SL    SL SL 
SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 18.9.2008 
SEC(2008) 2454 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
 
Priložen  
SPOROČILU KOMISIJE SVETU IN EVROPSKEMU PARLAMENTU 
 
o Akcijskem na črtu EU za boj proti drogam (2009–2012) 
 
POVZETEK OCENE U ČINKA  
{COM(2008) 567} 
{SEC(2008) 2455} {SEC(2008) 2456} 
SL 2   SL Povzetek  
1.1. Uvod 
Namen te ocene u činka je dolo čitev najustreznejše možnosti politike za izvajanje Strategije 
EU na podro čju drog (2005–2012)1. Strategija je usmerjena v zaš čito javnega zdravja, zaš čito 
ter izboljšanje blaginje družbe in posameznika kot  tudi v zagotavljanje vi soke stopnje varnosti 
za širšo javnost z uravnoteženim, celostnim pris topom k problemu drog. Strategija postavlja 
okvir, cilje in prednostne nal oge za dejavnosti v EU , ki so povezane z drogami in se bodo 
izvajale z dvema zaporednima akcijskima na črtoma EU za boj proti drogam. Prvi akcijski 
načrt EU za boj proti drogam (2005–2008)2 je bil sprejet leta 2005. V prvi polovici leta 2008 
je Komisija pripravila naknadno vr ednotenje za oceno njegovega u činka in z namenom, da 
predlaga nov akcijski na črt EU za boj proti drogam (2009–2012). Ta ocena u činka je v veliki 
meri osnovana na rezultatih vrednotenja.  
Za vrednotenje in to oceno u činka se je Komisija posvetovala z razli čnimi skupinami glavnih 
zainteresiranih strani. Poleg stalnih posvet ovanj in izmenjave informacij s horizontalno 
delovno skupino za droge Sveta so k tej oceni u činka veliko prispevale službe Komisije z 
ustanovitvijo medsektorske usmerjevalne skupine . Usmerjevalna skupina je bila ustanovljena 
za strokovna posvetovanja pr ed in med postopkom vre dnotenja Akcijskega na črta EU za boj 
proti drogam (2005–2008). Komisija se je posvet ovala s svojim forumom civilne družbe o 
drogah na dveh lo čenih zasedanjih. Za to oceno u činka ni bilo organiziranega nobenega 
odprtega posvetovanja, predvsem zaradi časovnih omejitev.  
1.2. Opredelitev problema 
Strategija EU na podro čju drog (2005–2012) in Akcijski na črt EU za boj proti drogam (2005–
2008) sta se razvila okoli dveh gl avnih razsežnosti politike na podro čju drog, zmanjšanja 
povpraševanja po drogah  in zmanjšanja ponudbe drog , ki ju dopolnjujejo tri pre čne tematike, 
usklajevanje , mednarodno sodelovanje  ter informacije, raziskave in vrednotenje .  
Akcijski na črt je neobvezujo č usklajevalni instrument predvsem za države članice, ki so 
neodvisne pri izvajanju njegovih namenov in ciljev. Omejeno število ciljev in ukrepov se 
izvaja samo na ravni EU, tj. prek dejavnosti Komisije. Akcijski na črt zagotavlja usmeritev za 
nacionalno raven politike na podro čju drog, povzro ča pa tudi, da je ocena neposrednih 
učinkov načrta bolj zapletena, saj se ve čina ciljev in ukrepov v akcijskem na črtu izvaja 
posredno. Cilj akcijskega na črta je vplivati na  ukrepe drugih.  
Vrednotenje Akcijskega na črta EU za boj proti drogam (2005–2008) kaže, da se njegovi cilji 
kažejo v nacionalni politiki in/a li so se že izražali v obstoje čih dokumentih politike. 
Vrednotenje kaže, da je akcijski na črt spodbudil širok spekter de javnosti in sodelovanja. 
Dejansko je bil dosežen napredek glede vseh posebnih ciljev in ukrepov, vendar z razli čnimi 
stopnjami uspešnosti. Vrednot enje je pokazalo tudi ve č pomembnih problemov. Na akcijski 
načrt so vplivali vrsta notranjih nedoslednosti ko t tudi številni cilji in  ukrepi ter pomanjkanje 
njihovega prednostnega razvrš čanja.  
                                                 
1 CORDROGUE 77, 22.11.2004. 
2 UL C 168, 8.7.2005. 
SL 3   SL Usklajevanje znotraj Komisije glede izvajanja akcijskega na črta bi se lahko izboljšalo med 
drugim z dolo čitvijo jasnejših prednostn ih nalog in z izboljšanjem komuniciranja o ciljih 
politike EU o drogah na razli čnih podro čjih politike.  
Na podro čju zmanjšanja povpraševanja po drogah  je le nekaj držav članic uvedlo splošne 
smernice kakovosti za prepre čevanje, zmanjševanje škodljivih posledic in zdravljenje. Poleg 
tega je treba poudar iti izboljšanje u činkovitosti, dostopnosti, razpol ožljivosti in pokritosti 
storitev za prepre čevanje, zdravljenje in zmanjšanje škodljivih posledic. Države članice 
morajo tudi vlagati v prilagajanje/spremin janje zaradi novih tr endov v povpraševanju po 
zdravljenju. Zagotavljanje prepre čevanja, zmanjševanja škodljivih posledic in zdravljenja 
zapornikov, ki bi bilo primerljivo s storitv ami zunaj kazenskih zavodov, je pomembno za 
zmanjševanje nalezljivih  bolezni in smrti, povezanih z drog ami, katerih stopnja razširjenosti 
je znatno višja v sistemu kazen skih zavodov kot zunaj njega. 
Na podro čju zmanjšanja ponudbe drog  se sodelovanje med državami članicami glede 
kazenskega pregona v zvezi z drogami pove čuje, vendar se obstoje či instrumenti, kot so 
skupne preiskovalne enote in skupne carinske or ganizacije, ne uporabljajo v celoti. Na voljo 
je tudi dovolj možnosti za iz boljšanje prispevkov držav članic k dejavnostim Europola, npr. 
izmenjava informacij in zbiranje obveš čevalnih podatkov na podlagi te snejšega usklajevanja 
med organi kazenskega pregona na drža vni ravni. Pozitivni rezultati nedavnih čezmejnih 
projektov na podro čju kazenskega pregona (npr. MAOC -N) kažejo pomen okrepljenega 
zbiranja obveš čevalnih podatkov in njihove izmenjav e kot osnove za okrepljen kazenski 
pregon na podlagi obveš čevalnih podatkov. Cilj Strategije na podro čju drog, da se omogo či, 
da so učinki zmanjšanja ponudbe in kazenskega pregona  lažje merljivi in jasnejši, je zapleten 
zaradi pomanjkanja razpolož ljivih standariziranih gl avnih kazalnikov na tem podro čju.  
Na podro čju mednarodnega sodelovanja  je bil po mnenju držav članic akcijski na črt 
pomemben pri doseganju skladnosti  v EU in soglasja na mednar odni ravni. EU vse bolj deluje 
enoglasno, zlasti v Komisiji Združenih narodov za  droge (CND), vendar so za zagotovitev, da 
EU nastopa enoglasno na plenarnih sejah CND, potrebna nadaljnja prizadevanja. Celosten in 
uravnotežen pristop EU glede dr og je služil kot model državam kandidatkam in tudi številnim 
državam sosedske politike pri razvoju njihovih nacionalnih strategij na podro čju drog in 
akcijskih na črtov.  
V zadnjih letih se podpirajo številni projekti pomo či z državami kandidatkami in državami v 
stabilizacijsko-pridružitvenem pro cesu. Hkrati bi bilo treba natan čneje povezati zunanje 
programe financiranja ter projekte ES in držav članic s prednostnimi nalogami politike EU o 
drogah. Nove poti nedovoljenega prometa z drogami zahtevajo prilagodljivo in obsežno 
sodelovanje z državami v prizadetih regijah.  
Kar zadeva informacije, razisk ave in vrednotenje , vrednotenje kaže, se je kakovost informacij 
o položaju drog v Evropi, ki so na voljo, v zadnj ih letih izboljšala, ve ndar bi se lahko prou čili 
nadaljnji koraki, da bi se pove čala usklajevanje in povezanost med raziskavami in strukturami 
financiranja raziskav na drža vni ravni in ravni EU. Moreb itna zmanjšana podpora nacionalnih 
vlad nacionalnim kontaktnim to čkam je vedno ve čji razlog za skrb, saj so slednje opora 
informacijski infrastrukturi Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami. 
Potreba po vrednotenju politik na podro čju drog je še naprej zelo pomembna.  
SL 4   SL 1.3. Trenutno stanje 
Konoplja je še vedno najbolj razš irjena nedovoljena droga v EU in lani je bilo 17,5 milijona 
Evropejcev, ki so uporabili to s nov. Kokain je lani uporabilo 4,5 m ilijona Evropejcev in se je 
v nekaterih državah članicah zelo razširil, medtem ko se je uživanje ekstazija na splošno 
nekoliko znižalo. Uporaba heroina in drog, ki se  vbrizgajo, je na splošno videti stabilna. 
Velika izziva prepre čevanja in zdravljenja sta vse nižja starost mladih, ki prvi č sežejo po 
drogah, kot tudi naraš čanje hkratne uporabe ve č vrst drog. 
V EU se število problemati čnih uživalcev droge na 1 000 prebivalcev giblje od 1 do 8. Vsako 
leto zaradi drog umre od 7 500 do 8 000 ljudi . Po ocenah od 100 000 do 200 000 Evropejcev, 
ki so si v svojem življenju vbrizgali droge, živi z virusom HIV in približno en milijon s 
hepatitisom C. Tveganje okužbe je zlasti visoko v posebnih okoliš činah, v katerih je 
souporaba igel pogosta, npr. v kazenskih zavodih. Leta 2005 je 21 držav EU poro čalo o 
326 000 novih osebah, ki so se za čele zdraviti zaradi odvisnosti od drog. Približno 525 000 
uporabnikov drog je na nadomestnem zdravljenju v EU. 
Pridelava, proizvodnja in nedovoljeni pr omet z drogami so še vedno med osnovnimi 
dejavnostmi mrež organiziranega kriminala, ki delujejo v smeri EU in znotraj nje. Poti 
nedovoljenega prometa z drogami v smeri EU in znotraj nje se vse bolj razlikujejo, prav tako 
pridelava in vstopne to čke, nedovoljen promet znotraj EU pa je obsežen. 
Za nedovoljen promet z opiati v smeri EU se  uporabljajo glavni koridorji, ki se za čnejo v 
Afganistanu in pre čkajo države osrednje Azije. Ve čina heroina pride v zahodno Evropo prek 
balkanskih poti , ki se za čnejo v Tur čiji, čeprav se vse bolj uporablja pot prek osrednjega 
Balkana  iz Turčije, ki vodi prek balkanskih  držav v Italijo ali Slovenijo. Pot prek Ukrajine in 
Romunije  je prav tako vse pomembnejša. Za kokain  obstajajo tri glavne poti po morju v 
Evropo. Severna pot vodi  s Karibov prek Azorov do Portugalske in Španije. Osrednja pot  
vodi iz Južne Amerike prek Zelenortskih ot okov ali Madeire in Kanarskih otokov v Evropo. V 
zadnjem času se je pojavila afriška pot , ki vodi iz Južne Amerike do zahodne Afrike in od tam 
na Portugalsko ali v Španijo. Evropska unija  je pomembna proizvodn a regija za sinteti čne 
droge, zlasti za amfetamine in MDMA (ekstazi).  
Zasegi drog so se v zadnjih letih ustalili, ra zen kokaina, katerega zasegi so znatno porasli. 
Kljub temu so se v obdobju 2000–2006 cene na ulici, prilagojene inflaciji, znižale za vse 
zgoraj navedene droge, medtem ko so ravni u činkovitosti ostale enake ali so se znižale za 
konopljo, amfetamine in kokain.  
Zloraba prepovedanih drog povzro ča državam članicam EU precejšnje socialne stroške. 
Nedavna raziskava Evropskega centra za spremlja nje drog in zasvojenosti z drogami, v kateri 
so bile zbrane informacije iz šestih držav članic EU, je pokazala, da je javna poraba za droge 
znašala od 0,05 % do 0,46 % BDP teh držav. Ev ropski center za spremljanje drog in 
zasvojenosti je na podlagi teh poro čil ocenil, da je skupna javna poraba, povezana z drogami, 
v 27 državah članicah EU in na Norveškem med 13 in 36 milijardami EUR na leto, kar 
pomeni do 0,33 % BDP držav članic EU.  
1.4. Subsidiarnost in dodana vrednost 
Države članice EU so glavni akterji na podro čju drog in zakonodaja o drogah je predvsem v 
nacionalni pristojnosti. Venda r pogodbe izrecno priznavajo potrebo po obravnavanju vprašanj 
SL 5   SL v zvezi z drogami na ra vni EU, zlasti na podro čju pravosodja in notranjih zadev3 ter javnega 
zdravja4. Strategija EU na podro čju drog (2005–2012) je bila oblikovala v okviru obstoje čega 
pravnega okvira, ki sta ga zagotovili Pogodba EU in Pogodba ES, na podlagi ustreznih pristojnostih Unije, Skup nosti in posameznih držav članic in ob upoštevanju subsidiarnosti in 
sorazmernosti. 
Vrednotenje Akcijskega na črta EU za boj proti droga m (2005–2008) kaže, da prakti čno vse 
države članice menijo, da oblikovanje Akcijskega na črta na podro čju drog na ravni EU 
pomeni dodano vrednost. Države članice navajajo, da akcijski na črt zagotavlja jasne cilje na 
evropski ravni in usmeritve za dolo čanje nacionalnih prednostnih nalog, kar se kaže v ve čji 
skladnosti in enotnosti politik, povezanih z drog ami, med državami na prostovoljni podlagi. 
Zagotavlja tudi usmeritev za iz menjavo dobre prakse in raz voj skupnih standardov glede 
številnih klju čnih podro čij v zvezi z zmanjševanjem povpraš evanja po drogah in njihove 
ponudbe. Akcijski na črt zagotavlja celovit okvir politike dr og in je spodbudil razvoj obsežnih, 
visoko kakovostnih nacionalnih  strategij in akcijskih na črtov v vsej EU.  
Veliko držav članic je navedlo, da je bil akcijski na črt EU pomemben za mednarodno 
sodelovanje in da je EU pridobi la vpliv na mednarodnem prizoriš ču na podro čju drog zaradi 
dejstva, da lahko deluje na podlagi soglasja , ki se kaže v strategiji in akcijskem na črtu. 
Akcijski na črt EU ima pomembno vlogo pri zastopanju evropskega modela za politiko na 
področju drog, katerega temelja sta uravnotežen pr istop in temeljne pravice. Usmerjenost na 
oblikovanje politik na podlagi dejstev, spremlja nje, vrednotenje in informacije je bila 
pomembna dodana vrednost za nacionalne politike na podro čju drog, ki se kaže v posve čanju 
večje pozornosti uspešnosti in u činkovitosti na nacionalni ravni ter pri dolo čanju in primerjavi 
trendov.  
1.5. Cilji 
Ker je Strategija EU na podro čju drog (2005–2012) še vedno cel ovita politika za razvoj 
novega akcijskega na č
rta EU za boj proti drogam, še naprej  veljajo tudi ci lji in prednostne 
naloge, dolo čeni v Strategiji. Akcijski na črt EU za boj proti drogam (2005–2008) vsebuje 46 
ciljev in 86 operativnih ukrepov. Upošteval bi  vse morebitne nove cilje in ukrepe v novem 
akcijskem na črtu ali prou čil vsakega od 30 ali ve č zaključkov, kot so opisani v opredelitvi 
problema, ter tako presegel omejitve in pritiske te ocene u činka.  
Kot alternativa se ta ocena u činka osredoto ča na omejeno število skupnih ugotovitev na 
podlagi vrednotenja v smislu morebitnih novi h operativnih ciljev. Za vsako od možnosti 
politike sta analizirana zaznani u činek akcijskega na črta kot celota in tudi u činek vsakega od 
izbranih primerov. V razdelku 3 poro čila so opisani splošni cilj i strategije za glavne 
razsežnosti zmanjšanja povpraševanja po droga h in zmanjšanja ponudbe drog, kot tudi za 
prečne tematike, usklajevanje, mednarodno sode lovanje ter informacije, raziskave in 
vrednotenje. Pripravljena sta bila  dva primera operativnih ciljev za vsak splošni cilj strategije.  
1.6. Opredelitev in ocena možnosti politike  
Zaradi obstoja celovite Strategije EU na podro čju drog (2005–2012), ki se odvija, nobena od 
opisanih možnosti ne bo vodila do ve čjih sprememb politike. Za to oceno u činka se je 
upoštevalo šest možnosti politike. Naslednj e tri so se obravnavale kot izvedljive.  
                                                 
3 Naslov VI, člen 29 in člen 31(1)(e) Pogodbe EU. 
4 Člen 152 Pogodbe ES. 
SL 6   SL Možnost 1 – Brez ukrepanja (osnovni scenarij): V okviru te možnosti ni predlagan noben 
akcijski na črt za izvajanje druge polo vice Strategije EU na podro čju drog (2005–2012). 
Strategija bo v EU še naprej zagotavljala splošni okvir za dejavnosti, povezane z drogami, ni 
pa opredeljenih nobenih operativnih ciljev ali uk repov, razvitih nobe nih kazalnikov za 
izvajanje in dolo čenih nobenih rokov za ukrepanje.  
Možnost 2 – Akcijski na črt EU za boj proti drogam (2005–2008) se podaljša za obdobje 
nadaljnjih štirih let: Ta možnost pomeni, da se bo Akcijski na črt EU za boj proti drogam 
(2005–2008) podaljšal. Sedanji ukrepi  se bodo nada ljevali. Kon čani ukrepi se bodo odpravili. 
Dodani ne bodo nobeni novi ukrepi.  
Možnost 3.2 – Predstavljen je podroben Akcijski na črt EU za boj proti drogam (2009–
2012), ki zajema operativne cilje in ukrepe na ravni EU in držav članic. Ta možnost je 
osnovana na glavnih izkušnjah iz kon čnega vrednotenja Akcijskega na črta EU za boj proti 
drogam (2005–2008). Predlog za nov in podroben akcijski na črt tako na ravni EU kot držav 
članic bo upošteval ugotovitve vrednotenja in se  lahko prilagodi zadnjim spremembam in 
najnovejšim spoznanjem v zvez i s položajem drog v EU.  
1.7. Analiza in primerjava u činkov 
Strategija na podro čju drog in njen akcijski na črt temeljita na domnevi, da bo celovit in 
multidisciplinaren pristop politike, ki bo združil razli čna področja politike na podro čju drog in 
hkrati izvajal ve č ciljev, vodil do sinergij in ve čjega učinka.  
Primerjava možnosti kaže, da bi izbira možnosti 1 , torej osnovnega scenarija, na ravni EU 
vodila do politike na podro čju drog, ki bi ji primanjkovalo zagona in dinami čnosti. Strategija 
EU na podro čju drog (2005–2012) bi ostala veljavna, ve ndar brez kakršnega koli akcijskega 
načrta za njeno nadaljnje izvajanj e, ukrepi politike bi bili ve činoma ad hoc, neusklajeni in 
brez upoštevanja novih  trendov in raz voja dogodkov na podro čju drog. Brez okvira politike 
EU se lahko pove čajo odstopanja med nacionalnimi politikami, medtem ko bi bile dejavnosti 
na ravni EU omejene na sedanj e pristojnosti in programe.  
Možnost 2  bi pomenila, da napake in pomanjkljivosti obstoje čega akcijskega na črta EU za boj 
proti drogam (2005–2008) ne bodo obravna vane in da možnost ne bi vklju čevala novega 
razvoja dogodkov in trendov. Brez posodobljenega  skupnega okvira ukrepov bi se lahko 
zmanjšala vidnost in prednost vprašan ja drog na ravni EU in držav članic. Ta možnost se 
lahko obravnava kot varna, ker so bi li cilji in ukrepi že dogovorjeni.  
Izbira možnosti 3.2  bi pozornost usmerila v probleme, ki so bili ugotovljeni v okviru 
vrednotenja Akcijskega na črta EU za boj proti drogam (2005–2008). Nov akcijski na črt bi 
lahko upošteval spremembe, ki so se pojavile v zadnjih letih, in spreme nil usmeritev ciljev 
akcijskega na črta, da bi postali ukrepi u činkovitejši in bolj merljivi. Ta možnost bi bila bolj v 
skladu z Strategijo EU na podro čju drog, ki izrecno predvideva dva zaporedna akcijska na črta 
EU za boj proti drogam, da bi izr ažala in izvajala njene cilje.  
Na kratko, možnost 1  bi pomenila korak nazaj. Vrednot enje jasno kaže, da je potreben 
natančnejši akcijski na črt, ki bo osnovan na prednostn ih nalogah in bo upošteval nova 
spoznanja in izzive. Možnost 2  tako ni priporo čljiva. Nov akcijski na črt EU za boj proti 
drogam (2009-2012), kot je opisan v možnosti 3.2,  ponuja takšne možnosti in je tako 
najprimernejša možnost.  
SL 7   SL 1.8. Spremljanje in vrednotenje 
Nov akcijski na črt, kot je opisan v možnosti 3.2, bo zagotovil kazalnik in časovni okvir za 
vsak ukrep ter dolo čil, kdo je odgovoren za njegovo izva janje. Komisija bo še naprej 
pripravljala letna poro čila o napredku. Splošno vr ednotenje Akcijskega na črta EU za boj proti 
drogam (2009–2012) in Stra tegije EU na podro čju drog (2005–2012) bo izvedeno leta 2012. 
Evropski center za spremljanje drog in zasvoje nosti z drogami ter Europol bosta še naprej 
pripravljala poro čila o stanju vprašanj, povezanih z drogami, na podro čjih svoje pristojnosti. 
Predlagani novi akcijski na črt bo zlasti poudaril izboljšanje merljivosti u činkov politike na 
položaj na podro čju drog in predlagal kazalnike za zmanjšanje ponudbe drog in za kazenski 
pregon.