[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 6.4.2005

SEK(2005) 440 končno

Priporočilo za

MNENJE SVETA

v skladu s tretjim odstavkom člena 5Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnitvi programa stabilnosti Grčije, 2004–2007

(predložena s strani Komisije)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Uredba Sveta (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1] določa, da morajo sodelujoče države članice, torej tiste, ki so sprejele enotno valuto, Svetu in Komisiji predložiti programe stabilnosti. V skladu s členom 5 te uredbe mora Svet preučiti vse programe stabilnosti na podlagi ocen, ki sta jih pripravila Komisija in Odbor, ustanovljen na podlagi člena 114 Pogodbe (Ekonomsko-finančni odbor). Potem, ko preuči program, mora Svet na podlagi priporočila Komisije in po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom podati mnenje. V skladu z Uredbo morajo države članice predložiti letne dopolnitve svojih programov stabilnosti, katere lahko prav tako preuči Svet v skladu z istimi postopki.

Glede na javnofinančni primanjkljaj v višini 3,2 % BDP in delež dolga v višini 103,0 % BDP, zabeležen v letu 2003, je Svet sklenil, da je bil primanjkljaj Grčije na dan 5. julija 2004 prevelik, in priporočil, naj se prekomerni primanjkljaj popravi najpozneje do leta 2005. Svet je 18. januarja 2005 odločil, da Grčija na podlagi teh priporočil ni sprejela učinkovitih ukrepov. Svet se je 17. februarja 2005 tudi na podlagi priporočila Komisije v skladu s členom 104(9) odločil Grčiji poslati poziv, naj sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja pod prag 3 % BDP najkasneje so leta 2006. Zahteval je tudi, da morajo grški organi določiti in nadzorovati še druge dejavnike poleg neto zadolževanja, ki prispevajo k spremembi stopenj dolga, in izboljšati zbiranje in obdelavo javnofinančnih podatkov.

Prvi program stabilnosti Grčije, ki je obravnaval obdobje 2000–2004, je bil predložen 19. junija 2000, Svet pa ga je ocenil 12. februarja 2001. Dopolnitve so bile predložene vsako naslednje leto. Grčija je 17. decembra 2004 predložila dopolnitev svojega programa stabilnosti za obdobje 2004–2007. Komisija je ni ocenila. Revizijo dopolnitve programa stabilnosti so predložili 21. marca 2005. 29. marca so objavili fiskalni paket, ki vsebuje dodatne ukrepe. Službe Komisije so izdelale tehnično oceno te dopolnitve ob upoštevanju rezultatov, gospodarskih napovedi služb Komisije iz spomladi 2005 ter ob upoštevanju kodeksa ravnanja[2], skupno dogovorjene metodologije za ocenjevanje potencialnih rezultatov in ciklično prilagojenih saldov, priporočil v širših smernicah ekonomskih politik za obdobje 2003–2005 ter načel, določenih v Sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 27. novembra 2002 o okrepitvi usklajevanja proračunskih politik[3]. Iz te ocene izhaja naslednje:

- 21. marca 2005 je bila predložena revidirana dopolnitev programa stabilnosti Grčije iz leta 2004, ki pokriva obdobje od leta 2004 do 2007. Cilji v programu upoštevajo proračunski vpliv fiskalnega paketa, ki ga je vlada objavila 29. marca, da bi okrepila izvajanje revidiranega programa, vključno z javnimi prizadevanji, v skladu s katerimi se v predlogu proračuna za leto 2006 načrtuje primanjkljaj pod 3 % BDP. Program delno ustreza zahtevam po podatkih iz „kodeksa ravnanja o vsebini in obliki programov stabilnosti in konvergenčnih programov“. Program ne vsebuje podrobnosti o ukrepih, s katerimi naj bi dosegli cilje za leto 2007. Razvoj cen je izmerjen na osnovi deflatorja izdatkov za zasebno porabo in ne na osnovi harmoniziranega indeksa cen življenjskih potrebščin. Glede osnovnih predpostavk mednarodnega ekonomskega okolja program ne vsebuje podatkov o svetovni rasti BDP brez EU niti stopnje rasti na zadevnih tujih trgih, kot to zahteva kodeks ravnanja.

- Program upošteva tri različne makroekonomske scenarije. Tako imenovani osnovni scenarij sovpada z makroekonomskim okvirom iz proračuna za leto 2005. Optimistično predpostavlja, da bo grško gospodarstvo uspelo ohraniti zagon, ki ga je zahvaljujoč močnemu domačemu povpraševanju pridobilo do leta 2004. Ta scenarij je jasno zunaj trenutnega obsega napovedi. V drugem, manj optimističnem scenariju, ki je v skladu z že zastarelo napovedjo služb Komisije iz jeseni 2004, je rast BDP napovedana na 3,3 % v programskem obdobju. Nazadnje naj bi v tretjem scenariju realni BDP zrasel za 2,9 % v letu 2005 in se v letih 2006 in 2007 povzpel na mejne 3 %, kar je v glavnem v skladu z napovedjo služb Komisije spomladi 2005. Tako je treba po najnovejših razpoložljivih podatkih tretji scenarij upoštevati kot najbolj izvedljivega in ga uporabiti kot referenco za oceno programa. Podatki v scenariju pomenijo stopnjo rasti potencialnega proizvoda, ki se v programskem obdobju postopno zmanjšuje z okrog 3,3 % v letu 2005 na 3 % v letu 2007. To je tudi na splošno v skladu z ocenami iz napovedi služb Komisije spomladi 2005. Ocenjuje se, da upočasnjevanje, na katerem temelji stopnja rasti, izhaja iz skupne faktorske produktivnosti. Precejšnja pozitivna proizvodna vrzel, zabeležena v letu 2004, naj bi se zmanjševala do leta 2007.

- V skladu s stopnjami primanjkljaja in dolga, ki jih je Grčija marca 2005 navedla v poročilu skladno z Uredbo Sveta (ES) št. 3605/93 (v nadaljnjem besedilu priglasitev postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem), se ocenjuje, da je javnofinančni saldo zabeležil primanjkljaj v višini 6,1 % BDP (6,0 % BDP po opredelitvi ESR95, tj. ob neupoštevanju tokov, ki izhajajo iz zamenjalnih (swap) transakcij). Ta primanjkljaj je za 0,8 odstotne točke višji kot po oceni grške vlade (5,3 % BDP) v času priglasitve postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem septembra 2004. Priglasitev postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem marca 2005 predstavlja dodatno odstopanje, ki poleg 0,3 odstotne točke BDP višjih plačil obresti in davčnih primanjkljajev vsebuje še prekoračitve odhodkov, vredne dodatne pol odstotne točke BDP, poleg tistih, odkritih septembra 2004 v priglasitvi postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Eurostat 18. marca 2004 ni potrdil podatkov o primanjkljaju za Grčijo zaradi nedoslednega beleženja tokov med proračunoma Grčije in EU. Eurostat je tudi ugotovil, da izdatki v zvezi z zdravstvenim varstvom in olimpijskimi igrami za pretekla leta še niso dokončni. Zato je treba vladne podatke o primanjkljaju za leto 2004 in prej popraviti navzgor.

- Referenčni scenarij, uporabljen za oceno programa, namerava doseči znižanje nominalnega javnofinančnega primanjkljaja za 3,6 odstotne točke v programskem obdobju, s 6,1 % BDP v letu 2004 na 2,4 % v letu 2007. Proračunska prilagoditev se bo v največji meri izvajala v letu 2005, manj v letu 2006, v letu 2007 pa naj bi prilagoditev znašala le še 0,5 odstotne točke BDP. Cilj strategije je zmanjšati primanjkljaj pod referenčno vrednost 3 % BDP v letu 2006 v skladu z Odločbo Sveta iz člena 104(9). Da bi dosegli cilje, program temelji na prepletanju ukrepov za večanje prihodkov in omejevanje izdatkov, kar bi moralo imeti za posledico naraščanje primarnih presežkov. Predvideno je, da se bo primarna bilanca s primanjkljaja 0,4 % BDP v letu 2004 prevesila na presežek 1,8 % BDP v letu 2005 in narasla na 3,3 % BDP do konca obdobja. V ciklično prilagojenem smislu na podlagi izračunov služb Komisije, izračunanih v skladu s soglasno dogovorjeno metodologijo po podatkih iz programa, bi primanjkljaj padel s 7,0 % BDP v letu 2004 na 4,4 % BDP v letu 2005, 3,5 % BDP v letu 2006 in 3 % v letu 2007.

- Cilji primanjkljaja v referenčnem scenariju so nižji od tistih, napovedanih v napovedi služb Komisije spomladi 2005, ki napoveduje primanjkljaje 4,5 % BDP v letu 2005 in 4,4 % BDP v letu 2006. Pomemben del razlike se da pojasniti s proračunskimi vplivi v letu 2005 in učinki prenosa v leto 2006 dodatnih fiskalnih ukrepov, ki bi morali biti izvedeni v letu 2005 in so bili najavljeni po objavi napovedi Komisije, znašajo pa okrog 0,5 odstotne točke BDP v letu 2005 in 0,9 odstotne točke v letu 2006. Poleg tega je tudi nekaj negativnih tveganj pri proračunskih obetih za leto 2005 in kasneje tako na strani prihodkov kot odhodkov. Zlasti projekcije gibanja prispevkov za socialno varnost so videti precej ugodne, medtem ko bi bilo gibanje v zdravstvu in plačah v javnem sektorju podcenjeno. Zato bodo grški organi v skladu s svojimi prizadevanji, objavljenimi 29. marca, poleg ukrepov, napovedanih v letu 2005, morali izvesti dodatne ukrepe v letu 2006, da bodo dejansko zmanjšali primanjkljaj pod prag 3 %. Brez konjunkturnih dejavnikov napovedujejo službe Komisije v letih 2005 in 2006 primanjkljaj nad 5 %, ki ostaja nad 3 % BDP tudi ob upoštevanju dodatnih ukrepov iz marca. Zato proračunska naravnanost v programu ne zagotavlja dovolj varnostne rezerve, da se prepreči prekoračitev 3 % referenčne vrednosti BDP ob običajnih makroekonomskih nihanjih niti ne dosega srednjeročnega cilja Pakta stabilnosti in rasti, ki je doseči proračunski položaj blizu ravnovesja ali v presežku do konca programskega obdobja.

- Delež dolga naj bi se zmanjšal s 110,5 % BDP v letu 2004 na samo 109,5 % v letu 2005 in nato na 107,2 % v letu 2006 in 104,7 % v letu 2007. Naraščanje primarnih presežkov in visoka nominalna rast BDP bodo glavne gonilne sile za predvideno gibanje zmanjševanja dolga. Hitrejše zmanjševanje javnega dolga ovirajo usklajevanja stanj in tokov, ki so znatno povečevala dolg; načrtovano je, da bodo ostala pomembna kljub načrtovanim prihodkom od privatizacije in čeprav v primerjavi z letom 2004 upadajo. Program zagotavlja podrobne izkaze o ukrepih za usklajevanje stanj in tokov v letu 2004. Zato se zdi, da je bil dosežen napredek pri določitvi virov usklajevanja stanj in tokov. Vendar pa program ne zagotavlja podrobnosti o izvoru načrtovanih usklajevanj stanj in tokov v letih 2005–2007. Razvoj deleža javnega dolga je ob upoštevanju tveganj za zgoraj navedene proračunske cilje lahko manj ugoden od napovedanega.

- Program vsebuje pregled vladnega programa strukturnih reform, ki se osredotoča na preusmeritev javnih izdatkov v bolj produktivne namene. Opisuje tudi ukrepe za zmanjšanje stroškov za ustanovitev podjetij in za odpiranje trgov konkurenci, posebej za mrežne gospodarske panoge. Glede zdravstva vlada pripravlja reformo za zagotovitev finančne vzdržnosti in za odpravo nekaterih pomanjkljivosti v sistemu. Vendar so načrti za daljnosežno reformo še v preliminarni fazi, program pa ne navaja podrobnosti o ustreznih ukrepih. Glede prestrukturiranja izdatkov proračun za leto 2005 predvideva zmanjšanje izdatkov za porabo, nominalno za več kot 16 %. Tako zmanjševanje stroškov se zdi optimistično, saj vpliva na določene elemente proračuna (plače, socialni transferji), katerih trendi so vedno kazali veliko prilagodljivost glede ukrepov za nadzor nad porabo.

- Videti je, da je dolgoročna vzdržnost javnih financ v Grčiji resno ogrožena tudi zaradi zelo pomembnih predvidenih proračunskih stroškov zaradi staranja prebivalstva. Načrtovano znatno povečanje stroškov, povezanih s staranjem prebivalstva, kaže na nujnost dodatnih ukrepov za nadzor izdatkov za pokojnine javnega sektorja skupaj s strogim izvajanjem načrtovanih ukrepov reforme. V programu opisana strategija temelji predvsem na izvajanju sprejetih pokojninskih reform in potrebni srednjeročni konsolidaciji javnih financ. Kljub temu ostaja bruto javni dolg v razmerju do BDP nad 100 % BDP v programskem obdobju, čeprav je bilo načrtovano njegovo znižanje. Tudi če bi izvedli načrtovano konsolidacijo proračuna v programskem obdobju, se pojavlja precejšnja vrzel v vzdržnosti, ki kaže na potrebo po široko zasnovanem pristopu za zagotovitev vzdržnosti javnih financ. Ti rezultati kažejo na to, da strategija, ki temelji izključno na konsolidaciji proračuna, ni videti izvedljiva.

- Na splošno so ekonomske politike, opisane v posodobitvi programa, delno skladne s splošnimi smernicami državne gospodarske politike na področju javnih financ. Program zlasti ne opisuje dovolj učinkovitih ukrepov, da bi dosegli položaj blizu ravnovesja ali v presežku. Ciklično prilagojeni primanjkljaj, ki so ga izračunale službe Komisije v skladu s soglasno dogovorjeno metodologijo po podatkih iz referenčnega scenarija, bo ostal nad 3 % BDP v programskem obdobju, čeprav je bilo načrtovano izboljšanje za 0,5 % BDP na leto. Vendar pa je v okviru poziva Sveta Grčiji z dne 17. februarja v skladu s členom 104(9) Komisija[4] sklenila, da je ta proračunska strategija skladna s priporočili Sveta in zato glede postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem trenutno ne potrebuje nadaljnjih ukrepov. Nova ocena skladnosti s takimi priporočili bo izvedena na podlagi poročila, ki ga morajo grški organi predstaviti oktobra, kot je predvideno v Odločbi Sveta.

- Glede na zgoraj navedeno oceno bi bilo primerno, da Grčija (i) izvede potrebne trajne ukrepe, ki bi vodili do zmanjšanja čezmernega primanjkljaja najpozneje do leta 2006; (ii) zmanjša ciklično prilagojeni primanjkljaj za najmanj 0,5 % BDP od leta 2007 naprej, po možnosti z ukrepi za nadzor nad primarno porabo, ki bi srednjeročno vodili do položaja blizu ravnovesja ali v presežku; (iii) izboljša prizadevanja za določitev in nadzor še drugih dejavnikov, poleg neto zadolževanja, ki prispevajo k spremembi stopenj dolga, da bi zagotovili zmanjšanje delež bruto javnega dolga in se čim hitreje približali referenčni vrednosti; (iv) nadzoruje izdatke za pokojnine javnega sektorja in strogo izvaja načrtovane reforme, da se zagotovi vzdržnost javnih financ, in (v) izboljša zbiranje in obdelavo javnofinančnih podatkov v sodelovanju z Eurostatom, predvsem z uporabo mehanizmov, ki zagotavljajo hitre in točne podatke.

Na podlagi te ocene je Komisija sprejela priloženo priporočilo za Mnenje Sveta o revidirani dopolnitvi programa stabilnosti Grčije in ga pošilja Svetu.

Priporočilo za

MNENJE SVETA

v skladu s tretjim odstavkom člena 5Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnitvi programa stabilnosti Grčije, 2004–2007

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[5] in zlasti člena 5(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

1. Dne 12. aprila 2005 je Svet proučil dopolnitev programa stabilnosti Grčije, ki obravnava obdobje od leta 2004 do leta 2007. Program delno ustreza zahtevam po podatkih iz „kodeksa ravnanja o vsebini in obliki programov stabilnosti in konvergenčnih programov“. Program ne navaja podrobnosti o ukrepih do leta 2007. Razvoj cen je izmerjen na osnovi deflatorja izdatkov za zasebno porabo in ne na osnovi harmoniziranega indeksa cen življenjskih potrebščin. Glede osnovnih predpostavk mednarodnega ekonomskega okolja program ne vsebuje podatkov o svetovni rasti BDP brez EU niti stopnje rasti na zadevnih tujih trgih, kot to zahteva kodeks ravnanja. V skladu s tem je Grčija pozvana, da doseže skladnost z zahtevami po podatkih.

2. Program upošteva tri različne makroekonomske scenarije. Na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov, vključenih v spomladansko napoved služb Komisije, kot referenca za oceno programa ni upoštevan osnovni, ampak drugi možni scenarij, ker se zdi, da odraža uresničljive makroekonomske predpostavke. V tem referenčnem scenariju, uporabljenem za oceno programa, naj bi realni BDP zrasel za 2,9 % v letu 2005 in se v letih 2006 in 2007 povzpel na mejne 3 %. Za potencialno rast proizvodnje se pričakuje, da se bo v programskem obdobju postopno zmanjševala z okrog 3,3 % v letu 2005 na 3 % v letu 2007, medtem ko naj bi se precejšnja pozitivna proizvodna vrzel zmanjševala do leta 2007.

3. Dne 5. julija 2004 je Svet sklenil, da je primanjkljaj Grčije previsok in priporočil, naj ga Grčija zmanjša najpozneje do leta 2005. Svet je 18. januarja 2005 odločil, da Grčija na podlagi teh priporočil ni sprejela učinkovitih ukrepov. Svet se je 17. februarja 2005 v skladu s členom 104(9) odločil Grčiji poslati poziv, naj sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja pod prag 3 % BDP najkasneje so leta 2006. Zahteval je tudi, da morajo grški organi določiti in nadzorovati še druge dejavnike poleg neto zadolževanja, ki prispevajo k spremembi stopenj dolga, in izboljšati zbiranje in obdelavo javnofinančnih podatkov.

4. Glede na priglasitev postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem marca 2005 se ocenjuje, da je javnofinančni saldo zabeležil primanjkljaj v višini 6,1 % BDP. Ta primanjkljaj je 0,8 odstotne točke višji kot je po oceni grške vlade (5,3 % BDP) jeseni 2004 v času priglasitve postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem septembra 2004, kar odraža nadaljnje davčne primanjkljaje in prekoračitve odhodkov, vredne dodatne pol odstotne točke BDP. Eurostat 18. marca 2005 ni potrdil podatkov o primanjkljaju za Grčijo in je omenil, da bo zaradi nekaterih spornih vprašanj vladne podatke o primanjkljaju za leto 2004 in prej treba popraviti navzgor.

5. Cilj proračunske strategije grške vlade je zmanjšati primanjkljaj pod referenčno vrednost 3 % BDP v letu 2006, v skladu z Odločbo Sveta iz člena 104(9) s prepletanjem ukrepov za večanje prihodkov in omejevanje izdatkov, kar bi moralo imeti za posledico naraščanje primarnih presežkov. V ta namen je grška vlada dodatno sprejela paket fiskalnih ukrepov za leto 2005, poleg tistih, vključenih v proračun za leto 2005, ki imajo trajne učinke na naslednja leta. Referenčni scenarij namerava doseči znižanje nominalnega javnofinančnega primanjkljaja za 3,6 odstotne točke v programskem obdobju iz 6,1 % BDP v letu 2004 na 2,4 % v letu 2007. Predvideno je, da se bo primarna bilanca s primanjkljaja 0,4 % BDP v letu 2004 znatno izboljšala na presežek 1,8 % BDP v letu 2005 in narasla na 3,3 % BDP do konca obdobja.

6. Obstaja tveganje, da bi bili proračunski rezultati za leto 2005 in kasneje slabši, kot je napovedano v programu. Zlasti trendi pri prispevkih za socialno varnost in izdatkih za javno porabo so bili napovedani ugodno, medtem ko predvideni prilagoditveni ukrepi, predvsem v letih zunaj programa, niso zadostno navedeni. Poleg tega v programu ni predvidenih ukrepov, ki bi izravnali morebitne učinke prenosa novih statističnih revizij za leto 2004 in prej. Grški organi so objavili, da so pripravljeni izvesti dodatne ukrepe v letu 2006, poleg tistih, že sprejetih v letu 2005, da bodo dejansko zmanjšali primanjkljaj pod referenčno vrednost 3 % v letu 2006, kot je zahteval Svet. Proračunska naravnanost v programu ne zagotavlja dovolj varnostne rezerve, da se prepreči prekoračitev tega praga ob običajnih makroekonomskih nihanjih niti ne dosega srednjeročnega cilja Pakta stabilnosti in rasti, ki je doseči proračunski položaj blizu ravnovesja ali v presežku do konca programskega obdobja.

7. Delež dolga naj bi se zmanjšal s 110,5 % BDP v letu 2004 na samo 109,5 % v letu 2005 in nato na 107,2 % v letu 2006 in 104,7 % v letu 2007. Hitrejše zmanjševanje javnega dolga ovirajo usklajevanja stanj in tokov, ki so znatno povečevala dolg, za katera je načrtovano, da bodo ostala pomembna kljub načrtovanim prihodkom od privatizacije, čeprav v primerjavi z letom 2004 upadajo. Razvoj deleža javnega dolga je ob upoštevanju tveganj za zgoraj navedene proračunske cilje lahko manj ugodno v primerjavi z napovedanim.

8. Videti je, da je dolgoročna vzdržnost javnih financ v Grčiji resno ogrožena tudi zaradi zelo pomembnih predvidenih proračunskih stroškov zaradi staranja prebivalstva. Načrtovano znatno povečanje stroškov, povezanih s staranjem prebivalstva, kaže na nujnost dodatnih ukrepov za nadzor izdatkov za pokojnine javnega sektorja skupaj s strogim izvajanjem načrtovanih ukrepov reforme.

9. Ekonomske politike, opisane v dopolnitvi, so deloma skladne s širšimi smernicami ekonomskih politik za zadevno državo na področju javnih financ. Program zlasti ne opisuje dovolj učinkovitih ukrepov, da bi dosegli položaj blizu ravnovesja ali v presežku. Ciklično prilagojeni primanjkljaj, ki so ga izračunale službe Komisije v skladu s soglasno dogovorjeno metodologijo po podatkih iz referenčnega scenarija, bo ostal nad 3 % BDP v obdobju programa, čeprav je bilo načrtovano izboljšanje za 0,5 % BDP na leto. Vendar pa je glede na sprejete ukrepe za odpravo fiskalnih neravnovesij ta proračunska strategija skladna s priporočili Sveta v njegovem pozivu Grčiji 17. februarja v skladu s členom 104(9) in zato glede postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem trenutno ne potrebuje nadaljnjih ukrepov. Nova ocena skladnosti s takimi priporočili bo izvedena na podlagi poročila, ki ga morajo grški organi predstaviti oktobra, kot je predvideno v pozivu Sveta.

* * *

Glede na zgoraj navedeno oceno Svet meni, da bi morala Grčija:

- izvajati potrebne trajne ukrepe, ki bi vodili do zmanjšanja čezmernega primanjkljaja najpozneje do leta 2006;

- zmanjšati ciklično prilagojeni primanjkljaj za najmanj 0,5 % BDP od leta 2007 naprej, po možnosti z ukrepi za nadzor nad primarno porabo, ki bi srednjeročno vodili do položaja blizu ravnovesja ali v presežku;

- izboljševati prizadevanja za določitev in nadzor še drugih dejavnikov, poleg neto zadolževanja, ki prispevajo k spremembi stopenj dolga, da bi zagotovili zmanjšanje delež bruto javnega dolga in se čim hitreje približali referenčni vrednosti;

- nadzorovati izdatke za pokojnine javnega sektorja in strogo izvajati načrtovane reforme, da se zagotovi vzdržnost javnih financ;

- še naprej izboljševati zbiranje in obdelavo javnofinančnih podatkov v sodelovanju z Eurostatom, predvsem z uporabo mehanizmov, ki zagotavljajo hitre in točne podatke.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih projekcij

2004 | 2005 | 2006 | 2007 |

Realni BDP (spremembe v %) | PS mar. 2005 | 4,2 | 2,9 | 3,0 | 3,0 |

COM mar. 2005 | 4,2 | 2,9 | 3,1 |

PS dec. 2003 | 4,2 | 4,0 | 3,8 | ni podatkov |

Inflacija po HICP (%) | PS mar. 2005 | 3,0 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |

COM mar. 2005 | 3,0 | 3,2 | 3,2 |

PS dec. 2003 | 3,0 | 2,8 | 2,6 | ni podatkov |

Javnofinančni saldo (% v BDP)(*) | PS mar. 2005 | -6,1 | -3,7 | -2,9 | -2,4 |

COM mar. 2005 | -6,1 | -4,5 | -4,4 |

PS dec. 2003 | -1,2 | -0,5 | 0,0 | ni podatkov |

Primarni saldo (% v BDP)(*) | PS mar. 2005 | -0,4 | 1,8 | 2,7 | 3,3 |

COM mar. 2005 | -0,4 | 1,0 | 1,0 |

PS dec. 2003 | 4,7 | 5,1 | 5,3 | ni podatkov |

Ciklično prilagojen saldo (% v BDP)(*) | PS mar. 2005(1) | -7,0 | -4,4 | -3,5 | -3,0 |

COM mar. 2005 | -7,1 | -5,5 | -5,3 |

PS dec. 2003 | -1,2 | -0,5 | 0,0 | ni podatkov |

Bruto javni dolg (v % BDP) | PS mar. 2005 | 110,5 | 109,5 | 107,2 | 104,7 |

COM mar. 2005 | 110,5 | 110,5 | 108,9 |

PS dec. 2003 | 98,5 | 94,6 | 90,5 | ni podatkov |

Opomba: 1Izračuni služb Komisije na podlagi podatkov iz programa. (*) Napovedi Komisije ne upoštevajo ukrepov, objavljenih 29. marca. Viri: Revidirana dopolnitev programa stabilnosti iz marca 2005 (PS); Gospodarske napovedi služb Komisije spomladi 2005 (COM); izračuni služb Komisije. |

[1] UL L 209, 2.8.1997. Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] Popravljeno mnenje Ekonomsko-finančnega odbora o vsebini in obliki programov stabilnosti in konvergenčnih programov, ki ga je potrdil Ekonomsko-finančni svet dne 10.7.2001.

[3] COM(2002) 668, 27.11.2002.

[4] Sporočilo Komisije o ukrepih, ki jih je sprejela Grčija v odgovor na obvestilo v skladu s členom 104(9) Pogodbe za zmanjšanje primanjkljaja, ki so po njegovem mnenju potrebni za odpravo stanja čezmernega primanjkljaja (SEC(2005) 443, 6.4.2005).

[5] UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.