EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 25.9.2017 COM(2017) 535 final POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU v skladu s členom 140(8) finančne uredbe o finančnih instrumentih, podprtih iz splošnega proračuna, na dan 31. decembra 2016 {SWD(2017) 312 final}



Temu poročilu o instrumentih na ravni EU je priložen delovni dokument služb Komisije (Commission Staff Working Document – SWD), ki vsebuje podrobne informacije za vsak finančni instrument, ki se zahtevajo v točkah a) do l) člena 140(8) finančne uredbe. V Prilogi 1 k temu poročilu so te informacije povzete v obliki razpredelnice za vsak instrument. Poleg tega pregledna razpredelnica na strani 4 delovnega dokumenta služb Komisije vsebuje strnjen seznam finančnih instrumentov, ki jih zajema to poročilo, skupaj s pravnimi in finančnimi informacijami. 2.PREGLED KONSTELACIJE FINANČNIH INSTRUMENTOV Finančni instrumenti so „ukrep[i] Unije v obliki dopolnilne finančne podpore iz proračuna za uresničevanje enega ali več posameznih ciljev politik Unije. Taki instrumenti lahko imajo obliko naložb v kapital ali navidezni lastniški kapital, posojil ali jamstev ali drugih instrumentov delitve tveganja, kadar je ustrezno pa se lahko kombinirajo z nepovratnimi sredstvi.“ Trenutno Komisija neposredno ali posredno upravlja 35 finančnih instrumentov. Diagram 1 spodaj prikazuje, kako teh 35 instrumentov, razvrščenih glede na vrsto (kapitalski, jamstveni ali mešani instrumenti), podpira tri glavne strateške cilje: mala in srednja podjetja (MSP) („strateške ciljne skupine“), infrastrukturo v širšem smislu, ki vključuje materialno in nematerialno infrastrukturo, kot so raziskave in inovacije („strateški ciljni sektorji“), ter države širitve, države evropskega sosedstva in države, ki jih zajema instrument za razvojno sodelovanje („strateške ciljne države nečlanice EU“). V Diagramu 1 so instrumenti razvrščeni tudi glede na to, ali so bili ustanovljeni med večletnim finančnim okvirom za obdobje 2007–2013 (VFO) (notranja krožnica) ali med večletnim finančnim okvirom za obdobje 2014–2020 (zunanja krožnica), poleg tega pa je razvidna še sorazmerna velikost instrumentov z vidika proračunskih sredstev. Diagram 1: Finančni instrumenti iz VFO za obdobje 2007–2013 in VFO za obdobje 2014–2020 na dan 31. decembra 2016 (v milijonih EUR) Opombe: seznam kratic finančnih instrumentov je naveden na koncu tega dokumenta. Številka za pobudo za MSP vključuje samo prispevek iz ESRR. Skupni prispevek Unije za instrumente iz VFO za obdobje 2007–2013 je znašal skoraj 5,7 milijarde EUR. V obdobju 2014–2020 je skupaj za finančne instrumente na voljo skoraj 9 milijard EUR proračunskih sredstev, od česar je bilo do konca leta 2016 prevzetih za več kot 4,9 milijarde EUR obveznosti ali približno polovica celotnega zneska. 3.RAZLOGI ZA UPORABO FINANČNIH INSTRUMENTOV Trenutne gospodarske razmere Gospodarske razmere v letu 2016, v katerih so se izvajali finančni instrumenti, so zaznamovale nizke, vendar pozitivne stopnje rasti držav članic. Evropa počasi, vendar trajno okreva po gospodarski in finančni krizi. Vendar strukturne pomanjkljivosti in pomanjkljivosti, povezane s krizo, še vedno ovirajo hitrejše splošno okrevanje. Naložbe se niso občutno okrepile in zaradi politične negotovosti in skromnih srednjih do dolgoročnih obetov glede povpraševanja se ne pričakuje, da se bodo v naslednjih nekaj letih bistveno povečale. Posojilno sposobnost bank še vedno omejujeta zlasti visoka stopnja zadolženosti zasebnega sektorja in visoka stopnja slabih posojil, kar ovira gospodarsko rast in finančno stabilnost. Še naprej so potrebni ukrepi za reševanje teh izzivov, da se še bolj zmanjša odvisnost evropskega gospodarstva od posojil bančnega sektorja. Dostop do lastniškega financiranja kot alternativnega vira financiranja je še naprej omejen, zlasti za mala podjetja. Podrobnejša analiza gospodarskih in finančnih razmer, v katerih se izvajajo finančni instrumenti, vključno z informacijami o vrzelih v financiranju, je na voljo v Prilogi k delovnem dokumentu služb Komisije. Finančni instrumenti omogočajo, da se z manj viri doseže več Na splošno so sredstva, ki so na voljo za podporo politik EU, omejena, zato so potrebni dodatni viri, da se javni cilji uresničijo učinkovitejše. Finančni instrumenti na ravni Unije spodbujajo javne finančne institucije in zasebne vlagatelje, da posojajo realnemu gospodarstvu, zlasti MSP z večjim tveganjem. Finančni instrumenti so zelo koristni za omogočanje dodatnih zasebnih in javnih sredstev z delitvijo nekaterih tveganj pri financiranju z drugimi javnimi ali zasebnimi akterji, s čimer zagotavljajo učinek finančnega vzvoda. Ker bodo države članice še naprej imele na voljo omejena javna sredstva, bo potrebna vse večja uporaba finančnih instrumentov, ki jih bodo dopolnjevala proračunska jamstva in po potrebi nepovratna sredstva, da bi se spodbudile dodatne naložbe prek proračuna EU, s tem pa optimiziral učinek proračuna pri financiranju politik EU („z manj viri doseči več“). Analiza finančnega vzvoda za različne vrste instrumentov (v vseh sektorjih skupaj) je predstavljena v oddelku 4 v nadaljevanju. Vendar finančni vzvod ni edini vzvod: finančne posrednike se spodbuja k uresničevanju skupnih ciljev z usklajevanjem interesov in tako finančni instrumenti zagotavljajo tudi politični vzvod v različnih razmerah in jurisdikcijah. Poleg tega se vzpostavlja tudi institucionalni vzvod, zlasti z mobilizacijo strokovnega znanja in izkušenj institucionalnih akterjev, ki so vključeni v verigo izvajanja, v zvezi s politikami EU. Kar zadeva te razloge za uporabo finančnih instrumentov, so ti že odigrali pomembno vlogo, saj so dosegli pomembne ciljne skupine, kot so MSP, inovativna podjetja in mikropodjetja, ter podprli projekte velikih vrednosti v strateških sektorjih, kot sta promet in energetika. Prispevali so k reševanju nedelovanja trga, poleg tega pa jim je uspelo zbrati precejšnja dodatna sredstva iz zasebnega in javnega sektorja. Finančni instrumenti dosegajo večji učinek, če se združujejo in kombinirajo z drugimi sredstvi Ključno spoznanje, pridobljeno pri izvajanju finančnih instrumentov doslej, zadeva koristi kombiniranja različnih virov financiranja EU pri prizadevanjih za dosego večjega učinka vloženih zneskov v realno gospodarstvo ter večje prožnosti pri izbiri načina izvajanja in cilja. Poleg tega je morda potrebno kombiniranje finančnih instrumentov z nepovratnimi sredstvi EU ter z regionalnimi ali nacionalnimi sredstvi, da se pokrijejo naložbe v osnovna sredstva projektov, ki jih ni mogoče financirati izključno prek finančnih instrumentov proračuna EU. VFO za obdobje 2014–2020 že ponuja priložnosti za takšno kombiniranje sredstev. Na primer, finančni instrumenti, vzpostavljeni v okviru programa za raziskave in inovacije Obzorje 2020 ali programa COSME za MSP, se uporabljajo v kombinaciji z jamstvom iz proračuna. Po finančnih instrumentih programov COSME in Obzorje 2020 je bilo od njihovega začetka uporabe na trgu veliko povpraševanja in njihova začetna sredstva so bila hitro izčrpana. Zato je bilo sklenjeno, da se instrumenti okrepijo z izpostavljenostjo v okviru zmogljivosti za prevzemanje tveganj Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI), ki je prvi steber naložbenega načrta za Evropo.

Drug primer je kombiniranje sredstev iz finančnih instrumentov na ravni EU, EFSI in nepovratnih sredstev za zagotavljanje finančne pomoči na področju instrumenta za povezovanje Evrope (IPE) za prometni sektor, katerega cilj je pogojevanje izplačil nepovratnih sredstev IPE od odobritve za financiranje iz sklada EFSI ali podpisa sporazuma o financiranju z zasebnim financerjem ali nacionalno promocijsko banko v 12 mesecih od podpisa sporazuma o dodelitvi nepovratnih sredstev. V prihodnosti bi bilo mogoče spodbujati tudi financiranje projektov prek tako imenovanih „naložbenih platform“ v okviru EFSI zaradi večjega pospeševalnega učinka kombiniranja različnih virov financiranja, tj. sredstev EU, lastnih sredstev skupine Evropske investicijske banke (EIB), nacionalnih promocijskih bank, zasebnega financiranja, institucionalnih vlagateljev, državnih premoženjskih skladov itd., s ciljem povečati kapital, ki se nameni za podporo projektov. Poleg tega uredba o skupnih določbah državam članicam omogoča, da evropske strukturne in investicijske sklade (sklade ESI), kombinirajo z viri programov Obzorje 2020 in COSME v okviru skupnih finančnih instrumentov. Komisija v svojem predlogu za revizijo finančne uredbe priporoča, da se kombiniranje instrumentov še dodatno olajša. 4.ANALIZA SPOROČENIH INFORMACIJ Namen informacij o finančnih instrumentih, ki se poročajo Svetu in Evropskemu parlamentu v skladu s členom 140(8) finančne uredbe, je zagotoviti preglednost in odgovornost pri uporabi denarja davkoplačevalcev. Delovni dokument služb Komisije vsebuje veliko informacij o posameznih instrumentih, pri tem pa se osredotoča na pravico proračunskega organa do popolnega vpogleda v izvrševanje proračuna EU prek finančnih instrumentov. Na podlagi teh informacij je mogoče sprejeti tudi nekatere splošne ugotovitve o stopnji doseženih ciljev finančnih instrumentov, zlasti v zvezi z glavnim razlogom za njihovo uporabo, tj. finančnim vzvodom („z manj viri doseči več“). Iz razpoložljivih dokazov iz dosedanjega izvajanja je zlasti razvidno, da so bila prek finančnih instrumentov znatna sredstva usmerjena do veliko različnih končnih upravičencev v realnem gospodarstvu. Tako je mogoče iz dokazov razbrati, da so finančni instrumenti učinkovit način za obravnavanje potreb realnega gospodarstva po financiranju: instrumenti, ki se izvajajo v partnerstvu z javnimi in zasebnimi institucijami, odpravljajo nedelovanje trga z zagotavljanjem zunanjega financiranja. Grafi 1–8 v naslednjih oddelkih vizualno prikazujejo izvajanje finančnih instrumentov v smislu proračunskih virov, finančnega vzvoda, financiranja in naložb v realno gospodarstvo v VFO za obdobji 2007–2013 in 2014–2020 na dan 31. decembra 2016, in sicer skupaj in po finančnih kategorijah (dolžniški, lastniški in mešani instrumenti). Finančni vzvod instrumentov za obdobje 2007–2013 Skupni prispevek Unije za instrumente za obdobje 2007–2013, ki je znašal skoraj 5,7 milijarde EUR, je do 31. decembra 2016 podprl obseg financiranja v višini približno 81,7 milijarde EUR in obseg naložb v višini več kot 134 milijard EUR, kar je koristilo strateškim ciljnim skupinam ter sektorjem na področjih notranje in zunanje politike EU. Dosežena skupna stopnja vzvoda je 14,4 (glej Graf 1). Upoštevani instrumenti: SMEG 07, EPMF – G, RSI, RSFF, FCP – FIS, EDIF GF 1, EFSE, RSL za Turčijo, GIF (CIP), Marguerite, ENEF v okviru EDIF, ENIF v okviru EDIF, podpora za FEMIP, GEEREF, EEEF, GGF, NIF, IFCA in AIF, LAIF. V grafih 2–4 spodaj so informacije razčlenjene po vrstah instrumentov za obdobje 2007–2013. Upoštevani instrumenti: SMEG 07, EPMF – G, RSI, RSFF, FCP – FIS, EDIF GF 1, EFSE, RSL za Turčijo.

Upoštevani instrumenti: GIF (CIP), Marguerite, ENEF v okviru EDIF, ENIF v okviru EDIF, podpora za FEMIP, GEEREF. Upoštevani instrumenti: EEEF, GGF, NIF, IFCA in AIF, LAIF. Finančni vzvod instrumentov za obdobje 2014-2020 V obdobju 2014–2020 so proračunska sredstva v višini skoraj 9 milijard EUR usmerjena v podporo financiranja več kot 88 milijard EUR, kar kaže na povprečno stopnjo vzvoda, ki znaša skoraj 10, ter zneska naložb v višini 116,2 milijarde EUR (glej Graf 5). Kakor je bilo navedeno v prejšnjem poročilu, nižja povprečna stopnja vzvoda v primerjavi z generacijo finančnih instrumentov za obdobje 2007–2013 kaže, da finančni instrumenti za obdobje 2014–2020 za zagotovitev še večje dodane vrednosti prispevkov Unije zajemajo produkte, ki krijejo višja tveganja kot običajni instrumenti za obdobje 2007–2013. Opozoriti je treba tudi, da je stopnja vzvoda, o kateri se poroča za instrumente za obdobje 2007–2013, dejanska dosežena stopnja vzvoda, medtem ko je stopnja vzvoda, o kateri se poroča za instrumente za obdobje 2014–2020, ciljna stopnja vzvoda. S prispevkom Unije v višini 4,9 milijarde EUR, za katerega so bile obveznosti prevzete do 31. decembra 2016, naj bi se predvidoma podprl obseg financiranja v višini približno 57 milijard EUR, kar odraža pričakovano stopnjo vzvoda v višini približno 11,5 in pričakovan obseg naložb v višini približno 85 milijard EUR. Upoštevani instrumenti: COSME LGF, pobuda EU za MSP (številka za to pobudo vključuje samo prispevek iz ESRR) , EaSI, jamstvo InnovFin za MSP, jamstveni instrument za CCS, jamstvena shema za študentska posojila (SLGF), PF4EE, InnovFin za velike projekte, DI IPE, RSDI, jamstveni sklad 2, EFG, lastniški IPE, InnovFin Equity, NCFF, tematsko kombiniranje. Vključno s posodobitvami začetnih proračunskih sredstev ter ustreznih zneskov financiranja in naložb. V grafih 6–8 so informacije razčlenjene po vrstah instrumentov (dolžniški, lastniški ali mešani) za obdobje 2014–2020. Upoštevani instrumenti: COSME LGF, pobuda EU za MSP (številka za to pobudo vključuje samo prispevek iz ESRR), EaSI, jamstvo InnovFin za MSP, jamstveni instrument za CCS, jamstvena shema za študentska posojila (SLGF), PF4EE, InnovFin za velike projekte, DI IPE, RSDI. Vključno s posodobitvami začetnih proračunskih sredstev ter ustreznih zneskov financiranja in naložb. Upoštevani instrumenti: EFG, lastniški IPE, InnovFin Equity.

Vključno s posodobitvami začetnih proračunskih sredstev ter ustreznih zneskov financiranja in naložb. Upoštevani instrumenti: NCFF, tematsko kombiniranje. Vključno s posodobitvami začetnih proračunskih sredstev ter ustreznih zneskov financiranja in naložb.



Ciljne skupine, ki jim je podpora namenjena Dodelitev skupnih obveznosti po sektorjih je prikazana v grafih 9 in 10 za vsako programsko obdobje. V tortnih grafikonih so MSP samostojna strateška ciljna skupina, materialna in nematerialna infrastruktura pa sta razvrščeni med strateške ciljne sektorje. Manjše financiranje za strateške ciljne regije iz držav nečlanic EU v sedanjem VFO gre pripisati dejstvu, da so bile podaljšane nekatere obstoječe obveznosti za zunanje instrumente. Opozoriti je treba, da bi bilo treba pri neposredni primerjavi med grafoma 9 in 10 upoštevati dejstvo, da so bile do konca leta 2016 obveznosti za instrumente za obdobje 2007–2013 v glavnem zaključene, obveznosti za instrumente za obdobje 2014–2020 pa so še v teku. Strateški ciljni sektorji: Marguerite, EEEF, GIF (CIP), RSI, RSFF, EPMF – G, FCP – FIS. Strateške ciljne skupine: SMEG 07. Strateške ciljne regije iz držav nečlanic EU: IFCA, AIF, LAIF, GEEREF, EDIF GF 1, ENEF v okviru EDIF, ENIF v okviru EDIF, EFSE, GGF, RSLT za MSP, NIF, podpora za FEMIP. Strateške ciljne skupine: COSME LFG, pobuda EU za MSP, COSME EFG. Strateške ciljne regije iz držav nečlanic EU: EDIF GF2, tematsko kombiniranje. Treba je opozoriti, da so instrumenti, ki se financirajo iz proračuna Unije, vendar jih v okviru deljenega upravljanja izvajajo države članice, predmet posebnega poročila. Za programsko obdobje 2007–2013 je bilo vsako leto do 1. oktobra objavljeno letno zbirno poročilo o izvajanju instrumentov finančnega inženiringa v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR) in Evropskega socialnega sklada (ESS). Od leta 2016 dalje Komisija zagotavlja povzetke podatkov o napredku pri izvajanju finančnih instrumentov v okviru deljenega upravljanja, kot to za evropske strukturne in investicijske sklade (ESRR, ESS, Kohezijski sklad, EKSRP in ESPR) zahteva uredba o skupnih določbah. Prvo letno zbirno poročilo za programsko obdobje 2014–2020 je bilo objavljeno konec leta 2016. Podobno so tudi operacije financiranja in naložbene operacije v okviru proračunskega jamstva EFSI, ki niso finančni instrumenti v smislu finančne uredbe, predmet posebnega poročila, kot to zahteva uredba o EFSI.

Geografska razčlenitev doseženega financiranja Finančni instrumenti imajo različno geografsko območje uporabe, kakor je opredeljeno v njihovi zadevni pravni podlagi. Ker poleg tega v glavnem temeljijo na povpraševanju, se dodelitve zanje določijo glede na ustrezne finančne zahteve. Tortni grafikoni v nadaljevanju prikazujejo razporeditev doseženega financiranja med državami glede na različne razvrstitve instrumentov (splošno in glede na VFO). Kot je navedeno zgoraj, je bilo izvajanje številnih zunanjih instrumentov, vzpostavljenih v VFO za obdobje 2007–2013, podaljšano na VFO za obdobje 2014–2020, zato je delež financiranja, ki je namenjen financiranju držav nečlanic EU prek finančnih instrumentov EU v obdobju 2014–2020, sorazmerno manjši, saj so bili ti že upoštevani v obdobju 2007–2013. Zdi se, da je povečanje finančnih instrumentov v obdobju 2014–2020 v primerjavi z VFO za obdobje 2007–2013 še posebno koristilo velikim zahodnim državam članicam EU, med njimi zlasti Franciji in Italiji, saj se je njun skupni delež doseženega financiranja znatno povečal (v Franciji s 4,9 % na 39,9 % in v Italiji s 6,9 % na 15,6 %). Vendar je mogoče te visoke stopnje rasti pojasniti z zgoraj navedenimi nižjimi deleži za zunanje instrumente. Kar zadeva Francijo, je razlog drugega dela njene visoke stopnje rasti predvsem sodelovanje pri pobudi za projektne obveznice in instrumentu za posojilna jamstva za projekte v okviru vseevropskega prometnega omrežja v obdobju 2007–2013, ki sta v obdobju 2014–2020 zdaj združena v dolžniški instrument za porazdelitev tveganja (DI IPE). Graf 11: Finančni instrumenti za obdobji 2007–2013 in 2014–2020 – skupno doseženo financiranje glede na geografsko namembno območje na dan 31. decembra 2016 Graf 12: Finančni instrumenti za obdobje 2007–2013 – doseženo financiranje glede na geografsko namembno območje na dan 31. decembra 2016 Graf 13: Finančni instrumenti za obdobje 2014–2020 – doseženo financiranje glede na geografsko namembno območje na dan 31. decembra 2016 Kar zadeva dodelitve glede na vrsto instrumenta (ni prikazano v grafu), je geografsko porazdelitev dolžniških instrumentov ugodnejša za velike države EU, kot so Francija, Nemčija in Italija, medtem ko države nečlanice EU (zlasti v sredozemskem območju) dobro izkoriščajo lastniške in zlasti mešane (dolžniške in lastniške) instrumente. Zgodbe o uspehu V preteklih in sedanjem programskem obdobju so pomoč Unije prejela oziroma jo prejemajo podjetja in druge ciljne skupine, zlasti MSP. Namenja se strateškim sektorjem, kot so raziskave in inovacije, materialna infrastruktura in energijska učinkovitost, socialno podjetništvo, izobraževanje in kultura, ter državam nečlanicam EU in je omogočila veliko podjetniških zgodb o uspehu. Nekatere primere omenjamo spodaj: MSP: EFSI/COSME – jamstvena shema za posojila ØPodpora programa EU za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja (COSME), ki podpira rast pri bolj tveganih MSP, je poljskemu prodajalcu jekla na debelo Presto Stal pomagala pri uvajanju novih storitev. Poslovni model podjetja Presto Stal, ki ima sedež v Klawkowu na severu Poljske, temelji na lokalnih strankah. Podjetje Presto Stal je pred kratkim iskalo možnosti za razširitev obsega storitev; to je pomenilo tudi nakup zemljišča za nov sedež podjetja in delavnico. Potrebna je bila obsežna naložba, kar je omogočil program COSME. Posojilo z jamstvom EU je podjetju dalo finančno stabilnost v času projekta širitve in trenutno poteka polaganje temeljev za nove stavbe. Posledično je podjetje Presto Stal zaposlilo dodatno osebje in pričakuje se, da bo število zaposlenih v letu 2017 doseglo 10. https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/brochure-investment-plan-17x17-june17_sl.pdf.

Raziskave in inovacije: EFSI / Obzorje 2020 – jamstveni sklad InnovFin za MSP ØVsi se ne morejo preživljati z dejavnostmi, v katerih najbolj uživajo. Vendar Matthieu Gobbi in Jérôme Giacomoni počneta natanko to. Med študijem na prestižni univerzi École Polytechnique v Parizu sta se odločila, da se bosta začela preživljati s svojo strastjo do aerostatov in toplozračnih balonov. Leta 1993 sta 25-letna inženirja ustanovila podjetje Aerophile, specializirano za razvoj privezanih helijevih balonov, ki so pritrjeni na zemljo. Več kot 20 let pozneje je podjetje Aerophile postalo glavno odvisno podjetje zdaj veliko večje skupine Aerogroupe. Matthieu in Jérôme sta ustvarila podjetje Aerophile s 110 zaposlenimi in izjemnimi stopnjami rasti, ki je vodilno na globalnem trgu za privezane balone, pri čemer so njuni baloni na voljo v različnih oblikah. Njuni proizvodi so zdaj na voljo v približno 30 državah po svetu in eden od njunih balonov je lebdel celo nad Riom de Janeirom med zadnjimi olimpijskimi igrami. Vendar sta na določeni točki razvoja njunega podjetja vedela, da je čas, da razširita svoj proizvodni program. Ena od njunih inovativnih idej je bila oblikovanje prvega letečega bara, t. i. „Aerobar“, ki potrošnikom omogoča, da spijejo pijačo več metrov visoko v zraku, poleg tega pa sta tudi odprla zabaviščni park „le Parc du Petit Prince“, ki izhaja iz dela Antoina de Saint-Exupéryja „Mali princ“. Matthieu in Jérôme sta v podporo rasti svojega podjetja izdala obveznice s kritjem Evropskega investicijskega sklada (EIS) v okviru EFSI, tj. prvega stebra naložbenega načrta za Evropo. Naložbeni načrt za Evropo, tj. pobuda EU, namenjena ustvarjanju novih naložb v Evropi s podporo inovativnih malih in srednjih podjetij v kombinaciji z jamstvom InnovFin za MSP, je torej neposredno podprl Matthieuja in Jérôma pri uresničitvi njunih zadnjih poslovnih načrtov, pri čemer je bilo ustvarjenih približno 100 sezonskih delovnih mest. http://www.eif.org/what_we_do/guarantees/case-studies/efsi_innovfin_aerogroupe_france.htm?lang=-en Infrastruktura in energijska učinkovitost: Evropski sklad 2020 za energetiko, podnebne spremembe in infrastrukturo (Marguerite) ØUnija je s svojim prispevkom prek sklada Marguerite (med drugim) podprla nakup 29-odstotnega deleža v podjetju AS Latvijas Gāze (LG), ki je vertikalno integrirano plinsko podjetje, zadolženo za prenos, distribucijo, skladiščenje in dobavo zemeljskega plina v Latviji. LG upravlja in vzdržuje latvijske prenosne in distribucijske plinovode ter podzemno skladišče zemeljskega plina Inčukalns, ki je tretje največje skladišče v EU in strateško pomembno za zanesljivost oskrbe s plinom v baltskih državah. Podjetje LG tudi dobavlja zemeljski plin več kot 400 000 domačim odjemalcem ter odjemalcem v Estoniji, severozahodni Rusiji in Litvi. LG je pokrovitelj dveh projektov skupnega interesa, ki bosta izboljšala regionalno zanesljivost oskrbe s plinom. http://www.reuters.com/article/latvijas-gaze-ma-marguerite-eon-idUSL8N15C3D3 Infrastruktura in energijska učinkovitost: Instrumenti zasebnega financiranja za energijsko učinkovitost (PF4EE) ØBanka Czech Komercni Banka (KB) je bila prvi finančni posrednik, ki je podpisal sporazum s PF4EE. Eden od projektov, ki je izhajal iz tega sporazuma, je bila optimizacija sistema ogrevanja, izolacija zidov in prenova oken industrijske pekarne, ki je MSP. Skupni stroški projekta so znašali približno 300 000 EUR, od katerih so 20 % krili PF4EE, doseženi pa so bili prihranki energije v višini približno 60 000 EUR na leto. 5.ZAKLJUČEK Finančni instrumenti EU so se izkazali za učinkovite (npr. v smislu dosega upravičencev) in stroškovno učinkovite (npr. v smislu vzvoda) pri reševanju izzivov ustreznega dostopa do financiranja pod razumnimi pogoji, s katerimi se še naprej sooča gospodarstvo EU. Finančni instrumenti omogočajo razširitev dosega proračuna EU v realnem gospodarstvu in Komisija bo zlasti v okviru svojih prihodnjih predlogov za naslednji VFO skrbno preučila možnosti okrepitve obstoječih instrumentov ali uvedbe novih za odpravo tržnih vrzeli ali neoptimalnih pogojev za naložbe, kadar je lahko tržno financiranje z jamstvom EU, naložba v lastniški kapital ali kakšen drug dogovor za delitev tveganja najprimernejša oblika podpore EU. Čeprav bo nepovratna finančna pomoč še vedno potrebna, so lahko na nekaterih področjih politike inovativni finančni instrumenti in/ali proračunska jamstva tipa EFSI ustreznejši in stroškovno učinkovitejši odziv. Evropska komisija v dokumentu Razmislek o prihodnosti financ EU opozarja, da imajo lahko instrumenti delitve tveganja pomembno vlogo pri izvrševanju proračuna v prihodnosti, saj lahko „z manj viri dosežejo več“ in proračunu EU omogočajo uporabo finančnih vzvodov, kar je pomembno zlasti v obdobju proračunskih omejitev. Čeprav obstajajo zelo dobri razlogi za povečanje obsega proračunskih sredstev, namenjenih za finančne instrumente, bo Komisija prav tako ocenila, v kolikšni meri bi bilo mogoče zmanjšati trenutno veliko število instrumentov. Kakor navaja dokument Komisije z naslovom Razmislek o prihodnosti financ EU, je ena od možnosti za rešitev tega vprašanja enoten sklad, ki bi omogočal kombiniranje sredstev in vključeval namenske dele za različne politike. Kot je prikazano v Diagramu 1, je več od sedanjih 35 instrumentov usmerjenih na iste segmente, zaradi česar lahko pride do prekrivanj, ki bi lahko povzročila zmedo med upravičenci in nepotrebna upravna bremena. Ustrezna pozornost bo namenjena tudi temu, da bodo imeli nosilci projektov in ciljni upravičenci do finančnih instrumentov dostop do informacij o financiranju, ki ga je mogoče dobiti s podporo EU, prek različnih kanalov, na primer prek portala „Dostop do financiranja za MSP“. Hkrati bo Komisija še naprej ohranjala pravo ravnovesje med zagotavljanjem ustreznega prevzemanja odgovornosti, poročanja, spremljanja in opravljanja revizije ter prizadevanji za čim bolj učinkovito in uspešno izvajanje finančnih instrumentov. Čeprav trenutni okvir za izvajanje instrumentov za obdobje 2014–2020 vsebuje ustrezne določbe o tehničnih zahtevah, preglednosti, notranjem nadzoru ter reviziji in poročanju, bi bilo treba regulativni okvir redno pregledovati, da bi se še dodatno zmanjšali upravni postopki, olajšalo izvajanje, zasnova finančnih instrumentov pa se še bolj uskladila z najučinkovitejšimi in najsodobnejšimi tržnimi praksami. Komisija v skladu z zahtevami sektorskih pravnih podlag izvaja vmesne ocene posameznih instrumentov. Predlog Komisije za revizijo finančne uredbe, o katerem trenutno potekajo pogajanja z Evropskim parlamentom in Svetom, se opira na pridobljene izkušnje, na podlagi katerih želi oblikovati izhodišče za naslednjo generacijo finančnih instrumentov in proračunskih jamstev, da bi se ustvarilo kar najprimernejše regulativno okolje za pravilno izvajanje, ki bi omogočilo doseganje dogovorjenih ciljev politike. KRATICE FINANČNIH INSTRUMENTOV

CCS – GF: Jamstveni instrument za kulturne in ustvarjalne sektorje IPE: Instrument za povezovanje Evrope DI IPE: Dolžniški instrument za porazdelitev tveganja v okviru instrumenta za povezovanje Evrope Lastniški IPE: Lastniški instrument za povezovanje Evrope CIP: Okvirni program za konkurenčnost in inovativnost COSME: Konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja EaSI – CBI: Naložbe za krepitev zmogljivosti Programa Evropske Unije za zaposlovanje in socialne inovacije EaSI – G: Program Evropske Unije za zaposlovanje in socialne inovacije – mikrofinanciranje in socialno podjetništvo EEEF: Evropski sklad za energetsko učinkovitost EFG v okviru COSME: Kapitalska shema za rast v okviru programa COSME EFSE: Evropski sklad za jugovzhodno Evropo ENEF v okviru EDIF: Sklad za financiranje rasti podjetij v okviru instrumenta za razvoj podjetij in inovacije na Zahodnem Balkanu ENIF v okviru EDIF: Sklad za financiranje podjetniških inovacij v okviru instrumenta za razvoj podjetij in inovacije na Zahodnem Balkanu EPMF – G: Evropski mikrofinančni instrument Progress – jamstveni instrument EPMF – FCP – FIS: Evropski mikrofinančni instrument Progress – Fonds Commun de Placement – Fonds d’Investissements Spécialisé FEMIP: Podpora za Sklad za evro-sredozemske naložbe in partnerstvo 7. OP: Okvirni program za raziskave in tehnološki razvoj GEEREF: Globalni sklad za energetsko učinkovitost in obnovljivo energijo GGF: Sklad za zeleno rast