ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
C 105/149

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1286/2014 v zvezi s podaljšanjem prehodne ureditve za družbe za upravljanje, investicijske družbe in osebe, ki svetujejo o enotah kolektivnih naložbenih podjemov za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) in skladov, ki niso KNPVP, ali jih prodajajo

(COM(2021) 397 final – 2021/0215 (COD))

(2022/C 105/24)

Zaprosilo Svet Evropske unije, 29. 7. 2021 Evropski parlament, 13. 9. 2021 Pravna podlaga člen 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije Pristojnost strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju 20. 10. 2021 Plenarno zasedanje št. 564 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 216/0/7

Odbor se strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 564. plenarnem zasedanju 20. in 21. oktobra 2021 (seja z dne 20. oktobra) z 216 glasovi za in 7 vzdržanimi glasovi sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje.
9.3

Zaradi pandemije COVID-19 so se razmere le še poslabšale. Prvič, neliberalne in avtokratske vlade so izkoristile priložnost za nadaljevanje napadov na pravice žensk in oseb LGBTIQ+. Drugič, zaradi različnih vladnih ukrepov, sprejetih v odziv na pandemijo, so se življenjske razmere žensk, oseb LGBTIQ+ in invalidov dejansko poslabšale, zato je bistveno, da se spodbujajo pobude za zaščito pravic teh skupin in njihovo socialno-ekonomsko, državljansko in politično udeležbo.
3.18

Oblikovanje digitalnih storitev v bistvu temelji na sposobnosti upravljanja podatkov in dostopa do njih. V zvezi s tem je treba spomniti na akt o upravljanju podatkov (COM(2020) 767 final), ki omenja možnost ustanovitve „podatkovnih zadrug“ za upravljanje in izmenjavo podatkov kot instrumenta, ki bo koristil malim podjetjem, podjetjem ter posameznim podjetnikom, ki sami morda ne zmorejo dostopati do velikih količin podatkov ali jih obdelovati. Te strukture bi lahko zagotovile skupno participativno upravljanje za upravljanje posredniških storitev ter storitev izmenjave ali souporabe podatkov med podjetji ter med podjetji in podjetniki, ki bi lahko zagotavljali podatke ter imeli od njih tudi koristi in jih uporabljali.
2.6

Po drugi strani se moramo navaditi na dejstvo, da imamo opraviti z dvema različnima trgoma ter dvema različnima regulativnima in pravnima območjema. Ta sprememba je velika ovira za vse zainteresirane strani in bo vplivala tako na javne uprave kot na državljane in podjetja. Novo partnerstvo postavlja sedanjo gospodarsko, družbeno in trgovinsko soodvisnost EU in Združenega kraljestva na težko preizkušnjo. Negativne posledice za čezmejno mobilnost ter ovire za trgovino z blagom in storitvami so že vidne. To bi lahko privedlo do izgube delovnih mest in stečajev podjetij, zlasti MSP.
2.11.1

EESO se zaradi hitro napredujočih tehnoloških možnosti in s tem povezane zahteve po prožnih zasnovah študij strinja z Evropsko komisijo, da morajo kot zlati standard za odobritev pred dajanjem na trg še naprej veljati naključni nadzorovani preskusi z (v najboljšem primeru) ustreznimi primerjalnimi instrumenti in končnimi točkami. Izjeme naj bodo možne le v posameznih primerih in ob ustrezni utemeljitvi. Če se ustvarjanje podatkov prenese v čas po dajanju na trg, je treba zagotoviti, da se s tem povezani stroški farmacevtskih podjetij ne preložijo na organe javnega sektorja in da morebitne preuranjene odobritve ne pomenijo tveganja za paciente. Dejstvo, da ni dovolj podatkov in so zato potrebni dodatni, je treba upoštevati pri določanju cen.
9.1

Da bi EU premagala krizo in uspešno izvajala pobudo Next Generation EU, morajo pri tem sodelovati vsi njeni državljani. Zato EESO z zadovoljstvom ugotavlja, da je v uredbi o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost, ki je bila sprejeta decembra 2020, končno potrjen pomen resničnega vključevanja organizacij civilne družbe in socialnih partnerjev v razvoj nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost. V skladu s členom 18(4)(q) uredbe morajo nacionalni načrti za okrevanje in odpornost vključevati povzetek postopka posvetovanj z lokalnimi in regionalnimi organi, socialnimi partnerji, organizacijami civilne družbe, mladinskimi organizacijami in drugimi zainteresiranimi stranmi, ki je bil izveden za pripravo in izvajanje načrta, pa tudi informacije, kako se njihov prispevek upošteva v načrtu. EESO opozarja na ključno vlogo socialnih partnerjev in drugih organizacij civilne družbe pri načrtovanju, izvajanju in ocenjevanju dejavnosti tako v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost kot tudi drugih elementov evropskega semestra v državah članicah.
EESO je seznanjen z uvedbo strogih klavzul o prepovedi poslabšanja položaja v direktivi in poziva Parlament, naj dodatno okrepi nekatere ključne točke na tem področju, zlasti:

— morebitnih prihodnjih razlag te direktive ne bi smeli uporabiti za spodkopavanje dobro delujočih sistemov minimalnih plač ali kolektivnih pogodb,

— nobena določba te direktive se ne sme uporabljati v škodo svobode združevanja ali avtonomnosti socialnih partnerjev,

— zakonsko določene minimalne plače ne bodo uvedene, če že ne obstajajo, razen s soglasjem socialnih partnerjev,

— mehanizmi določanja plač so v nacionalni pristojnosti, zato nobena odločitev institucij Evropske unije ne bi smela biti namenjena neposrednemu poseganju v mehanizme določanja plač na nacionalni ravni in ravni podjetij, ki ostajajo v pristojnosti socialnih partnerjev.

EESO tudi poziva Evropski parlament, naj dodatno poudari, da se nobena določba te direktive ne sme razlagati tako, da bi lahko omejevala ali negativno vplivala na pravice in načela, ki so na posameznih področjih uporabe priznana v pravu Unije ali mednarodnem pravu in v mednarodnih sporazumih, katerih pogodbenice so Unija ali države članice, vključno z Evropsko socialno listino in zadevnimi konvencijami in priporočili MOD.

V skladu z določbo države članice in socialni partnerji tudi sprejmejo zakone in druge predpise ali uporabijo kolektivne pogodbe, ki so ugodnejše za delavce. EESO poudarja tudi, da je treba zagotavljati skladnost z veljavnimi kolektivnimi pogodbami in učinkovito izvrševanje, ki sta bistvena za zagotavljanje dostopa do zaščite minimalne plače in preprečevanje nelojalne konkurence za podjetja.
4.5

EESO poudarja, da z evropskimi sredstvi ne bi smeli podpirati energije iz fosilnih goriv, in Komisijo poziva, naj načelo „ne škoduj“ uporablja za vse javno financiranje v okviru večletnega finančnega okvira, InvestEU, sklada EU za okrevanje in državne pomoči. V vsakem primeru vodik, pridobljen posredno ali neposredno s procesom, ki vključuje zajemanje in shranjevanje CO 2 , ne more biti upravičen do zelene taksonomije evropskega financiranja.
3.19

To pomeni prednost za sklade, ki so specializirani za odkupovanje slabih posojil in so v določenih primerih v lasti neevropskih finančnih subjektov, za katere se regulativni okvir EU in določbe uredbe o kapitalskih zahtevah ne uporabljajo. Tako pride do paradoksa in kršitve načela „enaka pravila za enako tveganje“, saj lahko zaradi precejšnje pozornosti, ki jo je EU namenila notranji regulaciji, prednost dobijo subjekti, ki delujejo na evropskem enotnem trgu, a imajo svoj sedež in kapital zunaj EU ter so zato vsaj deloma izvzeti iz njenega sistema predpisov.
4.17

Zaradi velikega pomena socialne ekonomije in ponudnikov socialnih storitev v socialni razsežnosti EU ter njene osrednje vloge v času krize in okrevanja EESO ponavlja poziv, naj bo podpora ukrepom na področju socialne ekonomije poseben samostojen cilj v okviru ESS+. Socialna ekonomija ustvarja visokokakovostna delovna mesta in spodbuja socialno vključenost, nenazadnje z zagotavljanjem socialnih, zdravstvenih in izobraževalnih storitev splošnega pomena, hkrati pa prispeva k razvoju participativne demokracije in civilne družbe. Poleg tega so sektor socialne ekonomije in nepridobitne organizacije, ki ljudem zagotavljajo podporo in storitve, pokazali veliko odpornost in prispevali k blažitvi posledic krize zaradi COVID-19. To bi moralo privesti do krepitve nepridobitnih akterjev na socialnem področju in spodbuditi naložbe v nove, v duhu zagotavljanja ne samo gospodarske rasti, temveč tudi skupne blaginje.
4.5.1

EESO poudarja, da so za uvedbo in razširjanje čistih tehnologij potrebni znanja in spretnosti s področja uporabe, prilagajanja in vzdrževanja tehnologije. Znanja in spretnosti so bistvenega pomena tudi za gospodarstva in podjetja, delavce in podjetnike, da se lahko hitro prilagodijo spremembam, ki jih prinašajo okoljske politike ali podnebne spremembe. Prava znanja in spretnosti za zelena delovna mesta so pogoj za prehod na okolju prijaznejše gospodarstvo.
4.26

EESO poziva, naj se z načrtom EU za okrevanje spodbudijo naložbe v dokončanje omrežja, vključno s podeželskimi in regionalnimi območji, ter pokrijejo stroški rednega in izrednega vzdrževanja celotnega omrežja TEN-T. Za razvoj železnic in naložbe v infrastrukturo ter gostejše omrežje za potniški in tovorni promet so potrebna dodatna sredstva. Vsak euro, vložen v železnice, ustvarja in ohranja delovna mesta, tudi v železniški dobavni industriji in regijah.
1.11

EESO močno spodbuja Evropsko komisijo, naj razišče možnost namenskega financiranja čezmejnih ukrepov na podlagi načel modrega biogospodarstva. Številni obstoječi projekti so že dokazali, da lahko nekatere nove gospodarske dejavnosti pomembno prispevajo k pozitivnim okoljskim rezultatom v Baltskem morju. Spodbujati bi morali gojenje školjk in alg, saj so zelo učinkoviti filtri hranilnih snovi. Tovrstne dejavnosti tudi pripomorejo k obnovitvi biotske raznovrstnosti, tudi ribjih staležev, na obalnih območjih. EESO trdi, da bi lahko ta potencial uresničili z obstoječo ribiško floto in ribiči, saj imajo prilagodljivo opremo ter znanja in spretnosti. Nujen je poseben regionalni program financiranja EU in držav članic.
1.1

Zaradi krize, ki jo je povzročila pandemija COVID-19, in občutnih motenj v poslovnem okolju kot posledice izrednih ukrepov, ki so jih sprejele države članice, Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) podpira sveženj ukrepov, ki jih je predlagala Evropska komisija in katerih namen je podaljšati nekatere roke za uporabo direktive o upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja in odložiti datum začetka uporabe svežnja o DDV pri čezmejnem e-trgovanju.
3.3.1

Izpostavljene so bile pomembne ovire pri delovanju sedanjega enotnega trga, ki jih zaznavajo državljani, potrošniki in podjetja, in sicer: (a) Zapleteni upravni postopki: zakonodaja o enotnem trgu pogosto vsebuje pravila in postopke, ki jih končni uporabniki težko razumejo ali upoštevajo. (b) Različni nacionalni tehnični standardi: povečuje se število nacionalnih tehničnih predpisov, kar je razvidno iz vse večjega števila regulativnih obvestil – približno 700 vsako leto v zvezi z blagom. (c) Težave pri dostopu do informacij o pravilih in zahtevah: enotni digitalni portal je korak v pravo smer, ki podjetjem – zlasti malim in srednjim podjetjem (MSP) in mikropodjetjem – ponuja pomoč pri dostopu do pravih informacij, čeprav obstaja več kontaktnih točk. Enotna kontaktna točka v vsaki državi članici bi lahko zagotovila boljše smernice o pravilih, postopkih in zahtevanih dokumentih ter o organih, s katerimi je treba vzpostaviti stik. (d) Pomanjkanje usklajevanja med ravnmi tržnega nadzora: nadzor, ki je v pristojnosti držav članic in regij, lahko zajema različne stopnje nadzora, kar lahko povzroči izkrivljanje konkurence med izdelki na enotnem trgu in izdelki, ki vstopajo na trg. (e) Čezmerno prenašanje ali pomanjkanje prenosa in izvajanja direktiv EU na ključnih področjih ureditve poslovanja, kar ustvarja zapleten regulativni mozaik na enotnem trgu in zlasti MSP in mikropodjetjem preprečuje, da bi v celoti izkoristila prednosti celotnega enotnega trga. (f) Pomanjkanje mehanizmov za usposabljanje in sodelovanje, s katerimi bi zagotovili, da so ustrezni javni organi, posamezniki, potrošniki in zainteresirana podjetja dobro in usklajeno seznanjeni s standardi, ki se (lahko) uporabljajo. (g) Pomanjkljivosti pri zagotavljanju enotnega trga v ključnih sektorjih, kot so plin, električna energija, digitalna infrastruktura in promet.
4.15

Splošno priznano je, da podnebne spremembe vplivajo na vrsto okoljskih spremenljivk, med drugim na padavine, temperature, pretoke rek, škodljivo cvetenje alg in zakisljevanje oceanov. Cilj 13 (podnebni ukrepi) spodbuja sprejetje nujnih ukrepov za boj proti podnebnim spremembam in njihovim posledicam. Naraščanje temperatur vpliva na oceane, morja in druge vode ter na mreže hranil, ribištvo in vire zaslužka. Zaradi podnebnih sprememb naj bi se v Evropi povečala količina zimskih padavin, skupaj z naraščanjem temperatur pa se povečuje tveganje za evtrofikacijo in poslabšanje kakovosti vode. To bo imelo številne škodljive posledice za ribje staleže in druge vodne vire ter s tem za ribištvo in druge načine proizvodnje. Visoke temperature ogrožajo življenje vrst, ki živijo v hladnih vodah, kot so salmonidi, in prispevajo k širjenju številnih škodljivih vrst in bolezni. Vse bolj razširjene so vrste, ki jim ugaja evtrofikacija. Visoke temperaturne konice so velik izziv za obrate akvakulture. Kar zadeva kmetijstvo, bi morala EU obravnavati tudi vprašanje pomanjkanja vode.
4.5

EESO želi dejavno prispevati k nadaljnjemu razvoju sinergij in sodelovanja med institucijami na ravni EU, organizirano civilno družbo, lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter njihovimi institucijami pri uresničevanju ciljev energetske unije. Lokalne in regionalne oblasti so zaradi svoje povezanosti s splošno javnostjo in znanja o posameznem lokalnem okolju ključne za učinkovito prilagajanje in izvajanje politik, povezanih z energijo. Predstavljajo temeljno raven odločanja v sektorjih, kot so promet, urbanistično načrtovanje, stavbe in socialno varstvo, zaradi česar so izjemno pomembne pri sprejemanju usklajenih ukrepov za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije.
2.1

Namen tega predloga je v pravni red EU prenesti ukrepe, ki jih je NAFO sprejela med 2008 in 2017, letom, ko je začela veljati spremenjena Konvencija NAFO. Ker se ti ukrepi vsako leto spreminjajo, predlog določa prenos najnovejših ukrepov in vzpostavlja mehanizem za pospešitev in olajšanje izvajanja ukrepov v prihodnosti.
4.4

EESO poziva države članice, naj se na povpraševanje po novih znanjih odzovejo s prilagoditvijo izobraževalnih sistemov. Poleg tega poudarja, kako pomembno je sodelovanje med vladami, izobraževalnimi ustanovami, socialnimi partnerji, potrošniškimi organizacijami in drugimi zadevnimi organizacijami civilne družbe pri zasnovi in izvajanju novih izobraževalnih programov in programov usposabljanja, da se okrepijo znanja in spretnosti, pomembna na trgu dela in v družbi na splošno. Umetna inteligenca bi se morala uporabljati tudi pri ocenjevanju potreb po znanjih in spretnostih ter pri organizaciji in pripravi vsebin za izobraževanje in usposabljanje.
4.13

Ponudniki storitev gostovanja, ki so dejavni na internetu, imajo ključno vlogo v digitalnem gospodarstvu, saj povezujejo podjetja in državljane ter omogočajo javno razpravo in razširjanje ter prejemanje informacij, mnenj in zamisli, s čimer pomembno prispevajo k inovacijam, gospodarski rasti in ustvarjanju delovnih mest v EU. EESO meni, da bi jo bilo treba razširiti tudi na ponudnike internetnih storitev, storitev gostovanja vsebin in digitalnih družbenih omrežij ter na podjetja, ki ponujajo storitve internetne telefonije.
3.13

V zvezi z razdelkom o skladnosti z drugimi politikami Unije je treba opozoriti na potrebno sinergijo in skladnost s Skladom za azil, migracije in vključevanje, Skladom za integrirano upravljanje meja ter Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo. Prav v tem poglavju so izraženi dvomi o delovanju teh skladov in agencije, ki naj bi dajali preveliko prednost cilju varnosti pred drugimi nalogami, za katere so odgovorni vsi evropski organi in ravni, in ki so neposredno povezane s pozivi po večji pozornosti, ki se odraža v večjih jamstvih za spoštovanje temeljnih pravic.
3.8

EESO zato podpira tudi sprejetje direktive MiFID II in direktive o distribuciji zavarovanj ter se nazadnje zavzema za to, da bi Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA) vključil želje glede trajnosti v svoje smernice za oceno primernosti. Brez poseganja v cilje teh direktiv in predvsem za zagotovitev zaščite vlagateljev je treba proučiti, ali in kako so lahko želje vlagateljev glede trajnosti vključene v to zakonodajo, da bodo lahko finančni svetovalci podajali ustrezna priporočila o finančnih produktih in pri tem kar najbolje upoštevali želje strank in primernost.
3.13

V nekaterih državah članicah so infrastrukturni projekti TEN-T in TEN-E tarča kampanj dezinformiranja in blatenja, saj niso vselej v skladu z geopolitičnimi interesi držav ali interesnih skupin, ki kujejo politični kapital z napredkom ali pomanjkanjem napredka na področju infrastrukturnih projektov, ki jih podpira EU. Za ustvarjanje političnega in družbenega okolja, ki bo podpiralo izvajanje politike na področju evropske prometne infrastrukture, sta izredno pomembna ozaveščanje in pravočasno zaznavanje tovrstnih groženj. Evropski organi lahko škodljive učinke dezinformacij nevtralizirajo tako, da so v stiku z množičnimi mediji in nadalje razvijajo institucionalne instrumente za zagotavljanje točnih informacij in posvetovanja z javnostjo.
C 62/311

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog sklepa Sveta o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski uniji, vključno z odnosi med Evropsko unijo na eni strani ter Grenlandijo in Kraljevino Dansko na drugi strani (sklep o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj)

(COM(2018) 461 final)

(2019/C 62/53)

Zaprosilo Komisija, 12. 7. 2018 Pravna podlaga člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Pristojnost strokovna skupina za zunanje odnose Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju 17. 10. 2018 Plenarno zasedanje št. 538 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 207/0/6

Odbor se strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 538. plenarnem zasedanju 17. in 18. oktobra 2018 (seja z dne 17. oktobra) z 207 glasovi za, brez glasov proti in s 6 vzdržanimi glasovi sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje.
2.8

Svetovni farmacevtski trg se spreminja. Hitro rastoča gospodarstva (z rastočo porabo zdravil) ter starajoče prebivalstvo v tradicionalno industrializiranih regijah so privedli do masovnega povpraševanja po zdravilih. Skupna poraba za zdravila je narasla z 950 milijard EUR v letu 2012 na 1,1 bilijon v letu 2017 (ZDA 40 %, Kitajska 20 % in EU manj kot 15 %). Biološka zdravila bodo do leta 2022 predstavljala 25 % farmacevtske tržne vrednosti. To spremlja tudi premik k čedalje večjemu tržnemu deležu generičnih zdravil in podobnih bioloških zdravil, ki bodo lahko do leta 2020 predstavljala 80 % vseh zdravil in okrog 28 % svetovne prodaje.
3.16

Zakonodajni okvir omogoča, da SBBS lahko pridobijo in imajo tudi varčevalci in potrošniki ( 10 ) . Ker gre za izredno zapletene produkte, bi bilo mogoče zastopati stališče, da to ne bi smelo biti dovoljeno. Toda morda je treba postopati bolj diferencirano in prepovedati samo lastništvo tranš prve izgube, ravno zato, ker so lahko poleg vsega še zelo tvegane. Pri nadrejenih tranšah bi bilo lahko drugače, saj so manj tvegane; njihovo lastništvo je mogoče brez težav primerjati z neposrednim lastništvom državnih obveznic v rokah istih varčevalcev in potrošnikov. EESO poziva k nadaljnjemu razmisleku o tem vprašanju.
5.1

EESO poleg nujnosti preprečevanja in varstva zdravja pri delu ter prilagoditve dela človeku, kot to določa evropska zakonodaja, opozarja na nevarnost, da bi neučinkovito preprečevanje izpostavljenosti rakotvornim, mutagenim in reprotoksičnim dejavnikom imelo negativne posledice za podjetja, kot so višji stroški in manjša produktivnost zaradi odsotnosti, stroški odškodnin tožnikom, izguba strokovnega znanja in izkrivljena konkurenca, pa tudi za države članice zaradi večjih stroškov socialne varnosti in izgubljenih davčnih prihodkov.
2.4

Vendar pa EESO ugotavlja, da je dostop do konzulatov še vedno problematičen, zlasti v tretjih državah, kjer je večina držav članic prisotna le v prestolnici in imajo prosilci zato stroške (čas in denar), ko morajo prepotovati dolge razdalje do konzulata. Zato odobrava predlog, da se ukine načelo „osebne oddaje“ vloge in poziva države članice, naj izvedejo ustrezne prilagoditve za elektronsko oddajo vlog za izdajo vizuma. Pozdravlja tudi vse ukrepe, ki omogočajo takšno oddajo vlog za izdajo vizuma, ki je najbolj prikladna in hitra glede na kraj bivanja prosilca, kar naj po potrebi vključuje večjo uporabo zunanjih ponudnikov in boljše storitve zastopanja, pa tudi tesnejše sodelovanje med diplomatskimi predstavništvi držav članic EU.
2.7

Medtem ko so del carinskega območja EU ozemlja avstrijskih občin Jungholz in Mittelberg, Kneževine Monako, Republike San Marino, francoskih čezmorskih departmajev (DOM – Martinik, Gvadelup, Francoska Gvajana in Reunion), Otoka Man in Kanarskih otokov, so nekatera ozemlja, ki so del geofizičnega ozemlja EU, iz njega izključena, na primer Ferski otoki, otok Heligoland in ozemlje Büsingena, Ceuta in Melilla, francoska čezmorska ozemlja (COM – Francoska Polinezija, Wallis in Futuna, Nova Kaledonija, Francoska južna in antarktična ozemlja in čezmorska skupnost Mayotte, St. Pierre in Miquelon) ter občina Livigno. Doslej so bile njega izključene tudi občina Campione d’Italia in italijanske nacionalne vode Luganskega jezera med občinama Ponte Tresa in Porto Ceresio, katerih vključitev zahteva Italija.
Pri kriptosredstvih in zlasti kriptovalutah je bilo v zadnjem času v Evropi mogoče videti, do kakšnega razmaha lahko pride in kakšni nestabilnosti so izpostavljene. Zaradi razvoja, nepreglednosti in visoke tveganosti, s katero so povezane, EESO priporoča Komisiji, naj v sodelovanju z evropskimi nadzornimi organi stalno in pozorno spremlja dogajanje na tem področju. Če bosta kadar koli ali kakor koli ogroženi varnost in stabilnost finančnega sistema, bo treba sprejeti ustrezne ukrepe. Ti morajo v prvi vrsti veljati za vso EU in jih je zato treba sprejeti na evropski ravni.
4.1.4.1

EESO ne ve, zakaj je Komisija iz tega člena umaknila predhodno pravilo, predlagano leta 2013, tj. doseganje meril v zvezi z odločitvijo organa, in vse nadaljnje ukrepe, kot so obveznosti gospodarskega subjekta in poznejši ukrepi organa. Kar se tiče gospodarskih subjektov, dejansko ni jasno, ali se ukrepi po obvestilu RAPEX dejansko spremljajo in subjekti izdelke resnično umaknejo s trga.
5.4

Člen 12(1) določa: „Register vzpostavi in upravlja podatkovno zbirko WHOIS, s katero zagotavlja točne in posodobljene podatke o registraciji domenskih imen v okviru vrhnje domene.eu.“ Zagotavljanje točnosti podatkov v zbirki WHOIS je v sistemu domenskih imen (DNS) precejšen izziv, saj podatke vanj vnaša več strani, nad katerimi ima register le malo dejanskega nadzora: običajno je registrator tisti, ki ima pogodbo s končnimi uporabnikom (prijaviteljem). Nekateri registri skušajo točnost zagotoviti tako, da podatke naknadno preverjajo, vendar pa noben register domenskih imen ne more jamčiti, da so podatki v zbirki WHOIS 100-odstotno točni in posodobljeni. Obstaja nevarnost, da takšna določba zahteva nerealno in nedosegljivo raven točnosti.
SL Uradni list Evropske unije C 227/103

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 256/2014 Evropskega parlamenta in Sveta o uradnem obveščanju Komisije o investicijskih projektih na področju energetske infrastrukture v Evropski uniji

(COM(2017) 769 final – 2017/347 (COD))

(2018/C 227/17)

Zaprosilo Evropski parlament, 15. 1. 2018 Svet Evropske unije, 11. 1. 2018 Pravna podlaga člen 194 Pogodbe o delovanju Evropske unije Pristojnost strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju 14. 2. 2018 Plenarno zasedanje št. 532 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 192/0/2

Odbor se strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 532. plenarnem zasedanju 14. in 15. februarja 2018 (seja dne 14. februarja) s 192 glasovi za, 1 glasom proti in 2 vzdržanima glasovoma sklenil, da sprejme mnenje, v katerem podpira predlagano besedilo.