EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 30.9.2016 COM(2016) 628 final POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU Letno poročilo o notranjih revizijah, opravljenih leta 2015

(člen 99(5) finančne uredbe)

{SWD(2016) 322 final}



1. Uvod 2. Poslanstvo Službe za notranjo revizijo: cilji glede neodvisnosti, objektivnosti in odgovornosti ter obseg poročila 3. Pregled revizijskega dela 3.1. Izvajanje revizijskega načrta za leto 2015 3.2. Statistični podatki o priporočilih Službe za notranjo revizijo 4. Povzetek revizijskega dela 4.1. Sklepi o revizijah uspešnosti 4.1.1. Uspešnost generalnih direktoratov, služb in izvajalskih agencij Komisije: horizontalni postopki (človeški viri, IT, boj proti goljufijam itd.) 4.1.2. Uspešnost pri izvrševanju proračunskih odobritev za poslovanje 4.1.3. Uspešnost na področjih politike, ki niso povezana z izdatki 4.2. Delni sklepi Službe za notranjo revizijo o stanju notranje kontrole posameznih generalnih direktoratov 4.3. Splošno mnenje o finančnem poslovodenju Komisije 5. Posvetovanje s komisijo za finančne nepravilnosti pri Komisiji 6. Sklepi 7. Seznam kratic



1.Uvod To poročilo v skladu s členom 99(5) finančne uredbe seznanja Evropski parlament in Svet z delom, ki ga je opravila Služba Komisije za notranjo revizijo. Temelji na poročilu, ki ga je v skladu s členom 99(3) finančne uredbe pripravil notranji revizor Komisije v zvezi z revizijskimi in svetovalnimi poročili Službe za notranjo revizijo, dokončanimi leta 2015, o generalnih direktoratih, službah in izvajalskih agencijah Komisije . V skladu s svojo pravno podlago vsebuje povzetek števila in vrst opravljenih notranjih revizij ter priporočil in ukrepov, sprejetih na podlagi teh priporočil. V to poročilo so vključena revizijska poročila, dokončana v obdobju od 1. februarja 2015 do 31. januarja 2016. Priporočila, izvedena po presečnem datumu, tj. 31. januarju 2016, se niso upoštevala.

2.Poslanstvo Službe za notranjo revizijo: cilji glede neodvisnosti, objektivnosti in odgovornosti ter obseg poročila Naloga Službe za notranjo revizijo je Komisiji zagotoviti neodvisne in objektivne storitve dajanja zagotovil in svetovanja, namenjene dodajanju vrednosti in izboljšanju delovanja Komisije. Služba za notranjo revizijo pomaga Komisiji pri doseganju njenih ciljev z uvajanjem sistematičnega in discipliniranega pristopa, potrebnega za ocenjevanje in pripravo priporočil za izboljšanje učinkovitosti postopkov obvladovanja tveganja, kontrole in upravljanja. Njene naloge vključujejo ocenjevanje in pripravo ustreznih priporočil za izboljšanje postopka upravljanja pri doseganju naslednjih ciljev: spodbujanje ustrezne etike in vrednot v organizaciji, zagotavljanje učinkovitega upravljanja organizacijske uspešnosti in odgovornosti ter učinkovito sporočanje informacij o tveganju in kontroli ustreznim oddelkom organizacije. S tem spodbuja kulturo učinkovitega in uspešnega upravljanja v okviru Komisije in njenih služb. Neodvisnost Službe za notranjo revizijo je določena v finančni uredbi in njeni listini o delu, ki jo je sprejela Komisija. Služba za notranjo revizijo o vseh svojih revizijah poroča Odboru za spremljanje poteka revizij. Odbor za spremljanje poteka revizij pomaga kolegiju komisarjev z zagotavljanjem, da službe Komisije ustrezno upoštevajo delo Službe za notranjo revizijo, nekdanjih skupin za notranjo revizijo in Računskega sodišča ter da se sprejmejo ustrezni nadaljnji ukrepi. Služba za notranjo revizijo opravlja svoje delo v skladu s finančno uredbo in Mednarodnimi standardi strokovnega ravnanja pri notranjem revidiranju ter etičnim kodeksom Inštituta notranjih revizorjev. Služba za notranjo revizijo ne opravlja revizije sistemov, s katerimi države članice izvajajo nadzor nad finančnimi sredstvi Komisije. Take revizije, ki segajo do ravni posameznih upravičencev, opravljajo notranji revizorji držav članic, nacionalni revizijski organi, drugi posamezni generalni direktorati Komisije in Evropsko računsko sodišče. Služba za notranjo revizijo pa opravlja revizijo ukrepov, ki so jih službe Komisije sprejele za izvajanje nadzora in revizije organov v državah članicah ter drugih organov, ki so odgovorni za izplačevanje finančnih sredstev EU, na primer Združenih narodov. Kot je določeno v finančni uredbi, lahko Služba za notranjo revizijo te dolžnosti opravi na kraju samem, tudi v državah članicah. 3.Pregled revizijskega dela 3.1.Izvajanje revizijskega načrta za leto 2015 Do presečnega datuma, tj. 31. januarja 2016, se je v okviru revizijskega načrta za leto 2015 dosegel cilj, tj. izvedba 100 % načrtovanih nalog za revizije v službah in izvajalskih agencijah Komisije. Dokončanih je bilo 139 nalog (vključno z revizijami, nadaljnjimi revizijami, omejenimi pregledi, ocenami tveganja in eno izjavo s predhodnimi ugotovitvami), razčlenjenih, kot je prikazano v naslednji preglednici.



2015 2014 2013 Naloge Poročila Naloge Poročila Naloge Poročila Revizija 38 52 25 31 22 23 Nadaljnje revizije 96 – 53 – 48 – (Omejen) pregled 2 2 5 5 4 4 Izjava s predhodnimi ugotovitvami 1 1 1 1 1 1 Ocena tveganja IT 0 0 1 1 0 0 Ocena tveganja za SSZZ 1 1 0 0 0 0 Posvetovanje 1 1 0 0 0 0 Skupaj 139 57 85 38 75 28 Povečanje števila nalog, ki jih je Služba za notranjo revizijo dokončala leta 2015, v primerjavi s prejšnjimi leti je večinoma posledica centralizacije funkcije notranje revizije. Služba za notranjo revizijo je leta 2015 dobila 60 novih delovnih mest, ki jih postopoma zapolnjuje. Zato je revizijski načrt vključeval nove naloge v skladu z večjo razpoložljivostjo zmogljivosti. Končni revizijski načrt za leto 2016 vsebuje 101 revizijsko nalogo (brez nadaljnjih revizij), pri čemer naj bi bilo 67 od teh nalog dokončanih leta 2016. Služba za notranjo revizijo v skladu s svojo listino in mednarodnimi standardi ter za zagotovitev učinkovitega in uspešnega izvajanja revizijskega načrta načrtuje svoje revizijsko delo na podlagi ocene tveganja in analize zmogljivosti. Izvajanje se nato redno spremlja in po potrebi se izvedejo prilagoditve. 3.2.Statistični podatki o priporočilih Službe za notranjo revizijo Število priporočil, ki jih je Služba za notranjo revizijo izdala leta 2015 (vključno z deležem sprejetih priporočil): Nova priporočila Sprejeta priporočila Nesprejeta priporočila Prednost v % v % Nujno 1 1 100 % 0 n. r. Zelo pomembno 80 80 100 % 0 n. r. Pomembno 128 128 100 % 0 n. r. Zaželeno 7 7 100 % 0 n. r. Skupaj 216 216 100 % 0 n. r. Za vsa sprejeta priporočila so revidiranci pripravili akcijske načrte, ki so bili predloženi Službi za notranjo revizijo; ta jih je ocenila kot zadovoljive. Izvajanje sprejetih priporočil iz obdobja 2011–2015, kot so jih ocenili revidiranci, na dan 31. januarja 2016 je predstavljeno v spodnji razpredelnici. Priporočila, izvedena po presečnem datumu, tj. 31. januarju 2016, se niso upoštevala. Izvedena V teku (po številu mesecev zamude) Leto Prednost Skupaj # v % # v % Brez zamude 0–6 6–12 12+ 2011 Nujno 0 0 0 % 0 0 % 0 0 0 0 Zelo pomembno 47 47 100 % 0 0 % 0 0 0 0 Pomembno 101 99 98 % 2 2 % 0 0 0 2 Zaželeno 10 10 100 % 0 0 % 0 0 0 0 2011 skupaj 158 156 99 % 2 1 % 0 0 0 2 2012 Nujno 0 0 0 % 0 0 % 0 0 0 0 Zelo pomembno 68 62 91 % 6 9 % 0 0 3 3 Pomembno 123 113 92 % 10 8 % 2 2 0 6 Zaželeno 0 0 0 % 0 0 % 0 0 0 0 2012 skupaj 191 175 92 % 16 8 % 2 2 3 9 2013 Nujno 0 0 0 % 0 0 % 0 0 0 0 Zelo pomembno 48 40 83 % 8 17 % 5 0 0 3 Pomembno 73 60 82 % 13 18 % 1 1 1 10 Zaželeno 6 6 100 % 0 0 % 0 0 0 0 2013 skupaj 127 106 83 % 21 17 % 6 1 1 13 2014 Nujno 0 0 0 % 0 0 % 0 0 0 0 Zelo pomembno 45 19 42 % 26 58 % 5 14 7 0 Pomembno 77 53 69 % 24 31 % 6 8 9 1 Zaželeno 3 3 100 % 0 0 % 0 0 0 0 2014 skupaj 125 75 60 % 50 40 % 11 22 16 1 Prevzeta priporočila skupin za notranjo revizijo Nujno 0 0 0 % 0 0 % 0 0 0 0 Zelo pomembno 281 233 83 % 48 17 % 10 23 5 10 Pomembno 583 466 80 % 117 20 % 20 40 23 34 Zaželeno 44 44 100 % 0 0 % 0 0 0 0 Skupine za notranjo revizijo skupaj 908 743 82 % 165 18 % 30 63 28 44 2015 Nujno 1 0 0 % 1 100 % 1 0 0 0 Zelo pomembno 80 6 8 % 74 92 % 69 5 0 0 Pomembno 128 9 7 % 119 93 % 109 10 0 0 Zaželeno 7 0 0 % 7 100 % 7 0 0 0 2015 skupaj 216 15 7 % 201 93 % 186 15 0 0 SKUPAJ 2011−2015 1 725 1 270 74 % 455 26 % 235 103 48 69 Od tega nujno ali zelo pomembno 570 407 72 % 163 28 % 90 42 15 16

Veliko povečanje skupnega števila odprtih priporočil je mogoče večinoma pojasniti z dejstvom, da je Služba za notranjo revizijo s centralizacijo funkcije notranje revizije prevzela priporočila nekdanje skupine za notranjo revizijo. Na splošno revidiranci 1 270 oziroma 74 % vseh sprejetih priporočil v obdobju 2011−2015 štejejo za izvedena, kar pomeni, da je skupaj 455 (oziroma 26 %) priporočil še v teku. Od teh 455 priporočil v teku je eno nujno, vendar pri njem ni prišlo do zamude, 162 priporočil pa je zelo pomembnih. Od skupno 455 priporočil v teku je pri 220 prišlo do zamude, kar predstavlja 13 % skupnega števila sprejetih priporočil, pri čemer je pri 31 zelo pomembnih priporočilih prišlo do daljše zamude (daljše od šest mesecev v primerjavi s prvotnim rokom). Tej številki bi bilo treba prišteti še eno zelo pomembno priporočilo, pri katerem je prišlo do precejšnje zamude, iz revizijskega poročila, izdanega pred tem obdobjem poročanja (2011−2015). To v celoti predstavlja le 1,9 % skupnega števila sprejetih priporočil v obdobju 2011−2015. Služba za notranjo revizijo to stanje na splošno ocenjuje kot dobro v primerjavi s prejšnjimi poročili in kot pokazatelj, da službe Komisije skrbno izvajajo zelo pomembna priporočila ter tako zmanjšujejo ugotovljena tveganja. Vendar je treba pozornost nameniti priporočilom, ki so ocenjena kot „zelo pomembna“ in pri izvajanju katerih je prišlo do daljše zamude, tj. zamude, daljše od šest mesecev. Odbor za spremljanje poteka revizij je bil redno obveščen o stanju izvajanja priporočil Službe za notranjo revizijo (ocena vodstva in rezultati nadaljnjih revizijskih nalog, ki jih je izvedla Služba za notranjo revizijo). Posebna pozornost je bila namenjena zelo pomembnim priporočilom, pri katerih je prišlo do zamude, daljše od šest mesecev. Odbor za spremljanje poteka revizij se je odločil, da bo sprejel posebne ukrepe, pri čemer bo službe spomnil na njihovo odgovornost glede izvajanja priporočil Službe za notranjo revizijo, kjer je to potrebno. Skupno število priporočil, ki so bila izdana v obdobju 2011−2015 in za katera je bila opravljena nadaljnja revizija, je 1 004, priporočil, za katera so revidiranci sporočili, da so „pripravljena za pregled“, pa je 1 270. Od skupnega števila priporočil, ki so bila v tem obdobju izdana in na podlagi katerih so bili izvedeni nadaljnji ukrepi (1 004), jih je revizor zaključil 911 (91 %). To pomeni, da je Služba za notranjo revizijo ocenila, da 9 % priporočil še ni bilo mogoče šteti za učinkovito izvedene in s tem za zaključene po dokončanju naknadne revizije. To je 5 % več kot predhodnega leta. To je mogoče pojasniti z dejstvom, da je Služba za notranjo revizijo v drugi polovici leta 2015 izvedla več nadaljnjih revizij, ki so vključevale tudi pregled stanja izvajanja priporočil, ki jih revidiranec še ni ocenil kot „pripravljena za pregled“. Večina teh priporočil so bila priporočila skupine za notranjo revizijo, pri katerih je Služba za notranjo revizijo izkoristila priložnost in njihovo stanje ocenila, medtem ko je ocenjevala tudi druga priporočila v okviru iste revizije, ki jih je revidiranec štel za „pripravljena za pregled“. Poleg tega je Služba za notranjo revizijo ocenila napredek, dosežen pri izbranih priporočilih, neposredno povezanih s postopkom pridobivanja zagotovil v okviru postopka priprave letnih poročil o dejavnostih, da bi generalnim direktoratom zagotovila najnovejše informacije o poročanju v letnih poročilih o dejavnostih. To je bil nov pristop v primerjavi s preteklim letom. Z odpravo tega učinka (tj. z upoštevanjem zgolj priporočil, katerih izvajanje je vodstvo sporočilo kot „pripravljena za pregled“) se skupni delež priporočil, ocenjenih kot „pripravljena za pregled“, po naknadni reviziji zmanjša na 4 %, kar je v skladu s prejšnjimi poročili. 4.Povzetek revizijskega dela 4.1.Sklepi o revizijah uspešnosti Služba za notranjo revizijo je v odziv na ukrepe Komisije za izboljšano kulturo, ki temelji na uspešnosti, in večji poudarek na stroškovni učinkovitosti leta 2015 v okviru svojega strateškega revizijskega načrta za obdobje 2013−2015 še naprej izvajala revizije uspešnosti in revizije, ki vključujejo pomembne elemente uspešnosti (celovite revizije). Pri teh revizijah so bili obravnavani številni vidiki, povezani z uspešnostjo. –Generalni direktorati in službe se spopadajo z naraščajočim pritiskom na finančne in človeške vire, hkrati pa morajo dokazati, da izpolnjujejo svoje cilje in dosegajo stroškovno učinkovitost. Služba za notranjo revizijo se je osredotočila na (1) upravljanje, spremljanje in poročanje generalnih direktoratov in služb o posebnih ciljih, ki so pod njihovim nadzorom ter se lahko dosežejo z njihovimi rezultati in ukrepi, (2) uporabo njihovih notranjih virov ter (3) njihov način ocenjevanja koristi njihovih notranjih postopkov in kontrol. –Večletni finančni okvir za obdobje 2014−2020 daje večji poudarek doseganju rezultatov in novim določbam mehanizmov, ki so bili uvedeni s pravno podlago in so namenjeni krepitvi okvirov uspešnosti programov za porabo sredstev za obdobje 2014−2020. Služba za notranjo revizijo se je osredotočila na upravljanje, spremljanje in poročanje generalnih direktoratov in služb o uspešnosti politik EU. To velja za programe za porabo sredstev in dejavnosti, ki ne pomenijo izdatkov. Cilji politike so običajno opredeljeni s splošnimi cilji, h katerim v določenem obsegu prispevajo generalni direktorati in službe. Vendar na doseganje splošnih ciljev vplivajo tudi drugi zunanji dejavniki in tretje strani. Služba za notranjo revizijo je v skladu s svojo metodologijo in dobro prakso vprašanje uspešnosti obravnavala posredno, tj. z oceno, ali in kako je vodstvo vzpostavilo sisteme, namenjene merjenju uspešnosti (učinkovitosti in uspešnosti) svojih dejavnosti. S tem pristopom namerava Služba za notranjo revizijo zagotoviti, da imajo generalni direktorati in službe v prvi vrsti vzpostavljene okvire uspešnosti, vključno z orodji za merjenje (tj. ključnimi kazalniki) in sistemi spremljanja . To je deloma posledica dejstva, da veliko pravnih podlag za programe za porabo sredstev določa širše cilje, kot jih lahko Komisija dejansko sama doseže. To pomeni, da je treba cilje in merila SMART najprej določiti na ravni Komisije, da se posebni cilji in uspešnost Komisije čim bolj ločijo od posebnih ciljev in uspešnosti navedenih programov za porabo sredstev, pri čemer je doseganje tega odvisno tudi od drugih pomembnih ključnih akterjev, zlasti če se programi EU izvajajo v okviru deljenega in posrednega upravljanja (države članice, regije itd.). V naslednjih oddelkih so navedeni sklepi Službe za notranjo revizijo o različnih vidikih uspešnosti njenih revizij, izvedenih leta 2015. 4.1.1.Uspešnost generalnih direktoratov, služb in izvajalskih agencij Komisije: horizontalni postopki (človeški viri, IT, boj proti goljufijam itd.) 4.1.1.1.Strateško načrtovanje in oblikovanje programov Komisija na področju strateškega načrtovanja in oblikovanja programov izvaja trden okvir uspešnosti na podlagi (1) predhodnega določanja splošnih in posebnih ciljev, ki izhajajo iz političnih usmeritev Komisije, s strani generalnih direktoratov in služb v njihovih načrtih upravljanja, (2) rednega merjenja in spremljanja kazalnikov uspešnosti ter (3) poročanja o dosežkih v njihovih letnih poročilih o dejavnostih. Te decentralizirane odgovornosti na ravni podjetij uravnavata Generalni sekretariat in Generalni direktorat za proračun, ki zagotavljata skupni okvir, usklajujeta delo ter zagotavljata smernice in podporo. Služba za notranjo revizijo je ugotovila, da so na ravni podjetij in decentralizirani ravni potrebna nadaljnja prizadevanja za dodatno izboljšanje kakovosti kazalnikov. Dogodek po reviziji: centralne službe so medtem izvedle celovit pregled cikla strateškega načrtovanja in oblikovanja programov, katerega rezultat so bila zlasti nova navodila za dokumente načrtovanja novembra 2015. Služba za notranjo revizijo še ni izvedla nadaljnje revizije. (Glej oddelek 1.2 dela 1 delovnega dokumenta).

V tem okviru je Služba za notranjo revizijo na zahtevo vodstva GD FISMA izvedla tudi posvetovanja, katerih rezultat so bila številna priporočila in predlogi za strateške in letne načrte upravljanja generalnega direktorata ter, bolj na splošno, približevanje kulturi, ki temelji na uspešnosti. (Glej oddelek 7.5 dela 1 delovnega dokumenta). 4.1.1.2.Boj proti goljufijam Na področju boja proti goljufijam je Služba za notranjo revizijo ugotovila, da so vsi revidirani generalni direktorati in službe v skladu s smernicami, ki jih je urad OLAF zagotovil na tem področju, oblikovali strategijo za boj proti goljufijam in jo učinkovito izvajajo. Vendar so za povečanje učinkovitosti strategije za boj proti goljufijam potrebne nadaljnje izboljšave na ravni podjetij in operativni ravni. Služba za notranjo revizijo je priporočila okrepitev okvira in smernic za boj proti goljufijam na ravni podjetij ter premik od samostojnih ocen na visoki ravni k usklajenemu ocenjevanju, ki je del cikla strateškega načrtovanja in oblikovanja programov, pri čemer so ukrepi za boj proti goljufijam učinkovito vključeni v sisteme notranje kontrole generalnih direktoratov in služb. Poleg tega je Služba za notranjo revizijo menila, da so potrebni ad hoc ukrepi za obravnavanje statusa forenzičnih revizij v GD DEVCO in okrepitev kontrol v okviru projektov COFUND v agenciji REA. (Glej oddelek 1.3 dela 1 delovnega dokumenta). 4.1.1.3.Varnost informacijske tehnologije Na področju informacijske tehnologije je učinkovito zagotavljanje varnosti glavni izziv pri spopadanju z nenehno nastajajočimi grožnjami, ki lahko škodijo zaupnosti, celovitosti in razpoložljivosti informacij, ki jih hrani in obdeluje Komisija. Pri prejšnjih revizijah, ki jih je Služba za notranjo revizijo izvedla v preteklih letih, so bile ugotovljene številne sistemske in ponavljajoče se pomanjkljivosti na tem področju, ki so bile povzete v izjavi s predhodnimi ugotovitvami, naslovljeni na skupne službe, odgovorne za varnost informacijske tehnologije. Služba za notranjo revizijo je ugotovila, da mora Komisija kljub zelo predani in tehnično usposobljeni delovni sili na operativni ravni okrepiti učinkovit nadzor nad težavami v zvezi z varnostjo informacij. (Glej oddelek 9.2 dela 1 delovnega dokumenta). Na lokalni ravni so bile z revizijo upravljanja lokalne informacijske tehnologije v GD COMP potrjene nekatere težave v zvezi z informacijsko tehnologijo, pokazale pa so se tudi druge težave glede financiranja informacijske tehnologije, usklajevanja poslovanja in informacijske tehnologije ter vodenja projektov in upravljanja kakovosti. (Glej oddelek 9.1 dela 1 delovnega dokumenta). 4.1.1.4.Skupni podporni center na področju raziskav (poslovni proces, orodja IT, upravljanje) Skupni podporni center pri raziskavah v okviru generalnih direktoratov in služb zagotavlja skupne poslovne procese ter pravne, revizijske, informacijske in podatkovne storitve ter storitve IT. Poleg tega naj bi se s centralizacijo podpornih storitev povečala učinkovitost zaradi znižanja stroškov, zmanjšanja števila delovnih mest ter racionalizacije procesov in postopkov. Z revizijo Službe za notranjo revizijo, izvedene na začetku delovanja centra, so bili ugotovljeni pomembni dosežki v smislu usklajevanja in poenostavitve poslovnih procesov in orodij IT, kar je prispevalo k pozitivnim rezultatom za upravičence do sredstev EU (omejen čas za nepovratna sredstva, manjše upravno breme), čeprav še vedno obstajajo nekatere pomanjkljivosti, zlasti v organizaciji upravljanja. (Glej oddelek 4.7 dela 1 delovnega dokumenta). 4.1.1.5.Človeški viri Na področju človeških virov je Služba za notranjo revizijo ugotovila, da je v Komisiji stopnja bolniške odsotnosti nespremenjena, vendar v povprečju precej višja v uradih (OIB, OIL, PMO). Odgovornost za upravljanje bolniške odsotnosti obstaja na operativni ravni in ravni podjetij (GD HR). Na obeh ravneh se vodje dobro zavedajo bolniške odsotnosti in so v celoti predani njenemu obvladovanju na svojih področjih odgovornosti. Vendar so na obeh ravneh potrebni dodatni ukrepi za izboljšanje merjenja, spremljanja in poročanja o stopnji bolniške odsotnosti, opredelitev referenčnih stopenj bolniške odsotnosti in preverjanje bolniških odsotnosti s strani zdravstvenih služb. (Glej oddelek 1.1 dela 1 delovnega dokumenta). Druga tema na področju človeških virov, ki je bila obravnavana leta 2015, je postopek upravljanja znanja v GD COMP, za katerega je Služba za notranjo revizijo ugotovila, da so vzpostavljeni sistemi zbiranja, shranjevanja in izmenjave znanja na splošno učinkoviti in uspešni ter osebju GD COMP zagotavljajo ustrezno podporo pri zagotavljanju visokokakovostnega in doslednega obravnavanja primerov konkurence. (Glej oddelek 7.4 dela 1 delovnega dokumenta). 4.1.2.Uspešnost pri izvrševanju proračunskih odobritev za poslovanje 4.1.2.1.Neposredno upravljanje Na področju neposrednega upravljanja sredstev je bila z več revizijami ocenjena pripravljenost vodstva generalnih direktoratov in služb ter sistemov kontrole za izvajanje proračuna programov za porabo sredstev, za katere so odgovorni (Obzorje 2020, programa varstva potrošnikov in zdravja, program LIFE, instrument za MSP, instrument za povezovanje Evrope). Nekatere od teh revizij so bile osredotočene zlasti na ustreznost zasnove postopka upravljanja nepovratnih sredstev, medtem ko sta bili pri drugih ocenjeni učinkovitost in uspešnost sistemov za upravljanje in kontrolo posebnih programov. Na splošno je bilo z revizijami Službe za notranjo revizijo ugotovljeno, da so revidirani generalni direktorati in službe (GD CONNECT, GD RTD, CHAFEA in ERCEA) vzpostavili učinkovite in uspešne postopke upravljanja nepovratnih sredstev. Vendar so bile pri agencijah CHAFEA in EASME ugotovljene precejšnje pomanjkljivosti v zvezi s postopki upravljanja nepovratnih sredstev, ki jih je treba obravnavati. Nekatere izvajalske agencije, zlasti EASME in INEA, se spopadajo z velikimi izzivi pri ustreznem upravljanju izvajanja različnih programov za porabo sredstev, ki so jim dodeljeni. Problematične so pomanjkljivosti, ugotovljene pri strategiji kontrole in postopkih pridobivanja zagotovil za različne programe, ki jih upravljata EASME in INEA. (Glej oddelke 2.5 (CHAFEA), 4.1 (GD CONNECT), 4.8 (GD RTD), 4.10 (EASME), 4.11 (ERCEA) in 4.12 (INEA) dela 1 delovnega dokumenta). 4.1.2.2.Posredno upravljanje (a)Področje zunanjega delovanja (skrbniški skladi EU) Na področju zunanjega delovanja generalnih direktoratov je bila v GD DEVCO in GD NEAR izvedena revizija zasnove in izvajanje skrbniških skladov EU. Ugotovljeno je bilo, da so prvi skrbniški skladi sicer dosegli določen uspeh pri pridobivanju omejenega števila donatorjev in povečevanju prepoznavnosti svojih dejavnosti, vendar so za obravnavo zapletenih operativnih in finančnih izzivov, ki jih predstavlja izvajanje projektov v krizi in ranljivih okoljih, potrebna nadaljnja prizadevanja za polno izkoriščanje tega mehanizma financiranja. Zlasti bi bilo treba okrepiti postopke upravljanja in upravljanje operativne uspešnosti skladov. (Glej oddelek 5.1 dela 1 delovnega dokumenta). (b)Združevanje različnih načinov upravljanja: Erasmus+ (EAC in EACEA) in ENI/IPA (NEAR) Nekateri programi financiranja se izvajajo s kombinacijo različnih načinov upravljanja. To velja za program Erasmus+, ki ga upravljata GD EAC in EACEA, ter evropski instrument sosedstva in instrument za predpristopno pomoč, ki ju upravlja GD NEAR. Za program Erasmus+ sta GD EAC in EACEA vzpostavila učinkovite sisteme notranje kontrole, ki lahko odredbodajalcem dajo razumno zagotovilo z (nadaljnjim) prenosom pooblastil. (Glej oddelka 6.2 (GD EAC) in 6.3 (EACEA) dela 1 delovnega dokumenta).

Vendar je Služba za notranjo revizijo pri GD NEAR ugotovila precejšnje pomanjkljivosti v strategiji kontrole instrumenta za predpristopno pomoč, zlasti za pridobitev zagotovila glede sposobnosti držav upravičenk za izvrševanje proračuna. (Glej oddelek 5.3 dela 1 delovnega dokumenta). Kar zadeva novi instrument za predpristopno pomoč v okviru programa za obdobje 2014−2020, GD NEAR ni dovolj pripravljen za izvajanje okvira za ocenjevanje uspešnosti za države upravičenke. (Glej oddelek 5.2 dela 1 delovnega dokumenta). (c)Posredno upravljanje: vzpostavljene ureditve glede nadzora (GD DEVCO, GD ENER, GD GROW, GD MOVE) Na področju posredno upravljanih sredstev je bilo več revizij osredotočenih na ureditve glede nadzora v generalnih direktoratih in službah (GD DEVCO, GD ENER, GD GROW, GD MOVE) za upravljanje posebnih programov (mirovna pomoč za Afriko, instrument za povezovanje Evrope, program pomoči za razgradnjo jedrskih elektrarn in Galileo). Na tem področju je bilo ugotovljenih več zelo pomembnih pomanjkljivosti pri strategijah kontrole in nadzora generalnih direktoratov, ki lahko ogrozijo doseganje ciljev politike, zaradi česar so potrebna nujna in zelo pomembna priporočila, ki zahtevajo nujne ukrepe. (Glej oddelke 5.4 (GD DEVCO), 4.4 (GD ENER), 7.1 (GD GROWTH) in 4.6 (GD MOVE) dela 1 delovnega dokumenta). 4.1.2.3.Deljeno upravljanje (a)Analiza vrzeli: pripravljenost za upravljanje novih pravnih zahtev in osredotočenost na uspešnost programov za porabo sredstev, zasnova sistemov upravljanja in kontrole Služba za notranjo revizijo se je leta 2014 osredotočala na številne revizije odzivov generalnih direktoratov in služb na nove zakonodajne zahteve programov financiranja v programskem obdobju 2014−2020. Ti pregledi analize vrzeli so bili dokončani leta 2015 (GD MARE in GD HOME), pri čemer so bila ugotovljena številna tveganja, s katerimi se Komisija spopada zaradi sozakonodajnega postopka in ki jih je treba zmanjšati pri zasnovi in izvajanju sistemov upravljanja in kontrole generalnih direktoratov in služb. (Glej oddelka 2.4 (GD MARE) in 6.1 (GD HOME) dela 1 delovnega dokumenta). (b)Deljeno upravljanje: nadzor sistemov upravljanja in kontrole držav članic, usmerjenost k rezultatom in okvir uspešnosti, predhodne pogojenosti Na področju deljenega upravljanja so bile ugotovljene pomembne pomanjkljivosti pri nadzoru sistemov upravljanja in kontrole držav članic, vzpostavljenih za nekatera področja politike (GD AGRI − okoljska ozaveščenost), ki lahko ogrozijo doseganje ciljev politike. (Glej oddelek 2.1 dela 1 Priloge 1). Poleg tega je treba na več področjih politike (GD REGIO in GD EMPL) okrepiti elemente, povezane z ocenjevanjem uspešnosti, okvir usmerjenosti k rezultatom in uspešnosti ter ocenjevanje, spremljanje in poročanje o predhodnih pogojenostih, da se zagotovita doseganje rezultatov in uresničitev želenih ciljev politike. (Glej oddelek 3.1 dela 1 delovnega dokumenta). 4.1.3.Uspešnost na področjih politike, ki niso povezana z izdatki Za področja politike, ki niso povezana z izdatki, je bilo z revizijo v GD TRADE ugotovljeno, da je generalni direktorat zagotovil učinkovito in uspešno upravljanje instrumentov trgovinske zaščite za zaščito Evropske unije pred izkrivljanji trgovine. (Glej oddelek 7.3 dela 1 delovnega dokumenta). Druga revizija je bila osredotočena na podporo Eurostata pri oblikovanju kazalnikov, ki se uporabljajo za spremljanje napredka pri doseganju strateških ciljev EU. Služba za notranjo revizijo je ugotovila, da so Eurostatovi operativni postopki za pripravo „evropske statistike“ in ključni kazalniki na splošno zadovoljivi, vendar da ti podatki v zvezi z uporabo „druge statistike“ ne zagotavljajo enake stopnje neodvisnosti, stabilnosti in zanesljivosti kot „evropska statistika“. Zlasti ni našla nobenega dokaza, da je „druga statistika“, ki jo generalni direktorati uporabljajo za dokazovanje napredka pri doseganju ciljev strategije Evropa 2020, predmet pregleda zagotavljanja kakovosti, ki bi bil enakovreden postopku, ki ga Eurostat izvaja za „evropsko statistiko“ (glej oddelek 8.1 dela 1 delovnega dokumenta). 4.2.Delni sklepi Službe za notranjo revizijo o stanju notranje kontrole posameznih generalnih direktoratov Služba za notranjo revizijo je po centralizaciji funkcije notranje revizije februarja 2016 prvič izdala sklep o stanju notranje kontrole za vsak generalni direktorat in službo. Ti sklepi naj bi prispevali k letnim poročilom zadevnih generalnih direktoratov in služb o dejavnostih za leto 2015 ter nadomestili prejšnje mnenje skupine za notranjo revizijo o stanju kontrole. Sklepi o stanju notranje kontrole temeljijo na revizijskem delu, opravljenem v zadnjih treh letih, in zajemajo vsa odprta priporočila, ki so jih izdali Služba za notranjo revizijo in skupine za notranjo revizijo (če jih je prevzela Služba za notranjo revizijo). Poleg tega je v sklepih posebna pozornost namenjena zlasti vsem odprtim priporočilom, ocenjenim kot „nujna“, ali skupnemu učinku več priporočil, ocenjenih kot „zelo pomembna“, saj lahko zahtevajo navedbo pridržka v letnem poročilu o dejavnostih zadevnega generalnega direktorata/službe. Sklep Službe za notranjo revizijo o stanju notranje kontrole je omejen na sisteme upravljanja in kontrole, ki so bili predmet revizije, in ne zajema tistih, ki jih Služba za notranjo revizijo ali skupina za notranjo revizijo ni revidirala v zadnjih petih letih. 4.3.Splošno mnenje o finančnem poslovodenju Komisije Služba za notranjo revizijo v skladu s svojo listino o delu izdaja tudi letno splošno mnenje o stanju finančnega poslovodenja v Komisiji. Temelji na revizijskem delu na področju finančnega poslovodenja v Komisiji, ki so ga v preteklih treh letih (2013−2015) opravile Služba za notranjo revizijo in nekdanji oddelki za notranjo revizijo. Upošteva tudi informacije iz drugih virov, in sicer poročila Evropskega računskega sodišča. Splošno mnenje se izda hkrati s tem poročilom in zajema isto poslovno leto. Tako kot pri prejšnjih izdajah je splošno mnenje za leto 2015 izdano s pridržki, ki so jih odredbodajalci na podlagi prenosa pooblastil podali za izjave o zanesljivosti. Pri oblikovanju tega mnenja je Služba za notranjo revizijo upoštevala skupni učinek zneskov, za katere je bilo ugotovljeno tveganje, kot navajajo letna poročila o dejavnostih ob upoštevanju popravne zmogljivosti na podlagi finančnih popravkov in izterjav iz preteklosti. Glede na obseg preteklih finančnih popravkov in izterjav ter na podlagi domneve, da bodo popravki za plačila v letu 2015 na primerljivi ravni, je proračun EU kot celota (vendar ne nujno posamezna področja) in v prihodnje (včasih čez več let) ustrezno zaščiten. Brez dodatnih pridržkov k mnenju je notranji revizor dodal tri „poudarke s pojasnili“, ki se nanašajo na: –strategije kontrole na področju raziskav za programe za obdobje 2014−2020;