LETNO POROČILO ZA LETO 2012 O ODNOSIH MED EVROPSKO KOMISIJO IN NACIONALNIMI PARLAMENTI

1. Uvod

Leta 2012 so se odnosi med Evropsko komisijo in nacionalnimi parlamenti, kot v prejšnjih dveh letih, še naprej razvijali na eni strani v okviru mehanizma za preverjanje subsidiarnosti iz Pogodbe, s katerim nacionalni parlamenti preverjajo, ali so na novo sprejeti zakonodajni predlogi Komisije skladni z načelom subsidiarnosti, in na drugi v okviru političnega dialoga, ki zajema izmenjavo informacij in mnenj o številnih vprašanjih politike v zakonodajnem in nezakonodajnem postopku in ne le subsidiarnosti.

To osmo letno poročilo o odnosih med Komisijo in nacionalnimi parlamenti se osredotoča na politični dialog. Posebni vidiki v zvezi z mehanizmom za preverjanje subsidiarnosti, vključno s prvim „rumenim kartonom“, ki so ga nacionalni parlamenti pokazali Komisiji v zvezi s predlogom uredbe o uveljavljanju pravice do kolektivnih ukrepov v okviru svobode ustanavljanja in svobode opravljanja storitev (Monti II), so obravnavani v Letnem poročilu o subsidiarnosti in sorazmernosti za leto 2012, ki je objavljeno vzporedno in ga je zato treba obravnavati kot dopolnilo k temu poročilu.

Prvi „rumeni karton“ je vsekakor najbolj zaznamoval odnose med Komisijo in nacionalnimi parlamenti v letu 2012. Pomembna značilnost odnosov na ravni EU pa je postal tudi dialog o vsebini politik in predlogov Komisije v širšem smislu, ki ne obsega le kontrole skladnosti z načelom subsidiarnosti, ampak nacionalnim parlamentom tudi nudi možnost aktivno sodelovati pri oblikovanju politik na ravni EU, zlasti v smislu krepitve ekonomske in monetarne unije (EMU). Dialog se je še dodatno okrepil, kar je bistveno obogatilo odnose med Komisijo in nacionalnimi parlamenti.

V letu 2012 je politični dialog obsegal (i) splošne dvostranske in večstranske razprave, do katerih je pogosto prišlo na medparlamentarnih srečanjih (glej poglavje 2), (ii) pisno izmenjavo mnenj nacionalnih parlamentov in odgovorov Komisije (glej poglavje 3) ter (iii) številne druge stike in srečanja skozi vse leto (glej poglavje 4).

2. Glavni izzivi: rasti prijazna fiskalna kosolidacija in demokratična legitimnost

Nacionalni parlamenti so leta 2011 poleg izmenjave mnenj glede različnih zakonodajnih ukrepov, ki so bili predlagani kot odziv na gospodarsko in finančno krizo, tesno sodelovali tudi v razpravi o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014-2020 na splošno in še posebej o sektorskih predlogih. Leta 2012 so se v času gospodarske šibkosti še bolj osredotočali na odziv Evrope na krizo in pri tem podprli prizadevanja Komisije v tej smeri.

Konferenca odborov za zadeve Skupnosti in evropske zadeve parlamentov Evropske unije (COSAC), na kateri sodelujejo tudi predstavniki Evropskega parlamenta, je bila še naprej pomemben forum za razprave z nacionalnimi parlamenti. Dansko predsedstvo konference COSAC je okrepilo parlamentarno dejavnost v okviru 12 ključnih ukrepov Akta za enotni trg in pripomoglo k ozaveščanju o pomembnosti Evropske digitalne agende, izvajanju direktive o storitvah in časovnega okvira za Evropo, gospodarno z viri. Ciprsko predsedstvo konference COSAC je s temi prizadevanji nadaljevalo in upravljanje enotnega trga ter vseevropsko energetsko infrastrukturo ohranilo kot prednostni nalogi.

Komisija je v letnem pregledu rasti 2013, objavljenem novembra 2012[1], potrdila, da bodo prednostne naloge nadaljevanje z diferencirano, za posamezno državo specifično fiskalno konsolidacijo, umiritev turbulenc na trgu državnih dolgov za ponovno vzpostavitev finančne stabilnosti in zagotavljanja posojil, izvajanje strukturnih reform, zlasti na trgu dela, za povečanje konkurenčnosti in prilagodljivosti cen ter zagotovitev učinkovite javne uprave.

Komisija je skozi leto nacionalne parlamente še naprej vzpodbujala k sodelovanju v evropskem semestru in oblikovanju razprave o glavnih smernicah politike EU, kot so opredeljene v strategiji Evropa 2020. V odgovor na pobudo konference COSAC v Kopenhagnu aprila 2012 za krepitev političnega dialoga v času evropskega semestra se je Komisija zavezala, da bo z nacionalnimi parlamenti razpravljala dvakrat[2], in sicer prvič v začetku leta po objavi letnega pregleda rasti in drugič po tem, ko Evropski svet odobri priporočila, specifična za posamezno državo. To naj bi pripomoglo k ozaveščenosti nacionalnih parlamentov in prispevalo k njihovemu sodelovanju pri zgodnji pripravi nacionalnih proračunskih načrtov (program za stabilnost/konvergenčni program) in nacionalnih programov reform. Izboljšalo naj bi tudi razumevanje priporočil, specifičnih za posamezno državo, katerih izvajanje temelji na oblikovanju nacionalnih politik.

Hkrati je med Komisijo in nacionalnimi parlamenti leta 2012 potekal politični dialog v okviru iskanja soglasja na ravni EU, da morajo države članice bolje uskladiti makroekonomske in proračunske politike za nadaljnje delovanje ekonomske in monetarne unije ter da mora vsakršno nadaljnjo poglobitev EMU spremljati močan demokratičen nadzor, ki vključuje nacionalne parlamente in Evropski parlament. Komisija je v Načrtu za poglobljeno in pravo ekonomsko in monetarno unijo – Začetek evropske razprave[3] izrazila mnenje o potrebnem ukrepanju za nadaljnjo integracijo evropskih bančnih, fiskalnih in ekonomskih politik ter poudarila, da je demokratično odgovornost mogoče zagotoviti le s sistemom jasno opredeljenih odgovornosti in mehanizmov odgovornosti. Cilj načrta je bil pričeti širšo javno in institucionalno razpravo na to temo, Komisija pa je ponovno izjavila, da z veseljem pričakuje mnenja in poglede nacionalnih parlamentov.

Komisija je poudarila, da bi bilo kot splošno pravilo demokratično odgovornost treba zagotoviti na ravni, na kateri se sprejema izvedbena odločitev, pri čemer je potrebno upoštevati raven, na katero ta odločitev vpliva. Globlje povezovanje pri oblikovanju politik in večje združevanje pristojnosti na evropski ravni bi moralo odražati povečano vpletenost Evropskega parlamenta. Raziskati bi bilo treba tudi nove mehanizme za povečanje sodelovanja med nacionalnimi parlamenti in Evropskim parlamentom, hkrati pa bi se člani vseh parlamentov morali v celoti zavedati, da so njihove odločitve med seboj povezane. Vlogi parlamentov na obeh ravneh sta specifični in se med seboj dopolnjujeta. Na obeh ravneh je treba okrepiti pristojnosti nacionalnih parlamentov glede nadzora in medparlamentarno sodelovanje. Evropski parlament in nacionalni parlamenti naj skupaj določijo točen način, kako to doseči.

Posledično je bil problem demokratične legitimnosti evropskega semestra glavna značilnost medparlamentarnega dialoga na splošno in dialoga med nacionalnimi parlamenti in Komisijo. Dialog je v okviru okrepljenega gospodarskega upravljanja vključeval neuradne[4] in bolj uradne pobude za krepitev parlamentarnega nadzora in medparlamentarnega sodelovanja, in sicer na splošno prek medparlamentarnega sodelovanja v skladu s členom 9 Protokola 1 Pogodb ali na podlagi člena 13 Pogodbe o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju v ekonomski in monetarni uniji (PSUU), kakor je bilo dogovorjeno na zasedanju Evropskega sveta marca 2012 (konferenca predstavnikov zadevnih parlamentarnih odborov) (glej tudi poglavje 5).

3. PISNA Mnenja Nacionalnih Parlamentov

Sodelovanje in področje uporabe

Skupno število mnenj, prejetih od nacionalnih parlamentov , se je v letu 2012 povečalo na 663[5], kar predstavlja 7-odstotno povečanje v primerjavi z letom 2011 (622) in je veliko manjše kot v prejšnjih letih (55 % leta 2010, 60 % leta 2011).

Kar zadeva najbolj dejavne parlamentarne domove[6] , se je število mnenj, prejetih iz portugalskega Assembleia da República znatno povečalo (s 184 na 227), kar predstavlja več kot 30 % vseh mnenj, ki jih je Komisija prejela v letu 2012. Vendar so tudi italijanski Senato della Repubblica (povečanje s 76 predloženih mnenj na 96), nemški Bundesrat (s 33 na 59), francoski Sénat (s 4 na 19), avstrijski Bundesrat (s 3 na 12), poljski Senat (s 4 na 11), češki Poslanecká snĕmovna (s 5 na 10), irski Houses of the Oireachtas (z 1 na 7) in oba španska parlamentarna domova, Congreso de los Diputados in Senado, skupaj (z 2 na 7) povečali sodelovanje v političnem dialogu s Komisijo.

Na drugi strani je več domov predložilo očitno manjše število mnenj, tj. romunski Camera Deputaţilor (zmanjšanje s 40 na 26), italijanski Camera dei Deputati (z 28 na 15), bolgarski Narodno Sabranie (z 19 na 13), danski Folketing (s 14 na 8), luksemburški Chambre des Députés (s 14 na 6) in romunski Senat (s 33 na 2).

Skupno je v okviru političnega dialoga v letu 2012 svoje sodelovanje povečalo 15 domov, 15 je bilo manj dejavnih in 7 jih je poslalo natanko isto število mnenj kot leta 2011. Treba je omeniti, da je švedski Riksdag skoraj podvojil število obrazloženih mnenj (z 11 na 20), medtem ko je predložil za 60 % manj mnenj v povezavi z vsebino predlogov in pobud Komisije.

Deset najbolj dejavnih parlamentarnih domov v političnem dialogu je prispevalo več kot 80 % vseh prejetih mnenj. Komisija od šestih domov ni prejela nobenega mnenja, pet jih je poslalo le po enega.

V letu 2012 se je 663 mnenj, ki so jih poslali nacionalni parlamenti, nanašalo na nič manj kot 354 različnih (zakonodajnih in nezakonodajnih) dokumentov Komisije[7]. Na 23 dokumentov Komisije, ki so bili predmet največ pripomb, tj. pet ali več mnenj, se je navezovalo le 25 % vseh prejetih mnenj. Na večino dokumentov Komisije, ki so jih nacionalni parlamenti komentirali, so se navezovala eno do tri mnenja, kar odraža raznolikost vsebin, ki pritegnejo pozornost in zanimanje nacionalnih parlamentov.

Določeni nacionalni parlamenti so dvom glede načela subsidiarnosti pri predlogu Komisije za Uredbo o uveljavljanju pravice do kolektivnih ukrepov v okviru svobode ustanavljanja in svobode opravljanja storitev (Monti II)[8] prvič izrazili z uporabo „postopka z rumenim kartonom“[9], ki je pomembno doprinesel k razvoju odnosov med Komisijo in nacionalnimi parlamenti. Slednje je natančno obravnavano v navedenem letnem poročilu o subsidiarnosti in sorazmernosti za leto 2012.

Predlogi in pobude Komisije, na katere se je nanašalo največ mnenj nacionalnih parlamentov so bili uredba Monti II[10] (17 mnenj), direktiva o varstvu podatkov[11] (13), uredba o varstvu podatkov[12] (12), direktiva o podeljevanju koncesijskih pogodb[13] (11), direktiva o avtorskih pravicah in licencah (10)[14], uredba o tehničnih pregledih[15], smernice o vseevropskem prometnem omrežju[16] (9), Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim[17] (8), direktiva o sanaciji ter reševanju kreditnih institucij[18] (8), uredba o nadzoru kreditnih institucij[19] (8), uredba o elektronski identifikaciji in skrbniških storitvah[20] (7), direktiva o tehničnih pregledih[21] (6), direktive o preglednosti[22] (6), direktiva o zdravilih na recept[23] (6), uredba o zdravilih na recept[24] (6) in zakonodajni sveženj kohezijske politike za obdobje 2014-2020 (5)[25].

Kot leta 2011 so bili predlogi, na katere se je nanašalo največ mnenj nacionalnih parlamentov[26], hkrati tisti, v zvezi s katerimi je bilo predloženih največ obrazloženih mnenj v okviru mehanizma za preverjanje subsidiarnosti. Leta 2012 se je več kot polovica mnenj, prejetih v okviru političnega dialoga (334), navezovala na 6 področji politike (5 leta 2011): notranji trg in storitve, pravosodje, notranje zadeve, mobilnost in promet, zaposlovanje in zdravstvo. Mnenja iz preteklih let so bila osredotočena na notranji trg in storitve, pravosodje in notranje zadeve, ki tako predstavljajo stalna in ključna področja zanimanja nacionalnih parlamentov.

V letu 2012 se je nadaljeval trend, ki se je pričel z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe, da nacionalni parlamenti svoj politični dialog s Komisijo vedno bolj osredotočajo na zakonodajne (in ne nezakonodajne) dokumente. Dejansko je bi le zanemarljiv delež dokumentov, na katerega so se osredotočala mnenja nacionalnih parlamentov, nezakonodajnih. Med 23 predlogi, ki so prejeli največ mnenj (tj. pet ali več) nacionalnih parlamentov, le eden ni bil zakonodajen (Sporočilo Komisije o energetskem načrtu za leto 2050). V nasprotju s tem trendom pa se je 13 mnenj švedskega parlamenta (Riksdag) nanašalo izključno na nezakonodajne dokumente, medtem ko je bilo vseh 20 mnenj, ki so se nanašala na zakonodajne dokumente, obrazloženih mnenj.

Ključne teme političnega dialoga[27]

Naslednje pobude in predlogi so med tistimi, ki so v letu 2012 pritegnili posebno pozornost nacionalnih parlamentov:

· Predlog uredbe o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov. [28]

Od osmih predlogov Komisije, na katere so se nanašala tri obrazložena mnenja, je bil predlog za uredbo o varstvu podatkov deležen kritik na podlagi tako subsidiarnosti kot sorazmernosti. [29]

· Predlog direktive o kolektivnem upravljanju avtorskih in sorodnih pravic ter izdajanju večozemeljskih licenc za pravice za glasbena dela za spletno uporabo na notranjem trgu[30]

Komisija je prejela deset mnenj, v katerih je bil predlog v splošnem ocenjen pozitivno. Vključevala pa so tri obrazložena mnenja, ki so izražala dvom o skladnosti predloga z načeli subsidiarnosti, in mnenje, ki je vzbudilo resne pomisleke glede subsidiarnosti, a je bilo prejeto po preteku osemtedenskega roka za oddajo.

· Predlog uredbe o podeljevanju koncesijskih pogodb[31]

Od 11 mnenj, ki jih je prejela Komisija, so bila tri obrazložena mnenja, ki so izražala skrb v povezavi z načelom subsidiarnosti, eno pa dvom o skladnosti predloga z načelom subsidiarnosti, a je bilo prejeto po preteku osemtedenskega roka za oddajo.

· Predlog uredbe o smernicah Unije za razvoj vseevropskega omrežja[32]

Komisija je prejela devet mnenj, ki so se nanašala na ta predlog, vključno z mnenjem, ki je izrazilo dvom o skladnosti predloga z načelom subsidiarnosti, a je bilo poslano po preteku roka za oddajo.

4. Stiki in obiski

Politični dialog med Komisijo in nacionalnimi parlamenti so sestavljali tudi sestanki in stiki na politični in upravni ravni.

Vsi nacionalni parlamenti se redno sestajajo s člani Komisije v Bruslju in zadevnih državah članicah. Podpredsednik Maroš Šefčovič, ki je pristojen za medinstitucionalne odnose, je leta 2012 obiskal šest nacionalnih parlamentov in na sedežu Komisije v Bruslju sprejel visoko število parlamentarnih delegacij. Poleg razprav o specifičnih zakonodajnih predlogih in političnih pobudah, so bila vprašanja o novi strukturi ekonomskega upravljanja, demokratični legitimnosti in odzivu Evrope na krizo z vseh vidikov pogosto glavna tema dnevnega reda.

Komisija je bila na politični ravni zastopana na vseh večjih medparlamentarnih sestankih v letu 2012. Predsednik Barroso, podpredsednica Kroes in komisarja Potočnik ter Barnier so se udeležili plenarnega zasedanja COSAC v Kopenhagnu aprila 2012, medtem ko so podpredsednik Šefčovič, komisarja Hedegaard in Oettinger ter namestnik generalnega direktorja GD za notranji trg in storitve sodelovali na treh drugih sestankih COSAC.

Gospa Ashton, visoka predstavnica za zunanje zadeve in varnostno politiko / podpredsednica Komisije, se je udeležila prvega sestanka na novo ustanovljene Medparlamentarne konference za skupno zunanjo in varnostno politiko ter skupno varnostno in obrambno politiko, kot je bilo dogovorjeno na konferenci predsednikov nacionalnih parlamentov dne 21. in 22. aprila 2012 v Varšavi.

Uradniki Komisije so na prošnjo sodelovali na sestankih odborov nacionalnih parlamentov in deset različnih generalnih direktoratov (MARKT, SG, JUST, RTD, JRC, ECFIN, ENTR, COMM, HOME in REGIO) se je udeležilo 17 sestankov s stalnimi predstavniki nacionalnih parlamentov v Bruslju in razpravljalo o številnih prihodnjih pobudah ali tekočih zadevah. Stalni predstavniki nacionalnih parlamentov so se po enkrat sestali s podpredsednikom Šefčovičem ter komisarko Geoghean-Quinn, pa tudi s člani kabinetov predsednika Barossa, podpredsednika Šefčoviča ter komisarke Malmström in komisarja Andorna.

5. Obeti

V začetku leta 2013 so nacionalni parlamenti in Evropski parlament na več ključnih dogodkih večkrat izrazili željo po tesnejšem sodelovanju v poglobljeni ekonomski in monetarni uniji ter evropskem semestru. To potrjuje, da bo razprava o demokratični legitimnosti ostala ena glavnih tem medinstitucionalnega dialoga v tem letu, tudi dialoga med Komisijo in nacionalnimi parlamenti. Razprava o demokratični legitimnosti in odgovornosti se lahko v prihodnjih mesecih celo okrepi.

Potreba po okrepitvi demokratične legitimnosti in odgovornosti v okviru procesa evropskega semestra in lastne odgovornosti parlamentov je bila tudi eno ključnih horizontalnih sporočil srečanja predsednikov COSAC dne 27. in 28. januarja 2013 v Dublinu in prvega evropskega parlamentarnega tedna o evropskem semestru za usklajevanje gospodarskih politik od 28. do 30. januarja 2013 v Bruslju,ki sta se ga udeležila predsednik Barroso in podpredsednik Šefčovič. To srečanje je potrdilo tudi širšo ozaveščenost o nujnosti spopadanja z družbenimi, političnimi in institucionalnimi posledicami krize.

Na neuradnem srečanju v Luxembourgu dne 11. januarja 2013 so predsedniki nacionalnih parlamentov držav članic ustanoviteljic EU in Evropskega parlamenta poudarili, da morajo vsak nov korak h krepitvi ekonomske in monetarne unije spremljati nadaljnji konkretni ukrepi za večjo legitimnost in odgovornost, tako da se v tem okviru okrepi vloga parlamentov [33].

Komisija se bo zato osredotočala na učinkovito izvajanje okrepljenega političnega dialoga, ki ga je nacionalnim parlamentom ponudila ob dveh ključnih trenutkih procesa evropskega semestra, in nacionalne parlamente močno spodbuja, da izkoristijo priložnost za začetek poglobljenega dialoga o prednostnih nalogah, navedenih v letnem pregledu rasti, in o najučinkovitejšem načinu oblikovanja nacionalne politike za izvajanje priporočil, specifičnih za posamezno državo.

To je zlasti pomembno, saj postaja evropski semester bistveno orodje za podporo in spremljanje strukturnih reform v državah članicah. Komisija je na primer uvedla Pregled stanja na področju pravosodja v EU v evropski semester.

Komisija je z velikim zanimanjem in podporo sprejela pobudo, rezultat prvega evropskega parlamentarnega tedna, da naj nacionalni parlamenti za dvig ozaveščenosti o evropskih zadevah uvedejo „dan Evrope“. Poleg obstoječega političnega dialoga med nacionalnimi parlamenti in Komisijo bi tovrstna pobuda lahko pospešila trenutna prizadevanja za okrepitev „lastne odgovornosti“ nacionalnih parlamentov pri oblikovanju politike na ravni EU v splošnem in večjo vključenost v skupna prizadevanja institucij za nadaljevanje strukturnih reform in reformnega procesa. Na tak način bi pripomogli k reševanju problemov pri samem izvoru krize in Evropo ponovno usmerili na pot pametne, trajnostne in vključujoče rasti.

Priloga 1

Skupno število prejetih mnenj po nacionalnih parlamentih/domovih (politični dialog in mehanizem za preverjanje subsidiarnosti) v letu 2012

Država članica || Parlamentarni dom || Skupno število mnenj[34] || Obrazložena mnenja (Protokol 2)

Portugalska || Assembleia da República || 227 || 1

Italija || Senato della Repubblica || 96 || 1

Nemčija || Bundesrat || 59 || 5

Češka || Senát || 46 || 0

Švedska || Riksdag || 33 || 20

Romunija || Camera Deputaţilor || 26 || 0

Francija || Sénat || 19 || 7

Združeno kraljestvo || House of Lords || 16 || 1

Italija || Camera dei Deputati || 15 || 0

Bolgarija || Narodno Sabranie || 13 || 0

Avstrija || Bundesrat || 12 || 3

Poljska || Senat || 11 || 1

Češka || Poslanecká sněmovna || 10 || 0

Belgija || Chambre des Représentants || 9 || 3

Danska || Folketing || 8 || 3

Irska || Oireachtas || 7 || 0

Španija || Congreso de los Diputados and Senado || 7 || 2

Nizozemska || Eerste Kamer || 7 || 2

Grčija || Vouli ton Ellinon || 6 || 0

Luksemburg || Chambre des Députés || 6 || 3

Združeno kraljestvo || House of Commons || 6 || 3

Avstrija || Nationalrat || 3 || 1

Poljska || Sejm || 3 || 3

Nizozemska || Tweede Kamer || 3 || 3

Ciper || Vouli ton Antiprosopon || 2 || 1

Estonija || Riigikogu || 2 || 0

Nemčija || Bundestag || 2 || 1

Malta || Kamra tad-Deputati || 2 || 1

Romunija || Senatul || 2 || 0

Finska || Eduskunta || 1 || 1

Latvija || Saeima || 1 || 1

Litva || Seimas || 1 || 1

Slovaška || Národná Rada || 1 || 1

Nizozemska || Tweede Kamer and Eerste Kamer || 1 || 1

Belgija || Sénat || 0 || 0

Francija || Assemblée Nationale || 0 || 0

Madžarska || Országgyűlés || 0 || 0

Irska || Dail Eireann || 0 || 0

Slovenija || Državni svet || 0 || 0

Slovenija || Državni zbor || 0 || 0

|| Skupaj || 663 || 70

Priloga 2

Predlogi in pobude Komisije, glede katerih je bilo v letu 2012 v okviru političnega dialoga prejetih največ mnenj[35]

Dokument Komisije || Naslov || Skupno število mnenj || Obrazložena mnenja (Protokol 2)

COM(2012) 130 || Predlog UREDBA SVETA o uveljavljanju pravice do kolektivnih ukrepov v okviru svobode ustanavljanja in svobode opravljanja storitev (Monti II) || 17 || 12

COM(2012) 10 || Predlog DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov || 13 || 3

COM(2012) 11 || Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (Splošna uredba o varstvu podatkov) || 12 || 4

COM(2011) 897 || Predlog DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o podeljevanju koncesijskih pogodb || 11 || 3

COM(2012) 372 || Predlog DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o kolektivnem upravljanju avtorskih in sorodnih pravic ter izdajanju večozemeljskih licenc za pravice za glasbena dela za spletno uporabo na notranjem trgu || 10 || 3

COM(2012) 380 || PRILOGA k Predlogu UREDBE EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o rednih tehničnih pregledih motornih vozil in njihovih priklopnikov ter razveljavitvi Direktive 2009/40/ES || 9 || 5

COM(2011) 650 || Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja || 9 || 1

COM(2012) 617 || Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o Skladu za evropsko pomoč najbolj ogroženim || 8 || 5

COM(2012) 280 || Predlog DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o vzpostavitvi okvira za sanacijo ter reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij ter o spremembi direktiv Sveta 77/91/EGS in 82/891/ES, direktiv 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES in 2011/35/ES ter Uredbe (EU) št. 1093/2010 || 8 || 1

COM(2012) 511 || Predlog UREDBA SVETA o prenosu posebnih nalog na Evropsko centralno banko, ki se nanašajo na politike bonitetnega nadzora kreditnih institucij || 8 || 1

COM(2012) 238 || Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o elektronski identifikaciji in skrbniških storitvah za elektronske transakcije na notranjem trgu || 7 ||

COM(2012) 382 || Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o cestnem pregledu tehnične brezhibnosti gospodarskih vozil, ki vozijo v Uniji, in razveljavitvi Direktive 2000/30/ES || 6 || 3

COM(2012) 84 || Predlog DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o preglednosti ukrepov, ki urejajo cene zdravil za uporabo v humani medicini in njihovo vključitev v področje nacionalnih sistemov zdravstvenega zavarovanja || 6 || 2

COM(2012) 49 || Spremenjen predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o spremembi Uredbe (ES) št. 726/2004 glede informacij za širšo javnost o zdravilih za uporabo v humani medicini na recept || 6 || 2

COM(2012) 48 || Spremenjen predlog DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o spremembi Direktive 2001/83/ES glede informacij za širšo javnost o zdravilih na recept o spremembi Direktive 2001/83/ES o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini v zvezi z informacijami za širšo javnost o zdravilih na recept || 6 || 2

COM(2012) 512 || Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o spremembi Uredbe (EU) št. 1093/2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ) v zvezi z njeno povezavo z Uredbo Sveta (EU) št. …/… o prenosu posebnih nalog, ki se nanašajo na politike bonitetnega nadzora kreditnih institucij, na Evropsko centralno banko || 6 ||

Priloga 3 Število prejetih mnenj glede na področje/službo Komisije v letu 2012

Notranji trg in storitve || 112

Pravosodje || 52

Mobilnost in promet || 45

Notranje zadeve || 43

Zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje || 42

Zdravje in varstvo potrošnikov || 40

Okolje || 28

Generalni sekretariat || 28

Komunikacijska omrežja, vsebine in tehnologija || 27

Kmetijstvo in razvoj podeželja || 25

Podjetništvo in industrija || 25

Izobraževanje in kultura || 22

Trgovina || 22

Energetika || 19

Obdavčenje in carinska unija || 18

Gospodarske in finančne zadeve || 17

Podnebna politika || 14

Pomorske zadeve in ribištvo || 12

Raziskave in inovacije || 12

Razvoj in sodelovanje - EuropeAid || 11

Človekoljubna pomoč || 9

Regionalna politika || 9

Eurostat || 8

Proračun || 7

Pravna služba || 4

Konkurenca || 3

Širitev || 3

Evropski urad za boj proti goljufijam || 3

Komuniciranje || 2

Zunanjepolitično delovanje || 1

Skupaj || 663

[1] COM(2012) 750.

[2] Odgovor Komisije na prispevek s XLVII zasedanja COSAC: http://www.cosac.eu/denmark2012/plenary-meeting-of-the-xlvii-cosac-22-24-april-2012/.

[3] COM(2012) 777 final/2.

[4] V pismu predsedniku Evropskega sveta z dne 7. decembra 2012 so predsedniki odborov za evropske zadeve enajstih nacionalnih parlamentov izrazili skrb o „zaskrbljujočem pomanjkanju predlogov, kako v praksi povečati vlogo nacionalnih parlamentov.“ Pismo je sledilo srečanju v Kopenhagnu dne 26. novembra 2012, kjer se je razprava osredotočala na to, da bi finančno, proračunsko in ekonomsko bolje povezano unijo lahko spremljali močni mehanizmi za demokratično legitimnost in odgovornost.

[5] Število vključuje 70 obrazloženih mnenj, prejetih v okviru mehanizma preverjanja subsidiarnosti.

[6] Glej Prilogo 1.

[7] Od 663 prejetih mnenj se jih je 509 nanašalo na zakonodajne dokumente (osnutke uredb, direktive, priporočila, sklepe itn.), 147 pa na posvetovalne dokumente(sporočila, bele in zelene knjige ali poročila). 7 mnenj so nacionalni parlamenti predložili v obliki samoiniciativnih poročil.

[8] COM(2012) 131.

[9] Glej člen 7(2) Protokola 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti.

[10] COM(2012) 130.

[11] COM(2012) 10.

[12] COM(2012) 11.

[13] COM(2011) 897.

[14] COM(2012) 372.

[15] COM(2012) 380.

[16] COM(2011) 650.

[17] COM(2012) 617.

[18]COM(2012) 280.

[19] COM(2012) 511.

[20] COM(2012) 238.

[21] COM(2012) 382.

[22] COM(2012) 84.

[23] COM(2012) 49.

[24] COM(2012) 48.

COM(2011) 610, COM(2011) 611, COM(2011) 612, COM(2011) 614 in COM(2011) 615. Treba je opozoriti, da je bilo do konca leta 2011 prejetih dodatnih 15 mnenj, torej skupno 20 mnenj.

[26] Glej Prilogo 2.

[27] Mnenja nacionalnih parlamentov in odgovore Komisije lahko najdete na spletni strani: http://ec.europa.eu/dgs/secretariat_general/relations/relations_other/npo/index_sl.htm.

[28] COM(2012) 11.

[29] Za podrobnejše informacije o mnenjih nacionalnih parlamentov o tem predlogu glej referenco na letno poročilo o subsidiarnosti in sorazmernosti za leto 2012 (COM(2013) 566) na strani 8.

[30] COM(2012) 372.

[31] COM(2011) 897.

[32] COM(2011) 650.

[33] Predlagali so, da bi morala biti „konferenca v skladu s členom 13“, ki jo določa PSUU, z vidika strukture in sestave primerljiva z novoustanovljeno medparlamentarno konferenco za SZVP/SVOP. Predlagali so tudi, naj se razprava na to temo nadaljuje na konferenci predsednikov parlamentov držav članic EU aprila 2013 na Cipru.

[34] Število vključuje tako mnenja kot obrazložena mnenja nacionalnih parlamentov.

[35] Navedeni so predlogi, glede katerih je bilo prejetih vsaj 6 mnenj nacionalnih parlamentov.