SL    SL SL 
 
SL 1   SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 27.4.2009 
SEC(2009) 546 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
priložen  
SPOROČILU KOMISIJE SVETU, EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU 
EKONOMSKO-SOCIALNEMU OD BORU IN ODBORU REGIJ  
Strategija EU za mlade – vlaganje v mlade ter krepitev njihove vloge  in položaja 
 
Prenovljena odprta metoda koordinacije za  obravnavo izzivov in priložnosti za mlade  
 
Povzetek ocene u činka 
 
{COM(2009) 200} 
{SEC(2009) 545} {SEC(2009) 548} {SEC(2009) 549} 
 
 
SL 2   SL POVZETEK OCENE U ČINKA STRATEGIJE EU ZA MLADE  
Ta ocena u činka bo priloga Sporo čilu o strategiji EU za mlade: vlaganje v mlade ter krepitev 
njihove vloge in položaja. 
Opredelitev problema  
Okvir za evropsko sodelovanje na podro čju mladine (v nadaljevanju: okvir za sodelovanje na 
mladinskem podro čju) je bil dolo čen leta 2002 z odprto metodo koordinacije (OMK), 
usmerjeno na aktivno državljanstvo mladih, le ta 2005 pa ga je dopolnil Evropski pakt za 
mlade − instrument za social no in poklicno vklju čevanje mladih v okviru lizbonske strategije. 
Drugi elementi, kot so ukrepi vklju čevanja, orodja za pridobivanje  znanja, strukturiran dialog 
z mladimi in vzajemno u čenje, pa so bili postopoma razviti znotraj okvira.  
Sedanji krog mladinske OMK se izteka konec le ta 2009, isto leto pa je že dolgo opredeljeno 
kot leto ocenitve in pregleda. 
Glede tega je pomembno ugotoviti vs e izzive za današnjo in jutr išnjo mladino, ne glede na to, 
ali gre za izzive evropske razsežnosti, ki vpliva nanje, ali problem i neposredno vplivajo na 
njihove razmere. 
Ti izzivi vodijo k pomanjkanju možnosti za mlade v Evropi: mnoge  še vedno pestijo 
brezposelnost, revš čina in nizka izobrazba. V povezavi s pomanjkanjem izobraževalnih in 
strokovnih možnosti imajo Evropejci teža ve tudi z dostopom do socialnih in javnih storitev; 
morda se morajo boriti proti izklju čenosti ali marginalizaciji in z zdravstvenimi problemi. 
Morda so tudi izklju čeni ali se sami izklju čijo iz družbe in se zaradi oslabljenih solidarnostnih 
povezav po čutijo izolirano. 
Sedanji okvir ne more biti kos vsem tem izzivom, pa čeprav je bila splošna ocena rezultatov 
okvira za sodelovanje na mladinskem podro čju pozitivna. Okvir za sodelovanje na 
mladinskem podro čju EU je bil navdih za zakonodajo, povezano z mladimi, na nacionalni 
ravni in je mnogim državam članicam pomagal pri razvoju nacionalnih strategij. Pove čal je 
prepoznavnost mladih in mladinskih politik na nacionalni ravni in na ravni EU. Pogosto je 
bila poudarjena tudi vloga okvira za sodelovanj e kot temelja za izmenjavo praks in za dialog.  
Vendar pa okvir ocenjevanja ni povsem ja sen in skladen ter na nekaterih podro čjih, kot npr. v 
Evropskem paktu za mlade, ne dosega pri čakovanj.  Strukturiran dialog z mladimi je treba 
pregledati in razširiti. Medsektorski naravi mlad inske politike pa bi bilo treba na ravni EU in 
nacionalni ravni priznati ve čji pomen.   
Analiza subsidiarnosti  
Države članice imajo najve čjo odgovornost za spremembo politik, potrebno kot odziv na te 
izzive. Vse možnosti, uporabljene za analize in predstavljene v nadaljevanju, upoštevajo 
načelo subsidiarnosti. Poleg tega pa upoštevajo tudi na čelo sorazmernosti ter prepuš čajo 
izvajaje skupnih ciljev in na čel za sodelovanje državam članicam in/ali njihovim 
podnacionalnim enotam.  
Vendar pa mora biti tudi EU bolj dejavna in tako v ve čjo podporo sodelovanju držav članic. 
Države članice samo s svojim ukrepanjem ne mo rejo dosegati enakih rezultatov kot 
sodelovanje EU pri ve čanju prepoznavnosti mladih in ml adinskih strategi j, opredelitvi 
skupnih ciljev, vzajemnem u čenju, izmenjavi praks in izkušenj, dostopu do podatkov na 
evropski ravni itn. 
Zato je treba pregledati okvir sodelovanja in tako boljše upoštevati sedanje in prihodnje 
potrebe mladih. 
 
SL 3   SL Cilji pobude EU  
Na podlagi navedenih izzivov so bili opredelje ni naslednji cilji pr enovljenega okvira za 
sodelovanje na mladinskem podro čju. 
Da bi se pove čala blaginja mladih v Evropi v nasl ednjih desetih leti h, bodo splošni cilji 
usmerjeni v oblikovanje novih možnosti za mlade v izobraževanju in zaposlovanju, ve čji 
dostop in polno udeležbo mladih  v družbi ter spodbujanje vzaj emne solidarnosti med družbo 
in mladimi (zlasti z vklju čevanjem, prostovoljstvom in deja vnostmi, usmerjenimi v preostali 
svet).  
Namen posebnih ciljev predlaganega evrops kega okvira za sodelovanje na mladinskem 
področju je 1) razviti vs estranski pristop k vprašanjem, pov ezanih z mladimi, 2) oblikovati 
učinkovitejši okvir ter 3) vklju čiti mladinske organizacije in mlade. 
Operativni cilji bodo namenjeni razvoju ko ordinacijskih mehanizmov med politikami, 
strukturiranega dialoga z mladimi, boljšega izva janja orodij za sodelovanje in oblikovanje na 
znanju temelje če politike. 
Možne politike  
Temeljito so bile prou čene štiri možne politike1:  
− možnost 1: ohranitev obstoje čega stanja (podaljšanje obstoje čega okvira v njegovi sedanji 
obliki, ki bi se tako uporabljal z enakimi orodji in cilji);  
− možnost 2: okrepitev odprte metode  koordinacije na mladinskem podro čju (okrepitev 
instrumentov sodelovanja ob ohranitvi enake usmeritve glede aktivnega državljanstva in 
nekaterih dejavnosti v zvezi z vklju čevanjem mladine);  
− možnost 3: razvoj medsektorskega pristopa (ohranitev enakih instrumentov odprte metode 
koordinacije, pa tudi dolo čitev koordinacijskega mehanizma za politike z mo čno mladinsko 
razsežnostjo); 
− možnost 4: globalna strategija (isto časni razvoj orodij odprte metode koordinacije in 
medsektorskega pristopa za izkoristek u činka sinergije obeh elementov). 
Ocena učinkov  
Na podlagi ocene morebitnih kakovostnih u činkov glede socialnih, gospodarskih in okoljskih 
vprašanj in vprašanj človekovih pravic se zdi, da nobena od  analiziranih možnosti ne bi imela 
negativnega u činka.  Možnost 1 bi glede teh vprašanj imela bolj omejen pozitiven u činek.  
Možnosti 3 in 4 bi imeli ve čji socialni in gospodarski u činek. 
Primerjava možnosti  
Primerjava možnosti glede njihovega u činka na cilje in njihove iz vedljivosti kaže, da je kljub 
temu, da so vse možnosti izvedljive, možnost 4 na jboljša, ker se lahko spoprijema z izzivi in 
dosega cilje. Možnost 1 ne bi pomenila izboljšanja sedanjih razmer glede ciljev, možnosti 2 in 3 pa bi pomenili zgolj delno izboljšanje.  
Spremljanje in vrednotenje  
Mehanizmi za spremljanje in vr ednotenje izvajanja okvira za sodelovanje na mladinskem 
področju bi v glavnem bili triletno skupno poro čilo o napredku, strnjeni obstoje či kazalci in 
                                                
 
1 Obravnavane so bile tri druge možnosti, vendar niso bile predložene v temeljito analizo: kon čanje 
sodelovanja, uvajanje posebnega pristopa ali razvoj bolj zavezujo čih orodij (podrobnosti glej v 4.2). 
 
SL 4   SL merila uspeha. K boljšemu spremljanju bi prispevala tudi ve čja vključitev zainteresiranih 
strani v spremljanje. Redno pa bi se pr ipravljali predlogi za izboljšave okvira.