SL Uradni list Evropske unije C 74/11

Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2015/C 74/10)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek (1).

ZAHTEVEK ZA SPREMEMEBO

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (2)

ZAHTEVEK ZA SPREMEMBO V SKLADU S ČLENOM 9

„ABONDANCE“

št. ES: FR-PDO-0117-01088 – 7.12.2012

ZGO ( ) ZOP ( X )

1. Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se sprememba nanaša

—

☐

—

☒

—

☐

—

☒

—

☒

—

☐

—

☒

—

☒

—

☒

2. Vrsta spremembe

—

☐

—

☒

—

☐

—

☐

3. Spremembe

3.1 Sprememba točke 2 „Opis proizvoda“

Navedeno je, da je testo sira „Abondance“ stiskano, saj je bil ta podatek v dokumentaciji, predloženi ob registraciji ZOP, izpuščen.

Da bi se zbrali vsi opisni elementi sira, so bili podatki v zvezi z dejstvom, da se sir proizvaja iz surovega in polnomastnega usirjenega kravjega mleka, in podatki o videzu skorje, ki so bili prej v poglavju „Metoda pridobivanja“ (videz platna ter zlato rumena do rjava barva), premeščeni v poglavje „Opis proizvoda“.

Opredeljena je tudi splošna oblika sira (hlebec v obliki sploščenega valja).

Opredelitev premera sira je črtana, ker je bilo mogoče na podlagi oblike hlebca, to je sploščeni valj, ter njegove debeline in teže določiti velikost sira.

Spodnja meja razpona teže za sir se je zmanjšala s 7 na 6 kg, da bi se bolj upoštevala spremenljivost velikosti sirov, ki je odvisna zlasti od sezone in jo je mogoče pripisati tudi omejeni velikosti čred proizvajalcev na kmetijah, kar je v skladu s podaljšanjem najkrajšega trajanja zorenja.

Navedeno je tudi, da je lahko na testu nekaj manjših razpok, zato da bi se s predpisi uredila možnost navzočnosti razpok med organoleptičnimi pregledi.

3.2 Sprememba točke 4 „Dokazila o poreklu proizvoda z geografskega območja“

Postavka „Dokazila o poreklu proizvoda z geografskega območja“ je bila prečiščena ter združuje zlasti deklarativne obveznosti in vodenje registrov v zvezi s sledljivostjo proizvoda in spremljanjem proizvodnih razmer.

Poleg tega je ta postavka dopolnjena z več določbami o registrih in deklarativnih dokumentih, ki zagotavljajo sledljivost sirov.

Elementi v zvezi z identifikacijo sirov, prej navedeni v poglavju „Označevanje“, so bili premeščeni v poglavje „Dokazila o poreklu proizvoda z geografskega območja“.

Izraz „kazeinska nalepka“ je bil nadomeščen z izrazom „identifikacijska nalepka“, kar omogoča različne možnosti sestave nalepk iz materialov, ki so namenjeni za stik z živili, vendar niso izključno iz kazeina.

Izraz „modra barva“ je bil nadomeščen z izrazoma „rdeča“ in „zelena“, pri čemer je iz te barvne oznake razvidno, ali je bil sir proizveden v mlekarni (rdeča) ali na kmetiji (zelena). Poleg tega so bile opredeljene oblike nalepk.

Določeno je, da mora nalepka vsebovati izraz „fermier“ (kmečki) pri sirih, proizvedenih na kmetijah, ter da sta mesec in dan proizvodnje navedena na obodu blizu identifikacijske nalepke s številkami ali črkami iz kazeina ali zapisana z jedilnim črnilom.

Navedeno je tudi, da nalepke „skupina da na voljo gospodarskim subjektom“ in da „jih proizvajalec ob odvzemu dovoljenja vrne skupini“. Ker je vsak proizvajalec polnopravni član skupine, se mu samodejno razdeli toliko identifikacijskih oznak, kolikor jih zahteva gospodarski subjekt.

3.3 Sprememba točke 5 „Opis metode pridobivanja proizvoda“

Z ozirom na pasme je bil izraz „tarine“ nadomeščen z izrazom „tarentaise“ v skladu z uradnim poimenovanjem, saj je „tarine“ samo narečno poimenovanje za pasmo „tarentaise“.

Namen natančne opredelitve živali, ki so del črede molznega goveda (krave v laktaciji, krave zunaj molznega obdobja in telice), obveznega vpisa v register govedi ter navedbe oznak dovoljenih pasem je olajšati nadzor nad porazdelitvijo pasem na kmetijskih gospodarstvih.

Da bi se okrepil prispevek pasme abondance, to je zgodovinske pasme, povezane s tem sirom ter posebno prilagojene na površje in podnebne razmere na navedenem območju, je bil določen minimalni delež živali pasme abondance. Čas prilagoditve in podrobna pravila za izvajanje, pri čemer se daje prednost kolektivnemu cilju, sta postala potrebna zaradi spremenjene organizacije na kmetijskih gospodarstvih in dobrega upravljanja pasme abondance, ki se je tradicionalno upravljala kolektivno. Zato je bil dodan naslednji odstavek:

„Vse črede, na katere se dne 7. decembra 2012 nanaša identifikacijska izjava za označbo porekla ‚Abondance‘, sestavljajo:

— do 31. decembra 2015 najmanj 35 % živali pasme abondance,

— od 1. januarja 2016 najmanj 45 % živali pasme abondance.

V primeru neupoštevanja te določbe mora čredo vsakega proizvajalca mleka od 1. januarja 2016 sestavljati najmanj 45 % živali pasme abondance.

Čredo vsakega proizvajalca mleka, ki je po 7. decembru 2012 podpisal identifikacijsko izjavo za označbo porekla ‚Abondance‘, sestavlja:

— do 31. decembra 2015 najmanj 35 % živali pasme abondance,

— od 1. januarja 2016 najmanj 45 % živali pasme abondance.“

Za okrepitev tradicionalne prakse paše in ohranitev povezave z navedenim geografskim območjem je navedeno, da je osnovni obrok črede sestavljen iz najmanj 50 % (bruto teže) trave, popasene poleti, in da je ta osnovni obrok pretežno sestavljen iz sena, ki je živalim pozimi neomejeno na voljo.

Da bi se v okviru močnega pritiska na zemljiškem trgu s predpisi uredil skupni vnos krme, ki izvira zunaj navedenega geografskega območja, je delež skupne krme, ki izvira zunaj navedenega geografskega območja, omejen na 35 % suhe snovi, ki jo letno použije čreda.

Ker zaradi prevelike gostote živali ne more imeti vsaka krava na voljo zadostnih količin krme, da bi njeno mleko v celoti izrazilo aromatični potencial, je povprečna letna gostota živali na hektar krmne površine na kmetijskem gospodarstvu omejena na 1,4 GVŽ na hektar glavne krmne površine.

Določbe o prepovedi GSO omogočajo po eni strani ohranitev dela povezave z ozemljem in po drugi strani tradicionalne metode krmljenja živali.

Opredeljeno je najkrajše letno trajanje paše krav molznic, in sicer 150 dni. Dodan je seznam dovoljene krme, opredeljeni so tudi pogoji uporabe in razdeljevanja nekaterih vrst te krme.

Uvedena je možnost dodajanja suhe krme, proizvedene zunaj navedenega geografskega območja, vendar je ta krma omejena na največ 30 % letne potrebe črede po suhi krmi (v bruto teži) in obsega največ 35 % suhe krme, ki jo letno použije predhodno navedena čreda.

Za preprečitev tveganja za okužbo, zlasti s klicami, ki proizvajajo masleno kislino, po eni strani in po drugi strani spodbuditev prežvekovanja živali je „mlečni čredi prepovedano dodajati kakršno koli dopolnilno krmno mešanico z narezano krmo“.

Tradicionalna praksa napajanja črede s sirotko, ki izvira s kmetijskega gospodarstva, je urejena s predpisi, da bi se čim bolj zmanjšalo morebitno tveganje za okužbo: „Dovoljeno je napajanje črede s sirotko, ki izvira s kmetijskega gospodarstva in ene same proizvodnje. Ni je mogoče mešati s sirotko iz druge proizvodnje, živali pa jo morajo použiti v 24 urah.“

Dodan je seznam dovoljenih dopolnilnih krmnih mešanic, količina, ki jo je mogoče razdeliti, pa je omejena na 1 800 kg na kravo molznico letno in na 500 kg/GVŽ telic letno, da bi se s predpisi uredili količina in vrsta dodajanih dopolnilnih krmnih mešanic ter olajšal nadzor.

Opredeljeni so pogoji za gnojenje, saj omejitev organskih gnojil po eni strani prispeva k omejitvi količin, ki se lahko raztrosijo, ter s tem k spoštovanju značilnosti tal in ohranjanju raznovrstnega naravnega rastlinja, kar omogoča ohranjanje povezave z okoljem, in po drugi strani določbe o dodatkih nekmetijskega porekla omogočajo preprečitev vsakega tveganja za okužbo z nečistočami: „Edina dovoljena organska gnojila so:

— kmetijska organska gnojila, ki izvirajo z navedenega geografskega območja zaščitene označbe porekla ‚Abondance‘: kompost, gnojilo, gnojevka ali gnojnica (kmetijskega izvora) in odpadki iz sirarn,

— organska gnojila nekmetijskega izvora, kot so blato iz čistilnih naprav (ali stranski proizvodi) in zeleni odpadki.

Ob vsakem raztrosu je treba pri posamezni seriji analitično spremljati navzočnost patogenih klic, težkih kovin in spojin organskih ostankov, zajetih v predpisih.

Raztros je dovoljen na površinah kmetijskega gospodarstva, vendar s takojšnjim zakopom in ob upoštevanju veljavnih predpisov o posebnih omejitvah (datumi, zaščitena območja, količine itd.).“

Opredeljeni so bili pogoji za molžo: čas zunaj molznega obdobja med dvema otelitvama je najmanj 45 dni, molža se opravi dvakrat v 24 urah, pri čemer je najmanjši časovni razmik med dvema molžama 8 ur (predhodno namakanje seskov ob okužbi s stafilokoki). Ti ukrepi omogočajo ohranjanje praks, ki združujejo dobro počutje živali in pridobivanje kakovostnega mleka, saj spodbujajo nastanek naravne mlečne flore.

Opredeljeni so bili pogoji za shranjevanje mleka po molži in roki za njegovo obdelavo, da bi se ohranile naravne značilnosti mleka, ki prispevajo h kakovosti sira:

— shranjevanje in zorenje mleka na kmetiji potekata pri temperaturi med 4 in 14 °C,

— pri prireji mleka je treba mleko, ki se zbere pri dveh molžah, usiriti pred opoldnevom dneva, ki sledi prvi molži; če je na koncu proizvodnje količina preostalega mleka v cisterni za mleko manjša od polovice količine kotla za prirejo, je dovoljeno prenašanje mleka do naslednje proizvodnje; pri proizvodnji na kmetiji je treba mleko usiriti najpozneje 14 ur po koncu prve molže.

Če je proizvodni obrat znotraj tovarne za proizvodnjo mlečnih izdelkov, se mleko za proizvodnjo sira „Abondance“ zaradi lažjega nadzora zbere in shrani ločeno od drugih vrst mleka. Objekti za iztakanje in skladiščenje mleka so strogo ločeni, ob prevozu mleka v tovornjaku z več tovornimi prostori pa je treba pri sistemu pretakanja preprečiti vsakršno mešanje mleka.

Za zagotovitev uporabe surovega mleka so opredeljeni prepovedani načini obdelave mleka: toplotna obdelava mleka pri temperaturi nad 40 °C, baktofugiranje, ultrafiltracija, mikrofiltracija in vsaka obdelava z enakovrednim učinkom. Poleg tega je v prostorih za proizvodnjo sira „Abondance“ prepovedano namestiti kakršne koli naprave ali pripomoček, ki omogoča zgoraj navedeno obdelavo, razen kotlov za proizvodnjo. Mleko se lahko segreva samo enkrat ter samo pred usirjenjem na temperaturi med 30 °C in 35 °C.

Da bi se ohranila paleta različnih okusov in arom znotraj zaščitene označbe porekla „Abondance“, kar je značilnost, ki jo pričakujejo potrošniki poznavalci proizvoda, je navedeno, da se lahko v obratih letno priredi največ 5 milijonov kg mleka v „mlekarskih“ obratih in 500 000 kg v obratih na kmetijah.

Za zagotovitev polnomastnega mleka je prepovedano dodajanje ali odvzemanje smetane.

Opredeljeni so fermenti, ki se uporabljajo, kar prispeva k ohranjanju biotske raznovrstnosti mikroflore v sirarnah: surovemu in polnomastnemu mleku se lahko dodajo mlečni fermenti, ki izvirajo iz kulture, pridobljene iz predhodne proizvodnje ali komercialnih fermentov, zajete v „banki fermentov“.

Uporaba bakra omogoča izkoriščanje zmožnosti te kovine, da bolje razporedi toploto okoli sirarskega kotla in v masi uporabljene tekočine. Ta značilnost je zanimiva zlasti za proizvodnjo sirov iz stiskanega testa, ki je v celoti ali delno toplotno obdelano. Zato je navedeno, da proizvodnja poteka v odprtem bakrenem kotlu. Vendar se lahko z odstopanjem posode iz nerjavnega jekla, ki so se pred 7. decembrom 2012 uporabljale za proizvodnjo sira „Abondance“, uporabljajo do 1. septembra 2017.

Za preprečitev uporabe neželenih aditivov so prepovedana barvila za testo in skorjo. Poleg mlečnih surovin so sol, sirilo iz telečjega želodca in izbrane kulture fermentov edine dovoljene sestavine, pomožne snovi za proizvodnjo ali aditivi. Vsi drugi dodatki so prepovedani.

Opredeljeno je, da je treba sirnino razrezati z rezalnikom za sirnino, ki ima rezila, nože ali je izdelan iz jelke, da se dobijo zrna, manjša od 1 cm3 in da se sirnina postopoma segreva. Obdelovanje v kotlu od začetka drobljenja do oblikovanja mora trajati vsaj 40 minut. Te določbe omogočajo natančnejšo opredelitev in ohranjanje tradicionalnega sirarskega znanja in spretnosti, povezanega s sirom „Abondance“.

Opredeljen je potek faz oblikovanja in zavijanja v platno, saj sta ta postopka odločilna za nadaljnji razvoj proizvoda, napaka pri času stiskanja, ki jo vsebuje predhodna specifikacija (stiskanje traja najmanj 7 ur namesto približno 20 ur), pa je popravljena. Poleg tega les zaradi razvoja tehnik ni edini ustrezni material med stiskanjem: „Sir se položi v okroglo oblikovalo, v platno iz rastlinskih ali sintetičnih vlaken, ki prekriva enega ali dva kosa, in sicer najmanj dve površini in najmanj 5 ur, da bi sir dobil obliko in videz, ki spominja na platno, kar omogoča vsaditev površinske mikroflore, značilne za označbo ‚Abondance‘. Uporabljeno oblikovalo je v obliki obroča debeline od 7 do 8,5 cm. Razlika v debelini med srednjim notranjim delom kroga, ki je najdebelejši, in robovi, ki so najožji, mora biti najmanj 1 cm. Okroglo oblikovalo je izdelano iz lesa ali sintetičnega materiala, primernega za stik z živili. Sirnino je treba stiskati najmanj 7 ur.“

Najkrajše trajanje zorenja je podaljšano z 90 na 100 dni, kar omogoča, da se bolje izrazijo organoleptične lastnosti sira, opredeljeni pa sta tudi fazi predhodnega zorenja in zorenja, da bi se natančneje opredelil in ohranil izraz znanja in spretnosti glede zorenja sira „Abondance“. Ta faza je temeljna, da bi se izrazile značilnosti sira „Abondance“: „Sir se lahko predhodno zori največ 10 dni od datuma proizvodnje. Temperatura med predhodnim zorenjem je med 7 in 16 °C. Zorenje sirov poteka na neskobljanih deskah iz smreke, razen med prevozom. Poteka v kleti najmanj 100 dni od datuma usirjenja pri temperaturi med 10 in 13 °C in najmanj 90-odstotni vlažnosti. Zorenje je nadzorovano, da bi se pridobila lepljiva in čista skorja, ki spominja na platno in je od zlato rumene do rjave barve. Sir je mogoče med zorenjem premestiti v drug obrat, vendar samo, če se verižni potek zorenja ne prekine za več kot 12 ur. Sir se drgne z rdečo mažo ali suho soljo, pri čemer se uporabita krtača ali platno. Pogostost obračanj in drgnjenj je določena glede na videz skorje, starost sirov in posebnosti jam. Prvi mesec je treba sir vsakih deset dni drgniti in obrniti najmanj trikrat, nato pa se navedena postopka izvedeta vsakih deset dni najmanj enkrat. Po 100 dneh se lahko siri: zapakirajo v embalažo, ki omogoča ohranitev lastnosti proizvoda, in uskladiščijo pri pozitivni temperaturi, nižji od 10 °C, pri čemer so lahko nezaščiteni na deskah iz smreke, vendar jih je treba negovati, kot je opredeljeno v zgornjem odstavku. Nadaljnje zorenje poteka v istih razmerah kot začetno zorenje.“

Da bi se ohranile značilnosti sira „Abondance“, je pojasnjeno, da je treba zaradi zaščite rdeče maže sire pakirati posamično. Če pa so siri namenjeni za obrat za razrez, pakiranje ali drugo zorilnico, ta zahteva zanje ni obvezna, če material za prevoz omogoča ohranitev kakovosti skorje.

Da bi se natančneje opredelili in ohranili tradicionalno znanje in spretnosti pri proizvodnji sira „Abondance“ na kmetijah, so natančneje opredeljene posebne proizvodne razmere: „Navedbo ‚proizvedeno na kmetiji‘ ali ‚kmečki sir‘ ali katero koli drugo navedbo, iz katere je na etiketi razviden kmečki izvor, lahko uporabljajo samo kmetijska gospodarstva, ki izpolnjujejo naslednje pogoje: usirjenje poteka 14 ur po koncu prve molže; vsak proizvajalec ima najmanj en obrat za predelavo, skupna uporaba obrata pa je prepovedana; med proizvodnjo se nekateri postopki izvajajo ročno in ne morejo biti mehanizirani, in sicer gre za:

— drobljenje z rezalnikom za sirnino, ki ima rezila ali je izdelan iz jelke,

— ločevanje sirnine od sirotke in oblikovanje sira, ki morata potekati ob upoštevanju lokalnih, poštenih in ustaljenih tradicij. Vsak sir je treba od sirotke ločiti v kotlu za proizvodnjo z uporabo platna in palice ter ga položiti neposredno v obroč za oblikovanje. Kotli držijo največ 1 500 l. Izjemoma se lahko večji kotli, ki so se uporabljali za proizvodnjo sira ‚Abondance‘ pred 7. decembrom 2012, uporabljajo do 1. septembra 2017,

— obračanje sira, ki ga je treba opraviti najmanj enkrat v pol ure po oblikovanju in najmanj dvakrat v naslednjih dvanajstih urah“.

3.4 Sprememba točke 8 „Posebni elementi označevanja“

Za boljšo obveščenost potrošnika, vključno s sodobnimi oblikami distribucije, so bila dopolnjena podrobna pravila za označevanje: „Celi siri ali kosi z označbo porekla ‚Abondance‘ morajo vsebovati ime označbe porekla, zapisano s črkami, enakimi najmanj dvema tretjinama največjih črk na označbi, ter znak ZOP Evropske unije.

Vsi siri, ki se dajo v prodajo na delikatesne oddelke, morajo imeti na eni strani etiketo ali muslin.“

3.5 Sprememba točke 9 „Nacionalne zahteve“

Dodana je preglednica glavnih točk specifikacije, ki jih je treba nadzirati.

3.6 Druge spremembe: pakiranje

Zaradi prilagoditve načinu trženja v predhodno zapakirani obliki je opredeljen način ponujanja kosov sira v primeru predhodnega pakiranja: „Če se sir prodaja predhodno zapakiran, je treba na kosih na treh straneh obvezno pustiti skorjo, s katere pa je dovoljeno odstraniti rdečo mažo.“ Ta obveznost olajša potrošnikovo prepoznavanje proizvoda, saj je videz skorje pomemben dejavnik in hkrati olajša nadzor nad proizvodi, danimi v prodajo temu potrošniku, na kraju samem.

Zaradi razvoja uporabe sira „Abondance“ kot kulinarične sestavine je navedeno tudi, da je dovoljeno pakiranje kosov za industrijo sekundarne predelave brez skorje.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (3)

„ABONDANCE“

št. ES: FR-PDO-0117-01088 – 7.12.2012

IGP ( ) AOP ( X )

1. Ime

„Abondance“

2. Država članica ali tretja država

Francija

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1 Vrsta proizvoda

Skupina 1.3 Siri

3.2 Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

„Abondance“ je sir iz delno toplotno obdelanega stiskanega testa iz usirjenega surovega in polnomastnega mleka. Njegovo zorenje traja najmanj 100 dni.

Ponuja se kot hlebec v obliki sploščenega valja z debelino od 7 do 8 cm, z vbočenim obodom in težo od 6 do 12 kg.

Skorja je lepljiva in spominja na platno, barva pa je zlato rumena do rjava. Testo je prožno, topljivo in neelastično ter slonokoščene do bledo rumene barve. Navadno ima nekaj majhnih pravilnih in enakomerno razporejenih luknjic. Lahko ima nekaj manjših razpok.

Po končanem sušenju vsebuje najmanj 48 g maščobe na 100 g sira, vsebnost suhe snovi pa ne sme biti manjša od 58 g na 100 g sira.

3.3 Surovine (samo za predelane proizvode)

Mleko, ki se uporablja za proizvodnjo, izvira izključno iz krav pasem: abondance, tarentaise ali montbéliarde.

Vse črede, na katere se dne 7. decembra 2012 nanaša identifikacijska izjava za označbo porekla „Abondance“, sestavlja:

— do 31. decembra 2015 najmanj 35 % živali pasme abondance,

— od 1. januarja 2016 najmanj 45 % živali pasme abondance.

V primeru neupoštevanja te določbe mora čredo vsakega proizvajalca mleka od 1. januarja 2016 sestavljati najmanj 45 % živali pasme abondance.

Čredo vsakega proizvajalca mleka, ki je po 7. decembru 2012 podpisal identifikacijsko izjavo za označbo porekla „Abondance“, sestavlja:

— do 31. decembra 2015 najmanj 35 % živali pasme abondance,

— od 1. januarja 2016 najmanj 45 % živali pasme abondance.

3.4 Krma (samo za proizvode živalskega izvora)

Za zagotovitev povezave z ozemljem mora krma izvirati pretežno z navedenega geografskega območja označbe. Osnovni obrok je sestavljen iz najmanj 50 % (bruto teže) trave, popasene poleti, in sena, ki je neomejeno na voljo pozimi.

Delež krme, ki izvira zunaj navedenega geografskega območja, je lahko največ 35 % (suhe teže) suhe snovi, ki jo letno použije čreda.

Poleti se krave molznice pasejo najmanj 150 zaporednih ali nezaporednih dni.

Dodajanje suhe krme, proizvedene zunaj geografskega območja označbe, je dovoljeno samo kot dopolnilo k lokalnim virom in lahko obsega največ 30 % letne potrebe po suhi krmi, izraženi v bruto teži črede na kmetijskem gospodarstvu.

Razdeljevanje dopolnilnih krmnih mešanic kot dopolnila k osnovnemu obroku je omejeno na 1 800 kg (bruto teže) na kravo molznico letno in na 500 kg/GVŽ telic letno. Dovoljene preproste ali sestavljene dopolnilne krmne mešanice so navedene na pozitivnem seznamu.

V krmi črede je prepovedana uporaba siliranih proizvodov, fermentiranih živil, ovitih bal ter krme, ki lahko negativno vpliva na vonj in okus mleka ali sira ali pri kateri je tveganje za okužbo z bakterijami.

Sajenje gensko spremenjenih kultur je prepovedano na vseh površinah kmetijskega gospodarstva, na katerem se prireja mleko za predelavo v sir „Abondance“. Ta prepoved velja za vse rastlinske vrste, ki se lahko uporabljajo za prehrano živali na kmetijskem gospodarstvu, in vse kulture take vrste, ki bi jih lahko okužile.

3.5 Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Prireja mleka ter proizvodnja in zorenje sirov morajo potekati na navedenem geografskem območju.

3.6 Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.

Zaradi zaščite rdeče maže je treba sire pakirati posamično. Če pa so siri namenjeni za obrat za razrez, pakiranje ali drugo zorilnico, ta zahteva zanje ni obvezna, če material za prevoz omogoča ohranitev kakovosti skorje.

Če se sir prodaja predhodno zapakiran, je treba na kosih na treh straneh obvezno pustiti skorjo, s katere pa je dovoljeno odstraniti rdečo mažo.

Dovoljeno je pakiranje kosov za industrijo sekundarne predelave brez skorje.

3.7 Posebna pravila za označevanje

Celi siri ali kosi z označbo porekla „Abondance“ morajo vsebovati ime označbe porekla, zapisano s črkami, enakimi najmanj dvema tretjinama največjih črk na označbi, in znak ZOP Evropske unije.

Vsi siri, ki se dajo v prodajo na delikatesne oddelke, morajo imeti na eni strani etiketo ali muslin.

Vsak hlebec sira „Abondance“ za trženje je označen s posebno nalepko, ki omogoča prepoznavanje sira. Na obod posameznega hlebca se namesti med stiskanjem.

Ta identifikacijska nalepka kvadratne oblike in rdeče barve pri sirih, proizvedenih v mlekarni, ter elipsaste oblike in zelene barve pri sirih, proizvedenih na kmetijah, mora vsebovati vsaj te napise:

— identifikacijsko oznako proizvodnega obrata,

— besedo „kmečki“ pri sirih, proizvedenih na kmetijah.

Mesec in dan proizvodnje sta navedena na obodu blizu identifikacijske nalepke s številkami ali črkami iz kazeina ali zapisana z jedilnim črnilom.

4. Jedrnata opredelitev geografskega območja

Abondance, Alex, Allèves, Allonzier-la-Caille, Amancy, Andilly, Annecy-le-Vieux, Arâches-la-Frasse, Arbusigny, Arenthon, Armoy, Aviernoz, Ayse, (La) Balme-de-Thuy, (La) Baume, Beaumont, Bellevaux, Bernex, (Le) Biot, Bluffy, Boëge, Bogève, Bonnevaux, Bonneville, (Le) Bouchet, Brenthonne, Brizon, Burdignin, Cercier, Cernex, Cervens, Chainaz-les-Frasses, Chamonix-Mont-Blanc, Champanges, (La) Chapelle-d’Abondance, (La) Chapelle-Rambaud, (La) Chapelle-Saint-Maurice, Charvonnex, Châtel, Châtillon-sur-Cluses, Chevaline, Chevenoz, Choisy, (Les) Clefs, (La) Clusaz, Cluses, Collonges-sous-Salève, Combloux, Cons-Sainte-Colombe, Contamine-sur-Arve, (Les) Contamines-Montjoie, Copponex, Cordon, Cornier, (La) Côte-d’Arbroz, Cruseilles, Cusy, Cuvat, Demi-Quartier, Dingy-Saint-Clair, Domancy, Doussard, Duingt, Entremont, Entrevernes, Essert-Romand, Etaux, Évires, Faucigny, Faverges, Fessy, Féternes, Fillinges, (La) Forclaz, (Les) Gets, Giez, (Le) Grand-Bornand, Groisy, Gruffy, Habère-Lullin, Habère-Poche, Héry-sur-Alby, (Les) Houches, Larringes, Lathuile, Leschaux, Lucinges, Lugrin, Lullin, Lyaud, Magland, Manigod, Marcellaz, Marignier, Marlens, Marnaz, Megève, Mégevette, Meillerie, Menthon-Saint-Bernard, Menthonnex-en-Bornes, Mieussy, Mont-Saxonnex, Montmin, Montriond, Morillon, Morzine, (La) Muraz, Mûres, Nancy-sur-Cluses, Nâves-Parmelan, Novel, (Les) Ollières, Onnion, Orcier, Passy, Peillonnex, Pers-Jussy, (Le) Petit-Bornand-les-Glières, Praz-sur-Arly, Présilly, Quintal, (Le) Reposoir, Reyvroz, (La) Rivière-Enverse, (La) Roche-sur-Foron, Saint-André-de-Boëge, Saint-Blaise, Saint-Eustache, Saint-Ferréol, Saint-Gervais-les-Bains, Saint-Gingolph, Saint-Jean-d’Aulps, Saint-Jean-de-Sixt, Saint-Jean-de-Tholome, Saint-Jeoire, Saint-Jorioz, Saint-Laurent, Saint-Martin-Bellevue, Saint-Paul-en-Chablais, Saint-Pierre-en-Faucigny, Saint-Sigismond, Saint-Sixt, Sallanches, Samoëns, (Le) Sappey, Saxel, Scionzier, Serraval, Servoz, Sévrier, Seythenex, Seytroux, Sixt-Fer-à-Cheval, Talloires, Taninges, Thollon-les-Mémises, Thônes, Thorens-Glières, Thyez, (La) Tour, Vacheresse, Vailly, Vallorcine, Verchaix, (La) Vernaz, Vers, Veyrier-du-Lac, Villard, (Les) Villards-sur-Thônes, Villaz, Ville-en-Sallaz, Villy-le-Bouveret, Villy-le-Pelloux, Vinzier, Viuz-en-Sallaz, Viuz-la-Chiésaz, Vougy in Vovray-en-Bornes.

5. Povezava z geografskim območjem

5.1 Značilnosti geografskega območja

Naravni dejavniki

Geografsko območje sira „Abondance“ je bilo določeno na podlagi prvotne zibelke proizvodnje tega sira: pokrajino Abondance (ki vključuje dolino Abondance) na območju Chablais, v severovzhodnem delu departmaja Haute Savoie, ki leži med jezerom Léman in dolino Giffre. Za to geografsko območje so značilne posebne podnebne značilnosti zaradi geografske lege in površja, bližine jezera Léman in obsežnih gozdnih površin.

Zaradi geoloških značilnosti tal, nastalih pretežno iz predalpskih ali subalpskih apnenčastih masivov v severnih Alpah, ki ne segajo zelo visoko, v povezavi s posebnim podnebjem (poleti veliko padavin) z izrazitimi temperaturnimi razlikami se je izoblikovalo blago razgibano površje in je bila mogoča melioracija površin alpskih pašnikov z zelo bogatim rastlinjem.

Človeški dejavniki

V teh težkih življenjskih pogojih je bilo mogoče najočitneje povečati izkoristek prostora z vzrejo krav molznic. Za to vzrejo, ki je navzoča že stoletja, sta značilni uporaba značilnih pasem in poseben način organizacije planinskih pašnikov.

Pasme, ki jih uporabljajo rejci (abondance, tarentaise in montbéliarde), so posebej prilagojene na naravno okolje. Tako so živali pasme abondance (ki je ime dobila po dolini Abondance), navajene na težke podnebne razmere in površje, zelo odporne in trpežne ter imajo mešane sposobnosti, pri čemer prevladuje dajanje mleka, ki ima zelo dobre lastnosti, primerne za proizvodnjo sirov. Zgodovinski pasmi, povezani s tem sirom, so se posebej posvetili rejci, ki so želeli ohraniti in okrepiti njeno navzočnost na navedenem geografskem območju in s tem njen prispevek k proizvodnji sira.

Sir „Abondance“ na navedenem območju proizvajajo že več stoletij. Njegovo proizvodnjo so od 13. stoletja spodbujali kanoniki iz opatije Abondance, zlasti s tem, da so podpirali melioracijo pašnikov. Še danes krmo krav molznic pretežno zagotavljajo viri na navadnih ali planinskih pašnikih. Izkoristek teh planinskih pašnikov je večji s tako imenovanim sistemom „posamične gore“ (montagne individuelle), pri katerem se črede ne združujejo, temveč vsaka družina pase posamič. Tovrstna organizacija je značilna za planinske pašnike z navedenega območja in je zgodovinsko povezana s proizvodnjo sira na kmetijah.

Danes sir „Abondance“ še vedno obsega nezanemarljiv delež proizvodnje na kmetijah, toda načini njegove proizvodnje so bili prav tako preneseni v proizvodnjo v mlekarnah, pri čemer pa so se ohranili tradicionalno znanje in spretnosti, med drugim uporaba surovega mleka in tehnologija delno toplotno obdelanega testa.

5.2 Posebnosti proizvoda

„Abondance“ je sir iz delno toplotno obdelanega testa, ki je proizvedeno izključno iz surovega in polnomastnega kravjega mleka ter zori dolgo.

Sir „Abondance“ se od drugih sirov iz toplotno obdelanega testa loči po manjši velikosti, izbočenem obodu, prožni teksturi in bogati aromatični paleti, ki se ji navadno pridružuje rahlo grenkast priokus.

5.3 Vzročna povezava med geografskim okoljem in kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma določeno kakovostjo, slovesom ali drugimi značilnostmi proizvoda (pri ZGO)

Izkoristek bogatega rastlinja navedenega geografskega območja je večji zaradi krav molznic, prilagojenih na okoljske razmere. Rastlinje na pašnikih omogoča navzočnost aromatičnih sestavin v siru „Abondance“. K temu pojavu pripomore to, da sirarji uporabljajo surovo in polnomastno mleko, pri čemer obdelava ni mogla poslabšati njegove flore.

Sir „Abondance“ je sir iz delno toplotno obdelanega testa. Uporaba tehnologije delno toplotno obdelanega testa omogoča prožnejšo teksturo kot pri sirih iz testa, ki je popolnoma toplotno obdelano. Ta prožna tekstura je navedla k uporabi vrste oblikovala, ki omogoča ohranitev značilne velikosti sira „Abondance“, to je velikosti, ki omogoča večjo trajnost sira, zlasti če se prevaža s planin v dolino.

Sorazmerna majhnost sira v primerjavi z drugimi siri, zlasti tistimi iz družine iz toplotno obdelanega stiskanega testa, je neposredno povezana z načinom vzreje družinske črede na planinskem pašniku in s predelavo, ki je skozi zgodovino potekala na kmetiji.

Ta proizvodnja bistveno prispeva k lokalnemu ekonomskemu ravnotežju, priznanje navedene označbe pa je omogočilo ohranjanje tradicionalnih kmetijskih dejavnosti na tem območju.

Sklic na objavo specifikacije

(člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006 (4))

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CdCAbondance.pdf

(1) UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

(2) UL L 93, 31.3.2006, str. 12. Nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

(3) Nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

(4) Glej opombo 3.