[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 2.2.2005

SEK(2005) 141 končno

Priporočilo

MNENJE SVETA

v skladu s tretjim odstavkom člena 9 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnitvi konvergenčnega programa Danske, 2004–2010

(predložena s strani Komisije)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Uredba Sveta (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1] določa, da morajo nesodelujoče države članice, torej tiste, ki niso sprejele enotne valute, Svetu in Komisiji pred 1. marcem 1999 predložiti konvergenčne programe. V skladu s členom 9 te uredbe je moral Svet proučiti vse konvergenčne programe na podlagi ocen, ki sta jih pripravila Komisija in Odbor, ustanovljen na podlagi člena 114 Pogodbe (Ekonomsko-finančni odbor). Potem ko je proučil program, je Svet na podlagi priporočila Komisije in po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom podal mnenje. V skladu z Uredbo morajo države članice predložiti letne dopolnitve svojih konvergenčnih programov, ki jih lahko Svet prav tako prouči v skladu z istimi postopki.

Danska je svoj prvi konvergenčni program, ki je obravnaval obdobje 1998–2005, predložila 30. oktobra 1998, Svet pa ga je ocenil 1. decembra 1998. Dopolnitve programa so bile predložene vsako naslednje leto. Danska je zadnjo dopolnitev svojega konvergenčnega programa predložila 29. novembra 2004. Službe Komisije so izdelale tehnično oceno te dopolnitve programa ob upoštevanju rezultatov gospodarskih napovedi služb Komisije iz jeseni 2004 in ob upoštevanju kodeksa ravnanja[2], skupno dogovorjene metodologije za ocenjevanje potencialnih rezultatov in ciklično prilagojenih saldov, priporočil iz širših smernic ekonomskih politik za obdobje 2003–2005 ter načel, določenih v Sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 27. novembra 2002 o okrepitvi usklajevanja proračunskih politik[3], ki ga je potrdil Svet. Ocena je naslednja:

- Dopolnitev konvergenčnega programa Danske iz leta 2004 je vlada sprejela 29. novembra 2004 in jo isti dan predložila Komisiji. Dopolnitev je bila v vednost poslana danskemu parlamentu. Sedanja dopolnitev, ki obravnava obdobje do leta 2010, je šesta dopolnitev konvergenčnega programa, predloženega oktobra 1998. Dopolnitev programa v celoti ustreza zahtevam po podatkih iz „kodeksa ravnanja o vsebini in obliki programov za stabilnost in konvergenčnih programov“[4].

- Dopolnitev predvideva 2,2 % in 2,5 % rast BDP za leti 2004 in 2005 ob odskoku domačega povpraševanja, zlasti zasebne porabe, po upočasnitvi leta 2003. Za 2006 je predvidena rast BDP znatno nižja. Doslej se je trg dela izboljšal le zmerno, a se v naslednjih letih pričakuje njegova oživitev. Na splošno se na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov makroekonomski scenarij, na katerem temelji dopolnitev, zdi relativno previden in se večinoma sklada z oceno služb Komisije, vključno z napovedmi iz jeseni 2004. Vendar pa so predpostavke o rasti za leto 2006 in naslednja leta videti previdne in nekoliko pod ocenami služb Komisije za srednjeročno stopnjo potencialne rasti.

- Inflacija je na koncu leta 2003 upadla zaradi znižanja cen uvoza in elektrike ter letna inflacija je bila leta 2004 večinoma omejena. Proti koncu leta je inflacija nekoliko narasla, ker je znižanje trošarin za razne predmete na koncu leta 2003 izpadla iz letne primerjave, cene energije so se zvišale; leta 2004 je povprečna inflacija znašala 1,2 %. Hujših trenj, ki bi vplivala na tečaj krone, ni bilo. Odstopanja v tečaju glede na srednji obračunski tečaj so bila veliko manjša kot jih predvideva uradna stopnja in razlika v kratkoročnih obrestnih merah z euroobmočjem je bila še naprej nizka. To odseva veliko zaupanje v makroekonomski politični okvir na Danskem, ki še naprej zagotavlja donose dolgoročnih vladnih obveznic. V preteklem letu je bil donos danskih vladnih obveznic skladen s trendi večjih obvezniških trgov.

- Srednjeročni proračunski okvir na Danskem obsega cilj javnofinančnega presežka v višini 1,5–2,5 % BDP do leta 2010 in omejitev letne realne rasti javne porabe v višini 0,5 % od leta 2005 naprej; nadzor odhodkov je okrepljen s tako imenovano zamrznitvijo davkov. Tako za podsektor institucionalnih enot centralne ravni države kot za pokojninske sklade se pričakuje stabilen presežek v programskem obdobju. Proračun institucionalnih enot lokalne ravni države bo po predvidevanjih v ravnovesju, kakor zahteva zakonodaja. Dopolnitev programa predvideva presežke v višini 1,2 % BDP leta 2004, 2,0 % leta 2005 in 1,6 % leta 2006. Presežek dosega 2,0 % BDP leta 2010. Tako delež odhodkov kot delež prihodkov postopoma upadata skozi obravnavano obdobje. Če se za upoštevanje ocenjenega vpliva cikla uporablja skupna metodologija, je ciklično prilagojen proračunski saldo v dobrem presežku skozi vse obravnavano obdobje. Predvideni cilji javnofinančnega presežka ne odstopajo v večji meri od podatkov dopolnitve iz leta 2003. Razlike v kratkoročnem smislu povzročajo revidirane predpostavke o rasti BDP ter učinek nedavnih ukrepov politik, vključno s fiskalnim paketom iz marca 2004, ki pomeni uvod v finančno reformo, sprejeto leta 2003. Od leta 2007 so predvideni presežki nekoliko nižji kot v prejšnji dopolnitvi programa zaradi revizije demografskih predpostavk, ki so prispevale k znižanju dolgoročnih fiskalnih potreb. Sedanja dopolnitev programa na splošno potrjuje strategijo iz prejšnje dopolnitve ob podobnem makroekonomskem scenariju.

- Tveganja za proračunske projekcije so precej uravnotežena, četudi se v določeni meri nagibajo k boljšemu rezultatu kot je bilo predvideno v prvih letih programa. Danske javne finance več let kažejo znatne presežke. To velja tudi za leto 2003, ko je znašal presežek 1,0 % BDP ob zgolj 0,5 % rasti BDP. Stopnja rasti BDP za 2006, ki bi bila bližja trendu in višja kot pričakovana, bi v navedenem letu okrepila javne finance glede na scenarij iz programa. Poleg tega lahko tudi cene nafte, višje od predvidenih v dopolnitvi programa, izboljšajo javne finance, saj je Danska neto izvoznica nafte. Sestava rasti BDP v prihodnjih letih, ki večinoma temelji na domačem povpraševanju, bi morala zagotoviti znatne prihodke in tako podpreti ugoden razvoj javnih financ. Na srednji rok ne bo mogoče uresničiti projekcij, če se javni odhodki ne bodo omejili do ciljne rasti, zlasti na ravni institucionalnih enot lokalne ravni države, in če ne bodo doseženi srednjeročni cilji o višji zaposlenosti. Glede na to oceno tveganja se proračunska politika iz programov zdi zadostna za ohranitev srednjeročnega proračunskega stanja „blizu ravnovesja ali v presežku“, kakor za celotno obdobje programa zahteva Pakt za stabilnost in rast. Prav tako tudi zagotavlja zadostno varnostno rezervo, da se prepreči prekoračitev 3 % BDP praga primanjkljaja ob normalnih makroekonomskih nihanjih.

- Delež bruto javnega dolga je leta 2003 znašal 44,7 % BDP in bo po projekcijah iz dopolnitve programa leta 2010 dosegel 28,75 % BDP. K padcu deleža dolga najbolj prispevajo pozitivni primarni saldi in učinek nominalne rasti BDP.

- Dopolnitev programa iz leta 2004 pomeni revizijo vladnega programa strukturnih reform, ki se osredotoča na povečanje zaposlenosti in okrepitev konkurenčnosti. V zadnjih letih je bila sprejeta vrsta ukrepov. Nedavna davčna reforma, ki je bila v celoti izvedena leta 2004, ima namen ublažiti negativen učinek visoke obdavčitve na ponudbo delovne sile, vključno s številom izvedenih ur dela. Vendar celo po reformi ostaja mejna marginalna davčna stopnja med najvišjimi v EU in se še uporablja za relativno velik del polno zaposlenih delavcev. Cilj dobropisa na že plačane davke na dohodek, ki je bil uveden kot del davčne reforme, je povečati spodbude k vstopu ali ostajanju na trgu dela, predvsem za delavce z nizkimi dohodki. Srednjeročne proračunske projekcije kažejo porast zaposlenosti z nadaljnjimi reformami, ki jih danski organi priznavajo za nujne, a niso podrobno določene. Na skorajšnji polovici programskega obdobja do leta 2010 je slika v tem pogledu zato neenotna.

- Videti je, da je Danska kljub višjim predvidenim proračunskim stroškom zaradi staranja prebivalstva v ugodnem položaju glede dolgoročne vzdržnosti javnih financ. V programu opisana proračunska strategija, ki temelji predvsem na nadaljnji konsolidaciji dolgov s stalnimi proračunskimi presežki, bi morala zagotoviti vzdržnost skozi čas. Vendar bodo težave lahko nastopile pri doseganju stalnega strogega nadzora odhodkov in znatnega povečanja zaposlenosti, na katerih sloni strategija.

- Ekonomske politike, opisane v dopolnitvi programa, so na splošno skladne s širšimi smernicami nacionalnih ekonomskih politik na področju javnih financ.

Na podlagi te ocene je Komisija sprejela priloženo priporočilo za Mnenje Sveta o dopolnitvi konvergenčnega programa Danske in ga pošilja Svetu.

Priporočilo

MNENJE SVETA

v skladu s tretjim odstavkom člena 9 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnitvi konvergenčnega programa Danske, 2004–2010

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[5] in zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

1. Dne [15. februarja ] 2005 je Svet proučil dopolnitev konvergenčnega programa Danske, ki obravnava obdobje od 2004 do 2010. Dopolnitev v celoti ustreza zahtevam po podatkih iz „kodeksa ravnanja o vsebini in obliki programov za stabilnost in konvergenčnih programov“.

2. Makroekonomski scenarij, ki je podlaga programa, predvideva realno rast BDP, ki se z 2,2 % leta 2004 utrjuje na 2,5 % leta 2005 in do povprečnih 1,7 % v letih 2006–10. Na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov je videti, da scenarij odseva relativno previdne predpostavke o rasti. V programu so projekcije glede inflacije videti realistične.

3. Srednjeročni proračunski okvir na Danskem obsega cilj javnofinančnega presežka v višini 1,5–2,5 % BDP do leta 2010 in omejitev letne realne rasti javne porabe v višini 0,5 % od leta 2005 naprej; nadzor odhodkov je okrepljen s tako imenovano zamrznitvijo davkov. Tako za podsektor institucionalnih enot centralne ravni države kot za pokojninske sklade se pričakuje stabilen presežek v programskem obdobju. Proračun institucionalnih enot lokalne ravni države bo po predvidevanjih v ravnovesju, kakor zahteva zakonodaja. Dopolnitev programa predvideva presežke v višini 1,2 % BDP leta 2004, 2,0 % leta 2005 in 1,6 % leta 2006. Presežek dosega 2,0 % BDP leta 2010. Tako delež odhodkov kot delež prihodkov postopoma upadata skozi obravnavano obdobje. Če se za upoštevanje ocenjenega vpliva cikla uporablja skupna metodologija, je ciklično prilagojeni proračunski saldo v dobrem presežku skozi vse obravnavano obdobje. Predvideni cilji javnofinančnega presežka ne odstopajo v večji meri od podatkov dopolnitve iz leta 2003. Razlike v kratkoročnem smislu povzročajo revidirane predpostavke o rasti BDP ter učinek nedavnih ukrepov politik, vključno s fiskalnim paketom iz marca 2004, ki pomeni uvod v finančno reformo, sprejeto leta 2003. Od leta 2007 so predvideni presežki nekoliko nižji kot v prejšnji dopolnitvi programa zaradi revizije demografskih predpostavk, ki so prispevale k znižanju dolgoročnih fiskalnih potreb. Na splošno sedanja dopolnitev programa potrjuje strategijo iz prejšnje dopolnitve ob podobnem makroekonomskem scenariju.

4. Tveganja za proračunske projekcije so precej uravnotežena, četudi se v določeni meri nagibajo k boljšemu rezultatu kot je predvideno v prvih letih programa. Danske javne finance več let kažejo znatne presežke. To velja tudi za leto 2003, ko je znašal presežek 1,0 % BDP ob zgolj 0,5 % rasti BDP. Stopnja rasti BDP za 2006, ki bi bila bližja trendu in višja kot pričakovana, bi v navedenem letu okrepila javne finance glede na scenarij iz programa. Poleg tega lahko tudi cene nafte, višje od predvidenih v dopolnitvi, izboljšajo javne finance, saj je Danska neto izvoznica nafte. Sestava rasti BDP v prihodnjih letih, ki večinoma temelji na domačem povpraševanju, bi morala zagotoviti znatne prihodke in tako podpreti ugoden razvoj javnih financ. Na srednji rok ne bo mogoče uresničiti projekcij, če se javni odhodki ne bodo omejili do ciljne rasti, zlasti na ravni institucionalnih enot lokalne ravni države, in če ne bodo doseženi srednjeročni cilji o višji zaposlenosti.

5. Glede na to oceno tveganja se proračunska politika iz programov zdi zadostna za ohranitev srednjeročnega proračunskega stanja „blizu ravnovesja ali v presežku“, kakor za celotno obdobje programa zahteva Pakt za stabilnost in rast. Prav tako tudi zagotavlja zadostno varnostno rezervo, da se prepreči prekoračitev 3 % BDP praga primanjkljaja ob normalnih makroekonomskih nihanjih.

6. Delež bruto javnega dolga je leta 2003 znašal 44,7 % BDP in bo po projekcijah iz dopolnitve programa leta 2010 dosegel 28,75 % BDP. K padcu deleža dolga najbolj prispevajo pozitivni primarni saldi in učinek nominalne rasti BDP.

7. Videti je, da je Danska kljub višjim predvidenim proračunskim stroškom zaradi staranja prebivalstva v ugodnem položaju glede dolgoročne vzdržnosti javnih financ. V programu opisana proračunska strategija, ki temelji predvsem na nadaljnji konsolidaciji dolgov s stalnimi proračunskimi presežki, bi morala zagotoviti vzdržnost skozi čas. Vendar bodo težave lahko nastopile pri doseganju stalnega strogega nadzora odhodkov in znatnega povečanja zaposlenosti, na katerih sloni strategija.

8. Ekonomske politike, opisane v dopolnitvi programa, so na splošno skladne s širšimi ekonomskimi smernicami nacionalnih ekonomskih politik na področju javnih financ.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih projekcij

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2010 |

Realni BDP (spremembe v %) | KP nov. 2004 | 2,2 | 2,5 | 1,3 | 1,9 | 1,8 |

COM okt. 2004 | 2,3 | 2,4 | 2,0 | ni podatkov | ni podatkov |

KP nov. 2003 | 2,3 | 2,2 | 1,9 | 1,7 | 1,7 |

Inflacija po HICP (%) | KP nov. 2004 | 1,2 | 1,7 | 1,6 | 1,7 | 1,6 |

COM okt. 2004 | 1,1 | 1,9 | 1,6 | ni podatkov | ni podatkov |

KP nov. 2003 | 1,8 | 1,7 | 1,7 | 1,7 | 1,7 |

Javnofinančni saldo (v % BDP) | KP nov. 2004 | 1,2 | 2,0 | 1,6 | 1,7 | 2,0 |

COM okt. 20042 | 2,0 | 2,6 | 2,8 | ni podatkov | ni podatkov |

KP nov. 2003 | 1,3 | 1,8 | 1,9 | 2,1 | 2,1 |

Primarni saldo (v % BDP) | KP nov. 20043 | 4,3 | 4,8 | 4,5 | 4,6 | 4,4 |

COM okt. 2004 | 4,4 | 4,9 | 4,9 | ni podatkov | ni podatkov |

KP nov. 2003 | 2,3 | 2,7 | 2,6 | 2,3 | 2,3 |

Ciklično prilagojeni saldo (v % BDP) | KP nov. 20041 | 1,7 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,3 |

COM okt. 2004 | 2,6 | 2,9 | 3,0 | ni podatkov | ni podatkov |

KP nov. 20031 | 1,1 | 1,5 | 1,7 | 1,9 | 2,1 |

Bruto javni dolg (v % BDP) | KP nov. 2004 | 42,3 | 39,4 | 37,4 | 35,3 | 28,8 |

COM okt. 2004 | 41,5 | 37,5 | 34,2 | ni podatkov | ni podatkov |

KP nov. 2003 | 41,2 | 38,7 | 36,4 | 27,5 | 27,5 |

Opombe: 1 Izračuni služb Komisije na podlagi podatkov iz programa. 2 V obvestilu o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz septembra 2004 je Danska predstavila podatke za javnofinančni saldo in bruto dolg, pri katerih je bil sklad za dodatno pokojninsko zavarovanje umeščen zunaj javnega sektorja, kar je znižalo javnofinančni presežek za približno 1 odstotno točko BDP. Na tej podlagi so napovedi služb Komisije iz jeseni 2004 tudi izključile presežek za dodatno pokojninsko zavarovanje. V tej oceni so bili podatki služb Komisije za javnofinančni saldo in bruto dolg preračunani tako, da vključujejo sklad za dodatno pokojninsko zavarovanje, kakor velja za dopolnitev programa. Podatki služb Komisije za javnofinančni saldo in javni dolg zato niso isti kot v jesenskih napovedih. 3 V dopolnitvi programa je primarni saldo prikazan brez neto obresti, ne pa brez bruto obresti, kakor je običajno; ta preglednica prikazuje primarni saldo brez bruto obresti. Viri: Dopolnitev konvergenčnega programa, november 2003 in november 2004 (KP); gospodarske napovedi služb Komisije jesen 2004 (COM; glej opombo 2); izračuni služb Komisije. |

[1] UL L 209, 2.8.1997. Vsi dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] Popravljeno mnenje Ekonomsko-finančnega odbora o vsebini in obliki programov stabilnosti in konvergenčnih programov, ki ga je potrdil Ekonomsko-finančni svet dne 10.7.2001.

[3] COM(2002) 668, 27.11.2002.

[4] Popravljeno mnenje Ekonomsko-finančnega odbora o vsebini in obliki programov stabilnosti in konvergenčnih programov, dokument EFC/ECFIN/404/01 – REV 1 z dne 27.6.2001, ki ga je potrdil Ekonomsko-finančni svet dne 10.7.2001.

[5] UL L 209, 2.8.1997. Vsi dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.