Predlog SKLEP SVETA o podpisu, v imenu Evropske unije, Marakeške pogodbe o olajšanem dostopu do objavljenih del za slepe in slabovidne osebe ter osebe z drugimi motnjami branja /* COM/2013/0926 final - 2013/0444 (NLE) */





OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1. OZADJE PREDLOGA Da bi slepi, slabovidni in druge osebe z motnjami branja, lahko tvorno in učinkovito sodelovali v družbi, jim je treba zagotoviti enak dostop do knjig in tiskanega gradiva. Svetovna zdravstvena organizacija (WHO) ocenjuje, da je na svetu 285 milijonov slepih in slabovidnih oseb: 39 milijonov je slepih, 246 milijonov pa slabovidnih.[1] Svetovna zveza slepih poroča, da je v Evropi le 5 % objavljenih knjig na voljo v formatu, ki je dostopen slabovidnim osebam, medtem ko v je državah v razvoju – kjer živi približno 90 % slabovidnih ljudi – delež takih knjig le 1 %.[2] Knjige v dostopnih formatih zdaj običajno izdelujejo in distribuirajo specializirani subjekti na nacionalni ravni, na primer knjižnice za slepe, in sicer bodisi na podlagi dovoljenj bodisi ob upoštevanju omejitev ali izjem avtorskih pravic. Vendar pomanjkanje mednarodnega pravnega okvira, ki bi omogočal čezmejno izmenjavo dostopnih formatov, izdelanih ob upoštevanju omejitev ali izjem avtorskih pravic, vodi k podvajanju napora za izdelavo takih knjig, celo med državami s skupnim jezikom. To predstavlja problem, ker so stroški izdelave izvodov v dostopnih formatih visoki, subjekti, ki oskrbujejo slepe, pa razpolagajo z omejenimi sredstvi. Za Evropsko unijo od januarja 2011 veljajo zaveze Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov, v kateri sta zapisani pravici invalidov do dostopa do informacij (člen 21) in do sodelovanja v kulturnem življenju pod enakimi pogoji, kot jih imajo druge osebe (člen 30). Konvencija je postala sestavni del pravnega reda EU. 25 držav članic je pristopilo h Konvenciji, tri države pa so v sklepni fazi ratifikacije. V Svetovni organizaciji za intelektualno lastnino (v nadaljnjem besedilu: SOIL) so se leta 2009 začela pogajanja o morebitni mednarodni pogodbi, ki bi uvedla omejitve in izjeme avtorskih pravic v korist slepih in slabovidnih oseb ter drugih oseb z motnjami branja, da bi se olajšala čezmejna izmenjava izvodov v dostopnih formatih. Svet je 26. novembra 2012 sprejel Sklep, s katerim je Komisijo pooblastil, da se v imenu Evropske unije udeleži pogajanj.[3] Pogajanja v SOIL so se uspešno zaključila z diplomatsko konferenco, ki je potekala v Marakešu od 17. do 28. junija 2013. Na konferenci je bila 27. junija 2013 sprejeta Marakeška pogodba o olajšanem dostopu do objavljenih del za slepe in slabovidne osebe ter osebe z drugimi motnjami branja (v nadaljnjem besedilu: Pogodba). Pogodba uvaja niz mednarodnih pravil, ki zagotavljajo omejitve ali izjeme avtorskih pravic na nacionalni ravni v korist slepih in slabovidnih oseb ter oseb z drugimi motnjami branja in ki omogočajo čezmejno izmenjavo izvodov objavljenih del v dostopnih formatih, ki so bili izdelani ob upoštevanju izjeme ali omejitve avtorske pravice v kateri koli pogodbenici Sporazuma. S tem predlogom sklepa Sveta želi Komisija pridobiti pooblastilo Sveta, da v imenu Evropske unije podpiše Pogodbo s pridržkom njene poznejše sklenitve. 2. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA Upravičenci Pogodbe so slepe in slabovidne osebe, osebe z motnjo zaznavanja ali branja ter osebe, ki so zaradi telesne motnje drugače nezmožne držati knjigo ali z njo rokovati oziroma osredotočiti ali premikati pogled v meri, ki je običajno sprejemljiva za branje. Pogodba zavezuje vse pogodbenice, da v svoji nacionalni zakonodaji v zvezi z avtorskim pravom določijo omejitev ali izjemo pravice do reprodukcije, do distribucije in do omogočanja razpoložljivosti za javnost, da bi bila dela v izvodih v dostopnih formatih lažje razpoložljiva za take upravičence.[4] Pogodbenice se lahko odločijo za omejitev takih omejitev ali izjem na primere, v katerih izvodi v dostopnih formatih upravičencem na ozemlju teh pogodbenic niso komercialno razpoložljivi pod razumnimi pogoji. V EU člen 5(3)(b) Direktive 2001/29/ES o usklajevanju določenih vidikov avtorske in sorodnih pravic v informacijski družbi[5] že zagotavlja izbirno izjemo ali omejitev teh pravic za rabe, ki strežejo potrebam oseb s kakršno koli motnjo ter so v neposredni zvezi z motnjo in so nekomercialne narave, v meri, ki jo narekuje specifična motnja. Za razliko od Pogodbe člen 5(3)b Direktive 2001/29/ES ni omejen na nobeno določeno motnjo. Poleg tega lahko države članice prosto izbirajo, ali bodo to omejitev ali izjemo izvajale. Vendar pa je že ustaljena sodna praksa, da mora biti vsaka diskrecija pravica, ki jo uživajo države članice, ko uporabljajo katero koli izjemo ali omejitev iz člena 5 Direktive 2001/29/ES, izvajana v mejah, ki jih določa zakonodaja EU.[6] V Pogodbi so „dela“ opredeljena kot književna ali umetniška dela v smislu člena 2(1) Bernske konvencije za varstvo književnih in umetniških del (v nadaljnjem besedilu: Bernska konvencija), ki so v obliki besedila, notnega oziroma matematičnega ali podobnega zapisa in/ali z enim od teh povezanih ilustracij, bodisi objavljena bodisi javnosti drugače razpoložljiva v katerem koli mediju. Določa tudi, da opredelitev zajema zvočne knjige. „Izvod v dostopnem formatu“ je izvod v drugačnem načinu ali obliki glede na obliko, v kateri je bilo delo objavljeno, in ki upravičencem omogoča, da do dela dostopajo z enako lahkoto kot videči. Izvod v dostopnem formatu smejo uporabljati izključno upravičenci in mora spoštovati integriteto izvornega dela. Izvode v dostopnih formatih, izdelane ob upoštevanju omejitve ali izjeme avtorske pravice, lahko izvažajo „pooblaščeni subjekti“, opredeljeni kot vladne ustanove ali druge organizacije, ki zagotavljajo izobraževanje, usposabljanje, prilagojeno branje ali dostop do informacij slepim in slabovidnim osebam ter osebam z drugimi motnjami branja na nepridobitni podlagi. Ti subjekti morajo zagotoviti, da izvode v dostopnih formatih razdeljujejo le upravičencem, da odvračajo od reprodukcije in distribucije nepooblaščenih izvodov ter omogočanja razpoložljivosti takih izvodov ter da z izvodi v dostopnih formatih ravnajo skrbno in hranijo evidenco o njih. Pogodbenice lahko dovolijo izvoz izvodov v dostopnih formatih le, če zagotavljajo, da za njihove omejitve ali izjeme pravic reprodukcije, distribucije in omogočanja razpoložljivosti za javnost velja zahteva tristopenjskega preizkusa, bodisi kot podpisnice Pogodbe Svetovne organizacije za intelektualno lastnino o avtorski pravici (MSOILAP) bodisi tako, da drugače zagotovijo, da so ustrezne omejitve ali izjeme omejene na določene posebne primere, ki niso v neskladju z normalnim izkoriščanjem dela in ne posegajo nerazumno v pravne interese imetnika pravice. Pogodba pojasnjuje, da mora pogodbenica v obsegu, v katerem upravičencu ali pooblaščenemu subjektu dovoljuje, da izdela izvode nekega dela v dostopnem formatu, dovoliti tudi uvoz takih izvodov. Pogodbenice so po potrebi dolžne sprejeti ustrezne ukrepe, da ko zagotovijo primerno pravno varstvo in učinkovita pravna sredstva proti izogibanju učinkovitim tehničnim ukrepom, to pravno varstvo upravičencem ne preprečuje uživanja omejitev in izjem iz Pogodbe. Enaka obveznost je v EU že določena v členu 6(4) Direktive 2001/29/ES. Pogodba od pogodbenic zahteva tudi, da varujejo zasebnost upravičenih oseb in da sodelujejo pri olajševanju čezmejne izmenjave izvodov v dostopnih formatih. SOIL bo določila informacijsko točko, prek katere se bodo pooblaščeni subjekti lahko medsebojno prepoznavali. Poleg tega Pogodba pooblaščene subjekte spodbuja k temu, da zainteresiranim stranem in posameznikom posredujejo informacije o svojih politikah in praksah. Pogodba potrjuje, da pogodbenice svobodno določajo ustrezen način izvajanja Pogodbe v okviru lastnega pravnega sistema in prakse. Vendar pa morajo ravnati v skladu z obstoječimi mednarodnimi obveznostmi po Bernski konvenciji, Sporazumu o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine in MSOILAP. Pogodba priznava možnosti pogodbenic, da ohranijo ali uvedejo druge omejitve in izjeme, zunaj področja uporabe Pogodbe, v korist upravičenih oseb in oseb z drugimi motnjami. Členi 13 do 22 vsebujejo upravne in postopkovne določbe, ki so zelo podobne tistim v Pekinški pogodbi o avdiovizualnih izvedbah, sprejeti 24. junija 2012. Pogodba bo začela veljati, ko jo bo ratificiralo dvajset pogodbenic. Evropska unija lahko postane pogodbenica Pogodbe, saj je na diplomatski konferenci v Marakešu izjavila, da je pristojna za zadeve, ki jih zajema ta pogodba, in ima uveljavljeno lastno zakonodajo, zavezujočo za svoje države članice, v zvezi s temi zadevami, ter je bila v skladu s svojimi notranjimi postopki ustrezno pooblaščena, da postane pogodbenica Pogodbe. Evropska unija je 28. junija 2013 tudi podpisala sklepno listino diplomatske konference. Pogodba je na voljo za podpis kateri koli upravičeni pogodbenici eno leto po njenem sprejetju. Komisija je zadovoljna z rezultati pogajanj ter Svetu predlaga, naj odobri podpis, v imenu Evropske unije, Marakeške pogodbe o olajšanem dostopu do objavljenih del za slepe in slabovidne osebe ter osebe z drugimi motnjami branja. Glede na vsebino Pogodbe bi moral sklep Sveta temeljiti na členih 114 in 207 ter na členu 218(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije. 2013/0444 (NLE) Predlog SKLEP SVETA o podpisu, v imenu Evropske unije, Marakeške pogodbe o olajšanem dostopu do objavljenih del za slepe in slabovidne osebe ter osebe z drugimi motnjami branja SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti členov 114 in 207 v povezavi s členom 218(5) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, ob upoštevanju naslednjega: (1) Za Evropsko unijo od 22. januarja 2011 veljajo zaveze Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov, katere določbe so postale sestavni del pravnega reda Evropske unije.[7] (2) Svet je 26. novembra 2012 pooblastil Komisijo, da se v imenu Evropske unije pogaja o mednarodnem sporazumu v okviru Svetovne organizacije za intelektualno lastnino o boljšem dostopu do knjig za osebe z motnjami branja. (3) Pogajanja so se uspešno zaključila z diplomatsko konferenco, ki je potekala v Marakešu od 17. do 28. junija 2013 in Marakeška pogodba o olajšanem dostopu do objavljenih del za slepe in slabovidne osebe ter osebe z drugimi motnjami branja (v nadaljnjem besedilu: Pogodba) je bila sprejeta 27. junija 2013. (4) Pogodba uvaja niz mednarodnih pravil, ki zagotavljajo omejitve ali izjeme avtorskih pravic na nacionalni ravni v korist slepih in slabovidnih oseb ter oseb z drugimi motnjami branja in ki omogočajo čezmejno izmenjavo izvodov objavljenih del v dostopnih formatih, ki so bili izdelani ob upoštevanju omejitev in izjem avtorske pravice. (5) Pogodba bo na voljo za podpis kateri koli upravičeni pogodbenici eno leto po njenem sprejetju. Treba bi jo bilo podpisati v imenu Evropske unije s pridržkom njene poznejše sklenitve – SPREJEL NASLEDNJI SKLEP: Člen 1 Podpis Marakeške pogodbe o olajšanem dostopu do objavljenih del za slepe in slabovidne osebe ter osebe z drugimi motnjami branja v imenu Unije se odobri s pridržkom poznejše sklenitve navedene pogodbe. Člen 2 Generalni sekretariat Sveta izda pooblastilo za podpis Pogodbe osebi ali osebam, ki jih določi Evropska komisija, s pridržkom njene sklenitve. Člen 3 Ta sklep začne veljati na dan sprejetja. V Bruslju, Za Svet Predsednik [1] „Fact sheet“ (Podatkovnik), št. 282, junij 2012; http://www.who.int [2] http://www.worldblindunion.org [3] Sklep Sveta o udeležbi Evropske unije v pogajanjih za mednarodni sporazum o boljšem dostopu do knjig za osebe z motnjami branja v okviru Svetovne organizacije za intelektualno lastnino; 16259/12 EU RESTRICTED. [4] Pogodbenice lahko poskrbijo tudi za omejitev ali izjemo pravice javnega izvajanja in, v skladu s priloženo dogovorjeno izjavo, pravice prevajanja v meri, ki jo dovoljuje Bernska konvencija. [5] UL L 167, 22.6.2001, str. 10–19. [6] Glej npr. sodbo Sodišča z dne 1. decembra 2011 v zadevi Eva-Maria Painer proti Standard Verlags GmbH in drugim (C-145/10), točka 104. [7] Sklep Sveta 2010/48/ES z dne 26. novembra 2009 o sklenitvi Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov s strani Evropske skupnosti. UL L 23, 27.1.2010, str. 35–61. PRILOGA k predlogu SKLEP SVETA o podpisu, v imenu Evropske unije, Marakeške pogodbe o olajšanem dostopu do objavljenih del za slepe in slabovidne osebe ter osebe z drugimi motnjami branja MARAKEŠKA POGODBA O OLAJŠANEM DOSTOPU DO OBJAVLJENIH DEL ZA SLEPE IN SLABOVIDNE OSEBE TER OSEBE Z DRUGIMI MOTNJAMI BRANJA Preambula Pogodbenice so se – ob sklicevanju na načela nediskriminacije, enakih možnosti, dostopnosti ter polnega in učinkovitega sodelovanja v družbi ter vključenosti vanjo, razglašena v Splošni deklaraciji o človekovih pravicah in Konvenciji Združenih narodov o pravicah invalidov, ob upoštevanju izzivov, ki slepe in slabovidne osebe ter osebe z drugimi motnjami branja ovirajo v popolnem razvoju, ki tem osebam omejujejo svobodo izražanja, vključno s svobodo iskanja, sprejemanja ter širjenja informacij in idej vseh vrst pod enakimi pogoji kot druge osebe, vključno z vsemi oblikami komunikacije po lastni izbiri, uživanjem pravice do izobrazbe in možnosti za raziskovanje, ob poudarjanju pomena varstva avtorske pravice kot spodbude in nagrade za literarne in umetniške stvaritve ter izboljševanja priložnosti za vse, vključno s slepimi in slabovidnimi osebami ter osebami z drugimi motnjami branja, za sodelovanje v kulturnem življenju skupnosti, uživanje v umetnosti ter znanstvenem napredku in njegovih prednostih, ob zavedanju ovir, s katerimi se slepe in slabovidne osebe ter osebe z drugimi motnjami branja srečujejo pri dostopu do objavljenih del, da bi v družbi uživale enake možnosti, ter o potrebi po večjem številu del v dostopnih formatih in boljšem obtoku takih del, ob upoštevanju dejstva, da večina slepih in slabovidnih oseb ter oseb z drugimi motnjami branja živi v državah v razvoju in najmanj razvitih državah, ob spoznanju, da bi bilo pozitivni učinek novih informacijskih in komunikacijskih tehnologij na življenje slepih in slabovidnih oseb ter oseb z drugimi motnjami branja, ne glede na razlike v nacionalnem avtorskem pravu, mogoče okrepiti z boljšim pravnim okvirjem na mednarodni ravni, ob spoznanju, da so mnoge države članice v svojem avtorskem pravu uvedle omejitve in izjeme za slepe in slabovidne osebe ter osebe z drugimi motnjami branja, vendar je še vedno na voljo premalo del v formatih, ki so dostopni tem osebam, ter da so potrebna znatna sredstva za prizadevanja, s katerimi bi se omogočilo, da bi bila dela dostopna tem osebam, in da pomanjkanje možnosti čezmejne izmenjave izvodov v dostopnih formatih vodi v podvajanje teh prizadevanj, ob priznavanju pomena vloge imetnikov pravic v omogočanju dostopnosti njihovih del slepim in slabovidnim osebam ter osebam z drugimi motnjami branja ter pomena ustreznih omejitev in izjem, da bi se omogočila dostopnost del tem osebam, zlasti kadar trg ne more zagotoviti takega dostopa, ob priznavanju potrebe po ohranjanju ravnovesja med učinkovitim varstvom pravic avtorjev in interesom širše javnosti, predvsem na področju izobraževanja, raziskovanja in dostopa do informacij, in ob priznavanju, da mora to ravnovesje omogočati učinkovit in pravočasen dostop do del v korist slepih in slabovidnih oseb ter oseb z drugimi motnjami branja, ob potrditvi obveznosti pogodbenic v okviru obstoječih mednarodnih pogodb o varstvu avtorske pravice ter pomena in prožnosti tristopenjskega preizkusa za omejitve in izjeme iz člena 9(2) Bernske konvencije za varstvo književnih in umetniških del in drugih mednarodnih instrumentov, ob poudarjanju pomena priporočil iz razvojne agende, ki jo je leta 2007 sprejela generalna skupščina Svetovne organizacije za intelektualno lastnino (v nadaljnjem besedilu: SOIL) in ki zagotavlja, da so razvojna prizadevanja eno od področij delovanja te organizacije, ob priznavanju pomena mednarodnega sistema varovanja avtorske pravice in v želji po uskladitvi omejitev in izjem, da bi se slepim in slabovidnim osebam ter osebam z drugimi motnjami branja olajšala dostop do del in njihova uporaba – dogovorile o naslednjem: Člen 1 – Razmerje do drugih konvencij in pogodb Nič v tej pogodbi ne odstopa od medsebojnih obveznosti pogodbenic na podlagi katere koli druge pogodbe ter ne vpliva na pravice pogodbenic v skladu s katero koli drugo pogodbo. Člen 2 – Opredelitve pojmov V tej pogodbi: (a) „dela“ pomenijo književna in umetniška dela v smislu člena 2(1) Bernske konvencije za varstvo književnih in umetniških del, ki so v obliki besedila, notnega oziroma matematičnega ali podobnega zapisa in/ali z enim od teh povezanih ilustracij, bodisi objavljena bodisi javnosti drugače razpoložljiva v katerem koli mediju[1]; (b) „izvod v dostopnem formatu“ pomeni izvod dela v drugačnem načinu ali obliki, ki upravičeni osebi omogoča dostop do dela in ki med drugim taki osebi omogoča, da do dela dostopa enako učinkovito in z enako lahkoto kot videče osebe oziroma druge osebe brez motenj branja. Izvod v dostopnem formatu uporabljajo izključno upravičene osebe, izvod pa mora spoštovati integriteto izvornega dela, pri čemer se primerno upoštevajo potrebne spremembe, da bi se omogočila dostopnost dela v drugačnem formatu, in potrebe upravičenih oseb za dostop; (c) „pooblaščeni subjekt“ pomeni subjekt, ki ga je vlada odobrila – ali ga priznava kot primernega – za zagotavljanje izobraževanja, usposabljanja, prilagojenega branja ali dostopa do informacij upravičenim osebam na nepridobitni osnovi. Kot taki subjekti se upoštevajo tudi vladne ustanove ali neprofitne organizacije, ki enake storitve upravičenim osebam zagotavljajo v okviru svojih primarnih dejavnosti ali institucionalnih obveznosti[2]. Pooblaščeni subjekt uvede in upošteva lastne prakse: (i) za ugotavljanje, ali so osebe, ki jim nudi storitve, upravičene osebe; (ii) za omejevanje svoje distribucije in omogočanja razpoložljivosti izvodov v dostopnih formatih na upravičene osebe in/ali pooblaščene subjekte; (iii) za odvračanje od reprodukcije, distribucije in omogočanja dostopnosti nepooblaščenih izvodov ter (iv) za skrbno ravnanje z izvodi del in hranjenje evidence o njih, pri čemer spoštujejo zasebnost upravičenih oseb v skladu s členom 8. Člen 3 – Upravičene osebe Upravičena oseba je oseba, ki: (a) je slepa; (b) je slabovidna oziroma ima motnjo zaznavanja ali branja, vendar njene motnje ni mogoče odpraviti v taki meri, da bi se omogočila vidna funkcija, ki bi bila primerljiva z vidno funkcijo osebe brez take motnje ali invalidnosti, ter zato ne more brati tiskanih del v enaki meri kot oseba brez take motnje ali invalidnosti; ali[3] (c) je zaradi telesne motnje drugače nezmožna držati knjigo ali z njo rokovati oziroma osredotočiti ali premikati pogled v meri, ki je običajno sprejemljiva za branje, ne glede na druge motnje oziroma oblike invalidnosti. Člen 4 – Omejitve in izjeme glede izvodov v dostopnih formatih v nacionalnih zakonodajah 1. (a) Pogodbenice v svojih nacionalnih zakonodajah v zvezi z avtorskim pravom določijo omejitev ali izjemo pravice do reprodukcije, do distribucije in do omogočanja razpoložljivosti za javnost, kot je določeno v Pogodbi Svetovne organizacije za intelektualno lastnino o avtorski pravici (v nadaljnjem besedilu: MSOILAP), da bi bila dela v izvodih v dostopnih formatih lažje razpoložljiva za take upravičene osebe. Omejitev ali izjema, določena v nacionalni zakonodaji bi morala omogočati spremembe, ki so potrebne, da bi bilo delo dostopno v drugačnem formatu. (b) Pogodbenice lahko, da bi olajšale dostop upravičenih oseb do del, določijo omejitev ali izjemo pravice do javnega izvajanja. 2. Pogodbenica lahko izpolni člen 4(1) za vse v njem opredeljene pravice tako, da določi omejitev ali izjemo v svojem nacionalnem avtorskem pravu, po kateri velja: (a) pooblaščenim subjektom se dovoli, da brez dovoljenja imetnika avtorskih pravic izdelajo izvode del v dostopnih formatih, da od drugega pooblaščenega subjekta pridobijo izvode v dostopnih formatih in take izvode posredujejo upravičenim osebam na kateri koli način, vključno z nekomercialnim posojanjem ali elektronsko komunikacijo bodisi po žični ali brezžični povezavi, ter da opravijo kakršne koli vmesne korake, da bi dosegli te cilje, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji: (i) pooblaščeni subjekt, ki želi opravljati to dejavnost, ima zakonit dostop do zadevnega dela ali izvoda tega dela; (ii) delo je pretvorjeno v izvod v dostopnem formatu, kar lahko vključuje kakršno koli sredstvo, ki je potrebno za navigacijo po informacijah v dostopnem formatu, vendar ne uvaja drugih sprememb, razen tistih, ki so potrebne za to, da bi bilo delo dostopno upravičenim osebam; (iii) taki izvodi v dostopnih formatih so namenjeni izključno upravičenim osebam in (iv) dejavnost se opravlja na nepridobitni osnovi ter (b) upravičena oseba, ali oseba, ki nastopa v njenem imenu, vključno s skrbnikom ali osebnim asistentom, lahko izdela izvod v dostopnem formatu za osebno uporabo upravičene osebe ali drugače pomaga upravičeni osebi, da izdela in uporablja izvode v dostopnih formatih, če ima upravičena oseba zakonit dostop do tega dela ali izvoda tega dela. 3. Pogodbenica lahko izpolni člen 4(1) tako, da v svojem nacionalnem avtorskem pravu določi druge omejitve ali izjeme v skladu s členoma 10 in 11[4]. 4. Pogodbenica lahko omejitve ali izjeme iz tega člena omeji na dela, za katera na njenem trgu za upravičene osebe ni mogoče pod razumnimi pogoji komercialno pridobiti izvodov v določenem dostopnem formatu. Vsaka pogodbenica, ki izkoristi to možnost, to izjavi v obvestilu, ki je deponirano pri generalnem direktorju SOIL, bodisi ob ratifikaciji ali sprejetju Pogodbe oziroma ob njenem sprejetju bodisi kadar koli pozneje[5]. 5. Na podlagi nacionalnega prava se določi, ali so omejitve in izjeme iz tega člena upravičene do nadomestila. Člen 5 – Čezmejna izmenjava izvodov v dostopnih formatih 1. Pogodbenice določijo, da pooblaščeni subjekt lahko, če je izvod v dostopnem formatu izdelan na podlagi omejitve ali izjeme oziroma po zakonu, ta izvod v dostopnem formatu širi ali ga da na razpolago upravičeni osebi ali pooblaščenemu subjektu v drugi pogodbenici[6]. 2. Pogodbenica lahko izpolni člen 5(1) tako, da določi omejitev ali izjemo v svojem nacionalnem avtorskem pravu, po kateri velja: (a) pooblaščenim subjektom se brez dovoljenja imetnika pravic dovoli, da izključno za uporabo upravičenih oseb izvode v dostopnih formatih širijo ali dajejo na razpolago pooblaščenemu subjektu v drugi pogodbenici; in (b) pooblaščenim subjektom se dovoli, da brez dovoljenja imetnika avtorskih pravic in v skladu s členom 2(c) širijo ali dajejo na razpolago izvode v dostopnih formatih upravičeni osebi v drugi pogodbenici; pod pogojem da izvorni pooblaščeni subjekt pred distribucijo takega izvoda ali omogočenja njegove razpoložljivosti ne ve oziroma nima utemeljenih razlogov, da bi vedel, da bo izvod v dostopnem formatu uporabljal še kdo drug kot upravičena oseba[7]. 3. Pogodbenica lahko izpolni člen 5(1) tako, da v svojem nacionalnem avtorskem pravu določi druge omejitve ali izjeme v skladu s členi 5(4), 10 in 11. 4. (a) Če pooblaščeni subjekt v neki pogodbenici prejme izvode v dostopnih formatih na podlagi člena 5(1) in če ta pogodbenica nima obveznosti iz člena 9 Bernske konvencije, ta pogodbenica v skladu s svojim pravnim sistemom in prakso zagotovi, da se izvodi v dostopnih formatih reproducirajo, širijo ali dajejo na razpolago le za upravičene osebe v pristojnosti te pogodbenice. (b) Distribucija in omogočanje razpoložljivosti izvodov v dostopnih formatih s strani pooblaščenega subjekta v skladu s členom 5(1) se omeji na območje pristojnosti zadevne pogodbenice, razen če je ta tudi podpisnica MSOILAP ali če drugače omejuje omejitve in izjeme pri izvajanju te pogodbe glede pravice do distribucije in omogočanja razpoložljivosti za javnost v določenih posebnih primerih, ki niso v nasprotju z običajno uporabo dela in ne posegajo pretirano v zakonite interese imetnika pravic[8][9]. (c) Nič v tem členu ne vpliva na opredelitev, kdaj je neko dejanje distribucija ali omogočanje razpoložljivosti za javnost. 5. Nič v tej pogodbi se ne uporablja za obravnavanje vprašanja izčrpanja pravic. Člen 6 – Uvažanje izvodov v dostopnih formatih Nacionalna zakonodaja pogodbenice upravičeni osebi, osebi, ki deluje v njenem imenu, ali pooblaščenemu subjektu omogoči, da brez dovoljenja imetnika pravic uvozi izvod v dostopnem formatu za upravičene osebe, in sicer v enaki meri, kot nacionalna zakonodaja te pogodbenice upravičeni osebi, osebi, ki deluje v njenem imenu, ali pooblaščenemu subjektu omogoča, da izdela izvod nekega dela v dostopnem formatu[10]. Člen 7 – Obveznosti glede tehnoloških ukrepov Pogodbenice po potrebi sprejmejo ustrezne ukrepe, da ko zagotovijo primerno pravno varstvo in učinkovita pravna sredstva proti izogibanju učinkovitim tehnološkim ukrepom, to pravno varstvo upravičenim osebam ne preprečuje uživanja omejitev in izjem iz te pogodbe[11]. člen 8 – Spoštovanje zasebnosti Pri izvajanju omejitev in izjem, ki jih določa ta pogodba, si pogodbenice prizadevajo, da varujejo zasebnost upravičenih oseb, kot na splošno varujejo zasebnost. Člen 9 – Sodelovanje za olajševanje čezmejne izmenjave 1. Pogodbenice si prizadevajo spodbujati čezmejno izmenjavo izvodov v dostopnih formatih tako, da podpirajo prostovoljno izmenjavo informacij, ki bi pooblaščenim subjektom pomagala, da se med seboj prepoznajo. Mednarodni urad SOIL v ta namen vzpostavi informacijsko točko. 2. Pogodbenice se zavzamejo za to, da pooblaščenim subjektom pomagajo pri dejavnostih iz člena 5 v zvezi z nudenjem informacij zainteresiranim stranem in posameznikom o svojih praksah v skladu s členom 2(c), in sicer tako z izmenjavo informacij med pooblaščenimi subjekti kot z nudenjem informacij o svojih politikah in praksah, tudi v zvezi s čezmejno izmenjavo izvodov v dostopnih formatih. 3. Mednarodni urad SOIL je pozvan, da prispeva informacije o delovanju te pogodbe, če so mu na voljo. 4. Pogodbenice priznavajo pomen mednarodnega sodelovanja in ga v podporo nacionalnim prizadevanjem za dosego namena in ciljev te pogodbe spodbujajo[12]. Člen 10 – Splošna načela o izvajanju 1. Pogodbenice se zavežejo, da bodo sprejele ukrepe, ki so potrebni za zagotavljanje uporabe te pogodbe. 2. Nič ne preprečuje pogodbenicam, da določijo ustrezen način izvajanja določb te pogodbe v okviru lastnega pravnega sistema in prakse[13]. 3. Pogodbenice lahko izpolnijo svoje pravice in obveznosti po tej pogodbi na podlagi omejitev ali izjem izrecno v korist upravičenih oseb, drugih omejitev ali izjem ali kombinacije obojega v okviru svojih nacionalnih pravnih sistemov in praks. Sem spadajo sodni, upravni ali regulativni akti v korist upravičenih oseb glede poštenega ravnanja, poslovanja ali uporab za zadovoljevanje njihovih potreb v skladu z pravicami in obveznosti pogodbenic iz Bernske konvencije, drugih mednarodnih pogodb in člena 11. Člen 11 – Splošne obveznosti o omejitvah in izjemah Pri sprejemanju ukrepov, potrebnih za zagotavljanje uporabe te pogodbe, pogodbenica lahko uveljavlja pravice in izpolnjuje obveznosti, ki jih ima po Bernski konvenciji, Sporazumu o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine ter MSOILAP, vključno z svojimi razlagalnimi sporazumi, tako da: (a) v skladu z členom 9(2) Bernske konvencije, pogodbenica lahko dovoli reproduciranje del v nekaterih posebnih primerih pod pogojem, da tako reproduciranje ni v nasprotju z običajnim izkoriščanjem dela in ne posega pretirano v zakonite interese avtorja; (b) v skladu s členom 13 Sporazuma o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine, pogodbenica omeji omejitve ali izjeme izključnih pravic na določene posebne primere, ki niso v nasprotju z običajnim izkoriščanjem dela in ne posegajo pretirano v zakonite interese imetnika pravic; (c) v skladu s členom 10(1) MSOILAP, pogodbenica lahko predvidi omejitve ali izjeme pravic, ki jih avtorjem podeljuje MSOILAP v določenih posebnih primerih, ki niso v nasprotju z običajnim izkoriščanjem dela in ne posegajo pretirano v zakonite interese avtorja; (d) v skladu s členom 10(2) MSOILAP pogodbenica ob uporabi Bernske konvencije omeji omejitve ali izjeme pravic na določene posebne primere, ki niso v nasprotju z običajnim izkoriščanjem dela in ne posegajo pretirano v zakonite interese avtorja. Člen 12 – Druge omejitve in izjeme 1. Pogodbenice priznavajo, da lahko pogodbenica v svojem nacionalnem pravu izvaja druge omejitve in izjeme avtorskih pravic v korist upravičenih oseb, kot so predvidene v tej pogodbi, ob upoštevanju gospodarskih razmer ter družbenih in kulturnih potreb pogodbenice v skladu z mednarodnimi pravicami in obveznostmi pogodbenice, v primeru najmanj razvitih držav pa tudi ob upoštevanju njihovih posebnih potreb in njihovih posebnih mednarodnih pravic in obveznosti ter prožnosti glede tega. 2. Ta pogodba ne posega v druge omejitve in izjeme za invalide, določene v nacionalni zakonodaji. Člen 13 – Skupščina 1. (a) Pogodbenice imajo skupščino. (b) Vsako pogodbenico v skupščini zastopa en delegat, ki mu lahko pomagajo namestniki, svetovalci in strokovnjaki. (c) Stroške vsake delegacije krije pogodbenica, ki je delegacijo imenovala. Skupščina lahko zaprosi SOIL za dodelitev finančne pomoči, da bi olajšala sodelovanje delegacij tistih pogodbenic, ki v skladu z ustaljeno prakso Generalne skupščine Združenih narodov veljajo za države v razvoju ali so države na prehodu k tržnemu gospodarstvu. 2. (a) Skupščina obravnava zadeve, ki se nanašajo na ohranjanje in razvoj te pogodbe ter njeno uporabo in delovanje. (b) Skupščina opravlja nalogo, ki ji je dodeljena po členu 15, v zvezi z dopustitvijo pristopa določenih medvladnih organizacij k tej pogodbi. (c) Skupščina določa sklic diplomatske konference za revizijo te pogodbe in daje generalnemu direktorju SOIL potrebna navodila za pripravo takšne diplomatske konference. 3. (a) Vsaka pogodbenica, ki je država, ima en glas in glasuje le v svojem imenu. (b) Pogodbenica, ki je medvladna organizacija, lahko sodeluje pri glasovanju namesto svojih držav članic z enakim številom glasov, kot je število njenih držav članic, ki so pogodbenice te pogodbe. Nobena medvladna organizacija ne sodeluje pri glasovanju, če katera koli od njenih držav članic uveljavlja svojo pravico do glasovanja, in obratno. 4. Skupščina se sestane na sklic generalnega direktorja in, če ni izrednih okoliščin, ob istem času in na istem kraju kakor generalna skupščina SOIL. 5. Skupščina si prizadeva sprejemati svoje odločitve soglasno in določi svoj poslovnik, ki vključuje sklicevanje izrednih zasedanj, pogoje za sklepčnost in ob upoštevanju določb te pogodbe zahtevano večino za sprejemanje različnih vrst odločitev. Člen 14 – Mednarodni urad Upravne naloge v zvezi s to pogodbo opravlja mednarodni urad SOIL. Člen 15 – Upravičenost postati pogodbenica pogodbe 1. Pogodbenica te pogodbe lahko postane vsaka država članica SOIL. 2. Skupščina lahko odloči, da dovoli pristop k tej pogodbi kateri koli medvladni organizaciji, ki izjavi, da je pristojna za zadeve, ki jih ureja ta pogodba, in ima za te zadeve lastno zakonodajo, obvezujočo za vse njene države članice, ter da je na podlagi svojih notranjih postopkov ustrezno pooblaščena, da postane pogodbenica te pogodbe. 3. Evropska unija, ki je na diplomatski konferenci, na kateri je bila sprejeta ta pogodba, predložila izjavo iz prejšnjega odstavka, lahko postane pogodbenica te pogodbe. Člen 16 – Pravice in obveznosti po pogodbi Razen če ni v tej pogodbi izrecno določeno drugače, vsaka pogodbenica uživa vse pravice in prevzame vse obveznosti po tej pogodbi. Člen 17 – Podpis pogodbe Ta pogodba je na voljo za podpis na diplomatski konferenci v Marakešu, nato pa na sedežu SOIL eno leto po sprejetju in v tem času jo lahko podpiše vsaka upravičena stranka. Člen 18 – Začetek veljavnosti pogodbe Ta pogodba začne veljati tri mesece po tem, ko je 20 upravičenih pogodbenic iz člena 15 deponiralo svoje listine o ratifikaciji ali pristopu. Člen 19 – Začetek učinkovanja pogodbe za posamezne pogodbenice Ta pogodba zavezuje: (a) 20 upravičenih pogodbenic iz člena 18 od dneva, ko je ta pogodba začela veljati; (b) vsako drugo upravičeno pogodbenico iz člena 15 po poteku treh mesecev od dneva, ko je deponirala svojo listino o ratifikaciji ali pristopu pri generalnem direktorju SOIL. Člen 20 – Odpoved pogodbe Vsaka pogodbenica lahko to pogodbo odpove z obvestilom, naslovljenim na generalnega direktorja SOIL. Vsaka odpoved začne veljati eno leto po dnevu, ko je generalni direktor SOIL prejel obvestilo. Člen 21 – Pogodbeni jeziki 1. Ta pogodba je podpisana v enem izvirniku v angleškem, arabskem, kitajskem, francoskem, ruskem in španskem jeziku, pri čemer so besedila v vseh teh jezikih enako verodostojna. 2. Uradno besedilo v katerem koli jeziku, razen tistih iz člena 21(1), določi generalni direktor SOIL na zahtevo zainteresirane strani in po posvetovanju z vsemi zainteresiranimi stranmi. V tem odstavku „zainteresirana stran“ pomeni vsako državo članico SOIL, katere uradni jezik ali eden od uradnih jezikov je vključen v ta postopek, Evropsko unijo in katero koli medvladno organizacijo, ki lahko postane pogodbenica te pogodbe, če je v postopek vključen eden od njenih uradnih jezikov. Člen 22 – Depozitar Depozitar te pogodbe je generalni direktor SOIL. V Marakešu, 27. junija 2013 [1] Dogovorjena izjava v zvezi s členom 2(a): V tej pogodbi se razume, da ta opredelitev vključuje dela v zvočni obliki, kot so zvočne knjige. [2] Dogovorjena izjava v zvezi s členom 2(c): V tej pogodbi se razume, da „subjekti, ki jih vlada priznava kot primerne“ lahko vključujejo subjekte, ki prejemajo finančno podporo vlade za zagotavljanje izobraževanja, usposabljanja, prilagojenega branja ali dostopa do informacij upravičenim osebam na nepridobitni osnovi. [3] Dogovorjena izjava v zvezi s členom 3(b): Dikcija „ni mogoče odpraviti“ ne pomeni, da bi bilo za odpravo motnje nujno uporabiti vse možne postopke medicinske diagnostike in zdravljenja. [4] Dogovorjena izjava v zvezi s členom 4(3): Razume se, da ta odstavek glede pravice do prevajanja niti ne zmanjšuje niti ne razširja področja uporabe omejitev in izjem, ki jih dovoljuje Bernska konvencija, v zvezi s slepimi in slabovidnimi osebami ter osebami z drugimi motnjami branja. [5] Dogovorjena izjava v zvezi s členom 4(4): Razume se, da zahteva o komercialni razpoložljivosti ne vpliva na presojo, ali je omejitev ali izjema iz tega člena skladna s tristopenjskim preizkusom. [6] Dogovorjena izjava v zvezi s členom 5(1): Razume se tudi, da nič v tej pogodbi ne zmanjšuje ali razširja obsega izključnih pravic na podlagi katere koli druge pogodbe. [7] Dogovorjena izjava v zvezi s členom 5(2): Razume se, da je morda primerno, da pooblaščeni subjekt pred distribucijo ali omogočanjem razpoložljivosti izvodov v dostopnih formatih upravičeni osebi v drugi pogodbenici, uporabi dodatne ukrepe za potrditev, da je oseba, za katero se storitev opravlja, upravičena oseba, in da sledi lastni praksi, kakor je opisano v členu 2(c). [8] Dogovorjena izjava v zvezi s členom 5(4)(b): Razume se, da nič v tej pogodbi ne zahteva oziroma pomeni, da pogodbenica sprejme ali uporablja tristopenjski preizkus preko svojih obveznosti v okviru tega instrumenta ali v okviru drugih mednarodnih pogodb. [9] Dogovorjena izjava v zvezi s členom 5(4)(b): Razume se, da nič v tej pogodbi ne ustvarja nikakršne obveznosti za pogodbenico, da bi morala ratificirati MSOILAP, oziroma da bi se morala uskladiti z njenimi določbami, in nič v tej pogodbi ne posega v kakršne koli pravice, omejitve in izjeme, ki jih določa MSOILAP. [10] Dogovorjena izjava v zvezi s členom 6: Razume se, da pogodbenice pri izvajanju svojih obveznosti iz člena 6 razpolagajo z prožnostjo, ki je določena v členu 4. [11] Dogovorjena izjava v zvezi s členom 7: Razume se, da se pooblaščeni subjekti v različnih okoliščinah odločijo za uporabo tehnoloških ukrepov za izdelavo, distribucijo in omogočanje razpoložljivosti izvodov v dostopnih formatih in nič v tej pogodbi ne ovira take prakse, če je v skladu z nacionalnim pravom. [12] Dogovorjena izjava v zvezi s členom 9: Razume se, da člen 9 ne pomeni obvezne registracije za pooblaščene subjekte, pa tudi ne predstavlja predpogoja zanje za izvajanje dejavnosti, ki jih priznava ta pogodba; vendar pa zagotavlja možnost za izmenjavo informacij v namen olajševanja čezmejne izmenjave izvodov v dostopnih formatih. [13] Dogovorjena izjava v zvezi s členom 10(2): Razume se, da se, kadar je delo opredeljeno kot delo v skladu s členom 2(a), vključno s takimi deli v zvočni obliki, omejitve in izjeme, predvidene s to pogodbo, smiselno uporabljajo za povezane pravice, kolikor je potrebno za izdelavo izvoda v dostopnem formatu, njegovo distribucijo in omogočanje njegove razpoložljivosti za upravičene osebe.