DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE POVZETEK OCENE UČINKA Spremni dokument k predlogu Uredbe Sveta o skupnem podjetju ECSEL /* SWD/2013/0256 final */





DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE POVZETEK OCENE UČINKA Spremni dokument k predlogu Uredbe Sveta o skupnem podjetju ECSEL Uvod Ta dokument vsebuje oceno učinka za skupno tehnološko pobudo (STP) za elektronske komponente in sisteme, ki se ustanovi kot skupno podjetje na podlagi člena 187 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Vpet je v okvirni program EU za raziskave in inovacije Obzorje 2020. V okviru sedmega okvirnega programa sta bili na področju nanoelektronike in vgrajenih računalniških sistemov ustanovljeni dve skupni podjetji, tj. ENIAC in ARTEMIS. Prizadevali sta si povečati in spodbuditi zasebne in javne naložbe v raziskave in inovacije na dveh komplementarnih področjih, ki sta zelo pomembni za industrijsko strukturo v Evropi. Glede na izkušnje z ENIAC in ARTEMIS ta pobuda temelji na poenostavljeni enotni strukturi, osredotočenem področju ukrepov za povečanje sinergij med področji elektronskih komponent in vgrajenih sistemov ter večji poenostavitvi načinov izvajanja. Pobuda je osrednji steber strategije EU za elektronske komponente in sisteme v Evropi. Postopek, ki je bil uporabljen, je v skladu s smernicami Komisije za predhodne ocene učinka. 1. OPREDELITEV PROBLEMA 1.1 Ozadje Elektronske komponente in vgrajeni sistemi niso le pomembna industrijska panoga z več kot milijardo svetovnega prometa, iz njih izhaja tudi večina izboljšav produktivnosti v celotnem gospodarstvu, pripisuje pa se jim tudi ključna vloga pri reševanju družbenih izzivov. Evropa se na področju elektronskih komponent in sistemov srečuje zlasti z dvema velikima izzivoma. Po eni strani mora zagotoviti nadzor nad ključnimi elementi vrednostne verige (tj. snovanje, izdelava in vgradnja v končne proizvode), ki so bistveni za zagotavljanje trajnosti pri ustvarjanju vrednosti v elektronskih proizvodih v Evropi, vključno s konkurenčnostjo številnih drugih evropskih industrijskih sektorjev. Po drugi strani pa mora premostiti velike vrzeli v evropskih inovacijskih verigah in izboljšati preoblikovanje raziskovalne odličnosti v gospodarski uspeh. Pri odzivanju na zgoraj navedene izzive se mora Evropa soočiti z močno globalno konkurenco, vedno nižjimi tržnimi deleži svojega gospodarstva, visokimi stroški raziskav, razvoja in inovacij ter hitrim tehnološkim razvojem. · Tesen odnos med industrijo elektronskih komponent in preostalo industrijsko strukturo je za Evropo izredno pomemben. Slabitev elektronske proizvodne industrije v Evropi bo verjetno povzročila postopno izginjanje preostanka vrednostne verige. To ne vpliva le na to panogo, temveč bo vplivalo tudi na delovna mesta in gospodarsko rast v velikem delu našega gospodarstva. · Za evropska podjetja, ki delujejo na področju vgrajenih računalniških sistemov, so obeti pozitivnejši, čeprav se tudi tu srečujejo z izzivi, tj. v ključnih platformah za informacijsko in komunikacijsko tehnologijo (IKT) na ravni uporabe in vsebine prevladujejo predvsem udeleženci, ki niso iz EU, vgrajeni sistemi so vse bolj omrežni in povezani z internetom, kar vodi do novih poslovnih priložnosti, vendar tudi do novih udeležencev in nevarnosti iz industrijskih panog, ki danes prevladujejo na svetovnem spletu in niso iz EU. · V zadnjih desetih letih je rast skupnega trga elektronskih komponent in sistemov znašala več kot 6 % na leto in projekcije za naslednje desetletje so enake. Rast v sektorju spodbujajo inovacije, pri čemer se za razvoj in raziskave porabi vsaj 15 % prihodka. S povečevanjem stroškov raziskav in razvoja ter pomembnim učinkom prelivanja rezultatov v gospodarstvo so javno-zasebna partnerstva postala obvezna. · Obvladovanje naraščajoče kompleksnosti tehnologije in proizvodnje je bistvenega pomena za konkurenčnost in zahteva velike naložbe v višini več milijard evrov v raziskave, razvoj in inovacije ter v proizvodne in snovalske zmogljivosti. Evropske naložbe so bile doslej nezadostne, politike pa preveč razdrobljene, kar je privedlo do padanja tržnega deleža polprevodnikov evropskih udeležencev na svetovnem trgu, ki je zdaj manjši od 10 %. Države članice imajo lastne prednostne naloge pri spodbujanju svojih sektorjev, vendar pa stopnja podpore, ki jo potrebuje ta industrija, presega njihove vire. 1.2 Povzročitelji problemov pri izvajanju Vmesni oceni skupnih podjetij ENIAC in ARTEMIS sta poudarili vprašanja, ki jih je treba obravnavati pri ustanovitvi novega skupnega podjetja, da bi se okrepila in izboljšala njegova ustreznost, uspešnost, učinkovitost in kakovost raziskav. Celostna evropska strategija na področju elektronskih komponent in sistemov V drugi vmesni oceni je bilo priporočeno, da skupne tehnološke pobude potrebujejo krovno evropsko strategijo na področju raziskav. Takšna strategija bi preprečila podvajanje prizadevanj, omogočila razvoj trajnostnega industrijskega ekosistema elektronskih komponent in sistemov, evropskim deležnikom pa zagotovila dejanske možnosti za dohajanje tehnologije, dostop do naprednih komponent in utrditev vodilnega položaja ključnih gospodarskih sektorjev na področju elektronskih sistemov. Zagotovitev pravne podlage za učinkovitejše izvajanje V obeh vmesnih ocenah je bilo priporočeno izvajanje prihodnje skupne tehnološke pobude na pravni podlagi, ki je bolje prilagojena posebnostim javno-zasebnih partnerstev z nižjimi upravnimi izdatki in večjo prilagodljivostjo. Izboljšano upravljanje in strateško načrtovanje V obeh vmesnih ocenah je bilo ugotovljeno, da upravni odbor porabi preveč časa za operativno spremljanje in premalo za razpravo o strateških vprašanjih. Upravno breme bi bilo treba zmanjšati, da bi k sodelovanju pritegnili predstavnike industrije na visoki ravni. Okrepljena obveznost in uskladitev s prednostnimi nalogami držav članic V obeh vmesnih ocenah je bilo priporočeno, da naj se države članice zavežejo k večletnemu sistemu financiranja. To bi omogočilo določitev strateškega programa, deležnikom pa načrtovanje vnaprej. Slednje je bistvenega pomena zaradi obsega naložb in potrebe po podpornih raziskavah v daljšem obdobju. Uskladitev pogojev za sodelovanje V vmesnih ocenah je poudarjena potreba po uskladitvi nacionalnih postopkov in meril med sodelujočimi državami članicami. Pravila, stopnje financiranja in postopke držav članic bi bilo treba, kadar je le mogoče, vsebinsko in časovno uskladiti. Poenostavljeno delovanje, vključno z boljšim spremljanjem in ocenjevanjem V obeh vmesnih ocenah so navedena različna priporočila za poenostavitev delovanja ter zagotavljanje boljšega spremljanja in ocenjevanja. Priporočeno je zlasti, da naj se pregleda postopek ocenjevanja in izbire, da bi se izboljšalo ujemanje portfelja projektov s krovno strategijo. 2. Analiza subsidiarnosti Ta evropska pobuda je predlagana v okviru izvajanja programa Obzorje 2020: „Nadaljnjo podporo lahko pod navedenimi pogoji prejmejo tudi skupna podjetja, ki so bila ustanovljena v okviru sedmega okvirnega programa na podlagi člena 187 Pogodbe: pobuda za inovativna zdravila (IMI), čisto nebo, raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba (SESAR), gorivne celice in vodik (GCV), vgrajeni računalniški sistemi (ARTEMIS) in nanoelektronika (ENIAC). Zadnji dve se lahko združita v eno samo pobudo.“ Jasno je, da nobena država članica nima vseh podjetij, ki so potrebna za obravnavo celotne verige katere koli aplikativne dejavnosti, ki temelji na elektronskih komponentah in sistemih. Pobuda s svojim sodelovalnim značajem omogoča oblikovanje konzorcijev s partnerji iz celotne Evrope, da se iz evropskega ekosistema izvedejo najboljši rezultati in da se zmanjša razdrobljenost. Sedanji skupni podjetji ARTEMIS in ENIAC sta pomenili pomembno priložnost za sodelovanje po vsej Evropi, ustvarjanje kritične mase in spodbujanje naložb. V prvi in drugi vmesni oceni podjetij se zelo priporoča nadaljevanje podobne pobude v okviru programa Obzorje 2020. 3. Cilji Da bi bila Evropa konkurenčna, mora ostati na vodilnem položaju na področju tehnološkega razvoja in se hitreje premakniti k uporabi rezultatov. Predlagana pobuda je osrednji steber industrijske strategije EU na področju elektronike, katere cilj je obrniti sedanji trend padajočega tržnega deleža proizvodnje v Evropi v nasprotno smer, ustvariti v naslednjih sedmih letih dodatnih 250 000 delovnih mest v sektorju in spodbuditi več kot 100 milijard EUR dodatnih zasebnih naložb v inovacije in proizvodnjo na tem področju[1]. Podrobneje navedeni cilji te pobude so: · prispevati k razvoju močne in svetovno konkurenčne industrije elektronskih komponent in sistemov v Uniji; · zagotoviti razpoložljivost elektronskih komponent in sistemov za ključne trge in za reševanje družbenih izzivov, s čimer naj bi Evropa ohranila vodilni položaj v tehnološkem razvoju, premostila vrzel med raziskavami in uporabo rezultatov, okrepila inovacijske sposobnosti ter ustvarila gospodarsko rast in rast zaposlenosti v Uniji; · uskladiti strategije z državami članicami, da se pritegnejo zasebne naložbe in prispeva k zanesljivemu javnemu financiranju s preprečevanjem nepotrebnega podvajanja in razdrobljenosti prizadevanj ter poenostavitvijo sodelovanja za udeležence, vključene raziskave in razvoj; · ohraniti in povečati zmogljivosti za izdelovanje polprevodnikov in pametnih sistemov v Evropi, vključno z vodilno vlogo na področju proizvodne opreme in obdelave materialov; · zagotoviti vodilni položaj v projektnem in sistemskem inženiringu, vključno z vgrajenimi tehnologijami; · vsem deležnikom zagotoviti dostop do infrastrukture svetovnega razreda za snovanje in izdelovanje elektronskih komponent ter vgrajenih in pametnih sistemov; · razviti dinamični ekosistem, ki vključuje inovativna mala in srednja podjetja (MSP), okrepiti obstoječe grozde in podpirati ustanavljanje novih na obetavnih novih področjih. Namen pobude je torej (i) ustvariti kritično maso javnih in zasebnih naložb na ravni EU, (ii) premostiti vrzel tako imenovane „doline smrti“ med raziskavami in trgom z olajšanjem multidisciplinarnih raziskav in tehnološkega razvoja v celotni inovacijski verigi, ki zajema ravni tehnološke pripravljenosti od 2 so 8, vključno s pilotnimi linijami in obsežnimi aplikativnimi preskusi, ter (iii) povezati udeležence v vrednostnih in inovacijskih verigah, vključno z uporabniki in MSP, da se obravnava kompleksnost, povezana s snovanjem in izdelavo elektronskih komponent in sistemov. 4. Možnosti politike Za izvajanje skupne tehnološke pobude na področju elektronskih komponent in sistemov je bilo ocenjenih pet možnosti: · (a) opreti se na sedanji pobudi ENIAC in ARTEMIS z obnovitvijo in prilagoditvijo njunih pristojnosti v novem okviru programa Obzorje 2020; · (b) izvesti načrtovane dejavnosti brez namenskega javno-zasebnega partnerstva z uporabo standardnih postopkov, ki se uporabljajo za skupne projekte v okviru programa Obzorje 2020; · uvesti eno novo javno-zasebno partnerstvo, ki nadomešča obstoječi partnerstvi ENIAC in ARTEMIS in je lahko v obliki: · (c) pogodbenega javno-zasebnega partnerstva (brez namenskega pravnega subjekta); · (c) dvostranskega institucionalnega javno-zasebnega partnerstva (namenski pravni subjekt brez sodelovanja držav članic); · (c) tristranskega institucionalnega javno-zasebnega partnerstva (namenski pravni subjekt s sodelovanjem držav članic). Zavrnjeni sta bili dve možnosti: „popolnoma brez ukrepanja“ (tj. ustavitev celotne javne podpore področju na ravni EU) in „zgodnja likvidacija obstoječih skupnih tehnoloških pobud“ (tj. prenehanje skupnih podjetij ARTEMIS in ENIAC pred njunim normalnim prenehanjem leta 2017). 5. Ocena učinkov Gospodarski učinek zajema: · vidike konkurenčnosti, trgovanja in naložb – spodbujevalni učinek pobude na zasebna in javna finančna sredstva, obseg naložb in kritično maso, možnost za sodelovanje in premoščanje vrzeli med tehnološkim razvojem in trgom; · raziskave in inovacije – sinergija s prednostnimi nalogami industrije in nacionalnimi prednostnimi nalogami, stopnja, do katere bo pobuda spodbujala odličnost, olajšanje napredka pri razvoju Evropskega raziskovalnega prostora; · deležniki – industrija – ponudniki tehnologije in uporabniki, vključno z MSP, raziskovalnimi in tehnološkimi organizacijami ter univerzami, EU, državami članicami in regijami ter državljani/potrošniki, ki naj bi jim pobuda koristila. Družbeni učinek preučuje: · zaposlenost – v povezavi z gospodarskim učinkom. Industrijski sektorji, ki jih obravnava pobuda, so velik neposredni delodajalec za visoko kvalificirano tehnično osebje; · možnost za reševanje družbenih izzivov na področjih, pomembnih za evropske državljane (npr. promet, zdravje, energija) – razvoj in uvajanje elektronskih komponent in sistemov sta nepogrešljiva gonilna sila za družbo. Vpliv na okolje je povezan predvsem z zmanjšanjem porabe energije. Prispevek EU v višini 1,2 milijarde EUR bi do leta 2020 spodbudil skupni program naložb v višini okrog 8 milijard EUR. To bi bil pomemben del skupnih naložb, ki jih je napovedala industrija. Upravni izdatki za EU bi znašali 2 % njenega prispevka za delovanje. 6. Primerjava možnosti Predstavljene so tri med seboj povezane ravni primerjave možnosti. Prva raven obravnava relativne prednosti petih možnosti v primerjavi z izhodiščno možnostjo (a) vzdolž treh osi: uspešnosti, učinkovitosti in skladnosti. || Cilji || Možnost (b) || Možnost (c) || Možnost (d) || Možnost (e) Uspešnost || 1.1 Povečevanje konkurenčnosti || - || + || + || + 1.2 Vključevanje inovacijske in vrednostne verige || - || + || + || + 1.3 Reševanje družbenih izzivov in ustvarjanje novih trgov || - || - || = || + 3.1 Ohranjanje in povečanje proizvodnje v EU || - || - || - || + 3.2 Vodilni položaj na področju opreme in materialov || - || - || - || = 4.1 Razpoložljivost elektronskih komponent || - || - || = || + 4.2 Vodilni položaj v sistemskem inženiringu || - || = || + || + Učinkovitost || 2.1 Strukturiranje in izvajanje odličnih multidisciplinarnih raziskav || = || = || + || + 2.3 Mobilizacija in povezovanje virov || - || - || - || + 5.2 Učinkovito izvajanje programa || + || = || + || + 5.3 Sinergije za uporabljanje rezultatov in spodbujanje rasti MSP || - || - || + || + 5.4 Lažja udeležba v projektih z veliko evropsko razsežnostjo || + || + || + || = 5.6 Sodelovanje in usklajevanje deležnikov || - || = || + || + Skladnost || 2.2 Uskladitev strategij || - || = || = || + 3.3 Podpiranje visokih stopenj tehnološke pripravljenosti || - || - || - || + 5.1 Priprava strateškega programa raziskav in inovacij || - || = || + || + 5.5 Dostop do snovalne in proizvodne infrastrukture || - || = || + || + 5.7 Ohranjanje sposobnosti ljudi || = || = || = || = Druga raven obravnava merila, navedena v predlogu programa Obzorje 2020 za opredelitev javno-zasebnih partnerstev: · možnosti (a) in (e) zagotavljata največjo dodano vrednost ukrepa na ravni EU (največja skladnost); · možnost (e) ima najmočnejši razpon učinkov na konkurenčnost industrije, trajnostno rast in socialno-gospodarska vprašanja (največja uspešnost); · možnosti (a) in (e) izkazujeta najmočnejšo dolgoročno zavzetost vseh partnerjev za skupno vizijo in jasno opredeljene cilje (največja uspešnost in skladnost); · možnost (e) je najmočnejša na področju obsega vključenih virov in možnosti za spodbujanje dodatnih naložb v raziskave in inovacije (največja učinkovitost); · možnosti (c), (d) in (e) omogočajo jasno opredelitev vlog vsakega partnerja (največja učinkovitost in skladnost). Tretja raven obravnava možnosti z vidika izboljšav, opredeljenih v vmesnih ocenah. || Možnost (b) || Možnost (c) || Možnost (d) || Možnost (e) Celostna evropska strategija || - || - || + || + Omogoča učinkovitejše izvajanje || - || = || = || + Izboljšano upravljanje in strateško načrtovanje || - || - || + || + Okrepljena obveznost in uskladitev s prednostnimi nalogami držav članic || - || - || - || = Uskladitev pogojev za sodelovanje || = || + || + || = Poenostavljeno delovanje, vključno z boljšim spremljanjem in ocenjevanjem || = || = || + || + Če sklenemo, prednostna možnost za doseganje kritične mase in visokega donosa naložb je možnost (e) „Izvajanje tristranskega institucionalnega javno-zasebnega partnerstva“, tj. partnerstva, ki temelji na načrtu za raziskave, razvoj in inovacije na področjih od komponent do sistemov, združevanju virov za podporo velikega števila obsežnih ukrepov za premostitev „doline smrti“ ter usklajevanju strategij in financiranja (regionalna in nacionalna raven ter raven EU). Možnost (e) je treba izvajati z ustanovitvijo novega pravnega subjekta v skladu s členom 187 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Podjetje bi imelo obliko „organa javno-zasebnega partnerstva“ na podlagi vzorca finančne uredbe za organe javno-zasebnega partnerstva iz člena 209 finančnih pravil, ki bi bil zadolžen za posredno upravljanje v skladu s členom 58.1(c)(iv). Organ bi prevzel vse pravice in obveznosti sedanjih skupnih podjetij ARTEMIS in ENIAC. 7 Ocenjevanje in spremljanje Organizirane bodo tri ravni ocenjevanja in spremljanja. Na začetni ravni bo Komisija opravila vmesno in končno ocenjevanje skupnega podjetja, pri čemer ji bodo pomagali neodvisni strokovnjaki. S temi ocenami se bodo pregledali napredek pri doseganju strateških ciljev, učinkovitost/uspešnost izvajanja ter obveznosti zasebnih članov v projektih in zunaj njih. Komisija bo o zaključkih obvestila Svet in Evropski parlament. Na ravni projektov bo zagotovljen mehanizem za merjenje napredka ter kakovosti vsakega projekta. Poleg tega se bosta spremljala uporaba in razširjanje rezultatov v času trajanja projekta in po njem v skladu s priporočilom skupine za drugo vmesno ocenjevanje. Napredek pri doseganju zgoraj opredeljenega sklopa ciljev skupne tehnološke pobude se bo letno spremljal na podlagi sklopa ključnih kazalnikov uspešnosti (KPI), opredeljenih v oceni učinka. Računovodske izkaze skupnega podjetja bo letno pregledoval neodvisni revizijski organ. Letno se bo ocenjevala tudi operativna sposobnost skupnega podjetja na podlagi poročila izvršnega direktorja in na podlagi približno sedmih ključnih kazalnikov uspešnosti, opredeljenih v oceni učinka. Poleg tega bo potekalo kvalitativno spremljanje drugih pomembnih vidikov, kot so: · javnost in preglednost postopkov; · usklajevanje med skupno tehnološko pobudo, drugimi pobudami EU ter nacionalnimi in regionalnimi ukrepi; · preprečevanje navzkrižja interesov; · finančna revizija; · spremljanje dobrega upravljanja. [1] Kot je napovedala industrija za predlagano partnerstvo.