EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 1.12.2021 COM(2021) 756 final 2021/0391(COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o vzpostavitvi platforme za sodelovanje za podporo delovanju skupnih preiskovalnih skupin in o spremembi Uredbe (EU) 2018/1726

{SWD(2021) 390 final}



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1.OZADJE PREDLOGA ·Razlogi za predlog in njegovi cilji Uvod Skupne preiskovalne skupine (v nadaljnjem besedilu: JIT) so skupine, ustanovljene za posebne kazenske preiskave in za določen čas. Ustanovijo jih pristojni organi dveh ali več držav članic in po možnosti držav nečlanic EU (tretjih držav) za skupno izvajanje čezmejnih kazenskih preiskav. JIT se lahko ustanovi zlasti, kadar država članica izvaja preiskave kaznivih dejanj, ki zahtevajo zapletene in zahtevne preiskave, povezane z drugimi državami članicami ali tretjimi državami. Ustanovi se lahko tudi, kadar več držav članic izvaja preiskave kaznivih dejanj, pri katerih okoliščine primera zahtevajo usklajene, skupne ukrepe v vključenih državah članicah. Pravna podlaga za ustanovitev JIT sta člen 13 Konvencije Evropske unije (EU) o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah in Okvirni sklep Sveta 2002/465/PNZ z dne 13. junija 2002 o skupnih preiskovalnih skupinah. Tretje države so lahko pogodbenice v JIT, če to dopušča pravna podlaga. Na primer, člen 20 Drugega dodatnega protokola h Konvenciji Sveta Evrope iz leta 1959 in člen 5 Sporazuma o medsebojni pravni pomoči med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike. JIT so eno najuspešnejših orodij za čezmejne preiskave in pregone v EU. Omogočajo neposredno sodelovanje in komunikacijo med pravosodnimi organi in organi kazenskega pregona več držav, da bi organizirali svoje ukrepanje in preiskave za učinkovito preiskovanje čezmejnih zadev. Težave, ki se obravnavajo s predlogom Vendar praksa kaže, da se JIT spoprijemajo z več tehničnimi težavami, ki jim preprečujejo, da bi svoje vsakodnevno delo opravljale učinkovito in spodbujale svoje operacije. Glavne težave se nanašajo na varno elektronsko izmenjavo informacij in dokazov (vključno z velikimi datotekami), varno elektronsko komunikacijo z drugimi člani JIT in pristojnimi organi, uradi in agencijami Unije, kot so Eurojust, Europol in Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), pa tudi skupno vsakodnevno upravljanje JIT. V drugem poročilu o oceni JIT, ki ga je leta 2018 pripravila mreža nacionalnih strokovnjakov za skupne preiskovalne skupine, tj. organ, ustanovljen za podporo državam članicam ter izmenjavo dobrih praks in izkušenj na področju JIT, je že bilo navedeno, da bi se delo JIT lahko izboljšalo in pospešilo, če bi bilo podprto z namensko platformo informacijske tehnologije. Platforma informacijske tehnologije bi svojim članom omogočala varno medsebojno komunikacijo ter izmenjavo informacij in dokazov. S študijo o digitalnem kazenskem pravosodju so bile potrjene ugotovitve navedenega poročila in priporočena je bila vzpostavitev platforme informacijske tehnologije za JIT za zagotovitev, da JIT delujejo učinkoviteje in varneje. Na podlagi teh ugotovitev je Komisija napovedala, da namerava predlagati zakonodajo o vzpostavitvi namenske platforme za sodelovanje za podporo delovanju skupnih preiskovalnih skupin (v nadaljnjem besedilu: platforma). Cilji predloga Splošni cilj predloga je zagotoviti tehnično podporo tistim, ki sodelujejo v JIT, da bi se povečali učinkovitost in uspešnost njihovih čezmejnih preiskav in pregonov. Specifični cilji predloga so: (1)zagotoviti, da lahko člani in udeleženci JIT enostavneje izmenjujejo informacije in dokaze, zbrane med izvajanjem dejavnosti JIT; (2)zagotoviti, da lahko člani in udeleženci JIT enostavneje in varneje komunicirajo med seboj v okviru dejavnosti JIT; (3)olajšati skupno vsakodnevno upravljanje JIT, vključno z načrtovanjem in usklajevanjem vzporednih dejavnosti, boljšo sledljivostjo izmenjanih dokazov in boljšim usklajevanjem s tretjimi državami, zlasti kadar so sestanki v živo preobsežni ali zamudni. Predlagana rešitev Za izpolnitev navedenih ciljev in obravnavanje osnovnih težav se predlaga namenska platforma informacijske tehnologije, sestavljena iz centraliziranih in decentraliziranih komponent, tj. platforma za sodelovanje JIT. Do platforme bi imeli dostop vsi akterji, vključeni v postopke JIT, tj. predstavniki držav članic, ki izpolnjujejo vlogo članov zadevne JIT, predstavniki tretjih držav, povabljenih k sodelovanju v okviru zadevne JIT, ter pristojni organi, uradi in agencije Unije, kot so Eurojust, Europol, Evropsko javno tožilstvo in OLAF.

Ključne funkcije, podrobno opisane spodaj, bodo olajšale elektronsko komunikacijo, omogočile izmenjavo informacij in dokazov, vključno z velikimi količinami podatkov, zagotovile sledljivost dokazov ter tudi načrtovanje in usklajevanje operacij JIT. Zasnova, razvoj, tehnično upravljanje in vzdrževanje platforme bi bili zaupani Agenciji Evropske unije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (eu-LISA), ki je agencija Unije, odgovorna za obsežne informacijske sisteme s področja svobode, varnosti in pravice. Uporaba platforme bi bila prostovoljna, torej bi organi, vključeni v JIT, uživali popolno diskrecijsko pravico pri odločanju o tem, ali želijo uporabljati platformo za konkretno skupno preiskovalno skupino. Poleg tega bi lahko člani in udeleženci JIT med uporabo platforme uporabljali tudi druga orodja. Lahko se na primer odločijo, da bodo dokaz izročili osebno na delovnem sestanku ali prek mrežne aplikacije za varno izmenjavo informacij (SIENA), ki jo upravlja Europol. Arhitektura platforme bi omogočala ustvarjanje (neinteroperabilnih) sej v silosih, tj. „prostorov za sodelovanje JIT“, specifičnih za vsako JIT in odprtih le za čas delovanja JIT. Med različnimi JIT, ki bi gostovale na platformi, ne bi bilo presečnih funkcij ali interakcij. Platforma bi podpirala delovanje JIT v celotni operativni in postoperativni fazi. V praksi bi lahko bil prostor za sodelovanje posamezne JIT vzpostavljen na platformi takoj, ko vse ustanovne pogodbenice podpišejo sporazum o ustanovitvi JIT. Prostor bi se zaprl po koncu postopka ocenjevanja. Dostop do platforme bi bil odobren prek običajnih računalnikov (namizni računalniki, prenosni računalniki itd.) in tudi prek mobilnih naprav. Vmesnik bi bil na voljo v vseh jezikih EU. S tehničnega vidika bi platformo sestavljala dva elementa, tj. (i) centralizirani informacijski sistem, ki bi omogočal začasno centralno shranjevanje podatkov, in (ii) komunikacijska programska oprema, tj. mobilna aplikacija, ki bi omogočala komunikacijo in lokalno shranjevanje komunikacijskih podatkov. Čeprav bo platforma delovala prek interneta za zagotovitev prožnega sredstva za dostop do nje, bo z varnostnega vidika poudarek na zagotavljanju vgrajene zaupnosti. To bo doseženo z uporabo močnih šifrirnih algoritmov med koncema za šifriranje podatkov, ki se prenašajo, in podatkov v mirovanju (tj. shranjenih na fizičnem pomnilniku). Ta funkcija je ključna za pridobitev zaupanja delavcev v pravni stroki, ki sodelujejo v JIT, ki imajo opravka z občutljivimi podatki in se lahko zanesejo, da ni tveganja nenadzorovanega razkritja. Poleg tega bodo vzpostavljeni mehanizmi večstopenjske identifikacije in avtentikacije za zagotovitev, da imajo dostop do platforme le pooblaščeni člani in udeleženci JIT. Pri oblikovanju platforme za sodelovanje JIT bi morala agencija eu-LISA zagotoviti tehnično interoperabilnost z aplikacijo SIENA. Ključne funkcije Platforma bo zagotavljala naslednje ključne funkcije: ·varno, neizsledljivo komunikacijo, shranjeno lokalno na napravah uporabnikov, vključno s komunikacijskim orodjem, ki zagotavlja sistem takojšnjega sporočanja, funkcijo klepeta, avdio- in videokonference in funkcijo, ki nadomešča standardno elektronsko pošto; ·izmenjavo informacij dokazov, vključno z velikimi datotekami, prek sistema za nalaganje/prenos, zasnovanega za shranjevanje podatkov centralno le za določen čas, potreben za tehnični prenos podatkov. Podatki bi se ti samodejno izbrisali s platforme takoj, ko bi jih naslovniki prenesli; ·sledljivost dokazov – napredni mehanizem beleženja, ki beleži sled, kdo je kaj izvedel in kdaj v zvezi z vsemi dokazi, izmenjanimi prek platforme, in podpira potrebo po zagotavljanju dopustnosti dokazov pred sodiščem. Druge funkcije Poleg teh ključnih funkcij bo platforma zagotavljala tudi: ·funkcije v zvezi z vsakodnevnim upravljanjem JIT med njeno operativno in postoperativno (ocenjevalno) fazo; ·podporo upravnim in finančnim postopkom; ·različne tehnične zmogljivosti, ki podpirajo operativne in upravne postopke, vključno s povezovanjem z elektronskimi storitvami v zvezi s skupnimi preiskovalnimi skupinami, ki že gostujejo pri Eurojustu in jih upravlja sekretariat JIT, tj. financiranje JIT, ocenjevanje JIT in območje JIT z omejenim dostopom, ki omogočajo pridobitev ustreznih informacij in dokumentov, ne da bi se bilo treba ločeno povezati s platformo in storitvami, ki jih zagotavlja sekretariat JIT. Pravice do dostopa

Posebna pozornost bo namenjena pravicam do dostopa do platforme. Izhodiščno načelo platforme bo, da so za upravljanje pravic do dostopa odgovorni upravljavec oziroma upravljavci prostora JIT iz držav članic, ki sodelujejo v JIT. Odgovorni bodo, da med operativno in postoperativno fazo JIT odobrijo dostop: ·predstavnikom drugih držav članic, ki sodelujejo v skupni preiskovalni skupini; ·predstavnikom tretjih držav, ki so tudi člani zadevne JIT; ·predstavnikom Eurojusta, Europola, Evropskega javnega tožilstva, organa OLAF ter drugih pristojnih organov, uradov in agencij Unije in ·predstavnikom sekretariata JIT. Poleg tega bodo upravljavec oziroma upravljavci prostora JIT imeli možnost, da dostop do delov informacij in dokazov omejijo le na tiste, na katere se slednji nanašajo, vključno s podrobnimi dovoljenji za dostop za vsak primer posebej. Ta omejitev bi se nanašala na vse uporabnike platforme za sodelovanje JIT, ne glede na to, ali so to države članice, tretje države, pristojni organi, uradi in agencije Unije ali sekretariat JIT. Treba je poudariti, da agencija eu-LISA kot ponudnica gostovanja ne bo imela dostopa do podatkov, shranjenih na platformi ali izmenjanih prek nje. Prav tako ne bo vključena v upravljanje pravic do dostopa, razen v začetni postopek odobritve pravic do dostopa upravljavcu oziroma upravljavcem prostora JIT na podlagi podpisanega sporazuma o ustanovitvi JIT. Arhitektura platforme mora za uresničitev tega zagotavljati zadostna jamstva. Pravice pristojnih organov, uradov in agencij Unije do dostopa bi morale biti opredeljene glede na operativno podporo, ki jo zagotavljajo skupnim preiskovalnim skupinam, zajemati pa bi morale vse korake postopkov od trenutka podpisanega sporazuma o ustanovitvi JIT do konca faze ocenjevanja. V zvezi s slednjo mora platforma zagotavljati pravice do dostopa za sekretariat JIT, saj ima pomembno vlogo v navedenem postopku. Sekretariat JIT bi bil lahko odgovoren tudi za upravno podporo platforme, vključno z upravljanjem pravic do dostopa, dokler upravljavec oziroma upravljavci prostora vsake posamezne JIT predvidevajo tako vlogo. Ob upoštevanju čedalje večje vloge tretjih držav pri uspešnem pregonu hudih oblik organiziranega kriminala in terorizma bo platforma na voljo tudi tretjim državam, če so podpisnice sporazuma o ustanovitvi JIT. Vendar bodo konkretne pravice do dostopa odvisne od njihove vloge v zadevni skupni preiskovalni skupini in bi jih morali določiti upravljavec oziroma upravljavci prostora JIT za vsako zadevno skupno preiskovalno skupino. Za zagotovitev spoštovanja temeljnih pravic, vključno z varstvom podatkov, in v skladu s trenutno veljavnimi postopki bodo morali upravljavec oziroma upravljavci prostora JIT pred odobritvijo dostopa posamezni tretji državi temeljito oceniti vidike varstva podatkov glede na veljavna pravila, zlasti Direktivo 2016/680. ·Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike Krepitev čezmejnih kazenskih preiskav in pregonov, ki jih izvajajo JIT, je bistveni del oblikovanja območja svobode, varnosti in pravice. Ta predlog je bil napovedan v sporočilu Komisije o digitalizaciji pravosodja v EU v sklopu širše pobude za omogočanje varne elektronske komunikacije ter izmenjave informacij in dokumentov med sodišči, nacionalnimi organi in agencijami s področja pravosodja in notranjih zadev. Je tudi del svežnja za digitalizacijo pravosodja, ki ga vsebuje delovni program Komisije za leto 2021 pod naslovom Nova spodbuda za evropsko demokracijo. ·Skladnost z drugimi politikami Unije Predlog je v skladu s strategijo EU za varnostno unijo, agendo EU za boj proti terorizmu in strategijo EU za boj proti organiziranemu kriminalu. Ker so informacije, ki se izmenjujejo, zelo občutljive, je bistvenega pomena, da se pri uporabi pristopa k digitalizaciji pravosodja na podlagi zbirke orodij, tudi s tem predlogom, upoštevajo visoki standardi kibernetske varnosti. To je skladno s pristopom, orisanim v strategiji EU za kibernetsko varnost in v predlogu Komisije za direktivo o ukrepih za visoko skupno raven kibernetske varnosti v Uniji, katerih cilj je nadaljnje izboljšanje zmogljivosti kibernetske varnosti javnih in zasebnih subjektov, pristojnih organov in Unije kot celote na področju kibernetske varnosti in zaščite kritične infrastrukture. Ker sodstvo v državah članicah ni zajeto s področjem uporabe direktive o ukrepih za visoko skupno raven kibernetske varnosti v Uniji, je bistvenega pomena, da države članice sprejmejo nacionalne ukrepe, ki bodo zagotavljali primerljivo raven kibernetske varnosti. 2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST ·Pravna podlaga Pravna podlaga predloga je člen 82(1), točka (d), Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). V skladu z navedenim členom lahko EU sprejeme ukrepe za lažje sodelovanje med sodnimi ali drugimi enakovrednimi organi držav članic pri kazenskih postopkih. V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji (PEU) in PDEU, Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. V skladu s členi 1 do 3 Protokola št. 21 o stališču Irske, ki je priložen PEU in PDEU, lahko Irska predsednika Sveta uradno pisno obvesti, da želi sodelovati pri sprejetju in uporabi predlaganega ukrepa, kar se ji nato dovoli. Obvestilo mora biti poslano v treh mesecih po predložitvi predloga ali pobude Svetu v skladu z naslovom V tretjega dela Pogodbe o delovanju Evropske unije.

·Subsidiarnost (za neizključno pristojnost) V skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5(3) PEU se ukrepi na ravni EU sprejmejo le, če države članice zastavljenih ciljev ne morejo zadovoljivo doseči same, temveč se zaradi obsega ali učinkov predlaganega ukrepa lažje dosežejo na ravni EU. Poleg tega je treba naravo in intenzivnost zadevnega ukrepa prilagoditi ugotovljeni težavi. Skupne platforme informacijske tehnologije na ravni Unije za podporo skupnim preiskovalnim skupinam, ki državam članicam omogoča uporabo tehnološke rešitve, ki ni odvisna od nacionalne infrastrukture informacijske tehnologije, ni mogoče vzpostaviti niti enostransko na ravni države članice niti dvostransko med državami članicami. Zato je to že po svoji naravi naloga, ki jo je treba izvesti na ravni EU. Unija mora zato za vzpostavitev takega sistema določiti pravno zavezujoč instrument in pogoje, pod katerimi bo navedeni sistem deloval. ·Sorazmernost V skladu z načelom sorazmernosti iz člena 5(4) PEU je treba naravo in intenzivnost zadevnega ukrepa prilagoditi ugotovljeni težavi. Za uspešno reševanje vseh težav, opisanih v tem dokumentu, je potrebna podpora na ravni EU. Posamično odpravljanje težav, na primer z oblikovanjem ločenih orodij, ki rešujejo težave s komunikacijo, neobstojem mehanizma za izmenjavo podatkov itd., bi bilo dosti dražje in bi ustvarilo upravno breme za JIT. Platforma informacijske tehnologije na ravni Unije je edini način, da se skupnim preiskovalnim skupinam zagotovi skupna sodobna tehnična rešitev, ki jim bo omogočala učinkovitejše izvajanje njihovih čezmejnih preiskav. Zato je mogoče ugotoviti, da je ukrepanje na ravni EU za vzpostavitev platforme za podporo delovanju JIT sorazmerno z ugotovljenimi težavami, s katerimi se JIT srečujejo pri svojem vsakodnevnem delu. ·Izbira instrumenta Komisija predstavlja predlog uredbe, saj se s predlaganim pravnim instrumentom vzpostavlja centralni sistem na ravni Unije, ki ga upravlja evropska agencija eu-LISA. Predlog tudi spreminja Uredbo (EU) 2018/1726. Uredba se neposredno uporablja v vseh državah članicah in je v celoti zavezujoča. Zato zagotavlja skupno uporabo pravil po vsej Uniji in sočasen začetek njihove veljavnosti. Poleg tega zagotavlja pravno varnost, saj preprečuje različne razlage v državah članicah in s tem tudi pravno razdrobljenost. 3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z DELEŽNIKI IN OCEN UČINKA ·Posvetovanja z deležniki Čeprav zaradi posebnega značaja predloga niso bila izvedena javna posvetovanja, je Komisija izvedla obsežno ciljno usmerjeno posvetovalno kampanjo, da bi zagotovila, da imajo vsi zadevni deležniki možnost izraziti svoja mnenja. Kampanja je vključevala: ·tožilce, sodnike in predstavnike organov kazenskega pregona iz držav članic; ·nacionalne organe držav članic; ·strokovnjake iz mreže JIT; ·akademike in delavce v pravni stroki s področja kazenskega prava EU; ·strokovnjake za varstvo podatkov; ·predstavnike Eurojusta, Europola in urada OLAF. Deležniki so imeli možnost izraziti svoje mnenje prek dvostranskih stikov, strokovnih sestankov, spletnih anket in pisnih prispevkov. Na ciljno usmerjenih posvetovanjih, organiziranih med marcem in julijem 2021, so bila zbrana mnenja o elementih študije o digitalnem kazenskem pravosodju, povezanih s platformo, funkcijah, ki jih mora vključevati prihodnja platforma, in tudi veljavnih ureditvah varstva podatkov.

Predvsem so vsi deležniki pozdravili pobudo in podali pozitivno mnenje o vzpostavitvi platforme kot prepotrebnega koraka k digitalizaciji sodelovanja JIT. Kar zadeva medsektorska vprašanja, se je večina deležnikov osredotočila na: ·preprostost platforme, tako da jo lahko uporabljajo vsi zadevni delavci v pravni stroki – prezapleteno orodje s kompleksnimi delovnimi postopki bi lahko uporabnikom povzročalo težave in bi bilo glavni razlog za njegovo neuporabo; ·preprečevanje vpliva na vsebinske ali pravne zahteve glede dela preiskovalcev, tako da platforma ne ogroža ustreznega delovanja JIT; ·varnost platforme – raven zaščite je bistvenega pomena, tako da se delavci v pravni stroki lahko zanesejo, da rezultati njihovih nacionalnih preiskav, ki se izmenjujejo prek platforme, ne bodo nenadzorovano razkriti. Nekaj razprav je potekalo tudi o subjektu, odgovornem za prihodnji razvoj in upravljanje platforme. Obravnavani so bili naslednji scenariji: ·Komisija oblikuje platformo, ki se da na voljo državam članicam, da jo po potrebi uporabljajo znotraj svoje infrastrukture; ·platforma se oblikuje in vzpostavi pri Komisiji; ·platforma se oblikuje in vzpostavi pri eni od agencij s področja pravosodja in notranjih zadev, ki neposredno sodelujejo pri podpiranju organov držav članic v boju proti kriminalu (npr. Eurojust); ·platforma se oblikuje in vzpostavi pri agenciji eu-LISA. Vsi deležniki, s katerimi je bilo opravljeno posvetovanje, vključno z Eurojustom in Europolom, so podprli možnost, da se razvoj in vzdrževanje platforme zaupata agenciji eu-LISA. Vsi so priznali strokovno znanje agencije eu-LISA na tem področju in tudi njene izkušnje z obsežnimi sistemi informacijske tehnologije, ki izpolnjujejo najsodobnejše varnostne standarde. Pri tej možnosti se prav tako upošteva, da se lahko JIT upravljajo brez finančne podpore ali operativnega sodelovanja Eurojusta ali Europola. Nedvomno sta bili dve ključni funkciji platforme, o katerih se je med ciljno usmerjenimi posvetovanji največ razpravljalo, ali naj bi morda platforma zajemala postopek ustanovitve JIT in centralno shranjevanje. Upravni postopek za ustanovitev JIT Izhodišče za to razpravo je bilo končno poročilo študije o digitalnem kazenskem pravosodju, ki vsebuje priporočilo, da platforma za sodelovanje JIT zajema tudi fazo pred začetkom delovanja JIT, tj. upravni postopek za ustanovitev JIT. Taka rešitev ima številne prednosti, ki vključujejo: ·možnost varne in učinkovite čezmejne izmenjave dokumentov, ki vodi v podpis sporazuma o ustanovitvi JIT; ·funkcijo strojnega prevajanja; ·evidenco postopkov, ki jih je treba upoštevati med postopkom ustanavljanja JIT; ·podporo za različne elektronske podpise. Vendar je bilo med posvetovanji z deležniki ugotovljeno, da se v večini držav članic akterji, ki sodelujejo v postopku ustanavljanja JIT, popolnoma razlikujejo od akterjev, ki so člani JIT po njeni ustanovitvi. Poleg tega odločitev o vključitvi v skupno preiskovalno skupino zelo pogosto sprejme nekdo, ki ne bo nujno član same JIT, npr. generalni državni tožilec ali celo minister za pravosodje. Zato bi vključitev upravnega postopka ustanovitve JIT na platformo zahtevala popoln odmik od zgoraj opisanega modela ločenih prostorov JIT in tudi ločen potek dela upravljanja pravic do dostopa. Tak scenarij bi močno zapletel predvideni koncept preproste uporabe platforme in bi zahteval precej nerazumljiv in zamuden potek upravnega dela. Na podlagi ciljno usmerjenih posvetovanj bi bil torej priporočeni scenarij, da se postopek ustanovitve JIT vključi v digitalni sistem za izmenjavo e-dokazov (eEDES), ki ga trenutno izvaja Komisija. Ta rešitev bi na eni strani zajemala upravne potrebe deležnikov, na drugi strani pa ne bi zapletla vsakodnevnega delovanja prihodnje platforme.

Centralno shranjevanje Ena od najbolj ključnih funkcij platforme bo izmenjava informacij in dokazov med člani JIT in drugimi udeleženci. Navedena funkcija bi se lahko izvajala na tri različne načine: (1)funkcija običajnega nalaganja/prenosa – podatke bi na platformo naložil en član/udeleženec JIT in bi se centralno shranjevali le do prenosa s strani drugih članov/udeležencev JIT; (2)začasno prilagodljivo shranjevanje – poleg običajnega nalaganja/prenosa bi lahko bili podatki poljubno shranjeni na platformi nekaj časa, npr. en teden, en mesec itd. Član/udeleženec, ki nalaga podatke, bi določil trajanje in pravice do dostopa; (3)trajno shranjevanje – vsi izmenjani podatki bi bili shranjeni za celotno življenjsko dobo JIT – točne pravice do dostopa do podatkov bi določil član/udeleženec, ki nalaga podatke. Ta možnost bi predstavljala „skupni spis JIT“. Čeprav JIT omogočajo neposredno komunikacijo, sodelovanje in usklajeno ukrepanje, pa osnovne nacionalne preiskave ostajajo ločene in neodvisne. Trenutni pravni okvir ne predvideva možnosti oblikovanja skupnega spisa za dopolnitev nacionalnih preiskav. Zato so skoraj vsi deležniki zavrnili možnost trajnega shranjevanja (možnost 3). Dejansko bi oblikovanje takega skupnega spisa odprlo resna vprašanja, povezana s kazenskimi postopki v nekaterih državah članicah, saj ni nujno, da si vsi člani JIT izmenjujejo vse informacije JIT. Preiskovalci iz ene države pogosto ne potrebujejo dostopa do vseh pomembnih informacij iz preiskave druge države, ki sodeluje v isti skupni preiskovalni skupini. Čeprav sta bili drugi dve možnosti deležni bolj ali manj enake stopnje podpore med delavci v pravni stroki, je prednostna možnost, da se platforma opremi s funkcijo običajnega nalaganja/prenosa (možnost 1). Ta funkcija bi uporabnikom platforme preprečila vpogled v podatke, preden bi jih prenesli. Prav tako bi preprečevala kakršno koli centralno shranjevanje izmenjanih podatkov, tj. podatki bi bili centralno shranjeni le, dokler jih druga stranka ne bi prenesla, vendar ne dlje kot štiri tedne. Glavni razlog za to je bil pomislek, da bi se pri kakršnem koli shranjevanju operativnih podatkov, ki presega tehnično zahtevo, da jih ena stranka pošlje drugi, ustvarila najmanj začasna skupna datoteka in pojavila morebitna nadaljnja vprašanja. Na primer, zahtevki za dostop do navedene datoteke. Vendar ta instrument ne bi smel spreminjati ločenih preiskav in ločenih nacionalnih spisov, za katere se še vedno uporabljajo ustrezna nacionalna pravila. Čeprav bi neobstoj centralnega shranjevanja preprečil vključitev različnih dodatnih tehničnih funkcij v platformo, npr. vmesnik z orodjem za analizo kaznivega dejanja, iskalno orodje, pretvornik besedila v govor, pretvornik govora v besedilo, optično prepoznavanje znakov itd., so deležniki menili, da bi take funkcije podvojile orodja, ki jih že zagotavljajo druge agencije (predvsem Europol). Treba je tudi poudariti, da bi bile tudi ob neobstoju centralnega shranjevanja informacij in dokazov nekatere osnovne informacije shranjene centralno, da bi se članom JIT omogočilo sledenje izmenjanim podatkom. ·Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj Predlog temelji na ugotovitvah študije o digitalnem kazenskem pravosodju. V njej so bile pregledane potrebe in možnosti za oblikovanje „projekta čezmejnega digitalnega kazenskega pravosodja“, tj. hitrega, zanesljivega in varnega ekosistema informacijske tehnologije, ki bi nacionalnim organom, pristojnim za pregon, v državah članicah omogočil stike s sorodnimi nacionalnimi organi ter agencijami in organi EU s področja pravosodja in notranjih zadev. ·Ocena učinka Ocena učinka ni bila izvedena, saj je predlog namenjen le vzpostavitvi tehnične rešitve, ki podpira delovanje JIT, ne da bi se spremenila glavna načela, ki so podlaga za pravne okvire za ustanovitev JIT. Predlogu je priložen delovni dokument služb Komisije, ki vsebuje podroben opis težave in določa cilje predloga. V njem je analizirana tudi predlagana rešitev glede na njeno učinkovitost, navedene so koristi pobude in tudi njeni morebitni vplivi na temeljne pravice, V delovnem dokumentu služb Komisije je pojasnjeno, da naj bi z vzpostavitvijo platforme sodelovanje znotraj JIT postalo učinkovitejše in uspešnejše. Vse prihodnje funkcionalnosti platforme, od komunikacijskih orodij in mehanizma za izmenjavo podatkov do sodelovalnega upravljanja JIT, so namenjene prihranku časa in stroškov tistih, ki so vključeni v JIT. Čeprav je uporaba platforme prostovoljna, se pričakuje, da bodo delavci v pravni stroki hitro prepoznali dodano vrednost platforme in jo sistematično uporabljali v čezmejnih zadevah. Platforma bi omogočala pospešitev pretoka informacij med uporabniki, povečala varnost izmenjanih podatkov in tudi izboljšala preglednost. Poleg tega se pričakuje, da bo imela učinke na poenostavitev in upravna bremena. Posledično bi se z učinkovitejšim delovanjem JIT izboljšalo celotno sodelovanje med državami članicami na področju preiskovanja in pregona čezmejnega kriminala. ·Temeljne pravice Večji vpliv na temeljne pravice se ne pričakuje, saj se pravna podlaga za izmenjavo informacij in dokazov znotraj JIT ne bi spremenila. Vendar, kot je podrobneje opisano spodaj, bo predlagana rešitev skladna s temeljnimi pravicami in svoboščinami, zapisanimi zlasti v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah, vključno s pravico do varstva osebnih podatkov. Tozadevno bo skladna tudi z Evropsko konvencijo o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, Mednarodnim paktom o državljanskih in političnih pravicah ter drugimi obveznostmi s področja človekovih pravic na podlagi mednarodnega prava. Ker bi vzpostavitev platforme na ravni EU pomenila obdelavo osebnih podatkov, je treba uvesti ustrezne zaščitne ukrepe za varstvo podatkov. Platforma bi bila v celoti skladna s pravili Unije o varstvu podatkov za zakonitost izmenjave informacij in dokazov. Za obdelavo osebnih podatkov s strani pristojnih nacionalnih organov za preprečevanje, preiskovanje, odkrivanje ali pregon kaznivih dejanj ali izvrševanje kazenskih sankcij, vključno z varovanjem pred grožnjami javni varnosti in njihovim preprečevanjem, bi se uporabljala Direktiva (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta. Uporabljala bi se tudi Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije. Ti pravni zaščitni ukrepi bi morali biti neposredno povezani z usklajevanjem pristopa JIT k varstvu podatkov z obstoječimi pravili o varstvu podatkov, kot je predlagala Komisija 20. januarja 2021. V zvezi s centralizirano komponento platforme, tj. mehanizmom za nalaganje/prenos, ki omogoča začasno shranjevanje operativnih podatkov do trenutka njihovega prenosa, se vpliv na varstvo podatkov šteje za omejen, ker: ·bi osebne podatke izmenjevala zelo omejena skupina posameznikov, ki so del ločenega prostora za sodelovanje JIT; ·bi se osebni podatki centralno shranjevali le iz tehničnih razlogov in bi bili izbrisani, takoj ko bi jih prenesli vsi naslovniki;

·bi bilo določeno najdaljše obdobje hrambe štiri tedne in bi se izvršilo samodejno; ·bi bila izmenjava osebnih podatkov omejena na namen, za katerega so bili pridobljeni; ·agencija eu-LISA ne bi imela dostopa do podatkov in bi izpolnjevala vlogo obdelovalca podatkov; ·bi bil za vsak subjekt, ki nalaga osebne podatke, razen iz tretjih držav, zagotovljen ločen upravljavec podatkov; ·bi bila za izmenjave osebnih podatkov, ki se štejejo za mednarodne prenose v tretje države, ki so del zadevne JIT, vedno potrebna pravna podlaga v pravu Unije ali države članice, ki se uporablja za take prenose; ·bi bil za osebne podatke, ki bi jih v prostor za sodelovanje JIT naložile tretje države, odgovoren upravljavec prostora JIT, ki bi moral take podatke preveriti, preden bi jih lahko prenesli drugi uporabniki. 4.PRORAČUNSKE POSLEDICE S predlogom uredbe o vzpostavitvi platforme bodo predvidoma nastali naslednji stroški: ·razvoj platforme – enkratni strošek agencije eu-LISA; ·tehnično vzdrževanje in delovanje platforme – ponavljajoči se stroški agencije eu-LISA; ·razvoj potrebnih tehničnih prilagoditev zadevnih sistemov informacijske tehnologije, ki gostujejo pri Eurojustu, tj. financiranje JIT, ocenjevanje JIT in območje JIT z omejenim dostopom, za njihovo delno povezavo s platformo – enkratni strošek Eurojusta; ·tehnično vzdrževanje in delovanje v zvezi s prilagoditvami sistemov informacijske tehnologije, ki gostujejo pri Eurojustu – ponavljajoči se stroški Eurojusta; ·upravna podpora uporabnikom platforme v imenu upravljavca oziroma upravljavcev prostora JIT – ponavljajoči se stroški Eurojusta (sekretariat JIT). Kar zadeva dostop držav članic do platforme, tehnični stroški niso predvideni zaradi spletne narave centralizirane komponente platforme. Prilagoditve nacionalne tehnične infrastrukture ne bi bile potrebne. Enako velja za komunikacijsko programsko opremo, ki bi jo bilo treba preprosto prenesti na vsako napravo uporabnikov platforme JIT. Dostop pristojnih organov, uradov in agencij Unije do platforme bi temeljil na enakih načelih in jim ne bi povzročil nobenih stroškov. Stroški agencije eu-LISA in Eurojusta so podrobno pojasnjeni v priloženi oceni finančnih posledic zakonodajnega predloga. Skupaj bi agencija eu-LISA za razvoj, vzdrževanje in delovanje platforme za sodelovanje JIT potrebovala naslednje finančne in človeške vire: ·enkratni strošek vzpostavitve – 8,4 milijona EUR; ·letni stroški vzdrževanja in delovanja – 1,7 milijona EUR; ·osebje – 4 ZU EPDČ od leta 2024, 4 ZU EPDČ od leta 2025 in 2 PU EPDČ od leta 2026 (skupaj 10). Stroški agencije eu-LISA veljajo za gostovanje platforme na njeni operativni lokaciji v Strasbourgu/Francija in podporni lokaciji v Sankt Johannu/Avstrija. Skupaj bi Eurojust (vključno s sekretariatom JIT) potreboval naslednje finančne in človeške vire:

·za razvoj, vzdrževanje in delovanje potrebnih tehničnih prilagoditev Eurojustovih sistemov informacijske tehnologije, tj. financiranje JIT, ocenjevanje JIT in območje JIT z omejenim dostopom, za njihovo delno povezavo s platformo: 0,250 milijona EUR leta 2025 (enkratni strošek) in 1 EPDČ – tehnični profil – od leta 2025 naprej; ·za upravno podporo sekretariata JIT uporabnikom platforme v imenu upravljavca oziroma upravljavcev prostora JIT: 2 EPDČ od leta 2026 naprej. Ti stroški bi se krili iz splošnega proračuna Unije in bi morali biti izkazani v proračunu obeh agencij. 5.DRUGI ELEMENTI ·Načrti za izvedbo ter ureditev spremljanja, ocenjevanja in poročanja Spremljanje in ocenjevanje razvoja in tehničnega delovanja platforme za sodelovanje JIT sta bistvenega pomena in bosta potekala ob upoštevanju načel, predstavljenih v skupnem pristopu k decentraliziranim agencijam. Po končanem razvoju platforme za sodelovanje JIT bo agencija eu-LISA Evropskemu parlamentu in Svetu predložila poročilo, v katerem bo pojasnjeno, kako so bili izpolnjeni cilji, zlasti v zvezi z načrtovanjem in stroški. Agencija eu-LISA bo dve leti po začetku delovanja platforme za sodelovanje JIT in nato vsako leto Komisiji predložila poročilo o tehničnem delovanju platforme za sodelovanje JIT, vključno z njeno varnostjo. Komisija bo štiri leta po začetku delovanja platforme za sodelovanje JIT in nato vsaka štiri leta izvedla celovito oceno platforme za sodelovanje JIT. Komisija bo poročilo o oceni posredovala Evropskemu parlamentu in Svetu. ·Natančnejša pojasnitev posameznih določb predloga Poglavje I: Splošne določbe Člen 1 določa predmet urejanja te uredbe. „Platforma za sodelovanje JIT“ je centralizirana platforma informacijske tehnologije na ravni EU za sodelovanje, varno medsebojno komuniciranje ter izmenjavo informacij in dokazov tistih, ki so vključeni v JIT. Uredba določa tudi pravila o delitvi odgovornosti med uporabniki platforme za sodelovanje JIT in agencijo eu-LISA, tj. organizacijo, odgovorno za razvoj in vzdrževanje platforme za sodelovanje JIT. Določa pogoje, pod katerimi se lahko uporabnikom platforme za sodelovanje JIT odobri dostop do prostora za sodelovanje JIT. Vsebuje tudi posebne določbe o varstvu podatkov, ki so potrebne za dopolnitev obstoječih ureditev varstva podatkov ter zagotavljanje ustrezne splošne ravni varstva podatkov, varnosti podatkov in varstva temeljnih pravic zadevnih oseb. Člen 2 opredeljuje področje uporabe Uredbe. Uredba se uporablja za obdelavo informacij, vključno z osebnimi podatki, v okviru JIT. To vključuje izmenjavo in shranjevanje operativnih informacij in dokazov, pa tudi neoperativnih informacij. Ta uredba zajema operativno in postoperativno fazo JIT, in sicer od trenutka, ko člani zadevne JIT podpišejo sporazum o njeni ustanovitvi. V členu 3 so opredeljeni pojmi, ki se uporabljajo v Uredbi. V členu 4 je opisana tehnična arhitektura platforme za sodelovanje JIT. Platformo za sodelovanje JIT morajo sestavljati centraliziran informacijski sistem, ki omogoča začasno centralno shranjevanje podatkov, komunikacijska programska oprema, ki omogoča lokalno shranjevanje komunikacijskih podatkov, in povezava med centraliziranim informacijskim sistemom in ustreznimi orodji informacijske tehnologije, ki podpirajo delovanje JIT, ki gostujejo pri Eurojustu in jih upravlja sekretariat JIT. Člen 5 določa namen platforme za sodelovanje JIT, ki je olajšati vsakodnevno usklajevanje in upravljanje JIT, izmenjavo operativnih informacij in dokazov, varne komunikacije, sledljivost dokazov in oceno JIT. Centralizirani informacijski sistem naj bi gostila agencija eu-LISA na svojih tehničnih lokacijah. Poglavje II: Razvoj in operativno upravljanje S členom 6 so Komisiji podeljena izvedbena pooblastila za določitev pogojev za tehnični razvoj in izvajanje platforme za sodelovanje JIT. Navedena pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011. Izbrani postopek komitologije je postopek pregleda. Kar zadeva vzpostavitev tega postopka, člen 25 dopolnjuje člen 6. S členom 7 je agenciji eu-LISA glede na njene izkušnje z upravljanjem obsežnih sistemov s področja pravosodja in notranjih zadev dodeljena naloga oblikovanja, razvoja in delovanja platforme za sodelovanje JIT. Njen mandat bi bilo treba spremeniti tako, da bi odražal te nove naloge. Agenciji eu-LISA bi bilo treba zagotoviti ustrezno financiranje in število osebja, da bi lahko izpolnjevala svoje odgovornosti v skladu s to uredbo. S členom 8 se od držav članic zahteva, da vzpostavijo tehnične ureditve, tako da lahko njihovi pristojni organi dostopajo do platforme za sodelovanje JIT v skladu s to uredbo.

V členu 9 je navedeno, da morajo pristojni organi, uradi in agencije Unije vzpostaviti tehnične ureditve, tako da lahko dostopajo do platforme za sodelovanje JIT v skladu s to uredbo. Poleg tega je Eurojust odgovoren za tehnično prilagoditev svojih sistemov za vzpostavitev povezave med centraliziranim informacijskim sistemom in ustreznimi orodji informacijske tehnologije, ki podpirajo delovanje JIT in jih upravlja sekretariat JIT v skladu s členom 4, točka (c). Člen 10 določa mandat, sestavo in organizacijske vidike odbora za upravljanje programa, ki ga ustanovi upravni odbor agencije eu-LISA. Odbor za upravljanje programa mora ustrezno upravljati fazo zasnove in razvoja platforme za sodelovanje JIT. Člen 11 določa mandat, sestavo in organizacijske vidike svetovalne skupine, ki jo ustanovi agencija eu-LISA. Svetovalna skupina bo zagotavljala strokovno znanje v zvezi s platformo za sodelovanje JIT, zlasti v okviru priprave njenega letnega delovnega programa in njenega letnega poročila o dejavnostih. Poglavje III: Dostop do platforme za sodelovanje JIT Člen 12 ureja dostop pristojnih organov držav članic do prostorov za sodelovanje JIT. Po podpisu sporazuma o ustanovitvi JIT mora biti znotraj platforme za sodelovanje JIT za vsako skupno preiskovalno skupino ustvarjen prostor za sodelovanje JIT. Prostor za sodelovanje JIT morajo odpreti upravljavec oziroma upravljavci prostora JIT ob tehnični podpori agencije eu-LISA. Na podlagi sporazuma o ustanovitvi JIT morajo upravljavec oziroma upravljavci prostora JIT določiti pravice do dostopa do prostora za sodelovanje JIT. V členu 13 je navedeno, da se lahko upravljavec oziroma upravljavci prostora JIT odločijo, da pristojnim organom, uradom in agencijam Unije odobrijo dostop do prostorov za sodelovanje JIT, da bi izpolnili svoje zakonsko predpisane naloge. V členu 14 je navedeno, da se lahko za namene člena 5 upravljavec oziroma upravljavci prostora JIT odločijo, da tretjim državam, ki so podpisale ustrezni sporazum o ustanovitvi JIT, odobrijo dostop do prostorov za sodelovanje JIT. Upravljavec oziroma upravljavci prostora JIT morajo zagotoviti, da so izmenjave operativnih informacij s tretjimi državami, ki jim je bil odobren dostop do prostora za sodelovanje JIT, omejene na namen in da zanje veljajo pogoji iz sporazuma o ustanovitvi JIT. Države članice morajo zagotoviti, da prenosi osebnih podatkov v tretje države, ki jim je bil odobren dostop do prostora za sodelovanje JIT, potekajo le, kadar so izpolnjeni pogoji iz poglavja V Direktive 2016/680. Poglavje IV: Varnost in odgovornost S členom 15 se od agencije eu-LISA zahteva, da sprejme potrebne tehnične in organizacijske ukrepe, da bi zagotovila varnost platforme za sodelovanje JIT in varnost podatkov znotraj platforme za sodelovanje JIT. Člen 16 se nanaša na odgovornost držav članic ali pristojnih organov, uradov ali agencij Unije in odškodninske zahtevke zoper njih. Poglavje V: Varstvo podatkov Člen 17 ureja obdobje hrambe za shranjevanje operativnih podatkov, kot so opredeljeni v členu 3. Taki operativni podatki morajo biti shranjeni v centraliziranem informacijskem sistemu, dokler je potrebno, da vsi uporabniki dokončajo postopek prenosa. Obdobje hrambe ne sme biti daljše od štirih tednov. Po izteku tega obdobja hrambe se mora podatkovni zapis samodejno izbrisati iz centraliziranega sistema. Člen 18 ureja obdobje hrambe za shranjevanje neoperativnih podatkov, kot so opredeljeni v členu 3. Neoperativni podatki morajo biti shranjeni v centraliziranem informacijskem sistemu do zaključka ocenjevanja. Obdobje hrambe ne sme biti daljše od petih let. Po izteku tega obdobja hrambe se mora podatkovni zapis samodejno izbrisati iz centraliziranega sistema. Člen 19 ureja upravljavce podatkov in obdelovalca podatkov. V njem je pojasnjeno, da se vsak pristojni organ države članice in po potrebi Eurojust, Europol, Evropsko javno tožilstvo, OLAF ali kateri koli drug pristojni organ, urad ali agencija Unije šteje za upravljavca podatkov v skladu z veljavnimi pravili Unije o varstvu podatkov za obdelavo osebnih podatkov v skladu s to uredbo. Agencijo eu-LISA je treba šteti za obdelovalca podatkov v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725v zvezi z osebnimi podatki, izmenjanimi prek platforme za sodelovanje JIT in shranjenimi na njej. Kadar tretja država naloži operativne informacije ali dokaze na platformo za sodelovanje JIT, mora informacije ali dokaze pregledati upravljavec prostora JIT, preden jih lahko prenesejo drugi uporabniki platforme. Člen 20 omejuje namene obdelave osebnih podatkov, vnesenih na platformo za sodelovanje JIT. Navedeni podatki se morajo obdelovati le za izmenjavo operativnih informacij in dokazov med uporabniki platforme in izmenjavo neoperativnih podatkov med uporabniki platforme za sodelovanje za upravljanje JIT. Dostop do platforme za sodelovanje JIT mora biti omejen na pooblaščeno osebje pristojnih organov držav članic in organov tretjih držav, Eurojusta, Europola, Evropskega javnega tožilstva, urada OLAF ter drugih pristojnih organov, uradov in agencij Unije. Dostop mora tudi biti omejen na obseg, ki je potreben za izvajanje nalog v skladu z namenom iz odstavka 1 člena 20, in na to, kar je nujno in sorazmerno z zastavljenimi cilji. Člen 21 ureja vodenje dnevnikov. V njem je navedeno, da mora agencija eu-LISA zagotoviti, da glede dostopov do centraliziranega informacijskega sistema in vseh dejavnosti obdelave podatkov v centraliziranem informacijskem sistemu vodi dnevnik, da bi preverjala dopustnost zahtevkov, spremljala celovitost in varnost podatkov ter zakonitost obdelave podatkov in izvajala notranje spremljanje. Poglavje VI: Končne določbe Člen 22 določa obveznosti agencije eu-LISA in Komisije glede poročanja in pregleda. Komisija bo štiri leta po začetku delovanja platforme za sodelovanje JIT in nato vsaka štiri leta izvedla celovito oceno platforme za sodelovanje JIT. V členu 23 je navedeno, da se stroški, ki nastanejo z vzpostavitvijo in delovanjem platforme za sodelovanje JIT, krijejo iz splošnega proračuna Unije. Člen 24 določa pogoje, ki morajo biti izpolnjeni, preden Komisija določi datum začetka delovanja platforme za sodelovanje JIT.

Člen 25 ureja postopek komitologije, ki ga je treba uporabiti na podlagi standardne določbe. Člen 26 ureja spremembe Uredbe (EU) 2018/1726 glede novih odgovornosti in nalog agencije eu-LISA. Člen 27 določa, da bo Uredba začela veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. 2021/0391 (COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o vzpostavitvi platforme za sodelovanje za podporo delovanju skupnih preiskovalnih skupin in o spremembi Uredbe (EU) 2018/1726

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 82(1), točka (d), Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1)Unija si je zastavila cilj, da za svoje državljane vzpostavi skupno območje svobode, varnosti in pravice brez notranjih meja, na katerem je zagotovljeno prosto gibanje oseb. Hkrati mora Unija zagotoviti, da je navedeno skupno območje še naprej varno. Ta cilj se lahko doseže le z ustreznimi ukrepi za preprečevanje kriminala, vključno z organiziranim kriminalom in terorizmom, ter za boj proti njemu. (2)To je še posebno zahtevna naloga, kadar ima kriminal čezmejno razsežnost na ozemlju več držav članic in/ali tretjih držav. V takih primerih morajo biti države članice sposobne združiti svoje moči in operacije, da bi omogočile uspešne in učinkovite čezmejne preiskave in pregone, za katere je izmenjava informacij in dokazov ključnega pomena. Eno najuspešnejših orodij za tako čezmejno sodelovanje so skupne preiskovalne skupine (v nadaljnjem besedilu: JIT), ki omogočajo neposredno sodelovanje in komunikacijo med pravosodnimi organi in organi kazenskega pregona več držav članic in morebiti tretjih držav, da bi čim učinkoviteje organizirali svoje ukrepe in preiskave. Pristojni organi dveh ali več držav članic in morebiti tretjih držav ustanovijo JIT za poseben namen in za določen čas, da bi skupaj izvajali kazenske preiskave s čezmejnim vplivom. (3)Pravni red Unije določa dva pravna okvira za ustanovitev JIT s sodelovanjem najmanj dveh držav članic: Okvirni sklep Sveta 2002/465/PNZ in člen 13 Konvencije, ki jo je Svet pripravil na podlagi člena 34 Pogodbe o Evropski uniji, o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah med državami članicami Evropske unije. Tretje države lahko v JIT sodelujejo kot pogodbenice, če obstaja pravna podlaga za tako sodelovanje, kot sta člen 20 Drugega dodatnega protokola h Konvenciji Sveta Evrope iz leta 1959 in člen 5 Sporazuma o medsebojni pravni pomoči med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike. (4)Obstoječa pravna okvira na ravni Unije ne določata načina izmenjave informacij in komunikacije med subjekti, ki sodelujejo v JIT. Navedeni subjekti dosežejo sporazum o taki izmenjavi in komunikaciji na podlagi potreb in razpoložljivih sredstev. Vendar ni namenskega varnega in učinkovitega kanala, ki bi ga lahko uporabili vsi udeleženci in prek katerega bi lahko takoj izmenjali velike količine informacij in dokazov ali ki bi omogočal varno in učinkovito komunikacijo. Poleg tega ni sistema, ki bi podpiral vsakodnevno upravljanje JIT, vključno s sledljivostjo izmenjanih dokazov med udeleženci.

(5)Glede na vse več možnosti prodiranja kriminala v sisteme informacijske tehnologije bi lahko trenutni položaj oviral uspešnost in učinkovitost čezmejnih preiskav ter tudi ogrozil in upočasnil take preiskave in pregone, zaradi česar bi se ti podražili. Zlasti sodstvo in organi kazenskega pregona morajo zagotoviti, da so njihovi sistemi čim varnejši in da se lahko vsi člani JIT enostavno povežejo in komunicirajo neodvisno od njihovih nacionalnih sistemov. (6)Hitrost in učinkovitost izmenjav med subjekti, ki sodelujejo v JIT, bi se lahko znatno povečali z vzpostavitvijo namenske platforme informacijske tehnologije, ki bi podpirala njihovo delovanje. Zato je treba določiti pravila o vzpostavitvi centralizirane platforme informacijske tehnologije (v nadaljnjem besedilu: platforma za sodelovanje JIT) na ravni Unije za pomoč skupnim preiskovalnih skupinam pri sodelovanju, varni komunikaciji ter izmenjavi informacij in dokazov. (7)Platforma za sodelovanje JIT bi se morala uporabljati le takrat, kadar je ena od pravnih podlag Unije med drugim pravna podlaga za skupno preiskovalno skupino. Za vse tiste JIT, ki temeljijo le na mednarodnih pravnih podlagah, se platforma, ki se bo financirala iz proračuna Unije in bo razvita na podlagi zakonodaje Unije, ne bi smela uporabljati. Vendar če je tretja država podpisnica sporazuma o ustanovitvi JIT, v katerem je poleg mednarodne pravne podlage navedena ena od pravnih podlag Unije, bi bilo treba njene pristojne organe šteti za člane JIT. (8)Uporaba platforme za sodelovanje JIT bi morala biti prostovoljna. Vendar je njena uporaba glede na njeno dodano vrednost za čezmejne preiskave močno priporočljiva. Z uporabo ali neuporabo platforme za sodelovanje JIT se ne bi smelo posegati v zakonitost drugih oblik komunikacije ali izmenjave informacij ali vplivati nanjo, niti se ne bi smel spremeniti način ustanavljanja, organiziranosti ali delovanja JIT. Vzpostavitev platforme za sodelovanje JIT ne bi smela vplivati na pravne podlage, na katerih temeljijo JIT, in na veljavno nacionalno postopkovno zakonodajo v zvezi z zbiranjem in uporabo pridobljenih dokazov. Platforma bi morala zagotavljati le varno orodje informacijske tehnologije za izboljšanje sodelovanja in učinkovitosti JIT. (9)Platforma za sodelovanje JIT bi morala zajemati operativno in postoperativno fazo JIT, in sicer od trenutka, ko člani zadevne JIT podpišejo sporazum o njeni ustanovitvi, do takrat, ko je zaključeno ocenjevanje JIT. Ker se akterji, ki sodelujejo v postopku ustanovitve JIT, razlikujejo od akterjev, ki so člani JIT po njeni ustanovitvi, platforma za sodelovanje JIT ne bi smela upravljati postopka ustanavljanja JIT, zlasti pogajanj o vsebini in podpisu sporazuma o ustanovitvi JIT. Vendar bi morala Komisija ob upoštevanju potrebe po elektronskem orodju za podporo postopku registracije JIT razmisliti o vključitvi navedenega postopka v digitalni sistem za izmenjavo e-dokazov (eEDES). (10)Člane vsake JIT, ki uporablja platformo za sodelovanje JIT, bi bilo treba spodbujati, naj bodisi v fazi delovanja JIT bodisi po njeni razpustitvi izvedejo oceno JIT z uporabo orodij, ki jih zagotavlja platforma za sodelovanje JIT. (11)Sporazum o ustanovitvi JIT bi moral biti predpogoj za uporabo platforme za sodelovanje JIT. Vsebino vseh prihodnjih sporazumov o ustanovitvi JIT bi bilo treba prilagoditi tako, da bi se upoštevale ustrezne določbe te uredbe. (12)Z operativnega vidika bi morala biti platforma za sodelovanje JIT sestavljena iz ločenih prostorov za sodelovanje JIT, ustvarjenih za vsako posamezno skupno preiskovalno skupino, ki gostuje na platformi. (13)S tehničnega vidika bi morala biti platforma za sodelovanje JIT dostopna prek varne internetne povezave in sestavljena iz centraliziranega informacijskega sistema, dostopnega prek spletnega portala, komunikacijske programske opreme za mobilne in namizne naprave ter povezave med centraliziranim informacijskim sistemom in ustreznimi orodji informacijske tehnologije, ki podpirajo delovanje JIT in jih upravlja sekretariat JIT. (14)Platforma za sodelovanje JIT bi morala biti namenjena lažjemu vsakodnevnemu usklajevanju in upravljanju JIT, zagotavljanju izmenjave in začasnega shranjevanja operativnih informacij in dokazov, varne komunikacije in sledljivosti dokazov ter podpori postopku ocenjevanja JIT. Vse subjekte, ki sodelujejo v JIT, bi bilo treba spodbujati, naj uporabljajo vse funkcionalnosti platforme za sodelovanje JIT in naj nadomestijo čim več komunikacijskih kanalov in kanalov za izmenjavo podatkov, ki se trenutno uporabljajo. (15)Platforma za sodelovanje JIT dopolnjuje obstoječa orodja, ki omogočajo varno izmenjavo podatkov med pravosodnimi organi in organi kazenskega pregona, kot je mrežna aplikacija za varno izmenjavo informacij (SIENA). (16)S komunikacijo povezane funkcionalnosti platforme za sodelovanje JIT bi morala zagotavljati programska oprema, ki omogoča neizsledljivo komunikacijo, shranjeno lokalno na napravah uporabnikov. (17)Ustrezna funkcionalnost, ki omogoča izmenjavo operativnih informacij dokazov, vključno z velikimi datotekami, bi morala biti zagotovljena z mehanizmom za nalaganje/prenos, zasnovanim za shranjevanje podatkov centralno le za določen čas, ki je potreben za tehnični prenos podatkov. Takoj ko vsi naslovniki prenesejo podatke, bi se ti morali samodejno izbrisati s platforme za sodelovanje JIT. (18)Glede na njene izkušnje z upravljanjem obsežnih sistemov s področja pravosodja in notranjih zadev bi bilo treba Agenciji Evropske unije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (eu-LISA), ustanovljeni z Uredbo (EU) 2018/1726 Evropskega parlamenta in Sveta, zaupati nalogo oblikovanja, razvoja in delovanja platforme za sodelovanje JIT z uporabo obstoječih funkcionalnosti aplikacije SIENA in drugih funkcionalnosti pri Europolu, da se zagotovita dopolnjevanje in interoperabilnost. Zato bi bilo treba njen mandat spremeniti tako, da bi odražal te nove naloge, zagotoviti pa bi ji bilo treba tudi ustrezno financiranje in število osebja, da bi lahko izpolnjevala svoje odgovornosti v skladu s to uredbo. V zvezi s tem bi bilo treba določiti pravila o odgovornostih agencije eu-LISA kot agenciji, ki so ji zaupani razvoj, tehnično delovanje in vzdrževanje platforme za sodelovanje JIT. (19)Pri oblikovanju platforme za sodelovanje JIT bi morala agencija eu-LISA zagotoviti tehnično interoperabilnost z aplikacijo SIENA. (20)Od vzpostavitve mreže nacionalnih strokovnjakov za skupne preiskovalne skupine (v nadaljnjem besedilu: mreža JIT) v skladu z dokumentom Sveta 11037/05 sekretariat JIT podpira delo mreže JIT, tako da organizira letne sestanke, usposabljanja, zbira in analizira poročila o oceni JIT in upravlja Eurojustov program financiranja JIT. Od leta 2011 sekretariat JIT gostuje pri Eurojustu kot ločena enota. Da bi lahko sekretariat JIT podpiral uporabnike pri praktični uporabi platforme za sodelovanje JIT ter zagotavljal tehnično in upravno podporo upravljavcem prostora JIT, bi bilo treba Eurojustu zagotoviti ustrezno osebje, dodeljeno sekretariatu JIT. (21)Glede na trenutno obstoječa orodja informacijske tehnologije, ki podpirajo operacije JIT ter ki gostujejo pri Eurojustu in jih upravlja sekretariat JIT, je treba za lažje upravljanje JIT platformo za sodelovanje JIT povezati z navedenimi orodji informacijske tehnologije. Za vzpostavitev take povezave bi zato moral Eurojust zagotoviti potrebno tehnično prilagoditev svojih sistemov. Eurojustu bi bilo treba zagotoviti ustrezno financiranje in število osebja, da bi lahko izpolnil svoje odgovornosti v zvezi s tem. (22)Za zagotovitev jasne dodelitve pravic in nalog bi bilo treba določiti pravila o odgovornostih držav članic, Eurojusta, Europola, Evropskega javnega tožilstva, Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) ter drugih pristojnih organov, uradov in agencij Unije, pa tudi pogoje, pod katerimi lahko uporabljajo platformo za sodelovanje JIT za operativne namene. (23)Ta uredba določa podrobnosti o mandatu, sestavi in organizacijskih vidikih odbora za upravljanje programa, ki bi ga moral ustanoviti upravni odbor agencije eu-LISA. Odbor za upravljanje programa bi moral zagotoviti ustrezno upravljanje faze zasnove in razvoja platforme za sodelovanje JIT. Določiti je treba tudi podrobnosti o mandatu, sestavi in organizacijskih vidikih svetovalne skupine, ki jo ustanovi agencija eu-LISA, da bi pridobila strokovno znanje v zvezi s platformo za sodelovanje JIT, zlasti v okviru priprave svojega letnega delovnega programa in svojega letnega poročila o dejavnostih. (24)Ta uredba določa pravila o dostopu do platforme za sodelovanje JIT in potrebne zaščitne ukrepe. Upravljavcu oziroma upravljavcem prostora JIT bi bilo treba zaupati upravljanje pravic do dostopa do posameznih prostorov za sodelovanje JIT. Morali bi biti pristojni, da uporabnikom platforme za sodelovanje JIT odobrijo dostop med operativno in postoperativno fazo. Upravljavci prostora JIT bi morali imeti možnost, da svojo vlogo prenesejo na sekretariat JIT.

(25)Ob upoštevanju občutljivosti operativnih podatkov, izmenjanih med uporabniki platforme za sodelovanje JIT, bi morala platforma za sodelovanje JIT zagotavljati visoko raven varnosti. Agencija eu-LISA bi morala sprejeti vse potrebne tehnične in organizacijske ukrepe, da bi zagotovila varnost izmenjave podatkov z uporabo močnih šifrirnih algoritmov med koncema za šifriranje podatkov, ki se prenašajo, in podatkov v mirovanju. (26)Ta uredba določa pravila o odgovornosti držav članic, agencije eu-LISA, Eurojusta, Europola, Evropskega javnega tožilstva, urada OLAF ter drugih pristojnih organov, uradov in agencij Unije v zvezi s premoženjsko in nepremoženjsko škodo, nastalo zaradi kakršnega koli ravnanja, nezdružljivega s to uredbo. V zvezi s tretjimi državami bi morali zadevni sporazumi o ustanovitvi JIT vsebovati klavzule o odgovornosti za premoženjsko in nepremoženjsko škodo. (27)Poleg tega ta uredba vsebuje posebne določbe o varstvu podatkov, ki se nanašajo na operativne in tudi neoperativne podatke ter so potrebne za dopolnitev obstoječih ureditev varstva podatkov ter zagotavljanje ustrezne splošne ravni varstva podatkov, varnosti podatkov in varstva temeljnih pravic zadevnih oseb. (28)Za obdelavo osebnih podatkov s strani pristojnih nacionalnih organov za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, vključno z varovanjem pred grožnjami javni varnosti in njihovim preprečevanjem, se uporablja Direktiva (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta. Za obdelavo s strani institucij, organov, uradov in agencij Unije bi se morala v okviru te uredbe uporabljati Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta. (29)Kadar je to ustrezno, bi morali imeti upravljavci prostora JIT možnost, da tretjim državam, ki so pogodbenice sporazuma o ustanovitvi JIT, odobrijo dostop do prostora za sodelovanje JIT. Vsak prenos osebnih podatkov v tretje države ali mednarodne organizacije v okviru sporazuma o ustanovitvi JIT mora biti skladen z določbami iz poglavja V Direktive (EU) 2016/680. Izmenjave operativnih podatkov s tretjimi državami bi morale biti omejene na izmenjave, ki so potrebne za izpolnjevanje namena sporazuma o ustanovitvi JIT. (30)Kadar tretja država naloži operativne informacije ali dokaze v prostor za sodelovanje JIT, bi moral upravljavec prostora JIT preveriti, ali so take informacije ali dokazi zagotovljeni zaradi izpolnjevanja namenov sporazuma o ustanovitvi JIT, preden jih lahko prenesejo drugi uporabniki platforme. (31)Kadar ima skupna preiskovalna skupina več upravljavcev prostora JIT, bi se morali navedeni upravljavci prostora JIT takoj po vzpostavitvi prostora za sodelovanje JIT, ki vključuje tretje države, med seboj dogovoriti, da bo eden od njih upravljavec podatkov, ki jih naložijo navedene tretje države. (32)Agencija eu-LISA bi morala zagotoviti, da glede dostopov do centraliziranega informacijskega sistema in vseh dejavnosti obdelave podatkov v centraliziranem informacijskem sistemu vodi dnevnik za namene spremljanja celovitosti in varnosti podatkov, zakonitosti obdelave podatkov in tudi za namene notranjega spremljanja. (33)Ta uredba agenciji eu-LISA nalaga obveznosti poročanja v zvezi z razvojem in delovanjem platforme za sodelovanje JIT ob upoštevanju ciljev v zvezi z načrtovanjem, tehničnimi rezultati, stroškovno učinkovitostjo, varnostjo in kakovostjo storitev. Poleg tega bi morala Komisija štiri leta po začetku delovanja platforme za sodelovanje JIT in nato vsaka štiri leta izvesti celovito oceno platforme za sodelovanje JIT. (34)Vsaka država članica in tudi Eurojust, Europol, Evropsko javno tožilstvo, OLAF in kateri koli drug pristojni organ, urad ali agencija Unije bi morali nositi lastne stroške, nastale z njihovo uporabo platforme za sodelovanje JIT. (35)Za določitev pogojev za tehnični razvoj in izvajanje platforme za sodelovanje JIT bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Navedena pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta. (36)Komisija bi morala določiti datum začetka delovanja platforme za sodelovanje JIT po sprejetju ustreznih izvedbenih aktov, ki so potrebni za tehnični razvoj platforme za sodelovanje JIT, in potem ko je agencija eu-LISA v sodelovanju z državami članicami opravila celovit preskus platforme za sodelovanje JIT. (37)Ker cilja te uredbe, in sicer omogočanja uspešnega in učinkovitega sodelovanja, komunikacije ter izmenjave informacij in dokazov med člani JIT, Eurojustom, Europolom, uradom OLAF ter drugimi pristojnimi organi, uradi in agencijami Unije, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se z določitvijo skupnih pravil lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji (PEU). V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. (38)V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. (39)V skladu s členom 42(1) Uredbe (EU) 2018/1725 je bilo opravljeno posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, ki je mnenje podal XXXX – SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: POGLAVJE I Splošne določbe

Člen 1 Predmet urejanja Ta uredba: (a)vzpostavlja platformo informacijske tehnologije (v nadaljnjem besedilu: platforma za sodelovanje JIT), ki se uporablja prostovoljno za olajšanje sodelovanja pristojnih organov, ki sodelujejo v skupnih preiskovalnih skupinah (v nadaljnjem besedilu: JIT), ustanovljenih na podlagi člena 13 Konvencije, ki jo je Svet pripravil na podlagi člena 34 Pogodbe o Evropski uniji, o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah med državami članicami Evropske unije ali Okvirnega sklepa Sveta 2002/465/PNZ; (b)določa pravila o delitvi odgovornosti med uporabniki platforme za sodelovanje JIT in agencijo, odgovorno za razvoj in vzdrževanje platforme za sodelovanje JIT; (c)določa pogoje, pod katerimi se lahko uporabnikom platforme za sodelovanje JIT odobri dostop do platforme za sodelovanje JIT; (d)določa posebne določbe o varstvu podatkov, ki so potrebne za dopolnitev obstoječih ureditev varstva podatkov ter zagotavljanje ustrezne splošne ravni varstva podatkov, varnosti podatkov in varstva temeljnih pravic zadevnih oseb. Člen 2 Področje uporabe 1.Ta uredba se uporablja za obdelavo informacij, vključno z osebnimi podatki, v okviru JIT. To vključuje izmenjavo in shranjevanje operativnih informacij in dokazov, pa tudi neoperativnih informacij. Ta uredba se uporablja za operativno in postoperativno fazo JIT, in sicer od trenutka, ko člani zadevne JIT podpišejo sporazum o njeni ustanovitvi. 2.Ta uredba ne spreminja obstoječih pravnih določb o ustanovitvi, vodenju ali ocenjevanju JIT in tudi drugače ne vpliva nanje. Člen 3 Opredelitve pojmov V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: (1)„centralizirani informacijski sistem“ pomeni sistem informacijske tehnologije, v katerem potekata shranjevanje in obdelava podatkov, povezanih z JIT; (2)„komunikacijska programska oprema“ pomeni programsko opremo, ki olajšuje oddaljeni dostop do sistemov ter izmenjavo datotek in sporočil v besedilni, zvočni ali video obliki med uporabniki platforme za sodelovanje JIT; (3)„pristojni organi“ pomeni organe, ki so pristojni za ustanovitev JIT iz člena 1 Okvirnega sklepa Sveta 2002/465/PNZ in člena 13 Konvencije, ki jo je Svet pripravil na podlagi člena 34 Pogodbe o Evropski uniji, o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah med državami članicami Evropske unije, Evropsko javno tožilstvo, kadar deluje v skladu s svojimi pristojnostmi iz členov 22, 23 in 25 Uredbe Sveta (EU) 2017/1939, in tudi pristojne organe tretjih držav, kadar so pogodbenice sporazuma o ustanovitvi JIT na podlagi dodatne pravne podlage; (4)„člani JIT“ pomeni predstavnike pristojnih organov iz točke 3 tega člena; (5)„uporabniki platforme za sodelovanje JIT“ pomeni člane JIT, Eurojust, Europol, OLAF ter druge pristojne organe, urade in agencije Unije; (6)„prostor za sodelovanje JIT“ pomeni posamezni ločen prostor za vsako skupno preiskovalno skupino, ki gostuje na platformi za sodelovanje JIT;

(7)„upravljavec prostora JIT“ pomeni predstavnika pristojnih organov države članice, ki je odgovoren za prostor za sodelovanje JIT; (8)„operativni podatki“ pomeni informacije in dokaze, ki se obdelujejo na platformi za sodelovanje JIT v fazi delovanja JIT za podporo čezmejnim preiskavam in pregonom; (9)„neoperativni podatki“ pomeni upravne podatke, ki se obdelujejo na platformi za sodelovanje JIT, zlasti zaradi lažjega upravljanja JIT in vsakodnevnega usklajevanja med uporabniki platforme za sodelovanje JIT. Člen 4 Tehnična arhitektura platforme za sodelovanje JIT Platformo za sodelovanje JIT sestavljajo: (a)centraliziran informacijski sistem, ki omogoča začasno centralno shranjevanje podatkov; (b)komunikacijska programska oprema, ki omogoča lokalno shranjevanje komunikacijskih podatkov; (c)povezava med centraliziranim informacijskim sistemom in ustreznimi orodji informacijske tehnologije, ki podpirajo delovanje JIT in jih upravlja sekretariat JIT. Člen 5 Namen platforme za sodelovanje JIT 1.Namen platforme za sodelovanje JIT je olajšati: (a)vsakodnevno usklajevanje in upravljanje JIT z naborom funkcionalnosti, ki podpirajo upravne in finančne postopke znotraj JIT; (b)izmenjavo in začasno shranjevanje operativnih informacij in dokazov, vključno z velikimi datotekami, s funkcijama nalaganja in prenosa; (c)varne komunikacije s funkcijo, ki zajema takojšnje sporočanje, klepete, avdio- in videokonference; (d)sledljivost dokazov z mehanizmom beleženja poslovanja, ki omogoča spremljanje vseh dokazov, izmenjanih prek platforme za sodelovanje JIT; (e)oceno JIT z namenskim postopkom sodelovalnega ocenjevanja. 2.Centralizirani informacijski sistem gosti agencija eu-LISA na svojih tehničnih lokacijah.

POGLAVJE II Razvoj in operativno upravljanje Člen 6 Izvedbeni akti, ki jih sprejme Komisija Komisija čim prej sprejme izvedbene akte, potrebne za tehnični razvoj platforme za sodelovanje JIT, in sicer zlasti akte o: (a)seznamu funkcionalnosti, potrebnih za vsakodnevno usklajevanje in upravljanje JIT; (b)seznamu funkcionalnosti, potrebnih za varne komunikacije; (c)poslovnih specifikacijah povezave iz člena 4, točka (c); (d)varnosti v skladu s členom 15; (e)tehničnih dnevnikih v skladu s členom 21; (f)tehničnih statističnih podatkih v skladu s členom 22; (g)zahtevah glede delovanja in razpoložljivosti platforme za sodelovanje JIT. Izvedbeni akti iz prvega pododstavka tega člena se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 25. Člen 7 Odgovornosti agencije eu-LISA 1.Agencija Evropske unije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (eu-LISA) določi zasnovo fizične arhitekture platforme za sodelovanje JIT, vključno z njenimi tehničnimi specifikacijami in razvojem. To zasnovo odobri njen upravni odbor na podlagi pozitivnega mnenja Komisije. 2.Agencija eu-LISA je odgovorna za razvoj platforme za sodelovanje JIT v skladu z načelom vgrajenega in privzetega varstva podatkov. Razvoj zajema pripravo in izvajanje tehničnih specifikacij, preskušanje in splošno usklajevanje projektov. 3.Agencija eu-LISA da uporabnikom platforme za sodelovanje JIT na voljo komunikacijsko programsko opremo. 4.Agencija eu-LISA razvije in izvaja platformo za sodelovanje JIT čim prej po začetku veljavnosti te uredbe in potem, ko Komisija sprejme izvedbene akte v skladu s členom 6. 5.Agencija eu-LISA zagotavlja, da se platforma za sodelovanje JIT upravlja v skladu s to uredbo, izvedbenim aktom iz člena 6 in tudi v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725.

6.Agencija eu-LISA je odgovorna za operativno upravljanje platforme za sodelovanje JIT. Operativno upravljanje platforme za sodelovanje JIT obsega vse naloge, ki so potrebne za delovanje platforme za sodelovanje JIT v skladu s to uredbo, zlasti vzdrževalna dela in tehnični razvoj, ki so potrebni za zagotovitev zadovoljive ravni delovanja platforme za sodelovanje JIT v skladu s tehničnimi specifikacijami. 7.Agencija eu-LISA zagotovi usposabljanje o praktični uporabi platforme za sodelovanje JIT. 8.Agencija eu-LISA nima dostopa do prostorov za sodelovanje JIT. 9.Ne glede na člen 17 Kadrovskih predpisov za uradnike Evropske unije, določenih v Uredbi Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68, agencija eu-LISA za vse svoje osebje, ki mora delati s podatki, evidentiranimi v centraliziranem informacijskem sistemu, uporablja ustrezna pravila glede poklicne skrivnosti ali druge enakovredne obveznosti glede zaupnosti. Ta obveznost velja tudi po tem, ko tem osebam preneha funkcija ali ko prekinejo delovno razmerje ali dokončajo svoje dejavnosti. Člen 8 Odgovornosti držav članic Vsaka država članica vzpostavi tehnične ureditve, potrebne za dostop njenih pristojnih organov do platforme za sodelovanje JIT v skladu s to uredbo. Člen 9 Odgovornosti pristojnih organov, uradov in agencij Unije 1.Eurojust, Europol, Evropsko javno tožilstvo, OLAF ter drugi pristojni organi, uradi in agencije Unije vzpostavijo potrebne tehnične ureditve, na podlagi katerih jim je omogočen dostop do platforme za sodelovanje JIT. 2.Eurojust je odgovoren za potrebno tehnično prilagoditev svojih sistemov, ki so potrebni za vzpostavitev povezave iz člena 4, točka (c). Člen 10 Odbor za upravljanje programa 1.Pred fazo zasnove in razvoja platforme za sodelovanje JIT upravni odbor agencije eu-LISA ustanovi odbor za upravljanje programa. 2.Odbor za upravljanje programa sestavlja deset članov: (a)osem članov, ki jih imenuje upravni odbor; (b)predsednik svetovalne skupine iz člena 11; (c)en član, ki ga imenuje Komisija. 3.Upravni odbor agencije eu-LISA zagotovi, da imajo člani, ki jih imenuje v odbor za upravljanje programa, potrebne izkušnje in znanje glede razvoja in upravljanja informacijskih sistemov, ki podpirajo pravosodne organe. 4.Agencija eu-LISA sodeluje pri delu odbora za upravljanje programa. Predstavniki agencije eu-LISA se zato udeležujejo sej odbora za upravljanje programa, da bi poročali o delu v zvezi z zasnovo in razvojem platforme za sodelovanje JIT in o vsem drugem z njo povezanem delu in dejavnostih.

5.Odbor za upravljanje programa se sestane vsaj enkrat na tri mesece ali po potrebi pogosteje. Zagotovi ustrezno upravljanje faze zasnove in razvoja platforme za sodelovanje JIT. Odbor za upravljanje programa upravnemu odboru agencije eu-LISA redno in po možnosti enkrat na mesec predloži pisna poročila o napredku projekta. Odbor za upravljanje programa nima nobene pristojnosti za sprejemanje odločitev ali pooblastil za zastopanje članov upravnega odbora agencije eu-LISA. 6.Odbor za upravljanje programa določi svoj poslovnik, ki vključuje zlasti pravila o predsedovanju, krajih sestankov, pripravi sestankov, dopuščanju udeležbe strokovnjakov na sestankih in komunikacijskih načrtih, ki zagotavljajo popolno obveščenost članov upravnega odbora agencije eu-LISA, ki ne sodelujejo na sestankih. 7.Odboru za upravljanje programa predseduje država članica. 8.Sekretariat odbora za upravljanje programa zagotovi agencija eu-LISA. Člen 11 Svetovalna skupina 1.Agencija eu-LISA ustanovi svetovalno skupino, da bi pridobila strokovno znanje v zvezi s platformo za sodelovanje JIT, zlasti v okviru priprave svojega letnega delovnega programa in svojega letnega poročila o dejavnostih. 2.Med fazo zasnove in razvoja platforme za sodelovanje JIT svetovalno skupino sestavljajo predstavniki držav članic, Komisije in sekretariata JIT. Predseduje ji agencija eu-LISA. Izvaja naslednje naloge: (a)do začetka delovanja platforme za sodelovanje JIT se redno sestaja, po možnosti vsaj enkrat mesečno; (b)po vsakem sestanku poroča odboru za upravljanje programa; (c)zagotavlja tehnično znanje za pomoč pri nalogah odbora za upravljanje programa. POGLAVJE III Dostop do platforme za sodelovanje JIT Člen 12 Dostop pristojnih organov držav članic do prostorov za sodelovanje JIT 1.Po podpisu sporazuma o ustanovitvi JIT se znotraj platforme za sodelovanje JIT za vsako skupno preiskovalno skupino ustvari prostor za sodelovanje JIT. 2.Prostor za sodelovanje JIT odpre upravljavec oziroma odprejo upravljavci prostora JIT ob tehnični podpori agencije eu-LISA. 3.Upravljavec oziroma upravljavci prostora JIT določijo pravice uporabnikov platforme za sodelovanje JIT do dostopa do prostora za sodelovanje JIT na podlagi sporazuma o ustanovitvi JIT. Člen 13

Dostop pristojnih organov, uradov in agencij Unije do prostorov za sodelovanje JIT 1.Upravljavec oziroma upravljavci prostora JIT se lahko odločijo, da Eurojustu, vključno s sekretariatom JIT, odobrijo dostop do prostora za sodelovanje JIT za namen izpolnjevanja njegovih nalog, določenih v Uredbi (EU) 2018/1727 Evropskega parlamenta in Sveta. Natančneje, upravljavec oziroma upravljavci prostora JIT se lahko odločijo, da sekretariatu JIT odobrijo dostop do prostora za sodelovanje JIT za namen tehnične in upravne podpore, vključno z upravljanjem pravic do dostopa. 2.Upravljavec oziroma upravljavci prostora JIT se lahko odločijo, da Europolu odobrijo dostop do prostora za sodelovanje JIT za namen izpolnjevanja njegovih nalog, določenih v Uredbi (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta. 3.Upravljavec oziroma upravljavci prostora JIT se lahko odločijo, da uradu OLAF odobrijo dostop do prostora za sodelovanje JIT za namen izpolnjevanja njegovih nalog, določenih v Uredbi (EU) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta. 4.Upravljavec oziroma upravljavci prostora JIT se lahko odločijo, da Evropskemu javnemu tožilstvu odobrijo dostop do prostora za sodelovanje JIT za namen izpolnjevanja njegovih nalog, določenih v Uredbi Sveta (EU) 2017/1939. 5.Upravljavec oziroma upravljavci prostora JIT se lahko odločijo, da drugim pristojnim organom, uradom in agencijam Unije odobrijo dostop do prostora za sodelovanje JIT za namen izpolnjevanja nalog, določenih v njihovih temeljnih aktih. Člen 14 Dostop pristojnih organov tretjih držav do prostorov za sodelovanje JIT 1.Za namene, navedene v členu 5, se lahko upravljavec oziroma upravljavci prostora JIT odločijo, da pristojnim organom tretjih držav, ki so podpisale ustrezni sporazum o ustanovitvi JIT, odobrijo dostop do prostora za sodelovanje JIT. 2.Upravljavec oziroma upravljavci prostora JIT zagotovijo, da so izmenjave operativnih podatkov s pristojnimi organi tretjih držav, ki jim je bil odobren dostop do prostora za sodelovanje JIT, omejene na to, kar je potrebno za namene sporazuma o ustanovitvi JIT, in da zanje veljajo pogoji, navedeni v tem sporazumu. 3.Države članice zagotovijo, da njihovi prenosi osebnih podatkov v tretje države, ki jim je bil odobren dostop do prostora za sodelovanje JIT, potekajo le, če so izpolnjeni pogoji iz poglavja V Direktive 2016/680. POGLAVJE IV Varnost in odgovornost Člen 15 Varnost 1.Agencija eu-LISA sprejme potrebne tehnične in organizacijske ukrepe za zagotovitev visoke ravni kibernetske varnosti platforme za sodelovanje JIT in informacijske varnosti podatkov znotraj platforme za sodelovanje JIT, zlasti za zagotovitev zaupnosti in celovitosti operativnih in neoperativnih podatkov, shranjenih v centraliziranem informacijskem sistemu. 2.Agencija eu-LISA mora preprečiti nepooblaščen dostop do platforme za sodelovanje JIT in zagotoviti, da imajo osebe, pooblaščene za dostop do platforme za sodelovanje JIT, dostop samo do podatkov, ki jih zajema njihovo pooblastilo za dostop. 3.Za namene odstavkov 1 in 2 agencija eu-LISA sprejme varnostni načrt, načrt neprekinjenega delovanja in sanacije po nesreči za zagotovitev, da se lahko centralizirani informacijski sistem v primeru prekinitve ponovno vzpostavi. 4.Agencija eu-LISA spremlja učinkovitost varnostnih ukrepov iz tega člena in sprejme potrebne organizacijske ukrepe v zvezi z notranjim spremljanjem in nadzorom, da se zagotovi skladnost s to uredbo.

Člen 16 Odgovornost 1.Če država članica, Eurojust, Europol, Evropsko javno tožilstvo, OLAF ali kateri koli drug pristojni organ, urad ali agencija Unije zaradi neizpolnjevanja svojih obveznosti iz te uredbe povzroči škodo platformi za sodelovanje JIT, je zadevna država članica, Eurojust, Europol, Evropsko javno tožilstvo, OLAF ali kateri koli drug pristojni organ, urad oziroma agencija Unije odgovoren za takšno škodo, razen če agencija eu-LISA ni sprejela primernih ukrepov za preprečitev škode ali zmanjšanje njenega učinka. 2.Odškodninske zahtevke zoper državo članico zaradi škode iz odstavka 1 ureja pravo tožene države članice. Odškodninske zahtevke zoper Eurojust, Europol, Evropsko javno tožilstvo, OLAF ali kateri koli drug pristojni organ, urad ali agencijo Unije zaradi škode iz odstavka 1 urejajo njihovi ustrezni ustanovitveni akti. POGLAVJE V Varstvo podatkov Člen 17 Obdobje hrambe operativnih podatkov 1.Operativni podatki, ki so povezani s posameznim prostorom za sodelovanje JIT, se hranijo v centraliziranem informacijskem sistemu, dokler je potrebno, da vsi zadevni uporabniki platforme za sodelovanje JIT dokončajo postopek njihovega prenosa. Obdobje hrambe ni daljše od štirih tednov. 2.Po izteku obdobja hrambe iz odstavka 1 se podatkovni zapis samodejno izbriše iz centraliziranega sistema. Člen 18 Obdobje hrambe neoperativnih podatkov 1.Če je predvideno ocenjevanje JIT, se neoperativni podatki, ki so povezani s posameznim prostorom za sodelovanje JIT, hranijo v centraliziranem informacijskem sistemu, dokler ni končano ocenjevanje JIT. Obdobje hrambe ni daljše od petih let. 2.Po izteku obdobja hrambe iz odstavka 1 se podatkovni zapis samodejno izbriše iz centraliziranega sistema. Člen 19 Upravljavec podatkov in obdelovalec podatkov 1.Vsak pristojni nacionalni organ države članice in po potrebi Eurojust, Europol, Evropsko javno tožilstvo, OLAF ali kateri koli drug pristojni organ, urad ali agencija Unije se šteje za upravljavca podatkov v skladu z veljavnimi pravili Unije o varstvu podatkov za obdelavo osebnih podatkov na podlagi te uredbe. 2.V zvezi s podatki, ki jih na platformo za sodelovanje JIT naložijo pristojni organi tretjih držav, se eden od upravljavcev prostora JIT šteje za upravljavca podatkov, kar zadeva osebne podatke, izmenjane prek platforme za sodelovanje JIT in shranjene na njej. 3.Agencija eu-LISA se šteje za obdelovalca podatkov v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725, kar zadeva osebne podatke, izmenjane prek platforme za sodelovanje JIT in shranjene na njej.

4.Uporabniki platforme za sodelovanje JIT so skupaj odgovorni za upravljanje neoperativnih podatkov na platformi za sodelovanje JIT. Člen 20 Namen obdelave osebnih podatkov 1.Podatki, vneseni na platformo za sodelovanje JIT, se obdelujejo le za namene: (a)izmenjave operativnih informacij in dokazov med uporabniki platforme za sodelovanje JIT; (b)izmenjave neoperativnih podatkov med uporabniki platforme za sodelovanje JIT za namene upravljanja JIT. 2.Dostop do platforme za sodelovanje JIT je omejen na ustrezno pooblaščeno osebje pristojnih organov držav članic in tretjih držav, Eurojusta, Europola, Evropskega javnega tožilstva, urada OLAF ter drugih pristojnih organov, uradov in agencij Unije, na obseg, ki je potreben za izvajanje njihovih nalog v skladu z nameni iz odstavka 1, in na to, kar je nujno in sorazmerno z zastavljenimi cilji. Člen 21 Tehnični dnevniki 1.Agencija eu-LISA zagotovi, da se za vse dostope do centraliziranega informacijskega sistema in vse dejavnosti obdelave podatkov v centraliziranem informacijskem sistemu vodi dnevnik v skladu z odstavkom 2. 2.Dnevniki vsebujejo: (a)datum, časovni pas in točen čas dostopa do centraliziranega informacijskega sistema; (b)identifikacijsko oznako uporabnika platforme za sodelovanje JIT, ki je dostopal do centraliziranega informacijskega sistema; (c)datum, časovni pas in čas dostopa uporabnika platforme za sodelovanje JIT, ki je izvedel operacijo; (d)operacijo, ki jo je izvedel uporabnik platforme za sodelovanje JIT. 3.Dnevniki so z ustreznimi tehničnimi ukrepi zaščiteni pred nepooblaščenim dostopom in se vodijo tri leta ali toliko daljše obdobje, kot je potrebno za končanje postopkov stalnega spremljanja. 4.Agencija eu-LISA da na zahtevo dnevnike na voljo pristojnim organom držav članic brez nepotrebnega odlašanja. 5.Nacionalni nadzorni organi, odgovorni za spremljanje zakonitosti obdelave podatkov, imajo v okviru svojih pristojnosti in za namene izpolnjevanja svojih nalog na zahtevo dostop do dnevnikov. 6.Evropski nadzornik za varstvo podatkov ima v okviru svojih pristojnosti in za namene izpolnjevanja svojih nadzornih nalog v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725 na zahtevo dostop do dnevnikov.

POGLAVJE VI Končne določbe Člen 22 Spremljanje in ocenjevanje 1.Agencija eu-LISA določi postopke za spremljanje razvoja platforme za sodelovanje JIT glede na cilje v zvezi z načrtovanjem in stroški ter za spremljanje delovanja platforme za sodelovanje JIT glede na cilje v zvezi s tehničnimi rezultati, stroškovno učinkovitostjo, varnostjo in kakovostjo storitev. 2.S postopki iz odstavka 1 se zagotavlja možnost, da se za namene spremljanja redno pripravljajo tehnični statistični podatki. 3.V primeru večjih zamud v postopku razvoja agencija eu-LISA čim prej obvesti Evropski parlament in Svet o razlogih za zamude ter njihovih posledicah v smislu časovnih okvirov in finančnih sredstev. 4.Po končanem razvoju platforme za sodelovanje JIT agencija eu-LISA Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo, v katerem je pojasnjeno, kako so bili izpolnjeni cilji, zlasti v zvezi z načrtovanjem in stroški, ter v katerem so utemeljena morebitna odstopanja. 5.V primeru tehnične nadgradnje platforme za sodelovanje JIT, ki bi lahko povzročila večje stroške, agencija eu-LISA o tem pred izvedbo nadgradnje obvesti Evropski parlament in Svet. 6.Agencija eu-LISA dve leti po začetku delovanja platforme za sodelovanje JIT in nato vsako leto predloži Komisiji poročilo o tehničnem delovanju platforme za sodelovanje JIT, tudi o njeni varnosti. 7.Komisija štiri leta po začetku delovanja platforme za sodelovanje JIT in nato vsaka štiri leta izvede celovito oceno delovanja platforme za sodelovanje JIT. Komisija poročilo o celoviti oceni pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu. 8.Pristojni organi držav članic, Eurojust, Europol, Evropsko javno tožilstvo, OLAF ter drugi pristojni organi, uradi in agencije Unije agenciji eu-LISA in Komisiji predložijo informacije, potrebne za pripravo poročil iz odstavkov 4 in 7. Te informacije ne smejo ogroziti delovnih metod ali vključevati informacij, ki razkrivajo vire, imena članov osebja ali preiskave. 9.Agencija eu-LISA Komisiji predloži informacije, potrebne za pripravo celovite ocene iz odstavka 7. Člen 23 Stroški Stroški, ki nastanejo z vzpostavitvijo in delovanjem platforme za sodelovanje JIT, se krijejo iz splošnega proračun Unije. Člen 24 Začetek delovanja 1.Komisija določi datum začetka delovanja platforme za sodelovanje JIT, ko se prepriča, da sta izpolnjena naslednja pogoja: (a)sprejeti so ustrezni izvedbeni akti iz člena 6;

(b)agencija eu-LISA je v sodelovanju z državami članicami izvedla celovit preskus platforme za sodelovanje JIT, pri katerem je uporabila anonimne testne podatke. 2.Če je Komisija določila datum začetka delovanja v skladu z odstavkom 1, ga sporoči državam članicam, Eurojustu, Europolu, Evropskemu javnemu tožilstvu in uradu OLAF. 3.Sklep Komisije o določitvi datuma začetka delovanja platforme za sodelovanje JIT iz odstavka 1 se objavi v Uradnem listu Evropske unije. 4.Uporabniki platforme za sodelovanje JIT začnejo uporabljati platformo za sodelovanje JIT od datuma, ki ga Komisija določi v skladu z odstavkom 1. Člen 25 Postopek v odboru 1.Komisiji pomaga odbor. Navedeni odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011. 2.Pri sklicevanju na ta člen se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011. 3.Kadar odbor ne poda mnenja, Komisija osnutka izvedbenega akta ne sprejme in se uporabi člen 5(4), tretji pododstavek, Uredbe (EU) št. 182/2011. Člen 26 Spremembe Uredbe (EU) 2018/1726 Uredba (EU) 2018/1726 se spremeni: (1) v členu 1 se doda naslednji odstavek 4a: „4a. Agencija je odgovorna za razvoj in operativno upravljanje platforme za sodelovanje skupnih preiskovalnih skupin (v nadaljnjem besedilu: JIT), vključno s tehničnim razvojem.“; (2) vstavi se naslednji člen 8b: „Člen 8b Naloge v zvezi s platformo za sodelovanje JIT V zvezi s platformo za sodelovanje JIT Agencija opravlja: (a) naloge, ki jih ima na podlagi Uredbe (EU) št. XXX/20XX Evropskega parlamenta in Sveta*; (b) naloge v zvezi z usposabljanjem o tehnični uporabi platforme za sodelovanje JIT, vključno z zagotavljanjem spletnih gradiv za usposabljanje.

__________ * Uredba (EU) št. XXX/20XX Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi centralizirane platforme za sodelovanje za podporo delovanju skupnih preiskovalnih skupin in o spremembi Uredbe (EU) 2018/1726 (UL L …).“; (3) v členu 14 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim: „1. Agencija spremlja razvoj raziskav, pomembnih za operativno upravljanje SIS II, VIS, sistema Eurodac, SVI, ETIAS, omrežja DubliNet, sistema ECRIS-TCN, sistema e-CODEX, platforme za sodelovanje JIT in drugih obsežnih informacijskih sistemov iz člena 1(5).“; (4) v členu 19(1) se točka (ff) nadomesti z naslednjim: „(ff) sprejme poročila o tehničnem delovanju: (i) SIS v skladu s členom 60(7) Uredbe (EU) 2018/1861 Evropskega parlamenta in Sveta* in členom 74(8) Uredbe (EU) 2018/1862 Evropskega parlamenta in Sveta**; (ii) VIS v skladu s členom 50(3) Uredbe (ES) št. 767/2008 in členom 17(3) Sklepa 2008/633/PNZ; (iii) SVI v skladu s členom 72(4) Uredbe (EU) 2017/2226; (iv) ETIAS v skladu s členom 92(4) Uredbe (EU) 2018/1240; (v) ECRIS-TCN in referenčne programske opreme sistema ECRIS v skladu s členom 36(8) Uredbe (EU) 2019/816 Evropskega parlamenta in Sveta***; (vi) sestavnih delov interoperabilnosti v skladu s členom 78(3) Uredbe (EU) 2019/817 in členom 74(3) Uredbe (EU) 2019/818; (vii) sistema e-CODEX v skladu s členom 14(1) Uredbe (EU) XXX****; (viii) platforme za sodelovanje JIT v skladu s členom xx Uredbe (EU) XXX***** [ta uredba]; __________ * Uredba (EU) 2018/1861 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. novembra 2018 o vzpostavitvi, delovanju in uporabi schengenskega informacijskega sistema (SIS) na področju mejnih kontrol, o spremembi Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma ter o spremembi in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1987/2006 (UL L 312, 7.12.2018, str. 14). ** Uredba (EU) 2018/1862 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. novembra 2018 o vzpostavitvi, delovanju in uporabi schengenskega informacijskega sistema (SIS) na področju policijskega sodelovanja in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, o spremembi in razveljavitvi Sklepa Sveta 2007/533/PNZ ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1986/2006 Evropskega parlamenta in Sveta in Sklepa Komisije 2010/261/EU (UL L 312, 7.12.2018, str. 56). *** Uredba (EU) 2019/816 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o vzpostavitvi centraliziranega sistema za določitev držav članic, ki imajo informacije o obsodbah državljanov tretjih držav in oseb brez državljanstva (sistem ECRIS-TCN), z namenom dopolnitve evropskega informacijskega sistema kazenskih evidenc ter o spremembi Uredbe (EU) 2018/1726 (UL L 135, 22.5.2019, str. 1). **** Uredba (EU) XXX z dne … (UL L …). ***** Uredba (EU) XXX z dne … (UL L …).“;

(5) v členu 27(1) se vstavi naslednja točka (dc): „(dc) svetovalna skupina za platformo za sodelovanje JIT;“. Člen 27 Začetek veljavnosti Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah v skladu s Pogodbama. V Bruslju, Za Evropski parlament Za Svet predsednik predsednik OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA Vsebina 1.OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1.Naslov predloga/pobude 1.2.Zadevna področja 1.3.Ukrep, na katerega se predlog nanaša 1.4.Cilji 1.4.1.Splošni cilji

1.4.2.Specifični cilji 1.4.3.Pričakovani rezultati in posledice 1.4.4.Kazalniki smotrnosti 1.5.Utemeljitev predloga/pobude 1.5.1.Potrebe, ki jih je treba zadovoljiti kratkoročno ali dolgoročno, vključno s podrobno časovnico za uvajanje ustreznih ukrepov za izvajanje pobude 1.5.2.Dodana vrednost ukrepanja Unije (ki je lahko posledica različnih dejavnikov, npr. boljšega usklajevanja, pravne varnosti, večje učinkovitosti ali dopolnjevanja). Za namene te točke je „dodana vrednost ukrepanja Unije“ vrednost, ki izhaja iz ukrepanja Unije in predstavlja dodatno vrednost poleg tiste, ki bi jo sicer ustvarile države članice same. 1.5.3.Spoznanja iz podobnih izkušenj v preteklosti 1.5.4.Skladnost z večletnim finančnim okvirom in možne sinergije z drugimi ustreznimi instrumenti 1.5.5.Ocena različnih razpoložljivih možnosti financiranja, vključno z možnostmi za prerazporeditev 1.6.Trajanje predloga/pobude in finančnih posledic 1.7.Načrtovani načini upravljanja 2.UKREPI UPRAVLJANJA 2.1.Pravila o spremljanju in poročanju 2.2.Upravljavski in kontrolni sistemi 2.2.1.Utemeljitev načinov upravljanja, mehanizmov financiranja, načinov plačevanja in predlagane strategije kontrol 2.2.2.Podatki o ugotovljenih tveganjih in vzpostavljenih sistemih notranjih kontrol za njihovo zmanjševanje 2.2.3.Ocena in utemeljitev stroškovne učinkovitosti kontrol (razmerje „stroški kontrol ÷ vrednost z njimi povezanih upravljanih sredstev“) ter ocena pričakovane stopnje tveganja napake (ob plačilu in ob zaključku) 2.3.Ukrepi za preprečevanje goljufij in nepravilnosti 3.OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE 3.1.Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske vrstice

3.2.Ocenjene posledice za odhodke 3.2.1.Povzetek ocenjenih posledic za odhodke 3.2.2.Ocenjene posledice za odobritve za Eurojust 3.2.3.Ocenjene posledice za odobritve za eu-LISA 3.2.4.Ocenjene posledice za človeške vire Eurojusta 3.2.5.Ocenjene posledice za človeške vire eu-LISA 3.2.6.Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom 3.2.7.Udeležba tretjih oseb pri financiranju 3.3.Ocenjene posledice za prihodke OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA 1.OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1.Naslov predloga/pobude Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z vzpostavitvijo platforme za sodelovanje za podporo delovanju skupnih preiskovalnih skupin 1.2.Zadevna področja Področje politike: pravosodje in potrošniki Dejavnost: pravosodje 1.3.Ukrep, na katerega se predlog nanaša ☑ Nov ukrep

◻ Nov ukrep na podlagi pilotnega projekta / pripravljalnega ukrepa ◻ Podaljšanje obstoječega ukrepa ◻ Združitev ali preusmeritev enega ali več ukrepov v drug/nov ukrep 1.4.Cilji 1.4.1.Splošni cilji Zagotoviti tehnično podporo tistim, ki sodelujejo v JIT, da bi se povečali učinkovitost in uspešnost njihovih čezmejnih preiskav in pregonov. 1.4.2.Specifični cilji 1. Zagotoviti, da lahko člani in udeleženci JIT enostavneje izmenjujejo informacije in dokaze, zbrane med izvajanjem dejavnosti JIT. 2. Zagotoviti, da lahko člani in udeleženci JIT enostavneje in varneje komunicirajo med seboj v okviru dejavnosti JIT. 3. Olajšati skupno vsakodnevno upravljanje posamezne JIT, vključno z načrtovanjem in usklajevanjem vzporednih dejavnosti, boljšo sledljivostjo izmenjanih dokazov in boljšim usklajevanjem s tretjimi državami, zlasti kadar so sestanki v živo preobsežni ali zamudni. 1.4.3.Pričakovani rezultati in posledice Navedite, kakšne učinke naj bi imel(-a) predlog/pobuda za upravičence/ciljne skupine. S pobudo naj bi se povečali učinkovitost in uspešnost čezmejnih preiskav in pregonov, ki jih izvajajo JIT. 1.4.4.Kazalniki smotrnosti Navedite, s katerimi kazalniki se bodo spremljali napredek in dosežki. –Število JIT, ki se vsako leto registrirajo na platformi –Povprečno trajanje gostovanja JIT na platformi –Število uporabnikov platforme za sodelovanje JIT –Število uporabnikov platforme za sodelovanje JIT, ki zastopajo tretje države –Število uporabnikov platforme za sodelovanje JIT, ki zastopajo pristojne organe, urade in agencije Unije

–Število ocen JIT, izvedenih prek platforme –Število obiskov centraliziranega informacijskega sistema –Število prenosov komunikacijske programske opreme 1.5.Utemeljitev predloga/pobude 1.5.1.Potrebe, ki jih je treba zadovoljiti kratkoročno ali dolgoročno, vključno s podrobno časovnico za uvajanje ustreznih ukrepov za izvajanje pobude Glavne zahteve za obdobje po začetku veljavnosti Uredbe so: –zbiranje zahtev in začetek postopka javnega naročila s strani agencije eu-LISA – leta 2024; –začetek izvajanja platforme za sodelovanje JIT s strani agencije eu-LISA – leta 2025; –začetek delovanja platforme za sodelovanje JIT – januar 2026; –vzdrževanje in delovanje platforme za sodelovanje JIT – od januarja 2026 naprej. 1.5.2.Dodana vrednost ukrepanja Unije (ki je lahko posledica različnih dejavnikov, npr. boljšega usklajevanja, pravne varnosti, večje učinkovitosti ali dopolnjevanja). Za namene te točke je „dodana vrednost ukrepanja Unije“ vrednost, ki izhaja iz ukrepanja Unije in predstavlja dodatno vrednost poleg tiste, ki bi jo sicer ustvarile države članice same. Standardizirane in enotne platforme informacijske tehnologije za podporo skupnim preiskovalnim skupinam, ki državam članicam omogoča uporabo tehnološke rešitve, ki ni odvisna od nacionalne infrastrukture informacijske tehnologije, ni mogoče vzpostaviti niti enostransko na ravni države članice niti dvostransko med državami članicami. Platforma na ravni Unije je edini način, da se skupnim preiskovalnim skupinam zagotovi enotna sodobna tehnična rešitev, ki bi jim omogočala učinkovitejše izvajanje njihovih čezmejnih preiskav. 1.5.3.Spoznanja iz podobnih izkušenj v preteklosti Podobnih projektov v zvezi z zagotavljanjem tehnološke podpore za JIT ni bilo. 1.5.4.Skladnost z večletnim finančnim okvirom in možne sinergije z drugimi ustreznimi instrumenti Krepitev čezmejnih kazenskih preiskav in pregonov, ki jih izvajajo JIT, je bistveni del oblikovanja območja svobode, varnosti in pravice. Prav tako je v skladu s strategijo EU za varnostno unijo, agendo EU za boj proti terorizmu, sporočilom o digitalizaciji pravosodja in strategijo EU za boj proti organiziranemu kriminalu. Sporočilo Komisije o digitalizaciji pravosodja se sklicuje na ta predlog kot del splošne zbirke orodij za izkoriščanje priložnosti za nadaljnjo digitalizacijo pravosodja. Ta predlog je vključen v delovni program Komisije za leto 2021. 1.5.5.Ocena različnih razpoložljivih možnosti financiranja, vključno z možnostmi za prerazporeditev

Stroški v zvezi z vzpostavitvijo in vzdrževanjem platforme za sodelovanje JIT bi se morali kriti iz proračuna Unije in biti izkazani v proračunu zadevnih agencij – eu-LISA in Eurojust. 1.6.Trajanje predloga/pobude in finančnih posledic ◻ Časovno omejeno –◻ od [D. MMMM] LLLL do [D. MMMM] LLLL, –◻ finančne posledice med letoma LLLL in LLLL za odobritve za prevzem obveznosti ter med letoma LLLL in LLLL za odobritve plačil. ☑ Časovno neomejeno –izvajanje z obdobjem uvajanja med letoma LLLL in LLLL, –ki mu sledi izvajanje v celoti. 1.7.Načrtovani načini upravljanja ◻ Neposredno upravljanje – Komisija: –◻ z lastnimi službami, vključno s svojim osebjem v delegacijah Unije, –◻ prek izvajalskih agencij. ◻ Deljeno upravljanje z državami članicami. ☑ Posredno upravljanje, tako da se naloge izvrševanja proračuna poverijo: –◻ tretjim državam ali organom, ki jih te imenujejo, –◻ mednarodnim organizacijam in njihovim agencijam (navedite), –◻ EIB in Evropskemu investicijskemu skladu, –☑ organom iz členov 70 in 71 finančne uredbe, –◻ subjektom javnega prava,

–◻ subjektom zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve, kolikor imajo ti subjekti ustrezna finančna jamstva, –◻ subjektom zasebnega prava države članice, ki so pooblaščeni za izvajanje javno-zasebnih partnerstev in ki imajo ustrezna finančna jamstva, –◻ osebam, pooblaščenim za izvajanje določenih ukrepov SZVP na podlagi naslova V PEU in opredeljenim v zadevnem temeljnem aktu. 2.UKREPI UPRAVLJANJA 2.1.Pravila o spremljanju in poročanju Navedite pogostost in pogoje. Spremljanje in ocenjevanje razvoja in tehničnega delovanja platforme za sodelovanje JIT sta ključnega pomena in bosta potekala ob upoštevanju načel, predstavljenih v skupnem pristopu k decentraliziranim agencijam. Za začetek morata agencija eu-LISA in Eurojust vsako leto Komisiji, Evropskemu parlamentu in Svetu poslati enotni programski dokument, ki vsebuje večletne in letne delovne programe ter načrtovanje virov. V navedenem dokumentu so določeni cilji, pričakovani rezultati in kazalniki uspešnosti za spremljanje doseganja ciljev in rezultatov. Po končanem razvoju platforme za sodelovanje JIT bi agencija eu-LISA Evropskemu parlamentu in Svetu predložila poročilo, v katerem je pojasnjeno, kako so bili izpolnjeni cilji, zlasti v zvezi z načrtovanjem in stroški. Agencija eu-LISA bi dve leti po začetku delovanja platforme za sodelovanje JIT in nato vsako leto Komisiji predložila poročilo o tehničnem delovanju platforme za sodelovanje JIT, tudi o njeni varnosti. Komisija bi štiri leta po začetku delovanja platforme za sodelovanje JIT in nato vsaka štiri leta izvedla celovito oceno platforme za sodelovanje JIT. Komisija bi poročilo o celoviti oceni poslala Evropskemu parlamentu in Svetu. 2.2.Upravljavski in kontrolni sistemi 2.2.1.Utemeljitev načinov upravljanja, mehanizmov financiranja, načinov plačevanja in predlagane strategije kontrol Glede na to, da predlog vpliva na letni prispevek EU za agencijo eu-LISA in Eurojust, se bo proračun Unije izvajal s posrednim upravljanjem. Na podlagi načela dobrega finančnega poslovodenja se proračun obeh agencij izvršuje v skladu z uspešno in učinkovito notranjo kontrolo. V zvezi z naknadnimi kontrolami sta obe agenciji predmet: –notranje revizije, ki jo izvaja služba Komisije za notranjo revizijo; –letnih poročil Evropskega računskega sodišča, ki vsebujejo izjavo o zanesljivosti računovodskih izkazov ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij; –letne razrešnice, ki jo podeli Evropski parlament; –morebitnih preiskav, ki jih vodi urad OLAF zlasti za zagotovitev, da se sredstva, dodeljena agencijam, ustrezno porabijo;

–dodatne ravni nadzora in odgovornosti, ki jo zagotavlja evropski varuh človekovih pravic. 2.2.2.Podatki o ugotovljenih tveganjih in vzpostavljenih sistemih notranjih kontrol za njihovo zmanjševanje V tej fazi niso bila ugotovljena nobena posebna tveganja. 2.2.3.Ocena in utemeljitev stroškovne učinkovitosti kontrol (razmerje „stroški kontrol ÷ vrednost z njimi povezanih upravljanih sredstev“) ter ocena pričakovane stopnje tveganja napake (ob plačilu in ob zaključku) Komisija poroča o razmerju med „stroški kontrol in vrednostjo z njimi povezanih upravljanih sredstev“. Kar zadeva pooblaščene subjekte za posredno upravljanje in decentralizirane agencije, je GD JUST v letnem poročilu o dejavnostih za leto 2020 to razmerje opredelil kot 0,74 %. 2.3.Ukrepi za preprečevanje goljufij in nepravilnosti Navedite obstoječe ali načrtovane preprečevalne in zaščitne ukrepe, npr. iz strategije za boj proti goljufijam. Ukrepi, povezani z bojem proti goljufijam, korupciji in drugim nezakonitim dejavnostim, so med drugim navedeni v členu 50 uredbe o agenciji eu-LISA in v členu 75 uredbe o Eurojustu. Obe agenciji sodelujeta pri dejavnostih preprečevanja goljufij Evropskega urada za boj proti goljufijam, Komisijo pa nemudoma obvestita o primerih domnevnih goljufij in drugih finančnih nepravilnosti. 3.OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE 3.1.Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske vrstice ·Obstoječe proračunske vrstice Po vrstnem redu razdelkov večletnega finančnega okvira in proračunskih vrstic Razdelek večletnega finančnega okvira Proračunska vrstica Vrsta odhodkov Prispevek številka

dif./nedif. držav Efte držav kandidatk tretjih držav po členu 21(2)(b) finančne uredbe 1 Enotni trg, inovacije in digitalno dif./nedif. NE NE NE NE 2 Kohezija, odpornost in vrednote dif./nedif. NE NE NE NE 4 Migracije in mejne kontrole dif./nedif. NE NE NE NE 7 Evropska javna uprava nedif. NE NE NE NE ·Zahtevane nove proračunske vrstice Po vrstnem redu razdelkov večletnega finančnega okvira in proračunskih vrstic Razdelek večletnega finančnega okvira Proračunska vrstica Vrsta

odhodkov Prispevek številka

dif./nedif. držav Efte držav kandidatk tretjih držav po členu 21(2)(b) finančne uredbe [XX YY YY YY] DA/NE DA/NE DA/NE DA/NE 3.2.Ocenjene posledice za odhodke 3.2.1.Povzetek ocenjenih posledic za odhodke v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Razdelek večletnega finančnega okvira 1 Enotni trg, inovacije in digitalno (proračunska vrstica 02.04). Odobritve bodo na voljo iz programa Digitalna Evropa v okviru priprave delovnih programov za obdobje 2023–2027 in s sporazumom o prispevku na podlagi člena 7 finančne uredbe. Njihova končna dodelitev bo predmet prednostnega razporejanja sredstev v okviru temeljnega postopka sprejetja in soglasja zadevnega programskega odbora. eu-LISA Leto

2024 Leto

2025 Leto

2026 Leto

2027 SKUPAJ 2024–2027 Naslov 1: Odhodki za zaposlene obveznosti (1) 0,608 1,216 1,380 1,380 4,584 plačila (2) 0,608 1,216 1,380 1,380 4,584 Naslov 2: Infrastruktura in odhodki iz poslovanja obveznosti (1a) plačila (2a) obveznosti (3a) 3,000 2,900 1,700 1,700 9,300