EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 11.11.2011 COM(2011) 714 konč. 2011/0314(CNS) Predlog DIREKTIVA SVETA o skupnem sistemu obdavčevanja plačil obresti ter licenčnin med povezanimi družbami iz različnih držav članic (prenovitev) {SEC(2011) 1332 konč.}

{SEC(2011) 1333 konč.}



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1.OZADJE PREDLOGA Direktiva Sveta 2003/49/ES (v nadaljnjem besedilu: Direktiva) ureja skupni sistem obdavčevanja plačil obresti ter licenčnin med povezanimi družbami iz različnih držav članic. Ker je bila večkrat spremenjena, se zaradi jasnosti predlaga njena prenovitev. V obrazložitvenem memorandumu so navedeni razlogi za vsako predlagano vsebinsko spremembo, poleg tega pa je v njem določeno, katere določbe predhodnega akta bodo ostale nespremenjene. Težave, ki so obravnavane v Direktivi, so posledica obstoja posebnih ovir, ki jih predstavlja davek od dohodkov pravnih oseb za delovanje notranjega trga: čezmejna plačila obresti in licenčnin so bolj obdavčena kot domače transakcije. Pri izključno domačih transakcijah mora prejemnik plačila plačati davek od dohodkov pravnih oseb kot davčni zavezanec rezident v državi članici, katere rezident je za davčne namene. Pri mednarodnih plačilih je morda treba plačati tudi davčne odtegljaje v državi članici vira. Namen Direktive je izenačiti čezmejna plačila obresti in licenčnin z notranjimi plačili, in sicer z odpravo dvojnega pravnega obdavčevanja, obremenjujočih upravnih formalnosti in težav z razpoložljivostjo denarnih sredstev zadevnih družb. Komisija in zainteresirane strani na področju mednarodnega davka so bile vedno prepričane, da je treba na tem področju sprejeti pravni akt EU, ker enostranski ukrepi držav članic in dvostranski davčni sporazumi niso zagotovili zadovoljive rešitve, ki bi v celoti izpolnjevala zahteve notranjega trga. Dvostranski davčni sporazumi ne zajemajo vseh dvostranskih odnosov med državami članicami, ne odpravljajo dvojnega obdavčevanja v celoti in zlasti ne zagotavljajo enotne rešitve za tristranske in večstranske odnose med državami članicami. Komisija je v svojem sporočilu z dne 5. novembra 1997 z naslovom „Paket za odpravo škodljive davčne konkurence v Evropski uniji“ izpostavila potrebo po usklajenem ukrepanju na evropski ravni za odpravo škodljive davčne konkurence, da bi se pripomoglo k doseganju nekaterih ciljev, kot so zmanjševanje stalnega izkrivljanja na notranjem trgu, preprečevanje prekomernih izgub davčnih prihodkov in spodbujanje okolju prijaznejšega razvoja davčnih struktur. Na sestanku Ekonomsko-finančnega sveta z dne 1. decembra 1997 je potekala obširna razprava na podlagi tega sporočila, pri čemer je bila poleg drugih pobud sprejeta odločitev, da se Komisijo pozove, naj predstavi predlog o uskladitvi obdavčevanja čezmejnih plačil obresti in licenčnin. Komisija je 4. marca 1998 sprejela predlog Direktive Sveta o skupnem sistemu obdavčevanja plačil obresti ter licenčnin med povezanimi družbami iz različnih držav članic, COM(1998) 67 konč. Svet ECOFIN je 3. junija 2003 sprejel Direktivo. Za ublažitev njenih proračunskih posledic za države članice, ki so neto uvoznice kapitala in tehnologije ter za katere ti davki na takšna plačila pomenijo znaten vir dohodka, se je, kar zadeva področje uporabe Direktive, zdel primeren postopen pristop. Direktiva je bila najprej spremenjena leta 2004 z direktivama 2004/66/ES in 2004/76/ES zaradi pristopa Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške. S prvo direktivo so se v besedilo Direktive vključili davki in družbe iz teh novih držav članic, za katere se Direktiva uporablja. Z drugo direktivo se je spremenilo besedilo člena 6 Direktive, v katerega so se uvedle prehodne ureditve za Češko, Latvijo, Litvo, Poljsko in Slovaško. Pozneje je Direktiva Sveta 2006/98/ES vključevala sklicevanje na davke in družbe iz Bolgarije in Romunije, za katere se uporablja Direktiva. Prilogi IV.6 in VII.7 k Aktu o pristopu Bolgarije in Romunije sta vključevali začasna odstopanja. Člen 8 Direktive določa, da mora Komisija poročati Svetu o izvajanju Direktive, zlasti z namenom razširitve njene uporabe na družbe ali podjetja, ki niso zajeta v njeno področje uporabe. Da bi se pridobile informacije, potrebne za pripravo poročila, je GD TAXUD pozval Mednarodni urad za fiskalno dokumentacijo, naj izvede raziskavo o izvajanju Direktive. Poročilo Komisije o delovanju Direktive je bilo predloženo 23. aprila 2009. V njem je navedeno, da je izvajanje Direktive na splošno zadovoljivo, vsebuje pa tudi morebitne spremembe za razširitev njene uporabe. Namen te prenovitve je rešitev nekaterih težav, ki so posledica omejenega področja uporabe Direktive. Iz njenega področja uporabe so izključena čezmejna plačila, za katera je treba plačati davčne odtegljaje na viru. Zato se predlagata razširitev seznama družb, za katere se uporablja Direktiva, in zmanjšanje zahtev glede lastniškega deleža, ki jih morajo izpolnjevati družbe, da se štejejo kot povezane. Poleg tega se uvaja nova zahteva za davčno oprostitev: prejemnik mora biti zavezan za plačilo davka od dohodkov pravnih oseb v državi članici, v kateri ima sedež, in sicer za prihodek od plačila obresti ali licenčnin. Namen tega pogoja je zagotoviti, da se davčna olajšava ne odobri, kadar ustrezen prihodek ni obdavčen, in s tem zapolniti vrzel, ki bi jo lahko izkoristili davčni utajevalci. Končno, predlaga se tehnična sprememba, da bi se preprečile okoliščine, v katerih se oprostitev ne odobri za plačila, ki jih opravi stalna poslovna enota in izvirajo iz njenih dejavnosti, ker ne pomenijo izdatka, ki se odšteje pred plačilom davka. 2.REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENE UČINKA Javno posvetovanje o mogočih spremembah Direktive je potekalo od 24. avgusta do 31. oktobra 2010 na spletnem portalu „Vaš glas v Evropi“ in spletni strani GD TAXUD. Prejetih je bilo 71 odgovorov od različnih zainteresiranih strani, vključno z multinacionalkami (25 odgovorov), velikimi podjetji (3 odgovori), poslovnimi in industrijskimi združenji (18 odgovorov), davčnimi strokovnjaki (16 odgovorov), strokovnimi združenji (8 odgovorov) in enim javnim uslužbencem iz države članice. Prva ugotovitev na podlagi prejetih odgovorov potrjuje zanimanje za pobude Komisije. Izražena je bila jasna podpora potrebi po ukrepanju in spremembi Direktive. Le 7 % sodelujočih je menilo, da ni treba posodobiti seznama subjektov, zajetih v Direktivo, 4 % sodelujočih pa se niso strinjali s spremembo lastniškega praga za subjekte, da se štejejo kot povezani. Poleg tega je večina sodelujočih podprla uskladitev osebnega področja uporabe Direktive z osebnim področjem uporabe direktive o matičnih in odvisnih družbah (podporo je izrazilo 90 % sodelujočih); spremembo Direktive, da bi se omogočil izračun posrednih deležev za ugotovitev, ali so družbe povezane, je podprlo 91 % sodelujočih; znižanje praga, pri katerem se družbe štejejo kot povezane, s 25-odstotnega deleža na 10-odstotnega pa je podprlo 87 % sodelujočih. V oceni učinka Komisije so se izpostavile težave v zvezi s davčnimi odtegljaji za čezmejna plačila obresti in licenčnin: gospodarska izkrivljanja pri poslovnem ravnanju, stroški usklajevanja zaradi birokracije in zamud pri zagotavljanju učinkovitosti davčnih olajšav ter tveganje dvojnega obdavčevanja. Obravnavanih je bilo več možnosti. Neukrepanje na politični ravni ni dobilo podpore, ker bi se zaradi ugotovljenih težav še naprej izkrivljal proces čezmejne razporeditve sredstev. Z razširitvijo ugodnosti iz Direktive na vsa plačila med nepovezanimi podjetji bi se uspešno zmanjšale opisane negativne posledice, vendar pa bi bilo to manj učinkovito in neskladno z drugimi cilji za izboljšanje delovanja Direktive: dividende, obresti in licenčnine bi bile še naprej različno obdavčene, zato bi se s tem povezana gospodarska izkrivljanja ohranila; to bi vključevalo tudi večje zmanjšanje davčnih prihodkov držav članic; izvajanje Direktive bi bilo težje, ker ni na voljo izkušenj z uskladitvijo čezmejnih plačil med nepovezanimi družbami. Druga možnost bi bila uskladitev zahtev Direktive z zahtevami direktive o matičnih in odvisnih družbah na področju obdavčenja dividend. Pri tej prenovitvi je bila izbrana ta možnost, ker zagotavlja bolj uravnotežen rezultat: zagotavlja učinkovitejše zmanjšanje gospodarskih izkrivljanj in pomeni manjše zmanjšanje davčnih prihodkov držav članic kot prejšnja možnost, kar je pomembno dejstvo glede na sedanje stanje javnih financ. Kar zadeva plačila obresti, izguba ne sme presegati 200 do 300 milijonov EUR in bi vplivala na 13 držav članic EU, ki še vedno uporabljajo davčne odtegljaje za odhodna plačila obresti, to so Belgija, Bolgarija, Češka, Grčija, Madžarska, Irska, Italija, Latvija, Poljska, Portugalska, Romunija, Slovenija in Združeno kraljestvo; kar zadeva plačila licenčnin, izguba ne sme presegati 100 do 200 milijonov EUR in bi vplivala na sedem držav z največjim negativnim stanjem licenčnin glede na delež BDP – Bolgarija, Češka, Grčija, Poljska, Portugalska, Romunija in Slovaška. Kot je bilo navedeno, so to možnost podprle zainteresirane strani, ki so sodelovale v javnem posvetovanju. Izključitev plačil iz ugodnosti iz Direktive, kadar prihodek ni obdavčen v državi članici prejemnika, ter tehnična sprememba za preprečitev okoliščin, v katerih se za plačila, ki jih opravi stalna poslovna enota in izvirajo iz njenih dejavnosti, ne odobri oprostitev, ker ne pomenijo izdatka, ki se odšteje pred plačilom davka, sta izključno tehnična ukrepa, katerih vpliva ni mogoče izmeriti. 3.PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA Načelo subsidiarnosti Načelo subsidiarnosti se uporablja, če ta predlog ni v izključni pristojnosti Evropske unije. Države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev predloga. Države članice določijo stopnje odtegljajev z nacionalno zakonodajo glede na ustrezne možnosti davčne politike. Te dajatve se lahko zmanjšajo ali opustijo na podlagi dvostranskih konvencij o izogibanju dvojnega obdavčevanja. Vendar vsaka posamezna konvencija določa svojo stopnjo, kar je posledica kompromisa med državama, ki konvencijo sprejmeta. Rezultat tega je, da se davčni odtegljaji razlikujejo glede na posamezen dvostranski odnos med državami članicami in da ne gre za spontano usklajeno ukrepanje držav članic. Drug vidik, ki ga je treba upoštevati, je, ali in na kakšen način bi se lahko cilji bolje dosegli z ukrepanjem EU. Utemeljitev ukrepanja na evropski ravni temelji na čezmejni naravi težave. Jasno je, da se bodo z ukrepanjem na ravni EU zagotovile usklajene davčne politike na tem posebnem področju obdavčevanja. Države članice bi bile v enakem obsegu zavezane k oprostitvi davčnih odtegljajev. Načelo sorazmernosti

Spremembe, ki so predlagane s to prenovitvijo, morajo biti sorazmerne. Na podlagi ugotovljenih težav morajo zagotoviti rešitve, s katerimi se bodo verjetno izpolnili določeni cilji. Glavni razlog za gospodarska izkrivljanja, stroške usklajevanja in tveganje prekomernega ali dvojnega obdavčevanja so davki, odtegnjeni na viru; poleg tega razlike pri obdavčenju različnih vrst čezmejnih kapitalskih transakcij izkrivljajo poslovno ravnanje. Namen sprememb, predlaganih s to prenovitvijo, je razširitev področja uporabe Direktive in širša uporaba davčne oprostitve. Ta rešitev bo prispevala k doseganju davčne nevtralnosti, zmanjšanju stroškov usklajevanja in odpravi tveganja dvojnega obdavčevanja v več primerih, da bodo lahko nosilci gospodarske dejavnosti učinkoviteje razporedili sredstva. Pobuda ne presega okvirov, ki so potrebni za doseganje teh ciljev, in daje državam članicam možnost, da sprejemajo nacionalne odločitve, ker je njen vpliv omejen na čezmejna plačila EU. Predlog je zato v skladu z načelom sorazmernosti. Poenostavitev Kot je navedeno zgoraj, so pravila o vzpostavitvi sistema obdavčitve za čezmejna plačila obresti in licenčnin določena v štirih direktivah in dveh prilogah k Aktu o pristopu Bolgarije in Romunije, prečiščenega besedila pa ni. To je povzročilo pravno zapletenost za tiste, ki morajo uporabljati veljavno zakonodajo. Če bi se veljavna zakonodaja združila v enem aktu, bi se poenostavila, pojasnila in olajšala uporaba usklajene zakonodaje za podjetja in strokovnjake, ki delajo na tem področju. Pobiranje davkov na viru in postopki povračil za izvajanje davčne olajšave iz nacionalnih zakonodaj ali konvencij o izogibanju dvojnega obdavčevanja so povezani z visokimi stroški usklajevanja. Za potrditev pravice do uporabe oprostitve dvojnega obdavčevanja ali odbitek zneska plačanega tujega davka in ustrezno zmanjšanje davka na dohodek pravnih oseb, obračunanega v državi rezidentstva, je potrebna birokracija. Poleg tega morajo podjetja plačati davčne odtegljaje, nato pa dobijo povračilo, če davčna uprava meni, da so upravičena do oprostitve ali znižanja iz pogodbe. Kadar stopnje davčnih odtegljajev ustrezajo davčnim odbitkom v domači državi, se davčni odtegljaj pobere za plačilo, medtem ko je njegovo zmanjšanje v državi, katere rezident je družba, mogoče le pozneje, ko se vloži davčna napoved. Rezultat tega je, da pri poslovanju nastanejo likvidnostni stroški. Glede na oceno učinka se ocenjuje, da bi s pobudami iz te prenovitve za odpravo davčnih odtegljajev v več primerih prihranek stroškov usklajevanja znašal od 38,4 do 58,8 milijona EUR. Razlaga členov Davčna oprostitev Člen 1(1) se spremeni. Namen tega člena je, da bi bila plačila obresti in licenčnin oproščena vsakega obdavčenja na viru. „Izjave, ki se vključijo v zapisnik Sveta“, so ob sprejetju Direktive vsebovale naslednji odlomek: „Svet in Komisija se strinjata, da družbe, ki so oproščene davka na prihodek, zajetega v tej direktivi, ne smejo biti upravičene do ugodnosti iz direktive o obrestih in licenčninah. Svet poziva Komisijo, naj pravočasno predlaga vse potrebne spremembe te direktive“. V uvodnih izjavah Direktive je navedeno, da je treba zagotoviti, „da se plačila obresti ter licenčnin v državi članici obdavčijo samo enkrat“. Komisija se strinja z mnenjem Sveta, da v Direktivi ne sme biti nobenih vrzeli, ki bi dovoljevale izogibanje obdavčenju plačila obresti in licenčnin. V zvezi s tem je leta 2003 sprejela predlog, ki bi skoraj dosegel soglasje v svetu ECOFIN. Komisija je zadevni predlog umaknila, ker je morala predložiti to prenovitev Direktive, kot je načrtovano v Prilogi II k delovnemu programu Komisije 2010. Zato se s to prenovitvijo spreminja člen 1(1), da bi bilo jasno, da morajo države članice odobriti ugodnosti iz Direktive le, kadar plačilo obresti ali licenčnine ni oproščeno obdavčitve dohodkov pravnih oseb, ki jih ima dejanski lastnik v državi članici, v kateri ima sedež. S tem se zlasti obravnava položaj družbe ali stalne poslovne enote, ki plačuje davek na prihodek, vendar je upravičena do posebne davčne sheme, ki izključuje prejeta plačila tujih obresti ali licenčnin. Država vira v takšnih primerih ne bi bila dolžna oprostiti družbe ali enote plačila davčnega odtegljaja iz te direktive. Opredelitev države vira Člen 1(2), v katerem je država vira opredeljena kot država članica, kjer se opravijo plačila, ostane nespremenjen. Za namene te opredelitve je v členu 1(3) pojasnjeno, da se šteje, da stalna poslovna enota izvede plačilo, če to predstavlja izdatek, ki se odšteje pred plačilom davka. V poročilu Komisije o Direktivi je navedeno, da je iz sobesedila jasno, da je namen zahteve po „davčnem odbitku“ zagotoviti, da ugodnosti iz Direktive veljajo samo za plačila, ki pomenijo izdatke, ki jih je mogoče pripisati stalni poslovni enoti. Vendar bi se določba glede na sedanje besedilo nanašala tudi na primere, v katerih se odbitek zavrne iz drugih razlogov. S to prenovitvijo bo ta odstavek spremenjen tako, da bo jasno, da se direktiva uporablja, kadar je plačilo povezano z dejavnostmi, ki jih izvaja stalna poslovna enota. Opredelitev upravičenega lastnika Upravičeni lastnik je opredeljen v členu 1(4) in (5), ki se ne spremeni. Plačila, ki jih izvedejo ali prejmejo stalne poslovne enote Člen 1(6), ki ureja primere, v katerih se plačila izvedejo ali prejmejo prek stalnih poslovnih enot, se ne spremeni. Zahteva glede povezav Člen 1(7) in (10), ki se nanaša na pogoje povezav med družbami, ki sodelujejo pri transakciji, za katero se izvede plačilo, se ne spremeni. Ozemeljska veljavnost Člen 1(8), ki določa, da se Direktiva uporablja le za plačila znotraj EU, ostane nespremenjen. Obdavčitev v državi članici prejemnika

Člen 1(9), ki se sklicuje na pravice države članice prejemnika do obdavčitve, se ne spremeni. Postopek potrjevanja Člen 1(11), (12), (13) in (14) o postopku potrjevanja pravice do oprostitve se ne spremeni. Postopek povračil Člen 1(15) in (16), ki določa postopek povračila davka, ki se odtegne, kadar je družba upravičena do oprostitve, se ne spremeni. Opredelitev obresti in licenčnin Opredelitvi obresti in licenčnin iz člena 2 ostaneta nespremenjeni. Ta člen se združi s členom 3, ki je prav tako vsebuje opredelitve, pomembne za uporabo Direktive. Opredelitev družbe V skladu s členom 3(a) (zdaj člen 2(c)) Direktiva zajema družbe iz države članice, ki imajo eno od oblik, navedenih v Prilogi I, imajo sedež v državi članici in so zavezane za plačilo enega od davkov na prihodek, navedenega v Direktivi. Seznam subjektov, za katere se uporablja, je pripravljen na podlagi nacionalnega prava družb posameznih držav in je vključen v Prilogo I. S to prenovitvijo se spreminja osebno kritje Direktive, da bo zajeto čim večje število subjektov. V zvezi s tem se upoštevata dve merili. Prvič, seznam subjektov, za katere se uporablja Direktiva, je zdaj manj obsežen od seznama, priloženega k direktivi o matičnih in odvisnih družbah. Direktiva o matičnih in odvisnih družbah se uporablja za izplačila dobička in ima enak cilj kot Direktiva, tj. odpraviti davčne odtegljaje in tveganje dvojnega obdavčevanja čezmejnih kapitalskih transakcij: Direktiva zajema plačila obresti in licenčnin, direktiva o matičnih in odvisnih družbah pa je povezana s plačili dividend. S spremembo Direktive se bo seznam razširil, da bo usklajen s seznamom iz direktive o matičnih in odvisnih družbah. Ta rešitev bo prispevala k večji nevtralnosti obdavčenja. Eden od rezultatov te spremembe bo vključitev evropske družbe (SE) in evropske zadruge (SCE) na seznam družb, zajetih v Direktivo. Podprli se bodo cilji, ki se poskušajo doseči s tema dvema evropskima pravnima oblikama – ustanovitev in vodenje družb z evropsko razsežnostjo, osvobojenih ovir, ki jih povzročata neusklajenost in ozemeljsko omejena veljavnost nacionalnega prava družb. Zato se bo s SE družbam, ki poslujejo v več kot eni državi članici, zagotovila možnost, da so v skladu z zakonodajo EU ustanovljene kot ena družba in da lahko torej poslujejo v vsej EU na podlagi enega sklopa predpisov o pravu družb ter enotnih sistemov upravljanja in poročanja. Čeprav statut SE ne vsebuje nobenih določb, ki bi izrecno urejale obdavčenje, pravni akt ne določa, da mora za SE veljati „zakonodaj[a] držav članic, ki bi se uporabljala za delniške družbe, ustanovljene v skladu z zakonodajo države članice, v kateri je statutarni sedež SE“. Takšne delniške družbe, ki so navedene na seznamu iz priloge k statutu SE, so vključene tudi na seznam družb iz Priloge k Direktivi. Zato je v praksi SE že upravičena do ugodnosti iz Direktive, ker mora država članica, v kateri ima SE registrirani sedež, odobriti enake ugodnosti, kot jih ima zadevna nacionalna oblika delniške družbe. Vendar Komisija zaradi pojasnitve in v podporo pomenu, ki ga pripisuje temu, predlaga, da se SE izrecno vključi na seznam družb, ki je priložen k Direktivi. Prav tako statut SCE ne vsebuje posebnih določb o obdavčitvi, zato se uporabljajo davčne zakonodaje držav članic in EU. Komisija meni, da je nujno podpreti to novo vrsto družb in zagotoviti okvir, da bodo lahko podjetja čim bolje izkoristila to pravno obliko. SCE bodo obravnavane enako kot zadruge v državi članici, v kateri imajo registrirani sedež, s tem pa bodo posredno upravičene do ugodnosti iz Direktive, zagotovljene za te nacionalne oblike, ki so že zajete v Direktivo. Čeprav so nekatere od njih že vključene na seznam, priložen k Direktivi, se predlaga, da bi bilo v novo Prilogo vključenih več takšnih zadrug. Na podlagi tega Komisija predlaga, da se SCE prav tako vključi na seznam družb. Čeprav se vključitev, tako kot pri SE, obravnava bolj kot dejanje v podporo pomenu, ki ga Komisija pripisuje SCE, in za preprečevanje morebitnih negotovosti ali dvomov, se s tem ukrepom zagotavlja, da bo SCE upravičena do vseh ugodnosti iz Direktive. Drugič, nekateri nacionalni vnosi na seznamu, priloženem k Direktivi, so obsežnejši kot vnosi v direktivi o matičnih in odvisnih družbah. To velja za vnose Češke, Cipra, Slovenije in Slovaške. V teh primerih se seznam ne spremeni, ker se obravnava, da pravne oblike, ki so že upravičene do ugodnosti iz Direktive, ne smejo biti prikrajšane za uporabo usklajenega sistema obdavčitve. V nasprotnem primeru bi bilo kršeno njihovo upravičeno pričakovanje in bi se morale spopasti z davčnimi ovirami na notranjem trgu, ki se poskušajo odpraviti s PDEU in Direktivo. Poleg tega nekateri vnosi niso spremenjeni, ker so enaki kot vnosi v direktivi o matičnih in odvisnih družbah. To velja za subjekte Latvije, Litve, Malte, Poljske, Portugalske, Romunije, Finske in Združenega kraljestva. Na drugi strani je treba seznam posodobiti, pri čemer je treba dva subjekta črtati, ker ne obstajata več. To sta nemški „bergrechtliche Gewerkschaft“ in madžarski „közhasznú társaság“. S to prenovitvijo se bo poleg tega nadomestil seznam davkov, ki jih morajo plačati družbe in ki je zdaj vključen v člen 3(a)(iii), ki bo vstavljen kot del B Priloge I. Opredelitev povezane družbe V skladu s členom 3(b) se zdaj šteje, da povezava obstaja, če ima ena od družb neposredno v lasti vsaj 25 % kapitala druge družbe ali če ima tretja družba neposredno v lasti vsaj 25 % kapitala družbe plačnice in družbe prejemnice. Države članice lahko na svojo željo za ugotovitev, ali družba izvaja zadosten nadzor nad drugo družbo, določijo raven deleža, ki je nižji od 25 %. Poleg tega lahko države članice nadomestijo merilo minimalnega deleža kapitala z merilom minimalnega deleža glasovalnih pravic. Ta lastniški prag je višji od praga iz direktive o matičnih in odvisnih družbah, ki določa, da mora imeti družba neposredno ali posredno v lasti le 10 % kapitala. S to prenovitvijo se ta določba spreminja, da bodo zahteve glede povezave usklajene z zahtevami iz direktive o matičnih in odvisnih družbah. Zato se 25-odstotni prag neposrednega lastniškega deleža zmanjša na 10-odstotni prag neposrednega ali posrednega lastniškega deleža. S tem novim pragom bi se morale preprečiti nekatera ekonomska izkrivljanja, ki so posledica različnega področja uporabe obeh direktiv. Ta določba se preštevilči v člen 2(d).

Opredelitev stalne poslovne enote Člen 2(c), ki vsebuje opredelitev stalne poslovne enote, se preštevilči v člen 2(e), njegova vsebina pa se ne spremeni. Izvzetje plačil iz naslova obresti in licenčnin Člen 4, ki iz opredelitve obresti in licenčnin izvzema plačila zaradi hibridnih transakcij, se ne spremeni, preštevilči pa se v člen 3. Goljufije in zlorabe Člen 5, ki vsebuje določbe o boju proti zlorabam, se s to prenovitvijo ne spremeni, preštevilči pa se v člen 4. Prehodne ureditve Vsebina člena 6, ki se preštevilči v člen 5, se ne spremeni, prilagodi pa se besedilo, da se upoštevajo prehodne ureditve za Bolgarijo v ustreznem aktu o pristopu in črta sklicevanje na Slovaško, ki od 1. maja 2006 ni več upravičena do prehodnega odstopanja. Pregled Člen 8 določa, da mora Komisija poročati Svetu o izvajanju Direktive, pri čemer je Komisija predložila poročilo aprila 2009. Ta določba se preštevilči v člen 7 in posodobi, hkrati pa se določi nov rok za pregled vpliva Direktive in preverjanje izpolnjevanja njenih ciljev. Komisija mora štiri leta po začetku izvajanja prenovljene Direktive poročati svetu ECOFIN in Evropskemu parlamentu o njenem vplivu. Omejitvena klavzula Člen 8 je standardna določba o davčnem usklajevanju. Direktiva določa minimalne obveznosti glede obdavčevanja čezmejnih plačil obresti in licenčnin, vendar ne izključuje drugih ugodnejših ureditev, določenih v nacionalni zakonodaji ali sporazumih o dvojnem obdavčevanju. Izvajanje, razveljavitev, začetek veljavnosti in naslovniki Členi 6, 9, 10 in 11 so standardne določbe, ki se uporabljajo zlasti zaradi prenovitve. Člen 12 je standardna določba, ki določa, da je Direktiva naslovljena na države članice. 4.PRORAČUNSKE POSLEDICE Ta prenovitev nima proračunskih posledic za EU.



ê 2003/49/ES (prilagojeno) 2011/0314 (CNS)

Predlog DIREKTIVA SVETA o skupnem sistemu obdavčevanja plačil obresti ter licenčnin med povezanimi družbami iz različnih držav članic (prenovitev) SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi  delovanju ÕEvropske skupnosti  unije Õ, in zlasti člena 94  115 Õ Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta, ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, v skladu s posebnim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: ò novo (1)Direktiva Sveta 2003/49/ES z dne 3. junija 2003 o skupnem sistemu obdavčevanja plačil obresti ter licenčnin med povezanimi družbami iz različnih držav članic je bila večkrat spremenjena. Ker so potrebne dodatne spremembe, jo je treba zaradi jasnosti prenoviti. ê 2003/49/ES uvodna izjava 1 (prilagojeno) (2)Na enotnem  notranjem Õ trgu, ki ima značilnosti notranjega Ö domačega Õtrga, se transakcije med družbami iz različnih držav članic davčno ne smejo manj ugodno obravnavati, kot se obravnavajo transakcije med družbami iz iste države članice. ê 2003/49/ES, uvodna izjava 2

(3)Pri plačilih obresti ter licenčnin ta zahteva trenutno ni izpolnjena; nacionalni davčni predpisi skupaj z dvostranskimi in večstranskimi sporazumi, kjer ti obstajajo, ne morejo vedno zagotoviti odprave dvojnega obdavčevanja, njihova uporaba pa pogosto povzroči obremenjujoče upravne formalnosti in probleme z razpoložljivostjo denarnih sredstev teh družb. ê 2003/49/ES, uvodna izjava 4 (4)Odprava obdavčevanja plačil obresti ter licenčnin v državi članici, v kateri nastanejo, ne glede na to, ali se davek pobere z odtegnitvijo na viru ali z odmero, je najprimernejši način za odpravo navedenih formalnosti in problemov ter za zagotovitev enakopravne davčne obravnave nacionalnih in čezmejnih transakcij; zlasti je treba takšne davke odpraviti pri takšnih plačilih, ki se izvedejo med povezanimi družbami iz različnih držav članic ter med stalnimi poslovnimi enotami takšnih družb. ê 2003/49/ES, uvodna izjava 3 ð novo (5)Zagotoviti je treba, da se plačila obresti ter licenčnin v državi članici obdavčijo samo enkrat ðin da se ugodnosti iz Direktive uporabijo le, kadar je prihodek od plačila dejansko obdavčen v državi članici družbe prejemnice ali v državi članici, v kateri se nahaja stalna poslovna enota prejemnica. ï ò novo (6)To direktivo je treba uporabljati samo za družbe, ki imajo eno od pravnih oblik iz seznama v delu A Priloge I, pri čemer mora biti cilj razširitev tega seznama, da bo zajetih čim več zavezancev za davek od dohodkov pravnih oseb. (7)Pri razširitvi seznama subjektov, za katere se mora uporabljati ta direktiva, se lahko upoštevata dve merili. Prvič, upošteva se lahko, da je veliko vnosov na tem seznamu manj obsežnih od vnosov, ki so vključeni v Direktivo Sveta 90/435/EGS z dne 23. julija 1990 o skupnem sistemu obdavčitve matičnih družb in odvisnih družb iz različnih držav članic; pomembno je uskladiti oba seznama in razširiti seznam, priložen k tej direktivi. (8)Drugič, seznam, priložen k tej direktivi, vsebuje nekatere vnose, ki so enaki kot vnosi, vključeni v Direktivo 90/435/EGS, ali obsežnejši od teh vnosov, pri čemer se ti vnosi ne smejo spremeniti, da bodo lahko takšni subjekti še naprej upravičeni do ugodnosti iz te direktive. (9)Opredelitev povezanih družb v tej direktivi zahteva vsaj 25-odstotni neposredni delež, medtem ko Direktiva 90/435/EGS določa oprostitev izplačila dobička v primeru 10-odstotnega neposrednega ali posrednega deleža. Usklajeni sistem obdavčitve za plačila obresti in licenčnin je treba uskladiti s sistemom iz Direktive 90/435/EGS, zahteve glede deleža iz te direktive pa je treba zmanjšati na 10-odstotni neposredni in posredni delež. (10)Davčna oprostitev iz te direktive v primeru plačil, ki jih izvede stalna poslovna enota, določa, da morajo ta plačila za stalno poslovno enoto v državi članici, v kateri se nahaja, pomeniti izdatek, ki se odšteje pred plačilom davka, tako da lahko povzroči zavrnitev ugodnosti iz te direktive, če se odbitek ne odobri, tudi če so plačila povezana z njenimi dejavnostmi. Pomembno je pojasniti, se oprostitev uporablja, kadar plačilo pomeni izdatek, ki nastane zaradi dejavnosti stalne poslovne enote. ê 2003/49/ES, uvodna izjava 5 (11)Režim naj bi se uporabljal samo za zneske morebitnih plačil obresti ali licenčnin, za katere sta se sporazumela plačnik in upravičeni lastnik, če med njima ni posebnega razmerja. ê 2003/49/ES, uvodna izjava 6

(12)Prav tako je potrebno, da se državam članicam ne prepreči sprejetje primernih ukrepov za preprečevanje goljufij ali zlorab. ê 2003/49/ES uvodna izjava 7 (prilagojeno) (13) Bolgariji Õ, Grčiji in Portugalski je treba iz proračunskih razlogov dovoliti prehodno obdobje z namenom, da lahko postopno znižajota davke na plačila obresti ter licenčnin, ne glede na to, ali se poberejo z odtegnitvijo davka na viru ali z odmero, dokler ne bodosta sposobnei uporabljati določb člena 1. ê2003/49/ES, uvodna izjava 8 (14)Španiji, ki je začela izvajati načrt za izboljšanje španskega tehnološkega potenciala, je treba iz proračunskih razlogov v prehodnem obdobju dovoliti, da ne uporablja določb člena 1 za plačila licenčnin. ê 2004/76/ES, uvodni izjavi 2 in 3 (prilagojeno) (15)Uporaba Ö te Õ dDirektive 2003/49/ES lahko povzroči proračunske težave za Češko, Latvijo, Litvo, Ö in Õ Poljsko in Slovaško ob upoštevanju stopenj odtegnjenega davka na viru, uveljavljenih z nacionalno zakonodajo, in na podlagi davčnih konvencij o dohodku in kapitalu ter tako zbranih prihodkih. (16)Tem državam pristopnicam Ö članicam Õ naj se tako začasno, do datuma začetka uporabe iz člena 17(2) in (3) Direktive Sveta 2003/48/ES z dne 3. junija 2003 o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti, dovoli, da ne uporabijo nekaterih določb Ö člena 1 te Õ iz dDirektive 2003/49/ES, ki v primeru Latvije in Litve zadevajo plačila obresti ter licenčnin, v primeru Češke, Ö in Õ Poljske in Slovaške pa le plačila licenčnin. ê 2003/49/ES uvodna izjava 9 (prilagojeno) ð novo (17)Komisija mora Svetu ðin Evropskemu parlamentu ï poročati o izvajanju ðvplivu ï  te Õ direktive tri leta po zahtevanem datumu za njen prenos, ðda se preveri uresničevanje zastavljenih ciljev ïzlasti zaradi razširitve njene uporabe na ostale družbe ali podjetja in zaradi pregleda obsega opredelitve obresti ter licenčnin z namenom doseči potrebno konvergenco določb, ki se nanašajo na obresti ter licenčnine v nacionalnem pravu ter v dvostranskih in večstranskih sporazumih o izogibanju dvojnega obdavčevanja. ê 2003/49/ES uvodna izjava 10 (prilagojeno) (18)Ker države članice ne morejo v zadostni meri doseči ciljev predlaganega ukrepa, tj.t.j. vzpostavitve skupnega sistema obdavčevanja plačil obresti ter licenčnin med povezanimi družbami iz različnih držav članic, in jih je tako lažje doseči na ravni Skupnosti  Unije Õ , lahko Skupnost  Unija Õ sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe  o Evropski uniji Õ. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za dosego tega cilja. ò novo

(19)Obveznost prenosa te direktive v nacionalno pravo bi morala biti omejena na določbe, ki pomenijo vsebinsko spremembo v primerjavi s predhodnimi direktivami. Obveznost prenosa nespremenjenih določb izhaja iz predhodnih direktiv. (20)Ta direktiva ne sme posegati v obveznosti držav članic glede rokov za prenos v nacionalno pravo in začetka uporabe direktiv, ki so določeni v delu B Priloge II – ê 2003/49/ES (prilagojeno) ð novo SPREJEL NASLEDNJO DIREKTIVO: Člen 1 Področje uporabe in postopek 1. Plačila obresti ali licenčnin, ki nastanejo v državi članici, so oproščena vseh davkov na tovrstna plačila v tej državi  članici Õ, ne glede na to, ali se pobirajo z odtegnitvijo davka na viru ali z odmero, če je upravičeni lastnik obresti ali licenčnin družba iz druge države članice ali stalna poslovna enota družbe iz države članice v drugi državi članici ð in je dejansko zavezanka za davek na dohodek, ki izhaja iz teh plačil v tej drugi državi članici ï. 2. Šteje se, da plačilo, ki ga izvede družba iz države članice ali stalna poslovna enota, ki se nahaja v drugi državi članici, nastane v tej državi članici, v nadaljnjem besedilu „državi vira“. ê 2003/49/ES ð novo 3. Stalna poslovna enota se šteje za plačnika obresti ali licenčnin samo, če navedena plačila v državi članici, v kateri se nahaja, za stalno poslovno enoto predstavljajo izdatek, ki se odšteje pred plačilom davka ðki nastane zaradi dejavnosti stalne poslovne enote ï. ê 2003/49/ES 4. Družba iz države članice se obravnava kot upravičeni lastnik obresti ali licenčnin samo, če taka plačila prejme v svojo lastno korist in ne kot posrednik, kot na primer zastopnik, skrbnik ali pooblaščeni podpisnik za neko drugo osebo. ê 2003/49/ES (prilagojeno) 5. Stalna poslovna enota se obravnava kot upravičeni lastnik obresti ali licenčnin:

(a) če je terjatev, pravica ali uporaba podatkov, v zvezi s katero so plačila obresti ali licenčnin nastala, dejansko povezana s to stalno poslovno enoto, in (b) če plačila obresti ali licenčnin predstavljajo dohodek, ki je v državi članici, v kateri se ta stalna poslovna enota nahaja, obdavčen z enim od davkov iz člena 3(a)(iii) Ö dela B Priloge I Õ ali v primeru Belgije z „impôt des non-résidents/belasting der niet-verblijfhouders“ ali v primeru Španije z „Impuesto sobre la Renta de no Residentes“ ali z davkom, ki je enak ali bistveno podoben in se uvede po datumu začetka veljavnosti te direktive dodatno k obstoječim davkom ali namesto njih. ê 2003/49/ES 6. Kadar se stalna poslovna enota družbe iz države članice obravnava kot plačnik ali upravičeni lastnik obresti ali licenčnin, se za namene tega člena noben drug del te družbe ne obravnava kot plačnik ali upravičeni lastnik teh obresti ali licenčnin. 7. Ta člen se uporablja samo, če je družba, ki je plačnik, ali družba, katere stalna poslovna enota se obravnava kot plačnik obresti ali licenčnin, povezana družba družbe, ki je upravičeni lastnik ali katere stalna poslovna enota se obravnava kot upravičeni lastnik teh obresti ali licenčnin. 8. Ta člen se ne uporablja, če obresti ali licenčnine plača ali prejme stalna poslovna enota družbe iz države članice, ki se nahaja v tretji državi, in posli družbe v celoti ali delno potekajo prek te stalne poslovne enote. 9. Nobena določba tega člena ne preprečuje državi članici, da pri uporabi svojega davčnega prava zajame v obdavčitev obresti ali licenčnine, ki jih prejmejo njene družbe, stalne poslovne enote njenih družb ali stalne poslovne enote, ki se nahajajo v tej državi. ê 2003/49/ES (prilagojeno) 10. Država članica ima možnost, da te direktive ne uporablja za družbe iz druge države članice ali za stalno poslovno enoto družbe iz druge države članice v primeru, če pogoji člena 3(b) Ö 2(d) Õ niso trajali neprekinjeno vsaj dve leti. 11. Država vira lahko zahteva, da se izpolnjevanje zahtev iz tega člena in iz člena 3 Ö 2 Õ dokaže ob plačilu obresti ali licenčnin s potrdilom. Če izpolnjevanje zahtev iz tega člena ni bilo potrjeno ob času plačila, lahko država članica zahteva odtegnitev davka na viru. 12. Država vira lahko določi, da je oprostitev po tej direktivi možna samo, če je izdala odločbo o oprostitvi na podlagi potrdila, ki dokazuje izpolnjevanje zahtev iz tega člena in iz člena 3 Ö 2 Õ. Odločba o oprostitvi se izda v največ treh mesecih po predložitvi potrdila in takšnih dokazil, kot jih država vira lahko upravičeno zahteva, in velja za obdobje najmanj enega leta od datuma izdaje. 13. Za namene odstavkov 11 in 12 potrdilo, ki se predloži za vsako pogodbo o plačilu, velja vsaj eno leto, vendar ne več kot tri leta od datuma izdaje in vsebuje naslednje podatke: (a) dokazilo o sedežu družbe prejemnice za davčne namene in po potrebi dokazilo o obstoju stalne poslovne enote, ki ga potrdi davčni organ države članice, katere rezident je družba prejemnica za davčne namene, ali države članice, v kateri se nahaja stalna poslovna enota; (b) da je družba prejemnica upravičeni lastnik v skladu z odstavkom 4 ali da obstajajo pogoji v skladu z odstavkom 5, če je prejemnik plačila stalna poslovna enota; (c) v primeru družbe prejemnice, da so izpolnjene zahteve v skladu s členom 3(a)(iii) Ö 2(c)(iii) Õ ; (d) o minimalnem deležu ali merilu minimalnega deleža glasovalnih pravic v skladu s členom 3(b) Ö 2(d) Õ; (e) o obdobju, v katerem je obstajal delež iz točke (d). Države članice lahko poleg tega zahtevajo pravno utemeljitev za plačila po pogodbi (npr. po posojilni pogodbi ali po licenčni pogodbi).

ê 2003/49/ES 14. Če zahteve za oprostitev niso več izpolnjene, družba ali stalna poslovna enota prejemnica o tem takoj obvesti družbo ali stalno poslovno enoto plačnico in, če tako zahteva država vira, pristojni organ te države. 15. Če je družba ali stalna poslovna enota plačnica odtegnila davek na viru, za katerega velja oprostitev po tem členu, se lahko vloži zahtevek za povračilo davka, odtegnjenega na viru. Država članica lahko zahteva podatke iz odstavka 13. Zahtevek za povračilo mora biti vložen v roku, ki je določen. Ta rok traja vsaj dve leti od datuma plačila obresti ali licenčnin. 16. Država vira povrne presežni del davka, odtegnjenega na viru, v enem letu od prejema zahtevka ter takšnih dokazil, kot jih lahko upravičeno zahteva. Če davek, odtegnjen na viru, ni povrnjen v navedenem roku, je po preteku tega leta družba ali stalna poslovna enota prejemnica upravičena do obresti na znesek vračila davka in sicer po obrestni meri, ki je enaka nacionalni obrestni meri, ki se uporablja v podobnih primerih po nacionalnem pravu države vira. ê 2003/49/ES (prilagojeno) Člen 2 Opredelitevve Õ V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov Õ: (a) „obresti“ pomeni dohodek iz vseh vrst terjatev ne glede na to, ali so zavarovane s hipoteko, in ne glede na to, ali imajo pravico do udeležbe v dolžnikovem dobičku, in še posebej dohodek iz vrednostnih papirjev ter dohodek od obveznic ali zadolžnic, vključno s premijami in nagradami, ki pripadajo takim vrednostnim papirjem, obveznicam ali zadolžnicam; kazni zaradi zamude pri plačilu se ne štejejo za obresti; (b) „licenčnine“ pomeni plačila vseh vrst, prejeta kot povračilo za uporabo ali pravico do uporabe kakršnih koli avtorskih pravic za literarno, umetniško ali znanstveno delo, vključno s kinematografskimi filmi in programsko opremo, kakršnega koli patenta, blagovne znamke, vzorca ali modela, načrta, tajne formule ali postopka ali za informacijo o industrijskih, komercialnih ali znanstvenih izkušnjah; plačila za uporabo ali pravico do uporabe industrijske, komercialne ali znanstvene opreme se štejejo za licenčnine. ê 2003/49/ES (prilagojeno) (c) „družba države članice“ pomeni vsako družbo: (i) ki ima eno od pravnih oblik iz dela A Priloge I k tej direktivi; in (ii) ki se v skladu z davčnim pravom države članice šteje za rezidenta te države članice in ki se v smislu konvencij o izogibanju dvojnega obdavčevanja dohodka, sklenjenih s tretjimi državami, za davčne namene ne šteje za rezidenta zunaj Skupnosti  Unije Õ ; ter (iii) ki se brez oprostitve obdavčuje z enim od naslednjih davkov  iz dela B Priloge I Õ ali z davkom, ki je enak ali bistveno podoben in ki se uvede po datumu začetka veljavnosti te direktive dodatno k obstoječim davkom ali namesto njih:; ê 2003/49/ES

–impôt des sociétés/vennootschapsbelasting v Belgiji, –selskabsskat na Danskem, –Körperschaftsteuer v Nemčiji, –Φόρος εισοδήματος νομικών προσώπων v Grčiji, –impuesto sobre sociedades v Španiji, –impôt sur les sociétés v Franciji, –corporation tax na Irskem, –imposta sul reddito delle persone giuridiche v Italiji, –impôt sur le revenu des collectivités v Luksemburgu, –vennootschapsbelasting na Nizozemskem, –Körperschaftsteuer v Avstriji, –imposto sobre o rendimento da pessoas colectivas na Portugalskem, –yhteisöjen tulovero/inkomstskatten för samfund na Finskem, –statlig inkomstskatt na Švedskem, –corporation tax v Združenem Kraljestvu, ê 2004/66/ES člen 1 in Priloga –Daň z příjmů právnických osob na Češkem, –Tulumaks v Estoniji, –φόρος εισοδήματος na Cipru,

–Uzņēmumu ienākuma nodoklis v Latviji, –Pelno mokestis v Litvi, –Társasági adó na Madžarskem, –Taxxa fuq id-dħul na Malti, –Podatek dochodowy od osób prawnych na Poljskem, –Davek od dobička pravnih oseb v Sloveniji, –Daň z príjmov právnických osôb na Slovaškem, ê 2006/98/ES člen 1 in točka 9(a) Priloge –корпоративен данък v Bolgariji, –impozit pe profit, impozitul pe veniturile obținute din România de nerezidenți in Romania; ê 2003/49/ES (prilagojeno) ðnovo (d) družba je „povezana družba“ druge družbe: (i) če ima prva družba neposredno v lasti vsaj 25 ð 10 ï% kapitala druge družbe, ali (i) če ima druga družba neposredno v lasti vsaj 25 ð 10 ï% kapitala prve družbe, ali (iii) če ima tretja družba neposredno v lasti vsaj 25 ð 10 ï% kapitala prve in druge družbe. Štejejo se samo deleži v družbah s sedežem na ozemlju Skupnosti Ö Unije Õ . Države članice pa imajo možnost, da merilo minimalnega deleža kapitala nadomestijo z merilom minimalnega deleža glasovalnih pravic;

(e) „stalna poslovna enota“ pomeni stalno mesto poslovanja v državi članici, prek katerega v celoti ali delno potekajo posli družbe iz druge države članice. ê 2003/49/ES Člen 3 Izvzetje plačil iz naslova obresti ali licenčnin 1. Država vira ni dolžna zagotoviti ugodnosti iz te direktive v naslednjih primerih: (a) pri plačilih, ki se po pravu države vira obravnavajo kot razdelitev dobička ali kot povračilo kapitala; (b) pri plačilih iz terjatev, ki imajo pravico do udeležbe v dolžnikovem dobičku; (c) pri plačilih iz terjatev, ki upniku dajejo možnost zamenjave njegove pravice do obresti s pravico do udeležbe v dolžnikovem dobičku; (d) pri plačilih iz terjatev, ki ne vsebujejo nobenih določb o poplačilu glavnice ali pri katerih plačilo glavnice zapade več kot 50 let po dnevu izdaje. 2. Kadar zaradi posebnega razmerja med plačnikom in upravičenim lastnikom obresti ali licenčnin ali med enim izmed njiju in drugo osebo znesek obresti ali licenčnin presega znesek, za katerega bi se sporazumela plačnik in upravičeni lastnik, če takšnega razmerja ne bi bilo, se določbe te direktive uporabljajo samo za zadnji navedeni znesek, če obstaja. Člen 4 Goljufije in zlorabe 1. Ta direktiva ne preprečuje uporabe domačih določb ali določb na podlagi sporazumov, ki so potrebne za preprečevanje goljufij ali zlorab. 2. Države članice lahko v primeru transakcij, katerih osnovni motiv ali eden od osnovnih motivov je davčna utaja, izogibanje davkom ali davčna zloraba, umaknejo ugodnosti te direktive ali odklonijo uporabo te direktive. ê 2003/49/ES (prilagojeno) è1 2004/76/ES člen 1(1) Člen 5 Prehodne določbe za  Bolgarijo Õ, è1 Češko ç , Grčijo, Španijo, è1 Latvijo, Litvo, Poljsko , in Portugalsko in Slovaško

ê 2003/49/ES (prilagojeno) è1 2004/76/ES člen 1(1) 1. Grčiji, è1 Latviji, Poljski  in Portugalski se dovoli, da ne uporabljajo določb člena 1 Ö te direktive Õ do datuma začetka uporabe iz člena 17(2) in (3) Direktive Sveta 2003/48/ES z dne 3. junija 2003 o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti. V prehodnem obdobju osmih let, ki se začne na navedeni datum, davčna stopnja na plačila obresti ali licenčnin, ki se plačajo povezani družbi iz druge države članice ali stalni poslovni enoti družbe iz države članice, ki se nahaja v drugi državi članici, ne sme presegati 10 % v prvih štirih letih in 5 % v zadnjih štirih letih. ê 2004/76/ES člen 1(1) (prilagojeno) Litvi se dovoli, da ne uporablja določb člena 1  te direktive Õ do datuma začetka uporabe iz člena 17(2) in (3) Direktive 2003/48/ES. V prehodnem obdobju šestih let, ki se začne na navedeni datum, davčna stopnja na plačila licenčnin, ki se plačajo povezani družbi iz druge države članice ali stalni poslovni enoti družbe iz države članice, ki se nahaja v drugi državi članici, ne presega 10 %. V prvih štirih letih šestletnega prehodnega obdobja, davčna stopnja na plačila obresti, ki se plačajo povezani družbi iz druge države članice ali stalni poslovni enoti, ki se nahaja v drugi državi članici, ne presega 10 %; v naslednjih dveh letih pa davčna stopnja na takšna plačila obresti ne sme preseči 5 %. ê 2003/49/ES (prilagojeno) è1 2004/76/ES člen 1(1) (prilagojeno) è1 Češki in ç Španiji se dovoli, da, samo za plačila licenčnin, ne uporabljata določb člena 1  te direktive Õ do datuma začetka uporabe iz člena 17(2) in (3) Direktive 2003/48/ES. V prehodnem obdobju šestih let, ki se začne na navedeni datum, davčna stopnja na plačila licenčnin, ki se plačajo povezani družbi iz druge države članice ali stalni poslovni enoti družbe iz države članice, ki se nahaja v drugi državi članici, ne presega 10 %. Slovaški se dovoli, da ne uporablja, samo za plačila licenčnin, določb iz člena 1 med prehodnim obdobjem dveh let, ki se začne dne 1. maja 2004. ê 2003/49/ES (prilagojeno) è1 2004/76/ES člen 1(1) (prilagojeno) Bolgariji se dovoli, da do 31. decembra 2014 ne uporablja določb člena 1. V tem prehodnem obdobju davčna stopnja na plačila obresti ali licenčnin, ki se plačajo povezani družbi iz druge države članice ali stalni poslovni enoti povezane družbe iz države članice, ki se nahaja v drugi državi članici, do 31. decembra 2010 ne presega 10 %, v naslednjih letih do 31. decembra 2014 pa ne presega 5 %. Õ Hkrati s temi prehodnimi pravili pa se še naprej uporabljajo davčne stopnje, ki so nižje od stopenj iz prvega, drugega in tretjega pododstavka, ki jih določajo dvostranski sporazumi, sklenjeni med Bolgarijo, Õ è1 Češko ç, Grčijo, Španijo, è1 Latvijo, Litvo, Poljsko ç,  ali Õ Portugalsko ali Slovaško in drugimi državami članicami. Pred iztekom katerega koli od prehodnih obdobij, navedenih v tem odstavku, lahko Svet na podlagi predloga Komisije soglasno odloči o morebitnem podaljšanju navedenega prehodnega obdobja. ê 2003/49/ES (prilagojeno) è1 2004/76/ES člen 1(1) 2. Če družba iz države članice ali stalna poslovna enota družbe iz države članice, ki se nahaja v tej državi članici:

–prejme obresti ali licenčnine od povezane družbe iz  Bolgarije, Õ Grčije, è1 Latvije, Litve, Poljske  ali Portugalske, ê 2003/49/ES è1 2004/76/ES člen 1(1) (prilagojeno) –prejme licenčnine od povezane družbe iz è1 Češke ali ç Španije ali Slovaške, ê 2003/49/ES (prilagojeno) è1 2004/76/ES člen 1(1) –prejme obresti ali licenčnine od stalne poslovne enote povezane družbe iz države članice, ki se nahaja v  Bolgariji, Õ Grčiji, è1 Latviji, Litvi, na Poljskem  ali na Portugalskem, ali ê 2003/49/ES (prilagojeno) è1 2004/76/ES člen 1(1) (prilagojeno) –prejme licenčnine od stalne stalne poslovne enote povezane družbe iz države članice, ki se nahaja na è1 Češkem ,  ali Õ v Španiji ali na Slovaškem, prva država članica dovoli znesek, enak davku, plačanemu v Bolgariji, Õ è1 na Češkem , v Grčiji, Španiji, è1 Latviji, Litvi, na Poljskem  ali Portugalskem ali Slovaškem skladno z odstavkom 1 od tega dohodka, kot odbitek od davka od dohodka družbe ali stalne poslovne enote, ki je prejela omenjeni dohodek. ê 2003/49/ES (prilagojeno) è1 2004/76/ES člen 1(1) (prilagojeno) 3. Odbitek iz odstavka 2 ne sme presegati manjše od naslednjih dveh vrednosti: (a) davka, ki se od takega dohodka plača v Bolgariji, Õ è1 na Češkem, v Grčiji, Španiji, è1 Latviji, Litvi, na Poljskem ali Portugalskem ali Slovaškem na podlagi odstavka 1,

ê 2003/49/ES ali (b) tistega dela davka od dohodka družbe ali stalne poslovne enote, ki je prejela obresti ali licenčnine, ki je bil izračunan pred odbitkom, pripisanim takim plačilom po domači zakonodaji države članice, v kateri ima družba sedež ali v kateri se nahaja stalna poslovna enota. ê 2003/49/ES (prilagojeno) Člen 6 Izvajanje  Prenos Õ 1. Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo  členom 1(1) in (3), členom 2(c) in (d) ter delom A Priloge I Õ, najpozneje do 1. januarja 2004 2012 Õ. O tem takoj obvestijo Komisijio  takoj sporočijo besedilo teh določb ter korelacijsko tabelo med navedenimi določbami in to direktivo Õ. Države članice se v sprejetih predpisih  določbah Õ sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.  Vključijo tudi izjavo, da se v obstoječih zakonih in drugih predpisih sklici na direktive, razveljavljene s to direktivo, razlagajo kot sklici na to direktivo. Način sklicevanja in obliko izjave določijo države članice. Õ ê 2003/49/ES 2. Države članice sporočijo Komisiji besedilo temeljnih določb nacionalne zakonodaje, ki jo sprejmejo na področju, ki ga ureja ta direktiva, skupaj s primerjalno tabelo med določbami te direktive in sprejetimi nacionalnimi predpisi. ê 2003/49/ES (prilagojeno) ð novo Člen 7 Pregled Komisija do 31. decembra 2006 ð do 31. decembra 2016 ï poroča Svetu o ð gospodarskem vplivu ï izvajanju te direktive, zlasti z namenom razširitve njene uporabe na družbe ali podjetja, ki niso zajeta v členu 3 in v Prilogi.

ê 2003/49/ES Člen 8 Omejitvena klavzula Ta direktiva ne vpliva na uporabo domačih določb ali določb, ki izhajajo iz sporazumov, ki presegajo določbe te direktive in so namenjene odpravi ali ublažitvi dvojnega obdavčevanja obresti ali licenčnin. ò novo Člen 9 Razveljavitev Direktiva 2003/49/ES, kakor je bila spremenjena z akti, navedenimi v delu A Priloge II, se s 1. januarjem 2013 razveljavi ne glede na obveznosti držav članic glede rokov za prenos direktiv v nacionalno pravo in njihovo uporabo, ki so določeni v delu B Priloge II. Sklicevanja na razveljavljeno direktivo se štejejo kot sklicevanja na to direktivo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge III. ê 2003/49/ES (prilagojeno) Člen 10 Začetek veljavnosti Ta direktiva začne veljati z dnem objave dvajseti dan po objavi Õ v Uradnem listu Evropske unije. ò novo Člen 1(1) in (3), člen 2(c) in (d) ter del A Priloge I se uporabljajo od 1. januarja 2013. ê 2003/49/ES

Člen 11 Naslovniki Ta direktiva je naslovljena na države članice. V Bruslju, Za Svet Predsednik ê 2003/49/ES (prilagojeno) PRILOGA I DEL A SEZNAM DRUŽB, KI JIH ZAJEMA ČLEN 2(c) direktive ò novo (1)ð Evropska družba ali Societas Europaea (SE), uvedena z Uredbo Sveta (ES) št. 2157/2001 z dne 8. oktobra 2001 o statutu evropske družbe (SE) in Direktivo Sveta 2001/86/ES z dne 8. oktobra 2001 o dopolnitvi Statuta evropske družbe glede udeležbe delavcev; ï ò novo (2)ð Evropska zadruga (SCE), uvedena z Uredbo Sveta (ES) št. 1435/2003 z dne 22. julija 2003 o statutu evropske zadruge (SCE) in Direktivo Sveta 2003/72/ES z dne 22. julija 2003 o dopolnitvi statuta evropske zadruge glede udeležbe delavcev; ï ê 2003/49/ES ð novo

(3a)družbe po belgijskem pravu, ki se imenujejo: „naamloze vennootschap/société anonyme, commanditaire vennootschap op aandelen/société en commandite par actions, besloten vennootschap met beperkte aansprakelijkheid/société privée à responsabilité limitée“ ð „coöperatieve vennootschap met beperkte aansprakelijkheid“/„société coopérative à responsabilité limitée“, „coöperatieve vennootschap met onbeperkte aansprakelijkheid“/„société coopérative à responsabilité illimitée“, „vennootschap onder firma“/„société en nom collectif“, „gewone commanditaire vennootschap“/„société en commandite simple“, javna podjetja, ki so prevzela eno od navedenih pravnih oblik, in druge družbe, ustanovljene po belgijskem pravu, ki so zavezanke za belgijski davek od dohodkov pravnih oseb ï in tiste osebe javnega prava, ki delujejo po zasebnem pravu; ê 2006/98/ES člen 1 in točka 9(b) Priloge ð novo (4aa)družbe v skladu z bolgarsko zakonodajo „събирателното дружество“, „командитното дружество“, „дружеството с ограничена отговорност“, „акционерното дружество“, „командитното дружество с акции“, ð „неперсонифицирано дружество“, ï „кооперации“, „кооперативни съюзи“, „държавни предприятия“, ki so ustanovljene v skladu z bolgarsko zakonodajo in opravljajo gospodarske dejavnosti; ê 2004/66/ES člen 1 in Priloga (5p)družbe po češki zakonodaji „akciová společnost“, „společnost s ručením omezeným“, „veřejná obchodní společnost“, „komanditní společnost“, „družstvo“; ê 2003/49/ES ð novo (6b)družbe po danskem pravu, ki se imenujejo: „aktieselskab“ in „anpartsselskab“ ð ter druge družbe, ki so v skladu z Zakonom o davku od dohodkov pravnih oseb zavezanke za davek, če je njihov obdavčljivi prihodek izračunan in obdavčen v skladu s splošnimi predpisi davčne zakonodaje, ki veljajo za „aktieselskaber“ ï; (7c)družbe po nemškem pravu, ki se imenujejo: „Aktiengesellschaft, Kommanditgesellschaft auf Aktien, Gesellschaft mit beschränkter Haftung“, in „bergrechtliche Gewerkschaft“ ð „Versicherungsverein auf Gegenseitigkeit“, „Erwerbs- und Wirtschaftsgenossenschaft“, „Betriebe gewerblicher Art von juristischen Personen des öffentlichen Rechts“ in druge družbe, ustanovljene po nemškem pravu, ki so zavezanke za nemški davek od dohodkov pravnih oseb ï; ê 2004/66/ES člen 1 in Priloga (8q)družbe po estonski zakonodaji: „täisühing“, „usaldusühing“, „osaühing“, „aktsiaselts“, „tulundusühistu“; ê 2003/49/ES ð novo (9g)družbe, ð ustanovljene ali že obstoječe ï po irskem pravu, ki se imenujejo „public companies limited by shares or by guarantee, private companies limited by shares or by guarantee bodies registered under the Industrial and Provident Societies Act“ in „building societies incorporated under the Building Societies Acts“ ð ter „trustee savings banks“ v skladu z „Trustee Savings Banks Act“ iz leta 1989 ï ;

ê 2003/49/ES ð novo (10d)družbe po grškem pravu, ki se imenujejo: „ανώνυμη εταιρíα“, ð „εταιρεία περιορισμένης ευθύνης (Ε.Π.Ε.)“·in druge družbe, ustanovljene po grškem pravu, ki so zavezanke za grški davek od dohodkov pravnih oseb ï; (11e)družbe po španskem pravu, ki se imenujejo: „sociedad anónima, sociedad comanditaria por acciones, sociedad de responsabilidad limitada“ in tiste osebe javnega prava, ki delujejo po zasebnem pravu, ð ter druge družbe, ustanovljene po španskem pravu, ki so zavezanke za španski davek od dohodkov pravnih oseb („Impuesto sobre Sociedades“) ï; (f12)družbe po francoskem pravu, ki se imenujejo: „société anonyme, société en commandite par actions, société à responsabilité limitée“ð , „sociétés par actions simplifiées“, „sociétés d’assurances mutuelles“, „caisses d’épargne et de prévoyance“, „sociétés civiles“, ki so samodejno zavezanke za davek od dohodkov pravnih oseb, „coopératives“, „unions de coopératives“, ï in industrijske ter komercialne javne ustanove in podjetja ðter druge družbe, ustanovljene po francoskem pravu, ki so zavezanke za francoski davek od dohodkov pravnih oseb ï; (13h)družbe po italijanskem pravu, ki se imenujejo: „società per azioni, società in accomandita per azioni, società a responsabilità limitata“ð , „società cooperative“, „società di mutua assicurazione“ ï in javni ter zasebni subjekti, ki izvajajo industrijske in komercialne dejavnosti; ê 2004/66/ES člen 1 in Priloga (14r)družbe po ciprski zakonodaji: družbe po pravu družb, pravne osebe javnega prava ter vsak drug subjekt, ki se šteje za družbo po predpisih o davku na dohodek; (s15)družbe po latvijski zakonodaji: „akciju sabiedrība“, „sabiedrība ar ierobežotu atbildību“’; (t16)družbe, inkorporirane po litvanski zakonodaji; ê 2003/49/ES (prilagojeno) ð novo (i17)družbe po luksemburškem pravu, ki se imenujejo: „société anonyme, société en commandite par actions, in société à responsabilité limitée“, ð „société coopérative“, „société coopérative organisée comme une société anonyme“, „association d’assurances mutuelles“, „association d’épargne-pension“, „entreprise de nature commerciale, industrielle ou minière de l’Etat, des communes, des syndicats de communes, des établissements publics et des autres personnes morales de droit public“ in druge družbe, ustanovljene po luksemburškem pravu, ki so zavezanke za luksemburški davek od dohodkov pravnih oseb ï; ê 2004/66/ES člen 1 in Priloga (u18)družbe po madžarski zakonodaji: „közkereseti társaság“, „betéti társaság“, „közös vállalat“, „korlátolt felelősségű társaság“, „részvénytársaság“, „egyesülés“, „közhasznú társaság“, „szövetkezet“; (v19)družbe po malteški zakonodaji: „Kumpaniji ta’ Responsabilita’ Limitata“, „Soċjetajiet in akkomandita li l-kapital tagħhom maqsum f’azzjonijiet“;

ê 2003/49/ES (prilagojeno) ð novo (j20)družbe po nizozemskem pravu, ki se imenujejo: „naamloze vennootschap“, in „besloten vennootschap met beperkte aansprakelijkheid“ð , „open commanditaire vennootschap“, „Coöperatie“, „onderlinge waarborgmaatschappij“, „fonds voor gemene rekening“, „vereniging op coöperatieve grondslag“, „vereniging welke op onderlinge grondslag als verzekeraar of kredietinstelling optreedt“ in druge družbe, ustanovljene po nizozemskem pravu, ki so zavezanke za nizozemski davek od dohodkov pravnih oseb ï; (k21)družbe po avstrijskem pravu, ki se imenujejo: „Aktiengesellschaft“, in „Gesellschaft mit beschränkter Haftung“, ð „Versicherungsvereine auf Gegenseitigkeit“, „Erwerbs- und Wirtschaftsgenossenschaften“, „Betriebe gewerblicher Art von Körperschaften des öffentlichen Rechts“, „Sparkassen“ in druge družbe, ustanovljene po avstrijskem pravu, ki so zavezanke za avstrijski davek od dohodkov pravnih oseb; ï ê 2004/66/ES člen 1 in Priloga ð novo (w22)družbe po poljski zakonodaji: „spółka akcyjna“, „spółka z ograniczoną odpowiedzialnością“ ð , „spółdzielnia“, „przedsiębiorstwo państwowe“ ï; ê 2003/49/ES (l23)gospodarske družbe in družbe civilnega prava, ki imajo gospodarsko obliko, zadruge in javna podjetja, ki so ustanovljena v skladu s portugalskim pravom; ê 2006/98/ES člen 1 in točka 9(b) Priloge (ab24)družbe v skladu z romunsko zakonodajo „societăți pe acțiuni“, „societăți în comandită pe acțiuni“, „societăți cu răspundere limitată“; ê 2004/66/ES člen 1 in Priloga (25)družbe po slovenski zakonodaji: „delniška družba“, „komanditna delniška družba“, „komanditna družba“, „družba z omejeno odgovornostjo“, „družba z neomejeno odgovornostjo“; (26)družbe po slovaški zakonodaji: „akciová spoločnost“, „spoločnosť s ručením obmedzeným“, „komanditná spoločnost“, „verejná obchodná spoločnost“, „družstvo“;

ê 2003/49/ES (m27)družbe po finski zakonodaji, ki se imenujejo: „osakeyhtiö/aktiebolag, osuuskunta/andelslag, säästöpankki/sparbank“ in „vakuutusyhtiö/försäkringsbolag“; ê 2003/49/ES (prilagojeno) ð novo (n28)družbe po švedskem pravu, ki se imenujejo: „aktiebolag“, in „försäkringsaktiebolag“, ð „ekonomiska föreningar“, „sparbanker“, „ömsesidiga försäkringsbolag“ ï; ê 2003/49/ES (o29)družbe, ustanovljene po pravu Združenega Kraljestva. ê 2003/49/ES (prilagojeno)  DEL B SEZNAM DAVKOV IZ ČLENA 2(c) Õ ê 2003/49/ES –Impôt des sociétés/vennootschapsbelasting v Belgiji, ê 2006/98/ES člen 1 in točka 9(a) Priloge –корпоративен данък v Bolgariji,

ê 2004/66/ES člen 1 in Priloga –Daň z příjmů právnických osob na Češkem, ê 2003/49/ES –selskabsskat na Danskem, –Körperschaftsteuer v Nemčiji, ê 2004/66/ES člen 1 in Priloga –Tulumaks v Estoniji, ê 2003/49/ES –corporation tax na Irskem, –Φόρος εισοδήματος νομικών προσώπων v Grčiji, –impuesto sobre sociedades v Španiji, –impôt sur les sociétés v Franciji, –imposta sul reddito delle persone giuridiche v Italiji, ê 2004/66/ES člen 1 in Priloga –φόρος εισοδήματος na Cipru, –Uzņēmumu ienākuma nodoklis v Latviji,

–Pelno mokestis v Litvi, ê 2003/49/ES –impôt sur le revenu des collectivités v Luksemburgu, ê 2004/66/ES člen 1 in Priloga –Társasági adó na Madžarskem, –Taxxa fuq id-dħul na Malti, ê 2003/49/ES –vennootschapsbelasting na Nizozemskem, –Körperschaftsteuer v Avstriji, ê 2004/66/ES člen 1 in Priloga –Podatek dochodowy od osób prawnych na Poljskem, ê 2003/49/ES –imposto sobre o rendimento da pessoas colectivas na Portugalskem, ê 2006/98/ES člen 1 in točka 9(a) Priloge

–impozit pe profit, impozitul pe veniturile obținute din România de nerezidenți in Romania; ê 2004/66/ES člen 1 in Priloga –Davek od dobička pravnih oseb v Sloveniji, –Daň z príjmov právnických osôb na Slovaškem, ê 2003/49/ES –yhteisöjen tulovero/inkomstskatten för samfund na Finskem, –statlig inkomstskatt na Švedskem, –corporation tax v Združenem kraljestvu. é PRILOGA II DEL A Razveljavljena direktiva s seznamom njenih zaporednih sprememb (iz člena 9) Direktiva Sveta 2003/49/ES (UL L 157, 26.6.2003, str. 49) Direktiva Sveta 2004/66/ES samo točka V(3) Priloge