SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 14.7.2004 
KOM(2004) 495 kon čno 
2004/0167 (COD)   
Predlog  
UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
o Evropskem skladu za regionalni razvoj 
(predložena s strani Komisije) 
 
SL 2   SL OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM  
Člen 158 Pogodbe ES dolo ča spodbujanje usklajenega razvoja kot cilj Skupnosti, člen 160 pa 
predpisuje Evropski skla d za regionalni razvoj ESRR kot podporo pri odpravljanju 
regionalnih neskladij.  
Zadnja širitev je še pove čala regionalna neskladja v EU, z velikim porastom v regijah, ki 
zaostajajo v razvoju. Z BDP na prebivalca, ki  se giblje med 30 % in 75 % evropskega 
povprečja, se te regije sre čujejo z izzivom doseganja konvergence.  Po drugi strani pa je v bolj 
razvitih regijah stalen izziv ob likovati in okrepiti lastno privla čnost s pove čanjem lastne 
konkuren čnosti in tako prispevati k usklajen emu razvoju na ozemlju Skupnosti.  
S širitvijo se je samodejno pove čalo skupno število meja  EU. To zahteva mo čnejše 
teritorialno sodelovanje, ki bo temeljilo na  skupnih projektih za lo kalni razvoj v okviru 
čezmejnega sodelovanja, ukrepe, usmerjene v celostni teritorialni razvoj v okviru 
transnacionalnega razvoja in omrežja razvoja in izmenjave. 
Razlike v stopnjah regionalnega razvoj a v Skupnosti zahtevajo podporo tako v prora čunskem 
kot tudi v vsebinskem smislu. Ukrepi ESRR se  tako razlikujejo glede na regijo, ki je 
upravičena do pomo či, medtem pa še vedno temeljijo na prednostnih nalogah Unije, 
določenih v Lizboni in Göteborgu . 
V okviru „konvergen čnega“ cilja ESRR skrbi za celo vrsto intervencij, kar odraža pomembne 
potrebe, s katerimi se sre čujejo te regije. To mora regijam omogo čiti aktiviranje in 
posodobitev njihovih virov in sprožiti proces celostnega in trajnostnega razvoja. Znova se poudarjajo raziskave, inovacije ter prepre čevanje tveganja, medtem ko infrastruktura ohranja 
pomembno vlogo.  
Cilj „regionalne konkuren čnosti in zaposlovanja“ je sestav ljen iz treh vrst tematskih podro čij: 
inovativnost in ekonomija znanja, k teži k izbo ljšanju kakovosti region alnih gospodarstev, 
varstvo okolja in prepre čevanje tveganja, ki zag otavljata trajnost tega razvoja, ter dostopnost 
do transportnih storitev in informacijskih in komunikacijskih tehnologij (ICT), katere namen 
je zmanjšanje regionalne izolir anosti od prometnega in digita lnega omrežja, kar je predpogoj 
za privlačnost regije. 
Posebni cilj je namenjen teritorial nemu sodelovanju, ki ga sestavljajo čezmejni in 
transnacionalni elementi, temelje či na vrsti ukrepov, povezani h z dogovori v Lizboni in 
Göteborgu. Medregionalna dimenzija je izme noma del skupnega vodenja programov v okviru 
prejšnjih dveh ciljev. To temelji na pristopu od spodaj navzgor, kar zagotavlja sodelovanje vseh udeležencev in uspeh izvedeni h ukrepov. Ta cilj bo še vedno omogo čal podporo razvoju 
omrežja izmenjav, analiz in študij med regijami in lokalnimi oblastmi. Pravila na črtovanja in 
upravljanja so poenostavljena in razjasnjena. 
Poleg tega ESRR posve ča posebno pozornost teritorialni m posebnostim, zlasti v skladu s 
členom 299(2) Pogodbe ES. Glede na to uredba v fazi na črtovanja programa dopuš ča, 
spreminjanje vsebine glede na dolo čeno situacijo v mestih in na podeželju ter na obmo čjih z 
naravnimi ovirami. Hkrati je dovoljeno financir anje stroškov, ki nastajajo dodatno zaradi 
obrobnega položaja najbolj oddaljenih regij. 
 
SL 3   SL 2004/0167 (COD) 
Predlog  
UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
o Evropskem skladu za regionalni razvoj 
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE SKUPNOSTI STA – 
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega odstavka člena 162 
ter drugega odstavka člena 299(2) Pogodbe, 
ob upoštevanju predloga Komisije1, 
ob upoštevanju mnenja evropskega  Ekonomsko-socialnega odbora2, 
ob upoštevanju mnenja Odbora regij3, 
v skladu s postopkom, dolo čenim v členu 251 Pogodbe, 
ob upoštevanju naslednjega: (1) Člen 160 Pogodbe dolo ča, da je Evropski sklad za re gionalni razvoj (ESRR)namenjen 
odpravi glavnih regionalnih neskladij v S kupnosti. ESRR tako prispeva k zmanjšanju 
vrzeli med stopnjami razvoja razli čnih regij in zmanjšanju obsega zaostajanja regij in 
otokov, vklju čno s podeželskimi obmo čji z omejenimi možnostmi. 
(2) Določbe skupne strukturnim skladom in Kohezijskemu skladu so dolo čene v Uredbi 
(ES) št. (…)
4 o splošnih dolo čbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, 
Evropskem socialnem skladu in Kohezijske m skladu. Glede vrste aktivnosti, ki se 
lahko financirajo iz ES RR v okviru ciljev, dolo čenih v navedeni uredbi, je treba 
določiti posebne dolo čbe. 
(3) ESRR mora zagotoviti pomo č v okviru splošne strategije za kohezijsko politiko, kar 
zagotavlja ve čjo koncentracijo pomo či na prednostne naloge  Skupnosti, zlasti zunaj 
manj razvitih regij. 
(4) Uredba (ES) št. (…) dolo ča, da se upravi čenost izdatkov do financiranja dolo či na 
nacionalni ravni, z dolo čenimi izjemami, za katere je potrebno dolo čiti posebne 
določbe. Zato je treba dolo čiti izjeme, ki se nanašajo na ESRR. 
                                                 
1 UL C […], […], str. […]. 
2 UL C […], […], str. […]. 
3 UL C […], […], str. […]. 
4 UL L […], […], str. […]. 
 
SL 4   SL (5) Pogoj za smotrno in u činkovito izvajanje ukrepov, ki jih podpira ESRR, je dobro 
vodenje in partnerstvo med vsemi pome mbnimi teritorialnimi in socialno-
ekonomskimi udeleženci ter zlasti regionalnimi in lokalnimi oblastmi. 
(6) Na podlagi izkušenj in prednosti pobude Skupnosti Urban, dolo čene v členu 20(1)(b) 
Uredbe sveta (ES) št. 1260/1999 z dne  21. junija 1999 o splošnih dolo čbah o 
Strukturnih skladih5, je potrebno urbano dimenzijo okrepiti s celostnim vklju čevanjem 
ukrepov na tem podro čju v operativne programe, ki jih sofinancira ESRR. 
(7) Posebno pozornost je potrebno nameniti zagotavljanju povezljivosti in doslednosti 
med podporo, ki jo dodeli ESRR in tisto, ki jo dodeli Evropski kmetijski sklad za 
razvoj podeželja v skladu z Uredbo (ES) št. (…)6 in Evropski sk lad za ribištvo v 
skladu z Uredbo (ES) št. (…)7. Programi, ki jih financira ESRR morajo tako podpirati 
diverzifikacijo podeželskega  gospodarstva in podro čij, odvisnih od ribištva, stran od 
tradicionalnih dejavnosti. 
(8) Pomembno je zagotoviti, da ukrep, ki ga v korist malih in srednj ih podjetij, podpira 
ESRR, upošteva izvajanje Evropske listine o ma lih in srednje velikih podjetjih, ki jo je 
sprejel Evropski svet v Santa Maria de Feira.  
(9) Posebno pozornost je treba posvetiti najbolj obrobnim regijam, in sicer z razširitvijo 
področja ESRR na financiranje pomo či za tekoče poslovanje povezano z nadomestili 
za dodatne stroške v dolo čenih sektorjih. Takšno ods topanje zahteva uporabo člena 
299(2) Pogodbe kot pravne podlage.  
(10) ESRR mora obravnavati probleme dostopnosti in oddaljenosti od velikih trgov, ki se 
srečujejo obmo čji z zelo nizko gostoto popul acije, kot je to dolo čeno v Protokolu št.6 
k Aktu o pristopu Avstrije, Finske in Šv edske. ESRR mora tudi obravnavati posebne 
težave, s katerimi se sre čujejo dolo čeni otoki, gorska obmo čja in redko poseljena 
območja, katerih geografski položaj zavira njihov razvoj. 
(11) ESRR mora zagotovi sinergijo s pomo čjo iz Evropskega socialnega sklada in 
Kohezijskega sklada. Prav tako mora za gotoviti povezljivost in skladnost z ostalimi 
politikami Skupnosti. 
(12) Potrebno je dolo čiti posebne dolo čbe glede na črtovanja programov, upravljanja, 
spremljanja in nadzora operativnih programov v okviru cilja „evropskega 
teritorialnega sodelovanja“. 
(13) Treba je podpirati u činkovito čezmejno in transnacionalno s odelovanje z državami, ki 
mejijo na Skupnost, kjer je to potrebno za zagotovitev u činkovite podpore pri razvoju 
regijam držav članic, ki mejijo na tretje države. Skladno s tem, je primerno izjemoma 
odobriti financiranje pomo či ESRR projektom v tretjih državah, če le-to prinaša koristi 
regijam Skupnosti. 
                                                 
5 UL L 161, 26.6.1999, str. 1. Uredba nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003. 
6 UL L […], […], str. […]. 
7 UL L […], […], str. […]. 
 
SL 5   SL (14) Uredbo je treba (ES) št. 1783/1999 Evropskega  parlamenta in Sveta z dne 12. julija 
1999 o Evropskem skladu za regionalni razvoj8 razveljaviti – 
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: 
POGLAVJE I  
SPLOŠNE DOLO ČBE 
Člen 1 
Vsebina 
Ta uredba dolo ča naloge Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR), podro čja uporabe 
njegove pomo či glede na „zbliževanje“, „regionalno konkuren čnost in zaposlovanje“ in 
„evropsko teritorialno sodel ovanje“ kot je to dolo čeno v členu 3 Uredbe (ES) št. (…) o 
splošnih dolo čbah o Evropskem skladu za regionalni r azvoj, Evropskem socialnem skladu in 
Kohezijskem skladu in vrst e izdatkov, ki so upravi čeni do pomo či. 
Določa posebne dolo čbe glede obravnave mest in podeželja, podro čij odvisnih od ribištva, 
najbolj obrobnih regij in podro čij z naravnimi ovirami. 
Prav tako dolo ča posebne dolo čbe glede cilja „evrops kega teritorialnega sodelovanja“, zlasti v 
z vidika na črtovanja programov, izvajanja, upravlja nja in spremljanja ter nadzora. 
Člen 2 
Namen 
ESRR prispeva k financiranju pomo či za okrepitev gospodarske, so cialne in teritorialne 
kohezije z zmanjšanjem neskladij med regijami in s podpiranjem strukturnega razvoja in 
prilagajanja gospodarstva, vklju čno s preobrazbo nazadujo čih industrijskih regij. 
Pri tem ESRR upošteva prednostne naloge Skupnosti, zlasti potre be po izboljšanju 
konkuren čnosti in inovativnosti, ustvarjanju trajni h delovnih mest in po spodbujanju okolju 
prijazne rasti. 
Člen 3 
Področje uporabe pomo či 
1. ESRR usmeri pomo č na omejeno število tematski h prednostnih nalog. Oblika in 
vrsta ukrepov, ki bodo financirani v okvi ru vsake prednostne naloge odražata 
različne značilnosti „konvergen čnih“ ciljev, ciljev „regionalne konkuren čnosti in 
                                                 
8 UL L 213, 13.8.1999, str. 1. 
 
SL 6   SL zaposlovanja“ in ciljev „evropskega te ritorialnega sodelovanja“ v skladu s členi 4, 5 
in 6 te uredbe. 
2. ESRR prispeva k financiranju: 
a) proizvodnih naložb;  b) infrastrukture; c) ostalih razvojnih pobud, vklju čno s storitvami za podjetja, ustvarjanje in razvoj 
finančnih instrumentov, kot so skladi tveganega kapitala, posojilni in jamstveni 
skladi ter skladi za lokalni razvoj, subve ncionirane obresti, storitve na lokalni 
ravni ter izmenjava izkušenj med re gijami, mesti ter pomembnejšimi 
socialnimi, ekonomskimi in okoljskimi udeleženci; 
d) strokovne pomo či, kot je to navedeno v členih 43 in 44 Uredbe (ES) št. (…). 
Člen 4 
Konvergenca 
V okviru cilja „konvergence“, ESRR usmerja svojo pomo č v podporo trajnostnemu, 
celostnemu regionalnemu in loka lnemu gospodarskemu razvoju, z aktiviranjem in okrepitvijo 
lastnih zmogljivosti, s programi, katerih namen je posodobitev in diverzifikacija regionalnih 
ekonomskih struktur, zlasti na naslednjih podro čjih: 
1) Raziskave in tehnološki razvoj (R &TR), inovativnost in  podjetništvo, vklju čno s 
krepitvijo zmogljivosti na podro čju regionalnih raziskav in tehnološkega razvoja, 
pomoč R&TR v malih in srednjih  podjetjih (MSP) in prenos u tehnologije, izboljšanje 
povezav med MSP-ji in visokošolskimi zavodi  ter raziskovalnimi in tehnološkimi 
centri, razvoj poslovnih omrežij in zdru ženj, podpora za zagotavljanje poslovnih in 
tehnoloških storitev skupinam MSP, pos peševanje podjetništva in podpora 
inovativnosti za MSP s pomo čjo novih finan čnih instrumentov; 
2) Informacijska družba, vklju čno z razvojem lokalnih vsebi n, storitev in uporabniških 
programov, izboljšanje dostopa do on-line ja vnih storitev in razvoja le-teh, pomo č in 
storitve MSP za sprejem in u činkovito uporabo informac ijskih in komunikacijskih 
tehnologij (ICT); 
3) Okolje, vklju čno z naložbami povezanimi z ravnanjem z odpadki, oskrbo z vodo, 
ravnanje s komunalnimi odpadnimi vodami in kakovostjo zraka, celovito preprečevanje in nadzor onesnaževanja, obnavljanje onesnaženih rastiš č in zemljiš č, 
spodbujanje biotske raznovrstnosti in varstvo narave, pomo č SMP pri spodbujanju 
trajnih na činov proizvodnje z vzpostavljanjem go spodarnih sistemov za upravljanje z 
okoljem ter s sprejetjem in uporabo tehnologij za prepre čevanje onesnaženja; 
4) Prepre čevanje tveganj, vklju čno z razvojem in izvajanjem na črtov za prepre čevanje 
in spopadanje z naravnimi in tehnološkimi tveganji; 
 
SL 7   SL 5) Turizem, vklju čno s spodbujanjem naravnega in  kulturnega premoženja kot 
priložnosti za trajni razvoj turizma, varstvo in izboljšanje kulturne dediš čine v 
podporo gospodarskemu razvoju, pomo č pri izboljšanju ponudbe turisti čnih storitev 
z novimi storitvami z dodano vrednostjo; 
6) naložbe v transport, vklju čno z vseevropskim omrežjem in celovitimi strategijami na 
ravni mest za čist mestni promet, ki prispevajo k izboljšanju dostopa do storitev za 
prevoz potnikov in blaga ter k izboljšanju  kakovosti teh storitev, k doseganju bolj 
uravnotežene strukture transportnih zv rsti, spodbujanju kombiniranih sistemov 
transporta in zmanjšan ju vplivov na okolje; 
7) energija, vklju čno z vseevropskim omrežjem, ki prispeva k izboljšanju varnosti 
oskrbe, dopolnitvi notranjega trga in k vklju čevanju okoljskih vidikov, izboljšanju 
energetske u činkovitosti in razvoju o bnovljivih virov energije; 
8) naložbe v izobraževanje, ki prispevajo k pove čanju privla čnosti in kakovosti 
življenja v regiji; 
9) zdravstvo, vklju čno z naložbami za razvoj in izbol jšanje zdravstvene oskrbe, ki 
prispevajo k regionalnemu razvoju in kakovosti življenja v regijah; 
10) neposredna pomo č za naložbe v MSP, ki prispevajo k ustvarjanju in ohranjanju 
delovnih mest. 
Člen 5 
Regionalna konkuren čnost in zaposlovanje 
V skladu s ciljem „Regionalne konkuren čnosti in zaposlovanja“, ESRR usmerja svojo pomo č, 
v okviru strategij za trajnostni regionalni  razvoj, v naslednje prednostne naloge: 
1) inovacije in ekonomija znanja, s podporo pri oblikovanju in izvajanju strategij za 
regionalno inovativnos t, ki vodi do u činkovitih regionalnih sistemov inovacij in 
izrecno:  
a) pove čanje zmogljivosti na podro čju regionalnih R&TR in  inovacij, neposredno 
povezanih s cilji regionalnega gospoda rskega razvoja, s podporo centrov za 
industrijsko ali specifi čno-tehnološko usposabljanje, s spodbujanjem prenosa 
tehnologij in z razvojem tehnološke ga napovedovanja ter mednarodnih 
primerjalnih analiz politik za spo dbujanje inovativnosti in s podpiranjem 
sodelovanja in skupnih R&TR ter inovativnih politik med podjetji; 
b) spodbujanje inovativnosti v MSP s spodbujanjem omrežij sodelovanja med 
visokošolskimi zavodi in podjetji, s podpi ranjem poslovnih omrežij in združenj 
MSP in z olajšanjem dostopa MSP do naprednih poslovnih podpornih storitev, 
s spodbujanjem vklju čevanja bolj čistih in inovativnih tehnologij v MSP; 
c) spodbujanje podjetništva z omogo čanjem lažje gospodarne izrabe novih idej in 
s pospeševanjem ustvarjanja novih podjet ij s strani visokoš olskih zavodov in 
obstoječih podjetij; 
 
SL 8   SL d) ustvarjanje novih finan čnih instrumentov in možnosti za podjetniška 
svetovanja, ki vodijo k oblikovanju in širitvi u čečih se organizacij. 
2) varstvo okolja in prepre čevanje tveganj in izrecno: 
a) spodbujanje naložb za obnovitev onesnaženih rastiš č in zemljiš č, spodbujanje 
razvoja infrastrukture povezane z biotsko raznovrstnostjo in Naturo 2000, kar prispeva k trajnostnemu gospodarskemu r azvoju in diverzifikaciji podeželja; 
b) spodbujanje energetske u činkovitosti in proizvodnje obnovljivih virov energije; 
c) spodbujanje čistega mestnega javnega prometa; 
d) razvoj na črtov in ukrepov za prepre čevanje in uspešno spopadanje z naravnimi 
in tehnološkimi tveganji. 
3) dostop, zunaj glavnih mestnih središ č, do transportnih in telekomunikacijskih storitev 
splošnega gospodarskega pomena in izrecno: 
a) okrepitev sekundarnih omrežij z izboljšanjem povezav do vseevropskih 
transportnih omrežij, do re gionalnih železniških vozliš č, letališč in pristaniš č 
ali do ploš čadi za kombinirane vrste transportov, z zagotavljanjem izvoznih 
povezav do glavnih železniških prog in s spodbujanjem regionalnih in lokalnih 
celinskih plovnih poti; 
b) spodbujanje dostopa do u činkovite uporabe informacijskih in komunikacijskih 
tehnologij v MSP, s podpiranjem dostopa do  omrežij, oblikovan ja javnih mest 
za dostop do interneta, opreme in raz voja storitev ter uporabniških programov. 
Člen 6 
Evropsko teritorialno sodelovanje 
V skladu s ciljem „Evropskega terito rialnega sodelovanja“ ESRR svojo pomo č usmerja v: 
1) razvoj čezmejnih gospodarskih in socialnih ak tivnosti s skupnimi strategijami za 
trajnostni teritorialni razvoj in zlasti: 
a) s spodbujanjem podjetništva in zlasti razvoja MSP, turizma, kulture in 
čezmejne trgovine;  
b) s spodbujanjem varstva in s kupnega okoljskega upravljanja; 
c) z zmanjšanjem izolacije z izbo ljšanim dostopom do transportnih, 
informacijskih in komunikacijskih omrežij in storitev ter čezmejnih sistemov 
za ravnanje z vodami, odpadki in energijo, in 
d) z razvojem sodelovanja, zmogljivosti  in skupne uporabe infrastruktur, zlasti v 
sektorjih kot so zdravstvo, kultura in izobraževanje. 
 
SL 9   SL Hkrati lahko ESRR prispeva k spodbujanju integracije čezmejnih trgov delovne sile, 
lokalnih pobud za zaposlovanje, enakih mo žnosti, usposabljanja in socialne 
vključenosti ter skupni rabi in koriš čenju človeških virov in opreme za R&TR. 
2) vzpostavljanje in razvoj tran snacionalnega sodelovanja, vklju čno z dvostranskim 
sodelovanjem med pomorskimi regijami, s financiranjem omrežij ter ukrepov, ki 
vodijo v integrirani te ritorialni razvoj v okviru na slednjih prednostnih nalog: 
a) gospodarjenje z vodami, z jasno tr ansnacionalno razsežnostjo, vklju čno z 
zaščito in upravljanjem s pore čji, obalnimi obmo čji, morskimi viri, storitvami 
za rabo vode in mokriš či; 
b) izboljšanje dostopnosti, vklju čno z naložbami v čezmejna podro čja 
vseevropskega omrežja, izboljšanim lokalnim in regionalnim dostopom do 
nacionalnih in transnacionalnih omrežij in platform, izboljšano interoperabilnostjo naciona lnih in regionalnih si stemov in s spodbujanjem 
naprednih komunikacijskih in  informacijskih tehnologij; 
c) prepre čevanje tveganja, vklju čno s spodbujanjem pomorske varnosti in zaš čite 
pred poplavami, onesnaževanjem pristaniš č in celinskih voda, prepre čevanje in 
zaščita pred erozijo, potresi in plaz ovi. Programi lahko vsebujejo dobavo 
opreme in razvoj infrastruktur e, oblikovanje in izvajanje na črtov za 
transnacionalno pomo č, skupnih kartografskih sist emov tveganj in razvoj 
skupnih instrumentov za raziskave, prepre čevanje, spremljanje in nadzor 
naravnih in tehnoloških tveganj. 
d) ustvarjanje znanstvenih in tehnoloških omrežij v povezavi z vprašanji, ki se 
nanašajo na uravnovešen razvoj transnacionalnih podro čij, vključno z 
vzpostavljanjem omrežij med visokošolskimi zavodi in povezav za dostop do znanstvenih dognanj in tehnološkeg a prenosa opreme za R&TR in 
mednarodnimi centri znanstvene odli čnosti R&TR, razvojem transnacionalnih 
konzorcijev za izmenjavo R&TR virov, tesnega medinstitucionalnega sodelovanja na podro čju prenosa tehnologij in ra zvojem skupnih instrumentov 
za finančni inženiring, usmerjenih v podpiranje R&TR in MSP. 
3) okrepitev u činkovitosti regionalne politike s s podbujanjem povezovanja v mreže in 
izmenjavo izkušenj med regionalnimi in lokalnimi oblastmi, z osredoto čanjem na 
teme, navedene v členih 5(1) in (2) in členu 8. vklju čno s programi za mrežno 
sodelovanje, ki pokrivajo celotno Skupnost in ukrepe, vklju čno z raziskavami, 
zbiranjem informacij in opazovanjem te r analizo trendov razvoja v Skupnosti. 
Člen 7  
Pravila o upravi čenosti izdatka 
Naslednji izdatki niso upravi čeni do prispevkov ESRR: 
a) DDV;  b) obresti za dolgove; 
 
SL 10   SL c) nakup zemljiš č v znesku, ki presega 10 % celotnih upravi čenih izdatkov, nastalih v 
okviru obravnavanega projekta; 
d) nakup stanovanj; e) razgradnja jedrskih elektrarn. 
POGLAVJE II  
POSEBNE DOLO ČBE O OBRAVNAVANJU POSEBNIH 
TERITORIALNIH ZNA ČILNOSTI 
Člen 8 
Mestna dimenzija 
1. V primeru obnove mest s pomo čjo ukrepov, kot je to navedeno v členih 25(4)a) in 
36(4)b) Uredbe (ES) št. (…). ESRR podpira  razvoj participat ivnih, integriranih 
strategij za reševanje velikega štev ila gospodarskih, okoljskih in socialnih 
problemov, ki vplivajo na st rnjenost mestnih naselij. 
To lahko združuje obnovo naravnega okolja, obnovo starih, opuš čenih industrijskih 
območij, ohranitev in razvoj zgodovinske in kulturne dediš čine z ukrepi, ki 
spodbujajo podjetništvo, lokaln o zaposlovanje in razvoj  skupnosti, kot tudi 
zagotavljanje storitev pr ebivalstvu, upoštevajo č spreminjanje demografskih struktur. 
2. Z odstopanjem od člena 33(2) Uredbe (ES) št. (… ), naj se ESRR podpora ukrepom iz 
cilja „regionalne konkuren čnosti in zaposlovanja“, ki spadajo v okvir Uredbe (ES) št. 
(…) o Evropskem socialnem skladu, pove ča za 10 % obravnavane prednostne 
naloge. 
Člen 9 
Podeželska obmo čja in obmo čja, odvisna od ribištva 
Države članice in regije zagotovijo povezljivost in skladnost med ukrepi, ki jih sofinancira 
Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) v skladu z Uredbo (ES) št. (…) in 
ukrepi, ki jih sofinancira Evropski sklad za ri bištvo (ESR) v skladu z Uredbo (ES) št. (…) na 
eni strani ter na drugi strani pr ogrami, ki jih sofinancira ESRR.  
Intervencije ESRR na podeželskih obmo čjih in obmo čjih, ki so odvisna od ribištva, so 
usmerjene na ekonomsko dive rzifikacijo takšnih podro čij, vključno z:: 
1) infrastrukturo za izboljšanje dostopnosti; 2) pospeševanjem širitve telekomunikacijskih omrežij in storitev na podeželska 
območja; 
 
SL 11   SL 3) razvoj novih gospodarskih dejavnosti zunaj poljedelskih in ribiških sektorjev; 
4) okrepitev povezav med mesti in podeželjem; 5) razvoj turizma in drugih mo žnosti, ki jih ponuja podeželje. 
Države članice in regije zagotovijo povezljivost in  skladnost ukrepov, ki jih sofinancira 
EKSRP in ukrepov, ki jih sofinancira ESR na eni strani, ter na drugi strani ukrepov, ki jih 
sofinancira ESRR. V ta namen države članice za ukrepe iz to čk 1), 3), in 5), ob pripravi 
operativnih programov, dolo čijo jasne razmejitvene kriterije za ukrepe, ki jih bo na eni strani 
podpiral ESRR na podlagi tega člena in na drugi strani EKSRP na podlagi člena 49(1), a), b) 
in i) Uredbe (ES) št. (…), za podeželska obmo čja ali ESR na podlagi člena (…) Uredbe (ES) 
za območja, odvisna od ribištva. 
Člen 10 
Območja z naravnimi ovirami 
Regionalni programi, ki jih sofina ncira ESRR, in ki zajemajo obmo čja z naravnimi ovirami, 
kot je navedeno v členu 52(1) b) Uredbe (ES) št. (…) so zlasti pozorni na obravnavo posebnih 
težav, s katerimi se sre čujejo navedena obmo čja. 
Brez poseganja v člena 3 in 4 ESRR zlasti prispeva k fi nanciranju naložb, katerih namen je 
izboljšanje dostopnosti, spodbujanje in raz voj gospodarskih dejavnosti povezanih s kulturno 
dediščino, pospeševanje trajnostne rabe nara vnih virov in spodbujanje turizma. 
Člen 11 
Najbolj obrobne regije 
V skladu z dodatnim dodeljevanjem sredstev, navedenim v členu 16(1)d) Uredbe (ES) št. (…) 
in z odstopanjem od člena 3(2) te uredbe, ESRR pomaga pri financiranju operativne pomo či v 
najbolj obrobnih regijah z namenom izra vnati dodatne stroške, nastale na obmo čjih, ki jih 
pokriva člen 4 in na naslednjih dodatnih obmo čjih, z izjemo proizvodov, ki so uvrš čeni v 
okvir Priloge I k Pogodbi: 
a) podpora pri storitvah prevoza blaga in za četna pomo č pri transportnih storitvah;  
b) podpora povezana z omejitvami pri skladiš čenju, prekomernim obsegom in 
vzdrževanjem proizvodnih orodij in pomanjkanjem človeškega kapitala na lokalnem 
trgu delovne sile. 
 
SL 12   SL POGLAVJE III 
POSEBNE DOLO ČBE GLEDE CILJA “EVROPSKEGA 
TERITORIALNEGA SODELOVANJA”  
ODDELEK 1 
OPERATIVNI PROGRAMI  
Člen 12 
Vsebina 
Vsak operativni program v okviru cilja „Evrops kega teritorialnega sodelovanja“ vsebuje 
naslednje informacije: 
1) analizo položaja obmo čja sodelovanja v smislu njegov ih prednosti in slabosti ter 
strategijo, sprejeto za reševanje položaja; 
2) utemeljitev prednostnih nalog, izbranih ob upoštevanju strateških smernic Skupnosti 
in iz tega izhajajo če prednostne naloge za operativni program, kot tudi pri čakovan 
vpliv glede na predhodno vre dnotenje, kot je navedeno v členu 46 Uredbe (ES) št. 
(…);  
3) informacije o prednostnih nalogah skupaj z njihovimi dolo čenimi cilji. Ti cilji se 
ovrednotijo z uporabo omejenega števila kazaln ikov za izvajanje, rezultate in vpliv. 
Kazalniki omogo čajo merjenje napredka in u činkovitosti ciljev pri izvajanju 
prednostnih nalog; 
4) raz členitev podro čij pomoči po kategorijah v skladu s podrobnimi navodili za 
izvajanje Uredbe (ES) št. (…);  
5) enotni finan čni plan, brez členitve po državah članicah, ki vsebuje dve tabeli:  
a) tabela, ki za  vsako leto raz členjuje, v skladu s členi 50 in 53 Uredbe (ES) št. 
(…), znesek vseh dodeljenih finan čnih sredstev ESRR. Ves letni prispevek 
ESRR je usklajen z ustreznim finan čnim načrtom; 
b) tabela, v kateri je za celotno obdobje programa in za vsako prednostno nalogo 
določen znesek vseh dodeljenih finan čnih sredstev Skupnosti in podobnega 
nacionalnega javnega sklada, ter stopnja prispevka ESRR; 
6) izvedbene dolo čbe za operativni program: 
a) dolo čitev vseh organizacij,  kot je predvideno v členu 14, s strani držav članic; 
b) opis sistemov spremljanja in vrednotenj a kot tudi sestava nadzornega odbora; 
c) opredelitev postopkov za aktiv iranje in kroženje finan čnih tokov za 
zagotovitev njihove preglednosti; 
 
SL 13   SL d) dolo čbe za zagotovitev obveš čanja javnosti o operativnem programu; 
e) opis postopkov za izmenjavo ra čunalniških podatkov, o katerih sta se 
dogovorili Komisija in država članica, da bi tako izpolnili zahteve glede 
plačila, spremljanja in vrednotenja, dolo čene v Uredbi (ES) No (…); 
7) okvirni seznam ve čjih projektov v smislu člena 38 Uredbe (ES) št . (…), za katere se 
načrtuje, da bodo predloženi v obdobju na črtovanja programa. 
ODDELEK 2 
UPRAVIČENOST  
Člen 13 
Pravila glede upravi čenosti izdatkov  
Ne glede na člen 55 Uredbe (ES) št. (…), lahko Komisija na zahtevo držav članic predlaga 
pravila o upravi čenosti za dolo čene kategorije stroškov s katerimi se nadomestijo nacionalna 
pravila. Ta pravila Skupnosti o upravi čenosti izdatkov se sprejmejo z uredbo Komisije v 
skladu z dolo čbami iz člena 104(3) Uredbe (ES) št. (…). 
ODDELEK 3 
UPRAVLJANJE , SPREMLJANJE IN NADZOR  
Člen 14 
Določitev organov 
1. Države članice, ki sodelujejo v operativnem programu, dolo čijo enotni organ 
upravljanja, enotni organ za potrjevanje in en otni revizijski organ, ki se nahajajo v 
državi članici organa upravljanja. Or gan za potrjevanje prejme pla čila Komisije in, 
praviloma, pla čilo posreduje glavnemu upravi čencu.  
Države članice dolo čijo skupni tehni čni sekretariat, ki se nahaja v okviru organa 
upravljanja. Le-ta pomaga organu upravljanja  in nadzornemu organu pri izvajanju 
nalog, ki so jima dodeljene. 
2. Revizijskemu organu za ope rativni program pri oprav ljanju dolžnosti, dolo čenih v 
členu 61 Uredbe (ES) št. (…) pomaga skupi na revizorjev. To skupino ustanovijo 
države članice, ki sodelujejo v opera tivnem programu. Vanjo je vklju čen s strani 
države članice imenovan predstavnik revi zijskega organa vsake države članice, ki 
sodeluje v operativnem programu. Vsaka skupi na revizorjev se ustanovi najkasneje v 
roku treh mesecev od odlo čbe, ki odobri operativni pr ogram. Vsaka skupina sestavi 
svoja lastna pravila postopka. Predseduj e pa ji revizijski organ operativnega 
programa. 
 
SL 14   SL Končno poročilo revizijskega organa za ope rativni program, kot je dolo čeno v členu 
70 Uredbe (EC) št. (…) odobri skupina revizorjev. 
3. Vsaka država članica, ki sodeluje v operativnem programu, dolo či predstavnike, ki 
bodo sodelovali v nadzornem odboru, ki ga dolo ča člen 64 Uredbe (ES) št. (…). 
Člen 15 
Naloge organa upravljanja  
Organ upravljanja opravlja dolžnosti, dolo čene v členu 59 Uredbe (EC) št. (…), z izjemo 
tistih, ki zadevajo pravilnost delovanja in izdatkov v povezavi z nacionalnimi pravili in pravili Skupnosti. V zvezi s tem so njegove pristojnos ti omejene na preverjanje, ali je izdatke 
vsakega upravi čenca, ki sodeluje v projek tu, potrdil odobreni revizor. 
Člen 16 
Sistem nadzora 
Za odobritev izdatkov, dolo čenih v členu 21, vsaka država članica oblikuje sistem revidiranja, 
ki omogo ča preverjanje dobave sofinanciranih pr oizvodov in storitev, pravilnost izdatkov 
prijavljenih za projekte ali dele projektov, ki se izva jajo na ozemlju te države članice, ter 
skladnost takšnih izdatkov in z njimi povezanih projektov, ali delov teh projektov, s pravili Skupnosti in nacionalnimi pravil i. Kjer se lahko preverjanj e dobave sofinanciranih 
proizvodov in storitev izvaja v zvezi s celotnim projektom, mo ra takšno preverjanje izvesti 
revizor glavnega upravi čenca ali organ upravljanja. 
Vsaka država članica zagotovi možnost potrditev izda tkov s strani odobrenih organov v roku 
dveh mesecev. 
Člen 17 
Finančno poslovanje 
1. Prispevek ESRR se izpla ča na enotni ra čun brez nacionalnih podra čunov. 
2. Brez poseganja v odgovornost držav članic za odkrivanje in odpravljanje 
nepravilnosti in za vra čilo neupravi čeno plačanih zneskov, organ potrjevanja od 
glavnega upravi čenca izterja vsak znesek, pla čan kot posledica nepravilnosti. 
Upravičenci vrnejo napa čno izplačane zneske glavnemu upravi čencu v skladu z 
njihovimi medsebojnimi sporazumi.  
Če glavnemu upravi čencu ne uspe zagotoviti vra čil upravičencev, organu potrjevanja 
napačno izplačan znesek povrnejo države članice, na katerih ozemlju se nahaja 
upravičenec.  
 
SL 15   SL Člen 18 
Evropsko združevanje čezmejnega sodelovanja 
Države članice, ki sodelujejo v operativnem programu v okviru cilja „Evropskega 
teritorialnega sodelovanja“ lahko za sode lovanje uporabijo pravni instrument, dolo čen v 
Uredbi (ES) št. (…) za uprav ljanje operativnih organov, tako da nanj prenesejo odgovornosti 
organa upravljanja in skupnega tehni čnega sekretariata. V skladu s tem vsaka država članica 
nadaljuje s prevzemanjem finan čne odgovornosti. 
ODDELEK 4 
PROJEKTI  
Člen 19 
Izbira projektov  
1. Projekti, izbrani za operativne pr ograme, katerih namen je razvoj čezmejnih 
gospodarskih in socialnih akti vnosti, kakor je navedeno v členu 6(1), in za operativne 
programe, katerih namen je vzpostavljanje in  razvoj transnaciona lnega sodelovanja, 
kakor je navedeno v členu 6(2), vklju čujejo upravi čence iz vsaj dveh držav članic, ki 
sodelujejo na vsaj dva izmed naslednjih na činov za vsak projekt: skupni razvoj, 
skupno izvajanje, skupno osebje in skupno financiranje. 
Vendar pa se lahko projekti, izbrani za ope rativni program, namenjeni vzpostavljanju 
in razvoju transancionalnega sodelovanja, izvajajo v eni sami državi članici, pod 
pogojem, da so jih predložile organizac ije, ki pripadajo vsaj dvema državama 
članicama. 
2. Projekti, izbrani za operativne programe, ki vklju čujejo omrežja sodelovanja in 
izmenjavo izkušenj, kakor je navedeno v členu 6(3), vklju čujejo vsaj tri upravi čence 
iz vsaj treh regij vsaj dveh držav članic, ki sodelujejo na naslednje na čine za vsak 
projekt:: skupni razvoj, skupno izvajanje,  skupno osebje in skupno financiranje. 
3. Poleg nalog iz člena 64 Uredbe (ES) št. (…), je  nadzorni odbor odgovoren za izbiro 
projektov. 
Člen 20 
Odgovornost glavnega partnerja  
1. Za vsak projekt se dolo či glavni upravi čenec. Glavni upravi čenec prevzame 
naslednje naloge: 
a) dolo ča ureditev njegovih odnosov do upravi čencev, ki sodelujejo v projektu s 
sporazumom, ki med drugim vsebuje dolo čbe, ki zagotavljajo pravilno 
 
SL 16   SL finančno poslovanje s sredstvi, dodeljenimi projektu, vklju čno z dogovorom o 
vračilu neupravi čeno plačanih zneskov. 
b) odgovoren je za izvajanj e celotnega projekta; 
c) zagotavlja, da so bili izdatk i, ki so jih prijavili upravi čenci, ki sodelujejo v 
projektu, namenjeni izvajanju projekta in  se ujemajo z aktivnostmi, o katerih so 
se dogovorili upravi čenci, ki sodelujejo v projektu; 
d) preverja, ali so izdatke,  ki so jih prijavili upravi čenci, ki sodelujejo v projektu, 
potrdili odobreni revizorji iz člena 14(2); 
e) odgovarja za prenos prispevka ESRR upravi čencem, ki sodelujejo v projektu. 
2. Organ upravljanja dolo či postopke izvajanja za vsak  projekt v dogovoru z glavnim 
upravičencem.  
Člen 21 
Potrjevanje izdatkov  
Zakonitost in pravilnost izdatkov, ki jih je prijavil vsak upravi čenec, ki sodeluje v projektu, 
potrdi odobreni revizor iz člena 14(2). Vsak upravi čenec, ki sodeluje v projektu, prevzame 
odgovornost za kakršnokoli nepravilnost  glede prijavljenih izdatkov. 
Člen 22 
Posebni pogoji, ki urej ajo lokacijo projekta 
1. V okviru čezmejnega sodelovanja se lahko v ustrezno utemeljenih primerih do 20 % 
proračunskih sredstev, namenjenih operativ nim programom, dodeli projektom na 
območjih na ravni NUTS III, ki mejijo na obmo čja iz člena 7(1) Uredbe (ES) št. (…). 
2. V okviru transnacionalnega sodelovanja se lahko v ustrezno utemeljenih premerih do 
20 % prora čunskih sredstev, namenjenih ustr eznemu operativnemu organu, dodeli 
projektom, ki vklju čujejo partnerje izven obmo čja. 
3. v okviru čezmejnega in transnacionalnega sodelovanja lahko ESRR financira 
izdatke, nastale pri izvajanju proj ektov ali delov projekta na obmo čju držav zunaj 
Evropske Skupnosti, do 10 % zneska nje govega prispevka operativnemu programu, 
če to pomeni korist za regije Skupnosti. 
Države članice zagotovijo zakonitost in  pravilnost teh izdatkov. 
 
SL 17   SL POGLAVJE IV  
KONČNE DOLO ČBE 
Člen 23 
Prehodne dolo čbe 
Ta uredba ne vpliva na nadaljnj e izvajanje, spreminjanje in na, delno ali v celoti, preklic 
ukrepov, ki jih je odobril Svet ali Komisija na  podlagi Uredbe (ES) št. 1783/99 o Evropskem 
skladu za regionalni razvoj , ki se uporablja do za četka veljavnosti te uredbe. 
Zahtevki, podani v okviru Uredbe (EGS) št. 1783/99 ostajajo v veljavi. 
Člen 24 
Razveljavitev 
Uredba (ES) št. 1783/99 se razveljavi z dnem (…). 
Sklicevanje na Uredbo (ES) št. 1783/99 se  štejejo kot sklicev anje na to uredbo. 
Člen25 
Klavzula o pregledu 
Evropski parlament in Svet na predlog Ko misije pregledata to uredbo do 31. decembra 2013. 
Člen 26 
Začetek veljavnosti 
Ta uredba za čne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije . 
Uporablja se od 1. januarja 2007. 
Ta uredba je v celoti zavezujo ča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. 
V Bruslju, […]. 
Za Evropski parlament Za Svet 
Predsednik Predsednik