(3)Svetovna zdravstvena organizacija je 11. marca 2020 uradno razglasila izbruh COVID-19 za svetovno pandemijo. Gre za hude izredne razmere v javnem zdravju za državljane, družbe in gospodarstva. Nacionalni zdravstveni sistemi so zaradi pandemije pod hudim pritiskom, prihaja pa tudi do motenj v svetovnih dobavnih verigah, volatilnosti na finančnih trgih, šokov v povpraševanju potrošnikov ter negativnih učinkov v različnih sektorjih. Pandemija ogroža delovna mesta in dohodke ljudi ter poslovanje podjetij. Povzročila je velik gospodarski šok, ki že ima resne posledice v Evropski uniji. Komisija je 13. marca 2020 sprejela sporočilo, v katerem je pozvala k usklajenemu gospodarskemu odzivu na krizo, ki vključuje vse akterje na nacionalni ravni in na ravni Unije.

(4)Več držav članic je razglasilo izredne razmere ali uvedlo izredne ukrepe. Vsi izredni ukrepi bi morali biti strogo sorazmerni, potrebni, časovno omejeni ter skladni z evropskimi in mednarodnimi standardi. Zanje bi morala veljati demokratični nadzor in neodvisni sodni nadzor.

(5)Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast. Klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe (ES) št. 1467/97, olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija se je v svojem sporočilu strinjala s Svetom, da glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi izbruha COVID-19 sedanje razmere dovoljujejo uporabo klavzule. Ministri za finance držav članic so se 23. marca 2020 strinjali z oceno Komisije. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta.

(6)Potrebno je nadaljnje ukrepanje za omejitev širjenja in nadziranje pandemije, okrepitev odpornosti nacionalnih zdravstvenih sistemov, ublažitev socialno-ekonomskih posledic pandemije s podpornimi ukrepi za podjetja in gospodinjstva ter zagotovitev ustreznih zdravstvenih in varnostnih pogojev na delovnem mestu, da bi se ponovno vzpostavila gospodarska aktivnost. Unija bi morala v celoti izkoristiti različna orodja, ki so ji na voljo za podporo prizadevanjem držav članic na teh področjih. Hkrati bi morale države članice in Unija sodelovati pri pripravi ukrepov, potrebnih za vrnitev v normalno delovanje naših družb in gospodarstev ter trajnostne rasti, med drugim vključno z zelenim in digitalnim prehodom ter ob upoštevanju vseh spoznanj, pridobljenih med krizo.

(7)Kriza zaradi COVID-19 je razkrila prožnost, ki jo enotni trg omogoča za prilagajanje na izredne okoliščine. Da pa bi se zagotovil hiter in neoviran prehod v fazo okrevanja ter prosti pretok blaga, storitev in delavcev, je treba izredne ukrepe, ki ovirajo normalno delovanje enotnega trga, odpraviti takoj, ko ne bodo več nujno potrebni. Trenutna kriza je pokazala na potrebo po načrtih za pripravljenost na krize v zdravstvenem sektorju, ki vključujejo zlasti boljše nabavne strategije, diverzificirane dobavne verige in strateške zaloge osnovne opreme. To so ključni elementi za razvoj širših načrtov za pripravljenost na krize.

(8)Zakonodajalec Unije je že spremenil ustrezna zakonodajna okvira, da bi lahko države članice za ublažitev izrednih učinkov pandemije COVID-19 uporabile vsa neporabljena sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Te spremembe bodo zagotovile dodatno prožnost ter poenostavljene in racionalizirane postopke. Za zmanjšanje pritiskov na denarni tok lahko države članice v obračunskem letu 2020–2021 uporabijo tudi 100-odstotno stopnjo sofinanciranja iz proračuna Unije. Madžarska je pozvana, da v celoti izkoristi navedene možnosti za pomoč posameznikom in sektorjem, ki so jih opisani izzivi najbolj prizadeli.

(9)Socialno-ekonomske posledice pandemije bodo zaradi različne specializacije po vsej verjetnosti neenakomerno porazdeljene po območjih, zlasti v regijah, ki nimajo ključnih sredstev ali se izrazito opirajo na sektorje, ki so odvisni od osebnega poslovanja s potrošniki. To pomeni znatno tveganje za nadaljnje povečanje teritorialnih neenakosti na Madžarskem, zaradi česar bo že opaženi trend poglabljanja razlik med mestnimi in podeželskimi območji postal še bolj izrazit. V povezavi s tveganjem začasne prekinitve procesa konvergence med državami članicami sedanje razmere zahtevajo ciljno usmerjene odzive politike.

(10)Madžarska je 5. maja 2020 predložila nacionalni reformni program za leto 2020 in 4. maja 2020 konvergenčni program za leto 2020. Programa sta bila ocenjena istočasno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost.

(11)Za Madžarsko trenutno veljata preventivni del Pakta za stabilnost in rast ter pravilo glede dolga.

(12)Svet je 14. junija 2019 Madžarski priporočil, naj zagotovi, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov v letu 2019 ne bo presegla 3,3 %, kar je ustrezalo letni strukturni prilagoditvi v višini 1,0 % BDP. Celovita ocena Komisije za leto 2019 ter za leti 2018 in 2019 skupaj potrjuje znaten odklon od priporočene prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja. Vendar glede na uporabo splošne odstopne klavzule nadaljnji ukrepi v okviru postopka zaradi znatnega odklona za Madžarsko niso upravičeni.

(13)V konvergenčnem programu za leto 2020 vlada načrtuje, da se bo nominalni saldo poslabšal s primanjkljaja v višini 2,0 % BDP v letu 2019 na primanjkljaj v višini 3,8 % BDP v letu 2020. Primanjkljaj naj bi se v letu 2021 zmanjšal na 2,7 % BDP in do leta 2024 postopoma dosegel 1,0 % BDP. Glede na konvergenčni program za leto 2020 naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP po zmanjšanju na 66,3 % BDP v letu 2019 povečal na 72,6 % BDP v letu 2020. Na makroekonomske in fiskalne obete vpliva velika negotovost zaradi pandemije COVID-19. Proračunske projekcije temeljijo na tveganjih, značilnih za to državo, povezanih z odhodki, ki so višji od napovedanih (v skladu s preteklimi trendi višjih odhodkov ob koncu leta), ter potencialno nižjimi prihodki od napovedanih, saj se zdi, da projekcija temelji na določenem naraščanju prihodkov.

(14)Madžarska je v odziv na pandemijo COVID-19 in v okviru usklajenega pristopa Unije sprejela proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti za intenzivno nego v svojem zdravstvenem sistemu, zajezitev pandemije ter zagotovitev pomoči posameznikom in sektorjem, ki so bili še posebej prizadeti. V skladu s konvergenčnim programom za leto 2020 ti proračunski ukrepi v letu 2020 znašajo 2,8 % BDP in se v celoti financirajo s prerazporeditvijo odhodkov v okviru proračuna, rezervami in novimi davki. Vključujejo ukrepe za podporo trgu dela, davčne olajšave za podjetja in kritje stroškov, povezanih z izrednimi razmerami na področju zdravja. Napovedani so bili dodatni ukrepi v podporo okrevanju gospodarstva (1,4 % BDP) in trgu dela (0,4 % BDP), ki pa še niso bili podrobneje opredeljeni. Poleg tega je Madžarska sprejela ukrepe, ki ne bodo imeli neposrednega proračunskega učinka, vendar bodo prispevali k podpiranju likvidnosti podjetij ter so v konvergenčnem programu za leto 2020 ocenjeni na 1,5 % BDP. Nacionalni organi si prizadevajo za dodatne ukrepe v višini 0,3 % BDP. Ti ukrepi vključujejo programe kreditnih jamstev in posojila z državnim poroštvom. Skupni proračunski učinek fiskalnih ukrepov iz konvergenčnega programa za leto 2020 se razlikuje od učinka, predvidenega v pomladanski napovedi Komisije 2020, saj je Komisija upoštevala in ocenila samo tiste ukrepe, ki so bili dovolj podrobno opredeljeni. Ukrepi, ki jih je sprejela Madžarska, so na splošno v skladu s smernicami iz sporočila Komisije o usklajenem gospodarskem odzivu na izbruh COVID-19. Polna opredelitev in sprejetje vseh napovedanih ukrepov in nato preusmeritev fiskalnih politik v doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev, če gospodarske razmere to dopuščajo, bosta srednjeročno prispevala k ohranitvi vzdržnosti javnih financ.

(15)Glede na pomladansko napoved Komisije 2020 in ob predpostavki nespremenjenih politik naj bi saldo sektorja država Madžarske v letu 2020 znašal –5,2 % BDP, v letu 2021 pa –4,0 % BDP. Delež dolga sektorja država naj bi v letu 2020 dosegel 75,0 % BDP.

(16)Svet je 14. junija 2019 v skladu s členom 121(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije ugotovil, da je na Madžarskem leta 2018 prišlo do znatnega ugotovljenega odklona od srednjeročnega proračunskega cilja. Zaradi ugotovljenega znatnega odklona je Svet 14. junija 2019 Madžarski priporočil, naj sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov ne bo presegla 3,3 % v letu 2019 in 4,7 % v letu 2020, kar ustreza letni strukturni prilagoditvi v višini 1,0 % in 0,75 % BDP. Svet je 5. decembra 2019 sprejel Sklep (EU) 2019/2172, v katerem je ugotovil, da Madžarska ni sprejela učinkovitih ukrepov v odgovor na njegovo priporočilo z dne 14. junija 2019, in izdal revidirano priporočilo. Svet je v priporočilu z dne 5. decembra 2019 Madžarsko pozval, naj sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov v letu 2020 ne bo presegla 4,7 %, kar ustreza letni strukturni prilagoditvi v višini 0,75 % BDP v letu 2020. Na podlagi celovite ocene Komisije in glede na uporabo splošne odstopne klavzule za leto 2020, ki omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, se šteje, da je Madžarska sprejela učinkovite ukrepe v odgovor na priporočilo z dne 5. decembra 2019.

(17)Komisija je 20. maja 2020 izdala poročilo, pripravljeno v skladu s členom 126(3) Pogodbe, ker naj bi Madžarska v letu 2020 presegla prag primanjkljaja v višini 3 % BDP. V celoti gledano analiza kaže, da merilo glede primanjkljaja, kakor je opredeljeno v Pogodbi in Uredbi (ES) št. 1467/1997, ni izpolnjeno.

(18)Vlada je 11. marca 2020 razglasila stanje nevarnosti. 12. marca so se meje za potnike zaprle, razen za vračajoče se madžarske državljane in osebe s prebivališčem v Evropskem gospodarskem prostoru ter redne čezmejne delavce. Tranzit blaga je ostal dovoljen. 16. marca 2020 so se zaprli vrtci, šole in univerze, poučevanje pa je začelo potekati prek spleta. Od 17. marca 2020 so se trgovine z nenujnimi potrebščinami morale zapreti ob 15. uri, restavracije pa so lahko ponujale samo prevzem obrokov ali dostavo na dom. 28. marca 2020 je bila uvedena delna policijska ura, kar pomeni, da so lahko prebivalci območje svojega prebivališča zapustili le z ustrezno utemeljenim razlogom in ob upoštevanju ustrezne medosebne razdalje. Madžarsko gospodarstvo se je pred izbruhom COVID-19 po več letih izjemne rasti začelo postopoma upočasnjevati. Realni BDP se je leta 2019 povečal za 4,9 %. Po izbruhu virusa so bili razmeroma hitro sprejeti zajezitveni ukrepi, uradno število primerov pa je doslej ostalo majhno. Vendar se pričakuje, da bo svetovna recesija posebej močno prizadela izvoz zaradi prevladujoče vloge sektorjev z izrazito ciklično naravo, kot je avtomobilska industrija. Prav tako naj bi prizadela turistične storitve in storitve prevoza, na katere vplivajo omejitve potovanj. Na splošno se pričakuje globoka recesija, ki naj bi se začela marca, od druge polovice leta naprej, ko naj bi se zajezitveni ukrepi po korakih odpravljali, pa se pričakuje postopno okrevanje gospodarstva. Zaradi fleksibilnosti trga dela bi se lahko brezposelnost hitro povečala. Gospodarska uspešnost v letu 2020 bo odvisna od časa trajanja ukrepov omejitve gibanja in odziva ekonomske politike. V pomladanski napovedi Evropske komisije je predvideno 7-odstotno zmanjšanje realnega BDP v letu 2020, ki naj bi mu leta 2021 sledilo 6-odstotno povečanje.

(19)Vlada je od sredine marca napovedala več valov ukrepov za ublažitev ekonomskih in socialnih posledic krize zaradi COVID-19. Centralna banka je sprejela ukrepe za zagotavljanje likvidnosti finančnemu sektorju. Drugi ukrepi za povečanje likvidnosti gospodinjstev in podjetij vključujejo (i) moratorij na odplačevanje posojil in finančnih lizingov za podjetja in gospodinjstva do 31. decembra 2020 ter (ii) omejitev obrestne mere za potrošniške kredite. Pri oblikovanju in izvajanju teh ukrepov je treba upoštevati odpornost bančnega sektorja. Nadaljnji ukrepi, ki so usmerjeni predvsem v sektorje, ki jih je kriza najbolj prizadela, kot so turizem in storitve, vključujejo začasna znižanja in oprostitve davkov, subvencije za naložbe, razvoj infrastrukture, subvencionirana posojila in posojila z jamstvom ter programe za kapital. Vlada je za ohranitev delovnih mest uvedla dve vrsti ureditve skrajšanega delovnega časa. Splošna ureditev zajema do 70 % izgubljene plače za 3 mesece pod določenimi pogoji, posebna shema pa je namenjena zaposlenim na področju raziskav in razvoja. Vlada je četrtletje prej, kot je bilo načrtovano, uvedla zmanjšanje prispevkov za socialno varnost in napovedala enkraten dodatek k plači za zaposlene v zdravstvu. Medtem ko so fiskalni ukrepi namenjeni podpori podjetjem in ohranjanju delovnih mest, sta njihov obseg in kritje še vedno omejena v primerjavi z večino držav članic. Poleg tega naj bi se financirali s prerazporeditvami med proračunskimi poglavji in novo pobranimi davki, zato se pričakuje, da bo njihov učinek z vidika makroekonomske stabilizacije omejen.

(20)Različni vidiki rezultatov na področju zdravja so bili še vedno slabši kot v večini držav članic, kar med drugim odraža veliko razširjenost dejavnikov tveganja med prebivalstvom in omejeno učinkovitost zagotavljanja zdravstvenega varstva. Delež javnofinančnih odhodkov za zdravstvo na Madžarskem je bil precej nižji od povprečja EU. Število Madžarov, ki se zanašajo na samoplačniške izdatke in se vse bolj zatekajo k zasebnim zdravstvenim storitvam, je nad povprečjem EU. To povečuje tveganje za finančne težave madžarskih gospodinjstev s posledicami za socialno enakost in rezultate na področju zdravja. Potrebne so dodatne naložbe in celovite reforme za racionalizacijo uporabe virov v zdravstvenem sistemu, zmanjšanje neenakosti pri dostopu do njega in izboljšanje kakovosti oskrbe. Preventivne storitve in storitve primarnega zdravstvenega varstva so premalo financirane, njihov potencial za izboljšanje kakovosti, dostopnosti in stroškovne učinkovitosti zdravstvenega sistema pa je še vedno premalo izkoriščen. Čeprav so si organi začeli prizadevati za odpravo velikega pomanjkanja zdravstvenih delavcev na Madžarskem, regionalne razlike v razporeditvi zdravstvenega osebja še naprej ovirajo dostop do oskrbe na nekaterih območjih in za nekatere ranljive skupine, kot so marginalizirani Romi, s posebnimi ovirami pa se srečujejo tudi invalidi. Zaradi šoka povpraševanja v zdravstvenih sistemih, do katerega je prišlo zaradi pandemije COVID-19, je potrebno hitro ukrepanje, da se začnejo obravnavati ti strukturni izzivi in poveča odpornost madžarskega zdravstvenega sistema.

(21)Socialno-ekonomske posledice izbruha bolezni bi lahko bile znatne, učinek vladnega odloka z dne 18. marca 2020, ki dovoljuje dvostransko dogovorjena odstopanja od delovnopravne zakonodaje, pa je treba še oceniti. Glede na napoved Komisije naj bi se brezposelnost v letu 2020 povišala na 7,0 %, leta 2021 pa ponovno znižala na 6,1 %. Sektorji, ki jih je kriza prekomerno prizadela, predstavljajo velik delež madžarskega gospodarstva in zaposlujejo nizko do srednje usposobljeno delovno silo na podlagi izjemno prožnih delovnih pogodb. Do začetka leta 2020 se je skupna stopnja zaposlenosti še naprej izboljševala v razmerah močne gospodarske rasti, vendar od tega niso imele enakih koristi vse skupine. Razlike v zaposlenosti med različno usposobljenimi skupinami ter med moškimi in ženskami so ostale velike v primerjavi s povprečjem EU, pri čemer so razlike med moškimi in ženskami delno posledica omejene ponudbe kakovostnega otroškega varstva. Shema javnih del, ki ni bila učinkovita pri usmerjanju udeležencev k delovnim mestom na primarnem trgu dela, je bila kljub zmanjšanju še vedno obsežna. Druge politike bi bilo mogoče okrepiti, da bi brezposelnim ali neaktivnim osebam učinkovito pomagale pri iskanju dela ali dostopu do usposabljanja, s čimer bi se izboljšala njihova ciljna usmerjenost. Obdobje prejemanja denarnega nadomestila za brezposelnost je najkrajše v EU, in sicer največ tri mesece, kar je tudi v ugodnih gospodarskih razmerah precej manj od povprečnega časa, ki je potreben, da brezposelni najdejo zaposlitev. V skladu z načeli evropskega stebra socialnih pravic morajo sheme in ukrepi socialne zaščite zaščititi tiste, ki jim grozi izguba zaposlitve, samozaposlene in brezposelne. Ureditve skrajšanega delovnega časa, pri katerih zaposleni prejemajo dohodkovno podporo od države za ure, ki niso bile opravljene, so dober način za ohranjanje delovnih mest. Te ureditve so med pandemijo najučinkovitejše, če je njihovo upravljanje preprosto in hitro, upravičenost do njih pa ni omejena na nekatere sektorje ali vrste podjetij.

(22)Medtem ko so se splošne razmere v zvezi z revščino na Madžarskem pred krizo izboljšale, se lahko to v času upada gospodarske rasti hitro ponovno spremeni. Dohodkovne neenakosti so se v zadnjem desetletju povečale, deloma zaradi sprememb v davčnem sistemu in sistemu socialnih prejemkov. Celo pred izbruhom COVID-19 sta bili resna materialna prikrajšanost ter materialna in socialna prikrajšanost veliki, zlasti v gospodinjstvih z več otroki in med romskim prebivalstvom. Pomanjkanje občinskih socialnih stanovanj za najem in finančne podpore za najemnike ovirata mobilnost. Znesek socialne pomoči za osebe pod pragom minimalnega dohodka je od leta 2012 ostal nominalno enak in je med najnižjimi v EU. Pričakuje se, da bo pandemija najbolj prizadela ranljive skupine, ki nimajo dostopa do oskrbe in bistvenih storitev ter živijo v prenatrpanih gospodinjstvih. Ko bodo gospodarstva okrevala, bodo potrebni ukrepi za spodbujanje njihove aktivacije in vključitve na trg dela. Že pred krizo so bili rezultati izobraževanja na Madžarskem pod povprečjem Unije, na njih pa močno vpliva socialno-ekonomsko ozadje učencev. Stopnje zgodnjega opuščanja šolanja so bile visoke, zlasti med romskimi učenci. Nizka udeležba ranljivih skupin v kakovostnem izobraževanju je zamujena priložnost za okrepitev človeškega kapitala in socialne kohezije. Plače učiteljev so med najnižjimi v EU. Majhno število študentov, ki so vključeni v visokošolsko izobraževanje, ni v skladu z velikim povpraševanjem po visoko usposobljenih delavcih. Nepričakovan prehod na učenje na daljavo bo verjetno še povečal neenakosti. Letna nacionalna preverjanja znanja kažejo, da je veliko učencev težko doseči prek digitalnega izobraževanja zaradi pomanjkanja digitalnih orodij. Učenci iz prikrajšanih okolij se z negativnimi posledicami učenja na daljavo srečujejo tudi zaradi prenatrpanih gospodinjstev in nizke izobrazbe staršev. Nedavne in tekoče naložbe v digitalizacijo izobraževanja so pomembne in jih je treba nadaljevati.

(23)V okviru krize zaradi COVID-19 je posebej pomembno zagotoviti delovanje kritične infrastrukture in prosti pretok blaga na celotnem enotnem trgu ter spremljati in zagotoviti pravilno delovanje dobavnih verig v sodelovanju s sosednjimi državami. Madžarska je majhno odprto gospodarstvo z intenzivnim čezmejnim prevozom blaga. Poleg tega številni Madžari delajo v tujini in se tedensko vozijo na delo. Madžarska bo morda potrebovala tudi sezonske obmejne delavce v kmetijstvu. Trenutne omejitve potovanj lahko upočasnijo pretok blaga in delavcev, vendar bi jih bilo mogoče ublažiti z zelenimi voznimi pasovi na mejnih prehodih.