SL    SL SL 
SL    SL  EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 6.8.2010 
SEC(2010) 983 kon č. 
Odgovor Komisije na posebno poro čilo  
„Ali je od zasnove in upravljanja programa mo bilnosti v okviru programa Leonardo da 
Vinci mogo če pričakovati dobre rezultate?“
SL 2   SL Odgovor Komisije na posebno poro čilo  
„Ali je od zasnove in upravljanja programa mo bilnosti v okviru programa Leonardo da 
Vinci mogo če pričakovati dobre rezultate?“ 
POVZETEK 
I-III. Komisija pozdravlja splošni zaklju ček poročila Računskega sodiš ča, da je od zasnove in 
upravljanja programa mobilnosti v okvi ru programa Leonardo da Vinci mogo če pričakovati 
dobre rezultate.  
Zanimanje za program se pove čuje, tako da ni mogo če ugoditi vsem zainteresiranim (iz 
sredstev, ki so na voljo, je mogo če financirati manj kot 50 % prijav). Leta 2009 so bila 
sredstva dodeljena ve č kot 80 000 osebam (67 % za osebe na za četnem usposabljanju, 20 % 
za osebe na delovnem trgu, 13 % sredstev pa je bilo dodeljenih u čiteljem oziroma 
inštruktorjem). Velika ve čina (skoraj 90 %) sodelujo čih je v svojih kon čnih poročilih navedla, 
da so bili zelo zadovoljni s svojim bivanjem v tujini.  
Pozitiven u činek, ki ga je imel predhodni program za udeležence, je potrdila študija vpliva, 
objavljena leta 2007. Z izkušnjo mobilnosti mlad i izboljšajo svoje kompetence in spretnosti, 
poveča se njihova zaposljivost, dobro pa vpliva tudi na njihov osebni razvoj. Kmalu bo 
dokončana študija o vplivih mobilnosti v okv iru programa Leonardo da Vinci pri u čiteljih in 
inštruktorjih v poklicnem izobraževanju (VETPR O), iz prvih rezultat ov pa so razvidni 
pozitivni u činki ne le na osebni razvoj udeležencev, pa č pa tudi na šole za poklicno 
izobraževanje in usposabljanje ter po nudnike in sisteme usposabljanja.  
Komisija pozdravlja priznanje Ra čunskega sodiš ča, da je bil vzpostavlje n ustrezen sistem za 
upravljanje življenjskega ciklus a projektov in da je bilo upravljanje operativnih vidikov 
programa v glavnem dobr o. Komisija poudarja dejstvo, da mnogo priporo čil glede upravljanja 
velja za celoten program vseživljenjskega u čenja, saj je program Le onardo da Vinci njegov 
del. 
IV. Komisija poudarja, da je  bila revizija osredoto čena predvsem na leti 2007–2008, to je prvi 
dve leti novega skupnega prog rama. Poleg tega ciklus na črtovanja in poro čanja skupaj z 
nacionalnimi agencijami zajema dve leti od takr at, ko nacionalna agenc ija pripravi osnutek 
delovnega programa, do takrat, ko Komisija kon ča oceno letnega poro čila. Zato Sodiš če ni 
upoštevalo poznejših izboljšav, zlasti napredka v letu 2010. 
Poleg tega je treba opozoriti, da rezulta ti ukrepov, sofinanciranih v letih 2007–2008, pogosto 
niso zaznavni takoj po uvedbi ukrepov, saj se pri mobilnosti in usposabljanju u činki običajno 
pokažejo šele po nekaj letih.  
IV. prva alinea Da bi upoštevala pretekle izkušnje, se je  Komisija pri oblikovanju sedanjega programa 
Leonardo da Vinci posvetovala z nacionaln imi agencijami, nacionalnimi organi in 
zainteresiranimi stranmi. Komis ija je poleg ugotovitev in pred logov iz obveznih evalvacij kot 
vir idej in dodatnega vpogleda uporabila tudi dr uge zunanje študije.  
SL 3   SL IV. šesta alinea 
Komisija se zaveda, da je kakovost sekundarnih kont rol nacionalnih agencij,  ki jih opravljajo 
nacionalni organi, razli čna, na kar je opozorilo tudi Sodiš če v svoji izjavi o zanesljivosti za 
proračunsko leto 2008. Komisija se je na omenjeno pripombo Sodiš ča odzvala z 
oblikovanjem podrobnih smernic za nacionalne  organe, da bi jim tako zagotovila 
metodološko podporo in prakti čna orodja za sekundarne kontrole, ki  jih izvajajo. Te smernice 
za države članice so bile izdane decembra 2009 in so  bile tudi glavna tema seminarja za 
nacionalne organe marca 2010, katerega namen je bil odpraviti ugotovljene pomanjkljivosti. 
IV. sedma alinea Komisija se strinj a, da je treba dokon čati delo na podro čju kazalnikov uspešnosti.  
Vendar poudarja, da se je dolo čanje kazalnikov v sodelovanju z odborom za program za čelo 
že leta 2007. Poleg tega je glede na študije  vpliva in ocene predhodnega programa Leonardo 
ter razpoložljive kvantitativne podatke in kva litativne povratne informacije od udeležencev 
sedanjega programa Komisija prepri čana, da so rezultati programa mobilnosti Leonardo da 
Vinci dobri.  
V. Komisija je sprejela predloge Sodiš ča in jih že za čela delno ali v celoti izvajati, med 
drugim: kvalitativne povratne informacije  nacionalnim organom  glede letnih poro čil 
nacionalnih agencij, vklju čitev letnih poro čil o dejavnostih v nadzorne  obiske, uskladitev 
strukture letnih poro čil o dejavnostih z delovnimi programi, vklju čitev v rezultate usmerjenih 
kazalnikov v delovne programe nacionalnih agencij in dokon čanje orodja LLPLink. 
Komisija želi poudariti, da: – je že leta 2009 znatno izboljšala ra čunalniški sistem za podporo upr avljanja programa, leta 
2010 pa še naprej izboljšuje njegove instrumente za poro čanje; 
– že zdaj zagotavlja kvalitati vne povratne informacije o letnih delovnih programih 
nacionalnih agencij, a je zaradi u činkovitosti povratne informacije omejila na tiste, ki jih je 
treba ponovno pregledati, ker se ne ujemajo s pri čakovanimi standardi kakovosti; 
– se strinja z mnenjem Sodiš ča, da je pomo č pri iskanju partnerjev pomembna, in raziskuje 
druge možnosti, saj tradicionalna podatkovn a baza za iskanje partnerjev ni dala 
pri
čakovanih rezultatov; 
– je že oblikovala podrobne smernice za ocenjevanje prijav za projekte; Komisija meni, da je 
nadzor ocenjevanja kakovosti prijav del sekunda rnih kontrol nacionalnih  agencij, ki jih 
izvajajo nacionalni organi; vseeno preverja, al i lahko te postopke spremlja bolj od blizu, in 
pri tem ustrezno upošteva stroškovno u činkovitost; 
– je v pripravo delovnih programov nacionalnih agencij za leto 2011 vklju čila kazalnike 
uspešnosti, ki so jih direktor ji nacionalnih agencij na sre čanju 20. maja 2010 dobro sprejeli 
ter jih bodo uporabili pri na črtovanju in poro čanju za leto 2011; 
– se strinja, da je treba dokon čati delo na podro čju kazalnikov uspešnosti. Vendar poudarja, 
da se je dolo čanje kazalnikov v sodelovanju z odborom za program za čelo že leta 2007. 
Odbor je predlog Komisije sprejel na seji 17. junija 2010. Na podlagi tega se bodo ustrezni 
podatki uskladili z na novo dolo čenimi kazalniki, prvi rezultati pa se pri čakujejo sredi leta 
SL 4   SL 2011. Poleg tega je glede na študije vpliva in  ocene predhodnega programa Leonardo ter 
razpoložljive kvantitativne poda tke in kvalitativne povratne informacije od udeležencev 
sedanjega programa Komisija prepri čana, da so rezultati prog rama mobilnosti Leonardo da 
Vinci dobri.  
OBSEG REVIZIJE IN REVIZIJSKI PRISTOP 
13. Komisija poudarja, da sta bili leti 2007 in 2008 prvi dve leti izvajanja programa 
vseživljenjskega u čenja, ki je prvi č zajemal program Leonardo da Vinci in predhodni program 
Socrates v enem samem programu. Zato je bilo treba vzpostaviti nove skupne postopke. Poleg tega ciklus na črtovanja in poro čanja skupaj z nacionalnimi agen cijami zajema dve leti od 
takrat, ko nacionalne agencije  pripravijo delovne programe , do konca ocenjevanja letnega 
poročila. Zato Sodiš če ni upoštevalo poznejših izboljš av, zlasti napredka v letu 2010.  
OPAŽANJA 
16. Komisija poudarja, da rezultati ukre pov, financiranih v letih 2007–2008, pogosto niso 
zaznavni takoj po uvedbi ukrepov, saj se pri mobilnosti in usposabljanju u činki običajno 
pokažejo šele po nekaj letih.  
18. Komisija pozdravlja ugotovitev Sodiš ča, da so bili pri zasnovi novega programa Leonardo 
s pomočjo strukturiranih delovnih na črtov upoštevani rezultati vmesnih in kon čnih evalvacij 
predhodnega programa.  
Komisija je leta 2007 za čela obsežne razprave z upravn im odborom programa o nizu 
kazalnikov u činka programa, ki se jih uporablja pri programu vseživljenjskega u čenja. Odbor 
glede dveh predlogov Komisije ni podal svojeg a mnenja in je prosil za dodatno analizo 
stroškovne u činkovitosti. Odbor je novi predlog sprejel na seji  17. junija 2010. Na podlagi 
tega se bodo ustrezni podatk i uskladili z na novo dolo čenimi kazalniki, prvi rezultati pa se 
pričakujejo sredi leta 2011.  
19-20. Komisija je še vedno mnenja, da spre mljanje, ali nacionalni organi sledijo 
priporočilom, izdanim na nacionalni ravni, ni njena naloga. Vendar bi lahko nacionalne 
organe pozvala, naj tako spremljanj e izvajajo na nacionalni ravni.  
Komisija poudarja, da je kon čna nacionalna poro čila, ki so jih pravo časno predstavili 
nacionalni organi, predložila zu nanjemu izvajalcu v analizo, rezultate katere je tudi sama 
potrdila. Medsektorska vprašanja so bila vklju čena v kon čni akcijski na črt, ki ga je oblikovala 
Komisija.  
22. Komisija meni, da zunanje št udije, ki niso uradne evalva cije programa, ne zahtevajo 
priprave akcijskih na črtov.  
Zunanje študije, kot sta Študija o ovirah za nadnacionalno mobilnost „MoVE-iT“ in Analiza 
učinka ukrepov mobilnosti Leonardo da Vinci na mlade v usposabljanju in mlade delavce, ki 
ju navaja Sodiš če, se uporabljajo kot pomožne informacije in vir idej za nadaljnji razvoj 
oziroma spremembe programa in njegovih pravil. Poleg tega zagotavljajo natan čnejši vpogled 
v določene vidike ukrepov programa. 
Okvir 1 
Prva alinea 
SL 5   SL Komisija se strinja, da je možno še izboljša ti izvajanje programa v državah gostiteljicah in 
pripravo udeležencev, kot je navedeno v priporo čilu v omenjeni študiji vpliva. Vendar študija 
poleg tega ugotavlja, da  spreminjanje osnovnih na čel in mehanizmov programa ni potrebno in 
da jih ne bi smeli spreminjati. Sklepna ugotovi tev študije je: „Program  mobilnosti Leonardo 
da Vinci lahko opišemo kot posebno u činkovit, uspešen in stroškovno ugoden.“  
27. Komisija pozdravlja splošno pohvalo Sodiš ča glede upravljanja ži vljenjskega ciklusa 
programa. 
Kot je poudarilo Sodiš če, bi se podporni ra čunalniški sistem dalo izboljšati. Komisija 
opozarja, da je bilo za novi  program vseživljenjskega u čenja treba vzposta viti popolnoma nov 
računalniški sistem, ki zajema veliko število podprogramov in ukrepov, Leonardo da Vinci pa 
je le njegov del. Med tem se je kakovost poro čanja o izvajanju izboljšala in je zdaj stabilna. 
Nadalje je bilo za razpis za leto 2010 ponuj enih osem elektrons kih prijav, dva obrazca 
poročila sta v pripravi, priprava nadaljnji h treh pa bi se tudi morala za četi leta 2010. Velika 
večina prijav za Leonardo da Vinci se tako leta 2010 obravnava elektronsko, s čimer se 
povečuje učinkovitost in zmanjšuje pogostost napak zaradi ro čnega vnašanja podatkov. 
28. Komisija ponavlja, da je bil leta 2009 na podro čju računalniških sistemov dosežen velik 
napredek, ki se leta 2010 nadaljuje. Sodiš če ni upoštevalo vseh izboljšav, ki so bile uvedene 
po reviziji, tj. leta 2010. 
29. Komisija vse od uvedbe programa vseživljenjskega u čenja zbira kvantitativne podatke in 
kvalitativne povratne informacije od udeleženc ev programa mobilnosti  Leonardo da Vinci z 
orodjem Rap4Leo1, rezultat tega pa je neprekinjen in zanesljiv niz podatkov o programu.  
Poleg tega Komisija poudarja, da se od konca leta 2008 za iz vedbo poenotenih in 
standardiziranih finan čnih poročil ter statistik upravljanja uporablja LLPLink. Statisti čni 
podatki, pridobljeni z orodji Rap4Leo in LLPLink, zagotavljajo kakovost in skladnost 
podatkov o programu mobilnosti  Leonardo da Vinci.  
Komisija je leta 2007 za čela obsežne razprave z upravn im odborom programa o nizu 
kazalnikov u činka programa, ki se jih uporablja pri celotnem programu vseživljenjskega 
učenja. Odbor glede dveh predlogov Komisije ni poda l svojega mnenja in je prosil za dodatno 
analizo stroškovne u činkovitosti. Odbor je novi predlog sp rejel na seji 17. junija 2010. Na 
podlagi tega se bodo ustrezni poda tki uskladili z na novo dolo čenimi kazalniki, prvi rezultati 
pa se pričakujejo sredi leta 2011. 
31. Komisija pozdravlja ugotovitev Sodiš ča, da so na čini potrjevanja letnih delovnih 
programov nacionalnih agencij ustrezni.  
Zaradi stroškovne u činkovitosti je Komisija svoje povr atne informacije nacionalnim 
agencijam o njihovih osnutkih letnih delovnih programov omejila na primere, za katere je 
revizija potrebna, da se zagotovi, da se dosežejo pri čakovani standardi kakovosti. 
Komisija poudarja, da nacionalnim organom  in nacionalnim agencijam podrobne povratne 
informacije o upravljanju in izvajanj u programa zagotovi v svojih zaklju čkih evalvacij v 
letnem poro čilu o nacionalnih agencijah, kj er po potrebi prav tako dolo či pričakovane ukrepe 
                                                 
1 Rap4Leo je ra čunalniško orodje, ki med drugim omogo ča zbiranje kvantitativnih podatkov in mnenj 
udeležencev dejavnosti v okviru programa mobilnosti Leonardo da Vinci.  
SL 6   SL za izboljšanje stanja. Komisija pr everi tudi, ali se ti ukrepi vklju čijo v naslednji delovni 
program nacionalne agencije, da se zagotovi ne prekinjen napredek pri izvajanju programa. 
32. Komisija pozdravlja mnenje Sodiš ča, da sodelujo če države in Komisija program ustrezno 
oglašujejo in promovirajo. 
33-35. Komisija se zaveda težav, ki jih imajo nekateri prijav itelji pri iskanju partnerjev 
gostiteljev v drugih državah, in bo upoštevala pred log, da naj ta proces olajša. Opustila je 
prejšnjo bazo podatkov za iskanje partnerjev, ki  je obstajala v okviru programa Leonardo da 
Vinci II, ker ni bilo mogo če zagotoviti zadostne kakovosti vnos ov podatkov v sistem. Treba je 
raziskati druge rešitve za njeno nadomestitev. Obetajo č primer je evropska mreža in platforma 
za vajeništvo (EuroApprenticeship) , ki so jo po razpisu leta 2010 vzpostavili pristojni organi, 
vključno z obrtno ali gospodarsko zbornico te r ponudniki poklicnega izobraževanja in 
usposabljanja, in ki bo najbrž bolj primerna  za reševanje težav pri iskanju kakovostnih 
gostiteljskih podjetij. Komisija meni, da bi za naslednjo generacijo pr ograma lahko raziskali 
te možnosti. 
36. Komisijo veseli ugotovitev, da so postopki za ocenjevanje prijav in izbiro projektov v 
sodelujočih državah pregledni, dobro organizira ni in v skladu z navodili Komisije. 
Poudarja, da so pravila postopka iz vodnika za nacionalne agencije zasnovana tako, da 
zagotavljajo ustrezno ka kovost izbranih dotacij. 
37. Kot je dolo čeno v posodobljenih smernicah, ki jih je Komisija izdala leta 2009, bi moralo 
biti preverjanje zagotavljanja kakovosti pri oc enjevanju prijav za dotacije del sekundarnih 
kontrol nacionalnih agencij, ki jih izvajajo na cionalni organi. Postope k za podeljevanje dotacij 
– katerega pomemben element je ocenjevanje prijav za dotacije – je del „klju čnih kontrol“, o 
katerih morajo nacionalni organi  izraziti svoje mnenje v svoji letni izjavi o zanesljivosti.  
41. Za leto 2011 je bila predvidena spremenj ena struktura delovnih programov nacionalnih 
agencij, ki vklju čuje cilje in kazalnike uspešnosti, da bo lažje izvedljiva smiselna primerjava 
rezultatov z na črtovanim izvajanjem. Direktorji nacionalnih agencij so na sre čanju 
20. maja 2010 pozdravili novi pristop, ki se bo tako lahko izvajal za na črtovanje in poro čanje 
od leta 2011 dalje. 
43. Za večjo usklajenost pristopa naci onalnih agencij do letnega poro čanja o dejavnostih je 
Komisija pripravila enoten spletni obrazec poro čila za vse nacionalne agencije.  Poleg tega je 
leta 2009 na podlagi izkušenj iz preteklih let pripravila podrobna navodila za pisanje letnih 
poročil. 
Okvir 2 
Komisija poudarja, da se pomanjklj ivosti, ki jih je  ugotovilo Sodiš če glede na čina, kako so 
nacionalne agencije predstavil e rezultate izvajanja delovnih  programov za leto 2007, nanašajo 
na tri od šestih preverjeni h nacionalnih agenc ij in da se ne pojavljajo sistemati čno pri vsaki od 
njih.  
44. Komisija že  od letnih poro čil o dejavnostih za leto 200 8 dalje pošilja obsežne zaklju čke 
evalvacij nacionalnim organom in nacionalnim agencijam. Ti zaklju čki evalvacij zagotavljajo 
natančne povratne informacije o kakovosti izva janja in upravljanja  programa v zadevni 
državi, namenjene pa so za vodilo nacionalnim agencijam pri izboljševanju uspešnosti. S tem 
sta delovni program nacionaln e agencije in letno poro čilo o dejavnostih neposredno povezana. 
SL 7   SL 46. Kot je navedlo Sodiš če, so nacionalne agencije resni čno potrebne za izvajanje spremljanja 
za podporo upravi čencem v programu, poleg preverjanj upravi čencev, ki zagotavljajo 
pravilno porabo sredstev EU. Zaradi omejenih sr edstev nacionalnih agencij in strogih zahtev 
kontrole se Komisiji ni zdelo primerno, da bi dolo čila minimalne zahteve za nacionalne 
agencije pri obiskih za spremljanje upravi čencev. To nacionalnim agencijam omogo ča, da 
spremljanje upravi čencev organizirajo na naju činkovitejši in najprimernejši na čin ter pri tem 
upoštevajo razmere in omejitve v razli čnih državah, na primer tako da obiske za spremljanje 
posameznih upravi čencev nadomestijo s skupinskimi obiski za spremljanje. 
47. Koncept „obiskov za spremljanje kakovosti in u činka“ je bil prvi č uveden leta 2008, od 
takrat pa se je postopoma izbo ljševal, da bi se na podlagi primerov iz dejanskih projektov 
zagotovili zanesljivi u činki programa. Nacionalne agenci je od avgusta 2008 redno dobivajo 
povratne informacije. Za drugi krog spremljanja kakovosti in u činka v okviru programa 
Leonardo da Vinci, ki se bo za čel leta 2010, bodo obiski usme rjeni bolj regionalno.  
48. Cilji programa Leonardo so natan čno opredeljeni v pr avni podlagi programa 
vseživljenjskega u čenja, ki sta jo potrdila Evropski parlament in Svet. Komisija razvija 
primerne kazalnike za te cilje,  ki bi se uporabljali za celo ten program vseživljenjskega u čenja. 
To je posebno zapletena naloga, saj je v pravni podlagi dolo čenih 58 ciljev. Komisija se 
strinja, da je treba splošni sistem poro čanja o rezultatih, u činkih in vplivih na podlagi 
kazalnikov uspešnosti še dopolniti. Odbor za program  vseživljenjskega življenja je na seji dne 
17. junija 2010 kljub temu sprejel prist op, ki ga je predla gala Komisija.  
Komisija poudarja, da so zunanje študije o u činkih programa mobilnosti Leonardo na mlade 
pripravnike in diplomirane študente2 ter o vplivu mobilnosti v poklicnem izobraževanju 
(VETPRO) na posameznike in sisteme3 pokazale, da program m obilnosti Leonardo v veliki 
meri izpolnjuje cilje programa. 
Opozarja tudi, da je veliko kvantitativnih podatkov na voljo v podatkovnih bazah Rap4Leo in 
LLPLink. Rap4Leo poleg tega vsebuje še kval itativne povratne informacije od udeležencev, 
ki kažejo, da so s svojimi izkušnjam i s programom Leonardo zelo zadovoljni.  
49. Da bi se izboljšala kakovos t in skladnost letnega poro čanja nacionalnih agencij, je 
Komisija leta 2009 zanje pripravila obsežne smernice. 
50. Kar zadeva razvoj kazalnikov u činka za program vseživljenjskega u čenja je Odbor za 
vseživljenjsko u čenje na seji dne 17. junija 2010 spre jel spremenjeni pristop, ki ga je 
predlagala Komisija.   
51-52. Komisija vse od uvedbe pr ograma vseživljenjskega u čenja zbira kvantitativne podatke 
in kvalitativne povratne informacije od udeležen cev programa mobilnosti Leonardo da Vinci 
z orodjem Rap4Leo, rezultat tega pa je nepr ekinjen in zanesljiv niz podatkov o programu.  
Poleg tega Komisija poudarja, da se od konca leta 2008 za iz vedbo poenotenih in 
standardiziranih finan čnih poročil ter statistik upravljanja uporablja LLPLink. Statisti čni 
podatki, pridobljeni z Rap4Leo in LLPLink, zagotavljajo kakovost in skladnost podatkov o 
programu mobilnosti Leonardo da Vinci.  
                                                 
2 http://ec.europa.eu/edu cation/pdf/doc218_en.pdf 
3 Kon čno poročilo bo kmalu objavljeno.  
SL 8   SL Komisija je leta 2007 za čela obsežne razprave z upravn im odborom programa o nizu 
kazalnikov u činka programa, ki se jih uporablja pri celotnem programu vseživljenjskega 
učenja. Odbor glede dveh predlogov Komisije ni podal svojega mnenja in je prosil za dodatno 
analizo stroškovne u činkovitosti. Odbor je novi predlog sp rejel na seji 17. junija 2010. Na 
podlagi tega se bodo ustrezni poda tki uskladili z na novo dolo čenimi kazalniki, prvi rezultati 
pa se pričakujejo sredi leta 2011. 
56. Komisija se zaveda, da so pri ve č nacionalnih agencijah pomanjkljivosti pri primarnih 
pregledih. Na to so bili nacionalni organi in nacionalne agencije uradno opozorjeni v 
opažanjih in priporo čilih, ki so bila izdana po analizi letnih poro čil nacionalnih agencij, in 
tudi pri obiskih za spremljanje in revizijo na kraju samem. Ker so primarni pregledi 
pomemben del razumnega zagotovila uporab e sredstev EU, Komisija zelo natan čno spremlja 
pomanjkljivosti na tem podro čju in skrbi, da se na nacionaln i ravni sprejmejo ustrezni ukrepi 
za izboljšanje stanja. 
56. prva alinea  Komisija se zaveda, da se na eni od naci onalnih agencij, ki jih je obiskalo Sodiš če v okviru 
revizije, pri oceni in potrditvi kon čnih poročil ni spoštoval 45-dnevn i rok. Komisija je pri 
obisku za spremljanje sistemov v tej državi leta  2008 to opazila tudi sama in izdala 
priporočilo. 
56. druga alinea  Primer, ki ga je Sodiš če odkrilo v zvezi s kon čnimi plačili upravičencem, ki so bila izvršena 
brez zahtevanih povratnih informacij od vseh ud eležencev programa mobilnosti, je omejen le 
na to nacionalno agencijo.  
58. Komisija od leta 2008 nacionalnim or ganom zagotavlja smernice o zahtevanih 
sekundarnih kontrolah. Na podlagi izkušenj iz pr vih dveh let izvajanja programa in lastnih 
nadzornih revizij Komisije ter tudi  nadaljnjega spremljanja priporo čila Sodišča v okviru DAS 
2008 je Komisija leta 2009 te smernice dopo lnila s posebnimi postopki za sekundarne 
kontrole. 
SKLEPI IN PRIPORO ČILA 
59. Komisija pozdravlja ugotovitev Sodiš ča, da je uvedla ustrezen sistem upravljanja 
življenjskega ciklusa projektov za program vseživljenjskega u čenja.  
Komisija je upoštevala rezultate in predloge obveznih evalvacij in zunanjih študij. Vendar je 
glavni namen zunanjih študij in poro
čil Komisiji zagotoviti pomožne informacije in analize, 
torej se po statusu precej raz likujejo od obveznih evalvacij, ki  jih zahteva pravna podlaga. 
Komisija zato ni obvezana, da jih formalno upošteva kot obvezne evalvacije. 
Računalniški sistem Komisije LLPLink je bil v času revizije Sodiš ča res še pomanjkljiv, saj 
ga je začela razvijati leta 2008. Zdaj je sistem stabilen in dobro delu je, poleg tega pa se je z 
uvedbo elektronskih obrazcev znatno izboljšala tudi kakovost podatkov. Obenem se je z 
vzporedno uporabo posebnega orodja za progr am mobilnosti Leonardo odpravila možnost 
izgube podatkov, Komisija pa od predhodnega progr ama neprekinjeno nadaljuje zbiranje vseh 
potrebnih podatkov o ukrepu. 
SL 9   SL 60. Komisija pozdravlja pohvalo Sodiš ča o operativnih elementih programa, kot so letni 
delovni programi nacionalnih agencij, obveš čanje o programu ter njegovo oglaševanje in 
promoviranje. 
Komisija je zaradi težav pri zagotavljanju ka kovosti opustila svojo prejšnjo podatkovno bazo 
za iskanje partnerjev. Čeprav se prou čujejo alternativne rešitve za iskanje partnerjev, 
Komisija poudarja, da pomanjkanje podatkovne baze za iskanje partnerjev na primer ne ovira 
uspešnega izvajanja programa, saj povpraševanje zelo presega prora čunska sredstva, ki so na 
voljo za podporo projekto m mobilnosti Leonardo. 
Kot je dolo čeno v posodobljenih smernicah, ki jih je Komi sija izdala leta 2009, bi moralo biti 
preverjanje zagotavljanja kakovosti pri ocenjevanju prijav za dotacije del sekundarnih kontrol 
nacionalnih agencij, ki jih izvajajo nacionalni organi. 
Priporočilo 1 
(a) Komisija sprejema Priporo čilo 1(a), ki se že izvaja: Komisija nacionalnim agencijam 
zagotavlja kvalitativne povratne informacije že od letnega poro čanja 2008. Poleg tega, kot je 
to opazilo tudi Sodiš če, zagotavlja tudi povratne informac ije o letnih delovnih programih v 
primerih, za katere je bila za doseganje pri čakovanih standardov kakovosti potrebna revizija. 
(b) Komisija delno sprejema Priporo čilo 1(b). Zaradi težav pr i zagotavljanju kakovosti je 
Komisija opustila svojo prejšnjo podatkovno bazo za iskanje partnerjev. Čeprav se prou čujejo 
alternativne rešitve za iskanj e partnerjev, Komisija poudarja, da pomanjkanje podatkovne 
baze za iskanje partnerjev na primer ne  ovira uspešnega izvajanja programa, saj 
povpraševanje znatno presega prora čunska sredstva, ki so na voljo za podporo projektom 
mobilnosti Leonardo. 
(c) Komisija meni, da nacionaln e agencije ne bi smele imeti formalne vloge zagotavljanja 
mest za udeležence iz tujine, saj bi to povzro čilo velike spremembe glede odgovornosti in 
vplivalo na pravno razmerje med organizac ijami iz drugih držav. Vendar pa se lahko 
poslužujejo izmenjav primernih posrednikov na neformalni ravni. 
(d) Komisija sprejema Priporo čilo 1(d). Komisija nadaljuje z razvojem ocenjevalnega 
priročnika za ocenjevalce v povezavi z novo spletno prijavo in spremenjenim ocenjevalnim 
obrazcem. 
(e) Komisija v zvezi s Priporo čilom 1(e) navaja, da trenut no pregleduje svoj pristop do 
obiskov za spremljanje kakovosti in u činka ter je vanj vklju čila pregled ocen kakovosti prijav, 
ki jih izvajajo nacionalne agen cije, na majhnem vzorcu. Nato  bo Komisija analizirala dodano 
vrednost teh pregledov in njihov vpliv  na vire z vidika stroškovne u činkovitosti kontrol.  
(f) Komisija sprejema Priporo čilo 1(f).  
61. Komisija pozdravlja oceno Sodiš ča glede kontrolnih sistemov na ravni Komisije in 
nacionalni ravni. Ti kontrol ni sistemi se osredoto čajo na zagotavljanje ustrezne letne porabe 
sredstev EU. 
Komisija je o rezultatih programa redno obveš čena prek letnih poro čil nacionalnih agencij o 
upravljanju in izvajanju programa in s vojih obiskov za spremljanje kakovosti in u činka. 
SL 10   SL Komisija poudarja, da je nadaljevala z zb iranjem kvantitativnih podatkov in kvalitativnih 
povratnih informacij od udeležencev programa mobilnosti Leonardo da Vinci z orodjem 
Rap4Leo, rezultat tega pa je neprekinjen in zanesljiv niz podatkov o teh vidikih od za četka 
programa. Ker odbor za program še ni sprejel odlo čitve o kazalnikih u činka, še ni jasno, v 
kolikšni meri bodo podatki izpolnili potrebe teh kazalnikov. 
Komisija poudarja, da se u činki lahko izmerijo šele čez nekaj časa. Od držav članic se 
pričakuje, da bodo o prvem delu programa poro čale v vmesni evalvaciji, ki jo morajo 
pripraviti leta 2010. Te informacije bodo pravo časne za pove čanje uspešnosti programa 
Leonardo, tako za teko če leto kot tudi za pripravo nove generacije programa. 
Poleg tega Komisija poudarja, da se od konca leta 2008 za iz vedbo poenotenih in 
standardiziranih finan čnih poročil ter statistik upravljanja uporablja LLPLink. Statisti čni 
podatki, pridobljeni z orodji Rap4Leo in LLPLink, zagotavljajo kakovost in skladnost 
podatkov o programu mobilnosti  Leonardo da Vinci.  
Komisija je leta 2007 za čela obsežne razprave z upravn im odborom programa o nizu 
kazalnikov u činka programa, ki se uporabljajo pr i celotnem programu vseživljenjskega 
učenja. Odbor glede dveh predlogov Komisije ni podal svojega mnenja in je prosil za dodatno 
analizo stroškovne u činkovitosti. Odbor je novi predlog sp rejel na seji 17. junija 2010. Na 
podlagi tega se bodo ustrezni poda tki uskladili z na novo dolo čenimi kazalniki, prvi rezultati 
pa se pričakujejo sredi leta 2011.  
Komisija na podlagi zgornjih elementov in študij vpliva meni, da ima zadovoljivo zagotovilo 
o učinkovitosti programa. 
Priporočilo 2 
(a) Komisija sprejema Priporo čilo 2(a) in poudarja, da so zaklju čki evalvacij letnega 
poročanja o dejavnostih nacionaln ih agencij primerno vklju čeni v obiske za spremljanje 
nacionalnih agencij, ki jih izvaja Komisija. 
(b) Komisija sprejema Priporo čilo 2(b) in bo sestavo letnih poro čil o dejavnostih uskladila z 
delovnimi programi nacionalnih agencij po pr egledu sestave delovnega programa leta 2011. 
(c) Komisija sprejema Priporo čilo 2(c). Odbor za vseživljenjsko u čenje je spremenjeni 
predlog Komisije sprejel na seji 17. junija 2010. Na podlagi tega se bodo ustrezni podatki 
uskladili z na novo dolo čenimi kazalniki, prvi rezultati pa se pri čakujejo sredi leta 2011.  
(d) Komisija sprejema Priporo čilo 2(d) in si bo pr izadevala za pravo časno vzpostavitev 
sistema za merjenje u činka naslednjega programa. 
Komisija poudarja, da se u činka ne da meriti od za četka, ampak šele po dolo čenem času 
izvajanja programa. Obi čajno se u činek meri na podlagi študij in evalvacij. Ker sedanja 
pravna podlaga programa vseživljenjskega u čenja zajema 58 ciljev, je dolo čanje ustreznih 
kazalnikov še posebno zapletena in težavna naloga.  
62. Komisija pozdravlja splošni zaklju ček poročila Računskega sodiš ča, da sta zasnova in 
upravljanje programa mobilnosti  v okviru programa Leonardo da Vinci primerna za doseganje 
dobrih rezultatov.  
SL 11   SL Komisija je že za čela z delom in dosegla napredek glede dolo čenih točk, ki jih je izpostavilo 
Sodišče, kot so kvalitativne povratne informacije v zvezi z letnim na črtovanjem dela, 
ocenjevanje prijav in izboljšanje ra čunalniškega orodja. 
Komisija se strinj a, da je treba dokon čati delo na podro čju kazalnikov uspešnosti. 
Vendar poudarja, da se je dolo čanje kazalnikov v sodelovanju z odborom za program za čelo 
že leta 2007. Poleg tega je glede na študije  vpliva in evalvacije predhodnega programa 
Leonardo ter razpoložljive kvant itativne podatke in kvalitati vne povratne informacije od 
udeležencev sedanjega programa Komisija prepri čana, da so rezulta ti programa mobilnosti 
Leonardo da Vinci dobri.