EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 6.9.2017 COM(2017) 465 final POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU SVETU IN SVETU Petnajsto poročilo o premestitvi in preselitvi







1Uvod V petnajstem poročilu o premestitvi in preselitvi so obravnavani nujni ukrepi, ki jih je treba še sprejeti, da bi bilo mogoče čim prej premestiti vse upravičene osebe iz Italije in Grčije ter izpolniti cilje glede preselitve. Dinamika premestitev kaže pozitiven trend s povprečno 2 300 premestitvami na mesec od februarja 2017, kar potrjuje znatno pospešitev premestitev v letu 2017, države članice pa premestijo triinpolkrat več oseb v istem obdobju leta 2016. Do 4. septembra 2017 je bilo skupaj premeščenih skoraj 27 700 oseb (19 244 iz Grčije in 8 451 iz Italije). Vendar pa se je po rekordnem številu premestitev junija 2017 dinamika predaj v juliju in avgustu upočasnila. Kljub pozivom Komisije k ohranitvi in dodatni pospešitvi premestitev, zlasti iz Italije, ter zavezi ministrov na neformalnem zasedanju Sveta za pravosodje in notranje zadeve 6. julija 2017 k sprejetju vseh potrebnih ukrepov za zagotovitev, da so iz Italije premeščene vse upravičene osebe, je bilo iz Italije in Grčije v poletnih mesecih premeščenih le 4 400 oseb (iz Italije je bilo povprečno premeščenih 600 oseb na mesec). V Italiji, kjer je migracijski pritisk še vedno zelo visok, je še vedno veliko migrantov, upravičenih do premestitve. Število prispelih Eritrejcev, ki so v Italiji na prvem mestu med upravičenci do premestitve, je v letu 2017 razmeroma majhno. Poleg 20 700 Eritrejcev v letu 2016 je v Italijo od začetka leta 2017 prispelo več kot 5 600 Eritrejcev, na italijansko obalo pa je prispelo tudi skoraj 2 000 Sircev. Ker premestitve še vedno potekajo prepočasi, da bi lahko premestili vse upravičene osebe, je bistvenega pomena, da države članice zdaj izpolnijo svoje zaveze in pravne obveznosti ter znatno okrepijo svoja prizadevanja za premestitve iz Italije. To bi pomagalo ublažiti pritisk na že tako obremenjeni italijanski azilni in sprejemni sistem. Kar zadeva Grčijo, so predaje v okviru premestitve v poletnih mesecih ostale nespremenjene (1 700). Vendar so potrebna nadaljnja prizadevanja, da se premestijo vsi upravičeni prosilci. Do 4. septembra je bilo za premestitev registriranih 27 382 oseb, premestiti pa jih je treba vsaj še 2 800. Države članice morajo nadaljevati svoja prizadevanja, da se dejansko premestijo vsi upravičeni migranti. Napredek pri izvajanju sklepov Sveta iz julija 2015 o preselitvi 22 504 oseb se nadaljuje. Številne države članice z velikimi zavezami so te zaveze izpolnile in si prizadevajo za preselitev v okviru izjave EU in Turčije. Države članice, ki še niso izvedle nobene preselitve ali so daleč od uresničitve svojega cilja, bi morale takoj okrepiti svoja prizadevanja. 2Premestitev Dinamika premestitev kaže pozitiven in nenehno naraščajoč trend s povprečno 2 300 premestitvami na mesec od februarja 2017. Večina držav članic redno sprejema zaveze in premešča osebe. Vendar so potrebna dodatna prizadevanja vseh držav članic premestitve, da se zagotovi premestitev vseh upravičenih oseb iz Italije in Grčije. Navedene države članice, ki niso premestile vseh dodeljenih prosilcev, bi morale povečati svoje zaveze in pospešiti predaje v zaostanku. Vse države članice bi morale še naprej izpolnjevati svoje obveznosti, da se premestijo vsi upravičeni prosilci iz Italije in Grčije. Kot se je že poročalo, Madžarska in Poljska ostajata edini državi članici, ki nista premestili nobene osebe, Poljska pa ni sprejela nobene zaveze od 16. decembra 2015. Poleg tega Češka od maja 2016 ni sprejela nobene zaveze, od avgusta 2016 pa ni sprejela nobene premeščene osebe. Te države bi morale takoj začeti sprejemati zaveze in premeščati osebe. 2.1 Grčija: potrebna dodatna prizadevanja za premestitev vseh upravičenih prosilcev

Do 4. septembra je v okviru programa za premestitev prošnjo vložilo 27 382 oseb; 19 244 oseb je že bilo premeščenih, 2 741 pa jih je še treba premestiti. Čeprav je mogoče, da bo do 26. septembra 2017 registriranih še več prosilcev za premestitev in da bodo nekateri izključeni iz programa za premestitev, pa naj bi skupno število oseb, registriranih za premestitev, ostalo stabilno. Od 1 500 do 2 000 oseb, ki so bile prvotno vključene v postopek na podlagi dublinske uredbe, bo morda znova vključenih v program premestitve, s čimer bi število oseb, ki bi jih bilo treba morebiti še premestiti, skupaj znašalo okoli 4 700. Zato je bistveno, da države članice še naprej redno sprejemajo zaveze. Kot se je že poročalo, sta Malta in Latvija že premestili vse dodeljene prosilce in tudi Norveška je izpolnila svoje obveznosti. Poleg tega bo Finska z izvedenimi in za september načrtovanimi predajami v okviru premestitve premestila več kot 90 % dodeljenih prosilcev, Litva in Luksemburg pa jih bosta premestila več kot 85 %. Tudi Švedska, ki je začela premeščati šele junija, bo premestila skoraj 70 % dodeljenih prosilcev. Čeprav je Avstrija napovedala, da bo začela premeščati iz Grčije, še ni sprejela uradne zaveze in Komisija pričakuje, da bo Avstrija to obravnavala kot prednostno nalogo. Avgusta je bilo premeščenih skoraj 1 800 oseb. Glavno ozko grlo v končni fazi izvajanja programa so predstavljale premajhne zmogljivosti nekaterih držav članic premestitve, da obravnavajo zahteve za premestitev tako hitro, kot se sprejemajo mesečne zaveze, ter omejene sprejemne zmogljivosti. Kot je bilo že omenjeno, sta glavni posledici pomanjkanja zmogljivosti za obravnavo zahtev zamujanje z odgovori ter nezmožnost izvajanja varnostnih pregledov s strani služb za nacionalno varnost, zlasti kadar države izvajajo preselitve in premestitve hkrati. Za premestitev vseh upravičenih oseb v najkrajšem možnem času bi države z največjim številom primerov, ki se še obravnavajo (Nemčija, Francija, Irska in Švica), nujno morale pospešiti predaje. Mladoletniki brez spremstva: še vedno se dosega dober napredek Do 31. avgusta je bilo od 586 mladoletnikov brez spremstva, upravičenih do premestitve, premeščenih 420 takih oseb. Iste države članice (Belgija, Irska, Nemčija, Nizozemska in Španija) še naprej zagotavljajo mesta za to kategorijo ranljivih prosilcev, kar Komisija pozdravlja. Vendar je bistveno, da vse države članice sprejemajo zahteve za premestitev za to posebej ranljivo skupino. Države članice so pozvane, naj še naprej zagotavljajo potrebna mesta za premestitev registriranih mladoletnikov, ki so ločeni od družine, in se izogibajo preveč omejevalnim politikam v zvezi z dokazovanjem družinskih vezi. Najprej se na podlagi ocene največje otrokove koristi odloči, ali bi bilo treba mladoletnika premestiti, nato pa se določi še to, v katero državo članico bo premeščen. Nujno potrebni ukrepi: ·vse države članice bi morale tudi v prihodnje po potrebi sprejemati zaveze, da bodo premeščeni vsi upravičeni prosilci. Zlasti države članice, ki niso premestile vseh dodeljenih prosilcev, bi morale povečati svoje zaveze in pospešiti premestitve vseh upravičenih prosilcev; ·Avstrija bi morala ukrepati v skladu s svojimi napovedmi ter takoj začeti sprejemati zaveze in premeščati osebe iz Grčije; ·v tej končni fazi izvajanja bi Nemčija, Francija, Irska in Švica morale še povečati svoja prizadevanja za pospešitev predaj; ·države članice bi morale biti prožne pri premeščanju mladoletnikov, ki so ločeni od družine, in mladoletnikov brez spremstva. 2.2 Italija: potrebna dodatna prizadevanja za premestitev vseh upravičenih prosilcev Glede na sedanjo dinamiko (julija je bilo premeščenih samo 544 prosilcev, avgusta pa 467) je jasno, da je treba storiti več na obeh ravneh: pri identifikaciji in registraciji vseh upravičenih oseb, ki so prispele leta 2017 (Italija), in pri njihovi hitri premestitvi (države članice premestitve). Identifikacija in registracija za premestitev prosilcev, ki so prispeli leta 2017: potreba po nadaljnji pospešitvi, da se omogoči premestitev vseh upravičenih prosilcev

Poleg 20 700 prosilcev, ki so prispeli v Italijo leta 2016, je v letu 2017 doslej v Italijo prispelo okoli 7 600 upravičenih prosilcev (predvsem Eritrejcev in Sircev), pri čemer jih je bilo samo okrog 4 000 registriranih za premestitev v letu 2017, skupaj pa okrog 11 000 od začetka sheme. Vendar taka dinamika identifikacije, registracije in obdelave primerov z Eritrejci ni v skladu z dinamiko prihodov upravičenih prosilcev v Italijo. V zvezi s tem mora Italija prednostno okrepiti identifikacijo in registracijo vseh prispelih upravičenih prosilcev ter dinamiko obravnave primerov, da se lahko zahteve za premestitev hitreje predložijo državam članicam premestitve in takoj ko države članice sprejmejo zavezo. V zvezi s tem mora Italija ob podpori urada EASO zagotoviti, da so lokalni organi in sprejemni centri bolj seznanjeni s programom za premestitev, vključno z zagotavljanjem, da se tudi potencialni kandidati, ki trenutno niso vključeni v formalni sprejemni sistem v Italiji, hitro registrirajo in vključijo v program za premestitev. Čim bolj bi bilo treba izkoristiti informacijsko kampanjo urada EASO in klicno številko urada EASO o premestitvi. V ta namen je tesnejše sodelovanje med italijanskimi organi in uradom EASO ključnega pomena. Poleg tega je urad EASO pripravljen dodatno povečati število in dejavno prisotnost svojih mobilnih enot za navezavo stikov z morebitnimi upravičenimi prosilci, ki še niso bili registrirani za premestitev, ter olajšanje njihove registracije v program in njihovo obdelavo. V odziv na dopis predsednika vlade Paola Gentilonija predsedniku Evropske komisije Jeanu-Claudu Junckerju, prvemu podpredsedniku Fransu Timmermansu in komisarju Dimitrisu Avramopoulosu z dne 14. avgusta bo treba sodelovanje z uradom EASO nadalje okrepiti. Zaveze in premestitve: države članice bi morale pospešiti vse faze postopka, hkrati pa je potrebnih več zavez, da se omogočijo hitre premestitve vseh upravičenih prosilcev Komisija pozdravlja premestitev prvih 15 prosilcev iz Italije v Avstrijo ter nedavno povečanje zavez Francije in Španije, ki bi se morale zdaj uresničiti z dejanskimi premestitvami. Obravnavajo se prvi primeri za premestitev iz Italije na Slovaško in Komisija pričakuje, da se bodo prve predaje izvedle brez odlašanja. Nemčija in Švica bi morali še naprej zmanjševati zamudo, saj nekatere zahteve za premestitev čakajo na obravnavo že od lani. Poleg tega bi bilo treba na poziv Italije čim prej skleniti preostale dvostranske dogovore o dodatnih varnostnih razgovorih z zadevnimi državami članicami, da se lahko takoj začnejo premestitve v navedene države članice. V zvezi s tem Komisija pozdravlja nedavno zavezo Estonije in pričakuje, da bodo kmalu sledile prve predaje. Kot je bilo navedeno v prejšnjem poročilu, je osebe, ki prispejo do 26. septembra 2017, potem še vedno mogoče premestiti v razumnem času, če izpolnjujejo zahteve za upravičenost. Zato morajo države članice še naprej po potrebi sprejemati zaveze za dodatna mesta, da lahko Italija pošilja zahteve za premestitev tudi po tem datumu ter takoj ko so upravičeni prosilci registrirani in njihovi primeri pripravljeni. Države članice (zlasti Estonija in Slovaška) bi se morale ob zagotavljanju zadostnih zavez izogibati preveč omejevalnim preferencam, za katere je skoraj nemogoče, da bi jih Italija lahko izpolnila. Poleg tega bo za nemoteno in učinkovito izvajanje končne faze programa za premestitev ključnega pomena predhodno načrtovanje in usklajevanje držav članic z velikimi mesečnimi zavezami. Premestitev mladoletnikov brez spremstva Od prve premestitve mladoletnikov brez spremstva iz Italije maja 2017 jih je bilo iz Italije premeščenih 31, in sicer 26 na Nizozemsko, 2 v Belgijo, 2 na Norveško in 1 v Nemčijo. Poleg tega je sprejet še en primer, za 59 primerov so bile državam članicam poslane zahteve, več kot 80 dodatnih primerov je pripravljenih za vložitev, pri tem pa je še več primerov v pripravi. Pozitivni razvoj dogodkov je rezultat usklajenega delovanja skupine Komisije v Italiji, italijanskih organov in urada EASO. Prefekturam in policijskim organom na Siciliji je bil poslan dvostranski povzetek, ki po delih razlaga postopek premestitve za mladoletnike brez spremstva. Poleg tega je bila v sicilijanske policijske organe napotena mobilna skupina urada EASO. Ta skupina je začela z delom sredi avgusta in je pomagala pri registraciji mladoletnikov brez spremstva, upravičenih do premestitve. Ker se splošna dinamika registracije mladoletnikov brez spremstva za premestitev izboljšuje, se bo v prihodnjih tednih predvidoma registriralo znatno število mladoletnikov brez spremstva. Zato je še vedno ključnega pomena, da italijanski organi in države članice še naprej absolutno prednostno obravnavajo zahteve, povezane z ranljivimi osebami in mladoletniki brez spremstva. Poleg tega bi nekatere države članice (Nemčija) morale opustiti stroge preference v zvezi z mladoletniki brez spremstva. Mladoletniki brez spremstva, ki bodo prispeli v Italijo do 26. septembra, se lahko čim prej po prihodu registrirajo in premestijo le s popolno podporo vseh držav članic v prihodnjih tednih, vključno s povečanjem zavez za mladoletnike brez spremstva.

Nujno potrebni ukrepi: ·Italija mora pospešiti identifikacijo in registracijo vseh prispelih upravičenih prosilcev, med drugim tudi prek informacijske kampanje urada EASO, ter dinamiko obravnave primerov za premestitev; ·nemudoma bi bilo treba izvesti prve premestitve na Slovaško in v Estonijo, Nemčija in Švica pa bi si morali še naprej prizadevati, da odgovorita na zahteve za premestitev, ki se še obravnavajo, in spoštujeta roke, dogovorjene v protokolu o premestitvi; ·ker bosta samo Malta in Finska kmalu premestili vse dodeljene prosilce iz Italije, morajo vse druge države članice še naprej sprejemati zaveze ali po potrebi povečati svoje zaveze za premestitev vseh upravičenih prosilcev; ·nekatere države članice (Estonija, Francija, Slovaška) bi se morale izogibati preveč omejevalnim preferencam, države članice z velikim številom dodeljenih prosilcev pa bi morale zagotoviti vnaprejšnje načrtovanje in pokazati prožnost pri logistiki, povezani s predajami; ·vse države članice bi morale dati prednost prošnjam ranljivih prosilcev, zlasti mladoletnikov brez spremstva, se izogibati strogim preferencam (Nemčija) in v svojih zavezah še naprej zagotavljati zadostno število mest zanje. 3Preselitev Izvajanje sklepov z dne 20. julija 2015 napreduje. Od 22 504 preselitev, dogovorjenih v skladu s sklepi, jih je bilo izvedenih že več kot 75 %. Prizadevanja so še naprej usmerjena predvsem v preselitve iz Turčije na podlagi izjave EU in Turčije z dne 18. marca 2016, in sicer zato, ker so številne države z velikimi kvotami že izpolnile svoje zaveze glede preselitve v skladu s sklepi ali so jih že skoraj izpolnile. Kljub temu se preselitve iz drugih držav, zlasti iz Jordanije in Libanona, še vedno nadaljujejo. Do 4. septembra 2017 je bilo na podlagi sklepov z dne 20. julija 2015 preseljenih 17 305 oseb v 22 držav (v Belgijo, na Češko, Dansko, v Nemčijo, Estonijo, Francijo, na Islandijo, Irsko, v Italijo, Latvijo, Lihtenštajn, Litvo, Luksemburg, na Nizozemsko, Norveško, v Avstrijo, na Portugalsko, v Španijo, na Finsko, Švedsko, v Švico in Združeno kraljestvo). To vključuje prizadevanja držav članic za preselitev Sircev iz Turčije na podlagi izjave EU in Turčije. Od 4. aprila 2016 je bilo v okviru tega programa preseljenih 8 834 Sircev iz Turčije, vključno s 1 028 Sirci od zadnjega obdobja poročanja. Glede na preostale zaveze je zdaj treba preseliti še 20 687 Sircev. Preselitve na podlagi izjave EU in Turčije so bile doslej izvedene v Avstrijo, Belgijo, Estonijo, na Finsko, v Francijo, Italijo, Latvijo, Litvo, Luksemburg, Nemčijo, na Nizozemsko, Portugalsko, v Romunijo, Španijo in na Švedsko. Poleg tega je bilo od 4. aprila 2016 iz Turčije na Norveško preseljenih 629 Sircev. V okviru obeh programov EU, odkar se ta programa izvajata, je bilo skupaj preseljenih 22 518 oseb. Sedem držav članic (Estonija, Finska, Irska, Nemčija, Nizozemska, Švedska in Združeno kraljestvo) ter tri pridružene države (Islandija, Lihtenštajn in Švica) so že izpolnile svoje zaveze na podlagi sklepov z dne 20. julija 2015. Vendar devet držav članic še ni sprejelo preseljenih oseb v okviru tega programa, 13 držav članic pa ni sprejelo preseljenih oseb na podlagi izjave EU in Turčije. Kljub temu se nekatere države članice pripravljajo na sprejem preseljenih oseb v okviru tega programa. Malta je julija izvedla izbirno misijo v Turčiji, Ciper pa naj bi v prihodnjih tednih izvedel operacijo preselitve na podlagi izjave EU in Turčije. Poleg tega je Hrvaška povečala svojo zavezo na podlagi izjave EU in Turčije s 30 na 150 oseb ter namerava v začetku oktobra izvesti preveritveni obisk v Turčiji. Slovenija je stopila v stik z visokim komisarjem ZN za begunce in mu predložila zahtevo za preselitev 60 oseb na podlagi izjave EU in Turčije. Države članice z velikim razkorakom med zavezami, sprejetimi na podlagi sklepov z dne 20. julija 2015, in njihovim dejanskim izvajanjem svojih zavez verjetno ne bodo izpolnile, če ne bodo bistveno povečale svojih prizadevanj. Države članice, ki sprejemajo preseljene osebe na podlagi izjave EU in Turčije, pripravljajo dodatne operacije, vključno z misijami v Turčijo, da bi se opravili razgovori s kandidati za preselitev. Delegacija EU v Ankari visokega komisarja ZN za begunce še naprej opozarja na pomen pošiljanja novih vlog kandidatov tudi državam članicam z manjšimi zavezami. Hkrati z izvajanjem sedanjih zavez glede preselitve iz Turčije napredujejo pogajanja o standardnih operativnih postopkih za prostovoljni program humanitarnega sprejema s sodelujočimi državami in Turčijo, cilj pa je njihovo čimprejšnje sprejetje. Da bi Komisija zagotovila stalno finančno podporo EU za preselitve, je na osmem forumu o preselitvi in premestitvi 4. julija države članice pozvala, naj do 15. septembra 2017 sprejmejo nove zaveze za preselitev v letu 2018. Financiranje je del rednega sprejemanja zavez, ki državam članicam omogoča, da izkoristijo finančno podporo EU za svoja prizadevanja v zvezi s preselitvijo, in pomeni nadaljevanje usklajenega pristopa k preselitvi na ravni EU ter je temelj prihodnjega okvira Unije za preselitev. Preselitev Sircev in državljanov drugih tretjih držav iz Turčije, razseljenih zaradi spopadov v Siriji, ostaja glavna prednostna naloga. Hkrati so države članice glede na druge premisleke, povezane s humanitarno pomočjo, zaščito in upravljanjem migracij, nadalje pozvane, da preselijo ljudi, ki potrebujejo mednarodno zaščito, iz Libanona in Jordanije ter severne Afrike in Afriškega roga. V skladu z akcijskim načrtom z dne 4. julija ter zaradi reševanja življenj, zmanjševanja migracijskega pritiska na Libijo in zagotavljanja alternativ nedovoljenemu nadaljevanju poti proti EU so bile države članice izrecno pozvane, naj se osredotočijo na preselitev vsaj manjšega števila najranljivejših oseb iz Libije, Egipta, Nigra, Etiopije in Sudana. Trenutno skupni znesek, namenjen preselitvam v letu 2018, znaša 377,5 milijona EUR, s čimer se lahko zagotovi podpora za preselitev vsaj 37 750 oseb, ki potrebujejo mednarodno zaščito. Komisija se je odzvala na ta poziv z dopisom z dne 25. avgusta vsem ministrom za notranje zadeve in je pozvala vse države članice, naj bodo poleg zagotavljanja rednih preselitev iz Turčije in Bližnjega vzhoda čim bolj ambiciozne ter povečajo svoja prizadevanja za preselitev oseb iz Egipta, Libije, Nigra, Etiopije in Sudana, s čimer bodo pripomogle k stabilizaciji težkih razmer v osrednjem Sredozemlju in k našim skupnim prizadevanjem za reševanje življenj in zagotavljanje alternativ nezakonitemu gibanju. Komisija z veseljem pričakuje zaveze držav članic in jih je pripravljena podpreti tako finančno kot v praksi.