Povzetek (največ 2 strani)

OCENA UČINKA o Predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov v obdobju od 1. januarja 2024

A. Nujnost ukrepanja

V čem je težava in zakaj je to težava na ravni EU?

Uredba (EU) št. 978/2012 o shemi splošnih tarifnih preferencialov (v nadaljnjem besedilu: uredba o GSP) bo prenehala veljati konec leta 2023. Če ne bi bila sprejeta nobena nova uredba o GSP, bi bila standardni GSP in režim GSP+ ukinjena, EU pa bi morala uvoz iz sedanjih držav upravičenk (države z nizkim in nižjim srednjim dohodkom) obravnavati po načelu največjih tarifnih ugodnosti. Še naprej bi se uporabljala le odprta ureditev „Vse razen orožja“ (v nadaljnjem besedilu: EBA) za najmanj razvite države. To bi negativno vplivalo na izvoz in naložbe, s tem pa na gospodarsko rast in delovna mesta v sedanjih petnajstih državah upravičenkah do GSP in devetih državah upravičenkah do GSP+.

Kaj bi bilo treba doseči?

Analiza je opredelila tri splošne cilje in pet posebnih ciljev, ki jih je treba doseči, in sicer: 1)za nadaljnje prispevanje k izkoreninjenju revščine je treba: -povečati izvoz iz držav upravičenk, zlasti tistih, ki najbolj potrebujejo pomoč, -povečati diverzifikacijo izvoza držav upravičenk; 2)za nadaljnji prispevek k trajnostnemu razvoju in dobremu upravljanju v državah upravičenkah je treba: -okrepiti podporo GSP za trajnostni razvoj v državah upravičenkah, -povečati ozaveščenost o možnostih GSP in povečati preglednost pri spremljanju GSP+; 3)za zagotovitev boljše zaščite gospodarskih interesov EU pri delovanju sheme je treba: - nadalje zaščititi konkurenčne industrijske panoge EU.

Kakšna je dodana vrednost ukrepanja na ravni EU (subsidiarnost)?

Skupna trgovinska politika je v členu 3 PDEU navedena med področji, ki so v izključni pristojnosti Unije. V skladu s členom 5(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) se načelo subsidiarnosti ne uporablja na področjih v izključni pristojnosti EU.

B. Rešitve

Katere so različne možnosti za dosego ciljev? Ali ima katera od njih prednost? Če ne, zakaj?

Opredeljenih je bilo 11 možnosti politike in 19 podmožnosti, ki so podrobno navedene v priloženi preglednici. Splošna ugotovitev, ki izhaja iz podporne študije in vmesne ocene, je, da bo tri splošne cilje GSP najlaže izkoristiti, če se sedanja struktura GSP s svojimi tremi režimi nadaljuje in ohrani. Okvir GSP bi bilo treba posodobiti z uvedbo tehničnih sprememb za izboljšanje uspešnosti in učinkovitosti GSP. Zato so najprimernejše naslednje možnosti: -odpraviti obstoječe merilo ranljivosti za omejeno izvozno konkurenčnost za zagotovitev, da bodo vse države, ki bodo napredovale iz režima EBA, postale upravičene do GSP+ (podmožnost 3Ba), -razširiti negativno pogojenost (tj. možnost preklica tarifnih preferencialov v primeru resnih in sistematičnih kršitev) na mednarodne konvencije o podnebju/okolju in dobrem upravljanju iz Priloge VIII k Uredbi (možnost 6B), -posodobiti seznam konvencij v Prilogi VIII k Uredbi (podmožnost 8Bc), -uvesti dodatne korake po uradnem začetku postopka preklica (podmožnost 9Bb), skrajšati trajanje postopka v izjemnih okoliščinah (podmožnost 9Bd) in uvesti preklic za migracijo (podmožnost 9Bc), -sprejeti praktične ukrepe za izboljšanje spremljanja izvajanja GSP: zagotoviti podroben opis postopka spremljanja in pojasniti sodelovanje civilne družbe (možnost 10B), -podaljšati cikel spremljanja na tri leta (možnost 10D). Za vse preostale možnosti na splošno ohranjamo začetno izhodišče.

Kakšna so stališča različnih deležnikov? Kdo podpira katero možnost?

Velika večina deležnikov podpira ohranitev sedanjega okvira GSP, vključno s tremi režimi, ker shema prispeva k izkoreninjanju revščine, ustvarjanju delovnih mest in gospodarski rasti, obenem pa tudi k trajnostnemu razvoju. Bistvena prenova strukture GSP ni potrebna, treba pa je izboljšati njeno učinkovitost in uspešnost. Deležniki so podprli zamisel o vključitvi konvencij o okoljskih in podnebnih spremembah v pogojenost GSP ter uvedbo dodatnih ukrepov za izboljšanje preglednosti in vključenosti civilne družbe. Industrija EU na splošno podpira GSP, čeprav nekateri sektorji (npr. agroživilski in tekstilni proizvajalci) pozivajo k večji zaščiti gospodarskih interesov EU. Organizacije civilne družbe pozivajo k večji preglednosti postopka spremljanja GSP in povečanju učinka sheme na izboljšanje delovnih in okoljskih standardov v državah upravičenkah.

C. Učinki prednostne možnosti

Kakšne so koristi prednostne možnosti (če ta obstaja, oziroma koristi glavnih možnosti)?

Splošni učinek je omejen, saj splošna shema preferencialov ostaja na splošno stabilna, brez večjih sprememb in dodatnih zapletov za upravičence do GSP, podjetja in civilno družbo. Namen predlaganih sprememb je olajšati dostop najrevnejših držav na trg EU, zlasti držav, ki naj bi napredovale iz statusa najmanj razvitih držav, in njihovo vključevanje v mednarodno trgovino, diverzificirati njihova gospodarstva in spodbujati trajnostno gospodarsko rast, zlasti z večjim varstvom okolja. Ključnega pomena in spodbuden znak s strani EU za partnerice v razvoju bo nadaljevanje GSP s predlaganimi ciljno usmerjenimi spremembami, pri čemer bo ohranjena ključna platforma za sodelovanje z državami upravičenkami, da bi dosegli spremembe, skladne z vrednotami EU in usklajene s politikami za razvoj.

Kakšni so stroški prednostne možnosti (če ta obstaja, oziroma stroški glavnih možnosti)?

Dodatni stroški (viri) so povezani z okrepljenim spremljanjem skladnosti upravičenk do GSP z novimi mednarodnimi konvencijami (ki bodo dodane zaradi evropskega zelenega dogovora in upravljanja, povezanega z migracijami) in, po razširitvi negativne pogojenosti, konvencij o varstvu okolja, podnebnih spremembah in dobrem upravljanju.

Kakšni so učinki na mala in srednja podjetja ter konkurenčnost?

Ukrepi za preglednost izboljšujejo razumevanje delovanja GSP v praksi, zlasti v korist MSP. Negativni učinki na MSP se ne pričakujejo.

Ali bo prišlo do znatnih učinkov na nacionalne proračune in uprave?

Znatni učinki na nacionalne proračune in uprave se ne pričakujejo.

Bo imela pobuda druge pomembnejše učinke?

Predlagane možnosti bodo podpirale prispevek GSP in trgovinske politike k evropskemu zelenemu dogovoru (zlasti izvajanju Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah), boju proti prisilnemu delu in najhujšim oblikam dela otrok ter politikam, povezanim z migracijami.

Sorazmernost

Načelo sorazmernosti je izpolnjeno, saj je uredba o GSP edina ustrezna vrsta ukrepov, ki jih lahko Unija sprejme za vzpostavitev enostranskega preferencialnega dostopa do svojega trga za izvoz iz držav v razvoju.

D. Spremljanje

Kdaj se bo politika pregledala?