SL    SL SL 
SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 20.5.2009 
SEC(2009) 640 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
priložen  
 
Predlog 
 
UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
 
o evropskem programu za opazovanje  Zemlje (GMES) in njegovih za četnih operativnih 
dejavnostih (2011–2013) 
  
POVZETEK OCENE U ČINKA  
  
 
{COM(2009) 223} 
{SEC(2009) 639}  
SL 2   SL POVZETEK 
To oceno u činka so pripravile službe Komisije  v podporo predloga Komisije za Uredbo 
Evropskega parlamenta in Sveta o evropske m programu za opazovanje Zemlje (GMES) in 
njegovih za četnih operativnih dejavnostih  (2011–2013). Prav tako vklju čuje predhodno oceno 
v skladu s členom 21(1) izvedbenih dolo čb finančne uredbe1.  
GMES je zdaj in bo tudi v pr ihodnosti sofinanciran na evr opski, medvladni in nacionalni 
ravni na podlagi partnerstev med razli čnimi udeleženci. EU bo hkrati usklajevala ta 
partnerstva in upravljala lastni prispevek za GMES, ki zajema fazo razvojnih dejavnosti in 
operativno fazo. 
Prispevek za razvojne dejavnosti trenutno zaj ema zlasti sofinanciranje raziskovalnih 
dejavnosti v okviru FP7 in FP62. Prve operativne storitve na podro čju upravljanja v kriznih 
razmerah in spremljanja kopnega so bile poleg  nekaterih drugih oper ativnih elementov za 
kopno (program pokritosti kopnega Corine, Urban A tlas) financirane v okvi ru pripravljalnih 
ukrepov.  
Na začetku naslednjega desetletja (2011–2013) bi ope rativne storitve lahko bile zagotovljene 
v večjem obsegu. Potrebne bi bile naložbe za vzpo stavitev ustrezne infr astrukture za potrebno 
obdelovalno verigo za storitve in uvedbo izdel kov na trg na podlagi prototipov, razvitih v 
prejšnjih raziskavah. FP7 je orodje za raziskave in razvoj in kot tako ne more financirati 
začetnih operativnih dejavnosti GMES, ki morajo  imeti trajnejšo podl ago. Zato je treba 
vzpostaviti ustrezne mehanizme za intervencijski  ukrep Skupnosti. Namen predlagane uredbe 
je obravnavati ta izziv. Program GMES, v okviru katerega bi lahko bil dolgoro čno financiran 
prispevek EU za celotno pobudo GMES, bo po pri čakovanjih v celoti vzpostavljen v 
naslednjem ve čletnem finan čnem okviru EU (od leta 2014). Potrebe po financiranju programa 
GMES po letu 2013 bodo odvisne od prihodnje anali ze, ki jo bo vodila Komisija in bo 
temeljila na dolo čenih načelih delitve stroškov in  ocene stroškov na podlagi obsega storitev.  
Glede na to je treba poudariti, da je treba za financiranje GM ES razviti modularen pristop. To 
pomeni, da bodo nove širitve obsega storitev GMES  in vsak nov razvoj GMES ocenjeni po 
merilu stroškovne u činkovitosti, potreb uporabnikov in interesov politike EU. Za obdobje 
2011–2013 bodo v okviru za četnih operativnih dejavnosti GMES  financirane dejavnosti na 
naslednjih podro čjih: 
• storitve za ukrepanje v kriznih razmerah;  
• storitve za spremljanje kopnega; 
                                                 
1 Uredba Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o dolo čitvi podrobnih pravil za 
izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finan čni uredbi, ki se uporablja za splošni 
proračun Evropskih skupnosti (UL L 357, 31.12.2002, str. 1), kakor je bila nazadnje spremenjena z 
Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 478/2007 z dne 23. aprila 2007 (UL L 111, 28.4.2007, str. 13). 
2 V FP6 je EU porabila 100 milijonov EUR za proj ekte GMES, ESA pa je investirala dodatnih 
100 milijonov EUR v storitvene pr ojekte GMES. Za tematsko podro čje za vesolje posebnega programa 
Sodelovanje v okviru FP7 bo EU dala na voljo 430 milijonov EUR za storitvene projekte GMES in 
zbiranje podatkov za te storitve med letoma 2007 in 2013. Dodatnih 624 milijonov EUR iz tematskega področja za vesolje v okviru FP7 bo namenjenih za razvoj programa vesoljske komponente ESA 
GMES, kar skupaj znaša 2 246 milijonov EU R (gospodarske razmere v 2008) (vklju čno s prispevki 
držav članic ESA). 
SL 3   SL ter naslednje pomožne dejavnosti: 
• ukrepi za podporo uporabe storitev; 
• dostop do podatkov; 
• vesoljska komponenta GMES. 
Za izbiro dejavnosti za za četne operativne dejavnosti GMES so bila uporabljena naslednja 
posebna merila: 
• zadostna tehni čna zrelost, 
• neprekinjenost s pripra vljalnimi ukrepi 2008–2010; 
• dokazane možnosti za razvoj  prodajnih storitev; 
• izvajalci storitev so nosilci gospodarskih de javnosti in bi brez dodatn ega intervencijskega 
ukrepa EU prenehali delovati, na podro čju spremljanja morskega okolja in ozra čja pa 
storitve ve činoma izvajajo javne institucije, ki  bodo lahko nadaljevale z dejavnostmi 
(čeprav verjetno manj ambiciozno) pred  letom 2013 brez podpore Skupnosti, ter 
• glede storitev za ukrepanje v kriznih razmerah je  jasno, da bi bilo najbolje organom civilne 
zaščite zagotoviti zemljevide za ukrepanje v kr iznih razmerah na operativni podlagi že 
leta 2011 in ne 2014. 
Ocena učinka temelji na obsežnem posvetovanju z zainteresiranimi stranmi, ki je potrdilo 
potrebo po storitvah GMES zaradi okolja in po litike. Posledice pomanjkanja operativnih 
storitev za ukrepanje v kriznih razmerah in spremljanje kopnega v okviru usklajevanja na 
ravni EU v obdobju 2011–2013 bi bi le naslednje težave: 
• obstaja tveganje, da organi civilne zaš čite ob zaklju čku sedanjih razis kovalnih projektov 
(leta 2011) med obdobjem, ki ga zajema predlagana uredba, ne bi imeli dostopa do vseh zemljevidov za ukrepanje v kriznih razmerah ali pa bi jih še vedno sami sestavljali brez 
usklajevanja, pri čemer bi se morali zanašati na podatk e, kupljene po zelo visokih cenah;  
• uporabniki storitev za sprem ljanje kopnega (npr. okoljske agencije) bi imeli med letoma 
2011 in 2013 podobne težave, vklju čno s pomanjkanjem stalne razpoložljivosti 
pomembnih izdelkov in nerazpoložljivost podatk ov, zbranih z opazovanjem zemlje (zlasti 
satelitskih podatkov) pod razumnimi pogoji; 
• brez ukrepanja Skupnosti v obdobju 2011–2013, ki bi omogo čilo začetne operativne 
storitve spremljanja kopnega in ukrepanja v kriznih razmerah, obstaja tveganje za 
nesprejemljivo prekinitev med raziskovalnim i projekti, ki zagotav ljajo predoperativne 
storitve, in storitvami, zagotovljenimi v okviru popolnoma vzpostavljenega programa 
GMES od leta 2014; 
• obstaja tveganje, da bi dolg premor med zaklju čkom raziskovalnih dejavnosti in za četkom 
v celoti vzpostavljenih operativnih dejavnos ti po letu 2014 znatno oslabil možnost 
okrepitve konkuren čnosti industrije in pojav komercial no izvedljivih rešitev med letoma 
2011 in 2013. 
SL 4   SL V odziv na ta izziv lahko pose bni cilji predlagane uredbe: 
• organom civilne zaš čite zagotovijo storitve za uk repanje v kriznih razmerah; 
• javnim organom (vklju čno z okoljskimi agencijami) v Ev ropi zagotovijo  storitve za 
spremljanje kopnega; 
• prispevajo k pripravi in razpol ožljivosti okoljskih informacij za javnost; 
• spodbujajo rast prodajnega sektorja, povezanega z opazovanjem Zemlje, s pove čanjem 
števila delovnih mest, inovacij in mednarodne konkuren čnosti. 
Operativni cilji pred lagane uredbe so: 
• med letoma 2011 in 2013 zagotovit i naslednje operativne  storitve za uk repanje v kriznih 
razmerah: 
– evropsko službo za kartiranje za uk repanje v kriznih razmerah; ter 
– vključevanje izdelkov za ukrepanje v kriznih razmerah; 
• med letoma 2011 in 2013 zagotoviti naslednje op erativne storitve za spremljanje kopnega: 
– služba za periodi čno kartiranje za pokritost kopnega; 
– dinamične dejavnosti za spremljanje kopnega, vklju čno s ključnimi podnebnimi 
spremenljivkami v podporo spremljanju podnebnih sprememb;  
• med letoma 2011 in 2013 izvesti pomožne dejavnosti, vklju čno z ukrepi za podporo 
uporabe storitev, zbiranje podat kov v podporo storitev in oper ativne dejavnosti v okviru 
vesoljske komponente GMES. 
Možnosti politike za obra vnavo ciljev, opredeljenih v poglavju 3 ocene u činka, so naslednje: 
• osnovni scenarij („brez ukrepanja“); 
• možnost 1: samo odprta metoda usklajevanja; 
• možnost 2: regulativni ukrep; 
• možnost 3: financiranje Skupnosti. 
Te možnosti se med seboj ne izklju čujejo. Vse tri možnosti bi la hko združili. Vendar je zaradi 
jasnosti u činek vsake od teh možnosti analiziran lo čeno. Poleg tega se bodo za četne 
operativne dejavnosti GMES izvajale v okviru upravljanja, ki je podrobno opisan v Sporo čilu 
„Globalno nadzorovanje okolja  in varnosti (GMES): skrb imo za varnejši planet“, 
COM(2008) 748 z dne 12. 11. 2008, ter v priloženi oceni u činka. Nenazadnje analiza 
različnih možnosti temelji na domnevi, da bodo podatk i in informacije GMES v celoti prosto 
dostopni. Komisija bo še naprej prou čevala, ali bi lahko razvoj tržnih priložnosti in 
stroškovno vezane uporabniške takse omogo čil zmanjšanje deleža javnih naložb po letu 2014. 
SL 5   SL Spodnja razpredelnica prikazuje primerjavo mož nosti glede na zgoraj navedene cilje in na čelo 
stroškovne u činkovitosti. 
Možnost  Verjetnost doseganja ciljev in 
povezanih koristi  Stroški skupaj (vklju čno s prora čunom 
Skupnosti in prora čunom države članice)  Stroškovna 
učinkovitost  
1 + Proračun Skupnosti: 
• odobrena sredst. -  
• človeški viri +  
• odhodki za posl. +  Stroški v državi 
članici 
 
++++ + 
2 + Proračun Skupnosti: 
• odobrena sredst. -  
• človeški viri +  
• odhodki za posl. +  Stroški v državi 
članici  
  
++++ + 
3 +++ Proračun Skupnosti: 
• odobrena sredst. ++  
• človeški viri +  
• odhodki za posl. +  Stroški v državi 
članici 
+++ +++ 
Verjetnost doseganja ciljev je obravna vana v oddelkih 5.2.1, 5.3.1 in 5.4.1 ocene u činka. Za 
možnosti 1 in 2 se šteje, da  verjetno ne moreta dose či posebnih ciljev za četnih operativnih 
dejavnosti GMES zaradi (i) težav z zagotavljanjem storitev po vsej  Evropi, (ii) pomanjkanja 
zmogljivosti in znanja  v nekaterih državah članicah ter (iii) pomanjkanj a vzdržnosti (zlasti iz 
proračunskih razlogov). 
V oddelku 5.4 in Prilogi V so ovrednotene koristi, ki bi se uresni čile, če bi bili cilji v celoti 
doseženi. V referen čnem letu (2012) bi letne koristi, neposredno povezane z GMES, 
vključevale 135 milijonov EUR za storitve v zvezi s poplavami, 9 milijonov EUR za storitve 
v zvezi z gozdnimi požari, najmanj 75 milijonov EUR za kr čenje gozdov in 
56 milijonov EUR za urbanisti čno načrtovanje, ob upoštevanju, da ti zneski (i) temeljijo na 
previdnih domnevah in (ii) ne vklju čujejo koristi, povezanih na primer z ukrepanjem v kriznih 
razmerah v zvezi z vulkanskimi izbruhi in potresi, ali koristi, povezanih z izboljševanjem 
učinkovitosti na podro čju kmetijstva in razvoja podeželja.  
Pri stroških ni dovolj osredoto čanje samo na stroške ES, ki  bi za celotno obdobje, zajeto z 
začetnimi operativnimi dejavnostmi GMES (2011–2013), znašali do 150 milijonov EUR 
(vključno s 43 milijoni EUR za spremljajo če raziskovalne dejavnosti,  financirane v okviru 
FP7). Upoštevati je treba tudi stroške na ravni države članice. Čeprav podrobne ocene 
stroškov na ravni držav članic niso na voljo, izkušnje iz programa pokritosti kopnega Corine 
in podatki EGP kažejo, da bi lahko bili trik rat višji od stroškov ES. Domneva se, da bi 
možnosti 1 in 2 privedle do višjih  skupnih stroškov za EU in države članice zaradi (i) višjih 
stroškov pri zbiranju podatkov, potrebnih za zagotavljanje st oritev, glede na pomanjkanje 
ekonomije obsega in izravnalne kupne mo či ter (ii) potrebe po dvojni infrastrukturi v primeru 
popolnoma decentraliziranega zagotavljanja storitev. 
Zato je možnost 3 za obdobje 2011–2013 prednostna možnost, ker je bilo dokazano, da bi ta 
možnost (i) najverjetneje omogo čila doseganje posebnih ciljev operativnih dejavnosti GMES 
in (ii) zmanjšala skupne stroške, vklju čno s centraliziranim zbiran jem podatkov, potrebnih za 
storitve. V vsakem primeru morajo financiran je EU spremljati usklajevalne dejavnosti. V 
SL 6   SL obdobju, ki ga zajema predlagana uredba, verjetno ne bo za čela veljati nobena posebna uredba 
ES za GMES. 
Ocenjevanje bo potekalo v treh fazah (predhodno, vmesno in naknadno ocenjevanje). 
Predvideva se, da bo Ko misija poleg te ocene u činka izvedla tudi ocenjevanje (i) 
pripravljalnih ukrepov in (ii) dejavnosti za dostop do podatkov, da bo lahko pripravila prvi 
delovni program za operativne dejavnosti. Po leg tega bo najpozneje do konca leta 2012 
pripravljeno vmesno poro čilo. Nenazadnje bo po zaklju čku začetnih operativnih dejavnosti 
pripravljena tudi naknadna ocena. 
Komisija bo zagotovila, da bodo pogodbe in  nepovratna sredstva , dogovorjeni v okviru 
operativnih storitev za ukrepanje v kriznih razmerah in storitve  spremljanja kopnega, Komisiji 
omogočile spremljanje in finan čni nadzor, po potrebi s pregledi na kraju samem, vklju čno s 
pregledom vzorcev, Ra čunskemu sodiš ču pa bodo omogo čile revizije. Komisiji lahko pri 
spremljanju izvajanja programa po potrebi pomagajo zunanji tehni čni strokovnjaki. Komisija 
na podlagi rezultatov pregledov na  kraju samem zagotovi, da se po potrebi prilagodijo obseg 
ali pogoji dodelitve pr votno odobrenega finan čnega prispevka in časovni razpored pla čil. 
Komisija bo poleg finan čnega nadzora uvedla mehanizme za zagotavljanje stalne kakovosti 
zagotovljenih storitev. Nenazadnje bo Komisija  organizirala forume za uporabnike, da 
preveri, ali so storitve uporabniško usmerjene.