Delež javnega dolga v BDP se je zmanjšal s 74,7 % BDP v letu 2018 na 73,2 % BDP v letu 2019. Zmanjšanje dolga je bilo povezano s trdno rastjo BDP in nominalnim presežkom, ki je bil delno izravnan z znatno prilagoditvijo stanj in tokov, ki povečuje bruto dolg, saj je vlada izdala dolžniške instrumente v vrednosti, ki je presegala njene finančne potrebe, in presežek uporabila za povečanje vlog.

Če povzamemo, načrtovani primanjkljaj za leto 2020 presega referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe in ni blizu nje. Načrtovano preseganje, kot ga opredeljujeta Pogodba ter Pakt za stabilnost in rast, se šteje za izjemno, narava tega preseganja pa se trenutno šteje za začasno. Zato analiza kaže, da merilo glede primanjkljaja za namen Pogodbe in Uredbe (ES) št. 1467/97 prima facie ni izpolnjeno.

Komisija je zato pripravila to poročilo, v katerem je analizirano, kako Hrvaška izpolnjuje merili glede primanjkljaja in dolga iz Pogodbe. Poročilo upošteva vse pomembne dejavnike ter ustrezno upošteva velik gospodarski šok, povezan s pandemijo COVID-19.

Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast. Klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe (ES) št. 1467/97, olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija se je v svojem sporočilu strinjala s Svetom, da glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi izbruha COVID-19 sedanje razmere dovoljujejo uporabo klavzule. Ministri za finance držav članic so se 23. marca 2020 strinjali z oceno Komisije. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta.Podatki, ki so jih hrvaški organi sporočili 31. marca 2020 in jih je nato potrdil Eurostat, kažejo, da je saldo sektorja država na Hrvaškem leta 2019 dosegel +0,4 % BDP, bruto dolg sektorja država pa je znašal 73,2 % BDP. V skladu s konvergenčnim programom za leto 2020 Hrvaška v letu 2020 načrtuje primanjkljaj v višini 6,8 % BDP, dolg pa naj bi znašal 86,7 % BDP.

V skladu s členom 126(3) Pogodbe mora Komisija pripraviti poročilo, če država članica ne izpolnjuje zahtev enega ali obeh navedenih meril. V tem poročilu je treba upoštevati „tudi, ali javnofinančni primanjkljaj presega javne investicijske odhodke, in vse druge pomembne dejavnike, tudi srednjeročno gospodarsko in proračunsko stanje države članice“.

Ti dejavniki so nadalje pojasnjeni v členu 2(3) Uredbe (ES) št. 1467/97, ki določa tudi, da je treba ustrezno upoštevati „vse druge dejavnike, ki so po mnenju zadevne države članice pomembni za izčrpno oceno izpolnjevanja meril primanjkljaja in dolga ter jih je država članica predložila Svetu in Komisiji“.

Kot je določeno v členu 2(4) Uredbe (ES) št. 1467/97, kar zadeva izpolnjevanje merila glede primanjkljaja v letu 2020, ker delež javnega dolga v BDP presega referenčno vrednost 60 % BDP in ni izpolnjen dvojni pogoj – tj. da primanjkljaj ostaja blizu referenčne vrednosti in da je referenčna vrednost presežena le začasno –, navedenih pomembnih dejavnikov v korakih, ki so podlaga za sklep o obstoju čezmernega primanjkljaja na Hrvaškem na podlagi merila glede primanjkljaja, ni mogoče upoštevati. V trenutnih razmerah so ključni dodatni dejavnik, ki ga je treba upoštevati v zvezi z letom 2020, gospodarski učinki pandemije COVID-19, ki zelo močno vpliva na proračunsko stanje in pomeni veliko negotovost glede prihodnjih obetov. Pandemija je povzročila tudi uporabo splošne odstopne klavzule.

4.1 Pandemija COVID-19

Pandemija COVID-19 je povzročila velik gospodarski šok, ki ima izrazito negativen vpliv po vsej Evropski uniji. Posledice za rast BDP bodo odvisne od trajanja pandemije in ukrepov, ki so bili sprejeti s strani nacionalnih organov ter na evropski in svetovni ravni za upočasnitev njenega širjenja, zaščito proizvodnih zmogljivosti in podporo skupnemu povpraševanju. Države članice so že sprejele ali sprejemajo proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti zdravstvenih sistemov in zagotavljanje pomoči posameznikom in sektorjem, ki jih je kriza še posebej prizadela. Sprejeti so bili tudi znatni ukrepi likvidnostne podpore in druga jamstva. Ko bodo na voljo podrobnejše informacije, bi morali pristojni statistični organi preučiti, ali imajo navedeni ukrepi neposreden učinek na saldo sektorja država ali ne. Skupaj z upadom gospodarske aktivnosti bodo ti ukrepi prispevali k znatno višjim stanjem javnofinančnega primanjkljaja in dolga.

4.2 Srednjeročni gospodarski položaj

Leta 2019 je dejanska proizvodnja končno presegla raven iz leta 2008, stopnja brezposelnosti pa je dosegla najnižjo raven doslej. Makroekonomska neravnotežja (visoke ravni dolga in zunanjih obveznosti) so se zmanjšala pod raven iz leta 2008. Čeprav je javni dolg še vedno relativno visok, se je občutno zmanjšal, k čemur so pripomogli javnofinančni presežki tri leta zapored. Poleg tega so se povprečna zapadlost in stroški servisiranja javnega dolga znatno izboljšali. Povečanje stroškovne konkurenčnosti in pristop Hrvaške k Uniji sta pripomogla k močni rasti izvoza do leta 2019.

Pričakovati je, da bodo gospodarske posledice pandemije COVID-19 na Hrvaškem še posebej hude zaradi velikega deleža turizma v njeni bruto dodani vrednosti in znatne izpostavljenosti prek glavnih trgovinskih partneric. Pričakuje se močno zmanjšanje domačega povpraševanja zaradi relativno močnih omejitvenih ukrepov, ki so bili uvedeni sredi marca, konec aprila pa so se postopoma začeli sproščati. Hkrati naj bi izvoz prizadeli posebej obsežni odločni omejitveni ukrepi, ki so jih uvedle glavne trgovinske partnerice Hrvaške (Italija, Slovenija in Avstrija). Ti obeti so povezani z izjemno visoko stopnjo negotovosti glede trajanja pandemije in njenih gospodarskih učinkov, saj so v veliki meri odvisni od učinkovitosti vladnih ukrepov in tega, kako hitro bo svetovno povpraševanje ponovno oživelo.

Predvideni izraziti padec BDP je olajševalni dejavnik pri oceni, kako Hrvaška v letu 2020 izpolnjuje merilo glede primanjkljaja.

4.3 Srednjeročni proračunski položaj

Glede na podatke o realizaciji in pomladansko napoved Komisije 2020 je Hrvaška v letu 2019 izpolnjevala srednjeročni proračunski cilj.

Konvergenčni program za leto 2020 vsebuje informacije o srednjeročni strategiji za podporo gospodarstvu, ki zajema uporabo fiskalnega manevrskega prostora, ustvarjenega v zadnjih letih, za zmanjšanje gospodarskih posledic pandemije COVID-19 z zagotavljanjem podpore za sicer poslovno vzdržna podjetja in zaposlovanje. V zvezi s tem so bili sprejeti trije ključni ukrepi, in sicer subvencioniranje plač za podjetja, ki bodo obdržala zaposlene, odlogi plačila davkov in oprostitev davka za najbolj prizadeta podjetja. Skupni učinek teh ukrepov naj bi znašal 3,9 % BDP, od česar naj bi 2,7 % BDP povečalo primanjkljaj, ostalo pa so likvidnostni ukrepi (odlogi plačila davkov). Na splošno je v konvergenčnem programu napovedan primanjkljaj v višini 6,8 % BDP v letu 2020, nato pa naj bi v letu 2021 sledilo okrevanje na 2,4 % BDP.

4.4 Srednjeročno stanje javnega dolga

V skladu s pomladansko napovedjo Komisije 2020 naj bi se dolg sektorja država povečal s 73,2 % BDP, kolikor je znašal v letu 2019, na 88,6 % BDP do leta 2020. Analiza vzdržnosti dolga je bila posodobljena na podlagi te napovedi. Ta analiza potrjuje, da kljub tveganjem (tudi tistim, ki so povezana z visokim deležem dolga, denominiranega v tuji valuti) stanje dolga v srednjeročnem obdobju ostaja vzdržno, kar odraža tudi zmanjšanje dolga v zadnjih letih. Stanje javnega dolga se zaradi krize ob izbruhu COVID-19 sicer poslabšuje, vendar se po osnovnem scenariju pričakuje, da bo delež javnega dolga srednjeročno ostal na vzdržni poti (zniževanja).

Graf 1. Dolg sektorja država (v % BDP)

4.5 Drugi dejavniki, ki jih je izpostavila država članica

Hrvaški organi so 11. maja 2020 poslali dopis, v katerem so navedli pomembne dejavnike v skladu s členom 2(3) Uredbe (ES) št. 1467/97. Analiza, predstavljena v predhodnih oddelkih tega poročila, že širše obravnava ključne dejavnike, ki so jih navedli nacionalni organi.

5.Zaključek