[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 5.11.2010

COM(2010) 632 konč.

SPOROČILO KOMISIJE

Letno poročilo o dejavnostih Evropske unije na področju raziskav in tehnološkega razvoja v letu 2009

SPOROČILO KOMISIJE

Letno poročilo o dejavnostih Evropske unije na področju raziskav in tehnološkega razvoja v letu 2009

1. OZADJE LETNEGA POROčILA O DEJAVNOSTIH NA PODROčJU RAZISKAV IN TEHNOLOšKEGA RAZVOJA

Letno poročilo o dejavnostih Evropske unije na področju raziskav in tehnološkega razvoja je pripravljeno na podlagi člena 190[1] Pogodbe o delovanju Evropske unije.

Vsebuje tudi nekaj informacij o raziskovalnih dejavnostih, ki so bile opravljene na podlagi Pogodbe Euratom, čeprav te formalno ne spadajo v njegovo tematsko področje.

2. ŠIRšE OZADJE V LETU 2009

V skladu z Lizbonsko pogodbo si pristojnost na področju raziskovalne politike delijo Unija in države članice. Evropski raziskovalni prostor je jasno priznan kot sredstvo za doseganje ciljev Unije na področju raziskav. Pogodba vsebuje nove pravne predpise za doseganje evropskega raziskovalnega prostora (ERP).

Predsednik Barosso je v političnih smernicah za novo Komisijo[2] predstavil svojo vizijo o prednostnih nalogah Unije na področju prihodnje raziskovalne politike: odličnost temeljnih raziskav, industrijsko gnane uporabne raziskave in razvoj, razširjeni izmenjevalni programi ter večji poudarek na širjenju raziskovalnih in razvojnih zmogljivosti v regije. Pozval je k Evropi z visoko zastavljenimi cilji in vrednotami, ki v središče agende postavljajo ljudi.

Medtem se je gospodarska kriza nadaljevala. BDP v EU-27 se je v letu 2009 zmanjšal za 4,2 %. Evropske vlade so zato javne izdatke povečale z rešilnimi paketi in fiskalnimi ukrepi. Te kratkoročne ukrepe so pogosto izravnale z dolgoročnimi naložbami v raziskave in inovacije – pristop, ki ga predvideva evropski načrt za okrevanje gospodarstva[3].

Iz raziskave o vplivu gospodarske krize na naložbe v raziskave in razvoj[4] izhaja, da so države članice z visoko ali srednje visoko raziskovalno in razvojno intenzivnostjo uspele obdržati oziroma celo povečati proračunska sredstva za razvoj in raziskave iz leta 2009, medtem ko so nekatere države članice s srednjo ali nizko raziskovalno in razvojno intenzivnostjo proračunska sredstva zmanjšale. Zato je obstajala nevarnost, da se bo „raziskovalna in inovacijska vrzel“ v Uniji še povečala.

Pri zasebnih naložbah v raziskave in razvoj obstajajo dokazi za to, da je kriza zavrla denarni tok v skoraj vseh gospodarskih sektorjih ter zmanjšala notranja finančna sredstva, namenjena raziskavam in razvoju, zlasti v visokotehnoloških MSP[5]. Težji dostop do zunanjih zasebnih sredstev je še dodatno povečal nastali negativni učinek. V nasprotju s preteklimi nazadovanji gospodarstva pa so velika podjetja, četudi so se bolj osredotočila na prednostne naloge, še vedno vlagala enaka sredstva v raziskave in razvoj.

Kriza je okrepila tudi zavest, da se mora raziskovalna in inovacijska politika tesneje povezati z družbenimi pričakovanji. Lundska deklaracija, ki je bila sprejeta na konferenci „Novi svetovi, nove rešitve“ v času švedskega predsedovanja, je pozvala, naj se evropske raziskave osredotočijo na velike izzive našega časa.

3. DOSEžKI POLITIKE ERP

3.1 Upravljanje ERP

Ljubljanski proces naj bi odpravil pomanjkljivosti in neučinkovitosti v evropskem raziskovalnem sistemu, ki so nastale zaradi razdrobljenosti, premajhne doslednosti in usklajevanja ter omejenega pretoka znanja. Proces se je začel leta 2008[6] z dogovorom o dolgoročni viziji ERP kot prvo fazo[7]. Vzporedno se je začelo izvajati pet posebnih pobud ERP.

Leta 2009 je bil dosežen napredek na dveh ravneh:

- za vseh pet posebnih pobud ERP so bile sprejete praktične ureditve za izvajanje (glej oddelke 3.2 do 3.6);

- Svet je sprejel resolucijo o okrepitvi upravljanja Evropskega raziskovalnega prostora[8], ki predstavlja pomemben korak pri splošnem upravljanju ERP.

V tej resoluciji se je Svet strinjal, da je treba odločitve na ravni Unije in ravni držav članic sprejemati bolj usklajeno ter zagotoviti sredstva, ki bodo na politični ravni razvoju ERP prinesla nov zagon. Svet je v resoluciji pozval tudi k reviziji mandata CREST[9].

Od leta 2007 sta bili organizirani dve veliki konferenci o ERP, na katerih so zainteresirane strani izmenjale mnenja o razvoju politike ERP in se o njem medsebojno posvetovale. Druga konferenca o ERP je bila organizirana oktobra 2009 v Bruslju.

3.2 Pobuda ERP za raziskovalce

Evropsko partnerstvo za raziskovalce (EPR)[10] obsega štiri področja ukrepanja: odprti postopki zaposlovanja in prenosljivost sredstev, socialna varnost in pokojnine, privlačni pogoji zaposlovanja in privlačni delovni pogoji ter več sposobnosti in izkušenj.

Pri izvajanju evropskega partnerstva za raziskovalce ima vodilno vlogo usmerjevalna skupina za človeške vire in mobilnost (SGHRM). SGHRM je leta 2009 obravnavala večino vidikov partnerstva ter tako omogočila bogato izmenjavo nacionalnih izkušenj. Tri delovne skupine so pri odprtih postopkih zaposlovanja in delovnih pogojih, usposabljanju in usposobljenosti ter spremljanju in kazalnikih dosegle konkretne rezultate.

Osem držav je pripravilo nacionalne akcijske načrte, druge jih še pripravljajo, nekatere pa izvajanje evropskega partnerstva za raziskovalce vključujejo v obstoječe nacionalne načrte. Vprašanje socialne varnosti je obravnavala strokovna skupina. Končuje se tudi študija o izvedljivosti vseevropskega pokojninskega sklada.

Poleg dela, ki se bo še naprej opravljajo z izvajanjem partnerstva, vključno z usklajevanjem socialne varnosti in dodatnimi pokojninskimi sistemi[11], so se izoblikovala nova področja ukrepanja:

- vodilna pobuda strategije Evropa 2020 „mladi in mobilnost“ naj bi trajno navdušila mlade za raziskave in znanost;

- raziskovalce naj bi se spodbujalo h karieri ter hkrati zagotavljalo ravnovesje med poklicnim in zasebnim življenjem;

- v skladu z vodilno pobudo strategije Evropa 2020 „program za nova znanja in spretnosti“ naj bi se pri raziskovalcih upoštevala načela prožne varnosti kot del strategije za izhod iz krize.

3.3 Pobuda ERP za skupno načrtovanje

Skupno načrtovanje je proces, ki naj bi odpravil neravnovesje med evropskim in globalnim obsegom današnjih družbenih izzivov ter nacionalnimi ali regionalnimi značilnostmi instrumentov, s katerimi se ti rešujejo.

Leta 2009 je potekala intenzivna razprava o načinih skupnega načrtovanja, v okviru katere je bil do konca leta dosežen velik napredek. V skupini za skupno načrtovanje (GPC) na visoki ravni, ki je poseben del CREST, so države članice ob podpori Komisije poskušale opredeliti in pripraviti pobude skupnega načrtovanja ter izdelati prostovoljne smernice za njegove okvirne pogoje.

Opredeljene so bile štiri pobude:

- pilotna pobuda skupnega načrtovanja o nevrodegenerativnih boleznih, med drugim tudi o Alzheimerjevi bolezni;

- za pobude, ki se bodo začele izvajati leta 2010, so bile izbrane: „kmetijstvo, varna hrana in podnebne spremembe“, „kulturna dediščina in globalne spremembe: nov izziv za Evropo“ ter „zdravje, prehrana in preprečevanje prehransko pogojenih bolezni“.

V letu 2010 bodo za pobude skupnega načrtovanja predvidoma opredeljene nove teme. Nadaljevala se bo tudi razprava o prostovoljnih smernicah za okvirne pogoje. Na konferenci, ki jo bo organiziralo belgijsko predsedstvo, bo ocenjen napredek pri skupnem načrtovanju.

3.4 Pobuda ERP za raziskovalne infrastrukture

Svet je junija 2009 sprejel uredbo o pravnem okviru[12] za razvoj vseevropskih raziskovalnih infrastruktur. Okvir določa, da je konzorcij evropske raziskovalne infrastrukture (ERIC) pravna oseba, priznana v vseh državah članicah, ki uživa tudi nekatere prednosti mednarodnih organizacij. Pravni okvir ERIC bi lahko bistveno zmanjšal čas, potreben za vzpostavitev evropskih raziskovalnih infrastruktur.

Komisija je uvedla postopke, potrebne za izvajanje ERIC. Njej je treba poslati tudi zahtevke s predlaganimi statuti ERIC. Komisija nato oceni, ali zahtevek izpolnjuje zahteve iz uredbe. Pri pozitivni oceni sprejme sklep o ustanovitvi ERIC.

Sedmi okvirni program podpira pripravo 45 raziskovalnih infrastruktur, ki jih je opredelil Evropski strateški forum za raziskovalno infrastrukturo (ESFRI). Za številne projekte s seznama ESFRI se trenutno zbirajo zaveze držav članic in pripravljajo statuti ERIC. Prvi ERIC naj bi bil ustanovljen leta 2010.

3.5 Pobuda ERP za mednarodno sodelovanje

Odpiranje ERP svetu je eden ključnih elementov dejavnosti Unije. Svet je decembra 2008 ustanovil strateški forum za mednarodno znanstveno in tehnološko sodelovanje (SFIC), da bi z njim zagotovil evropski pristop. Do zdaj se je forum osredotočal na izmenjavo informacij in razvoj mehanizmov za določanje skupnih prednostnih nalog.

Pri tem je dosegel naslednje rezultate: spletno orodje za upravljanje dokumentov z dostopom do nacionalnih in evropskih informacij, tesnejše sodelovanje med znanstvenimi svetovalci atašejev EU in držav članic v tretjih državah ter koledar z glavnimi prireditvami, ki naj bi poglobile razumevanje o trenutnih dejavnostih. Pilotna pobuda za sodelovanje pri raziskavah vode z Indijo in energijski pilotni ukrep z ZDA sta se približala skupnim raziskovalnim dejavnostim. Komisija bo leta 2010 sprožila globalno pobudo o zdravju živali.

3.6 Pobuda ERP za prenos znanja

Komisija je leta 2008 sprejela priporočilo in kodeks praks o prenosu znanja[13], ki ju je podprl tudi Svet z resolucijo. Ustanovljena je bila delovna skupina CREST, ki naj bi spodbujala in spremljala njuno izvajanje. Ta je pripravila pregled najboljših obstoječih praks in nacionalnih napredkov pri izvajanju. Več držav je sprejelo oziroma namerava sprejeti nacionalno zakonodajo, s katero naj bi izboljšale prenos znanja. Delovna skupina je začela pripravljati skupne smernice za prenos znanja in upravljanje z intelektualno lastnino pri mednarodnem sodelovanju na področju raziskav ter za kazalnike prenosa znanja. Da bi vključila tudi zainteresirane strani, je Komisija zanje organizirala forume o prenosu znanja – drugi je potekal maja 2009.

V letu 2010 bo delovna skupina pripravila prvo letno poročilo in jeseni 2010 organizirala tretji forum o prenosu znanja za zainteresirane strani. Poleg tega načrtuje Komisija pilotni projekt o spodbujanju prenosa znanja v biogospodarstvu.

3.7 Univerze: posodobitvena agenda

Nova faza agende za posodobitev univerz se je začela leta 2009 z izvajanjem dejavnosti vzajemnega učenja. Te dejavnosti naj bi izboljšale vzajemno učenje o temah, kot so institucionalne reforme, načrtovanje stroškov pri raziskovalnih projektih, načinih za doseganje svetovne odličnosti, zaposlovanje in karierne možnosti za mlade raziskovalce.

Strokovna skupina „Različne možnosti financiranja univerzitetnih raziskav“ je poročala o težavah, ki jih povzroča pomanjkanje skladnosti pri konkurenčnih programih za financiranje raziskav, zlasti kar zadeva finančne in računovodske zahteve in zahteve glede poročanja. Na konferenci ERP so raziskovalci in pokrovitelji raziskav izrazili pripravljenost, da bi to izboljšali.

V letu 2010 bo za zainteresirane strani organizirana platforma, na kateri naj bi se izdelala splošna načela za zunanje konkurenčno financiranje raziskav. Razvito bo tudi omrežje za zbiranje podatkov o raziskavah na univerzah. Poudarek bo tudi na razvoju vseevropskih šol za raziskave.

4. SEDMI OKVIRNI PROGRAM

4.1 Izvajanje

Leta 2009 je bilo objavljenih 63 razpisov za zbiranje predlogov s skupnimi sredstvi 5,3 milijarde EUR. Skupaj je bilo predloženih 16 057 upravičenih predlogov, od tega je vse faze ocenjevanja uspešno končalo 3 678 predlogov, kar pomeni, da so bili predlogi uspešni v 22,9 %.

Pri upravičenih predlogih je sodelovalo skupaj 73 485 udeležencev, stroški projektov so znašali 34,3 milijarde EUR, zahtevani skupni prispevek EU pa 26,8 milijarde EUR. Pri uspešnih predlogih je sodelovalo 17 626 udeležencev, stroški projektov so znašali 6,9 milijarde EUR, zahtevani skupni prispevek EU pa 5,2 milijarde EUR. To pomeni, da so bili udeleženci uspešni v 24,0 %.

Z 17 144 udeleženci je bilo sklenjenih 3 034 sporazumov o dodelitvi sredstev s skupnim prispevkom EU 5,3 milijarde EUR. V okviru posebnega programa „sodelovanje“ je bilo sklenjenih 33,2 % vseh sporazumov in odobrenih 63,9 % vseh prispevkov EU. V okviru posebnega programa „zamisli“ je bilo sklenjenih 12,6 % vseh sporazumov in odobrenih 11,6 % vseh prispevkov EU. V okviru posebnega programa „ljudje“ je bilo sklenjenih 43,3 % vseh sporazumov in 11,9 % vseh prispevkov EU, v okviru posebnega programa „zmogljivosti“ 10,5 % vseh sporazumov in 12,2 % vseh prispevkov EU ter v okviru okvirnega programa „Euratom“ 0,4 % vseh sporazumov in 0,4 % vseh prispevkov EU.

4.2 Delovni programi za leto 2010

Delovni programi za leto 2010 so bili sprejeti 29. julija 2009. Vsebovali so naslednje:

- razpis za zbiranje predlogov javno-zasebnih partnerstev v okviru programa za okrevanje gospodarstva (glej oddelek 4.3.1);

- pospešeno izvajanje Sklada za financiranje na osnovi delitve tveganja (RSFF);

- poseben razpis za zbiranje predlogov za odzivanje na krizo, ki jo lahko povzroči gripa A (H1N1);

- skupno pobudo med Komisijo in Evropskim združenjem proizvajalcev kozmetičnih, toaletnih in parfumskih izdelkov (COLIPA) za raziskave na področju nadomestnih strategij za testiranje na živalih;

- razpis za zbiranje predlogov za gradnjo zmogljivosti v državah Zahodnega Balkana v okviru programa za spodbujanje raziskovalnega potenciala;

- razpis za zbiranje predlogov programa o prihodnosti oceanov v okviru evropske strategije za morsko in pomorsko raziskovanje,

- poseben razpis za zbiranje predlogov za varnost vode in hrane ter boljše zdravje v Afriki.

Poleg 41 dvostranskih sporazumov o mednarodnem sodelovanju na področju znanosti in tehnologij (17 na podlagi Pogodbe o EU in 24 na podlagi Pogodbe o Euratomu), ki so bili podpisani z 21 državami, so bili podpisani še štirje, in sicer z Jordanijo in Japonsko na podlagi Pogodbe o EU ter z Indijo in Brazilijo na podlagi Pogodbe o Euratomu.

4.3 Podobne pobude

V okviru pobud na podlagi člena 185 sta bila objavljena dva razpisa za zbiranje predlogov za pomoč iz okolice pri samostojnem življenju (AAL), pri katerih je bilo sofinanciranih 50 projektov, udeležba MSP pa je bila več kot 40-odstotna. Prispevki držav članic so presegli 25 milijonov EUR na leto, prispevek EU pa je v prvih dveh letih znašal 50 milijonov EUR. V okviru EUROSTARS so bili objavljeni trije razpisi, pri katerih je bilo sofinanciranih 260 projektov, udeležba MSP pa je bila več kot 70-odstotna. Države članice so predvidele 135 milijonov EUR, EU pa je prispevala 45 milijonov EUR. Podpisan je bil splošni sporazum o evropskem metrološkem raziskovalnem programu (EMRP), s katerim je bilo izvajanje preneseno na EURAMET e.V.

Komisija je sprejela predlog za skupni baltski raziskovalni program (BONUS)[14] ter objavila drugo poročilo o izvajanju akcijskega načrta za nanoznanosti in nanotehnologije[15].

Ustanovljen je bil sistem za spremljanje, s katerim naj bi se opredelil obseg raziskav, ki so bile sofinancirane v okviru sedmega okvirnega programa in ki vplivajo na cilje obnovljene strategije trajnostnega razvoja. Iz analize izhaja, da je 75 % tem s področja „sodelovanje“ v prvih štirih letih sedmega okvirnega programa pozitivno prispevalo k doseganju teh ciljev.

Komisija je 13. marca 2009 sprejela sporočilo z naslovom Strategija za raziskave, razvoj in inovacije na področju IKT v Evropi: kako do izboljšav[16], v katerem je pozvala k večjim prizadevanjem pri raziskavah in inovacijah ter k njihovem čim večjem vplivu.

Zasebnim podjetjem je bila finančna pomoč za raziskave, razvoj in inovacije zagotovljena z RSFF. Leta 2009 so znašala sklenjena posojila RSFF za 25 projektov 2,98 milijarde EUR. Skupaj je bilo odobrenih 62 projektov v vrednosti 6,30 milijarde EUR.

Poleg širjenja rezultatov raziskav prek CORDIS[17] je odprt dostop pomemben način za izboljšanje dostopa do rezultatov javno financiranih raziskav in širjenja njihovih rezultatov[18]. Komisija je avgusta 2008 v okviru sedmega okvirnega programa začela izvajati projekt o odprtem dostopu ter se leta 2009 osredotočila na ustanovitev sistema za spremljanje tega pilotnega projekta.

V zvezi z uporabo okvira etičnosti v sedmem okvirnem programu je bil leta 2009 odobren nov postopek za pregled etičnosti.

Nove ocene stroškov so pri projektu ITER bistveno presegle prvotne ocene. Da bi EU lahko izpolnila zaveze, je Komisija obvestila Svet o stanju projekta ITER, obstoječih izzivih in ukrepih, ki jih je treba sprejeti. Svet je potrdil, da bo projekt ITER podprl, če bodo izpolnjeni obrobni pogoji, ki jih je določila Komisija. Komisijo je pozval, naj ukrepa ter preuči možnosti financiranja v okviru trenutnega večletnega finančnega okvira.

Informacije o neposrednih ukrepih sedmega okvirnega programa za leto 2009 je zbralo Skupno raziskovalno središče v letnem poročilu[19].

Komisija je sprejela sporočilo z naslovom Evropski program za varnostne raziskave in inovacije[20], ki temelji na glavnih ugotovitvah in priporočilih Evropskega foruma za varnostne raziskave in inovacije[21].

4.4 Najpomembnejši dosežki

4.4.1 Javno-zasebna partnerstva za raziskave

Javno-zasebna partnerstva (PPP) na evropski ravni so učinkovit način, kako podjetja in nacionalna vlade spodbuditi, da vlagajo v raziskave in razvoj, ter hkrati zmanjšati razdrobljenost prizadevanj na tem področju.

Evropske tehnološke platforme

Evropske tehnološke platforme[22] (ETP) zagotavljajo okvir, v katerem lahko zainteresirane strani pod vodstvom industrije opredelijo prednostne naloge, časovne okvire in akcijske načrte za raziskave in razvoj. Zagotavljajo, da se financirajo raziskave na področjih, pomembnih za industrijo, ter da je pri tem zajeta celotna gospodarska vrednostna veriga kot tudi nacionalni in regionalni organi.

Leta 2009 so evropske tehnološke platforme ponovno prispevale k izoblikovanju prednostnih nalog EU na področju raziskav ter izboljšale strokovnost platform, oblikovale okvirne pogoje in dopolnilne raziskovalne in razvojne politike ter preučile možnosti financiranja izven okvirnega programa.

Strokovna skupina[23] je priporočila, naj se ustvarijo grozdi ETP[24], s katerimi bo mogoče najti rešitve za družbene izzive in izkoristiti potencial, ki ga ima trikotnik znanja, pri čemer bodo grozdi ETP prevzeli širšo vlogo ter svoje področje delovanja razširili na izobraževanje in celoten inovativni proces.

Na bruseljski konferenci[25] se je razpravljalo o razvoju vloge, ki jo ima ETP. Pozitivno je bila sprejeta ideja, da se okrepi sodelovanje med ETP ter tako obvladuje družbene izzive ter preuči, kako bi se lahko večji družbeni izzivi razvrstili v bolj obvladljiva ključna področja. Udeleženci so se na splošno strinjali, da je treba inovacije v dejavnosti ETP vključiti bolj sistematično.

Evropske industrijske pobude za strateški načrt energijskih tehnologij (načrt SET)[26] ponazarjajo, kako si javni in zasebni sektor skupaj prizadevata izdelati tehnološke in izvedbene načrte, da bi z njimi pospešila tehnološki razvoj v sektorjih, kot so vetrna in sončna energija, električna omrežja ali zajemanje in shranjevanje ogljika.

Skupne tehnološke pobude

S skupnimi tehnološkimi pobudami se je pri razvoju PPP razvil svojevrsten pristop. V letu 2009 so bili za pet skupnih tehnoloških pobud[27] objavljeni nadaljnji razpisi za zbiranje predlogov. Z nadaljnjimi pripravnimi ukrepi so se jeseni 2009 zagotovile operativne zmogljivosti za pobude IMI, čisto nebo in ARTEMIS. Tako imajo skupne tehnološke pobude pomembno vlogo pri oblikovanju evropskega raziskovalnega okolja.

Komisija je novembra 2009 objavila sporočilo z naslovom Aktiviranje zasebnih in javnih naložb za oživitev gospodarstva in dolgoročne strukturne spremembe: razvijanje javno-zasebnih partnerstev[28]. V njem je izpostavila pomen, ki ga imajo evropski PPP na področju raziskav, ter poudarila njihov poseben značaj, ker investirajo v zbiranje novega znanja z manj predvidljivimi rezultati, vendar z velikim potencialom. V zvezi z ustanavljanjem novih PP bodo preučene vse možnosti ponovnega pregleda pravnega okvira in finančnih pravil, da se razvije preprost in stroškovno učinkovit model, ki temelji na skupnem razumevanju, pravem partnerstvu in deljenju tveganja.

Skupina predstavnikov industrijskih partnerjev skupnih tehnoloških pobud, t. i. skupina JTI Sherpas, je izkušnje, pridobljene z ustanavljanjem prvih skupnih tehnoloških pobud, zbrala v skupnem snovanju „idealne hiše“ za javno-zasebna partnerstva na področju evropskih raziskav (Designing together the „ideal house“ for public-private partnerships in European research)[29]. Skupina med drugim priporoča, da se PPP v revidirani finančni uredbi dodeli status posebnega organa.

Komisija je oktobra 2009 objavila sporočilo z naslovom Javno-zasebno partnerstvo za internet prihodnosti[30], v katerem je predstavila svoje načrte za izboljšanje evropske konkurenčnosti prihodnjih internetnih tehnologij in sistemov ter za spodbujanje javno in družbeno pomembnih ter z internetom podprtih uporab. PPP bo začel delovati leta 2011.

Javno-zasebna partnerstva v okviru evropskega načrta za okrevanje gospodarstva

- Evropski načrt za okrevanje gospodarstva predvideva ustanovitev treh PPP: tovarn prihodnosti, energijsko učinkovitih stavb in evropske pobude za zelene avtomobile. Sredstva v enakem obsegu zagotavljata industrija in sedmi okvirni program v skupnem znesku 3,2 milijarde EUR za obdobju 2010–2013.

- Ustanovljene so bile posebne skupine za svetovanje industriji, ki naj bi poenostavile dialog z industrijo in izdelale raziskovalne strategije, ki naj bi se upoštevale v preostalem obdobju sedmega okvirnega programa pri določanju zahtev za razpise za zbiranje predlogov PPP.

- Prvi razpisi, za katere je bilo namenjenih 268 milijonov EUR, so bili objavljeni 30. julija. Prvi rezultati kažejo, da je udeležba industrije veliko večja kot pri rednih razpisih sedmega okvirnega programa.

V skupni izjavi, ki so jo marca 2009 predložili Komisija in predstavniki industrije, je bilo ugotovljeno, da so PPP učinkovit način, da se zagotovijo:

- vodilna vloga industrije pri določanju prednostnih nalog in opravljanju raziskav;

- večletni program dela z vnaprej določenimi proračunskimi sredstvi, s čimer se bo zagotovila stalnost, industrija pa bo lahko načrtovala dolgoročne naložbe;

- večtematski pristop, pri katerem se upoštevajo temeljne kot tudi uporabne raziskave in obsežne predstavitve in ki ima večji poudarek na učinku in izkoriščenju:

- večje možnosti za spodbujanje inovacij v MSP.

4.4.2 Ocenjevanje in spremljanje okvirnega programa

V odgovoru na naknadno oceno šestega okvirnega programa[31] je Komisija poudarila pomen ugotovitev ocene ter se prvič odzvala na priporočila. Strinjala se je z večino priporočil ter pri tem izpostavila, da je veliko ustreznih pobud že predložila.

Poročilo o napredku pri izvajanju sedmega okvirnega programa[32] vsebuje pregled in analizo izvajanja programa, zlasti v zvezi z novostmi Evropskega raziskovalnega sveta (ERC), JTI in RSFF.

Drugo poročilo o spremljanju sedmega okvirnega programa[33], ki se nanaša na leto 2008, temelji na nizu kazalnikov za izvajanje in uspešnost okvirnih programov. V opisnem oddelku so natančno obravnavana zelo pomembna ali posebna vprašanja. Format poročila omogoča zbiranje podatkov časovnih vrst o glavnih kazalnikih.

Pregled o strukturah in mehanizmih ERC[34] je bil objavljen 23. julija 2009. Komisija je v odgovoru[35] nanj napovedala ukrepe, s katerimi bo zagotovila dolgoročni uspeh ERC kot organizacije svetovne odličnosti za spodbujanje pionirskih raziskav.

Vmesno ocenjevanje sedmega okvirnega programa Euratom se je začelo julija 2009. Strokovni odbor je poročilo predložil februarja 2010[36]. Ocena vsebuje koristne informacije, ki se lahko upoštevajo pri pripravi okvirnega programa Euratom za leti 2012–2013.

Z uvedbo spletne strani za ocenjevanje okvirnih programov[37] se je prepoznavnost in razpoložljivost poročil o ocenah in spremljanju okvirnih programov bistveno izboljšala. Spletna stran vsebuje več kot 300 poročil in podpira močan iskalnik.

5. OBETI ZA LETO 2010

Strategija Evropa 2020 poudarja ključno vlogo, ki jo imajo znanje in inovacije kot gonilne sile rasti in pri reševanju družbenih izzivov. Izpostavlja, da je treba izboljšati raziskovalno uspešnost EU, raziskovalno in razvojno intenzivnost EU pa povečati na 3 % BDP. Doseganje ERP je ključna prvina vodilne pobude Unija inovacij. Tudi programi EU za financiranje raziskav in inovacij, vključno z okvirnim programom za raziskave, so poudarjeni kot ključni instrumenti za doseganje ciljev strategije Evropa 2020. Vodilna pobuda Unija inovacij poziva k pomembni racionalizaciji in poenostavitvi teh instrumentov v naslednjem večletnem finančnem okviru.

V skladu z veljavnim pravnim okvirom bo sedmi okvirni program spodbujal izvajanje strategije Evropa 2020. V ta namen je v delovnih programih za leto 2011 za raziskave in inovacije predvidenih rekordnih 6,4 milijarde EUR, kar predstavlja veliko spodbudo za gospodarstvo in naložbe v pametnejšo, trajnostno in bolj vključujočo Evropo.

Komisija je oktobra 2010 predložila predlog za nadaljnji razvoj vodilne pobude Unija inovacij. V njem je določila naslednje ukrepe:

- mobilizirati raziskave in inovacije, s katerimi bo mogoče reševati glavne družbene izzive;

- spodbujati in privabljati znanje, kreativnosti in nadarjenost;

- podjetjem omogočiti, da razvijajo dragocene ideje in tako zagotavljajo rast, ter jih pri tem podpirati;

- razviti velike evropske trge inovacij;

- omogočiti regijam, da se specializirajo glede na svoje vrline, zlasti s pomočjo kohezijske politike[38];

- pospešiti notranje reforme in sodelovanje s svetovnimi partnerji.

Komisija predlaga prikazovalnik, ki bo temeljil na mednarodno primerljivih kazalnikih ter s katerim bo mogoče spremljati uspešnost Unije. Ukrepi, ki se nanašajo na ERP, bodo nadalje izdelani v letu 2012.

Delo z vmesnim ocenjevanjem sedmega okvirnega programa se je začelo v prvih mesecih leta 2010, strokovni odbor pa naj bi delo končal do oktobra 2010. Ocena bo vsebovala koristne informacije za boljše izvajanje zadnjih let sedmega okvirnega programa ter za pripravo naslednjega okvirnega programa.

6. DODATNI VIRI

Letna poročila o spremljanju okvirnega programa in njegovih posebnih programov[39],

petletna poročila o oceni[40],

redne objave ključnih podatkov s področja znanosti, tehnologij in konkurenčnosti[41],

statistični podatki o znanosti in tehnologiji v Evropi (Eurostat)[42],

študije in analize o raziskovalnih dejavnostih in ukrepih Evropske unije[43],

letna poročila o dejavnostih Generalnega direktorata za raziskave[44],

praktične smernice o možnostih financiranja EU na področju raziskav in inovacij[45],

stran CORDIS: http://cordis.europa.eu,

spletna stran Komisije o raziskovalnih dejavnostih: http://ec.europa.eu/research,

spletna stran ERP: http://ec.europa.eu/research/era,

spletna stran o naložbah v evropske raziskave: http://ec.europa.eu/invest-in-research,

spletna stran ERAWATCH: http://cordis.europa.eu/erawatch.

[1] „Komisija na začetku vsakega leta pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo. Poročilo zajema informacije o raziskovalnih in tehnološkorazvojnih dejavnostih ter o razširjanju njihovih rezultatov v predhodnem letu, pa tudi delovni program za tekoče leto.“

[2] http://ec.europa.eu/commission_2010-2014/president/pdf/press_20090903_en.pdf

[3] COM(2008) 800.

[4] Raziskava, ki jo je opravil Generalni direktorat za raziskave.

[5] Iz Innobarometra, ki je bil objavljen maja 2009, izhaja, da so zaradi krize predvsem visokotehnološka proizvodna podjetja zmanjšala sredstva za inovacije.

[6] Sklepi, ki jih je Svet sprejel maja 2008 (9076/08).

[7] http://ec.europa.eu/research/era/2020_era_vision_en.html.

[8] UL C 323, 31.12.2009, str. 1–4.

[9] CREST je svetovalni organ Sveta in Komisije na področju RTR.

[10] COM(2008) 317.

[11] Socialno varnost in pokojnine raziskovalcev je Komisija obravnavala v Zeleni knjigi o pokojninah (sredina leta 2010) oziroma jih bo obravnavala v Sporočilu o novih vzorcih mobilnosti (leta 2011).

[12] Uredba Sveta (ES) št. 723/2009 z dne 25.6.2009 (UL L 206, 8.8.2009, str. 1–8).

[13] C(2008) 1329.

[14] COM(2009) 610.

[15] COM(2009) 607.

[16] COM(2009) 116.

[17] http://cordis.europa.eu

[18] COM(2007) 56 in dokument Sveta 14865/07.

[19] http://ec.europa.eu/dgs/jrc/downloads/jrc_ar_2009.pdf

[20] COM(2009) 691.

[21] http://www.esrif.eu

[22] http://cordis.europa.eu/technology-platforms/individual_en.html

[23] ftp://ftp.cordis.europa.eu/pub/technology-platforms/docs/fa-industrialresearch-b5-full-publication-rp_en.pdf

[24] Leta 2009 je bil ustanovljen grozd ETP, ki si prizadeva za evropsko biogospodarstvo za trajnostni razvoj ( www.becoteps.org ).

[25] http://cordis.europa.eu/technology-platforms/seminar11_en.html

[26] http://ec.europa.eu/energy/technology/initiatives/initiatives_en.htm

[27] Skupne tehnološke pobude so: pobuda za inovativna zdravila (http://imi.europa.eu), čisto nebo (http://www.cleansky.eu), ARTEMIS (http://www.artemis-ju.eu), ENIAC (www.eniac.eu) ter gorivne celice in vodik (FCH) (http://ec.europa.eu/research/fch/index_en.cfm).

[28] COM(2009) 615 konč, 19.11.2009: http://ec.europa.eu/archives/growthandjobs_2009/pdf/european-economic-recovery-plan/ppp_en.pdf

[29] ftp://ftp.cordis.europa.eu/pub/fp7/docs/jti/jti-sherpas-report-2010_en.pdf

[30] COM(2009) 479 konč.

[31] http://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/archive/other_reports_studies_and_documents/fp6_ex-post_evaluation_expert_group_report.pdf in COM(2009) 210.

[32] COM(2009) 209, SEC(2009) 589.

[33] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm?pg=fp7-monitoring

[34] http://erc.europa.eu/pdf/final_report_230709.pdf

[35] COM(2009) 552.

[36] Ločena vmesna ocena teme IKT sedmega okvirnega programa je bila opravljena junija 2010.

[37] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm?pg=home

[38] http://ec.europa.eu/regional_policy/atlas2007/index_en.htm

[39] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm?pg=fp7-monitoring

[40] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm?pg=five-year-assessment

[41] http://ec.europa.eu/research/era/facts/figures/key_figures_en.htm

[42] http://ec.europa.eu/eurostat

[43] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm

[44] http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/index_en.htm

[45] http://cordis.europa.eu/eu-funding-guide/home_en.html