EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 4.5.2016 COM(2016) 272 final 2016/0132(COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o vzpostavitvi sistema Eurodac za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe [Uredbe (EU) št. 604/2013 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva] , za ugotavljanje istovetnosti nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav ali oseb brez državljanstva in o zahtevah za primerjavo s podatki iz sistema Eurodac, ki jih vložijo organi kazenskega pregona držav članic in Europol za namene kazenskega pregona (prenovitev)



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1.OZADJE PREDLOGA •Razlogi za predlog in njegovi cilji Sistem Eurodac je bil vzpostavljen z Uredbo (ES) št. 2725/2000 o vzpostavitvi sistema „Eurodac“ za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Dublinske konvencije. Svet in Evropski parlament sta junija 2013 sprejela prvi predlog prenovitve za spremembo uredbe Eurodac, ki je okrepil delovanje sistema Eurodac in določil pogoje za dostop do sistema za namene kazenskega pregona pod strogimi pogoji za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje hudih kaznivih dejanj in terorističnih dejanj. Od svoje vzpostavitve dalje je sistem Eurodac ustrezal namenom zagotavljanja dokazov v obliki prstnih odtisov za pomoč pri določitvi države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za azil v EU. Njegov glavni cilj je bil vedno zagotoviti podporo izvajanju Uredbe (EU) št. 604/2013 (v nadaljnjem besedilu: dublinska uredba), oba navedena akta pa skupaj sestavljata t. i. „dublinski sistem“. Ko se je leta 2015 migracijska in begunska kriza zaostrila, so nekatere države članice postale preobremenjene z odvzemom prstnih odtisov vseh, ki so nedovoljeno prispeli v EU na zunanjih mejah, in tistih, ki so EU prečkali na poti do prednostne destinacije. Zato nekatere države članice niso izpolnile svojih obveznosti glede odvzema prstnih odtisov v skladu s sedanjo uredbo Eurodac. Komisija je v sporočilu z dne 13. maja 2015 z naslovom „Evropska agenda o migracijah“opozorila, da morajo „[d]ržave članice […] tudi v celoti izvajati pravila o odvzemu prstnih odtisov migrantov na mejah.“ Zato je Komisija pripravila smernice za lažji sistematičen odvzem prstnih odtisov ob polnem spoštovanju temeljnih pravic, ki jih je maja 2015 podprla s praktičnim sodelovanjem in izmenjavo najboljših praks. Poleg tega je Komisija preučila tudi druge biometrične identifikatorje, ki bi se lahko uporabili v sistemu Eurodac, kot sta prepoznavanje obrazov in zbiranje digitalnih fotografij, da bi s tem rešili izzive, s katerimi se soočajo nekatere države članice pri odvzemu prstnih odtisov za namene sistema Eurodac. V istem obdobju so države članice, ki se ne nahajajo na zunanjih mejah, začele opažati vse večjo potrebo po zmogljivostih za shranjevanje in primerjanje informacij o migrantih brez urejenega statusa, za katere se ugotovi, da nezakonito bivajo na ozemlju teh držav, zlasti če niso zaprosili za azil. Posledično ostanejo tisoči migrantov v Evropi nevidni, med drugim tudi na tisoče mladoletnikov brez spremstva, te razmere pa spodbujajo nedovoljeno sekundarno in naknadno gibanje ter nezakonito prebivanje v EU. Postalo je jasno, da je treba sprejeti pomembne ukrepe za boj proti nezakonitim migracijam v EU in znotraj nje. Predlog Komisije o vzpostavitvi sistema vstopa/izstopa za evidentiranje podatkov o vstopu in izstopu državljanov tretjih držav pri prehajanju zunanjih meja EU, če so za vstop v EU pridobili vizum za kratkoročno prebivanje, bo državam članicam omogočil odkrivanje državljanov tretjih držav, ki v EU prebivajo nezakonito, čeprav so vanjo vstopili zakonito. Noben tak sistem pa ne obstaja za določanje nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav, ki nezakonito vstopijo v EU na zunanjih mejah, sedanji sistem Eurodac – idealna podatkovna zbirka, v kateri bi lahko bile zbrane te informacije, pa je omejen na ugotavljanje, ali je bila prošnja za azil vložena v več kot eni državi članici EU. Komisija je 6. aprila 2016 v sporočilu z naslovom „K reformi skupnega evropskega azilnega sistema in krepitvi zakonitih poti v Evropo“ kot prednostno nalogo navedla reformo dublinske uredbe ter vzpostavitev trajnostnega in pravičnega sistema za določanje države članice, odgovorne za prosilce za azil, ki bo zagotovil visoko stopnjo solidarnosti in pravično delitev odgovornosti med državami članicami, in sicer s predlogom korektivnega mehanizma za dodeljevanje. V okviru tega je Komisija menila, da bi bilo treba sistem Eurodac okrepiti, da bo odražal spremembe dublinskega mehanizma, ter zagotoviti, da bo še naprej zagotavljal dokaze v obliki prstnih odtisov, ki jih potrebuje za svoje delovanje. Štelo se je tudi, da lahko sistem Eurodac prispeva k boju proti nezakonitim migracijam, in sicer s shranjevanjem podatkov o prstnih odtisih glede na vse kategorije ter omogočanjem primerjave z vsemi podatki, shranjenimi v ta namen. Zato ta predlog spreminja veljavno Uredbo o sistemu Eurodac (EU) št. 603/2013 ter razširja njeno področje uporabe za namen ugotavljanja istovetnosti nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav in tistih, ki so nezakonito vstopili na območje Unije na zunanjih mejah, z namenom uporabe teh informacij v pomoč državi članici pri ponovnem dokumentiranju državljana tretje države za namene vračanja. Lažje ugotavljanje istovetnosti nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav ali oseb brez državljanstva z uporabo biometričnih podatkov bi prispevalo k izboljšanju učinkovitosti politike vračanja EU, predvsem v odnosu do migrantov brez urejenega statusa, ki uporabljajo zavajajoča sredstva za preprečevanje ugotavljanja njihove istovetnosti in onemogočanje postopkov za ponovno dokumentiranje. Razpoložljivost podatkov in informacij o državljanih tretjih držav, ki nimajo nikakršnega osebnega dokumenta ali zakonitega razloga za to, da so v EU, in ki se jim odvzamejo prstni odtisi v drugi državi članici, bi pospešila postopke za ugotavljanje istovetnosti in ponovno dokumentiranje prijetih nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav, katerih prstni odtisi so bili odvzeti v drugi državi članici, in s tem prispevala k skrajšanju potrebnih postopkov vračanja in ponovnega sprejema, vključno z obdobjem, v katerem so lahko migranti brez urejenega statusa upravno pridržani pred odstranitvijo, ter okrepila boj proti zlorabi identitete. Omogočila bi določitev države tranzita migrantov brez urejenega statusa in s tem olajšala njihov ponovni sprejem v te države. Poleg tega bi lahko z zagotavljanjem informacij o gibanju migrantov brez urejenega statusa v EU nacionalnim organom omogočila, da opravijo natančnejšo individualno oceno položaja migrantov brez urejenega statusa, na primer o tveganju, da bi lahko pobegnili, medtem ko potekajo postopki vračanja in ponovnega sprejema. V letu 2015 je v Evropo prispelo rekordno število begunskih in migrantskih otrok, države članice pa so le stežka ocenile natančno število otrok brez spremstva in ločenih otrok, saj formalni postopki registracije v nekaterih državah članicah ne omogočajo vedno ugotavljanja njihove istovetnosti, kadar prečkajo meje. Sedanja migracijska in begunska kriza je sprožila globoka vprašanja med poslanci Evropskega parlamenta, nevladnimi in mednarodnimi organizacijami ter državami članicami o tem, kako lahko varovati in zaščititi otroke brez spremstva. Zaščita otrok, zlasti pogrešanih otrok iz tretjih držav, povzroča dodatno skrb med sedanjo krizo v EU. V preteklosti so se v sistemu Eurodac vedno zbirali prstni odtisi mladoletnikov, starejših od 14 let, kar omogoča ugotavljanje istovetnosti mladoletnika brez spremstva, potem ko je vložena prošnja za azil v EU. Toda zaradi očitnega povečanja tihotapljenja otrok, mlajših od te starosti, v EU in znotraj nje obstaja večja potreba po zbiranju biometričnih podatkov mlajših otrok za namene sistema Eurodac, da bi bili v pomoč pri ugotavljanju istovetnosti teh oseb in ugotavljanju, ali lahko te informacije pomagajo pri določanju družinskih povezav ali povezav s skrbnikom v drugi državi članici. Številne države članice zbirajo biometrične podatke otrok, mlajših od 14 let, za vizume, potne liste, biometrična dovoljenja za prebivanje in splošni nadzor nad priseljevanjem. Zato se predlaga tudi, da bi bilo treba odvzem prstnih odtisov mladoletnikov za Eurodac spremeniti tako, da bi se izvajal od starosti šestih let, saj raziskave kažejo, da se lahko pri tej starosti prepoznavanje prstnih odtisov otrok doseže z zadovoljivo stopnjo natančnosti. Prav tako bo treba informacije o nezakonito prebivajočih državljanih tretjih držav in tistih, ki so bili prijeti med nezakonitim vstopom v EU na zunanji meji, shranjevati dlje časa, kot je trenutno dovoljeno. Trenutno je v skladu z veljavno uredbo za tiste, ki so bili prijeti na zunanji meji, dovoljeno največ 18-mesečno obdobje shranjevanja, za tiste, za katere se ugotovi, da nezakonito prebivajo v državi članici, pa se podatki ne shranjujejo. Razlog za to je, da se veljavna uredba Eurodac ne nanaša na shranjevanje podatkov o migrantih brez urejenega statusa za daljše obdobje, kot je potrebno za določitev prve države vstopa v skladu z dublinsko uredbo, če je bila prošnja za azil vložena v drugi državi članici. Zaradi razširitve področja uporabe uredbe Eurodac na širše področje migracij je treba shraniti te podatke za daljše obdobje, da se lahko ustrezno spremlja sekundarno gibanje znotraj EU, zlasti kadar migrant brez urejenega statusa naredi vse, da ga ne bi odkrili. Obdobje petih let se zdi za te namene primerno, s tem pa bi se obdobje shranjevanja podatkov uskladilo z drugimi podatkovnimi zbirkami EU na področju pravosodja in notranjih zadev (PNZ) ter obdobjem, v katerem se lahko migrantu brez urejenega statusa prepove vstop v skladu z direktivo o vračanju. Ta predlog omogoča tudi posredovanje informacij o istovetnosti migrantov brez urejenega statusa tretji državi, kadar je treba posredovati informacije samo za namene vračanja. Ponovni sprejem in ponovno dokumentiranje državljanov tretjih držav brez urejenega statusa v njihovi državi izvora vključuje izmenjavo informacij o tem posamezniku z organi zadevne države, kadar je treba zagotoviti potno listino. Zato ta predlog omogoča izmenjavo podatkov na tej podlagi in v skladu s pravili o varstvu podatkov. Izmenjava informacij o dejstvu, da je bila v EU vložena prošnja za azil, je strogo prepovedana, saj bi to lahko v primeru zavrnitve ogrozilo varnost prosilca za azil in privedlo do kršitve njegovih temeljnih pravic. Predlaga se tudi, da bi države članice zbirale dodaten biometrični podatek (podobo obraza) in ga shranjevale v centralnem sistemu poleg drugih osebnih podatkov, kar bi zmanjšalo potrebo po dodatni komunikacijski infrastrukturi med državami članicami za izmenjavo informacij o migrantih brez urejenega statusa, ki niso zaprosili za azil. Zbiranje podob obraza bo podlaga za uvajanje programske opreme za prepoznavanje obrazov v prihodnosti ter bo sistem Eurodac uskladilo z drugimi sistemi, kot je na primer sistem vstopa/izstopa. Eu-LISA bi morala najprej izvesti študijo o programski opremi za prepoznavanje obraza, ki bi ocenila njeno točnost in zanesljivost, preden bi se programska oprema dodala v centralni sistem. Sporočilo Komisije o trdnejših in pametnejših informacijskih sistemih za meje in varnost poudarja potrebo po izboljšanju interoperabilnosti informacijskih sistemov na dolgi rok, kar sta predlagala tudi Evropski svet in Svet. Sporočilo predlaga ustanovitev skupine strokovnjakov za informacijske sisteme in interoperabilnost, ki bi obravnavala pravno in tehnično izvedljivost doseganja interoperabilnosti informacijskih sistemov za meje in varnost. Ta predlog je v skladu s cilji sporočila, saj bo na njegovi podlagi sistem Eurodac v prihodnje omogočal interoperabilnost z drugimi informacijskimi sistemi, kjer bo to nujno in sorazmerno. Komisija bo v ta namen ter s podporo skupine strokovnjakov za informacijske sisteme in interoperabilnost ocenila nujnost in sorazmernost vzpostavitve interoperabilnosti s schengenskim informacijskim sistemom (SIS) in vizumskim informacijskim sistemom (VIS). V zvezi s tem in v skladu s sporočilom bo Komisija preučila tudi, ali bi bilo treba pregledati pravni okvir za dostop do sistema Eurodac zaradi kazenskega pregona.

Ta predlog še naprej omogoča dostop organov kazenskega pregona do centralnega sistema in bo zdaj organom kazenskega pregona in Europolu omogočal dostop do vseh podatkov, shranjenih v sistemu, v prihodnje pa tudi izvajanje iskanja na podlagi podobe obraza. •Skladnost z drugimi politikami Unije Ta predlog je tesno povezan z drugimi politikami in jih dopolnjuje, in sicer so to: (a)skupni evropski azilni sistem, da se zagotovi učinkovito izvajanje dublinske uredbe z uporabo prstnih odtisov za pomoč pri določanju države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za azil; (b)učinkovita politika EU o vračanju, s čimer se prispeva k sistemu EU za vračanje migrantov brez urejenega statusa ter k njegovim izboljšavam. To je ključnega pomena za ohranjanje zaupanja javnosti v azilni sistem EU in podporo za pomoč osebam, ki potrebujejo mednarodno zaščito. Povečanje stopnje vračanja migrantov brez urejenega statusa mora biti tesno povezano z obnovljenim prizadevanjem EU za zaščito tistih, ki jo potrebujejo; (c)notranja varnost, kot je bila poudarjena tudi v evropski agendi za varnost, za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje in pregon hudih kaznivih dejanj in terorističnih dejanj, tako da se organom kazenskega pregona in Europolu omogoči obdelava osebnih podatkov oseb, osumljenih vpletenosti v teroristična dejanja ali huda kazniva dejanja; (d)skupine evropske mejne in obalne straže, kar zadeva možnost odvzema prstnih odtisov in pridobitev podobe obraza prosilcev za azil in migrantov brez urejenega statusa ter prenos teh podatkov v sistem Eurodac v imenu države članice za uspešno upravljanje nadzora zunanje meje; (e)varstvo podatkov, saj mora ta predlog zagotavljati varstvo temeljnih pravic do spoštovanja zasebnega življenja posameznikov, katerih osebni podatki se obdelujejo v sistemu Eurodac. 2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST •Pravna podlaga Kar zadeva merila in mehanizme za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za azil ali subsidiarno zaščito, je pravna podlaga tega predloga o prenovitvi člen 78(2)(e) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki ustreza pravni podlagi prvotnega predloga (člen 63(1)(a) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti). Poleg tega je v predlogu uporabljen člen 79(2)(c) kot pravna podlaga v zvezi z elementi ugotavljanja istovetnosti državljana tretje države ali osebe brez državljanstva, ki nima urejenega statusa, kar zadeva nezakonito priseljevanje in nedovoljeno prebivanje, tudi odstranitev in vračanje oseb, ki prebivajo brez dovoljenja. Člen 87(2)(a) je uporabljen kot pravna podlaga v zvezi z zbiranjem, shranjevanjem, obdelavo, analizo in izmenjavo zadevnih informacij za namene kazenskega pregona. Člen 88(2)(a) pa je pravna podlaga, kar zadeva področje dejavnosti Europola in njegove naloge, vključno z zbiranjem, shranjevanjem, obdelavo, analizo in izmenjavo podatkov. •Načelo neobveznega sodelovanja Uredba Sveta (EU) št. 603/2013 je za Združeno kraljestvo in Irsko zavezujoča, saj sta na podlagi zgoraj navedenega protokola sporočili svojo željo po sodelovanju pri sprejetju in uporabi navedene uredbe. V skladu s Protokolom št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske se lahko ti državi članici odločita sodelovati pri sprejetju tega predloga. Možnost sodelovanja imata tudi po sprejetju predloga. V skladu s Protokolom o stališču Danske, priloženim PEU in PDEU, Danska ne sodeluje pri sprejemanju ukrepov Sveta, predlaganih na podlagi naslova V PDEU (razen če gre za „ukrepe, ki določajo tretje države, katerih državljani morajo imeti ob prehodu zunanjih meja držav članic vizum, ali ukrep glede enotne oblike vizumov“). Tako Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe in je ta zato ne zavezuje, niti je ni dolžna uporabljati. Toda glede na to, da Danska na podlagi mednarodnega sporazuma, ki ga je sklenila z EU leta 2006, uporablja sedanjo uredbo Eurodac, bo v skladu s členom 3 navedenega sporazuma Komisijo obvestila o svoji odločitvi, ali bo izvajala vsebino spremenjene uredbe ali ne. Posledice predloga za države, pridružene dublinskemu sistemu, ki niso članice EU Vzporedno s pridružitvijo več držav, ki niso članice EU, schengenskemu pravnemu redu, je Skupnost sklenila več sporazumov, ki te države pridružujejo tudi pravnemu redu Dublin/Eurodac, oziroma sklepanje teh sporazumov še poteka: –sporazum o pridružitvi Islandije in Norveške, sklenjen leta 2001; –sporazum o pridružitvi Švice, sklenjen 28. februarja 2008; –protokol o pridružitvi Lihtenštajna, podpisan 18. junija 2011.

Da bi se vzpostavile pravice in obveznosti med Dansko – ki se je, kakor je zgoraj obrazloženo, z mednarodnim sporazumom pridružila pravnemu redu Dublin/Eurodac – in zgoraj navedenimi pridruženimi državami, sta bila med Skupnostjo in pridruženimi državami sklenjena dva druga instrumenta. V skladu z zgoraj navedenimi tremi sporazumi pridružene države brez izjem sprejmejo pravni red Dublin/Eurodac in njegove spremembe. Ne sodelujejo pa pri sprejetju aktov, ki spreminjajo ali nadgrajujejo dublinski pravni red (vključno s tem predlogom), vendar morajo Komisijo v določenem časovnem roku obvestiti o svoji odločitvi glede tega, ali bodo sprejele vsebino navedenega akta, ko ga Svet in Evropski parlament odobrita. Če Norveška, Islandija, Švica ali Lihtenštajn ne sprejmejo akta, ki spreminja ali nadgrajuje pravni red Dublin/EURODAC, se uporabi „giljotinska klavzula“ in zadevni sporazumi bodo prekinjeni, razen če skupni/mešani odbor, ki ga sporazumi vzpostavljajo, soglasno odloči drugače. Področje uporabe zgoraj navedenih pridružitvenih sporazumov z Islandijo, Norveško, Švico in Lihtenštajnom ter vzporednega sporazuma z Dansko ne zajema dostopa do podatkov iz sistema Eurodac zaradi kazenskega pregona. Ko bo ta prenovljena uredba sprejeta, bo treba zagotoviti podpis in sklenitev dopolnilnih sporazumov s pridruženimi državami, ki želijo sodelovati. Ta predlog določa, da se lahko primerjava podatkov o prstnih odtisih na podlagi sistema Eurodac opravi le, če nacionalne podatkovne zbirke prstnih odtisov in podatkovne zbirke za avtomatsko identifikacijo prstnih odtisov drugih držav članic po Sklepu Sveta 2008/615/PNZ (Prümska pogodba) ne ponudijo zadetka. To pravilo pomeni, da če katera koli država članica ni uveljavila zgoraj omenjenega Sklepa Sveta in ne more opraviti preverjanja v skladu s prümskimi merili, prav tako ne sme opraviti preverjanja na podlagi sistema Eurodac zaradi kazenskega pregona. Tako tudi katera koli pridružena država, ki ni uveljavila Prümske pogodbe ali ne sodeluje pri njenem izvajanju, ne more opraviti takšnega preverjanja na podlagi sistema Eurodac. •Subsidiarnost Predlagana pobuda pomeni nadaljnji razvoj dublinske uredbe in migracijske politike EU ter zagotovitev, da se bodo skupna pravila za odvzem podatkov o prstnih odtisih in podobi obraza nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav za namene Eurodac uporabljala na enak način v vseh državah članicah. Z njo se uvaja instrument, ki bo Evropski uniji zagotovil informacije o tem, koliko državljanov tretjih držav nezakonito vstopi na ozemlje EU in zaprosi za azil, kar je nujen podatek za trajno oblikovanje migracijske in vizumske politike na podlagi dokazov. Zagotavlja tudi dostop organov kazenskega pregona do sistema Eurodac, ki je pravočasen, točen, zanesljiv in stroškovno učinkovit način za ugotavljanje istovetnosti nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav, ki so osumljeni (ali žrtve) terorizma ali hudega kaznivega dejanja. Prav tako bo ta predlog državam članicam pomagal pri ugotavljanju istovetnosti nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav in tistih, ki so nezakonito vstopili na območje Unije na zunanjih mejah, z namenom uporabe teh informacij v pomoč državi članici pri ponovnem dokumentiranju državljana tretje države za namene vračanja. Zaradi nadnacionalne narave težav, povezanih z azilom in zaščito beguncev, je primerno, da EU v okviru skupnega evropskega azilnega sistema (CEAS) predlaga rešitve za zgoraj opisane težave v zvezi z Uredbo Eurodac. Potrebna je tudi sprememba uredbe Eurodac, da se ji doda še drugoten namen, in sicer da se dovoli dostop do podatkov zaradi nadzora nad nezakonitimi migracijami migrantov brez urejenega statusa v EU in njihovega sekundarnega gibanja znotraj nje. Države članice tega cilja same ne morejo doseči v zadostni meri. •Sorazmernost Člen 5 Pogodbe o Evropski uniji določa, da ukrepi EU ne smejo presegati tistega, kar je potrebno za doseganje ciljev Pogodbe. Izbrana oblika tega ukrepa EU mora omogočiti, da predlog doseže svoj cilj in se izvaja čim bolj učinkovito. Predlog, katerega zasnova temelji na načelih vgrajene zasebnosti, je sorazmeren v smislu pravice do varstva osebnih podatkov, saj ne zahteva zbiranja in shranjevanja več podatkov za daljše obdobje, kot je nujno potrebno za delovanje sistema in izpolnjevanje njegovih ciljev. Poleg tega se bodo predvideli in izvedli vsi zaščitni ukrepi in mehanizmi, potrebni za učinkovito zaščito temeljnih pravic potnikov, zlasti zaščito zasebnega življenja in zasebnih podatkov. Za delovanje sistema ne bodo potrebni nobeni nadaljnji postopki ali usklajevanje na ravni EU; predvideni ukrep je zato sorazmeren, saj ne presega tistega, kar je v smislu ukrepanja na ravni EU potrebno za dosego njegovih ciljev. •Izbira instrumenta Predlagana prenovitev bo prav tako v obliki uredbe. Ta predlog bo nadgradil in okrepil obstoječ centraliziran sistem, prek katerega bodo države članice medsebojno sodelovale, to pa zahteva skupno zasnovo in pravila delovanja. Poleg tega določa pravila za dostop do sistema tudi za namene kazenskega pregona, ki so enotna za vse države članice. Zato se lahko kot pravni akt izbere samo uredba. 3.POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI Pri pripravi tega predloga se je Komisija oprla na razprave, ki redno potekajo v Evropskem svetu in Svetu ministrov ter Evropskem parlamentu o ukrepih, potrebnih za obravnavo migracijske krize, in zlasti o reformi dublinske uredbe, ki je neločljivo povezana s sistemom Eurodac. Komisija je preučila tudi potrebe držav članic, ki so postale očitne med begunsko in migracijsko krizo. Svet je v sklepih Evropskega sveta z dne 25. in 26. junija 2015 pozval k okrepitvi upravljanja zunanjih meja Unije, da bi bolje obvladali vse močnejše tokove nezakonitih migracij. Pozneje je Evropski svet na srečanju voditeljev držav ali vlad oktobra 2015 sklenil, da morajo države članice pospešiti izvajanje direktive o vračanju ter zagotoviti, da so vse osebe, ki prihajajo na žariščne točke, identificirane, registrirane in so jim bili odvzeti prstni odtisi, ter obenem zagotavljati preselitve in vračanje. Marca 2016 je Evropski svet ponovno poudaril, da se bodo nadaljevale tudi razprave o prihodnji strukturi migracijske politike EU, vključno z dublinsko uredbo.

Komisija se je z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov neuradno posvetovala tudi o novih elementih tega predloga, za katere velja nov pravni okvir o varstvu podatkov. •Temeljne pravice Predlagana uredba vpliva na temeljne pravice, in sicer na pravico do človeškega dostojanstva (člen 1 Listine EU o temeljnih pravicah); prepoved suženjstva in prisilnega dela (člen 5 Listine); pravico do svobode in varnosti (člen 6 Listine), spoštovanje zasebnega in družinskega življenja (člen 7 Listine), varstvo osebnih podatkov (člen 8 Listine), pravico do azila (člen 18 Listine) in varstvo v primeru odstranitve, izgona ali izročitve (člen 19 Listine), pravico do nediskriminacije (člen 21 Listine), pravice otroka (člen 24 Listine) in pravico do učinkovitega pravnega sredstva (člen 47 Listine). Izvajanje sistema Eurodac pozitivno vpliva na prepoved suženjstva in prisilnega dela ter pravico do svobode in varnosti. Boljše in natančnejše ugotavljanje istovetnosti (z uporabo biometričnih podatkov) državljana tretje države, ki prečka zunanjo mejo EU, pomaga pri odkrivanju zlorabe identitete, trgovine z ljudmi (zlasti v primeru mladoletnih oseb) in čezmejne kriminalitete ter tako pripomore k boju proti trgovini z ljudmi in njihovemu tihotapljenju. Prav tako prispeva k izboljšanju varnosti državljanov EU in drugih oseb, ki se nahajajo na ozemlju EU. Predlog prav tako pozitivno prispeva k zaščiti otrokovih pravic in pravice do spoštovanja družinskega življenja. Mnogi prosilci za mednarodno zaščito in državljani tretjih držav, ki nedovoljeno prispejo v Evropsko unijo, potujejo z družinami in v mnogih primerih z zelo majhnimi otroci. Zmožnost ugotavljanja istovetnosti teh otrok s pomočjo prstnih odtisov in podobe obraza bo v pomoč pri ugotavljanju njihove istovetnosti, če bodo ločeni od svojih družin, saj bo omogočala državi članici, da nadaljuje preiskavo, če bo iz zadetkov v obliki prstnih odtisov razvidno, da so otroci nekoč že v drugi državi članici. Prav tako bi okrepila zaščito mladoletnikov brez spremstva, ki ne zaprosijo vedno uradno za mednarodno zaščito in ki pobegnejo iz ustanov za oskrbo ali socialnih služb za otroke, katerim so bili dodeljeni. Obveznosti odvzema prstnih odtisov se morajo izvajati ob popolnem spoštovanju človekovega dostojanstva in otrokovih pravic. Predlog ponovno potrjuje obveznost držav članic, da zagotovijo, da se postopek odvzemanja prstnih odtisov in pridobitve podobe obraza določi in uporablja v skladu s prakso zadevne države članice ter v skladu z zaščitnimi klavzulami iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter Konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah. Kazni, naložene za neizpolnjevanje obveznosti v skladu s postopkom odvzema prstnih odtisov, morajo biti v skladu z načelom sorazmernosti. V zvezi s tem predlog izrecno določa, da bi bilo treba v tem okviru za ugotavljanje ali preverjanje istovetnosti državljana tretje države pridržanje uporabiti le v skrajno nujnem primeru. Kar zadeva otroke, bi bilo treba odvzem prstnih odtisov mladoletnikov, zlasti majhnih otrok, izvajati na otroku prijazen in prilagojen način. Ustrezne določbe zagotavljajo tudi, da otrokom niso naložene nikakršne upravne sankcije, kadar obstaja utemeljen razlog za zavrnitev odvzema njihovih prstnih odtisov ali pridobitve podobe obraza, in da bi morali pristojni organi države članice, kadar sumijo, da utegnejo nastati težave v zvezi z zaščito otrok po zavrnitvi predložitve prstnih odtisov ali kadar so morda otrokove prstne konice ali roke poškodovane, zagotoviti, da se otrok napoti na nacionalne organe za zaščito otrok. Izvajanje predloga ne posega v pravice prosilcev za mednarodno zaščito in upravičencev do mednarodne zaščite, zlasti glede prepovedi v primeru odstranitve, izgona ali izročitve, tudi v zvezi s prenosi osebnih podatkov tretjim državam. Kot je določeno v členu 52(1) Listine, mora biti kakršno koli omejevanje pravice do varstva osebnih podatkov ustrezno za dosego zadevnega cilja in ne presegati tistega, kar je potrebno za dosego tega cilja. Tudi člen 8(2) Evropske konvencije o človekovih pravicah priznava, da je poseganje javnega organa v pravico posameznika do zasebnosti morda potrebno v interesu nacionalne in javne varnosti ali preprečevanja kriminala kot v primeru tega predloga. Predlog zagotavlja dostop do sistema Eurodac zaradi preprečevanja, odkrivanja ali preiskovanja terorističnih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj, zaradi ugotavljanja istovetnosti državljanov tretjih držav, ki prehajajo zunanje meje, in zaradi dostopa do podatkov o njihovi potovalni zgodovini. Zaščitni ukrepi v zvezi z osebnimi podatki vključujejo tudi pravico dostopa do podatkov oziroma pravico do njihovega popravka ali izbrisa. Omejitev obdobja shranjevanja podatkov iz poglavja 1 tega obrazložitvenega memoranduma prav tako prispeva k spoštovanju osebnih podatkov kot temeljne pravice. Predlog zagotavlja dostop do sistema Eurodac zaradi preprečevanja, odkrivanja ali preiskovanja terorističnih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj za ugotavljanje istovetnosti državljanov tretjih držav, ki prehajajo zunanje meje, in dostop do podatkov o njihovem gibanju znotraj EU. Poleg tega lahko imenovani organi kazenskega pregona zahtevajo dostop do podatkov iz sistema Eurodac le, če obstajajo utemeljeni razlogi za sklepanje, da bi tak dostop pripomogel k preprečevanju, odkrivanju ali preiskovanju zadevnega kaznivega dejanja. Take zahteve preveri imenovani organ kazenskega pregona, da ugotovi, ali so izpolnjeni strogi pogoji za zahtevanje dostopa do sistema vstopa/izstopa za namene kazenskega pregona. Poleg tega predlog določa tudi stroge varnostne ukrepe v zvezi s podatki, da se zagotovi varnost osebnih podatkov, ki se obdelujejo, vzpostavi nadzor neodvisnih javnih organov za varstvo podatkov nad obdelavo osebnih podatkov ter zagotovi dokumentiranje vseh izvedenih iskanj. Predlog določa tudi, da za obdelavo vseh osebnih podatkov, ki jo izvedejo organi kazenskega pregona v sistemu Eurodac, potem ko so bili iz tega sistema pridobljeni, velja nova direktiva o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, ki razveljavlja Okvirni sklep Sveta 2008/977/PNZ. V predlogu so opredeljena stroga pravila za dostop do sistema Eurodac in potrebni zaščitni ukrepi. V njem so predvidene tudi pravice posameznikov do dostopa, popravkov, izbrisa in pravnega varstva, zlasti pravica do sodnih pravnih sredstev, in nadzor obdelave podatkov, ki ga izvajajo neodvisni javni organi. Zato je predlog v celoti skladen z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti kar zadeva pravico do varstva osebnih podatkov, skladen pa je tudi s členom 16 PDEU, ki vsakomur zagotavlja pravico do varstva osebnih podatkov, ki se nanašajo nanj. 4.PRORAČUNSKE POSLEDICE Ta predlog vključuje tehnično spremembo centralnega sistema Eurodac, da se zagotovi možnost primerjav za vse tri kategorije podatkov in za shranjevanje vseh treh kategorij podatkov. Za dodatne funkcije, kot so shranjevanje osebnih podatkov skupaj s podobo obraza, bo potrebnih več sprememb centralnega sistema. Ta sprememba se upošteva tudi v oceni finančnih posledic, priloženi temu predlogu. V oceno stroškov v višini 29,872 milijona EUR so vključeni stroški za tehnično nadgraditev ter večji obseg shranjevanja in pretok podatkov prek centralnega sistema. Prav tako so vključene storitve na področju informacijske tehnologije ter programska in strojna oprema, pa tudi nadgradnja in prilagoditev, da se omogoči iskanje za vse kategorije podatkov za namene azila in nezakonitih migracij. Predlog zajema tudi dodatne stroške za osebje, potrebno za eu-LISA. 5.DRUGI ELEMENTI •Natančnejša pojasnitev posameznih določb predloga – Razširitev področja uporabe uredbe Eurodac za namene vračanja (člen 1(1)(b)). Področje uporabe nove uredbe Eurodac je razširjeno, tako da državam članicam omogoča shranjevanje in iskanje podatkov o državljanih tretjih držav ali osebah brez državljanstva, ki niso prosilci za mednarodno zaščito, tako da jih je mogoče identificirati za namene vračanja in ponovnega sprejema. V ta namen je bila dodana nova pravna podlaga, in sicer člen 79(2)(c). S tem sistem Eurodac postaja podatkovna zbirka za širše namene priseljevanja in ne le za zagotavljanje učinkovitega izvajanja uredbe Dublin III, čeprav je ta funkcija še vedno pomemben vidik sistema. Trenutno sistem Eurodac zgolj primerja podatke o prstnih odtisih nezakonitih migrantov in prosilcev za mednarodno zaščito s podatki o azilu, saj gre za podatkovno zbirko o azilu. Ne opravljajo se primerjave med podatki o prstnih odtisih, odvzetih migrantom brez urejenega statusa na zunanjih mejah, ter podatki o prstnih odtisih, odvzetih državljanom tretjih držav, ki nezakonito prebivajo na ozemlju države članice. Razširitev področja uporabe uredbe Eurodac bo pristojnim organom držav članic za priseljevanje omogočila prenos in primerjavo podatkov o teh nezakonito prebivajočih državljanih tretjih držav, ki niso zaprosili za azil in ki se lahko neodkriti prosto gibljejo po Evropski uniji. Informacije, pridobljene na podlagi zadetka, so lahko nato v pomoč pristojnim organom držav članic pri njihovih nalogah identifikacije državljanov tretjih držav, ki nezakonito prebivajo na ozemlju teh držav članic, za namene vračanja. Prav tako lahko zagotovijo dragocene dokazne elemente za ponovno dokumentiranje in namene ponovnega sprejema. – Zagotovitev primarnosti dublinskega postopka (člena 15(4) in 16(5)). Vključena je bila določba, ki bo zagotovila, da bo v primeru zadetka glede prstnih odtisov, ki kaže na to, da je bila prošnja za azil vložena v Evropski uniji, država članica, ki je izvedla iskanje, zagotovila, da se za zadevnega posameznika uporabi dublinski postopek in ne postopek vračanja. S tem se bo zagotovilo, da ob pridobitvi večkratnih zadetkov, ki se nanašajo na istega posameznika, iz centralnega sistema, država članica, ki je opravila iskanje v sistemu Eurodac, ne bo dvomila glede postopka, ki ga je treba upoštevati, ter da noben prosilec za mednarodno zaščito ne bo vrnjen v njegovo matično državo ali v tretjo državo v nasprotju z načelom nevračanja. Da bi se to omogočilo, je bil uveden pojem „hierarhije zadetkov“.

– Obveznost odvzema prstnih odtisov in pridobitve podobe obraza (člen 2). Predlog določa jasno obveznost držav članic, da odvzamejo prstne odtise in pridobijo podobo obraza vseh treh kategorij oseb ter jih posredujejo, hkrati pa zagotavlja, da države članice naložijo te obveznosti prosilcem za mednarodno zaščito in državljanom tretjih držav ali osebam brez državljanstva tako, da se tega zavedajo. Obveznost odvzema prstnih odtisov je vedno obstajala in posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, so bili z njo seznanjeni prek informacij v obliki brošure v skladu s členom 29(1)(d) Uredbe (EU) št. 603/2013. Ta člen državam članicam omogoča tudi, da v skladu s svojim nacionalnim pravom uvedejo sankcije proti posameznikom, ki ne želijo zagotoviti podobe obraza ali sodelovati pri postopku odvzema prstnih odtisov, pri čemer po potrebi upoštevajo delovni dokument služb Komisije o izvajanju uredbe Eurodac, saj je v njem za države članice določen iz najboljše prakse izhajajoč pristop pri odvzemu prstnih odtisov. Poleg tega so bile vključene nove določbe za zagotovitev, da se odvzem prstnih odtisov in pridobitev podobe obraza mladoletnikov, zlasti majhnih otrok, izvaja na otroku prijazen in prilagojen način. Te določbe zagotavljajo tudi, da mladoletnikom niso naložene nikakršne upravne sankcije, če ne predložijo svojih prstnih odtisov ali podobe obraza, kadar obstaja dober razlog za zavrnitev tovrstne predložitve, ter da morajo organi države članice, kadar sumijo, da utegnejo nastati težave v zvezi z zaščito otrok po zavrnitvi predložitve prstnih odtisov ali podobe obraza, oziroma kadar so morda otrokove prstne konice ali roke poškodovane, zagotoviti, da se otrok napoti na nacionalne organe za zaščito otrok. – Shranjevanje osebnih podatkov posameznikov (členi 12, 13 in 14). Sistem Eurodac je vedno vseboval le prstne odtise in v preteklosti razen spola v zvezi s posameznikom niso bili shranjeni nobeni drugi osebni podatki. Novi predlog zdaj omogoča shranjevanje osebnih podatkov posameznikov, kot so ime ali imena, datum rojstva, državljanstvo in osebni dokumenti, ter podobe obraza. Shranjevanje osebnih podatkov bo organom za priseljevanje in azil omogočilo enostavno ugotavljanje istovetnosti posameznika, ne da bi bilo treba te informacije zahtevati neposredno od druge države članice. Osebne podatke posameznika je mogoče pridobiti iz centralnega sistema le na podlagi sistema „zadetek/ni zadetka“. S tem se zaščiti pravica do dostopa do teh podatkov, torej, kadar ni ujemanja prstnih odtisov ali podobe obraza, osebnih podatkov ni mogoče pridobiti. Za namene dublinske uredbe je treba posodobiti nove informacije v sistemu Eurodac v zvezi z državo članico, ki postane odgovorna za obravnavanje prošnje za azil po dodelitvi prosilca v drugo državo članico. Tako bo po postopku dodelitve in zadetku o prstnih odtisih jasno, katera država članica je pristojna na podlagi prenovljene dublinske uredbe, če bo prosilec pobegnil ali zaprosil za azil v drugi državi članici. – Biometrični identifikatorji (členi 2, 15 in 16). Sedanja uredba Eurodac omogoča le primerjavo podatkov o prstnih odtisih. Leta 2015 je Evropska agenda o migracijah predlagala možnost dodajanja drugih biometričnih podatkov v sistem Eurodac, da bi ublažila nekatere izzive, s katerimi se soočajo države članice v zvezi s poškodovanimi prstnimi konicami in neizpolnjevanjem postopka odvzema prstnih odtisov. Ta predlog uvaja obveznost, da države članice pridobijo podobo obraza posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, in jo posredujejo v centralni sistem, ter vključuje določbe za primerjavo podatkov o prstnih odtisih in podobi obraza skupaj ter primerjavo podob obraza ločeno pod določenimi pogoji. Z vključitvijo podob obraza v centralni sistem bo zdaj sistem pripravljen na iskanje s programsko opremo za prepoznavanje obraza v prihodnosti. Države članice bodo še naprej odvzemale pritisnjene in povaljane prstne odtise vseh desetih prstov, kar bo zdaj veljalo tudi za posameznike, za katere se ugotovi, da nezakonito prebivajo v državi članici, saj bo zaradi natančne primerjave vseh treh kategorij potreben isti komplet prstnih odtisov. – Primerjava in posredovanje vseh kategorij vseh podatkov (člena 15 in 16). Na podlagi Uredbe (EU) št. 603/2013 sta se shranjevali samo dve kategoriji prstnih odtisov in iskanje po podatkih je bilo omogočeno le za podatke o prstnih odtisih prosilcev za mednarodno zaščito, zdaj pa se bodo shranjevali in medsebojno primerjali podatki o prstnih odtisih in podobi obraza v okviru vseh treh kategorij podatkov. To bo organom za priseljevanje v državi članici omogočilo, da se prepričajo, ali je nezakonito prebivajoči državljan tretje države v državi članici zaprosil za azil oziroma ali je nezakonito vstopil na ozemlje EU na zunanjih mejah. Prav tako bo lahko država članica preverila, ali je oseba, ki je bila prijeta med nezakonitim prehodom zunanje meje, kdaj prej nezakonito prebivala v drugi državi članici. Razširitev obsega iskanja omogoča sledenje vzorcu nezakonitih in sekundarnih gibanj prosilcev za azil po vsej Evropski uniji ter lahko pripomore k ugotovitvi istovetnosti zadevnega posameznika brez veljavnih osebnih dokumentov. − Znižanje starostne meje za jemanje prstnih odtisov na 6 let (členi 10, 13 in 14). Starostna meja za odvzem prstnih odtisov je bila v preteklosti vedno 14 let. Študija z naslovom „Prepoznavanje prstnih odtisov otrok“, ki jo je opravilo Skupno raziskovalno središče pri Komisiji, navaja, da se lahko pri avtomatiziranem ugotavljanju ujemanja prstnih odtisov, kakršnega predstavlja sistem Eurodac, uporabijo prstni odtisi otrok, starih vsaj šest let, kadar je zadostno poskrbljeno, da so podobe dobre kakovosti. V mnogih državah članicah se za nacionalne namene odvzemajo prstni odtisi otrokom, mlajšim od šest let, na primer za izdajo potnega lista ali biometričnega dovoljenja za prebivanje. Številni prosilci za mednarodno zaščito in državljani tretjih držav, ki nedovoljeno prispejo v Evropsko unijo, potujejo z družinami in v številnih primerih z zelo majhnimi otroci. Zmožnost ugotavljanja istovetnosti teh otrok s pomočjo prstnih odtisov in podobe obraza bo v pomoč pri ugotavljanju njihove istovetnosti, če bodo ločeni od svojih družin, saj bo omogočala državi članici, da nadaljuje preiskavo, če bo iz zadetkov v obliki prstnih odtisov videti, da so bili otroci nekoč v drugi državi članici. Prav tako bi okrepila zaščito mladoletnikov brez spremstva, ki ne zaprosijo vedno uradno za mednarodno zaščito in ki pobegnejo iz ustanov za oskrbo ali socialnih služb za otroke, katerim so bili dodeljeni. Na podlagi obstoječega pravnega in tehničnega okvira njihove istovetnosti ni mogoče ugotavljati. Tako bi se lahko sistem Eurodac znotraj EU uporabil za evidentiranje otrok iz tretjih držav, če so bili ti v EU najdeni brez dokumentov, da bi jih lahko spremljali in preprečili, da bi končali v razmerah, v katerih bi bili izkoriščani. – Shranjevanje podatkov (člen 17). Obdobje shranjevanja podatkov prosilcev za mednarodno zaščito še naprej ostaja enako, in sicer 10 let. Namen tega je zagotoviti, da lahko države članice sledijo sekundarnim gibanjem znotraj Evropske unije po dodelitvi statusa mednarodne zaščite, kadar zadevni posameznik nima dovoljenja za prebivanje v drugi državi članici. Glede na to, da bo področje uporabe prenovljene dublinske uredbe zajemalo upravičence do mednarodne zaščite, se lahko ti podatki zdaj uporabijo, da se begunci ali osebe, ki jim je bil odobren status subsidiarne zaščite, vrnejo nazaj v državo članico, ki jim je to zaščito odobrila. Podatki o prstnih odtisih nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav, ki niso zaprosili za azil, se shranjujejo za obdobje petih let. Razlog za to je, da Eurodac ni več le podatkovna zbirka za prosilce za azil, zato je potrebno daljše obdobje shranjevanja teh podatkov, da se zagotovi ustrezno spremljanje nezakonitega priseljevanja in sekundarnega gibanja znotraj EU. To obdobje shranjevanja je usklajeno z najdaljšim možnim obdobjem prepovedi vstopa posamezniku za namen migracij, kakor je določeno v členu 11 Direktive 2008/115/ES o vračanju, obdobjem shranjevanja podatkov za hrambo informacij o vizumih (člen 23 uredbe o vizumih) in predlaganim obdobjem shranjevanja podatkov za shranjevanje informacij v sistemu vstopa/izstopa (člen 31 uredbe o SVI). – Predčasen izbris podatkov (člen 18). Predčasen izbris podatkov ostaja enak za prosilce za mednarodno zaščito in državljane tretjih držav ali osebe brez državljanstva brez urejenega statusa, ki jim je podeljeno državljanstvo. Podatki o teh posameznikih, ki so shranjeni v centralnem sistemu, bodo predčasno izbrisani, če bodo posamezniki pridobili državljanstvo države članice, ker ti podatki ne bi več spadali na področje uporabe sistema Eurodac. Podatkov ne bo več treba predčasno brisati za nezakonito prebivajoče državljane tretjih držav ali osebe brez državljanstva, ki jim je bil izdan dokument za prebivanje ali so zapustili ozemlje Evropske unije. Te podatke je treba shraniti za vsak primer, če bi nekoč dokument za prebivanje, ki je običajno začasne narave, prenehal veljati, posameznik pa v bi državi ostal po preteku dokumenta, oziroma bi nezakonito prebivajoči državljan tretje države, ki se je vrnil v tretjo državo, poskušal znova nedovoljeno vstopiti v EU. – Označevanje podatkov nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav (člen 19(4) in (5)). Trenutno se na podlagi uredbe Eurodac podatki nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav, ki niso vložili prošnje za azil v Evropski uniji, predčasno izbrišejo, takoj ko ti pridobijo dokument za prebivanje. Predlog uvaja spremembe, ki bi omogočile, da bi se ti podatki označili in ne predčasno izbrisali, tako da bo lahko država članica ob iskanju v sistemu Eurodac, ki bo pokazalo označen zadetek iz centralnega sistema, takoj ugotovila, da je bil nezakonito prebivajočemu državljanu tretje države izdan dokument za prebivanje v drugi državi članici. Nato bi bilo mogoče v skladu s členom 6(2) direktive o vračanju vrniti posameznika v državo članico, ki je izdala dokument o prebivanju. Podatki o prosilcih za mednarodno zaščito se za namene kazenskega pregona blokirajo po treh letih, toda podatki o nezakonito prebivajočih državljanih tretjih držav, ki ne zaprosijo za mednarodno zaščito in jim je bilo izdano dovoljenje za začasno prebivanje, za namene kazenskega pregona ne bodo blokirani. S tem se bo zagotovilo, da bo med temi podatki še vedno mogoče iskati po izteku dovoljenja za prebivanje in pred iztekom petletnega obdobja shranjevanja podatkov. Podatki o prosilcih za azil bodo v zvezi s tem še naprej obravnavani drugače, saj je bolj verjetno, da bodo prosilci za azil lahko obnovili svoje dovoljenje za prebivanje kot upravičenci do mednarodne zaščite ali do dovoljenja za dolgoročno prebivanje. – Izmenjava podatkov, pridobljenih iz sistema Eurodac, s tretjimi državami (člen 38). Izmenjava podatkov s tretjo državo, mednarodno organizacijo ali zasebnim subjektom je na podlagi sedanje uredbe strogo prepovedana. Za razširitev področja uporabe uredbe Eurodac v pomoč državi članici pri uporabi podatkov iz sistema Eurodac za določanje in ponovno dokumentiranje nezakonito prebivajočega državljana tretje države za namene vračanja oziroma ponovnega sprejema bodo v nekaterih okoliščinah nujno potrebne izmenjave teh podatkov s tretjo državo – zgolj za legitimen namen vračanja. Zato je bila vključena posebna določba, ki omogoča izmenjavo podatkov s tretjimi državami za namene vračanja in določa zelo stroge pogoje, pod katerimi je mogoče te podatke izmenjati. Prav tako izrecno prepoveduje dostop tretjih držav, ki niso pogodbenice dublinske uredbe, do podatkovne zbirke Eurodac in preverjanje podatkov v imenu tretje države s strani države članice. Z vključitvijo te določbe o izmenjavi podatkov s tretjimi državami se bo sistem Eurodac uskladil z drugimi podatkovnimi zbirkami, kot sta vizumski informacijski sistem in sistem vstopa/izstopa, ki prav tako vsebujeta podobne določbe glede izmenjave informacij za namene vračanja. – Dostop za organe kazenskega pregona in Europol (člen 20(3)). Določbe, povezane z dostopom zaradi kazenskega pregona, so bile rahlo spremenjene, da se zagotovi možnost primerjave vseh treh kategorij podatkov, shranjenih v centralnem sistemu, kadar se izvaja iskanje za namene kazenskega pregona, ter da se bo v prihodnje omogočilo iskanje na podlagi podobe obraza. – Možnost za odvzem prstnih odtisov s strani pripadnikov evropske mejne in obalne straže in strokovnjakov EASO iz držav članic (člen 10(3) in člen 13(7)). Predlog omogoča, da ob diskrecijski pravici države članice pripadniki agencije evropske mejne [in obalne] straže ter strokovnjaki držav članic za azil , ki so napoteni v državo članico pod okriljem urada EASO, v imenu države članice izvajajo odvzem prstnih odtisov in njihov prenos v sistem Eurodac . Predlog omejuje te naloge na področja, na katerih pooblastila obeh agencij to dovoljujejo (tj. na zunanjih mejah za osebe, ki vstopijo nezakonito, in v primeru prosilcev za azil). – Statistika (člen 9). Za večjo preglednost podatkov iz sistema Eurodac so bile uvedene spremembe glede vrste statističnih podatkov, ki se objavljajo, in pogostosti objave s strani eu-LISA. Vključene so bile nove določbe, ki bodo omogočile, da se statistični podatki, pridobljeni iz sistema Eurodac, posredujejo ustreznim agencijam s področja pravosodja in notranjih zadev za namene analiz in raziskav. Statistični podatki, ki jih v te namene pripravi eu-LISA, ne bi smeli vsebovati imen, datumov rojstva ali drugih osebnih podatkov, ki bi omogočili posamično identifikacijo posameznikov. Uvedene so bile tudi spremembe, ki Komisiji omogočajo, da lahko od eu-LISA zahteva ad-hoc statistiko. – Arhitektura in operativno upravljanje centralnega sistema (člen 4 in 5). Uvedene so bile spremembe komunikacijske infrastrukture, ki bodo omogočile, da bo lahko centralni sistem uporabljal sistem Eurodomain, kar bo prineslo znatno ekonomijo obsega. Operativno upravljanje sistema DubliNet kot obstoječe ločene komunikacijske infrastrukture za namene dublinske uredbe je bilo prav tako vključeno v arhitekturo sistema in bo zagotovilo, da se finančno in operativno upravljanje prenese na eu-LISA, ki je trenutno edina odgovorna za operativno upravljanje prek ločenega memoranduma o soglasju s Komisijo (GD HOME).

– Zagotavljanje informacij o napačnih zadetkih (člen 26(6)). Države članice bodo morale zdaj o dejstvu, da je centralni sistem prejel napačen zadetek, obvestiti samo eu-LISA in ji sporočiti informacije v zvezi s tem zadetkom, tako da se bo lahko povezava na napačen zadetek odstranila iz podatkovne zbirke. V prihodnosti bo eu-LISA zbirala statistične podatke o številu prijavljenih napačnih zadetkov, tako da Komisije ne bo več treba neposredno obveščati o napačnih zadetkih. – Uporaba dejanskih osebnih podatkov za testiranje (člen 5(1)). Kar zadeva testiranje centralnega sistema Eurodac, je bila eu-LISA v testnem okolju in za testiranje novih tehnologij omejena na uporabo t. i. „izmišljenih podatkov“, testni rezultati pa zaradi podatkov, ki so bili uporabljeni, niso bili ustrezni. Predlog omogoča uporabo dejanskih osebnih podatkov pri testiranju centralnega sistema za diagnostiko in popravila ter uporabo novih tehnologij in tehnik pod strogimi pogoji in na podlagi zahteve, da so podatki za namene testiranja anonimizirani in se ne morejo uporabiti za posamično identifikacijo. ê 603/2013 (prilagojeno) 2016/0132 (COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o vzpostavitvi sistema Eurodac za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe [Uredbe (EU) št. 604/2013 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva] Ö , za ugotavljanje istovetnosti nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav ali oseb brez državljanstva Õ in o zahtevah za primerjavo s podatki iz sistema Eurodac, ki jih vložijo organi kazenskega pregona držav članic in Europol za namene kazenskega pregona, ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1077/2011 o ustanovitvi Evropske agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (prenovitev) EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 78(2)(e),  79(2)(c), Õ člena 87(2)(a) in člena 88(2)(a) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Evropskega nadzornika za varstvo podatkov, v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: ê603/2013 uvodna izjava 1 (prilagojeno) (1)Potrebne so številne bistvene spremembe Uredbe Sveta (ES) št. 2725/2000 z dne 11. decembra 2000 o vzpostavitvi sistema „Eurodac“ za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Dublinske konvencije in Uredbe Sveta (ES) št. 407/2002 z dne 28. februarja 2002 o pravilih za izvedbo Uredbe (ES) št. 2725/2000 o vzpostavitvi sistema „Eurodac“ za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Dublinske konvencije  Uredbe (EU) št. 603/2013 Evropskega Parlamenta in Sveta Õ . Zaradi jasnosti bi bilo treba navedeni uredbi  navedeno uredbo Õ prenoviti.

 603/2013 uvodna izjava 2 (2)Skupna azilna politika, vključno s skupnim evropskim azilnim sistemom, je sestavni del cilja Evropske unije glede postopne vzpostavitve območja svobode, varnosti in pravice, odprtega za tiste, ki jih okoliščine prisilijo v iskanje mednarodne zaščite v Uniji.  603/2013 uvodna izjava 3 (prilagojeno) (3)Evropski svet je na zasedanju 4. novembra 2004 sprejel haaški program, v katerem so določeni cilji, ki naj bi se na področju svobode, varnosti in pravice izvedli v obdobju 2005-2010. Evropski pakt o priseljevanju in azilu, ki ga je potrdil Evropski svet na zasedanju 15. in 16. oktobra 2008, je pozval k dokončanju skupnega evropskega azilnega sistema z uvedbo enotnega postopka, ki bi vključeval skupna jamstva ter enoten status za begunce in za osebe, upravičene do subsidiarne zaščite. ê 603/2013 uvodna izjava 4 (prilagojeno) (4)Za namene uporabe Uredbe (EU) št. […/…] Evropskega parlamenta in Sveta ] z dne 26. junija 2013 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva , je treba ugotoviti istovetnost prosilcev za mednarodno zaščito in oseb, prijetih zaradi nezakonitega prehoda zunanjih meja Unije. Za učinkovito uporabo Uredbe (EU) št. […/…], zlasti člena […] in […] navedene uredbe, je tudi zaželeno, da se vsaki državi članici omogoči preverjanje, ali je državljan tretje države ali oseba brez državljanstva, ki je bila odkrita med nezakonitim bivanjem na ozemlju te države, že zaprosila za mednarodno zaščito v drugi državi članici. ê 603/2013 uvodna izjava 5 (prilagojeno) ð novo (5)Prstni odtisi ð Biometrični podatki ï so pomemben element pri ugotavljanju natančne istovetnosti takšnih oseb. Zato je treba vzpostaviti sistem za primerjavo podatkov o njihovih prstnih odtisih ð in podobi obraza ï . ê 603/2013 uvodna izjava 6 ð novo (6)Zaradi navedenega je treba vzpostaviti sistem, imenovan Eurodac, ki je sestavljen iz centralnega sistema, v katerem bo delovala računalniško podprta osrednja zbirka podatkov o prstnih odtisih ð in podobi obraza ï , ter iz elektronskih naprav za posredovanje podatkov med državami članicami in centralnim sistemom (v nadaljnjem besedilu: komunikacijska infrastruktura). novo (7)Za namene uporabe in izvajanja Uredbe (EU) št. [.../...] je treba zagotoviti tudi obstoj ločene varne komunikacijske infrastrukture, ki jo lahko pristojni organi držav članic za azil uporabljajo za izmenjavo informacij o prosilcih za mednarodno zaščito. To varno elektronsko sredstvo za posredovanje podatkov je znano pod imenom „DubliNet“, upravljati in voditi pa bi ga morala eu-LISA.

ê 603/2013 uvodna izjava 7 (prilagojeno) (8)Haaški program je pozval k izboljšanju dostopa do obstoječih podatkovnih zbirk Unije. Poleg tega je stockholmski program pozval k ciljno usmerjenemu zbiranju podatkov ter razvoju izmenjave informacij in z njo povezanih orodij, ki ga usmerjajo potrebe kazenskega pregona. novo (9)Leta 2015 je begunska in migracijska kriza v ospredje postavila izzive, s katerimi se soočajo nekatere države članice pri odvzemu prstnih odtisov nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav ali oseb brez državljanstva, ki so se skušali izogniti postopkom za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito. Komisija je v sporočilu z dne 13. maja 2015 z naslovom „Evropska agenda o migracijah“ opozorila, da morajo „[d]ržave članice […] tudi v celoti izvajati pravila o odvzemu prstnih odtisov migrantov na mejah.“, in predlagala, da bo „Komisija […] prav tako preučila možnosti za uporabo več biometričnih identifikatorjev v okviru sistema Eurodac (kot je uporaba tehnik za prepoznavanje obraza s pomočjo digitalnih fotografij).“ (10)Da bi državam članicam pomagala premagati izzive, povezane z neizpolnjevanjem postopka odvzema prstnih odtisov, ta uredba v skrajnem primeru dovoljuje tudi primerjavo podobe obraza brez prstnih odtisov, kadar je nemogoče odvzeti prstne odtise državljana tretje države ali osebe brez državljanstva, ker so njegove prstne konice namerno ali nenamerno poškodovane ali amputirane. Kadar se za neizpolnjevanje navedejo razlogi, ki niso povezani s stanjem posameznikovih prstnih konic, bi morale države članice storiti vse, kar je mogoče, da bi se lahko posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, odvzeli prstni odtisi, preden se lahko izvede primerjava zgolj podobe obraza. Kadar se podoba obraza uporabi skupaj s podatki o prstnih odtisih, je lahko število evidentiranih prstnih odtisov manjše, rezultat ugotavljanja istovetnosti pa je enako natančen. (11)Vračanje državljanov tretjih držav, ki nimajo pravice do prebivanja v Uniji, v skladu s temeljnimi pravicami kot splošnimi načeli prava Unije in mednarodnega prava, vključno z obveznostmi, ki se nanašajo na zaščito beguncev in človekove pravice, in v skladu z določbami Direktive 2008/115/ES, je bistven del celovitih prizadevanj za obravnavanje vprašanja migracij, zlasti za zmanjšanje in odvračanje od nezakonitih migracij. Povečanje učinkovitosti sistema Unije za vračanje nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav je nujno za ohranjanje zaupanja javnosti v migracijski in azilni sistem Unije ter bi moralo biti tesno povezano s prizadevanji za zaščito tistih, ki tovrstno zaščito potrebujejo. (12)Nacionalni organi v državah članicah imajo težave pri ugotavljanju istovetnosti nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav, ki uporabljajo zavajajoča sredstva za preprečevanje ugotavljanja njihove istovetnosti in onemogočanje postopkov za ponovno dokumentiranje v zvezi z vračanjem in ponovnim sprejemom. Zato je bistvenega pomena zagotoviti, da se informacije o državljanih tretjih držav ali oseb brez državljanstva, za katere se ugotovi, da nezakonito prebivajo v EU, zberejo in posredujejo v sistem Eurodac ter se primerjajo tudi s tistimi, ki so zbrane in posredovane za namene ugotavljanja istovetnosti prosilcev za mednarodno zaščito in državljanov tretjih držav, prijetih zaradi nezakonitega prehoda zunanjih meja Unije, da se olajša ugotavljanje njihove istovetnosti in ponovno dokumentiranje, da se zagotovi njihovo vračanje in ponovni sprejem ter da se zmanjša pogostost zlorabe identitete. To bi moralo prispevati tudi k skrajšanju upravnih postopkov, potrebnih za zagotovitev vračanja in ponovnega sprejema nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav, vključno z obdobjem, v katerem so lahko upravno pridržani pred odstranitvijo. Prav tako bi moralo omogočiti določitev tretjih držav tranzita, v katere bi bil lahko nezakonito prebivajoči državljan tretje države ponovno sprejet. (13)Svet je v Sklepih z 8. oktobra 2015 o prihodnosti politike vračanja podprl pobudo, ki jo je napovedala Komisija o preučitvi razširitve področja uporabe in namena sistema Eurodac, da bi omogočili uporabo podatkov za namene vračanja. Države članice bi morale imeti na voljo potrebna orodja za odkrivanje nezakonitih migracij v Unijo in sekundarnih gibanj nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav znotraj Unije. Zato bi morali biti podatki v sistemu Eurodac na voljo pod pogoji iz te uredbe, da jih imenovani organi držav članic uporabijo za primerjavo. (14)Sporočilo Komisije o trdnejših in pametnejših informacijskih sistemih za meje in varnost poudarja potrebo po izboljšanju interoperabilnosti informacijskih sistemov na dolgi rok, kar sta predlagala tudi Evropski svet in Svet. Sporočilo predlaga ustanovitev skupine strokovnjakov za informacijske sisteme in interoperabilnost, ki bi obravnavala pravno in tehnično izvedljivost doseganja interoperabilnosti informacijskih sistemov za meje in varnost. Ta skupina bi morala oceniti nujnost in sorazmernost vzpostavitve interoperabilnosti s schengenskim informacijskim sistemom (SIS) in vizumskim informacijskim sistemom (VIS) ter preučiti, ali je treba spremeniti pravni okvir za dostop do sistema Eurodac zaradi kazenskega pregona. ê 603/2013 uvodna izjava 8 (15)V okviru boja proti terorističnim dejanjem in drugim hudim kaznivim dejanjem je bistveno, da imajo organi kazenskega pregona za opravljanje svojih nalog najpopolnejše ter najbolj posodobljene informacije. Informacije, ki jih vsebuje sistem Eurodac, so nujne zaradi preprečevanja, odkrivanja ali preiskovanja terorističnih dejanj, navedenih v Okvirnem sklepu Sveta 2002/475/PNZ z dne 13. junija 2002 o boju proti terorizmu ali drugih hudih kaznivih dejanj, navedenih v Okvirnem sklepu Sveta 2002/584/PNZ . Zato bi morali biti podatki iz sistema Eurodac na razpolago pod pogoji iz te uredbe, da jih imenovani organi držav članic in Evropski policijski urad (v nadaljnjem besedilu: Europol) uporabijo za primerjavo. ê 603/2013 uvodna izjava 9 (16)Pristojnosti, ki se podelijo organom kazenskega pregona za dostop do sistema Eurodac, ne bi smele posegati v pravico prosilca za mednarodno zaščito, da se njegova prošnja obravnava pravočasno in v skladu z ustreznim pravom. Tudi vsi nadaljnji postopki po „zadetku“ v sistemu Eurodac ne bi smeli posegati v to pravico. ê 603/2013 uvodna izjava 10 (17)Komisija je v svojem Sporočilu Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 24. novembra 2005 o izboljšani učinkovitosti, povečani interoperabilnosti in sinergijah med evropskimi zbirkami podatkov na področju pravosodja in notranjih zadev navedla, da bi lahko organi, odgovorni za notranjo varnost, imeli dostop do sistema Eurodac v točno določenih primerih, kadar gre za utemeljen sum, da je storilec terorističnega dejanja ali drugega hudega kaznivega dejanja zaprosil za mednarodno zaščito. Komisija je v navedenem sporočilu tudi ugotovila, da načelo sorazmernosti zahteva poizvedovanje v sistemu Eurodac za takšne namene, samo kadar obstaja prevladujoča skrb za javno varnost, torej če je dejanje storilca kaznivega dejanja ali terorista, katerega istovetnost je treba ugotoviti, tako hudo, da upravičuje poizvedovanje v zbirki podatkov, kamor so vpisane nekaznovane osebe, ter da mora biti prag za organe, odgovorne za notranjo varnost, za poizvedovanje v sistemu Eurodac zato vedno znatno višji kot prag za poizvedovanje v kazenskih zbirkah podatkov.

ê 603/2013 uvodna izjava 11 (18)Poleg tega igra Europol ključno vlogo pri sodelovanju med organi držav članic na področju preiskovanja čezmejnega kriminala, pri spodbujanju preprečevanja, analiziranja in preiskovanja kriminala v vsej Uniji. Posledično bi moral imeti Europol dostop do podatkov iz sistema Eurodac v okviru svojih nalog in v skladu s Sklepom Sveta 2009/371/PNZ z dne 6. aprila 2009 o ustanovitvi Evropskega policijskega urada (Europol) . ê 603/2013 uvodna izjava 12 (19)Zahtevam Europola za primerjavo podatkov v sistemu Eurodac bi se moralo odobriti le v posebnih primerih, v posebnih okoliščinah in pod strogimi pogoji. ê 603/2013 uvodna izjava 13 ð novo (20)Glede na to, da je bil sistem Eurodac prvotno vzpostavljen za omogočanje lažje uporabe Dublinske konvencije, dostop do sistema Eurodac zaradi preprečevanja, odkrivanja ali preiskovanja terorističnih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj pomeni spremembo prvotnega namena sistema Eurodac, ki posega v temeljno pravico posameznika, katerega osebni podatki se obdelujejo v sistemu Eurodac, do spoštovanja zasebnega življenja. ðV skladu s členom 52(1) Listine Evropske unije o temeljnih pravicah mora biti vsako ï Vsako tako poseganje mora biti skladno s pravom, ki mora biti dovolj natančno opredeljeno, da posameznikom omogoči, da prilagodijo svoje vedenje, posameznike mora tudi ščititi pred samovoljo ter mora dovolj jasno navesti obseg prostega preudarka, poverjenega pristojnim organom, in način njegovega uveljavljanja. Vsako poseganje mora biti v demokratični družbi nujno za zaščito upravičenega in sorazmernega interesa ð nujno za dejansko dosego cilja v splošnem interesu ï ter sorazmerno s pravno upravičenim ciljem, ki ga skuša doseči. ê 603/2013 uvodna izjava 14 (21)Čeprav prvotni namen vzpostavitve sistema Eurodac ni zahteval možnosti za primerjanje podatkov s podatkovno zbirko na podlagi sledi prstnih odtisov, torej daktiloskopskih sledi, ki se lahko najdejo na kraju kaznivega dejanja, je taka možnost bistvena na področju policijskega sodelovanja. Možnost primerjanja sledi prstnih odtisov s podatki o prstnih odtisih, shranjenimi v sistemu Eurodac, v primerih, ko obstajajo utemeljeni razlogi za domnevo, da storilec kaznivega dejanja ali žrtev sodi v eno izmed kategorij, ki jih zajema ta uredba, bo imenovanim organom v državah članicah zagotovila dragoceno orodje za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje terorističnih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj, ko so na primer sledi prstnih odtisov edini dokazi, ki so na kraju kaznivega dejanja na voljo. ê 603/2013 uvodna izjava 15 (22)V tej uredbi so določeni tudi pogoji, pod katerimi bi bilo treba odobriti zahteve za primerjavo podatkov o prstnih odtisih s podatki iz sistema Eurodac zaradi preprečevanja, odkrivanja ali preiskovanja terorističnih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj, ter potrebni zaščitni ukrepi, s katerimi se zaščiti temeljna pravica posameznika, katerega osebni podatki se obdelujejo v sistemu Eurodac, do spoštovanja zasebnega življenja. Strogost teh pogojev odraža dejstvo, da so v podatkovno zbirko Eurodac vpisani podatki o prstnih odtisih oseb, za katere se ne domneva, da so storile teroristično dejanje ali drugo hudo kaznivo dejanje. ê 603/2013 uvodna izjava 16 (prilagojeno) (23)Za zagotovitev enake obravnave vseh prosilcev za mednarodno zaščito in upravičencev do mednarodne zaščite, pa tudi za zagotovitev usklajenosti z veljavnim pravnim redom Unije na področju azila, zlasti z Direktivo 2011/95/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o standardih glede pogojev, ki jih morajo izpolnjevati državljani tretjih držav ali osebe brez državljanstva, da so upravičeni do mednarodne zaščite, glede enotnega statusa beguncev ali oseb, upravičenih do subsidiarne zaščite, in glede vsebine te zaščite ter Uredbo (EU) št. […/…]604/2013, je primerno razširiti področje uporabe te uredbe z vključitvijo Ö so v področje uporabe te uredbe vključeni Õ prosilcevi za subsidiarno zaščito in osebe, upravičenihe do subsidiarne zaščite. ê 603/2013 uvodna izjava 17

ð novo (24)Poleg tega je treba državam članicam naložiti, da vsakemu prosilcu za mednarodno zaščito ter vsakemu državljanu tretje države ali osebi brez državljanstva, prijeti zaradi nezakonitega prehoda zunanje meje države članice ð ali za katero se ugotovi, da v državi članici prebiva nezakonito ï , ki je dopolnila vsaj 14 ð šest ï let, nemudoma vzamejo prstne odtise in posreduje podatke o prstnih odtisih. ò novo (25)Zaradi izboljšanja zaščite mladoletnikov brez spremstva, ki niso zaprosili za mednarodno zaščito, ter otrok, ki bi bili lahko ločeni od svojih družin, je prav tako treba odvzeti prstne odtise in pridobiti podobo obraza ter jih shraniti v centralni sistem, da bi lažje ugotovili istovetnost otroka in pomagali državi članici pri izsleditvi morebitnih družinskih članov ali povezav z drugo državo članico. Ugotavljanje družinskih povezav je ključni element pri ponovni vzpostavitvi enotnosti družine in mora biti tesno povezano z določitvijo največje koristi otroka ter določitvijo trajne rešitve. (26)Največja korist mladoletnika bi morala biti najpomembnejše vodilo držav članic pri uporabi te uredbe. Kadar država članica prosilka ugotovi, da se podatki iz sistema Eurodac nanašajo na otroka, lahko te podatke uporabi le za namene kazenskega pregona v skladu s svojo zakonodajo, ki velja za mladoletnike, in v skladu z obveznostjo, da najprej upošteva največjo korist otroka. ê 603/2013 uvodna izjava 18 (prilagojeno) ð novo (27)Določiti je treba natančna pravila za posredovanje takšnih podatkov o prstnih odtisih ð in podobi obraza ï v centralni sistem, zapis takšnih podatkov o prstnih odtisih in ð podobi obraza ter ï drugih pomembnih  osebnih Õ podatkov v centralni sistem, njihovo hranjenje, primerjavo z drugimi podatki o prstnih odtisih ð in podobi obraza ï , posredovanje rezultatov takšne primerjave ter označevanje in izbris zapisanih podatkov. Takšna pravila so lahko za različne kategorije državljanov tretjih držav ali oseb brez državljanstva različna in bi morala biti prilagojena njihovemu posebnemu položaju. ê 603/2013 uvodna izjava 19 (prilagojeno) ð novo (28)Države članice bi morale zagotoviti, da je posredovanje podatkov o prstnih odtisih ð in podobi obraza ï ustrezne kakovosti za primerjavo z računalniško podprtim sistemom za prepoznavanje prstnih odtisov ð in obrazov ï . Vsi organi s pravico do dostopa do sistema Eurodac bi morali vlagati v ustrezno usposabljanje in potrebno tehnološko opremo. Organi s pravico do dostopa do sistema Eurodac bi morali Evropsko agencijo za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice, ustanovljeno z Uredbo (EU) št. 1077/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (v nadaljnjem besedilu: Agencija  eu-LISA Õ ) obveščati o posebnih težavah v zvezi s kakovostjo podatkov, da se te težave odpravijo. ê 603/2013 uvodna izjava 20 ð novo (29)Vsaka začasna ali trajna nezmožnost odvzema prstnih odtisov ð oziroma pridobitve podobe obraza ï in/ali posredovanja podatkov o prstnih odtisih ð oziroma podobi obraza ï iz razlogov, kot so nezadostna kakovost podatkov za ustrezno primerjanje, tehnične težave, razlogov, ki so povezani z varovanjem zdravja, ali zaradi tega, ker je posameznik, na katerega se nanašajo podatki, nezmožen za odvzem njegovih prstnih odtisov ð ali pridobitve njegove podobe obraza ï ali mu jih ni mogoče odvzeti, zaradi razmer, na katere ne more vplivati, ne bi smela negativno vplivati na obravnavanje in odločitev o prošnji za mednarodno zaščito, ki jo je vložila ta oseba. ò novo

(30)Države članice bi se morale v zvezi z obveznostjo odvzema prstnih odtisov, ki jo je Svet sprejel 20. julija 2015, sklicevati na delovni dokument služb Komisije o izvajanju uredbe Eurodac, ki določa iz najboljše prakse izhajajoč pristop pri odvzemu prstnih odtisov državljanov tretjih držav z neurejenim statusom. Če nacionalno pravo države članice dovoljuje, da se prstni odtisi v skrajnem primeru odvzamejo s silo ali prisilo, morajo ti ukrepi v celoti spoštovati Listino EU o temeljnih pravicah. Državljani tretjih držav, ki se štejejo za ranljive osebe, in mladoletniki ne bi smeli biti prisiljeni v odvzem prstnih odtisov ali pridobitve podobe obraza, razen v ustrezno utemeljenih okoliščinah, kadar je to dovoljeno v skladu z nacionalno zakonodajo. ê 603/2013 uvodna izjava 21 (prilagojeno) ð novo (31)Zadetke iz sistema Eurodac bi moral preveriti usposobljen strokovnjak za prstne odtise, da se zagotovita ustrezna določitev odgovornosti v skladu z Uredbo (EU) št. 604/2013 ð , natančna istovetnost državljana tretje države ali osebe brez državljanstva ï in natančna istovetnost osumljenca kaznivega dejanja ali žrtve kaznivega dejanja, katere podatki so morebiti shranjeni v sistemu Eurodac. ð Zadetke iz sistema Eurodac na podlagi podobe obraza bi bilo treba preveriti tudi, kadar obstajajo dvomi, da se rezultati nanašajo na isto osebo. ï ê 603/2013 uvodna izjava 22 (prilagojeno) ð novo (32)Državljani tretjih držav ali osebe brez državljanstva, ki so zaprosili za mednarodno zaščito v eni od držav članic, imajo lahko možnost, da po daljšem časovnem obdobju ð poskusijo zaprositi ï zaprosijo za mednarodno zaščito v drugi državi članici. Zato bi moralo biti najdaljše obdobje hranjenja podatkov o prstnih odtisih ð in podobi obraza ï v centralnem sistemu precej dolgo. Glede na to, da večina državljanov tretjih držav ali oseb brez državljanstva, ki ostanejo v Uniji več let, po tem času pridobi urejen status ali celo državljanstvo države članice, bi moralo deset let šteti za razumno obdobje za hranjenje podatkov o prstnih odtisih ð in podobi obraza ï . ò novo (33)Za uspešno preprečevanje nedovoljenega gibanja državljanov tretjih držav ali oseb brez državljanstva, ki nimajo pravice do prebivanja v Uniji, in nadzor nad tem gibanjem ter za sprejetje potrebnih ukrepov za uspešno izvajanje učinkovitega vračanja in ponovnega sprejema v tretjih državah v skladu z Direktivo 2008/115/ES in pravice do varstva osebnih podatkov bi bilo treba kot obdobje, potrebno za hranjenje podatkov o prstnih odtisih in podobi obraza, določiti obdobje petih let. ê 603/2013 uvodna izjava 23 ð novo (34)Čas hranjenja bi moral biti v določenih posebnih primerih, kadar ni potrebe, da bi podatke o prstnih odtisih ð in podobi obraza ter vse druge podatke ï hranili tako dolgo, krajši. Podatke o prstnih odtisih ð in podobi obraza ter vse druge osebne podatke o državljanu tretje države ï bi morali izbrisati takoj, ko državljan tretje države ali oseba brez državljanstva pridobi državljanstvo ene od držav članic. ê 603/2013 uvodna izjava 24 ð novo (35)Primerno je, da se hranijo podatki, ki se nanašajo na posameznike, katerih prstni odtisi in ð podobe obraza ï so že bili prvotno zapisani v sistemu Eurodac v času vložitve njihove prošnje za mednarodno zaščito in katerim je bila odobrena mednarodna zaščita v državi članici, da bi se omogočilo primerjanje teh podatkov s podatki, zapisanimi ob vložitvi prošnje za mednarodno zaščito.

ê 603/2013 uvodna izjava 25 (prilagojeno) (36)Agencija  eu-LISA Õ je od dneva, ko je prevzela svojo odgovornost, torej 1. decembra 2012, pooblaščena za opravljanje nalog Komisije v zvezi z operativnim upravljanjem sistema Eurodac v skladu s to uredbo in za nekatere naloge v zvezi s komunikacijsko infrastrukturo. Agencija bi morala prevzeti naloge, za katere je pooblaščena v skladu s to uredbo, zadevne določbe Uredbe (EU) št. 1077/2011 pa bi bilo treba ustrezno spremeniti. Poleg tega bi moral imeti Europol na sejah upravnega odbora Agencije  eu-LISA Õ status opazovalca, ko so na dnevnem redu vprašanja, povezana z uporabo te uredbe o dostopu imenovanih organov držav članic in Europola do iskanja podatkov po sistemu Eurodac zaradi preprečevanja, odkrivanja ali preiskovanja terorističnih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj. Europolu bi bilo treba omogočiti, da v svetovalno skupino  eu-LISA Õ za Eurodac Agencije imenuje svojega predstavnika. ê 603/2013 uvodna izjava 26 Kadrovski predpisi za uradnike Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Kadrovski predpisi za uradnike) in pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Pogoji za zaposlitev), določeni v Uredbi Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (skupaj v nadaljnjem besedilu: Kadrovski predpisi) bi se morali uporabljati za vse zaposlene na Agenciji, ki se ukvarjajo z vprašanji, ki se nanašajo na to uredbo. ê 603/2013 uvodna izjava 27 (prilagojeno) (37)Jasno je treba določiti odgovornost Komisije in  eu-LISA Õ Agencije v zvezi s centralnim sistemom in komunikacijsko infrastrukturo ter odgovornost držav članic v zvezi z obdelavo in varovanjem podatkov, dostopom do zapisanih podatkov ter njihovim popravljanjem.  603/2013 uvodna izjava 28 (38)Treba je imenovati pristojne organe držav članic in nacionalno dostopno točko, prek katere se zahteva primerjava s podatki iz sistema Eurodac, ter voditi evidenco operativnih enot, ki so v okviru imenovanih organov pooblaščene, da zahtevajo tako primerjavo za posebne namene preprečevanja, odkrivanja ali preiskovanja terorističnih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj.  603/2013 uvodna izjava 29 (39)Zahteve za primerjavo s podatki, shranjenimi v centralnem sistemu, bi morale vložiti operativne enote v okviru imenovanih organov pri nacionalni dostopni točki prek organa, pristojnega za preverjanje, in bi morale biti obrazložene. Operativne enote v okviru imenovanih organov, ki so pooblaščene, da zahtevajo primerjave s podatki iz sistema Eurodac, ne bi smele opravljati funkcije organa, pristojnega za preverjanje. Organi, pristojni za preverjanje, bi morali biti neodvisni od imenovanih organov in odgovorni, da neodvisno zagotovijo strogo izpolnjevanje pogojev za dostop, kakor jih določa ta uredba. Organi, pristojni za preverjanje, bi morali nato zahtevo za primerjavo prek nacionalne dostopne točke brez navedbe razlogov za to posredovati centralnemu sistemu, po tem ko preverijo, ali so izpolnjeni vsi pogoji za dostop. V izjemno nujnih primerih, kadar je predčasni dostop do podatkov potreben za odziv na posebno in dejansko grožnjo, povezano s terorističnimi dejanji ali drugimi hudimi kaznivimi dejanji, bi moral organ, pristojen za preverjanje, zahtevo najprej obdelati in šele naknadno opraviti preverjanje.  603/2013 uvodna izjava 30 (40)Imenovani organ in organ, pristojen za preverjanje, sta lahko del iste organizacije, če je to dovoljeno v okviru nacionalnega prava, vendar bi moral organ, pristojen za preverjanje, pri opravljanju nalog v okviru te uredbe delovati neodvisno.  603/2013 uvodna izjava 31

(41)Da se zaščitijo osebni podatki in da se ne dopuščajo sistematične primerjave, ki bi jih bilo treba prepovedati, bi bilo treba obdelovanje podatkov iz sistema Eurodac opraviti le v posebnih primerih ter po potrebi zaradi preprečevanja, odkrivanja ali preiskovanja terorističnih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj. Poseben primer obstaja predvsem takrat, kadar je zahteva za primerjavo povezana bodisi z določeno in konkretno situacijo bodisi z določeno in konkretno nevarnostjo, povezano s terorističnim dejanjem ali drugim hudim kaznivim dejanjem bodisi z določenimi osebami, glede katerih obstajajo utemeljeni razlogi za sum, da bodo storile ali so storile kakršna koli takšna kazniva dejanja. Poseben primer obstaja tudi, kadar je zahteva za primerjavo povezana z osebo, ki je žrtev terorističnega dejanja ali drugega hudega kaznivega dejanja. Imenovani organi in Europol bi morali primerjavo s sistemom Eurodac zahtevati torej le, če imajo utemeljene razloge za domnevo, da bodo s takšno primerjavo podatkov dobili informacije, ki jim bodo znatno pomagale pri preprečevanju, odkrivanju ali preiskovanju terorističnih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj.  603/2013 uvodna izjava 32 (42)Poleg tega bi bilo treba dostop dovoliti le pod pogojem, da se s primerjavo s podatki iz nacionalnih podatkovnih zbirk prstnih odtisov in iz sistemov za avtomatsko identifikacijo prstnih odtisov vseh drugih držav članic v skladu s Sklepom Sveta 2008/615/PNZ z dne 23. junija 2008 o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu, ni ugotovila identiteta posameznika, na katerega se nanašajo podatki. Za izpolnitev tega pogoja mora država članica prosilka opraviti primerjave s podatki iz sistemov za avtomatsko identifikacijo prstnih odtisov vseh drugih držav članic v skladu s Sklepom 2008/615/PNZ, ki so tehnično na voljo, razen če ta država članica lahko to upraviči z utemeljenimi razlogi za domnevo, da se pri tem ne bo ugotovila identiteta posameznika, na katerega se nanašajo podatki. Taki utemeljeni razlogi zlasti obstajajo, če posamezen primer operativno ali za namene preiskovanja ni povezan s posamezno državo članico. S tem pogojem se zahteva, da država članica prosilka na področju podatkov o prstnih odtisih predhodno pravno in tehnično izvede Sklep 2008/615/PNZ, saj preverjanje podatkov v sistemu Eurodac zaradi kazenskega pregona ne bi smelo biti dopuščeno, če niso najprej opravljeni omenjeni koraki.  603/2013 uvodna izjava 33 (43)Imenovani organi bi morali pred iskanjem v sistemu Eurodac opraviti tudi poizvedbo v vizumskem informacijskem sistemu (VIS) v skladu s Sklepom Sveta 2008/633/PNZ z dne 23. junija 2008 o dostopu imenovanih organov držav članic in Europola do vizumskega informacijskega sistema (VIS) za iskanje podatkov za namene preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja terorističnih dejanj in drugih hudih kaznivih dejanj, če so izpolnjeni pogoji za primerjavo.  603/2013 uvodna izjava 34 (44)Države članice bi morale za učinkovito primerjavo in izmenjavo osebnih podatkov v celoti izvrševati in uporabljati veljavne mednarodne sporazume, pa tudi veljavno pravo Unije o izmenjavi osebnih podatkov, zlasti Sklep 2008/615/PNZ.  603/2013 uvodna izjava 35 Največja korist otroka bi morala biti najpomembnejše vodilo držav članic pri uporabi te uredbe. Kadar država članica prosilka ugotovi, da se podatki iz sistema Eurodac nanašajo na mladoletnika, lahko država članica prosilka te podatke uporabi le za namene kazenskega pregona v skladu z zakonodajo navedene države, ki velja za mladoletnike in v skladu z obveznostjo, da najprej upošteva največjo korist otroka.  603/2013 uvodna izjava 36 (45)Medtem ko bodo nepogodbeno odgovornost Unije v zvezi z delovanjem sistema Eurodac urejale ustrezne določbe Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), je za nepogodbeno odgovornost držav članic v zvezi z delovanjem sistema treba vzpostaviti posebna pravila. ê 603/2013 uvodna izjava 37 (prilagojeno)  novo (46)Ker cilja te uredbe, namreč vzpostaviti sistem za primerjavo podatkov o prstnih odtisih ð in podobi obraza ï za pomoč pri izvajanju azilne  in migracijske Õ politike Unije, že zaradi njegove narave države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker se ta cilj lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji (PEU). V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

ê 603/2013 uvodna izjava 38 (prilagojeno)  novo (47) [Direktiva [2016/.../...] Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov] se uporablja za obdelavo osebnih podatkov, ki jo skladno s to uredbo izvajajo države članice, razen če tako obdelavo izvajajo  pristojni Õ imenovani organi držav članic ali organi držav članic, pristojni za preverjanje, zaradi preprečevanja,  preiskovanja, Õ odkrivanja ali preiskovanja ð pregona ï terorističnih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj ð , vključno z varovanjem pred grožnjami javni varnosti in njihovim preprečevanjem ï . ê 603/2013 uvodna izjava 39 (prilagojeno)  novo (48) Nacionalne določbe, sprejete na podlagi Direktive [2016/… /EU] Evropskega parlamenta in Sveta [z dne … 2016] o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov, se uporabljajo Õ za obdelavo osebnih podatkov, ki jo izvajajo  pristojni Õ organi držav članic zaradi preprečevanja,  preiskovanja Õ odkrivanja ali preiskovanja ð pregona ï terorističnih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj v skladu s to uredbo bi moral veljati standard varstva osebnih podatkov v okviru nacionalnega prava, ki je v skladu z Okvirnim sklepom Sveta 2008/977/PNZ z dne 27. novembra 2008 o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah . ê 603/2013 uvodna izjava 40 (prilagojeno) ð novo (49)Načela ð Pravila ï iz Uredbe Direktive [2016/…/..] 95/46/ES glede varstva pravic in svoboščin posameznikov, predvsem njihove pravice do  varstva osebnih podatkov, ki se nanašajo nanje Õ zasebnosti, bi se morala pri obdelavi osebnih podatkov ð podrobno določiti glede odgovornosti za obdelavo podatkov, varovanja pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki in nadzora varstva podatkov ï dopolniti ali razjasniti, zlasti na nekaterih področjih. ê 603/2013 uvodna izjava 41 ð novo (50)Prepovedati bi bilo treba prenos osebnih podatkov, ki jih na podlagi te uredbe pridobi država članica ali Europol iz centralnega sistema, kateri koli tretji državi ali mednarodni organizaciji ali zasebnemu subjektu s sedežem v Uniji ali zunaj nje, da se zagotovi pravica do azila in da so prosilci za mednarodno zaščito zaščiteni pred tem, da bi se njihovi podatki razkrili tretji državi. To pomeni, da države članice ne bi smele pošiljati informacij, pridobljenih iz centralnega sistema, ki se nanašajo na: ðime(-na); datum rojstva; državljanstvo; ï državo(-e) članico(-e) izvora ð ali državo članico dodelitve; podatke o osebnem dokumentu ali potni listini ï ; kraj in datum vložitve prošnje za mednarodno zaščito; sklicno številko, ki jo je uporabila država članica izvora; datum odvzema prstnih odtisov in datum, na katerega je(so) država(-e) članica(-e) podatke posredovala(-e) v sistem Eurodac; identifikacijsko številko operaterja; in vse informacije, povezane s kakršnim koli prenosom podatkov v skladu z [Uredbo (EU) št. 604/2013]. Ta prepoved ne bi smela posegati v pravico držav članic do pošiljanja takih podatkov tretjim državam, v katerih se uporablja [Uredba (EU) št. 604/2013] [ ð v skladu z Uredbo (EU) št. [.../2016] oziroma z nacionalnimi pravili, sprejetimi na podlagi Direktive [2016/.../EU] ï ], zato da imajo države članice za namene te uredbe možnost sodelovanja s takimi tretjimi državami. ò novo (51)V posameznih primerih se lahko informacije, pridobljene iz centralnega sistema, izmenjajo s tretjo državo v pomoč pri ugotavljanju istovetnosti državljana tretje države v zvezi z njegovo vrnitvijo. Za izmenjavo osebnih podatkov morajo veljati strogi pogoji. Pri izmenjavi tovrstnih informacij se tretji državi ne razkrijejo nobene informacije v zvezi z dejstvom, da je državljan tretje države vložil prošnjo za mednarodno zaščito, kadar je država, v katero je posameznik ponovno sprejet, tudi država izvora posameznika ali druga tretja država, v katero bo ponovno sprejet. Vsak prenos podatkov v tretjo državo za ugotavljanje istovetnosti državljana tretje države mora biti v skladu z določbami iz poglavja V Uredbe (EU) št. [... 2016].

ê 603/2013 uvodna izjava 42 (52)Nacionalni nadzorni organi bi morali spremljati, ali države članice zakonito obdelujejo osebne podatke, nadzorni organ, vzpostavljen s Sklepom 2009/371/PNZ, pa bi moral spremljati, ali Europol zakonito izvaja dejavnosti obdelave podatkov. ê 603/2013 uvodna izjava 43 (prilagojeno) (53)Obdelava osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije pri uporabi te uredbe poteka v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov ter zlasti s členoma 21 in 22 navedene uredbe, ki se nanašata na zaupnost in varnost obdelave. Nekatere točke, ki se nanašajo na odgovornost za obdelavo podatkov in nadzor varstva podatkov, pa bi bilo treba pojasniti in pri tem upoštevati, da je varstvo podatkov ključno za uspešno delovanje sistema Eurodac ter da so varnost podatkov, visoka tehnološka kakovost in zakonitost poizvedb bistvene za nemoteno in pravilno delovanje sistema Eurodac in za lažjo uporabo [Uredbe (EU) št. 604/2013]. ê 603/2013 uvodna izjava 44 (prilagojeno) ð novo (54)Posameznika, na katerega se nanašajo podatki, bi bilo treba obvestiti ð zlasti ï o namenu, za katerega se bodo njegovi podatki obdelali v sistemu Eurodac, vključno z opisom ciljev iz Uredbe (EU) […/…] št. 604/2013, ter o tem, kako utegnejo organi kazenskega pregona te podatke uporabiti. ê 603/2013 uvodna izjava 45 (55)Primerno je, da nacionalni nadzorni organi spremljajo zakonitost obdelave osebnih podatkov, ki jo izvajajo države članice, Evropski nadzornik za varstvo osebnih podatkov pa bi moral na podlagi Uredbe (ES) št. 45/2001 spremljati dejavnosti institucij, organov, uradov in agencij Unije v zvezi z obdelavo osebnih podatkov pri uporabi te uredbe. ò novo (56)Opravljeno je bilo posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov v skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001, ki je podal svoje mnenje dne [...]. ê 603/2013 uvodna izjava 46 (57)Države članice, Evropski parlament, Svet in Komisija bi morali zagotoviti, da so nacionalni in evropski nadzorni organi zmožni ustrezno nadzirati uporabo podatkov iz sistema Eurodac in dostop do njih. ê 603/2013 uvodna izjava 47 (prilagojeno)

(58)Primerno je, da se delovanje sistema Eurodac spremlja in ocenjuje v rednih časovnih presledkih, pri čemer je treba preverjati tudi, ali je dostop zaradi kazenskega pregona povzročil posredno diskriminacijo prosilcev za mednarodno zaščito, kot je omenjeno v oceni Komisije o skladnosti te uredbe z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina). Agencija  eu-LISA Õ bi morala Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti letno poročilo o dejavnostih centralnega sistema. ê 603/2013 uvodna izjava 48 ð novo (59)Države članice bi morale določiti sistem učinkovitih, sorazmernih in odvračilnih kazni, s katerimi bi sankcionirale ð nezakonito ï obdelavo podatkov iz centralnega sistema, ki je v nasprotju z namenom sistema Eurodac. ê 603/2013 uvodna izjava 49 (60)Države članice je treba obvestiti o statusu posameznih azilnih postopkov, da bi se olajšala ustrezna uporaba Uredbe (EU) št. 604/2013. ê 603/2013 uvodna izjava 50 (61)Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, posebej uveljavljena z Listino. Namen te uredbe je zlasti poskrbeti za polno spoštovanje varstva osebnih podatkov in pravice do iskanja mednarodne zaščite ter spodbujati uporabo členov 8 in 18 Listine. Ta uredba bi se zato morala ustrezno uporabljati. ê 603/2013 uvodna izjava 51 (62)V skladu s členoma 1 in 2 Protokola (št. 22) o stališču Danske, ki je priložen PEU in PDEU, Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. ê 603/2013 uvodna izjava 52 (prilagojeno) V skladu s členom 3 Protokola (št. 21) o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen PEU in PDEU, je Združeno kraljestvo podalo uradno obvestilo, da želi sodelovati pri sprejetju in uporabi te uredbe. ê 603/2013 uvodna izjava 53 (prilagojeno) V skladu s členoma 1 in 2 Protokola (št. 21) o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen PEU in PDEU, in brez poseganja v člen 4 navedenega protokola, Irska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja.

ò novo (63)[V skladu s členom 3 Protokola št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, sta ti državi članici podali uradno obvestilo, da želita sodelovati pri sprejetju in uporabi te uredbe.] ALI (64)[V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, ter brez poseganja v člen 4 navedenega protokola ti državi članici ne sodelujeta pri sprejetju te uredbe, ki zato zanju ni zavezujoča in se v njiju ne uporablja.] ALI (65)[V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, ter brez poseganja v člen 4 navedenega protokola Združeno kraljestvo ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanj ni zavezujoča in se v njem ne uporablja. (66)V skladu s členom 3 Protokola št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, je Irska (z dopisom z dne ...) podala uradno obvestilo, da želi sodelovati pri sprejetju in uporabi te uredbe.] ALI (67)[V skladu s členom 3 Protokola št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, je Združeno kraljestvo (z dopisom z dne ...) podalo uradno obvestilo, da želi sodelovati pri sprejetju in uporabi te uredbe. (68)V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, ter brez poseganja v člen 4 navedenega protokola Irska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja.] ê 603/2013 uvodna izjava 54 (prilagojeno) (69)Ozemeljsko veljavnost te uredbe je primerno omejiti, tako da se prilagodi ozemeljski veljavnosti Uredbe (EU) št. [.../...] 604/2013 – ê 603/2013 (prilagojeno) SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: POGLAVJE I SPLOŠNE DOLOČBE Člen 1 Namen sistema Eurodac 1. S to uredbo se vzpostavi sistem pod imenom Eurodac, katerega namen je: (a) pomoč pri določanju države članice, ki je v skladu z Uredbo (EU) št. [.../...] 604/2013 odgovorna za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva, in tudi sicer omogočanje lažje uporabe Uredbe (EU) št. […/…] 604/2013 pod pogoji iz te uredbe.;

ò novo (b)pomoč pri nadzoru nad nezakonitim priseljevanjem in sekundarnim gibanjem znotraj Unije ter ugotavljanju istovetnosti nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav za določitev ustreznih ukrepov, ki jih morajo sprejeti države članice, vključno z odstranitvijo in vračanjem oseb, ki prebivajo brez dovoljenja; ê 603/2013 (prilagojeno) ð novo 2. (c)Ta uredba določa tudi pogoje določitev pogojev, pod katerimi lahko imenovani organi držav članic in Evropski policijski urad (Europol) zahtevajo primerjavo podatkov o prstnih odtisih ð in podobi obraza ï s tistimi iz centralnega sistema za namene kazenskega pregona ð zaradi preprečevanja, odkrivanja ali preiskovanja terorističnih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj ï . 32. Brez poseganja v obdelavo podatkov, ki jih država članica izvora nameni za sistem Eurodac in ki so vsebovani v njenih podatkovnih zbirkah, vzpostavljenih v skladu z njenim nacionalnim pravom, se smejo v okviru sistema Eurodac podatki o prstnih odtisih in drugi osebni podatki obdelovati zgolj za namene, določene v tej uredbi in [členu 34(1) Uredbe (EU) št. 604/2013]. ò novo Člen 2 Obveznost odvzema prstnih odtisov in pridobitve podobe obraza 1. Države članice morajo odvzeti prstne odtise in pridobiti podobo obraza oseb iz členov 10(1), 13(1) in 14(1) za namene iz člena 1(1)(a) in (b) te uredbe ter posameznikom, na katere se nanašajo podatki, naložiti obveznost, da dajo na voljo svoje prstne odtise in podobo obraza, in jih o tem obvestiti v skladu s členom 30 te uredbe. 2. Odvzem prstnih odtisov in pridobitev podobe obraza mladoletnikov, starejših od šest let, se izvedeta na otroku prijazen in prilagojen način s strani uradnikov, ki so posebej usposobljeni za vnos prstnih odtisov in podobe obraza mladoletnikov. Mladoletnik je obveščen na način, primeren njegovi starosti, z uporabo brošur in/ali infografik ter/ali predstavitev, posebej namenjenih pojasnitvi postopka odvzema prstnih odtisov in pridobitve podobe obraza za mladoletnike, med odvzemom prstnih odtisov in pridobitvijo podobe obraza pa ga spremlja odgovorna odrasla oseba, skrbnik ali zastopnik. Države članice morajo med postopkom odvzema prstnih odtisov in pridobitve podobe obraza vselej spoštovati dostojanstvo in telesno celovitost mladoletnika. 3. Države članice lahko za neizpolnjevanje postopka odvzema prstnih odtisov ter pridobivanja podobe obraza v skladu z odstavkom 1 tega člena uvedejo upravne sankcije v skladu s svojim nacionalnim pravom. Te sankcije morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. V zvezi s tem bi bilo treba za ugotavljanje ali preverjanje istovetnosti državljana tretje države pridržanje uporabiti le v skrajnem primeru. 4. Brez poseganja v odstavek 3 tega člena, kadar vnos prstnih odtisov ali podobe obraza državljanov tretjih držav, ki se štejejo za ranljive osebe, in mladoletnikov zaradi stanja prstnih konic ali obraza ni mogoč, organi te države članice ne uporabijo sankcij za prisilo k odvzemu prstnih odtisov ali pridobitvi podobe obraza. Država članica lahko poskusi ponovno odvzeti prstne odtise ali pridobiti podobo obraza mladoletnika ali ranljive osebe, ki ne želi sodelovati, če razlog za neizpolnjevanje postopka ni povezan s stanjem prstnih konic ali podobe obraza oziroma zdravjem posameznika in kadar je to ustrezno utemeljeno. Kadar mladoletnik, zlasti mladoletnik brez spremstva ali ločen mladoletnik, zavrne odvzem prstnih odtisov ali pridobitev podobe obraza in obstajajo utemeljeni razlogi za sum, da obstajajo tveganja v zvezi z varstvom ali zaščito otroka, se mladoletnik napoti na nacionalne organe za zaščito otrok in/ali nacionalne mehanizme za napotitev. ê 603/2013 ð novo 5. Postopek odvzemanja prstnih odtisov ð in pridobitve podobe obraza ï se določi in uporablja v skladu s prakso zadevne države članice ter v skladu z zaščitnimi klavzulami iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter Konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah.

Člen 2 3 Opredelitev pojmov 1. V tej uredbi: (a) '„prosilec za mednarodno zaščito“' pomeni državljana tretje države ali osebo brez državljanstva, ki je podala prošnjo za mednarodno zaščito, kot je opredeljena v členu 2(h) Direktive 2011/95/EU, glede katere dokončna odločitev še ni bila sprejeta; (b) '„država članica izvora“' pomeni: (i) v zvezi z osebo iz člena 9 10(1) državo članico, ki posreduje osebne podatke centralnemu sistemu in prejema rezultate primerjave; (ii) v zvezi z osebo iz člena 14 13(1) državo članico, ki posreduje osebne podatke centralnemu sistemu ð in prejema rezultate primerjave ï ; (iii) v zvezi z osebo iz člena 17 14(1) državo članico, ki posreduje osebne podatke centralnemu sistemu in prejema rezultate primerjave; ò novo (c)„državljan tretje države“ pomeni vsako osebo, ki ni državljan Unije v smislu člena 20(1) Pogodbe in ki ni državljan države, ki sodeluje pri tej uredbi na podlagi sporazuma z Evropsko unijo; ò novo (d)„nezakonito prebivanje“ pomeni prisotnost državljana tretje države na ozemlju države članice, ki ne izpolnjuje ali ne izpolnjuje več pogojev za vstop iz člena 5 Zakonika o schengenskih mejah ali drugih pogojev za vstop, bivanje ali stalno prebivališče v tej državi članici; ê 603/2013 (prilagojeno) ð novo (ce) '„upravičenec do mednarodne zaščite“' pomeni državljana tretje države ali osebo brez državljanstva, ki se ji prizna mednarodna zaščita, kot je opredeljena v členu 2(a) Direktive 2011/95/EU; (df) '„zadetek“' pomeni, da je centralni sistem s primerjavo ugotovil, da se podatki o prstnih odtisih, zapisani v računalniško podprti osrednji podatkovni zbirki, ujemajo s tistimi, ki jih je posredovala v zvezi z neko osebo ena od držav članic, brez poseganja v dolžnost držav članic, da nemudoma preverijo rezultate primerjave v skladu s členom 25 26(4).

(eg) '„nacionalna dostopna točka“' pomeni imenovani nacionalni sistem, ki je povezan s centralnim sistemom; (fh) 'Agencija'  „eu-LISA“ Õ pomeni  Evropsko Õ Aagencijo  za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice Õ , ustanovljeno z Uredbo (EU) št. 1077/2011; (gi) '„Europol“' pomeni Evropski policijski urad, ustanovljen s Sklepom 2009/371/PNZ; (hj) '„podatki iz sistema Eurodac“' pomenijo vse podatke, shranjene v centralnem sistemu v skladu s členom 11 12, in členom 14 13(2) ð in členom 14(2) ï ; (ik) '„kazenski pregon“' pomeni, preprečevanje, odkrivanje ali preiskovanje terorističnih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj; (jl) '„teroristična dejanja“' pomenijo kazniva dejanja po nacionalnim pravu, ki ustrezajo ali so enakovredna tistim iz členov 1 do 4 Okvirnega sklepa 2002/475/PNZ; (km) '„huda kazniva dejanja“' pomenijo oblike kriminala, ki ustrezajo ali so enakovredna kaznivim dejanjem iz člena 2(2) Okvirnega Sklepa 2002/584/PNZ, če so po nacionalnem pravu kazniva z zaporno kaznijo ali ukrepom, vezanim na odvzem prostosti do najmanj treh let; (ln) '„podatki o prstnih odtisih“' pomenijo podatke o bodisi ð pritisnjenih in povaljanih ï prstnih odtisih vseh ð desetih ï prstov ð , če so prisotni ï ali vsaj obeh kazalcev, če slednja manjkata, pa odtisih vseh ostalih prstov osebe, bodisi sledeh prstnih odtisov.; ò novo (o) „podoba obraza“ pomeni digitalne slike obraza ustrezne ločljivosti in kakovosti, ki se bodo uporabile pri avtomatiziranem ugotavljanju ujemanja biometričnih podatkov. ê 603/2013 (prilagojeno) ð novo 2. Izrazi, opredeljeni v členu [..]2 Direktive [2016/…/EU[ 95/46/ES, imajo enak pomen v tej uredbi, kolikor osebne podatke obdelajo organi držav članic za namene iz člena 1(1)(a) te uredbe. 3. Če ni drugače določeno, imajo izrazi, opredeljeni v členu [..]2 Uredbe (EU) št[…/…] 604/2013 v tej uredbi enak pomen. 4. Izrazi, opredeljeni v členu […] 2 Direktive [2016/…/EU] Okvirnega sklepa 2008/977/PNZ, imajo enak pomen v tej uredbi, kolikor osebne podatke obdelajo  pristojni Õ organi držav članic za namene iz člena 1(2)(1)(c) te uredbe. Člen 3 4 Arhitektura sistema in osnovna načela 1. Sistem Eurodac je sestavljen iz:

(a) računalniško podprte osrednje podatkovne zbirke prstnih odtisov (v nadaljnjem besedilu: centralni sistem), ki jo sestavljata: (i) centralna enota, (ii) načrt in sistem neprekinjenega delovanja; (b) komunikacijske infrastrukture med centralnim sistemom in državami članicami, ki zagotavlja šif