Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33.

(2021/C 369/02)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI, KI SPREMINJA ENOTNI DOKUMENT

„Cava“

PDO-ES-A0735-AM10

Datum sporočila: 25. 6. 2021

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. PREDSTAVITEV POGOJEV ZA VINOGRADE, V KATERIH SE PRIDELUJE „GUARDA SUPERIOR“

OPIS

Določene so naslednje zahteve: vinogradi, ki se uporabljajo za proizvodnjo vina „Cava guarda superior“ („reserva“, „gran reserva“ in „paraje calificado“), morajo biti certificirani kot ekološki, imeti prehodno obdobje petih let za učinkovit prehod na ekološki status in biti stari vsaj deset let.

Spremeni se oddelek 3.a specifikacije proizvoda. Sprememba se nanaša na točko 5(a) enotnega dokumenta.

Gre za standardno spremembo, saj ne spada v nobeno od kategorij iz člena 14(1) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33.

RAZLOGI

Posebno podnebje v regiji Cava, na katerega vplivajo dejavniki, kot so padavine, zmerne temperature in sončne ure, omogočajo, da se vinske trte gojijo po pravilih ekološkega kmetovanja, kar krepi biotsko raznovrstnost v bližnji okolici. Poleg tega je med potrošniki vedno več zanimanja za ekološke proizvode, ki so proizvedeni na trajnostno, prijazno do okolice, krajine in okolja.

Glede na navedeno in to, da segment vrhunskih vin prihaja izključno iz ekoloških vinogradov, ima vino „Cava“ prednost pred neposrednimi tekmeci s področja penečih vin po vsem svetu, ki bodo s težavo pridobili ekološki certifikat, predvsem zaradi naravnih podnebnih razmer na geografskih območjih, na katerih delujejo.

Določeno je bilo ugodno prehodno obdobje petih let, s katerim se vsem pridelovalcem omogoča, da izvedejo potrebne prilagoditve, saj jim to olajša postopek prilagoditve z vidika sorazmernosti, nižjih stroškov in enakosti.

Vinograd, star deset let, ima dovolj razvit koreninski sistem, da so trte odporne proti nihanju padavin, značilnemu za lokalno podnebje. Po desetih letih se proizvodnja vina šteje za redno in tako vinogradnik kot vinska klet že več let spremljata kakovost in potencial grozdja, na podlagi česar lahko sklepata, ali je grozdje primerno za proizvodnjo vin „Cava“ z dolgim obdobjem staranja.

2. PODALJŠANJE MINIMALNEGA OBDOBJA STARANJA ZA VINO „CAVA RESERVA“

OPIS

Minimalno obdobje staranja za vina „Cava reserva“ se je s 15 podaljšalo na 18 mesecev.

Spremeni se oddelek 3.b.3 specifikacije proizvoda. Enotni dokument ostaja nespremenjen.

Gre za standardno spremembo, saj ne spada v nobeno od kategorij iz člena 14(1) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33.

RAZLOGI

Namen je omogočiti daljše obdobje staranja in višjo kakovost za vino „Cava reserva“, zaradi česar se bo še bolj razlikovalo od segmenta izdelkov „guarda“.

3. DOLOČITEV MANJŠIH GEOGRAFSKIH ENOT (OBMOČIJ IN PODOBMOČIJ) IN RAZMEJITEV OBMOČIJ „PARAJE CALIFICADO“

OPIS

Geografsko območje za označbo porekla Cava je bilo razdeljeno na naslednje manjše geografske enote: OBMOČJA, PODOBMOČJA IN OBMOČJA „PARAJE CALIFICADO“ (KVALIFICIRANA LEGA CAVA). Območja „paraje calificado“ so bila že predvidena v specifikaciji, vendar ta zdaj vključuje seznam takih že priznanih območij in njihovo razmejitev.

Spremeni se oddelek 4 specifikacije proizvoda. Zaradi te spremembe je bila spremenjena točka 6 enotnega dokumenta.

Gre za standardno spremembo, saj ne spada v nobeno od kategorij iz člena 14(1) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33.

RAZLOGI

Eden od dejavnikov, ki vpliva na to, da je vino bolj cenjeno in prepoznavno, je njegovo poreklo. Zato se je zdelo potrebno, da se označba porekla Cava razdeli v območja, da bodo potrošniki in trg laže prepoznali poreklo vina Cava, ko ga kupijo, kar bo proizvodu omogočilo dodano vrednost.

Razdelitev na območja je zato predvidena kot znak vrednosti in kakovosti za sodelujoče vinske kleti. Navajanje območja pri označevanju je prostovoljno.

Določene so tri ravni območij: na prvi ravni so območja razdeljena po širših podnebnih in geografskih značilnostih, kot je oblikovana označba porekla, kar pripelje do treh različnih območij; drugo raven sestavljajo podobmočja, ki se določijo na podlagi specifičnega podnebja ter orografskih, zgodovinskih ali človeških značilnosti, ki jih utemeljujejo; tretja raven so območja „paraje calificado“, ki se določijo z identifikacijo parcel, ki jih sestavljajo. Tla, podnebje in način gojenja se morajo razlikovati od tistih v okolici.

4. OMEJITEV NAJVEČJEGA HEKTARSKEGA DONOSA VINOGRADOV ZA VINO „CAVA GUARDA SUPERIOR“

OPIS

Določeno je bilo, da največji hektarski donos vinograda za proizvodnjo vina „Cava guarda superior“ („reserva“, „gran reserva“ in „paraje calificado“) znaša 10 000 kg/ha.

Spremeni se oddelek 5 specifikacije proizvoda. Sprememba se nanaša na točko 5(b) enotnega dokumenta.

Gre za standardno spremembo, saj ne spada v nobeno od kategorij iz člena 14(1) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33.

RAZLOGI

Jasno je, da gre za kakovostni ukrep, katerega cilj sta oskrba in upravljanje vinograda, ki omogočata pridelavo grozdja najboljše kakovosti z visoko koncentracijo sladkorja. Manjši hektarski donos pomeni, da so vina, proizvedena iz pridelanega grozdja, bolj uravnotežena, imajo višjo pričakovano vsebnost kislin in verjetno večji delež alkohola ob višji vsebnosti sladkorja. To so idealni dejavniki za vina z daljšimi obdobji staranja. Način obdelave in pridelave bo treba prilagoditi nižjim ravnem proizvodnje, da bodo proizvedena vina bolj uravnotežena in vinske trte manj obremenjene.

5. VZPOSTAVITEV REGISTRA VINOGRADOV „GUARDA SUPERIOR“

OPIS

Za vinograde, katerih grozdje je primerno za proizvodnjo vina „Cava guarda superior“ („reserva“, „gran reserva“ in „paraje calificado“), je bil ustvarjen namenski register. Določeni so bili tudi pogoji za registracijo in posledice neskladnosti.

Spremenita se oddelek 3.a in 8.b.i specifikacije proizvoda. Enotni dokument ostaja nespremenjen.

Gre za standardno spremembo, saj ne spada v nobeno od kategorij iz člena 14(1) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33.

RAZLOGI

Prepoznavanje vinogradov, ki izpolnjujejo zahteve, določene za proizvodnjo vina „Cava guarda superior“, in lažji nadzor nad certificiranjem proizvodov. Namen je spodbuditi specializacijo že v fazi gojenja vinske trte, tj. pri izvoru, ter zavezanost h gojenju vinskih trt „guarda superior“ in s tem povezanim vidikom kakovosti. To pomeni tudi, da se bodo prakse rezi, gnojenja, obdelave in trgatve ter druge pridelovalne prakse osredotočale na pridobivanje kakovostnega grozdja – zlasti pri proizvodnji penečega vina „Cava“ bo poudarek na vidikih, ki zadovoljujejo povpraševanje vinskih kleti po osnovnih vinih z dolgim obdobjem staranja – ter vsebnost kislin, delež alkohola in druge lastnosti, ki jih zahtevajo pravila za ZOP „Cava“.

Dodaten namen je vzpostaviti tesnejšo povezavo med vinogradom, vinogradnikom, enologom, vinsko kletjo in pridelanim proizvodom.

6. UVEDBA ZAHTEV ZA LOČENO HRAMBO GROZDJA IN VINA „GUARDA SUPERIOR“

OPIS

Kot pogoj za proizvodnjo vina „Cava guarda superior“ („reserva“, „gran reserva“ in „paraje calificado“) je bilo določeno naslednje: da se lahko vino označi kot „guarda superior“ oziroma „reserva“, „gran reserva“ ali „paraje calificado“, je treba grozdje iz vinogradov „guarda superior“ v okviru postopka za sledljivost proizvodnje zaščitenega izdelka ob prihodu v vinsko klet raztovoriti ločeno od preostalega grozdja.

Podobno, da se lahko vino označi kot „guarda superior“ oziroma „reserva“, „gran reserva“ ali „paraje calificado“, se mora osnovno vino, ki se uporabi za vino „Cava guarda superior“, v vinski kleti proizvesti, razvrstiti in dati na prodaj ločeno od ostalega osnovnega vina, predvidenega za vina „Cava“.

Spremeni se oddelek 8.b.iii specifikacije proizvoda. Enotni dokument ostaja nespremenjen.

Gre za standardno spremembo, saj ne spada v nobeno od kategorij iz člena 14(1) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33.

RAZLOGI

Zahteve, ki veljajo za vinograde, kot so posebna registracija, ekološko certificiranje, minimalna starost deset let in zmanjšanje donosa, označujejo dejavnike, po katerih se vino „Cava guarda superior“ razlikuje po kakovosti.

Zato se zdi potrebno, da se grozdje, pridelano na teh parcelah, spravi ločeno od grozdja s parcel, ki teh zahtev ne izpolnjujejo. Pri natovarjanju na prikolice se zato grozdje iz namenskih parcel za „guarda superior“ ne sme pomešati z grozdjem s parcel, ki niso določene za „guarda superior“. Zato je treba tudi v vinski kleti grozdje raztovoriti ločeno in v različne sprejemne lijake, da se zagotovita sledljivost in ločena obdelava grozdja.

Ker je treba grozdje v vinski kleti raztovoriti ločeno in v različne lijake, je treba ločeno izvesti celoten postopek proizvodnje osnovnega vina, njegove razvrstitve in dajanja na trg, kar zagotovi sledljivost od vinske kleti pa vse do pridobitve osnovnega vina „Cava“. Mešanje vin iz segmenta „guarda superior“ z vini iz segmenta „guarda“ ni dovoljeno. Če pride do mešanja, se šteje, da je mešanica vino iz segmenta „guarda“.

7. UVEDBA POSEBNEGA VRELNEGA ZAMAŠKA ZA VINO „CAVA GUARDA SUPERIOR“

OPIS

Določeno je bilo, da je treba zamaške za steklenice, na katerih bodo izrazi „guarda superior“ in „reserva“ ter „gran reserva“ in „paraje calificado“, ustrezno označiti.

Spremeni se oddelek 8.b.iii specifikacije proizvoda. Enotni dokument ostaja nespremenjen.

Gre za standardno spremembo, saj ne spada v nobeno od kategorij iz člena 14(1) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33.

RAZLOGI

Zaradi sledljivosti in nadzora nad staranjem je nujno razlikovanje med serijami steklenic z vinom „Cava“ iz segmenta „guarda superior“, ki se starajo, in serijami z vinom „Cava“ iz segmenta „guarda“. Zato morajo imeti kronski zamaški na steklenicah z vinom „Cava“, proizvedenim z osnovnim vinom iz segmenta „guarda superior“, razlikovalen znak.

To bo storitvam za ugotavljanje skladnosti omogočilo spremljanje serij v postopku proizvodnje ter preverjanje zaloge steklenic in postopka staranja s fizičnim štetjem in oceno različnih deklaracij, ki jih mora navesti subjekt.

8. OMEJITVE GLEDE DATUMA VRENJA ZA VINO „CAVA GUARDA SUPERIOR“

OPIS

Pri vinih, za katere se lahko uporablja izraz „guarda superior“, mora vrenje potekati po 1. januarju v letu po letu zadevne letine.

Spremeni se oddelek 8.b.iv specifikacije proizvoda. Enotni dokument ostaja nespremenjen.

Gre za standardno spremembo, saj ne spada v nobeno od kategorij iz člena 14(1) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33.

RAZLOGI

Cilj je, da se v proizvodnem postopku proizvedejo vrhunska osnovna vina („guarda superior) z izrazitejšim značajem in se odpravi potreba po intervencijah ali enoloških postopkih v vinskih kleteh, ki lahko negativno vplivajo na kakovost.

9. SPREMEMBA POLOŽAJA STEKLENICE PRI ZAHTEVI PO LETNIKU ZA VINO ‚CAVA PARAJE CALIFICADO‘ IN SPREMEMBA OMEJITEV PREMIKANJA VINA V VODORAVNEM (EN RIMA) ALI OBRNJENEM (EN PUNTA) POLOŽAJU

OPIS

Zahteva, da se pri vinu ‚Cava paraje calificado‘ navede letnik, je bila iz oddelka 8.b.iv specifikacije proizvoda premaknjena v oddelek 8.b.vii, ki je ustreznejši, saj se zahteva nanaša na označevanje.

Podobno je bila zahteva, da se vino ‚paraje calificado‘ in ‚gran reserva‘ v prodaji ne ponuja v vodoravnem (“) ali obrnjenem (en punta) položaju, premaknjena v oddelek 8.b.x, ki je ustreznejši, saj se zahteva nanaša na premikanje proizvodov.

Spremenijo se oddelki 8.b.iv, 8.b.vii in 8.b.x specifikacije proizvoda. Enotni dokument ostaja nespremenjen.

Gre za standardno spremembo, saj ne spada v nobeno od kategorij iz člena 14(1) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33.

RAZLOGI

Spremembe so redakcijske izboljšave: besedilo v specifikaciji proizvoda je bilo preurejeno zaradi večje jasnosti in doslednosti.

10. UVEDBA POGOJEV ZA NAVEDBO MANJŠIH GEOGRAFSKIH ENOT (OBMOČJE, PODOBMOČJE IN „PARAJE CALIFICADO“) PRI OZNAČEVANJU

OPIS

Podan je bil opis o tem, kako in pod katerimi pogoji se lahko manjše geografske enote uporabijo pri predstavitvi vin „Cava“.

Opis je bil dodan v točko 8.b.vi specifikacije proizvoda. Enotni dokument ostaja nespremenjen.

Gre za standardno spremembo, saj ne spada v nobeno od kategorij iz člena 14(1) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33.

RAZLOGI

Ker so bila v to spremembo specifikacije dodana območja in podobmočja kot manjše geografske enote, je treba urediti, kako se lahko ta imena uporabljajo pri predstavitvi vina „Cava“.

11. UVEDBA ZAHTEVE ZA NAVEDBO LETNIKA PRI VINU „CAVA RESERVA“

OPIS

Zahteva za navedbo letnika pri označevanju vin „Cava“, ki že velja za vina „Cava gran reserva“ in „Cava de paraje“, se razširi na vina „Cava“ z izrazom „reserva“.

Spremeni se oddelek 8.b.vii specifikacije proizvoda. Zaradi te spremembe je bila spremenjena točka 9 enotnega dokumenta.

Gre za standardno spremembo, saj ne spada v nobeno od kategorij iz člena 14(1) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33.

RAZLOGI

Navedba letnika se ne zahteva samo pri vinih „Cava gran reserva“ in „Cava paraje calificado“, temveč tudi pri vinu „Cava reserva“. To pomeni, da je treba pri celotnem segmentu proizvodov „guarda superior“ pri označevanju navesti letnik. Namen tega ukrepa je predstaviti proizvode segmenta „guarda superior“ ter poudariti različne letnike, kar je običajna praksa pri najboljših vinih drugih označb in tudi pri vinu z označbo porekla „Cava“.

12. VZPOSTAVITEV SEGMENTOV PROIZVODOV „GUARDA“ IN „GUARDA SUPERIOR“

OPIS

Segmentacija pomeni razlikovanje med glavnima segmentoma proizvodov znotraj označbe porekla „Cava“.

Segment proizvodov z izrazom „guarda“ ohrani sedanje proizvodne značilnosti vina „Cava“, novi segment „guarda superior“ pa je bil vzpostavljen, da zajame vina „Cava“ z izrazi „reserva“, „gran reserva“ in „paraje calificado“.

Spremeni se oddelek 8.b.vii specifikacije proizvoda. Zaradi te spremembe je bila spremenjena točka 9 enotnega dokumenta.

Gre za standardno spremembo, saj ne spada v nobeno od kategorij iz člena 14(1) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33.

RAZLOGI

Omogoči se jasnejše razlikovanje med različnimi vrstami in paletami proizvodov, določenimi v specifikaciji z ZOP „Cava“. Tako bodo potrošniki laže prepoznali kakovostne značilnosti, ki določajo vsako od teh vrst in palet. Ta predlog predvideva nova pravila za kakovost in označevanje vseh vrst proizvodov, da se olajša prepoznavanje in razlikovanje med kategorijami.

13. UVEDBA NOVIH ŽIGOV

OPIS

Določeno je bilo, da morata biti izraza „guarda“ ali „guarda superior“ navedena na žigih, skupaj s poreklom ali manjšo geografsko enoto. Ker označevanje vsebuje tako navedbo manjše geografske enote kot tudi izrazov „guarda“ ali „guarda superior“, je obvezna uporaba ustreznega žiga.

Spremeni se oddelek 8.b.viii specifikacije proizvoda. Enotni dokument ostaja nespremenjen.

Gre za standardno spremembo, saj ne spada v nobeno od kategorij iz člena 14(1) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33.

RAZLOGI

Določiti je treba novo obliko oštevilčenega nadzornega žiga, da bodo potrošniki laže prepoznali razliko med segmentoma „guarda“ in „guarda superior“ ter manjšo geografsko enoto, kadar je primerno. Namen je predvsem seznaniti potrošnike z jasnejšo informacijo, predvsem z jamstvom, ki ga omogoča žig ZOP „Cava“.

14. UVEDBA POJMA „CELOSTNI PROIZVAJALEC“

OPIS

Uveden je nov namenski pojem za opis kategorije vinskih kleti, ki izvajajo proizvodni model s celotnim ciklom, pri katerem se 100 % iztiskanja in proizvodnje vina izvede interno, na njihovi posesti.

V specifikacijo proizvoda je dodana Priloga 8.b.ix o pojmu „celostni proizvajalec“. Zaradi te spremembe je bila spremenjena točka 9 enotnega dokumenta.

Gre za standardno spremembo, saj ne spada v nobeno od kategorij iz člena 14(1) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33.

RAZLOGI

Ustvarjena je bila etiketa za vsako posamezno vinsko klet. Ta bo pritrjena na steklenico in bo tvorila del njenega označevanja, zaradi česar bodo lahko potrošniki prepoznali vinske kleti, ki 100 % osnovnega vina proizvedejo na svoji posesti. Namen je ustvariti razliko, da bodo lahko potrošniki razlikovali ne po vrsti proizvoda, temveč po tipu vinske kleti in njenem proizvodnem modelu, kar je v nekaterih krogih potrošnikov povezano z obrtniško proizvodnjo in posebnim območjem ter daje vtis kakovosti. Omogoča tudi zaščito in prepoznavanje te vrste proizvajalca znotraj označbe porekla.

15. POJASNILA O OBVEZNIH PRIJAVAH

OPIS

Notranja pravila o označbi porekla so bila dodana kot utemeljitev zahteve, da morajo registrirani pridelovalci prijavljati regulativnemu odboru.

Spremeni se oddelek 8.b.xi specifikacije proizvoda. Enotni dokument ostaja nespremenjen.

Gre za standardno spremembo, saj ne spada v nobeno od kategorij iz člena 14(1) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33.

RAZLOGI

Okrepitev povezave med pridelovalci in notranjimi pravili o označbi porekla ter stroge zavezanosti k njihovemu upoštevanju, da se zagotovi boljši nadzor nad zaščitenimi proizvodi med proizvodnjo.

ENOTNI DOKUMENT

1. IME PROIZVODA

Cava

2. VRSTA GEOGRAFSKE OZNAČBE

ZOP – zaščitena označba porekla

3. KATEGORIJE PROIZVODOV VINSKE TRTE

5. Kakovostno peneče vino

4. OPIS VINA

Kakovostno peneče vino

JEDRNATI OPIS

„Cava“ – belo vino ali vino rosé: čista in svetla vina, v katerih se stalno sprošča ogljikov dioksid v obliki majhnih bisernih mehurčkov. Barva belega vina „Cava“ sega od bledo rumene do slamnato rumene. Vina rosé „Cava“ se razlikujejo po intenzivnosti barve, razen pri vijolično obarvanih vinih rosé. Za vino „Cava“ je značilna sadna, nekoliko kiselkasta, sveža in uravnotežena aroma z vonjem po kvasu.

„Cava gran reserva“ – belo vino ali vino rosé: uravnotežena vina z odtenki zrelega sadja in praženih oreščkov ter kompleksnimi in čistimi aromami, v katerih je razločiti dolg stik z drožmi.

„Cava paraje calificado“ – belo vino ali vino rosé: kompleksne arome s popolno mešanico not mineralov, značilnih za območje, in praženih oreščkov. Popolnega strukturno uravnoteženega, kremastega in kiselkastega okusa.

Za analitske parametre, katerih meje niso določene v tem enotnem dokumentu, se uporablja ustrezna zakonodaja EU.

SPLOŠNE ANALITSKE LASTNOSTI

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %):

—

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %):

10,8

Najnižja vsebnost skupnih kislin:

5 g/l, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter):

10,83

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter):

160

5. ENOLOŠKI POSTOPKI

5.1. Osnovni enološki postopki

1.Osnovni enološki postopek

Osnovno vino za vino „Cava“ se lahko pridela samo iz soka iz prvega stiskanja z največjim donosom 1 hektoliter mošta/vina na vsakih 150 kg grozdja. Od območja je odvisno, ali se uporablja le zdravo grozdje z najmanjšim deležem naravnega alkohola 8,5 ali 9 vol. %. Osnovna vina se pridelujejo samo iz iztisnjenega soka in ne drugih delov grozdja; pri pridelavi vin rosé pa mora biti vsaj 25 % uporabljenega grozdja iz rdečih sort vinske trte.

Pri pridelavi vina „Cava paraje calificado“:

— največji donos je 0,6 hektolitra mošta na vsakih 100 kg grozdja;

— prepovedani so: umetno povečanje deleža naravnega alkohola v moštu in/ali osnovnem vinu, dokisanje in razbarvanje;

— najnižja vsebnost skupnih kislin v osnovnem vinu mora biti 5,5 g/l (5 g/l za druga vina „Cava“);

— najnižja vsebnost skupnih kislin v osnovnem vinu mora biti 3,3 g/l (3,4 g/l za druga vina „Cava“).

Pridelovalna praksa

Vinogradniške parcele se štejejo kot primerne za pridelavo vina „Cava“ od tretje rastne sezone odobrene sorte naprej. Gostota nasada je od 1 500 do 3 500 sadik na hektar, pri čemer se uporablja tradicionalni sistem vzgoje vinske trte v kotlasti obliki ali brajde.

Grozdje, ki se uporablja za proizvodnjo vin, upravičenih do izrazov „reserva“, „gran reserva“ in „paraje calificado“, mora prihajati iz vinogradov, ki so stari vsaj deset let in jih je pristojni organ certificiral kot ekološke.

5.2. Največji donosi

1. Peneče vino 12 000 kilogramov grozdja na hektar

2. 80 hl na hektar;

3. „Cava paraje calificado“ 8 000 kilogramov grozdja na hektar

4. 48 hl na hektar;

5. „Cava reserva“ in „Cava gran reserva“ 10 000 kilogramov grozdja na hektar

6. 66,66 hl na hektar;

6. RAZMEJENO GEOGRAFSKO OBMOČJE

Geografsko območje, na katerem se lahko goji grozdje ter pridelujeta osnovno vino in vino „Cava“, je v mejah naslednjih občin, ki so v besedilu ločene po pokrajini:

— Álava: Laguardia, Moreda de Álava in Oyón,

— Badajoz: Almendralejo,

— Barcelona: Abrera, Alella, Artés, Avinyonet del Penedès, Begues, Cabrera d’Igualada, Cabrils, Canyelles, Castellet i la Gornal, Castellvi de la Marca, Castellvi de Rosanes, Cervelló, Corbera de Llobregat, Cubelles, El Masnou, Font-Rubí, Gelida, La Granada, La Llacuna, La Pobla de Claramunt, Les Cabanyes, Martorell, Martorelles, Masquefa, Mediona, Mongat, Odena, Olérdola, Olesa de Bonesvalls, Olivella, Pacs del Penedès, Piera, Els Hostelets de Pierola, El Pla del Penedès, Pontons, Premià de Mar, Puigdalber, Rubí, Sant Cugat Sesgarrigues, Sant Esteve Sesrovires, Sant fost de Campsentelles, Vilassar de Dalt, Sant Llorenç d’Hortons, Sant Martí Sarroca, Sant Pere de Ribes, Sant Pere de Riudevitlles, Sant Quintí de Mediona, Sant Sadurní d’Anoia, Santa Fe del Penedès, Santa Margarida i els Monjos, Santa Maria de Martorelles, Santa Maria de Miralles, Sitges, Subirats, Teià, Tiana, Torrelavit, Torrelles de Foix, Vallbona d’Anoia, Vallirana, Vilafranca del Penedès, Vilanova i la Geltrú in Vilobí del Penedès,

— Girona: Blanes, Capmany, Masarac, Mollet de Perelada in Perelada, La Rioja: Alesanco, Azofra, Briones, Casalarreina, Cihuri, Cordovín, Cuzcurrita de Rio Tirón, Fonzaleche, Grávalos, Haro, Hormilla, Hormilleja, Nájera, Sajazarra, San Asensio, Tirgo, Uruñuela in Villalba de Rioja,

— Lleida: Lleida, Fulleda, Guimerà, L’Albi, L’Espluga Calva, Maldà, Sant Martí de Riucorb, Tarrés, Verdú, El Vilosell in Vinaixa,

— Navarra: Mendavia in Viana,

— Tarragona: Aiguamurcia, Albinyana, Alió, Banyeres del Penedès, Barberà de la Conca, Bellvei, Blancafort, Bonastre, Bràfim, Cabra del Camp, Calafell, Creixell, Cunit, El Catllar, El Pla de Santa Maria, El Vendrell, Els Garidells, Figuerola del Camp, Els Pallaresos, La Bisbal del Penedès, La Nou de Gaià, L’Arboç, La Riera de Gaià, La Secuita, L’Espluga de Francolí, Llorenç del Penedès, Masllorenç, Montblanc, Montferri, El Montmell, Nulles, Perafort, Pira, Puigpelat, Renau, Rocafort de Queralt, Roda de Berà, Rodonyà, Salomó, Sant Jaume dels Domenys, Santa Oliva, Sarral, Solivella, Vallmoll, Valls, Vespella, Vilabella, Vila-rodona, Vilaseca de Solcina, Vilaberd in Vimbodí,

— Valencia: Requena,

— Zaragoza: Ainzón in Cariñena.

Na tem celotnem ozemlju so bila določena tri območja („COMTATS DE BARCELONA“, „VALLE DEL EBRO“ in „VIÑEDOS DE ALMENDRALEJO“); prvi dve sta razdeljeni v podobmočja; razmeji se lahko tudi območje „parajes calificados“. Vsa so manjše geografske enote.

7. GLAVNE SORTE VINSKE TRTE

CHARDONNAY

RDEČI GRENACHE

MACABEO – VIURA

PARELLADA

PINOT NOIR

TREPAT

XARELLO

8. OPIS POVEZAV

(a) Naravni in človeški dejavniki

NARAVNI DEJAVNIKI: Tla so pretežno apnenčasta, ne zelo peščena in imajo precej glinasto podlago. Pogosto imajo nizko vsebnost organskih snovi in niso zelo rodovitna.

Območje ima splošne značilnosti tipičnega sredozemskega okolja: zelo dolgo poletno obdobje z veliko sončnimi urami ter visoke temperature spomladi in poleti, kar ustvarja tudi velike temperaturne razlike, ki omogočajo, da grozdje, tudi sorte vinske trte z daljšimi cikli zorenja, dobro dozori. Poleg tega je padavin malo in so slabo razporejene po letnih časih, kar pomeni, da je količina padavin v dobi rasti rastlin majhna, relativna vlažnost pa je zelo nizka. To povzroča izrazito pomanjkanje vode, zlasti v fazi zorenja. Sredozemsko podnebje na tem območju prehaja od blažjega podnebja ob obali, ki je posledica bližine morja, k ostremu celinskemu podnebju s hladnimi zimami in bolj vročimi poletji, kar je značilno za notranjost celine. Povprečna letna količina padavin je 500 mm, padavine pa so pogostejše jeseni in spomladi. Območje je zelo svetlo s povprečno približno 2 500 urami sončne svetlobe, kar je dovolj za ustrezno zorenje grozdja.

ČLOVEŠKI DEJAVNIKI: V drugi polovici 19. stoletja so številne vinogradniške družine na podeželju Barcelone začele pridelovati peneča vina po metodi, ki se je takrat imenovala šampanjska metoda, pri kateri sekundarno alkoholno vrenje, pri katerem nastanejo mehurčki, poteka v steklenici. Prve steklenice vina „Cava“ so bile v občini Sant Sadurní d’Anoia pridelane leta 1872. Steklenice penečega vina so se po vrenju v steklenici shranile v podzemnih jamah, v katerih sta bili zadostna stopnja relativne vlažnosti in temperatura prostora, ki je bila vse leto od 13 do 15 °C, kar je pripomoglo k preprečevanju vibracij, ki se jim je treba pri pridelavi kakovostnih penečih vin izogibati. To so idealne razmere za pravilen potek sekundarnega alkoholnega vrenja in postopka zorenja penečih vin. Ime „Cava“, ki je označevalo mesta, kjer so bile shranjene steklenice zaradi zorenja, je sčasoma postalo ime za vino. Najpogosteje se gojijo sorte vinske trte macabeo, xarello in parellada, ki predstavljajo 85 % sort, ki se uporabljajo pri pridelavi vina „Cava“. Te tri sorte so v osnovnih vinih z razmejenega geografskega območja vedno prisotne v različnih deležih. Majhna gostota vinskih trt, ki je med 1 500 in 3 500 sadik na hektar, prispeva k boljši kakovosti osnovnega vina. Poleg tega omejene padavine na tem območju in sistem vzgoje vinske trte v kotlasti obliki ali brajdah omogočajo zmerno količino rodnih očes, zato je največji donos na hektar omejen na 12 000 kg. Poleg tega se lahko osnovno vino prideluje le iz soka iz prvega stiskanja z največ 100 litri mošta na vsakih 150 kg grozdja; ker grozdje dozoreva postopoma, se trgatev posameznih sort opravi ločeno, pri čemer mora biti delež potencialnega alkohola za osnovno vino med 9,5 in 11,5 vol. % in vsebnost skupnih kislin > 5 g/l, analitski kazalniki pa morajo kazati na zdrav pridelek. Razmerje med jabolčno in vinsko kislino mora biti približno ena proti ena; pogoji proizvodnje morajo omogočati počasen razvoj sekundarnega alkoholnega vrenja ter vzajemno delovanje med vinom in kvasovkami (avtoliza), kar tem vinom daje prefinjene arome in edinstvene organoleptične lastnosti.

(b) Podrobne informacije o kakovosti ali značilnostih proizvoda

Ko je postopek proizvodnje zaključen s sekundarnim alkoholnim vrenjem in zorenjem v steklenici na drožeh, delež alkohola pri vinih z ZOP „Cava“ znaša med 10,8 in 12,8 vol. %. Za vina „Cava“ so značilne nizke vrednosti pH med 2,8 in 3,4, zato se vino razvija pravilno, s čimer se zmanjša tveganje škodljive oksidacije. Ta vina imajo nizko vsebnost glukonske kisline, kar pomeni, da je bilo zanje uporabljeno zdravo grozdje.

(c) Vzročna povezava med geografskim območjem in značilnostmi proizvoda

Tla skupaj s podnebjem, ki je pozno poleti in jeseni razmeroma milo in suho, omogočajo, da se grozdje pravilno razvija, zlasti v fazah pred trgatvijo, zaradi česar lahko različne odobrene sorte vinske trte različno hitro dozorijo, kar omogoča dobra osnovna vina za pridelavo zdravega vina „Cava“ z zmernim deležem alkohola, visoko vsebnostjo kislin in nizkimi vrednostmi pH. Bogate terciarne arome proizvoda in ustrezno sproščanje mehurčkov so povsem odvisni od postopka pridelave od vrenja v steklenici do degoržiranja v posebej opremljenih obratih, kar omogoča počasno sekundarno alkoholno vrenje in zorenje vina.

9. BISTVENI DODATNI POGOJI (PAKIRANJE, OZNAČEVANJE, OSTALE ZAHTEVE)

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

odstopanje od proizvodnje na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Vino „Cava“ se lahko prideluje v petih vinskih kleteh zunaj razmejenega geografskega območja, saj se je osnovno vino in/ali vino „Cava“ v teh kleteh pridelovalo pred začetkom veljavnosti zakona z dne 27. februarja 1986 ter mu je bilo tako z ministrskima odlokoma z dne 14. novembra 1991 in 9. januarja 1992 podeljeno dovoljenje.

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Na zamašku sta izpisana ime „CAVA“ in številka polnilnice.

Obvezna je uporaba blagovne znamke, registrirane pri španskem registru intelektualne lastnine (RPI) ali Uradu za usklajevanje na notranjem trgu.

Izrazi „popolnoma suho“, „izredno suho“ in „zelo suho“ se lahko navedejo samo za vini „Cava gran reserva“ in „Cava paraje calificado“.

Pri vinih „Cava reserva“‚ „Cava gran reserva“ in „Cava paraje calificado“ je obvezno navesti letnik.

Izraz „guarda“ se uporablja za vina „Cava“, ki niso „reserva“‚ „gran reserva“ in „paraje calificado“.

Izraz „guarda superior“ se uporablja za vina „Cava reserva“‚ „Cava gran reserva“ in „Cava paraje calificado“.

Izraz „celostni proizvajalec“ se uporablja samo za vinske kleti, ki kot proizvajalke osnovnega vina in vina „Cava“ iztisnejo in proizvedejo 100 % osnovnega vina za njihovo vino „Cava“ ter 100 % vin „Cava“ proizvedejo na isti posesti (vinski kleti) in ne kupujejo steklenic v vodoravnem (en rima) ali obrnjenem (en punta) položaju od drugih proizvajalcev.

Obvezno je uporabiti posebne nadzorne znake.

Izraz „paraje calificado“ ne sme biti višji od 4 mm ali večji od velikosti blagovne znamke in mora biti naveden ob imenu zadevnega območja.

POVEZAVA DO SPECIFIKACIJE PROIZVODA

https://www.mapa.gob.es/es/alimentacion/temas/calidad-diferenciada/dop-igp/htm/documentos_dop_cava.aspx

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.