ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Uvod

V tem poročilu je predstavljeno izvajanje letnega delovnega programa za leto 2016 v okviru tretjega zdravstvenega programa za obdobje 2014–2020, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 282/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014.

Komisija mora v skladu s členom 13(1) Uredbe odboru zdravstvenega programa poročati o izvajanju vseh ukrepov, ki se financirajo v okviru programa, ter obveščati Evropski parlament in Svet. Poročilo vsebuje podrobne informacije o proračunu za leto 2016 in načinu njegove porabe.

V delovnem dokumentu služb Komisije, priloženem temu poročilu, so predstavljeni primeri ključnih ukrepov, sofinanciranih v okviru drugega in tretjega zdravstvenega programa, za katera so bili končni rezultati na voljo v letu 2016. Dokument vključuje ukrepe o glavnih temah (kot so redke bolezni in evropske referenčne mreže, usklajevanje oskrbe, registri, zdravstvena varnost – zlasti glede na epidemijo ebole in uživanje tobaka), ki so bile vključene v naknadne sklepe o financiranju. Vključuje tudi preglednico s podrobnim pregledom vseh sofinanciranih dejavnosti in pogodb.

Letni delovni program za leto 2016 je bil osredotočen na vzpostavitev evropskih referenčnih mrež, ustanovljenih na podlagi Direktive 2011/24/EU o uveljavljanju pravic pacientov pri čezmejnem zdravstvenem varstvu, in podporo tem mrežam. Evropske referenčne mreže so virtualne mreže izvajalcev zdravstvene dejavnosti v EU, ki se ukvarjajo s kompleksnimi ali redkimi boleznimi in zdravstvenimi stanji.

Poleg tega je bil letni delovni program za leto 2016 močno osredotočen na 1. cilj, tj. „promocijo zdravja, preprečevanje bolezni in ustvarjanje spodbudnega okolja za zdrav način življenja ob upoštevanju načela ‚zdravje v vseh politikah‘“, pri čemer se s prednostnimi temami obravnavajo ključni dejavniki življenjskega sloga (alkohol, tobak, droge), preprečevanje in obvladovanje kroničnih bolezni ter vprašanja, povezana z zdravjem, ki zadevajo zdravje migrantov in beguncev.

Komisija skrbno spremlja izvajanje tretjega zdravstvenega programa in zagotavlja, da se njegovi rezultati obširneje objavljajo. Prav tako pa vse države članice in tretje države, ki prispevajo v program, spodbuja, naj sodelujejo v njegovih ukrepih in vzpostavljajo povezave z drugimi ustreznimi programi financiranja EU, kot je Obzorje 2020.



KAZALO

Uvod

Ključne teme v letu 2016

Izvajanje zdravstvenega programa

1. Proračun

2. Prednostne naloge in mehanizmi financiranja

3. Izvrševanje glede na mehanizem financiranja

4. Upravičenci

Izboljšave
I. Uvod

Evropska unija (EU) je leta 2018 sprejela Uredbo (EU) 2018/196 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. februarja 2018 o dodatnih carinah za uvoz nekaterih izdelkov s poreklom iz Združenih držav Amerike (v nadaljnjem besedilu: Uredba). Uredba je začela veljati 8. marca 2018.

Uredba EU je kodifikacija Uredbe Sveta (ES) št. 673/2005 o vzpostavitvi dodatnih carin za uvoz nekaterih izdelkov s poreklom iz Združenih držav Amerike. Ta uredba Sveta določa postopek za prilagoditev letne stopnje povračilnih ukrepov, ki so se uporabili za reševanje spora v okviru STO zaradi Zakona ZDA o trajnem dampingu in izravnavi s subvencijami iz leta 2000 (v nadaljnjem besedilu: CDSOA ali Byrdovo dopolnilo).CDSOA določa, da se protidampiške in izravnalne dajatve, pobrane v preteklem proračunskem letu, letno razdelijo ameriškim podjetjem. Januarja 2003 je bila ugotovljena nezdružljivost CDSOA z obveznostmi Združenih držav Amerike do STO.

Ker Združene države Amerike niso uskladile svojih obveznosti po sporazumih STO, je imela EU pravico, da poleg obveznih dajatev uvede dodatne uvozne dajatve za seznam izdelkov iz ZDA, ki letno zajemajo skupno vrednost trgovine, ki ne presega 72 % zneska izplačil po CDSOA iz dajatev za uvoz iz EU za zadnje leto, za katerega so na voljo podatki. EU od 1. maja 2005 uporablja dodatno carino ad valorem na uvoz nekaterih izdelkov s poreklom iz Združenih držav Amerike na letni ravni, s sorazmerno prilagoditvijo stopnje povračilnih ukrepov znesku, plačanem od dajatev, pobranih od izdelkov iz EU v skladu z najnovejšo razdelitvijo. Delegirana uredba Komisije o določitvi spremenjene stopnje dajatve se sprejme pred 1. majem vsako koledarsko leto.

Po kodifikaciji Uredbe Sveta (ES) št. 673/2005 je bilo pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov preneseno na Komisijo za obdobje petih let z začetkom 20. februarja 2014. Komisija mora tudi pripraviti poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja.

II. Pravna podlaga

V skladu s členom 4(2) Uredbe (EU) 2018/196 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. februarja 2018 Komisija pripravi poročilo Svetu in Evropskemu parlamentu o prenosu pooblastila.





III. Izvajanje prenosa pooblastila

Z uredbo EU so na Komisijo prenesena pooblastila za izvajanje nekaterih določb navedene uredbe, in sicer zlasti:

̶izračun stopnje razveljavitve ali omejitve v višini 72 % zneska izdatkov na podlagi CDSOA v zvezi s protidampinškimi ali z izravnalnimi dajatvami, plačanimi za uvoz iz Unije v zadnjem letu, za katero so takrat na voljo podatki, kakor jih objavijo organi Združenih držav;

̶prilagoditev Prilog I in II k Uredbi EU, kadar se stopnja začasnega preklica poveča z dodajanjem izdelkov iz Priloge II v Prilogo I;

̶prilagoditev Prilog I in II k Uredbi EU, kadar se stopnja začasnega preklica zmanjša z umikom izdelkov iz Priloge I, po vrstnem redu, določenem z Uredbo EU;
1.Ozadje

Uredba (ES) št. 1921/2006 z dne 18. decembra 2006 o predložitvi statističnih podatkov o iztovoru ribiških proizvodov v državah članicah je bila spremenjena z Uredbo (EU) št. 1350/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o spremembi določenih zakonodajnih aktov na področju kmetijske in ribiške statistike, da bi se izvedbena pooblastila uskladila s Pogodbo o delovanju Evropske unije.

Člen 9 navedene uredbe Komisiji podeljuje pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v zvezi s tehničnimi spremembami prilog I do IV.

Komisija mora zagotoviti, da tovrstni delegirani akti ne nalagajo znatnega dodatnega bremena na države članice ali dajalce podatkov.

V skladu s členom 10a(2) se pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov na Komisijo prenese za obdobje petih let od 10. januarja 2014. To pooblastilo se samodejno podaljšuje za obdobja petih let, razen če Evropski parlament ali Svet temu nasprotuje.

Komisija mora pripraviti poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja, torej pred 10. aprilom 2018.

S tem poročilom je izpolnjena ta obveznost poročanja.

2.Izvajanje delegiranega pooblastila Komisije v skladu z Uredbo (ES) št. 1921/2006

Komisija še ni uporabila pooblastila za sprejemanje delegiranih aktov, ki je nanjo preneseno z Uredbo (ES) št. 1921/2006.

Uredba (ES) št. 1921/2006 obsega letno zbiranje statističnih podatkov v zvezi s celotno količino in vrednostmi enot ribiških proizvodov, ki jih ribiška plovila ES in Efte iztovorijo na ozemlju države članice, razčlenjenimi po njihovem opisu in predvideni uporabi. Prvi podatki so bili zbrani leta 2007; Komisiji (Eurostatu) so bili predloženi konec junija 2008.

Do trenutka predložitve tega poročila je bilo zbiranje podatkov v skladu z Uredbo (ES) št. 1921/2006 stabilno, mednarodne opredelitve pa se niso spremenile. Po oceni Komisije se zato uporaba pooblastila še ni zdela potrebna.

3.Zaključek

Komisija še ni uporabila pooblastila za sprejemanje delegiranih aktov, ki je nanjo preneseno z Uredbo (ES) št. 1921/2006.

Komisija meni, da je njeno pooblastilo še naprej upravičeno, saj bo v prihodnosti morda morala sprejeti delegirani akt, da bi se za potrebe uporabnikov podatkov v okviru prihodnje skupne kmetijske politike spremenil seznam opisnih kod in seznam kod za predvideno uporabo iz prilog k navedeni uredbi.
Evropski razvojni sklad (ERS): napovedi obveznosti, plačil in prispevkov držav članic za leta 2017, 2018 in 2019 ter nezavezujoča napoved za leti 2020 in 2021

1.Predgovor

V skladu s členom 7(1) notranjega sporazuma o 11. ERS in členom 21(2) Uredbe Sveta (EU) 2015/323 o finančni uredbi, ki se uporablja za 11. Evropski razvojni sklad (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba za 11. ERS), Komisija v tem dokumentu predstavlja ocene obveznosti, plačil in prispevkov za obdobje 2017–2019, pri čemer upošteva napovedi Evropske investicijske banke (EIB).

V tem dokumentu so prikazane napovedi za finančno izvrševanje evropskih razvojnih skladov (od 8. do 11.) v obdobju med letoma 2017 in 2019. Poleg tega je predstavljena nezavezujoča ocena prispevkov držav članic v ERS za leti 2020 in 2021.

Za instrumente, ki jih Evropska investicijska banka (EIB) upravlja v okviru 9., 10. in 11. ERS (Sklad za spodbujanje naložb in subvencionirane obrestne mere), plačujejo države članice prispevke neposredno Evropski investicijski banki.

2.Uvod

Komisija in EIB sta za vsako od držav AKP in ČDO posodobili svoje napovedi obveznosti in plačil za leta 2017, 2018 in 2019. Zlasti napovedi plačil so bile pripravljene zato, da bi lahko države članice čim natančneje ocenile zneske, ki jih morajo rezervirati v svojih nacionalnih proračunih, hkrati pa bi se zagotovilo, da je na voljo dovolj finančnih sredstev za ERS, da bi se izognili likvidnostnim težavam.

V skladu s členom 7 notranjega sporazuma o 11. ERS in členom 21(2) finančne uredbe za 11. ERS so bile ocene obveznosti in plačil posodobljene na podlagi najnovejših napovedi.

Naslednji diagram ponazarja splošno gibanje bruto obveznosti in plačil od leta 1999 do leta 2016 ter napovedi za obdobje 2017–2019 (skupni zneski za Komisijo in EIB).





Bruto obveznosti in plačila: gibanje v obdobju 1999–2019 (v milijonih EUR)

Opomba: podatki o izvrševanju evropskih razvojnih skladov do 31. decembra 2016 (obveznosti in plačila) ter napovedi za obdobje 2017–2019.

3.Finančne napovedi za obdobje 2017–2019 (v milijonih EUR)

V naslednji preglednici so prikazani posodobljeni podatki o obveznostih, plačilih in prispevkih na podlagi najnovejših napovedi Komisije.

Napovedi za obdobje 2017–2019 (*) 2017 2018 2019 Obveznosti Komisija 6 510 5 550 4 855 EIB 790 880 930 Skupaj 7 300 6 430 5 785 Plačila Komisija 4 304 4 600 4 600 EIB 520 555 580 Skupaj 4 824 5 155 5 180 Prispevki Komisija 3 850 4 550 4 600 EIB 150 250** 300 Skupaj 4 000 4 800 4 900

* Bruto zneski, tj. pred odbitkom zneskov, ki izhajajo iz sprostitev obveznosti, ali izterjav/vrnjenih sredstev. To je v skladu s pristopom, ki se uporablja za splošni proračun Unije.

** Pojasnjevalna opomba EIB za informacije z dne 17. 11. 2015, MD št.: 151/15 ADD 1 ACP.

4.Nezavezujoča ocena prispevkov za obdobje 2020–2021 (v milijonih EUR)
POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU o izvajanju pooblastila za sprejemanje delegiranih aktov, prenesenega na Komisijo v skladu z Direktivo 2010/75/EU o industrijskih emisijah (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja)

1. UVOD

Cilj Direktive 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o industrijskih emisijah (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja) je preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja zraka, vode in tal, ki je posledica emisij iz industrijskih obratov.

Direktiva Komisijo pooblašča, da sprejema delegirane aktov za določitev datuma, od katerega se izvajajo neprekinjene meritve emisij nekaterih onesnaževal v zrak, ter več metod spremljanja emisij in ocenjevanja skladnosti iz prilog k Direktivi prilagodi znanstvenemu in tehničnemu napredku.

2. PRAVNA PODLAGA

To poročilo se zahteva v skladu s členom 76(1) Direktive 2010/75/EU. V skladu z navedeno določbo se pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov prenese na Komisijo za obdobje petih let z začetkom 6. januarja 2011, Komisija pa mora pripraviti poročilo o pooblastilu najpozneje šest mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet pooblastilo prekliče v skladu s členom 77.

3. IZVAJANJE PRENOSA POOBLASTILA

Prenos pooblastila je bil potreben za dopolnitev ali prilagoditev več določb iz Direktive.

Merilne metode in standardi za neprekinjene meritve emisij nekaterih onesnaževal v zrak, kot določa člen 48, so v pripravi. Zato Komisija še ni sprejela delegiranega akta za določitev datuma, od katerega je treba izvajati stalne meritve relevantnih emisij.

Dela 3 in 4 Priloge V, deli 2, 6, 7 in 8 Priloge VI ter deli 5, 6, 7 in 8 Priloge VII se nanašajo na metode spremljanja emisij in metode za ocenjevanje skladnosti z mejnimi vrednostmi emisij. Ob odsotnosti znanstvenega ali tehničnega napredka v zvezi s temi metodami Komisija ni sprejela delegiranih aktov za prilagoditev ustreznih delov prilog V, VI in VII k Direktivi 2010/75/EU.

4. SKLEPNA UGOTOVITEV

Komisija v preteklih petih letih ni izvajala pooblastil, ki so ji podeljena v skladu z Direktivo 2010/75/EU. Evropski parlament in Svet poziva k upoštevanju tega poročila.
DOPOLNILNO PISMO K PREDLOGU SPREMEMBE PRORAČUNA ŠT. 4/2014 SPLOŠNI IZKAZ PRIHODKOV IZKAZ ODHODKOV PO ODDELKIH Oddelek III – Komisija Oddelek IX – Evropski nadzornik za varstvo podatkov /* COM/2014/0641 final */





DOPOLNILNO PISMO K PREDLOGU SPREMEMBE PRORAČUNA ŠT. 4/2014 SPLOŠNI IZKAZ PRIHODKOV IZKAZ ODHODKOV PO ODDELKIH Oddelek III – Komisija Oddelek IX – Evropski nadzornik za varstvo podatkov Ob upoštevanju: – Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 314 PDEU, v povezavi s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (v nadaljnjem besedilu: Pogodba Euratom), zlasti člena 106a Pogodbe Euratom, – Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije[1], zlasti člena 41 Uredbe, – Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020[2], zlasti člena 13 Uredbe, – splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2014, sprejetega 20. novembra 2013[3], – spremembe proračuna št. 1/2014[4], sprejete 16. aprila 2014, – predloga spremembe proračuna št. 2/2014[5], sprejetega 15. aprila 2014, – predloga spremembe proračuna št. 3/2014[6], sprejetega 28. maja 2014, – predloga spremembe proračuna št. 4/2014[7], sprejetega 9. julija 2014, Evropska komisija proračunskemu organu predlaga dopolnilno pismo k predlogu spremembe proračuna št. 4 k proračunu za leto 2014. SPREMEMBE IZKAZA PRIHODKOV IN ODHODKOV PO ODDELKIH Spremembe izkaza prihodkov in odhodkov po oddelkih so na voljo na portalu EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-sl.htm). Temu dokumentu je za ponazoritev priložena angleška različica sprememb izkaza v proračunskem formatu. KAZALO 1. Obrazložitveni memorandum... 3 1. Obrazložitveni memorandum Komisija je 9. julija 2014 sprejela Predlog spremembe proračuna (PSP) št. 4/2014. Ta PSP se v prvi vrsti nanaša na posodobitev napovedi prihodkov, vključno z vključitvijo niza glob, ki so postale dokončne, v proračun. V obdobju od sprejetja PSP št. 4/2014 je postalo dokončnih še nekaj glob v skupnem znesku 299 milijonov EUR, prav tako se lahko zdaj v proračun vključi dodatni znesek obresti v višini 75 milijonov EUR, kar skupaj pomeni dodatne prihodke v višini 374 milijonov EUR. Ob upoštevanju zneskov, ki so že vključeni v PSP št. 3 in 4/2014, so skupni dodatni prihodki iz glob in obresti naslednji: v mio. EUR Prihodkovne vrstice || PSP 4/2014 || Dodatni prihodki po sprejetju PSP št. 4/2014 || Novi znesek, ki vključuje dodatne prihodke 7 0 1 — Zamudne obresti in druge obresti na globe || 239,0 || 75,0 || 314,0 7 1 0 — Globe, periodične denarne kazni in druge kazni || 3 237,0 || 299,0 || 3 536,0 Skupaj || 3 476,0 || 374,0 || 3 850,0 [1] UL L 298, 26.10.2012, str. 1. [2] UL L 347, 20.12.2013, str. 884. [3] UL L 51, 20.2.2014, str. 1. [4] UL L 204, 11.7.2014, str. 1. [5] COM(2014) 234 z dne 15. aprila 2014. [6] COM(2014) 329 z dne 28. maja 2014. [7] COM(2014) 461 z dne 9. julija 2014.
MNENJE KOMISIJE

o osnutku Sklepa Evropskega sveta o preučitvi predlagane spremembe Pogodb v zvezi s vključitvijo Protokola o pomislekih Ircev o Lizbonski pogodbi

EVROPSKA KOMISIJA –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti člena 48(3) Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Ob upoštevanju izida irskega referenduma o Lizbonski pogodbi z dne 12. junija 2008, se je Evropski svet na zasedanju 11. in 12. decembra 2008 strinjal, da bi bilo treba pomisleke Ircev, kakor jih je predstavil predsednik irske vlade, v zvezi z davčno politiko, pravico do življenja, izobraževanja in družine ter tradicionalno irsko politiko vojaške nevtralnosti, reševati z uporabo potrebnih pravnih jamstev v skupno zadovoljstvo Irske in drugih držav članic.

(2) Voditelji držav ali vlad, ki so se 18. in 19. junija 2009 sestali v okviru Evropskega sveta, so se dogovorili o Sklepu o pomislekih Ircev o Lizbonski pogodbi v zvezi s pravico do življenja, družine in izobraževanja, davki ter varnostjo in obrambo (v nadaljnjem besedilu: Sklep). Voditelji držav ali vlad so se dogovorili, da naj bi Sklep začel veljati na dan začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe.

(3) Voditelji držav ali vlad so izjavili, da je Sklep popolnoma skladen z Lizbonsko pogodbo in ne bo zahteval ponovne ratifikacije navedene pogodbe. Voditelji držav ali vlad so izjavili tudi, da bodo ob sklenitvi naslednje pristopne pogodbe vključili določbe Sklepa v Protokol, ki bo v skladu z njihovimi ustavnimi pravili priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije. V zvezi s tem so voditelji držav ali vlad izjavili, da ta Protokol v ničemer ne bo spreminjal razmerja med EU in njenimi državami članicami, da bo njegov edini namen pojasnitvam iz Sklepa podeliti polni status Pogodbe, da bi se odzvali na pomisleke irskih državljanov, da se njegov status ne bo razlikoval od podobnih pojasnitev iz protokolov drugih držav članic in da bo pojasnil vsebino in uporabo Lizbonske pogodbe in ju ne bo spreminjal.

(4) Lizbonska pogodba je začela veljati 1. decembra 2009, potem ko je bila 2. oktobra 2009 sprejeta na irskem referendumu.

(5) Irska vlada je 20. julija 2011 Svetu v skladu s členom 48(2) PEU predložila predlog za spremembo Pogodb v zvezi z vključitvijo Protokola o pomislekih Ircev o Lizbonski pogodbi.

(6) Predsednik Evropskega sveta je v pismu z dne 25. oktobra 2011 Komisijo zaprosil za njeno mnenje o tem predlogu.

(7) Komisija opozarja, da je bil dogovor voditeljev držav ali vlad o spremembi Pogodb v zvezi z vključitvijo Protokola o pomislekih Ircev o Lizbonski pogodbi sprejet v posebnih okoliščinah –

DAJE POZITIVNO MNENJE:

o osnutku Sklepa Evropskega sveta o preučitvi predlagane spremembe Pogodb v zvezi s vključitvijo Protokola o pomislekih Ircev o Lizbonski pogodbi.

To mnenje je naslovljeno na Evropski svet.
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.Predmet urejanja predloga

Ta predlog se nanaša na sklep o določitvi stališča, ki naj se v imenu Unije zastopa v Skupnem odboru EGP v zvezi s predvidenim sprejetjem Sklepa Skupnega odbora o spremembi Protokola 31 k Sporazumu EGP o sodelovanju na posebnih področjih, za katera ne veljajo štiri temeljne svobode

2.Ozadje predloga

2.1.Sporazum EGP

Sporazum o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) državljanom in gospodarskim subjektom v EGP zagotavlja enake pravice in obveznosti na notranjem trgu. Določa vključitev zakonodaje EU, ki zajema štiri temeljne svobode, v vseh 30 državah EGP, ki ga sestavljajo države članice EU, Norveška, Islandija in Lihtenštajn. Poleg tega Sporazum EGP zajema sodelovanje na drugih pomembnih področjih, kot so raziskave in razvoj, izobraževanje, socialna politika, okolje, varstvo potrošnikov, turizem in kultura, ki se skupaj imenujejo „spremljevalne in horizontalne“ politike. Sporazum EGP je začel veljati 1. januarja 1994. Unija je skupaj s svojimi državami članicami pogodbenica Sporazuma EGP.

2.2.Skupni odbor EGP

Za upravljanje Sporazuma EGP je odgovoren Skupni odbor EGP. To je forum za izmenjavo mnenj, povezanih z delovanjem Sporazuma EGP. Njegove odločitve se sprejemajo soglasno in so za pogodbenice zavezujoče. Za usklajevanje zadev EGP je na strani EU odgovoren Generalni sekretariat Evropske komisije.

2.3.Predvideni akt Skupnega odbora EGP

Pričakuje se, da bo Skupni odbor EGP sprejel Sklep Skupnega odbora EGP (v nadaljnjem besedilu: predvideni akt) o spremembi Protokola 31 k Sporazumu EGP o sodelovanju na posebnih področjih, za katera ne veljajo štiri temeljne svobode.

Namen predvidenega akta je razširitev sodelovanja pogodbenic Sporazuma EGP, da se vključi Uredba (EU) 2019/128 o ustanovitvi Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja (Cedefop) in o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 337/75.

Predvideni akt bo postal zavezujoč za pogodbenice v skladu s členoma 103 in 104 Sporazuma EGP.

3.Stališče, ki se zastopa v imenu Unije

Komisija predloži priloženi osnutek sklepa Skupnega odbora EGP Svetu v sprejetje kot stališče Unije. Ko bo stališče sprejeto, bi ga bilo treba v najkrajšem možnem času predstaviti v Skupnem odboru EGP.

Priloženi osnutek sklepa Skupnega odbora EGP uvaja pravice držav Efte, ki so del EGP, do sodelovanja pri dejavnostih Cedefopa, kar presega zgolj tehnične prilagoditve v smislu Uredbe Sveta (ES) št. 2894/94. Stališče Unije zato določi Svet.

Države Efte, ki so del EGP, bi morale tudi finančno prispevati k zgoraj navedenim dejavnostim.

4.Pravna podlaga

4.1.Postopkovna pravna podlaga

4.1.1.Načela
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.Predmet urejanja predloga

Ta predlog se nanaša na sklep o stališču, ki se v imenu Unije zastopa v Skupnem odboru EGP glede predvidenega sprejetja Sklepa Skupnega odbora o spremembi Protokola 31 k Sporazumu EGP o sodelovanju na posebnih področjih, za katera ne veljajo štiri temeljne svobode

2.Ozadje predloga

2.1.Sporazum EGP

Sporazum o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) državljanom in gospodarskim subjektom v EGP zagotavlja enake pravice in obveznosti na notranjem trgu. Zagotavlja vključitev zakonodaje EU, ki zajema štiri svoboščine, v vseh 30 državah EGP, ki ga sestavljajo države članice EU, Norveška, Islandija in Lihtenštajn. Poleg tega Sporazum EGP zajema sodelovanje na drugih pomembnih področjih, kot so raziskave in razvoj, izobraževanje, socialna politika, okolje, varstvo potrošnikov, turizem in kultura, ki se skupaj imenujejo spremljevalne in horizontalne politike. Sporazum je začel veljati 1. januarja 1994. Evropska unija je skupaj s svojimi državami članicami pogodbenica Sporazuma.

2.2.Skupni odbor EGP

Za upravljanje Sporazuma EGP je odgovoren Skupni odbor EGP. To je forum za izmenjavo mnenj, povezanih z delovanjem Sporazuma EGP. Odločitve sprejema soglasno.

2.3.Predvideni akt Skupnega odbora EGP

Pričakuje se, da bo Skupni odbor EGP sprejel Sklep Skupnega odbora EGP (v nadaljnjem besedilu: predvideni akt) o spremembi Protokola 31 k Sporazumu EGP o sodelovanju na posebnih področjih, za katera ne veljajo štiri temeljne svobode.

Namen predvidenega akta je zagotoviti, da se nadaljuje sodelovanje pogodbenic Sporazuma EGP je v ukrepih Unije, ki se financirajo iz splošnega proračuna Unije v zvezi s prostim pretokom delavcev, koordinacijo sistemov socialne varnosti in ukrepi, ki se nanašajo na migrante, vključno z migranti iz tretjih držav.

V skladu s proračunsko politiko EU je sodelovanje v dejavnostih EU mogoče šele po plačilu ustreznega finančnega prispevka. Vendar se plačilo lahko izvede, ko bo ta osnutek sklepa Sveta sprejet in ko bo zahtevek EU za plačilo sredstev, ki ga pripravi Evropska komisija, poslan državam Efte, ki so del EGP.

Zato se za premostitev obdobja med 1. januarjem 2022 in prejemom zadevnega plačila osnutek sklepa Skupnega odbora uporablja tudi retroaktivno od 1. januarja 2022. Retroaktivnost ne vpliva na pravice in obveznosti zadevnih oseb ter upošteva načelo legitimnega pričakovanja.

Predvideni akt bo postal zavezujoč za pogodbenice v skladu s členoma 103 in 104 Sporazuma EGP.

3.Stališče, ki se zastopa v imenu Unije

Komisija predloži osnutek sklepa Skupnega odbora EGP Svetu v sprejetje kot stališče Unije. Komisija upa, da bo lahko osnutek v najkrajšem možnem času predstavila v Skupnem odboru EGP.

Vsebina in narava osnutka priloženega sklepa Skupnega odbora EGP presegata zgolj tehnične prilagoditve v smislu člena 1(3) Uredbe Sveta (ES) št. 2894/94. Stališče Unije zato določi Svet.

4.Pravna podlaga

4.1.Postopkovna pravna podlaga