SL Uradni list Evropske unije C 372/19

Sklepi Sveta o kulturnih in ustvarjalnih kompetencah in njihovi vlogi pri oblikovanju intelektualnega kapitala Evrope

2011/C 372/05

SVET EVROPSKE UNIJE –

OB SKLICEVANJU NA:

— priporočilo Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o ključnih kompetencah za vseživljenjsko učenje (1),

— sklepe Sveta z dne 22. maja 2008 o medkulturnih zmožnostih (2),

— sklepe Sveta z dne 27. novembra 2009 o spodbujanju ustvarjalne generacije: razvoj ustvarjalnosti in inovativne sposobnosti otrok in mladih s kulturnim izražanjem in širšim dostopom do kulture (3),

— sklep Sveta z dne 21. oktobra 2010 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (4), zlasti na osmo smernico,

— sklepe Sveta o vodilni pobudi iz strategije Evropa 2020 – Unija inovacij: spodbujanje preobrazbe Evrope z inovacijami v hitro spreminjajočem se svetu (2010) (5),

— priporočilo Sveta z dne 28. junija 2011 o politikah za zmanjševanje osipa (6),

— sklepe Sveta o prispevku kulture k izvajanju strategije Evropa 2020 (2011) (7),

— dodatno politično podlago iz Priloge I k tem sklepom ter najboljše prakse in dokaze, predstavljene na konferenci „Kompetence v kulturi“ (Varšava, 18.–20. julij 2011) (8) –

MENI, DA:

kulturne in ustvarjalne kompetence vsebujejo ključne kompetence kulturne zavesti in izražanja (9) ter medkulturnih zmožnosti (10).

POUDARJA NASLEDNJE:

— kulturne in ustvarjalne kompetence vključujejo sposobnost doseganja, uporabe in uvedbe sprememb v kulturi in so zato ključne za razvijanje različnih kultur v Evropi ter za ohranjanje in zaščito njihovega bogastva,

— ključna kompetenca „kulturna zavest in izražanje“ ima pomembno vlogo v vseživljenjskem učenju, kot pomembna prečna kompetenca pa je bistvena za pridobivanje drugih ključnih kompetenc za vseživljenjsko učenje,

— države članice podpirajo kulturne in ustvarjalne kompetence z različnimi pobudami in programi, ki prispevajo k doseganju ciljev raznovrstnih politik,

— vendar je za okrepljeno medsektorsko sodelovanje treba vzpostaviti okvirne pogoje, ki so bolj naklonjeni razvoju učinkovitejših ustvarjalnih partnerstev (11).

STRINJA SE, DA so kulturne in ustvarjalne kompetence temelj ustvarjalnosti in inovativnosti, kar krepi pametno, trajnostno in vključujočo rast, saj lahko kompetence prispevajo k:

— oblikovanju intelektualnega kapitala (12), ki je vse bolj priznan kot nov vir rasti in konkurenčnosti v Evropi,

— vsem oblikam inovacij, zlasti netehnološkim in socialnim inovacijam (13) zaradi svojega vpliva na proizvodnjo in povpraševanje ter na oblikovanje, proizvodnjo in tržni uspeh inovativnih izdelkov in storitev,

— razvoju – in optimizaciji učinka prelivanja – kulturnih in ustvarjalnih dejavnosti, kakor se kažejo v kompetencah umetnikov in ustvarjalcev ter občinstva in potrošnikov,

— izobraževanju, usposabljanju in pripravi na poklice, vključno s tistimi, v katerih so potrebne visoke kvalifikacije in socialne spretnosti, k večji zaposljivosti v vseh življenjskih obdobjih ter k učinkovitemu delovanju in razvijanju podjetij,

— k večji splošni uspešnosti v izobraževanju, k manjšemu osipu in boljšim možnostim za socialno vključevanje, saj znatno vplivajo na motivacijo in socializacijo ter učencem omogočajo odkrivanje in razvijanje njihovih talentov.

POZIVA DRŽAVE ČLANICE, NAJ:

— krepijo zavest in priznavanje ustreznih ukrepov ter širijo najboljšo prakso med oblikovalci politik, kulturnimi in izobraževalnimi organi, podjetji in nevladnimi organizacijami na nacionalni, regionalni in lokalni ravni o vlogi, ki bi jo lahko imelo razvijanje kulturnih in ustvarjalnih kompetenc – še posebej ključne kompetence kulturne zavesti in izražanja –, zlasti pri: — pridobivanju drugih ključnih kompetenc za vseživljenjsko učenje, — zmanjšanju osipa, — večanju zaposljivosti in produktivnosti z vidika vseživljenjskega učenja, — doseganju ciljev strateškega okvira za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju („ET 2020“), zlasti njegovega četrtega strateškega cilja (14), — spodbujanju ustvarjalnosti in inovacij, zlasti netehnoloških inovacij, — oblikovanju učinkovitih mladinskih politik, — doseganju ciljev v zvezi s politikami na področju predšolskega izobraževanja in varstva, — krepitvi socialne kohezije in vključevanju različnih ciljnih skupin, — spodbujanju vedenj, ki pozitivno vplivajo na družbeno in poklicno življenje, prispevajo k boljši kakovosti življenja, omogočajo boljše socialno vključevanje in spodbujajo sonaraven način življenja,

— na najustreznejši ravni sprejmejo ukrepe za nastanek ustvarjalnih partnerstev za razvoj kulturnih in ustvarjalnih kompetenc,

— vprašanja v zvezi s socialnim in ekonomskim razvojem rešujejo z boljšo preučitvijo metodologije dolgoročnih programov kulturnih in izobraževalnih organov ter nevladnih organizacij, tudi znotraj poskusnih izobraževalnih okvirov, katerih namen je narediti šole bolj privlačne in bolje motivirati učence.

POZIVA KOMISIJO, NAJ:

pri izvajanju sedanjih in prihodnjih ukrepov in programov ter brez poseganja v razprave o prihodnjem večletnem finančnem okviru:

— podpira ustvarjalna partnerstva, ki spodbujajo kulturne in ustvarjalne kompetence,

— upošteva posebne potrebe in pomen spodbujanja malih in mikropodjetij, ki se ukvarjajo s kulturnimi in ustvarjalnimi dejavnostmi, zlasti novo ustanovljenih in tistih, ki jih vodijo mladi podjetniki,

— bolj spodbuja mobilnost in čezmejno usposabljanje (in usposabljanje za vodje usposabljanj) o razvijanju sodelovanja med umetnostjo in izobraževanjem za umetnike, učitelje, mladinske delavce, mladinske voditelje in prostovoljce,

— redno zagotavlja informacije o raziskavah in študijah, ki so pomembne za evropsko kulturno sodelovanje in potekajo v okviru raziskovalnih in inovacijskih programov EU,

— pri izvajanju vodilne pobude „Unija inovacij“, vključno z Evropskim forumom o dejavnostih, usmerjenih v prihodnost, obravnava kulturne in ustvarjalne kompetence kot dejavnik pri sedanjih družbenih izzivih, razvijanju intelektualnega kapitala Evrope in socialnih inovacij,

— v sodelovanju z državami članicami preuči, kako izboljšati obstoječe kazalnike o izobraževanju, pri čemer naj posebno pozornost nameni ustvarjalnosti, inovativnosti in podjetništvu (15),

da se okrepijo razvoj kulturnih in ustvarjalnih kompetenc ter njihovi pozitivni učinki.

POZIVA DRŽAVE ČLANICE IN KOMISIJO, NAJ V OKVIRU SVOJIH PRISTOJNOSTI in brez poseganja v razprave o prihodnjem večletnem finančnem okviru:

— izboljšajo vključevanje in priznavanje potenciala kulturne zavesti in izražanja na področju vseživljenjskega učenja, mladinske politike in programov, vključno s prizadevanji za širše priznavanje takšnih kompetenc, pridobljenih v okviru neformalnega in priložnostnega učenja,

— dajo večjo prednost medkulturnemu učenju in ustvarjalnim partnerstvom pri njihovem sodelovanju s tretjimi državami, zlasti v programih za mlade,

— v celoti izkoristijo obstoječe informacijske mreže za boljše obveščanje o uspešnih dejavnostih, ki spodbujajo kulturne in ustvarjalne kompetence mladih,

— vključijo prispevek kulturnih in ustvarjalnih kompetenc kot podlago za trajnostna delovna mesta in socialne inovacije, da bi v celoti izkoristili možnosti, ki jih ponujata vodilna pobuda „Unija inovacij“ in Evropski socialni sklad,

— po potrebi dodatno okrepijo kulturno infrastrukturo (16), in sicer z vlaganjem vanjo, tudi s sredstvi iz Evropskega sklada za regionalni razvoj,

— opravijo več raziskav, da bi preučile možni in dejanski vpliv kulturnih in ustvarjalnih kompetenc na politične ukrepe iz prve točke pod „Poziva države članice, naj“,

— zagotavljajo, da bodo strokovne skupine za kulturo, izobraževanje in druga področja, vključno s skupinami za odprto metodo koordinacije, sprejele ukrepe iz Priloge II k tem sklepom,

— prispevajo k poročilu o napredku odprte metode koordinacije v okviru poročila o mladih za leto 2012, ki ocenjuje prvo triletno delovno obdobje Strategije EU za mlade, in k nadaljnjim poročilom s področja ustvarjalnosti in kulture,

— izmenjujejo informacije o dejanskem vplivu teh sklepov Sveta, zlasti v okviru končnega poročanja o rezultatih delovnega načrta za področje kulture 2011–2014.

(1) UL L 394, 30.12.2006, str. 10.

(2) UL C 141, 7.6.2008, str. 14.

(3) UL C 301, 11.12.2009, str. 9.

(4) UL L 308, 24.11.2010, str. 46.

(5) Dok. 17165/10.

(6) UL C 191, 1.7.2011, str. 1.

(7) UL C 175, 15.6.2011, str. 1.

(8) http://competencesinculture.pl/en/

(9) „Spoštovanje pomena kreativnega izražanja zamisli, izkušenj in čustev v različnih medijih, vključno z glasbo, upodabljajočimi umetnostmi, literaturo in vizualnimi umetnostmi.“ Priporočilo 2006/962/ES o ključnih kompetencah za vseživljenjsko učenje dodatno opredeljuje bistveno znanje, spretnosti in odnose, povezane s to kompetenco.

(10) „Za medkulturne zmožnosti so še posebej pomembna znanja, spretnosti in odnosi, povezani z naslednjimi ključnimi zmožnostmi: sporazumevanje v tujih jezikih, družbene in državljanske sposobnosti ter kulturna zavest in izražanje.“ (Sklepi Sveta z dne 22. maja 2008 o medkulturnih zmožnostih.)

(11) „Ustvarjalna partnerstva med kulturo in drugimi področji, na primer izobraževanjem in usposabljanjem, poslovnim svetom, področjem raziskav ali javnim sektorjem, omogočajo prenos ustvarjalnih kompetenc s področja kulture na druga področja.“ (Vir: sklepi o delovnem načrtu za področje kulture 2011–2014.)

(12) Intelektualni kapital lahko opredelimo kot skupek neopredmetenih sredstev ljudi, podjetij, skupnosti, regij in institucij; ob ustrezni uporabi lahko postane vir sedanje in prihodnje blaginje države. Intelektualni kapital vključuje socialni, človeški in strukturni kapital ter kapital odnosov.

(13) „Pri socialnih inovacijah je treba preučiti domiselnost dobrodelnih organizacij, združenj in socialnih podjetnikov, ki poskušajo najti nove načine za izpolnjevanje socialnih potreb, ki jih trg ali javni sektor ne izpolnjujeta ustrezno, da bi bile mogoče spremembe vedenjskih vzorcev, ki so potrebne v boju proti pomembnim družbenim izzivom.“ (Vir: sporočilo Komisije o vodilni pobudi „Unija inovacij“.)

(14) Strateški cilj 4: krepitev ustvarjalnosti in inovativnosti, vključno s podjetništvom, na vseh ravneh izobraževanja in usposabljanja.

(15) Glej odstavek 4 na strani 6 sklepov Sveta z dne 12. maja 2009 o strateškem okviru za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju.

(16) Kulturna infrastruktura je v svoji fizični in digitalni razsežnosti osnova za kulturno participacijo in dejavnosti. Taki primeri so: galerije, muzeji, gledališča, kulturni centri, knjižnice, večnamenski prostori ter njihove virtualne ustreznice v digitalnem okolju.