SL Uradni list Evropske unije C 335/16

Objava vloge v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

2013/C 335/05

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (2)

„CRÈME DE BRESSE“

ES št.: FR-PDO-0005-01046-18.10.2012

ZGO ( ) ZOP ( X )

1. Ime

„Crème de Bresse“

2. Država članica ali tretja država

Francija

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1 Vrsta proizvoda

Skupina 1.4 Drugi proizvodi živalskega izvora (jajca, med, različni mlečni proizvodi razen masla itd.).

3.2 Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz 1. točke

„Crème de Bresse“

„Srednje gosta“ smetana, dobljena z biološkim zorenjem. Njena vsebnost maščob je najmanj 36 g/100 g proizvoda.

Zanjo so značilni mehkoba, rahlo kiselkast okus ter priokus po kuhanem mleku, sladkih keksih in vanilji.

„Crème de Bresse“ z navedbo „gosta“

„Gosta“ smetana, dobljena z biološkim zorenjem. Njena vsebnost maščob je najmanj 33 g/100 g proizvoda.

Zanjo so značilni poudarjen kiselkast okus, intenzivne aromatične lastnosti, ki v ustih pustijo izrazit priokus po „svežini“, in poudarjen vonj po mleku (svežem, surovem mleku) in maslu.

Pri obeh vrstah smetane sta prepovedana homogenizacija ter dodajanje sredstev za zgoščevanje in arom. Prepovedana je uporaba sirotkine smetane, rekonstituirane, zamrznjene ali globoko zamrznjene smetane, barvil ali antioksidantov in snovi za razkisanje, s katerimi se zmanjša kislost mleka ali smetane.

3.3 Surovine (samo za predelane proizvode)

Surovo polnomastno mleko se posname v 36 urah po zbiranju.

Vrednost pH mleka ob sprejemu znaša med 6,4 in 6,9, vsebnost prostih maščobnih kislin pa je največ 0,80 meq/100 g maščobe.

3.4 Krma (samo za proizvode živalskega izvora)

Vsaj 80 % celoletne količine krme črede, izražene v suhi snovi, mora izvirati z geografskega območja.

Prehrana črede temelji na krmnem sistemu, v katerem celoletna količina krme krav v povprečju vsebuje najmanj 75 % suhe snovi.

Krma pomeni:

— svežo travo, popaseno ali iz korit,

— travo in silažno koruzo ne glede na način shranjevanja,

— svežo ali posušeno lucerno,

— slamo,

— korenovke,

— druga žita, ki se razdeljujejo sveža ali kot silaža.

Uporaba sveže ogrščice, gorčice, zelja, hrena, repe, podzemne kolerabe in redkvice za prehrano črede je prepovedana.

V krmi črede je dovoljena samo silažna koruza v obliki storžev ali zrnja iz gensko nespremenjenih proizvodov.

Delež dopolnilne krme je omejen na 1 800 kg/leto na kravo iz črede.

Dopolnilna krma pomeni:

— energetske dodatke: žitno zrnje in proizvode iz njega, gomolje in proizvode iz njih ter proizvode iz korenovk,

— dušikove dodatke: zrnje stročnic in oljnic ter proizvode iz njih, dehidrirano lucerno in druge proizvode iz njih,

— mešane dodatke: mešanice energetskih dodatkov in dušikovih dodatkov,

— minerale, vitamine in elemente v sledeh,

— stranske proizvode fermentacijske industrije,

— strojila.

Surovo palmovo olje ali njegovi izomeri niso dovoljeni.

(a) Pašno obdobje

Čreda se pase vsaj 150 dni v letu, ki niso nujno zaporedni.

Vsaka krava molznica mora imeti v tem obdobju na voljo vsaj 10 arov pašne površine, dostopne iz prostorov za molžo.

Paša se lahko dopolni s svežo krmo. Razdeljena sveža trava mora biti zaužita v 24 urah, morebitne ostanke pa je treba po 24 urah odstraniti iz korit.

Delež koruze se zagotovi tako, da povprečna skupna dnevna količina krme v zadevnem obdobju vsebuje najmanj 10 % suhe snovi v obliki krmne koruze ali najmanj 1 kg ekvivalenta suhe koruze v zrnju.

(b) Zimsko obdobje

Delež trave se v tem obdobju zagotovi tako, da povprečna skupna dnevna količina krme v zadevnem obdobju vsebuje najmanj 15 % suhe snovi v obliki trave (trava in lucerna ne glede na vrsto shranjevanja).

Delež koruze se v tem obdobju zagotovi tako, da povprečna skupna dnevna količina krme v zadevnem obdobju vsebuje najmanj 25 % suhe snovi v obliki krmne koruze ali najmanj 2,5 kg ekvivalenta suhe koruze v zrnju.

3.5 Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Pridelava mleka in izdelava smetane „Crème de Bresse“ morata potekati na geografskem območju.

3.6 Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.

Smetana se pakira v prodajne enote, katerih prostornina ne presega 1 000 litrov.

3.7 Posebna pravila za označevanje

Proizvodi z označbo porekla „Crème de Bresse“ morajo biti označeni z:

— imenom označbe, napisanim s črkami, ki niso več kot za tretjino manjše od največjih črk na oznaki,

— znakom „ZOP“ Evropske unije po registraciji na ravni Evropske unije.

Pri smetani, ki izpolnjuje proizvodne pogoje, se lahko imenu geografske označbe „Crème de Bresse“ doda navedba „épaisse“ (gosta).

Če proizvajalec ali katera koli oseba, ki je neposredno pod njegovo odgovornostjo, smetano prodaja neposredno na kmetiji ali na tržnici, ni treba, da so podatki navedeni na oznaki, temveč so lahko navedeni le na panoju.

Vzorce oznak in panojev določi skupina, ki jih dobavlja nosilcem dejavnosti.

Po registraciji na ravni Evropske unije mora biti na računih in trgovskih dokumentih obvezno navedeno ime „Crème de Bresse“, ki mu sledi navedba „Appellation d’origine protégée“ (zaščitena označba porekla).

4. Kratka opredelitev geografskega območja

Geografsko območje obsega ozemlje naslednjih občin:

Departma Ain: Abergement-Clémenciat (L'), Attignat, Bâgé-la-Ville, Bâgé-le-Châtel, Beaupont, Bény, Béréziat, Biziat, Boissey, Bourg-en-Bresse, Buellas, Certines, Ceyzériat, Chanoz-Châtenay, Chavannes-sur-Reyssouze, Chaveyriat, Chevroux, Coligny, Condeissiat, Confrançon, Cormoz, Courmangoux, Courtes, Cras-sur-Reyssouze, Cruzilles-lès-Mepillat, Curciat-Dongalon, Curtafond, Dommartin, Dompierre-sur-Chalaronne, Domsure, Etrez, Foissiat, Gorrevod, Illiat, Jasseron, Jayat, Journans, Laiz, Lent, Lescheroux, Malafretaz, Mantenay-Montlin, Marboz, Marsonnas, Meillonnas, Mézériat, Montagnat, Montcet, Montracol, Montrevel-en-Bresse, Neuville-les-Dames, Péronnas, Perrex, Pirajoux, Polliat, Pont-de-Veyle, Pressiat, Saint-André-de-Bâgé, Saint-André-d'Huiriat, Saint-André-sur-Vieux-Jonc, Saint-Cyr-sur-Menthon, Saint-Denis-lès-Bourg, Saint-Didier-d'Aussiat, Saint-Étienne-du-Bois, Saint-Étienne-sur-Chalaronne, Saint-Étienne-sur-Reyssouze, Saint-Genis-sur-Menthon, Saint-Jean-sur-Reyssouze, Saint-Jean-sur-Veyle, Saint-Julien-sur-Reyssouze, Saint-Julien-sur-Veyle, Saint-Just, Saint-Martin-du-Mont, Saint-Martin-le-Châtel, Saint-Nizier-le-Bouchoux, Saint-Rémy, Saint-Sulpice, Saint-Trivier-de-Courtes, Salavre, Servas, Servignat, Sulignat, Tossiat, Tranclière (La), Treffort-Cuisiat, Vandeins, Verjon, Vernoux, Vescours, Villemotier, Viriat, Vonnas.

Departma Jura: Augea, Balanod, Beaufort, Bletterans, Bonnaud, Cesancey, Chazelles, Chilly-le-Vignoble, Condamine, Cosges, Courlans, Courlaoux, Cousance, Cuisia, Digna, Fontainebrux, Frébuans, Gevingey, Larnaud, Mallerey, Maynal, Messia-sur-Sorne, Montmorot, Nanc-lès-Saint-Amour, Nance, Orbagna, Repôts (Les), Ruffey-sur-Seille, Sainte-Agnès, Saint-Amour, Saint-Didier, Trenal, Vercia, Villevieux, Vincelles.

Departma Saône-et-Loire: Abergement-de-Cuisery (L'), Bantanges, Baudrières, Beaurepaire-en-Bresse, Bosjean, Bouhans, Branges, Brienne, Bruailles, Champagnat, Chapelle-Naude (La), Chapelle-Thècle (La), Condal, Cuiseaux, Cuisery, Devrouze, Diconne, Dommartin-lès-Cuiseaux, Fay (Le), Flacey-en-Bresse, Frangy-en-Bresse, Frette (La), Frontenaud, Genête (La), Huilly-sur-Seille, Joudes, Jouvençon, Juif, Lessard-en-Bresse, Loisy, Louhans, Ménetreuil, Mervans, Miroir (Le), Montagny-près-Louhans, Montcony, Montpont-en-Bresse, Montret, Rancy, Ratenelle, Ratte, Romenay, Sagy, Saillenard, Saint-André-en-Bresse, Sainte-Croix, Saint-Étienne-en-Bresse, Saint-Germain-du-Bois, Saint-Martin-du-Mont, Saint-Usuge, Saint-Vincent-en-Bresse, Savigny-en-Revermont, Savigny-sur-Seille, Sens-sur-Seille, Serley, Simandre, Simard, Sornay, Tartre (Le), Thurey, Tronchy, Varennes-Saint-Sauveur, Vérissey, Vincelles.

5. Povezanost z geografskim območjem

5.1 Posebnosti geografskega območja

Geografsko območje proizvodnje smetane „Crème de Bresse“ je gozdnata in rahlo valovita ravnina z gričevnatim reliefom, značilnim za regijo „Bresse“, ki se ne dvigne nad 300 m nadmorske višine. To geološko enoto sestavljajo ilovnata tla, ki zagotavljajo dobro preskrbo z vodo, vendar so deloma heterogena, kar je značilno za večino kmetijskih gospodarstev. Območje ima gosto in razvejano vodno omrežje, prepleteno z rekami, ki izvirajo na pobočjih Jure, napajajo pa jih številni potoki ali potočki. Podnebje na tem območju je celinsko, značilno za regijo „Bresse“, z izrazitimi in rednimi padavinami, katerih letna količina presega 800 mm, kar v rastnem obdobju spodbuja rast trave, v povezavi z dobrim upravljanjem tal pa omogoča gojenje številnih žit, zlasti koruze, ki ne potrebuje namakanja.

Ker je to območje zaradi hidroloških, geoloških, morfoloških in podnebnih razmer (številni vodni viri, nevozne poti) odročno, je zanj značilna posebna ureditev kmetijskega prostora, primernega za mešano pridelavo in vzrejo v tako rekoč samozadostnem sistemu. Na nižje ležečih predelih z neprepustnimi ilovnatimi tlemi, ki so redno poplavljena, ležijo travniki in rastejo žive meje; na pobočjih z bolj zdravimi tlemi se gojijo žita, zlasti koruza, na slabo odcednih planotah pa se razrašča gozd. Ta raznovrstna pokrajina je glavna geografska značilnost regije Bresse, v kateri se izmenjujejo obdelana zemljišča, travniki in gozdnati predeli.

Rejci so se znali prilagoditi značilnostim pokrajine in naravnim danostim ter jih obvladati z razvitjem posebnega sistema kmetijstva. Za mešano pridelavo v regiji Bresse so tako značilni:

— ohranjanje pašništva, ki zavzema polovico kmetijskih zemljišč na tem območju. Trava v regiji Bresse je podobna pravi kulturni rastlini. Kakovost pokošene trave (rastlinska raznovrstnost in botanična sestava) je namreč odvisna od vzdrževanja trajnih pašnikov, ki jim ustrezajo vlažna tla, pa tudi od upravljanja začasnih pašnikov. Za to so potrebni poglobljeno znanje in izkušnje proizvajalcev mleka v regiji Bresse, ki dajejo prednost pridelavi domače krme, paši ali sveži krmi,

— gojenje koruze, ki ima častno mesto med žiti, gojenimi v regiji Bresse. Rejci že več kot 400 let gojijo koruzo brez namakanja in ji odmerjajo zelo velik delež v prehrani živali. Koruza je bila namreč že leta 1612 omenjena v popisu zapuščine v kraju Montpont-en-Bresse (P. Ponsot, 1997) in nato leta 1625 v trgovskih registrih mesta Louhans (L. Guillemaut, 1896). Kot znamenje obilja in blaginje je bila tudi razlog, da so se prebivalci regije Bresse nekdaj imenovali „rumeni trebuhi“,

— znanje in izkušnje na področju silirnih tehnik, ki so jih rejci v regiji Bresse razvili že v 19. stoletju (Lecouteux, 1875), da bi premagali težave, povezane s spravilom sena v vlažnem podnebju.

Rejci v regiji Bresse so se na podlagi teh dveh glavnih kultur pri sistemu pridelave osredotočili na dopolnilni reji, perutninarstvo in mlečno živinorejo, in za proizvodnjo mleka samoumevno opredelili sistem prehrane živali, ki združuje travo in koruzo. Proizvodi, ki so iz tega izšli, zlasti smetana, so imeli v tem gospodarstvu pomembno vlogo. Smetana se je na tržnicah prodajala domačim kupcem ali trgovcem z jajci in perutnino, ki so jo skupaj z navedenima proizvodoma dobavljali v sosednja mesta v regiji.

Kmetije kot proizvodne obrate so počasi nadomeščale prve zadruge, ki so se pojavile v začetku tridesetih let prejšnjega stoletja. Ker so se zavedale, da je treba ohraniti prvotne značilnosti surovine, so organizirale zbiranje mleka po začrtanih območjih v bližini predelovalnih obratov in vedno po kratkih zbiralnih poteh. Vzpostavile so tudi hitro predelavo mleka po zbiranju ter omejile ravnanje s smetano in njeno pretakanje.

Tako nadaljujejo tradicionalno izdelavo smetane iz kravjega mleka, obenem pa izpopolnjujejo prilagojene postopke biološkega zorenja.

Proizvajalci uporabljajo seve aromotvornih mlečnokislinskih bakterij, kar zagotavlja zadostno kislost in edinstveno aromatičnost smetane.

Posebna pozornost je namenjena tudi pakiranju smetane, da se kar najbolj omejita ravnanje s proizvodom in njegovo pretakanje.

5.2 Posebnosti proizvoda

Smetana se pridobiva z biološkim zorenjem, brez dodajanja sredstev za zgoščevanje ali arom. Je umazano bele do slonokoščene barve, svetleča in gladka, z malo vidnimi mehurčki ali brez njih.

Označba zajema dve vrsti smetane, ki se razlikujeta po vsebnosti maščobe, kislosti, teksturi in primernosti za kuhanje.

Srednje gosta smetana, za katero je značilna visoka vsebnost maščobe, ki znaša najmanj 36 g/100 g, je čvrsta, gladka in zelo mehka, v ustih pa pusti močan priokus. Razvije intenziven okus in vonj, pri čemer se rahlo kiselkast okus meša z mlečnim in sladkobnim priokusom (kuhano mleko, sladki keksi, vanilja), zaradi česar je tako posebna.

Ta smetana ima to prednost, da je primerna za toplotno obdelavo (gratiniran krompir, piščanec v smetanovi omaki, krvavica s smetano, slaščice), zato se pogosto uporablja za dolgotrajno kuhanje pri visokih temperaturah.

Gosta smetana, za katero je značilna vsebnost maščobe najmanj 33 g/100 g proizvoda, ima gosto teksturo in poudarjen kiselkast okus. Je gladka in zelo mehka, v ustih pa pusti izrazit priokus. Razvije intenziven okus in vonj, v ustih pusti izrazit priokus po „svežini“ ter ima izrazit vonj po mleku (svežem, surovem mleku) in maslu.

Ta smetana se tradicionalno uporablja brez kuhanja, kot preliv za sadje ali skutne sire, primerna pa je tudi za kratkotrajno kuhanje pri zmernih temperaturah.

5.3 Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma z določeno kakovostjo, slovesom ali značilnostjo proizvoda (pri ZGO)

Tradicionalna mešana prehrana goveda v regiji Bresse, ki združuje travo in koruzo, je eden od dejavnikov, ki odločilno vplivajo na značilnosti mleka, proizvedenega na geografskem območju. Uravnoteženost obeh sestavin, trave in koruze, v prehrani vpliva na lastnosti mleka, ki spodbujajo njegovo pretvorbo v smetano.

Delež trave v krmnem obroku daje mleku posebne organoleptične značilnosti. Ohranjanje rastlinske raznovrstnosti in botanične sestave travnikov zagotavlja izrazito barvo mleka, vpliva na vsebnost in sestavo v maščobi topnih snovi v mleku ter na obilico aromatičnih sestavin, ki se vežejo na maščobe.

Dodatek koruze zaradi njene velike energijske vrednosti zagotavlja proizvodnjo mleka z visoko vsebnostjo maščob in beljakovin. Vpliva tudi na velikost maščobnih kroglic, katerih veliki premer je značilen za mleko, iz katerega se izdeluje smetana „Crème de Bresse“. To neposredno vpliva na velik aromatični potencial mleka, saj je površina za vezavo aromatičnih spojin velika.

K ohranjanju sestave mleka in kakovosti njegovih maščob pripomorejo tudi pogoji ohlajanja in skladiščenja mleka na kmetijskem gospodarstvu, bližina nosilcev dejavnosti in kratke zbirne poti. Mleko, iz katerega se izdeluje smetana „Crème de Bresse“, ima namreč še posebej nizko vsebnost prostih maščobnih kislin, kar kaže na izjemno kakovost maščob. Njegova prvotna barva vpliva na barvo smetane.

S hitro predelavo mleka ter omejitvijo ravnanja in pretakanja se ohranijo vse odlike maščobe. Ker ni homogenizacije, lahko smetana ohrani teksturo in čvrstost ter ostane gladka in sijoča, z malo ali nič vidnimi mehurčki.

Biološko zorenje, ki je pomembna faza v proizvodnji smetane „Crème de Bresse“, je dolgotrajno in poteka pri nizki temperaturi na podlagi izbranih sevov aromotvornih mlečnokislinskih bakterij. V tej fazi je mogoče s prilagajanjem parametrov spreminjati kislinsko stopnjo smetane, tako da dobimo srednje gosto ali gosto teksturo. Tako spreminjanje, ki vpliva na vsebnost maščob, daje smetani aromatično raznovrstnost. Ker se ne dodajajo sredstva za zgoščevanje in arome, se lahko ohrani naravni okus smetane.

Posebnosti smetane „Crème de Bresse“ izhajajo predvsem iz lastnosti mleka, pa tudi znanja in spretnosti pri izdelavi, ki so jih razvili predelovalci in jih ohranjajo še danes. Smetana „Crème de Bresse“ je danes zelo pogosta sestavina regionalne kuhinje, saj kuharji in slaščičarji cenijo njene odlike in jo veliko uporabljajo (piščanec iz regije Bresse v smetanovi omaki, ribe in ribji ali mesni cmoki v smetanovi omaki, gratiniran krompir, kolački, kolači in pite iz regije Bresse (mešanica sladkorja, masla in smetane)).

Sklic na objavo specifikacije

(člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006 (3))

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCCremedeBresse.pdf

(1) UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

(2) UL L 93, 31.3.2006, str. 12. Nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

(3) Prim. opombo 2.