[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 17.10.2008

COM(2008) 644 konč.

2008/0198 (COD)

Predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o določitvi obveznosti gospodarskih subjektov, ki dajejo na trg les in lesne proizvode {SEC(2008) 2615}{SEC(2008) 2616}

(predložila Komisija)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. OZADJE PREDLOGA

- Razlogi za predlog in njegovi cilji

Glavni cilj tega predloga je dopolnitev in okrepitev trenutnega okvira politike EU ter podpora mednarodnemu boju proti nezakoniti sečnji in z njo povezanemu trgovanju.

- Splošno ozadje

Nezakonita sečnja se izvaja, ko je les pridobljen, obdelan ali se z njim trguje tako, da se kršijo nacionalni zakoni, ki se uporabljajo v državi pridobivanja. Razlogov za to je veliko, začnejo pa se z velikim povpraševanjem po lesu in šibkimi pravili za preprečevanje trgovanja nezakonito pridobljenega lesa. Nezakonita sečnja je del širšega problema, ki vključuje vprašanja upravljanja gozdov, izvrševanja zakonodaje in korupcije.

Njena prikrita narava otežuje oceno njenega obsega in vrednosti, glede na dokaze pa je to velik in celo čedalje večji problem. V mnogih državah je nezakonita sečnja podobnega obsega ali celo obsežnejša od dejavnosti zakonite sečnje. Primeri takšne sečnje obstajajo tudi v Evropi, čeprav niso številni.

Nezakonita sečnja je eden večjih krivcev za globalno krčenje gozdov, ki izredno škodi okolju. Krčenje gozdov je odgovorno za približno 20 % svetovnih emisij toplogrednih plinov (kar je več kot znaša skupna količin emisij v prometnem sektorju) in je pomemben vzrok za svetovno izgubo biotske raznovrstnosti.

Nezakonita sečnja poleg tega tudi spodkopava konkurenčnost zakonitih gozdarskih dejavnosti v državah izvoznicah in uvoznicah ter vlade prikrajša za precejšen prihodek. Slabi pravno državo in načela demokratičnega upravljanja, ovira trajnostni razvoj v številnih državah v razvoju in lahko financira oborožene spopade. Socialni učinek nezakonite sečnje ni tako dobro znan. Toda zabeležena so bila resna kršenja človekovih pravic.

Evropska unija še naprej spodbuja in podpira pobude na nacionalni, regionalni in mednarodni ravni za krepitev zavzetosti in dejavnosti pri reševanju problema nezakonite sečnje in z njo povezanega trgovanja. Evropska komisija in mnoge države članice so dejavno vključene v mnoge takšne pobude, npr. v regionalne procese FLEG. Sodeluje tudi v dvostranskih in večstranskih razpravah s tretjimi državami, in sicer v večstranskih forumih, kot sta forum ZN o gozdovih in Mednarodna organizacija za tropski les, pa tudi v dvostranskih pogovorih o problemu z državami, ki so velike porabnice lesa, npr. ZDA, Kitajska, Rusija in Japonska. Komisija poleg tega izkorišča priložnosti, da na obstoječih pogajanjih o sporazumih o partnerstvu in sodelovanju ter o prostotrgovinskih sporazumih sproža vprašanja o ohranjanju gozdov in trajnostnem gospodarjenju z njimi, vključno z vprašanjem nezakonite sečnje in z njo povezanega trgovanja.

Evropska komisija je v svojem sporočilu Evropskemu parlamentu in Svetu iz leta 2003 predlagala Akcijski načrt EU izvrševanja zakonodaje, upravljanja in trgovanja na področju gozdov (FLEGT)[1], da bi poiskala rešitev za problem nezakonite sečnje in z njo povezanega trgovanja. Ta pobuda je tesno povezana z zavezo, ki jo je dal komisar Nielson leta 2002 na svetovnem vrhu o trajnostnem razvoju, in z zagonom, vzpostavljenim v regionalnih procesih, ki jih je organizirala Svetovna banka, zlasti srečanjem na visoki ravni o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov (FLEG), ki je potekalo na Baliju leta 2001.

Akcijski načrt EU FLEGT določa paket ukrepov, ki med drugim vključuje podporo državam, ki proizvajajo les, prizadevanja za razvoj večstranskega sodelovanja za boj proti trgovanju z nezakonito pridobljenim lesom, pobude zasebnega sektorja ter ukrepe za izogibanje naložbam v dejavnosti, ki spodbujajo nezakonito sečnjo in so povezane s spornim lesom.

Osrednji element Akcijskega načrta EU FLEGT je bil predlog za shemo izdajanja dovoljenj FLEGT, v skladu s katero bi imel les iz sodelujočih držav v EU dovoljenje (FLEGT), ki bi potrjevalo, da je bil les pridobljen v skladu z zadevno nacionalno zakonodajo. Svet je Uredbo FLEGT[2] sprejel leta 2005 in tako vzpostavil pravni okvir za uvoz lesa v EU, ki izvira iz držav partneric, in pooblastil Komisijo, da začne pogajanja z državami proizvajalkami in regionalnimi organizacijami, ki so izrazile zanimanje za pridružitev k prostovoljnim sporazumom o partnerstvu (FLEGT) z EU.

Do oktobra 2008 se je pet držav – Malezija, Indonezija, Kamerun, Republika Kongo (Brazzaville) in Gana – začelo pogajati za tak sporazum z EU, hkrati pa potekajo neuradna posvetovanja z več drugimi državami proizvajalkami, ki so izrazile zanimanje. Prvi takšen sporazum je bil septembra parafiran z Gano. Zaradi časovnega okvira, potrebnega za izvedbo prostovoljnih sporazumov o partnerstvu, ter nevarnosti izogibanja izvedbi in pranja denarja prostovoljni sporazumi o partnerstvu ne zadoščajo za rešitev problema nezakonite sečnje.

Komisija je v Akcijskem načrtu FLEGT tudi ugotovila, da se nekatere pomembne države proizvajalke lesa morda ne bodo odločile za pridružitev k prostovoljnim sporazumom o partnerstvu FLEGT z EU in da bi zaradi počasnega večstranskega napredka morala EU sprejeti dodatne ukrepe za boj proti nezakoniti sečnji na svetovni ravni, vključno z zakonodajo za preprečevanje uvoza nezakonito pridobljenega lesa v EU. Komisija se je zavezala k proučitvi takšnih možnosti, Evropski parlament in Svet pa sta na to zavezo spomnila v uradnih resolucijah[3] in sklepih[4].

V vmesnem obdobju so države članice, Komisija, raziskovalne skupine in NVO opravile obsežno delo, da bi našle najboljšo pot za naprej. Komisija je ob upoštevanju tega obsežnega dela ob koncu leta 2006 začela pripravljati oceno številnih dodatnih ukrepov v EU in zunaj nje. Ugotovitve tega postopka povzema javno poročilo Komisije.

Glede na rezultate ocene Komisija meni, da je treba okrepiti politiko EU za boj proti nezakoniti sečnji in z njo povezanemu trgovanju. Več držav članic je nakazalo, da bi sprejele nacionalne ukrepe, če ne bi bilo usklajenega pristopa. Vendar bi lahko po obstoječih izkušnjah ukrepi na nacionalni ravni ovirali prost pretok blaga in izkrivljali konkurenco na notranjem trgu. Komisija zato meni, da je treba sprejeti ukrepe. Po predlogu bi se to izvedlo z Uredbo o določitvi obveznosti gospodarskih subjektov, ki na trg Skupnosti dajejo les in lesne proizvode.

Predlagana uredba ne izključuje drugih ukrepov Skupnosti pri boju proti krčenju gozdov in izgubi biotske raznovrstnosti, npr. določitev meril trajnosti za biomaso.

- Obstoječe določbe na področju, na katerega se nanaša predlog

Obstoječe določbe so razložene v prejšnjem oddelku.

- Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije

Politika o podnebnih spremembah: V preteklih letih se je večalo spoznanje o ključni vlogi, ki jo imajo gozdovi pri kroženju ogljika, saj vežejo skoraj polovico vsega zemeljskega ogljika. Čedalje bolj enotno je tudi mnenje, da brez razrešitve vprašanja krčenja gozdov globalnega segrevanja ne bo mogoče omejiti na 2 °C nad temperaturo iz predindustrijskega obdobja; prav tako ne bo nobene koristi od prizadevanj EU v boju proti podnebnim spremembam.

Nezakonita sečnja je eden najpomembnejših neposrednih vzrokov za krčenje gozdov, ki tudi spodkopava upravljanje gozdov in trajnostno gospodarjenje z njimi, ki sta ključni za učinkovitost ukrepov v gozdarskem sektorju, ki bi jih bilo treba sprejeti z mednarodnim sporazumom o podnebnih spremembah za obdobje po letu 2012.

Zaradi nezakonite sečnje z majhnimi stroški izdelani proizvodi iz lesa škodujejo tudi evropskim gospodarskim subjektom za les in zaposlenim delavcem. Namen tega predloga je zato poseči v ta problem in izenačiti konkurenčne pogoje za industrijo in delavce.

Cilj tega predloga je v skladu s strateškimi cilji Komisije in načelom boljše regulacije zlasti priprava učinkovitih in uspešnih ukrepov, zagotovitev visoke stopnje pravne varnosti v EU, omogočanje gospodarskim subjektom, da postanejo bolj dinamični brez bistvenega povečanja bremena, in tako pomoč pri krepitvi verodostojnosti Skupnosti pri njenih državljanih.

V skladu z akcijskim načrtom FLEGT je predlog usmerjen samo v vprašanje zakonitosti, ne pa tudi trajnosti. Vendar v mnogih državah zakonodaja o gozdovih temelji na predpostavki trajnostnega gospodarjenja z gozdovi, zato vprašanja zakonitosti ni mogoče povsem ločiti od trajnosti. Ker želi ta predlog tudi spodbuditi boljše izvrševanje zakonodaje in gospodarjenje, bi bil zlasti v državah, kjer se izvaja nezakonita sečnja, z njim storjen velik korak na poti k trajnosti. Cilji tega predloga so bili upoštevani tudi v okviru strategije trajnostnega razvoja, o kateri se je Evropski svet dogovoril junija 2006, in evropskega strateškega pregleda energetske politike, ki ga je Komisija predstavila na zasedanju Evropskega sveta januarja 2007. Predlog in vsi izvedbeni ukrepi bi morali biti v skladu s temi cilji.

2. POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENA UČINKA

Med decembrom 2006 in junijem 2008 je potekalo obširno posvetovanje, ki je zajemalo spletno javno posvetovanje in številna srečanja z zainteresiranimi stranmi. Komisija je prav tako izvedla oceno učinka predlaganih možnosti politike, ki ji je sledila objava poročila.

Sprva so bile obravnavane štiri možnosti:

Možnost 1: dvostranski pristop, obsežno zajet v prostovoljnih sporazumih o partnerstvu FLEGT

V okviru te možnosti bo Skupnost namenila prednost okrepitvi izvajanja pristopa prostovoljnih sporazumov o partnerstvu. Vendar bi ta pristop imel pomemben učinek le, če bi vse glavne države proizvajalke, tranzitne države in države predelave pristopile k prostovoljnim sporazumom o partnerstvu FLEGT ali če bi se oblikovala večstranska pobuda. Za prvo na splošno velja, da je neizvedljiva naloga, medtem ko je drugo zelo malo verjetno.

Možnost 2: nadaljnji razvoj prostovoljnih ukrepov zasebnega sektorja

V okviru te možnosti bi Skupnost spodbujala krepitev ukrepov zasebnega sektorja, kot so kodeks ravnanja in sistemi certificiranja gozdov, na primer z njihovim priznavanjem v prostovoljnih sporazumih o partnerstvu FLEGT, z vzpostavljanjem obveznega članstva v združenjih in s podpornimi ukrepi, kot so finančne in upravne spodbude.

Kodekse ravnanja so uvedla združenja trgovcev z lesom in organi, ki razvijajo odgovorno politiko nabave in svojim članom ustrezno svetujejo. Vzpostavljeni so bili zasebni sistemi certificiranja za postavitev standardov gospodarjenja z gozdovi, na podlagi katerih je mogoče akreditirati gozdove, proizvode in upravljavce. Te pobude imajo sicer nekaj dobrih strani, kot je npr. prožnost, močna spodbuda in dobro razmerje med stroški in učinkovitostjo, vendar se je zaradi njihovega prostovoljnega značaja, pomanjkljivega nadzora nad izvajanjem in neobstoja kazni zaradi neskladnosti s predpisi po več letih izkazalo, da niso dovolj verodostojne in trajne.

Možnost 3: ukrepi na mejah za preprečitev uvoza nezakonito pridobljenega lesa

S to možnostjo bi se z zakonodajo Skupnosti uvoz lesnih proizvodov, ki izvirajo iz nezakonite sečnje, razglasil za nezakonitega, pogoj za uvoz v Skupnost pa bi bil dokaz o zakonitosti. Prepoved in zahteva bi veljali za vse države, ne glede na stopnjo tveganja trgovanja z nezakonito pridobljenim lesom. Skladnost bi se preverjala na mejah EU, in sicer na podlagi dokumentacije, ki potrjuje zakonitost lesa.

Pri tej možnosti bi Skupnost predpostavila, da se nezakonita sečnja izvaja samo zunaj EU, zato bi najpomembnejšo vlogo pri boju proti nezakoniti sečnji imeli trgovinski ukrepi. Ta možnost je sporna zaradi morebitne neskladnosti s pravili STO (diskriminacijska obravnava gospodarskih subjektov za les) in nesorazmernosti.

Možnost 4: prepoved dajanja nezakonito pridobljenega lesa na trg EU

S to možnostjo bi bilo dajanje nezakonito pridobljenega lesa ali lesnih proizvodov, izdelanih iz takšnega lesa, na trg EU nezakonito. Možnost bi veljala za uvožene lesne proizvode, pa tudi za proizvode, izdelane v EU.

Možna sta dva pristopa:

Možnost 4A: zakonodaja, ki prepoveduje trgovanje in posedovanje lesa in lesnih proizvodov, ki so bili pridobljeni s kršenjem zakona države izvora

Ta možnost bi prepovedala dajanje nezakonito pridobljenega lesa na trg EU. Odgovornost za dokazovanje nezakonitosti bi imeli organi kazenskega pregona, gospodarski subjekti pa bi morali dokazovati skladnosti samo, ko bi jih k temu pozvali.

Ta možnost bi bila dejansko usmerjena na zelo tvegane primere in bi tako gospodarske subjekte spodbujala, da nabavljajo les z zadostnimi jamstvi glede njegove zakonitosti. Vendar bi nastale večje težave pri njenem izvajanju, saj bi bilo dokazovanje prikrite nezakonitosti težka naloga, ker imajo lesni proizvodi zapletene dobavne verige, ki so razširjene prek več držav in gospodarskih subjektov, evropska sodišča pa bi morala presojati o kršitvah, ki so bile storjene v tretjih državah in na podlagi zakonodaje teh držav. Poleg tega ta možnost ne bi zagotovila pravne varnosti, potrebne za pravilno delovanje trga.

Ta možnost je podobna amandmaju glede nezakonite sečnje k Laceyevemu aktu (Illegal logging amendment to the US Lacey Act) , ki so ga 2. junija 2008 sprejeli v ZDA in ki razširja zaščito rastlin in dreves, ki so bili nezakonito pridobljeni zunaj meja ZDA.

Možnost 4B: zakonodaja, ki zahteva, da so na trg dani samo zakonito pridobljeni les in lesni proizvodi

V skladu s to možnostjo bi bil pogoj za trženje lesa in lesnih proizvodov v Skupnosti, da gospodarski subjekt dokaže zakonitost. Zaradi izvršljivosti bi moral tak dokaz pisno dokumentirati vsako posamezno pošiljko, zato pri tej možnosti obstaja tveganje za nastanek obremenjujočega in dragega sistema, ki bo oviral trgovanje.

Ta možnost bi deloma slonela na pristopu, podobnemu tistemu, ki je opisan v možnosti 3; gospodarski subjekti bi morali z dokumentacijo dokazovati zakonitost vsake pošiljke lesa in lesnih proizvodov, ki jih dajejo na trg EU, ne glede na njen izvor. Tak dokaz bi bilo treba predložiti na zahtevo ali sistematično, zaradi izvršljivosti pa bi to morala biti dokumentacija, ki dokazuje zakonitost.

Ocena štirih zgoraj navedenih različnih možnosti je pokazala, da ima vsaka od njih precej pomanjkljivosti, ki bi lahko omejili njeno učinkovitost. Zaradi posebnega značaja nezakonite sečnje je potreben nov pristop, ki bi upošteval strukturo lesarskega sektorja, katerega namen bi bilo sistematično spreminjanje delovanja gospodarskih subjektov in strank in ki bi spodbujal področne sisteme, ki lahko preprečijo prihod nezakonitega lesa in lesnih proizvodov na trg Skupnosti. Na podlagi teh ciljev je bila izdelana nova možnost.

Možnost 5: zakonodaja, ki zahteva potrebno skrbnost vseh gospodarskih subjektov, ki dajejo les in lesne proizvode na trg Skupnosti

Po tej možnosti bi si morali gospodarski subjekti z vso možno skrbnostjo prizadevati zagotoviti, da so les in lesni proizvodi, ki jih dajejo na trg Skupnosti, zakonito pridobljeni. To sloni na načelu, da mora učinkovita strategija podpirati razvoj trdnega sistema, namenjenega umiku pridobljenega lesa s trga Skupnosti.

Velika prednost te možnosti je, da bo spodbujala pridobivanje lesa iz držav, v katerih zanesljivo gospodarijo z gozdovi, zlasti tistih držav, ki so sklenile prostovoljne sporazume o partnerstvu FLEGT z EU, ker dovoljenje FLEGT zagotavlja visoko stopnjo varnosti v smislu zakonitosti zadevnih lesnih proizvodov. Stroški so sorazmerni s potrebo Skupnosti, da izboljša učinkovitost svoje politike glede nezakonite sečnje in z njo povezanega trgovanja. Sčasoma bo to koristilo tudi gospodarskim subjektom, saj bo s trga izločilo nezakonite lesne proizvode.

Po tej možnosti bi morali gospodarski subjekti, na katere se ta nanaša, uporabljati sisteme in postopke, s katerimi bi po najboljših močeh zagotovili, da na trg Skupnosti dajejo samo les in lesne proizvodi, ki so zakonito pridobljeni.

- Javno posvetovanje

Komisija je na začetku leta 2007 pripravila spletno javno posvetovanje. Na posvetovanju so iskali mnenja o potrebi po ustreznosti in izvedljivosti ukrepov politike EU, s katero bi se lotili problema vnosa nezakonitega lesa in lesnih proizvodov na evropski trg. Izražena mnenja so se nanašala le na prvotne štiri možnosti, saj je možnost 5 nastala kot odziv na prvotno oceno. Čeprav vsebinski odgovor ni bil obsežen v smislu številk (93 prispevkov), je glede predstavljenih vsebine in raznolikosti stališč zadostil pričakovanjem Komisije. Komisija je v sklopu kampanje „Ban illegal timber“ (prepovejte nezakonito pridobljen les), ki jo je sprožil Greenpeace, prejela tudi 7 161 elektronskih sporočil.

Večina vprašanih je menila, da obravnava dvostranskega pristopa FLEGT ni zadostovala za rešitev problema nezakonite sečnje. Prav tako so menili, da prihodnjih prostovoljnih sistemov zasebnega sektorja ni mogoče uporabiti za dopolnitev trdnega zavezujočega okvira. Nekateri vprašani so menili, da bi kombinacija teh pristopov lahko omogočila, da se pozornost usmeri na področja z najvišjim tveganjem nezakonite sečnje. Znaten delež vprašanih je izrazil trdno željo, da bi EU nehala „poslovati brez sprememb“ in zlasti odpravila morebitne vrzeli v sistemu v okviru prostovoljnih sporazumov o partnerstvu FLEGT. Na splošno so ti odgovori dajali prednost zakonodajnemu pristopu, niso pa izrecno dali prednosti nobeni posamezni možnosti. Poročilo, ki povzema rezultate posvetovanja, je na voljo na: http://www.cc.cec/dgintranet/env/i/e2/doc/pdf_docs/forests/AddlOptionsSynthFinal.pdf

- Nacionalne študije

Svet je v svojih zaključkih pozval države članice, naj Komisiji zagotovijo „ustrezne informacije“ glede mere, do katere je mogoče uporabljati trenutno nacionalno zakonodajo za ustavitev trgovanja z nezakonito pridobljenim in trgovanim lesom. Več držav članic je to analizo opravilo kot odgovor na to zahtevo. Analiza nakazuje, da je nekaj možnosti za obravnavo nezakonite sečnje v okviru obstoječe zakonodaje, kot so zakoni o tatvini in trgovini z ukradenim blagom, pranju denarja, korupciji ali tihotapljenju.

- Posvetovanja s tretjimi državami

Organizirana so bila posvetovanja z več mednarodnimi partnerji. Srečanja na visoki ravni so bila organizirana z drugimi večjimi uvozniki lesa, npr. Kitajsko, Japonsko in ZDA. Organizirana so bila srečanja z državami, ki se pogajajo o prostovoljnih sporazumih o partnerstvu FLEGT s Skupnostjo (tj. Malezijo, Indonezijo, Gano in Kamerunom), in nekaterimi drugimi državami izvoznicami lesa (Rusijo, Brazilijo) ter državami, ki so izrazile zanimanje za razpravo o prostovoljnih sporazumih o partnerstvu z EU.

- Poročilo o oceni učinka

Komisija je izdelala poročilo, v katerem je obravnavala okoljske, gospodarske in socialne učinke različnih možnosti politike v EU in zunaj nje. To poročilo je na voljo na spletni strani GD za okolje Evropske komisije. Komisija je najela svetovalno podjetje za izvedbo študije, ki bi dopolnila njeno poročilo.

- Posvetovanja ad hoc

Ob pripravi ocene učinka so bila prek delavnic ali pogovorov opravljena posvetovanja z zainteresiranimi stranmi. Pri tem so te lahko razvrstile dodatne možnosti od najboljše do najslabše. Ker možnost 5 v tistem času še ni bila oblikovana, so bila mnenja zbrana glede štirih možnosti, ki so bile na voljo.

Ko je bila oblikovana možnost 5, so službe Komisije organizirale več sestankov z zainteresiranimi stranmi za razpravo o prednostih in slabostih tega pristopa. Odziv na možnost 5 je bil na splošno dober. Mnenja zainteresiranih strani so se razhajala glede vprašanja, ali bi se moral sistem uporabljati tudi za doma pridobljen les, saj je v EU zelo malo primerov nezakonite sečnje. Drugo takšno vprašanje je bila tehnična izvedljivost zakonskih zahtev pri sestavljenih proizvodih, čeprav je večina zainteresiranih strani podprla enoten pristop, ki bi zagotovil enake pogoje za vse udeležence na trgu lesa.

Pomisleki so obstajali tudi glede tega, da možnost 5 dejansko ne prepoveduje dajanja na trg nezakonito pridobljenega lesa in proizvodov iz njega, ampak namesto tega od gospodarskih subjektov za les zahteva, da si z zadostno skrbnostjo prizadevajo zagotoviti, da na trg ne dajejo nezakonito pridobljenega lesa. Kljub temu je bilo ugotovljeno, da lahko predlagani ukrepi z zanašanjem na odgovornost gospodarskih subjektov spodbudijo trajne in izvedljive spremembe na trgu lesa EU ter tako omogočijo boljše rešitve zahtevnega problema nezakonite sečnje in z njo povezanega trgovanja.

3. VSEBINA PREDLOGA

- Povzetek predlaganih ukrepov

Predlog je usmerjen na trenutek, ko so les in lesni proizvodi prvič dani na trg Skupnosti, in ne na njihov izvor, in sicer tako, da določa obveznosti za gospodarske subjekte, ki dajejo les in lesne proizvode na trg Skupnosti. Predlog temelji na načelu potrebne skrbnosti, ki od gospodarskih subjektov, na katere se nanaša, zahteva uporabo sistema (sistema potrebne skrbnosti), ki bo zmanjšal nevarnost dajanja nezakonito pridobljenega lesa in lesnih proizvodov na trg Skupnosti. Sistem potrebne skrbnosti vključuje ukrepe in postopke, ki bodo gospodarskim subjektom omogočili sledenje lesa in lesnih proizvodov, dostop do informacij v zvezi s skladnostjo z veljavno zakonodajo ter obvladovanje tveganja, da na trg Skupnosti pridejo nezakonito pridobljen les in lesni proizvodi. Cilj predlaganih ukrepov je odvračanje gospodarskih subjektov od dajanja lesa in lesnih proizvodov na trg Skupnost, ne da bi imeli zadostna zagotovila glede njihove zakonitosti, s čimer je del globalnih prizadevanj za boj proti nezakoniti sečnji. Porabnikom tudi zagotavlja, da z nakupovanjem lesa in lesnih proizvode ne spodbujajo problema nezakonite sečnje in z jo povezane trgovine.

Treba je pripomniti, da potrebna skrbnost ni samo moralna dolžnost, ki spodbuja k preudarnosti, ampak pravna zahteva za dejavno ukrepanje. Gospodarski subjekti morajo pri preverjanju zakonitosti lesa in lesnih proizvodov, ki jih vključijo v svojo dobavno verigo, pokazati preudarnost, razsodno moč in pripravljenost za delovanje, da bi čim bolj zmanjšali tveganje, da na trg Skupnosti pridejo nezakonito pridobljen les in lesni proizvodi.

Zakonitost je opredeljena na podlagi zakonodaje države pridobivanja, ki se uporablja za gospodarjenje z gozdovi, pridobivanje lesa in trgovanje z lesom.

Za les in lesne proizvode z dovoljenjem FLEGT ali CITES se šteje, da so pridobljeni zakonito.

Gospodarski subjekti, ki bi morali uporabljati sistem potrebne skrbnosti, lahko ta sistem razvijejo sami ali pa se odločijo za priznan sistem potrebne skrbnosti, saj predlog predvideva priznanje sistemov potrebne skrbnosti, ki jih oblikujejo nadzorne organizacije. To pomeni, da predlog jasno določa načela, ki jih je treba upoštevati ob uporabi sistema potrebne skrbnosti, hkrati pa gospodarskim subjektom omogoča izbiro mehanizmov za doseganje zahtevanega rezultata.

Vodilno načelo predlagane uredbe v zvezi z zakonskimi obveznostmi sta učinkovitost in jasnost. Gospodarski subjekti imajo z uporabo sistema ukrepov in postopkov odgovornost za zmanjšanje tveganja dajanja na trg nezakonito pridobljenega lesa in lesnih proizvodov. Predlog določa glavne elemente tega sistema. Dodatne podrobnosti bodo opredeljene z izvedbenimi ukrepi, namenjenimi lažjemu izvajanju, v to spada predvsem določitev meril za ugotavljanje obstoja velikega ali majhnega tveganja, da na trg Skupnosti pridejo nezakonito pridobljen les in lesni proizvodi. Pri opredeljevanju teh izvedbenih ukrepov bi bilo treba upoštevati naslednja načela: izogibanje nepotrebnim bremenom za gospodarske subjekte; ustrezno razmerje med stroški in koristi za gospodarske subjekte, na katere se nanaša ta uredba; potrebna prožnost pri uporabi izvedbenih ukrepov; omogočanje lažjega prilagajanja majhnih gospodarskih subjektov zahtevam iz te uredbe. Ker je učinkovita izvedba predlaganih ukrepov odvisna od sprejetja dopolnilnih ukrepov, bo njihova uporaba mogoča šele s sprejetjem teh ukrepov.

Še tako celovit pristop ne more biti dovolj učinkovit brez zavzetosti in polnega sodelovanja vseh zainteresiranih strani, vključenih v njegovo izvajanje. Glede vseh vidikov tega predloga se je zato treba posvetovati z zainteresiranimi stranmi, zlasti z industrijo in civilno družbo, s čimer bo mogoče prek strukturiranega okvira za razprave in izmenjave informacij najti najboljše načine za izvedbo.

- Pravna podlaga

Določbe te uredbe se nanašajo na varstvo okolja. Ustrezna pravna podlaga je tako člen 175(1) Pogodbe.

- Izbira instrumenta

Predlagani instrument je uredba, saj je ta nujna za zagotovitev najvišje ravni usklajenosti in za izognitev hkratnemu obstoju različnih standardov med državami članicami.

- Načeli subsidiarnosti in sorazmernosti

Načelo subsidiarnosti se uporablja, če predlog ni v izključni pristojnosti Skupnosti.

Glede na trdne dokaze je nezakonita sečnja pogost pojav, ki zelo škodi okolju, zmanjšuje biotsko raznovrstnost, spodkopava konkurenčnost zakonitih gozdarskih dejavnosti ter je tesno povezano s korupcijo, organiziranim kriminalom in nasilnimi konflikti. Cilj predloga je zmanjšati nevarnost, da nezakonito pridobljeni les in lesni proizvodi pridejo na trg Skupnost, in sicer s svežnjem obveznosti za gospodarske subjekte, ki les in lesne proizvode dajejo na trg Skupnosti. Kljub omejenemu številu primerov nezakonite sečnje v EU in ker zahteve Skupnosti glede trženja lesa in lesnih proizvodov, pridobljenih v EU, ne obstajajo se predlagana uredba uporablja tudi za gospodarske subjekte, ki na trg Skupnosti dajejo doma pridobljen les in lesne proizvode. Vodilno načelo je bila nediskriminacija, ki bi zagotovila celovit pristop in onemogočila nastajanje sporov s pravili mednarodnega trgovanja. Glavni namen predlaganega ukrepa Skupnosti je vzpostavitev skupnih obveznosti za gospodarske subjekte, ki dajejo na trg Skupnosti les in lesne proizvode. Pristop, ki temelji na analizi tveganja, omogoča zmanjšanje upravnega bremena za gospodarske subjekte, pa tudi boljše osredotočenje nadzorov na primere, ki pomenijo večje tveganje. Predlagani usklajeni pristop bi poenostavil obveznosti za gospodarske subjekte in tako spodbudil konkurenčnost, medtem ko bi bili potrošniki bolje obveščeni o veljavnih standardih. Sistem bi prav tako zagotovil potrebno pravno varnost in jasnost za pravilno delovanje trga.

Kot del ocene učinka so bile pripravljene tudi ocene stroškov, povezanih s posameznimi možnostmi. Stroški za uvoznike in proizvajalce iz EU po predlagani uredbi so nizki v primerjavi z drugimi preučenimi možnostmi v oceni učinka. Treba je dodati, da ta predlog upošteva sedanjo prakso zasebnega sektorja za zagotavljanje zakonitosti in obstoječe mehanizme. Del stroškov je tako pokrit že v okviru obstoječega sistema.

Po nekaterih trditvah bodo ukrepi, ki vplivajo na uvoz lesa in lesnih proizvodov, trgovanje le preusmerili na nediskriminatorne trge. Toda EU je pomemben akter na mednarodnem prizorišču, ki lahko prevzame pobudo ter jasno pokaže, da je zavezan k boju proti nezakoniti sečnji, izgubi biotske raznovrstnosti in podnebnim spremembam, s tem pa spodbudi podobne pobude drugih večjih držav porabnic.

Ob upoštevanju teh elementov je ukrep EU upravičen in sorazmeren s problemom.

4. PRORAČUNSKE POSLEDICE

Ta predlog ima omejene finančne posledice za proračun Skupnosti za upravne namene.

5. KLAVZULA O PREGLEDU / REVIZIJI / ČASOVNI OMEJITVI VELJAVNOSTI

Predlog ne vključuje klavzule o pregledu.

6. POENOSTAVITEV

Predlog ne vsebuje elementa za poenostavitev, ker ne posega v obstoječo zakonodajo.

7. RAZVELJAVITEV

Predlog ne razveljavlja obstoječe zakonodaje.

8. PRENOVA

Predlog ne vsebuje prenove zakonskih določb.

9. KORELACIJSKA TABELA

Ni potrebna, ker so korelacijske tabele potrebne le pri direktivah.

10. EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR (EGP)

Predlog zadeva EGP in ga je zato treba razširiti na Evropski gospodarski prostor.

2008/0198 (COD)

Predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o določitvi obveznosti gospodarskih subjektov, ki dajejo na trg les in lesne proizvode

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 175(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[5],

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[6],

ob upoštevanju mnenja Odbora regij[7],

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe[8],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Gozdovi zagotavljajo številne okoljske, gospodarske in družbene koristi, vključno z lesnimi in nelesnimi gozdnimi proizvodi in okoljskimi storitvami.

(2) Zaradi vedno večjega povpraševanja po lesu in lesnih proizvodih po svetu skupaj z institucionalnimi in upravnimi pomanjkljivostmi, ki obstajajo v gozdarskem sektorju v več državah, ki pridobivajo les, zbujata nezakonita sečnja in z njo povezano trgovanje vse večjo skrb.

(3) Nezakonita sečnja je zelo razširjen in zaskrbljujoč mednarodni problem. Pomeni veliko grožnjo za gozdove, saj povečuje njihovo krčenje, to pa povzroča približno 20 % emisij CO2, ogroža tudi biotsko raznovrstnost in spodkopava trajnostno upravljanje gozdov ter razvoj. Poleg tega ima tudi družbene, politične in gospodarske posledice.

(4) Komisija je v svojem Sporočilu Evropskemu parlamentu in Svetu o Akcijskem načrtu EU izvrševanja zakonodaje, upravljanja in trgovanja na področju gozdov (FLEGT) predlagala paket ukrepov za podporo mednarodnim prizadevanjem za rešitev problema nezakonite sečnje in z njo povezanega trgovanja[9].

(5) Svet in Evropski parlament, ki priznavata potrebo po tem, da Skupnost prispeva k svetovnim prizadevanjem za reševanje problema nezakonite sečnje, sta pozdravila navedeno sporočilo.

(6) V skladu z namenom navedenega sporočila, to je zagotovitvijo, da samo lesni proizvodi, ki so bili pridobljeni v skladu z nacionalno zakonodajo države pridobivanja, vstopijo v Skupnost, se Skupnost pogaja za prostovoljne sporazume o partnerstvu z državami pridobivanja lesa (partnerske države), ki pogodbenicam nalagajo zakonsko zavezujoče obveznosti, da izvajajo shemo izdajanja dovoljenj in urejajo trgovanje z lesom in lesnimi proizvodi, ki so zajeti v sporazumih.

(7) Zaradi razsežnosti in nujnosti problema bi bilo treba dejavno podpirati boj proti nezakoniti sečnji in z njo povezanim trgovanjem, dopolniti in okrepiti pobudo prostovoljnih sporazumov o partnerstvu in izboljšati usklajenost med politikami, ki so umerjene v ohranjanje gozdov in v doseganje visoke ravni varovanja okolja, vključno z bojem proti podnebnim spremembam in izgubi biotske raznovrstnosti.

(8) Priznati bi bilo treba prizadevanja držav, ki so sklenile prostovoljne sporazume o partnerstvu FLEGT s Skupnostjo, in načela, vključena vanje, zlasti v zvezi z opredelitvijo zakonitega pridobivanja lesa. Upoštevati bi bilo treba tudi, da se na podlagi sheme za izdajanje dovoljenj FLEGT v Skupnost izvažajo samo les in lesni proizvodi, ki so pridobljeni v skladu z ustrezno nacionalno zakonodajo. V ta namen bi bilo treba šteti, da so bili lesni proizvodi, navedeni v prilogah II in III k Uredbi Sveta (ES) št. 2173/2005 z dne 20. decembra 2005 o vzpostavitvi sheme izdajanja dovoljenj FLEGT za uvoz lesa v Evropsko skupnost[10], ki izvirajo iz držav partneric, navedenih v Prilogi I k Uredbi Sveta (ES) št. 2173/2005, pridobljeni zakonito, če so v skladu z navedeno uredbo ter vsemi izvedbenimi določbami.

(9) Upoštevati bi bilo tudi treba, da Konvencija o mednarodni trgovini z ogroženimi prosto živečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (CITES) od pogodbenic konvencije zahteva, da dovoljenje CITES za izvoz izdajo samo za vrste, navedene na seznamu CITES, ki so bile odvzete v skladu z domačo zakonodajo države izvoznice. V ta namen bi bilo treba šteti, da so bili lesni proizvodi iz vrst, navedenih v prilogah A, B in C k Uredbi Sveta (ES) št. 338/97 z dne 9. decembra 1996 o varstvu prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst z zakonsko ureditvijo trgovine z njimi[11], pridobljeni zakonito, če so v skladu z navedeno uredbo ter vsemi izvedbenimi določbami.

(10) Ob upoštevanju zapletenosti vprašanja nezakonite sečnje glede njenih temeljnih dejavnikov in učinkov, bi bilo treba spodbude za nezakonito ravnanje zmanjšati z osredotočanjem na ravnanje gospodarskih subjektov.

(11) Ker ustrezna mednarodno sprejeta opredelitev ne obstaja, se kot podlaga za opredelitev nezakonite sečnje uporablja zakonodaja države, v kateri je bil les pridobljen.

(12) Mnogi lesni proizvodi so obdelani v številnih postopkih preden in potem ko so prvič dani na trg. Da bi se izognili nepotrebnim upravnim bremenom, bi morale zahteve iz te uredbe veljati samo za tiste gospodarske subjekte, ki les in lesne proizvode dajo prvič na trg, ne pa za vse gospodarske subjekte, ki so vključeni v distribucijsko verigo.

(13) Kot splošni cilj ostaja prednostna naloga Skupnosti še vedno doseganje trajnosti prek spodbujanja trajnostnih meril. V skladu s tem ciljem in zaradi zmanjšanja bremena za gospodarske subjekte, ki dajejo na trg les in lesne proizvode, za katere veljajo obvezna trajnostna merila, določena v Direktivi (ES) št. XX/XX Evropskega parlamenta in Sveta o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, se ta uredba za takšne proizvode ne bi smela uporabljati[12].

(14) Gospodarski subjekti, ki les in lesne proizvode dajo prvič na trg Skupnosti, bi si morali prek sistema ukrepov in postopkov (sistem potrebne skrbnosti) z vso potrebno skrbnostjo prizadevati za zmanjšanje tveganja dajanja na trg nezakonito pridobljenega lesa in lesnih proizvodov.

(15) Sistem potrebne skrbnosti bi moral zagotoviti dostop do virov ter dobaviteljev lesa in lesnih proizvodov, ki se dajejo na trg Skupnosti, in do informacij glede skladnosti z veljavno zakonodajo.

(16) Gozdarski sektor je zelo pomemben za gospodarstvo Skupnosti. Organizacije gospodarskih subjektov so pomemben sestavni del sektorja, saj zastopajo njihove interese v velikem obsegu in so povezane z mnogimi zainteresiranimi stranmi. Organizacije imajo tudi strokovno znanje in sposobnost, da lahko proučujejo zadevno zakonodajo ter članom olajšajo njeno izpolnjevanje, pod pogojem, da te usposobljenosti ne zlorabijo za prevlado na trgu. Za lažje izvajanje te uredbe in za spodbujanje razvoja dobre prakse bi bilo ustrezno priznati organizacije, ki so oblikovale zahteve za vzpostavitev sistemov potrebne skrbnosti. Seznam takšnih organizacij bo objavljen in bo pristojnim organom vseh držav članic omogočal priznanje nadzornih organizacij, vključenih vanj.

(17) Pristojni organi bi morali nadzorovati izpolnjevanje obveznosti, ki jih za gospodarske subjekte predpisuje ta uredba. V ta namen bi morali pristojni organi izvajati uradne preglede in po potrebi od gospodarskih subjektov zahtevati sprejetje korektivnih ukrepov.

(18) Pristojni organi bi morali hraniti podatke o pregledih in objavljati njihove povzetke v skladu z Direktivo 2003/4/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. januarja 2003 o dostopu javnosti do informacij o okolju[13].

(19) Ob upoštevanju mednarodnega značaja nezakonite sečnje in z njo povezanim trgovanjem bi morali pristojni organi sodelovati med seboj ter z upravnimi organi tretjih držav in/ali Komisijo.

(20) Države članice bi morale zagotoviti, da se kršenje te uredbe kaznuje z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi.

(21) Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil[14].

(22) Komisija bi morala biti zlasti pooblaščena za sprejetje podrobnih pravil glede uporabe sistema potrebne skrbnosti in zlasti meril za oceno tveganja, da na trg pridejo nezakonito pridobljeni les in lesni proizvodi, za določitev meril za priznanje sistema potrebne skrbnosti, ki jih oblikujejo nadzorne organizacije, in za prilagoditev seznamov lesa in lesnih proizvodov, za katere se uporablja ta uredba, kadar je to potrebno zaradi tehničnih značilnosti, končnih uporabnikov ali postopkov proizvodnje lesa in lesnih proizvodov. Ker so ti ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe z njenim dopolnjevanjem z novimi nebistvenimi določbami, bi jih bilo treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES.

(23) Da bi se gospodarski subjekti in pristojni organi lahko pripravili na izpolnjevanje obveznosti iz te uredbe, se ta uredba začne uporabljati dve leti po začetku njene veljavnosti.

(24) Ker države članice ne morejo zadovoljivo uresničiti cilja te uredbe, in sicer dopolnitve in podpore obstoječemu okviru politike ter podpore boju proti nezakoniti sečnji in z njo povezanemu trgovanju, ga je zaradi njegovega obsega lažje doseči na ravni Skupnosti, zato lahko Skupnost ukrepe sprejme v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tega, kar je nujno za dosego navedenih ciljev –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1 Vsebina

Ta uredba določa obveznosti gospodarskih subjektov, ki dajejo na trg les in lesne proizvode.

Člen 2 Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(a) „les in lesni proizvodi“ pomeni les in lesne proizvode, določene v Prilogi, razen lesa in lesnih proizvodov, za katere veljajo obvezna trajnostna merila, določena v Direktivi (ES) št. XX/XX;

(b) „dajanje na trg“ pomeni vsako prvo dobavo lesa in lesnih proizvodov za distribucijo ali uporabo na trgu Skupnosti v okviru gospodarske dejavnosti, bodisi odplačno ali neodplačno;

(c) „gospodarski subjekt“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki daje na trg les ali lesne proizvode;

(d) „zakonito pridobljeno“ pomeni pridobljeno v skladu z veljavno zakonodajo države pridobivanja;

(e) „postopki obvladovanja tveganja“ pomeni paket ukrepov in postopkov, ki jih izvajajo gospodarski subjekti za zmanjšanje tveganja dajanja na trg nezakonito pridobljenega lesa in lesnih proizvodov;

(f) „veljavna zakonodaja“ pomeni zakonodajo države pridobivanja, ki ureja ohranjanje gozdov, gospodarjenje z lesom in njegovo pridobivanje, ter zakonodajo o trgovanju z lesom ali lesnimi proizvodi, povezano z ohranjanjem gozdov, gospodarjenjem z lesom in njegovim pridobivanjem;

(g) „država pridobivanja“ pomeni državo, v kateri je bil les ali les, iz katerega so izdelani lesni proizvodi, pridobljen;

(h) „nadzorna organizacija“ pomeni pravno osebo, združenje, ki temelji na članstvu, ali združenje, ki ima pravno sposobnost, da nadzoruje gospodarske subjekte, certificirane za uporabo sistemov potrebne skrbnosti, in ki zagotavlja, da ti te sisteme uporabljajo.

Člen 3 Obveznosti gospodarskih subjektov

1. Gospodarski subjekti si s potrebno skrbnostjo prizadevajo za zmanjšanje tveganja dajanja na trg nezakonito pridobljenega lesa in lesnih proizvodov. V ta namen uporabljajo paket postopkov in ukrepov, v nadaljnjem besedilu: sistem potrebne skrbnosti.

2. Gospodarski subjekti vzpostavijo sistem potrebne skrbnosti, ki vsebuje elemente iz člena 4(1), ali uporabljajo sistem potrebne skrbnosti priznane nadzorne organizacije iz člena 5(1).

3. Za lesne proizvode, navedene v prilogah II in III k Uredbi (ES) št. 2173/2005, ki izvirajo iz držav partneric, navedenih v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 2173/2005, in so v skladu z navedeno uredbo ter njenimi izvedbenimi določbami, se šteje, da so bili zakonito pridobljeni v smislu te uredbe.

4. Za lesne proizvode iz vrst, navedenih v prilogah A, B in C k Uredbi (ES) št. 338/97, ki so v skladu z navedeno uredbo in njenimi izvedbenimi določbami, se šteje, da so bili zakonito pridobljeni v smislu te uredbe.

Člen 4 Sistemi potrebne skrbnosti

1. Sistem potrebne skrbnosti iz člena 3(1):

(a) zagotavlja dostop do naslednjih informacij o lesu in lesnih proizvodih, ki jih dajejo na trg gospodarski subjekti:

(i) opis;

(ii) država pridobivanja;

(iii) količina in/ali teža;

(iv) po potrebi ime in naslov gospodarskega subjekta, ki je dobavil les ali lesne proizvode;

(v) informacije o izpolnjevanju obveznosti iz veljavne zakonodaje;

(b) vključuje postopke obvladovanja tveganja in

(c) predvideva revizije za zagotovitev učinkovite uporabe sistema potrebne skrbnosti.

2. Komisija sprejme ukrepe za izvajanje tega člena. Komisija zlasti vzpostavi merila za oceno, ali obstaja tveganje, da na trg pridejo nezakonito pridobljeni les in lesni proizvodi.

Navedeni ukrepi, katerih namen je sprememba nebistvenih elementov te uredbe z njeno dopolnitvijo, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 11(2).

Člen 5 Priznanje nadzornih organizacij

1. Pristojni organi priznajo nadzorno organizacijo, ki vloži zahtevek za takšno priznanje, če izpolnjuje naslednje zahteve:

(a) je pravna oseba;

(b) ima vzpostavljen sistem potrebne skrbnosti, ki vsebuje elemente iz člena 4(1);

(c) gospodarske subjekte, ki jih certificira, zavezuje k uporabi sistemov potrebne skrbnosti;

(d) vzpostavljen ima nadzorni mehanizem, s katerim zagotavlja, da gospodarski subjekti, ki jih je certificirala za uporabo sistemov potrebne skrbnosti, te sisteme uporabljajo;

(e) sprejema ustrezne disciplinske ukrepe proti vsem gospodarskim subjektom, ki se ne ravnajo v skladu s sistemi potrebne skrbnosti nadzorne organizacije.

2. Nadzorna organizacija pristojnim organom skupaj s svojim zahtevkom za priznanje predloži naslednje informacije:

(a) svoj statut;

(b) imena oseb, pooblaščenih za delovanje v njenem imenu;

(c) podroben opis svojega sistema potrebne skrbnosti.

3. Pristojni organi odločijo o odobritvi priznanja nadzorne organizacije v treh mesecih, potem ko nadzorna organizacija vloži zahtevek.

V rednih časovnih presledkih izvajajo preglede, s katerimi ugotavljajo, ali organizacije izpolnjujejo obveznosti iz odstavka 1.

4. Pristojni organ prekliče priznanje nadzorne organizacije, če se ugotovi, da zahteve iz odstavka 1 niso več izpolnjene.

5. Pristojni organi v dveh mesecih uradno obvestijo Komisijo o vsaki odločitvi o odobritvi, zavrnitvi ali preklicu priznanja nadzorne organizacije.

6. Komisija sprejme ukrepe za izvajanje tega člena.

Navedeni ukrepi, katerih namen je sprememba nebistvenih elementov te uredbe z njeno dopolnitvijo, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 11(2).

Člen 6 Seznam nadzornih organizacij

Komisija objavi seznam nadzornih organizacij, ki jih priznavajo pristojni organi, v seriji C Uradnega lista Evropske unije in do njega omogoči dostop na svoji spletni strani. Seznam se redno posodablja.

Člen 7 Nadzorni ukrepi

1. Pristojni organi izvajajo preglede za preverjanje, ali gospodarski subjekti spoštujejo obveznosti iz člena 3(1) in (2) ter člena 4(1).

2. Gospodarski subjekti nudijo vso potrebno pomoč za olajšanje izvajanja pregledov iz odstavka 1.

3. Po pregledih iz odstavka 1 lahko pristojni organi od gospodarskega subjekta zahtevajo, da izvede ustrezne korektivne ukrepe.

Člen 8 Evidence pregledov

1. Pristojni organi hranijo evidence pregledov iz člena 7(1), v katerih so navedeni zlasti njihova vrsta in rezultati, vključno z vsemi zahtevanimi korektivnimi ukrepi. Evidence vseh pregledov se hranijo vsaj 10 let.

2. Povzetek vseh evidenc iz odstavka 1 je na voljo javnosti v skladu z Direktivo 2003/4/ES.

Člen 9 Sodelovanje

1. Pristojni organi sodelujejo med seboj in z upravnimi organi tretjih držav ter Komisijo za zagotovitev skladnosti s to uredbo.

2. Pristojni organi izmenjujejo informacije glede rezultatov pregledov iz člena 7(1) s pristojnimi organi ostalih držav članic in Komisijo.

Člen 10 Pristojni organi

1. Vsaka država članica imenuje enega ali več pristojnih organov, ki so odgovorni za uporabo te uredbe.

Države članice obvestijo Komisijo o imenih in naslovih pristojnih organov najpozneje do 31. decembra 20XX. Države članice obvestijo Komisijo o kakršnih koli spremembah imen ali naslovov pristojnih organov.

2. Komisija objavi seznam pristojnih organov.

Člen 11 Odbor

1. Komisiji pomaga Odbor za trgovanje z lesom (v nadaljnjem besedilu: Odbor).

2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Člen 12 Spremembe

Komisija lahko spremeni seznam lesa in lesnih proizvodov iz Priloge ob upoštevanju tehničnih značilnosti, končnih uporabnikov in postopkov proizvodnje.

Navedeni ukrepi, katerih namen je sprememba nebistvenih elementov te uredbe z njeno dopolnitvijo, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 11(2).

Člen 13 Kazni

Države članice določijo pravila glede kazni, ki se uporabljajo pri kršitvi določb te uredbe in sprejmejo vse potrebne ukrepe, da bi zagotovile izvrševanje teh kazni. Kazni bi morale biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Države članice uradno obvestijo Komisijo o teh določbah do 31. decembra 20XX in jo nemudoma uradno obvestijo o vseh morebitnih naknadnih spremembah, ki vplivajo na te določbe.

Člen 14 Poročanje

1. Države članice Komisiji vsako drugo leto po začetku uporabe te uredbe do 30. aprila pošljejo poročilo o uporabi te uredbe v preteklih dveh koledarskih letih.

2. Na podlagi navedenih poročil Komisija pripravi poročilo, ki ga vsaki dve leti pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu.

Člen 15 Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

Uporablja se od […][15].

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju,

Za Evropski parlament Za Svet

Predsednik Predsednik

PRILOGA – les in lesni proizvodi, kot so razvrščeni v kombinirani nomenklaturi v Prilogi I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87[16], za katere se uporablja ta uredba

1. Proizvodi iz prilog II in III Uredbe Sveta (ES) št. 2173/2005, za katere se uporablja shema izdajanja dovoljenj FLEGT;

2. celuloza in papir iz poglavij 47 in 48 kombinirane nomenklature, razen proizvodov na osnovi bambusa ter proizvodov iz predelanih odpadkov in ostankov;

3. leseno pohištvo, oznake KN so 9403 30, 9403 40, 9403 50 00, 9403 60 in 9403 90 30;

4. montažne zgradbe, oznaka KN je 9406 00 20;

5. les za ogrevanje v hlodih, polenih, vejah, butarah ali podobnih oblikah, lesni sekanci ali iveri, žagovina, lesni odpadki in ostanki, aglomerirani ali neaglomerirani v hlode, brikete, pelete ali podobne oblike, oznaka KN je 4401;

6. stavbno pohištvo in drugi leseni proizvodi za gradbeništvo, vključno celičaste lesene plošče, sestavljene plošče za oblaganje tal, žagane in klane skodle, les (vključno lamele in frize za parket, nesestavljene), profiliran (pero in utor, utorjen ali podobno obdelan) vzdolž katerega koli roba, konca ali strani, skobljan ali ne, brušen ali ne ali na koncih spojen ali ne, oznaka KN je 4418;

7. iverne plošče, usmerjene pramenske plošče in podobne lesene plošče, neaglomerirane ali aglomerirane s smolami ali drugimi organskimi vezivi, oznaka KN je 4410;

8. vlaknene plošče iz lesa ali drugih lesnih materialov, aglomerirane ali neaglomerirane s smolami ali drugimi organskimi vezivi, oznaka KN je 4411;

9. zgoščen (zbit) les v blokih, ploščah, trakovih ali profilih, oznaka KN je 4413 00 00;

10. Leseni okvirji za slike, fotografije, ogledala ali podobne predmete in drugi izdelki iz lesa, oznaka KN je 4414 00;

11. zaboji za pakiranje, škatle, gajbe, sodi in podobna embalaža za pakiranje, iz lesa; koluti (tulci) za kable iz lesa; palete, zabojaste palete in druge nakladalne plošče iz lesa; paletne prirobnice iz lesa; krste, oznaka KN je 4415;

12. sodi, kadi, vedra in drugi kletarski proizvodi in njihovi deli, iz lesa, vključno doge, oznaka KN je 4416 00 00.

OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA

1. NASLOV PREDLOGA:

2. OKVIR ABM/ABB

Zadevno(-a) področje(-a) in povezana(-e) dejavnost(-i):

0703 – Izvajanje okoljske politike.

3. PRORAČUNSKE VRSTICE

3.1. Proračunske vrstice (vrstice za poslovanje in z njimi povezane vrstice za tehnično in upravno pomoč (nekdanje vrstice BA)) z navedbo imena postavke:

3.2. Trajanje ukrepa in finančnega vpliva:

se ne uporablja

3.3. Značilnosti proračuna (po potrebi se dodajo vrstice) :

Proračunska vrstica | Vrsta odhodkov | Novo | Prispevek Efte | Prispevki držav prosilk | Razdelek v finančni perspektivi |

4. POVZETEK SREDSTEV

4.1. Finančna sredstva

4.1.1. Povzetek odobritev za prevzem obveznosti (OPO) in odobritev plačil (OP)

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Vrsta odhodkov | Oddelek | Leto 2010 | Leto 2011 | Leto 2012 | Leto 2013 | Leto 2014 | Leto 2015 | Skupaj |

Odhodki iz poslovanja[17] |

Odobritve za prevzem obveznosti (OPO) | 8.1. | a |

Odobritve plačil (OP) | b |

Upravni odhodki, ki jih referenčni znesek krije[18] |

Tehnična in upravna pomoč (NS) | 8.2.4. | c |

REFERENČNI ZNESEK SKUPAJ |

Odobritve za prevzem obveznosti | a+c |

Odobritve plačil | b+c |

Upravni odhodki, ki jih referenčni znesek ne krije[19] |

Človeški viri in z njimi povezani odhodki (NS) | 8.2.5. | d | 0,334 | 0,334 | 0,334 | 0,334 | 0,334 | 0,334 | 2,004 |

Upravni stroški, ki jih referenčni znesek ne krije, razen stroškov za človeške vire in z njimi povezanih stroškov (NS) | 8.2.6. | e | 0,122 | 0,122 | 0,122 | 0,122 | 0,122 | 0,122 | 0,732 |

Predvideni stroški financiranja ukrepa skupaj |

OPO, vključno s stroški za človeške vire, SKUPAJ | a+c+d+e | 0,456 | 0,456 | 0,456 | 0,456 | 0,456 | 0,456 | 2,736 |

OP, vključno s stroški za človeške vire, SKUPAJ | b+c+d+e | 0,456 | 0,456 | 0,456 | 0,456 | 0,456 | 0,456 | 2,736 |

Podrobnosti o sofinanciranju

Če so države članice ali drugi organi (treba jih je navesti) vključeni v sofinanciranje, se v spodnjo razpredelnico vpiše predvidena raven tega sofinanciranja (lahko se dodajo vrstice, če ukrep sofinancirajo različni organi):

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Organ, ki sofinancira ukrep | Leto n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 in pozneje | Skupaj |

…………………… | f |

OP, vključno s sofinanciranjem, SKUPAJ | a+c+d+e+f |

4.1.2. Skladnost s finančnim načrtovanjem

( Predlog je skladen s sedanjim finančnim načrtovanjem.

( Predlog bo zahteval ponovno načrtovanje ustreznega razdelka v finančni perspektivi.

( Predlog lahko zahteva uporabo določb Medinstitucionalnega sporazuma[20] (tj. instrumenta prilagodljivosti ali spremembe finančne perspektive).

4.1.3. Finančni vpliv na prihodke

( Predlog nima finančnih posledic za prihodke.

( Predlog ima finančni vpliv – učinek na prihodke je naslednji:

v mio EUR (na eno decimalno mesto natančno)

Pred ukrepom [Leto n-1] | Stanje po ukrepu |

Število potrebnih človeških virov SKUPAJ |

5. ZNAČILNOSTI IN CILJI

5.1. Potreba, ki jo je treba kratkoročno ali dolgoročno kriti

5.2. Dodana vrednost zaradi vključitve Skupnosti, skladnost predloga z drugimi finančnimi instrumenti in možne sinergije

5.3. Cilji in pričakovani rezultati predloga ter z njimi povezani kazalniki v okviru ABM

5.4. Metoda izvedbe (okvirno)

( Centralizirano upravljanje

( neposredno Komisija

( posredno s prenosom na:

( izvajalske agencije

( organe, ki so jih ustanovile Skupnosti, kakor je navedeno v členu 185 finančne uredbe

( nacionalne javne organe/organe, ki opravljajo javne storitve

( Deljeno ali decentralizirano upravljanje

( z državami članicami

( s tretjimi državami

( Skupno upravljanje z mednarodnimi organizacijami (treba jih je navesti)

Opombe:

6. NADZOR IN VREDNOTENJE

6.1. Sistem nadzora

6.2. Vrednotenje

6.2.1. Predhodno vrednotenje:

6.2.2. Ukrepi, sprejeti po vmesnem/naknadnem vrednotenju (na podlagi podobnih preteklih izkušenj):

6.2.3. Oblika in pogostnost prihodnjega vrednotenja:

7. UKREPI PROTI GOLJUFIJAM

8. PODROBNOSTI O SREDSTVIH

8.1. Cilji predloga z vidika stroškov financiranja

odobritve za prevzem obveznosti v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Leto 2010 | Leto 2011 | Leto 2012 | Leto 2013 | Leto 2014 | Leto 2015 |

Uradniki ali začasno osebje[23] (XX 01 01) | A*/AD | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |

B*, C*/AST | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 |

Osebje, financirano[24] iz člena XX 01 02 |

Drugo osebje[25], financirano iz člena XX 01 04/05 |

SKUPAJ | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 |

8.2.2. Opis nalog, ki izhajajo iz ukrepa

Med naloge spadata priprava osnutkov izvedbenih določb in vodenje sestankov.

8.2.3. Človeški viri – viri delovnih mest (po sistemizaciji)

( Delovna mesta, trenutno dodeljena za upravljanje programa, ki se nadomesti ali podaljša

( Delovna mesta, ki so bila predhodno dodeljena pri izvajanju LSP/PPP za leto n

( Delovna mesta, potrebna v naslednjem postopku LSP/PPP

( Delovna mesta, ki bodo zapolnjena s prerazporeditvijo obstoječih človeških virov znotraj službe (notranja prerazporeditev)

( Delovna mesta, potrebna za leto n, ki niso predvidena pri izvajanju LSP/PPP za zadevno leto

8.2.4. Drugi upravni odhodki, ki jih referenčni znesek krije (XX 01 04/05 – Odhodki za upravno poslovodenje)

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Proračunska vrstica (številka in ime postavke) | Leto n | Leto n+1 | Leto n+2 | Leto n+3 | Leto n+4 | Leto n+5 in pozneje | SKUPAJ |

Druga tehnična in upravna pomoč |

– notranja |

– zunanja |

Tehnična in upravna pomoč SKUPAJ |

8.2.5. Stroški financiranja človeških virov in z njimi povezani stroški, ki jih referenčni znesek ne krije

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Vrsta človeških virov | Leto 2010 | Leto 2011 | Leto 2012 | Leto 2013 | Leto 2014 | Leto 2015 |

Uradniki in začasno osebje (XX 01 01) | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 |

Osebje, financirano iz člena XX 01 02 (pomožno osebje, napoteni nacionalni izvedenci, pogodbeno osebje itd.) (navesti proračunsko vrstico) |

Stroški za človeške vire in z njimi povezani stroški (ki jih referenčni znesek NE krije) SKUPAJ | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 |

Izračun – Uradniki in začasni uslužbenci |

Standardna plača za 1 uradnika ali začasnega uslužbenca, kot je predvideno v točki 8.2.1, je 0,117 milijona EUR. |

Izračun – Osebje, financirano iz člena XX 01 02 |

se ne uporablja |

8.2.6. Drugi upravni odhodki, ki jih referenčni znesek ne krije v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno) |

Leto 2010 | Leto 2011 | Leto 2012 | Leto 2013 | Leto 2014 | Leto 2015 | SKUPAJ |

XX 01 02 11 01 – Misije | 0,002 | 0,002 | 0,002 | 0,002 | 0,002 | 0,002 | 0,012 |

XX 01 02 11 02 – Sestanki in konference |

XX 01 02 11 03 – Odbori[27] | 0,120 | 0,120 | 0,120 | 0,120 | 0,120 | 0,120 | 0,72 |

XX 01 02 11 04 – Študije in konzultacije |

XX 01 02 11 05 – Informacijski sistemi |

2 Drugi odhodki za poslovodenje skupaj (XX 01 02 11) | 0,122 | 0,122 | 0,122 | 0,122 | 0,122 | 0,122 | 0,732 |

3 Drugi odhodki upravne narave (opredeliti, vključno s sklicem na proračunsko vrstico) |

Upravni odhodki, razen stroškov za človeške vire in z njimi povezanih stroškov (ki jih referenčni znesek NE krije), SKUPAJ | 0,122 | 0,122 | 0,122 | 0,122 | 0,122 | 0,122 | 0,732 |

Izračun – Drugi upravni odhodki, ki jih referenčni znesek ne krije |

Od leta 2010 dalje 2 misiji na leto, katerih strošek je 1 000 EUR na misijo. Sestanki regulativnega odbora, ustanovljenega na podlagi Uredbe (stroški na enoto: 30 000 EUR na sestanek), štirikrat na leto. |

[1] COM(251) z dne 21. maja 2003.

[2] UL L 347, 30.12.2005, str. 1.

[3] Dokument Sveta 7014/04.

[4] Sklepi Sveta št. 268/2003, str. 1.

[5] UL C , , str. .

[6] UL C , , str. .

[7] UL C , , str. .

[8] UL C , , str. .

[9] COM(2003) 251, 21.5.2003.

[10] UL L 347, 30.12.2005, str. 1.

[11] UL L 61, 3.3.1997, str. 1.

[12] *Opomba za UL: sklic vnesti po sprejetju akta.

[13] UL L 41, 14.2.2003, str. 26.

[14] UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

[15] Opomba za UL: dve leti po dnevu začetka veljavnosti te uredbe.

[16] Uredba Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (UL L 256, 7.9.1987, str. 1).

[17] Odhodki, ki ne spadajo v poglavje xx 01 zadevnega naslova xx.

[18] Odhodki iz člena xx 01 04 naslova xx.

[19] Odhodki iz poglavja xx 01, razen odhodkov iz člena xx 01 04 ali xx 01 05.

[20] Glej točki 19 in 24 Medinstitucionalnega sporazuma.

[21] Po potrebi, tj. če ukrep traja več kot 6 let, se dodajo stolpci.

[22] Kakor je opisano v oddelku 5.3.

[23] Teh stroškov referenčni znesek NE krije.

[24] Teh stroškov referenčni znesek NE krije.

[25] Te stroške referenčni znesek krije.

[26] S sklicevanjem na posebno oceno finančnih posledic zakonodajnega predloga za zadevno(-e) izvajalsko(-e) agencijo(-e).

[27] Opredeliti vrsto odbora in skupino, v katero spada.