COSME je program za ukrepe EU za izboljšanje konkurenčnosti podjetij s posebnim poudarkom na malih in srednjih podjetjih (MSP). Temelji na programu za podjetništvo in inovativnost, vzpostavljenem za obdobje 2007−2013 na podlagi okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost. Ukrepi v okviru programa COSME so namenjeni čim večjemu ustvarjanju sinergij z drugimi programi EU za porabo sredstev, zlasti z evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi (skladi ESI) ter programom Obzorje 2020, ki vključuje inovacijske dejavnosti, ki so bile prej del programa za podjetništvo in inovativnost.

Proračun programa COSME se izvršuje s štirimi proračunskimi vrsticami z odobritvami, določenimi z ustreznim revidiranim sklepom o financiranju za leto 2015. Po prištetju prispevkov tretjih držav, neporabljenih odobritev iz prejšnjega programskega obdobja in različnih prerazporeditev so sredstva, ki so bila na voljo za leto 2015, znašala:

Pravna podlaga programa COSME določa skupni okvirni proračun v višini 2,3 milijarde EUR za sedemletno obdobje programa COSME (2014–2020). V proračunu se upošteva cikel porabe z načrtovanim postopnim povečevanjem obveznosti do zadnjega leta programa, tj. leta 2020. Sredstva za plačila naj bi po pričakovanjih sledila enakemu trendu, vendar z nižjo stopnjo leta 2015, saj je treba v okviru programa še oblikovati pravne obveznosti, potrebne za ustvarjanje plačil. Pravna podlaga programa COSME določa, da se program izvaja z letnim delovnim programom in podpornimi ukrepi. Proračun vključuje tudi upravne odobritve za upravljanje programa.

To poročilo predstavlja pregled izvrševanja proračuna programa COSME leta 2015 v skladu s členom 15 uredbe o COSME, vključno s podpornimi ukrepi in upravnimi odhodki. Podrobnosti o izvajanju posameznih ciljev so navedene v Prilogi 1. Priloga 2 vsebuje seznam upravičencev za razpise za zbiranje predlogov.

Komisija je odgovorna za splošno izvajanje programa COSME. Prvi cilj se izvaja s finančnimi instrumenti, za katere je pooblaščen Evropski investicijski sklad. Izvajanje ukrepov v okviru ciljev 2, 3 in 4 se je večinoma preneslo na Izvajalsko agencijo za mala in srednja podjetja (EASME). Posredno upravljanje s strani mednarodnih organizacij je predvideno tudi za nekatere analitične dejavnosti in primerjalne analize.

Leta 2015 so v programu COSME poleg 28 držav članic EU sodelovale tudi naslednje države: Albanija, Srbija, Armenija, Turčija, Črna gora, nekdanja jugoslovanska republika Makedonija in Moldavija.

2.izboljšanje dostopa do trgov v Uniji in zunaj nje (21,5 %);

1.izboljšanje dostopa do financiranja za MSP v obliki lastniških in dolžniških instrumentov (najmanj 60 % celotnih proračunskih sredstev);

(c) proračunska vrstica 02 02 01 za vse druge odhodke iz poslovanja: 117 350 819 EUR;

(d) proračunska vrstica 02 02 02 za dostop do financiranja odhodkov iz poslovanja: 200 036 997 EUR.

Sklep o financiranju podpornih ukrepov določa prispevek v višini 8 342 000 EUR, vključen v proračunsko vrstico 02 02 01 splošnega proračuna Evropske unije za leto 2015.

V povprečju je bilo 92 % dejavnosti programa COSME, z izjemo dostopa do financiranja, prenesenih na agencijo EASME .

Skupaj je bilo dodeljenih 99 % od 329 milijonov EUR razpoložljivih sredstev. Za plačila je stopnja izvrševanja v povprečju znašala 89 %.





2.1 Dostop do financiranja

Uredba o COSME določa, da mora biti najmanj 60 % skupnih proračunskih sredstev (1,4 milijarde EUR) dodeljenih za finančne instrumente za obdobje 2014–2020.

Leta 2015 je dostop do financiranja predstavljal 59,2 % finančnih sredstev, ki so bila na voljo za program COSME. Končni proračun, ki je bil na voljo za finančne instrumente in spremljajoče ukrepe, vključno s sodelovanjem držav Efte in tretjih držav v programu, je znašal 200 milijonov EUR. Skupna proračunska sredstva, dodeljena za Jamstveno shemo za posojila , so znašala 148,5 milijona EUR, za Kapitalsko shemo za rast pa 50,7 milijona EUR. Za spremljajoče ukrepe so bila leta 2015 dodeljena proračunska sredstva v višini 0,8 milijona EUR. Ti ukrepi so vključevali spodbujanje finančnih instrumentov in zbiranje podatkov o dostopu MSP do financiranja.

Jamstvena shema za posojila

Leta 2015 je bilo v okviru Jamstvene sheme za posojila podpisanih 27 jamstvenih sporazumov s finančnimi posredniki v 17 državah (16 državah članicah in eni sodelujoči tretji državi). V okviru Jamstvene sheme za posojila je finančna sredstva v višini skoraj 1 300 milijonov EUR prejelo več kot 51 000 MSP, tudi zaradi okrepitve Jamstvene sheme za posojila z dodatno sposobnostjo prevzemanja tveganj, ki jo zagotavlja Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI), ki je na voljo od julija 2015. Izvajanje je še naprej presegalo pričakovanja in potrdilo veliko povpraševanje na trgu za financiranje bolj tveganih MSP, zlasti zagonskih in malih podjetij.

Kapitalska shema za rast

Evropski investicijski sklad je leta 2015 v okviru Kapitalske sheme za rast podpisal pet zavez za ustanovitev skladov, ki so osredotočene predvsem na naložbe v Italiji, Franciji, na Nizozemskem, v Grčiji in Nemčiji, vendar odprte za čezmejne naložbe. Pričakovani obseg naložb v upravičene končne prejemnike znaša skoraj 395 milijonov EUR in naj bi zagotovil tvegani kapital za približno 53 MSP. Med petimi operacijami, podpisanimi leta 2015, se dve nanašata na sklade za fazo rasti in širitve, tri pa na večstopenjske sklade v povezavi s kapitalskim instrumentom InnovFin za zgodnjo fazo razvoja, vzpostavljenim v okviru programa Obzorje 2020. Konec leta 2015 sta bili dve od teh operacij brezpogojno zaključeni in z vsemi vlagatelji so bili podpisani zadevni sporazumi o financiranju. Preostale tri operacije so bile brezpogojno podpisane leta 2016. Prve naložbe v MSP so bile izvedene leta 2016.

Leta 2015 je tudi instrument pomoči za hitro rastoča in inovativna MSP (GIF) MSP še naprej zagotavljal tvegani kapital, pri čemer je bil lastniški kapital vložen v 68 dodatnih MSP. V okviru Pomoči za hitro rastoča in inovativna MSP je bilo od začetka njenega izvajanja dodeljenih več kot 3,1 milijarde EUR lastniškega kapitala za več kot 500 MSP. Ta številka se bo v naslednjih letih še povečevala, saj se za več skladov naložbeno obdobje še ni končalo.

Dejavnosti ozaveščanja

Komisija je v letu 2015 še naprej posodabljala in spodbujala enotni portal o finančnih instrumentih EU. Portal zagotavlja informacije o tem, kako lahko podjetja dostopajo do programa COSME in drugih finančnih instrumentov EU, ki jih podpirajo program Obzorje 2020, program EaSI, skladi ESI, sklad EFSI in sredstva iz skupine EIB. S tehničnimi izboljšavami je portal postal odziven in izpolnjuje potrebe vse večjega števila mobilnih uporabnikov. Z različnimi promocijskimi dejavnostmi, vključno z optimizacijo iskalnika, se je število mesečnih ogledov povečalo s 100 000 v začetku leta 2015 na 150 000 novembra istega leta.

Komisija je v sodelovanju z nacionalnimi deležniki in partnerskimi organizacijami leta 2015 organizirala tudi osem dogodkov na temo dostopa do financiranja, s čimer se je skupno število takih dogodkov povečalo na 29 (v 28 državah članicah in nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji). Skupaj se je teh dogodkov udeležilo več kot 3 000 udeležencev.

Komisija skupaj z Evropsko centralno banko izvaja redne raziskave o dostopu podjetij do financiranja (Surveys on the Access to Finance of Enterprises – SAFE). Te raziskave zagotavljajo informacije o finančnem položaju, potrebah po financiranju, dostopu do financiranja in pričakovanjih MSP. Rezultati iz leta 2015 so pokazali, da je bil leta 2015 dostop do financiranja najpomembnejša skrb za 10 % MSP v EU (to število se je zmanjšalo z več kot 15 % leta 2013), bančna posojila pa so ostala najpomembnejša oblika zunanjega financiranja za 50 % MSP.

2.2 Dostop do trgov