Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2021/C 87/09)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI ENOTNEGA DOKUMENTA

„MOULIN-À-VENT“

PDO-FR-A0933-AM02

Datum obvestila: 9. december 2020

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Geografsko območje

V točki 1 oddelka IV poglavja I je za besedo „občin“ dodano besedilo „na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2019“.

Ta redakcijska sprememba omogoča, da je geografsko območje navedeno glede na uradni geografski kodeks v različici, veljavni leta 2019, ki ga vsako leto objavi inštitut INSEE, in je razmejitev geografskega območja pravno varna.

Obseg geografskega območja ostaja popolnoma enak.

Zaradi obvestitve gospodarskih subjektov je dodan tudi stavek, da so na spletišču inštituta INAO objavljeni kartografski dokumenti v zvezi z geografskim območjem.

Te spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

2. Območje parcel

Točka 2 oddelka IV je nadomeščena z naslednjimi določbami: „Vina izhajajo izključno iz vinogradov, ki se nahajajo na območju parcel za pridelavo, ki ga je na zasedanju pristojnega nacionalnega odbora 14. novembra 2019 odobril nacionalni inštitut za poreklo in kakovost (Institut national de l’origine et de la qualité).“

Namen te spremembe je navesti datum, ko je pristojni nacionalni organ odobril novo razmejeno območje parcel znotraj geografskega območja proizvodnje. Razmejitev parcel znotraj geografskega območja proizvodnje zajema opredelitev parcel, primernih za proizvodnjo zadevne zaščitene označbe porekla.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

3. Območje v neposredni bližini

V točki 3 oddelka IV poglavja I je za besedo „občin“ dodano besedilo „na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2019“.

Ta redakcijska sprememba omogoča, da je območje v neposredni bližini navedeno glede na uradni geografski kodeks v različici, veljavni leta 2019, ki ga vsako leto objavi inštitut INSEE.

Obseg tega območja ostaja popolnoma enak.

Ta dodani sklic omogoča, da je opredelitev območja v neposredni bližini pravno varna, da nanjo pozneje ne bi vplivale združitve ali delitve občin ali delov občin oziroma spremembe imena.

Tudi seznam občin, ki sestavljajo območje v neposredni bližini, je bil posodobljen, ne da bi se spremenil njegov obseg, da se upoštevajo upravne spremembe, uvedene pred letom 2019.

Posledično je spremenjena postavka „Dodatni pogoji“ enotnega dokumenta.

4. Prehodni ukrep

Črta se točka 3 oddelka XI poglavja I, ker je obdobje, v katerem so proizvajalci lahko izkoristili posebni ukrep v zvezi z obdobjem donegovanja in posledično datumom dajanja na potrošniški trg, poteklo.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

5. Podrobnosti v zvezi z nadzorom v specifikaciji proizvoda

— Nadzor nad gospodarskimi subjekti sedaj izvaja certifikacijski organ, v različnih zadevnih odstavkih poglavja II specifikacije proizvoda pa je izraz „načrt inšpekcijskih pregledov“ nadomeščen z izrazom „načrt nadzora“. Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

— Sklici na nadzorni organ Oddelek II poglavja III: od homologacije specifikacije proizvoda decembra 2011 so bila spremenjena redakcijska pravila tega dela, tako da se, če nadzore izvaja certifikacijski organ, ne navedejo več popolni kontaktni podatki nadzornega organa. Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime proizvoda

Moulin-à-Vent

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Opis vin

Analitski opis

To so suha mirna rdeča vina.

Imajo najmanj 10,5-odstotni volumenski delež naravnega alkohola.

Po obogatitvi volumenski delež skupnega alkohola v vinu ne presega 13 %.

Vina ob stekleničenju vsebujejo največ 0,4 grama jabolčne kisline na liter.

Končna vina, pripravljena za dajanje na trg, ustrezajo naslednjim analitskim standardom:

najvišja vsebnost fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze): 3 grami na liter.

Za največji delež skupnega alkohola, najmanjši delež dejanskega alkohola, najnižjo vsebnost skupnih kislin, najvišjo vsebnost hlapnih kislin in najvišjo vsebnost skupnega žveplovega dioksida se uporabljajo standardi iz predpisov Skupnosti.

Vina so temne, od rubinaste do granatne barve. Pri vonju se pogosto izražajo cvetne note in note po zrelem rdečem jagodičju, ki se razvijejo v opojne vonje po začimbah, gomoljiki ali s starostjo celo po divjačini. Struktura v ustih je bogata in strukturirana z dobrim ravnovesjem med močjo, kompleksnostjo in eleganco.

Vina so lahko cenjena, ko so mlada, vendar po nekaj letih shranjevanja postanejo bolj prefinjena in močnejša.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 14,17 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

(a) Posebni enološki postopki

Postopki vinifikacije

Posebni enološki postopek

— Uporaba lesenih trsk je prepovedana.

— Po obogatitvi volumenski delež skupnega alkohola v vinu ne presega 13 %.

— Tehnike obogatitve z rektifikacijo so dovoljene do koncentracije 10 %.

Poleg zgoraj navedenih določb je treba pri vinih v zvezi z enološkimi postopki upoštevati obveznosti, določene na ravni Skupnosti ter v zakoniku o kmetijstvu in morskem ribištvu.

Pridelovalna praksa

Gostota zasaditve

SPLOŠNE DOLOČBE

Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 6 000 trsov na hektar.

Razdalja med vrstami te vinske trte je največ 2,1 metra, razdalja med trsi v isti vrsti pa najmanj 0,8 metra.

POSEBNE DOLOČBE

Ob upoštevanju najmanjše gostote 6 000 trsov na hektar in zaradi potreb mehanizacije je razdalja med vrstami v vinogradih lahko največ 3 metre.

Pravila rezi

— Obrezovanje se konča 15. maja.

— Vina izhajajo s trsov, ki se obrezujejo s kratko rezjo (kotlasta ali pahljačasta gojitvena oblika, enojna ali dvojna kordonska gojitvena oblika royat ali gojitvena oblika charmet) z največ 10 očesi na trs.

— Vsak trs ima od 3 do 5 reznikov z največ dvema očesoma; za pomladitev ima vsak trs lahko en reznik z največ dvema očesoma, obrezan na mladiki, ki je zrasla na starem lesu.

— Pri oblikovanju ali spremembi načina rezi se trsi obrezujejo z največ 12 očesi na trs.

Določbe o mehanski trgatvi

(a) Potrgano grozdja se v posode, v katerih se prepelje s parcele v prostore za proizvodnjo vina, naloži do višine največ 0,50 metra.

(b) Posode so iz inertnega materiala, primernega za živila.

(c) Oprema za trganje in prevoz potrganega grozdja ima prilagojen sistem za odtekanje vode ali zaščito.

(b) Največji donosi

61 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Trgatev, vinifikacija, obdelava in donegovanje vin potekajo na ozemlju naslednjih občin na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2019:

— departma Rhône: Chénas,

— departma Saône-et-Loire: Romanèche-Thorins.

7. Glavne sorte vinske trte

aligoté B

gamay N

melon B

8. Opis povezave

Opis naravnih dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Geografsko območje se razprostira na vzhodni strani gričevja Monts du Beaujolais, predvsem na Montagne de Rémont (510 metrov nadmorske višine) in terasah nad ravnino reke Saône, 15 kilometrov jugozahodno od mesta Mâcon in 25 kilometrov severno od mesta Villefranche-Sur-Saône.

Tako se razprostira na ozemlju občin Chénas in Romanèche-Thorins, ob meji departmajev Rhône in Saône-et-Loire.

Razmejene parcele za pridelavo grozdja ležijo v valoviti pokrajini s ponekod strmimi griči nad krajem Chénas na zahodu ter položnejšimi pobočji in terasami, ki se razprostirajo do kraja Romanèche-Thorins, na vzhodu. Nadmorska višina je od 190 do 420 metrov.

80 % tal se je razvilo na drobljivem grobem pesku rožnate barve, ki je nastal z alteracijo granitne podlage in ga tukaj imenujemo „grès“ ali „gore“ (peščenjak). Na južnem delu in vzhodnem robu so bolj razvita tla, nastala na koluvialni podlagi. Njihova sestava je peščeno-ilovnata, pomešana so z gramozom in prodom. Tla so na splošno dobro odcedna, vsebujejo železove in manganove okside, ki se širijo iz žil v granitni kamnini.

Najpomembnejše francosko nahajališče mangana je bilo okrog leta 1750 odkrito ravno v kraju Romanèche-Thorins. Nahajališče so izkoriščali od 18. do 19. stoletja, celo sredi vaškega trga. Romanehit, kot so ga takrat imenovali, je črna, zelo težka kamnina.

Podnebje je oslabljeno oceansko s celinskimi in južnimi vplivi. Padavine so med letom enakomerno razporejene, povprečna letna temperatura je blizu 11 °C. Gričevje Monts du Beaujolais ima bistveno vlogo pri zaščiti pred zahodnimi vetrovi in tako zmanjšuje oceanski vpliv. Učinek fena, ki ga ustvarja, suši vlažen zrak, s čimer se poveča osvetljenost in zmanjšajo padavine.

Tudi široka dolina Saône ima prevladujočo vlogo pri razvoju vinske trte, saj prispeva k večji osvetljenosti in prinaša južne vplive, zlasti izrazite poletne vročine.

Opis človeških dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Vinska trta je že zelo dolgo prisotna na geografskem območju.

Suzanne Blanchet v svojem delu „Les vins de Bourgogne“ navaja, da so na območju od Mâconnais do Lyonnais, kjer prevladuje gozd, vinsko trto dejansko gojili od 1. stoletja naprej (Plinij starejši). V 3. stoletju vina, ki so jih takrat shranjevali v amforah, po bližnji reki Saône dostavljajo v Lyon.

Pravi vinogradniški razcvet se začne konec 15. stoletja zaradi vpliva lyonskega meščanstva, ki je obogatelo s svilarstvom in bančništvom.

Razmah trgovine z vini v regiji Beaujolais v 18. stoletju povzroči veliko preobrazbo vinogradov. Takrat velika posestva so razdeljena na zakupne enote, ki so še vedno zelo prisotne na geografskem območju.

V nacionalnem arhivu iz leta 1722 je navedeno: „Romanèche je ena od štirih lokacij na območju Mâconnais, od koder se v Pariz pošlje največ sodov vina.“

Ime kontrolirane označbe porekla je povezano s starim mlinom na veter (moulin à vent), ki so ga leta 1550 zgradili na griču Romanèche-Thorins. V njem so do sredine 19. stoletja mleli žito. Zdaj je razglašen za zgodovinski spomenik. Ker je sredi vinogradov in se ga vidi od daleč, je odličen prepoznavni znak geografskega območja „Moulin-à-Vent“.

V sodbi sodišča v Mâconu z dne 17. aprila 1924 so uradno opredeljene geografske meje, znotraj katerih se lahko proizvajajo vina z imenom „Thorins ou Moulin-à-Vent“. Naslednje leto je uradno ustanovljena zveza vinogradnikov (Union des viticulteurs), ki vodi dosje o priznanju kontrolirane označbe porekla, ki privede do odloka z dne 11. septembra 1936. Zaradi preprečevanja zmede je ime „Thorins“ opuščeno.

Hkrati približno 40 proizvajalcev ustanovi zadružno klet, ki je od leta 1934 v stranski zgradbi gradu Michauds v kraju Chénas in ki proizvede približno 20 % vsega vina in je gonilo gospodarstva.

Za kontrolirano označbo porekla „Moulin-à-Vent“ je značilna povezava med regionalno tradicijo in sodobnimi tehnikami.

Proizvajalci so se v prizadevanju za kakovostno vino naučili obvladati sorto gamay N in njeno rast, zlasti z visoko gostoto zasaditve in kratko rezjo.

Proizvajalec za dobro zorenje grozdja zagotovi, da je izpostavljena zadostna listna površina. Tako se trte lahko gojijo v fiksni špalirni obliki. Obenem so proizvajalci izbrali posebno vinifikacijo, pri kateri soobstajata tradicionalno vrenje in semikarbonska maceracija.

Posestva so večinoma družinska, na njih živi in skupaj dela več generacij.

Vinorodno območje je leta 2010 merilo 650 hektarjev, povprečna letna proizvodnja pa je bila približno 30 000 hektolitrov.

Informacije o kakovosti in značilnostih proizvodov

Vina so temne, od rubinaste do granatne barve.

Pri vonju se pogosto izražajo cvetne note in note po zrelem rdečem jagodičju, ki se razvijejo v opojne vonje po začimbah, gomoljiki ali s starostjo celo po divjačini.

Struktura v ustih je bogata in strukturirana z dobrim ravnovesjem med močjo, kompleksnostjo in eleganco.

Vina so lahko cenjena, ko so mlada, vendar po nekaj letih shranjevanja postanejo bolj prefinjena in močnejša.

Vzročna medsebojna povezava

Vinogradi „Moulin à Vent“, ki ležijo na pobočjih granitne gmote, so znani kot najstarejši vinogradi v regiji Beaujolais.

Rastejo na homogeni granitni podlagi, posejani s številnimi žilami mangana, ki se vidijo kot delci, razpršeni v tleh. Po zgodovinskih pričevanjih je vinom posebni značaj dala ta črna ruda.

Vinogradniške parcele, zasajene s sorto gamay N, se raztezajo na položnih pobočjih, obrnjenih proti vzhodu ali jugovzhodu, ki jih pred zahodnimi vetrovi ščiti gričevje Monts du Beaujolais. Zaradi take orientacije jih obsijejo že prvi jutranji sončni žarki.

Nerodovitna granitna podlaga spodbuja zmerne donose in prispeva k razvoju sadnih arom, zaznavnih v vinu.

Proizvajalci si prizadevajo za izbor najboljših parcel in vpis imen najbolj znanih krajev na etikete.

Vina „Moulin-à-vent“ imajo dolg sloves. To se vidi že v 18. stoletju iz tožbe Pierre-Étienna Chalandona, trgovca v Mâconu, ki nasprotuje prodajalcu, ki naj bi vina tretje ali četrte kategorije ponujal pod imenom „Moulin-à-vent“. Jullien je leta 1816 v delu „Topographie de tous les vignobles connus“ hvalil vina „Moulin-à-Vent“, uvrščena v „prvi razred“, ki se v steklenicah ohranijo več kot deset let.

Proizvajalci pa se še vedno istovetijo z mlinom na veter, ki je simbol te kontrolirane označbe porekla, upodobljen na številnih etiketah in promocijskem gradivu, in ki je bil navdih za slikarja Mauricea Utrilla.

Leta 1996 so proizvalaci vin „Moulin-à-Vent“ in „Chénas“ ustanovili združenje Confrérie des Maîtres Vignerons de Chénas et Moulin-à-Vent, s čimer so svečano utrdili ugled obeh vin s kontrolirano označbo porekla.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Območje v neposredni bližini

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema v zvezi s proizvodnjo na razmejenem geografskem območju.

Opis pogoja:

območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za vinifikacijo, obdelavo in donegovanje vina, na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2019 obsega ozemlje naslednjih občin:

— departma Côte-d’Or: Agencourt, Aloxe-Corton, Ancey, Arcenant, Argilly, Autricourt, Auxey-Duresses, Baubigny, Beaune, Belan-sur-Ource, Bévy, Bissey-la-Côte, Bligny-lès-Beaune, Boncourt-le-Bois, Bouix, Bouze-lès-Beaune, Brion-sur-Ource, Brochon, Cérilly, Chamboeuf, Chambolle-Musigny, Channay, Charrey-sur-Seine, Chassagne-Montrachet, Châtillon-sur-Seine, Chaumont-le-Bois, Chaux, Chenôve, Chevannes, Chorey-lès-Beaune, Clémencey, Collonges-lès-Bévy, Combertault, Comblanchien, Corcelles-les-Arts, Corcelles-les-Monts, Corgoloin, Cormot-Vauchignon, Corpeau, Couchey, Curley, Curtil-Vergy, Daix, Dijon, Ebaty, Echevronne, Epernay-sous-Gevrey, L'Etang-Vergy, Etrochey, Fixin, Flagey-Echézeaux, Flavignerot, Fleurey-sur-Ouche, Fussey, Gerland, Gevrey-Chambertin, Gilly-lès-Cîteaux, Gomméville, Grancey-sur-Ource, Griselles, Ladoix-Serrigny, Lantenay, Larrey, Levernois, Magny-lès-Villers, Mâlain, Marcenay, Marey-lès-Fussey, Marsannay-la-Côte, Massingy, Mavilly-Mandelot, Meloisey, Merceuil, Messanges, Meuilley, Meursanges, Meursault, Molesme, Montagny-lès-Beaune, Monthelie, Montliot-et-Courcelles, Morey-Saint-Denis, Mosson, Nantoux, Nicey, Noiron-sur-Seine, Nolay, Nuits-Saint-Georges, Obtrée, Pernand-Vergelesses, Perrigny-lès-Dijon, Plombières-lès-Dijon, Poinçon-lès-Larrey, Pommard, Pothières, Premeaux-Prissey, Prusly-sur-Ource, Puligny-Montrachet, Quincey, Reulle-Vergy, La Rochepot, Ruffey-lès-Beaune, Saint-Aubin, Saint-Bernard, Saint-Philibert, Saint-Romain, Sainte-Colombe-sur-Seine, Sainte-Marie-la-Blanche, Santenay, Savigny-lès-Beaune, Segrois, Tailly, Talant, Thoires, Vannaire, Velars-sur-Ouche, Vertault, Vignoles, Villars-Fontaine, Villebichot, Villedieu, Villers-la-Faye, Villers-Patras, Villy-le-Moutier, Vix, Volnay, Vosne-Romanée in Vougeot,

— departma Rhône: Alix, Anse, L'Arbresle, Les Ardillats, Arnas, Bagnols, Beaujeu, Belleville-en-Beaujolais, Belmont-d’Azergues, Blacé, Le Breuil, Bully, Cercié, Chambost-Allières, Chamelet, Charentay, Charnay, Chasselay, Châtillon, Chazay-d’Azergues, Chessy, Chiroubles, Cogny, Corcelles-en-Beaujolais, Dardilly, Denicé, Deux Grosnes (samo del, ki ustreza delu nekdanje občine Avenas), Dracé, Emeringes, Fleurie, Fleurieux-sur-l'Arbresle, Frontenas, Gleizé, Juliénas, Jullié, Lacenas, Lachassagne, Lancié, Lantignié, Légny, Létra, Limas, Lozanne, Lucenay, Marchampt, Marcy, Moiré, Montmelas-Saint-Sorlin, Morancé, Odenas, Le Perréon, Pommiers, Porte des Pierres Dorées, Quincié-en-Beaujolais, Régnié-Durette, Rivolet, Sain-Bel, Saint-Clément-sur-Valsonne, Saint-Cyr-le-Chatoux, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Georges-de-Reneins, Saint-Germain-Nuelles, Saint-Jean-des-Vignes, Saint-Julien, Saint-Just-d’Avray, Saint-Lager, Saint-Romain-de-Popey, Saint-Vérand, Sainte-Paule, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Sarcey, Taponas, Ternand, Theizé, Val d'Oingt, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard, Vernay, Villefranche-sur-Saône, Ville-sur-Jarnioux, Villié-Morgon in Vindry-sur-Turdine (samo del, ki ustreza ozemlju nekdanjih občin Dareizé, Les Olmes in Saint-Loup),

— departma Saône-et-Loire: Aluze, Ameugny, Azé, Barizey, Beaumont-sur-Grosne, Berzé-la-Ville, Berzé-le-Châtel, Bissey-sous-Cruchaud, Bissy-la-Mâconnaise, Bissy-sous-Uxelles, Bissy-sur-Fley, Blanot, Bonnay, Bouzeron, Boyer, Bray, Bresse-sur-Grosne, Burgy, Burnand, Bussières, Buxy, Cersot, Chagny, Chaintré, Chalon-sur-Saône, Chamilly, Champagny-sous-Uxelles, Champforgeuil, Chânes, Change, Chapaize, La Chapelle-de-Bragny, La Chapelle-de-Guinchay, La Chapelle-sous-Brancion, Charbonnières, Chardonnay, La Charmée, Charnay-lès-Mâcon, Charrecey, Chasselas, Chassey-le-Camp, Château, Châtenoy-le-Royal, Chaudenay, Cheilly-lès-Maranges, Chenôves, Chevagny-les-Chevrières, Chissey-lès-Mâcon, Clessé, Cluny, Cormatin, Cortambert, Cortevaix, Couches, Crêches-sur-Saône, Créot, Cruzille, Culles-les-Roches, Curtil-sous-Burnand, Davayé, Demigny, Dennevy, Dezize-lès-Maranges, Donzy-le-Pertuis, Dracy-le-Fort, Dracy-lès-Couches, Epertully, Etrigny, Farges-lès-Chalon, Farges-lès-Mâcon, Flagy, Fleurville, Fley, Fontaines,Fragnes-La-Loyère (samo del, ki ustreza ozemlju nekdanje občine La Loyère), Fuissé, Genouilly, Germagny, Givry, Granges, Grevilly, Hurigny, Igé, Jalogny, Jambles, Jugy, Jully-lès-Buxy, Lacrost, Laives, Laizé, Lalheue, Leynes, Lournand, Lugny, Mâcon, Malay, Mancey, Martailly-lès-Brancion, Massilly, Mellecey, Mercurey, Messey-sur-Grosne, Milly-Lamartine, Montagny-lès-Buxy, Montbellet, Montceaux-Ragny, Moroges, Nanton, Ozenay, Paris-l'Hôpital, Péronne, Pierreclos, Plottes, Préty, Prissé, Pruzilly, Remigny, La Roche-Vineuse, Rosey, Royer, Rully, Saint-Albain, Saint-Ambreuil, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Boil, Saint-Clément-sur-Guye, Saint-Denis-de-Vaux, Saint-Désert, Saint-Gengoux-de-Scissé, Saint-Gengoux-le-National, Saint-Germain-lès-Buxy, Saint-Gervais-sur-Couches, Saint-Gilles, Saint-Jean-de-Trézy, Saint-Jean-de-Vaux, Saint-Léger-sur-Dheune, Saint-Mard-de-Vaux, Saint-Martin-Belle-Roche, Saint-Martin-du-Tartre, Saint-Martin-sous-Montaigu, Saint-Maurice-de-Satonnay, Saint-Maurice-des-Champs, Saint-Maurice-lès-Couches, Saint-Pierre-de-Varennes, Saint-Rémy, Saint-Sernin-du-Plain, Saint-Symphorien-d’Ancelles, Saint-Vallerin, Saint-Vérand, Saint-Ythaire, Saisy, La Salle, Salornay-sur-Guye, Sampigny-lès-Maranges, Sancé, Santilly, Sassangy, Saules, Savigny-sur-Grosne, Sennecey-le-Grand, Senozan, Sercy, Serrières, Sigy-le-Châtel, Sologny, Solutré-Pouilly, Taizé, Tournus, Uchizy, Varennes-lès-Mâcon, Vaux-en-Pré, Vergisson, Vers, Verzé, Le Villars, La Vineuse sur Fregande (samo del, ki ustreza ozemlju nekdanjih občin Donzy-le-National, Massy in La Vineuse), Vinzelles in Viré,

— departma Yonne: Aigremont, Annay-sur-Serein, Arcy-sur-Cure, Asquins, Augy, Auxerre, Avallon, Bazarnes, Beine, Bernouil, Béru, Bessy-sur-Cure, Bleigny-le-Carreau, Censy, Chablis, Champlay, Champs-sur-Yonne, Chamvres, La Chapelle-Vaupelteigne, Charentenay, Châtel-Gérard, Chemilly-sur-Serein, Cheney, Chevannes, Chichée, Chitry, Collan, Coulangeron, Coulanges-la-Vineuse, Courgis, Cruzy-le-Châtel, Dannemoine, Deux Rivières, Dyé, Epineuil, Escamps, Escolives-Sainte-Camille, Fleys, Fontenay-près-Chablis, Gy-l’Evêque, Héry, Irancy, Island, Joigny, Jouancy, Junay, Jussy, Lichères-près-Aigremont, Lignorelles, Ligny-le-Châtel, Lucy-sur-Cure, Maligny, Mélisey, Merry-Sec, Migé, Molay, Molosmes, Montigny-la-Resle, Montholon (samo del, ki ustreza ozemlju nekdanjih občin Champvallon, Villiers sur Tholon in Volgré), Mouffy, Moulins-en-Tonnerrois, Nitry, Noyers, Ouanne, Paroy-sur-Tholon, Pasilly, Pierre-Perthuis, Poilly-sur-Serein, Pontigny, Préhy, Quenne, Roffey, Rouvray, Saint-Bris-le-Vineux, Saint-Cyr-les-Colons, Saint-Père, Sainte-Pallaye, Sainte-Vertu, Sarry, Senan, Serrigny, Tharoiseau, Tissey , Tonnerre, Tronchoy, Val-de-Mercy, Vallan, Venouse, Venoy, Vermenton, Vézannes, Vézelay, Vézinnes, Villeneuve-Saint-Salves, Villy, Vincelles, Vincelottes, Viviers in Yrouerre.

Označevanje

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju.

Opis pogoja:

(a) Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede ime manjše geografske enote, če: — gre za ime kraja, zavedenega v katastru, — je ta naveden na prijavi pridelka. Ime kraja, zavedenega v katastru, je napisano takoj za imenom kontrolirane označbe porekla in natisnjeno s črkami, katerih velikost niti po višini niti po širini ne presega velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

(b) Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede večja geografska enota „Vin du Beaujolais“ ali „Grand Vin du Beaujolais“ ali „Cru du Beaujolais“. Velikost črk za navedbo večje geografske enote niti po višini niti po širini ne presega dveh tretjin velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-10009261-9fab-4519-9359-c1535d713844

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.