POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

Letno poročilo o izvajanju Sporazuma o prosti trgovini med EU in Korejo

1. Uvod

S 1. julijem 2014 je bila obeležena tretja obletnica Sporazuma o prosti trgovini (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) med EU in njenimi državami članicami ter Republiko Korejo (v nadaljnjem besedilu: Koreja), ki se začasno uporablja od julija 2011[1]. To je prvi sporazum o prosti trgovini nove generacije, za katerega sta značilna daljnosežnost in celovitost. Poleg tega je to prvi trgovinski sporazum EU z azijsko državo.

Sporazum je že bil spremenjen. Dodatni protokol k Sporazumu, ki upošteva pristop Hrvaške k EU, je bil podpisan marca 2014 in se začasno uporablja od 26. maja 2014. Sklenjen bo, ko bo Koreja uradno obvestila EU o zaključku notranjih postopkov.

To je tretje letno poročilo o izvajanju Sporazuma v skladu z določbami Uredbe (EU) št. 511/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2011 o izvajanju dvostranske zaščitne klavzule Sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo in njenimi državami članicami in Republiko Korejo[2]. Komisija v skladu s členom 13(1) navedene uredbe objavi letno poročilo o uporabi in izvajanju Sporazuma. Poleg tega člen 3(3) določa, da Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži letno poročilo o spremljanju najnovejših statističnih podatkov o uvozu izdelkov iz Koreje v občutljivih sektorjih in tistih sektorjih, na katere je bilo spremljanje razširjeno. V tem poročilu sta tako združeni obe zahtevi glede poročanja.

Poročilo vsebuje tudi pregled dejavnosti različnih odborov in delovnih skupin, ustanovljenih v okviru Sporazuma za spremljanje njegovega izvajanja. Ker se je večina teh odborov in delovnih skupin sestala v drugi polovici leta 2014, to poročilo zajema obdobje od julija 2013 do decembra 2014, kar zadeva dejavnosti organov izvajanja Sporazuma.

2. Skupna ocena: razvoj trgovine po treh letih izvajanja Sporazuma

2.1. Metode za analizo

Spodnja analiza dvostranskih trgovinskih tokov med EU in Korejo temelji na primerjavi podatkov za tretje leto izvajanja Sporazuma (od julija 2013 do junija 2014) z 12-mesečnim obdobjem pred začetkom veljavnosti in začasne uporabe Sporazuma (od julija 2010 do junija 2011).

Opozoriti bi bilo treba, da sprememb v trgovinskih tokovih ni mogoče pripisati izključno Sporazumu, saj nanje vplivajo tudi drugi dejavniki. Kljub temu so navedeni podatki dober pokazatelj dosedanjega delovanja Sporazuma.

2.2. Razvoj trgovine z blagom na splošno

Izvoz EU v Korejo se je povečal za 35 %, in sicer s 30,6 milijarde EUR v 12-mesečnem obdobju pred začetkom veljavnosti Sporazuma na 41,4 milijarde EUR v tretjem letu izvajanja Sporazuma.

V istem obdobju se je izvoz EU v Korejo izdelkov, ki so bili s Sporazumom v celoti ali delno oproščeni dajatev, povečal bolj kot celoten izvoz, tj. za 46 % oz. 37 %.

Graf 1: izvoz EU v Korejo in uvoz iz Koreje, julij 2010–junij 2014 (v milijonih EUR)

Vir: COMEXT

V tretjem letu izvajanja Sporazuma je uvoz EU iz Koreje skupaj znašal 37,9 milijarde EUR, kar je približno enako kot v 12-mesečnem obdobju pred začetkom veljavnosti Sporazuma. V primerjavi s prejšnjim letom pa se je uvoz v tretjem letu povečal za 6 % .

Omeniti je treba, da se je v tretjem letu izvajanja Sporazuma uvoz EU iz celega sveta zmanjšal za 4 % v primerjavi s prejšnjim letom. Dejansko se je uvoz EU od 14 glavnih dobaviteljev zmanjšal, z izjemo Koreje in Turčije (pri obeh 6-odstotno povečanje) ter Kitajske (1-odstotno povečanje).

V nasprotju z razvojem celotnega uvoza v EU iz Koreje se je uvoz izdelkov, ki so bili s Sporazumom v celoti ali delno oproščeni dajatev, povečal za 21 % oz. 26 %, medtem ko se je uvoz EU iz Koreje izdelkov, za katere velja ničta tarifa MFN, zmanjšal za 23 %.

Na splošno je v tretjem letu izvajanja Sporazuma trgovinski primanjkljaj s Korejo v višini 7,6 milijarde EUR postal trgovinski presežek v višini 3,6 milijarde EUR v korist EU.

Delež EU v skupnem uvozu Koreje iz celega sveta se je povečal z 9 % v obdobju pred Sporazumom na 11% v tretjem letu izvajanja Sporazuma. V istem obdobju se je delež EU v skupnem izvozu iz Koreje zmanjšal z 11 % na 9 %.

Kar zadeva izvoz EU, so bile najpomembnejše kategorije izdelkov naslednje:

§ „stroji in naprave“ (SCT[3] 16), ki je obsegala skoraj 34 % celotnega izvoza EU v Korejo. Izvoz izdelkov iz te kategorije se je povečal za več kot 23 % v tretjem letu izvajanja Sporazuma v primerjavi z 12-mesečnim obdobjem pred začetkom veljavnosti Sporazuma;

§ „prevozna oprema“ (SCT 17), pri kateri se je izvoz po začetku veljavnosti Sporazuma povečal za več kot 56 %, največ pa se je povečal v zadnjih dveh letih izvajanja Sporazuma. Ta kategorija predstavlja 16 % celotnega izvoza EU v Korejo;

§ „kemični izdelki“ (SCT 06), pri kateri se je izvoz v tretjem letu izvajanja Sporazuma povečal za 9 %, kar predstavlja več kot 12 % celotnega izvoza EU;

§ druge kategorije izdelkov, pri katerih se je od julija 2011 znatno povečal izvoz EU, so „mineralni izdelki“ (več kot 1 000 %[4]), „les“ ter „biseri in plemenite kovine“[5] (približno 120 %).

Glede na sedanjo raven izvoza EU v Korejo bi bilo v tretjem letu izvajanja Sporazuma treba plačati dajatve v višini 1,6 milijarde EUR, če Sporazuma ne bi bilo.

Kar zadeva uvoz EU iz Koreje, so glavne kategorije izdelkov naslednje:

§ „stroji in naprave“ (36 % uvoza EU iz Koreje), pri kateri se je uvoz EU od začetka veljavnosti Sporazuma zmanjšal za 20 %;

§ „prevozna oprema“ (26 % skupnega uvoza EU iz Koreje), pri kateri je uvoz EU v treh letih izvajanja Sporazuma nihal. Junija 2014 je bila raven uvoza skoraj enaka ravni iz junija 2011;

§ opaženo je bilo znatno povečanje uvoza plastičnih mas, mineralov in kemičnih izdelkov (približno 51 %, 112 % oz. 48 % od začetka veljavnosti Sporazuma).

2.3. Trgovina s storitvami in neposredne tuje naložbe

Trgovinska statistika za storitve za tretje leto izvajanja Sporazuma še ni na voljo.

Izvoz storitev EU v Korejo je leta 2013 znašal 10,6 milijarde EUR, pri čemer gre v primerjavi s prejšnjim letom za 18-odstotno povečanje. Istočasno je uvoz EU storitev iz Koreje znašal 5,6 milijarde EUR, pri čemer gre v primerjavi z letom 2012 za 11-odstotno povečanje.

Leta 2013 je stanje neposrednih tujih naložb EU v Koreji znašalo 32,6 milijarde EUR, stanje korejskih neposrednih tujih naložb v EU pa 18,9 milijarde EUR.

2.4. Razvoj trgovine z motornimi vozili in njihovimi deli

Izvoz EU v Korejo motornih vozil (HS 8703) se je povečal za 90 %, in sicer z 2 milijard EUR (74 600 enot) v 12-mesečnem obdobju pred Sporazumom na 3,8 milijarde EUR (141 800 enot) v tretjem letu izvajanja Sporazuma, kar predstavlja 9 % celotnega izvoza EU v Korejo. Do tega povečanja je prišlo zlasti v drugem in tretjem letu izvajanja Sporazuma, ko je letno povečanje izvoza znašalo približno 35 %.

Uvoz EU iz Koreje se je povečal za 53 %, in sicer z 2,6 milijarde EUR na 4 milijarde EUR oz. za 25 % glede na uvožene enote, tj. s 300 000 enot na 375 000 enot. Do skoraj celotnega povečanja (53 %) je prišlo v prvem letu izvajanja Sporazuma. Motorna vozila predstavljajo 11 % celotnega uvoza EU iz Koreje. V istem obdobju se je uvoz EU osebnih avtomobilov iz ostalih delov sveta zmanjšal za 7 %.

Graf 2: izvoz EU v Korejo in uvoz iz Koreje motornih vozil, julij 2010–junij 2014 (v milijonih EUR)

Vir: COMEXT

Izvoz EU v Korejo avtomobilskih delov je znašal približno 1,1 milijarde EUR v tretjem letu izvajanja Sporazuma, kar v primerjavi z 12-mesečnim obdobjem pred Sporazumom predstavlja 6-odstotno povečanje, uvoz EU iz Koreje avtomobilskih delov pa se je povečal za več kot 20 %, tj. z 2,2 milijarde EUR v 12-mesečnem obdobju pred Sporazumom na 2,6 milijarde EUR v tretjem letu izvajanja Sporazuma. V triletnem obdobju se je zadevni uvoz iz ostalih delov sveta povečal le za 3 %.

2.5. Uporaba tarifnih preferencialov v okviru Sporazuma

Na podlagi najnovejših podatkov, ki so na voljo za obdobje od julija 2013 do junija 2014, skupna stopnja izkoriščenosti preferencialov EU na korejskem trgu znaša 65,9 %.

Na podlagi kategorij SCT so skupno največje stopnje izkoriščenosti preferencialov prisotne pri prevozni opremi (SCT 17) v višini 94 % ter živalih in živalskih proizvodih (SCT 1) v višini 89 %. Skupno najnižje stopnje izkoriščenosti preferencialov so prisotne v kategoriji biserov in plemenitih kovin (SCT 14) v višini 40 % ter navadnih kovin (SCT 15), kož z dlako ali brez (SCT 8) in strojev (SCT 16) v višini približno 50 %.

Za razmeroma nizko stopnjo uporabe preferencialov v nekaterih kategorijah se zdi, da je ni mogoče pojasniti z restriktivnostjo pravil o poreklu ali preferencialnih marž izvoznikov EU v odnosu do korejske stopnje MFN. Eden od možnih razlogov, opredeljenih na posvetovanjih z industrijo, je zahteva iz Sporazuma, da morajo izvozniki zaprositi za status pooblaščenega izvoznika, da bi lahko izkoristili preferencialne tarife, kar naj bi terjalo veliko časa in sredstev. Poleg tega klavzula o neposrednem prevozu iz Sporazuma, ki zahteva, da je blago poslano neposredno iz EU v Korejo (in obratno), da se lahko obravnava kot „blago s poreklom“ iz EU ali Koreje, preprečuje nekaterim izvoznikom, ki uporabljajo svoja regionalna vozlišča v Aziji, da bi izkoristili preferenciale iz Sporazuma.

Kar zadeva korejski izvoz v EU, je splošna stopnja izkoriščenosti preferencialov Koreje v EU dosegla 81,3 % v letu 2013. Skupno največje stopnje izkoriščenosti preferencialov (nad 90 %) so bile ugotovljene v kategoriji prevozne opreme in mineralnih izdelkov (SCT 05), skupno najnižje stopnje izkoriščenosti preferencialov (približno 33 %) pa v kategoriji biserov in kož z dlako ali brez.

3. Dejavnosti organov izvajanja Sporazuma

Z institucionalnimi določbami Sporazuma je bilo ustanovljenih sedem specializiranih odborov, sedem delovnih skupin in dialog o vprašanjih intelektualne lastnine. Odbor za trgovino EU-Koreja v okviru Sporazuma, ki se sestaja letno na ministrski ravni, ima nadzorno vlogo in zagotavlja ustrezno izvajanje Sporazuma. Kot je povzeto v nadaljevanju, so se v letu 2014 večinoma v Bruslju sestali vsi odbori in delovne skupine, potekal pa je tudi dialog o vprašanjih intelektualne lastnine.

Delovna skupina za motorna vozila in njihove dele se je sestala 17. junija 2014 v Bruslju. Večinoma so bila obravnavana vprašanja glede dostopa do trga in ne vprašanja v zvezi z izvajanjem Sporazuma. Ta so med drugim vključevala vprašanja glede korejskih zakonodajnih predlogov za ekonomičnost porabe goriva, sistemov povprečnih emisij voznega parka, označevanja pnevmatik, novih korejskih predpisov o energetski učinkovitosti pnevmatik, pomožnih zavornih sistemov za velike avtobuse, omejitev širine vozil in vlačilcev. Pogodbenici sta razpravljali tudi o posodobitvi Priloge 2-C k Sporazumu, da se upošteva spremenjena pravna podlaga EU v zvezi z napravo za vleko in napravami za zagotavljanje vidljivosti voznika, soglašali pa sta tudi s tem, da bi se moral Odbor za trgovino dogovoriti o posodobitvi.

Delovna skupina za farmacevtske proizvode in medicinske pripomočke, ki se je sestala 18. junija 2014 v Bruslju, je razpravljala o korejskem sistemu cen za farmacevtske proizvode ter ustreznem priznanju vrednosti inovativnih zdravil, revidiranem sporazumu o obsegu korejskih cen, izvajanju serializacije za zdravila s strani Koreje, aktivnih farmacevtskih učinkovinah, metodah zniževanja stopenj povračil za medicinske pripomočke v Koreji in osnutku spremembe zakonodaje EU o medicinskih pripomočkih. Po srečanju delovne skupine je potekala razprava s strokovnjaki, da se opredelijo možnosti za usklajevanje predpisov v sektorju farmacevtskih proizvodov in medicinskih pripomočkov.

Istega dne, tj. 18. junija 2014, se je v Bruslju sestala delovna skupina za kemikalije in si izmenjala informacije o izvajanju uredbe REACH na obeh straneh. Korejska stran je obvestila EU o časovnem načrtu in postopku izvajanja akta K-REACH, EU pa je posredovala informacije o podpornih ukrepih za MSP, ki so bila v EU ustvarjena za izvajanje uredbe REACH. Odbor se je prav tako dogovoril o nadaljnjem tehničnem sodelovanju na področju kemikalij med korejskim ministrstvom za okolje in Evropsko agencijo za kemikalije (ECHA).

Carinski odbor se je sestal 18. in 19. junija 2014 v Seulu. Razpravljal je o postopkih in metodah preverjanja porekla in pravilih o poreklu, vključno s pravilom neposrednega prevoza, v zvezi s katerim je EU ponovno poudarila, kako pomembno je spremeniti sedanje pravilo neposrednega prevoza v pravilo nespreminjanja, ki bi omogočilo delitev pošiljk v tretji državi. Odbor je razpravljal tudi o razlagi pojma „osnovna sestavina“ predelanega surimija in prenosu posebnega pravila o poreklu za posamezne izdelke z oznake HS 2007 pod oznako HS 2012. Prav tako je Odbor razpravljal o možnostih za sklenitev sporazuma o vzajemnem priznavanju pooblaščenih gospodarskih subjektov.

Odbor za trgovino z blagom se je sestal 16. septembra 2014 v Bruslju. Odbor je potrdil osnutek svojega sklepa o sprejetju pravil o upravljanju tarifnih kvot. Odbor je razpravljal tudi o različnih vprašanjih glede izvajanja Sporazuma in dvostranske trgovine, na primer o enakovrednosti kmetijskih proizvodov ekološkega izvora, pregledu Dodatka 2-B-3 (elektronika) k Sporazumu, korejskih zahtevah za varnostna spričevala za stroje in kozmetičnih izdelkih. EU je prav tako vnovič izrazila svojo zahtevo za spremembo Sporazuma, tj. revizijo klavzule o neposrednem prevozu, vključitev klavzule o ponovnem vstopu blaga po popravilu in vključitev vlačilcev v področje uporabe priloge o netarifnih ukrepih za motorna vozila in avtomobile (Priloga 2-C).

Odbor za področja pasivnega plemenitenja na korejskem polotoku se je sestal 17. septembra 2014 v Bruslju. Koreja je podala najnovejše informacije o nedavnem razvoju dogodkov, povezanih z industrijskim kompleksom Gaesong, tj. medkorejskim tovarniškim parkom v Severni Koreji. Odbor je preučil pogoje za nadaljnji gospodarski razvoj in razpravljal o določitvi meril za področja pasivnega plemenitenja in določitvi najvišje mejne vrednosti. EU se je seznanila s korejskimi predlogi in pojasnila politične omejitve v EU. Pogodbenici sta priznali politično občutljivost vprašanja, vendar sta se strinjali, da je treba nadaljevati razprave na delovni ravni.

Dialog o vprašanjih intelektualne lastnine je potekal 25. septembra 2014 v Seulu. Obe pogodbenici sta podali najnovejše informacije o zakonodajnem in političnem razvoju dogodkov na področju intelektualne lastnine, zlasti v zvezi s patenti, znamkami, modeli in avtorskimi pravicami. EU je opozorila na vprašanje glede izvajanja Sporazuma, ki zadeva določbe o pravicah javnega predvajanja, in na potrebo po uskladitvi korejske zakonodaje s Sporazumom. Dialog zajema tudi vprašanja uveljavljanja pravic intelektualne lastnine. Poleg tega sta pogodbenici razpravljali o svojih pristopih in strategijah glede vprašanj intelektualne lastnine v tretjih državah.

Delovna skupina za javna naročila se je prvič sestala 26. septembra 2014 v Seulu. Obe pogodbenici sta si izmenjali informacije o trenutnih razmerah in obetih na domačem trgu javnih naročil ter ocenili trenutne razmere glede dostopa na posamezni trg in izvajanje poglavja o javnih naročilih iz Sporazuma. Pogodbenici sta razpravljali tudi o trenutnih tržnih ovirah in omejitvah ter načinu, kako jih obravnavati, ter tudi kako povečati udeležbo na trgih javnih naročil obeh pogodbenic.

Odbor za sanitarne in fitosanitarne ukrepe se je sestal 10. oktobra 2014 v Bruslju. Odbor je razpravljal o korejskem izvozu piščančje juhe z ginsengom in živih rib vrste Paralichthys olivaceus v EU, krepitvi zaupanja in sodelovanju glede vprašanj dobrobita živali, preglednosti, izvozu govejega mesa iz EU v Korejo, izbruhu afriške prašičje kuge na Poljskem in zahtevi EU za uporabo načel regionalizacije, klavzuli glede kraja, kjer je bila žival skotena ali izvaljena in vzrejena, ter izvozu mlečnih izdelkov iz surovega mleka ter sadja in zelenjave iz EU v Korejo.

Odbor za sodelovanje v kulturi se je drugič sestal 10. oktobra 2014 v Seulu. Odbor je odobril arbitražni svet iz člena 3a Protokola o sodelovanju v kulturi k Sporazumu. Pogodbenici sta si izmenjali tudi mnenja o svojih kulturnih politikah ter razpravljali o kulturnih in ustvarjalnih industrijah, gostovanjih umetnikov in koprodukcijah na področju avdiovizualnih storitev. Na tem zadnjem področju sta se pogodbenici dogovorili, da bosta sprejeli številne ukrepe za boljše informiranje filmskih strokovnjakov. Omeniti je treba, da v skladu s Protokolom o sodelovanju v kulturi Odbor za trgovino ni pristojen za ta protokol, zato funkcije Odbora za trgovino v zvezi z navedenim protokolom izvaja Odbor za sodelovanje v kulturi.

Delovna skupina za geografske označbe se je sestala 6. novembra 2014 v Bruslju. Znaten napredek je bil dosežen glede osnutka poslovnika, ki se ga lahko sprejme takoj, ko obe pogodbenici zaključita svoje notranje postopke. Obe pogodbenici sta predložili svoje sezname novih geografskih označb, o katerih sta tudi razpravljali in ki jih je treba dodati na seznam zaščitenih geografskih označb v okviru Sporazuma.

Odbor za trgovino in trajnostni razvoj se je 8. decembra 2014 sestal v Bruslju. Obe pogodbenici sta si izmenjali stališča o svojih okoljskih in delovnih politikah, vključno s podnebnimi spremembami, zeleno rastjo in krožnim gospodarstvom. Odbor je razpravljal tudi o številnih ključnih večstranskih okoljskih sporazumih in izmenjal informacije o nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami in nezakonito sečnjo. Poleg tega so bila obravnavana vprašanja s področja dela, vključno s temeljnimi konvencijami Mednarodne organizacije dela (MOD), zlasti glede svobode združevanja, pravice do kolektivnega pogajanja in prisilnega dela, vključeni pa so bili tudi ukrepi za obravnavanje nepoštenih delovnih praks. Nazadnje je razprava potekala tudi o izvajanju mednarodnih smernic in načel na področju družbene odgovornosti gospodarskih družb.

Delovna skupina za sodelovanje pri trgovinskih sredstvih se je sestala 9. decembra 2014 v Seulu. Pogodbenici sta razpravljali o splošnem stanju veljavnih ukrepov trgovinskih sredstev v smislu dvostranske trgovine med Korejo in EU. Izmenjali sta si tudi mnenja o svojih splošnih političnih usmeritvah, vključno z nedavnimi spremembami. Poleg tega je potekala tehnična razprava v zvezi s preiskavami dampinga in škode. Nazadnje sta obe pogodbenici razpravljali o najnovejšem razvoju dogodkov v tretjih državah.

Odbor za trgovino s storitvami, ustanavljanje in elektronsko poslovanje se je sestal 16. decembra 2014 v Seulu. Pogodbenici sta razpravljali o številnih vprašanjih na področju poštnih in kurirskih storitev, finančnih storitev ter distribucijskih storitev. Glede poštnih storitev sta se obe pogodbenici dogovorili za sodelovanje, da se zagotovijo načela regulativnega okvira do naslednjega srečanja Odbora za trgovino. Odbor je razpravljal tudi o pregledu pravnega okvira za naložbe v skladu s členom 7.16 Sporazuma in splošnem poslovnem okolju v storitvenem sektorju.

Istega dne, tj. 16. decembra 2014, se je prav tako v Seulu sestala delovna skupina za sporazum o vzajemnem priznavanju storitev. Pred srečanjem je potekala razprava med strokovnimi združenji inženirjev in arhitektov z obeh strani. Obe pogodbenici sta izmenjali stališča o svojih pobudah za sporazume o vzajemnem priznavanju z drugimi državami in se seznanili z napredkom razprav o takih sporazumih med strokovnimi združenji. Obe pogodbenici sta se strinjali, da bi bilo treba strokovna združenja spodbujati k nadaljnjemu sodelovanju. Strinjali sta se tudi o nadaljevanju izmenjave koristnih informacij glede sporazumov o vzajemnem priznavanju v okviru svojih dvostranskih sporazumov.

Srečanje Odbora za trgovino je potekalo 16. oktobra 2014 v Bruslju. Sopredsedovala sta mu nekdanji komisar za trgovino Karel De Gucht ter korejski minister za trgovino, industrijo in energijo Yoon Sang-jick. Odbor je ocenil razvoj dvostranske trgovine po treh letih izvajanja Sporazuma in se strinjal, da je imel Sporazum pozitiven vpliv, zlasti ko gre za trgovino, ki je v celoti ali delno oproščena dajatev, saj se je izvoz obeh pogodbenic povečal. EU je ponovila svojo zahtevo za spremembo Sporazuma in za določitev vzajemno koristnega svežnja sprememb. Obe pogodbenici sta se strinjali, da bosta nadaljevali s tehnično spremembo priloge o netarifnih ukrepih za motorna vozila in njihove dele (Priloga 2-C) s posodobitvijo zastarelih pravnih sklicev v tabelah ekvivalentnosti, da se gospodarskim subjektom omogoči pravna varnost.

Obe pogodbenici sta izrazili svoja vprašanja v zvezi z izvajanjem, kot so trgovina s storitvami, izvajanje člena 13.4 Sporazuma glede večstranskih standardov in sporazumov na področju dela ter razlaga „osnovne sestavine“ za surimi. Razprava je potekala tudi o drugih vprašanjih, ki vplivajo na dvostransko trgovino, vključno z enakovrednostjo kmetijskih proizvodov ekološkega izvora, korejsko prepovedjo uvoza svinjskega mesa iz Poljske zaradi afriške prašičje kuge, oblikovanjem oznake „E“ za pnevmatike, pomisleki EU glede dostopa do trgov za kozmetiko in korejskim izvozom živih rib vrste Paralichthys olivaceus v EU.

Obe pogodbenici sta sklenili, da bosta še naprej v celoti zavezani izvajanju Sporazuma.

4. Izvajanje poglavja 13 Sporazuma v zvezi s trgovino in trajnostnim razvojem

Tretje srečanje Odbora za trgovino in trajnostni razvoj je potekalo 8. decembra 2014 v Bruslju.

V skladu s skupno izjavo z drugega srečanja Odbora za trgovino in trajnostni razvoj so imeli sopredsedujoči v Forumu civilne družbe možnost predstaviti najnovejše podatke o delu nacionalnih svetovalnih skupin. EU je pozdravila obnovljeno članstvo korejske nacionalne svetovalne skupine, zlasti večjo zastopanost sindikatov in delodajalcev. Odbor za trgovino in trajnostni razvoj se je strinjal, da bo povzetek svoje razprave s tretjega srečanja predstavil na tretjem srečanju Foruma civilne družbe, ki je potekal naslednji dan, tj. 9. decembra 2014.

Razprava o okolju se je nanašala na sisteme trgovanja z emisijami, zeleno rast, krožno gospodarstvo ter več ključnih večstranskih okoljskih sporazumov. V zvezi s korejskim sistemom trgovanja z emisijami, ki se je začel 1. januarja 2015, sta pogodbenici poudarili pomen nadaljnjega sodelovanja na tem področju, EU pa je opisala poslovne priložnosti, ki izhajajo iz rastočih trgov ogljika v Evropi in Vzhodni Aziji. EU je nadalje obvestila Korejo o svojem sporočilu glede pristopa k boju proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami in o tekočih posvetovanjih z zainteresiranimi stranmi o tem, kako ta pristop okrepiti, vključno s tesnejšim sodelovanjem s partnerskimi državami, Koreja pa je predstavila svojo nacionalno politiko. EU je predstavila glavne instrumente za boj proti nezakoniti sečnji in z njo povezani trgovini, medtem ko je Koreja navedla, da pripravlja zakonodajni predlog, ki bo obravnaval vprašanje trgovine z nezakonito pridobljenim lesom. Obe pogodbenici sta se strinjali, da si bosta izmenjavali izkušnje glede napredka na teh področjih.

Tematiko o politiki trga dela je uvedel strokovnjak MOD, ki je predstavil razvoj dogodkov v zvezi z ratifikacijo temeljnih (zlasti tistih, ki se nanašajo na prisilno delo, svobodo združevanja in pravico do kolektivnega dogovarjanja) in posodobljenih konvencij MOD ter izkušnje iz drugih držav glede ovir za ratifikacijo in načine za njihovo odpravo. MOD lahko glede teh vprašanj še naprej zagotavlja tehnično sodelovanje in svetovanje.

Glede vprašanj s področja dela je Odbor za trgovino in trajnostni razvoj obravnaval temeljne konvencije MOD ter tudi zaveze pogodbenic iz Sporazuma, da bosta temeljna načela MOD in pravice pri delu upoštevali v svojih zakonih in praksah. Pogodbenici sta se dogovorili, da si bosta pred naslednjim srečanjem Odbora za trgovino in trajnostni razvoj izmenjali besedila, ki prikazujejo dosedanji napredek in nadaljnje predvidene ukrepe za ratifikacijo temeljnih in drugih posodobljenih konvencij MOD, ter izmenjali informacije s Forumom civilne družbe.

V zvezi s sodelovanjem v skladu s Prilogo 13 k Sporazumu sta Koreja in EU razpravljali o najnovejšem razvoju dogodkov glede začetka pogajanj o sporazumu o okoljskih dobrinah in ponovno poudarili svojo zavezanost tej pobudi ter njuno visoko raven ambicioznosti. Razpravljali sta tudi o družbeni odgovornosti gospodarskih družb in morebitnih področjih sodelovanja v zvezi z okoljsko oznako Koreje in znakom za okolje EU. Na koncu je EU na kratko predstavila nov instrument partnerstva.

Odbor za trgovino in trajnostni razvoj je pozdravil odprto in konstruktivno razpravo na tretjem srečanju in sklenil nadaljevati dialog s Forumom civilne družbe. Okvirno se je strinjal, da bo četrto srečanje potekalo pred koncem septembra 2015 v Koreji in da bi se moral sestati pred Odborom za trgovino.

5. Izvajanje Uredbe (EU) št. 511/2011

Uredba (EU) št. 511/2011 (v nadaljnjem besedilu: uredba o zaščitnih ukrepih) je del notranje zakonodaje EU za izvajanje dvostranske zaščitne klavzule v okviru Sporazuma o prosti trgovini med EU in Korejo.

Kot določata člena 3 in 11 uredbe o zaščitnih ukrepih, Komisija spremlja razvoj uvoza in izvoza korejskih izdelkov v občutljivih sektorjih, na katere bi lahko vplivalo povračilo dajatev, kot so avtomobili, avtomobilski deli, tekstil in potrošna elektronika. Od začetka začasne uporabe Sporazuma julija 2011 Komisija rezultate svojega spremljanja vsaka dva meseca predloži državam članicam EU, Evropskemu parlamentu in zadevnim zainteresiranim stranem.

Uredba o zaščitnih ukrepih določa tudi možnost za začetek zaščitne preiskave ali za uvedbo predhodnih nadzornih ukrepov pod nekaterimi pogoji, določenimi v tej uredbi. V tretjem letu izvajanja Sporazuma Komisija ni prejela nobene take zahteve.

5.1. Razvoj uvoza iz Koreje v EU v sektorjih, ki jih zajema spremljanje

Rezultati spremljanja v tretjem letu izvajanja Sporazuma so povzeti v nadaljevanju. Treba je opozoriti, da so se za namen spremljanja podatki za tretje leto izvajanja Sporazuma primerjali s prejšnjim 12-mesečnim obdobjem, zato se lahko nekateri podatki razlikujejo od podatkov iz splošne analize trgovine iz točke 2, pri kateri so se podatki za tretje leto izvajanja Sporazuma primerjali z 12-mesečnim obdobjem pred začetkom veljavnosti Sporazuma.

Omeniti je treba tudi, da primerjava v okviru spremljanja temelji na količinah uvoza iz Koreje v EU, tj. na številu kosov v primeru avtomobilov in na 1 000 kg v primeru avtomobilskih delov, tekstila in elektronike.

(i) Avtomobilski sektor

Uvoz avtomobilov iz Koreje se je v tretjem letu izvajanja Sporazuma (od julija 2013 do junija 2014) v primerjavi s predhodnim letom (od julija 2012 do junija 2013) povečal za 20 %. Naraščajoči trend je bil še posebej izrazit za vozila z električnimi motorji, čeprav je obseg uvoza za to kategorijo zanemarljiv. Uvoz avtomobilov s srednje velikimi do velikimi motorji se je povečal za 50 %, medtem ko se je uvoz avtomobilov z majhnimi motorji zmanjšal za 7 %. Omeniti je treba, da je uvoz avtomobilov iz Koreje še vedno na nižji ravni kot v obdobju od julija 2007 do junija 2008.

Uvoz avtomobilskih delov se je v tretjem letu izvajanja Sporazuma v primerjavi s predhodnim letom nekoliko povečal, in sicer za 6 %. To povečanje je višje kot v drugem letu izvajanja Sporazuma. Vendar kaže na to, da se je raven uvoza v zadnjih treh letih ustalila.

(ii) Tekstilni sektor

Uvoz tekstila iz Koreje se je v tretjem letu izvajanja Sporazuma v primerjavi s predhodnim letom zmanjšal za 12 %. To se lahko primerja s 6-odsotnim zmanjšanjem v drugem letu izvajanja Sporazuma v primerjavi s prvim letom izvajanja Sporazuma.

(iii) Sektor elektronike

Medtem ko se je uvoz elektronike zmanjšal za 13 % v drugem letu izvajanja Sporazuma, se je v tretjem letu povečal za 31 %.

5.2. Povračilo dajatev

Komisija je izvajala tudi posebno spremljanje v zvezi s povračilom dajatev v povezavi s pravili o poreklu iz člena 11(1) uredbe o zaščitnih ukrepih, da bi ocenila tuje vsebine v korejskem proizvodnem postopku in posledično v izvozu končnih izdelkov iz Koreje v EU. Člen 11(1) določa postopek za uporabo člena 14 protokola o pravilih o poreklu za povračila ali oprostitve plačila carin.

Analiza je bila osredotočena na uvozno vrednost izdelkov, ki so predmet spremljanja, v prvih desetih mesecih leta 2014 v primerjavi z istim obdobjem v letu 2013, saj so za ti obdobji na voljo vsi podatki.

V sektorju elektronike se je uvoz iz Koreje v EU razvijal (padal ali naraščal) predvsem v okviru naslednjih tarifnih podštevilk HS: 8519 20, 8519 50, 8519 89, 8521 10, 8521 90, 8525 50, 8525 60, 8526 91, 8526 92, 8527 12 8527 13, 8527 19, 8527 21, 8527 29, 8527 91, 8527 92, 8527 99, 8528 41, 8528 49, 8528 51, 8528 59, 8528 69 in 8528 72. Na splošno se je uvoz znižal pod tarifnima številkama 8521 (–14 %) in 8527 (–17 %), medtem ko se je uvoz povečal pod tarifnima številkama 8526 (73 %) in 8528 (52 %). Hkrati se je uvoz delov teh izdelkov v Korejo predvsem zmanjšal: pod HS 8522 se je zmanjšal uvoz iz Kitajske (–10 %) in povečal uvoz z Japonske (4 %), pod HS 8529 pa se je zmanjšal uvoz iz Kitajske (–3 %) in Japonske (–2 %).

Za tekstil (preje in tkanine) je bilo mogoče opaziti znatno zmanjšanje uvoza pod HS 5204 (sukanec za šivanje iz bombaža) in HS 5205 (bombažna preja, nepripravljena za prodajo na drobno). Hkrati je bilo mogoče opaziti znatno povečanje uvoza pod HS 5207 (bombažna preja, pripravljena za prodajo na drobno), HS 5408 (tkanine iz preje iz umetnih filamentov), HS 5509 (preja iz rezanih sintetičnih vlaken), HS 5510 (preja iz rezanih umetnih vlaken) in HS 5511 (preja iz rezanih umetnih ali sintetičnih vlaken). Preja je upravičena do pravila v okviru „izdelave iz umetnih ali sintetičnih rezanih vlaken, nemikanih ali nečesanih ali kako drugače pripravljenih za predenje“, zaščitenega z letnimi kvotami.

Uvoz avtomobilov iz Koreje v EU se je na splošno zmanjšal (povprečno za –1 %) pod oznako HS 8703, čeprav to zmanjšanje ne velja za vse vrste avtomobilov, ampak je odvisno od vrste in velikosti motorja. Medtem se je uvoz surovin za avtomobilske dele pod oznakama HS 8707 in 8708 iz Kitajske v Korejo zmanjšal za 67 % oz. 9 %. Uvoz avtomobilskih delov pod oznakama HS 8707 in 8708 iz Japonske v Korejo se je zmanjšal za 96 % oz. 2 %. Uvoz motorjev iz Kitajske v Korejo se je zmanjšal za 19 % pod oznako HS 8407 in za 4 % pod oznako HS 8408. Uvoz motorjev s poreklom iz Japonske v Korejo se je zmanjšal za 32 % pod HS 8407 in povečal za 24 % pod HS 8408.

Na podlagi zgoraj navedenega je mogoče sklepati, da pravica do povračila dajatev za izdelke, vključene v klavzulo o posebnem spremljanju, do zdaj ni znatno vplivala na proizvodni vzorec Koreje, zlasti pa ni povzročila znatnega povečanja uvoza surovin iz sosednjih držav v Korejo.

6. Sklep

Na podlagi treh let izvajanja Sporazuma med EU in Korejo je razvidno, da je ta sporazum na splošno zelo dobro deloval za obe pogodbenici, zlasti za EU. Izvoz blaga iz EU v Korejo se je povečal za 35 % v tretjem letu izvajanja Sporazuma v primerjavi z 12-mesečnim obdobjem pred začetkom veljavnosti Sporazuma. Medtem ko je uvoz iz Koreje ostal na približno enaki ravni v 12-mesečnem obdobju pred Sporazumom, se je v primerjavi s prejšnjim letom uvoz v tretjem letu izvajanja Sporazuma povečal za 6 %. Slabše rezultate korejskega izvoza je treba obravnavati v okviru zmanjšanega povpraševanja v EU po finančni krizi. Uvoz EU od 14 glavnih dobaviteljev se je zmanjšal, Koreja pa je dejansko ena redkih trgovinskih partneric, skupaj s Turčijo in Kitajsko, katerih izvoz v EU se je povečal v tretjem letu izvajanja Sporazuma. Zato se zdi, da je Sporazum ublažil vpliv krize na korejski izvoz in da bi bil korejski izvoz v EU brez Sporazuma veliko slabši.

Kar zadeva razvoj dvostranske trgovine z blagom, ki je bil s Sporazumom v celoti ali delno oproščen dajatev, je položaj boljši tudi za Korejo, saj se je izvoz blaga v EU, v celoti oproščenega dajatev, povečal za 21 %, izvoz blaga v EU, delno oproščenega dajatev, pa se je povečal za 26 %.

Na strani EU se je izvoz blaga, v celoti ali delno oproščenega dajatev, prav tako povečal bolj kot skupni izvoz, in sicer za 46 % za blago, v celoti oproščeno dajatev, in 37 % za blago, delno oproščeno dajatev.

Čeprav trgovina cveti, je polno izvajanje Sporazuma še vedno ključnega pomena. Ostajajo še nekatera vprašanja v zvezi z izvajanjem in dvostransko trgovino. Na primer v avtomobilskem sektorju preostale netarifne ovire še vedno predstavljajo izziv. Kar zadeva sanitarne in fitosanitarne ukrepe, nekatere težave, s katerimi se soočajo izvozniki EU, izvirajo iz dejstva, da Koreja uporablja različne uvozne pogoje za države članice EU za živalske in rastlinske proizvode, čeprav je zakonodaja v EU v celoti usklajena. To zadržuje dostop do korejskega trga, saj se morajo države članice EU posamično pogajati. Vendar pa obstajajo tudi zgodbe o uspehu, kot so sklenitev sporazuma o enakovrednosti predelanih kmetijskih proizvodov ekološkega izvora konec leta 2014. Zato je predelane proizvode ekološkega izvora, ki so predelani in potrjeni v EU, v Koreji dovoljeno prodajati kot ekološke od 1. februarja 2015.

Struktura izvajanja Sporazuma, vključno z različnimi specializiranimi odbori in delovnimi skupinami, se je izkazala za učinkovito pri razpravah in iskanju rešitev za vprašanja glede izvajanja in dostopa na trg. Prav tako zagotavlja reden forum za razpravo o sedanjem in prihodnjem regulativnem razvoju ter morebitnih posledicah na prihodnji izvoz.

Razprave o spremembi Sporazuma se bodo nadaljevale tudi v četrtem letu izvajanja, da se doseže uravnotežen sveženj sprememb z gospodarskimi koristmi za izvoznike in potrošnike v EU in Koreji ter za nadaljnje izboljšanje Sporazuma v smislu olajševanja trgovine.

[1] Sporazum se v EU uporablja začasno, dokler ga ne ratificirajo vse države članice EU. Trenutno stanje glede ratifikacije lahko preverite na spletišču Sveta, kjer so na voljo podatki o sporazumih: http://www.consilium.europa.eu/en/documents-publications/agreements-conventions/agreement/?aid=2010036.

[2] UL L 145, 31.5.2011, str. 19.

[3] Skupna carinska tarifa.

[4] Izvoz EU „mineralnih izdelkov“ (SCT 05) v Korejo se je povečal zlasti v prvem letu izvajanja Sporazuma (približno 674 %).

[5] SCT 09 oz. SCT 14.