje Uredbe (EU) št. 1315/2013. Metodologija se uporablja za opredelitev celovitega in jedrnega vseevropskega prometnega omrežja. Pri njeni uporabi je treba zagotoviti, da se v celoti uporablja ustrezna zakonodaja EU. Metodologija zajema več meril, ki se dosledno uporabljajo. V prvi fazi se opredeli celovito omrežje (poglavje 1). V drugi fazi se deli celovitega omrežja opredelijo kot jedrno omrežje (poglavje 2) ali razširjeno jedrno omrežje (poglavje 3). 1.Celovito omrežje Celovito omrežje vključuje sestavne dele za vse načine prevoza, tj. železniški, cestni, prevoz po celinskih plovnih poteh, zračni in pomorski prevoz, njihove povezovalne točke ter ustrezne sisteme za prometne informacije in upravljanje prometa. Celovito omrežje je dejansko rezultat posodobitve in prilagoditve sedanjega omrežja TEN-T, kot je opredeljeno v Uredbi (EU) št. 1315/2013. Pri posodabljanju in prilagajanju na podlagi uporabljene metodologije se je upoštevalo več načel: (1)sedanje omrežje TEN-T se posodobi, da se upošteva napredek pri njegovem vzpostavljanju, in po potrebi prilagodi spremembam pri nacionalnem načrtovanju v skladu z načrtovanjem na ravni EU; (2)slepe ulice in izolirane povezave v sedanjem omrežju TEN-T se odpravijo, če niso utemeljene zaradi geografskih posebnosti, in to bodisi z odpravo takih povezav bodisi z njihovim podaljšanjem do bližnjih zankastih omrežij; (3)zagotovi se doseganje minimalnih standardov za infrastrukturo in opremo v skladu z ustrezno veljavno zakonodajo (npr. interoperabilnost železnic, varnost cestnih predorov, kategorizacija celinskih plovnih poti). Celinske plovne poti morajo ustrezati vsaj razredu IV v skladu z UN/ECE; (4)revidira se izbor pomorskih pristanišč, ki so odprta za komercialni promet, v skladu z vsaj enim od naslednjih specifičnih meril: potniki: pomorska pristanišča, povezana s kopenskim delom celovitega omrežja in letnim obsegom prometa, večjim od 1 ‰ skupnega letnega obsega pomorskega potniškega prometa EU. Ta letni obseg prometa pomeni povprečje najnovejših triletnih skupnih ravni, za katere so na podlagi statističnih podatkov, ki jih objavi Eurostat, na voljo podatki, ki zajemajo vse države članice; tovor: pomorska pristanišča, povezana s kopenskim delom celovitega omrežja in letnim obsegom prometa – za tovor, pretovorjen v razsutem ali nerazsutem stanju – večjim od 1 ‰ ustrezne skupne letne količine tovora, pretovorjenega v pristaniščih EU, če linearna interpolacija med tovorom v razsutem in nerazsutem stanju ustreza formuli: vb/tb + vn/tn ≥ 1 (pri čemer je vb količina tovora v razsutem stanju, tb mejna vrednost za tovor v razsutem stanju, vn količina tovora v nerazsutem stanju in tn mejna vrednost za tovor v nerazsutem stanju). Ta letni obseg prometa pomeni povprečje najnovejših triletnih skupnih ravni, za katere so na voljo podatki na podlagi statističnih podatkov, ki jih objavi Eurostat; pomorska pristanišča, vključena v celovito omrežje, kot je opredeljeno v Uredbi (EU) št. 1315/2013, ostanejo v celovitem omrežju, če linearna interpolacija med tovorom v razsutem in nerazsutem stanju ustreza formuli: vb/tb + vn/tn ≥ 0,95 ali če letni obseg prometa doseže 85 % ustrezne mejne vrednosti; pomorska pristanišča na otokih, če zagotavljajo dostopnost na ravni NUTS 3 ali ravni arhipelagov; pomorska pristanišča na obrobnih območjih, če je njihova cestna razdalja do drugega pristanišča v omrežju TEN-T vsaj 200 km (po najkrajši cestni poti); (5)revidira se izbor letališč, ki so odprta za komercialni promet, v skladu z vsaj enim od naslednjih specifičnih meril: potniki: letališča z letnim obsegom prometa, večjim od 1 ‰ skupnega letnega obsega zračnega potniškega prometa EU. Ta letni obseg prometa pomeni povprečje najnovejših triletnih skupnih ravni, za katere so na voljo podatki na podlagi statističnih podatkov, ki jih objavi Eurostat;

tovor: letališča z letnim obsegom prometa, večjim od 2 ‰ ustrezne skupne letne količine tovora, pretovorjenega na letališčih EU. Ta letni obseg prometa pomeni povprečje najnovejših triletnih skupnih ravni, za katere so na voljo podatki na podlagi statističnih podatkov, ki jih objavi Eurostat; letališča, vključena v celovito omrežje, kot je opredeljeno v Uredbi (EU) št. 1315/2013, ostanejo v celovitem omrežju, če letni obseg prometa presega 85 % ustrezne mejne vrednosti; letališča na otokih; letališča na obrobnih ali neobalnih območjih, če so od drugega letališča v omrežju TEN-T oddaljena vsaj 100 km (po najkrajši cestni poti) oziroma vsaj 200 km (po najkrajši cestni poti), če je v regiji železniška proga za visoke hitrosti; (6)za pristanišča na celinskih plovnih poteh je mejna vrednost količine določena pri 500 000 tonah. Dodajo se pristanišča, ki presegajo to mejno vrednost, in ohranijo pristanišča na celinskih plovnih poteh, kot so opredeljena v Uredbi (EU) št. 1315/2013, razen če so se količine od leta 2013 precej zmanjšale. Pristanišča na celinskih plovnih poteh morajo biti odprta za komercialni promet in se nahajati na celinskih plovnih poteh v omrežju TEN-T; (7)dodajo se vsi multimodalni tovorni terminali, ki zagotavljajo prost dostop izvajalcem logističnih storitev in izpolnjujejo vsaj eno od naslednjih specifičnih meril: -količina pretovorjenega tovora presega 800 000 ton na leto ali bo v skladu z načrti dosegla to raven do leta 2030, -multimodalni tovorni terminal je povezan s tremi modalnimi sestavnimi deli omrežja TEN-T ali pa je glavna platforma regije na ravni NUTS 2 in povezan z dvema modalnima sestavnima deloma omrežja TEN-T. V skladu z akcijskim načrtom, ki ga države članice pripravijo po sprejetju nove uredbe o omrežju TEN-T, bi se lahko v poznejši fazi dodali še drugi multimodalni tovorni terminali; (8)opredelijo se urbana vozlišča z najmanj 100 000 prebivalci ali glavno vozlišče v regiji na ravni NUTS 2, če v njej ni urbanega vozlišča z več kot 100 000 prebivalci. Če tako urbano vozlišče še ni povezano z omrežjem TEN-T, se dodajo železniške oziroma cestne povezave za povezavo urbanega vozlišča z omrežjem TEN-T; (9)po določitvi vojaških zahtev, ki jih je odobril Svet, se oceni civilna uporaba vojaških elementov omrežja in ti elementi dodajo celovitemu omrežju, če pristanišča, letališča, terminali in celinske plovne poti izpolnjujejo merila, navedena zgoraj, železniški in cestni odseki pa se uporabljajo tudi za civilne namene, pri čemer se je treba izogniti podvajanjem v omrežju; (10)dodajo se odseki železniških tovornih koridorjev, ki so opredeljeni kot „glavni“, „obvozni“ ali „poti za mednarodno krizno upravljanje“ ter še niso del omrežja TEN-T; (11)zagotovi se povezanost vseh najbolj oddaljenih regij, vključno z njihovimi glavnimi otoki, prek vsaj enega pristanišča in enega letališča; dodajo se ceste na glavnem ozemlju, ki povezujejo pristanišča in letališča. 2.Jedrno omrežje Jedrno omrežje je podsklop celovitega omrežja, ki predstavlja strateško najpomembnejša vozlišča in povezave vseevropskega prometnega omrežja. Zato se za jedrno omrežje izberejo samo elementi celovitega omrežja. Omrežje je multimodalno, kar pomeni, da vključuje vse načine prevoza in njihove povezave ter ustrezne sisteme IKT, da se omogoči povezovanje različnih načinov prevoza in multimodalno delovanje. Na ravni povezav so izjeme od načela multimodalnosti dopustne le, kadar določeni način prevoza ne obstaja (npr. celinske plovne poti na številnih povezavah, v državah članicah ali na otokih brez železniške proge). Poleg tega jedrno omrežje vključuje velik poudarek na interoperabilnosti v okviru posameznih načinov prevoza in med njimi. Jedrno omrežje se opredeli v naslednjih fazah: 1. Opredelitev glavnih vozlišč jedrnega omrežja: to so strateško najpomembnejša vozlišča v EU, ki se opredelijo v prvi fazi postopka načrtovanja:

–glavna vozlišča za potniški in tovorni promet, –glavna vozlišča, namenjena izključno tovornemu prometu, –glavna vozlišča, namenjena izključno potniškemu prometu. Glavna vozlišča so razdeljena v dva razreda: –primarna glavna vozlišča (P), ki izpolnjujejo ustrezna merila in se zato izberejo pred oblikovanjem omrežja, –sekundarna glavna vozlišča (S); ta se ne uporabljajo za oblikovanje jedrnega omrežja, ampak se opredelijo na podlagi jedrnega omrežja, oblikovanega na podlagi primarnih vozlišč, razen povezave na „zadnjem delu poti“ na lokalni ravni. 2. Opredelitev povezav med primarnimi glavnimi vozlišči: Multimodalne povezave se izberejo iz celovitega omrežja za povezavo primarnih glavnih vozlišč v skladu z ustreznimi (morebitnimi) glavnimi prometnimi tokovi, kot je določeno v točki 2.2. Pri uporabi te metodologije v zvezi s celinskimi plovnimi potmi je bilo ugotovljeno, da bi bile skoraj vse del jedrnega omrežja. Zato se celotno omrežje celinskih plovnih poti šteje za del jedrnega omrežja. „Evropski pomorski prostor“ je pomorska razsežnost omrežja TEN-T. Če imajo povezave evropskega pomorskega prostora funkcijo povezav jedrnega omrežja ali njihovih odsekov (npr. povezovanje glavnih vozlišč jedrnega omrežja na morju), se prav tako štejejo za del jedrnega omrežja. V naslednjih dveh oddelkih so navedena merila za opredelitev vozlišč (oddelek 2.1) in povezav (tj. povezav med vozlišči) jedrnega omrežja (oddelek 2.2). 2.1Glavna vozlišča jedrnega omrežja Primarna vozlišča, ki oblikujejo omrežje, so označena z oznako (P), sekundarna pa z oznako (S). (a)Glavna vozlišča za potniški in tovorni promet: Glavna vozlišča za potniški in tovorni promet so še naprej vozlišča v državah članicah EU, opredeljena v Uredbi (EU) št. 1315/2013; seznami so navedeni v prilogah I in II k temu dokumentu. Ta vozlišča so bila opredeljena na podlagi naslednjih meril: A.1 (P)prestolnice vseh držav članic EU in mesta, ki delujejo kot prestolnice EU; A.2 (P)vsako „metropolitansko evropsko območje rasti“ (MEGA v Atlasu ESPON iz leta 2006); A.3 (P)aglomeracija ali mestni grozd, vključno z ustreznimi okolji, kot jih določajo ustrezna širša mestna območja (LUZ oziroma Larger Urban Zones v skladu z zbirko podatkov Urban Audit in podatki Eurostata), z več kot enim milijonom prebivalcev; A.4 (P)glavno mesto otoka ali skupine otokov, ki tvorijo regijo na ravni NUTS 1, z vsaj enim milijonom prebivalcev; A.5 (P)en glavni mejni prehod, tj. prehod z največjim tokom prometa na dolge razdalje, za posamezni način prevoza med vsako državo članico EU z zunanjo mejo in vsako od njenih sosednjih držav, ki niso članice EU. To ne velja za Norveško in Švico, za kateri se uporabljata posebna sporazuma. Mejni prehodi se uporabljajo le kot pomožne točke za načrtovanje omrežja in nimajo druge osnovne funkcije vozlišča.

(b)Glavna vozlišča za tovorni promet: B.1 (S)pomorsko pristanišče ali pristanišče na celinskih plovnih poteh ali železniško-cestni terminal glavnega urbanega vozlišča v skladu z enim od meril A.1–A.4; B.2 (P)pomorsko pristanišče ali pristanišče na celinskih plovnih poteh, v katerem letna količina pretovorjenega tovora znaša vsaj 1 % skupne količine pretovorjenega tovora v vseh pomorskih pristaniščih EU, če linearna interpolacija med tovorom v razsutem in nerazsutem stanju ustreza formuli: vb/tb + vn/tn ≥ 1 (pri čemer je vb količina tovora v razsutem stanju, tb mejna vrednost za tovor v razsutem stanju, vn količina tovora v nerazsutem stanju in tn mejna vrednost za tovor v nerazsutem stanju). Pomorska pristanišča, vključena v jedrno omrežje, kot je opredeljeno v Uredbi (EU) št. 1315/2013, ostanejo v jedrnem omrežju, če linearna interpolacija med tovorom v razsutem in nerazsutem stanju ustreza formuli: vb/tb + vn/tn ≥ 0,95 (Pomorska pristanišča, ki ležijo drugo poleg drugega in skupaj dosegajo mejno vrednost za količino, se lahko štejejo za grozd, če imajo skupne povezave z zaledjem, razen povezave na „zadnjem delu poti“, ali tesno sodelujejo, na primer na podlagi skupnega upravljanja, ali se med sabo dopolnjujejo z vidika funkcij, in to tudi, če posamično ne bi dosegla mejne vrednosti za količino.); B.3 (P)največje pomorsko pristanišče (v smislu količine pretovorjenega tovora) vzdolž vsake neprekinjene obalne črte otoških držav članic in neotoških regij na ravni NUTS 1 z dostopom do morja, če ni pristanišč, opredeljenih v skladu z merilom B.1 ali B.2. To se uporablja le za obalne črte, ustrezne na evropski ravni (npr. polotoki, daljši in širši od 200 km), pri čemer se ne upoštevajo podrobne oblike obal; B.4 (S)pristanišča na celinskih plovnih poteh, ki delujejo kot vmesniki do železniških povezav jedrnega omrežja za tovorni promet in/ali do pomorskega prometa, za povezavo z ustreznimi načini prevoza; B.5 (S)pomorska pristanišča, ki so pristanišča na celinskih plovnih poteh jedrnega omrežja v skladu z merilom B.4, in pristanišča na celinskih plovnih poteh, ki so pomorska pristanišča v skladu z merilom B.3; B.6 (S)železniško-cestni terminali na območju točk odcepitve ali prečkanja železniških povezav jedrnega omrežja za tovorni promet ali v okolici (npr. v istem mestu) pomorskega pristanišča jedrnega omrežja ali pristanišča na celinskih plovnih poteh jedrnega omrežja; B.7 (S)letališča, na katerih letni obseg zračnega tovornega prometa znaša vsaj 1 % ustreznega skupnega obsega EU. (c)Glavna vozlišča za potniški promet: C.1 (S)glavno letališče vsakega glavnega urbanega vozlišča v skladu z merili A.1–A.4; C.2 (P)letališča, na katerih letni obseg potniškega prometa znaša vsaj 1 % ustreznega skupnega obsega EU; C.3 (P)mesta, povezana s pomorskimi pristanišči jedrnega omrežja v skladu z merilom B.2 ali B.3, če imajo na ustreznem širšem mestnem območju več kot 200 000 prebivalcev; C.4 (P)pomorska pristanišča jedrnega omrežja v skladu z merilom B.2 ali B.3, če imajo ustrezno funkcijo mostišča za povezave za potniške trajekte v jedrnem omrežju. 2.2Povezave jedrnega omrežja Medtem ko je za celinske plovne poti jedrno omrežje identično celovitemu omrežju, se izključno za ceste in železnice uporabljajo naslednja merila. (Cestne, železniške) povezave jedrnega omrežja na kopnem dopolnjuje „evropski pomorski prostor“, da se zagotovi ustrezen dostop do otoških držav članic in skrajšajo povezave do polotokov ali med njimi. Povezave jedrnega omrežja so najpomembnejše za promet na dolgih razdaljah. Tako prispevajo k bolj homogeni in uravnoteženi strukturi dostopnosti po vsej Uniji. (d)Povezave za potniški in tovorni promet: D.1sosednja glavna urbana vozlišča v skladu z merili A.1–A.3 so med sabo povezana s cesto in železnico (dve glavni vozlišči se štejeta za „sosednji“, če ustrezni (obstoječi in/ali morebitni) prometni tokovi med njima potekajo po neposredni liniji in ne skozi tretje glavno vozlišče, ki se nahaja nekje med njima). Bolj oddaljena glavna vozlišča so torej posredno povezana med sabo, s čimer se tvori omrežje;

D.2v vsakem primeru vsako kopensko mejno črto med sosednjima državama članicama EU prečka vsaj ena multimodalna povezava jedrnega omrežja; D.3mejni prehodi v skladu z merilom A.5 so povezani z ustreznimi glavnimi vozlišči zaledja v skladu z merili A.1–A.3 ob upoštevanju ustreznih prometnih tokov; D.4kopenske povezave se lahko dopolnijo s povezavami „evropskega pomorskega prostora“, da se otoške države članice ali glavna urbana vozlišča na otokih v skladu z merilom A.4 povežejo s pomorskimi pristanišči jedrnega omrežja na celini ali skrajšajo obvozi ob zalivih. (e)Povezave za tovorni promet: E.1vsako pomorsko pristanišče v skladu z merilom B.2 ali B.3 je povezano z le enim glavnim vozliščem zaledja ob upoštevanju najpomembnejših prometnih tokov. Povezave med pristanišči niso predvidene, lahko pa se vzpostavijo zaradi splošnega načrta poti na povezavi jedrnega omrežja. V državah z železnicami povezave pristanišč jedrnega omrežja z zaledjem vključujejo cestne in železniške povezave; E.2lokalne povezave pomorskih pristanišč ali pristanišč na celinskih plovnih poteh ter železniško-cestnih terminalov v skladu z meriloma B.1 in B.4 („zadnji del poti“) se štejejo za del jedrnega omrežja; E.3celotni del celovitega omrežja, ki ga sestavljajo celinske plovne poti. (f)Povezave za potniški promet: F.1v državah članicah z železnicami morajo biti letališča jedrnega omrežja do konca leta 2030 povezana z železniškim omrežjem; F.2za potniški promet so mesta s pomorskimi pristanišči v skladu z merilom C.3 in pomorska pristanišča v skladu z merilom C.4 povezana z istim urbanim vozliščem zaledja, s katerim je povezano pomorsko pristanišče za tovorni promet (v skladu z merilom E.1). (g)Opustitev povezav: povezave v skladu z merilom D, E ali F niso vključene v jedrno omrežje, če: G.1povezava ne obstaja („manjkajoča povezava“), njena funkcija (npr. povezave z morebitnim koridorjem za prevoz na dolge razdalje) pa ne bi upravičevala njene vzpostavitve ali pa je ne bi bilo mogoče vzpostaviti do leta 2030; G.2povezava obstaja, vendar ne izpolnjuje zahtev glede njene predvidene funkcije v jedrnem omrežju, njena funkcija pa ne bi upravičevala nadgradnje ali pa je ne bi bilo mogoče nadgraditi do leta 2030; G.3povezava obstaja, vendar so ustrezni prometni tokovi med zadevnimi vozlišči zanemarljivi (npr. zaradi dolge razdalje in/ali majhnosti vozlišč) ali pa jih je zaradi drugih funkcij mogoče združiti na drugih (vzporednih) povezavah, ki so v jedrnem omrežju. Ob uporabi teh meril za posamezne načine prevoza je mogoče odstopati od načela multimodalnosti na ravni povezav. Nekatere povezave lahko obsegajo samo železnico ali cesto. (h)Določanje tras povezav: H.1povezave bi morale biti čim bolj ravne in neposredne, da bi se upoštevali ustrezni tokovi prometa na dolge razdalje, povečali uspešnost in učinkovitost prometa ter podprli teritorialna kohezija, zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in onesnaževanja zraka ter trajnostna raba zemljišč. Za upoštevanje merila D.2 so dovoljene izjeme; H.2obvozi bi bili utemeljeni za usmerjanje prometa mimo neizogibnih ovir in ekološko občutljivih območij (npr. območij Natura 2000), povezovanje dodatnih manjših mest, letališč, multimodalnih tovornih terminalov itd. ter kadar je to potrebno za zagotovitev spoštovanja ustrezne okoljske zakonodaje EU. Zaradi splošne optimizacije določanja trase povezave morebitne slabosti zaradi dodatnih obvozov ne smejo biti večje od koristi izboljšane regionalne ali lokalne dostopnosti; H.3po možnosti bi morale povezave upoštevati infrastrukturo, ki že obstaja, se gradi ali je načrtovana. Prometni tokovi se združijo, kadar je mogoče, ob upoštevanju topografskih pogojev, vplivov na okolje, potreb uporabnikov in morebitnih ozkih grl;

H.4železniške povezave lahko imajo različne načrte poti za potniški in tovorni promet, tudi v večjem merilu. To je lahko posledica specifičnih tehničnih parametrov (nakloni, hitrost itd.) v skladu s potrebami potniškega in tovornega prometa, posebnih operativnih okoliščin za usmerjanje prometa mimo območij vozlišč z velikim obsegom potniškega prometa ter upoštevanja dejanskih tokov tovornega prometa (tudi z odstopanjem od merila D.1, če je upravičeno). 3.Razširjeno jedrno omrežje Poleg jedrnega omrežja se opredeli razširjeno jedrno omrežje, da se okrepi postopno vzpostavljanje omrežja TEN-T. V ta namen so bili odseki celovitega železniškega in cestnega omrežja izbrani za realizacijo do leta 2040. Razširjeno jedrno omrežje sestavljajo naslednji odseki: 1.odseki, vključeni v evropske prometne koridorje, zlasti glavne in obvozne proge železniških tovornih koridorjev; 2.odseki, ki so pomembni za vzpostavitev evropskega železniškega omrežja za visoke hitrosti in jih ni mogoče realizirati do leta 2030; 3.odseki, potrebni za zagotovitev multimodalnosti vzdolž evropskih prometnih koridorjev.



Priloga I: Seznam urbanih vozlišč jedrnega omrežja BELGIJA Antwerpen Bruxelles/Brussel BOLGARIJA Sofija ČEŠKA Ostrava Praha DANSKA

Aarhus København NEMČIJA Berlin Bielefeld Bremen Düsseldorf Frankfurt am Main Hamburg Hannover Köln Leipzig Mannheim München Nürnberg Stuttgart ESTONIJA Tallinn IRSKA Baile Átha Cliath/Dublin

Corcaigh/Cork GRČIJA Athína Heraklion Thessaloniki ŠPANIJA Barcelona Bilbao Las Palmas de Gran Canaria/Santa Cruz de Tenerife Madrid Palma de Mallorca Sevilla Valencia FRANCIJA Bordeaux Lille Lyon Marseille Nice Paris

Strasbourg Toulouse HRVAŠKA Zagreb ITALIJA Bologna Cagliari Genova Milano Napoli Palermo Roma Torino Venezia CIPER Lefkosía LATVIJA Rīga LITVA Vilnius

LUKSEMBURG Luxembourg MADŽARSKA Budapest MALTA Valletta NIZOZEMSKA Amsterdam Rotterdam AVSTRIJA Wien POLJSKA Gdańsk Katowice Kraków Łódź Poznań Szczecin Warszawa Wrocław