SL    SL  
 EVROPSKA  
KOMISIJA 
Bruselj, 27.3.2013  
COM(2013) 175 final 
  
POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU 
EKONOMSKO-SOCIALNEMU OD BORU IN ODBORU REGIJ 
Poročilo o napredku na podro čju energije iz ob novljivih virov 
{SWD(2013) 102 final}  
 
SL 2   SL POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU 
EKONOMSKO-SOCIALNEMU OD BORU IN ODBORU REGIJ 
Poročilo o napredku na podro čju energije iz obnovljivih virov 
1. U VOD 
Z Direktivo 2009/28/ES o obnovljivih vi rih energije (v nadaljnjem besedilu: Direktiva) je bil 
vzpostavljen evropski okvir za spodbujanje  energije iz obnovljivih virov, ki dolo ča obvezne 
nacionalne cilje za energijo  iz obnovljivih virov, s pomo čjo katerih bi do leta 2020 dosegli 20-
odstotni delež energije iz obnovljivih virov v kon čni porabi energije in 10-odstotni delež 
energije iz obnovljivih virov v sektorju prometa.  Ti cilji so krovni cilj evropske strategije 
2020 za rast, saj prispevajo k evropskim industr ijskim inovacijam in vodilnemu položaju na 
področju tehnologije ter k zmanjšanju emisij, izboljš anju zanesljivosti naše oskrbe z energijo 
in zmanjšanju naše odvisnosti od uvoza en ergije. Direktiva zahte va tudi poenostavitev 
upravnih postopkov, povezanih z energijo iz obnovljivih virov, ter izboljšave elektri čnega 
omrežja, ki bi olajšale dostop do elektri čne energije iz obnovljivih virov. Vzpostavila je 
celovit trajnostni sistem biogoriv in teko čih biogoriv z obveznimi zahtevami za spremljanje in 
poročanje. Za vsa biogoriva, ki se uporabljajo za izpolnjevanje 10-odstotnega cilja in so 
deležna ugodnosti nacionalnih podpornih shem, se  zahteva, da so skladna s sistemom.  
Namen tega poro čila je oceniti napredek držav članic pri spodbujanju in  uporabi energije iz 
obnovljivih virov v skladu z usmeritvijo za  doseganje ciljev za leto 2020 ter poro čati o 
trajnosti biogoriv in teko čih biogoriv, ki se porabijo v EU, in u činkih te porabe v skladu z 
Direktivo1. Ocena upošteva nedavni razvoj in temelji na najnovejših podatkih Eurostata o 
energiji iz obnovljivih vir ov (za leti 2009 in 2010), poro čilih o napredku držav članic na 
področju energije iz obnovljivih virov, ki so jih države predložile Komisiji v letu 20112, na 
raziskavi Komisije ter na raziskavi, ki je bila opravljena za Komisijo3.  
Kakor je podrobneje navedeno v nadaljevan ju, se na splošno zdi, da je bil za četek 
odpravljanja glavnih ovir za rast deleža energi je iz obnovljivih virov na ravni EU dober, 
vendar po časnejši od pri čakovanj, potrebna pa bodo dodatna prizadevanja nekaterih držav 
članic. Odstopanja od nacionalnih na črtov pove čujejo regulativna tveganja, s katerimi se 
soočajo vlagatelji, ovire, ki bi morale biti odpravljene z izvajanjem Direktive o obnovljivih 
virih energije, pa je še vedno treb a premostiti. Na ravni EU in držav članic si je treba še 
nadalje prizadevati za upravno poe nostavitev in jasnost postopkov na črtovanja in izdajanja 
dovoljenj ter za razvoj in delova nje infrastrukture. Hkrati pa so  potrebna dodatna prizadevanja 
v zvezi z obravnavo in vklju čevanjem proizvodnje energije iz obnovljivih virov v 
elektroenergetski sistem. Trenutne splošne gospodars ke razmere v EU z mote čimi 
spremembami v podpornih shemah za energijo iz obnovljivih virov (kar znova pove čuje 
regulativno tveganje), še jasneje kažejo na  potrebo po dodatnih ukrepih na ravni držav članic, 
če želimo ohraniti us meritev in dose či zastavljene cilje. Odpravlj anje takih ovir bo znatno 
prispevalo k stroškovno u činkoviti uporabi energije  iz obnovljivih virov in k doseganju ciljev 
EU. Odlo čilnega pomena pa sta tudi tehnološki razvoj  in znižanje stroškov. Komisija ju bo 
obravnavala v svojem prihajajo čem sporočilu o energetski tehnol ogiji in inovacijah.  
                                                 
1 Zlasti členov 17(7), 18(2), 18(9) in 23(1–6). 
2 Poro čila o napredku držav članic na vsaki dve leti na podro čju energije iz obnovljivih virov (2011): 
http://ec.europa.eu/energy/renewables/reports/2011_en.htm . 
3 Napredek na podro čju energije iz obnovljivih virov in trajnost biogoriv, ECOFYS et al , 2012 
http://ec.europa.eu/energy/renewables/reports/xxxxx en.htm.  
 
SL 3   SL 2. N APREDEK NA PODRO ČJU RAZVOJA ENERGIJE IZ OBNOVLJIVIH VIROV  
Z izvajanjem Direktive o obnovlji vih virih energije in nacionalnih polit ik iz nacionalnih 
akcijskih na črtov za energijo iz obnovljivih virov („na črti“) je ve čina držav članic od zadnjega 
poročila Komisije o napredku4 doživela ob čutno rast na podro čju energije iz obnovljivih 
virov. 
Povečanje uporabe energije iz obnovljivih virov v EU  po sektorjih in na splošno (Eurostat)  
Gibanja obnovljivih virov v EU
0%5%10%15%20%25%
2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012
Sektor ogrevanja Sektor elektri čne energi je
Prometni sektor Skupaj obnovljivi viri
Deleži obnovljive energije v letu 2010 vseh 20 držav članic in EU kot celote so bili dejansko 
na ravni obveznosti za leto 2010 ali nad njimi, kakor so bile dolo čene v njihovih nacionalnih 
načrtih, ter so presegli prvi vmesni cilj za obdobje 2011/20125.  
Vendar pa dodatna analiza, opravljena za Komi sijo, ki je preverjala trenutne politi čne pobude 
in različne ovire za razvoj ener gije iz obnovljivih virov6 (za več podrobnosti glej delovni 
dokument služb Komisije in z njim povezano poro čilo7) za leto 2020 razkriva manj 
optimistične napovedi. Analiza, ki v primerjavi z drugimi viri zagotavlja konzervativno oceno 
rasti obnovljivih virov, se omejuje na že obstoje če politike in upošteva gospodarsko krizo, 
obstoječe upravne in infrastrukturne ovire ter motn je politike in podpornih shem. Kaže na to, 
da bi se prihodnje naložbe lahko zmanjšale ali bile odložene, če države članice ne bi sprejele 
nadaljnjih ukrepov za doseganje svojih ciljev . Glede na osem do deset letna naložbena 
obdobja bo vsaka ve čja motnja za naložbe danes pomembno  vplivala na proizvodnjo energije 
iz obnovljivih virov v prihodnjih le tih, kar je postalo zaskrbljujo če. Zato bodo mnoge države 
članice morale sprejeti nadaljnje  ukrepe za dosego svojih ciljev. 
Načrtovano (modra) gibanje obnov ljive energije v EU v primerjavi z ocenjenim 
(rdeča/črtkana) 
                                                 
4 Obnovljiva energija: Približevanje ciljem za leto 2020 (COM(2011) 31 in SEC(2011) 130). 
5 Vmesni cilji so dolo čeni v okvirni usmeritvi v delu B Priloge I k Direktivi 2009/28/ES. Vmesni cilj EU 
za obdobje 2011/2012 je bil 10,7 %. Nacionalni rezultati so navedeni v Prilogi I k temu sporazumu. 
6 Za izvedbo podrobne kvantitativne ocene prihodnje uporabe obnovljive energije na ravni države, 
sektorja in tehnologije je bil uporabljen model Green-X. Model se je opiral na ocene nacionalnih politik in načrtov do srede 2012. Podrobnosti so na voljo v poro čilu iz opombe
3.  
7 Napredek na podro čju obnovljive energije in trajnost biogoriv, ECOFYS et al, 2012 
http://ec.europa.eu/energy/renewables/reports/xxxxx en.htm . 
 
SL 4   SL 
 
To ugotovitev podpira tudi ra zvoj v sektorju elektri čne energije, ogrevanja in hlajenja ter 
prometa. Svojih okvirnih ciljev za leto 20108 glede deleža energije  iz obnovljivih virov v 
mešanici virov elektri čne energije ni doseglo 15 držav članic. V prometnem sektorju svojega 
5,75-odstotnega okvirnega cilja za 20109 ni doseglo 22 držav članic. 
Sektor ogrevanja in hlajenja sicer ni imel niti okvirnih ciljev ter je od leta 2005 doživel 
počasno rast. Poleg tega analiza, ki je bila opravljena za Komis ijo, kaže, da se lahko delež 
energije iz obnovljivih virov v sektorju ogrevan ja in hlajenja v prihodnjih letih dejansko 
zmanjša. 
Neizpolnjevanje nacionalnih na črtov je najbolj o čitno v sektorju vetrne  energije. Glede na 
načrte držav članic naj bi zmogljivost vetrnih elektrarn v letu 2020 po pri čakovanjih dosegla 
213 GW (169 GW na kopnem in 44 GW  na morju). Proizvodnja elektri čne energije z vetrnimi 
elektrarnami na morju naj bi predvidoma dosegla 140 TWh (približno 12 Mtoe). Vendar pa 
lahko v skladu z analizo Komisije zaradi zm anjšanih nacionalnih prizadevanj in 
infrastrukturnih težav doseže le 43 TWh (3,7 Mtoe).  
Načrtovano (modra) gibanje proizvodnje vetrne en ergije na morju v EU v primerjavi z 
ocenjenim (rde ča/črtkana)  
Kljub mo čnemu razmahu industrije za proizvodnjo ener gije iz vetrnih elektrarn na kopnem v 
zadnjih letih, se lahko zgodi, da na črti držav članic glede pridobivanja elektri čne energije iz 
                                                 
8 Kakor jih dolo ča Direktiva 2001/77/ES. Avstrija, Ciper, Češka, Grčija, Finska, Francija, Italija, 
Luksemburg, Malta, Poljska, Romunija, Švedska,  Slovenija, Slovaška, Združeno kraljestvo. 
9 Kakor jih dolo ča Direktiva 2003/30/ES. Avstrija, Belgija, Bolgarija, Ciper, Češka, Danska, Estonija, 
Grčija, Španija, Finska, Madžarska, Irska, Italija, Litva, Luksemburg, Latvij a, Malta, Nizozemska, 
Portugalska, Romunija, Sloven ija, Združeno kraljestvo. 
 
SL 5   SL vetrnih elektrarn na kopnem v obsegu 354 TWh ne bodo doseženi. Potrebna bodo nadaljnja 
prizadevanja za krepitev  ukrepov in izboljšanje infrastruktur e, sicer bo doseženih le približno 
210 TWh.  
Načrtovano (modra) gibanje proizvodnje vetrne en ergije na kopnem v EU v primerjavi z 
ocenjenim (rde ča/črtkana)  
Zato se lahko zgodi, da skupna proizvodnja vetrne energije ne bo dosegla pri čakovanj. Ker 
načrti držav članic predvidevajo proizvodnjo vetrne  energije v obsegu skoraj 500 TWh, 
trenutna gibanja kažejo na  nevarnost, da bo dosežen a le polovica, tj. 253 TWh. 
Tudi gibanja za vse vrste biomase so negativna, vendar ne tako skrajna kot za vetrno energijo: 
Načrtovano (modra) gibanje energije iz bi omase v EU v primerjavi z ocenjenim 
(rdeča/črtkana)  
 
Obseg proizvodnje v tem sektorju je veliko ve čji od vetrne ali son čne energije. Na črtovana 
proizvodnja naj bi do leta 2020 doseg la 104 Mtoe (za sektor elektri čne energije (232 TWh ali 
19 Mtoe) in sektor ogrevanja (približ no 85 Mtoe)), medtem ko naj bi pri čakovana proizvodnja 
do 2020 dosegla 86 Mtoe. Ta odstopanja bi lahk o bila povezana s proizvodnimi cikli lesne, 
celulozne in papirne industrije , katerih odpadki in ostanki pred stavljajo znatni delež surovin 
biomase. Poro čilo, ki ga Komisija namerava pripraviti o biomasi in trajnosti, bo to vprašanje 
globlje preu čilo10. 
                                                 
10 V dokumentu COM(2010) 11 se je Komisija zavezala, da bo poro čala o učinkih trajnostnih režimov za 
biomaso. 
 
SL 6   SL Na podro čju fotovoltaike se dejansko stanje in pri čakovanja razlikujejo. Zaradi mo čne rasti v 
zadnjih nekaj letih je prišlo do presežka, ki ga bomo deležni še nekaj časa:  
Načrtovano (modra) gibanje fotovoltai čne energije v EU v primerjavi z ocenjenim 
(rdeča/črtkana)  
Optimisti čen in varen trg EU je prispeval k vzpostavitvi svetovne fotovoltai čne proizvodne 
zmogljivosti, saj so Kitajska, Indija in  ZDA vstopile na nov svetovni fotovoltai čni trg, ki ga je 
sprožila EU. Posledi čna presežna zmogljivost je  proizvodne stroške mo čno znižala. Vendar pa 
se toge nacionalne podporne sheme na splošno niso bile sposobne do volj hitro prilagoditi 
takemu upadu cen, s čimer so se pove čali dobički, v nekaterih državah pa  so ustvarile takšen 
obseg in število objektov, ki sta glede na splošno gospodarsko kr izo bila skoraj pretirana. 
Zaradi tega je prišlo do nenadnih in nepr edvidljivih sprememb številnih nacionalnih 
podpornih shem, ki bodo znova omejile naložbe, tako da obstaja tveganje, da bo sedanji fotovoltai čni presežek nad na črtovano ravnijo (46 Twh namesto 35 Twh) izginil in se do leta 
2020 prelevil v primanjkljaj (za nadaljnje razprave o podpornih shemah glej oddelek v 
nadaljevanju). 
Napovedi za biogoriva (biomasa, porabljena v sektorju prometa) so podobne napovedim za 
biomaso na splošno: majhen presežek nad na črtovano usmeritvijo bo upadel in se bo, če 
nadaljnji ukrepi ne bodo sprejeti, preobrazil v primanjkljaj. Poleg tega je Komisija predlagala 
spremembo 10-odstotnega cilja v zvezi z energijo iz obnovljivih virov v prometnem sektorju, 
ki za doseganje cilja zahteva ve čjo uporabo neživilskih surovin. Čedalje ve čja uporaba 
naprednih surovin (zaradi česar pride do ve čjih prihrankov toplogre dnih plinov kot pri 
živilskih surovinah) jasno zah teva dodatne ukrepe za uresni čitev cilja. 
Načrtovano (modra) gibanje biogoriv v EU  v primerjavi z ocenjenim (rde ča/črtkana)  
 
 
SL 7   SL Iz vseh navedenih podatkov lahko na splošno sledi, da je bila v okviru nove ureditve iz 
Direktive o energiji iz obnovljivih virov v posameznih sektorjih in v vseh tehnologijah 
dosežena mo čna začetna rast energije iz obnovljivih virov v EU. Če pa pogledamo na 
prihodnji razvoj energije iz obnovlji vih virov, se zdi, da je gos podarska kriza zajela tudi ta 
sektor, še zlasti njegove strošk e kapitala, kakor se je to zgodilo v vseh drugih sektorjih 
gospodarstva. To pa skupaj s trenutnimi upravnimi ovirami, zapoznelimi naložbami v 
infrastrukturo in z mote čimi spremembami podpornih shem pomeni, da so potrebna 
nadaljnja prizadevanja za doseganje ciljev 2020 . 
Pri ocenjevanju nacionalnih rezult atov v zvezi s prvimi, vmesnimi cilji, je treba opozoriti, da 
so načrti 2010 in vmesni c ilji 2011/2012 le izhodiš če usmeritve, ki se proti letu 2020 čedalje 
bolj vzpenja. Če bi do leta 2020 dejansko ohranili dosežene stopnje rasti iz leta 2009/2010, 
enajst držav članic še vedno ne bi doseglo svoj ega cilja. V številnih državah članicah trenutno 
izvajane politike (predvsem neoptimalne podporne  sheme in neustrezno odpravljanje upravnih 
ovir) morda ne bo zadostovalo za doseganje zahtevanega obsega uporabe energije iz 
obnovljivih virov, da bi dosegle cilje za leto 2020. Na ta razvoj pa vpliva tudi finan čna kriza, 
saj so se stroški kapitala v ve č državah članicah pove čali. Tako so nizkostroškovni ukrepi za 
zmanjšanje upravnih bremen in pove čanje energijske u činkovitosti (znižev anje skupnega 
povpraševanja po ener giji in s tem pove čanje deleža energije iz obnovljivih virov) še toliko 
bolj pomembni za dosego ciljev.  
Povzetek trenutne nacionalne uspe šnosti je na voljo v Prilogi 1.  
3. U KREPI POLITIKE  
Dokler Evropa ne bo dos egla odprtega in konkuren čnega enotnega trga z energijo s 
popravljenimi tržnimi pomanjkljivostmi in intern aliziranimi zunanjimi stroški, bo potrebovala 
finančne, regulativne ali upravne ukrepe politike za spodbujanje rasti energije iz obnovljivih 
virov. Evropa si še vedno prizadeva za delova nje trga z energijo. Pomanjkljivosti trga 
vključujejo razdrobljene trge, ni zko stopnjo konkurence in znatne  zunanje stroške, ki so 
povezani s podnebnimi spremembami, onesnaževan jem okolja, zanesljivostjo oskrbe in 
tehnološkimi inovacijami (u činek prelivanja in za četna prednost). Za izravnavo tržnih 
pomanjkljivosti je v Evropi na voljo ve č ukrepov politike, vklju čno s podpornimi shemami, 
standardi in upravnimi pravi li, ki spodbujajo razvoj en ergije iz obnovljivih virov.  
Neposredni ukrepi EU za podporo ener gije iz obnovljivih virov vklju čujejo izdatke EU za 
raziskave in razvoj ter razdel itev prihodkov od prodaje pravic iz  sistema trgovanja z emisijami 
(program „NER 300“). Komisija bo preu čila možnosti za spodbujanje  inovativnih tehnologij 
v prihodnosti v svojem prihodnjem sporo čilu o energetskih tehnologi jah in inovacijah. Poleg 
tega sistem EU za trgovanje z emisijami, ki je najpomembnejši evropski instrument za 
internalizacijo zunanjih stroškov podnebnih spre memb, prehaja v svojo tretjo fazo. Vendar pa 
doslej (nizka) cena ogljika vlag ateljem ni zagotovila  zadostne spodbude, sistemu pa ni uspelo 
postati pomembnejša spodbuda za dolgoro čne naložbe v tehnologije z nizkimi emisijami CO 2. 
Upravni postopki  
Dovoljenja in postopki na črtovanja ter po časen razvoj elektroenergetske infrastrukture so bili 
v zadnjem poro čilu o napredku11 opredeljeni kot pomembni izzivi  za rast deleža energije iz 
obnovljivih virov. Člen 13(1) Direktive o energiji iz obnovljivih virov dolo ča, da morajo 
države članice zagotoviti, da so postopki za izdajo  dovoljenj za energijo iz obnovljivih virov 
pregledni, sorazmerni, usklajeni in časovno omejeni ter da so za ma njše ali decentralizirane 
                                                 
11 Obnovljiva energija: Približevanje ciljem za leto 2020 (COM(2011) 31 in SEC(2011) 130). 
 
SL 8   SL projekte olajšani. Direktiva od držav članic zahteva tudi poro čanje o doseženem napredku pri 
odpravljanju teh ovir. 
Analiza Komisije poro čil o napredku za leto 201112 držav članic navaja, da je napredek pri 
odstranjevanju upravnih ovir še vedno omejen in po časen . Veliko držav članic v svojih 
poročilih niti ne obravnava upravni h reform, posebej navedenih v členu 22(3) Direktive. 
Komisija bo še naprej preiskova la odstranitev teh ovir v državah članicah in bo za države 
članice, ki ne ukrepajo, sprožila postopek za ugotavljanje kršitev.  
Skrb zbujajo po časen napredek glede spletnih prijav, upravnih časovnih rokov za na črtovanje 
in izdajo dovoljenj ter preglednih postopkov  odobritve. Enotni upra vni organ, ki odobri 
projekte za obnovljivo energijo in nudi pomo č vložnikom, še vedno pogosto ni na voljo. 
Samo Grčija in Portugalska sta od objave na črtov poro čali o novih osrednjih agencijah po 
načelu „vse na enem mestu“. Nekaj držav članic je tovrstna središ ča za nekatere tehnologije 
(npr. za vetrno) ali za dele držav (npr. v Nem čiji in na Švedskem) že imelo. Samo Danska, 
Italija in Nizozemska imajo enoten sistem za izdajo dovoljenj za vse projekte. Zaskrbljenost 
je zlasti velika v sektorju ogrevanja in  hlajenja, kjer raznolika narava razli čnih možnih 
tehnologij ovira razvoj enot nih upravnih pristopov.  
Neoptimalne upravne ureditve jasno zvišujejo st roške energije iz obnovljivih virov, njihova 
odstranitev pa ima obi čajno nizke dav čne posledice: ni treba, da poenostavitev in pospešitev 
upravnih postopkov javne uprave stane ve č, zmanjšanje negotovosti in  regulativnega tveganja 
za vlagatelje pa lahko bistveno zmanjša stroške kap itala. Tovrstni ukrepi za infrastrukturo za 
prenos energije so bili sprejeti na evrops ki ravni z Uredbo o sm ernicah za vseevropsko 
energetsko infrastrukturo. V tej uredbi so oprede ljene odgovornosti za uskl ajevanje in nadzor 
postopka izdajanja dovoljenj, dolo čeni minimalni standardi pregle dnosti in javne udeležbe ter 
najdaljše dovoljeno trajanja pos topka izdajanja dovoljenj. Taki ukrepi so nujno potrebni tudi 
za energetske objekte v skladu s členom 13 Direktive o obnovljivih virih energije.  
Električno omrežje  
Obnovljive vire energije za proizvodnjo elektri čne energije je treba vklju čiti na trg. Vendar pa 
se nekateri glavni prihodnji obnovljivi vi ri energije – zlasti vetrna in son čna energija – po 
naravi razlikujejo od konvenci onalnih virov glede stroškovne  strukture, možnosti dispe čiranja 
in obsega ter se ne morejo preprosto umestiti v obstoje če tržne strukture brez kakršne koli 
prilagoditve. Naložbe v infrastrukturo so ja sno in nujno potrebne, prav tako pa je treba 
posodobiti tudi elektri čno omrežje.  
Člen 16 Direktive zahteva reformo elektri čne infrastrukture, delovanja in razvoja ter pravil za 
dostop do omrežja in delite v stroškov, da bi se pove čal prispevek elektri čne energije iz 
obnovljivih virov energije. Države članice morajo tudi poro čati o teh reformah. Analiza 
napredka držav članic pri zagotavljanju prenos a in distribucije elektri čne energije iz 
obnovljivih virov energije ter boljšega vklju čevanja pravil o energi ji iz obnovljivih virov, 
kaže, da je ve čina držav članic nekoliko napredovala pri odpra vljanju svojih ovir, povezanih z 
omrežjem. Vendar pa je treba preglednost in skladnost omrežnih  pravil še bolj pove čati.  
Zaradi dolgoro čnih pričakovanj, da se bo delež elektri čne energije v EU iz obnovljivih virov 
energije še pove čeval, je pomembno dosledno izvajanje člena 16 Direktive. Trenutna neuspela 
posodobitev omrežja ob spreminjajo či se mešanici energetskih virov povzro ča težave pri 
razvoju notranjega trga, tehni čne težave v zvezi z vzporednimi pretoki, stabilnostjo omrežij in 
vse večjimi omejitvami prenosa energije ter naložbena ozka grla, ki so posledica zamud pri 
                                                 
12 Poro čila o napredku držav članic na vsaki dve leti na podro čju energije iz obnovljivih virov (2011): 
http://ec.europa.eu/energy/renewables/reports/2011_en.htm  
 
SL 9   SL priključitvi novih proizvajalcev elektri čne energije. Prilagoditve elektri čnih omrežij in 
obratovanja sistema, vklju čno z izboljšanjem zmogljivosti skladiš čenja, boljši nadzor sistema 
in napovedi bodo pove čali učinkovitost obstoje če infrastrukture. Zaradi u činkovitejše uporabe 
in upravljanja omrežja se lahko izognemo tudi  izgubi energije pri transportu. Tovrstne 
izboljšave v povezavi s hitrim napre dkom pri izvajanju desetletnega na črta za razvoj omrežja 
držav članic ter pri dolo čanju in za čenjanju projektov skupnega interesa, pripravljenih v 
skladu z Uredbo o smernicah za vs eevropsko energetsko infrastr ukturo, so potrebne za enako 
obravnavo energije iz obnovljivih virov in ustrezno vklju čevanje proizvajalcev energije iz 
obnovljivih virov na trg z elektri čno energijo.  
Posodobiti je treba tudi pravilo o uporabi omrežja in s tem povezana pravila o delitvi 
stroškov, da bodo upoštevala spreminjajo čo se naravo mešanice virov za proizvodnjo 
električne energije in postopno pove čala odgovornost proizvajalcev energije iz obnovljivih 
virov za izravnavo odsto panj, katerih elektri čna energija se dispe čira. Končni cilj bi dosegli s 
popolno konkuren čnostjo obnovljive energije ter z delovanjem in obravnavanjem 
proizvajalcev kot enakovrednih akterjev na trgu. Pove čanje preglednosti in pravi čne 
priključitve na omrežje ter razvoj pravil o deli tvi stroškov bosta zagotovila spodbudo za vse 
proizvajalce, da izboljšajo u činkovitost celotnega sistema in  ne sprejemajo proizvodnih 
odločitev ali odlo čitev o izbiri lokacij v izolaciji.  
Opozoriti bi bilo treba, da zas krbljenost glede infrastrukture za čisto energijo ni omejena 
samo na sektor elektri čne energije. Tudi potrebe po zmanjš anju odvisnosti od fosilnih goriv v 
prometnem sektorju zahtevajo nove naložbe v in frastrukturo. Da bi spodbudila vzpostavitev 
infrastrukture za alternativna goriva v prom etnem sektorju, je Komisija objavila sveženj 
„Zelena energija za promet“13, v katerem predlaga Direktivo o vzpostavitvi infrastrukture za 
alternativna goriva, vklju čno z zavezujo čimi cilji za uvajanje infrastrukture. 
Podporne sheme  
Vsaj desetletje se že razpravlja o uspešnosti in u činkovitosti razli čnih podpornih shem za 
energijo iz obnovljivih virov. Obstaja ve č shem, imajo dobre in slabe zna čilnosti in u činke. 
Komisija je v letu 2011 predlagala, da bi bi lo dobro pripraviti smernice, ki bi državam 
članicam pomagale do najboljših možnih praks4. Po razpravah z državami članicami je 
Komisija v svojem poro čilu iz leta 2012 „O bnovljiva energija: Glavni akter na evropskem 
energetskem trgu“14 napovedala na črte za pripravo takšnih smer nic. Glede na trenutno 
pomembno vlogo shem finan čne pomoči pri razvoju energije iz  obnovljivih virov in vse ve čji 
pomen (in stroške) uporabe energije iz  obnovljivih virov v sektorju elektri čne energije, si je 
nujno treba prizadevati za reformo podpornih shem, s katero bi zagotovili, da so sheme stroškovno u činkovite in tržno usmerjene . Smernice Komisije so potrebne, da se zagotovi 
redno in dovolj hitro posodabljanje podpornih shem ob upoštevanju padanja stroškov 
tehnologije, da proizvajalci en ergije iz obnovljivih virov z reformami postanejo del trga z 
energijo (npr. s prehodom od zagotovljeni h odkupnih cen k zagotovljenim premijam ali 
kvotam ter z javnimi razpisi v izogib prekomer nim nadomestilom itd.) ter da tovrstne tržne 
intervencije popravljajo pomanjkljivosti trga, ne da  bi ga dodatno izkriv ljale ali izkrivljanje 
ohranjale. Komisija bo to upoštevala tudi v svoji prihodnji reviziji smernic o državni pomo či. 
V zvezi z negotovostjo podpornih shem za biogoriva je zlasti zaskrbljujo če, da ni napredka pri 
sprejemanju novega pravnega okvira za obdav čitev energentov
15 s strani Sveta, saj bo obseg 
                                                 
13 (COM(2013) 18 final) http://ec.europa.e u/transport/themes/urban/cpt/index_en.htm. 
14 COM(2012) 271.  
15 Predlog Komisije za revizijo Direktive o obdav čitvi energije COM(2011) 169 final. 
 
SL 10   SL za uporabo dav čnih olajšav v skladu s sedanjim pravnim okvirom do leta 2020 prenehal 
veljati. 
Veliko nacionalnih reform je negativno vplivalo na naložbeno ozra čje. Najbolj kriti čne so bile 
spremembe, ki zmanjšujejo donosnost že opravljenih  naložb. Take spremembe spreminjajo 
upravičena pričakovanja podjetij in jasno odvra čajo od naložb ravno v času, ko je potrebnih še 
veliko ve č naložb. Zato je treba usmerjati sam postopek reform in tako zagotoviti, da bodo 
naložbene sheme stroškovno u činkovite in ne mote če. Komisija tudi meni, da je treba storiti 
več za zagotovitev konvergence in evropeizacije energije: pole g razvoja skupnih pristopov pri 
podpori energije iz obnovljivih virov je treba zagotoviti vedno ve čje čezmejno sodelovanje. 
Obstoječi pravni okvir za tako sodelovanje je okvi r mehanizmov sodelovanja iz Direktive o 
obnovljivih virih energije. Vklju čuje skupne projekte, kjer se lahko razvijejo skupni pristopi 
na podlagi posebnih projektov za energijo iz ob novljivih virov, tehnologije ali regije ter tudi 
skupne podporne sheme, kot so švedsko-norveška shema, ki so izvedljive na dobro povezanih 
regionalnih trgih in kjer bodo  potrošniki imeli tudi fizi čno korist od zmogljivosti za 
proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, ki so nameš čene v sosednji državi. Taki instrumenti 
zagotavljajo pot k evropskemu  razvoju energije iz obnovljivih virov, kjer bo razvoj virov na 
enotnem trgu z energijo potekal na  skupni podlagi in na stroškovno u činkovit na čin. Komisija 
bo v ta namen in poleg prihodnjih smernic za mehanizme sodelovanj a spodbujala nastanek 
regionalnih (in po možnosti sektorskih ) skupnih podpornih shem med državami članicami, ki 
bodo temeljile na mehanizmu sodelovanja, kot so skupni evropski  pristop do razvoja 
proizvodnje iz vetrne en ergije v Severnem morju. 
Komisija bo podrobneje obravnavala vse št iri elemente reforme obnovljivih virov 
energije in povezovanja (mo čna rast, nadzor stroškov, povezovanje trgov in 
evropeizacija) v svojih prihodnjih smernicah. To pa bo prispevalo k skladnosti politik in 
zagotovilo, da bodo vse tržne intervencije popravljale pomanjkljivosti trga, ne da bi 
dodatno izkrivljale trg ali izkrivljanje ohranjale.  
4. T RAJNOST BIOGORIV  
Trgov z biogorivi niso razvile vse države članice in ve čji del proizvodnje in porabe biogoriv v 
EU obvladuje pet držav članic (Francija, Nem čija, Italija, Španija in Združeno kraljestvo). 
Leta 2010 je Eurostat poro čal, da je bilo 1,4 % (177 ktoe) vseh biogoriv, porabljenih v EU, 
proizvedenih iz odpadkov, ostankov, neži vilske celuloze in lesne celuloze ( čeprav druge, 
neuradne statistike kažejo približno 9 %, vklju čno z recikliranim kuhinjskim oljem). Členi 17, 
18 in 23 Direktive zahtevajo, da Komisija spre mlja vrsto vprašanj v zvezi z biogorivi in 
drugimi teko čimi biogorivi, med drugim njihov vpliv na trajnost, trge z biomaso, cene surovin 
in hrane ter potrebo po ukrepih za zaš čito tal, vode in zraka. Komisija to vprašanje v celoti 
obravnava v delovnem dokumentu služ b Komisije, ki spremlja to poro čilo. Komisija preu čuje 
tudi trajnost biogoriv z vidika potrošnika v okviru širše študije o delovanj u trga z gorivi16. 
Ključna sestavina takega spremljanja so info rmacije o poreklu goriv. 60 % surovin za 
biodizel, porabljenih v EU v le tu 2010, je bilo proizvedenih v EU. Argentina je bila najve čji 
izvoznik biodizla v EU. Ve čina (približno 80 %) surovin za et anol, porabljenih v prometnem 
                                                 
16 Študija (ki bo objavljena do konca leta 2013) preu čuje, ali so potrošniki sposobni izbirati na podlagi 
prejetih informacij, tako da obravnava razumevanje potrošnikov in preglednost informacij. S pomo čjo 
študije naj bi se oblikovala splošna priporo čila, kako izboljšati in uskladiti ozna čevanje goriv na 
bencinskih črpalkah v državah članicah EU. Študija obravnava tudi vprašanje razpoložljivosti razli čnih 
goriv in trgovcev na drobno ter maloprodajne cene. 
 
SL 11   SL sektorju v EU, je bila proizv edena v EU, medtem ko je najve čji delež uvoza prišel iz Brazilije 
in ZDA, pri čemer se je uvoz iz Brazilije v prim erjavi z letom 2008 skoraj prepolovil. 
 
    
 
Poreklo kon čnih biogoriv, porabljenih v EU v letu 2010
17  
 Biodizel  Bioetanol  
 Obseg (ktoe)  Delež  Obseg (ktoe)  Delež 
EU 8 270 83,2 % EU 2 243 80,1 % 
Argentina 1 003 10,1 % Brazilija  234 8,4 % 
Indonezija  285 2,9 % ZDA  121 4,3 % 
Malezija  123 1,2 % Peru 26 0,9 % 
Kitajska  67 0,7 % Kazahstan  24 0,8 % 
ZDA 61 0,6 % Bolivija  20 0,7 % 
Druge države  129 1,3 % Egipt  15 0,5 % 
   Severna Koreja  16 0,6 % 
   Druge države  101 3,6 % 
Skupaj  9 938   2 800  
Vir: EUROSTAT, COMTRADE. 
 
Poreklo surovin za biogoriva, porabljenih v EU v letu 2010   
EU Argentina Indonezija  Brazilija ZDA Kanada Ukrajina Malezija  Paragvaj  Druge
63,9 % 9,7 % 6,6 % 5,3 % 3,0 % 2,4 % 2,3 % 1,7 % 1,5 % 1,3 % 
          
Rusija Kitajska  Švica Peru Bolivija Peru Egipt  Gvatemala    
1,0 % 0,5 % 0,2 % 0,2 % 0,2 % 0,2 % 0,1 % 0,1 %   
Pregled Komisije prenosa trajnostnih meril za biogoriva v zakonodajo držav članic kaže, da 
vrzeli ponekod še niso odpravljene. Zato so bili sproženi pravni post opki, ki bodo zagotovili, 
da bodo u činkoviti sistemi zagotavljanja trajno sti vzpostavljeni v vseh državah članicah. 
Komisija je hkrati odobrila 13 „prostovoljnih shem“ za certifi ciranje trajnosti biogoriv, s 
čimer je proizvajalcem biogoriv po vsem svetu omogo čila izpolnjevanje vi sokih standardov 
EU. Poleg tega so najpomembnejše izvozne dr žave (Argentina, Brazilija, Indonezija in 
Malezija) sprejele nove regulativne ukrepe za izboljšan je svojih okoljskih praks na podro čjih, 
povezanih z biogorivi. 
Komisija in države članice so pri preverjanju, ali so  potrebni posebni ukrepi za zaščito tal, 
vode in zraka , na splošno ugotovile, da se vse seda nje kmetijske prakse v EU, ki so 
                                                 
17 Trgovina biodizla in bioetanola se analizira na podlagi Eurostatovih trgovinskih statisti čnih podatkov s 
kombinirano nomenklaturo CN8 (podatkovna zbirka DS_016890: oznaka tarifne številke HS 3824.90.91 za biodizel, oznake HS 2207.20.00, HS  2207.10.00, HS 220890.91, HS 2208.90.99 in HS 
2909.19.10 za etanol) in statistike Comtrade (oznaka 382490 za biodizel, oznake 2207, 2208 in 2909 za 
etanol). 
 
SL 12   SL predpisane v okviru skupne kmetijske politike EU in okoljske zakonodaje, uporabljajo tudi za 
proizvodnjo surovin za biogoriv a (glede na to, da je ve čina biogoriva proizvedena iz 
kmetijskih pridelkov) in tako lo čeni ukrepi za biogoriva niso  potrebni. Dejansko sedanji 
sistemi zagotavljanja trajnosti in prostovoljne sheme pogosto vklju čujejo zahteve dobre 
kmetijske prakse, tako da se najboljša kmetijska praksa za zaš čito zraka, tal in vode spodbuja 
s pomočjo shem. Zaradi čedalje ve čjih pritiskov na kmetijsk e vire pa bo pomembno 
zagotoviti, da bodo veljavni zaš čitni ukrepi še napr ej ustrezni.  
Globalna površina neto zemljiš č, izkoriščanih za proizvodnjo biogor iv, porabljenih v EU, je 
nižja od 3 Mha. Ocene v EU, vse države članice sicer niso poro čale o površinah, zasajenih s 
surovinami za biogoriva, se gibljejo od 2 % (n a Poljskem) do 6 % (v Franciji) nacionalnih 
obdelovalnih zemljiš č.  
V zvezi s „socialno trajnostjo“ biogoriv mora Komisija poro čati tudi o pravicah do uporabe 
zemljišč, saj se povpraševanje EU po biogorivih pridružuje obstoje čemu mednarodnemu 
povpraševanju po prehranskem in neprehranskem kmetijskem izvozu ter s tem tudi pritisku v državah v razvoju, da ve č zemljišč pretvorijo za takšne tr žne pridelke. Zaradi časovnih 
zamikov med nakupom zemljiš č in proizvodnjo biogoriv te r pomanjkljivosti podatkovne 
zbirke „ILC Land Matrix“ še ni povsem jasno, ali povpraševanje EU po biogorivih prispeva h 
kakršni koli zlorabi pravic do rabe zemljiš č. Komisija in države članice pa morajo še naprej 
spremljati to vprašanje. Zaradi znatnega zvišanja cen hrane  in učinka na cenovno dostopnost 
hrane med letoma 2008 in 2011 ter slabo letin o 2012 v ZDA je pomembno oceniti, ali je k 
temu kakor koli prispevala potrošnja biogoriv v EU ali pa so s tem v zvezi pomembnejši drugi 
dejavniki, kot so slabo vreme, slabe letine, naraš čajoče svetovno povpraševanje, zvišanje cene 
nafte itd. Analiza Komisije je pokazala, da je uporaba žit za proizvodnjo bioetanola 
predstavljala 3 % celotne porabe žit v obdobju 2010/2011, ocenjuje pa se, da v manjši meri 
(1–2 %) vpliva na cene na svetovnem tr gu žit. Poraba biodizla v EU je ve čja, ocenjeni 
cenovni u činek na hrano oljnic (oljna ogrš čica, soja, palmovo olje) za leti 2008 in 2010 pa je 
znašal 4 %18. Zdi se tudi, da je povpraševanje po biogorivih cenovno bolj ob čutljivo kot trg 
živil in tako se z naraš čajočimi cenami zmanjšuje povpraševanje. Glede na navedeno bo 
Komisija še naprej spremljala in izboljšev ala svoje analize povpraševanja EU po biogorivih 
na svetovnem kmetijskem trgu, cen hrane in nihanja cen hrane. Poleg tega se medsebojni vpliv sektorja biogoriv in  drugih sektorjev biogos podarstva še razvija, u činek na tradicionalne 
uporabnike biomase, kot so oleokemijska indus trija, pa je treba še  nadalje raziskati. 
Direktiva tudi dolo ča, da mora Komisija poro čati, ali so države, ki EU zagotavljajo surovine 
za biogoriva, usklajene s številnimi mednarodnimi konvencijami  (npr. o delovnih pogojih in 
biotski raznovrstnosti). Čeprav je ve čina držav, ki niso članice EU, ratificirala temeljne 
konvencije, pa je uresni čevanje konvencij slabše kot v EU ali v ZDA, ki niso ratificirale ve č 
teh konvencij. Tako si je treba še naprej prizadevati spodbujati države, naj v celoti 
uresničujejo te konvencije. Glede družbenih koristi  porabe biogoriv v EU je ta sektor v letu 
2010 po ocenah ustvaril 220 000 delovnih mest v EU in 1,4 milijona delovnih mest po svetu.  
Končno pa je treba upoštevati prihranek emisij toplogrednih plinov , ki izhajajo iz prehoda 
na biogoriva. Čeprav uvoženo mineralno olje še vedno predstavlja velik del goriva, ki se 
uporablja v prometnem sektorju, je 4,7-odstotni delež biogoriv po ocenah, ki temeljijo na 
nacionalnih poro čilih, ustvaril 25,5 milijona ton prihrankov ekvivalenta CO
2 (22,6 milijona 
ton ekvivalenta CO 2 glede na globalne privzete vr ednosti). Ta ocena ne vklju čuje posrednih 
učinkov intenzifikacije kmetijstva a li posrednih sprememb v rabi zemljiš č, ki zmanjšujejo 
                                                 
18 Napredek na podro čju energije iz obnovljivih virov in trajnost biogoriv, ECOFYS et al, 2012, 
http://ec.europa.eu/energy/renewables/reports/xxxxx en.htm . 
 
SL 13   SL prihranke emisij CO 2, ki so na voljo iz biogoriv. Pri teh emisijah so ocenjeni prihranki znatno 
zmanjšani, kar kaže na prevlado biogoriv  „prve generac ije“, pogosto bi ogoriv iz poljš čin, ki 
imajo nižje ocenjene prihranke emisij toplogr ednih plinov ali jih sploh nimajo. Zato je 
Komisija predlagala spremembe direktiv o ka kovosti goriv in o obnovljivi h virih energije, da 
bi resneje upoštevala u činke posrednih sprememb rabe zemljiš č, ki izhajajo iz porabe biogoriv 
v EU19. V predlogu je predvideno, da se omeji pr ispevek, ki ga lahko imajo biogoriva iz 
poljščin pri doseganju 10-odstotnega cilja na 5-odstotni cilj, predlagano pa je okrepljeno 
spodbujanje razvoja biogoriv druge generacije iz neživilskih surovin, kot so odpadki ali 
slama. Ta predlog je trenutno v obravnavi v Parl amentu in na Svetu ministrov in bo pojasnil 
cilje politike biogoriv EU do leta 2020.  
5. S KLEPNA UGOTOVITEV  
Direktiva o obnovljivih virih energ ije iz leta 2009 in pravno zavezujo či cilji s podro čja 
energije iz obnovljivih virov so spodbudili mo čno rast energije iz obnovljivih virov. Podatki 
in analize za poro čilo o napredku energije iz obnovljivih virov kažejo, da čeprav EU kot 
celota sledi svoji usmeritvi v sm eri doseganja ciljev za leto 2020, pa morajo nekatere države 
članice dodatno ukrepati (glej Prilogo). Poleg tega anal iza vzbuja zaskr bljenost glede 
prihodnjega napredka. Prenos Direktive je bil po časnejši, kot bi si želeli, in na črtovana pot je 
v prihodnjih letih strmejša, tako da se mora ve čina držav članic proti koncu dejansko mo čno 
potruditi. Države članice so do leta 2012 za doseganje 20 % cilja imele sedem let, do leta 
2014 imajo dve leti, da dosežejo nadaljnjih 10 %, do leta 2016 15 %, do leta 2018 20 % in do 
2020 zadnjih 35 %. Poleg tega zaradi znatnih sp rememb v gospodarskih razmerah v Evropi po 
navedbah analize, ki je bila opravljena za Komis ijo, veljavne politike v ve čini držav članic ne 
bodo zadostovale za doseganje zahtevanega obsega uporabe energije iz obnovljivih virov.  
Odstopanja držav članic od svojih nacionalnih akcijskih na črtov za obnovljivo energijo 
odražajo spremembe politike, ki zmanjšujejo jasnos t in gotovost za investitorje ter jih še bolj 
izpostavljajo regulativnemu tv eganju. Tudi odstopanja od pri čakovanj v na črtih v zvezi s 
sektorskimi in tehnološkimi trendi kažejo na  to, kje bi lahko bila potrebna nadaljnja 
prizadevanja. Drugi razl ogi za zaskrbljenost vklju čujejo neodpravljene ovire pri 
uveljavljanju energije iz obnovljivih virov : upravne obremenitve in zamude  še vedno 
povzročajo težave in pove čujejo tveganja za projekte en ergije iz obnovljivih virov; počasen 
razvoj infrastrukture, zamude v priklju čitvi in pravila o obratovanju omrežij , ki so 
neugodni za proizvajalce energije iz obnovljivih virov, še vedno pestijo sektor in jih države 
članice pri izvajanju direktive o energiji iz obnovljivih virov morajo obravnavati.  
Tudi spremenjene gospodarske razmere so prav tako nedvomno vplivale na razvoj novih 
projektov na podro čju energije iz obnovljivih virov. Eden od vidikov so ve čji stroški kapitala 
na splošno. Drugi vidik pa je pove čano tveganje, ki izhaja iz sprememb držav članic v zvezi s 
podpornimi shemami. Na črtovane smernice Komisije na podro čju podpornih shem in reforme 
naj bi zagotovile stroškovno u činkovitost tovrstni h podpor in njihovo pomo č pri vključevanju 
proizvodnje energije iz obnovljiv ih virov na trg z energijo.  
Rezultati trenutne razpra ve o okviru podnebne in en ergetske politike do 2030, k čemur 
prispeva tudi to poro čilo o napredku, in predl og Komisije za spremembo direktiv o energiji iz 
obnovljivih virov in kakovosti goriva, da bi se  raje okrepile spodbude za napredna biogoriva 
in ne za biogoriva prve generacije, so elem enti, ki bodo imeli pomembno vlogo v prihodnjih 
letih do 2020 ter jih je treb a upoštevati pri preverjanj u skladnosti obdobja 2011/2012 z 
usmeritvami. Komisija bo tudi nadalje preverjala izvajanje Direktive v državah članicah in bo 
                                                 
19 COM(2012) 595 final, http://ec.europa.eu/energy/renewables/biofuels/land_use_change_en.htm.  
 
SL 14   SL po potrebi pravno ukrepala. Ko misija je že sprožila ve č postopkov za ugotavljanje kršitev za 
države članice, ki niso prenesle Direktive20. Če izvajanje ne bo popolno, bo Komisija sprožila 
nadaljnje postopke. V skladu z obveznostmi iz  Direktive o obnovljivih virih energije je 
Komisija ocenila tudi izvajanje, u činkovitost in u činke sistema EU o trajnosti biogoriv in 
politike na podro čju biogoriv. Čeprav države članice prepo časi izvajajo sistem o trajnosti 
biogoriv, ni videti, da bi morebitni negativni u činki porabe biogoriv v EU zahtevali dodatno 
ali posebno posredovanje politike poleg že ob likovanih predlogov. Poleg tega se zdi 
zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, o katerem so poro čale države članice (ne da bi pri tem 
vključile neposredne u činke), pozitivno.  
Komisija se je v svojem sporo čilu iz junija 201221 zavezala, da bo spodbujala vklju čevanje 
energije iz obnovljivih virov na notranji tr g in obravnavala spodbude za naložbe v 
proizvodnjo elektri čne energije. Pripraviti namerava tudi  smernice o najboljših praksah za 
stroškovno u činkovite in usklajene podporne shem e za energijo iz obnovljivih virov, 
zagotoviti nadaljnje smernice za uporabo mehanizmov sodelovanja, da bi cilje glede energije 
iz obnovljivih virov dosegali z nižjimi stroški, te r si prizadevati za izboljšanje regulativnega 
okvira za sodelovanje na podro čju energije s tretjimi državami.  Ti ukrepi zahtevajo strogo in 
dokončno izvajanje Direktive o energiji iz obnovljiv ih virov ter zaveze v okviru nacionalnih 
akcijskih na črtov za obnovljivo energijo. Napredek na tem podro čju je treba ohranjati. Poleg 
tega bi morala podpora v novem ve čletnem prora čunskem okviru EU za nove energetske 
tehnologije in energetsko infrastrukturo pomagat i zagotoviti stalno rast v sektorju energije iz 
obnovljivih virov v Evropi. Ob takšnem napredku lahko EU pri čakuje, da se bo sektor 
energije iz obnovljivih virov do leta  2020 in še naprej razvijal v cveto če, pozitivno usmerjeno 
in na svetovni ravni konkuren čno panogo. 
                                                 
20 Postopki so se za čeli in poslana so bila obrazložena mnenja Avstri ji, Bolgariji, Cipru, Češki republiki, 
Finski, Madžarski, Irski, Latviji, Luksemburgu, Nizozemski, Poljski in Sloveniji. 
21 Obnovljiva energija: glavni akter na evropskem energetskem trgu COM(2012) 271. 
 
SL 15   SL Priloga I. Pregled napredka držav članic  
Država članica  Delež 
energije 
iz 
obnovlji
vih 
virov v 
2005  Delež 
energije 
iz 
obnovlji
vih 
virov v 
2010 
 1. vmesni 
cilj Cilj 
energije iz 
obnovljivih 
virov za 
2020 
 
Avstrija 23,3 % 30,1 % 25,4 % 34 % 
Belgija 2,2 % 5,4 % 4,4 % 13 % 
Bolgarija 9,4 % 13,8 % 10,7 % 16 % 
Ciper 2,9 % 5,7 % 4,9 % 13 % 
Češka 6,1 % 9,4 % 7,5 % 13 % 
Nemčija 5,8 % 11,0 % 8,2 % 18 % 
Danska 17 % 22,2 % 19,6 % 30 % 
Estonija 18 % 24,3 % 19,4 % 25 % 
Grčija 6,9 % 9,7 % 9,1 % 18 % 
Španija 8,7 % 13,8 % 10,9 % 20 % 
Finska 28,5 % 33 % 30,4 % 38 % 
Francija 10,3 % 13,5 % 12,8 % 23 % 
Madžarska 4,3 % 8,8 % 6,0 % 13 % 
Irska 3,1 % 5,8 % 5,7 % 16 % 
Italija 5,2 % 10,4 % 7,6 % 17 % 
Litva 15 % 19,7 % 16,6 % 23 % 
Luksemburg 0,9 % 3 % 2,9 % 11 % 
Latvija 32,6 % 32,6 % 34,0 % 40 % 
Malta  0 % 0,4 % 2,0 % 10 % 
Nizozemska 2,4 % 3,8 % 4,7 % 14 % 
Poljska 7,2 % 9,5 % 8,8 % 15 % 
 
SL 16   SL Portugalska 20,5 % 24,6 % 22,6 % 31 % 
Romunija 17,8 % 23,6 % 19,0 % 24 % 
Švedska 39,8 % 49,1 % 41,6 % 49 % 
Slovenija 16,0 % 19,9 % 17,8 % 25 % 
Slovaška 6,7 % 9,8 % 8,2 % 14 % 
Združeno kraljestvo 1,3 % 3,3 % 4,0 % 15 % 
EU 8,5 % 12,7 % 10,7 % 20 % 
 
Najobjektivnejše merilo za oceno držav članic je njihov prvi vmesni cilj, ki se izra čuna kot 
povprečje njihovih deležev za 2011/2012. Čeprav je povpre čno takšen napredek do 2010 
dober, pa to ne odraža politi čne in gospodarske negotovosti, s katero se o čitno trenutno 
soočajo proizvajalci energije iz obnovljivih virov.  
Napredek v smeri prvega vmesnega cilja: 
>2 % nad vmesnim ciljem 
<1 % od vmesnega cilja ali <2 % nad njim 
>1 % nad vmesnim ciljem