ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Minimalni zaščitni ukrepi iz člena 3(c) so postopki, ki jih izvaja podjetje, ki opravlja gospodarsko dejavnost, da zagotovi spoštovanje načel in pravic, določenih v osmih temeljnih konvencijah, opredeljenih v Deklaraciji Mednarodne organizacije dela o temeljnih pravicah in načelih pri delu, in sicer: pravica, da ni žrtev prisilnega dela, svoboda združevanja, pravice delavcev do organiziranja, pravica do kolektivnih pogajanj, enako plačilo za moške in ženske za delo enake vrednosti, nediskriminacija pri priložnostih in obravnavi v zvezi z zaposlovanjem in poklicnim delom ter pravica, da ni žrtev prisilnega dela otrok.

Minimalni zaščitni ukrepi iz člena 3(c) so postopki, ki jih izvaja podjetje, ki opravlja gospodarsko dejavnost, da zagotovi spoštovanje načel in pravic, določenih v evropskem stebru socialnih pravic in osmih temeljnih konvencijah, opredeljenih v Deklaraciji Mednarodne organizacije dela o temeljnih pravicah in načelih pri delu, in sicer: pravica, da ni žrtev prisilnega dela, svoboda združevanja, pravice delavcev do organiziranja, pravica do kolektivnih pogajanj, enako plačilo za moške in ženske za delo enake vrednosti, nediskriminacija pri priložnostih in obravnavi v zvezi z zaposlovanjem in poklicnim delom ter pravica, da ni žrtev prisilnega dela otrok.
43.

ponovno ugotavlja, da je v predlogu Komisije za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa navedeno, da so najbolj oddaljene regije Unije zaradi svojega strukturnega, socialnega in gospodarskega položaja pri dostopu do horizontalnih programov Unije upravičene do posebnih ukrepov. Odbor obžaluje, da to ni navedeno v predlaganem besedilu in da bo zato v okviru programa težko upoštevati posebne potrebe teh regij ter njihov edinstven potencial, da so prostori za preskušanje, ko gre za raziskave in inovacije na področjih, kot so biogospodarstvo in podnebne spremembe, v skladu z njihovimi strategijami za pametno specializacijo;
Ker je v več državah članicah posledica gospodarske in finančne krize visok javni dolg , je okvir z numeričnimi fiskalnimi pravili, ki so specifična za posamezno državo članico in katerih cilj je okrepiti odgovorno vodenje fiskalne politike ter hkrati učinkovito spodbujati spoštovanje proračunskih obveznosti, ki izhajajo iz PDEU, bistvenega pomena pri zagotavljanju približevanja javnega dolga preudarnim ravnem. Tak okvir bi moral delovati predvsem z določanjem srednjeročnega cilja v smislu strukturnega salda, ki je zavezujoč za nacionalne proračunske organe in njihove letne odločitve. Srednjeročni cilji za proračunsko stanje omogočajo upoštevanje različnih deležev javnega dolga v BDP in tveganj glede vzdržnosti, ki so značilni za posamezne države članice, pri čemer utrjujejo gibanje dolga proti referenčni vrednosti iz člena 1 Protokola (št. 12) o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o Evropski uniji in PDEU.

Ker se več držav članic hkrati sooča z visokim javnim dolgom ter pomanjkanjem javnih naložb , je okvir z numeričnimi fiskalnimi pravili, ki so specifična za posamezno državo članico in katerih cilj je okrepiti odgovorno vodenje fiskalne politike ter hkrati učinkovito spodbujati spoštovanje proračunskih obveznosti, ki izhajajo iz PDEU, bistvenega pomena pri zagotavljanju približevanja javnega dolga preudarnim ravnem. Tak okvir bi moral delovati predvsem tako, da se po koncu preglednega in demokratičnega postopka na nacionalni ravni določi srednjeročni cilj v smislu strukturnega salda, ki je zavezujoč za nacionalne proračunske organe in njihove letne odločitve. Srednjeročni cilji za proračunsko stanje omogočajo upoštevanje različnih deležev javnega dolga v BDP in tveganj glede vzdržnosti, ki so značilni za posamezne države članice, pri čemer upoštevajo izvajanje strukturnih reform na ravni države članice z evropsko dodano vrednostjo, pri katerih je pristojnost deljena ali ima EU podporno pristojnost, ki bi lahko imele pomemben družbenoekonomski vpliv, utrjujejo gibanje dolga proti referenčni vrednosti iz člena 1 Protokola (št. 12) o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o Evropski uniji in PDEU.
38.

poudarja, da lokalne in regionalne oblasti lahko imajo in morajo imeti pomembno vlogo na vseh zgoraj omenjenih področjih. Lokalne in regionalne oblasti rešujejo vsa vprašanja v zvezi s tokovi migrantov in beguncev na terenu, zato morajo nujno imeti potrebna finančna sredstva za soočanje s temi izzivi; za to je potreben proračun EU, ki bo sorazmeren s povečanimi potrebami in bo med njimi razporejen glede na dejavnosti, ki jih dejansko opravljajo, na področju pristojnosti EU za zaščito zunanjih meja Unije in za migracije. Tesno vključevanje poddržavnih oblasti in organov bi pripomoglo k vzpostavitvi upravljanja, ki bi lahko zasnovalo in izvajalo usklajene in skladne politike med različnimi ravnmi. S tega vidika bi morale lokalne in regionalne oblasti prevzeti del upravljanja Sklada za azil, migracije in vključevanje;
44.

meni, da konferenca regionalnih in lokalnih oblasti držav EU in držav vzhodnega partnerstva (CORLEAP) ne sme biti le platforma za izmenjavo, temveč mora konkretno podpreti teritorialno sodelovanje z dejavnostmi, ki vključujejo tako uspešno povezovanje partnerjev kot tudi ukrepe za večjo prepoznavnost konkretnih projektov. OR se zavezuje, da bo prispeval k ugledu partnerstva CORLEAP med njegovimi partnerji in izpolnil njihova pričakovanja, in sicer tako, da bo predstavljal uspeh in potencial teritorialnega sodelovanja ter ozaveščal o koristih, ki jih politika vzhodnega partnerstva prinaša za državljane, ter seznanjal z njimi.
43.

poudarja, da so otroci prihodnost Evrope, in opozarja na demografske spremembe, ki pomenijo, da raste delež starejših v prebivalstvu, hkrati pa se veča povpraševanje po delovno sposobnem prebivalstvu. Da bo naša družba lahko rasla in uspevala, potrebuje več mladih; poudarja, da pravi pogoji pri sprejemu in kakovostni ukrepi vključevanja ustvarijo dobre možnosti za življenje in razvoj novo priseljenih otrok in mladih v naši družbi. Zato so dobri pogoji za sprejem in kakovostni ukrepi vključevanja dolgoročna naložba v blaginjo, demokracijo in človekove pravice.
40.

priznava, da sta obveščenost o možnostih financiranja in dostop do njih dodaten izziv za lokalne in regionalne oblasti. Za to bo potrebna dejavna vloga ustreznih generalnih direktoratov Evropske komisije in organov upravljanja za ustrezne programe financiranja EU na nacionalni in lokalni ravni. Pomembno vlogo pri posredovanju informacij in primerov dobre prakse ter podpori mrež bi lahko imel tudi OR, med drugim z delom širokopasovne platforme OR in Evropske komisije;
10.

opozarja, da informacije, ki so na voljo uporabnikom večmodalnega prevoza, kljub velikim prizadevanjem in številnim virom, ki so bili namenjeni v podporo javnega in večmodalnega prevoza, nikakor ne zadostujejo. Pri izdajanju vozovnic je stanje še slabše. Pri tem ne gre za to, da s tehničnega vidika ne bi bilo mogoče zagotoviti podrobnih informacij na uporabnikom prijazen način o večmodalnem prevozu ali storitvah in informacij o izdajanju vozovnic, temveč gre za nepripravljenost ponudnikov javnega prevoza, da ponudijo te informacije in storitve. Zato bi morala EU sprejeti zakonodajo, po kateri bi bilo treba obvezno objavljati informacije o voznih redih in druge informacije o potovanjih ter dati vsem državljanom EU popoln dostop do njih, in sicer v obliki, ki bi vsakomur od njih omogočala, da jih čim preprosteje in učinkoviteje uporablja. Pri tem se Evropski odbor regij sklicuje na svoje mnenje Storitve obveščanja, načrtovanja in izdajanja vozovnic pri večmodalnih potovanjih (CdR 4895/2014);
6.

ugotavlja, da je ECB od izbruha krize skrbela za stabilizacijo gospodarskega cikla. Predsednik ECB je pozval k povezanim institucijam, strožji in proaktivnejši fiskalni politiki na ravni euroobmočja ter izvajanju strukturnih reform v državah članicah euroobmočja. OR sicer opozarja, da sama monetarna politika ne more zagnati gospodarstva, vendar poudarja, da sedanje nizke obrestne mere spodbujajo najemanje posojil in naložbe. Temeljite strukturne reforme in odgovornost zanje na ravni, ki je državljanom najbližje, ter javnofinančna odgovornost so temelji za povratek k dolgoročni in trajnostni rasti;
36.

v zvezi z ukrepom 12 meni, da bo usklajena strategija EU za opazovanje oceanov, zbiranje nacionalnih podatkov o ribištvu in morsko računovodstvo spodbudila podatkovne storitve in opazovanje. Na tem področju je treba vključiti obstoječe platforme EU in mednarodne platforme za kartiranje oceanov in morskega dna, kot sta EMODnet in program Copernicus za opazovanje oceanov, ter zagotoviti njihovo interoperabilnost. Spodbujati bi bilo treba pobude, kot je IPBES (globalna platforma in medvladni organ, ki je na voljo vsem državam članicam ZN, da bi okrepili povezavo med znanostjo, politiko in lokalnim znanjem pri sprejemanju odločitev v zvezi z biotsko raznovrstnostjo in ekosistemskimi storitvami), vključno z razvojem novih orodij, kot so Nordic IPBES, MAES (kartiranje in ocenjevanje stanja ekosistemov ter njihovih storitev) v EU in ESMERALDA (izboljšanje kartiranja ekosistemskih storitev za oblikovanje politik in odločanje);
41.

se sprašuje, v kolikšni meri raven NUTS 2 odraža dejanske skupnosti in dejansko geografsko razčlenitev območij, glede na to, da so v mnogih državah članicah območja NUTS zgolj statistična območja, opredeljena glede na število prebivalstva, in ne odražajo dejanskih meja ali funkcionalnih geografskih območij. Ugotavlja, da se NUTS uporablja tudi za dodeljevanje sredstev iz strukturnih skladov EU, vendar ima njegova uporaba pri oblikovanju in ocenjevanju teritorialnega učinka kohezijske, prometne, okoljske in drugih politik EU prevladujoč učinek, zaradi česar politike EU niso usklajene z razmerami na terenu. Ob upoštevanju tega in zaradi pravičnejšega dodeljevanja finančnih sredstev je ključno, da se najpomembnejše pomanjkljivosti BDP, kot je teritorialna prednost zaradi vožnje na delo prek meja NUTS, odpravijo tako, da se pri odločitvah o upravičenosti do sredstev upoštevajo socialne in okoljske razmere v regijah;
42.

poziva k popolnemu in nediskriminatornemu izvajanju dodatnega protokola k pridružitvenemu sporazumu med EU in Turčijo v vseh državah članicah EU, vključno z Republiko Ciprom; poziva Turčijo, naj ohranja dobre sosedske odnose z vsemi sosednjimi državami, kar je bistven element pristopnega procesa; izpostavlja, da je treba spoštovati suverenost in suverene pravice vseh držav članic v skladu z načeli EU, resolucijami Združenih narodov in mednarodnim pravom; poziva Turčijo, naj začne umik svojih sil s Cipra in v skladu z Resolucijo VS OZN št. 550 (1984) zaprto območje Famagusta preda OZN; poudarja, da bi takšni ukrepi za krepitev zaupanja dali možnost za gospodarsko, socialno in regionalno rast obeh skupnosti; ugotavlja, da lahko dialog med skupnostmi in med civilnimi družbami v lokalnih skupnostih pospeši doseganje sporazuma;
Treba je poudariti konvencijo županov in jo podaljšati do leta 2030 in do leta 2050, da bi okrepili dinamiko 6 500 evropskih mest in regij podpisnikov, ki so se angažirali, da bodo presegli evropske cilje glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov do leta 2020.

OR podpira razširitev pobude konvencije županov na svetovno raven ter prosi Evropsko komisijo, naj da na voljo potrebna sredstva za takšno delovanje, ki upošteva dejansko stanje na terenu. Ta razširitev mora potekati skladno z drugimi mednarodnimi in nacionalnimi pobudami, katerih nosilci so mreže lokalnih skupnosti, kot je dogovor županov (Compact of Mayors), ter ob spoštovanju omenjenih pobud. Obenem ne bi smeli marginalizirati mest, ki bi se odločila za ukrepe na področju podnebja, ne da bi bila del konvencije.
5.

poleg tega ugotavlja, da so eden od bistvenih vidikov sedanjega stanja na področju migracij cvetoči posli tihotapcev ljudi in organiziranih združb, ki izkoriščajo stisko ljudi in težak socialni položaj migrantov. OR podpira ukrepe za povečan boj proti trgovcem z ljudmi in organiziranemu kriminalu, ki so ga predlagali evropski in afriški voditelji držav in vlad na vrhu 11. in 12. novembra 2015 v Valletti; poudarja, da je treba hitro ukrepati in sprejeti dolgoročne, celovite in konkretne akcijske načrte v tesnem sodelovanju z državami nečlanicami EU. Opozarja, da mora biti sodelovanje pri tem vprašanju obojestransko in da se morajo države izvora in tranzita zavezati, da bodo pomagale in uresničile vse ukrepe, ki so bili sprejeti v akcijskem načrtu iz Vallette. Zato morajo čim prej posredovati varnostne sile držav članic EU in treba je zelo pozorno spremljati dejavnosti kriminalnih združb ter redno objavljati poročila o stanju in rezultatih boja proti tovrstnim organiziranim kriminalnim dejanjem, ki ogrožajo varnost in socialno kohezijo prebivalcev držav članic EU; poudarja tudi pomen temeljite registracije na schengenskih mejah in učinkovitega nadzora na zunanjih mejah EU. V celoti je treba izvajati ustrezen mejni nadzor in ukrepe za zagotavljanje varnosti znotraj schengenskega območja. Dober primer sodelovanja dajejo države višegrajske skupine, ki pošiljajo svoje uradnike v pomoč za varovanje zunanje schengenske meje (madžarske in grške);
36.

se zavzema za učinkovitejšo uporabo instrumentov pomoči med lokalnimi in regionalnimi oblastmi v EU ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi v državah ESP, kot sta tesno medinstitucionalno sodelovanje (twinning) in TAIEX, da se podprejo države ESP pri razvoju učinkovitih in sodobnih upravnih struktur, tudi prek tesnega sodelovanja med upravami, katerega ključni element je napotitev uradnikov iz javne uprave države članice v javno upravo države ESP. Poleg tega bi lahko tudi regije EU okrepile svojo vlogo pri podpori potencialnim udeležencem v programih EU za obdobje 2014–2020, ki so osredotočeni na tretje države, kot so IPA II (instrument za predpristopno pomoč), poglavje programa Obzorje 2020, ki se nanaša na mednarodne odnose, pa tudi programi EU z udeležbo držav članic in tretjih držav, kakršen je bil program Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva (ENPI) za čezmejno sodelovanje CBCMED za obdobje 2007–2013; čezmejno sodelovanje se v okviru ENPI CBCMED financira tudi v programskem obdobju 2014–2020;
27.

poudarja, da bo za uresničitev programa reform potrebna velika podpora javnosti. Institucije ne bodo zmogle same, tudi če bodo poleg javnih organov vključena tudi podjetja, znanstvena središča in nevladne organizacije. Pomena lokalne ravni se ne sme zanemariti. V Evropi v zadnjih letih po številnih vaseh in mestih potekajo dejavnosti v zvezi z razvojnimi cilji tisočletja. V Evropi do zdaj obstaja 1 200 mest pravične trgovine (6), imamo pa tudi prvo regijo pravične trgovine. Že več desetletij obstajajo partnerstva in sporazumi o pobratenju med evropskimi občinami in občinami iz drugih delov sveta, ki pospešujejo vključevanje, razumevanje in vpogled v mednarodne odnose, v številnih krajih pa lokalne in regionalne oblasti pomagajo k oblikovanju evropskega leta za razvoj 2015. OR priporoča, da se tudi v prihodnje uporablja ta mreža, da bi vključili državljane v program reform in tako dosegli njihovo sodelovanje, sprejemanje, odgovornost, vključenost in njihov prispevek k trajnostnemu razvoju;
34.

poudarja, da se mora akcijski okvir za leto 2030 opreti na pobude EU na lokalni ravni, kot so konvencija županov EU, ki jo želi Odbor podaljšati do leta 2030, Mayors Adapt in drugi projekti, ki jih financira EU; v tem kontekstu Evropsko komisijo poziva, naj zagotovi skladnost politik in sinergije med različnimi pobudami ter OR primerno vključi v proces priprave in izvajanja. Izredno pomembno je, da so te možnosti, ki jih nudi EU, na voljo tudi majhnim mestom in podeželskim območjem;
58.

opozarja, da je strog nadzorni sistem državne pomoči Unije edinstven v svetu in da konkurenčnost evropskega letalstva na svetovni ravni ne more zanemarjati velikanskega obsega javnih sredstev, ki jih v Združenih državah, Aziji in na Bližnjem vzhodu še naprej namenjajo za letališko infrastrukturo in letalske prevoznike, kar Unijo postavlja v tvegan slabši konkurenčni položaj: pri posodabljanju tega scenarija ni mogoče spregledati in Unija si danes ne more privoščiti, da bi vztrajala pri omejevalnem pristopu, zlasti v zvezi z javno pomočjo za infrastrukturo, ki lahko dodatno ogrozi konkurenčnost evropskega letalstva in celotnega gospodarstva EU.
15.

ugotavlja, da so lokalne skupnosti v neposrednem stiku z gozdovi in tudi prve občutijo učinke politik, ki se tam izvajajo. Prav lokalne skupnosti so odgovorne za varstvo gozdov in neposredno prevzemajo stroške tega varstva, imajo koristi od gozdov in jih ohranjajo v dobrem stanju; so pa tudi prve, ki začutijo posledice njihovega uničevanja. Lokalne oblasti so pogosto tudi pristojne za zbiranje podatkov in imajo možnost neposredno oceniti učinke politik, ki se izvajajo. Zato je jasno, da je treba dati prednost pravilnemu obveščanju lokalnih skupnosti, ob tem pa jim zagotoviti sredstva za uresničevanje njihovih obveznosti. Treba je vzpostaviti decentralizirano in trajnostno komuniciranje z lokalnimi akterji, da se oblikuje koncept gozdarstva, katerega cilj bi bilo sprejetje večstranskih politik razvoja gozdov in njihovo izvajanje na lokalni ravni;
24.

ugotavlja, da imajo v zdravniški praksi glede na staranje prebivalstva vse pomembnejše mesto kronične bolezni, zato je pri zdravstvenih statistikah in na seznamu povzročiteljev stroškov za zdravstveno varstvo vedno bolj v ospredju pomen multidisciplinarnega pristopa h kronično bolnemu pacientu. Mnogi starejši bolniki trpijo za več boleznimi hkrati in potrebujejo oskrbo različnih ponudnikov zdravstvenih storitev s komplementarnim znanjem. To velja tako za bolnišnično oskrbo kot tudi oskrbo na domu. E-zdravje in elektronska izmenjava podatkov med pacienti, njihovimi negovalci in ponudniki storitev, ki sodelujejo pri njihovem zdravljenju, lahko zagotovita še posebej dragocen prispevek k dobri in pravočasni oskrbi, ki je prilagojena pacientu.
34.

meni, da bi bilo treba omogočiti izvedbo celovite ocene interakcij sive infrastrukture z naravo, in podpira delo Komisije na področju kartiranja in ocenjevanja ekosistemov in njihovih storitev v Evropi (Mapping and Assessment of Ecosystems and their Services – MAES); poleg tega poudarja, da je treba podpreti razvoj metodologij ter meritvenih in računskih orodij, s katerimi bi lahko na pregleden način opredelili interakcije gospodarskih dejavnosti in proizvodov z naravo in ekosistemskimi storitvami, pri čemer bi se oprli na analizo celotnega življenjskega cikla.
Varnostne zahteve in priglasitev incidentov 1. Države članice zagotovijo, da javne uprave in tržni udeleženci sprejmejo ustrezne tehnične in organizacijske ukrepe za obvladovanje tveganj za varnost omrežij in informacijskih sistemov, ki jih nadzorujejo in uporabljajo pri svojih dejavnostih. Ob upoštevanju trenutnega tehnološkega stanja ti ukrepi zagotovijo raven varnosti, primerno zadevnemu tveganju. Ti ukrepi se sprejmejo zlasti za preprečitev in zmanjšanje vpliva incidentov na ključne storitve omrežij in informacijskih sistemov, s čimer se zagotovi neprekinjenost storitev, ki jih podpirajo navedena omrežja in informacijski sistemi.

Varnostne zahteve in priglasitev incidentov 1. Države članice zagotovijo, da javne uprave in tržni udeleženci sprejmejo ustrezne tehnične in organizacijske ukrepe za obvladovanje tveganj za varnost omrežij in informacijskih sistemov, ki jih nadzorujejo in uporabljajo pri svojih dejavnostih. Ti ukrepi bi na lokalni in regionalni ravni med drugim lahko bili oblikovanje postopka za ocenjevanje in obvladovanje tveganj, uveljavljanje politike za varnost informacij, ozaveščanje o vprašanjih kibernetske varnosti ter izboljšanje digitalne pismenosti in znanj. Ob upoštevanju trenutnega tehnološkega stanja ti ukrepi zagotovijo raven varnosti, primerno zadevnemu tveganju. Ti ukrepi se sprejmejo zlasti za preprečitev in zmanjšanje vpliva incidentov na ključne storitve omrežij in informacijskih sistemov, s čimer se zagotovi neprekinjenost storitev, ki jih podpirajo navedena omrežja in informacijski sistemi.
49.

poudarja, da je namen „lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost“ sicer povečati moč lokalnega zasebnega in prostovoljnega sektorja, vendar je treba priznati podporno vlogo, ki jo mora imeti v tej ureditvi lokalna oblast. Pogosto bo moral biti lokalni organ pristojen za to, da bo organom upravljanja in Evropski komisiji zagotovil jamstva o ustreznem izvajanju revizije in upravljanju tveganj, povezanih z morebitno neskladnostjo sprejetih odločitev s predpisi, in o tem, da so na voljo lokalne zmogljivosti za zagotavljanje učinkovitosti struktur in postopkov lokalnih akcijskih skupin;
48.

opozarja na razkorak med zakonodajo EU in dejanskimi emisijami vozil na cesti. Standardi Euro V/5 so bili (in so še vedno) ambiciozni, vendar kljub temu niso prispevali k močnemu zmanjšanju onesnaženosti zraka. Najpomembnejši vzrok za to je razkorak med pravno realnostjo zakonodaje EU in dejanskimi emisijami vozil na cesti. Že pri uvedbi standardov Euro III za gospodarska vozila se je pokazalo, da so emisije v resničnih voznih pogojih višje od pričakovanih in da standardi niso privedli do pričakovanega zmanjšanja emisij. Ta problem se je vnovič pojavil pri uvedbi standardov Euro IV/4 in Euro V/5 za dizelska gospodarska vozila oziroma dizelska osebna vozila ter v manjši meri glede emisij NOx iz osebnih avtomobilov. Da bi dosegli ambiciozne cilje zakonodaje EU, bi moral standard Euro VI/6 za emisije vozil v preskusnem ciklu bolje ustrezati dejanskim emisijam pri povprečni vožnji v mestu;
—

poudarja, da mora biti razvoj turizma vzdržen, da se ne tratijo naravni viri in uničuje naravno okolje. Spoštovati je treba naravno bogastvo v regiji in ga izkoriščati za trajnosten in okolju prijazen razvoj turizma, cilj pri tem pa je ohraniti in izboljšati okolje, ga zaščititi za prihodnje generacije in ustvariti pogoje za razvoj novih zaposlitvenih možnosti.
63.

poziva Evropsko komisijo, da svoje predloge o prihodnosti evropskih politik za gorska območja poda v zeleni knjigi, kar bi bil pogoj za celovito in partnersko evropsko strategijo za gorska območja, ki bi jo vodili Evropska komisija in države članice ter lokalne in regionalne oblasti ob podpori socialno-ekonomskih in okoljskih akterjev ter ob sodelovanju nacionalnih in evropskih združenj, ki predstavljajo gorske lokalne in regionalne skupnosti.
26.

predlaga, da ob praktični pomoči Evropske komisije in v skladu s Sporazumom o partnerstvu in sodelovanju, ki sta ga podpisali EU in Ukrajina, ter v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi Ukrajine in držav članic EU pripravi okvirni sporazum; takšen sporazum bi lahko bil podlaga za sodelovanje med lokalnimi in regionalnimi oblastmi v državah članicah EU in sorodnimi oblastmi v Ukrajini;