EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 20.11.2019 COM(2019) 900 final PRILOGE

k SPOROČILU KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU IN EVROPSKI CENTRALNI BANKI o osnutkih proračunskih načrtov za leto 2020: celovita ocena



PRILOGA I: Ocena osnutkov proračunskih načrtov za posamezne države Države članice, za katere velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast Načrti, ki so skladni z obveznostmi države članice Na splošno Komisija meni, da je osnutek proračunskega načrta Nemčije skladen z določbami Pakta za stabilnost in rast. Komisija nemške organe poziva, naj izvršijo proračun za leto 2020. Glede na ugodne proračunske razmere v Nemčiji Komisija nemške organe poziva, naj prevzamejo dodatne odhodke za doseganje trajnega povečanja zasebnih in javnih naložb, zlasti na regionalni in občinski ravni, ter za osredotočanje ekonomske politike na področju naložb na izobraževanje, raziskave in inovacije, digitalizacijo in visokozmogljive širokopasovne povezave, trajnostni promet ter energetska omrežja in cenovno dostopna stanovanja, ob upoštevanju regionalnih razlik, kot je priporočil Svet v okviru evropskega semestra. Komisija prav tako meni, da je Nemčija dosegla določen napredek pri izvajanju strukturnega dela priporočil glede javnih financ, ki jih je izdal Svet 9. julija 2019 v okviru evropskega semestra, in nemške organe poziva, naj dosežejo dodaten napredek na tem področju. V poročilih o državah za leto 2020 bo vključen izčrpen opis napredka, doseženega pri izvajanju priporočil za posamezne države, v okviru novih priporočil, ki jih bo Komisija predlagala spomladi 2020, pa bo opravljena ocena tega napredka. Na splošno Komisija meni, da je osnutek proračunskega načrta Irske skladen z določbami Pakta za stabilnost in rast. Komisija poziva irske organe, naj izvršijo proračun za leto 2020 in morebitne nepričakovane prihodke uporabijo za dodatno zmanjšanje deleža dolga sektorja država. Komisija poleg tega meni, da je Irska dosegla omejen napredek pri strukturnem delu fiskalnih priporočil, navedenih v priporočilu Sveta z dne 9. julija 2019 v okviru evropskega semestra, in zato poziva irske organe, naj pospešijo napredek na tem področju. V poročilih o državah za leto 2020 bo vključen izčrpen opis napredka, doseženega pri izvajanju priporočil za posamezne države, v okviru novih priporočil, ki jih bo Komisija predlagala spomladi 2020, pa bo opravljena ocena tega napredka. Na splošno Komisija meni, da je osnutek proračunskega načrta Grčije skladen z določbami Pakta za stabilnost in rast. Pričakuje se, da bo Grčija v letu 2020 izpolnila svoj srednjeročni proračunski cilj. Šteje se, da Grčija izpolnjuje tudi ciljni primarni presežek v višini 3,5 % BDP, ki se spremlja v okviru okrepljenega nadzora. Komisija zato grške organe poziva, naj izvršijo proračun za leto 2020. Grčija je julija 2019 prejela priporočilo Sveta, naj ukrepa tako, da bo „dosegla trajnostno gospodarsko okrevanje in odpravila čezmerna makroekonomska neravnotežja z nadaljevanjem in dokončanjem reform v skladu z zavezami za obdobje po izteku programa, ki jih je dala na seji Euroskupine 22. junija 2018.“ Izvajanje tega priporočila se spremlja v okviru okrepljenega nadzora. Na splošno Komisija meni, da je osnutek proračunskega načrta Cipra skladen z določbami Pakta za stabilnost in rast. Komisija ciprske organe poziva, naj izvršijo proračun za leto 2020. Komisija poleg tega meni, da je Ciper dosegel omejen napredek pri strukturnem delu fiskalnih priporočil, navedenih v priporočilu Sveta z dne 9. julija 2019 v okviru evropskega semestra, in zato poziva ciprske organe, naj pospešijo napredek na tem področju. V poročilih o državah za leto 2020 bo vključen izčrpen opis napredka, doseženega pri izvajanju priporočil za posamezne države, v okviru novih priporočil, ki jih bo Komisija predlagala spomladi 2020, pa bo opravljena ocena tega napredka. Na splošno Komisija meni, da je osnutek proračunskega načrta Litve skladen z določbami Pakta za stabilnost in rast. Komisija litovske organe poziva, naj izvršijo proračun za leto 2020. Komisija prav tako meni, da je Litva dosegla določen napredek pri izvajanju strukturnega dela priporočil glede javnih financ, ki jih je izdal Svet 9. julija 2019 v okviru evropskega semestra, in litovske organe poziva, naj dosežejo dodaten napredek na tem področju. V poročilih o državah za leto 2020 bo vključen izčrpen opis napredka, doseženega pri izvajanju priporočil za posamezne države, v okviru novih priporočil, ki jih bo Komisija predlagala spomladi 2020, pa bo opravljena ocena tega napredka. Na splošno Komisija meni, da je osnutek proračunskega načrta Luksemburga skladen z določbami Pakta za stabilnost in rast. Komisija luksemburške organe poziva, naj izvršijo proračun za leto 2020. Komisija poleg tega meni, da je Luksemburg dosegel omejen napredek pri strukturnem delu fiskalnih priporočil, navedenih v priporočilu Sveta z dne 9. julija 2019 v okviru evropskega semestra, in zato poziva luksemburške organe, naj pospešijo napredek na tem področju. V poročilih o državah za leto 2020 bo vključen izčrpen opis napredka, doseženega pri izvajanju priporočil za posamezne države, v okviru novih priporočil, ki jih bo Komisija predlagala spomladi 2020, pa bo opravljena ocena tega napredka. Na splošno Komisija meni, da je osnutek proračunskega načrta Malte skladen z določbami Pakta za stabilnost in rast. Komisija malteške organe poziva, naj izvršijo proračun za leto 2020. Komisija poleg tega meni, da je Malta dosegla omejen napredek pri strukturnem delu fiskalnih priporočil, navedenih v priporočilu Sveta z dne 9. julija 2019 v okviru evropskega semestra, in zato malteške organe poziva, naj pospešijo napredek na tem področju. V poročilih o državah za leto 2020 bo vključen izčrpen opis napredka, doseženega pri izvajanju priporočil za posamezne države, v okviru novih priporočil, ki jih bo Komisija predlagala spomladi 2020, pa bo opravljena ocena tega napredka. Na splošno Komisija meni, da je osnutek proračunskega načrta Nizozemske skladen z določbami Pakta za stabilnost in rast. Komisija nizozemske organe poziva, naj izvršijo proračun za leto 2020. Glede na ugodne proračunske razmere na Nizozemskem Komisija nizozemske organe poziva, naj prevzamejo dodatne odhodke za podporo povečanja naložb in za osredotočanje ekonomske politike na področju naložb na raziskave in razvoj, zlasti v zasebnem sektorju, energijo iz obnovljivih virov, energijsko učinkovitost, strategije za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in odpravljanje ozkih grl v prometu, kot je priporočil Svet v okviru evropskega semestra. Komisija meni, da je Nizozemska dosegla določen napredek pri izvajanju strukturnega dela priporočil glede javnih financ, ki jih je izdal Svet 9. julija 2019 v okviru evropskega semestra, in nizozemske organe poziva, naj dosežejo dodaten napredek na tem področju. V poročilih o državah za leto 2020 bo vključen izčrpen opis napredka, doseženega pri izvajanju priporočil za posamezne države, v okviru novih priporočil, ki jih bo Komisija predlagala spomladi 2020, pa bo opravljena ocena tega napredka. Komisija ob upoštevanju dejstva, da projekcije v osnutku proračunskega načrta temeljijo na predpostavki nespremenjenih politik, v celoti gledano meni, da je osnutek proračunskega načrta Avstrije skladen z določbami Pakta za stabilnost in rast. Komisija poleg tega meni, da je Avstrija dosegla omejen napredek pri strukturnem delu fiskalnih priporočil, navedenih v priporočilu Sveta z dne 9. julija 2019 v okviru evropskega semestra, in zato poziva avstrijske organe, naj pospešijo napredek na tem področju. V poročilih o državah za leto 2020 bo vključen izčrpen opis napredka, doseženega pri izvajanju priporočil za posamezne države, v okviru novih priporočil, ki jih bo Komisija predlagala spomladi 2020, pa bo opravljena ocena tega napredka. Načrti, ki so večinoma skladni z obveznostmi države članice Na splošno Komisija meni, da je osnutek proračunskega načrta Estonije večinoma skladen z določbami Pakta za stabilnost in rast. Komisija zato estonske organe poziva, naj bodo pripravljeni, da z ustreznimi ukrepi v okviru nacionalnega proračunskega postopka zagotovijo, da bo proračun za leto 2020 skladen s pravili Pakta za stabilnost in rast. V poročilih o državah za leto 2020 bo vključen izčrpen opis napredka, doseženega pri izvajanju priporočil za posamezne države, v okviru novih priporočil, ki jih bo Komisija predlagala spomladi 2020, pa bo opravljena ocena tega napredka. Na splošno Komisija meni, da je osnutek proračunskega načrta Latvije večinoma skladen z določbami Pakta za stabilnost in rast. Vendar je ta ocena odvisna od sedanje projekcije, da se bo Latvija približala svojemu srednjeročnemu proračunskemu cilju. Če se pri prihodnjih ocenah skladnosti z zahtevami preventivnega dela Pakta za stabilnost in rast te projekcije ne bodo potrdile, bo treba pri celoviti oceni skladnosti upoštevati obseg odklona od zahteve, ki jo je določil Svet. Komisija latvijske organe poziva, naj bodo pripravljeni, da z ustreznimi ukrepi v okviru nacionalnega proračunskega postopka zagotovijo, da bo proračun za leto 2020 skladen s pravili Pakta za stabilnost in rast. Komisija prav tako meni, da je Latvija dosegla določen napredek pri izvajanju strukturnega dela priporočil glede javnih financ, ki jih je izdal Svet 9. julija 2019 v okviru evropskega semestra, in latvijske organe poziva, naj dosežejo dodaten napredek na tem področju. V poročilih o državah za leto 2020 bo vključen izčrpen opis napredka, doseženega pri izvajanju priporočil za posamezne države, v okviru novih priporočil, ki jih bo Komisija predlagala spomladi 2020, pa bo opravljena ocena tega napredka. Načrti, pri katerih obstaja tveganje neskladnosti z obveznostmi države članice Komisija ob upoštevanju dejstva, da projekcije v osnutku proračunskega načrta temeljijo na predpostavki nespremenjenih politik, v celoti gledano meni, da pri osnutku proračunskega načrta Belgije obstaja tveganje neskladnosti z določbami Pakta za stabilnost in rast. Komisija zlasti predvideva tveganje znatnega odklona od zahtevane prilagoditve za dosego srednjeročnega proračunskega cilja za leti 2019 in 2020. Poleg tega naj Belgija v letih 2019 in 2020 ne bi izpolnjevala merila glede zmanjšanja dolga. Komisija poleg tega meni, da je Belgija dosegla omejen napredek pri strukturnem delu fiskalnih priporočil, navedenih v priporočilu Sveta z dne 9. julija 2019 v okviru evropskega semestra, in zato poziva belgijske organe, naj pospešijo napredek na tem področju. V poročilih o državah za leto 2020 bo vključen izčrpen opis napredka, doseženega pri izvajanju priporočil za posamezne države, v okviru novih priporočil, ki jih bo Komisija predlagala spomladi 2020, pa bo opravljena ocena tega napredka. Komisija belgijske organe poziva, naj z ustreznimi ukrepi v okviru nacionalnega proračunskega postopka zagotovijo, da bo proračun za leto 2020 skladen s Paktom za stabilnost in rast, ter kakršne koli nepričakovane prihodke uporabijo za hitrejše zmanjšanje deleža javnega dolga v BDP. Komisija ob upoštevanju dejstva, da projekcije v osnutku proračunskega načrta temeljijo na predpostavki nespremenjenih politik, v celoti gledano meni, da pri osnutku proračunskega načrta Španije obstaja tveganje neskladnosti z določbami Pakta za stabilnost in rast. Komisija zlasti napoveduje tveganje znatnega odklona od zahtevane prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja. Poleg tega se ne pričakuje, da bo Španija v letih 2019 in 2020 dosegla zadosten napredek pri izpolnjevanju merila glede zmanjšanja dolga. Komisija meni tudi, da je Španija dosegla omejen napredek pri strukturnem delu fiskalnih priporočil, navedenih v priporočilu Sveta z dne 9. julija 2019 v okviru evropskega semestra. Zato španske organe poziva, naj pospešijo napredek na tem področju. V poročilu o državi za leto 2020 bo vključen izčrpen opis napredka, doseženega pri izvajanju priporočil za posamezne države, v okviru novih priporočil, ki jih bo Komisija predlagala spomladi 2020, pa bo opravljena ocena tega napredka. Komisija španske organe poziva, naj z ustreznimi ukrepi v okviru nacionalnega proračunskega postopka zagotovijo, da bo proračun za leto 2020 skladen s Paktom za stabilnost in rast, ter kakršne koli nepričakovane prihodke uporabijo za hitrejše zmanjšanje deleža javnega dolga v BDP.

Na splošno Komisija meni, da za osnutek proračunskega načrta Francije obstaja tveganje neskladnosti z določbami Pakta za stabilnost in rast. Komisija zlasti predvideva tveganje znatnega odklona od zahtevane prilagoditve za dosego srednjeročnega proračunskega cilja za leti 2019 in 2020. Poleg tega naj Francija niti v letu 2019 niti v letu 2020 ne bi dosegla zadostnega napredka pri izpolnjevanju merila glede zmanjšanja dolga. Zato Komisija poziva francoske organe, naj z ustreznimi ukrepi v okviru nacionalnega proračunskega postopka zagotovijo, da bo proračun za leto 2020 skladen s Paktom za stabilnost in rast, ter morebitne nepričakovane prihodke uporabijo za hitrejše zmanjšanje deleža javnega dolga v BDP. Komisija poleg tega meni, da je Francija dosegla omejen napredek pri strukturnem delu fiskalnih priporočil, navedenih v priporočilu Sveta z dne 9. julija 2019 v okviru evropskega semestra, in zato poziva francoske organe, naj pospešijo napredek na tem področju. V poročilih o državah za leto 2020 bo vključen izčrpen opis napredka, doseženega pri izvajanju priporočil za posamezne države, v okviru novih priporočil, ki jih bo Komisija predlagala spomladi 2020, pa bo opravljena ocena tega napredka. Na splošno Komisija meni, da za osnutek proračunskega načrta Italije obstaja tveganje neskladnosti z določbami Pakta za stabilnost in rast. Komisija zlasti predvideva tveganje znatnega odklona od zahtevane prilagoditve za dosego srednjeročnega proračunskega cilja za leti 2019 in 2020. Poleg tega naj Italija v letih 2019 in 2020 ne bi izpolnjevala merila glede zmanjšanja dolga. Komisija italijanske organe poziva, naj z ustreznimi ukrepi v okviru nacionalnega proračunskega postopka zagotovijo, da bo proračun za leto 2020 skladen s Paktom za stabilnost in rast, ter kakršne koli nepričakovane prihodke uporabijo za hitrejše zmanjšanje deleža javnega dolga v BDP. Komisija prav tako meni, da je Italija dosegla določen napredek pri izvajanju strukturnega dela priporočil glede javnih financ, ki jih je izdal Svet 9. julija 2019 v okviru evropskega semestra, in italijanske organe poziva, naj dosežejo dodaten napredek na tem področju. V poročilih o državah za leto 2020 bo vključen izčrpen opis napredka, doseženega pri izvajanju priporočil za posamezne države, v okviru novih priporočil, ki jih bo Komisija predlagala spomladi 2020, pa bo opravljena ocena tega napredka. Komisija ob upoštevanju dejstva, da projekcije v osnutku proračunskega načrta temeljijo na predpostavki nespremenjenih politik, v celoti gledano meni, da pri osnutku proračunskega načrta Portugalske obstaja tveganje neskladnosti z določbami Pakta za stabilnost in rast. Komisija zlasti predvideva tveganje znatnega odklona od zahtevane prilagoditve za dosego srednjeročnega proračunskega cilja za leti 2019 in 2020. Komisija poleg tega meni, da je Portugalska dosegla omejen napredek pri strukturnem delu fiskalnih priporočil, navedenih v priporočilu Sveta z dne 9. julija 2019 v okviru evropskega semestra, in zato portugalske organe poziva, naj pospešijo napredek na tem področju. V poročilih o državah za leto 2020 bo vključen izčrpen opis napredka, doseženega pri izvajanju priporočil za posamezne države, v okviru novih priporočil, ki jih bo Komisija predlagala spomladi 2020, pa bo opravljena ocena tega napredka. Komisija portugalske organe poziva, naj z ustreznimi ukrepi v okviru nacionalnega proračunskega postopka zagotovijo, da bo proračun za leto 2020 skladen s Paktom za stabilnost in rast, ter kakršne koli nepričakovane prihodke uporabijo za hitrejše zmanjšanje deleža javnega dolga v BDP. Na splošno Komisija meni, da pri osnutku proračunskega načrta Slovenije obstaja tveganje neskladnosti z določbami Pakta za stabilnost in rast. Za leto 2020 je napovedan nominalni proračunski presežek v višini 0,5 % BPD in delež javnega dolga naj bi se zmanjšal v skladu z zahtevami merila glede zmanjšanja dolga. Medtem ko Komisija za leto 2020 napoveduje tveganje določenega odklona od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, ki jo je priporočil Svet, pa v letih 2019 in 2020 skupaj obstaja tveganje znatnega odklona. Vendar bi lahko visoka stopnja negotovosti glede ocen proizvodne vrzeli pomenila, da bo Slovenija v letu 2020 morda bliže svojemu srednjeročnemu proračunskemu cilju, kar kaže na pretežno skladnost. To se bo upoštevalo, če bo naknadno potrjeno. Komisija slovenske organe poziva, naj z ustreznimi ukrepi v okviru nacionalnega proračunskega postopka zagotovijo, da bo proračun za leto 2020 skladen s Paktom za stabilnost in rast. Komisija poleg tega meni, da je Slovenija dosegla omejen napredek pri strukturnem delu fiskalnih priporočil iz priporočila Sveta z dne 9. julija 2019 v okviru evropskega semestra, in zato poziva organe, naj pospešijo napredek na tem področju. V poročilih o državah za leto 2020 bo vključen izčrpen opis napredka, doseženega pri izvajanju priporočil za posamezne države, v okviru novih priporočil, ki jih bo Komisija predlagala spomladi 2020, pa bo opravljena ocena tega napredka. Na splošno Komisija meni, da pri osnutku proračunskega načrta Slovaške obstaja tveganje neskladnosti z določbami Pakta za stabilnost in rast. Delež javnega dolga je precej pod 60 % BDP in se še naprej zmanjšuje, medtem ko se nominalni proračunski saldo precej razlikuje od referenčne vrednosti iz Pogodbe, ki znaša 3 % BDP. Poleg tega se je z dodatnimi ukrepi, napovedanimi 6. novembra 2019, zmanjšal odklon od priporočene prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, zaradi česar v letu 2020 ni več znaten. Vendar zlasti glede na odstopanje v letu 2019 za leti 2019 in 2020 skupaj še vedno obstaja tveganje znatnega odklona od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, ki jo je priporočil Svet. Komisija slovaške organe poziva, naj z ustreznimi ukrepi v okviru nacionalnega proračunskega postopka zagotovijo, da bo proračun za leto 2020 skladen s Paktom za stabilnost in rast. Komisija poleg tega meni, da je Slovaška dosegla omejen napredek pri strukturnem delu fiskalnih priporočil, navedenih v priporočilu Sveta z dne 9. julija 2019 v okviru evropskega semestra, in zato poziva slovaške organe, naj pospešijo prizadevanja na tem področju. V poročilih o državah za leto 2020 bo vključen izčrpen opis napredka, doseženega pri izvajanju priporočil za posamezne države, v okviru novih priporočil, ki jih bo Komisija predlagala spomladi 2020, pa bo opravljena ocena tega napredka. Na splošno Komisija meni, da pri osnutku proračunskega načrta Finske obstaja tveganje neskladnosti z določbami Pakta za stabilnost in rast. Delež javnega dolga naj bi ostal precej pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP, medtem ko se nominalni proračunski saldo precej razlikuje od referenčne vrednosti iz Pogodbe, ki znaša 3 % BDP. Komisija finske organe poziva, naj z ustreznimi ukrepi v okviru nacionalnega proračunskega postopka zagotovijo, da bo proračun za leto 2020 skladen s Paktom za stabilnost in rast. Komisija poleg tega meni, da je Finska dosegla omejen napredek pri strukturnem delu fiskalnih priporočil, navedenih v priporočilu Sveta z dne 9. julija 2019 v okviru evropskega semestra, in zato poziva finske organe, naj pospešijo napredek na tem področju. V poročilih o državah za leto 2020 bo vključen izčrpen opis napredka, doseženega pri izvajanju priporočil za posamezne države, v okviru novih priporočil, ki jih bo Komisija predlagala spomladi 2020, pa bo opravljena ocena tega napredka.



PRILOGA II: Metodologija in predpostavke, na katerih temelji napoved Komisije iz jeseni 2019 V skladu s členom 7(4) Uredbe (EU) št. 473/2013 se „[s]plošni oceni [...] priložijo metodologija [...] in predpostavke najnovejših gospodarskih napovedi služb Komisije za posamezne države članice, vključno z ocenami vpliva skupnih proračunskih ukrepov na gospodarsko rast.“ Predpostavke, na katerih temelji napoved Komisije iz jeseni 2019, ki jo neodvisno pripravijo službe Komisije, so obrazložene v samem dokumentu z napovedjo. Proračunski podatki do leta 2018 temeljijo na podatkih, ki so jih države članice uradno sporočile Komisiji do 1. oktobra 2019 in jih je 21. oktobra 2019 potrdil Eurostat. Eurostat ni imel popravkov na podatke, ki so jih predložile države članice v jesenskem ciklu poročanja za leto 2019. Eurostat umika pridržek glede kakovosti podatkov, ki jih je sporočila Madžarska v zvezi s sektorsko klasifikacijo madžarskega združenja za skladiščenje ogljikovodikov in fundacij, ki jih je ustanovila madžarska nacionalna banka. Fundacije in vse njihove podružnice ter združenje so bili prerazvrščeni v sektor država. Zlasti zaradi kombiniranega učinka teh prerazvrstitev, se je dolg v letu 2017 povečal za 0,4 odstotne točke BDP, v letih 2015, 2016 in 2018 pa za 0,3 odstotne točke, medtem ko se je primanjkljaj v letu 2017 povečal za 0,2 odstotne točke BDP, v letih 2015 in 2016 pa za 0,1 odstotne točke. Eurostat umika tudi pridržek glede kakovosti podatkov, ki jih je sporočila Slovaška v zvezi z evidentiranjem nekaterih odhodkov, ki jih je imela vlada, po popravku, ki so ga izvedli slovaški statistični organi in ki je privedel do povečanja primanjkljaja za 0,2 % BDP v letu 2018. Za potrebe napovedi so bili ukrepi v podporo finančni stabilnosti evidentirani v skladu s sklepom Eurostata z dne 15. julija 2009. Dovolj natančno opredeljene kapitalske injekcije so bile vključene v napoved kot finančne transakcije, kar pomeni, da se je zaradi njih povečal dolg, ne pa primanjkljaj, razen če je zadevna država članica sporočila drugače. Državna jamstva za obveznosti bank in bančne vloge niso vključena kot javnofinančni odhodki, razen če obstajajo dokazi, da so bila unovčena pred zaključkom napovedi. Vendar je treba opozoriti, da posojila, ki jih bankam odobrijo vlada ali drugi subjekti iz javnega sektorja, ponavadi povečajo javni dolg. Za leto 2020 so bili upoštevani sprejeti proračuni ali predlogi proračunov, predloženi nacionalnim parlamentom, in vsi drugi dovolj natančno opredeljeni ukrepi. Zlasti so v jesenski napovedi upoštevane vse informacije iz osnutkov proračunskih načrtov, ki so bili predloženi do sredine oktobra. Predpostavka nespremenjenih politik, ki je bila uporabljena pri napovedih za leto 2021, zajema ustrezno ekstrapolacijo gibanja prihodkov in odhodkov ter vključitev dovolj natančno opredeljenih ukrepov. Evropski agregati za dolg sektorja država v napovedih za leta 2019–2021 so objavljeni na nekonsolidirani osnovi (tj. medvladna posojila niso upoštevana). Zaradi zagotovitve doslednosti v časovnih vrstah so tudi pretekli podatki objavljeni na enaki osnovi. V projekcijah dolga sektorja država za posamezne države članice v letih 2019–2021 so upoštevani učinek jamstev za evropski instrument za finančno stabilnost, dvostranska posojila drugim državam članicam in udeležba v kapitalu evropskega mehanizma za stabilnost, kot je bila načrtovana na presečni dan napovedi. Glede na napoved Komisije iz jeseni 2019 proračunski ukrepi, navedeni v osnutkih proračunskih načrtov za leto 2020, skupno rahlo povečujejo primanjkljaj (vpliv na primanjkljaj znaša približno 0,05 % BDP). To je v veliki meri posledica pričakovanega negativnega učinka ukrepov, ki povečujejo odhodke, ukrepi na strani prihodkov pa naj bi bili skupno nevtralni. Skupni avtomatski učinek na rast BDP naj bi bil kratkoročno zanemarljiv. Pri razlagi te ocene je potrebna previdnost, kajti: ·Neukrepanje v zvezi s fiskalnimi neravnovesji bi lahko povečalo krhkost finančnih sredstev ter povzročilo večje razmike in višje posojilne obrestne mere, kar bi negativno vplivalo na rast. ·Cilj Uredbe (EU) št. 473/2013 je oceniti učinek ukrepov, sprejetih v osnutkih proračunskih načrtov. Zato sprejeti ukrepi, ki so začeli veljati pred pripravo osnutkov proračunskih načrtov, niso vključeni v oceno (čeprav lahko dodatno vplivajo na projekcije glede javnih financ v letu 2020). ·Učinek sporočenih ukrepov je izražen z izhodiščem ob nespremenjeni politiki. Usmeritev fiskalne politike glede tega izhodišča ni nujno nevtralna. Trendno povečanje nekaterih postavk odhodkov bi lahko bilo na primer nad potencialno rastjo ali pod njo, lahko bi prišlo do dodatnega učinka prejšnjih ukrepov na izhodišče ali pa bi se prej sprejeti ukrepi v letu 2020 prenehali izvajati. Ekspanzivna narava izhodiščnega scenarija se kaže tudi v dejstvu, da je skupna fiskalna naravnanost v letu 2020 bolj ekspanzivna kot učinek sporočenih ukrepov na povečanje primanjkljaja.



PRILOGA III: Analiza občutljivosti

V skladu s členom 7 Uredbe (EU) št. 473/2013 „[c]elovita ocena vključuje analize občutljivosti, ki prikazujejo tveganja za vzdržnost javnih financ v primeru neugodnega ekonomskega, finančnega ali proračunskega dogajanja“. V tej prilogi je zato predstavljena analiza občutljivosti gibanja javnega dolga za morebitne makroekonomske pretrese (na rast, obrestne mere in primarni javnofinančni saldo), ki se opira na rezultate stohastičnih projekcij dolga. Analiza omogoča oceno možnega učinka negativnih in pozitivnih tveganj v zvezi z nominalno rastjo BDP na dinamiko javnega dolga, učinkov pozitivnih/negativnih gibanj na finančnih trgih, ki se odražajo v nižjih/višjih stroških izposojanja za vlade, ter fiskalnih pretresov, ki vplivajo na javnofinančni proračunski položaj. Z uporabo stohastičnih projekcij se negotovost prihodnjih makroekonomskih razmer vključi v analizo dinamike javnega dolga okrog „osrednjega“ scenarija projekcij dolga, ki v spodnjih dveh grafih ustreza scenariju iz napovedi Komisije iz jeseni 2019 oziroma scenariju iz osnutkov proračunskih načrtov, pri čemer se poročajo rezultati za države euroobmočja (v obeh primerih se za leta po obdobju, ki ga zajema napoved, uporabi običajna predpostavka nespremenjene fiskalne politike). Pretresi se simulirajo na makroekonomskih razmerah (kratkoročne in dolgoročne obrestne mere na državne obveznice, stopnja rasti, primarni javnofinančni saldo), predpostavljenih v osrednjem scenariju, da se dobi „stožec“ (porazdelitev) možnih potekov dolga, ki je predstavljen v spodnjem grafu. Stožec ustreza širokemu razponu možnih izhodiščnih makroekonomskih razmer, pri čemer se za rast, obrestne mere in primarni saldo simulira tudi do 2 000 pretresov. Velikost in korelacija pretresov odražata preteklo gibanje spremenljivk. To pomeni, da metodologija ne zajema negotovosti v realnem času. Pahljačasta diagrama v spodnjem grafu tako dajeta verjetnostne informacije o dinamiki dolga za euroobmočje, pri čemer so upoštevani možni pretresi za rast, obrestne mere in primarni saldo v obsegu in korelaciji, kot sta bila zabeležena v preteklosti. V pahljačastih diagramih je predvideni potek dolga po osrednjem scenariju (okrog katerega so simulirani makroekonomski pretresi) označen s prekinjeno črto, potek projekcije dolga, ki razpolavlja niz vseh možnih potekov, dobljenih s simulacijo pretresov (mediana), pa z neprekinjeno črno črto v sredini stožca. Sam stožec zajema 80 % vseh možnih potekov dolga, dobljenih s simulacijo 2 000 pretresov za rast, obrestne mere in primarni saldo (spodnja in zgornja črta, tj. meji stožca, predstavljata 10. oziroma 90. percentil porazdelitve) in s tem iz osenčenega območja izključuje simulirane poteke dolga (20 % vseh), ki so posledica skrajnejših (manj verjetnih) pretresov (ekstremni dogodki (ang. „tail events“)). Različno osenčena območja znotraj stožca predstavljajo različne deleže v celotni porazdelitvi možnih potekov dolga. Temno modro območje (med 40. in 60. percentilom) vsebuje 20 % vseh možnih potekov dolga, ki so bližje osrednjemu scenariju. Pri napovedanem scenariju Komisije in scenariju osnutkov proračunskih načrtov velja, da se ob upoštevanju tako negativnih kot tudi pozitivnih tveganj za primarni javnofinančni saldo, rasti in razmer na finančnih trgih dolg v euroobmočju v letu 2020 giblje med okrog 82 % in 88 % BDP z 80-odstotno verjetnostjo (ker stožec predstavlja 80 % vseh možnih simuliranih potekov dolga). Spodnja in zgornja meja intervala deleža dolga v letu 2020 bi bili zato dokaj podobni za scenarij Komisije in za scenarij iz osnutkov proračunskih načrtov zaradi zelo majhne razlike med zadevnima osrednjima napovedma, pri katerih so se simulirali pretresi (delež dolga okrog 85 % po scenariju Komisije in po scenariju iz osnutkov proračunskih načrtov). Po letu 2020, tj. v obdobju, ki ga zajemajo sedanji osnutki proračunskih načrtov, rezultati simulacije pri scenariju Komisije in scenariju iz osnutkov proračunskih načrtov kažejo, da ostaja razlika med napovedanimi deleži dolga v primeru pretresov dokaj omejena. Na koncu obdobja, ki ga zajema projekcija, upoštevanega v pahljačastih diagramih (leto 2024), obstaja 50-odstotna verjetnost, da bo delež dolga višji od okrog 79 % BDP iz scenarija na podlagi osnutkov proračunskih načrtov oziroma 80 % BDP iz scenarija Komisije. Ta majhna razlika je predvsem posledica dejstva, da primarni strukturni saldo ostaja stabilen na nekoliko višjem zadnjem napovedanem presežku v scenariju iz osnutkov proračunskih načrtov v primerjavi s scenarijem Komisije. Ob tem velja opozoriti, da metodologija ne zajame negotovosti v realnem času, kot so lahko značilne zlasti za oceno proizvodne vrzeli, ker velikost in korelacija pretresov odražata preteklo gibanje spremenljivk. Glede na pretekle izkušnje z obsežnimi popravki ocen proizvodne vrzeli, pri katerih je bila potencialna proizvodnja pogosto ocenjena nižje kot v realnem času, ta negotovost pomeni dodaten vir tveganj za prihodnje poteke dolga, ki v zgornji analizi ni upoštevan.



Graf III.1: Pahljačasta diagrama na podlagi stohastičnih projekcij javnega dolga okrog scenarija iz napovedi Komisije (Komisija) in scenarija iz osnutkov proračunskih načrtov (OPN)



PRILOGA IV: Grafi in tabele Tabela IV.1: Realna rast BDP (v % BDP) v skladu s programi za stabilnost (PS), osnutki proračunskih načrtov (OPN) in napovedjo Komisije iz jeseni 2019 (Komisija)



Tabela IV.2: Ciljne vrednosti nominalnega salda (v % BDP) v skladu s programi za stabilnost (PS), osnutki proračunskih načrtov (OPN) in napovedjo Komisije iz jeseni 2019 (Komisija)





Graf IV.1: Primerjava nominalnega javnofinančnega salda v letu 2020 (v % BDP): napoved Komisije iz jeseni 2019 (Komisija) v primerjavi z osnutki proračunskih načrtov (OPN) Opomba: Ciper, ki naj bi imel v letu 2020 presežek v višini nad 2 % BDP, v tem grafu zaradi boljše berljivosti ni prikazan. Graf IV.2: Dejavniki razlike v nominalnem javnofinančnem saldu (v % BDP) za leto 2020 med napovedjo Komisije iz jeseni 2019 in osnutki proračunskih načrtov



Tabela IV.3: Ciljne vrednosti primarnega nominalnega salda (v % BDP) v skladu s programi za stabilnost (PS), osnutki proračunskih načrtov (OPN) in napovedjo Komisije iz jeseni 2019 (Komisija)



Tabela IV.4: Spremembe strukturnega salda (v odstotnih točkah potencialnega BDP) v skladu s programi za stabilnost (PS), osnutki proračunskih načrtov (OPN) in napovedjo Komisije iz jeseni 2019 (Komisija)



Tabela IV.5: Spremembe primarnega strukturnega salda (v odstotnih točkah potencialnega BDP) v skladu s programi za stabilnost (PS), osnutki proračunskih načrtov (OPN) in napovedjo Komisije iz jeseni 2019 (Komisija)



Graf IV.3: Sprememba strukturnega salda za leto 2020 (v odstotnih točkah potencialnega BDP): osnutki proračunskih načrtov (OPN) v primerjavi z napovedjo Komisije iz jeseni 2019 (Komisija) Opomba: Grčija in Ciper, za katera je v letu 2020 napovedana sprememba strukturnega salda v višini več kot –1 % potencialnega BDP, v tem grafu zaradi boljše berljivosti nista prikazana.

Graf IV.4: Fiskalni napor, ki temelji na metodologiji merila rasti odhodkov, v letu 2020 (v odstotnih točkah potencialnega BDP): osnutki proračunskih načrtov (OPN) v primerjavi z napovedjo Komisije iz jeseni 2019 (Komisija) Opomba: Fiskalni napor se meri glede na 10-letno povprečno rast potencialnega BDP, pri čemer se ne upošteva fiskalnega manevrskega prostora držav članic, ki so presegle svoje srednjeročne proračunske cilje. Graf IV.5a: Sprememba strukturnega salda za leto 2019 (v odstotnih točkah potencialnega BDP) v primerjavi s proizvodno vrzeljo iz napovedi Komisije iz jeseni 2019 (Komisija) Graf IV.5b: Sprememba strukturnega salda za leto 2020 (v odstotnih točkah potencialnega BDP) v primerjavi s proizvodno vrzeljo iz napovedi Komisije iz jeseni 2019 (Komisija) Opomba: V smislu pozitivnih proizvodnih vrzeli se izraza „prociklična“ in „proticiklična“ v teh grafih nanašata na to, ali sprememba fiskalne politike (v primerjavi s prejšnjim letom) pomeni podporo gospodarstvu ali obremenitev zanj. Zaradi boljše berljivosti Grčija ni prikazana v nobenem od grafov.

Graf IV.6a: Scenariji fiskalne naravnanosti – strukturni saldo (napoved Komisije iz jeseni 2019) Graf IV.6b: Scenariji fiskalne naravnanosti – neto rast primarnih odhodkov (v %) (napoved Komisije iz jeseni 2019 – Komisija) Opomba: Scenariji, predstavljeni v teh grafih, se nanašajo na skupno fiskalno naravnanost euroobmočja, merjeno s spremembo skupnega strukturnega salda in stopnjo rasti neto primarnih odhodkov. Slednja se izračuna kot skupni odhodki brez obresti, cikličnih odhodkov, diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in enkratnih odhodkov. Scenarij „skladnost s pravili Pakta za stabilnost in rast“ predvideva, da bodo države članice, ki še niso dosegle svojega srednjeročnega cilja, sledile popolni fiskalni prilagoditvi, ki se priporoča v priporočilih za posamezne države za leto 2019. Scenarij „skladnost s pravili Pakta za stabilnost in rast in uporaba fiskalnega manevrskega prostora (napoved Komisije)“ predvideva, da bosta Nizozemska in Nemčija v letu 2020 uporabili del svojega fiskalnega manevrskega prostora (povečanje strukturnega salda za 0,6 % oziroma 0,4 % BDP), kar je v skladu z napovedjo Komisije iz jeseni 2019.

Graf IV.6c: Fiskalna naravnanost – strukturni saldo, primarni strukturni saldo in fiskalni napor, ki temelji na metodologiji merila rasti odhodkov (napoved Komisije iz jeseni 2019) Tabela IV.6: Srednjeročni proračunski cilji, kot so bili določeni v programih za stabilnost za leto 2019, in minimalna referenčna merila za leto 2020



Graf IV.7a: Stanje v državah članicah v razmerju do njihovih srednjeročnih ciljev v letu 2020 glede na napoved Komisije iz jeseni 2019 (v odstotnih točkah potencialnega BDP)

Graf IV.7b: Stanje v državah članicah v razmerju do njihovih srednjeročnih ciljev v letu 2020 glede na osnutke proračunskih načrtov za leto 2020 (v odstotnih točkah potencialnega BDP)



Tabela IV.7: Delež javnega dolga v BDP (v % BDP) v skladu s programi za stabilnost (PS), osnutki proračunskih načrtov (OPN) in napovedjo Komisije iz jeseni 2019 (Komisija) Graf IV.8: Gibanje javnega dolga v izbranih državah članicah med leti 2018 in 2020 v skladu z osnutki proračunskih načrtov (OPN) in napovedjo Komisije iz jeseni 2019

Graf IV.9: Dejavniki spremembe bruto dolga med letoma 2019 in 2020 (v odstotnih točkah BDP) na podlagi osnutkov proračunskih načrtov (OPN) Graf IV.10: Bruto dolg (v % BDP) v primerjavi s spremembo strukturnega salda (v odstotnih točkah potencialnega BDP) v letu 2020 v skladu z napovedjo Komisije iz jeseni 2019 Opomba: Velikost mehurčkov odraža nominalni BDP držav članic.

Graf IV.11: Saldo tekočega računa (v % BDP) v primerjavi s spremembo strukturnega salda (v odstotnih točkah potencialnega BDP) v letu 2020 Opomba: Fiskalne ekspanzije (konsolidacije) so prikazane s pozitivnim (negativnim) znakom. Barve prikazov odražajo oddaljenost od srednjeročnega cilja v letu 2020: z rdečo so označene države, ki so več kot 50 bazičnih točk pod svojimi srednjeročnimi cilji; z rumeno so označene tiste, ki so manj kot 50 bazičnih točk pod svojimi srednjeročnimi cilji; z zeleno so označene tiste, ki presegajo svoje srednjeročne cilje. Zaradi boljše berljivosti Ciper ni prikazan v nobenem od grafov. Tabela IV.8: Struktura konsolidacije javnih financ v letih 2019 in 2020 v skladu s programi stabilnosti (PS), osnutki proračunskih načrtov (OPN) in napovedjo Komisije iz jeseni 2019 (Komisija) Graf IV.12: Predvidene spremembe ciklično prilagojenih deležev odhodkov (v odstotnih točkah potencialnega BDP) v osnutkih proračunskih načrtov za leto 2020 (OPN) in napovedi Komisije iz jeseni 2019 (Komisija)

Graf IV.13: Predvidene spremembe glavnih vrst odhodkov (v odstotnih točkah BDP) za leto 2020: osnutki proračunskih načrtov (OPN) v primerjavi z napovedjo Komisije iz jeseni 2019 (Komisija) Opomba: Graf prikazuje prispevke glavnih komponent odhodkov k predvidenim spremembam deležev odhodkov v BDP.



Graf IV.14: Diskrecijski ukrepi na strani prihodkov in druge spremembe deleža prihodkov (v odstotnih točkah BDP) v letu 2020: osnutki proračunskih načrtov (OPN) v primerjavi z napovedjo Komisije iz jeseni 2019 (Komisija) Graf IV.15: Predvidene spremembe glavnih vrst davčnih prihodkov (v odstotnih točkah BDP) za leto 2020: osnutki proračunskih načrtov (OPN) v primerjavi z napovedjo Komisije iz jeseni 2019 (Komisija) Opomba: Graf prikazuje prispevke glavnih komponent prihodkov k predvidenim spremembam deležev prihodkov v BDP.



Tabela IV.9: Kratkoročne elastičnosti, ki so podlaga za projekcije prihodkov za leto 2020: osnutki proračunskih načrtov (OPN) v primerjavi z napovedjo Komisije iz jeseni 2019 (Komisija) in OECD Opomba: Pri primerjavi elastičnosti, ki izhajajo iz osnutkov proračunskih načrtov in napovedi Komisije, ter elastičnosti iz ocene OECD je potrebna previdnost. Elastičnosti iz prvih dveh virov so neto elastičnosti glede na rast BDP, pri zadnjem viru pa so, strogo gledano, izračunane glede na proizvodno vrzel. Na splošno so razlike sicer zelo majhne.



Tabela IV.10: Kazalniki vzdržnosti na podlagi napovedi Komisije iz jeseni 2019 Opomba: Praviloma na podlagi metodologije, uporabljene v poročilu Evropske komisije o fiskalni vzdržnosti za leto 2018 in v publikaciji o spremljanju vzdržnosti dolga za leto 2017 (Debt Sustainability Monitor 2017). V primerjavi s prejšnjimi poročili je bila revidirana le predpostavka obrestne mere, pri čemer so bila uporabljena tržna pričakovanja za določitev ciljev T + 10. Posodobljeni rezultati, ki temeljijo na napovedi Evropske komisije iz jeseni 2019, bodo predstavljeni v publikaciji o spremljanju vzdržnosti dolga za leto 2019 (Debt Sustainability Monitor 2019). Glede na edinstveno strukturo javnega dolga Grčije in ukrepe za odpis dolga, ki jih je junija 2018 sprejela Euroskupina, temelji analiza grškega javnega dolga in fiskalne vzdržnosti na predpostavkah za državo (za več podrobnosti glej poročilo o fiskalni vzdržnosti za leto 2018, okvir 3.3). Zato rezultati niso prikazani v tej horizontalni ocenjevalni tabeli, ki temelji na skupnih predpostavkah in metodologijah.



Graf IV.16: Gibanje razlik v rasti obrestnih mer