„Verjamemo v digitalni prehod, usmerjen v človeka. Gre za to, kdo si želimo biti kot Evropejci in Evropejke. Da bi to bolje izrazili, bomo oblikovali sklop digitalnih načel. Ta bodo na primer zajemala dostop do interneta za vse, varen spletni prostor, pravico do pridobivanja digitalnih znanj in spretnosti, algoritme, ki spoštujejo ljudi, zaščito otrok na spletu. Ta pomembna načela bodo dopolnila zakonske pravice, ki nas že ščitijo na spletu, kot sta varstvo osebnih podatkov ali svoboda izražanja.“

Predsednica Ursula von der Leyen na dogodku ob začetku digitalnega desetletja,

Sines, 1. junija 2021

1.Uvod

Ključna prednostna naloga Evropske komisije je postaviti ljudi v središče digitalnega prehoda. Digitalno preobrazbo bi bilo treba oblikovati v skladu z evropskimi vrednotami in predpisi.

Komisija danes predlaga določitev sklopa načel za tako digitalno preobrazbo, usmerjeno v človeka. V evropski deklaraciji o digitalnih pravicah in načelih (v nadaljnjem besedilu: deklaracija) bi državljankam in državljanom, podjetjem, javnim upravam in oblikovalcem politik predstavili skupne politične namere. Digitalna načela, vključena v deklaracijo, so zastavljena kot ključni pojmi, ki temeljijo na skupnih evropskih vrednotah, in predstavljajo smernice za v človeka usmerjeno, varno, vključujoče in odprto digitalno okolje, v katerem nihče ni prezrt. Cilj je zagotoviti spoštovanje in krepitev vrednot Unije ter pravic in svoboščin posameznikov, kot jih zagotavlja pravo Unije.

Deklaracija bo v obliki skupne slovesne deklaracije, ki jo bodo podpisali Evropski parlament, Svet in Komisija. To sporočilo je priloženo predlaganemu osnutku te skupne deklaracije.

Ta deklaracija je odziv na pozive Evropskega parlamenta, naj se zagotovi popolna skladnost pristopa EU k digitalni preobrazbi s temeljnimi pravicami, vključno s pravili o varstvu podatkov in enakem obravnavanju, načeli, kot sta tehnološka in omrežna nevtralnost, in vključevanjem , pa tudi okrepijo digitalna znanja, spretnosti in kompetence ter spodbudi uspešen ekosistem digitalnega izobraževanja . Upošteva tudi poziv Parlamenta k zaščiti uporabniških pravic v digitalnem okolju , zagotovitvi svobode medijev in boju proti dezinformacijam .

Svet je leta 2020 v Berlinski deklaraciji o digitalni družbi in na vrednotah temelječi digitalni upravi navedel, da bi morali imeti vsi možnost izkoristiti priložnosti, ki jih ponuja digitalna preobrazba. V Lizbonski deklaraciji (Lizbonska deklaracija – digitalna demokracija z namenom), predstavljeni na digitalni skupščini junija 2021, je pozval k modelu digitalne preobrazbe, ki krepi človeško razsežnost digitalnega ekosistema, hkrati pa je osredotočen na digitalni enotni trg. Svet je pozval tudi k digitalnemu prehodu, povezanemu z zelenim prehodom na podnebno nevtralno in trajnostno prihodnost.

Komisija od prvih napovedi te pobude v sporočilu o digitalnem kompasu iz marca lani dejavno sodeluje z državljani in državljankami ter zainteresiranimi stranmi ter zbira njihova mnenja. Te posvetovalne dejavnosti so bile v pomoč pri oblikovanju predlagane deklaracije.

V tem sporočilu so opisani tudi nadaljnji koraki za spremljanje ukrepov, sprejetih za izvajanje deklaracije v praksi. Deklaracija je tesno povezana s predlogom o programu Pot v digitalno desetletje, sprejetim septembra 2021, in ga dopolnjuje, poleg tega pa določa širše digitalne cilje in korake za njihovo uresničitev. Kot je določeno v predlogu o programu Pot v digitalno desetletje, bo vsako leto predstavljeno učinkovito spremljanje načel iz deklaracije skupaj z letno raziskavo Eurobarometra o tem, kako evropski državljani in državljanke dojemajo sprejete ukrepe. Tako bo zagotovljena preglednost ter se bodo spremljali trendi in uspešnost v državah članicah, tovrstno spremljanje pa bo tudi podlaga za politične smernice za kakršno koli prihodnjo zakonodajo na področjih, povezanih z načeli iz deklaracije.

2.Utemeljitev evropske deklaracije o digitalnih pravicah in načelih

Digitalne tehnologije spreminjajo vse vidike našega življenja in ponujajo priložnosti brez primere. Digitalna sredstva vse pogosteje uporabljamo za delo, učenje, druženje, zabavo, nakupovanje, dostopanje do javne uprave, zdravstvenega varstva ali kulture. Pandemija COVID-19 je korenito spremenila vlogo in dojemanje digitalizacije v naših družbah in gospodarstvih, hkrati pa jo je tudi pospešila.

Nastajajoči tehnološki preboji na področjih, kot so umetna inteligenca, podatkovna analitika, robotika in internet stvari, ter njihovo vključevanje v poslovne modele ter vsakodnevne storitve in izdelke prispevajo k preoblikovanju organizacije gospodarstva in družbe. Pospešena digitalizacija je spodbudila pomembne inovacije, ki ponujajo nova orodja za reševanje svetovnih družbenih izzivov ter izboljšanje učinkovitosti zasebnih in javnih storitev. Hkrati je olajšala dostop do izobraževanja in usposabljanja ter virov informacij, poleg tega pa odprla nove možnosti za javno razpravo. Široko uvajanje digitalnih tehnologij je povečalo našo svobodo, povezalo tudi najbolj oddaljene kraje ter ustvarilo nove priložnosti za državljane, delavce in potrošnike, za podjetja, tako v smislu ustanavljanja novih podjetij kot njihove uspešnosti, za uspešno delovanje skupnosti, vključevanje prikrajšanih skupin ter napredek naše družbe kot celote.

Pandemija COVID-19 je pospešila to preobrazbo, hkrati pa tudi povečala digitalni razkorak po vsej Evropski uniji, ne le med dobro povezanimi mestnimi območji ter podeželskimi in oddaljenimi območji, temveč tudi med tistimi, ki lahko v celoti izkoristijo obogateno, dostopno, interoperabilno in varno digitalno okolje, in tistimi, ki nimajo te možnosti. Slab dostop do povezljivosti in internetnih storitev, pa tudi omejene priložnosti za pridobivanje digitalnih znanj in spretnosti ter razumevanje digitalnih tehnologij bolj kot kdaj koli prej predstavljajo veliko tveganje za povezanost družbe. Pandemija COVID-19 je pokazala, kako pomembno je, da vsi akterji, vključno z institucijami, kot so uprave, raziskovalne institucije, ustanove za izobraževanje in usposabljanje ter zdravstvene ustanove, pripravljeni na digitalno družbo, zlasti pa na zagotavljanje vključenosti in podpore ranljivim, starejšim, otrokom in invalidom, da bi lahko tudi oni v celoti izkoristili digitalno preobrazbo.

Vse večja razpoložljivost novih digitalnih tehnologij in podatkov prinaša tudi nezaželena tveganja, ki imajo lahko daljnosežne učinke za državljane in državljanke, naše demokratične vrednote, našo varnost ali temelje naših družb. Ta tveganja so se znatno povečala, zlasti kar zadeva kršitve zasebnosti in varstva osebnih podatkov, širjenje nezakonitih in škodljivih vsebin in nevarnih izdelkov, pa tudi dezinformacije, kibernetsko kriminaliteto in kibernetske napade, izkoriščanje in zlorabo ljudi, vključno z otroki, množični nadzor, algoritemske pristranskosti, ki ovirajo pravičen in nediskriminatoren dostop do informacij in demokratične razprave, ter celo cenzuro. Take težave posegajo v samo bistvo temeljnih pravic in spodkopavajo težko doseženi napredek, ki je bil na tem področju storjen v Evropski uniji in na mednarodni ravni.