(5)Euroskupina je 25. maja 2016 obravnavala tudi vzdržnost grškega dolga. Dogovorila se je o svežnju ukrepov za odpravo dolga, ki naj bi se uvajali postopoma, kot je potrebno za dosego dogovorjenih ciljev za bruto potrebe po financiranju. Dogovorila se je, da bo prvi sklop ukrepov izveden v kratkem roku, tj. po zaključku prvega pregleda in do konca programa. Sveta direktorjev EMS in evropskega instrumenta za finančno stabilnost sta 23. januarja 2017 sprejela pravila za izvedbo niza kratkoročnih ukrepov za odpis dolga Grčiji, ki so se začeli izvajati. Euroskupina se je 25. maja 2016 dogovorila tudi, da po uspešni izvedbi programa do sredine leta 2018 pričakuje izvajanje morebitnega drugega sklopa ukrepov, če bodo potrebni za dosego dogovorjenih ciljev glede vzdržnosti dolga.

(4)Po zaključku prvega pregleda programa in po izjavi Euroskupine z dne 25. maja 2016, pozitivni oceni Komisije in ECB o izvajanju programa ter odobritvi EMS sta Grčija in Komisija v imenu EMS 16. junija 2016 podpisali dodatni memorandum o soglasju. V dodatnem memorandumu o soglasju so pogoji politike iz memoranduma o soglasju posodobljeni tako, da odražajo napredek pri izvajanju programa.

(3)Celovit sveženj ukrepov, določen v Memorandumu EMS o soglasju o posebnem gospodarskopolitičnem pogojevanju (v nadaljnjem besedilu: memorandum o soglasju) z dne 19. avgusta 2015, je namenjen obnovitvi zaupanja v finančni trg, ponovni vzpostavitvi dobrih makroekonomskih ravnotežij in omogočanju ponovne trajnostne gospodarske rasti. Temelji na štirih stebrih: obnovitvi fiskalne vzdržnosti, zaščiti finančne stabilnosti, povečanju konkurenčnosti in rasti ter posodobitvi državne in javne uprave.

(1)Svet guvernerjev Evropskega mehanizma za stabilnost (v nadaljnjem besedilu: EMS) je 16. julija 2015 pozval Komisijo, naj se skupaj z Evropsko centralno banko (v nadaljnjem besedilu: ECB), EMS, grškimi organi in, kjer je ustrezno, Mednarodnim denarnim skladom (v nadaljnjem besedilu: MDS) dogovori o programu za makroekonomsko prilagoditev za Grčijo v obliki posojila. Program je bil pripravljen v skladu s postopkom, določenim v členu 7(1) Uredbe (EU) št. 472/2013. Navedene institucije so 11. avgusta 2015 so z grško vlado dosegle dogovor na tehnični ravni o programu za makroekonomsko prilagoditev (v nadaljnjem besedilu: program). Svet je na predlog Komisije program sprejel v obliki izvedbenega sklepa Sveta() .

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 472/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o okrepitvi gospodarskega in proračunskega nadzora v državah članicah euroobmočja, ki so jih prizadele ali jim grozijo resne težave v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo in zlasti člena 7(5) Uredbe,

Komisija je po pogovorih med navedenimi institucijami in grško vlado v skladu s postopkom, določenim v členu 7(5) Uredbe (EU) št. 472/2013, in opredelitvi pogojev, na katerih temelji program, sprejela predlog izvedbenega sklepa Sveta o spremembi Izvedbenega sklepa Sveta 2015/1411/EU o odobritvi programa za makroekonomsko prilagoditev za Grčijo v skladu z Uredbo (EU) št. 472/2013.

V skladu s členom 1(2) Sklepa 2015/1411/EU je Komisija v povezavi z Evropsko centralno banko (v nadaljnjem besedilu: ECB) in, kadar je bilo primerno, z Mednarodnim denarnim skladom (v nadaljnjem besedilu: MDS) izvedla drugi pregled napredka pri izvajanju dogovorjenih ukrepov, pa tudi njihove učinkovitosti ter ekonomskega in socialnega vpliva. Na podlagi navedenega pregleda je bil obstoječi program za makroekonomsko prilagoditev posodobljen tako, da odraža ukrepe, ki so jih grški organi izvedli do konca prvega četrtletja leta 2017.

Svet guvernerjev Evropskega mehanizma za stabilnost (v nadaljnjem besedilu: EMS) je v odgovor na prošnjo za pomoč za stabilnost v obliki posojila z obdobjem razpoložljivosti tri leta, ki jo je Helenska republika 8. julija 2015 poslala predsedniku sveta guvernerjev EMS, Evropsko komisijo zaprosil, naj se v povezavi z Evropsko centralno banko in skupaj z Mednarodnim denarnim skladom dogovori o memorandumu o soglasju, v katerem bodo podrobno navedeni pogoji za instrument finančne pomoči za obdobje 2015–2018 v skladu s členom 13(3) Pogodbe o EMS, in o programu za makroekonomsko prilagoditev za Grčijo. Program je bil pripravljen v skladu s postopkom, določenim v členu 7(1) Uredbe (EU) št. 472/2013. Navedene institucije so 11. avgusta 2015 z grško vlado dosegle dogovor na tehnični ravni o programu za makroekonomsko prilagoditev (v nadaljnjem besedilu: program).

(6)Euroskupina je 25. maja 2016 pozdravila namero vodstva MDS, da izvršnemu odboru Sklada predlaga odobritev finančnega aranžmaja za Grčijo. To stališče je potrdila 5. decembra 2016, poudarila pa je tudi potrebo po deljeni pogojenosti, o kateri so se dogovorile vse institucije in Grčija. Euroskupina je 5. decembra 2016 institucije in Grčijo tudi pozvala, naj hitro nadaljujejo pogajanja, da bi se dosegel dogovor na delovni ravni (čim prej, na podlagi take deljene pogojenosti), ter pooblastila delovno skupino Euroskupine za oceno tega dogovora na delovni ravni. Navedena pogojenost vključuje sprejetje predhodno uzakonjenega svežnja fiskalnih ukrepov, ki naj bi pomagal zagotoviti primarni presežek v višini 3,5 % BDP v srednjeročnem obdobju.

(7)Grško gospodarstvo je pokazalo visoko stopnjo odpornosti na okoliščine povečane negotovosti in uvedbe kapitalskih kontrol, saj se je BDP leta 2015 zmanjšal le za 0,2 %. Leta 2016 je grško gospodarstvo stagniralo, porast zasebne potrošnje pa se je izravnala z zmanjšanjem javne porabe in neto izvoza. Po pomladanski napovedi Komisije iz leta 2017 naj bi grško gospodarstvo v letu 2017 zraslo za 2,1 %, v letu 2018 pa za 2,5 %, saj naj bi večje zaupanje v gospodarstvo podpiralo naložbe in potrošnjo.

(8)Po navedeni napovedi naj bi delež javnega dolga v BDP v letu 2016 znašal 179,0 %, v letu 2017 178,8 %, v letu 2018 174,6 % in v letu 2019 165,2 %. Delež javnega dolga v BDP naj bi se tako od leta 2017 zmanjševal. Grčija je imela v letu 2015 primarni presežek v višini 0,5 % BDP, v letu 2016 pa v višini 4,2 % BDP, s čimer je presegla cilja iz programa, ki sta bila za ti leti –0,25 % oziroma 0,5 % BDP. Grški organi bodo izvajali fiskalno usmeritev, ki temelji na ciljnih primarnih presežkih v višini 1,75 % BDP v letu 2017 ter 3,5 % BDP v letu 2018 in v srednjeročnem obdobju. Načrt za doseganje fiskalnih ciljev je skladen s pričakovanimi stopnjami rasti grškega gospodarstva, ko bo okrevalo po doslej največji zabeleženi recesiji.

(9)Ob upoštevanju posodobljenih napovedi služb Komisije in rezultatov drugega pregleda, ki ga je izvedla Komisija v povezavi z ECB in, kadar je bilo primerno, z MDS, bi bilo treba obstoječi program posodobiti tako, da bo odražal reforme, ki so jih grški organi začeli izvajati do konca prvega četrtletja 2017. Na podlagi tega bi morala posodobljena pogojenost opredeljevati niz politik, potrebnih za uspešno izvajanje programa v prihodnosti, z namenom vrnitve grškega gospodarstva na pot trajnostne rasti. Zato je primerno Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2015/1411 spremeniti.

(10)Vsaka oblika finančne pomoči, ki jo Grčija prejme kot pomoč za izvajanje politik v okviru programa, mora biti v skladu s pravnimi zahtevami in politikami Unije, zlasti z okvirom ekonomskega upravljanja Unije in Listino o temeljnih pravicah. Kolikor kateri koli od ukrepov, predvidenih v programu za makroekonomsko prilagoditev, omejuje uresničevanje pravic in svoboščin, priznanih z Listino o temeljnih pravicah, so te omejitve v skladu s členom 52(1) Listine. Kakršno koli intervencijo za podporo finančnim institucijam bi bilo treba izvesti v skladu s pravili Unije o konkurenci. Komisija bi morala zagotoviti, da so vsi ukrepi iz memoranduma o soglasju glede prošnje za finančno pomoč v okviru Evropskega mehanizma za stabilnost popolnoma skladni s tem sklepom –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Člen 2 Izvedbenega sklepa Sveta (EU) 2015/1411 se nadomesti z naslednjim:

„1.Grčija izvaja konsolidacijo javnih financ s sprejetjem visokokakovostnih trajnih ukrepov s čim manjšim učinkom na prikrajšane osebe. Grški organi so zavezani zagotavljanju vzdržnih javnih financ in srednjeročnemu doseganju obsežnih in trajnih primarnih presežkov, ki bodo postopno zmanjšali delež javnega dolga v BDP. Grčija v skladu s tem izvaja fiskalno usmeritev, ki temelji na ciljnih primarnih presežkih v višini 1,75 % BDP v letu 2017 in 3,5 % BDP od leta 2018 in v srednjeročnem obdobju. Grški organi se zavezujejo, da bodo sprejeli dodatne strukturne ukrepe, ki bodo doprinesli 0,3 % BDP do leta 2018, da se doseže začrtana pot primarnega presežka. Ukrepi za doseganje teh ciljev glede primarnega presežka, dogovorjeni v okviru drugega pregleda programa, vključujejo: racionalizacijo socialnih prejemkov in odpravo davčnih odhodkov na podlagi priporočil iz pregleda sistema socialne varnosti, ki ga je opravila Svetovna banka; racionalizacijo porabe za zdravstveno varstvo z razširitvijo področja uporabe zaprtega proračunskega okvira in znižanjem praga za vračilo sredstev; uvedbo davka na kratkoročni najem turističnih nastanitev ter racionalizacijo nekaterih spodbud za uspešnost in dodatkov v javnem sektorju.

2.Organi v podporo ponovnemu uravnoteženju proračuna v smeri politik, ki so rasti bolj prijazne in omogočajo pravičnejšo razdelitev, ob hkratnem zagotavljanju izpolnjevanja srednjeročnih fiskalnih ciljev določijo naslednje ukrepe:

i.srednjeročno fiskalno strategijo za obdobje 2018–2021 v skladu z dogovorjenimi srednjeročnimi cilji, ki bi jih bilo treba doseči brez ukrepov, ki zavirajo rast;

iipokojninsko reformo, ki bo zagotovila neto prihranke v višini 1 % BDP v srednjeročnem obdobju, in dohodninsko reformo, ki jo je treba izvesti ter bo v letu 2020 in srednjeročno zagotavljala neto prihranke v višini 1 % BDP;

iiidavčni sveženj, namenjen spodbujanju rasti, ki v neto zneskih ustreza prihodkom iz dohodninske reforme in zajema: (i) znižanje stopenj dohodnine in solidarnostnega davka s srednjeročnim fiskalnim učinkom v višini 0,8 % BDP; (ii) znižanje stopenj davka od dohodkov pravnih oseb s srednjeročnim fiskalnim učinkom v višini 0,1 % BDP in (iii) znižanje davka na nepremičnine (ENFIA) z učinkom v višini 0,1 % BDP;

ivsveženj ciljno usmerjene porabe, ki v neto zneskih ustreza prihodkom iz pokojninske reforme in zajema: (i) povečanje porabe za ciljne socialne prejemke (stanovanjski dodatek; otroški dodatek; šolski obroki; izobraževanje in varstvo v zgodnjem otroštvu/predšolska vzgoja; zmanjšana doplačila v zdravstvu na podlagi premoženjskega stanja) v višini 0,7 % BDP, (ii) naložbe v visokokakovostno javno infrastrukturo v višini 0,15 % BDP ter (iii) aktivne politike trga dela v višini 0,15 % BDP;

vče se na podlagi v prihodnost usmerjene ocene v okviru končnega pregleda programa ugotovi potreba po hitrejšem izvajanju dohodninskih ukrepov, da bi se dosegel dogovorjeni fiskalni cilj za leto 2019, ki je primarni presežek v višini 3,5 % BDP, in sicer brez ukrepov, ki škodujejo rasti, se dohodninski ukrepi začnejo izvajati v letu 2019;

viizvajanje ekspanzivnega svežnja od leta 2019, in sicer glede na oceno in dogovor po končnem pregledu programa po preglednem postopku, v znesku, ki bo skladen z napovedmi institucij glede preseganja dogovorjenih srednjeročnih ciljev, da se zagotovi njihovo doseganje.

3.Organi dokončajo potrebni okvir za celovito uvedbo neodvisnega organa za javne prihodke in za njegovo uspešno delovanje. Sprejmejo nadaljnje ukrepe za izboljšanje izpolnjevanja davčnih obveznosti, vključno z zakonodajo za spodbujanje in olajševanje uporabe elektronskega plačevanja. Ukrepi za okrepitev boja proti davčnim utajam si med drugim prizadevajo za izboljšanje modela sodelovanja med pravosodnimi organi in davčnimi upravami.

4.Grški organi sprejmejo ukrepe za nadaljnjo krepitev proračunskega procesa in upravljanja javnih financ. Zagotovijo, da je nacionalna zakonodaja popolnoma v skladu s Pogodbo o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju v ekonomski in monetarni uniji (fiskalni dogovor). Organi tudi pripravijo srednjeročen akcijski načrt za zagotovitev opravljanja plačil v skladu z Direktivo 2011/7/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o boju proti zamudam pri plačilih v trgovinskih poslih. Okrepijo okvir javnega naročanja, med drugim s spodbujanjem centralnih javnih naročil.

5.Organi v celoti izvajajo nove zakonodajne določbe celovite pokojninske reforme iz leta 2016. Z namenom racionalizacije javne porabe za zdravstvo sprejmejo strukturne ukrepe, ki se osredotočajo na izboljšanje učinkovitosti, vključno z zaprtim proračunom (prag za vračilo sredstev), da se zajamejo postavke, pri katerih se prej sredstva niso vračala. Organi objavijo posodobljen bilten cen, da se znižajo cene farmacevtskih izdelkov, redno posodabljajo in objavljajo pozitivne in negativne sezname ter sprejmejo nadaljnje ukrepe za izboljšanje uveljavljanja generičnih zdravil na trgu.