Posebno poročilo Izvrševanje proračuna EU 
s finančnimi instrumenti – 
izkušnje, pridobljene 
v programskem obdobju 
2007–2013SL 2016  št. 19
EVROPSKO  
RAČUNSKO
SODIŠČE
EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČE  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
Vprašanja: eca.europa.eu/sl/Pages/ContactForm.aspx
Spletišče: eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
Veliko dodatnih informacij o Evropski uniji je na voljo na internetu ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Urad za publikacije Evropske unije, 2016
Print ISBN 978-92-872-5416-0 ISSN 1831-094X doi:10.2865/198169 QJ-AB-16-019-SL-C
PDF ISBN 978-92-872-5387-3 ISSN 1977-5784 doi:10.2865/322137 QJ-AB-16-019-SL-N
EPUB ISBN 978-92-872-5429-0 ISSN 1977-5784 doi:10.2865/978229 QJ-AB-16-019-SL-E
© Evropska unija, 2016
Reprodukcija je dovoljena z navedbo vira.
Izvrševanje proračuna EU 
s finančnimi instrumenti – 
izkušnje, pridobljene 
v programskem obdobju 
2007–2013
(v skladu z drugim pododstavkom člena 287(4) PDEU)Posebno poročiloSL 2016  št. 19
02
 Revizijska ekipa
Posebna poročila Evropskega računskega sodišča predstavljajo rezultate njegovih revizij smotrnosti poslovanja in skla -
dnosti za posamezna proračunska področja ali upravljavske teme. Računsko sodišče izbira in načrtuje revizijske naloge 
tako, da je njihov učinek kar največji, in pri tem upošteva tveganje za smotrnost ali skladnost, višino ustreznih prihodkov 
ali porabe, prihodnji razvoj ter politični in javni interes.
To revizijo smotrnosti poslovanja je opravil senat II, ki ga vodi član Evropskega računskega sodišča Henri Grethen in ki je 
specializiran za področja porabe strukturnih politik, prometa in energetike. Revizijo je vodila članica poročevalka Iliana 
Ivanova, ki so ji pomagali vodja kabineta Tony Murphy in ataše Mihail Stefanov, vodilni upravni uslužbenec Niels-Erik Bro -
kopp, vodja naloge Rares Rusanescu ter revizorji Agathoclis Argyrou, Marcel Bode, Viorel Cirje in Maria Ploumaki.
Od leve proti desni:  M. Stefanov, I. Ivanova, N.-E. Brokopp, R. Rusanescu, T. Murphy, A. Argyrou.

03
 Kazalo
Odstavek
 Kratice
 Glosar
I–VIII  Povzetek
1–22  Uvod
1–4 Kaj so finančni instrumenti?
5–22  Uporaba finančnih instrumentov pri izvrševanju proračuna EU od leta 2007
23–26  Obseg revizije in revizijski pristop
27–146  Opažanja
27–61  Ali je bil obseg finančnih instrumentov ustrezen glede na potrebe trga?
29–45  Čezmerni dotirani kapital je povzročil nizke stopnje izplačil, izogibanje razveljavitvam prevzetih obveznosti 
in morebitna povračila ob zaključku OP
46–54 Čezmerni dotirani kapital je povzročil nizke stopnje izplačil, izogibanje razveljavitvam prevzetih obveznosti 
in morebitna povračila ob zaključku OP
55–61  Regionalna osredotočenost je prispevala k temu, da so države članice v programskem obdobju 2007–2013 
vzpostavile veliko manjših finančnih instrumentov
62–91  Ali je finančnim instrumentom uspelo privabiti zasebni kapital?
64–72  Komisija pri merjenju finančnega vzvoda za finančne instrumente ne upošteva ustrezno obsega dodatnih 
sredstev, ki so bila aktivirana z javnim financiranjem
73–91  Težave pri privabljanju vlagateljev iz zasebnega sektorja tako v deljeno kot v centralno upravljane finančne 
instrumente
04 Kazalo 
92–105  Ali so finančni instrumenti zagotavljali obnavljajočo se finančno podporo?
93–95  Zamude pri izvajanju so zelo skrajšale dejansko naložbeno obdobje več finančnih instrumentov ESRR in ESS
96–105  Manjši učinek obnavljanja finančnih instrumentov ESRR in ESS med izvajanjem programov in negotovost 
po zaključku programov za obdobje 2007–2013
106–146  Ali so se finančni instrumenti izkazali kot stroškovno učinkovita metoda za izvrševanje proračuna EU?
108–110  Stroški upravljanja in provizije za upravljanje so bili v primerjavi z dejansko stopnjo izplačil končnim 
prejemnikom visoki
111–120  Stroški upravljanja in provizij za upravljanje nad regulativnimi zgornjimi mejami niso bili povrnjeni iz 
proračuna EU
121–131  Komisija pri oceni stroškov upravljanja in provizij za upravljanje ni upoštevala razlik med vrstami 
instrumentov in dejanske višine podpore, zagotovljene končnim prejemnikom
132–141  Omejitve pri poročanju držav članic o stroških upravljanja in provizijah za upravljanje
142–146  Poleg stroškov upravljanja in provizij za upravljanje nastanejo tudi administrativni stroški izvajanja OP 
ESRR in ESS
147–163  Zaključki in priporočila
 Priloga I  –  Finančni instrumenti, ki se deljeno upravljajo  – kako delujejo (programsko obdobje 
2014–2020)
 Priloga II –  Opredelitev pojma „finančni instrumenti“ v pravni podlagi (programski obdobji 
2014–2020 in 2007–2013)
 Priloga III –  Pregled finančnih instrumentov ESRR v 28 državah članicah EU: število skladov in 
dotirani kapital (programsko obdobje 2007–2013)
 Priloga IV –  Pregled finančnih instrumentov ESS v 28 državah članicah EU: število skladov in 
dotirani kapital (programsko obdobje 2007–2013)
 Priloga V  – Povzetek zahtev prehodne ocene (programsko obdobje 2014–2020)
 Odgovori Komisije 
 Odgovor Sklada Marguerite
05
 Kratice
COCOF : Odbor za usklajevanje skladov
CPR : uredba o skupnih določbah
EaSI : Program Evropske Unije za zaposlovanje in socialne inovacije
EEEF : Evropski sklad za energetsko učinkovitost
EEPR : program za podporo oživitvi gospodarstva z dodelitvijo finančne pomoči Skupnosti energetskim projektom
EFSI : Evropski sklad za strateške naložbe
EGESIF : strokovna skupina za evropske strukturne in investicijske sklade
EIB: Evropska investicijska banka
EIF: Evropski investicijski sklad
EKSRP : Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja
EPMF : Evropski mikrofinančni instrument Progress za zaposlovanje in socialno vključenost
ESR : Evropski sklad za ribištvo
ESRR : Evropski sklad za regionalni razvoj
ESS : Evropski socialni sklad
GBER : uredba o splošnih skupinskih izjemah
IoZ: izjava o zanesljivosti
IPE: instrument za povezovanje Evrope
JEREMIE : skupna evropska sredstva za mikro, mala in srednja podjetja
KS: Kohezijski sklad
LGTT : instrument jamstev za posojila za projekte vseevropskega prometnega omrežja
MFF : večletni finančni okvir
MSP : mala in srednja podjetja
06 Kratice 
OP: operativni program
PBI: pobuda za projektne obveznice
PDEU : Pogodba o delovanju Evropske unije
PFLP : tranša prve izgube portfelja
SICAR : Société d’investissement en capital à risque
SICAV : Société d’investissement à capital variable
Sklad Marguerite : Evropski sklad 2020 za energetiko, podnebne spremembe in infrastrukturo
Skladi ESI : evropski strukturni in investicijski skladi
TEN-E/T : vseevropsko energetsko/prometno omrežje
07
 Glosar
Cilj Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR)  je okrepiti ekonomsko in socialno kohezijo v Evropski uniji 
z odpravo glavnih regionalnih neravnovesij s finančno podporo za vzpostavitev infrastrukture in za produktivne 
naložbe, ki ustvarjajo delovna mesta, predvsem za podjetja.
Cilj Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI)  je aktivirati vsaj 315 milijard EUR v zasebnih in javnih 
dolgoročnih naložbah v obdobju 2015–2017 v vsej EU ter zagotoviti financiranje projektov v naslednjih letih. EFSI je 
bil ustanovljen v okviru Evropske investicijske banke (EIB) kot časovno neomejen skrbniški sklad za financiranje bolj 
tveganih delov projektov. Z jamstvom v višini največ 16 milijard EUR, podprtim s proračunom EU, se bo izravnalo 
dodatno tveganje, ki ga prevzema EIB. Države članice lahko v EFSI prispevajo dodatna sredstva.
Cilj Evropskega socialnega sklada (ESS)  je okrepiti ekonomsko in socialno kohezijo v Evropski uniji s povečanjem 
zaposlenosti in izboljšanjem možnosti za zaposlitev, predvsem z ukrepi usposabljanja, s spodbujanjem višje stopnje 
zaposlenosti ter ustvarjanjem številnejših in boljših delovnih mest.
Delegirana uredba : Delegirana uredba Komisije (EU) št. 480/2014 z dne 3. marca 2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) 
št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, 
Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem 
skladu za pomorstvo in ribištvo ter o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem 
socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo1.
Dotirani kapital  pomeni znesek finančnih sredstev, plačanih finančnemu instrumentu (iz proračuna EU, 
nacionalnega proračuna ali od zasebnih vlagateljev) za podporo njegovemu delovanju. Izražati mora zmožnost 
instrumenta za naložbe in biti v sorazmerju s trgom, kateremu je namenjen.
Državna pomoč  je vsaka oblika neposredne ali posredne finančne podpore, ki jo javni organi zagotovijo podjetjem 
zasebnega sektorja. Pogodba o delovanju Evropske unije (PDEU) na splošno prepoveduje državno pomoč na 
skupnem trgu, razen če je ustrezno utemeljena. Pravila EU o državni pomoči določajo, kdaj takšna podpora ne 
izkrivlja (ali ne bi mogla izkrivljati) konkurence. Evropska komisija ima izključno pristojnost za oceno združljivosti 
državne pomoči, ki jo dodelijo države članice, s temi pravili. Postopkovne odločitve in ukrepi, ki jih sprejme 
Evropska komisija, pregledata Splošno sodišče in Sodišče Evropske unije.
Evropski strukturni in investicijski skladi (skladi ESI)  zajemajo pet ločenih skladov, katerih cilj je zmanjšati 
regionalna neravnovesja po Uniji v programskem obdobju 2014–2020. Ti skladi so: Evropski sklad za regionalni 
razvoj, Evropski socialni sklad, Kohezijski sklad, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja ter Evropski sklad za 
pomorstvo in ribištvo.
Finančna uredba : Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 
o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) 
št. 1605/20022.
1 UL L 138, 13.5.2014, str. 5.
08 Glosar 
Finančni posrednik  je subjekt, ki deluje kot posrednik med organom upravljanja ali holdinškim skladom in 
končnimi prejemniki sredstev, zagotovljenih s finančnimi instrumenti, ki se deljeno upravljajo.
Holdinški sklad  je sklad, ustanovljen z namenom vlaganja v več skladov tveganega kapitala, jamstvenih skladov, 
posojilnih skladov, skladov za razvoj mestnih območij, skladov ali drugih sistemov spodbud, ki zagotavljajo posojila, 
jamstva za vračljive naložbe ali enakovredne instrumente za energetsko učinkovitost in uporabo obnovljive energije 
v stavbah, vključno z obstoječimi stanovanjskimi objekti.
Izvedbena uredba : Uredba Komisije (ES) št. 1828/2006 z dne 8. decembra 2006 o pravilih za izvajanje Uredbe Sveta 
(ES) št. 1083/2006 ter Uredbe (ES) št. 1080/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za regionalni 
razvoj3.
Jamstvo  je zaveza tretje osebe, ki se imenuje porok, da bo plačala dolg posojilojemalca, če ga ta ne bo mogel 
plačati sam. Porok je dolžan kriti vsak primanjkljaj ali neizpolnjevanje obveznosti posojilojemalca v zvezi z dolgom 
v skladu s pogoji, določenimi v sporazumu med porokom, posojilodajalcem in/ali posojilojemalcem.
Kapitalska naložba  pomeni zagotovitev kapitala podjetju, ki se vloži neposredno ali posredno v zameno za 
popolno ali delno lastništvo tega podjetja, pri čemer lahko kapitalski vlagatelj prevzame določeno upravljavsko 
kontrolo nad podjetjem in lahko sodeluje pri dobičku podjetja.
Kohezijska politika  je v programskem obdobju 2007–2013 zajemala Evropski sklad za regionalni razvoj in Evropski 
socialni sklad (tj. dva „strukturna sklada“) ter Kohezijski sklad. V programskem obdobju 2014–2020 se je z uvedbo 
skupnih določb za evropske strukturne in investicijske sklade izboljšalo usklajevanje med kohezijsko politiko in 
drugimi politikami EU, ki prispevajo k regionalnemu razvoju, in sicer razvoj podeželja ter ribiška in pomorska 
politika.
Končni prejemnik  je katera koli pravna ali fizična oseba, ki ni holdinški sklad ali finančni posrednik in prejme 
sredstva iz finančnega instrumenta.
Minimalna stopnja donosa  je minimalna stopnja donosa projekta ali naložbe, ki jo zahteva upravitelj ali vlagatelj.
Odbor za usklajevanje skladov (COCOF)  je stalni odbor za spremljanje pri Komisiji. Njegova naloga je, da 
razpravlja o vprašanjih v zvezi z izvajanjem uredb, ki urejajo Evropski sklad za regionalni razvoj, Evropski socialni 
sklad in Kohezijski sklad.
2 UL L 298, 26.10.2012, str. 1.
3 UL L 371, 27.12.2006, str. 1.
09 Glosar 
Operativni program (OP)  določa prednostne naloge in specifične cilje države članice ter kako bodo sredstva 
uporabljena za financiranje projektov v določenem obdobju, ki običajno traja sedem let. Ti projekti morajo 
prispevati k doseganju enega ali več ciljev, ki so opredeljeni na ravni prednostne osi OP . Programi morajo biti 
določeni za vsakega od skladov na področju kohezijske politike, tj. za Evropski sklad za regionalni razvoj, Evropski 
socialni sklad in Kohezijski sklad. Operativne programe pripravijo države članice in jih mora odobriti Komisija, 
preden se lahko izvedejo kakršna koli plačila iz proračuna EU. V obdobju, ki ga pokrivajo, se lahko spreminjajo le, če 
se strinjata obe strani.
Organ upravljanja je nacionalni, regionalni ali lokalni javni organ ali kateri koli drug javni ali zasebni subjekt, ki ga 
je država članica določila za upravljanje operativnega programa. Njegove naloge vključujejo izbiranje projektov, ki 
bodo financirani, spremljanje izvajanja projektov ter poročanje Komisiji o finančnih vidikih in doseženih rezultatih.
Pogojna kreditna linija pomeni kreditno linijo, ki bi se lahko črpala, če bi nastopil predhodno določen dogodek.
Posebni skladi so skladi, ki niso holdinški skladi.
Posojilo pomeni sporazum, ki posojilodajalca zavezuje, da posojilojemalcu da na razpolago dogovorjen znesek 
denarja za dogovorjeno obdobje. Posojilojemalec je dolžan posojilo v dogovorjenem obdobju odplačati. Običajno 
je posojilojemalec zavezan k plačevanju obresti na znesek posojila.
Prednostna os : ena od prednostnih nalog strategije v operativnem programu, ki je sestavljena iz skupine operacij, 
ki so med seboj povezane in imajo specifične merljive cilje.
Preostala finančna sredstva so del dotiranega kapitala, ki je dosegel končne prejemnike, nato pa je bil vrnjen 
finančnemu instrumentu in je tako na voljo za nov krog naložb.
Skupna evropska sredstva za mikro, mala in srednja podjetja (Jeremie)  je pobuda, ki jo je Komisija pripravila 
skupaj z Evropskim investicijskim skladom. Ta pobuda spodbuja uporabo instrumentov finančnega inženiringa za 
izboljšanje dostopa do financiranja za MSP s strukturnimi skladi.
Société d’investissement à capital variable (SICAV) je vrsta odprtega investicijskega sklada, pri katerem se 
vrednost njegovega kapitala spreminja glede na število vlagateljev in vrednost njegovih osnovnih naložb. Delnice 
sklada se kupujejo in prodajajo na podlagi zadnje čiste vrednosti sredstev sklada.
Société d’investissement en capital à risque (SICAR) je struktura, oblikovana za naložbe zasebnega in tveganega 
kapitala brez pravil o razpršenosti naložb in omejitev glede posojanja ali finančnih vzvodov.
Splošna uredba za programsko obdobje 2007–2013 : Uredba Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 
o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu in 
razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1260/19994.
4 UL L 210, 31.7.2006, str. 25.
10 Glosar 
Strokovna skupina za evropske strukturne in investicijske sklade (EGESIF)  je bila ustanovljena znotraj Komisije 
z namenom, da Komisiji svetuje o vprašanjih v zvezi z izvajanjem programov, ki se sprejmejo in izvajajo v skladu 
z uredbami o evropskih strukturnih in investicijskih skladih. EGESIF je eno od dveh teles, ki sta nadomestila Odbor 
za usklajevanje skladov (drugo je COESIF – Odbor za usklajevanje evropskih strukturnih in investicijskih skladov).
Tranša prve izgube portfelja (PFLP) : kadar je portfelj posojil razdeljen na več tranš tveganja, je PFLP tranša, ki 
absorbira prve izgube portfelja (ki so lahko na primer posledica neodplačevanja posojila).
Uredba o IPE : Uredba (EU) št. 1316/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi 
Instrumenta za povezovanje Evrope, spremembi Uredbe (EU) št. 913/2010 in razveljavitvi uredb (ES) št. 680/2007 in 
(ES) št. 67/20105.
Uredba o skupnih določbah (CPR)  za obdobje 2014–2020:  Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem 
skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo 
in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem 
skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/20066.
Zgornja meja jamstva je odstotek celotne vrednosti portfelja posojil, ki ga dejansko krije jamstvo.
5 UL L  348, 20.12.2013, str. 129.
6 UL L  347, 20.12.2013, str. 320
11
 Povzetek
I
Evropska unija se trenutno srečuje z resnimi izzivi, kot sta gospodarsko in finančno okrevanje ter obvladovanje 
begunske krize. Zato si odločevalci EU prizadevajo najti načine za kar največje možno povečanje učinkovitosti in 
uspešnosti razpoložljivega proračuna EU, ki zajema manj kot 1 % bruto domačega proizvoda (BDP) EU.
II
Finančni instrumenti so izvedbeno orodje za zagotavljanje finančne podpore iz proračuna EU. Finančna podpora, ki 
se končnim prejemnikom zagotovi s finančnimi instrumenti, ima lahko obliko posojil, jamstev in kapitalskih naložb.
III
Če se finančni instrumenti pravilno uporabljajo, imajo v primerjavi z nepovratnimi sredstvi dve prednosti, in sicer:
– možnost učinka finančnega vzvoda za javna sredstva (tj. aktiviranje dodatnih zasebnih in javnih sredstev kot 
dopolnitev začetnemu javnemu financiranju); in
– obnavljajočo se naravo njihovega dotiranega kapitala (tj. uporaba istih sredstev v več ciklih).
Tudi to, da je treba posojila odplačati in jamstva sprostiti ali pri kapitalskih naložbah vrniti, bi moralo načeloma 
vplivati na obnašanje končnih prejemnikov ter privesti do boljše uporabe javnih sredstev in zmanjšati verjetnost, da 
bodo končni prejemniki postali odvisni od javne podpore.
IV
V programskem obdobju 2007–2013 je finančne instrumente, vzpostavljene v okviru Evropskega sklada za regio -
nalni razvoj (ESRR) in Evropskega socialnega sklada (ESS), uporabilo 25 od 28 držav članic EU: skupno je bilo v EU 
vzpostavljenih 972 finančnih instrumentov ESRR in 53 finančnih instrumentov ESS. Do konca leta 2014 je bilo 
tem instrumentom plačanih približno 16 milijard EUR v obliki prispevkov iz operativnih programov (OP) ESRR in 
ESS. Sredstva, dodeljena tem instrumentom, so se torej znatno povečala v primerjavi s približno 1,3 milijarde EUR 
sredstev v programskem obdobju 2000–2006 in 0,6 milijarde EUR v programskem obdobju 1994–1999. V istem 
obdobju, tj. 2007–2013, je celoten prispevek iz proračuna EU za 21 finančnih instrumentov, ki jih je neposredno ali 
posredno upravljala Komisija, znašal približno 5,5  milijarde  EUR. Ti centralno upravljani finančni instrumenti delujejo 
v vseh državah članicah EU.
12 Povzetek 
V
V tej reviziji smo preučili, ali so bili finančni instrumenti v programskem obdobju 2007–2013 učinkovit mehanizem 
za izvrševanje proračuna EU. Naša revizija je potekala med oktobrom 2014 in marcem 2016 ter se je osredotočala na 
področja regionalne, socialne, prometne in energetske politike. V naši analizi je zajetih vseh 1 025 finančnih instru -
mentov ESRR in ESS, vzpostavljenih v okviru deljenega upravljanja v programskem obdobju 2007–2013, ter šest 
centralno upravljanih finančnih instrumentov na teh področjih. Podatki, predstavljeni v tem poročilu, temeljijo na 
zadnjih razpoložljivih informacijah, ki jih je Komisija predložila septembra 2015 in izražajo stanje ob koncu leta 2014.
VI
Pri reviziji smo ugotovili več velikih zadev, ki so omejevale učinkovitost finančnih instrumentov kot mehanizma za 
izvrševanje proračuna EU v programskem obdobju 2007–2013:
– veliko finančnih instrumentov ESRR in ESS je bilo preobsežnih in so se ob koncu leta 2014 še vedno spopadali 
z velikimi problemi pri izplačilu dotiranega kapitala (v povprečju je bilo porabljenih približno 57 % vsega dotira -
nega kapitala, ki se je izplačal finančnim instrumentom iz OP). Dejavnik, ki je prispeval k čezmernemu začetne -
mu dotiranemu kapitalu, je bilo prizadevanje držav članic, da bi se izognile razveljavitvi prevzetih obveznosti za 
sredstva v celotnem programskem obdobju 2007–2013;
– finančni instrumenti, ki se deljeno in centralno upravljajo, v glavnem niso bili uspešni pri privabljanju zasebnega 
kapitala;
– doslej je bilo le manjše število finančnih instrumentov ESRR in ESS uspešno pri zagotavljanju obnavljajoče se 
finančne podpore;
– pri finančnih instrumentih ESRR in ESS so stroški upravljanja in provizije za upravljanje v primerjavi z dejansko fi -
nančno podporo končnim prejemnikom visoki. Poleg tega se zdi, da so veliko višji kot tisti za centralno upravlja -
ne instrumente ali investicijske sklade v zasebnem sektorju.
VII
Hkrati tudi ugotavljamo, da je bil pravni okvir za programsko obdobje 2014–2020, kar se tiče finančnih instrumentov, 
izboljšan na podlagi znanja in izkušenj, pridobljenih v programskem obdobju 2007–2013, vendar nekatera vprašanja 
ostajajo nerešena.
13 Povzetek 
VIII
V poročilu priporočamo:
– Vnaprejšnja ocena Komisije za centralno upravljane instrumente naj sistematično vključuje analizo do takrat 
pridobljenih izkušenj.
– Komisija naj poleg pridobljenih izkušenj v okviru svojih vmesnih pregledov oceni tudi učinek bistvenih družbe -
no-ekonomskih sprememb na osnovno načelo posameznega instrumenta in ustreznega potrebnega prispevka 
iz proračuna EU za vse centralno upravljane instrumente.
– Komisija in države članice naj si prizadevajo za optimizacijo obsega posebnih skladov ESRR in ESS, da bi, kjer je 
mogoče, izkoristile znatne prihranke pri stroških upravljanja skladov. Za države članice naj se pripravijo doda -
tna navodila o vzpostavljanju teh finančnih instrumentov (v neposrednem ali posrednem upravljanju Komisije) 
v državah članicah ali na ravni Unije.
– Komisija naj v finančni uredbi (in posledično v sektorskih uredbah) zagotovi opredelitev finančnega vzvoda fi -
nančnih instrumentov, ki se bo uporabljala na vseh področjih proračuna EU ter bo jasno razlikovala med finanč -
nim vzvodom zasebnih in nacionalnih javnih prispevkov v okviru OP in/ali dodatnih zasebnih ali javnih kapital -
skih prispevkov ter upoštevala vrsto obravnavanega instrumenta.
– Komisija naj za finančne instrumente ESRR in ESS za programsko obdobje 2007–2013 ob njihovem zaključku 
zagotovi, da bodo države članice sporočile popolne in zanesljive podatke o zasebnih prispevkih k dotiranemu 
kapitalu v okviru operativnih programov in zunaj njih.
– Komisija naj v zvezi s finančnimi instrumenti ESRR in ESS zagotovi dodatna navodila za države članice, kako naj -
bolje uporabiti določbe o prednostni obravnavi, da bi privabile več zasebnega kapitala, ne da bi javne vlagate -
lje, ki prispevajo k dotiranemu kapitalu finančnih instrumentov, izpostavile prevelikim tveganjem.
– Za finančne instrumente, ki se upravljajo centralno, naj se v zakonodaji, ki ureja posamezen instrument, oprede -
lijo splošna načela delitve tveganja, ki bi lahko vplivala na proračun EU.
– Komisija naj za vse finančne instrumente, financirane iz proračuna EU v programskem obdobju 2014–2020, zago -
tovi, da bodo države članice, Komisija sama in skupina EIB izvajale le strukture, ki so v skladu z njenimi priporoči -
li in ukrepi v zvezi z davčnimi ureditvami.
– Komisija naj sprejme ustrezne ukrepe za zagotovitev, da bodo države članice v zahtevanem osemletnem ob -
dobju po koncu obdobja upravičenosti za programsko obdobje 2014–2020 ohranjale obnavljajočo se naravo 
skladov.
14 Povzetek 
– Komisija naj zagotovi navodila v zvezi z določbami, ki omogočajo nadaljnjo uporabo finančnih instrumentov 
v naslednjem programskem obdobju, zlasti kadar so upravitelji skladov izbrani na podlagi postopka javnega 
naročanja.
– Komisija naj zagotovi, da ji bodo države članice zaradi bodočega zaključka programskega obdobja 2007–2013 
poslale celovite informacije o stroških upravljanja in provizije za upravljanje, ki so nastali in bili plačani do 
marca 2017.
– Komisija naj pojasni, da je treba zgornje meje stroškov upravljanja in provizij za upravljanje uporabiti za dejanski 
dotirani kapital, ki se je porabil v okviru finančnega instrumenta, tj. prispevek iz OP , ki se je porabil za finančno 
podporo končnim prejemnikom.
– V zvezi s plačilom upraviteljev skladov na podlagi uspešnosti v programskem obdobju 2014–2020 naj Komisija 
pripravi zakonski predlog, katerega cilj bo revizija obstoječih določb v uredbi o skupnih določbah, da se poveča 
spodbujevalni učinek teh ureditev.
– Organi upravljanja držav članic naj pri pogajanjih o sporazumih o financiranju obširno uporabljajo obstoječe 
elemente plačila upraviteljev skladov, ki temeljijo na uspešnosti.
– Komisija naj izvede primerjalno analizo stroškov uporabe nepovratnih sredstev in vračljive finančne podpore, 
zlasti v okviru finančnih instrumentov, za programsko obdobje 2014–2020, da bi določila dejanske ravni teh 
stroškov. Te informacije bi bile zlasti pomembne za pripravo zakonskih predlogov za obdobje po letu 2020 in 
določitev ustrezne ravni tehnične pomoči.
15
 Uvod
Kaj so finančni instrumenti?
01 
Evropska unija se trenutno srečuje z resnimi izzivi, kot sta gospodarsko in finanč -
no okrevanje ter obvladovanje begunske krize. Zato si odločevalci EU prizade -
vajo najti načine za kar največje možno povečanje učinkovitosti in uspešnosti 
raz položljivega proračuna EU, ki znaša manj kot 1 % bruto domačega proizvoda 
(BDP) EU.
Finančni instrumenti7 so izvedbeno orodje za zagotavljanje finančne podpore iz pro -
računa EU s posojili, jamstvi in naložbami v kapital (ali naložbami v navidezni lastniški 
kapital) za izvajanje projektov (glej tabelo 1 ).8
V Prilogi I  je prikazano, kako delujejo različne vrste finančnih instrumentov.7 V programskem 
obdobju 2007–2013 se je 
zakonodaja, ki je urejala ESRR 
in ESS, sklicevala na izraz 
„instrumenti finančnega 
inženiringa“. V tem poročilu 
sta izraza „instrument 
finančnega inženiringa“ in 
„finančni instrument“ 
uporabljena kot sinonima.
8 V skladu z Mednarodnim 
računovodskim 
standardom 32 je finančni 
instrument „[…] vsaka 
pogodba, na podlagi katere 
nastane finančno sredstvo 
enega podjetja in finančna 
obveznost ali kapitalski 
instrument drugega podjetja“.Tabela 1Glavne vrste finančnih instrumentov, ki jih podpira proračun EU
Vir: Evropska komisija, EIB, FI Compass – Financial Instrument products.  Loans, guarantees, equity and quasi-equity  (fi-compass – Produkti finančnih 
instrumentov. Posojila, jamstva, lastniški kapital in navidezni lastniški kapital), str. 3.Posojilo
„Sporazum, ki posojilodajalca zavezuje, da posojilojemalcu da na 
razpolago dogovorjen znesek denarja za dogovorjeno obdobje, in ki posojilojemalca zavezuje, da ta znesek v določenem obdobju odplača“ .
V okviru ﬁnančnega instrumenta je posojilo lahko v pomoč, kadar banke niso pripravljene dati posojila pod pogoji, ki bi bili sprejemljivi za posojilojemalca. Finančni instrumenti lahko zagotovijo nižje obrestne mere, daljše roke za poplačilo ali imajo nižje zahteve glede zavarovanja.
Lastniški kapital
„Zagotovitev kapitala podjetju, ki se vloži neposredno ali posredno
v zameno za popolno ali delno lastništvo tega podjetja, pri čemer lahko kapitalski vlagatelj prevzame določen upravljavski nadzor nad podjetjem in lahko sodeluje pri dobičku podjetja. “
Finančni donos je odvisen od rasti in donosnosti podjetja. Zasluži sez dividendami in na podlagi prodaje delnic drugemu vlagatelju („izstop“) ali s prvo javno ponudbo.Jamstvo
„Pisna zaveza za prevzem odgovornosti za celoten dolg ali obveznost tretje 
osebe ali njegov oziroma njen del ali za uspešno izpolnitev obveznosti te tretje osebe, če nastopi dogodek, ki sproži takšno jamstvo, kot je neodplačevanje posojila. “*
Jamstva običajno pokrivajo ﬁnančne posle, kot so posojila.
* Evropska komisija (2015). Guidance for Member States on Financial 
Instruments – Glossary (Smernice za države članice o ﬁnančnihinstrumentih – Glosar).
Navidezni lastniški kapital
„Vrsta ﬁnanciranja, ki je med kapitalom in dolgom, saj ima večje tveganje 
kot dolg, ki se plačuje prednostno, ter manjše tveganje kot navaden lastniški temeljni kapital.Naložbe navideznega lastniškega kapitala so lahko strukturirane kot dolg, ponavadi nezaščitene in podrejene, v nekaterih primerih pa jih je mogoče preoblikovati v lastniški kapital, ali kot prednostni lastniški kapital. “
Proﬁl tveganj in donosa v kapitalski strukturi podjetja običajno spada med dolg in lastniški kapital.
16 Uvod 
02 
V primerjavi z nepovratnimi sredstvi (ki so tradicionalen način zagotavljanja 
finančnih sredstev iz proračuna EU) imajo finančni instrumenti – če se pravilno 
uporabljajo – dve prednosti, in sicer:
 ο možnost učinka finančnega vzvoda za javna sredstva (tj. aktiviranje dodatnih 
zasebnih in javnih sredstev kot dopolnitev začetnemu javnemu financiranju); 
in
 ο obnavljajočo se naravo njihovega dotiranega kapitala (tj. uporaba istih 
sredstev v več ciklih), saj se lahko vsak evro financiranja s finančnimi instru -
menti načeloma uporabi več kot enkrat.
03 
Tudi to, da je treba posojila odplačati in jamstva sprostiti ali pri kapitalskih 
naložbah vrniti, bi moralo načeloma vplivati na obnašanje končnih prejemnikov 
ter privesti do boljše uporabe javnih sredstev in zmanjšati verjetnost, da bodo 
končni prejemniki postali odvisni od javne podpore.
04 
Splošna opredelitev finančnih instrumentov je bila prvič podana v spremembi 
finančne uredbe leta 2012; ta opredelitev se od takrat uporablja v sektorskih 
uredbah za programsko obdobje 2014–2020 (glej Prilogo II ).
Uporaba finančnih instrumentov pri izvrševanju 
proračuna EU od leta 2007
Uporaba finančnih instrumentov, ki se financirajo  
iz proračuna EU
05 
Proračun EU se lahko izvršuje z deljenim upravljanjem (tj. v sodelovanju z država -
mi članicami kot pri kohezijski politiki), z neposrednim upravljanjem (tj. z lastnimi 
službami ali izvajalskimi agencijami) ali s posrednim upravljanjem (tj. s pover -
janjem nalog izvrševanja proračuna tretjim državam ali različnim subjektom)9. 
Zadnji dve možnosti se skupno imenujeta centralizirano upravljanje.9 Člen 58 finančne uredbe.
17 Uvod 
06 
Finančni instrumenti se uporabljajo v različnih delih proračuna EU:
 ο finančni instrumenti, ki se deljeno upravljajo, na področju kohezije so 
vzpostavljeni predvsem v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj 
(ESRR) in v manjšem obsegu v okviru Evropskega socialnega sklada (ESS). 
S programskim obdobjem 2014–2020 se lahko uporabljajo tudi za Kohezijski 
sklad (KS). Vsak instrument se mora izvajati v okviru operativnega progra -
ma (OP), ki ga določijo organi upravljanja, pristojni za ta program. Ti organi 
določijo tudi njegov obseg in obliko10. Finančni instrumenti se uporabljajo 
tudi v okviru Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in 
Evropskega sklada za ribištvo (ESR);
 ο centralno upravljani finančni instrumenti se financirajo z različnih področij 
proračuna, kot so raziskave, podjetništvo in industrija, izobraževanje in kultu -
ra itd. Komisija je skupaj s svojimi partnerji neposredno vključena v oblikova -
nje teh instrumentov ter razvoj njihove naložbene strategije in dotiranega ka -
pitala. Sklep o vzpostavitvi teh instrumentov sprejmeta proračunska organa 
(tj. Evropski parlament in Svet) na podlagi predloga Komisije.
Pravila za izbiro upravitelja sklada finančnih instrumentov
07 
Pri deljenem upravljanju se finančni instrumenti lahko vzpostavijo kot samos -
tojni skladi ali podskladi holdinškega sklada, v nadaljevanju imenovani posebni 
skladi (glej sliko 1 ). Holdinški sklad, ki ga včasih imenujemo tudi „sklad skladov“, 
je sklad, ustanovljen z namenom upravljanja različnih vrst instrumentov. Ta sklad 
omogoča tudi zagotavljanje prispevkov iz enega ali več OP enemu ali več finanč -
nim instrumentom.
08 
Finančne instrumente običajno upravljajo banke v zasebnem ali javnem sektorju 
ali drugi finančni posredniki in ne javnoupravni organi. Pri instrumentih ESRR in 
ESS mora biti upravitelj sklada izbran v skladu s pravili o javnem naročanju, ki 
veljajo na ravni EU in nacionalni ravni, če se upravljanje sklada dodeli na pod -
lagi javnega razpisa. Kadar se pravila o javnem naročanju ne uporabljajo (tj. če 
pri pogodbi o upravljanju sklada ne gre za javno naročilo storitev), lahko organ 
upravljanja upravitelja sklada določi v skladu z ustreznimi pravili o državni pomo -
či (glej odstavke 10 do 12).
09 
Skupina EIB (ki zajema Evropski investicijski sklad (EIF) in Evropsko investicijsko 
banko (EIB)) ima poseben status, ker se lahko imenuje za upravitelja sklada brez 
postopka oddaje javnega naročila11. Ta skupina upravlja tudi večino centralno 
upravljanih instrumentov, pri katerih je upravitelj skladov določen v zakonskem 
aktu.10 Evropski parlament, Generalni 
direktorat za notranjo politiko 
Unije, Financial Engineering 
Instruments in Cohesion 
policy - Study  (Instrumenti 
finančnega inženiringa 
v kohezijski politiki – študija), 
2013, str. 46.
11 Člen 44(c) splošne uredbe.
18 Uvod 
Vir: Evropsko računsko sodišče.Slika 1Poenostavljen prikaz strukture holdinškega sklada za finančne instrumente  
ESRR ali ESS
Dodatni zasebni ali javni 
prispevek k dotiranemu
kapitalu
Prispevek k dotiranemu kapitalu iz OP (sredstva EU in nacionalna javna in zasebna sredstva)
Prispevek k dotiranemu kapitalu iz holdinškega sklada
Finančna podpora prek posojil, jamstev in lastniških deleževPovračilo ﬁnančne podporePovrnitev ob prenehanju podsklada, vključno s plačili dividend/obresti itd. med izvajanjemPovrnitev neporabljenega dotiranega kapitala OP ob njegovem zaključku
Finančni posrednikFinančni posrednikOrgan upravljanjaOperativni program (OP)
ESRR ali ESS
Holdinški sklad
Podsklad (upravičenec)
Končni prejemnik
19 Uvod 
Finančni instrumenti in pravila EU o državni pomoči
10 
Skladi EU, ki se deljeno upravljajo, se štejejo kot del nacionalnih ali regionalnih 
proračunov, zato zanje lahko velja nadzor državnih pomoči. Organi upravljanja 
morajo zato pri izvajanju finančnega instrumenta zagotoviti skladnost s pravili 
o državni pomoči12. Ustrezna pravila o državni pomoči so vključena v novo ured -
bo o splošnih skupinskih izjemah (GBER)13 in nove smernice Komisije za tvegano 
financiranje14; oba akta sta začela veljati julija 2014.
11 
Organ upravljanja mora za vsak finančni instrument ESRR in ESS zagotoviti doka -
zilo, da je instrument15:
 ο skladen z običajno tržno prakso (kar v praksi pomeni, da je bilo upravljanje 
sklada dodeljeno v odprtem, preglednem in nedikriminatornem procesu) ali
 ο zajet v uredbi de minimis16 ali
 ο izvzeta pomoč, ker spada na področje uporabe GBER ali v okvir priglašene 
sheme pomoči v skladu s smernicami Komisije za tvegano financiranje.
12 
Centralno upravljani finančni instrumenti (ki ne uporabljajo nacionalnih ali 
regionalnih virov in tako niso del proračunov držav članic) ne spadajo na podro -
čje uporabe pravil EU o državni pomoči, ker glavni pogoj iz člena 107 PDEU „[…] 
ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev“ ni 
izpolnjen.
Osnovne informacije o številu finančnih instrumentov in njihovem 
dotiranem kapitalu od leta 2007
Programsko obdobje 2007–2013
13 
V programskem obdobju 2007–2013 je finančne instrumente uporabljalo 25 od 28 
držav članic EU. Tega mehanizma financiranja niso uporabljale le Hrvaška, Irska in 
Luksemburg.17 Pregled instrumentov ESRR in ESS po posameznih državah člani -
cah je v  Prilogah III in IV .12 Člen 37(1) uredbe o skupnih 
določbah (CPR): „Organi 
upravljanja, organi, ki izvajajo 
sklad skladov, in organi, ki 
izvajajo finančni instrument, 
pri uporabi tega naslova 
(naslov IV, Finančni 
instrumenti) ravnajo v skladu 
z veljavnim pravom, zlasti 
s področja državne pomoči in 
javnih naročil.“
13 Uredba Komisije (EU) 
št. 651/2014 z dne 
17. junija 2014 o razglasitvi 
nekaterih vrst pomoči za 
združljive z notranjim trgom 
pri uporabi členov 107 in 108 
Pogodbe (UL L 187, 26.6.2014, 
str. 1).
14 Evropska komisija, Smernice 
o državni pomoči za 
spodbujanje naložb 
tveganega financiranja 
(UL C 19, 22.1.2014, str. 4).
15 Člen 37 CPR.
16 Uredba Sveta (EU) 2015/1588 
z dne 13. julija 2015 o uporabi 
členov 107 in 108 Pogodbe 
o delovanju Evropske unije za 
določene vrste horizontalne 
državne pomoči (kodificirano 
besedilo) (UL L 248, 24.9.2015, 
str. 1).
17 Kljub temu pa so bili 
v Luksemburgu vzpostavljeni 
centralno upravljani finančni 
instrumenti. Še več, z njimi so 
se zagotavljala sredstva EU za 
financiranje projektov na 
Irskem in Hrvaškem.
20 Uvod Tabela 2Izvajanje finančnih instrumentov ESRR in ESS (2007–2013) na dan 31. decembra 2014
Zneski, odobreni za finančne  
instrumente v  sporazumih  
o financiranju  
(zneski v milijonih EUR)Zneski, plačani finančnim instrumentom 
iz OP  
(zneski v milijonih EUR)Zneski, plačani končnim uporabnikom 
iz finančnih instrumentov  
(zneski v milijonih EUR)
OP1EU EU/OP  % OP EU EU/OP % OP EU EU/OP %
ESRR17 06110 946ni podatka15 189 10 452 69 % 8 871 5 594 63 %
ESS 472 829 462 56 % 318 207 65 %
Skupaj 17 061 11 418 67 % 16 018 10 914 68 % 9 189 5 801 63 %
Vir: Evropsko računsko sodišče, na podlagi najnovejših podatkov Komisije iz septembra 20152.
1 V poročilu o izvajanju Komisija pri odobrenih zneskih OP ne ločuje med finančnimi instrumenti ESRR in ESS.
2  EGESIF_15-0027-00, Summary of data on the progress made in financing and implementing financial engineering instruments reported by the 
managing authorities in accordance with Article 67(2)(j) of Council Regulation (EC) No 1083/2006, Programme period 2007–2013, Situation as at 
31 December 2014 (Povzetek podatkov o napredku, doseženem pri financiranju in izvajanju instrumentov finančnega inženiringa, ki so jih spo -
ročili organi upravljanja v skladu s členom 67(2)(j) Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006, programsko obdobje 2007–2013, stanje na dan 31. decem -
bra 2014), str. 21 in 54.14 
Kot je prikazano v  tabeli 2 , je bilo do konca leta 2014 plačanih približno 15,2 mili -
jarde EUR s prispevki OP ESRR in 0,8 milijarde EUR s prispevkov OP ESS. To pome -
ni bistveno povečanje v primerjavi s približno 1,3 milijarde EUR v programskem 
obdobju 2000–2006 in 0,6 milijarde EUR v programskem obdobju 1994–199918.
15 
V programskem obdobju 2007–2013 je prispevek EU, plačan finančnim instrumen -
tom, ustrezal 5 % skupnega financiranja EU za ESRR in 1 % skupnega financiranja 
EU za ESS za celotno obdobje. Proračun EU je zajemal 69 % skupnega prispevka 
dotiranemu kapitalu finančnih instrumentov ESRR in 56 % skupnega prispevka 
dotiranemu kapitalu finančnih instrumentov ESS v obdobju 2007–2013 (glej  ta-
belo 2 ). V smislu finančne podpore končnemu prejemniku prispevek EU zajema 
63 % (ESRR) in 65 % (ESS).18 Evropska komisija, EIB, 
fi-compass – Finančni 
instrumenti – Trajnostni način 
za doseganje evropskih 
gospodarskih in družbenih 
ciljev, str. 3.
21 Uvod Tabela 316 
Po najnovejših podatkih, ki jih je sporočila Komisija, je bilo v vsej EU vzpostavlje -
nih 972 finančnih instrumentov ESRR in 53 finančnih instrumentov ESS. Od tega 
so 903 posebni skladi ESRR, 49 pa je posebnih skladov ESS (glej tabelo 3 ). Skupi -
na EIB upravlja 31 instrumentov ESRR (glej odstavek 9).
17 
Poleg tega je bilo 14 instrumentov financiranih iz EKSRP in 6 instrumentov iz ESR. 
Za ta sklada državam članicam v programskem obdobju 2007–2013 ni bilo treba 
poročati o finančnih instrumentih, zato uradni podatki o tem niso na voljo19. Ven -
dar lahko na podlagi podatkov, ki jih je zbralo Sodišče, dotirani kapital za sklade, 
ki jih je sofinanciral EKSRP , ob koncu leta 2013 ocenimo na približno 700 milijo -
nov EUR, dotirani kapital za sklade, ki jih sofinanciral ESR, pa na približno 72 mili -
jonov EUR (v obeh primerih so vključeni nacionalni prispevki k programoma).19 Glej Posebno poročilo 
št. 5/2015 Ali so finančni 
instrumenti uspešno in 
obetavno orodje na področju 
razvoja podeželja?, 
odstavek 82 ( http://eca.
europa.eu ).
Finančni instrumenti ESRR in ESS glede na vrsto posebnega sklada (2007–2013)  
na dan 31. decembra 2014
ESRR ESS
Število skladovDotirani kapital  
(v milijonih EUR)Število skladovDotirani kapital  
(v milijonih EUR)
Posebni skladi , od tega:
– posojilni instrumenti 371 5 637 31 417
– jamstveni instrumenti 171 2 215 7 196
– lastniški instrumenti 162 2 006 1 70
–  mešani instrumenti (kombinacija posojil, jamstev, 
lastniškega kapitala ali drugih instrumentov)110 2 496 5 59
– drugi instrumenti 6 65 0 0
– vrsta ni bila sporočena 83 770 5 74
Skupaj 903 13 189 49 816
Vir: Evropsko računsko sodišče, na podlagi najnovejših podatkov Komisije iz septembra 2015.
22 Uvod 
18 
Pri centralno upravljanih instrumentih je znašal celoten prispevek EU, dodeljen 
instrumentom za obdobje 2007–2013 na vseh področjih proračuna, približno 
5,5 milijarde  EUR20 in je bil porazdeljen na 21 finančnih instrumentov21. Ti instru -
menti delujejo v vseh državah članicah EU.
Programsko obdobje 2014–2020
19 
Evropski strukturni in investicijski skladi (skladi ESI) so v proračunu EU glavni vir 
financiranja za kapitalske naložbe in infrastrukturo s skupnim proračunom pri-  
bližno 450 milijard EUR za programsko obdobje 2014–2020.
20 
Evropski parlament in Evropski svet od leta 2011 spodbujata povečano uporabo 
finančnih instrumentov22. Ta politična zaveza je izražena tudi v uredbi o skupnih 
določbah (CPR), ki predvideva razširjeno uporabo finančnih instrumentov za izva -
janje vseh petih skladov ESI (tj. tudi Kohezijskega sklada) in vseh tematskih ciljev 
programov23.
21 
Komisija je ob koncu leta 2015 ocenila, da bo finančnim instrumentom za celotno 
programsko obdobje 2014–2020 iz petih skladov ESI dodeljenih približno 21 mi -
lijard  EUR.24 Ker je bil do konca leta 2014 povprečen prispevek EU za programsko 
obdobje 2007–2013 k skupnemu dotiranemu kapitalu teh instrumentov približno 
68 %,25 bo po naši oceni znesek 21 milijard EUR iz proračuna EU verjetno ustrezal 
približno 31 milijardam EUR v skupnih dodelitvah (brez upoštevanja dodatnega 
nacionalnega in zasebnega financiranja, ki se lahko zagotovi skladom zunaj  
programov skladov ESI).
22 
Za primerjavo je cilj Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI) v obdob -
ju 2015–2017 v vsej EU aktivirati vsaj 315 milijard EUR zasebnih in javnih dolgoroč -
nih naložb ter zagotoviti financiranje projektov v naslednjih letih.20 COM(2015) 565 final z dne 
13. novembra 2015, Poročilo 
Komisije Evropskemu 
Parlamentu in Svetu 
o finančnih instrumentih, ki jih 
podpira splošni proračun po 
členu 140.8 finančne uredbe 
od 31. decembra 2014, str. 4.
21 SWD(2015) 206 final z dne 
13. novembra 2015, Activities 
relating to financial instruments  
(Dejavnosti v zvezi 
s finančnimi instrumenti), 
str. 6–12.
22 Evropski parlament, Peto 
kohezijsko poročilo in 
strategija za kohezijsko 
politiko po letu 2013; 
EUCO 169/13, sklepi 
Evropskega sveta, 
25. oktober 2013, str. 10.
23 Uredba (EU) št. 1303/2013.
24 Evropski parlament, Komisija, 
Podelitev proračunske 
razrešnice za leto 2014 
Komisiji – Odgovori na pisna 
vprašanja Evropskega 
parlamenta komisarki Crețu, 
zaslišanje 7. decembra 2015, 
str. 34.
25 EGESIF_15-0027-00, Summary 
of data on the progress made in 
financing and implementing 
financial engineering 
instruments reported by the 
managing authorities in 
accordance with Article 67(2)(j) 
of Council Regulation (EC) 
No 1083/2006, Programme 
period 2007–2013, Situation as 
at 31 December 2014 (Povzetek 
podatkov o napredku, 
doseženem pri financiranju in 
izvajanju instrumentov 
finančnega inženiringa, ki so 
jih sporočili organi upravljanja 
v skladu s členom 67(2)(j) 
Uredbe Sveta (ES) 
št. 1083/2006, programsko 
obdobje 2007–2013, stanje  
na dan 31. decembra 2014), 
str. 21 in 54.
23
 Obseg revizije 
in revizijski pristop
23 
Sodišče je v tej reviziji preučilo, ali so bili finančni instrumenti v programskem 
obdobju 2007–2013 učinkovit mehanizem za izvajanje proračuna EU. Glede na to 
so v našem poročilu obravnavana naslednja glavna revizijska vprašanja:
 ο Ali je bil obseg finančnih instrumentov ustrezen glede na potrebe trga?
 ο Ali je finančnim instrumentom uspelo privabiti zasebni kapital?
 ο Ali so finančni instrumenti zagotovili obnavljajočo se finančno podporo?
 ο Ali so se finančni instrumenti izkazali za stroškovno učinkovito metodo za 
izvrševanje proračuna EU?
Za vsako od teh vprašanj smo preučili, kakšna izkušnje bi se lahko pridobile na 
podlagi glavnih ugotovljenih pomanjkljivosti. Ocenili smo tudi, v kakšnem ob -
segu so bila vprašanja obravnavana v uredbah, ki se uporabljajo za programsko 
obdobje 2014–2020.
24 
Naša revizija zajema obdobje od leta 2009 do leta 2015. Osredotočali smo se na 
področja regionalne, socialne, prometne in energetske politike. Revizija zlasti 
obravnava vse finančne instrumente ESRR in ESS ter šest centralno upravljanih 
finančnih instrumentov na področjih socialne, prometne in energetske politike. 
Razna vprašanja, opredeljena v tem poročilu, pa se lahko nanašajo tudi na druga 
področja proračuna EU, na katerih se uporabljajo ti instrumenti.
25 
Revizijsko delo je obsegalo naslednje elemente:
 ο pregled različnih analiz in publikacij Komisije, EIB, EIF in tretjih oseb;
 ο analizo najnovejšega letnega poročila o spremljanju, ki ga je Komisija objavila 
septembra 2015 in zajema vseh 1 025 finančnih instrumentov ESRR in ESS. 
Ta analiza, ki temelji na podatkih, ki jih je Komisija sporočila novembra 2015, 
je bila opravljena tudi za šest26 od 21 instrumentov v okviru centralnega 
upravljanja (ki zajemajo prispevek EU v višini 789 milijonov EUR ali 14 % skup-  
nega zneska vseh 21 instrumentov)27;
 ο preučitev 10 študij primerov za finančne instrumente, izvajane na področju 
proračuna EU, ki ga obravnava to poročilo28, vključno obiskom na terenu v eni 
od držav članic (Slovaška);26 Eden od teh šestih finančnih 
instrumentov, tj. Evropski 
sklad 2020 za energetiko, 
podnebne spremembe in 
infrastrukturo (sklad 
Marguerite), se upravlja 
neposredno (glej odstavek 6).
27 SWD(2015) 206 final. Evropska 
komisija, Summary of data on 
the progress made in financing 
and implementing financial 
engineering instruments 
reported by the managing 
authorities in accordance with 
Article 67(2)(j) of Council 
Regulation (EC) No 1083/2006, 
Programme period 2007–2013, 
Situation as at 
31 December 2014 (Povzetek 
podatkov o napredku, 
doseženem pri financiranju in 
izvajanju instrumentov 
finančnega inženiringa, ki so 
jih sporočili organi upravljanja 
v skladu s členom 67(2)(j) 
Uredbe Sveta (ES) 
št. 1083/2006, programsko 
obdobje 2007–2013, stanje na 
dan 31. decembra 2014), 
Bruselj, september 2015.
28 Instrument jamstev za posojila 
za projekte vseevropskega 
prometnega omrežja (LGTT), 
pobuda za projektne 
obveznice (PBI), sklad 
Marguerite, Evropski sklad za 
energetsko učinkovitost 
(EEEF), evropski mikrofinančni 
instrument Progress (EPMF), 
JESSICA Grčija, JEREMIE 
Slovaška, podjetniški sklad 
Grčija, Venture Finance 
Hungary (JEREMIE Madžarska) 
in JEREMIE Sicilija.
24 Obseg revizije in revizijski pristop 
 ο pregled nadaljnjega ukrepanja v zvezi s 45 finančnimi instrumenti, revidirani -
mi v okviru revizij skladnosti s predpisi, ki jih je od leta 2009 izvedlo Sodišče 
(o rezultati teh revizij je že poročalo v svojih letnih poročilih), in 54 finančnimi 
instrumenti, ki smo jih preučili v naših revizijah smotrnosti poslovanja od 
leta 2012;
 ο anketiranje 85 organov upravljanja in upraviteljev sklada, vključenih v izvaja -
nje finančnih instrumentov. Od 85 anketiranih subjektov jih je 82 povezanih 
z instrumenti ESRR in ESS v okviru deljenega upravljanja, trije pa v okviru cen -
traliziranega upravljanja. Prejeli smo 66 odgovorov v zvezi z instrumenti, ki se 
upravljajo deljeno, in dva v zvezi z instrument, ki se upravljajo centralno; ter
 ο razgovore z več kot 40 uslužbenci Komisije, EIB in EIF ter več kot 10 strokov -
njaki iz organizacij s strokovnim znanjem in izkušnjami na tem področju29.
26 
Sodišče je že večkrat preučevalo uporabo finančnih instrumentov, pri čemer je 
o svojih ugotovitvah od leta 2011 poročalo v več letnih poročilih30 in posebnih 
poročilih31. Poleg tega so Komisija sama, pa tudi EIB, EIF, Evropski parlament, na-  
cionalni revizijski organi in upravitelji skladov iz zasebnega sektorja v zadnjih 
letih opredelili več vprašanj, ki so skupaj omejevala uspešnost finančnih instru -
mentov v programskem obdobju 2007–2013. V tem poročilu so upoštevane tudi 
te ocene.29 Caisse des Dépôts, 
Kreditanstalt für 
Wiederaufbau (KfW) in OECD.
30 Odstavki 4.30 do 4.36 letnega 
poročila za leto 2010 (UL C 326, 
10.11.2011); odstavek 5.34 
letnega poročila za leto 2011 
(UL C 344, 12.11.2012); 
odstavek 10.31 letnega 
poročila za leto 2012 (UL C 331, 
14.11.2013); odstavki 5.33  
do 5.36 letnega poročila  
za leto 2013 (UL C 398, 
12.11.2014); odstavki 6.46  
do 6.52 letnega poročila za 
leto 2014 (UL C 373, 
10.11. 2015).
31 Posebno poročilo št. 4/2011 – 
Revizija garancijske sheme za 
MSP; Posebno poročilo 
št. 2/2012 – Finančni 
instrumenti za MSP, ki jih 
sofinancira Evropski sklad za 
regionalni razvoj; Posebno 
poročilo št. 5/2015 – Ali so 
finančni instrumenti uspešno 
in obetavno orodje na 
področju razvoja podeželja?; 
Posebno poročilo št. 8/2015 – 
Ali finančna podpora EU 
ustreza potrebam 
mikropodjetnikov? ( http://eca.
europa.eu ).
25
 Opažanja
32 Glej letna poročila za 
proračunski leti 2013 
(odstavek 5.35) in 2014 
(odstavek 6.49); Posebno 
poročilo št. 8/2015 
(odstavek 67).
33 Evropska komisija, Summary of 
data on the progress made in 
financing and implementing 
financial engineering 
instruments reported by the 
managing authorities in 
accordance with Article 67(2)(j) 
of Council Regulation (EC) 
No 1083/2006, Programme 
period 2007–2013, Situation as 
at 31 December 2014 (Povzetek 
podatkov o napredku, 
doseženem pri financiranju  
in izvajanju instrumentov 
finančnega inženiringa, 
o katerih so poročali organi 
upravljanja v skladu 
s členom 67(2)(j) Uredbe Sveta 
(ES) št. 1083/2006, programsko 
obdobje 2007–2013, stanje  
na dan 31. decembra 2014), 
str. 22.Ali je bil obseg finančnih instrumentov ustrezen  
glede na potrebe trga?
27 
Finančni instrumenti sami niso projekti, ampak izvedbeno orodje za financiranje 
iz proračuna EU. V kohezijski politiki pri odločitvi organa upravljanja, da zagotovi 
podporo OP s finančnim instrumentom, ne gre toliko za odločitev, ali vložiti vire 
OP ali ne (to je že predhodno odločeno v OP), ampak za odločitev, kako vlagati: 
z nepovratnimi sredstvi v enkratnem znesku ali s podporo v okviru finančnega 
instrumenta, ki zagotavlja vračljivo finančno podporo.
28 
Zato smo preučili, v kakšnem obsegu je bil pri 1 025 instrumentih ESRR in ESS 
uporabljen njihov dotirani kapital za zagotovitev različnih oblik finančne podpo -
re končnim prejemnikom, ter analizirali več dejavnikov, ki so prispevali k temu, 
da so imeli instrumenti v programskem obdobju 2007–2013 nizke stopnje izplačil 
končnim prejemnikom: raven začetnega dotiranega kapitala za instrumente, ali 
so organi upravljanja ustrezno obravnavali potrebe trga in posebne težave, ki so 
se pojavljale v zvezi z regionalnimi finančnimi instrumenti. Analizirali smo tudi, 
kako so bili podobni vidiki obravnavani pri centralno upravljanih instrumentih.
Čezmerni dotirani kapital je povzročil nizke stopnje izplačil, 
izogibanje razveljavitvam prevzetih obveznosti in morebitna 
povračila ob zaključku OP
29 
Stopnje izplačil iz finančnih instrumentov so že bile preučene v več letnih in 
posebnih poročilih Sodišča32. V tem poročilu analiziramo najnovejše razpoložljive 
informacije, ki so jih države članice Komisiji sporočile do 31. decembra 2014 in so 
bile objavljene septembra 2015. Naša analiza teh najnovejših podatkov je pokaza -
la, da se pri velikem številu instrumentov še vedno pojavljajo težave pri uporabi 
dotiranega kapitala v skladu z načrti.
30 
V tabeli 4  so prikazane stopnje izplačil za vseh 25 držav članic, ki so izvajale 
finančne instrumente v programskem obdobju 2007–201333. Prikazani odstotki so 
povprečne vrednosti za vse instrumente ESRR in ESS v posamezni državi članici. 
Veliko finančnih instrumentov je bilo vzpostavljenih šele leta 2012 ali pozneje.
26 Opažanja 
Izvajanje finančnih instrumentov ESRR in ESS po posameznih državah članicah –  
na dan 31. decembra 2014
Država članicaPrispevki 
OP , za  
katere 
so bile 
prevzete 
obveznosti  
(v milijonih 
EUR)Od tega  
prispevek 
EU%Prispevki OP , nakazani  
finančnim instrumentom
(v milijonih EUR)Prispevki OP , plačani končnim prejemnikom
(v milijonih EUR)
Znesek% prevzete 
obveznostiZnesek % izplačila% prevzete 
obveznosti
Estonija 200 125 63 % 200 100 % 191 95 % 95 %
Poljska 1 196 1 008 84 % 1 190 100 % 1 104 93 % 92 %
Slovenija 124 105 85 % 124 100 % 112 90 % 90 %
Madžarska 916 778 85 % 897 98 % 751 84 % 82 %
Nemčija 1 629 1 025 63 % 1 554 95 % 1 265 81 % 78 %
Malta 12 10 83 % 12 100 % 10 81 % 81 %
Portugalska 854 531 62 % 477 56 % 386 81 % 45 %
Češka republika 278 171 62 % 278 100 % 223 80 % 80 %
Danska 74 35 47 % 51 68 % 40 80 % 55 %
Romunija 150 129 86 % 150 100 % 118 78 % 78 %
Švedska 161 74 46 % 157 97 % 121 77 % 75 %
Litva 507 409 81 % 444 87 % 331 75 % 65 %
Francija 460 240 52 % 419 91 % 310 74 % 67 %
Belgija 396 159 40 % 396 100 % 288 73 % 73 %
Finska 75 35 47 % 75 100 % 51 68 % 68 %
Latvija 216 160 74 % 216 100 % 145 67 % 67 %
Združeno kraljestvo 1 632 710 44 % 1 483 91 % 983 66 % 60 %
Ciper 20 17 85 % 20 100 % 13 63 % 63 %
Bolgarija 388 330 85 % 388 100 % 228 59 % 59 %
Avstrija 27 10 37 % 27 100 % 13 49 % 49 %
Nizozemska 75 20 27 % 67 90 % 32 47 % 42 %
Grčija 1 789 1 477 83 % 1 589 89 % 695 44 % 39 %
Italija 4 538 2 809 62 % 4 460 98 % 1 427 32 % 31 %
Španija 1 233 954 77 % 1 234 100 % 330 27 % 27 %
Slovaška 112 95 85 % 112 100 % 23 21 % 21 %
Skupaj 17 061 11 418 67 % 16 018 94 % 9 188 57 % 54 %
Opomba: Hrvaška, Irska in Luksemburg niso navedeni, ker v programskem obdobju 2007–2013 niso imeli finančnih instrumentov ESRR in ESS.
Vir: Evropsko računsko sodišče, na podlagi podatkov Komisije iz leta 2015.Tabela 4
27 Opažanja 
31 
Do konca leta 2014, kar je le eno leto pred koncem prvotnega obdobja upraviče -
nosti (31. december 2015), je bilo končnim prejemnikom izplačanih le 57 % doti -
ranega kapitala instrumentov ESRR in ESS. Stopnje izplačil so bile nizke zlasti pri 
finančnih instrumentih na Slovaškem (21 %), v Španiji (27 %) in Italiji (32 %). Poleg 
tega so še tri druge države članice (Grčija, Nizozemska in Avstrija) izplačale manj 
kot polovico svojega začetnega dotiranega kapitala.
32 
Skupno je 177 od 972 finančnih instrumentov ESRR (18 %) in 16 od 53 finančnih 
instrumentov ESS (30 %) do konca leta 2014 izplačalo manj kot tretjino svojega 
dotiranega kapitala. Neuporabljen dotirani kapital omenjenih 177 instrumen -
tov je na dan 31. decembra 2014 skupaj znašal 4,2 milijarde EUR. Menimo, da 
pri teh instrumentih razpoložljiva sredstva verjetno ne bodo niti enkrat upora -
bljena, čeprav je Komisija podaljšala obdobje upravičenosti do marca 2017 (glej 
odstavek 43). Končna stopnja izplačil finančnega instrumenta pa se lahko oceni 
šele ob koncu njihovega življenjskega cikla, zlasti v primeru tistih instrumentov, ki 
so bili vzpostavljeni bolj proti koncu programskega obdobja.
Nizke stopnje izplačil zaradi čezmernega začetnega dotiranega 
kapitala finančnih instrumentov
33 
Med razgovori so naši sogovorniki pogosto trdili, da je bila finančna in gospodar -
ska kriza pomemben dejavnik, ki je negativno vplival na stopnje izplačil konč -
nim prejemnikom. Toda glede na obsežnost problema menimo, da kriza ni niti 
edini niti glavni dejavnik, ki je vplival na nizke stopnje izplačil. Dejansko je glavni 
razlog za nizke stopnje izplačil predvsem čezmerni dotirani kapital finančnih 
instrumentov.
34 
Naša analiza podatkov, ki jih je leta 2015 objavila Komisija, je pokazala pozitivno 
povezavo med stopnjami črpanja ESRR in ESS na ravni držav članic ter stopnjami 
izplačil finančnih instrumentov končnim prejemnikom (glej sliko 2a  in sliko 2b ). 
Ta analiza kaže, da imajo tiste države članice, ki imajo težave že s črpanjem prora -
čuna ESRR in ESS, pogosto še večje probleme z izplačevanjem dotiranega kapita -
la, dodeljenega finančnim instrumentom.
28 Opažanja Slika 2aPrimerjava med splošnim črpanjem ESRR na ravni držav članic in stopnjo izplačil 
finančnih instrumentov na ravni končnih prejemnikovStopnje izplačil ﬁnančnih instrumentov na ravni
končnih prejemnikov – zneski OP 
Črpanje ESRR na ravni držav članic Povprečno črpanje ESRR na 
ravni držav članic
(77 %)Povprečne stopnje izplačil ﬁnančnih 
instrumentov na ravni končnih 
prejemnikov (58 %)
100 % 95 % 90 % 85 % 80 % 75 % 70 % 65 % 60 % 55 % 50 %100 %
80 %
60 %
40 %
20 %
0 %Belgija
BolgarijaČeška republika
DanskaNemčijaEstonija
Grčija
ŠpanijaFrancija
ItalijaCiper LatvijaLitvaMadžarska
Malta
NizozemskaAvstrijaPoljska
Portugalska
RomunijaSlovenija
SlovaškaFinskaŠvedska
Združeno kraljestvoTrend
Opomba:  Velikost krogov ustreza skupnemu prispevku finančnim instrumentom iz OP (glej tabelo 4 ). Korelacijski koeficient: 0,5.
Vir: Evropsko računsko sodišče, na podlagi podatkov Komisije iz leta 2015.
29 Opažanja Slika 2bPrimerjava med splošnim črpanjem ESS na ravni držav članic in stopnjo izplačil 
finančnih instrumentov na ravni končnih prejemnikovStopnje izplačil ﬁnnčnih instrumentov na ravnikončnih prejemnikov – zneski OP
Črpanje ESS na ravni držav članic Povprečno črpanje ESS na ravni 
držav članic
(79 %)Povprečne stopnje izplačil ﬁnančnih 
instrumentov na ravni končnih 
prejemnikov (38 %)
100 % 95 % 90 % 85 % 80 % 75 % 70 %100 %
80 %
60 %
40 %
20 %
0 %DanskaEstonija
ItalijaNemčijaLatvija
Litva
PoljskaTrend 
Opomba:  Velikost krogov ustreza skupnemu prispevku finančnim instrumentom iz OP (glej tabelo 4 ). Korelacijski koeficient: 0,9.
Vir: Evropsko računsko sodišče, na podlagi podatkov Komisije iz leta 2015.
30 Opažanja 
Povečanje dotiranega kapitala za finančne instrumente  
v 21 od 25 držav članic
35 
Ugotovili smo tudi, da se je v 21 od 25 držav članic od leta 2011 začetni do -
tirani kapital povečal. Od takrat je bilo finančnim instrumentom skupno do -
deljenih približno 7,1 milijarde EUR dodatnih sredstev iz OP ESRR in ESS za 
obdobje 2007–2013.
36 
Večina teh povečanj dotiranega kapitala za instrumente je bila izvedena v Italiji 
(2,5 milijarde  EUR), Španiji (0,9  milijarde  EUR), Grčiji (0,9  milijarde  EUR), Združe -
nem kraljestvu (0,7 milijarde EUR) in na Madžarskem (0,5 milijarde EUR). Samo teh 
pet držav članic skupaj predstavlja 77 % celotnega povečanja dotiranega kapitala 
v celotnem obdobju. Štiri od teh petih držav članic (Italija, Španija, Združeno 
kraljestvo in Madžarska) so imele konec leta stopnje črpanja, nižje od povprečja 
za ESRR (glej sliko 2a ).
Določbe v pravni podlagi za programsko obdobje 2007–2013  
so spodbudile države članice k uporabi finančnih instrumentov,  
da bi se izognile tveganju razveljavitve prevzetih obveznosti  
za sredstva EU
37 
Pravna podlaga za programsko obdobje 2007–2013 je državam članicam omo -
gočila, da z uporabo finančnih instrumentov vnaprej črpajo prispevek EU za OP 
ESRR in ESS. Takšna vnaprejšnja črpanja bi lahko države članice uporabile kot 
mehanizem za izogibanje tveganju razveljavitve prevzetih obveznosti (pravilo 
n + 2)34 (glej okvir 1 ).34 Pravilo samodejne 
razveljavitve prevzetih 
obveznosti (pravilo n + 2) 
pomaga pri obračunavanju 
neporabljenih sredstev za 
prevzete obveznosti. V skladu 
s tem pravilom se samodejno 
razveljavijo vse prevzete 
obveznosti za sredstva, ki niso 
bila porabljena ali zajeta 
v zahtevek za plačilo do konca 
drugega leta po letu 
dodelitve.
Povračilo prispevka ESRR in ESS za vzpostavitev finančnih instrumentov  
kot upravičenih stroškov v programskem obdobju 2007–2013
V skladu s splošno uredbo je bil v programskem obdobju 2007–2013 edini pogoj za potrditev zneskov v zvezi 
s finančnimi instrumenti kot upravičenih izdatkov v okviru OP , da so morali biti ti zneski porabljeni za vzpo -
stavitev skladov ali holdinških skladov ali za prispevanje vanje. Na podlagi tega se prispevki ESRR in ESS 
povrnejo državam članicam iz proračuna EU in se štejejo za začasno izčrpane. Ni pa torej bilo zahtevano, da se 
prispevek iz OP dotiranemu kapitalu instrumenta poveže s končnimi prejemniki. Obresti, ustvarjene s kapi -
talom, prav tako prispevajo k dotiranemu kapitalu instrumenta. Komisija šele ob zaključku OP določi skupne 
upravičene izdatke na podlagi dejanskih zneskov posojil, jamstev in kapitalskih naložb, zagotovljenih končnim 
prejemnikov.Okvir 1
31 Opažanja 
38 
Ta ureditev je spodbudila države članice, da pustijo vsaj del prispevka EU k OP na 
računih bank in finančnih posrednikov, ki upravljajo sklade, ne da bi jih dejansko 
uporabile za predvidene namene (glej okvir 2 ).
Študija primera – Čezmerni dotirani kapital finančnega instrumenta v Italiji ( Fondo 
regionale di cogaranzia e controgaranzia per le PMI operanti in Sardegna )
Decembra 2009 se je regionalna vlada odločila, da bo vzpostavila jamstveni sklad z dotiranim kapitalom v viši -
ni 233 milijonov EUR. To je ustrezalo 14 % celotnega proračuna OP za celotno programsko obdobje.
Celotni dotirani kapital naj bi bil jamstvo za posojila v višini približno 2,3 milijarde EUR.
Med revizijo tega italijanskega jamstvenega sklada leta 2010 smo ugotovili, da ni bila narejena nobena analiza 
potreb trga, ki bi upravičevala to dodelitev. Še več, ko sta regionalna vlada in regionalna agencija, ki je izvajala 
sklad, podpisali sporazum o financiranju, je manjkalo še več obveznih elementov (kot so naložbena strategija 
in načrtovanje, opis izhodne politike in določbe o likvidaciji).
Poslovni načrt je bil končno pripravljen in potrjen šele junija 2010, vendar je temeljil na nerealnih 
predpostavkah.
Naša revizija je pokazala tudi, da velik del sredstev OP , ki so jih leta 2007 odobrili organi upravljanja, do takrat 
ni bil porabljen. Z dodelitvijo visokega zneska dotiranega kapitala finančnemu instrumentu se je bilo mogoče 
izogniti pravilu n + 2, ki je veljalo takrat in v skladu s katerim je bilo treba prevzete obveznosti za neporabljena 
sredstva po 2 letih razveljaviti.
Do konca leta 2014 je organ upravljanja poročal, da je bilo končnim prejemnikom kot jamstvo zagotovljenih le 
45 milijonov EUR od skupnega dotiranega kapitala v višini 233 milijonov EUR. To pomeni 19-odstotno stopnjo 
izplačil.
Dana jamstva ustrezajo 460 milijonom EUR.Okvir 2
32 Opažanja 
39 
Po drugi strani pa smo odkrili primer, pri katerem je bil dotirani kapital finančnih 
instrumentov znižan, da bi se upoštevale tržne razmere in napovedane stopnje 
izplačil, kar se šteje za dobro prakso (glej okvir 3 ).
Študija primera – Znižanje dotiranega kapitala sklada Jeremie zaradi prilagoditve  
spremenjenim potrebam trga v Litvi
Instrument JEREMIE (skupna evropska sredstva za mikro, mala in srednja podjetja) je bil v Litvi vzpostavljen 
leta 2008, njegov dotirani kapital pa se je do konca leta 2009 postopno povišal na 210 milijonov EUR. Dotirani 
kapital je temeljil na oceni potreb trga, ki je bila izvedena septembra 2007.
Organ upravljanja pa se je pozneje po analizi učinkov gospodarske krize na litovsko gospodarstvo odločil, da 
dotirani kapital sklada zniža. Do leta 2012 se je dotirani kapital sklada zmanjšal na 170 milijonov EUR, denarna 
sredstva pa so bila vrnjena OP .
Iz zmanjšanega kapitala sklada v višini 170 milijonov EUR, je bilo do konca leta 2014 izplačanih 121 milijo -
nov EUR, kar pomeni 71-odstotno stopnjo izplačil za sklad JEREMIE. Če obseg kapitala ne bi bil zmanjšan, bi 
bila stopnja izplačil 58-odstotna. Brez te spremembe bi bila celotna stopnja izplačil za vse litovske finančne 
instrumente 68-odstotna, in ne 75-odstotna (glej tabelo 4 ).Okvir 3
40 
Čezmerni dotirani kapital finančnih instrumentov negativno vpliva na stroške 
upravljanja in provizije za upravljanje, kadar so ti določeni na podlagi kapitala, 
plačanega v sklad, in ne na podlagi uspešnosti upravitelja sklada. Prevelik dotira -
ni kapital omogoča ustvarjenje prihodka za upravitelje sklada, tudi če ti dejansko 
ne opravljajo pričakovanih storitev (glej odstavke 116 do 125).
Posebno nizke stopnje izplačil pri finančnih instrumentih, ki jih je 
upravljala skupina EIB
41 
Naša analiza je pokazala tudi, da je bila povprečna stopnja izplačil pri 31 instru -
mentih ESRR in ESS, ki sta jih upravljala EIB in EIF, posebno nizka: 43 % v primerja -
vi s 60 % pri instrumentih, ki jih upravljajo drugi upravitelji skladov.
33 Opažanja 
Podaljšanje obdobja upravičenosti za finančne instrumente,  
ki se deljeno upravljajo, do marca 2017 le na podlagi smernic 
Komisije
42 
Prispevek EU, ki ustreza neporabljenemu dotiranemu kapitalu (tj. sredstvom, ki 
niso bila plačana ali zajamčena končnim prejemnikom do konca obdobja upra-  
vičenosti), je treba ob zaključku OP vrniti v proračun EU. Sodišče je glede na 
nizke povprečne stopnje izplačil že v letnem poročilu za leto 2014 navedlo, da ni 
mogoče pričakovati, da bodo vsi finančni instrumenti do konca leta 2015 v celoti 
uporabili razpoložljiva sredstva35.
43 
Komisija je aprila 2015 objavila revidirane smernice o zaključku OP , s katerimi 
je podaljšala obdobje upravičenosti za izdatke v zvezi s finančnimi instrumenti 
od 31. decembra 2015 do 31. marca 201736. Splošno obdobje upravičenosti pa je 
določeno v členu 56(1) splošne uredbe. Sodišče je v svojem letnem poročilu za 
leto 2014 menilo, da se pravna določba lahko spremeni le z zakonodajo z enako 
ali večjo pravno veljavnostjo, da se tako ustrezno spoštuje hierarhija pravnih ak -
tov37. Zato je zaključilo, da s smernicami Komisije ni mogoče spreminjati pravil, ki 
so bila sprejeta v zakonodajnem postopku Evropskega parlamenta in Sveta.
44 
Na podlagi naše analize in linearne projekcije izplačil v preteklih letih ocenju -
jemo, da bi do konca leta 2015 brez podaljšanja obdobja upravičenosti ostalo 
neporabljenih več kot 5,0  milijarde  EUR sredstev, dodeljenih instrumentom ESRR 
in ESS. Od tega je 3,9 milijarde EUR prispevkov iz proračuna EU k OP . Dejanski 
podatki o zneskih, porabljenih od januarja 2015 do marca 2017, ne bodo na voljo 
prej kot ob koncu leta 2017.
Je bilo vprašanje obravnavano v programskem 
obdobju 2014–2020?
45 
Ker se prispevki iz OP zdaj izplačujejo s postopnimi plačili, bi moral biti obseg 
finančnih instrumentov bolj ustrezno določen, s čimer bi se izboljšale stopnje 
izplačil (glej okvir 4 ).35 Odstavek 6.50 letnega 
poročila za leto 2014.
36 C(2015) 2771 final z dne 
30. aprila 2015, Priloga 
k Sklepu Komisije 
o spremembi Sklepa 
C(2013) 1573 o odobritvi 
smernic o zaključku 
operativnih programov za 
pomoč iz Evropskega sklada 
za regionalni razvoj, 
Evropskega socialnega sklada 
in Kohezijskega sklada 
(2007–2013), str. 7.
37 Odstavek 6.52 letnega 
poročila za leto 2014.
34 Opažanja 
Organi upravljanja niso vedno ustrezno ocenili potreb trga, 
preden so bila sredstva dodeljena finančnim instrumentom 
ESRR in ESS
46 
Preučili smo tudi, ali so bile pred vzpostavitvijo finančnih instrumentov in dode -
litvijo sredstev tem instrumentom potrebe trga ustrezno ocenjene. Ocene potreb 
trga ali predhodne ocene naj bi omogočile razumevanje potreb trga in tega, 
kakšna vrsta podpore (posojila, jamstva ali kapitalske naložbe) je najprimernejša 
za obravnavanje ugotovljenih tržnih vrzeli. Prav tako bi morale omogočiti, da se 
določijo potrebe po financiranju in dokončno oceni, ali se lahko načrtovani cilj 
politike najbolje doseže s finančnim instrumentom. Tudi v naših prejšnjih poseb -
nih poročilih in v drugih študijah je bilo poudarjeno, da je to osnovni pogoj za 
uspešnost takih instrumentov38.
Ocena potreb trga za finančne instrumente v programskem 
obdobju 2007–2013 ni bila obvezna
47 
V programskem obdobju 2007–2013 je bilo edino izrecno regulativno sklicevanje 
na ocene potreb trga (imenovane tudi „ocene vrzeli“) povezano s holdinškimi 
skladi39.Ureditve za povračilo dotiranega kapitala za finančne instrumente ESRR in ESS  
iz proračuna EU (programsko obdobje 2014–2020)
V skladu s členom 41(1) uredbe o skupnih določbah posamezni zahtevek za vmesno plačilo, predložen v ob -
dobju upravičenosti, ne sme presegati 25 % skupnega zneska prispevkov iz programa, odobrenih za finančni 
instrument v okviru ustreznega sporazuma o financiranju. Drugo, tretje in nadaljnja plačila se izvedejo, ko so 
dosežene določene mejne vrednosti porabe v zvezi s preteklimi plačili.Okvir 4
38 Posebna poročila št. 8/2015 
(odstavek 21), št. 2/2012 
(odstavek 118) in št. 5/2015 
(odstavek 27); Evropska 
komisija, EIB, Financial 
Instruments: A Stock-taking 
Exercise in Preparation for the 
2014–2020 Programme period  
(Finančni instrumenti: Pregled 
stanja za pripravo na 
programsko obdobje 2014–
2020), študija, ki so jo izvedli 
Mazars/Ecorys/EPRC, str. 52, 66 
in 73.
39 Analiza vrzeli v zvezi 
s holdinškimi skladi je 
obravnavana v členu 44(1)(a) 
izvedbene uredbe: „[…] 
Sporazum o financiranju [med 
državo članico ali organom 
upravljanja in holdinškim 
skladom] mora, kadar je 
primerno, upoštevati 
naslednje: (a) v zvezi 
z instrumenti finančnega 
inženiringa, ki podpirajo 
podjetja, zlasti MSP, vključno 
z mikropodjetji – ugotovitve 
glede ocene vrzeli med 
ponudbo takšnih 
instrumentov in 
povpraševanjem po takšnih 
instrumentih […]“.
35 Opažanja 
48 
Za vse druge posebne sklade je bilo do leta 2009 posredno obveznost izvajanja 
takšne ocene mogoče razumeti v okviru potrebe po zagotovitvi poslovnega 
načrta za vsak instrument40. S spremembami pravne podlage septembra 2009 pa 
so bile uvedene manj stroge zahteve v zvezi s temi poslovnimi načrti41. Čeprav je 
bilo še vedno obvezno predložiti poslovni načrt, so bile takrat odstranjene skoraj 
vse posebne zahteve (kot so ciljna podjetja ali mestni projekti, merila, pogoji za 
njihovo financiranje ter utemeljitev za prispevek iz OP in njegova načrtovana 
uporaba). Po našem mnenju ima poslovni načrt, ki ne vključuje takšnih informacij, 
le delno dodano vrednost.
49 
Obveznost izvajanja ocene potreb trga prav tako ni bila določena za centralno 
upravljane finančne instrumente, vzpostavljene v programskem obdobju 2007–
2013. Ugotovili smo, da so se za šest centralno upravljanih instrumentov, zajetih 
v tem poročilu, uporabljale različne prakse. Čeprav ni bilo pravne zahteve, smo na 
splošno ugotovili, da je bila za vse izvedena določena stopnja ocene potreb trga, 
kot so ocene učinka, študije tržnih analiz, javno posvetovanje itd.
V skoraj polovici preučenih primerov so bile potrebe trga ocenjene 
previsoko
50 
Že v prejšnjih posebnih poročilih smo ugotovili velike pomanjkljivosti v zvezi 
z zanesljivostjo ocen potreb trga42. Predvsem bi morale ocene potreb trga teme -
ljiti na osnovnih predpostavkah, ki so razumne in realne. V nasprotnem primeru 
instrumenti ne morejo upoštevati dejanskih potreb trga, kar povzroči čezmer -
no kapitalizacijo instrumenta in/ali malo ali nobenega dejanskega učinka pri 
izvajanju.
51 
Ocenjevanje potreb trga je pomembno iz več razlogov, tudi zato, da se ugotovi 
nedelovanje trga in določi njegova velikost. V zvezi s tem naša splošna analiza 
kaže, da v programskem obdobju 2007–2013 ocena potreb trga ni bila dovolj 
trdna. Čeprav je večina tistih, ki so odgovorili na našo anketo (82 %), navedla, da 
je izvedla oceno potreb trga, to ni preprečilo prevelikega dotiranega kapitala: pri 
skoraj polovici finančnih instrumentov (19 od 41), ki so jih upravljali anketiranci, 
ki so izvedli oceno potreb trga, so bile stopnje izplačil do konca leta 2014 kljub 
temu nižje od 50 % celotnega dotiranega kapitala instrumenta. Le pet instrumen -
tov (12 %) je v celoti uporabilo svoj začetni dotirani kapital (glej sliko 3 ).40 Člen 43(2) izvedbene uredbe, 
prvotna različica.
41 Člen 1 Uredbe Komisije (ES) 
št. 846/2009 z dne 
1. septembra 2009 
o spremembi Uredbe Komisije 
(ES) št. 1828/2006 o pravilih  
za izvajanje Uredbe Sveta (ES) 
št. 1083/2006 o splošnih 
določbah o Evropskem skladu 
za regionalni razvoj, 
Evropskem socialnem skladu 
in Kohezijskem skladu ter 
Uredbe (ES) št. 1080/2006 
Evropskega parlamenta in 
Sveta o Evropskem skladu  
za regionalni razvoj (UL L 250, 
23.9.2009, str. 1).
42 Posebna poročila št. 8/2015 
(odstavka 21 in 22), št. 2/2012 
(odstavki 33 do 37 in 116 do 
118) in št. 5/2015 (odstavka 27 
in 96).
36 Opažanja 
52 
V enem od prejšnjih posebnih poročil smo že poudarili, da v programskem ob -
dobju 2007–2013 metodologije, ki je bila uporabljena za izvedbo ocene potreb 
trga, in verodostojnosti osnovnih predpostavk ni preveril noben organ, ki bi bil 
neodvisen od organa upravljanja. Zaradi te pomanjkljivosti so bile ocene velikega 
števila organov upravljanja morda preveč optimistične.4343 Glej Posebno poročilo 
št. 2/2012, odstavek 118.Slika 3Analiza stopnje izplačil za finančne instrumente, za katere je bilo v anketi 
ugotovljeno, da je bila izvedena ocena potreb trga
Stopnja izplačil: 30-50 %
Število skladov: 8 (20 %)Stopnja izplačil: 0-30 %
Število skladov: 11 (26 %)
Stopnja izplačil: 50-80 %
Število skladov: 8 (20%)Stopnja izplačil: 80-100 %
Število skladov: 9 (22 %)Stopnja izplačil: 100 %
Število skladov: 5 (12 %)
Opomba:  Anketa je bila poslana upraviteljem/organom upravljanja 50 največjih finančnih instrumentov ESRR, pri čemer je bila stopnja odgovora 
80-odstotna.
Vir: Evropsko računsko sodišče, na podlagi rezultatov ankete.
37 Opažanja 
Je bilo vprašanje obravnavano v programskem 
obdobju 2014–2020?
53 
V programskem obdobju 2014–2020 je v zvezi z instrumenti, ki se deljeno uprav -
ljajo, obvezna izvedba natančne prehodne ocene, da se ugotovi nedelovanje trga 
(ali neoptimalne naložbene okoliščine) ter oceni raven in obseg potreb po javnih 
naložbah. Na podlagi te ocene je treba določiti tudi vrste finančnih instrumentov, 
ki najbolj ustrezajo razmeram. Poleg tega je treba predhodno oceno informativ -
no predložiti organu za spremljanje OP , povzetek njenih ugotovitev in zaključke 
pa je treba objaviti v treh mesecih od datuma njihovega dokončnega oblikovanja 
(glej Prilogo V ). Še vedno se ne zahteva, da je treba pred sprejetjem odločitve 
o začetnemu dotiranemu kapitalu za instrument izvesti neodvisno preverjanje 
predhodne ocene in verodostojnosti njenih osnovnih predpostavk.
54 
Od začetka veljavnosti nove finančne uredbe 1. januarja 2013 je izvedba pred -
hodne ocene obvezna tudi za vse nove instrumente, ki se upravljajo centralno 
(glej Prilogo V ). Vendar prehodna ocena ne vključuje niti analize pridobljenih 
spoznanj niti možnosti revizije ob večjih družbeno-ekonomskih spremembah, kot 
velja za deljeno upravljanje. Vmesni pregled (med katerim bi se lahko obravnava -
la ta vprašanja) se izvaja za večino, vendar ne vse centralno upravljane finančne 
instrumente.
Regionalna osredotočenost je prispevala k temu,  
da so države članice v programskem obdobju 2007–2013 
vzpostavile veliko manjših finančnih instrumentov
Finančni instrumenti ESRR in ESS so precej manjši od skladov,  
ki se upravljajo centralno, ali zasebnih naložbenih skladov
55 
OP ESRR in ESS izvajajo nacionalni in regionalni organi v okviru deljenega 
upravljanja, kar pomeni, da morajo finančni instrumenti, vzpostavljeni za uresni -
čevanje nacionalnih ali regionalnih programov, upoštevati razmejitve programov 
glede na geografijo in upravičenost. Projekti so upravičeni, če se izvajajo v regiji, 
upravičeni do OP , iz katerega je finančni instrument prejel dotirani kapital44.44 Člen 35 splošne uredbe.
38 Opažanja 
56 
V EU je bilo v programskem obdobju 2007–2013 vzpostavljenih 952 posebnih 
skladov ESRR in ESS (glej tabelo 3 ). To pomeni, da je bilo za večino regij vzpostav -
ljenih več skladov. Naša analiza kaže, da so finančni instrumenti ESRR in zlasti 
ESS sorazmerno majhni. Povprečen prispevek EU k instrumentu ESRR je 80 mili -
jonov EUR za holdinške sklade in 10 milijonov EUR za posebne sklade. Povprečen 
prispevek EU k instrumentu ESS je 10 milijonov EUR za holdinške sklade in 9 mi -
lijonov EUR za posebne sklade. Nasprotno je po podatkih, o katerih je poročala 
Komisija, prispevek iz proračuna EU v sklade, ki se centralno upravljajo in ki teo -
retično pokrivajo vse države članice, do konca leta 2014 znašal 1,2 milijarde EUR. 
Skladi zasebnega kapitala se v povprečju izvajajo s 150–500 milijoni EUR.
57 
Izvajanje skladov z višjim dotiranim kapitalom lahko ustvari znatne ekonomi -
je obsega in poveča učinkovitost. Razlog za to je, da se lahko režijski stroški in 
povezana tveganja porazdelijo med dovolj veliko število končnih prejemnikov. 
Povedano drugače, posamezni posebni skladi ESRR in ESS pogosto niso dovolj 
veliki, da bi v sektorju skladov veljali kot ustrezni za uspešno upravljanje.
Ali je bilo vprašanje obravnavano v programskem 
obdobju 2014–2020?
58 
Države članice imajo v programskem obdobju 2014–2020 več manevrskega pro-  
stora pri vzpostavljanju finančnih instrumentov. OP lahko na primer združijo eno 
ali več dopolnjujočih se prednostnih nalog v zvezi z naložbami iz ESSR, KS in ESS 
v en tematski cilj45.
59 
Poleg tega so bili uvedeni pravni predpogoji za vzpostavitev instrumentov z bi -
stveno višjim dotiranim kapitalom46. Za programsko obdobje 2014–2020 je bila 
zlasti uvedena možnost vzpostavitve instrumentov z deljenim upravljanjem na 
ravni EU47 (glej okvir 5 ).45 Člen 96(1) CPR.
46 Člen 38(1) CPR.
47 V okviru te možnosti lahko OP 
ESRR v posebnem primeru 
prispevajo k pobudi za mala in 
srednja podjetja, ki jo 
neposredno upravlja Komisija. 
V tem primeru se uporabljajo 
posebna pravila iz člena 39 CPR.
39 Opažanja 
60 
Prav tako imajo države članice na voljo precejšnje finančne spodbude za vzpo-  
stavljanje instrumentov, ki imajo višji dotirani kapital ali presegajo regionalno 
raven. Če se prednostna os OP v celoti izvaja s finančnim instrumentom, se lahko 
uporabi spodbuda zvišanja najvišje stopnje sofinanciranja za 10 %. Če se določi 
posebna prednostna os, ki se bo izvajala s finančnim instrumentom na ravni EU, 
ki ga neposredno ali posredno upravlja Komisija, je ta os upravičena do 100-od -
stotne stopnje sofinanciranja48.
61 
Komisija in države članice bi morale možnosti, ki jim jih zagotavlja pravna pod -
laga, uporabiti za vzpostavitev obsežnejših posebnih finančnih instrumentov 
ESRR in ESS, kadar je to mogoče, da bi izkoristile znatne prihranke pri stroških 
upravljanja teh instrumentov. Kjer pa je udeleženih več regij in organov, je lahko 
pravna struktura bolj zapletena, kar lahko pomeni nova tveganja za zamudo, 
ki jih morajo države članice upoštevati pri oblikovanju najustreznejše strukture 
financiranja. Regulativni okvir za obdobje 2007–2013 je že omogočal prispevke 
k istemu finančnemu instrumentu iz več kot enega programa49. Te strukture pa 
se doslej niso izkazale za priljubljene zaradi njihove domnevne dodatne zaplete -
nosti. Glede na odgovore na našo anketo so potrebna dodatna navodila Komisije 
v zvezi s tem, kako bi bilo treba v obdobju 2014–2020 vzpostavljati instrumente 
na ravni EU.48 Člen 120(5) in (7) CPR.
49 Komisija, COCOF (10-0014-05), 
Note on Financial Engineering 
Instruments under Article 44 of 
the General Regulation  
(Navodila o instrumentih 
finančnega inženiringa 
v skladu s členom 44 splošne 
uredbe).Ureditve za vzpostavitev finančnih instrumentov na ravni EU (programsko obdobje 
2014–2020)
Člen 38(1)(a) CPR omogoča zagotovitev finančnega prispevka k instrumentu, vzpostavljenemu na ravni Unije, 
ki ga neposredno ali posredno upravlja Komisija, vendar je treba sklade načeloma „[…] [izvajati] v okviru delje -
nega upravljanja med državami članicami in Komisijo v skladu s členom 59 finančne uredbe […]“.Okvir 5
40 Opažanja 
Ali je finančnim instrumentom uspelo privabiti 
zasebni kapital?
62 
Ena od glavnih prednosti finančnih instrumentov je, da je mogoče  
z njimi privabiti dodatna zasebna in javna sredstva, ki lahko prispevajo k doti -
ranemu kapitalu skladov. Učinek finančnega vzvoda meri obseg, v katerem se 
z javnim financiranjem aktivirajo dodatna sredstva. Zagotoviti bi moral informaci -
je o sposobnosti instrumenta za privabljanje dodatnih sredstev glede na njego -
vo vrsto, lokacijo in končne prejemnike, pa tudi o odločitvah, ki so jih Komisija, 
organ upravljanja in/ali upravitelj sklada sprejeli pri vzpostavljanju instrumenta. 
Pri primerljivih instrumentih bi večji finančni vzvod pomenil boljše delovanje 
instrumenta v smislu privabljanja dodatnih sredstev.
63 
Zato smo preučili, kako Komisija opredeljuje in spremlja ta učinek finančnega 
vzvoda za instrumente, ki se upravljajo deljeno, in instrumente, ki se upravlja -
jo centralno, ter ocenili, ali so instrumenti uspešno privabljali dodatni zasebni 
kapital. Poleg tega smo analizirali uporabo preferencialnih ureditev in ureditev 
o delitvi tveganja z zasebnimi partnerji ter davčnih sporazumov v zvezi s tem.
Komisija pri merjenju finančnega vzvoda za finančne 
instrumente ne upošteva ustrezno obsega dodatnih sredstev, 
ki so bila aktivirana z javnim financiranjem
Za pridobitev smiselnih meritev so potrebne bolj diferencirane 
stopnje finančnega vzvoda
Težave pri ugotavljanju stopnje pritegnitve dodatnega zasebnega in 
javnega kapitala za instrumente, ki se deljeno upravljajo
64 
V zakonodaji za obdobje 2007–2013 ni določeno, kako bi bilo treba meriti finanč -
ni vzvod pri instrumentih, ki se upravljajo deljeno. Komisija je leta 2011 naredila 
prve korake k obravnavanju tega vprašanja in predlagala prvo opredelitev učinka 
finančnega vzvoda, ki jo je dve leti pozneje vključila v finančno uredbo (glej 
okvir 6 ).
41 Opažanja 
65 
Po našem mnenju obravnavanje vseh javnih nacionalnih sredstev kot pritegnje -
nih zneskov, kot predlaga Komisija v primeru instrumentov, ki se deljeno upravlja -
jo, ni ustrezno: stopnje sofinanciranja so že določene na ravni prednostne osi OP , 
zato nacionalni prispevek k dotiranemu kapitalu za finančne instrumente načelo -
ma ostaja znotraj teh stopenj. V tem smislu ni razlike med običajnim nacionalnim 
sofinanciranjem in dodatnim nacionalnim prispevkom (ki presega stopnje za 
OP). Vendar bi le za zadnjega lahko šteli, da je bil pritegnjen s prispevkom EU. Že 
v enem od prejšnjih poročil smo ugotovili, da praksa Komisije, s katero iz ime -
novalca izključuje javna nacionalna sredstva iz OP , povzroča umetno povišanje 
izmerjene stopnje finančnega vzvoda52.Opredelitev učinka finančnega vzvoda pri finančnih instrumentih, ki se upravljajo 
deljeno in centralno
Komisija je avgusta 2011 v skupnem revizijskem okviru opredelila finančni vzvod kot dodatna sredstva, ki 
se zagotovijo do ravni končnih prejemnikov – poleg prispevka iz strukturnih skladov, običajno s finančnimi 
instrumenti ter drugimi zasebnimi ali javnimi vlagatelji50. V skladu s to opredelitvijo (ki sicer ni pravno zave -
zujoča) finančni vzvod ustreza celotni finančni podpori, ki se zagotovi končnim prejemnikom (ki zajema vsa 
sredstva, izplačana končnim prejemnikom, ne glede na to, ali so del OP ali pa gre za dodatna zasebna ali javna 
sredstva), deljeni s prispevkom EU k instrumentu (prek OP).
V finančni uredbi, ki se uporablja od leta 2013, je finančni vzvod pri instrumentih, ki se centralno upravljajo, 
opredeljen kot „[…] [znesek] financiranja upravičenih končnih prejemnikov, [deljen] z zneskom prispevka 
Unije“51.
50 Evropska komisija, Generalni direktorat za regionalno in mestno politiko, Common Audit Framework  (Skupni revizijski okvir), julij 2011 (del 2), str. 7.
51 Člen 223 pravil uporabe finančne uredbe.Okvir 6
52 Posebno poročilo št. 2/2012, 
okvir 5.
42 Opažanja 
66 
Poleg tega bi moral biti finančni vzvod kazalnik uspešnosti finančnega instru -
menta v smislu privabljanja dodatnih zasebnih ali javnih sredstev (poleg tistih, ki 
so že predvidena za celotni OP). Pri oceni uspešnosti je vsekakor treba upoštevati 
razlike v izvajanju takega instrumenta. Pri tem imajo odločilno vlogo predvsem 
dogovori o delitvi tveganja in preferencialni režimi za partnerje iz zasebnega sek -
torja (glej odstavke 74 do 78). Poleg tega bi se morala stopnja finančnega vzvoda 
razlikovati glede na različne vrste finančne podpore (na primer finančni vzvod pri 
jamstvih bi moral biti višji kot pri posojilih), vrste naložb (za bolj tvegane naložbe 
bi moral biti nižji), faze razvoja končnih prejemnikov podpore (zagonska podje -
tja so na primer bolj tvegana) in geografske trge (na primer nižji v manj razvitih 
regijah).
67 
Z izračunom učinka finančnega vzvoda, kot ga zdaj izvaja Komisija, ni mogoče 
zanesljivo ugotoviti dejanske uspešnosti pri privabljanju dodatnih zasebnih ali 
javnih sredstev. Zato z njim ni mogoče zagotoviti razlikovanja med finančnimi 
instrumenti, ki so uspešni in manj uspešni pri privabljanju dodanih zasebnih ali 
javnih prispevkov k dotiranemu kapitalu instrumenta.
Nedosledno merjenje finančnega vzvoda pri instrumentih, ki se upravljajo 
centralno
68 
Naša analiza finančnih instrumentov, ki se upravljajo centralno, kaže, da Komisija 
za različne instrumente uporablja različne načine za izračun učinka finančnega 
vzvoda, kot je prikazano v  tabeli 553.
69 
Zato stopenj finančnega vzvoda pri centralno upravljanih instrumentih, o katerih 
poroča Komisija, ni mogoče medsebojno primerjati, prav tako pa jih ni mogo -
če primerjati s stopnjami finančnega vzvoda pri instrumentih, ki se upravljajo 
deljeno.53 SWD(2015) 206 final.
43 Opažanja 
Učinek finančnega vzvoda pri finančnih instrumentih, ki se upravljajo centralno,  
po podatkih Komisije
Instrument Vrsta instrumenta Metoda izračunaStopnja  
finančnega vzvoda  
na dan 
31. decembra 2014
LGTT jamstvoskupni znesek finančnih sredstev, ki jih je privabil projekt, deljen 
s prispevkom EU, plačanim instrumentu57
PBI jamstvo podobna kot za LGTT 9
EEEF lastniški kapitalskupni znesek finančnih sredstev, privabljenih na ravni sklada, 
deljen s prispevkom EU2
Sklad Marguerite lastniški kapitalskupni znesek finančnih sredstev, aktiviranih z instrumentom 
(lastniški kapital in dolg) na ravni projekta, deljen s plačanim 
prispevkom EU157
Jamstveni instrument 
EPMFjamstvovrednost novih mikroposojil, podprtih z jamstvom, deljena 
z zgornjo mejo jamstva7
EPMF FCP-FIS posojilavrednost novih mikroposojil, podprtih z jamstvom, deljena 
s plačanim prispevkom EU2
Vir: Evropsko računsko sodišče, na podlagi podatkov Komisije iz leta 2015.1
1 SWD(2015) 206 final.
54 OECD, Methodologies to 
measure amounts mobilised 
from the private sector by 
official development finance 
interventions  (Metodologije  
za merjenje zneskov, 
aktiviranih iz zasebnega 
sektorja z uradnimi ukrepi  
za financiranje razvoja),  
DCD/DAC/STAT(2015)8, 
24. februar 2015.Tabela 5
Ne upoštevajo se le viri financiranja, ki izhajajo iz prispevka EU in/ali 
nacionalnega prispevka k finančnemu instrumentu
70 
Vsi viri financiranja, ki jih privabi projekt, ne izhajajo iz prispevka EU in/ali nacio-  
nalnega prispevka. Kljub temu Komisija tega pri izračunu stopnje finančnega 
vzvoda ne upošteva. Odbor za razvojno pomoč OECD je leta 2015 predlagal dru -
gačno metodologijo, v skladu s katero so izračuni odvisni od vrste instrumenta 
(posojila, jamstva ali lastniški kapital)54. Razlike med tema pristopoma prikazuje 
primer v  okviru 7 .
44 Opažanja 
Po metodologiji Komisije učinek finančnega vzvoda znaša 39 (skupno financiranje 
v višini 7 846 milijonov EUR, deljeno z jamstvom EU v višini 200 milijonov EUR).
Po našem mnenju je nerealno domnevati, da je nacionalna nepovratna sredstva, ki so 
dosegala največji del finanicranja projekta, spodbudilo omejeno jamstvo EU. Ta zade -
va vpliva na poročanje Komisije o finančnih instrumentih s centralnim in z deljenim 
upravljanjem, čeprav je pri centralno upravljanih finančnih instrumentih izrazitejša, 
saj je zasebnega sovlaganja pri projektih, ki se upravljajo deljeno, manj.Primer strukture financiranja za prometni projekt ter razlike pri izračunu 
finančnega vzvoda z metodologijama Komisije in OECD
Ta projekt prometne infrastrukture, ki ustvarja prihodek, tj. železniška proga za visoke hitrosti v Franciji, je 
prejel prispevke iz več virov financiranja, od katerih so nacionalna nepovratna sredstva zajemala 52 %, ko-  
mercialni dolg pa 39 %. Prispevek EU v obliki jamstva za do 200 milijonov EUR komercialnega dolga dosega  
2,5 % skupnega financiranja.
V tem primeru bi bil učinek finančnega vzvoda glede na metodologijo OECD le 1, saj EU v okviru strukture 
financiranja projekta jamči le za eno posojilo v višini 200 milijonov EUR.Okvir 7
Vrste virov financiranja V milijonih EUR % skupnih finančnih sredstev
Komercialni dolg 3 038 39 %
Nacionalna nepovratna sredstva 4 050 52 %
Lastniški kapital 758 9 %
Skupna finančna sredstva 7 846 100  %
Največje jamstvo EU za komercialni dolg 200 2,5 %
45 Opažanja 
Ali je bilo vprašanje obravnavano v programskem 
obdobju 2014–2020?
71 
Uredba CPR se v zvezi z instrumenti, ki se deljeno upravljajo, za programsko 
obdobje 2014–2020 ne sklicuje izrecno na opredelitev učinka finančnega vzvoda 
v finančni uredbi EU. Pojem iz člena 37(2)(c) CPR pa je v bistvu enak: „[…] [ocena] 
dodatnih javnih in zasebnih virov, ki bi jih morda zbrali s finančnim instrumen -
tom, vse do ravni končnih prejemnikov (pričakovani učinek finančnega vzvoda)“. 
Zato Komisija še vedno šteje, da je bilo nacionalno sofinanciranje pritegnjeno s fi -
nanciranjem EU za OP . Prav tako ni spremenila načina merjenja zneskov, aktivira -
nih iz zasebnega sektorja. Po našem mnenju bi morala Komisija ponovno preučiti 
svoje metode za izračun učinka finančnega vzvoda sredstev EU in nacionalnih 
javnih sredstev s finančnimi instrumenti, ob upoštevanju alternativne metodolo -
gije, ki jo je leta 2015 predlagala organizacija OECD.
72 
Sodišče ugotavlja tudi, da morajo države članice po novem določiti pričakovane 
učinke finančnega vzvoda za vsak instrument (glej okvir 8 ). Ti elementi bodo 
Komisiji zagotovili podatke za spremljanje primerjave med dejanskim finančnim 
vzvodom in ciljno stopnjo finančnega vzvoda. Ker pa Komisija za izračun učinka 
finančnega vzvoda ne uporablja dosledne metodologije, je malo verjetno, da bo 
to zagotovilo smiselne podatke, ki bi jih lahko uporabili za primerjave.
Pričakovane stopnje finančnega vzvoda, ki jih je treba določiti za vsak finančni 
instrument (programsko obdobje 2014–2020)
Obvezna predhodna ocena za finančne instrumente mora vključevati oceno dodatnih javnih in zasebnih 
sredstev, ki bi jih lahko zbrali s finančnimi instrumenti na vseh ravneh do končnega prejemnika. Ta pričakovani 
učinek finančnega vzvoda instrumenta je treba določiti v sporazumu o financiranju med organom upravljanja 
in skladom skladov (ali strateškem dokumentu, če organ upravljanja sklad upravlja neposredno).
Organ upravljanja mora vsako leto letnemu poročilu o izvajanju priložiti prilogo o operacijah, ki vključujejo 
finančne instrumente55.
55 V Prilogi I k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 821/2014 z dne 28. julija 2014 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega 
parlamenta in Sveta glede podrobne ureditve prenosa in upravljanja prispevkov iz programov, poročanja o finančnih instrumentih, tehničnih 
značilnosti ukrepov obveščanja in komuniciranja za operacije ter sistema za beleženje in shranjevanje podatkov (UL L 223, 29.7.2014, str. 7) je 
določenih več razdelkov, ki jih je treba uporabiti pri pripravi tega poročila, vključno z informacijami o virih financiranja finančnih instrumentov.Okvir 8
46 Opažanja 
Težave pri privabljanju vlagateljev iz zasebnega sektorja 
tako v deljeno kot v centralno upravljane finančne 
instrumente
73 
Eden od zastavljenih ciljev finančnih instrumentov je privabiti dodatna finanč -
na sredstva iz zasebnega sektorja, s katerimi se dopolnijo razpoložljiva javna 
sredstva, saj ima lahko tako ob enaki stopnji javnih naložb koristi več projektov. 
Zato smo želeli tako za instrumente, ki se upravljajo deljeno, kot za instrumente, 
ki se upravljajo centralno, določiti obseg, v katerem so bila z javnimi prispevki 
k instrumentom uspešno aktivirana dodatna zasebna finančna sredstva.
Posebnim ureditvam za zasebne vlagatelje v finančne instrumente 
v programskem obdobju 2007–2013 ni uspelo pritegniti velikih 
dodatnih finančnih sredstev
74 
S pogovori in pregledom literature smo potrdili, da je bil zasebni sektor v pro -
gramskem obdobju 2007–2013 še vedno nenaklonjen vlaganju v finančne instru -
mente, saj so se ti instrumenti šteli za prestrogo regulirane (npr. posebni predpisi 
EU in nacionalni predpisi, državna pomoč, javno naročanje). Opozoriti je treba, da 
imata strani različne cilje: medtem ko je namen javnega sektorja izvajati posebno 
politiko in naložbene cilje, mora biti zasebni sektor usmerjen v dobičkonosne de -
javnosti. Poleg tega lahko obema stranema primanjkuje znanja. Javni sektor mor -
da nima naprednega znanja in izkušenj na finančnem področju, zasebni sektor 
pa morda ne pozna zakonodaje EU. Po mnenju Komisije bi lahko zasebni kapital 
med drugim privabili tudi tako, da bi zasebnim vlagateljem zagotovili predno -
stno obravnavo in/ali premije za tveganje. Zato smo preučili posebne ureditve za 
vlagatelje iz zasebnega sektorja, da bi ugotovili, ali sta si javni in zasebni sektor 
razumno delila tveganje.
47 Opažanja 
Pomanjkanje navodil Komisije o oblikovanju ureditev v zvezi s prednostno 
obravnavo za instrumente ESRR in ESS
75 
V zakonodaji je za instrumente ESRR in ESS v obdobju 2007–2013 predvideno, da 
se lahko dobički iz naložb prednostno dodelijo vlagateljem, ki delujejo v skladu 
z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu56. Prednostna obravnava se lahko na 
primer izvaja s pogodbami, ki javnemu finančnemu partnerju ne dajejo enakih 
pravic odplačila kot zasebnim partnerjem, ali z neenako delitvijo dobička in izgu -
be med zasebnimi in javnimi partnerji.
76 
Prednostno obravnavo je mogoče utemeljiti, če je potrebna za privabljanje 
zasebnih naložb v slabo delujoče trge, kjer lahko zasebno financiranje prispeva 
k uresničevanju ciljev javne politike. Če je prednostna obravnava neutemeljena, 
lahko izčrpa začetni dotirani kapital finančnega instrumenta in tako zmanjša pre -
ostala finančna sredstva, ki so na voljo za nov krog naložb po prenehanju izvaja -
nja instrumenta. Vendar niti pravna podlaga za programsko obdobje 2007–2013 
niti navodila Komisije ne določajo, kako bi bilo treba v sporazumu o financiranju 
oblikovati dogovore o delitvi tveganja ali kako bi bilo treba preverjati ustreznost 
prednostne obravnave.
Čeprav Komisija prevzema višja tveganja, so prispevki h kapitalu 
instrumentov s centralnim upravljanjem omejeni
77 
Zakonodaja, ki ureja centralno upravljane instrumente in ki sta jo odobrila Evrop -
ski parlament in Svet, na splošno vključuje le splošne pogoje v zvezi z delitvijo 
tveganja in/ali prednostno obravnavo. Natančnejše ureditve v zvezi s prispevkom 
Komisije k tem instrumentom (vključno s stopnjo delitve tveganja) se določijo 
pozneje kot del posebnega sporazuma, za katerega ni nujna odobritev proračun -
skega organa (glej okvir 9 ).56 Člen 43(5) izvedbene uredbe.
48 Opažanja 
Delitev tveganja med Komisijo in njenimi partnerji – študija primera instrumenta 
jamstev za posojila (LGTT) in pobude za projektne obveznice (PBI)
LGTT sta leta 2008 skupaj vzpostavili Komisija in EIB s sporazumom o sodelovanju, v skladu s katerim vsaka 
stran prevzame 50 % kreditnega tveganja (pričakovane in nepričakovane izgube).
Instrument zagotavlja jamstvo v obliki pogojne kreditne linije, ki jo lahko izvajalec projekta črpa v prvih petih 
do sedmih letih izvajanja, če prihodki, ki jih ustvarja projekt, ne zadostujejo za zagotovitev povračila dolga, ki 
se poplačuje prednostno (tj. če so dejanski prihodki od projekta nižji od predvidene ravni).
Zaradi spremembe pravne podlage je bil leta 2013 uveden pristop prve izgube portfelja, v skladu s katerim je 
Komisija prevzela tveganje za 95 % izgub, ki jih absorbira tranša prve izgube portfelja (PFLP).
V spremembi Uredbe št. 680/2007 iz leta 2012 je bila kot novi instrument uvedena pobuda za projektne ob -
veznice (PBI). PBI zagotavlja izboljšanje kreditne kvalitete v obliki podrejenega instrumenta – bodisi posojila 
ali pogojnega posojila – za podpiranje nadrejenih projektnih obveznic, ki jih izda projektna družba. Dogovori 
o delitvi tveganja med Komisijo in EIB so enaki kot za LGTT, tj. Komisija prevzame 95 % izgub, EIB pa tveganje 
za preostalih 5 %.
PFLP je bila za portfelj LGTT/PBI določena na ravni, ki zmanjšuje verjetnost, da bi dejanske izgube presegle 
PFLP . Zato Komisija prevzema največji del dejanskega tveganja.
Pravna podlaga določa, da se bo tveganje delilo na podlagi prve izgube, ne opredeljuje pa natančno načina 
za določitev portfelja prve izgube ali stopnje izpostavljenosti tveganju, ki izhaja iz tega pristopa. V delovnem 
dokumentu služb Komisije57 je navedeno, da bo odstotek prve izgube običajno določen rahlo nad povpreč -
no preteklo izgubo. EIB pa zgornje meje ni določila na podlagi preteklih podatkov, ampak tako, da je njena 
pričakovana neto izpostavljenost tveganju ostala znotraj standardnega tveganja (manj kot 2 % pričakovane 
izgube).
57 SEC(2011) 1237 final z dne 19. oktobra 2011, Commission Staff Working Paper - Impact assessment accompanying the document „Communication from 
the Commission to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social committee and the Committee of the Regions - A pilot for 
the Europe 2020 Project Bond Initiative“  (Delovni dokument služb Komisije – Ocena učinka, priložena Sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, 
Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Pilotna faza pobude za projektne obveznice Evropa 2020), str. 53.Okvir 9
49 Opažanja 
Študija primera – Delitev tveganja med Komisijo in njenimi partnerji – EEEF
EEEF vlaga v energetsko učinkovitost, projekte energije iz obnovljivih virov in čisti mestni promet. Njegovi 
delničarji so Komisija, EIB in dve banki. EEEF je organiziran kot delniška družba, njegove delnice pa so razde -
ljene na tri razrede (A, B in C) glede na prevzeto tveganje in pravice do donosa, pri čemer je razred A najbolj, 
razred C pa najmanj ugoden.
Komisija je edina delničarka delnic iz razreda C, kar pomeni, da prva krije izgube in zadnja izkorišča dobičke. 
Njene delnice se izplačajo ob zapadlosti. Izplačilo je odvisno od razpoložljivosti zadostnih denarnih sredstev 
v skladu.
Izgube družbe najprej prevzame Komisija. Te izgube ne vplivajo na vrednost delnic razredov A in B, dokler je 
vrednost delnic razreda C še vedno pozitivna. Šele ko se vrednost delnic razreda C zmanjša na nič, se izgube 
porazdelijo med delnice razredov A in B. Prihodnji prihodki in dobički ne povzročijo nujno ponovne vknjižbe 
delnic razreda C, saj se te delnice najprej uporabijo za ciljne dividende delnic razredov A in B.
Poleg tega delnic razreda C ni mogoče izplačati pred izplačilom delnic drugih dveh razredov.Okvir 1078 
Pri nekaterih finančnih instrumentih, ki se upravljajo centralno, smo ugotovili, 
da se skoraj vsa dejanska tveganja prelagajo na Komisijo (glej okvir 10 ). Čeprav 
Komisija pri tovrstnih instrumentih prevzema več tveganja kot njeni partnerji, za -
sebni sektor po naši analizi k njim ni pomembno prispeval k tem instrumentom.
V nekaterih primerih so se uporabljala davčna stališča,  
da bi se povečala privlačnost finančnih instrumentov za vlagatelje 
iz zasebnega sektorja
79 
Davčno stališče je pisni sklep nacionalnega davčnega organa o tem, kako se do -
ločen vidik dejavnosti subjekta obravnava v skladu z veljavno davčno zakonodajo 
te države članice. Tak postopek se lahko uporabi v več državah članicah EU, da se 
zanesljivo ugotovi, kako bodo dejavnosti obdavčene. Na splošno posamezniki ali 
podjetja, ki so obdavčeni, predložijo svojo razlago o tem, kako se davčna zakono -
daja uporablja zanje ali za posamezni posel ali dejavnost, davčni organ pa odgo -
vori s pozitivnim ali negativnim sklepom. Taki davčni sporazumi so standard-  
na praksa tudi v sektorju skladov. Čeprav so lahko davčna stališča popolnoma 
zakonita in se uporabljajo v več jurisdikcijah, so se uporabljala tudi za olajševanje 
agresivnega davčnega načrtovanja.
50 Opažanja 
80 
Komisija je že leta 2012 na države članice naslovila priporočilo o agresivnem davč -
nem načrtovanju58. Načeloma se države članice spodbuja k spremembi nacional -
ne zakonodaje, da bi obravnavale „[…] [u]metne ureditve“ in „[…] te ureditve za 
davčne namene [obravnavale] s sklicevanjem na njihovo gospodarsko vsebino“. 
Temu je sledil sklop posebnih ukrepov v zvezi s tem:
 ο od leta 2014 Komisija izvaja več preiskav, da bi preučila, ali so sklepi davčnih 
organov v državah članicah v zvezi z davkom od dohodkov pravnih oseb, ki 
jih morajo plačati družbe, usklajeni s pravili EU o državni pomoči59;
 ο marca 2015 je Komisija predstavila sveženj ukrepov, namenjenih povečanju 
davčne preglednosti in uvedbi samodejne izmenjave informacij med država -
mi članicami o davčnih ureditvah60;
 ο junija 2015 je Komisija sprejela akcijski načrt za pravično in učinkovito ob -
davčevanje pravnih oseb v EU61. V tem dokumentu so poleg različnih davčnih 
vprašanj obravnavani ukrepi za preprečevanje izogibanja davkom in agresiv -
nega davčnega načrtovanja.
81 
Sodišče je kljub temu odkrilo finančne instrumente, za katere so bila pridobljena 
davčna stališča (glej okvir 11 ).
Študija primera – Davčna stališča za centralno upravljane finančne instrumente – 
sklad Marguerite
Leta 2013 je sklad Marguerite pridobil vnaprejšnje davčno stališče (splošno znano kot davčno stališče) Luxem -
bourga, istega leta pa vnaprejšnji cenovni sporazum za družbo Marguerite Holdings in njene luksemburške 
podružnice. Slednji je sporazum med davkoplačevalcem in davčnimi organi, v katerem je določena metoda 
oblikovanja cen, ki jo bo davkoplačevalec uporabljal za posle povezanega podjetja.
Zaradi posebne strukture, ki jo uporablja sklad Marguerite, se s preoblikovanjem izplačil dividend v plačila 
obresti z uporabo hibridnih instrumentov med luksemburškimi subjekti zmanjša davčni odtegljaj od divi -
dend, ki jih holdinške družbe izplačajo skladu.62 Prav tako se je mogoče z uporabo te strukture izogniti drugim 
davkom, kot so davčni odtegljaji v državah, v katerih podjetja poslujejo, ali davki na kapitalski dobiček v času 
odprodaje.
62 Hibridni instrumenti so instrumenti, ki jih je v davčne namene mogoče drugače obravnavati na območju pristojnosti in/ali med njimi, npr. kot 
dolg v eni državi in kot kapital v drugi (glej publikacijo OECD Hybrid Mismatch Arrangements - Tax Policy and Compliance Issues, marec 2012, str. 7 ).Okvir 1158 Priporočilo Komisije  
z dne 6. decembra 2012 
o agresivnem davčnem 
načrtovanju, C(2012) 8806.
59 Glej na primer IP/14/663 – 
sporočilo za javnost z dne 
11. junija 2014.
60 COM(2015) 135 final z dne 
18. marca 2015,  Predlog 
direktive Sveta o spremembi 
Direktive 2011/16/EU glede 
obvezne avtomatične 
izmenjave podatkov na 
področju obdavčenja).
61 COM(2015) 302 final z dne 
17. junija 2015, Pravičen in 
učinkovit sistem obdavčevanja 
dohodkov pravnih oseb 
v Evropski uniji: pet ključnih 
področij za ukrepanje.
51 Opažanja 
82 
Ugotavljamo tudi, da so se v vzpostavljenih strukturah več instrumentov ESRR in 
ESS za obdobje 2007–2013 uporabljali subjekti SICAV63 ali SICAR64. Za te strukture 
so davčna stališča običajna praksa. Pri tem države članice ne poročajo Komisiji, ali 
so se oziroma ali se bodo za njihove instrumente uporabljala vnaprejšnja davčna 
stališča.
Zasebni prispevki k dotiranemu kapitalu za finančne instrumente 
ESRR in ESS znašajo približno 2 % skupnega zneska
83 
V prejšnjih poročilih smo ugotovili, da je bila v programskem obdobju 2007–2013 
stopnja pritegnitve sredstev iz zasebnega sektorja omejena.65 Po najnovejših 
podatkih, ki so jih države članice sporočile Komisiji, je zasebna finančna sredstva 
v svojo finančno strukturo kot del prispevka OP pritegnilo le 154 od 1 025 finanč -
nih instrumentov ESRR in ESS v 11 državah članicah.
84 
Za zasebna sredstva, ki so se po podatkih držav članic prispevala v okviru OP , 
obstaja tudi tveganje dvojnega štetja, saj gre lahko pri zasebnem financiranju na 
ravni posebnih skladov le za prenos sredstev, ki ga izvede holdinški sklad. Če  
analizo omejimo le na holdinške sklade, s čimer odpravimo tveganje dvojnega 
štetja, je zasebne prispevke prejelo le 9 od 73 obstoječih holdinških skladov  
v 4 od 18 držav članic, v katerih so ti skladi vzpostavljeni. Za teh 9 holdinških 
skladov se delež zasebnih finančnih sredstev, prispevanih k dotiranemu kapita -
lu za instrument, giblje med 5 % in 50 %. V holdinške sklade je bilo v okviru OP 
pritegnjenih skupaj 325 milijonov EUR zasebnega kapitala. Hkrati ugotavljamo, 
da ne glede na sporočene informacije velja pravna obveznost, ki izhaja iz pravil 
o državni pomoči, da morajo kapitalske naložbe v mala in srednja podjetja vklju -
čevati minimalno raven zasebnega sofinanciranja v višini 30 % ali 50 %, odvisno 
od regije66.
85 
Poleg tega po informacijah, ki jih je prostovoljno predložilo 11 držav članic, 
sredstva, plačana za finančne instrumente poleg sredstev iz OP (zasebnih ali 
javnih), znašajo 342 milijonov EUR67. Vendar državam članicam teh informacij ni 
treba predložiti, Komisija pa ne preverja podatkov, sporočenih prostovoljno.63 SICAV je vrsta odprtega 
investicijskega sklada, pri 
katerem se vrednost 
njegovega kapitala spreminja 
glede na število vlagateljev in 
vrednost njegovih osnovnih 
naložb. Delnice sklada se 
kupujejo in prodajajo na 
podlagi zadnje čiste vrednosti 
sredstev sklada.
64 SICAR je struktura, oblikovana 
za naložbe zasebnega in 
tveganega kapitala brez pravil 
o razpršenosti naložb in 
omejitev glede posojanja ali 
finančnih vzvodov.
65 Glej posebna poročila 
št. 2/2012 (odstavki 105 do 115 
in 124), št. 8/2015 
(odstavka 34 in 35), št. 5/2015 
(odstavka 66 in 67 ter okvir 7).
66 Smernice Skupnosti 
o državnih pomočeh za 
spodbujanje naložb rizičnega 
kapitala v mala in srednje 
velika podjetja, odstavek 4.3.4 
(UL C 194, 18.8.2006, str. 2).
67 Evropska komisija, Summary  
of data on the progress made in 
financing and implementing 
financial engineering 
instruments reported by the 
managing authorities in 
accordance with Article 67(2)(j) 
of Council Regulation (EC) 
No 1083/2006, Programme 
period 2007–2013, Situation as 
at 31 December 2014 (Povzetek 
podatkov o napredku, 
doseženem pri financiranju in 
izvajanju instrumentov 
finančnega inženiringa, 
o katerih so poročali organi 
upravljanja v skladu 
s členom 67(2)(j) Uredbe Sveta 
(ES) št. 1083/2006, programsko 
obdobje 2007–2013, stanje na 
dan 31. decembra 2014), str. 25.
52 Opažanja 
86 
Ugotavljamo tudi, da v zakonodaji za programsko obdobje 2007–2013 ni pred -
videno, da bi bilo treba v sporazumih o financiranju med organi upravljanja 
in upravitelji skladov določiti pričakovane stopnje finančnega vzvoda za do -
datne zasebne prispevke. Poleg tega provizije na splošno niso bile povezane 
z uspešnostjo upraviteljev skladov pri privabljanju zasebnih vlagateljev (glej 
odstavek 136)68. Zato upravitelji skladov niso imeli veliko spodbud za privabljanje 
zasebnih vlagateljev.
87 
Privabljanje vlagateljev iz zasebnega sektorja, ki bi prispevali k centralno 
upravljanim instrumentom, zlasti k lastniškim finančnim instrumentom, se je izka -
zalo za težavno, kot prikazujejo študije primerov, navedene v  okviru 12 .68 Člen 43(4) izvedbene uredbe.
Študija primera – Težave pri privabljanju vlagateljev iz zasebnega sektorja k javno 
financiranim lastniškim instrumentom – sklad Marguerite in EEEF
V nadaljevanju so navedeni primeri omejenega zasebnega sofinanciranja dveh centralno upravljanih 
instrumentov:69
 οsklad Marguerite ima poleg Komisije še osem sponzorjev, od katerih so vsi banke pod javnim nadzorom. Ti 
sponzorji so skupaj prispevali 710 milijonov EUR. Zasebni vlagatelji še niso prispevali sredstev za uresniči -
tev cilja 1,5 milijarde EUR skupnih obveznosti70;
 οtudi EEEF je bil odvisen predvsem od javnih sredstev, pri čemer je doslej največ prispevala Komisija (125 mi -
lijonov EUR od skupaj 265 milijonov EUR prevzetih obveznosti). Edini zasebni subjekt – Deutsche Bank – je 
k instrumentu prispeval le manjša sredstva (5 milijonov EUR). V tej fazi je skupni znesek prevzetih obvezno -
sti manjši od polovice ciljnega zneska za instrument (700 milijonov EUR).
69 SWD(2015) 206 final.
70 Sklep Komisije z dne 25. februarja 2010 o sodelovanju Evropske unije v Evropskem skladu 2020 za energetiko, podnebne spremembe in 
infrastrukturo)  (sklad Marguerite), C(2010) 941.Okvir 12
53 Opažanja 
Ali je bilo vprašanje obravnavano v programskem 
obdobju 2014–2020?
88 
Določbe v zakonodaji za programsko obdobje 2014–2020 za instrumente, ki se 
deljeno upravljajo, še naprej dovoljujejo prednostno obravnavo, vseeno pa zahte -
vajo ustrezno delitev tveganja med javnimi in zasebnimi partnerji (glej okvir 13 ).
Določbe v zvezi s prednostno obravnavo in delitvijo tveganja (programsko 
obdobje 2014–2020)
Člen 44 CPR zahteva „[…] ustrezno [delitev] tveganja in dobička“ med javnimi in zasebnimi vlagatelji, delegira -
na uredba pa določa, da mora biti raven prednostne obravnave „[…] [sorazmerna] s tveganji, ki jih ti vlagatelji 
nosijo, in [omejena] na potrebni minimum, da se takšni vlagatelji privabijo“71. Država članica mora v predhod -
no oceno vključiti zlasti „[…] oceno potrebe po preferenčnem plačilu in njegove ravni z namenom pritegnitve 
drugega dela sredstev, ki bi jih zagotovili zasebni vlagatelji, in/ali opisom mehanizmov, ki se bodo uporabili za 
ugotovitev potrebe in obsega takšnega preferenčnega izplačila […]“72.
To preferenčno izplačilo se lahko financira z viri, ki se vrnejo instrumentu, ali z dobički ter drugimi dohodki ali 
donosi, ki se lahko pripišejo podpori iz skladov EU. Pojem prednostne obravnave se uporablja tudi za javne 
vlagatelje, ki delujejo po načelu vlagatelja v tržnem gospodarstvu73.
Poleg tega ugotavljamo, da za primere, ki jih ureja uredba o splošnih skupinskih izjemah, velja naslednje: „v 
primeru asimetrične delitve izgube med javnimi in zasebnimi vlagatelji, se prva izguba, ki jo prevzame javni 
vlagatelj, omeji na 25 % celotne naložbe“74.
V nasprotnem primeru je treba upoštevati razmere na trgu ali pa izvesti postopek priglasitve državne pomoči.
71 Člen 6(1)(d) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 480/2014.
72 Člen 37(2)(c) CPR.
73 Člen 44(1) CPR.
74 Člen 21(13)(c) Uredbe Komisije (EU) št. 651/2014.Okvir 13
54 Opažanja 
89 
Obveznost za države članice glede ocenjevanja potrebe po prednostni obravnavi 
in dogovorih o delitvi tveganja ter glede utemeljitve teh dogovorov je vsekakor 
mogoče obravnavati kot napredek k učinkovitejšemu upravljanju finančnih in -
strumentov. Glede na naše razgovore vseeno menimo, da mora Komisija drža -
vam članicam zagotoviti navodila o čim boljši uporabi prednostne obravnave za 
privabljanje več zasebnega kapitala, ne da bi se na javne subjekte, ki prispevajo 
k dotiranemu kapitalu za instrumente, preložilo preveliko tveganje.
90 
Za nekatere instrumente, ki se centralno upravljajo, je bila v zakonodaji obravna -
vana tudi potencialna raven delitve tveganja med Komisijo in njenimi partnerji. 
V zvezi s tem Uredba določa, da „[…] se [mora] vzorec delitve tveganja [odraziti] 
v ustrezni delitvi plačila zaradi tveganja med Unijo in pooblaščenim subjektom“, 
pri čemer „[…] [n]ajvečje tveganje, ki ga nosi proračun Unije, ne [sme] [presegati] 
50 % tveganja ciljnega dolžniškega portfelja v okviru dolžniškega instrumenta“75. 
Ni še jasno, ali bodo te spremenjene določbe zadostovale za pritegnitev večjih 
prispevkov zasebnega sektorja kot v programskem obdobju 2007–2013. Kot smo 
navedli že v enem od prejšnjih poročil, bi bilo treba po našem mnenju glavne 
vidike dogovorov o delitvi tveganja med Komisijo in njenimi partnerji (na primer 
EIB) določiti v posebni zakonodaji za vsak instrument, ki se centralno upravlja76.
91 
Stanje v zvezi z davčnimi stališči se glede na programsko obdobje 2007–2013 ni 
spremenilo. Po našem mnenju bi lahko nadaljnja uporaba vnaprejšnjih davčnih 
stališč v programskem obdobju 2014–2020 za finančne instrumente, ki se cen -
tralno in/ali deljeno upravljajo, škodila ugledu Komisije, saj se lahko dojemajo kot 
nasprotna z njenimi priporočili in ukrepi v zvezi z davčnimi režimi.75 Priloga I k uredbi o IPE, del III, 
oddelek 6.
76 Glej Posebno poročilo 
št. 2/2013, priporočilo 7.
55 Opažanja 
Ali so finančni instrumenti zagotavljali obnavljajočo se 
finančno podporo?
92 
Eden od glavnih razlogov za uporabo javnih sredstev v okviru finančnih instru -
mentov je, da je denar mogoče uporabiti večkrat: lahko se obnovi. Če je bilo na 
primer izplačano posojilo po treh letih povrnjeno, se lahko denarna sredstva 
uporabijo za zagotovitev novega posojila. Preučili smo, ali se je ta učinek obnav -
ljanja dejansko uresničil. Obseg, v katerem se lahko sredstva obnovijo v praksi, je 
odvisen od vrste finančne podpore, pa tudi od naložbenega obdobja instrumen -
tov. Zato smo analizirali, ali naložbena obdobja instrumentov ustrezajo običajni 
tržni praksi in kateri dejavniki so prispevali k omejitvi dejanskega naložbenega 
obdobja instrumentov.
Zamude pri izvajanju so zelo skrajšale dejansko naložbeno 
obdobje več finančnih instrumentov ESRR in ESS
93 
Na začetku obdobja 2007–2013 so imeli javni organi v večini držav članic manj 
izkušenj s strukturiranjem in upravljanjem obnavljajočih se instrumentov v par -
tnerstvu s finančnimi posredniki. Na podlagi revizij smo ugotovili, da so večino 
zamud povzročili zamudno notranje strukturiranje finančnih instrumentov, dol -
gotrajna pogajanja s finančnimi posredniki na različnih ravneh (pogosto zaradi 
pogajanj v zvezi s stroški upravljanja in provizijami za upravljanje), zapleteni po -
stopki javnega naročanja, negotovost glede skladnosti s pravili o državni pomoči 
in težave pri pridobivanju prispevkov zasebnega sektorja.
94 
V veliko primerih je različne udeležene organe čakala težka pot učenja, poleg 
tega so različni deležniki potrebovali veliko časa za uskladitev interesov in stališč, 
da bi se dogovorili o naložbenih strategijah instrumenta. Nekatere zadeve so 
bile ugotovljene tudi z drugimi študijami77. Prav tako revizije, ki smo jih izvedli 
v zadnjih letih, kažejo, da bi lahko Komisija vsaj delno preprečila te probleme, če 
bi dovolj zgodaj izdala več navodil.77 Evropski parlament, Generalni 
direktorat za notranjo politiko 
Unije, Financial Instruments 
under Cohesion policy 2007-13: 
How have Member States and 
Selected Financial Institutions 
Respected and Preserved EU 
Financial Interests?  (Finančni 
instrumenti v okviru 
kohezijske politike za 
obdobje 2007–13: kako so 
države članice in izbrane 
finančne institucije upoštevale 
in zaščitile finančne interese 
EU?), str. 16; Komisija in EIB, 
Financial Instruments: 
A Stock-taking Exercise in 
Preparation for the 2014–2020 
Programme period  (Finančni 
instrumenti: Pregled stanja za 
pripravo na programsko 
obdobje 2014–2020) – študija, 
ki so jo izvedli Mazars/Ecorys/
EPRC, str. 62.
56 Opažanja 
95 
Očitna posledica teh težav so nizka stopnja izplačil v veliko državah članicah 
in s tem manjša sposobnost instrumentov za obnavljanje sredstev. V nekaterih 
primerih so zamude pri izvajanju trajale več let, s čimer se je precej skrajšalo 
obdobje, v katerem bi se lahko dotirani kapital za finančne instrumente izplačal 
končnim prejemnikom (glej okvir 14 ).
Študija primera – Zamude pri vzpostavljanju holdinškega sklada Jeremie  
na Slovaškem
Memorandum o soglasju med EIF in slovaško vlado v zvezi z nacionalnim holdinškim skladom Jeremie je bil 
podpisan leta 2006, tj. pred začetkom programskega obdobja 2007–2013. Po analizi potreb trga v zvezi s skla -
dom (analiza vrzeli) je bil leta 2008 podpisan okvirni sporazum, leta 2009 pa sporazumi o financiranju med 
različnimi ministrstvi in EIF.
Čez eno leto sta bila podpisana zadnja sporazuma (sporazum o holdinškem skladu in delničarski sporazum), 
ki sta tudi osnovna pravna pogoja za dejanski začetek izvajanja sklada. Leta 2011 je bila končno izvedena 
kapitalizacija holdinškega sklada. Holdinški sklad Jeremie se je torej začel izvajati po skupaj petih letih (2006 
do 2011).
V letih 2011, 2012 in 2013 so bili objavljeni razpisi za prijavo interesa za zaposlitev finančnih posrednikov. Po 
dveh do treh letih so bili nato podpisani sporazumi s finančnimi posredniki, in sicer leta 2013 (za jamstveni in -
strument) in 2014 (za posojilo in lastniške instrumente). Šele nato je začela pritekati finančna podpora h konč -
nim prejemnikom.
Stopnja izplačil je ob koncu leta 2014 znašala 12 % na ravni holdinškega sklada, še nižja pa je bila pri izplačilih 
končnim prejemnikom iz podskladov.Okvir 14
57 Opažanja 
Omejen učinek obnavljanja finančnih instrumentov ESRR in 
ESS med izvajanjem in negotovost po zaključku programov 
za obdobje 2007–2013
Do konca leta 2014 je sredstva več kot enkrat uporabila manj kot 
tretjina vseh finančnih instrumentov ESRR in ESS
96 
Naša analiza je na splošno pokazala, da je do 31. decembra 2014 končnim preje -
mnikom celotni dotirani kapital izplačalo 316 instrumentov ESRR in ESS (večino -
ma posebni skladi) v 19 državah članicah. Učinek obnavljanja pa se je tudi za te 
instrumente pokazal zelo pozno v programskem obdobju. Zato se bo do konca 
podaljšanega obdobja upravičenosti (tj. marec 2017) več kot enkrat uporabil 
le majhen del začetnega dotiranega kapitala. Še več, skupna stopnja izplačil 
v nobeni od 25 držav članic, ki so izvajale finančne instrumente, ni dosegla 100 % 
(glej  tabelo 4 ).
Lastniškim instrumentom so posebne probleme povzročale časovne 
omejitve
97 
Naša analiza kaže tudi, do so se lastniški instrumenti pri doseganju učinka ob -
navljanja srečevali s posebnimi problemi. V Evropi je povprečno obdobje razpo -
laganja za kapitalske naložbe (na primer čas med pridobitvijo in prodajo delnic) 
leta 2014 trajalo približno šest let78. Večina lastniških instrumentov ESRR in ESS 
pa se ni izvajala več kot osem let (2009 do 2017). Tudi če bi se operacije na primer 
začele izvajati na začetku leta 2009, izstop pa bi se izvedel ob koncu leta 2014, bi 
bilo za izvedbo novega kroga kapitalskih naložb na voljo le manj kot tri leta pred 
zaključkom OP . Glede na število let, ki je potrebno za vzpostavitev instrumenta, 
torej ni verjetno, da se bodo prispevki OP k lastniškim instrumentom v program -
skem obdobju ponovno uporabili.
98 
Nasprotno imajo lastniški instrumenti, ki se centralno upravljajo, veliko daljše 
trajanje, kar bolje upošteva naravo lastniških instrumentov79 (na primer sklad 
Marguerite se izvaja 20 let z možnostjo dveletnega podaljšanja).78 Preqin, Private Equity Spotlight  
(Zasebni kapital v žarišču), 
maj 2015, str. 8.
79 SWD(2015) 206 final, str. 151  
in 159.
58 Opažanja 
Zaradi visoke stopnje diskrecije pri ponovni uporabi sredstev za 
finančne instrumente ESRR in ESS lahko po zaključku OP učinek 
obnavljanja preneha
99 
Pravni okvir za obdobje 2007–2013 v zvezi s finančnimi instrumenti, ki se uprav -
ljajo deljeno, določa, da lahko vsa sredstva, ki so bila do zaključka programov 
uporabljena vsej enkrat, obdrži država članica, vendar jih mora ponovno uporabi -
ti v korist ciljne skupine80. Glede na navodila Komisije o finančnih instrumentih81 
in zaključku OP za obdobje 2007–201382 bi lahko sklepali, da je treba sredstva iz 
instrumentov ESRR in ESS vedno znova ponovno vlagati.
100  
Po našem mnenju pa splošne uredbe za obdobje 2007–2013 v zvezi z neomejeni -
mi ponovnimi vlaganji ni mogoče tolmačiti na ta način.83 Določbe na primer omo -
gočajo tudi, da se kapital instrumenta zmanjša, sredstva finančnih instrumentov 
pa uporabijo v obliki nepovratnih sredstev. Poleg tega je pravno gledano vsaka 
dejavnost po zaključku programov, ki se ne tiče proračuna EU, v izključni pristoj -
nosti države članice in ni več pod nadzorom Komisije, razen če pravna podlaga 
določa drugače.
Je bilo vprašanje obravnavano v programskem 
obdobju 2014–2020?
101  
Člena 44 in 45 CPR za programsko obdobje 2014–2020 pojasnjujeta veliko vpra -
šanj v zvezi s ponovno uporabo sredstev za instrumente v okviru skladov ESI po 
koncu obdobja upravičenosti leta 2023.
102  
Poleg tega zakonodaja, ki ureja programsko obdobje 2014–2020, izrecno priznava 
predvideno obnovljivo naravo finančnih instrumentov po koncu obdobja upravi -
čenosti, saj vključuje določbe za ponovno uporabo vrnjenih sredstev v obdobju 
najmanj osem let po koncu obdobja upravičenosti84. CPR s to določbo opredelju -
je najkrajše obdobje za namensko razporeditev sredstev, dodeljenih finančnim 
instrumentom, vendar ne določa natančno, kako bi bilo treba to izvesti. Po našem 
mnenju bi morala Komisija ta vidik pojasniti.80 Člen 78(7) splošne uredbe.
81 Evropska komisija, Revised 
Guidance Note on Financial 
Engineering Instruments under 
Article 44 of Council Regulation 
(EC) No 1083/2006  
(Spremenjena navodila 
o instrumentih finančnega 
inženiringa v skladu 
s členom 44 Uredbe Sveta (ES) 
št. 1083/2006), 
COCOF(10-0014-05), 
10. februar 2012, 
odstavek 5.2.5.
82 C(2015) 2771 z dne 
30. aprila 2015, Priloga 
k Sklepu Komisije 
o spremembi Sklepa 
C(2013) 1573 o odobritvi 
smernic o zaključku 
operativnih programov za 
pomoč iz Evropskega sklada 
za regionalni razvoj, 
Evropskega socialnega sklada 
in Kohezijskega sklada 
(2007–2013), str. 7.
83 Člen 108 splošne uredbe 
v povezavi s členom 152(1)  
in členom 153 CPR.
84 Člen 45 CPR.
59 Opažanja 
103  
Ključni dejavnik za preprečevanje ponavljanja preteklih napak je standardizacija: 
proces vzpostavljanja bi zagotovo precej poenostavili in olajšali, če bi organom 
upravljanja omogočili oblikovanje finančnih instrumentov v skladu s standardni -
mi pogoji, ki bi jih določila Komisija.
104  
Pravna podlaga za programsko obdobje 2014–2020 prav tako omogoča, da se 
finančni instrumenti še naprej uporabljajo v naslednjem programskem obdobju, 
namesto da se zahteva prenehanje njihove uporabe in njihova nadomestitev 
z novimi instrumenti85. S tem bi lahko prihranili čas in denar, saj so finančni instru -
menti pripravljeni na izvajanje že od začetka programskega obdobja, dotirani 
kapital za instrument pa bi se lahko povečal na podlagi predhodne ocene potreb. 
Če je bil upravitelj sklada izbran po postopku, odprtem za konkurenco, pa je lah -
ko prihranek časa majhen, saj bi bil za izbiro novega upravitelja sklada v vsakem 
primeru potreben nov odprt postopek. Na podlagi odgovorov na našo anketo 
(glej okvir 15 ) bi bila za upravitelje skladov nadvse dobrodošla dodatna navodila 
Komisije o prenosu instrumentov v obdobje 2014–2020.85 Člen 38(3)(b) CPR.
Odgovori na anketo: vprašanja, za katera so potrebna dodatna navodila Komisije 
(programsko obdobje 2014–2020)
Vprašanje Stopnja odgovora1
Prenos instrumentov, vzpostavljenih v prejšnjem programskem obdobju, v novo programsko 
obdobje (2014–2020)27 %
Politika izstopa in določbe o ukinitvi sklada 21 %
Pravila, ki jih je treba uporabljati pri izbiri upraviteljev skladov 18 %
Ponovna uporaba sredstev, vrnjenih finančnemu instrumentu, po koncu obdobja 
upravičenosti17 %
Vzpostavitev instrumentov na ravni EU 9 %
Drugo 8 %
1  Anketa je bila poslana upraviteljem/organom upravljanja 50 največjih finančnih instrumentov ESRR, pri čemer je bila stopnja odgovora 
80-odstotna.
Vir: Evropsko računsko sodišče.Okvir 15
60 Opažanja 
105  
Komisija je v programskem obdobju 2007–2013 začela organizirati vrsto predsta -
vitev in delavnic za širjenje dobrih praks in usposabljanje uradnikov držav članic. 
Prav tako je Komisija januarja 2015, eno leto po začetku programskega obdob -
ja 2014–2020, vzpostavila tehnično svetovalno platformo ( www.fi-compass.
eu) za širjenje strokovnega znanja o pravnih zahtevah EU v zvezi s finančnimi 
instrumenti.
Ali so se finančni instrumenti izkazali kot stroškovno 
učinkovita metoda za izvrševanje proračuna EU?
106  
Finančne instrumente v nasprotju s tradicionalnimi nepovratnimi sredstvi up -
ravljajo upravitelji skladov (in ne javnoupravni organi). To so večinoma finančni 
posredniki, kot so banke v zasebni ali državni lasti. Pri upravljanju finančnih 
instrumentov nastanejo stroški, poleg tega pa so upravitelji skladov upravičeni 
do plačila za opravljene storitve. Višina stroškov upravljanja (ki se povrnejo ob 
predložitvi dokazil o izdatkih) in provizij za upravljanje (dogovorjena cena ali 
nadomestilo za opravljene storitve) za upravitelja sklada se na splošno določi 
v sporazumu o financiranju za vsak finančni instrument. Plačilo bi moralo pokri -
vati stroške upravljanja finančnega instrumenta (vključno s stroški za odnose 
z vlagatelji, pravnimi stroški in stroški revizorjev) in v primeru upraviteljev skladov 
iz zasebnega sektorja omogočati stopnjo dobička. Ti stroški bi se morali razli -
kovati za različne finančne produkte (tj. jamstva, posojila ali lastniški kapital), 
njihovo višino pa bi bilo treba določiti na podlagi objektivnih meril (na primer 
veliko število manjših posojil je običajno povezano z višjimi upravnimi stroški kot 
manjše število večjih posojil).
107  
Na podlagi najnovejših podatkov, ki so jih države članice sporočile Komisiji, smo 
analizirali višino dejanskih stroškov upravljanja in provizij za upravljanje za delje -
no in centralno upravljane instrumente v programskem obdobju 2007–2013 ter 
preučili, ali so bili zadostno povezani z uspešnostjo upravitelja sklada. Poleg tega 
smo v zvezi s programskim obdobjem 2014–2020 ocenili, ali je bil povečan delež 
sredstev, dodeljenih finančnim instrumentom (ki jih torej na splošno ne uprav -
ljajo nacionalne ali regionalne uprave), upoštevan pri določitvi višine tehnične 
pomoči, ki se plača državam članicam za izvajanje skladov ESI.
61 Opažanja 
Visoki stroški upravljanja in provizije za upravljanje 
v primerjavi z dejansko stopnjo izplačil končnim 
prejemnikom
Skupni stroški upravljanja so pri približno 2 % instrumentov 
presegli dejanska izplačila končnim prejemnikom
108  
Pri nekaterih instrumentih so stroški upravljanja in provizije za upravljanje celo 
presegli dejanske zneske, izplačane končnim prejemnikom. Z analizo 1 025 
finančnih instrumentov ESRR in ESS v 8 državah članicah (Bolgarija, Češka repub-  
lika, Nemčija, Španija, Francija, Italija, Poljska, Združeno kraljestvo) smo odkrili 
23 takih primerov (2,2 %). Skupaj so bili v okviru teh instrumentov za izplačilo 
4 milijonov  EUR končnim prejemnikom zaračunani stroški upravljanja in provizije 
za upravljanje v višini 28 milijonov EUR. Hkrati pa obstajajo podobni instrumenti, 
pri katerih se finančnim posrednikom ne plačajo nobeni stroški upravljanja ali 
provizije za upravljanje (glej okvir 16 ).
Študija primera – Upravitelji skladov izvajajo finančne instrumente brezplačno – 
„podjetniški sklad“ v Grčiji in holdinški sklad Jeremie na Madžarskem
(a) Podjetniški sklad v Grčiji
Podjetniški sklad v Grčiji bankam, ki opravljajo vlogo finančnih posrednikov, ne plačuje stroškov upravljanja 
in provizij za upravljanje. Namesto tega sklad in banke sofinancirajo posojila, zagotovljena končnim prejemni -
kom. Prav tako si delijo kreditno tveganje. Glavna spodbuda za sodelovanje bank pri instrumentu je delitev 
tveganja. Zato pri instrumentu sodelujejo, ne da bi zaračunavale stroške upravljanja in provizije za upravljanje.
(b) Jeremie Madžarska
Tudi Jeremie Madžarska finančnim posrednikom ne plačuje stroškov upravljanja in provizij za upravljanje za 
posojilne instrumente. Namesto tega se finančnim posrednikom zagotavljajo posojila po zelo nizki obrestni 
meri v primerjavi s tržno. Zelo nizka obrestna mera ne pomeni plačila za upravitelja sklada, saj se izravnava 
z višjim tveganjem, ki ga prevzemajo finančni posredniki v primerjavi s skladom, ki ga financira EU. Če se po -
sojila ne odplačujejo, finančni posredniki na splošno prevzamejo večji del izgube.Okvir 16
62 Opažanja 
Skupni stroški upravljanja in provizije za upravljanje dosegajo 
75 % finančne podpore, izplačane končnim prejemnikom
109  
Izvedli smo tudi analizo podatkov Komisije, pri kateri smo stroške upravljanja in 
provizije za upravljanje primerjali z zneski, ki so bili dejansko plačani končnim 
prejemnikom. Rezultati na ravni držav članic so predstavljeni v  tabeli 6 .
110  
Pri 274 od 1 025 instrumentov ESRR in ESS v 10 od 25 držav članic (Švedska, 
Avstrija, Latvija, Malta, Finska, Litva, Romunija, Grčija, Madžarska, Ciper) smo ugo -
tovili, da so bili podatki o stroških upravljanja in provizijah za upravljanje, ki so 
bili sporočeni Komisiji, izčrpni za vse finančne instrumente. Za šest drugih držav 
članic (Poljska, Portugalska, Nemčija, Slovaška, Bolgarija in Združeno kraljestvo) 
so bile takšne informacije predložene za 392 finančnih instrumentov, za katere je 
bilo porabljenih 84 % do 98 % skupnega dotiranega kapitala za finančne instru -
mente. Za vse ostale države članice so bile sporočene verodostojne informacije 
o stroških upravljanja in provizijah za upravljanje za instrumente, za katere sta 
bili porabljeni dve tretjini skupnega dotiranega kapitala ali manj86. Za več finanč -
nih instrumentov podatki sploh niso bili sporočeni ali pa niso bili verjetni (npr. 
sporočeni stroški upravljanja in provizije za upravljanje, ki so bili desetkrat višji od 
dejanskega izplačanega zneska). Kadar je bil za stroške upravljanja in provizije za 
upravljanje v poročilu naveden znesek nič, stroškov dejansko ni bilo ali pa podat -
ki niso bili sporočeni. Te podatke smo izključili iz nadaljnje analize.86 Slovenija (66 %), Španija 
(63 %), Francija (37 %), Italija 
(28 %), Danska (18 %), Češka 
republika (16 %), Nizozemska 
(10 %), Belgija (1 %) in Estonija 
(0 %).
63 Opažanja 
Analiza skupnih stroškov upravljanja in provizij za upravljanje na državo članico  
za finančne instrumente ESRR in ESS od 31. decembra 2014
Država članicaSporočeni stroški 
upravljanja 
skupaj  
(v milijonih EUR)Število 
instrumentov 
(tudi podskladi)Stroški upravljanja in provizije za upravljanje
Delež plačila instrumentuDelež plačila končnim 
prejemnikom
SkupajPovprečje  
na letoSkupajPovprečje  
na leto
Slovaška 9 7 9 % 2 % 75 % 16 %
Češka republika 4 5 9 % 3 % 47 % 16 %
Francija 14 120 9 % 2 % 19 % 4 %
Švedska 21 11 13 % 2 % 17 % 3 %
Ciper 2 5 10 % 2 % 16 % 3 %
Združeno kraljestvo 124 74 10 % 2 % 16 % 3 %
Španija 43 16 6 % 1 % 16 % 2 %
Avstrija 2 2 6 % 1 % 12 % 3 %
Latvija 17 15 8 % 2 % 12 % 2 %
Bolgarija 20 10 6 % 1 % 11 % 3 %
Italija 51 128 4 % 1 % 11 % 2 %
Malta 1 2 8 % 2 % 10 % 2 %
Poljska 110 248 9 % 2 % 10 % 2 %
Danska 1 9 9 % 2 % 10 % 2 %
Litva 29 36 7 % 1 % 9 % 2 %
Finska 4 1 6 % 1 % 9 % 1 %
Nemčija 105 45 7 % 1 % 9 % 1 %
Nizozemska 0 11 6 % 1 % 8 % 1 %
Romunija 8 4 5 % 1 % 6 % 1 %
Portugalska 18 56 4 % 1 % 5 % 1 %
Grčija 29 32 2 % 0 % 4 % 1 %
Slovenija 3 3 3 % 1 % 4 % 1 %
Belgija 0 9 4 % 1 % 4 % 1 %
Madžarska 17 170 2 % 0 % 2 % 0 %
Estonija 0 6 0 % 0 % 0 % 0 %
Skupaj 631 1 025
Vir: Evropsko računsko sodišče, na podlagi podatkov Komisije iz leta 2015 .Tabela 6
64 Opažanja 
87 Člen 78(6) splošne uredbe.
88 Člen 43(4) izvedbene uredbe.
89 Uredba Komisije 448/2004, 
pravilo št. 8, točka 2.7 in 
pravilo št. 9, točka 2.6.Stroški upravljanja in provizij za upravljanje nad 
regulativnimi zgornjimi mejami niso bili povrnjeni  
iz proračuna EU
Stroški upravljanja in provizije za upravljanje so bili načeloma 
omejeni na največ 4 % skupnega dotiranega kapitala finančnega 
instrumenta na leto
111 
V okviru pravne podlage za programsko obdobje 2007–2013 so bile določbe 
o plačilu upravitelja sklada v glavni uredbi87 kratke, vendar so bile zgornje meje 
stroškov upravljanja in provizij za upravljanje že določene v izvedbeni uredbi 
Komisije88. Določene so bile zlasti naslednje letne zgornje meje:
 ο 2 % kapitala, ki ga OP prispeva v holdinške sklade za jamstvene sklade, na 
leto;
 ο 4 % kapitala, ki ga OP ali holdinški sklad prispeva v mikrokreditne instrumen -
te, namenjene mikropodjetjem, na leto in
 ο 3 % kapitala, ki ga OP ali holdinški sklad prispeva v vseh drugih primerih, na 
leto.
Komisija je te zgornje meje določila v svojem zakonskem predlogu in pri tem upošte -
vala izkušnje iz programskega obdobja 2000–2006. Obstajala je tudi splošna zgornja 
meja za stroške upravljanja in provizije za upravljanje v višini 5 % za sklade kapitala in 
2 % za jamstvene sklade.89
112  
V okviru deljenega upravljanja morajo organi upravljanja pri določitvi plačila 
za upravitelja sklada upoštevati pravna okvira za strukturne sklade in državno 
pomoč. Poleg tega morajo organi upravljanja poskrbeti, da so določbe o plačilu 
v skladu z naložbeno strategijo instrumenta, da se upravitelju sklada zagotovi 
finančna spodbuda za ravnanje v skladu z navedenimi cilji OP . Zato pogaja -
nja v zvezi s sporazumom o financiranju niso nepomembna in veliko organov 
upravljanja je v pogovorih navedlo, da na začetku programskega obdobja 2007–
2013 niso imeli potrebnega strokovnega znanja za takšna pogajanja.
65 Opažanja 
90 Člen 42(1)(d) Uredbe (EU) 
št. 1303/2013.
91 Člen 78(6)(d) splošne uredbe, 
v okviru omejitev iz člena 43(4) 
izvedbene uredbe.
92 COCOF (10-0014-05), 
8. februar 2012, oddelek 2.6.113  
Regulativne zgornje meje stroškov upravljanja in provizij za upravljanje se lahko 
pod določenimi pogoji presežejo (npr. če so stroški upravljanja in provizije za 
upravljanje v skladu s tržnimi pogoji ter ne presegajo stroškov upravljanja in pro -
vizij za upravljanje, ki jih plačajo zasebni vlagatelji, ali če je bil upravitelj sklada 
izbran na podlagi postopka javnega naročanja). Glede na poročila, ki so jih države 
članice predložile Komisiji, informacije o tem, kako pogosto so bile zgornje meje 
presežene, niso na voljo.
114  
Stroški upravljanja in provizije za upravljanje se plačajo z dotiranim kapitalom 
finančnega instrumenta in se ne zaračunajo končnemu prejemniku. Ti stroški se 
obravnavajo kot upravičeni do prenehanja sklada, kar v večini primerov pomeni 
zaključek programa90. Upravičenost stroškov upravljanja in provizij za upravljanje, 
priglašenih za sklade ESRR in ESS, vzpostavljene v programskem obdobju 2007–
2013, bo Komisija preverila šele pri analizi dokumentov o zaključku OP leta 2017 
in 2018.
Skupni stroški upravljanja bodo verjetno v nekaterih primerih  
ob zaključku OP presegli regulativne zgornje meje
115  
Stroški upravljanja ali provizije za upravljanje, ki nastanejo in so plačani do 
31. marca 2017, se lahko razglasijo za upravičene stroške OP ESRR in ESS, v okvi -
ru katerega je bil vzpostavljen finančni instrument91. V Uredbi je določeno, da 
morajo biti zgornje meje stroškov upravljanja in provizij za upravljanje poveza -
ne s kapitalom, ki ga prispeva operativni program. V skladu z razlago Komisije 
zgornje meje iz člena 43 izvedbene uredbe veljajo za celotni kapitalski prispevek 
k finančnemu instrumentu in ne samo za dejanski prispevek, ki se uporabi kot 
finančna podpora za končne prejemnike. Obstoječa navodila o stroških upravlja -
nja in provizijah za upravljanje za programsko obdobje 2007–2013 potrjujejo to 
stališče.92
116  
Menimo, da bi morala Komisija določbe o zgornjih mejah stroškov upravljanja in 
provizij za upravljanje v uredbi razlagati tako, kot da veljajo za dejansko porabljen 
dotirani kapital, ki ga je OP prispeval v finančni instrument, tj. dejanski dotirani 
kapital, ki se je uporabil za finančno podporo končnim prejemnikom. Upravitelji 
skladov ne bi smeli biti plačani za neuporabo dotiranega kapitala instrumentov.
66 Opažanja 
93 V programskem 
obdobju 2007–2013 je 
Komisija izdala troje navodil 
COCOF o instrumentih 
finančnega inženiringa: 
COCOF (07/0018/01), COCOF 
(08/0002/03) in COCOF 
(10-0014-05).
94 Evropska komisija, Revised 
Guidance Note on Financial 
Engineering Instruments under 
Article 44 of Council Regulation 
(EC) No 1083/2006  
(Spremenjena navodila 
o instrumentih finančnega 
inženiringa v skladu 
s členom 44 Uredbe Sveta (ES) 
št. 1083/2006), COCOF 
(10-0014-05), 10. februar 2012, 
odstavek 2.6.12.Plačila na podlagi uspešnosti v programskem obdobju 2007–2013 
niso bila vključena med zakonske zahteve
117  
V programskem obdobju 2007–2013 sta bila dobro finančno poslovodenje fi -
nančnih instrumentov in dejanska uspešnost upravitelja sklada kot dejavnika za 
določitev stroškov upravljanja in provizij za upravljanje navedena le v navodilih 
Komisije, vendar ne v okviru kakršne koli pravne podlage93.
118  
Na podlagi naših revizij smotrnosti poslovanja in skladnosti finančnih instrumen -
tov s predpisi smo ugotovili, da so bile sheme plačil na podlagi uspešnosti prej 
izjema kakor pravilo: pri samo enem od devetih instrumentov, preučenih v ob -
dobju 2013–2015, je plačilo upravitelja sklada temeljilo na uspešnosti.
119  
Če plačila upraviteljev skladov ne temeljijo na uspešnosti, upravitelji skladov 
nimajo veliko spodbude, da bi sredstva dejansko prenesli na končne prejemnike. 
To je morda negativno vplivalo na uspešnost finančnih instrumentov v program -
skem obdobju 2007–2013. Poleg tega se za upravljanje instrumentov ESRR in ESS 
začnejo zanimati tudi neizkušeni upravitelji skladov (glej tudi odstavek 86).
120  
Komisija je leta 2012 priporočila organom upravljanja, naj plačilo upravitelja skla -
da določijo glede na kakovost dejansko opravljenih naložb, ki se oceni na podlagi 
njihovega prispevka k doseganju strateških ciljev OP in k vrednosti sredstev, ki se 
iz naložb instrumentov vrnejo operaciji94. Vendar je bilo to priporočilo navedeno 
v navodilu COCOF, zato ni pravno zavezujoče.
67 Opažanja 
95 Evropska komisija, Summary of 
data on the progress made in 
financing and implementing 
financial engineering 
instruments reported by the 
managing authorities in 
accordance with Article 67(2)(j) 
of Council Regulation (EC) 
No 1083/2006, Programme 
period 2007–2013, Situation as 
at 31 December 2014 (Povzetek 
podatkov o napredku, 
doseženem pri financiranju in 
izvajanju instrumentov 
finančnega inženiringa, 
o katerih so poročali organi 
upravljanja v skladu 
s členom 67(2)(j) Uredbe Sveta 
(ES) št. 1083/2006, programsko 
obdobje 2007–2013, stanje na 
dan 31. decembra 2014), str. 29.Komisija pri oceni stroškov upravljanja in provizij za 
upravljanje ne upošteva razlik med vrstami instrumentov 
in dejanske višine podpore, zagotovljene končnim 
prejemnikom
Ocena Komisije, da skupni stroški upravljanja od leta 2007 znašajo 
631 milijonov EUR, je verjetno prenizka
121  
Komisija je decembra 2015 na podlagi podatkov, ki so jih države članice sporo -
čile za leto 2014, ocenila, da skupni stroški upravljanja in provizije za upravlja -
nje za instrumente ESRR in ESS od začetka programskega obdobja znašajo vsaj 
631 milijonov EUR95.
122  
Po navedbah Komisije je to 4,7 % prispevkov OP k ustreznim instrumentom v pro -
gramskem obdobju 2007–2013.
123  
Če zneski, plačani med holdinškimi skladi in posebnimi skladi, niso vključeni 
v izračun, ker so že bili vključeni kot prispevki OP k holdinškim skladom, se ta 
raven skupnih stroškov upravljanja in provizij za upravljanje zviša na 6,2 %. Poleg 
tega lahko upravitelji skladov zaračunavajo provizije končnim prejemnikom, ki jih 
morda ne sporočijo Komisiji. Ker izračun Komisije temelji le na delnih podatkih, 
so torej dejanske vrednosti (absolutnih zneskov in deleža prispevkov OP) verjetno 
višje.
Če bi bili stroški upravljanja in provizije za upravljanje izračunani 
na osnovi finančne podpore, zagotovljene končnim prejemnikom, 
bi bili veliko nad stopnjami, o katerih je poročala Komisija
124  
Na splošno smo na podlagi 764 instrumentov ESRR in ESS, navedenih v  tabeli 6 , 
ugotovili, da skupni stroški upravljanja in provizije za upravljanje predstavljajo do 
75 % finančne podpore končnim prejemnikom, kar je na leto povprečno 16 %.
125  
Pri desetih državah članicah, ki so sporočile zanesljive podatke o vseh svojih 
274 skladih ESRR in ESS, smo ugotovili, da skupni stroški upravljanja in provizije 
za upravljanje znašajo med 2 % in 17 % finančne podpore končnim prejemnikom. 
Na leto torej v povprečju znašajo med 1 % in 3 %.
68 Opažanja 
Znatne razlike v stroških upravljanja in provizijah za upravljanje 
med različnimi vrstami finančnih instrumentov
126  
Raven stroškov upravljanja in provizij za upravljanje je povezana tudi z vrsto 
instrumenta. Na podlagi verodostojnih podatkov, ki jih je predložila Komisija, 
smo opredelili povprečne vrednosti, ki so predstavljene v  tabeli 7 . V povprečju 
je delež stroškov upravljanja in provizij za upravljanje jamstvenih instrumentov 
najmanjši, odstotek pri instrumentih lastniškega kapitala pa največji.
Povprečni skupni stroški upravljanja in provizije za upravljanje glede na vrsto 
finančnega instrumenta kot delež dotiranega kapitala za sklad
Vrsta finančnega instrumentaPovprečen skupni delež stroškov  
upravljanja in provizij za upravljanje  
na dan 31. decembra 2014
Posojilo 4,2 %
Jamstvo 2,7 %
Lastniški kapital 11,0  %
Vir: Evropsko računsko sodišče, na podlagi podatkov Komisije iz leta 2015.1
1  Evropska komisija, Summary of data on the progress made in financing and implementing financial engineering instruments reported by the 
managing authorities in accordance with Article 67(2)(j) of Council Regulation (EC) No 1083/2006, Programme period 2007–2013, Situation as 
at 31 December 2014  (Povzetek podatkov o napredku, doseženem pri financiranju in izvajanju instrumentov finančnega inženiringa, ki so 
jih sporočili organi upravljanja v skladu s členom 67(2)(j) Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006, programsko obdobje 2007–2013, stanje na dan 
31. decembra 2014).Tabela 7
127  
Na splošno velja tudi, da je izvajanje finančnih instrumentov, ki se izvajajo s hol -
dinškim skladom, dražje, saj je treba stroške upravljanja in provizije za upravljanje 
plačati na obeh ravneh (tj. na ravni holdinškega sklada in posebnega sklada). Prav 
tako ugotavljamo, da zgornje meje stroškov upravljanja in provizij za upravljanje 
v programskem obdobju 2007–2013 niso bile odvisne od obsega naložb finančne -
ga instrumenta, ker so bile plačane kot delež prispevka OP (glej odstavek 108).
69 Opažanja 
96 Glej Posebno poročilo 
št. 8/2015, odstavek 63.
97 Lane Clark & Peacock, 
Investment management fee 
survey  (Raziskava provizij za 
upravljanje naložb), 2015, in 
Morningstar, Fee Study: 
Investors Are Driving Expense 
Ratios Down  (Študija 
o provizijah: vlagatelji 
znižujejo stroškovna razmerja), 
2015.
98 Ekonomske raziskave  KfW 
št. 18, You get what you pay 
for – The remuneration structure 
of VC funds and its 
consequences  (Kar plačaš, to 
dobiš – struktura plačil 
v skladih tveganega kapitala 
in njene posledice), 
7. marec 2013.
99 Glej Posebno poročilo 
št. 8/2015, odstavka 62 in 72.Če se stroški upravljanja in provizije za upravljanje instrumentov 
ESRR in ESS izračunajo na podlagi zagotovljene finančne podpore, 
so znatno višji kot za centralno upravljane finančne instrumente 
ali investicijske sklade v zasebnem sektorju
128  
Naša analiza je pokazala tudi, da so bili povprečni stroški upravljanja in provizi -
je za upravljanje centralno upravljanih finančnih instrumentov ali investicijskih 
skladov v zasebnem sektorju znatno nižji od stroškov upravljanja in provizij za 
upravljanje instrumentov ESRR in ESS, če jih primerjamo s finančno podporo, 
zagotovljeno končnim prejemnikom do konca leta 2014:
 ο skupni operativni stroški, ki jih je EEEF zaračunal od začetka svojega delova -
nja leta 2011, znašajo približno 5 % skupnega vloženega zneska. Letni stroški 
torej znašajo 1,2 %;
 ο Komisija za EPMF (posojila in jamstveni instrumenti skupaj) ocenjuje, da 
povprečni letni strošek, ki se plača iz proračuna EU, znaša največ od 0,5 % do 
0,7 % dotiranega kapitala96. To ustreza letnim stroškom v višini 0,2 % zneskov 
jamstev, zagotovljenih končnim prejemnikom iz EPMF.
129  
Naša analiza je pokazala tudi, da so bili celo stroški in provizije EIB in EIF za 
upravljanje instrumentov ESRR na splošno višji od stroškov in provizij, ki jih 
zaračunavata v vlogi upraviteljev skladov za instrumente, ki se upravljajo 
centralizirano.
130  
Pri preučitvi dveh študij o plačilih upraviteljev skladov v investicijskih skladih 
v zasebnem sektorju, ki sta bili objavljeni leta 2015, smo ugotovili, da so pov -
prečne letne provizije za upravljanje pri vseh vrstah skladov (razen pri holdinških 
skladih) znašale med 0,6 % in 1 %97. Poleg tega so se glede na navedbe študij 
provizije za upravljanje v zadnjih letih zmanjšale. V skladu s študijo, objavljeno 
leta 2013, letne provizije za upravljanje skladov tveganega kapitala znašajo med 
2,0 % in 2,5 %98.
131  
Naša analiza tudi kaže, da obstajajo velike razlike med stroški upravljanja in 
provizijami za upravljanje, ki so bili zaračunani za posamezne instrumente ESRR 
in ESS. Komisija na podlagi razpoložljivih informacij o dejanskih stroških izvajanja 
posameznih finančnih instrumentov ESRR in ESS ne more oceniti, ali so te razlike 
v stroških upravičene. Podobna opažanja smo že objavili v nekem drugem poseb -
nem poročilu.99
70 Opažanja 
100 Uredba (EU) št. 1310/2011 
Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 13. decembra 2011 
o spremembi Uredbe 
Sveta (ES) št. 1083/2006 glede 
vračljive pomoči, finančnega 
inženiringa ter nekaterih 
določbah o izkazu o izdatkih 
(UL L 337, 20.12.2011, str. 1).
101 Evropska komisija, Summary of 
data on the progress made in 
financing and implementing 
financial engineering 
instruments reported by the 
managing authorities in 
accordance with Article 67(2)(j) 
of Council Regulation (EC) No 
1083/2006, Programming 
period 2007–2013, Situation as 
at 31 December  2014  (Povzetek 
podatkov o napredku, 
doseženem pri financiranju in 
izvajanju instrumentov 
finančnega inženiringa, ki so 
jih sporočili organi upravljanja 
v skladu s členom 67(2)(j) 
Uredbe Sveta (ES) 
št. 1083/2006, programsko 
obdobje 2007–2013, stanje na 
dan 31. decembra 2014), str. 27.Omejeno poročanje držav članic o stroških upravljanja  
in provizijah za upravljanje
Le približno 60 % vseh instrumentov ESRR in ESS Komisiji 
zagotavlja informacije o svojih stroških upravljanja in provizijah 
za upravljanje
132  
Komisija je leta 2011 za države članice uvedla obveznost poročanja o instrumen -
tih, ki se deljeno upravljajo100. Organi upravljanja so morali te informacije prvič 
sporočiti v svojih poročilih za leto 2011. Podatki, ki jih je zahtevala Komisija, so 
med drugim vključevali informacije v zvezi s stroški upravljanja in provizijami za 
upravljanje, ki za organe upravljanja ESRR in ESS niso bile obvezne. Leta 2014 so 
bili podatki o stroških upravljanja in provizijah za upravljanje predloženi le za 
instrumente, ki so predstavljali 63 % skupnega zneska plačil iz OP ESRR in ESS 
v finančne instrumente (v primerjavi s 50 % leta 2013)101.
133  
Poleg tega ugotavljamo, da se kot stroški upravljanja in provizije za upravljanje 
sporočijo le plačani zneski. Obstajajo pa tudi primeri vnaprej vračunanih stroškov 
in provizij, ki še niso bili plačani. Ti so de facto  izključeni iz poročanja, zaradi česar 
poročilo ni popolno, saj se Komisiji sporočijo prenizki stroški upravljanja in provi -
zije za upravljanje.
Je bilo vprašanje obravnavano v programskem obdobju 2014–2020?
V zvezi z vprašanji stroškov upravljanja in provizij za upravljanje so bili za programsko 
obdobje 2014–2020 sprejeti številni ukrepi.
71 Opažanja 
102 Člen 46(1) in člen 111 uredbe 
o skupnih določbah.
103 Člen 46(2e) Uredbe (EU) 
št. 1303/2013.
104 Člen 13 Delegirane uredbe 
Komisije (EU) št. 480/2014.Roki za poročanje so se skrajšali za države članice in podaljšali za Komisijo
134  
Države članice morajo v programskem obdobju 2014–2020 Komisiji predloži -
ti poročila o izvajanju finančnih instrumentov kot del njihovih letnih poročil 
o izvajanju. To pomeni, da poročanje poteka mesec dni prej (do 31. maja in ne 
30. junija, kot je bilo v prejšnjem obdobju, ko poročanje ni bilo zajeto v letno po -
ročilo o izvajanju; za leti 2017 in 2019 kot rok ostaja 30. junij).102 Poleg tega je bilo 
določeno, da mora Komisija pregledati podatke, ki jih je prejela od držav članic, 
v šestih mesecih, kar pomeni, da je bil rok Komisije za predložitev konsolidirane -
ga poročila o izvajanju finančnih instrumentov – razen za leti 2017 in 2019 – po -
daljšan s 1. oktobra na 30. november. To pomeni, da bodo pomembne informa -
cije o izvajanju finančnih instrumentov organom, odgovornim za razrešnico, na 
voljo še pozneje kot zdaj.
Organi upravljanja morajo Komisiji poročati o stroških upravljanja  
in provizijah za upravljanje
135  
Organi upravljanja morajo v zvezi s finančnimi instrumenti v obdobju 2014–2020 
objaviti podatke o stroških upravljanja in provizijah za upravljanje kot prilogo 
k letnemu poročilu o izvajanju103. To je pomembna izboljšava, ki bo Komisiji v pri -
hodnjih letih omogočila veliko boljšo analizo in nadzor stroškov izvajanja finanč -
nih instrumentov.
Znižane zgornje meje stroškov upravljanja in provizij za upravljanje,  
ki se razlikujejo glede na vrsto finančnih instrumentov
136  
V zvezi z zgornjimi mejami stroškov upravljanja in provizij za upravljanje opaža -
mo dve glavni razliki v primerjavi s programskim obdobjem 2007–2013. Prva je, 
da se zgornje meje plačil za upravitelje skladov razlikujejo glede na vrsto finanč -
nih instrumentov104 (glej tabelo 8 ).
72 Opažanja 
Zgornje meje stroškov upravljanja in provizij za upravljanje različnih vrst finančnih 
instrumentov, ki se upravljajo deljeno (programsko obdobje 2014–2020)
Zgornje meje Letno osnovno plačilo Letno plačilo na podlagi uspešnosti
Holdinški sklad 7 %3 % prvih 12 mesecev 0,5 %
1 % naslednjih 12 mesecev 0,5 %
0,5 % v nadaljnjih letih 0,5 %
Posojila 8 % 0,5 % 1 %
Jamstva 10 % 0,5 % 1,5 %
Lastniški kapital 20 %2,5 % prvih 24 mesecev12,5 %
1 % v nadaljnjih letih22,5 %
Mikrokredit 10 % 0,5 % 1,5 %
Drugo 6 % 0,5 % 0,5 %
1  To se nanaša na obdobje po podpisu sporazuma o financiranju, pri čemer se lahko višja stopnja uporablja le v tem obdobju, dejansko pa le od 
dejanskega plačila prispevkov programa v holdinški sklad.
2 V zvezi z lastniškim kapitalom je osnovno plačilo povezano z zneski, namenjenimi finančnemu instrumentu. 
Vir: Evropska komisija, Guidance for Member States on Article 42(1)(d) CPR– Eligible management costs and fees  (Navodila za države članice  
o členu 42(1)(d) uredbe o skupnih določbah – upravičeni stroški upravljanja in provizije za upravljanje) (EGESIF_15-0021-01), str. 8.Tabela 8
137  
Druga razlika je, da so zgornje meje (ki so zdaj namesto na letni podlagi določe -
ne na kumulativni podlagi) bistveno nižje od zgornjih mej, ki so se uporabljale 
v programskem obdobju 2007–2013. Na splošno menimo, da so nižje zgornje 
meje, uvedene za skupni znesek plačil za upravitelje skladov, izboljšava, vendar 
Komisija ni utemeljila, kako so bile te zgornje meje določene. Naša analiza de -
janskih podatkov, ki so bili do zdaj sporočeni za programsko obdobje 2007–2013, 
je pokazala, da so deleži v praksi manjši (glej odstavek 120).
73 Opažanja 
105 Premislek 123 in člen 42 
uredbe o skupnih določbah.
106 Členi 12, 13 in 14 Delegirane 
uredbe Komisije (EU) 
št. 480/2014.
107 Evropska komisija, Smernice 
o državni pomoči za 
spodbujanje naložb 
tveganega financiranja, 
točka 3.6.1.Elementi plačila upravitelja skladov, ki temeljijo na uspešnosti, imajo le 
omejen spodbujevalni učinek
138  
Uredba o skupnih določbah za obdobje 2014–2020 določa tudi, da je treba uspeš -
nost upravitelja skladov uporabiti kot merilo pri določitvi stroškov upravljanja in 
provizij za upravljanje. Zlasti velja, da morajo vsi stroški upravljanja in provizije za 
upravljanje, ki se ob zaključku OP razglasijo za upravičene, temeljiti na metodolo -
giji izračunavanja na podlagi uspešnosti (glej tudi tabelo 6 )105.
139  
Podrobnejše informacije o merilih na podlagi uspešnosti za določitev stroškov 
upravljanja in provizij za upravljanje ter veljavnih zgornjih mej so določne v dele -
giranem aktu106.
140  
Poleg tega mora biti v skladu s smernicami Komisije o naložbah tveganega finan -
ciranja107 ta komponenta plačila, ki temelji na uspešnosti, pomembna in zasno -
vana tako, da nagradi doseganje vnaprej določenih posebnih ciljev politike in 
finančno uspešnost upraviteljev skladov. Slednjo je treba meriti z vidika uspešne -
ga izplačila prvotnega dotiranega kapitala ali zneska pridobljenega zasebnega 
kapitala in tudi na podlagi dejanske donosnosti naložb.
141  
Ugotavljamo pa, da imajo ti novi elementi, ki temeljijo na uspešnosti, sekundarno 
vlogo pri določanju skupnega plačila upravitelja sklada, ki se povrne iz proračuna 
EU, in sicer iz naslednjih razlogov:
 ο glede na običajno trajanje holdinškega ali posebnega sklada se zgornje meje, 
določene v delegiranem aktu Komisije, na splošno zlahka dosežejo brez 
prejetja dela plačila, ki temelji na uspešnosti. Tako bo zelo uspešen upravitelj 
sklada najvišje možno plačilo dosegel prej kot manj uspešen upravitelj sklada 
in od tega trenutka naprej ne bo več plačan za svoje storitve;
 ο v primeru nezadostne uspešnosti se ne zaračuna dajatev, s katero bi se 
zagotovilo, da upravitelj sklada krije del finančnih izgub, ki bi jih lahko utrpel 
finančni instrument. Pravzaprav lahko na podlagi trenutne sheme plačil tudi 
upravitelji skladov z negativnim donosom prejmejo najvišje možno plačilo;
74 Opažanja 
108 Člen 45 splošne uredbe.
109 Člen 46 splošne uredbe.
110 SEC(2011) 1141 final z dne 
6. oktobra 2011 (glej tudi 
Posebno poročilo št. 8/2015, 
odstavek 56; Posebno poročilo 
št. 16/2013, odstavka 74 in 75). ο regulativni okvir od organa upravljanja ne zahteva, da vnaprej določi merila 
minimalne uspešnosti (ali minimalne stopnje donosa), ki jih mora upravitelj 
sklada izpolnjevati, preden lahko prejme del plačila, ki temelji na uspešnosti.
Zato na splošno menimo, da ima del plačila upravitelja sklada, ki temelji na uspešnos -
ti in ki se sofinancira iz proračuna EU, trenutno zelo skromen spodbujevalni učinek in 
ga je treba ponovno preučiti.
Poleg stroškov upravljanja in provizij za upravljanje 
nastanejo tudi administrativni stroški izvajanja OP ESRR  
in ESS
142  
Pri upravljanju, nadzoru, spremljanju in ocenjevanju OP ESRR in ESS nastajajo 
stroški: ti administrativni stroški nacionalnih organov vključujejo plačila za oseb-  
je, operativne stroške (kot so stroški prevoza in usposabljanja) ter stroške v zvezi 
z dejavnostmi obveščanja in komuniciranja. Države članice lahko za kritje teh 
administrativnih stroškov uporabijo tehnično pomoč v okviru OP ESRR in ESS108.
143  
V programskem obdobju 2007–2013 je tehnična pomoč lahko znašala do 4 % vseh 
finančnih sredstev OP ESRR ali ESS109. Enaka raven velja za obdobje 2014–2020. 
Določena je bila na podlagi študije, ki je bila leta 2010 izvedena v imenu Komisije 
v zvezi z njeno oceno učinka za programsko obdobje 2014–2020110. Komisija na 
podlagi tega ocenjuje, da lahko države članice v celotnem obdobju za tehnično 
pomoč porabijo do 13,6 milijarde EUR.
144  
V programskem obdobju 2014–2020 se bo s finančnimi instrumenti izvršil bistve -
no večji del proračuna ESRR in ESS (glej odstavek 21). To pomeni, da bo za dejav -
nosti financiranja v okviru OP ESRR in ESS, ki temeljijo na nepovratnih sredstvih, 
na voljo sorazmerno več denarja za tehnično pomoč, saj glavni del administra -
tivnih dejavnosti za finančne instrumente opravlja upravitelj sklada. Upravitelji 
skladov stroške upravljanja in provizije za upravljanje v zvezi s temi dejavnostmi 
zaračunajo neposredno OP (ali končnim prejemnikom). Zato se s povečanjem 
financiranja s finančnimi instrumenti posredno povečujejo tudi skupni admini -
strativni stroški v okviru proračuna EU, saj se s tem povečuje znesek podpore za 
tehnično pomoč, ki jo države članice prejmejo iz proračuna EU za ostale dejavno -
sti financiranja na podlagi nepovratnih sredstev.
75 Opažanja 
111 Evropska komisija, Co-
financing salaries, bonuses, 
top-ups from Structural Funds 
during the 2007–2013 period  
(Sofinanciranje plač, bonusov 
in dodatkov iz strukturnih 
skladov v programskem 
obdobju 2007–2013), končno 
poročilo, 2014.
112 Glej Posebno poročilo 
št. 5/2015, odstavka 58 in 71.
113 Glej Posebno poročilo 
št. 8/2015, odstavki 57, 63 in 64, 
71 in 72 ter priporočilo 4.145  
Ugotavljamo tudi, da državnim upravam v programskem obdobju 2007–2013 ni 
bilo treba podrobno poročati o tem, kako je bila porabljena tehnična pomoč111. 
V enem od prejšnjih poročil smo že navedli, da Komisija nima na voljo nobenih 
primerljivih informacij o dejanskih administrativnih stroških posamezne države 
članice, posameznega operativnega programa ali posameznega mehanizma fi -
nanciranja (tj. nepovratna sredstva ali finančni instrumenti)112. Zato je težko oceni -
ti, ali so ravni tehnične pomoči upravičene glede na dejanske stroške, ki jih imajo 
države članice z izvajanjem OP ESRR in ESS.
146  
Zato ponavljamo prejšnje priporočilo, naj Komisija izvede primerjalno analizo 
stroškov za izvajanje nepovratnih sredstev in finančnih instrumentov (ki se up -
ravljajo centralno in deljeno) za programsko obdobje 2014–2020, da bi določila 
dejanske ravni teh stroškov113. Te informacije bi bile zlasti pomembne za pripravo 
zakonskih predlogov za obdobje po letu 2020.
76
 Zaključki in priporočila
147  
Na splošno ugotavljamo, da ima finančna podpora, ki se končnim prejemnikom 
zagotavlja s finančnimi instrumenti, pomembne prednosti v primerjavi z nepo -
vratnimi sredstvi, saj se lahko vsak evro financiranja v okviru finančnih instru -
mentov načeloma uporabi več kot enkrat. Tudi to, da je treba posojila odplačati 
in jamstva sprostiti ali pri kapitalskih naložbah vrniti, bi moralo načeloma vplivati 
na obnašanje končnih prejemnikov ter privesti do boljše uporabe javnih sredstev 
in zmanjšati verjetnost, da bodo končni prejemniki postali odvisni od javne 
podpore.
148  
Vendar smo pri reviziji odkrili več pomembnih zadev, ki so omejevale učinkovi -
tost finančnih instrumentov kot mehanizma za izvrševanje proračuna EU v pro -
gramskem obdobju 2007–2013:
 ο veliko finančnih instrumentov ESRR in ESS je bilo preobsežnih in so se ob 
koncu leta 2014 še vedno spopadali z velikimi problemi pri izplačilu dotirane -
ga kapitala (v povprečju je bilo porabljenih približno 57 % vsega dotiranega 
kapitala, ki se je izplačal finančnim instrumentom iz OP). Dejavnik, ki je pri -
speval k čezmernemu začetnemu dotiranemu kapitalu, je bilo prizadevanje 
držav članic, da bi se izognile razveljavitvi prevzetih obveznosti za sredstva 
v celotnem programskem obdobju 2007–2013;
 ο finančni instrumenti, ki se deljeno in centralno upravljajo, v glavnem niso bili 
uspešni pri privabljanju zasebnega kapitala;
 ο doslej je bilo le manjše število finančnih instrumentov ESRR in ESS uspešnih 
pri zagotavljanju obnavljajoče se finančne podpore;
 ο pri finančnih instrumentih ESRR in ESS so stroški upravljanja in provizije za 
upravljanje v primerjavi z dejansko finančno podporo končnim prejemnikom 
visoki. Poleg tega se zdi, da so veliko višji kot tisti za centralno upravljane 
instrumente ali investicijske sklade v zasebnem sektorju.
149  
Hkrati tudi ugotavljamo, da je bil pravni okvir za programsko obdobje 2014–2020, 
kar se tiče finančnih instrumentov, izboljšan na podlagi znanja in izkušenj, prido -
bljenih v programskem obdobju 2007–2013, vendar nekatera vprašanja ostajajo 
nerešena. Naši glavni zaključki za programski obdobji 2007–2013 in 2014–2020 so 
predstavljeni v skladu s strukturo poročila skupaj z našimi priporočili.
77 Zaključki in priporočila 
Ali je bil obseg finančnih instrumentov ustrezen glede na potrebe 
trga?
150  
Menimo, da je bilo veliko finančnih instrumentov preobsežnih. To kaže, da organi 
upravljanja niso vedno pravilno ocenili potreb trga, preden so bila finančnim 
instrumentom dodeljena sredstva iz OP ESRR in ESS. To je povzročilo čezmeren 
dotirani kapital pri vzpostavljanju finančnih instrumentov, stopnje izplačila pa so 
bile zato nizke. Dejavnik, ki je prispeval k temu čezmernemu dotiranemu kapitalu, 
je bilo prizadevanje držav članic, da zaobidejo pravilo n + 2.
Uvedba obveznih predhodnih ocen v programskem obdobju 2014–2020 tako za 
finančne instrumente z deljenim kot za finančne instrumente s centraliziranim 
upravljanjem bo v veliki meri prispevala k preprečevanju čezmernega dotiranega 
kapitala finančnih instrumentov. Vendar bo uspešnost teh ocen odvisna od tega, ali 
so bile izvedene na podlagi realnih predpostavk in analize. Pri instrumentih, ki se 
deljeno upravljajo, se vprašanje čezmernega dotiranega kapitala rešuje tudi s pri-  
stopom na podlagi postopnih plačil (ki plačila iz proračuna EU povezuje z izplačilom 
sredstev končnim prejemnikom). Poleg tega je v uredbi o skupnih določbah kot 
možnost predvideno redno pregledovanje predhodne ocene v primeru sprememb 
ekonomskega ali tržnega okolja, vendar ne v zvezi z instrumenti, ki se centralno  
upravljajo. Vmesni pregled (med katerim bi se lahko obravnavala ta vprašanja) se iz -
vaja za večino, vendar ne vse centralno upravljane finančne instrumente. V nobenem 
primeru ni predviden neodvisen pregled predhodne ocene.
151  
Regionalna osredotočenost finančnih instrumentov je prispevala k temu, da so 
države članice v programskem obdobju 2007–2013 vzpostavile veliko manjših 
finančnih instrumentov Ti posamezni posebni skladi ESRR in ESS pogosto niso 
dovolj veliki, da bi v sektorju skladov veljali kot ustrezni za učinkovito upravljanje 
(glej odstavke 27 do 61).
78 Zaključki in priporočila 
Priporočilo 1
V zvezi s predhodnimi ocenami za finančne instrumente:
(a) Vnaprejšnja ocena Komisije za centralno upravljane instrumente naj sistema -
tično vključuje analizo do takrat pridobljenih izkušenj.
Ciljni rok za uresničitev: ob vzpostavitvi novega instrumenta.
(b) Komisija naj poleg pridobljenih izkušenj v okviru svojih vmesnih pregledov 
oceni tudi učinek bistvenih družbeno-ekonomskih sprememb na osnovno 
načelo instrumenta in ustreznega potrebnega prispevka iz proračuna EU za 
vse centralno upravljane instrumente.
Ciljni rok za uresničitev: takoj po vmesnem pregledu.
Priporočilo 2
Komisija in države članice naj si prizadevajo za optimizacijo obsega posebnih 
skladov ESRR in ESS, da bi, kjer je mogoče, izkoristile znatne prihranke pri stroških 
upravljanja skladov. Komisija naj državam članicam zagotovi dodatna navodila 
o tem, kako vzpostaviti takšne finančne instrumente v državah članicah ali na 
ravni Unije (ki jih neposredno ali posredno upravlja Komisija).
Ciljni rok za uresničitev: do konca leta 2016 (za Komisijo), ob vzpostavitvi finanč -
nega instrumenta (za države članice).
Ali je finančnim instrumentom uspelo privabiti zasebni kapital?
152  
Ugotovili smo, da so se Komisija in države članice v programskem obdobju 2007–
2013 spopadale z velikimi težavami pri privabljanju vlagateljev iz zasebnega sek -
torja tako k deljeno kot k centralno upravljanim finančnim instrumentom. Zlasti 
prednostna obravnava zasebnih vlagateljev za finančne instrumente ni prinesla 
uspeha pri privabljanju znatnega dodatnega financiranja. Poleg tega menimo, 
da Komisija pri merjenju finančnega vzvoda finančnih instrumentov ni ustrezno 
upoštevala obsega, v katerem javno financiranje iz proračuna EU aktivira dodatna 
sredstva. Še več, države članice niso dolžne Komisiji pošiljati podatkov o zasebnih 
prispevkih k dotiranemu kapitalu instrumentov ESRR in ESS.
79 Zaključki in priporočila 
153  
V tej fazi ni verjetno, da bodo za programsko obdobje 2014–2020 pritegnjena 
znatna zasebna sredstva, bodisi v okviru OP bodisi kot dodatni prispevki. Navodi -
la, ki jih je Komisija izdala aprila 2014, ne črpajo dovolj iz dobrih praks iz program -
skega obdobja 2007–2013 o tem, kako najbolje uporabiti določbe o prednostnem 
obravnavanju zaradi pritegnitve več zasebnega kapitala brez prevelikih tveganj 
za javni sektor.
154  
Uporaba vnaprejšnjih davčnih stališč za finančne instrumente, ki bi pod neka -
terimi pogoji lahko privedla do izogibanja davkom, v programskem obdobju 
2014–2020 bi bila v nasprotju s samo politiko Komisije na tem področju (glej 
odstavke 62 do 91).
Priporočilo 3
Komisija naj v finančni uredbi (in posledično v sektorskih uredbah) zagotovi 
opredelitev finančnega vzvoda finančnih instrumentov, ki se bo uporabljala na 
vseh področjih proračuna EU ter bo jasno razlikovala med finančnim vzvodom 
zasebnih in nacionalnih javnih prispevkov v okviru OP in/ali dodatnih zasebnih ali 
javnih kapitalskih prispevkov ter upoštevala vrsto obravnavanega instrumenta. 
V tej opredelitvi naj bo jasno opisano, kako se določijo zneski, ki so bili aktivirani 
s prispevki EU in nacionalnimi javnimi prispevki, po možnosti v skladu s smernica -
mi OECD na tem področju.
Ciljni rok za uresničitev: ob spremembi finančne uredbe, za sektorske uredbe pa 
ob vmesnem pregledu.
Priporočilo 4
Komisija naj za finančne instrumente ESRR in ESS za programsko obdobje 2007–
2013 zagotovi, da bodo države članice sporočile popolne in zanesljive podatke 
o zasebnih prispevkih k dotiranemu kapitalu v okviru operativnih programov in 
zunaj njih.
Ciljni rok za uresničitev: do konca leta 2017.
80 Zaključki in priporočila 
Priporočilo 5
Komisija naj v zvezi s finančnimi instrumenti ESRR in ESS zagotovi dodatna navo -
dila za države članice, kako najbolje uporabiti določbe o prednostni obravnavi, 
da bi privabile več zasebnega kapitala, ne da bi javne vlagatelje, ki prispevajo 
k dotiranemu kapitalu finančnih instrumentov, izpostavile prevelikim tveganjem.
Ciljni rok za uresničitev: do konca leta 2016.
Priporočilo 6
Za finančne instrumente, ki se upravljajo centralno, naj se v zakonodaji, ki ureja 
posamezen instrument, opredelijo splošna načela delitve tveganja, ki bi lahko 
vplivala na proračun EU.
Ciljni rok za uresničitev: ob pripravi predlogov za uvedbo novih finančnih instru -
mentov ali reviziji obstoječih.
Priporočilo 7
Komisija naj za vse finančne instrumente, financirane iz proračuna EU v pro -
gramskem obdobju 2014–2020, zagotovi, da bodo države članice, Komisija sama 
in skupina EIB izvajale le strukture, ki so v skladu z njenimi priporočili in ukrepi 
v zvezi z davčnimi ureditvami.
Ciljni rok za uresničitev: do konca leta 2016.
Ali so finančni instrumenti zagotavljali obnavljajočo se finančno 
podporo?
155  
Pri veliki večini instrumentov ESRR in ESS se do konca leta 2014 ni pokazal 
pomemben učinek obnavljanja skladov. Razlog za to je bil, da so zamude pri 
izvajanju prispevale k težavam finančnih instrumentov ESRR in ESS pri celotnem 
izplačilu dotiranega kapitala v programskem obdobju 2007–2013. Obdobje upra -
vičenosti je bilo treba podaljšati z decembra 2015 na marec 2017, da bi se poveča -
la verjetnost, da bo večina finančnih instrumentov porabila svoj začetni dotirani 
kapital. Poleg tega države članice po zaključku OP marca 2017 izvajajo finančne 
instrumente po lastni presoji in čez čas se bo pokazalo, v kolikšnem obsegu se bo 
učinek obnavljanja uresničil.
81 Zaključki in priporočila 
156  
Določbe pravne podlage za programsko obdobje 2014–2020 omejujejo tveganje 
vzpostavitve instrumentov s čezmernim dotiranim kapitalom in tako tudi večajo 
verjetnost doseganja učinka obnavljanja. To zahteva, da se upoštevajo izkušnje, 
pridobljene na podlagi pomanjkljivosti, ugotovljenih v programskem obdob -
ju 2007–2013, organi upravljanja pa morajo biti bolj realni glede deleža skladov 
ESI, ki se lahko izvede prek finančnih instrumentov.
157  
Uvedene so bile še druge spremembe, ki naj bi pripomogle k učinkovitejšemu 
vzpostavljanju instrumentov, vendar smo ugotovili, da so v zvezi z dvema poseb -
nima vidikoma potrebna dodatna navodila (glej odstavke 92 do 105).
Priporočilo 8
Komisija naj sprejme ustrezne ukrepe za zagotovitev, da bodo države članice 
v zahtevanem osemletnem obdobju po koncu obdobja upravičenosti za pro -
gramsko obdobje 2014–2020 ohranjale obnavljajočo se naravo skladov. To je 
mogoče doseči z vključitvijo posebne klavzule v sporazum o financiranju, s čimer 
bi se zagotovila namenska uporaba sredstev.
Ciljni rok za uresničitev: do konca leta 2016.
Priporočilo 9
Komisija naj zagotovi navodila v zvezi z določbami, ki omogočajo nadaljnjo upo -
rabo finančnih instrumentov v naslednjem programskem obdobju, zlasti v prime -
rih, ko so upravitelji skladov izbrani na podlagi postopka javnega naročanja.
Ciljni rok za uresničitev: do konca leta 2016.
82 Zaključki in priporočila 
Ali so se finančni instrumenti izkazali kot stroškovno učinkovita 
metodo za izvrševanje proračuna EU?
158  
Ugotovili smo, da se je velik del začetnega dotiranega kapitala finančnih instru -
mentov ESRR in ESS porabil za stroške upravljanja in provizije za upravljanje. 
Poleg tega je bila raven provizij – če jo primerjamo s finančno podporo, dejansko 
zagotovljeno končnim prejemnikom – znatno višja kot pri centralno upravljanih 
instrumentih ali investicijskih skladih v zasebnem sektorju. Glede na visoke ravni, 
ugotovljene ob koncu leta 2014, je prisotno veliko tveganje, da bo veliko število 
instrumentov ESRR in ESS preseglo zgornje meje za stroške upravljanja in provi -
zije za upravljanje, ki jih določa pravna podlaga za obdobje 2007–2013. Visoke 
ravni stroškov upravljanja in provizij za upravljanje morda kažejo na temeljno 
težavo v zvezi s tem, kako se je ta mehanizem financiranja izvajal v programskem 
obdobju 2007–2013.
Stroški upravljanja ali provizije za upravljanje, ki nastanejo in so plačani do 31. mar -
ca 2017, se lahko razglasijo za upravičene odhodke programov ESRR in ESS, v okviru 
katerih je bil vzpostavljen finančni instrument. V Uredbi je določeno, da morajo biti 
zgornje meje stroškov upravljanja in provizij za upravljanje povezane s kapitalom, ki 
se iz operativnega programa prispeva za instrumente.
V skladu z razlago Komisije zgornje meje iz člena 43 izvedbene uredbe veljajo za 
celotni kapitalski prispevek k finančnemu instrumentu in ne samo za dejanski prispe -
vek, ki se uporabi kot finančna podpora za končne prejemnike. Menimo, da je treba 
ob zaključku OP zgornje meje, določene v uredbi, razlagati kot zgornje meje, ki velja -
jo za dejanski dotirani kapital, ki se iz OP prispeva v finančni instrument, tj. kapital, ki 
se je uporabil za finančno podporo končnim prejemnikom. Upravitelji skladov ne bi 
smeli biti plačani za neuporabo dotiranega kapitala instrumentov.
159  
Komisija nima celotnega pregleda nad stroški izvajanja finančnih instrumen -
tov ESRR in ESS in nad tem, kako se določijo stroški upravljanja in provizije za 
upravljanje ter ali so ti utemeljeni. Podobno Komisiji primanjkujejo informacije 
o skupnih administrativnih stroških posamezne države članice v zvezi z izvaja -
njem skladov ESI v obdobju 2014–2020, ki so odvisni od uporabe alternativnih 
mehanizmov financiranja (tj. nepovratna sredstva ali vračljiva finančna podpora, 
zlasti prek finančnih instrumentov).
83 Zaključki in priporočila 
160  
Ugotavljamo tudi, da je treba poleg teh stroškov upravljanja in provizij za 
upravljanje kriti tudi splošne administrativne stroške OP ESRR in ESS. Ker se stro -
ški upravljanja plačajo iz začetnega dotiranega kapitala instrumentov, zmanjšuje -
jo raven financiranja iz proračuna EU, ki je na voljo končnim prejemnikom.
161  
Za programsko obdobje 2014–2020 so bili roki za poročanje držav članic skrajša -
ni, ker se o finančnih instrumentih zdaj poroča v okviru letnega poročila o izvaja -
nju. Razen za leti 2017 in 2019 se to poročilo predloži Komisiji mesec dni prej kot 
prejšnje poročilo o finančnih instrumentih. Obenem je bilo določeno, da rok Ko -
misije za predložitev poročil organu za razrešnico znaša šest mesecev. V program -
skem obdobju 2007–2013 je imela Komisija za preveritev podatkov in predložitev 
svojega konsolidiranega poročila o izvajanju finančnih instrumentov tri mesece 
časa. To pomeni, da so ustrezne informacije o izvajanju finančnih instrumentov in 
z njimi povezanimi stroški na voljo kasneje kot v prejšnjem obdobju.
162  
Zakonodaja v zvezi s stroški upravljanja in provizijami za upravljanje se je znatno 
izboljšala z uvedbo zgornjih mej za skupne zneske, ki so nižje od mej, določenih 
za programsko obdobje 2007–2013. Vendar elementi, ki temeljijo na uspešnosti, 
še niso dovolj trdni, Komisija pa mora dodatno pojasniti, kako bi morali organi 
upravljanja te določbe uporabljati pri pogajanjih o sporazumih o financiranju 
(glej odstavke 106 do 145).
Priporočilo 10
Zaradi bližajočega se zaključka programskega obdobja 2007–2013:
(a) Komisija naj zagotovi, da bodo države članice do marca 2017 sporočile ce -
lovite informacije o nastalih in plačanih stroških upravljanja in provizijah za 
upravljanje.
Ciljni rok za uresničitev: do konca leta 2017.
(b) Komisija naj pojasni, da je treba zgornje meje stroškov upravljanja in provizij 
za upravljanje uporabiti za dejanski dotirani kapital, ki se je porabil v okviru 
finančnega instrumenta, tj. prispevek iz OP , ki se je porabil za finančno pod -
poro končnim prejemnikom.
Ciljni rok za uresničitev: do konca marca 2017.
84 Zaključki in priporočila 
Priporočilo 11
V zvezi s plačilom upraviteljev skladov na podlagi uspešnosti v programskem 
obdobju 2014–2020:
(a) Komisija naj pripravi zakonski predlog za spremembo obstoječih določb 
uredbe o skupnih določbah, da bi se okrepil spodbujevalni učinek teh 
ureditev.
Ciljni rok za uresničitev: do konca leta 2016.
(b) Organi upravljanja držav članic naj pri pogajanjih o sporazumih o financira -
nju obsežno uporabljajo obstoječe elemente plačila upraviteljev skladov, ki 
temeljijo na uspešnosti. Hkrati bi se lahko prostovoljno uporabljali dodatni 
elementi.
Ciljni rok za uresničitev: takoj.
Priporočilo 12
Komisija naj izvede primerjalno analizo stroškov izvajanja nepovratnih sredstev in 
vračljive finančne podpore, zlasti v okviru finančnih instrumentov, za programsko 
obdobje 2014–2020, da bi določila dejanske ravni teh stroškov. Te informacije bi 
bile zlasti pomembne za pripravo zakonskih predlogov za obdobje po letu 2020 
in določitev ustrezne ravni tehnične pomoči.
Ciljni rok za uresničitev: do konca leta 2017.
85 Zaključki in priporočila 
163  
V programskem obdobju 2014–2020 bo za Komisijo in EIB ključno tudi uspešno 
usklajevanje uporabe finančnih instrumentov, ki se deljeno in centralizirano 
upravljajo ter so financirani iz proračuna EU, z Evropskim skladom za strateške 
naložbe (EFSI), znanim tudi kot „Junckerjev načrt“. Šele tako bodo lahko finančni 
instrumenti v okviru proračuna EU najuspešneje prispevali k nadvse potrebnim 
infrastrukturnim naložbam v EU.
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 PredsednikPoročilo je sprejel senat II, ki ga vodi član Evropskega računskega sodišča  
Henri GRETHEN, v Luxembourgu na zasedanju 1. junija 2016.
 Za Evropsko računsko sodišče

86
 Priloge
Finančni instrumenti, ki se upravljajo deljeno – kako delujejo  
(programsko obdobje 2014–2020)
(a) Posojilni instrumentiPriloga I
Vir: Evropska komisija, EIB, FI Compass – Financial Instrument products.  Loans, guarantees, equity and quasi-equity“ (fi-compass – Produkti finančnih 
instrumentov. Posojila, jamstva, lastniški kapital in navidezni lastniški kapital), str. 5.FINAN-
CIRANJEVRAČILO
VRAČILOPOSOJILO
POSOJILO
VRAČILO
DONOSI
NALOŽBA
PRIHODKI  
VRAČILOPOSOJILOPOSOJILOKako delujejo?
organ upravljanja skladov ESI (program skladov ESI)  
 
  
KONČNI PREJEMNIKI  
 
 KONČNI PREJEMNIKI
  KONČNI PREJEMNIKI  
  KONČNI PREJEMNIKI  
  FINANČNI POSREDNIKI
+
SOVLAGATELJI
87 Priloge 
Finančni instrumenti, ki se upravljajo deljeno – kako delujejo  
(programsko obdobje 2014–2020)
(b) Jamstveni instrumentiPriloga IFINAN-
CIRANJE
VRAČILOPOSOJILO
POSOJILOPREMIJA
VRAČILO
DONOSIVRAČILO
POSOJILO
VRAČILO
POSOJILOKako delujejo?
POSOJILODAJALECorgan upravljanja skladov ESI (program skladov ESI)
POROK + SOPOROK
KONČNI PREJEMNIKI  KONČNI PREJEMNIKI  KONČNI PREJEMNIKI  KONČNI PREJEMNIKIPLAČILO
v primeru neplačila
Vir: Evropska komisija, EIB, FI Compass – Financial Instrument products.  Loans, guarantees, equity and quasi-equity  (fi-compass – Produkti finančnih 
instrumentov. Posojila, jamstva, lastniški kapital in navidezni lastniški kapital), str. 9.
88 Priloge 
Finančni instrumenti, ki se upravljajo deljeno – kako delujejo  
(programsko obdobje 2014–2020)
(c) Instrumenti lastniškega kapitala (ali navideznega lastniškega kapitala)Priloga IFINAN-
CIRANJE
DONOSI
 
 
 
IZSTOP  
 Kako delujejo?   
organ upravljanja skladov ESI (program skladov ESI)    
  
 
KONČNI PREJEMNIKI  NALOŽBA  
PRIDOBLJENE 
DELNICEFINANČNI POSREDNIKI
+
sovlagatelji
Vir: Evropska komisija, EIB, FI Compass – Financial Instrument products.  Loans, guarantees, equity and quasi-equity  (fi-compass – Produkti finančnih 
instrumentov. Posojila, jamstva, lastniški kapital in navidezni lastniški kapital), str. 14.
89 Priloge 
Opredelitev pojma „finančni instrumenti“ v pravni podlagi  
(programski obdobji 2014–2020 in 2007–2013)
Regionalna politika  
(ESRR in ESS)Socialna politika  
(EaSI)Prometna in energetska politika  
(IPE)
2014–2020Opredelitev finančnih instrumentov je vključena v finančno uredbo in zato velja za vsa proračunska področja:
Člen 2
„(p) ‚finančni instrumenti‘ pomenijo ukrepe Unije v obliki dopolnilne finančne podpore iz proračuna za uresničevanje enega ali več 
posameznih ciljev politik Unije. Taki instrumenti lahko imajo obliko naložb v kapital ali navidezni lastniški kapital, posojil ali jamstev ali 
drugih instrumentov delitve tveganja, kadar je ustrezno pa se lahko kombinirajo z nepovratnimi sredstvi.“
Ni posebne opredelitve za ta sektor.
Uredba o skupnih določbah se neposredno 
sklicuje na opredelitev iz finančne uredbe.Kljub splošni opredelitvi v finančni 
uredbi se uredba o EaSI sklicuje na 
„posojila“, „jamstva“, „instrumente 
lastniškega kapitala“ in „instrumente 
navideznega lastniškega kapitala“.Kljub splošni opredelitvi v finančni uredbi 
se uredba o IPE sklicuje na:
„instrumente lastniškega kapitala“, „po -
sojila in/ali jamstva“, „instrumente delitve 
tveganja za projektne obveznice“.
Regionalna politika  
(ESRR in ESS)Socialna politika  
(EPMF)Prometna in energetska politika  
(TEN)
2007–2013Ni uradne opredelitve.  
Posredne opredelitve vključujejo izvedbena 
uredba in navodila odbora COCOF.
Člen  43 izvedbene uredbe:
„Členi 43 do 46 se uporabljajo za instrumente 
finančnega inženiringa v  obliki ukrepov, ki 
zagotavljajo vračljive naložbe ali zagotavljajo 
jamstva za vračljive naložbe ali oboje v:
[…]“
Navodila odbora COCOF:
„1.2.12 Da bi se obravnavali kot instrument 
finančnega inženiringa v skladu z uredbami 
o strukturnih skladih, morajo imeti prispevki 
iz operativnih programov […] obliko vračljivih 
naložb, in sicer lastniškega kapitala, posojil in/
ali jamstev za takšne vračljive naložbe v skladu 
s posebnimi določbami iz prvega odstavka 
točke (a), (b) ali (c) člena 44 splošne uredbe.
1.2.13 Vračljive naložbe se razlikujejo od 
nevračljive pomoči ali nepovratnih sredstev, ki 
so v teh navodilih opredeljeni kot ‚neposredni 
finančni prispevek z donacijo‘.“Ni uradne opredelitve.
Kljub temu se odločba v zvezi z EPMF 
sklicuje na „jamstva in instrumente 
delitve tveganja“, „instrumente 
lastniškega kapitala“ in „dolžniške 
instrumente“.Ni uradne opredelitve.
Kljub temu se uredba o vseevropskih 
omrežjih sklicuje na „instrument jamstva 
za posojilo“, „instrument delitve tveganja 
za projektne obveznice“ in „udeležbo pri 
tveganem kapitalu za investicijske sklade“.
Uredba o programu EEPR se sklicuje na 
„sklad za spodbujanje naložb“,  v katerem 
bo EU delničarka.
Vir: Evropska komisija.Priloga II
90 Priloge Priloga IIIPregled finančnih instrumentov ESRR v 28 državah članicah EU: število skladov  
in dotirani kapital (programsko obdobje 2007–2013)
Vir: Evropsko računsko sodišče, na podlagi podatkov Komisije, stanje na dan 31. decembra 2014.
CiperSPPTFR
ITBG
GRUK
DEFI SE
AT
RO
MTCYBEPL
CZ
HU
SLNLDKET
LV
LT
SK
Grčija Italija MaltaŠvedska Nemčija Danska
Nizozemska Združeno kraljestvo
Belgija Francija
Portugalska ŠpanijaPoljska Latvija Finska Estonija
Slovaška Litva Češka republika
Romunija Madžarska Bolgarija 
Avstrija Slovenija 
< 4
4-8
8-1212-16Legenda
(% skupnega proračuna ESRR)41
-
21
-
17
3
-
-
838
5 %5
-
2
--
3
--
13
5 %11
-
-
-
11
---
72
8 %
741032
-
25
7
--
662
12 %
9
-
7
--
2
-
-
159
16 %11
1
21
-
7
--
18
2 %
120
2
341211
5
-
56
230
3 %
56
38
-
33
7
--
376
3 %16
42
--
10
--
950
4 %
108
182333
62
-
26
2526
12 %21
-
1
----
10
2 %32
4
17
245
--
1308
11 %5122
----
17
6 %1
---
-
1
-
-
35
4 %5
-
3
--
11
-
119
6 %14
1516
1
-
-
146
6 %227
14
110
9211
---
973
3 %
34
3
22
45
-
-
-
396
12 %513
-
-
1
-
-
171
1 %711
--
4
-
1
95
170
1
742028
47
--
762
6 %10
2
113
3
--
330
10 %4
1111
---
129
1 %
2
--
11
--
10
1 %3
1
-
1
-
1
-
-
105
5 %
Št. skladov skupaj
Holdinški skladi
Posojilni skladi 
Jamstveni skladi
Skladi lastniškega kapitala
Mešani skladi 
Drugi
Ni poročila
Prispevki ESRR (v milijonih EUR)
Delež proračuna ESRRŠt. skladov skupaj
Holdinški skladi
Posojilni skladi 
Jamstveni skladi
Skladi lastniškega kapitala
Mešani skladi 
Drugi
Ni poročila
Prispevki ESRR (v milijonih EUR)Delež proračuna ESRR
Št. skladov skupaj
Holdinški skladi
Posojilni skladi 
Jamstveni skladi
Skladi lastniškega kapitala
Mešani skladi 
Drugi
Ni poročila
Prispevki ESRR (v milijonih EUR)Delež proračuna ESRRŠt. skladov skupaj
Holdinški skladi
Posojilni skladi 
Jamstveni skladi
Skladi lastniškega kapitala
Mešani skladi 
Drugi
Ni poročila
Prispevki ESRR (v milijonih EUR)Delež proračuna ESRR
Št. skladov skupaj
Holdinški skladi
Posojilni skladi 
Jamstveni skladi
Skladi lastniškega kapitala
Mešani skladi 
Drugi
Ni poročila
Prispevki ESRR (v milijonih EUR)Delež proračuna ESRRŠt. skladov skupaj
Holdinški skladi
Posojilni skladi 
Jamstveni skladi
Skladi lastniškega kapitala
Mešani skladi 
Drugi
Ni poročila
Prispevki ESRR (v milijonih EUR)Delež proračuna ESRR
Št. skladov skupaj
Holdinški skladi
Posojilni skladi 
Jamstveni skladi
Skladi lastniškega kapitala
Mešani skladi 
Drugi
Ni poročila
Prispevki ESRR (v milijonih EUR)
Delež proračuna ESRRŠt. skladov skupaj
Holdinški skladi
Posojilni skladi 
Jamstveni skladi
Skladi lastniškega kapitala
Mešani skladi 
Drugi
Ni poročila
Prispevki ESRR (v milijonih EUR)Delež proračuna ESRR
Št. skladov skupaj
Holdinški skladi
Posojilni skladi 
Jamstveni skladi
Skladi lastniškega kapitala
Mešani skladi 
Drugi
Ni poročila
Prispevki ESRR (v milijonih EUR)
Delež proračuna ESRRŠt. skladov skupaj
Holdinški skladi
Posojilni skladi 
Jamstveni skladi
Skladi lastniškega kapitala
Mešani skladi 
Drugi
Ni poročila
Prispevki ESRR (v milijonih EUR)Delež proračuna ESRRŠt. skladov skupaj
Holdinški skladi
Posojilni skladi 
Jamstveni skladi
Skladi lastniškega kapitala
Mešani skladi 
Drugi
Ni poročila
Prispevki ESRR (v milijonih EUR)Delež proračuna ESRRŠt. skladov skupaj
Holdinški skladi
Posojilni skladi 
Jamstveni skladi
Skladi lastniškega kapitala
Mešani skladi 
Drugi
Ni poročila
Prispevki ESRR (v milijonih EUR)Delež proračuna ESRRŠt. skladov skupaj
Holdinški skladi
Posojilni skladi 
Jamstveni skladi
Skladi lastniškega kapitala
Mešani skladi 
Drugi
Ni poročila
Prispevki ESRR (v milijonih EUR)Delež proračuna ESRRŠt. skladov skupaj
Holdinški skladi
Posojilni skladi 
Jamstveni skladi
Skladi lastniškega kapitala
Mešani skladi 
Drugi
Ni poročila
Prispevki ESRR (v milijonih EUR)Delež proračuna ESRR
Št. skladov skupaj
Holdinški skladi
Posojilni skladi 
Jamstveni skladi
Skladi lastniškega kapitala
Mešani skladi 
Drugi
Ni poročila
Prispevki ESRR (v milijonih EUR)Delež proračuna ESRRŠt. skladov skupaj
Holdinški skladi
Posojilni skladi 
Jamstveni skladi
Skladi lastniškega kapitala
Mešani skladi 
Drugi
Ni poročila
Prispevki ESRR (v milijonih EUR)Delež proračuna ESRRŠt. skladov skupaj
Holdinški skladi
Posojilni skladi 
Jamstveni skladi
Skladi lastniškega kapitala
Mešani skladi 
Drugi
Ni poročila
Prispevki ESRR (v milijonih EUR)Delež proračuna ESRR
Št. skladov skupaj
Holdinški skladi
Posojilni skladi 
Jamstveni skladi
Skladi lastniškega kapitala
Mešani skladi 
Drugi
Ni poročila
Prispevki ESRR (v milijonih EUR)
Delež proračuna ESRRŠt. skladov skupaj
Holdinški skladi
Posojilni skladi 
Jamstveni skladi
Skladi lastniškega kapitala
Mešani skladi 
Drugi
Ni poročila
Prispevki ESRR (v milijonih EUR)Delež proračuna ESRRŠt. skladov skupaj
Holdinški skladi
Posojilni skladi 
Jamstveni skladi
Skladi lastniškega kapitala
Mešani skladi 
Drugi
Ni poročila
Prispevki ESRR (v milijonih EUR)Delež proračuna ESRR
Št. skladov skupaj
Holdinški skladi
Posojilni skladi 
Jamstveni skladi
Skladi lastniškega kapitala
Mešani skladi 
Drugi
Ni poročila
Prispevki ESRR (v milijonih EUR)Delež proračuna ESRRŠt. skladov skupaj
Holdinški skladi
Posojilni skladi 
Jamstveni skladi
Skladi lastniškega kapitala
Mešani skladi 
Drugi
Ni poročila
Prispevki ESRR (v milijonih EUR)Delež proračuna ESRRŠt. skladov skupaj
Holdinški skladi
Posojilni skladi 
Jamstveni skladi
Skladi lastniškega kapitala
Mešani skladi 
Drugi
Ni poročila
Prispevki ESRR (v milijonih EUR)Delež proračuna ESRRŠt. skladov skupaj
Holdinški skladi
Posojilni skladi 
Jamstveni skladi
Skladi lastniškega kapitala
Mešani skladi 
Drugi
Ni poročila
Prispevki ESRR (v milijonih EUR)Delež proračuna ESRRŠt. skladov skupaj
Holdinški skladi
Posojilni skladi 
Jamstveni skladi
Skladi lastniškega kapitala
Mešani skladi 
Drugi
Ni poročila
Prispevki ESRR (v milijonih EUR)Delež proračuna ESRR
91 Priloge Priloga IV
Vir: Evropsko računsko sodišče, na podlagi podatkov Komisije, stanje na dan 31. decembra 2014.
ITDEPLDKET
LV
LT
< 1
1-2
2-33-41
-
-
1
---
6
2 %Estonija Latvija
1
-----
1
13
2 %
211
---
14
1 %
-Litva
21
1
20
-
-
-
31
<1 %-Poljska
4
-
2
11
-
-
126
1 %Nemčija 
20
2
75
-
51
261
4 %Italija4
-
1
-
-
-
3
10
4 %Danska
Prispevki ESS (v milijonih EUR)
Delež skupnega proračuna ESSHoldinški skladi
Posojilni skladi
Jamstveni skladi
Skladi lastniškega kapitala
Ni poročila
Mešani skladiŠt. skladov skupaj
Prispevki ESS (v milijonih EUR)Delež skupnega proračuna ESSHoldinški skladi
Posojilni skladi
Jamstveni skladi
Skladi lastniškega kapitala
Ni poročila
Mešani skladiŠt. skladov skupajPrispevki ESS (v milijonih EUR)Delež skupnega proračuna ESSHoldinški skladi
Posojilni skladi
Jamstveni skladi
Skladi lastniškega kapitala
Ni poročila
Mešani skladiŠt. skladov skupaj
Prispevki ESS (v milijonih EUR)Delež skupnega proračuna ESSHoldinški skladi
Posojilni skladi
Jamstveni skladi
Skladi lastniškega kapitala
Ni poročila
Mešani skladiŠt. skladov skupaj
Prispevki ESS (v milijonih EUR)Delež skupnega proračuna ESSHoldinški skladi
Posojilni skladi
Jamstveni skladi
Skladi lastniškega kapitala
Ni poročila
Mešani skladiŠt. skladov skupaj
Prispevki ESS (v milijonih EUR)Delež skupnega proračuna ESSHoldinški skladi
Posojilni skladi
Jamstveni skladi
Skladi lastniškega kapitala
Ni poročila
Mešani skladiŠt. skladov skupaj
Prispevki ESS (v milijonih EUR)Delež skupnega proračuna ESSHoldinški skladi
Posojilni skladi
Jamstveni skladi
Skladi lastniškega kapitala
Ni poročila
Mešani skladiŠt. skladov skupaj
Legenda
(% skupnega proračuna ESS)Pregled finančnih instrumentov ESS v 28 državah članicah EU: število skladov  
in dotirani kapital (programsko obdobje 2007–2013)
92 Priloge Priloga VPovzetek zahtev prehodne ocene (programsko obdobje 2014–2020)
ElementDeljeno upravljani finančni instrumenti  
v kohezijski politiki (programsko obdobje  2014–2020)Centralno upravljani finančni instrumenti v  socialni, 
energetski in prometni politiki (izvajajo se  
od 1. januarja 2013)
Pravna podlagaPravna podlaga:
Vidiki, ki jih je treba analizirati in sporočiti, so določeni v čle -
nu 37(2) in (3) uredbe o skupnih določbah in vključujejo naslednje 
vidike.Pravna podlaga:
Člen 140(f) finančne uredbe določa, da je treba finančne instru -
mente vzpostaviti na podlagi predhodnega ocenjevanja. Elementi 
tega ocenjevanja so opisani v pravilih o uporabi finančne uredbe1 
in povzeti spodaj.
Nedelovanje trgaAnaliza nedelovanja trga, neoptimalnih naložbenih razmer in 
naložbenih potreb.Opredelitev nepopolnosti ali nedelovanja trga ali neoptimalnih 
naložbenih razmer in ocena naložbenih potreb ob upoštevanju 
ciljev politike.
Dodana vrednostOcena dodane vrednosti finančnih instrumentov, ki bi jim utegnili 
nameniti podporo iz skladov ESI; skladnost z drugimi oblikami 
javnih intervencij na istem trgu; sorazmernost načrtovanih 
ukrepov; in ukrepi za zmanjšanje izkrivljanja trga. ο Prikaz, da opredeljenih potreb trga ni mogoče ustrezno in 
pravočasno obravnavati niti s tržno usmerjenimi dejav -
nostmi niti z različnimi vrstami posredovanja EU, razen 
s financiranjem iz finančnega instrumenta.
 ο Prikaz, da je načrtovani finančni instrument skladen z novim 
in obstoječim finančnim instrumentom, da bi se preprečila 
prekrivanja.
Državna pomoč Morebitne posledice za državno pomoč. Ni relevantno.
Finančni vzvodOcena dodatnih javnih in zasebnih sredstev, ki jih bo morda zbral 
finančni instrument, vse do ravni končnega prejemnika (pričako -
vani učinek finančnega vzvoda).Ocena sorazmernosti načrtovanega ukrepa glede na velikost vrze -
li v financiranju, pričakovani učinek finančnega vzvoda, dodatne 
kvalitativne učinke.
Naložbena 
strategijaPredlagana naložbena strategija, vključno s preučitvijo ponujenih 
možnosti finančnih produktov.Določitev najučinkovitejšega načina za izvajanje finančnega 
instrumenta.
RezultatiNatančen opis pričakovanih rezultatov in načina, kako naj bi 
zadevni finančni instrument prispeval k doseganju posebnih 
ciljev, določenih v okviru zadevne prednostne naloge, vključno 
s kazalniki za ta prispevek.Oblikovanje sklopa ustreznih kazalnikov uspešnosti.
Pridobljene 
izkušnjeOcena izkušenj, pridobljenih s  podobnimi instrumenti in predho -
dnimi ocenami, ki so jih države članice izvedle v preteklosti.V pravni podlagi ni primerljive določbe v zvezi z obravnavanjem 
prejšnjih izkušenj.
Možnost pregledaDoločbe, ki omogočajo, da se predhodna ocena po potrebi 
pregleda in posodobi med izvajanjem katerega koli finančnega 
instrumenta, ki se izvaja na podlagi takšne ocene, če v fazi izva -
janja organ upravljanja meni, da predhodna ocena ne ustreza več 
popolnoma tržnim pogojem, ki obstajajo v času izvajanja.V pravni podlagi ni klavzule o pregledu.
1  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1268/2012 z dne 29. oktobra 2012 o pravilih uporabe Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parla -
menta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, člen 224 (UL L 362, 31.12.2012, str. 1). 
93 Odgovori  
Komisije
Povzetek
II
Komisija se strinja, da je z izvajanjem finančne podpore iz proračuna EU prek finančnih instrumentov povezanih več 
prednosti, zato dejavno spodbuja in podpira njihovo večjo uporabo v programskem obdobju 2014–2020.
VI
Komisija meni, da se učinek težav, ki jih je ugotovilo Sodišče, razlikuje med državami članicami in vrstami finanč -
nih instrumentov ter da so finančni instrumenti na splošno še vedno uspešen in učinkovit način dodeljevanja 
sredstev EU.
VI, prva alinea
Komisija meni, da povprečna 57-odstotna stopnja izplačil (ob koncu leta 2014) predstavlja zelo heterogeno stanje. 
Tveganje, da se sredstva do zaključka ne bodo v celoti izplačala, se nanaša na omejeno število finančnih instrumen -
tov v nekaj državah članicah.
Nizka stopnja izplačil ob koncu leta 2014 je posledica več dejavnikov, vključno s finančno krizo, pomanjkanjem izku -
šenj v nekaterih državah članicah in poznim začetkom izvajanja nekaterih instrumentov.
VI, druga alinea
Komisija pri deljeno upravljanih finančnih instrumentih zaradi pravnih zahtev glede poročanja od držav članic 
ni mogla pridobiti izčrpnih podatkov v zvezi z udeležbo zasebnih vlagateljev. Kljub temu ugotavlja, da pravila 
o državni pomoči za nekatere finančne instrumente določajo minimalno udeležbo zasebnih vlagateljev (npr. 30 %, 
v nekaterih primerih celo 60 %).
Meni, da so centralno upravljani finančni instrumenti, razviti v obdobju 2007–2013, uspeli privabiti precejšnja 
finančna sredstva zasebnega sektorja na ravni projektov, tudi kadar ni bilo nobenih zasebnih prispevkov na ravni 
sklada (kot v primeru sklada Marguerite). Menimo, da izkušnje, pridobljene v okviru teh instrumentov, Komisiji 
pomagajo pri razvoju instrumentov, ki lahko privabijo še več zasebnih naložb.
VI, tretja alinea
Komisija meni, da ponovna uporaba sredstev v obdobju upravičenosti ni sama sebi namen.
Poleg tega je datum zapadlosti zagotovljenega financiranja prilagojen oziroma ga je treba prilagoditi tipologiji 
naložb, ki se financirajo, v vsakem sklepu o omejenem učinku obnavljanja financiranja pa bi bilo treba upoštevati 
datum vzpostavitve finančnega instrumenta, obdobje odloga, zapadlost in stopnjo neplačil pri financiranju, zago -
tovljenemu končnim prejemnikom.
Odgovori Komisije 94
VI, četrta alinea
v skladu s pravili za programsko obdobje 2007–2013 so stroški upravljanja in provizije za upravljanje povezani z zne -
ski, vplačanimi v finančne instrumente, in ne s tistimi, izplačanimi končnim prejemnikom. Komisija ugotavlja, da bo 
primerjava s centralno upravljanimi instrumenti mogoča šele ob zaključku instrumentov ESRR in ESS.
Za obdobje 2014–2020 morajo biti stroški upravljanja in provizije za upravljanje povezani z uspešnostjo, vključno 
z zneski, izplačanimi končnim prejemnikom.
VIII, prvo priporočilo
Komisija sprejema to priporočilo.
Kadar se razvije nov instrument, bi morala predhodna analiza vključevati analizo izkušenj, ki so bile v preteklosti 
pridobljene s podobnimi instrumenti.
VIII, drugo priporočilo
Komisija sprejema to priporočilo.
Za centralno upravljane instrumente so v zadevnih pravnih podlagah predvideni vmesni pregledi ali ocene.
Komisija bo za vse take prihodnje vmesne preglede finančnih instrumentov zagotovila, da vključujejo pridobljene 
izkušnje, učinek vseh večjih socialno-ekonomskih sprememb na namen instrumenta in ustrezen prispevek iz 
proračuna EU.
VIII, tretje priporočilo
Komisija sprejema to priporočilo.
Komisija, kolikor jo to zadeva, meni, da se to priporočilo izvaja na podlagi osnutka smernic o možnostih izvajanja 
v skladu s členom 38(1)(b) uredbe o skupnih določbah, ki je bila državam članicam prvič predložena 28. aprila 2016 
in je zdaj v fazi dokončnega oblikovanja, obsežnih pojasnil državam članicam o vprašanjih v zvezi s pobudo za MSP 
in brošure, ki države članice usmerja v zvezi z dopolnjevanjem med skladi ESI in skladom EFSI.
VIII, četrto priporočilo
Komisija ne sprejema priporočila.
Ne zdi se ji potrebno prilagoditi finančne uredbe in/ali temeljnih sektorskih pravil (uredbe o skupnih določbah 
in centralno upravljanih sektorskih pravil) ter meni, da se lahko vprašanje ustrezno obravnava z zagotavljanjem 
smernic.
V zvezi s tem generalni direktorati evropskih strukturnih in investicijskih skladov pripravljajo osnutek smernic 
o poročanju. Ta osnutek je bil državam članicam predložen 28. aprila 2016 in naj bi vseboval obsežne informacije 
o izračunu finančnega vzvoda, kakor je določen v finančni uredbi. Komisija je za centralno upravljane instrumente 
junija 2015 izboljšala metodologijo za izračun finančnega vzvoda za instrumente za obdobje 2014–2020, da bi skla -
dno in usklajeno izpolnjevala veljavne zahteve o učinku finančnega vzvoda iz finančne uredbe in pravil za uporabo.
Odgovori Komisije 95
VIII, peto priporočilo
Komisija sprejema to priporočilo.
Države članice bodo morale ob zaključku operativnih programov poročati o nacionalnem zasebnem sofinanciranju, 
ki se je dejansko plačalo finančnemu instrumentu, in o identiteti ponudnikov nacionalnega sofinanciranja, vrsti 
zagotovljenega nacionalnega sofinanciranja ter vseh dodatnih sredstvih za naložbe, ki so dopolnjevala sredstva 
programa.
VIII, šesto priporočilo
Komisija sprejema to priporočilo.
Komisija pripravlja osnutek smernic o preferenčnem plačilu, ki ga je državam članicam predložila oktobra 2015, 
njihova končna različica pa je v pripravi.
VIII, sedmo priporočilo
Komisija delno sprejema to priporočilo, kolikor se nanaša na njene zakonodajne predloge za programsko obdobje 
po letu 2020.
VIII, osmo priporočilo
Komisija sprejema to priporočilo.
Komisija bo za deljeno upravljanje v končno različico smernic o možnostih izvajanja na podlagi člena 38(1)(b) uredbe 
o skupnih določbah vključila dodatna priporočila, naj se zahteva uskladitev struktur finančnih instrumentov s poli -
tiko iz sporočila Komisije o svežnju proti izogibanju davkom iz januarja 2016.
Za centralno upravljane instrumente je že poslala dopis EIB in skladu EIF, da bi poudarila pomen ukrepov Komisije 
proti izogibanju davkom ter EIB in EIF spodbudila k nadaljnjemu spodbujanju dobre prakse na tem področju. Komi -
sija dejavno sodeluje v dialogu z EIB in skladom EIF o pregledu njunih zadevnih politik na tem področju.
VIII, deveto priporočilo
Komisija sprejema to priporočilo.
Komisija bo v končni različici smernic o možnostih izvajanja na podlagi člena 38(1)(b) uredbe o skupnih določbah 
poudarila pomen zahteve iz zadevne uredbe o uporabi sredstev, vrnjenih v okviru sporazuma o financiranju, ki so 
ga podpisali organi upravljanja, in navedla, da preverjanje ustreznosti te določbe spada na področje rednega revizij -
skega dela revizijskih organov.
VIII, deseto priporočilo
Komisija sprejema to priporočilo.
V smernicah o predhodni oceni, ki so bile sprejete maja 2014, so pojasnjeni pogoji za prispevanje sredstev pro -
grama za obdobje 2014–2020 v obstoječe finančne instrumente, smernice o izboru organov, ki izvajajo finančne 
instrumente in s pripravo katerih je začela Komisija, pa naj bi vključevale oddelek, v katerem so pojasnjeni pogoji, ki 
veljajo za spremembe pogodbe. Končna različica teh smernic je trenutno v pripravi.
Odgovori Komisije 96
VIII, enajsto priporočilo
Komisija sprejema to priporočilo.
V smernicah o zaključku operativnih programov (Sklep Komisije C(2015) 2771) je predvideno obvezno poročanje 
o stroških upravljanja in provizijah za upravljanje, ki nastanejo in so plačani do marca 2017.
VIII, dvanajsto priporočilo
Komisija ne sprejme priporočila.
Komisija meni, da so pravila jasno določena v pravni podlagi, za katero so se pripravile podrobne smernice, in da 
trenutno ni možnosti za ponovno razlago.
VIII, trinajsto priporočilo
Komisija ne sprejme priporočila.
Komisija meni, da so obvezne določbe o plačilu na podlagi uspešnosti iz člena 42(5) uredbe o skupnih določbah in 
podrobna merila za uspešnost iz člena 12 Delegiranega akta 480/2014 ustrezna pravna podlaga za doseganje zaže -
lenega spodbujevalnega učinka in da trenutno ni ustrezne podlage, ki bi upravičila predlaganje spremembe.
VIII, štirinajsto priporočilo
Komisija ugotavlja, da je priporočilo naslovljeno na države članice.
Strinja se, da bi morali organi upravljanja čim bolj izkoristiti veljavne pravne zahteve.
VIII, petnajsto priporočilo
Komisija ne sprejme priporočila.
Kar zadeva izvedljivost in sorazmernost izvajanja tega priporočila, Komisija meni, da bi bilo treba pri analizi ločiti 
stroške za nepovratna sredstva in finančne instrumente, ki jih nosijo organi upravljanja in verjetno isto osebje, ki 
opravlja obe nalogi. Poleg tega so strukture stroškov nepovratnih sredstev in finančnih instrumentov ter deljeno in 
neposredno upravljanih finančnih instrumentov različne, saj gre za različne načine izvajanja politike, ki so usmerjeni 
v različne tipologije naložb.
Uvod
02
Komisija želi poudariti dodatne prednosti, kot sta izboljšano strokovno znanje in izkušnje ter dostop do širšega 
kroga finančnih orodij za izvajanje politike.
Odgovori Komisije 97
08
Komisija poudarja, da merila za izbor upraviteljev sklada, kakor so opredeljena v členu 7 Uredbe št. 480/2014, veljajo 
tudi, kadar ne veljajo pravila o javnem naročanju.
V skladu s pravili o državni pomoči mora biti postopek izbora upravitelja sklada odprt, pregleden in 
nediskriminacijski.
Komisija meni, da gre za dobre zaščitne ukrepe, ki zagotavljajo zanesljiv izbor upraviteljev sklada.
09
Komisija ugotavlja, da upravitelj sklada pri vseh centralno upravljanih instrumentih ni določen v zakonodajnem 
predlogu, npr. v uredbi EaSI je navedena skupina EIB, vendar drugi upravitelji skladov niso izključeni.
22
Komisija opozarja, da namerava sklad EFSI aktivirati vsaj 315 milijard EUR s proračunskim jamstvom EU v višini 
16 milijonov EUR in dodatnih 5 milijard EUR za sposobnost prevzemanja tveganj iz sredstev EIB.
S tem jamstvom naj bi se zagotovil večji finančni vzvod v primerjavo z različnimi produkti, zagotovljenimi na pod -
lagi finančnih instrumentov skladov ESI.
Opažanja
31
Ob upoštevanju življenjskega cikla finančnih instrumentov se v zadnjih letih izvajanja pričakuje povečanje, sklep 
o stopnji izplačil pa je mogoče v celoti oblikovati ob zaključku.
32
Glej odgovor Komisije na odstavek 43 in priporočilo 5 letnega poročila Sodišča za leto 2014.
33
Komisija meni, da ni nobene samodejne povezave med stopnjo izplačil in stopnjo prvotne dotacije zaradi naslednjih 
dejavnikov:
Analiza stopenj izplačil temelji na podatkih, zbranih od konca leta 2014. Napredek, dosežen v letu 2014 (+12 % za 
prispevke OP k finančnim instrumentom in +38 % za plačila končnim prejemnikom, zaradi česar so se celotne stop -
nje izplačil povečale za 10 odstotnih točk), ustreza življenjskemu ciklu finančnih instrumentov. Komisija pričakuje, da 
bo stopnja črpanja v poročilu za leto 2015 in končnem poročilu o izvajanju za leti 2016 in 2017 precej višja.
Ugotavlja, da tudi drugi dejavniki, kot so novi instrumenti, ustanovljeni v letu 2014, vplivajo na višino stopenj 
izplačil ob koncu leta 2014 ter prispevajo k pozni poravnavi finančnih instrumentov v nekaterih državah članicah 
v letih 2012 in 2013.
Glej tudi odgovore Komisije na odstavka 53 in 54
Odgovori Komisije 98
34
Komisija meni, da se lahko 75-odsotna splošna stopnja črpanja in približno 60-odstotna stopnja izplačil za finančne 
instrumente ob koncu leta 2014 štejeta za razumni. Kot je prikazano na sliki 2a , so stopnje črpanja visoke tudi 
v nekaterih državah članicah, ki finančnim instrumentom dodeljujejo precejšnje zneske.
Vendar tako kot pri vsakem statističnem prikazu obstajajo izjeme:
– nizka splošna stopnja črpanja in visoka stopnja izplačil za Romunijo in Češko;
– visoka splošna stopnja črpanja in srednja stopnja črpanja v Grčiji in Franciji;
– nizka splošna stopnja črpanja za Italijo, Španijo in Slovaško.
Komisija je vzpostavila posebne ukrepe za pomoč manj uspešnim državam pri povečanju njihove upravne zmoglji -
vosti, da bodo lahko sredstva porabljale v skladu s svojimi potrebami.
Skupni odgovor Komisije na odstavke 36–38
Komisija je opredelila tveganje, ki ga je navedlo Sodišče (čeprav je bilo v nekaterih primerih povečanje upravičeno 
zaradi razmer na trgu). To vprašanje obravnavajo pravila o postopnih plačilih za obdobje 2014–2020.
Komisija poudarja, da finančni posredniki nikakor ne bodo odobrili začetka izvajanja finančnega instrumenta, če ta 
ne bo imel na voljo ustreznega kapitala.
40
O ureditvah glede stroškov upravljanja in provizij za upravljanje se dogovorita organ upravljanja in upravitelj sklada 
v skladu z načelom subsidiarnosti.
V številnih primerih se je v te ureditve vključilo tudi plačilo na podlagi uspešnosti in/ali določili so se stroški 
upravljanja in provizije za upravljanje, ki so bili nižji od najvišjih pragov iz Uredbe. V nekaterih primerih stroški 
upravljanja in provizije za upravljanje niso bremenili proračuna EU.
V Uredbi je opredeljena le najvišja stopnja upravičenih stroškov upravljanja in provizij za upravljanje, ki je omejena 
s pragom, vezanim na vplačani kapital.
41
Kar zadeva naložbe v MSP , se je izvajanje finančnih instrumentov, s katerimi upravlja sklad EIF, začelo 
v obdobju 2013–2014 in nekaterim instrumentom so bila leta 2015 dodeljena dodatna sredstva. Čeprav so bile 
stopnje izplačil ob koncu leta 2014 pod povprečjem, naj bi se do konca obdobja upravičenosti dodatno bistveno 
povečale.
Kar zadeva naložbe v sklade za razvoj mestnih območij, so EIB in skladi za razvoj mestnih območij od leta 2014 
močno pospešili naložbeno dejavnost. Počasni zagon naložbenih projektov na ravni končnih prejemnikov je 
mogoče pojasniti z vrsto infrastrukture in zato daljšim ciklom projektov JESSICA, kar pomeni zahtevnejše postopke 
pridobivanja dovoljenj, državne pomoči in predplačil za delo. Številni južnoevropski skladi so utrpeli tudi makroeko -
nomsko krizo in krizo v bančnem sektorju.
Odgovori Komisije 99
43
Komisija meni, da so spremembe, ki jih je uvedla v smernice o zaključku, spadale na področje uporabe člena 78(6) 
Uredbe (ES) št. 1083/2006, kakor je bila spremenjena, zato ni bila potrebna sprememba zakonodajnega akta (glej 
tudi odgovor Komisije na odstavek 6.52 in priporočilo 5 letnega poročila Sodišča za leto 2014).
44
Po mnenju Komisije projekcija stopenj izplačil iz prejšnjih let ni najpomembnejša metoda za oceno višine stopnje 
izplačil do konca leta 2015, saj ne upošteva celotnega življenjskega cikla finančnih instrumentov in časa, ki je prete -
kel od ustanovitve določenega sklada.
Glej tudi odgovor Komisije na odstavek 43.
48
Izkušnje so pokazale, da ni primerno določati podrobnosti vsebine poslovnega načrta. To je tudi v skladu z načelom 
deljenega upravljanja ter načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti.
Zaradi načina priprave prvotnega osnutka člena 43(2) splošne uredbe so se pojavila pomembna vprašanja. Ni se na 
primer zdelo ustrezno, da se predložitev poslovnega načrta zahteva od partnerjev pri sofinanciranju, saj bi moral 
poslovni načrt (ali drugi ustrezni dokument) predložiti le upravitelj sklada. Poleg tega se v členu 43(2) ni razlikovalo 
med poslovnim načrtom holdinškega sklada in poslovnim načrtom finančnega posrednika, zaradi česar je bila vse -
bina nejasna.
Tudi v celovitejšem pravnem okviru za obdobje 2014–2020 se ni zagotovila natančna vsebina poslovnega načrta. Kar 
zadeva vzpostavitev finančnega instrumenta, je bistveni element sporazum o financiranju, ki ga podpišeta organ 
upravljanja in upravitelj sklada. Sporazum o financiranju mora vključevati naložbeno strategijo, poslovni načrt in več 
drugih ustreznih elementov (glej Prilogo IV k uredbi o skupnih določbah).
50
Komisija je državam članicam večkrat priporočila, naj v sporazume o financiranju vključijo pogoje za morebitno 
črpanje sredstev iz finančnih instrumentov in nadaljujejo postopno vplačevanje v instrumente (glej točko 5.3 smer -
nic odbora COCOF o instrumentih finančnega inženiringa 10-0014-05-EN).
51
Komisija ugotavlja, da so bili v isti državi različni skladi različno uspešni.
Meni, da so k prevelikemu instrumentu morda prispevali tudi drugi dejavniki in ne le trdnost ocene vrzeli (npr. 
finančna kriza ali pozna vzpostavitev instrumentov, kar je vplivalo na izplačilo sredstev).
Poleg tega so finančni instrumenti tržno usmerjeni. Z oceno vrzeli se razkrije obstoj ali neobstoj zadevnega nedelo -
vanja trga. Vendar se lahko razmere na trgu nekaj let po vzpostavitvi instrumentov bistveno razlikujejo. Zato se zdi, 
da se z ocenjevanjem uspešnosti finančnega instrumenta ob upoštevanju povezave med analizo vrzeli in stopnjami 
izplačil ne upoštevajo te spreminjajoče se razmere na trgu.
Odgovori Komisije 100
52
Komisija ugotavlja, da se je v obdobju 2007–2013 izvajanje ocene vrzeli le posredno zahtevalo na podlagi pravnega 
okvira. Ob upoštevanju navedenega je po njenem mnenju dejstvo, da je oceno izvedlo 82 % tistih, ki so odgovorili 
na anketo Sodišča, pozitivno.
53
Komisija opozarja, da posredna zahteva glede izvedbe ocene vrzeli v obdobju 2007–2013 ni vključevala nobe -
nih obveznih in podrobnih zahtev, ki so za predhodno oceno določeni v členu 37 uredbe o skupnih določbah za 
obdobje 2014–2020. Meni, da se bo z novo pravno zahtevo preprečilo povezano tveganje in da dodatna raven pre -
gleda ne bo prinesla nobene dodane vrednosti.
Izvedba predhodne ocene je obveznost organa upravljanja, rezultate te ocene pa je treba pred sprejetjem kakršne 
koli odločitve o dodelitvi prispevkov iz programa finančnemu instrumentu predložiti odboru za spremljanje. Pred -
hodna ocena sama po sebi ni odločitev. Pomaga pri preprečevanju prekrivanja in neskladja med instrumenti, ki jih 
izvajajo različni akterji na različnih ravneh, ter nekaterim težavam, ki so bile ugotovljene v obdobju 2007–2013.
V skladu z izkušnjami Komisije predhodne ocene v obdobju 2014–2020 izvajajo subjekti, ki imajo izkušnje in usposo -
bljenost na trgu,vključno s skupino EIB. Zahteva glede predhodne ocene je bila oblikovana tako, da zagotavlja njeno 
neodvisnost in objektivnost. Predhodna ocena je trenutno predmet strogega javnega nadzora s precej višjo dodano 
vrednostjo, kot jo ima „neodvisni nadzor“, saj jo je treba predložiti odboru za spremljanje in objaviti v treh mesecih 
od datuma njenega dokončnega oblikovanja.
Komisija meni, da bo novi postopni sistem deloval tudi kot preizkus trga in dodatna raven zaščitnega ukrepa. Če 
bodo izplačila končnim prejemnikom nižja od pričakovanih, Komisija ne bo več izplačevala povračil.
54
Komisija ugotavlja, da so se „pridobljene izkušnje“ in „večje socialno-ekonomske spremembe“ že upoštevale v sis -
tematičnih vmesnih pregledih osrednje upravljanih instrumentov za obdobje 2014–2020. Zato po njenem mnenju 
predhodnih ocen ni treba posodobiti, da bi se upoštevali ti vidiki.
55
Komisija opozarja, da bi bilo treba finančne instrumente vzpostaviti v skladu s pravili programov (nacionalnih/regi -
onalnih), vendar to ne pomeni, da je treba finančni instrument oblikovati v vsaki regiji. V en finančni instrument se 
lahko vplača več prispevkov iz programa, da se izkoristita ekonomija obsega in kritična masa.
Poudarjeno je tudi, da zneski, dodeljeni finančnemu instrumentu v regiji, niso poljubni. So del strategije programa, 
ki se je uporabila pri pogajanjih o programu, in vključujejo analizo potreb regije, ki se potrdi s predhodno oceno 
programa.
Odgovori Komisije 101
57
Cilj v okviru kohezijske politike je bil zagotoviti ustrezen nabor možnosti, da se izbere najboljša možnost izvajanja 
glede na ugotovljeno nedelovanje trga in zagotovi najučinkovitejša podpora.
Na podlagi predhodne ocene bi morali biti instrumenti oblikovani tako, da se preprečijo prekrivanja in zagotovi 
dopolnjevanje. V en finančni instrument se lahko vplača več prispevkov iz programa iz različnih regij, da se izko -
ristita ekonomija obsega in kritična masa. Nekateri manjši skladi so odvisno od vrste instrumenta (npr. posojila in 
jamstva) in posebnosti države članice enako uspešni ali celo uspešnejši od večjih (npr. Nemčija, Poljska ali Francija).
Komisija meni, da se bodo s predhodno oceno z navedbo ustrezne velikosti finančnega instrumenta zagotovili 
zanesljivi in ustrezni rezultati, ki bodo natančnejši od kakršnih koli splošnih informacij, ki se objavijo v sektorju 
poslovnih skladov.
59
Komisija opozarja, da ta možnost v uredbi o skupnih določbah ne odpravlja geografskih omejitev posameznega 
programa, ki prispeva v instrument. Geografska upravičenost je ena od glavnih značilnosti kohezijske politike.
Glej odgovora Komisije na odstavka 55 in 57.
61
V skladu s členom 38(1)(a) uredbe o skupnih določbah lahko organi upravljanja finančno prispevajo k finančnim 
instrumentom, ki so vzpostavljeni na ravni Unije in ki jih neposredno ali posredno upravlja Komisija.
Komisija je zagotovila obsežna pojasnila in tesno sodelovala z državami članicami o vprašanjih, povezanih s pobudo 
za MSP , ki je finančni instrument na ravni EU. Poleg tega je izdala brošuro, ki bo države članice usmerjala v zvezi 
z dopolnjevanjem med skladi ESI in EFSI. Če se bodo razvili novi instrumenti, bo Komisija smernice o prispevku 
sredstev iz programa k instrumentom na ravni EU zagotovila na zahtevo držav članic.
64
Opredelitev finančnega vzvoda, ki bo omogočila dosledno poročanje držav članic, izhaja iz člena 223 pravil za upo -
rabo finančne uredbe.
O skupni opredelitvi finančnega vzvoda so razpravljale vse službe Komisije. Enotni koncept se je uvedel z oddel -
kom 2.3.4 Sporočila Komisije COM(2011) 662 z dne 19. oktobra 2011.
Odgovori Komisije 102
65
Razprave o opredelitvi finančnega vzvoda med Sodiščem in Komisijo potekajo vse od leta 2010. Kot je Komisija 
navedla v odgovoru na odstavek 64, opredelitev finančnega vzvoda izhaja iz finančne uredbe in zagotavlja dosle -
dno poročanje držav članic.
Po njenem mnenju se razlaga učinka finančnega vzvoda, kot jo je podalo Sodišče, razlikuje od opredelitve iz 
člena 223 pravil za uporabo finančne uredbe EU, tj. da je enak „znesku financiranja upravičenih končnih prejemni -
kov, deljenem[u] z zneskom prispevka Unije“. To pomeni, da bi bilo treba finančni vzvod razumeti kot razmerje med 
finančnimi sredstvi Unije, dodeljenimi finančnemu instrumentu (vložek) in (skupnim) zneskom financiranja, zago -
tovljenim upravičenim končnim prejemnikom (realizacija).
Takšna razlaga dejansko zagotavlja primerljivo obravnavo učinka finančnega vzvoda med finančnimi instrumenti in 
nepovratnimi sredstvi.
Kar zadeva deljeno upravljane instrumente, bo poročanje držav članic Komisiji omogočilo razlikovanje med finanč -
nim vzvodom zasebnih in nacionalnih javnih prispevkov v okviru OP in/ali dodatnih zasebnih ali javnih kapitalskih 
prispevkov. Sofinanciranje ne pomeni nujno le javnega financiranja. Prednostna os se lahko uporablja za upravi -
čene javne izdatke ali upravičene skupne izdatke (vključno z javnimi in zasebnimi izdatki). Večina osi, vzpostavljene 
za podporo MSP in javnemu sektorju na splošno, se uporablja za skupne izdatke (glej člen 120 uredbe o skupnih 
določbah).
Evropski strukturni in investicijski skladi (skladi ESI) se vedno izvajajo prek operativnih programov, ki se sofinancirajo 
z javnimi in/ali zasebnimi sredstvi (medtem ko pri finančnih instrumentih, ki se izvajajo na podlagi drugih področij 
politike, takšno financiranje na ravni programa ni potrebno), zato ne bi bilo primerno, da se tako sofinanciranje ne 
bi smelo šteti za pridobivanje sredstev za finančne instrumente, ki se izvajajo prek skladov ESI.
67
Komisija poudarja, da ji bodo poročila držav članic v obdobju 2014–2020 med drugim omogočila zagotavljanje 
informacij o učinku vzvoda finančnih instrumentov, ki upošteva zahteve po sofinanciranju, tj. dejstvo, da lahko  
nacionalno sofinanciranje zajema javne in/ali zasebne izdatke.
68
Komisija je ustanovila horizontalno delovno skupino, ki zagotavlja smernice o razlagi pravil veljavne finančne 
uredbe v zvezi z izvajanjem finančnih instrumentov za obdobje 2014–2020, vključno s finančnim vzvodom.
Komisija se sklicuje tudi na svoje odgovore na odstavka 69 in 73.
Odgovori Komisije 103
69
Za veljavno finančno uredbo in njena pravila za uporabo je potreben enotni pristop za poročanje o finančnem 
vzvodu. Komisija je sprejela ukrepe za izpopolnitev metodologije za izračun finančnega vzvoda, kot je navedeno 
v odgovoru na odstavek 68.
Določbe, ki se uporabljajo za finančne instrumente, so začele veljati januarja 2014, zato se popravljen in spremenjen 
pristop uporablja le za finančne instrumente za obdobje 2014–2020.
Poleg tega je treba opozoriti, da področje uporabe teh instrumentov sploh ni enotno, kar pojasni nekatere razlike 
pri uporabljeni metodologiji. Te razlike se zato ne bi smele sistematično šteti za nedoslednosti.
70
Komisija se strinja, da bi bilo treba pojasniti različne metodologije, ki so prilagojene različnim instrumentom, in ugo -
tavlja, da so v zvezi s tem že bila prizadevanja.
Komisija je junija 2015 izboljšala metodologijo za izračun finančnega vzvoda, da bo skladno in usklajeno izpolnje -
vala veljavne zahteve o učinku finančnega vzvoda iz finančne uredbe in pravil za uporabo. Ta metodologija zajema 
finančne instrumente na ravni EU iz sedanjega programskega obdobja (2014–2020). V skladu z navedeno metodo -
logijo bi moral znesek financiranja za upravičene končne prejemnike ustrezati obsegu financiranja, ki ga finančni 
instrument zagotovi upravičenim končnim prejemnikom v okviru svoje verige financiranja, vključno z delom pri -
spevka Unije.
Poleg tega se lahko upoštevajo tudi sredstva, zagotovljena zunaj verige financiranja finančnega instrumenta, če 
obstaja jasna povezava s sredstvi, zagotovljenimi v okviru finančne verige finančnega instrumenta. V skladu z nave -
denim je treba pri financiranju infrastrukture pri izračunu zneska financiranja za projekt upoštevati vse vire finan -
ciranja – kapitalske naložbe, posojila in nepovratna sredstva. V tem okviru lahko posredovanje iz proračuna EU pri 
financiranju posla zagotavlja visoko stopnjo gotovosti in izvedljivosti posla kot celote, rezultat pa je večji obseg 
aktiviranih sredstev.
Komisija bo za obdobje poročanja, ki se začne leta 2015, zagotovila večjo doslednost metodologije za izračun 
finančnega vzvoda pri instrumentih in vrstah produktov.
Glej tudi odgovora Komisije na odstavka 69 in 73.
Odgovori Komisije 104
Okvir 7
Komisija ugotavlja, da se metodologija OECD nanaša na merjenje zneska, ki ga je iz zasebnega sektorja aktivirala 
uradna razvojna pomoč.
Meni, da se lahko vzročnost med prispevkom iz proračuna EU in zneskom financiranja, ki je bil posledično aktiviran, 
oceni le posamično.
Tudi omejeni prispevki EU in EIB k projektom lahko imajo pozitivne učinke:
– privabljanje dodatnega zasebnega financiranja v vsaj enakem znesku, kot so prednostna posojila EIB (tako je pri 
vseh projektih z jamstvom instrumenta LGTT, pri katerih je posojilo EIB enakovredno posojilom drugih bank);
– zagotavljanje posredovanja pri finančnem zaključku zasebnih finančnih institucij ali nacionalnih razvojnih bank 
zaradi priznane vloge EIB kot finančne institucije z bonitetno oceno AAA;
– javni organi, ki se z EIB dogovorijo o dolgoročni zapadlosti pri projektih, ki se v nasprotnem primeru ne bi mogli 
financirati izključno v regionalnem ali celo nacionalnem okviru zaradi kratkoročnega donosa naložbenih zahtev 
zasebnih vlagateljev.
Komisija ob upoštevanju navedenega meni, da skupni finančni prispevki Komisije in EIB ter vloga EIB kot institucio-  
nalne banke spodbudijo odločitve nacionalnih/regionalnih organov pri javnem naročanju projektov javno-zaseb -
nega partnerstva, pri katerih se del financiranja zagotovi dolgoročno iz nacionalnih proračunov, skupaj z dolgoroč -
nim sodelovanjem EU in EIB, in ki jih zasebne institucije same ne bi mogle izvesti.
Metodologija za izračun multiplikatorja je bila izboljšana v okviru zasnove Evropskega sklada za strateške naložbe 
(sklada EFSI). Zato so bili stroški naložb v projekt prilagojeni, da se izključi financiranje EU z nepovratnimi sredstvi, 
finančni instrumenti EU ali nepovratnimi sredstvi / finančnimi instrumenti skladov ESI (vključno s povezanim sofi -
nanciranjem organov upravljanja), ki se uporabljajo za sofinanciranje predlaganega projekta.
Skupni odgovor Komisije na odstavka 71 in 72
Uredba o skupnih določbah zagotavlja okvir za izvajanje skladov ESI. Drugi pravni okviri, kot so direktive o javnih 
naročilih ali pravila o državni pomoči, prav tako veljajo, ne da bi jih bilo treba ponoviti v uredbi o skupnih določbah. 
Finančna uredba velja enako, zlasti njene posebne določbe, ki se uporabljajo za deljeno upravljanje.
Komisija je leta 2016 objavila smernice o poročanju, ki zajemajo izračun finančnega vzvoda, njihov namen pa je 
državam članicam zagotoviti dosledno metodologijo. S tem se bodo zagotovili zanesljivi in primerljivi podatki 
v zvezi s pričakovanim in doseženim učinkom finančnega vzvoda. Kar zadeva deljeno upravljane instrumente, bo 
poročanje držav članic Komisiji omogočilo tudi, da zagotovi informacije o učinku finančnega vzvoda finančnih 
instrumentov, pri katerem se upoštevajo zahteve po sofinanciranju, ki lahko zajemajo javne in/ali zasebne izdatke.
Odgovori Komisije 105
73
Komisija meni, da cilja glede privabljanja zasebnega kapitala ne bi smeli preveč poudarjati, zlasti v sektorjih, ki so 
izpostavljeni večjemu nedelovanju trga.
Pri centralno upravljanih in deljeno upravljanih instrumentih so lahko drugi cilji enako pomembni (npr. vzpostavitev 
naložbe na zadevnem razvijajočem se trgu z močno dodano vrednostjo EU v času recesije; podpiranje rasti, delov -
nih mest in konkurenčnosti v vseh državah članicah in njihovih regijah itd.). Zato merjenje dejavnika uspešnosti 
finančnih instrumentov presega privabljena zasebna sredstva.  Komisija poudarja, da je zasebno financiranje doda -
tna pravna zahteva za deljeno upravljanje, ki izhaja iz pravnega okvira za državno pomoč.
Skupni odgovor Komisije na odstavke 74–76
Komisija poudarja, da bo dejstvo, da imata strani morda različne cilje, okrepilo kakovost projektov in omogočilo 
dostop do širšega kroga finančnih orodij za izvajanje politike ter vključenost in strokovno znanje zasebnega sek -
torja. Meni, da bo podpora EU, zagotovljena s strokovnimi in izkušenimi mehanizmi, okrepila sistem upravljanja in 
izvajanja skladov ESI.
Kar zadeva „deljeno upravljane“ finančne instrumente, mora biti prednostna obravnava zasebnih vlagateljev ali 
javnih vlagateljev, ki delujejo v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu, tako kot vsi dogovori o delitvi 
tveganja v skladu s pravili o državni pomoči, kakor so določena v uredbah za obdobje 2007–2013, in omejena na 
najmanjšo potrebno, da je mogoče privabiti navedene vlagatelje.
Poleg tega je, kakor je določeno v členu 6 Delegirane uredbe št. 480/2014, preferenčno plačilo zasebnim ali javnim 
vlagateljem, ki delujejo po načelu vlagatelja v tržnem gospodarstvu, določeno v členih 37(2)(c) in 44(1)(b) uredbe 
o skupnih določbah, sorazmerno s tveganji, ki jih ti vlagatelji nosijo, in omejeno na potrebni minimum, da se takšni 
vlagatelji privabijo, kar se zagotovi z ustreznimi pogoji in postopkovnimi jamstvi.
77
Komisija meni, da bi morala pravna podlaga vsebovati splošne pogoje v zvezi z mehanizmi za delitev tveganja in 
prihodkov, da se zagotovi zadostna prožnost za podrobne ureditve, o katerih se v posebnih sporazumih o prenosu 
pooblastil dogovorijo Komisija in pooblaščeni subjekti (glej odgovor Komisije na okvir 9).
Okvir 9, peta alinea
Komisija meni, da je stopnja plačila, do katere je upravičena za portfelj LGTT/PBI, sorazmerna s prevzetim tvega -
njem. Poleg tega po izčrpanju PFLP preostalo tveganje v celoti nosi EIB.
Okvir 9, šesta alinea
Delovni dokument služb Komisije z dne 19. oktobra 2011 je bil raziskovalni dokument, v katerem so bile orisane 
značilnosti zelo inovativne sheme brez primere.
Sozakonodajalci so bili na podlagi zakonodajnega postopka seznanjeni z razvojem podrobne sheme, ki je bila 
posledica nadaljnjih izračunov in analize tveganja, ki sta jih izvedli Komisija in EIB. Delitev tranše prve izgube na 95 
in 5 % je bila jasno navedena v delovnem dokumentu služb Komisije, in ta parameter delitve tveganja se ni nikdar 
spremenil.
Odgovori Komisije 106
Skupni odgovor Komisije na odstavek 78 in okvir 10
Komisija meni, da je delitev tveganja v okviru proučenih centralno upravljanih instrumentov upravičena zlasti zato, 
ker naj bi to pripomoglo k odpravljanju nepripravljenosti zasebnega sektorja za naložbe na določenih področjih. 
Tranše prve izgube bi morale biti ustrezno utemeljene in veljati morajo nekateri pridržki ob upoštevanju zlasti sek -
torja in trga, na katerem deluje instrument, kar pa lahko upraviči takšen prevzem tveganja.
Kar zadeva EEEF, bo glede na težave pri spodbujanju naložb v nedozorel, razdrobljen, majhen, kapitalsko intenziven 
in energetsko učinkovit trg za spodbujanje naložb morda potreben nadaljnji prevzem tveganja ali drugi ukrepi.
79
Uporaba davčnega stališča v sektorju skladov v Luksemburgu je običajna in potrebna, zlasti za SICAV, da se zmanjša 
negotovost, s katero se srečujejo vlagatelji, in sicer z zagotavljanjem jasnosti glede obdavčitev čezmejnih naložb.
Taki skladi pridobijo davčno stališče le zaradi tržnega okolja, v katerem delujejo, kar pa ni povezano z dejstvom, da 
se finančni instrument izvaja prek strukture SICAV.
80
Komisija ugotavlja, da se nobena od navedenih preiskav ne nanaša na SICAV. Poudarja, da je bil delež davčnih sta -
lišč, ki so jih velika večnacionalna podjetja uporabila za pridobivanje nepoštenih prednosti, majhen. Zakonodajalec 
mora sprejeti še predlog direktive Sveta COM(2015) 135, ki ga je treba nato prenesti v nacionalno zakonodajo držav 
članic. Priporočilo C(2012) 8806 je naslovljeno na države članice.
Skupni odgovor Komisije na odstavek 81 in okvir 11
Sklad Marguerite je SICAV s sedežem v Luksemburgu, ki deluje v okviru tržne prakse in pogojev ter nacionalnega 
pravnega okolja.
Uporaba davčnih stališč je običajna za namenske družbe s sedežem v Luksemburgu zaradi potrditve, da se omeji 
negotovost za vlagatelje (zlasti kadar je cilj sklada privabljanje zasebnih vlagateljev).
82
Za države članice ne velja nobena pravna zahteva, da morajo Komisiji sporočiti podrobnosti o vzpostavitvi finančnih 
instrumentov ESRR in ESS. Na podlagi deljenega upravljanja in v skladu z načelom subsidiarnosti morajo zagotoviti, 
da je vzpostavitev finančnih instrumentov v skladu z veljavno zakonodajo EU in nacionalno zakonodajo, zato da so 
povezani izdatki zakoniti in pravilni.
Odgovori Komisije 107
83
Komisija opozarja, da ni sistematičnega poročanja za opredelitev zasebnega financiranja na ravni končnih 
prejemnikov.
Analiza Sodišča upošteva le poročilo o izvajanju instrumentov finančnega inženiringa, v katerem so se podatki 
vstavili v stolpec II.10 Zneski prispevkov OP , plačanih instrumentom finančnega inženiringa – nacionalno zasebno 
sofinanciranje. Vendar se lahko zasebno financiranje, kot je Sodišče pojasnilo v odstavku 85, zagotovi tudi iz virov 
zunaj OP .
85
Zahteve glede poročanja o finančnih instrumentih za programsko obdobje 2014–2020 so določene v členu 46 
uredbe o skupnih določbah in Prilogi I k Izvedbeni uredbi Komisije 821/2014. V Prilogi je določen vzorec za poro -
čanje o finančnih instrumentih. V oddelku VIII vzorca za poročanje morajo države članice zagotoviti informacije 
o znesku drugih prispevkov, ki so jih finančni instrumenti zbrali zunaj skladov ESI, vključno z zasebnimi in/ali javnimi 
prispevki, ki so bili namenjeni v sporazumih o financiranju in plačani na ravni končnih prejemnikov. Dejansko je 
v regulativnem okviru predvideno, da bi moralo poročanje o finančnih instrumentih na podlagi člena 46 vključevati 
informacije o zasebnih prispevkih (v okviru ocenjevanja učinka finančnega vzvoda).
86
Pravna podlaga za obdobje 2007–2013 ni izrecno zahtevala, da morajo biti stroški upravljanja in provizije za 
upravljanje vezani na uspešnost, vendar je plačilo na splošno določeno v sporazumu o financiranju med organom 
upravljanja in organom, ki izvaja finančni instrument. Na primer, vsaj Portugalska, Združeno kraljestvo in Poljska so 
vzpostavili sistem plačil na podlagi uspešnosti v nekaterih sporazumih o financiranju za instrumente ESRR in ESS 
v programskem obdobju 2007–2013.
Komisija poudarja, da se sofinanciranje tudi v številnih posojilnih skladih izvaja na ravni sklada, zagotovi ga pa sam 
upravitelj sklada.
87
Komisija ugotavlja, da je dodatni dejavnik v zvezi z vzpostavitvijo finančnih instrumentov in rezultatom finančnega 
vzvoda pri aktiviranju dodatnih zasebnih sredstev profil tveganja in kreditni profil ciljnih končnih prejemnikov. 
Omeniti je treba tudi, da je EPMF usmerjen v končne prejemnike s kreditnimi profili z večjim tveganjem.
Glej tudi odgovor Komisije na okvir 12.
Odgovori Komisije 108
Okvir 12, prva alinea
v skladu z  ad hoc  revizijskim poročilom, ki so ga o skladu Marguerite zunanji svetovalci pripravili na zahtevo Komi -
sije, pomanjkanje zasebnega sofinanciranja na ravni sklada ni bila posledica nepripravljenosti zasebnega sektorja 
za naložbe v javno financirane instrumente, ampak manj običajne strukture upravljanja sklada Marguerite, omejene 
priprave zrelih projektov in zahtevnih razmer na trgu, v katerih mora delovati sklad.
Okvir 12, druga alinea
EEEF je bil ustanovljen v kratkem času na podlagi Evropskega energetskega programa za oživitev, da bi se pod -
prli visoko tvegani in inovativni projekti za energetsko učinkovitost, tj. sektor, za katerega še ni bil vzpostavljen 
noben namenski sklad. Komisija se je zato strinjala, da bo temeljni vlagatelj sklada. Kljub temu so še mogoče 
dodatne naložbe, saj trenutni skupni znesek sredstev, namenjenih skladu, znaša manj kot polovico od ciljnih 
700 milijonov EUR.
89
Komisija pripravlja smernice o prednostnem plačilu, ki jih je državam članicam predložila oktobra 2015, končna 
različica pa je v pripravi.
90
Komisija meni, da bodo glavni vidiki dogovorov o delitvi tveganja med njo in njenimi partnerji ocenjeni v prihodnjih 
pravnih podlagah.
Vendar je treba poiskati ravnovesje, da se omogoči ustrezna prožnost v pravnih podlagah ter da se lahko v poseb -
nem sporazumu o prenosu pooblastil sklenejo dogovori o delitvi tveganja in prihodka med Komisijo in pooblašče -
nim subjektom.
91
Komisija priznava pomen zagotavljanja, da za finančne instrumente ne veljajo nesprejemljive sheme za izogibanje 
davkom. To je ponovila v nedavnem sporočilu o svežnju proti izogibanju davkom z dne 29. januarja 2016. Vendar se 
vnaprejšnja davčna stališča sama po sebi ne morejo šteti za nasprotujoča politiki Komisije.
Kar zadeva centralno in deljeno upravljane finančne instrumente, organi, ki izvajajo te instrumente, v skladu s čle -
nom 140(4) finančne uredbe oziroma členom 38(4) uredbe o skupnih določbah ne smejo biti ustanovljeni na oze -
mljih, katerih oblasti ne sodelujejo z Unijo pri uporabi mednarodno dogovorjenih davčnih standardov, in ne smejo 
imeti poslovnih odnosov s subjekti, ki so registrirani na takšnih ozemljih, ter morajo te zahteve prenesti v svoje 
pogodbe z izbranimi finančnimi posredniki. To je pravna zahteva za izvajanje finančnih instrumentov in zagotavlja 
učinkovit zaščitni ukrep za uporabo skladov EU.
Komisija meni, da tveganje ugleda ne bi smelo biti povezano z obstojem vnaprejšnjih davčnih stališč, ampak 
s posebnimi določbami teh stališč.
Odgovori Komisije 109
94
Komisija namerava pravočasno zagotoviti smernice na podlagi opredeljenih vprašanj in potreb držav članic.
Skupni odgovor Komisije na odstavka 96 in 97
Komisija meni, da ponovna uporaba sredstev v obdobju upravičenosti ni sama sebi namen.
Poleg tega je datum zapadlosti zagotovljenega financiranja prilagojen oziroma ga je treba prilagoditi tipologiji 
naložb, ki se financirajo, v vsakem sklepu o omejenem učinku obnavljanja financiranja pa bi bilo treba upoštevati 
datum vzpostavitve finančnega instrumenta, obdobje odloga, zapadlost in stopnjo neplačil pri financiranju, zago -
tovljenemu končnim prejemnikom.
Na primer, v okviru standardnega instrumenta za energetsko učinkovitost, imenovanega „posojila za obnovo“ za 
obdobje 2014–2020, se lahko zapadlost posojila določi za obdobje do 20 let.
Celoten cikel obnavljanja v programskem obdobju je v nasprotju s tako dolgoročnim vidikom.
Skupni odgovor Komisije na odstavka 99 in 100
Komisija poudarja, da morajo organi upravljanja zagotoviti ustrezne ukrepe za skladnost s členom 78(7) splošne 
uredbe, kot so informacije o ponovni uporabi preostalih sredstev, ki se lahko pripišejo ESRR in ESS, z natančno 
opredeljenimi pristojnimi organi, odgovornimi za upravljanje preostalih sredstev, navedbo oblike ponovne uporabe 
teh sredstev ter namen, zadevno geografsko območje in predvideno trajanje, ter jih predložiti ob zaključku (glej 
točko 5.2.5 smernic o zaključku).
Okvir držav članic ne spodbuja le k ponovni uporabi sredstev za isto ciljno skupin, ampak tudi k temu, da se ta 
sredstva vložijo večkrat, če obstaja tržna vrzel. Države članice morajo same zagotoviti skladnost s temi določbami.
102
Komisija poudarja, da sredstva, ki se vrnejo skladu po koncu obdobja upravičenosti, niso več sredstva EU, ampak 
nacionalna sredstva.
Države članice morajo v skladu z uredbo o skupnih določbah sprejeti potrebne ukrepe za zagotovitev, da se viri, ki 
se vrnejo finančnim instrumentom v obdobju najmanj osem let po koncu obdobja upravičenosti, ustrezno upora -
bijo (glej člen 45 uredbe o skupnih določbah in vzorec sporazuma o financiranju iz člena 1(i) Priloge IV).
Komisija namerava ustreznost ukrepov, vzpostavljenih v sporazumih o financiranju, preveriti z rednim revizijskim 
delom nacionalnih revizijskih organov in svojimi službami za finančne instrumente.
Odgovori Komisije 110
104
Komisija priznava, da je organizacija odprtega postopka za izbor upravitelja sklada zamudna. Kljub temu se temu ni 
mogoče izogniti, saj je treba spoštovati veljavna pravila za izbor, vključno s pravili o javnem naročanju.
V smernicah o predhodni oceni, ki so bile končane februarja 2015, so pojasnjeni pogoji za prispevanje sredstev iz 
programa za obdobje 2014–2020 v obstoječi finančni instrument. Poleg tega Komisija pripravlja osnutek smernic 
o izboru organov, ki izvajajo finančne instrumente, ki naj bi vključevale oddelek s pojasnjenimi pogoji, ki se upo -
rabljajo za spremembe pogodb (npr. podaljšanje obdobja izvajanja ali povečanje zneska prispevka OP k finančnim 
instrumentom v obdobju 2007–2013).
110
Komisija opozarja, da to v primeru pristojbin, za katere se sporoči, da „jih ni“, pogosto pomeni, da se niso izplačali 
nobeni stroški upravljanja in provizije za upravljanje. Več kot 261 skladov je za stroške upravljanja in provizije za 
upravljanje sporočilo, da „jih ni“.
111, druga alinea
v obdobju 2007–2013 se je Uredba namesto na pravila EU o upravičenosti sklicevala na nacionalna pravila o upra -
vičenosti (člen 56(4) Uredbe št. 1083/2006). Ta pooblastitev držav članic je bila v skladu z deljenim upravljanjem in 
načelom subsidiarnosti.
Pravila o upravičenosti do stroškov upravljanja in provizij za upravljanje so eden od redkih elementov v zakonodaji, 
pri katerih je omejitev posebnih izdatkov določena s pravno podlago. V Uredbi so bili določeni različni pragovi za 
stroške upravljanja in provizije za upravljanje, ki so bili odvisni od vrste zagotovljenih finančnih produktov, ti pa so 
lahko nižji (ne pa višji) od 4 %, tj. 2 % za holdinške in jamstvene sklade, 3 % za posojilne in kapitalske sklade in 4 % 
za mikrokreditne instrumente. Zgornje meje naj bi ščitile finančne interese EU.
113
Stroški upravljanja in provizije za upravljanje so upravičeni in jih EU povrne le, če se plačajo. Država članica torej 
nima nobene obveznosti poročanja o stroških upravljanja in provizijah za upravljanje, ki niso plačani, saj zanje ni 
mogoče zahtevati povračila od Komisije in se ne financirajo iz proračuna EU.
Če stroški upravljanja in provizije za upravljanje zgornje meje presežejo na podlagi konkurenčnega postopka in jih 
Komisija razglasi za upravičene izdatke, ustrezni organi (organi upravljanja, organi za potrjevanje in revizijski organi) 
ob zaključku preverijo upravičenost teh izdatkov in o morebitnih nepravilnostih poročajo Komisiji.
Odgovori Komisije 111
Skupni odgovor Komisije na odstavke 115–117
Komisija meni, da so pravila jasno določena v pravni podlagi, za katero so se pripravile podrobne smernice, in da 
trenutno ni prostora za ponovno razlago.
V členu 43 uredbe o izvajanju je navedeno, da se zgornje meje za upravičene izdatke uporabljajo za kapital, ki 
ga operativni program prispeva v sklad, in ne za kapital, ki ga sklad uporabi za zagotavljanje podpore končnim 
prejemnikom.
Zgornje meje določajo najvišji znesek upravičenih izdatkov, izračunati pa jih je treba kot letno povprečje, po načelu 
časovne porazdelitve. V smernicah COCOF o instrumentih finančnega inženiringa je obravnavana in nadalje pojas -
njena pravna podlaga (glej točke 2.6.1–2.6.17).
Za obdobje 2014–2020 se v skladu s pravnim okvirom zahteva, da so stroški upravljanja in provizije za upravljanje 
povezani z uspešnostjo, vključno z zneski, izplačanimi končnim prejemnikom.
118
Glej odgovor Komisije na odstavek 86.
122
Na podlagi podatkov, ki so jih predložile države članice, kumulativni stroški upravljanja in provizije za upravljanje 
za finančne instrumente ESRR in ESS ob koncu leta 2014 znašajo 4,7 % zneska, plačanega finančnim instrumentom, 
kar je na letni ravni manj kot 1,0 %. To je v skladu s podatki, ki jih je Sodišče predložilo za prispevke iz proračuna EU 
v centralno upravljane instrumente.
123
Stroški upravljanja in provizije za upravljanje, ki so se sporočili Komisiji, so tisti stroški in provizije, ki so jih plačali 
organi upravljanja, Komisija pa jih je povrnila državam članicam ne glede na raven/plast izvajanja, na kateri so 
nastali stroški upravljanja in revizije za upravljanje. Komisija poudarja, da upravitelj holdinškega sklada in upravitelj 
finančnega instrumenta opravljata različni funkciji, za njuno izvajanje pa sta upravičena do provizij.
Pristojbine, ki se zaračunajo končnemu prejemniku, je treba odbiti od upravičenih izdatkov, ki so bili prijavljeni 
Komisiji, da se prepreči dvojno financiranje. Obstoj takih pristojbin in njihova pravilna obravnava spadata na podro -
čje upravnih preverjanj in revizijskega dela.
Skupni odgovor Komisije na odstavke 124–127
Razmerje med provizijami in finančno podporo, zagotovljeno končnim prejemnikom, kaže stanje izvajanja finančnih 
instrumentov ob koncu leta 2014, vendar se bo v naslednjih letih zmanjšalo, saj naj bi se finančna podpora, ki se 
zagotavlja končnim prejemnikom, povečala.
Odgovori Komisije 112
128
Komisija se sklicuje na odgovor na odstavek 124 in ugotavlja, da bo primerjava mogoča šele ob zaključku instrumen -
tov ESRR in ESS.
131
Na podlagi deljenega upravljanja in v skladu z načelom subsidiarnosti morajo nacionalni organi zagotoviti, da se 
posamezne operacije izvajajo v skladu z veljavnimi pravnimi določbami, vključno z upoštevanjem zgornjih mej za 
povračila.
Komisija v zvezi s finančnimi instrumenti ESRR in ESS poudarja, da se stroški upravljanja in provizije za upravljanje 
določijo na podlagi sporazuma o financiranju, o katerem se dogovorita organ upravljanja in upravitelj sklada, Komi -
sija pa ni stranka v tem pogodbenem razmerju. Pri centralno upravljanih instrumentih, pri katerih je Komisija stranka 
v pogodbenem razmerju z upraviteljem sklada, je to drugače.
133
Stroški upravljanja in provizije za upravljanje so upravičeni in jih EU povrne le, če se plačajo. Država članica torej 
nima nobene obveznosti poročanja o stroških upravljanja in provizijah za upravljanje, ki niso plačani, saj zanje ni 
mogoče zahtevati povračila od Komisije in se ne financirajo iz proračuna EU.
Stroški upravljanja in provizije za upravljanje, ki jih plača organ upravljanja, lahko tudi presežejo pragove iz 
člena 43(4) Uredbe Komisije (ES) št. 1828/2006, vendar jih nato ni mogoče upravičeno povrniti iz strukturnih skladov.
134
Komisija mora za programsko obdobje 2014–2020 pripraviti povzetek podatkov za vseh pet skladov ESI. Poročanje 
o finančnih instrumentih je bilo določeno za šestmesečno obdobje, da se upoštevajo vsa pravila za posamezne 
sklade (in zadevni roki za predložitev letnega poročila o izvajanju v skladu s členom 50(6) in (7) uredbe o skupnih 
določbah), čas, ki je potreben za konsolidacijo in oceno podatkov, ki so jih v okviru letnega poročila o izvajanju 
predložile države članice/organi upravljanja, in skupna predstavitev napredka pri izvajanju finančnih instrumentov 
v vseh petih skladih ESI.
Kadar Komisija predloži pripombe k letnemu poročilu o izvajanju, tudi o finančnih instrumentih, se poročilo vrne 
organom upravljanja, dvomesečni rok pa se prekine, dokler se popravljene in spremenjene informacije ponovno ne 
predložijo Komisiji, ko začne rok ponovno teči.
Podatki se lahko zato zberejo, ko Komisija izvede popolno oceno in obstaja zadostno zagotovilo glede točnosti in 
verodostojnosti podatkov, ki so jih predložili organi upravljanja.
Odgovori Komisije 113
141, prva alinea
Komisija meni, da je običajno trajanje holdinškega sklada in posebnega sklada krajše od obdobja upravičenosti 
zaradi časa, potrebnega za vzpostavitev finančnega instrumenta (glej tudi odstavek 93).
Poudarja, da je treba v skladu s členom 42(5) uredbe o skupnih določbah uporabiti metodologijo izračunavanja na 
podlagi rezultatov in da so merila za uspešnost določena v členu 12 Delegiranega akta 480/2014. Zgornja meja za 
upravičene stroške upravljanja in provizije za upravljanje je določena v členu 13(3) Delegiranega akta 480/2014 in je 
namenjena zaščiti finančnih interesov EU.
Plačila stroškov upravljanja in provizij za upravljanje so v skladu z načelom subsidiarnosti zadeva, ki se določi v spo -
razumu o financiranju. V uredbi o skupnih določbah in Delegiranem aktu 480/2014 so določene le zgornje meje 
najvišjih upravičenih izdatkov, ki jih sofinancirajo skladi ESI, in ne dejansko izplačanih pristojbin. S tem se ščitijo 
finančni interesi EU.
141, druga alinea
Komisija je v smernicah EGESIF 15-0021-01 o stroških upravljanja in provizijah za upravljanje z dne 26. novem -
bra 2015 pojasnila, da bi bilo treba uporabiti „shemo bonus/malus“, kadar je na primer celotno povračilo stroškov 
upravljanja povezano z izpolnitvijo dogovorjenih ciljev glede na zadevna merila za uspešnost (glej točko 2.2 na 
strani 3 smernic).
141, tretja alinea
v skladu z načelom subsidiarnosti se lahko tak pogoj določi na ravni sporazuma o financiranju, saj se o tem dogovo -
rita organ upravljanja in organ, ki izvaja finančni instrument. Zgornje meje za osnovno plačilo in plačilo na podlagi 
uspešnosti so namenjene omejitvi najvišjih upravičenih izdatkov.
Komisija poleg tega poudarja, da je treba obvezno uporabiti merila na podlagi uspešnosti.
Plačilo na podlagi uspešnosti je obvezna zahteva v skladu s členom 42(5) uredbe o skupnih določbah, merila za 
uspešnost pa so določena v členu 12 Delegiranega akta 480/2014.
Sozakonodajalci so menili, da to z regulativnega vidika zadostuje za zagotavljanje ustreznega izvajanja finančnih 
instrumentov.
Z vidika preglednosti in dobrega finančnega poslovodenja je poudarjeno tudi, da mora organ upravljanja odbor za 
spremljanje obvestiti o določbah, ki se nanašajo na izračun nastalih stroškov upravljanja na podlagi uspešnosti ali 
provizij za upravljanje finančnega instrumenta. Odbor za spremljanje bo letno obveščen o stroških upravljanja in 
provizijah za upravljanje, ki so bili dejansko plačani v predhodnem koledarskem letu.
Odgovori Komisije 114
144
Komisija meni, da povečanje financiranja prek finančnih instrumentov dejansko ne povečuje znesek podpore za teh -
nično pomoč, ki jo prejmejo države članice, saj zneski, namenjeni tehnični pomoči, temeljijo na posebnih projektih, 
ki so povezani z izvajanjem programa in ne s stopnjo financiranja, izvedenega s finančnimi instrumenti.
Poleg tega je treba nekaj tehnične podpore porabiti pri izvajanju finančnih instrumentov (glej odgovor Komisije na 
odstavek 94).
Stopnja podpore za tehnično pomoč se je v vsaki državi članici načrtovala glede na pričakovane potrebe, da se 
pokrije delo, povezano s pripravo in izvajanjem programov.
Stroški upravljanja in provizija za upravljanje so plačilo upravitelju sklada za upravljanje in zagotavljanje zahtev za 
poročanje.
Poleg tega povzročitelj stroškov tehnične pomoči ni nujno skupni znesek, ki je na voljo za sheme nepovratnih 
sredstev, ampak so to lahko drugi dejavniki, kot je zapletenost sistema upravljanja in nadzora ter pravnih zahtev, 
povezanih z izvajanjem na nacionalni ravni in ravni EU, število OP , sofinancirani ukrepi in veliki projekti, število IB itd.
145
Komisija poudarja, da so v letnem poročilu o izvajanju, ki ga predloži organ upravljanja, glavni ukrepi tehnične 
pomoči, ki so se izvedli v določenem letu, opisani v posebnem oddelku. Poleg tega organ preverjanja ali drugi 
organ stroške tehnične pomoči, ki se prijavijo Komisiji za povračilo, preveri na podlagi razčlenitve stroškov in predlo -
ženih računov, plačilnih listov ali drugih dokazil.
Prijavo izdatkov, ki jo organ upravljanja preveri na podlagi metode vzorčenja, lahko nadalje preverijo organ za potr -
jevanje, revizijski organ in revizorji Komisije.
146
Komisija meni, da se stroški upravljanja programa (proračun za tehnično pomoč) ne bi smeli kombinirati s stro -
ški izvajanja posameznih ukrepov znotraj programa (stroški upravljanja in pristojbine za upravljanje za finančne 
instrumente), saj se ne kombinirajo niti pri izvajanju ukrepov v zvezi z nepovratnimi sredstvi (npr. stroški, povezani 
s plačilom nadzornemu inženirju projekta, so vključeni v zneske, ki so dodeljeni projektom, in ne v zneske tehnične 
pomoči).
Komisija prejme poročila držav članic o proračunu za tehnično pomoč.
Poleg tega so strukture stroškov nepovratnih sredstev in finančnih instrumentov ter deljeno in neposredno 
upravljanih finančnih instrumentov različne.
Komisija je julija 2012 objavila študijo s kvalitativnimi in kvantitativnimi informacijami o upravnih stroških in uprav -
nem bremenu pri upravljanju strukturnih skladov EU ( http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/stu -
dies/pdf/measuring/measuring_impact_report.pdf ).
Študija se trenutno izvaja, objavljena pa naj bi bila konec leta 2016. Upoštevala naj bi se v postopku poenostavitve.
Odgovori Komisije 115
Sklepi in priporočila
147
Komisija se strinja, da je z izvajanjem finančne podpore iz proračuna EU prek finančnih instrumentov povezanih več 
prednosti, zato dejavno spodbuja in podpira njihovo večjo uporabo v programskem obdobju 2014–2020.
148
Komisija meni, da se učinek težav, ki jih je ugotovilo Sodišče, razlikuje med državami članicami in vrstami finanč -
nih instrumentov ter da so finančni instrumenti na splošno še vedno uspešen in učinkovit način dodeljevanja 
sredstev EU.
148, prva alinea
Komisija meni, da povprečna 57-odstotna stopnja izplačil (ob koncu leta 2014) predstavlja zelo heterogeno stanje. 
Tveganje, da se sredstva do zaključka ne bodo v celoti izplačala, se nanaša na omejeno število finančnih instrumen -
tov v nekaj državah članicah.
Nizka stopnja izplačil ob koncu leta 2014 je posledica več dejavnikov, vključno s finančno krizo, pomanjkanjem izku -
šenj v nekaterih državah članicah in poznim začetkom izvajanja nekaterih instrumentov.
148, druga alinea
Komisija pri deljeno upravljanih finančnih instrumentih zaradi pravnih zahtev glede poročanja od držav članic 
ni mogla pridobiti izčrpnih podatkov v zvezi z udeležbo zasebnih vlagateljev. Kljub temu ugotavlja, da pravila 
o državni pomoči za nekatere finančne instrumente določajo minimalno udeležbo zasebnih vlagateljev (npr. 30 %, 
v nekaterih primerih celo 60 %).
Meni, da so centralno upravljani finančni instrumenti, razviti v obdobju 2007–2013, uspeli privabiti precejšnja 
finančna sredstva zasebnega sektorja na ravni projektov, tudi kadar ni bilo nobenih zasebnih prispevkov na ravni 
sklada (kot v primeru sklada Marguerite). Menimo, da izkušnje, pridobljene v okviru teh instrumentov, Komisiji 
pomagajo pri razvoju instrumentov, ki lahko privabijo še več zasebnih naložb.
148, tretja alinea
Komisija meni, da ponovna uporaba sredstev v obdobju upravičenosti ni sama sebi namen.
Poleg tega je datum zapadlosti zagotovljenega financiranja prilagojen oziroma ga je treba prilagoditi tipologiji 
naložb, ki se financirajo, v vsakem sklepu o omejenem učinku obnavljanja financiranja pa bi bilo treba upoštevati 
datum vzpostavitve finančnega instrumenta, obdobje odloga, zapadlost in stopnjo neplačil pri financiranju, zago -
tovljenemu končnim prejemnikom.
Odgovori Komisije 116
148, četrta alinea
v skladu s pravili za programsko obdobje 2007–2013 so stroški upravljanja in provizije za upravljanje povezani z zne -
ski, vplačanimi v finančne instrumente, in ne s tistimi, izplačanimi končnim prejemnikom. Komisija ugotavlja, da bo 
primerjava s centralno upravljanimi instrumenti mogoča šele ob zaključku instrumentov ESRR in ESS.
Za obdobje 2014–2020 morajo biti stroški upravljanja in provizije za upravljanje povezani z uspešnostjo, vključno 
z zneski, izplačanimi končnim prejemnikom.
150
Po mnenju Komisije se tveganje, da se sredstva ob zaključku ne bodo v celoti izplačala, nanaša na omejeno število 
finančnih instrumentov v nekaj državah članicah.
Komisija ugotavlja, da je 82 % tistih, ki so odgovorili na anketo, izvedlo oceno vrzeli ali oceno potreb trga kljub 
dejstvu, da se je to v pravnem okviru le posredno zahtevalo. To bi bilo treba ob upoštevanju nezavezujoče narave te 
zahteve za obdobje 2007–2013 šteti za pozitiven vidik.
151
Komisija ugotavlja, da so nekateri manjši skladi, odvisno od vrste instrumenta (npr. posojila in jamstva) in posebno -
sti države članice, enako uspešni ali celo uspešnejši od večjih (npr. Nemčija, Poljska ali Francija).
Priporočilo 1 (a) 
Komisija sprejema to priporočilo.
Kadar se razvije nov instrument, bi morala predhodna analiza vključevati analizo izkušenj, pridobljenih s predho -
dnimi podobnimi instrumenti.
Priporočilo 1 (b) 
Komisija sprejema to priporočilo.
Za centralno upravljane instrumente so v zadevnih pravnih podlagah predvideni vmesni pregledi ali ocene.
Komisija bo za vse take prihodnje vmesne preglede finančnih instrumentov zagotovila, da vključujejo pridobljene 
izkušnje in učinek vseh večjih socialno-ekonomskih sprememb na namen instrumenta in ustrezen prispevek iz 
proračuna EU.
Odgovori Komisije 117
Priporočilo 2
Komisija sprejema to priporočilo in meni, kolikor jo to zadeva, da se izvaja.
Komisija v zvezi s finančnimi instrumenti na nacionalni/regionalni ravni pripravlja osnutek smernic o možnostih 
izvajanja na podlagi člena 38(1)(b) uredbe o skupnih določbah, ki ga je 28. aprila 2016 predložila državam članicam. 
Pri obravnavanju izvedbenih pogojev v smislu člena 38 uredbe o skupnih določbah je treba v okviru predhodne 
ocene obravnavati tudi možnosti za ekonomije obsega.
Komisija je zagotovila obsežna pojasnila in tesno sodelovala z državami članicami o vprašanjih, povezanih s pobudo 
za MSP , ki je finančni instrument na ravni EU.
Poleg tega je izdala brošuro, ki bo države članice usmerjala v zvezi z dopolnjevanjem med skladi ESI in skladom EFSI.
Če se bodo razvili novi instrumenti, bo Komisija smernice o prispevku sredstev iz programa k instrumentom na 
ravni EU zagotovila na zahtevo držav članic.
Kar zadeva ciljni rok za uresničitev, Komisija poudarja, da se priporočilo, kolikor jo zadeva, že izvaja.
152
Komisija meni, da cilja glede privabljanja zasebnega kapitala ne bi smeli preveč poudarjati, zlasti v sektorjih, ki so 
izpostavljeni večjemu nedelovanju trga. Pri instrumentih na ravni EU in deljeno upravljanih instrumentih so bili 
drugi cilji enako pomembni (npr. vzpostavitev naložbe na zadevnem razvijajočem se trgu z močno dodano vre -
dnostjo EU v času recesije in podpiranje rasti, delovnih mest in konkurenčnosti v vseh državah članicah in njihovih 
regijah). Zato merjenje uspešnosti finančnih instrumentov presega privabljena zasebna sredstva.
Komisija pri deljeno upravljanih finančnih instrumentih zaradi pravnih zahtev glede poročanja od držav članic 
ni mogla pridobiti izčrpnih podatkov v zvezi z udeležbo zasebnih vlagateljev. Kljub temu ugotavlja, da pravila 
o državni pomoči za nekatere finančne instrumente določajo minimalno udeležbo zasebnih vlagateljev (npr. 30 %, 
v nekaterih primerih celo 60 %).
Meni, da so centralno upravljani finančni instrumenti, razviti v obdobju 2007–2013, uspeli privabiti precejšnja 
finančna sredstva zasebnega sektorja na ravni projektov, tudi kadar ni bilo nobenih zasebnih prispevkov na ravni 
sklada (kot v primeru sklada Marguerite). Menimo, da izkušnje, pridobljene v okviru teh instrumentov, Komisiji 
pomagajo pri razvoju instrumentov, ki lahko privabijo še več zasebnih naložb.
V členu 223 pravil za uporabo finančne uredbe EU je finančni vzvod opredeljen kot „znes[ek] financiranja upraviče -
nih končnih prejemnikov, deljen[...] z zneskom prispevka Unije“. To pomeni, da bi bilo treba finančni vzvod razumeti 
kot razmerje med finančnimi sredstvi Unije, dodeljenimi finančnemu instrumentu (vložek) in (skupnim) zneskom 
financiranja, zagotovljenim upravičenim končnim prejemnikom (realizacija). Komisija tako meni, da ta formula 
v celoti upošteva obseg, v katerem javno financiranje iz proračuna EU aktivira dodatna sredstva.
Odgovori Komisije 118
153
Komisija meni, da je prezgodaj sklepati o stopnji zasebnega financiranja, ki bo privabljeno v obdobju 2014–2020. 
Širše področje uporabe finančnih instrumentov za obdobje 2014–2020 bi moralo zagotoviti dodatne priložnosti, kar 
velja tudi za možnost združitve s skladom EFSI. Komisija ugotavlja, da je zagotovila vzorec za sheme prednostnega 
plačila v smernicah iz leta 2014.
Izvedbena uredba št. 964/2014 za standardne finančne instrumente za obdobje 2014–2020 zagotavlja primere, kako 
najbolje uporabiti določbe o prednostni obravnavi, da bi privabile več zasebnega kapitala, ne da bi javni sektor 
izpostavile prevelikem tveganju.
Poleg tega je Komisija v svoji brošuri z dne 22. februarja 2016 zagotovila primere združitve skladov ESI in EFSI, ki 
vključuje prednostna plačila zasebnim vlagateljem (glej http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/thefunds/
fin_inst/pdf/efsi_esif_compl_en.pdf ).
Komisija pripravlja osnutek smernic o preferenčnem plačilu, ki ga je državam članicam predložila oktobra 2015, nje -
gova končna različica pa je v pripravi.
154
Komisija priznava pomen zagotavljanja, da za finančne instrumente ne veljajo nesprejemljive sheme za izogibanje 
davkom. To je ponovila v nedavnem sporočilu o svežnju proti izogibanju davkom z dne 29. januarja 2016. Vendar 
se vnaprejšnja davčna stališča sama po sebi ne morejo šteti za nasprotujoča politiki Komisije. Vnaprejšnja davčna 
stališča so kot koncept namenjena zmanjšanju negotovosti za vlagatelje.
Priporočilo 3
Komisija ne sprejema priporočila.
Ne zdi se ji potrebno prilagoditi finančne uredbe in/ali temeljnih sektorskih pravil (uredbe o skupnih določbah 
in centralno upravljanih sektorskih pravil) in meni, da se lahko vprašanje ustrezno obravnava z zagotavljanjem 
smernic.
Za deljeno upravljanje generalni direktorati evropskih strukturnih in investicijskih skladov pripravljajo osnutek smer -
nic o poročanju. Ta osnutek je bil državam članicam predložen 28. aprila 2016 in naj bi vseboval obsežne informacije 
o izračunu finančnega vzvoda, kakor je določen v finančni uredbi in pravilih o njeni uporabi, vključno s tem, kako 
se določijo aktivirani zneski. Poročanje držav članic bo Komisiji omogočilo razlikovanje med finančnim vzvodom 
zasebnih in nacionalnih javnih prispevkov v okviru OP in/ali dodatnih zasebnih ali javnih kapitalskih prispevkov.
Komisija je za centralno upravljane instrumente junija 2015 izboljšala metodologijo za izračun finančnega vzvoda 
za instrumente za obdobje 2014–2020, da bi skladno in usklajeno izpolnjevala veljavne zahteve o učinku finančnega 
vzvoda iz finančne uredbe in pravil za uporabo.
Odgovori Komisije 119
Priporočilo 4
Komisija sprejema to priporočilo.
V poglavju 5.2.5 smernic o zaključku operativnih programov (Sklep Komisije C(2015) 2771) je predvideno, da je treba 
v končnem poročilu kot del svežnja o zaključku opisati identiteto ponudnika nacionalnega sofinanciranja, vrsto 
nacionalnega sofinanciranja in vse sklade za sofinanciranje, ki dopolnjujejo sredstva iz programa. Poleg tega morajo 
države članice v skladu s predlogama 1 in 2 v Prilogi I v obveznem polju III.2.2.4 poročati o nacionalnem zasebnem 
sofinanciranju, ki se je dejansko izplačalo finančnemu instrumentu.
Priporočilo 5
Komisija sprejema to priporočilo.
Kako uporabiti določbe o prednostni obravnavi, da bi privabile več zasebnega kapitala, ne da bi javne vlagatelje, ki 
prispevajo k dotacijam finančnih instrumentov, izpostavile prevelikim tveganjem, je obravnavano v zvezku I splošne 
metodologije za izvedbo predhodne ocene za finančne instrumente, ki je bila objavljena aprila 2014.
Poleg tega Izvedbena uredba št. 964/2014 za standardne finančne instrumente za obdobje 2014–2020 zagotavlja 
primere, kako najbolje uporabiti določbe o prednostni obravnavi, da bi privabile več zasebnega kapitala, ne da bi 
javni sektor izpostavile prevelikim tveganjem.
Komisija pripravlja osnutek smernic o preferenčnem plačilu, ki ga je državam članicam predložila oktobra 2015, nje -
gova končna različica pa je v pripravi.
Kar zadeva ciljni rok za uresničitev, Komisija poudarja, da se priporočilo, kolikor jo zadeva, že izvaja.
Priporočilo 6
Komisija delno sprejema to priporočilo, kolikor se nanaša na njene zakonodajne predloge za programsko obdobje 
po letu 2020.
Priporočilo 7
Komisija sprejema to priporočilo.
Komisija bo za deljeno upravljanje v smernice o možnostih izvajanja na podlagi člena 38(1)(b) uredbe o skupnih 
določbah vključila dodatna priporočila, naj se zahteva uskladitev struktur finančnih instrumentov s politiko iz sporo -
čila Komisije o svežnju proti izogibanju davkom iz januarja 2016.
Za centralno upravljane instrumente je že poslala dopis EIB in skladu EIF, da bi poudarila pomen ukrepov Komisije 
proti izogibanju davkom ter EIB in EIF spodbudila k nadaljnjemu spodbujanju dobre prakse na tem področju. Komi -
sija dejavno sodeluje v dialogu z EIB in skladom EIF o pregledu njunih zadevnih politik na tem področju.
Odgovori Komisije 120
Poleg tega Komisija ugotavlja, da je v členu 140(4) finančne uredbe in drugem odstavku člena 38(4) uredbe o splo -
šnih določbah določeno, da bi morali organi, ki izvajajo finančne instrumente, zagotoviti skladnost z veljavno 
zakonodajo, vključno z zakonodajo o preprečevanju pranja denarja, boju proti terorizmu in davčnih utajah. Organi, 
ki izvajajo finančne instrumente, ne morejo biti ustanovljeni na ozemljih, katerih oblasti ne sodelujejo z Unijo pri 
uporabi mednarodno dogovorjenih davčnih standardov, in ne smejo imeti poslovnih odnosov s subjekti, ki so 
registrirani na takšnih ozemljih. Organi upravljanja te zahteve prenesejo v svoje pogodbe z izbranimi finančnimi 
posredniki.
Skladnost davčnih obravnav z nacionalno zakonodajo in priporočili EU je del sistema, vzpostavljenega 
za izvajanje finančnih instrumentov, zajeta pa je tudi v področju upravnih preverjanj, kot je določeno 
v smernicah EGESIF 14/0012/02.
Kar zadeva ciljni rok za uresničitev, Komisija poudarja, da se priporočilo, kolikor jo zadeva, že izvaja.
Skupni odgovor Komisije na odstavka 155 in 156
Komisija meni, da ponovna uporaba sredstev v obdobju upravičenosti ni sama sebi namen.
Poleg tega je datum zapadlosti zagotovljenega financiranja prilagojen oziroma ga je treba prilagoditi tipologiji 
naložb, ki se financirajo, v vsakem sklepu o omejenem učinku obnavljanja financiranja pa bi bilo treba upoštevati 
datum vzpostavitve finančnega instrumenta, obdobje odloga, zapadlost in stopnjo neplačil pri financiranju, zago -
tovljenemu končnim prejemnikom.
Kar zadeva konec obdobja izvajanja, Komisija meni, da so spremembe, ki jih je uvedla v smernice o zaključku, spa -
dale na področje uporabe člena 78(6) Uredbe (ES) št. 1083/2006, kakor je bila spremenjena, zato ni bila potrebna 
sprememba zakonodajnega akta (glej tudi odgovor Komisije na odstavek 43 in odgovor Komisije na odstavek 6.52 
in priporočilo 5 letnega poročila Sodišča za leto 2014). Komisija poudarja, da morajo organi upravljanja zagoto -
viti ustrezne ukrepe za skladnost s členom 78(7) splošne uredbe, kot so informacije o ponovni uporabi preostalih 
sredstev, ki se lahko pripišejo ESRR in ESS, zlasti s podrobno opredeljenimi pristojnimi organi, odgovornimi za 
upravljanje preostalih sredstev, navedbo oblike ponovne uporabe teh sredstev ter namen, zadevno geografsko 
območje in predvideno trajanje, ter jih predložiti ob zaključku (glej točko 5.2.5 smernic o zaključku).
Priporočilo 8
Komisija sprejema to priporočilo.
Države članice morajo v skladu s členom 45 uredbe o skupnih določbah sprejeti potrebne ukrepe za zagotovitev, da 
se viri, ki se vrnejo finančnim instrumentom v obdobju najmanj osem let po koncu obdobja upravičenosti, ustrezno 
uporabijo (glej tudi vzorec sporazuma o financiranju iz člena 1(i) Priloge IV). Sredstva, ki se vrnejo skladu po koncu 
obdobja upravičenosti, niso več sredstva EU, ampak nacionalna sredstva.
Komisija bo v smernicah o možnostih izvajanja na podlagi člena 38(1)(b) uredbe o skupnih določbah poudarila 
pomen te zahteve iz sporazuma o financiranju, ki so ga podpisali organi upravljanja, in navedla, da preverjanje 
ustreznosti te določbe spada na področje rednega revizijskega dela revizijskih organov.
Kar zadeva ciljni rok za uresničitev, Komisija poudarja, da se priporočilo, kolikor jo zadeva, že izvaja.
Odgovori Komisije 121
Priporočilo 9
Komisija sprejema to priporočilo.
V smernicah o predhodni oceni, ki so bile sprejete maja 2014, so pojasnjeni pogoji za prispevanje sredstev iz pro -
grama za obdobje 2014–2020 v obstoječi finančni instrument.
Komisija poleg tega pripravlja osnutek smernico o izboru organov, ki izvajajo finančne instrumente. Osnutek je 
državam članicam predložila oktobra 2015, vključeval pa naj bi oddelek s pojasnjenimi pogoji, ki se uporabljajo za 
spremembe pogodb (npr. podaljšanje obdobja izvajanja ali povečanje zneska prispevka OP k finančnim instrumen -
tom v obdobju 2007–2013). Končna različica teh smernic je trenutno v pripravi.
Kar zadeva ciljni rok za uresničitev, Komisija poudarja, da se priporočilo, kolikor jo zadeva, že izvaja.
158
Kumulativni stroški upravljanja in provizije za upravljanje so konec decembra 2014 znašali 4,7 % zneska, plačanega 
finančnim instrumentom, kar je na letni ravni manj kot 1 %.
Stroški upravljanja in provizije za upravljanje so upravičeni in jih EU povrne le, če se plačajo upravitelju sklada. Če 
stroški upravljanja in provizije za upravljanje presežejo zgornje meje, se bo plačilo znižalo na podlagi navedenih 
zgornjih mej in ne na podlagi dejanskih višjih plačanih zneskov. Ta ukrep ščiti finančne interese EU.
Komisija meni, da so pravila jasno določena v pravni podlagi, za katero so se pripravile podrobne smernice, in da 
trenutno ni možnosti za ponovno razlago.
V členu 43 uredbe o izvajanju je navedeno, da se zgornje meje za upravičene izdatke uporabljajo za kapital, ki 
ga operativni program prispeva v sklad, in ne za kapital, ki ga sklad uporabi za zagotavljanje podpore končnim 
prejemnikom.
Zgornje meje določajo najvišji znesek upravičenih izdatkov, izračunati pa jih je treba kot letno povprečje, po načelu 
časovne porazdelitve. V smernicah COCOF o instrumentih finančnega inženiringa je obravnavana in nadalje pojas -
njena pravna podlaga (glej točke 2.6.1–2.6.17).
Za obdobje 2014–2020 se v skladu s pravnim okvirom zahteva, da so stroški upravljanja in provizije za upravljanje 
povezani z uspešnostjo, vključno z zneski, izplačanimi končnim prejemnikom.
Skupni odgovor Komisije na odstavka 159 in 160
Komisija stroške upravljanja in pristojbine za upravljanje za obdobje 2007–2013 spremlja v okviru povzetka podat -
kov za finančne instrumente na podlagi poročanja držav članic. Ta zahteva se je uvedla leta 2011.
Za obdobje 2014–2020 bo imela popolnejši in zanesljivejši sklop podatkov za spremljanje celotnega izvajanja 
finančnih instrumentov, vključno s stroški upravljanja in pristojbinami za upravljanje.
Nacionalni organi so v obeh obdobjih odgovorni za zagotavljanje upravičenosti stroškov upravljanja in provizij za 
upravljanje v skladu z veljavnimi pravili in načelom subsidiarnosti.
Odgovori Komisije 122
Komisija meni, da se stroški upravljanja programa (proračun za tehnično pomoč) ne bi smeli kombinirati s stro -
ški izvajanja posameznih ukrepov znotraj programa (stroški upravljanja in pristojbine za upravljanje za finančne 
instrumente), saj se ne kombinirajo niti pri izvajanju ukrepov v zvezi z nepovratnimi sredstvi (npr. stroški, povezani 
s plačilom nadzornemu inženirju projekta, so vključeni v zneske, ki so dodeljeni projektom, in ne v zneske tehnične 
pomoči).
Komisija želi poudariti, da pregleduje poročila o proračunu za tehnično pomoč, ki jih je prejela od držav članic. 
Začelo se je s poročili za obdobje 2007–2013 in se nadaljuje s poročili za obdobje 2014–2020.
161
Komisija mora za programsko obdobje 2014–2020 pripraviti povzetek podatkov za vseh pet skladov ESI. Poročanje 
o finančnih instrumentih je bilo določeno za šestmesečno obdobje, da se upoštevajo vsa pravila za posamezne 
sklade (in zadevni roki za predložitev letnega poročila o izvajanju v skladu s členom 50(6) in (7) uredbe o skupnih 
določbah), čas, ki je potreben za konsolidacijo in oceno podatkov, ki so jih v okviru letnega poročila o izvajanju 
predložile države članice/organi upravljanja, in skupna predstavitev napredka pri izvajanju finančnih instrumentov 
v vseh petih skladih ESI.
Kadar Komisija predloži pripombe k letnemu poročilu o izvajanju, tudi o finančnih instrumentih, se poročilo vrne 
organom upravljanja, dvomesečni rok pa se prekine, dokler se popravljene in spremenjene informacije ponovno ne 
predložijo Komisiji, ko začne rok ponovno teči.
Podatki se lahko zato zberejo, ko Komisija izvede popolno oceno in obstaja zadostno zagotovilo glede točnosti in 
verodostojnosti podatkov, ki so jih predložili organi upravljanja.
162
Plačilo na podlagi uspešnosti je obvezna zahteva v skladu s členom 42(5) uredbe o skupnih določbah, merila za 
uspešnost pa so določena v členu 12 Delegiranega akta 480/2014.
Komisija je v smernicah (EGESIF 15-0021-01) o stroških upravljanja in provizijah za upravljanje, ki jih je objavila 
novembra 2015, zagotovila pojasnila o metodologiji izračunavanja na podlagi rezultatov.
Priporočilo 10 (a) 
Komisija sprejema to priporočilo.
O stroških upravljanja in provizijah za upravljanje se bo še naprej poročalo v okviru povzetka podatkov, maja 2015 
pa so bila državam članicam poslana posebna navodila o tem poročanju.
Države članice morajo v skladu s smernicami o zaključku operativnih programov (Sklep Komisije C(2015) 2771) 
v vzorcu 1 (obvezno polje III.4, III.6) in vzorcu 2 Priloge I (obvezno polje III.4) poročati o stroških upravljanja in provi -
zijah za upravljanje, ki so nastali in bili plačani do marca 2017.
Odgovori Komisije 123
Priporočilo 10 (b) 
Komisija ne sprejme priporočila.
Komisija meni, da so pravila jasno določena v pravni podlagi, za katero so se pripravile podrobne smernice, in da 
trenutno ni prostora za ponovno razlago.
V členu 43 uredbe o izvajanju je navedeno, da se zgornje meje za upravičene izdatke uporabljajo za kapital, ki 
ga operativni program prispeva v sklad, in ne za kapital, ki ga sklad uporabi za zagotavljanje podpore končnim 
prejemnikom.
Zgornje meje določajo najvišji znesek upravičenih izdatkov, izračunati pa jih je treba kot letno povprečje, po načelu 
časovne porazdelitve. V smernicah COCOF o instrumentih finančnega inženiringa je obravnavana in nadalje pojas -
njena pravna podlaga (glej točke 2.6.1–2.6.17).
Za obdobje 2014–2020 se v skladu s pravnim okvirom zahteva, da so stroški upravljanja in provizije za upravljanje 
povezani z uspešnostjo, vključno z zneski, izplačanimi končnim prejemnikom.
Priporočilo 11 (a)
Komisija ne sprejema priporočila.
Komisija meni, da so obvezne določbe o plačilu na podlagi uspešnosti iz člena 42(5) uredbe o skupnih določbah in 
podrobna merila za uspešnost iz člena 12 Delegiranega akta 480/2014 ustrezna pravna podlaga za doseganje zaže -
lenega spodbujevalnega učinka in da trenutno ni ustrezne podlage, ki bi upravičila predlaganje spremembe.
Poleg tega ugotavlja, da mora organ upravljanja odbor za spremljanje obvestiti o določbah, ki se nanašajo na izra -
čun nastalih stroškov upravljanja na podlagi uspešnosti ali provizij za upravljanje finančnega instrumenta. Odbor za 
spremljanje bo letno obveščen o stroških upravljanja in provizijah za upravljanje, ki so bili dejansko plačani v pred -
hodnem koledarskem letu.
Priporočilo 11 (b)
Komisija ugotavlja, da je priporočilo naslovljeno na države članice.
Strinja se, da bi morali organi upravljanja čim bolj izkoristiti veljavne pravne zahteve. Te zahteve so podrobno pojas -
njene in razložene tudi v smernicah o stroških upravljanja in provizijah za upravljanje.
Veljavna pravna podlaga omogoča, da se poleg meril za uspešnost iz člena 12 Delegiranega akta 480/2014 uporabi 
več meril za uspešnost.
Odgovori Komisije 124
Priporočilo 12
Komisija ne sprejema priporočila.
Kar zadeva izvedljivost in sorazmernost izvajanja tega priporočila, Komisija meni, da bi bilo treba pri analizi ločiti 
stroške za nepovratna sredstva in finančne instrumente, ki jih nosijo organi upravljanja in verjetno isto osebje, ki 
opravlja obe nalogi. Poleg tega so strukture stroškov nepovratnih sredstev in finančnih instrumentov ter deljeno in 
neposredno upravljanih finančnih instrumentov različne.
Kar zadeva pomen take primerjalne analize, želi Komisija nadalje poudariti, da so nepovratna sredstva in finančni 
instrumenti različna načina za izvajanje politike skladov ESI, usmerjena v različne tipologije naložb.
163
Komisija se strinja z načelom optimizacije usklajevanja med finančnimi instrumenti iz skladov ESI in EFSI.
Komisija je 22. februarja 2016 objavila brošuro, ki bo lokalnim organom in spodbujevalcem projektov pomagala, da 
bodo v celoti izkoristili priložnosti za usklajevanje, sinergije in dopolnjevanje skladov EFSI in ESI. Ta dva instrumenta 
sta bila različno oblikovana, vendar se glede namena, zasnove in zakonodajnega okvira dopolnjujeta in medsebojno 
krepita. Brošura zagotavlja pregled morebitnih kombinacij skladov EFSI in ESI na ravni projekta ali prek finančnega 
instrumenta, kot je naložbena platforma (glej http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/thefunds/fin_inst/pdf/
efsi_esif_compl_en.pdf ).
125 Odgovor Sklada Marguerite
Odgovora na odstavek 81 in okvir 11
Struktura, ki jo uporablja sklad Marguerite za svoje naložbe, je bila uvedena predvsem zato, da bi sklad lahko držal 
svoje naložbe po posameznih odvisnih podjetjih zaradi obvladovanja tveganj za portfelj (z omogočanjem ločeva -
nja naložb), lažje odtujitve teh naložb v prihodnosti in lažjih denarnih tokov v sami strukturi (iz sklada Marguerite 
za izvedbo naložb in nato nazaj v sklad Marguerite iz teh naložb). Luksemburški upravni organi so bili zaprošeni za 
davčno stališče zaradi potrditve.
V zvezi z vašo izjavo: „Prav tako se je mogoče z uporabo te strukture izogniti drugim davkom […]“ menimo, da bi 
lahko bila omemba izogibanja davkom zavajajoča, ker se ta izraz pogosto uporablja za sheme, katerih namen je 
izogniti se davkom, ki jih je po zakonu treba plačati. Davčne zadeve sklada Marguerite ureja svetovalec sklada, da bi 
se zagotovilo, da sklad izpolnjuje svoje davčne obveznosti in plačuje vse dolgovane davke.

KAKO DO PUBLIKACIJ EVROPSKE UNIJE
Brezplačne publikacije:
  en izvod:  
na spletni strani EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  več kot en izvod ter plakati in zemljevidi:  
pri predstavništvih Evropske unije (http://ec.europa.eu/represent_sl.htm), 
pri delegacijah v državah, ki niso članice EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sl.htm),  
pri službi Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sl.htm) ali  
s klicem na telefonsko številko 00 800 6 7 8 9 10 11 (brezplačna številka za celotno EU) (*).
(*)  Informacije so brezplačne, kakor tudi večina klicev (nekateri operaterji, telefonske govorilnice ali hoteli lahko klic zaračunajo).
Publikacije, ki so naprodaj:
 na spletni strani EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Dogodek Datum
Sprejetje revizijskega memoranduma/začetek revizije 14.1.2015
Osnutek poročila uradno poslan Komisiji (ali drugemu revidirancu) 11.4.2016
Sprejetje končnega poročila po razčiščevalnem postopku 1.6.2016
Prejeti uradni odgovori Komisije (ali drugega revidiranca) v vseh jezikih 5.7.2016
Za zagotavljanje finančne podpore iz proračuna EU 
s posojili, jamstvi in naložbami v kapital se vse več 
uporabljajo finančni instrumenti. V  programskem obdobju 
2007–2013 je bilo zanje iz proračuna EU dodeljenih 
približno 21,5 milijarde EUR.  Čeprav imajo lahko 
nedvomne prednosti v primerjavi z drugimi oblikami 
financiranja EU, kot so nepovratna sredstva, je Evropsko 
računsko sodišče ugotovilo, da pri njihovem izvajanju 
prihaja do velikih izzivov, ki bi lahko omejili njihovo 
učinkovitost.
EVROPSKO  
RAČUNSKO
SODIŠČE