Sprejet je bil splošni koncept „Preobrazbe kulture“, ki se je uporabljal kot prispodoba za zgodovinsko preobrazbo mesta ter sodobne procese kulturnih in družbenih sprememb (vključno z globalizacijo, priseljevanjem, širitvijo EU ter vse večjo vlogo digitalnih komunikacij). Slogan programa EPK se je glasil „Prostori za lepoto“, saj je bil namen „ustvariti prostore, znotraj katerih bi se v javno življenje in vsakdanje navade znova uvedla lepota“.

Prijava Vroclava je izhajala iz širše strategije mesta, v kateri so bile poudarjene možnosti za urbani razvoj, ki bi se podprle s prednostnimi naložbami v kulturne in športne dogodke ter infrastrukturo.

Program je temeljil na konceptih „sobivanje“ in „mesto“. Prvi koncept je bil oblikovan okrog treh osi: „svetilnika miru“, „svetilnika življenja“ in „svetilnika glasov“, od katerih se prvi ukvarja s povezovanjem in sobivanjem, drugi z zdravjem, delom in okoljem, tretji pa s komunikacijo. Drugi koncept je deloval horizontalno z zagotavljanjem metodologij (na področju trajnosti jezikovne raznolikosti, kritične misli skozi sodobno umetnost, udeležbe državljanov, povezovanja med kulturo in tehnologijo ter razvoja interaktivnih okoliščin v kulturnih prostorih), ki naj bi vsem individualnim projektom pomagale doseči njihove cilje.

Ker je mesto ob prijavi že imelo zelo razvito kulturno ponudbo in močan kulturni sektor, je bil poudarek bolj na podpori kvalitativno različnim projektom, ki obravnavajo občutljive teme, kot sta nasilje ali terorizem, in ki naj bi državljanom pomagali doseči spravo z njihovo preteklostjo.

Nato se je za obe mesti začelo spremljanje: napredek priprav mest je spremljal in vodil svet, sestavljen iz sedmih neodvisnih strokovnjakov, ki so jih imenovali institucije in organi EU ter katerih dodatna naloga je bila zagotoviti skladnost s programom in zavezami, na podlagi katerih sta bili mesti izbrani. Predstavniki mest Donostia San Sebastián in Vroclav so se jeseni 2013 in spomladi 2015 udeležili dveh uradnih sestankov spremljanja, ki ju je sklicala Komisija. Ob koncu postopka spremljanja je svet Komisiji podal pozitivno priporočilo o dodelitvi 1,5 milijona EUR vredne denarne nagrade v čast Meline Mercouri obema mestoma. Denarna nagrada, ki se financira v okviru programa Ustvarjalna Evropa , je bila obema EPK izplačana jeseni 2015.

Pristojna organa obeh držav članic (tj. njuni ministrstvi za kulturo) sta vzporedno izvedla dvostopenjski izbirni postopek (priprava ožjega izbora in končno priporočilo). Svet trinajstih članov, od katerih jih je šest imenovala zadevna država članica, ostalih sedem pa institucije in organi evropske Unije, je prijave mest, ki kandidirajo, proučil na podlagi ciljev in meril iz Sklepa št. 1622/2006/ES. Na natečaj se je leta 2010 prijavilo petnajst španskih in enajst poljskih mest, v letu 2011 pa je svet priporočil, naj se naziv EPK za leto 2016 podeli mestoma Donostia San Sebastián in Vroclav . Svet Evropske unije je mesti uradno imenoval maja 2012 .

Skladno s Sklepom št. 1622/2006/ES sta bili do gostitve EPK v letu 2016 upravičeni Španija in Poljska.

Namen aktivnosti EPK je opozarjati na bogastvo in raznolikost evropskih kultur in njihove skupne značilnosti ter s tem spodbujati večje medsebojno razumevanje med evropskimi državljani. Hkrati je njen namen pospeševati dolgoročni razvoj mest ob upoštevanju kulture v širšem pomenu, kar vključuje družbeno-ekonomske učinke, krepitev sodelovanja med kulturnimi izvajalci, umetniki in mesti v Evropi ter sodelovanje in udeležbo lokalnih (in tujih) državljanov v kulturi.

Odkar je bila leta 1985 na medvladni ravni uvedena evropska prestolnica kulture , se je njena shema razvijala, leta 1999 pa dosegla obliko povsem razvite aktivnosti EU . Trenutno je urejena s Sklepom št. 445/2014/EU , mesta, ki so bila imenovana za EPK do leta 2019, pa so bila urejena s Sklepom št. 1622/2006/ES.

Ugotovitve in metodologija naknadnega vrednotenja so celoviteje predstavljene v priloženem delovnem dokumentu služb Komisije.

To poročilo je predloženo na podlagi člena 12 Sklepa št. 1622/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o vzpostavitvi aktivnosti Skupnosti za dogodek Evropske prestolnice kulture za leta 2007 do 2019 , ki določa, da Komisija vsako leto zagotovi zunanje in neodvisno vrednotenje rezultatov dogodka Evropske prestolnice kulture iz prejšnjega leta ter poroča o navedenem vrednotenju Evropskemu parlamentu, Svetu in Odboru regij .

Vroclav je predstavil zelo jasno vizijo, zlasti kar zadeva dolgoročne cilje, ki so segali od ozaveščanja in priznavanja kulturne identitete Vroclava in Spodnje Šlezije do ustvarjanja javnih prostorov za družbene dejavnosti in oblikovanja stališč in odnosov do mesta ter povečanja števila turistov. Kulturni dogodki so bili organizirani v obliki podprogramov za posamezne discipline (npr. arhitektura, film, opera itd.) ter glede na cilj predstavljeni na štirih „odrih“, ki so lahko segali od dialoga z lokalnimi prebivalci do predstavitve vloge mesta v evropski in svetovni kulturi.

3.Zunanja študija

3.1.Pogoji vrednotenja

Z vrednotenjem se proučujejo izvedba in dosežki obeh programov EPK za leto 2016 skozi celotno obdobje trajanja, od začetne faze do premislekov o njuni trajnosti in dolgoročnih učinkih.

Zlasti se ocenjujejo ustreznost, učinkovitost, uspešnost in trajnost obeh dogodkov EPK 2016 ter proučijo dodana vrednost EU ter skladnost in dopolnjevanje aktivnosti z drugimi pobudami EU. Hkrati se oblikujejo posamezni in splošni sklepi na podlagi teh dveh izkušenj ter obravnavajo posledice za prihodnje nosilce naziva EPK, mesta, ki kandidirajo, in institucije EU.

3.2.Metodologija in omejitve izbranega pristopa

Vrednotenje in njegova metodologija sta bila zasnovana tako, da izpolnjujeta zahteve Sklepa št. 1622/2006/ES ter prispevata k razvoju podrobnejšega razumevanja uspešnosti in dosežkov aktivnosti. Zlasti je vrednotenje dragocena priložnost za kritičen razmislek o predhodnem letu ter poudarek izkušenj in priporočil za preoblikovanje trenutnega znanja in vpogledov na podlagi novih izkušenj gostiteljskih mest.

Kot pri prejšnjih vrednotenjih dogodkov EPK v obdobju 2007–2015 logika ukrepov, ki jo uporabi izvajalec vrednotenja, temelji na hierarhiji ciljev v skladu s Sklepom št. 1622/2006/ES.

Da bi bili rezultati primerljivi, je metodologija za to vrednotenje temeljila na pristopu zbiranja dokazov in analize, ki je bil uporabljen v prejšnjih vrednotenjih aktivnosti .

Vrednotenje je temeljilo na dveh vrstah podatkov in njihovih zadevnih virih:

-Primarni podatki so vključevali podatke, zbrane s terenskim delom, ali podatke, ki jih je posredovala posamezna EPK, kot so intervjuji, spletni vprašalniki in raziskave; cilj intervjujev je bil zlasti pridobiti različne poglede na posamezno EPK, vključno s pogledi ekip upravljanja, nosilcev odločanja na lokalni in nacionalni ravni, ključnih kulturnih izvajalcev, številnih partnerjev, ki so sodelovali pri izvajanju programa, in vzorcev organizacij, ki so vodile dejanske projekte ali v njih sodelovale.

-Sekundarni viri podatkov so obsegali dokumentacijo EU, izvirne ponudbe in prijave, notranja poročila v zvezi s postopki prijav, poročila o spremljanju in vrednotenju, študije in poročila, ki jih je pripravila ali naročila EPK, programe dogodkov, promocijsko gradivo in spletišča, statistične podatke o kulturi in turizmu ter kvantitativne podatke o financah, dejavnostih, dosežkih in rezultatih, ki jih je predložila EPK.

-V vrednotenje ni bilo vključeno širše javno posvetovanje. Kot je razloženo v načrtu , aktivnost velja za lokalno. Mednarodno sodelovanje je razpršeno znotraj Evrope in zunaj nje ter je težko dosegljivo. Po drugi strani pa bi izražena mnenja temeljila na udeležbi na posameznih dogodkih in ne bi zagotovila koristnih vpogledov za vrednotenje aktivnosti EPK kot celote.

Kot pri vseh prejšnjih naknadnih vrednotenjih EPK Komisija meni, da je sprejeta metodologija primerna za pripravo poročila, ki vsebuje razmeroma trdno osnovo, na kateri je mogoče oblikovati razumne sklepe glede uspešnosti EPK.

Omejitev pa predstavlja pomanjkanje osnovnih podatkov, ki bi jih bilo treba vključiti v primerjalno študijo mesta pred pridobitvijo naziva, ob začetku leta naziva in po izvedbi leta EPK. Ti podatki veljajo za izredno pomembne za dosego uravnoteženega pogleda, podprtega s trdno in obsežno bazo podatkov, na dejanski vpliv aktivnosti na mesto. Vendar je proračun, dodeljen vrednotenju (vsako leto približno 70 000 EUR), sorazmeren z nizko stopnjo financiranja EU, ki se neposredno zagotavlja EPK (nagrada Meline Mercouri v vrednosti 1,5 milijona EUR), ter ne omogoča izvedbe vnaprejšnje („osnovne“) in poznejše („naknadne“) študije. Nadaljnja posledica skromnega proračuna je, da je zbiranje primarnih dokaznih podatkov po naravi bolj kvalitativno kot kvantitativno; medtem ko so kvalitativni podatki pri vrednotenju še vedno zelo pomembni, pa pomanjkanje kvantitativnih podatkov pomeni manjšo zanesljivost, na primer pri dokazovanju objektivnih rezultatov in učinkov EPK na širšo udeležbo v kulturi.

Zato so sklepi poročila utemeljeni predvsem z obsežno bazo kvalitativnih in „mehkih“ podatkov (npr. stališč in mnenj različnih vrst zainteresiranih strani), manj pa s celovitim kvantitativnim naborom podatkov.

Komisija se v celoti zaveda teh omejitev in jih priznava, pri čemer so bile zadevne omejitve opredeljene in sporočene že v delovnem dokumentu služb Komisije, priloženem predlogu sklepa o vzpostavitvi aktivnosti Unije za EPK za leta od 2020 do 2033 . V zvezi s to težavo je v naknadnem predlogu Komisije in sklepu, ki sta ga nazadnje sprejela Evropski parlament in Svet , predvideno, da bodo imenovana mesta sama (ker so v boljšem položaju, kar zadeva razpolaganje z osnovnimi podatki in pridobivanje primarnih podatkov o učinku naziva) postala glavni izvajalci postopka vrednotenja.

V zvezi s tem je pomembno poudariti, da sta mesti Donostia San Sebastián in Vroclav naročili lokalne raziskovalne dejavnosti , konkretno prek fundacije San Sebastián in Inštituta za sociologijo univerze v Vroclavu, da bi tako izboljšali svoje razumevanje učinka EPK na ključne akterje, kot so kulturne ustanove, kulturne in ustvarjalne panoge in državljani, pa tudi na kazalnike, kot so mednarodne razsežnosti in ekonomija.

Končna ugotovitev je, da kljub pomanjkanju kvantitativnih podatkov in drugih neodvisnih dokazov Komisija ugotavlja zadostno trdnost dokazov, zbranih v podporo vrednotenju, ter se strinja s splošno oceno in sklepi, za katere meni, da zagotavljajo dovolj resnično in celovito sliko o aktivnosti EPK za leto 2016.