Pospešen razvoj in uvajanje napredne in zaupanja vredne umetne inteligence v Evropi je predpogoj za prihodnjo konkurenčnost in blaginjo Evrope. Danes predstavljeni sveženj je mejnik na poti k doseganju teh ambicij za izkoriščanje priložnosti, ki jih ponuja umetna inteligenca, hkrati pa obravnava povezana tveganja. Za uresničitev ambicij bodo potrebni hitri in odločni ukrepi Evropske unije, Evropskega parlamenta in držav članic.

Skupni ukrepi, usklajevanje in naložbe, ki temeljijo na gospodarskih in regulativnih pooblastilih EU, imajo ogromen potencial, da evropski industriji zagotovijo konkurenčno prednost in spodbudijo notranji trg. Poleg tega lahko ukrepanje EU olajša sprejetje standardov EU za zaupanja vredno umetno inteligenco na svetovni ravni ter zagotovi, da so razvoj, prevzem in razširjanje umetne inteligence trajnostni in temeljijo na vrednotah, načelih in pravicah, zaščitenih v EU v korist vseh posameznikov in našega okolja.

Četrtič, napredek pri doseganju strateškega vodstva v sektorjih velikega vpliva , kot so podnebne spremembe in okolje, zdravje, javni sektor, robotika, mobilnost, varnost in notranje zadeve ter kmetijstvo.

Tretjič, zagotoviti, da umetna inteligenca deluje za ljudi in je sila za dobro v družbi. Komisija bo še naprej sprejemala ukrepe za zagotovitev, da je umetna inteligenca, ki je razvita in dana na trg v EU, humanocentrična, trajnostna, varna, vključujoča, dostopna in zaupanja vredna. Za dosego teh ciljev je ključni regulativni okvir za zagotavljanje zaupanja v umetnointeligenčne sisteme, hkrati pa spodbujanje pristopa EU k umetni inteligenci, ki temelji na vrednotah, na svetovni ravni. Države članice se tudi močno spodbuja, naj negujejo nadarjene in izboljšajo ponudbo veščin, potrebnih za razvoj zaupanja vredne umetne inteligence.

Drugič, poskrbeti, da bo EUprostor, kjer se odličnost goji od laboratorija do trga. Zato se bo Komisija osredotočila na financiranje mrež centrov odličnosti za umetno inteligenco in vzpostavila evropsko partnerstvo za umetno inteligenco, podatke in robotiko v okviru programa Obzorje Evropa, da bi olajšala odličnost na področju raziskav. Za zagotovitev, da sta testiranje in eksperimentiranje na voljo za inovacije in hitro uporabo, bodo države članice v sodelovanju s Komisijo sofinancirale inovativne centre za testiranje in eksperimentiranje na področju umetne inteligence v okviru programa Digitalna Evropa ter mrežo evropskih vozlišč digitalnih inovacij, ki bodo MSP in javnim upravam pomagala pri uvajanju umetne inteligence.

Prvič, določiti omogočitvene pogoje za razvoj in uvedbo umetne inteligence v EU z osredotočanjem na okvir sodelovanja ter podatkovno in računalniško infrastrukturo. Omogočitvene pogoje je treba oblikovati na način, ki je prijazen do MSP, da se malim podjetjem omogoči izvajanje njihove vloge pri razvoju in uvajanju umetne inteligence na ravni EU. Države članice se v sodelovanju z EU spodbuja, da pospešijo ukrepe, predlagane v nacionalnih strategijah za umetno inteligenco, ter po potrebi uporabijo mehanizem za okrevanje in odpornost in Kohezijski sklad. To vključuje naložbe v omogočitveno infrastrukturo, kot so podatkovni prostori in računalniški viri.

Pregled usklajenega načrta za leto 2021 je priložnost za ustvarjanje dodatne evropske dodane vrednosti in krepitev globalne vloge EU na področju umetne inteligence. Predlaga štiri ključne nabore predlogov o tem, kako lahko Evropska komisija skupaj z državami članicami in zasebnimi akterji pospeši, ukrepa in se uskladi, da bi izkoristila priložnosti, ki jih ponujajo umetnointeligenčne tehnologije, ter olajšala evropski pristop k umetni inteligenci. Ti štirje ključni nabori predlogov so opisani spodaj.

Zato so se Evropska komisija in države članice leta 2018 zavezale k sodelovanju in kot prvi korak sprejele usklajen načrt za umetno inteligenco. Usklajeni načrt je postavil temelje za usklajevanje politik na področju umetne inteligence in države članice spodbudil k razvoju nacionalnih strategij. Vendar pa se je od sprejetja usklajenega načrta konec leta 2018 tehnološki, gospodarski in politični okvir za umetno inteligenco znatno razvil. V skladu s tem in da bi še naprej ostal odziven in ustrezal svojemu namenu, Komisija predstavlja pregled usklajenega načrta za leto 2021 .

Umetna inteligenca je nabor tehnologij strateškega pomena in Evropska unija mora delovati enotno, da izkoristi prednosti umetne inteligence. Za uspeh je bistveno usklajevanje politike umetne inteligence in naložb na evropski ravni. To bo omogočilo razvoj in sprejetje najnovejših tehnologij prek globalne konkurenčnosti in vodilnega položaja Evrope. Tako usklajevanje bo Evropi omogočilo, da izkoristi prednosti umetne inteligence za gospodarstvo, družbo in okolje ter pomaga spodbujati evropske vrednote po vsem svetu.

V skladu s predlagano uredbo za druge uporabe umetnointeligenčnih sistemov veljajo le minimalne zahteve glede preglednosti, na primer v primeru klepetalnih botov, sistemov za prepoznavanje čustev ali prepričljivih potvorb. To bo ljudem omogočilo, da sprejemajo informirane odločitve ali se umaknejo iz določene situacije. Nazadnje, predlagana uredba bo spodbujala uporabo regulativnih peskovnikov, ki vzpostavljajo nadzorovano okolje za preizkušanje inovativnih tehnologij v omejenem časovnem obdobju, dostop do vozlišč digitalnih inovacij ter dostop do centrov za testiranje in eksperimentiranje, kar bo inovativnim podjetjem, MSP in zagonskim podjetjem pomagalo, da bodo še naprej inovativna v skladu z novim osnutkom uredbe. V okviru pregleda uredbe se lahko upoštevajo nadaljnji ukrepi za razširitev sistema peskovnikov.

Za poseben primer sistemov za biometrično identifikacijo na daljavo (npr. orodja za prepoznavanje obraza za preverjanje mimoidočih na javnih mestih) predlagana uredba uvaja strožji pristop. Uporaba v realnem času za namene preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj bi bila načeloma prepovedana v javno dostopnih prostorih, razen če to izjemoma dovoljuje zakon. Za vsako dovoljenje veljajo posebni zaščitni ukrepi. Poleg tega mora priglašeni organ za vse umetnointeligenčne sisteme, namenjene uporabi za biometrično identifikacijo fizičnih oseb na daljavo, opraviti predhodni postopek ugotavljanja skladnosti, da preveri skladnost z zahtevami za umetnointeligenčne sisteme velikega tveganja, zanje pa bodo veljale strožje zahteve glede vodenja dnevnikov in človekovega nadzora.

Tretjič, predlog določa, da morajo umetnointeligenčni sistemi velikega tveganja upoštevati sklop posebej zasnovanih zahtev, ki vključujejo uporabo visokokakovostnih naborov podatkov, vzpostavitev ustrezne dokumentacije za izboljšanje sledljivosti, izmenjavo ustreznih informacij z uporabnikom, zasnovo in izvajanje ustreznih ukrepov za človekov nadzor ter doseganje najvišjih standardov v smislu zanesljivosti, varnosti, kibernetske varnosti in točnosti. Pred dajanjem na trg ali v uporabo je treba umetnointeligenčne sisteme velikega tveganja oceniti glede skladnosti s temi zahtevami. Za nemoteno vključitev v obstoječe pravne okvire predlog po potrebi upošteva sektorske predpise za varnost ter tako zagotovi skladnost med pravnimi akti in poenostavitev za gospodarske subjekte.

Drugič, da bi se izognili pretiranemu regulativnemu ukrepanju, se predlog osredotoča na tako imenovane primere uporabe umetne inteligence velikega tveganja, tj. kjer so tveganja, ki jih predstavljajo umetnointeligenčni sistemi, zlasti velika. Ali je umetnointeligenčni sistem razvrščen kot sistem velikega tveganja, je odvisno od predvidenega namena sistema ter resnosti možne škode in verjetnosti njenega nastanka. Sistemi velikega tveganja vključujejo na primer umetnointeligenčne sisteme, namenjene zaposlovanju ljudi ali ocenjevanju njihove kreditne sposobnosti ali za sodno odločanje. Da bi zagotovili, da so pravila primerna za prihodnost ter se lahko prilagodijo nastajajočim uporabam in aplikacijam umetnointeligenčnih sistemov velikega tveganja, obstaja možnost, da se novi umetnointeligenčni sistemi na nekaterih vnaprej določenih področjih uporabe razvrstijo kot sistemi velikega tveganja.

Predlagana uredba o umetni inteligenci določa pravila za povečanje preglednosti in zmanjšanje tveganj za varnost in temeljne pravice, preden se lahko umetnointeligenčni sistemi uporabijo v Evropski uniji. Njegova arhitektura temelji na številnih ključnih komponentah, ki kot celota gradijo sorazmeren in na tveganju temelječ evropski regulativni pristop. Prvič, zagotavlja tehnološko nevtralno opredelitev umetnointeligenčnih sistemov, ki je primerna za prihodnost, če lahko zajema tehnike in pristope, ki še niso znani ali razviti.

S pridobivanjem zaupanja ljudi bi morala predvidena zakonodaja, ki temelji na tveganju, spodbujati uporabo umetne inteligence po vsej Evropi in povečati konkurenčnost Evrope. Predlog Komisije zato zasleduje dvojne cilje, in sicer sorazmerno odpravljanje tveganj, povezanih s posebnimi aplikacijami umetne inteligence, in spodbujanje uvajanja umetne inteligence. Da bi bil predlagani pravni okvir primeren za prihodnost in inovacijam prijazen, je oblikovan tako, da posreduje samo tam, kjer je to nujno potrebno, in da se zmanjšuje breme za gospodarske subjekte z enostavno strukturo upravljanja.

Kot je določeno v beli knjigi o umetni inteligenci in večinoma potrjeno z javnim posvetovanjem, ki je sledilo, uporaba umetne inteligence ustvarja številna posebna velika tveganja, za katera obstoječa zakonodaja ne zadostuje. Čeprav že obstaja trden zakonodajni okvir na ravni EU in nacionalni ravni za varstvo temeljnih pravic ter zagotavljanje varnosti in pravic potrošnikov, vključno zlasti s splošno uredbo o varstvu podatkov in „direktivo o kazenskem pregonu“, lahko nekatere posebne značilnosti umetnointeligenčnih tehnologij (npr. neprepustnost) otežijo uporabo in izvrševanje take zakonodaje ter ustvarijo velika tveganja, za katera je potreben prilagojen regulativni odziv. Predlog zato uvaja niz harmoniziranih pravil, ki se uporabljajo za zasnovo, razvoj in uporabo nekaterih umetnointeligenčnih sistemov velikega tveganja ter omejitve nekaterih uporab sistemov za biometrično identifikacijo na daljavo.

Komisija je belo knjigo o umetni inteligenci objavila skupaj s poročilom o varnostnih vidikih in vidikih odgovornosti umetne inteligence, interneta stvari (IoT) in robotike . V beli knjigi so predlagani številni ukrepi za spodbujanje ekosistema odličnosti, ki vodijo do današnje revizije usklajenega načrta. Podobno so v beli knjigi določene tudi možnosti politike za prihodnji regulativni okvir EU za zaščito ekosistema zaupanja v Evropo, s čimer se postavljajo temelji za današnji predlog regulativnega okvira za umetno inteligenco. V javnem posvetovanju o beli knjigi o umetni inteligenci , ki je potekalo od februarja do junija 2020, je sodelovalo veliko udeležencev, kar je evropskim državljanom, državam članicam in deležnikom omogočilo, da predložijo svoje prispevke ter pomagajo oblikovati pristop EU in možnosti politike za umetno inteligenco.

Danes objavljeni sveženj je rezultat triletnega intenzivnega oblikovanja politike o umetni inteligenci na evropski ravni. Potem ko je Evropska komisija aprila 2018 objavila evropsko strategijo za umetno inteligenco in po obsežnih posvetovanjih z deležniki je strokovna skupina na visoki ravni za umetno inteligenco leta 2019 pripravila smernice za zaupanja vredno umetno inteligenco , leta 2020 pa ocenjevalni seznam za zaupanja vredno umetno inteligenco. Poleg tega je bilo ustanovljeno zavezništvo za umetno inteligenco , v kateri približno 4 000 deležnikov razpravlja o tehnoloških in družbenih posledicah umetne inteligence, ki doseže vrhunec na letni skupščini za umetno inteligenco. Hkrati prvi usklajeni načrt za umetno inteligenco , objavljen decembra 2018, predstavlja skupno zavezo z državami članicami, da bodo spodbujale razvoj in uporabo umetne inteligence v Evropi ter usklajevale evropska in nacionalna prizadevanja za umetno inteligenco.

Usklajeni načrt in predlog regulativnega okvira sta del prizadevanj Evropske unije, da bi dejavno sodelovala v mednarodnih in večstranskih forumih na področju digitalnih tehnologij in postala vodilna v svetu pri spodbujanju zaupanja vredne umetne inteligence ter zagotovila skladnost med zunanjimi ukrepi EU in njenimi notranjimi politikami. Na svetovnem prizorišču je umetna inteligenca postala strateško pomembno področje na stičišču geopolitike, trgovinskih interesov in varnostnih vprašanj. Z odločitvijo za uporabo umetne inteligence se države po svetu odločajo za uporabo umetne inteligence kot sredstva za tehnični napredek, ki izvira iz njene uporabnosti in potenciala. Uredba o umetni inteligenci je še v povojih in ima velik pomen za EU, da vodi razvoj novih ambicioznih svetovnih norm, mednarodnih pobud za standardizacijo v zvezi z umetno inteligenco in okvirov sodelovanja v skladu z multilateralnim sistemom, ki temelji na pravilih, in z vrednotami, ki jih podpira. V skladu s skupnim sporočilom o krepitvi prispevka EU k multilateralizmu, ki temelji na pravilih, namerava EU poglobiti partnerstva, koalicije in zavezništva s tretjimi državami – zlasti z enako mislečimi partnerji – ter multilateralnimi in regionalnimi organizacijami. Prav tako namerava vzpostaviti sodelovanje, ki temelji na vprašanjih, z drugimi državami in se osredotočiti na področja, kjer so te vrednote ogrožene.

Evropski parlament in Evropski svet sta na te izzive umetne inteligence večkrat pozvala k zakonodajnim ukrepom za zagotovitev dobro delujočega notranjega trga za umetnointeligenčne sisteme, na katerem so koristi in tveganja umetne inteligence ustrezno obravnavani na način, ki bo prestal preizkus časa. Predlog Komisije za regulativni okvir o umetni inteligenci predstavlja ključno prelomnico na poti k zaščiti varnosti in temeljnih pravic ter s tem zagotavljanju zaupanja v razvoj in uvedbo umetne inteligence.

Hkrati uporaba umetne inteligence ustvarja tudi tveganja, ki jih je treba obravnavati. Nekatere značilnosti umetne inteligence, kot je neprepustnost številnih algoritmov, ki otežujejo preiskovanje vzročnih razmerij, predstavljajo posebna in potencialno velika tveganja za varnost in temeljne pravice, ki jih obstoječa zakonodaja ne more obravnavati ali za katere je obstoječo zakonodajo težko uveljaviti. Pogosto na primer ni mogoče ugotoviti, zakaj je umetnointeligenčni sistem dosegel določen rezultat. Posledično je morda težko oceniti in dokazati, ali je bil nekdo zaradi uporabe umetnointeligenčnih sistemov neupravičeno prikrajšan, na primer pri odločitvi o zaposlovanju ali napredovanju ali vlogi za sistem javne koristi. Uporaba umetnointeligenčnih sistemov lahko zadevnim ljudem povzroči velike težave pri popravljanju napačnih odločitev. Prepoznavanje obraza v javnih prostorih lahko zelo vsiljivo vpliva na zasebnost, če ni ustrezno urejeno. Poleg tega lahko slabo učenje in zasnova umetnointeligenčnih sistemov povzročita znatne napake, ki lahko ogrozijo zasebnost in nediskriminacijo. Umetnointeligenčni roboti in inteligentni sistemi morajo biti zasnovani in oblikovani tako, da izpolnjujejo enake visoke standarde varnosti in varstva temeljnih pravic za tradicionalne tehnologije, kot jih določa evropska zakonodaja.

Za izkoriščanje prednosti umetne inteligence lahko Evropa gradi na svojih obstoječih prednostih. Evropa ima vodilni položaj v svetu na področju robotike in konkurenčnih industrijskih ekosistemov. Ta sredstva skupaj z vse bolj zmogljivo računalniško infrastrukturo (npr. visokozmogljivi računalniki) ter velikimi količinami javnih in industrijskih podatkov Evropo postavljajo v položaj, da lahko na podlagi svojih odličnih raziskovalnih centrov in vedno večjega števila inovativnih zagonskih podjetij ustvari vodilne zmogljivosti umetne inteligence na svetu. Za izkoriščanje teh prednosti z razpoložljivim financiranjem bodo države članice EU in Komisija združile strokovno znanje, usklajevale ukrepe in skupaj pritegnile dodatna sredstva. V ta namen Komisija na podlagi sodelovanja, ki ga od leta 2018 razvija z državami članicami, danes predstavlja revidiran usklajen načrt za umetno inteligenco.

Umetna inteligenca lahko precej prispeva k ciljem strategije EU za varnostno unijo. To je lahko strateško orodje za boj proti sedanjim grožnjam in predvidevanje prihodnjih tveganj (vključno s hibridnimi grožnjami) in priložnosti. Umetna inteligenca lahko pomaga v boju proti kriminalu in terorizmu ter organom za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj omogoča, da sledijo hitro razvijajočim se tehnologijam, ki jih uporabljajo storilci kaznivih dejanj, in njihovim čezmejnim dejavnostim.

Umetna inteligenca in druge digitalne tehnologije lahko prispevajo k trajnemu okrevanju po COVID-19 zaradi njihovega potenciala za povečanje produktivnosti v vseh gospodarskih sektorjih, ustvarjanje novih trgov in prinašanje izjemnih priložnosti za gospodarsko rast Evrope. Tehnologije umetne inteligence pomagajo optimizirati industrijske procese, jih narediti odpornejše, učinkovitejše in okolju prijaznejše ter omogočajo inovativno samoučenje in rešitve v realnem času, od napovednega vzdrževanja do sodelovalnih robotov, od digitalnih dvojčkov do nadgrajene resničnosti. Nove poslovne priložnosti in večji ekonomski dinamizem naj bi ustvarili nove zaposlitvene priložnosti in prevladali nad morebitnimi izgubami delovnih mest. Umetna inteligenca lahko prispeva k povečanju priložnosti za invalide in starejše osebe za samostojno življenje z zagotavljanjem pomožnih in podpornih rešitev. Poleg tega ima lahko umetna inteligenca pomembno vlogo pri obveščanju državljanov in krepitvi pobud za vključevanje državljanov.

Mehanizem za okrevanje in odpornost se lahko uporablja za spodbujanje naložb držav članic v umetno inteligenco in podporo vodilnim raziskovalnim, inovacijskim in testnim zmogljivostim, tako da lahko pospešeni razvoj in uporaba umetne inteligence prispevata h gospodarskem in družbenem okrevanju ter dolgoročno izboljšata konkurenčnost. Priložnost je še toliko večja, saj financiranje mehanizma za okrevanje in odpornost dopolnjuje programa Digitalna Evropa in Obzorje Evropa ter znatno financiranje inovacij v okviru programov kohezijske politike.

Na novo sprejet mehanizem za okrevanje in odpornost bo Evropi omogočil, da poveča svoje ambicije in postane prvi akter pri sprejemanju umetne inteligence. Mehanizem za okrevanje in odpornost, ki bo osrednji del načrta EU za okrevanje, bo zagotovil 672,5 milijarde EUR posojil in nepovratnih sredstev, kar je največ do zdaj, za podporo reform in naložb držav članic za ključna prva leta okrevanja. Vsaj 20 % razpoložljivih sredstev bo namenjenih ukrepom za pospeševanje digitalnega prehoda v višini do 134 milijard EUR v življenjskem ciklu mehanizma za okrevanje in odpornost .

Krepitev evropskih zmogljivosti umetne inteligence je ključni element širše strategije prilagajanja Evrope digitalni dobi in preoblikovanja naslednjih 10 let v digitalno desetletje, kot je določeno v digitalnem kompasu . Zlasti spodbujanje inovacij, ki temeljijo na umetni inteligenci, je tesno povezano z izvajanjem evropske strategije za podatke, vključno z nedavnim predlogom akta o upravljanju podatkov , saj lahko umetna inteligenca uspe le, če je dostop do podatkov nemoten. Zlasti mala in srednja podjetja bodo potrebovala pošten dostop do podatkov, da se omogoči široka uporaba umetne inteligence v gospodarstvu EU. Predlagani regulativni okvir za umetno inteligenco bo deloval tudi v povezavi z veljavno zakonodajo o varnosti proizvodov in zlasti z revizijo direktive o strojih , ki med drugim obravnava varnostna tveganja novih tehnologij, vključno s tveganji, ki izhajajo iz sodelovanja človek-robot, s kibernetskimi tveganji z varnostnimi posledicami in z avtonomnimi stroji. Prav tako je okvir dodatek k strategiji EU za varnostno unijo, novi strategiji za kibernetsko varnost , akcijskemu načrtu za digitalno izobraževanje 2021–2027 in pred kratkim predlaganemu aktu o digitalnih storitvah in aktu o digitalnih trgih ter akcijskemu načrtu za evropsko demokracijo. Nazadnje bo predlagani okvir dopolnjen z zakonodajo za prilagoditev okvira odgovornosti EU, kot je revizija direktive o odgovornosti za proizvode, da se obravnavajo vprašanja odgovornosti v zvezi z novimi tehnologijami, vključno z umetno inteligenco, in z revizijo direktive o splošni varnosti proizvodov.

Glede na potencial umetne inteligence Evropska unija spodbuja njen razvoj in uporabo. Komisija namerava prek programov Digitalna Evropa in Obzorje Evropa letno vložiti 1 milijardo EUR v umetno inteligenco ter pritegniti dodatne naložbe zasebnega sektorja in držav članic, da bi v tem desetletju dosegla 20 milijard EUR naložb na leto.

Današnji sveženj za umetno inteligenco predstavlja ključni mejnik v obeh razsežnostih politike. Za spodbujanje razvoja umetne inteligence in obravnavanje morebitnih velikih tveganj, ki jih predstavlja za varnost in temeljne pravice, Komisija predstavlja tako predlog regulativnega okvira za umetno inteligenco kot tudi revidiran usklajen načrt za umetno inteligenco.

EU se mora soočiti s hitrim tehnološkim razvojem umetne inteligence in globalnim političnim kontekstom, v katerem vedno več držav veliko vlaga v umetno inteligenco, zato mora EU delovati enotno, da izkoristi številne priložnosti in se spopade z izzivi umetne inteligence na način, primeren za prihodnost. Z začetkom izvajanja evropske strategije za umetno inteligenco aprila 2018 je bila dvodelna politika Komisije, da EU postane vrhunsko vozlišče za umetno inteligenco, hkrati pa zagotovi, da je umetna inteligenca humanocentrična in vredna zaupanja. Bela knjiga Komisije o umetni inteligenci , objavljena februarja 2020, določa jasno vizijo za umetno inteligenco v Evropi: ekosistem odličnosti in ekosistem zaupanja v umetno inteligenco.

Umetna inteligenca bo v prihodnjih desetletjih močno vplivala na način življenja in dela ljudi. Ta obrazložitev je osnova evropske strategije za umetno inteligenco, ki se je začela izvajati aprila 2018 in je bila od takrat potrjena. Možne koristi umetne inteligence za našo družbo so številne, od manjšega onesnaževanja do manjšega števila smrtnih žrtev v prometu, od izboljšane zdravstvene oskrbe in večjih priložnosti za invalide in starejše osebe do boljšega izobraževanja in več načinov za vključevanje državljanov v demokratične procese, od hitrejšega razsojanja do učinkovitejšega boja proti terorizmu in kriminalu na spletu in drugje ter krepitve kibernetske varnosti. Umetna inteligenca je dokazala svoj potencial s prispevanjem k boju proti COVID-19, s čimer pomaga napovedovati geografsko širjenje bolezni, diagnosticirati okužbo z računalniškim tomogramom ter razviti prva cepiva in zdravila proti virusu. Predvsem je umetna inteligenca pokazala vsestranskost, ki ji je kos le malo drugih tehnologij. Hkrati uporaba umetne inteligence prinaša tudi nekatera tveganja, kot je potencialno izpostavljanje ljudi, vključno z otroki, pomembnim napakam, ki lahko ogrozijo temeljne pravice in varnost ter tudi naše demokratične procese.

EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 21.4.2021 COM(2021) 205 final PRILOGE

k Sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij

Spodbujanje evropskega pristopa k umetni inteligenci







Vsebina Pregled usklajenega načrta za umetno inteligenco za leto 2021 Uvod: oblikovanje vodilnega položaja EU v svetu na področju humanocentrične umetne inteligence z državami članicami I.določitev omogočitvenih pogojev za razvoj in uvajanje umetne inteligence v EU: 1.Pridobitev, združevanje in izmenjava vpogledov v politiko 2.Izkoriščanje potenciala podatkov 3.Spodbujanje kritičnih računalniških zmogljivosti II.Razvoj EU v kraj, kjer se odličnost goji od laboratorija do trga 4.Sodelovanje z deležniki, na primer prek evropskega partnerstva za umetno inteligenco, podatke in robotiko ter strokovnih skupin 5.Krepitev in mobilizacija raziskovalnih zmogljivosti 6.Zagotovitev orodij prek platforme za umetno inteligenco na zahtevo in okolja, v katerem bodo lahko razvijalci testirali umetno inteligenco in eksperimentirali z njo (centri za testiranje in eksperimentiranje) ter v katerem bodo lahko MSP in javne uprave uvedle umetno inteligenco (evropska vozlišča digitalnih inovacij) 7.Financiranje in razširjanje inovativnih idej in rešitev za umetno inteligenco III.Zagotovitev, da umetna inteligenca deluje za ljudi in je sila za dobro v družbi 8.Spodbujanje talentov in izboljšanje ponudbe spretnosti, potrebnih za omogočanje uspešnega umetnointeligenčnega ekosistema 9.Oblikovanje okvira politike za zagotovitev zaupanja v umetnointeligenčne sisteme 10.Spodbujanje evropske vizije trajnostne in zaupanja vredne umetne inteligence v svetu IV.Doseganje strateškega vodstva v sektorjih z velikim učinkom 11.Uporaba umetne inteligence za podnebje in okolje

12.Uporaba naslednje generacije umetne inteligence za izboljšanje zdravja 13.Ohranjanje vodilnega položaja Evrope: strategija za robotiko v svetu umetne inteligence 14.Zagotovitev pionirske vloge javnega sektorja pri uporabi umetne inteligence 15.Uporaba umetne inteligence na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ter migracij in azila 16.Povečanje varnosti mobilnosti in zmanjšanje onesnaževanja zaradi mobilnosti z umetno inteligenco 17.Podpiranje umetne inteligence za trajnostno kmetijstvo Sklepi: Dodatek 1 – Časovnica – ključni ukrepi Dodatek 2 – Analiza nacionalnih strategij and investments in AI 1.Pregled nacionalnih strategij 2.Napovedi – prihodnji nacionalni ukrepi 3.Naložbe držav članic v umetno inteligenco



Pregled usklajenega načrta za umetno inteligenco za leto 2021 Uvod: oblikovanje vodilnega položaja EU v svetu na področju humanocentrične umetne inteligence z državami članicami Vodilni položaj Evrope v svetu pri sprejemanju najnovejših tehnologij, izkoriščanju prednosti ter spodbujanju razvoja humanocentrične, trajnostne, varne, vključujoče in zaupanja vredne umetne inteligence (UI) je odvisen od zmožnosti Evropske unije (EU), da pospeši, ukrepa in uskladi prednostne naloge politike in naložbe na področju umetne inteligence. To je ključno sporočilo in vizija tega pregleda usklajenega načrta za leto 2021. Usklajeni načrt za umetno inteligenco iz leta 2018 predstavlja skupno zavezo Evropske komisije in držav članic, da si bodo skupaj prizadevale za povečanje možnosti Evrope za konkurenčnost na svetovni ravni . Postavil je temelje za sodelovanje, opredelil področja za naložbe in spodbudil države članice k razvoju nacionalnih strateških vizij za umetno inteligenco. Procesi in javne razprave v državah članicah, EU in po vsem svetu, ki so se začeli zaradi usklajenega načrta iz leta 2018, kažejo, da je bila opredelitev skupne smeri in ciljev za evropsko politiko na področju umetne inteligence bistven prvi korak. Zaradi ukrepov, ki jih je spodbudil usklajeni načrt iz leta 2018 in so bili dogovorjeni na njegovi podlagi, je večina držav članic sprejela nacionalne strategije za umetno inteligenco in jih začela izvajati; naložbe v umetno inteligenco so se povečale, EU pa je lahko mobilizirala kritično zbirko virov za podporo tem procesom . Pregled usklajenega načrta za leto 2021 je naslednji korak – v njem je predstavljen konkreten sklop skupnih ukrepov Evropske komisije in držav članic o tem, kako naj EU prevzame vodilni položaj v svetu na področju zaupanja vredne umetne inteligence. V predlaganih ključnih ukrepih je izražena vizija, da morajo za uspeh Evropska komisija in države članice ter zasebni akterji skupaj:

-pospešiti naložbe v tehnologije umetne inteligence za spodbujanje odpornega gospodarskega in družbenega okrevanja, ki ga bo olajšala uvedba novih digitalnih rešitev; -ukrepati v zvezi s strategijami in programi na področju umetne inteligence, tako da jih v celoti in pravočasno izvajajo, da bi zagotovili, da bo EU izkoristila vse prednosti pionirskega uvajanja, ter -uskladiti politike na področju umetne inteligence, da se odpravi razdrobljenost in obravnavajo svetovni izzivi. Pospešitev zasebnih in javnih naložb s povečanjem razpoložljivih finančnih sredstev EU, na primer prek programa za digitalno Evropo, programa Obzorje Evropa in mehanizma za okrevanje in odpornost (RRF). Komisija je predlagala, naj Unija v programskem obdobju 2021–2027 v umetno inteligenco vloži vsaj 1 milijardo EUR letno iz programa Obzorje Evropa in programa za digitalno Evropo. To financiranje na ravni EU bi moralo pritegniti in združevati naložbe, da bi spodbudilo sodelovanje med državami članicami ter povečalo učinek z združevanjem moči, s čimer bi se doseglo veliko več kot z neusklajenimi posamičnimi prizadevanji. Cilj je v tem desetletju postopoma povečati javne in zasebne naložbe v umetno inteligenco na skupno 20 milijard EUR na leto. Poleg tega RRF ponuja edinstveno priložnost za posodobitev umetne inteligence in vlaganje vanjo, da bi se zagotovil vodilni položaj v svetu na področju razvoja ter uvajanja humanocentričnih, zaupanja vrednih, varnih in trajnostnih tehnologij umetne inteligence . EU ne sme zamuditi te priložnosti. V tem usklajenem načrtu je navedeno, kako je mogoče s financiranjem EU, vključno s sredstvi programa za digitalno Evropo, programa Obzorje Evropa in mehanizma RRF, podpirati skupne ukrepe med državami članicami. Ukrepanje v zvezi s strategijami in programi na področju umetne inteligence s pravočasnimi in konkretnimi ukrepi, podprtimi s financiranjem: od namere do dejanj. Usklajeni načrt iz leta 2018 je pokazal, da lahko usklajevanje in skupna prizadevanja držav članic in Evropske komisije, pri katerih sodeluje industrija in s katerimi se širša javnost vključuje v razvoj in uvajanje tehnologij umetne inteligence, prinesejo znatno dodano vrednost gospodarstvu, okolju in družbam EU. To pomeni, da strategije, pobude in programi prinašajo največjo vrednost, če so ideje za sodelovanje dobro oblikovane, usmerjene in financirane. Primer tega so izkušnje EU z vozlišči digitalnih inovacij. Tehnologija in javne politike na področju umetne inteligence so dozorele in so pripravljene za široko sprejetje . Na splošno se je število podjetij, ki uporabljajo tehnologije umetne inteligence, v zadnjem letu potrojilo . Razvoj na povezanih področjih, na primer na področju robotike in „interneta stvari“, postavlja nove tehnološke meje in ustvarja možnosti za umetnointeligenčne sisteme. Stroški neukrepanja bi lahko bili visoki . Zato pregled za leto 2021 za prehod od namere k dejanjem predlaga sklop posebnih ukrepov z jasno določenim časovnim okvirom ter možnimi mehanizmi sodelovanja in financiranja. Usklajevanje politik na področju umetne inteligence, da se obravnavajo svetovni izzivi in odpravi razdrobljenost: razdrobljenost med različnimi ukrepi EU, pa tudi razdrobljenost med nacionalnimi ukrepi in ukrepi EU, bi lahko upočasnila napredek pri uvajanju umetne inteligence in ovirala doseganje koristi. Zato in za boljšo uskladitev skupnih ukrepov na področju umetne inteligence z belo knjigo o umetni inteligenci iz leta 2020, evropskim zelenim dogovorom in ukrepi EU v odziv na pandemijo COVID-19 so s pregledom okrepljeni predlagani ukrepi na področju okolja in zdravja. Nacionalne strategije so med drugim poudarile pomen nadgrajevanja in spodbujanja humanocentričnega, zaupanja vrednega, varnega, trajnostnega in vključujočega pristopa k umetni inteligenci. Poudarile so tudi potrebo po oblikovanju sektorskih skupnih ukrepov . V skladu s tem se v pregledu za leto 2021 upoštevajo spreminjajoča se tehnološka in politična okolja, poleg tega so vanj vključena spoznanja iz dveh let izvajanja usklajenega načrta in strategij, ki so jih sprejele države članice. Ta uskladitev se kaže v predlagani novi strukturi usklajenega načrta . Za pospešitev, ukrepanje in uskladitev za izkoriščanje priložnosti, ki jih ponujajo tehnologije umetne inteligence, ter za olajšanje evropskega pristopa k humanocentrični, zaupanja vredni, varni, trajnostni in vključujoči umetni inteligenci ob popolnem spoštovanju naših temeljnih evropskih vrednot so v tem pregledu usklajenega načrta predlagani štirje ključni sklopi predlogov za Evropsko unijo in države članice: določitev omogočitvenih pogojev za razvoj in uvajanje umetne inteligence v EU: -pridobitev, združevanje in izmenjava vpogledov v politiko (poglavje 1); -izkoriščanje potenciala podatkov (poglavje 2); -spodbujanje kritičnih računalniških zmogljivosti (poglavje 3); razvoj EU v kraj, kjer se odličnost goji od laboratorija do trga: -sodelovanje z deležniki, na primer prek evropskega partnerstva za umetno inteligenco, podatke in robotiko ter strokovnih skupin (poglavje 4); -krepitev in mobilizacija raziskovalnih zmogljivosti (poglavje 5); -zagotovitev okolja, v katerem bodo lahko razvijalci testirali umetno inteligenco in eksperimentirali z njo (centri za testiranje in eksperimentiranje – TEF) ter v katerem bodo lahko MSP in javne uprave uvedle umetno inteligenco (evropska vozlišča digitalnih inovacij – EDIH) (poglavje 6); -podpiranje financiranja in razširjanja inovativnih idej in rešitev na področju umetne inteligence (poglavje 7); zagotovitev, da umetna inteligenca deluje za ljudi in je sila za dobro v družbi: -spodbujanje talentov in izboljšanje ponudbe spretnosti, potrebnih za omogočanje uspešnega umetnointeligenčnega ekosistema (poglavje 8); -oblikovanje okvira politike za zagotovitev zaupanja v umetnointeligenčne sisteme (poglavje 9);

-spodbujanje evropske vizije trajnostne in zaupanja vredne umetne inteligence v svetu (poglavje 7); doseganje strateškega vodstva v sektorjih z velikim učinkom: -uporaba umetne inteligence za podnebje in okolje (poglavje 11); -uporaba naslednje generacije umetne inteligence za izboljšanje zdravja (poglavje 12); -ohranjanje vodilnega položaja Evrope: strategija za robotiko v svetu umetne inteligence (poglavje 13); -zagotovitev pionirske vloge javnega sektorja pri uporabi umetne inteligence (poglavje 14); -uporaba umetne inteligence na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ter migracij in azila (poglavje 15); -povečanje varnosti mobilnosti in zmanjšanje onesnaževanja zaradi mobilnosti z umetno inteligenco (poglavje 16); -podpiranje umetne inteligence za trajnostno kmetijstvo (poglavje 17). V skladu z zgoraj navedenim pregled usklajenega načrta za leto 2021 vsebuje pregled ukrepov, sprejetih od sprejetja usklajenega načrta iz leta 2018, in napovedi s konkretnimi predlogi in priporočili za nadaljnje ukrepe ter opredeljuje področja, na katerih je partnerstvo med EU in državami članicami posebej učinkovito pri uresničevanju cilja, da Evropa postane vozlišče za razvoj in uporabo vrhunske humanocentrične umetne inteligence. Cilj pregleda za leto 2021 je spodbuditi doseganje zgoraj navedenih ciljev, v njem pa je predlaganih 14 medsebojno povezanih področij skupnega ukrepanja za sodelovanje med Evropsko komisijo in državami članicami (sedem horizontalnih in sedem sektorskih področij). Tako kot bela knjiga EU iz leta 2020 in usklajeni načrt iz leta 2018 pregled usklajenega načrta za leto 2021 ne obravnava razvoja in uporabe umetne inteligence za vojaške namene. I.določitev omogočitvenih pogojev za razvoj in uvajanje umetne inteligence v EU: Za podpiranje razvoja in uvajanja umetne inteligence (UI) ter doseganje ciljev tega usklajenega načrta je potrebnih več omogočitvenih pogojev. Prvi pogoj je ustrezen okvir upravljanja in usklajevanja. Učinkovit in delujoč okvir upravljanja in usklajevanja lahko pomaga ustvariti ekonomijo obsega, znižati stroške obveščanja in transakcij ter olajšati sinergije med državami članicami. Drugi omogočitveni pogoj so podatki. Za razvoj tehnologij umetne inteligence so pogosto potrebni obsežni, kakovostni, varni in robustni nabori podatkov. Zato je treba omogočiti pretok podatkov znotraj EU, z našimi trgovinskimi partnerji in med sektorji v skladu s pravnim redom EU, vključno s splošno uredbo o varstvu podatkov za osebne podatke in mednarodnimi zavezami Unije. Tretji pogoj je računalniška infrastruktura. Ta infrastruktura je potrebna za shranjevanje, analizo in obdelavo vse večjih količin podatkov. To pa zahteva nov razvoj in pristope za povečanje računalniških zmogljivosti, na primer s polprevodniki, ki algoritmom umetne inteligence omogočajo shranjevanje, obdelavo in testiranje podatkov. Ti trije dejavniki skupaj ustvarjajo široke omogočitvene pogoje za uspeh tehnologij umetne inteligence v EU. V skladu s tem se v pregledu zaradi določitve omogočitvenih pogojev za razvoj in uvajanje umetne inteligence ter okrepitev sodelovanja med državami članicami in med državami članicami in Evropsko komisijo predlaga osredotočenost na naslednje tri ključne ukrepe: vzpostavitev okvira upravljanja za učinkovito pridobivanje, zbiranje in izmenjavo vpogledov v politiko na področju umetne inteligence; izkoriščanje potenciala podatkov, da bi se sprostil njihov celotni potencial; spodbujanje kritične računalniške infrastrukture za podporo krepitvi zmogljivosti in izboljšanju razvoja umetne inteligence. 1.Pridobitev, združevanje in izmenjava vpogledov v politiko Znanje je ključno. Izmenjava znanja in vpogledov v politiko ter usklajevanje ukrepov politike in naložb na hitro razvijajočem se področju, kot je umetna inteligenca, lahko prineseta pomembno dodatno konkurenčno prednost. Zato so se države članice in Komisija v usklajenem načrtu iz leta 2018 dogovorile o mehanizmu upravljanja za skupno delo ter predlagale dva sklopa ukrepov za zagotovitev vpogledov v politiko in razvoj sinergij. Države članice so bile pozvane, naj vzpostavijo nacionalne strategije ali programe na področju umetne inteligence (ali dodajo razsežnost umetne inteligence drugim ustreznim nacionalnim strategijam in programom) ter si jih izmenjajo in jih delijo s Komisijo; Komisija pa se je zavezala, da bo spremljala razvoj in mobilizirala strokovno znanje. 1.1 Povečanje prednosti nacionalnih strategij in pospešitev izvajanja predlaganih ukrepov Pregled sprejetih ukrepov Vse države članice so vložile veliko truda v oblikovanje nacionalnih strategij za umetno inteligenco ali vključitev razsežnosti umetne inteligence v svoje obstoječe strategije in programe . Sprejetje nacionalnih strategij je olajšalo strukturiran razmislek o prednostnih nalogah in ciljih za razvoj in uvajanje umetne inteligence ter sprožilo širšo javno razpravo v številnih državah članicah. Izmenjava informacij o nacionalnih strategijah je prispevala tudi k strukturiranemu dialogu med državami članicami in Komisijo.

Kot kaže analiza nacionalnih strategij, je bilo sprejetje nacionalnih strategij pomemben prvi korak za olajšanje in racionalizacijo evropskih prizadevanj na področju umetne inteligence. Ta postopek je pomagal določiti prednostne sektorje za skupne ukrepe, zagotovil zanesljiv pregled glavnih prednostnih naložb, ki jih načrtujejo države članice, ter pokazal možne korake naprej za skupne večdržavne projekte in skupne dejavnosti. Napovedi Naslednji korak je zagotovitev, da bodo prizadevanja držav članic pri oblikovanju nacionalnih strategij prinesla konkretne rezultate in sinergije na ravni EU. Za podporo državam članicam pri njihovem delu za razvoj in izvajanje nacionalnih strategij za umetno inteligenco bo Komisija še naprej: -lajšala sprejemanje nacionalnih ukrepov, opredeljenih v nacionalnih strategijah za umetno inteligenco, ter sinergije med njimi in skupnimi ukrepi v okviru usklajenega načrta. To lahko vključuje ukrepe za krepitev mehanizmov usklajevanja in zagotavljanje analiz in študij, na primer prek službe AI Watch; -izboljševala zagotavljanje informacij državam članicam o praktičnih sredstvih, vključno s financiranjem, za podporo razvoju in uvajanju umetne inteligence. Komisija bo leta 2021 na primer še naprej obveščala države članice o financiranju EU, ki je na voljo za umetno inteligenco. Državam članicam se močno priporoča, naj: -kar najbolje izkoristijo ustrezne možnosti financiranja EU, vključno z RRF, za podpiranje in krepitev razvoja in uvajanja tehnologij umetne inteligence na nacionalni in lokalni ravni na podlagi nacionalnih strategij, vključno s spodbujanjem zasebnih naložb; -po potrebi pregledajo in posodobijo nacionalne strategije za umetno inteligenco, da bi zagotovile popolno uresničitev opredeljenih ukrepov in naložb v praksi, ter Komisijo ustrezno obveščajo o napredku; -razvijejo in spodbujajo instrumente, ki omogočajo redno spremljanje, usklajevanje, vrednotenje in izmenjavo izkušenj ter najboljših praks med najrazličnejšimi deležniki; -okrepijo podporo za skupne ukrepe, opredeljene v usklajenem načrtu, in naložbe vanje ter -si izmenjujejo, oblikujejo in izvajajo ukrepe na nacionalni/regionalni ravni, ki so se v drugih državah članicah izkazali za uspešne, na primer uspešne nacionalne pobude za razvoj in spodbujanje virtualnega podatkovnega skladišča. 1.2.Izkoriščanje vseh ugodnosti tehničnega strokovnega znanja strokovnih skupin za umetno inteligenco, ki ga podpira Evropska komisija Tehnološki in družbeno-gospodarski razvoj v zvezi z umetno inteligenco je zelo dinamičen in pogosto zahteva specializirano strokovno znanje. V skladu s tem je Komisija za spremljanje napredka in uvajanja tehnologij umetne inteligence ter olajšanje na dokazih temelječe politike na področju umetne inteligence vložila veliko truda v mobilizacijo strokovnega znanja, zbiranje podatkov, spremljanje razvoja ter zbiranje in analizo mnenj deležnikov v zvezi z umetno inteligenco. Pregled sprejetih ukrepov Da bi Komisija mobilizirala strokovno znanje v zvezi s tehnologijami umetne inteligence, je ustanovila tri horizontalne strokovne skupine: -strokovno skupino na visoki ravni za umetno inteligenco – ta skupina je obsežno analizirala etične posledice umetne inteligence za oblikovanje politik in v svojem mandatu pripravila tri rezultate: -etične smernice za zaupanja vredno umetno inteligenco ; -politična in naložbena priporočila za zaupanja vredno umetno inteligenco ter -ocenjevalni seznam za zaupanja vredno umetno inteligenco (ALTAI) ; -strokovno skupino na visoki ravni o vplivu digitalne preobrazbe na trge dela EU – ta skupina je leta 2019 izdala poročilo s priporočili, vključno s kratko-, srednje- in dolgoročnimi ukrepi politike za EU, države članice, podjetja in druge deležnike za oblikovanje digitalne preobrazbe sveta dela ter zagotovitev, da je nemotena, vključujoča in humanocentrična ;

-strokovno skupino za odgovornost in nove tehnologije – ta skupina je leta 2019 objavila poročilo o odgovornosti za umetno inteligenco in druge nastajajoče digitalne tehnologije. Poleg horizontalnih skupin so se sektorske strokovne skupine osredotočile na posebna področja politike, na katera vpliva uporaba tehnologij umetne inteligence, vključno z avtonomnimi vozili , letalstvom, mobilnostjo in prometom, notranjimi zadevami in nastajajočimi varnostnimi tveganji . To delo je zagotovilo dragoceno strokovno znanje in prispevalo k tekočim razpravam na ravni EU o politikah v zvezi z vprašanji umetne inteligence, vključno z izzivi in priložnostmi, ki jih prinašajo tehnologije umetne inteligence, ter potrebnimi odzivi javne politike. Leta 2018 je Komisija (v sodelovanju z državami članicami) razvila in vzpostavila službo AI Watch , da bi spremljala razvoj v zvezi s tehnologijami umetne inteligence. Služba AI Watch spremlja industrijske, tehnološke in raziskovalne zmogljivosti, pobude politike na področju umetne inteligence v državah članicah, naložbe, spretnosti na področju umetne inteligence, razvoj in uvajanje umetne inteligence ter njihov vpliv na gospodarstvo, družbo in javne storitve. V prvih dveh letih je objavila študije, ki naj bi podprle oblikovanje politik na podlagi dokazov in se upoštevale v javni razpravi o umetni inteligenci . Komisija je za spremljanje sprejetja in uporabe nastajajočih in prelomnih tehnologij po vsej Evropi za zagotavljanje javnih storitev, vključno s tehnologijami umetne inteligence, leta 2018 vzpostavila tudi platformo za inovativne javne storitve (IPSO). Podobno je leta 2020 za spremljanje uvajanja nastajajočih digitalnih in ključnih omogočitvenih tehnologij (vključno z umetno inteligenco) v industrijskem razvoju začela izvajati projekt za napredne tehnologije za industrijo (ATI). Naročila je tudi raziskavo o uporabi tehnologij, ki temeljijo na umetni inteligenci, v podjetjih EU . Leta 2020 je Eurostat začel zbirati podatke o uvajanju umetne inteligence v EU. Prvi nabor podatkov je bil zbran s pomočjo štirih približnih kazalnikov, povezanih z umetno inteligenco, pri čemer je bil poudarek na klepetalnih botih, analizi velepodatkov s strojnim učenjem, analizi velepodatkov z obdelavo naravnega jezika in strežnih robotih. Glavna pobuda za zbiranje mnenj deležnikov o strategiji EU za umetno inteligenco je bilo odprto javno posvetovanje, ki je sledilo objavi bele knjige o umetni inteligenci iz leta 2020 in v okviru katerega so bila zbrana mnenja na treh širokih področjih: ukrepi za vzpostavitev ekosistema odličnosti; možnosti za regulativni okvir za umetno inteligenco ter ukrepi glede vidikov umetne inteligence, povezanih z varnostjo in odgovornostjo . Poleg odgovorov na javno posvetovanje so države članice zagotovile povratne informacije o možnih spremembah usklajenega načrta in skupnih ukrepov, in sicer v okviru razprav v skupini za umetno inteligenco in digitalizacijo evropske industrije ter dvostranskih posvetovanj s Komisijo. Za širše sodelovanje z deležniki na področju tem, povezanih z umetno inteligenco, je Komisija ustanovila spletni forum zavezništvo za umetno inteligenco , ki ponuja platformo za približno 4 000 deležnikov z vsega sveta za izmenjavo informacij ter razpravo o tehnoloških in družbenih posledicah umetne inteligence . Junija 2019 in oktobra 2020 je organizirala skupščini zavezništva za umetno inteligenco . Napovedi Komisija bo za mobilizacijo strokovnega znanja, spremljanje tekočega razvoja in zbiranje podatkov o umetni inteligenci še naprej: -izboljševala zbiranje podatkov o uvajanju umetne inteligence – Eurostat bo leta 2021 uvedel celovit modul o umetni inteligenci, ki bo zajemal uvajanje sedmih tehnologij umetne inteligence, uporabe tehnologij umetne inteligence, pridobivanje in ovire za uporabo. Služba AI Watch bo še naprej spremljala uvajanje tehnologij umetne inteligence, tudi v javnem sektorju, in zbirala podatke o njem; -podpirala delo zavezništva za umetno inteligenco z upravljanjem platforme zavezništva in organizacijo letnih skupščin za umetno inteligenco z najrazličnejšimi deležniki, da se zagotovi okvir za prispevek k oblikovanju politike EU na področju umetne inteligence, ter -ocenjevala razvoj in zbirala potrebno znanje o tehnologijah umetne inteligence. To lahko po potrebi vključuje na primer nove strokovne skupine ali sektorske pobude za umetno inteligenco, ki bi prispevale podlago za oblikovanje politike EU na področju umetne inteligence ali pomagale Komisiji pri ocenjevanju ukrepov, potrebnih za podporo izvajanju politike EU s strani držav članic, in predlagane zakonodaje o tehnologijah umetne inteligence. Komisija bo v sodelovanju z državami članicami: -analizirala in do leta 2022 predlagala, kako okrepiti spremljanje razvoja, uvajanja in vpliva tehnologij umetne inteligence v zasebnem in javnem sektorju v EU. To bo temeljilo na spoznanjih, pridobljenih pri delu službe AI Watch in pobudah nacionalnih opazovalnic za umetno inteligenco. V okviru analize bo preučeno tudi, kako še okrepiti in vzpostaviti sinergije in povezave z obstoječimi mehanizmi spremljanja ali prihodnjimi strukturami upravljanja EU na področju umetne inteligence ali mednarodnimi dejavnostmi spremljanja, ter -redno spremljala izvajanje usklajenega načrta, da bi zagotovila, da ostane posodobljen. Na podlagi povratnih informacij držav članic o pregledu za leto 2021 ter po posvetovanju z drugimi institucijami in organi EU bo Komisija leta 2022 predlagala časovni okvir, matriko in metodologijo za naslednji pregled usklajenega načrta. 1.3.Okrepitev izmenjav in sodelovanja prek skupine držav članic za umetno inteligenco in digitalizacijo evropske industrije Ukrepi za lažje sodelovanje med državami članicami ter med državami članicami in Komisijo so dodatno podprti z mehanizmi upravljanja, ki olajšujejo izmenjavo informacij in pomagajo določiti strateško smer sodelovanja v zvezi s politiko na področju umetne inteligence. Pregled sprejetih ukrepov Skupina držav članic za umetno inteligenco in digitalizacijo evropske industrije, ki ji je pri tehničnih zadevah pomagala skupina „šerp“, je usmerjala razprave med državami članicami in Komisijo. Imela je ključno vlogo pri razvoju in reviziji usklajenega načrta. Skupina se je redno sestajala ter zagotavljala usklajevanje med nacionalnimi ministrstvi in drugimi deležniki, na primer iz industrije, akademskih krogov in civilne družbe. V letih po sprejetju usklajenega načrta iz leta 2018 je skupina obravnavala vsa glavna področja, ki jih zajema, vključno s centri odličnosti na področju umetne inteligence, centri za testiranje in eksperimentiranje (TEF), pravnim okvirom, regulativnimi peskovniki, podatki, spretnostmi, umetno inteligenco za zeleni dogovor, umetno inteligenco za zdravje, vozlišči digitalnih inovacij in umetno inteligenco na področju varnosti. Napovedi

Da bi se olajšalo izvajanje mehanizmov upravljanja za sodelovanje: bo skupina držav članic za umetno inteligenco in digitalizacijo evropske industrije ob podpori Komisije še naprej: -usmerjala razprave med državami članicami in Komisijo – skupina se bo ukvarjala s tematskimi ali sektorskimi globinskimi analizami glede tem, kot so na primer standardizacijske dejavnosti, družbeno-gospodarski vpliv umetne inteligence, možnosti financiranja, ukrepi za podporo zagonskim podjetjem, podpora pri uvajanju in nabavi umetne inteligence v javnem sektorju, umetna inteligenca in kibernetska varnost ter umetna inteligenca in mobilna povezljivost; Komisija bo ob podpori držav članic še naprej: -ocenjevala potrebo po vzpostavitvi sodelovanja in mrež na ravni EU za okrepitev zmogljivosti EU ter -v sodelovanju s prihodnjim skupaj načrtovanim partnerstvom za umetno inteligenco, podatke in robotiko izmenjevala najboljše prakse držav članic na področju razvoja, uporabe in uvajanja umetnointeligenčnih sistemov; države članice se spodbujajo, naj: -olajšajo sodelovanje in ustvarijo sistem regionalnih mrež za umetno inteligenco ter -olajšajo razprave o ustanavljanju nacionalnih koalicij in izmenjavo najboljših praks med državami članicami in deležniki o obstoječih nacionalnih koalicijah za umetno inteligenco s povezovanjem deležnikov iz javnega in zasebnega sektorja, na primer na skupnih delavnicah o tematskih področjih skupnega interesa. Ta ukrep bo ob sodelovanju s skupaj načrtovanim partnerstvom za umetno inteligenco, podatke in robotiko pomagal pri čezmejnem sodelovanju in privabil več deležnikov. 2.Izkoriščanje potenciala podatkov Razpoložljivost visokokakovostnih podatkov, med drugim v zvezi z raznolikostjo in nediskriminacijo, ter možnost uporabe, združevanja in ponovne uporabe podatkov iz različnih virov na način, skladen s splošno uredbo o varstvu podatkov, sta bistvena pogoja za razvoj in uvajanje nekaterih umetnointeligenčnih sistemov. Vendar pa se souporaba podatkov, zlasti med podjetji, zaradi pomanjkanja gospodarskih spodbud, zaupanja in pravne jasnosti ne izvaja v zadostnem obsegu. Zato je bilo v usklajenem načrtu iz leta 2018 predlagano oblikovanje skupnih evropskih podatkovnih prostorov za nemoteno čezmejno izmenjavo podatkov. V njem je poudarjen tudi pomen razvoja vseevropske računalniške infrastrukture in storitev v oblaku, zlasti glede na mednarodno konkurenco za dostop do podatkov. Pregled sprejetih ukrepov Komisija je 19. februarja 2020 sprejela evropsko strategijo za podatke , katere cilj je ustvariti enotni trg podatkov, da se zagotovi svetovna konkurenčnost Evrope. To bo dosegla z ustvarjanjem pravih spodbud za izmenjavo podatkov ter določitvijo praktičnih, pravičnih, nediskriminatornih in jasnih pravil o dostopu do podatkov in njihovi uporabi, ki bodo skladna z evropskimi vrednotami in pravicami, kot so varstvo osebnih podatkov, varstvo potrošnikov in zakonodaja o konkurenci. To pomeni tudi, da bo povečala razpoložljivost podatkov javnega sektorja z odpiranjem naborov podatkov velike vrednosti in omogočila njihovo ponovno uporabo za inovacije. Komisija je junija 2020 objavila poročilo o souporabi podatkov med podjetji in državnimi upravami (B2G), ki ga je pripravila strokovna skupina na visoki ravni ter vsebuje sklop priporočil o politiki, pravnih vidikih in financiranju, da bi souporaba podatkov B2G v javnem interesu postala nadgradljiva, odgovorna in trajnostna praksa v EU. Evropska strategija za podatke spodbuja tudi souporabo podatkov, na primer prakse med podjetji (B2B). Kot nadaljnji ukrep na podlagi strategije za podatke je Komisija 25. novembra 2020 predlagala novi akt o upravljanju podatkov. Predlagana uredba vključuje številne ukrepe za povečanje zaupanja v souporabo podatkov, vključno s praksami B2B, s čimer naj bi zagotovila, da bo za uporabe umetne inteligence na voljo več kakovostnih podatkov. Določa nova pravila EU o nevtralnosti, v skladu s katerimi bodo novoustvarjeni podatkovni posredniki delovali kot zaupanja vredni organizatorji souporabe podatkov. Vključuje ukrepe za olajšanje ponovne uporabe nekaterih podatkov, ki jih hrani javni sektor. Zagotavlja sredstva, s katerimi lahko podjetja in posamezniki svoje podatke lažje, varneje in pod jasnimi pogoji prostovoljno dajo na voljo za širše skupno dobro. Poziva k ustanovitvi Evropskega odbora za podatkovne inovacije, ki bo svetoval o medsektorski standardizaciji in interoperabilnosti ter ju podpiral kot bistven element za zagotavljanje razpoložljivosti visokokakovostnih podatkov. Akt o upravljanju podatkov se lahko po potrebi dopolni s sektorsko zakonodajo. Napovedi Komisija bo za podporo ukrepom v zvezi s podatki: -sprejela predlog akta o podatkih, da bi spodbudila uporabo podatkov v zasebni lasti s strani državnih uprav (B2G), obravnavala vprašanja v zvezi z dostopom do podatkov in njihovo uporabo v razmerjih med podjetji, zlasti neosebnih podatkov, ki izhajajo iz predmetov, povezanih z internetom stvari (tretje četrtletje leta 2021) , ter -predlagala izvedbeni akt o brezplačnem dajanju naborov podatkov velike vrednosti javnega sektorja v strojno berljivi obliki na voljo za ponovno uporabo (drugo četrtletje leta 2021) . Komisija bo skupaj z državami članicami: -uvedla evropsko zavezništvo za industrijske podatke, računalništvo na robu in računalništvo v oblaku, da bi zasebne in javne akterje spodbudila k združitvi moči ter okrepitvi položaja evropske industrije na svetovnem trgu računalništva v oblaku in na robu. Glavna naloga zavezništva bo spodbujati usklajevanje javnih in zasebnih naložb v raziskave, razvoj in uvajanje zmogljivosti v oblaku naslednje generacije na lokalni in nacionalni ravni ter ravni EU. Zavezništvo bo povezano z evropskimi podatkovnimi prostori ter bo tako spodbujalo inovativna okolja za souporabo podatkov, ki bodo temeljila na odprtih, interoperabilnih, varnih in z viri gospodarnih rešitvah v oblaku in na robu. Spodbujalo bo tudi sinergije med delom v zvezi z evropsko zvezo oblakov in pobudami držav članic ;

-vlagala v evropske podatkovne prostore in evropsko zvezo oblakov prek programa za digitalno Evropo, instrumentov za financiranje v okviru Instrumenta za povezovanje Evrope (IPE Digitalno) in drugih instrumentov, kot je Program EU za zdravje za evropski zdravstveni podatkovni prostor. Natančneje, s prvimi razpisi v okviru programa za digitalno Evropo in instrumenta IPE Digitalno, ki bodo objavljeni v drugem četrtletju leta 2021, bo Komisija: -začela sektorske ukrepe, kot je napovedano v evropski strategiji za podatke , za izgradnjo evropskih podatkovnih prostorov za industrijsko proizvodnjo, zeleni dogovor, mobilnost, zdravje, finance, energetiko, kmetijstvo, javno upravo in spretnosti; -sovlagala v ukrepe, usmerjene v razvoj inovativnih in energijsko učinkovitih storitev in infrastruktur z oblaka na rob, platforme vmesne programske opreme ter medsebojno povezovanje obstoječih zmogljivosti obdelave podatkov v državah članicah; -še naprej podpirala raziskave, razvoj in uvajanje računalniških in podatkovnih tehnologij in infrastruktur naslednje generacije v okviru sklopa 4 programa Obzorje Evropa „Digitalno področje, industrija in vesolje“, da bi omogočila oblikovanje evropskega enotnega trga za podatke z ustreznimi podatkovnimi prostori ter zaupanja vrednim in varnim umetnointeligenčnim ekosistemom. Prvi razpisi bodo objavljeni aprila 2021 ter -spremljala vse zainteresirane države članice pri pripravi morebitnega pomembnega projekta skupnega evropskega interesa (IPCEI), osredotočenega na infrastrukturo oblaka naslednje generacije in s tem povezane storitve. Države članice se spodbujajo, naj: -vlagajo v krepitev položaja Evrope na področju tehnologij v oblaku in tehnologij na robu naslednje generacije ter spodbujajo uvajanje oblakov s svojimi nacionalnimi načrti za okrevanje in odpornost ter v skladu s primerom sestavnega dela za vodilni projekt mehanizma RRF „Povečati“, tudi prek večdržavnih projektov. 3.Spodbujanje kritičnih računalniških zmogljivosti Brez računalniške infrastrukture razpoložljivost podatkov ne bo ustvarjala dodane vrednosti . Zato Komisija sprejema ukrepe za podporo razvoju tehnoloških sistemov in naslednje generacije infrastruktur za obdelavo podatkov, ključnih za omogočanje uporabe podatkov za umetno inteligenco . Pregled sprejetih ukrepov Skupno podjetje za evropsko visokozmogljivostno računalništvo (EuroHPC) v podporo razvoju zmogljivosti visokozmogljivostnega računalništva v Evropi usklajuje prizadevanja in združuje vire med 32 sodelujočimi državami za razvoj in uvajanje vrhunske superračunalniške infrastrukture, ki bo lahko in varno dostopna od koder koli v Evropi. Glavne trende za strojno opremo umetne inteligence je mogoče povzeti na naslednji način: (1) rešitve umetne inteligence naslednje generacije bodo morale biti zmogljivejše in energijsko učinkovitejše, da bodo ustrezale potrebam vse bolj izpopolnjenih učnih modelov, in (2) računalništvo se bo vse bolj približevalo „robu“, in sicer na napravah, ki so bližje uporabnikom in lahko izvajajo aplikacije umetne inteligence v realnem času. Ti trendi zahtevajo prilagoditev infrastrukture, zato Komisija sprejema ukrepe, kot je opisano spodaj, da bi omogočila izgradnjo računalniških infrastruktur naslednje generacije. V skladu s tem se EU osredotoča na ukrepe za podporo razvoju strojne opreme umetne inteligence. Umetnointeligenčni modeli so vse bolj zahtevni z vidika računalniške zmogljivosti, zato je hiter dostop do podatkov iz pomnilnika, tj. visokozmogljivi in učinkoviti procesorji, bistven za infrastrukture umetne inteligence. Poleg tega umetnointeligenčni modeli potrebujejo veliko energije, take potrebe po energiji pa niso vzdržne, saj tehnologije umetne inteligence vse bolj prodirajo v naše vsakdanje življenje. Zato je za uvajanje umetne inteligence potreben dostop do namenskih procesorjev za umetno inteligenco z majhno porabo energije, ki zagotavljajo potrebno računalniško zmogljivost in so za več redov učinkovitejši od procesorjev za splošno rabo. Na tem področju raziskav lahko na primer nove tehnologije, ki jih navdihujejo možgani, kot je nevromorfno računalništvo, zagotovijo revolucionarno energijsko učinkovitost. V zvezi s tem je Komisija v okviru programa Obzorje 2020 podpirala pionirsko delo na področju tehnologij umetne inteligence z majhno porabo energije, poleg tega podpira pobude za nadaljnji razvoj in izkoriščanje takih kompetenc v okviru programa Obzorje Evropa in z raziskovalnimi ukrepi na področju novih arhitektur za procesorje z zelo majhno porabo energije ter prek institucionaliziranega evropskega partnerstva za ključne digitalne tehnologije, pri čemer je poseben poudarek na aplikacijah umetne inteligence na robu. Vodilni projekt „Povečati“ v okviru letne strategije za trajnostno rast 2021 je med drugim usmerjen v naložbe v vrhunsko mikroelektroniko, pri čemer je poseben poudarek na procesorjih, kot so čipi za umetno inteligenco. Decembra 2020 je 18 držav članic za utrditev položaja EU na področju zmogljivosti za načrtovanje in proizvodnjo naprednih čipov podpisalo izjavo o procesorjih in polprevodniških tehnologijah. Poleg tega je bila infrastruktura za umetno inteligenco v obdobju 2019–2020 obravnavana v projektih AI4DI, TEMPO in ANDANTE v okviru Skupnega podjetja ECSEL (Elektronske komponente in sistemi za evropski vodilni položaj). Drugo področje razvoja in financiranja, ki ga podpira Komisija, je fotonika. Kombiniranje elektronike z optičnimi elementi lahko prinese vključitev umetne inteligence v zaznavanje slik ter zmanjša porabo energije in latenco v nevronskih mrežah. Napovedi Komisija bo ob podpori držav članic za okrepitev evropskega sistema za načrtovanje in proizvodnjo procesorjev in polprevodnikov ter razširitev prisotnosti industrije v celotni dobavni verigi: -ustanovila industrijsko zavezništvo za mikroelektroniko za določitev strateških časovnih načrtov, raziskovalnih in naložbenih načrtov za načrtovanje, uvajanje in izdelavo procesorjev za umetno inteligenco ter obdelavo podatkov in komunikacijo ob upoštevanju celotnega ekosistema polprevodnikov in z njim povezanih komponent. To bo prispevalo k okrepitvi ekosistema načrtovanja elektronike in vzpostavitvi proizvodnih zmogljivosti v zelo naprednih vozliščih; -olajšala pripravljalno delo v letu 2021 z vsemi zainteresiranimi državami članicami za morebitni pomemben projekt skupnega evropskega interesa (IPCEI), ki bo osredotočen na naslednjo generacijo naprednih procesorjev za umetno inteligenco, obdelavo podatkov in komunikacijo; -namenila center za testiranje in eksperimentiranje, podprt s programom za digitalno Evropo, za umetnointeligenčne komponente in sisteme na robu, v ta namen pa bo v drugem četrtletju leta 2021 objavila razpis za vrhunsko infrastrukturo za testiranje in potrjevanje naprednih računalniških tehnologij umetne inteligence za najrazličnejše uporabe; -vlagala v raziskave in inovacije za računalniške potrebe umetne inteligence na robu z majhno porabo energije prek institucionaliziranega evropskega partnerstva za ključne digitalne tehnologije v okviru programa Obzorje Evropa (tretje četrtletje leta 2021). To partnerstvo, ki temelji na sedanjem Skupnem podjetju ECSEL, bo povečalo možnosti Evrope za inovacije na področju elektronskih komponent in sistemov ter z njimi povezanih tehnologij programske opreme. Eden od glavnih strateških ciljev bo razviti rešitve za obdelavo z umetno inteligenco, zlasti za aplikacije na robu in vgrajene aplikacije. Evropsko partnerstvo za ključne digitalne tehnologije bo s skupnimi ukrepi zagotovilo zanesljive in varne rešitve z majhno porabo energije, ki bodo omogočile računalniški ekosistem odličnosti in zaupanja.

Države članice se spodbujajo, naj: -nadaljujejo razvoj nacionalnega integriranega obsežnega upravljanja podatkov in visokozmogljive računalniške infrastrukture za podporo raziskavam, inovacijam in razvoju spretnosti na področju umetne inteligence prek regionalnih, nacionalnih in evropskih vozlišč digitalnih inovacij; -zagotovijo, da lahko akademske in industrijske organizacije ter organizacije javnega sektorja izkoristijo nacionalno infrastrukturo in strokovno znanje na področju visokozmogljivostnega računalništva in upravljanja podatkov za optimizacijo in nadgraditev svojih inovacij na področju umetne inteligence in aplikacij umetne inteligence, ter -vlagajo v krepitev položaja Evrope na področju procesorjev in polprevodniških tehnologij za umetno inteligenco prek svojih nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost v skladu s primerom sestavnega dela za vodilno področje RRF „Povečati“ in prek večdržavnih projektov. II.Razvoj EU v kraj, kjer se odličnost goji od laboratorija do trga Za razvoj in uvajanje tehnologij umetne inteligence (UI) so poleg podatkovne in računalniške infrastrukture potrebni tudi ciljno usmerjeni ukrepi in zadostna sredstva, usmerjena v odličnost na področju raziskav in inovacij, razpoložljivost potrebnih talentov in spretnosti, podporni okvir politike in mednarodno usklajevanje. Ti ukrepi so „horizontalni“, tj. zadevajo vsa področja politike in pomagajo zagotoviti, da se bo Evropska unija razvila v kraj, kjer se odličnost goji od laboratorija do trga. Predlagani „horizontalni“ skupni ukrepi zajemajo celoten življenjski cikel umetne inteligence. To vključuje ukrepe za lažjo vzpostavitev ekosistema odličnosti, vključno z vrhunskimi temeljnimi raziskavami in raziskavami, usmerjenimi v uporabo, z razvojem, uvajanjem in komercializacijo/uporabo umetne inteligence, pa tudi ukrepe za podporo zaupanju v tehnologije umetne inteligence, spodbujanje nadarjenosti in spretnosti ter krepitev prodiranja EU v svetu. 4.Sodelovanje z deležniki, na primer prek evropskega partnerstva za umetno inteligenco, podatke in robotiko ter strokovnih skupin Ta oddelek je osredotočen na ukrepe, ki so bistveni za opredelitev načrta za odličnost in širše razširjanje umetne inteligence ter sodelovanje pri podpiranju tega načrta. Pregled sprejetih ukrepov Evropska partnerstva združujejo Komisijo, države članice ter zasebne in/ali javne partnerje, da bi obravnavali in premagali nekatere najnujnejše evropske izzive ter posodobili industrijo z usklajenimi raziskovalnimi in inovacijskimi pobudami. Partnerstva med drugim zagotavljajo pravno strukturo za združevanje virov in zbiranje kritične mase ter povečujejo učinkovitost financiranja raziskav in inovacij po vsej EU z izmenjavo finančnih, človeških in infrastrukturnih virov. Partnerstva tudi lajšajo oblikovanje notranjega trga za inovativne izdelke in storitve, zagotavljajo, da lahko inovativne tehnologije hitro prispejo na trg, in lajšajo zmanjšanje obsega prizadevanj na področju raziskav in inovacij, potrebnih za reševanje kritičnih družbenih izzivov in doseganje glavnih ciljev politike EU. Več partnerstev v okviru programa Obzorje 2020 je bilo posebej pomembnih za tehnologije umetne inteligence. Javno-zasebno partnerstvo na področju vrednosti velepodatkov med Evropsko komisijo in združenjem na področju vrednosti velepodatkov (Big Data Value Association – BDVA) je namenjeno sodelovanju pri raziskavah in inovacijah, povezanih s podatki, in izboljšanju oblikovanja skupnosti na podlagi podatkov ter postavlja temelje za uspešno podatkovno vodeno gospodarstvo v Evropi. Javno-zasebno partnerstvo za robotiko (SPARC) združuje evropsko robotsko industrijo, akademske kroge in Evropsko komisijo, da bi okrepilo konkurenčni položaj evropske robotske industrije in spodbujalo odličnost njene znanstvene baze. Pogodbeno javno-zasebno partnerstvo za visokozmogljivostno računalništvo je bilo ustanovljeno leta 2014 za razvoj naslednje generacije tehnologij, aplikacij in sistemov visokozmogljivostnega računalništva, ki bi se približali eksaravni, ter za doseganje odličnosti pri zagotavljanju in uporabi aplikacij visokozmogljivostnega računalništva . To partnerstvo je decembra 2018, ko je bilo ustanovljeno Skupno podjetje za evropsko visokozmogljivostno računalništvo (Skupno podjetje EuroHPC), prenehalo obstajati, zasebna stran pa se je pridružila Skupnemu podjetju EuroHPC. Skupno podjetje EuroHPC Evropski uniji in državam, ki sodelujejo v njem, omogoča, da uskladijo svoja prizadevanja in združijo svoja sredstva za uvedbo vrhunskih superračunalnikov na eksaravni ter Evropo postavijo v vodilni položaj v svetu na področju visokozmogljivostnega računalništva, pri čemer zagotavlja računalniške rešitve in boljše sodelovanje pri naprednih znanstvenih raziskavah. Skupno podjetje ECSEL (Elektronske komponente in sistemi za evropski vodilni položaj) je prvo skupno podjetje, katerega upravljanje temelji na tridelnem modelu (Komisija, sodelujoče države in industrija). Njegov cilj je zagotoviti vrhunsko strokovno znanje na področju ključnih omogočitvenih tehnologij ter konkurenčno vodstvo Evrope na področju strojne opreme in vgrajene programske opreme, bistvene za razvoj in uvajanje digitalnih sistemov, ki temeljijo na umetni inteligenci. Cilj javno-zasebnega partnerstva za fotoniko (Photonics21) je zagotoviti vodilni položaj Evrope na področju razvoja in uvajanja fotonskih tehnologij na različnih področjih uporabe, kot so IKT, razsvetljava, industrijska proizvodnja, biološka znanost in varnost. Cilj javno-zasebnega partnerstva tovarne prihodnosti za napredno proizvodnjo je uresničiti naslednjo industrijsko revolucijo (Factories 4.0). Napovedi

Komisija bo še naprej podpirala evropska partnerstva v okviru programa Obzorje Evropa ter krepila strateški pristop k raziskavam in inovacijam na področju tehnologij umetne inteligence. Komisija bo leta 2021: -med drugim vzpostavila naslednja evropska partnerstva, pomembna za umetno inteligenco: -skupaj načrtovano evropsko partnerstvo za umetno inteligenco, podatke in robotiko – glavni cilj je spodbuditi inovacije, uvajanje in sprejemanje tehnologij na področju umetne inteligence, podatkov in robotike. Partnerstvo bo povezalo deležnike, ki omogočajo uresničitev evropske vizije humanocentrične in zaupanja vredne umetne inteligence . Vzpostavilo bo povezave z državami članicami in zagotovilo pregled glavnih nacionalnih politik in pobud z imenovanjem nacionalnih in/ali regionalnih ambasadorjev; -sprejela nadaljnje ukrepe na podlagi predloga nove uredbe iz septembra 2020 za nadomestitev uredbe Sveta iz leta 2018 o ustanovitvi Skupnega podjetja EuroHPC – predlog določa ambiciozno poslanstvo in bistveno večji proračun za obdobje 2021–2033, da bi Evropi zagotovil vrhunsko hiperpovezano infrastrukturo superračunalništva in kvantnega računalništva; -z enotnim temeljnim aktom predlagala institucionalizirano evropsko partnerstvo za ključne digitalne tehnologije. Glavni cilj partnerstva, ki se bo opiralo na dosežke skupnega podjetja ECSEL, je pospešiti razvoj za okrepitev evropskega ekosistema procesorjev in polprevodniških tehnologij, pri čemer se bodo obravnavali ključni tehnološki, varnostni, družbeni in okoljski izzivi; -skupaj načrtovano evropsko partnerstvo za fotoniko bo zagotovilo tehnološko suverenost Evrope prek inovacij na področju fotonike in njihovega prenosa v aplikacije, s čimer bo izboljšalo konkurenčnost Evrope ter zagotovilo dolgoročna delovna mesta in blaginjo, ter -skupaj načrtovano evropsko partnerstvo „Izdelano v Evropi“ bo gonilna sila za trajnostno proizvodnjo v Evropi, tudi na podlagi umetne inteligence, saj bo prispevalo h konkurenčni in odporni predelovalni industriji v Evropi ter krepilo dodano vrednost v dobavnih verigah v vseh sektorjih, ter -podpirala in olajšala sinergije (vključno z organizacijo skupnih razpisov) med evropskimi partnerstvi (skupaj načrtovanimi in institucionaliziranimi) v zvezi s tehnologijami umetne inteligence, kot so partnerstvo za umetno inteligenco, podatke in robotiko, partnerstvo za fotoniko, partnerstvo „Izdelano v Evropi“, EuroHPC in partnerstvo za ključne digitalne tehnologije. 5.Krepitev in mobilizacija raziskovalnih zmogljivosti Ta oddelek je osredotočen na ukrepe za povečanje odličnosti raziskav in inovacij na področju umetne inteligence ter izboljšanje konkurenčnosti Evrope. Pregled sprejetih ukrepov EU poleg strateških raziskovalnih načrtov javno-zasebnih partnerstev izvaja tudi ukrepe za okrepitev odličnosti pri temeljnih in uporabnih raziskavah ter za spodbujanje talentov v Evropi. Komisija je prek programa Obzorje 2020 v štirih letih vložila 50 milijonov EUR, da bi oblikovala raziskovalno skupnost centrov odličnosti na področju umetne inteligence , tesno povezanih v mrežo. Cilj je povečati sodelovanje med najboljšimi raziskovalnimi skupinami v Evropi, da bodo lahko združile moči pri reševanju velikih znanstvenih in tehnoloških izzivov na področju umetne inteligence, ter olajšati tesnejše sodelovanje, povezovanje in sinergije med raziskovalnimi skupinami in industrijo. Za oblikovanje mreže je bilo izbranih pet projektov, ki bodo združili vrhunske raziskovalce ter vzpostavili skupni pristop, vizijo in identiteto za evropski umetnointeligenčni sistem; med temi projekti so štiri mreže centrov odličnosti na področju umetne inteligence ter en ukrep za usklajevanje in podporo. Komisija je za zagotovitev, da podpora EU za raziskave ustreza tehnološkemu razvoju na področju umetne inteligence, ocenila svoje medsektorske naložbe v umetno inteligenco v okviru programa Obzorje 2020 glede na trenutne raziskovalne trende in potrebe ter opredelila prihodnje naložbene priložnosti za umetno inteligenco, predvsem v okviru programa Obzorje Evropa. Poleg tega je prispevke javnega posvetovanja o beli knjigi o umetni inteligenci in ciljno usmerjenega posvetovanja s skupnostjo na področju umetne inteligence, zlasti javno-zasebnim partnerstvom za umetno inteligenco, podatke in robotiko, uporabila za načrtovanje novih tem na področju raziskav umetne inteligence in dodatnih mrež centrov odličnosti. Napovedi Za spodbujanje odličnosti na področju raziskav bo Komisija: -z začetkom leta 2021 in v tesnem dialogu z državami članicami in širšo skupnostjo na področju umetne inteligence ustanovila vodilni center na področju umetne inteligence za Evropo, kot je napovedano v beli knjigi. Vodilni center na področju umetne inteligence bo temeljil na obstoječih in prihodnjih mrežah centrov odličnosti na področju umetne inteligence, njegov cilj pa bo vzpostaviti zavezništvo močnih evropskih raziskovalnih organizacij, ki si bodo delile skupni načrt za podporo odličnosti na področju temeljnih in uporabnih raziskav, uskladitev nacionalnih prizadevanj na področju umetne inteligence, spodbujanje inovacij in naložb, privabljanje in ohranjanje talentov za umetno inteligenco v Evropi ter ustvarjanje sinergij in ekonomije obsega. Ta pobuda bo združila vodilne akterje na področju raziskav, z univerz in iz industrije v Evropi, da bodo skupaj obravnavali skupno dogovorjene ambiciozne izzive, pri čemer bo glavni cilj postati svetovni referenčni center odličnosti na področju umetne inteligence. Tako bo raznolikost Evrope spodbudila zdravo konkurenco, ne pa razdrobljenosti skupnosti na področju umetne inteligence; -v letih 2021 in 2022 v okviru programa Obzorje Evropa financirala dodatne mreže centrov odličnosti na področju umetne inteligence, ki bodo obravnavale dopolnilna raziskovalna področja, ki še niso zajeta v obstoječih mrežah centrov odličnosti na področju umetne inteligence, in krepile raziskovalna prizadevanja, ki obravnavajo kritične raziskovalne teme v zvezi z umetno inteligenco. To bo spodbudilo razvoj varnejše, bolj zaščitene in bolj zaupanja vredne umetne inteligence ter podpiralo temeljne in uporabno usmerjene raziskave na področju umetne inteligence naslednje generacije, pri čemer bo cilj ohraniti vodilni položaj Evrope na področju umetne inteligence; -v okviru programa Obzorje Evropa od leta 2021 spodbujala tehnični razvoj na najrazličnejših področjih raziskav umetne inteligence, vključno z raziskavami v zvezi z naslednjo stopnjo inteligence in avtonomije sistemov, ki temeljijo na umetni inteligenci, preglednostjo na področju umetne inteligence, bolj zeleno umetno inteligenco, umetno inteligenco za kompleksne sisteme, napredkom na področju omrežij umetne inteligence na robu, nepristranskimi umetnointeligenčnimi sistemi ter opolnomočenjem ljudi z napredno podporo umetne inteligence; -program Obzorje Evropa bo poleg razvoja omogočitvenih tehnologij pokazal tudi, kako umetna inteligenca pomaga preoblikovati pomembne gospodarske sektorje na področju proizvodnje in storitev, vključno z vplivi na delovno silo, ter obravnaval velike družbene izzive na področjih, kot so zdravstvo, civilna varnost, podnebne spremembe, energetika, mobilnost, mediji (npr. obravnavanje dezinformacij) in agroživilski sektor;

-v okviru skupaj načrtovanega evropskega partnerstva za umetno inteligenco, podatke in robotiko mobilizirala deležnike prek strateškega načrta za raziskave, inovacije in uvajanje, da bi oblikovali in izvajali strategijo za raziskave, inovacije in uvajanje za Evropo s poudarkom na odgovornem razvoju in uporabi umetne inteligence, ter -si prizadevala, da projekti, povezani z umetno inteligenco, ki prejemajo sredstva za raziskave in inovacije v okviru programa Obzorje Evropa, po potrebi spoštujejo načelo „vgrajene etičnosti“, tudi v primeru zaupanja vredne umetne inteligence. Poleg tega se Komisija za doseganje raznolike raziskovalne skupnosti na področju umetne inteligence zavzema za raznolikost in vključenost v konzorcije za projekte. Države članice se spodbujajo, naj: -ustanovijo regionalne in nacionalne centre odličnosti na področju raziskav v zvezi z umetno inteligenco, na primer z uporabo nacionalnih instrumentov financiranja in sredstev mehanizma RRF, ter ustvarijo strukturo za prenos raziskav in tehnologije, ki bi lahko privabila in ohranjala talente, hkrati pa bi si prizadevala postati nacionalna referenčna točka za raziskave in razvoj na področju umetne inteligence. Centri bi zagotavljali regionalno ozaveščanje in izmenjavo, sodelovali na evropski ravni in vzpostavili vodilni evropski center na področju umetne inteligence, ki bi širil odličnost, v sodelovanju z mrežami, ki jih financira EU, ter -okrepijo naložbe v raziskave na področju umetne inteligence na nacionalni ravni, na primer prek mehanizma RRF. 6.Zagotovitev orodij prek platforme za umetno inteligenco na zahtevo in okolja, v katerem bodo lahko razvijalci testirali umetno inteligenco in eksperimentirali z njo (centri za testiranje in eksperimentiranje) ter v katerem bodo lahko MSP in javne uprave uvedle umetno inteligenco (evropska vozlišča digitalnih inovacij) Ta oddelek je osredotočen na ukrepe, ki pomagajo prenesti inovacije iz laboratorija na trg, da se zagotovi široka uporaba in uvajanje tehnologij umetne inteligence. Pregled sprejetih ukrepov Centri za testiranje in eksperimentiranje z inovativnimi umetnointeligenčnimi sistemi so bistveni za uporabo in uvajanje tehnologij umetne inteligence. To je zlasti pomembno za mala in srednja podjetja (MSP), ki se soočajo s težavami, ko poskušajo v celoti izkoristiti hitri razvoj digitalnih tehnologij, da bi postala konkurenčna in inovativna. EU je v sodelovanju z državami članicami predlagala dva sklopa ukrepov: -centre za testiranje in eksperimentiranje (TEF) – tj. tehnološke infrastrukture s specifičnim strokovnim znanjem in izkušnjami na področju testiranja dovršene tehnologije v posameznem sektorju v realnem ali skoraj realnem okolju. Cilj je razvijalcem zagotoviti infrastrukturo za testiranje tehnologije umetne inteligence, preden je ta dana na trg, ter -vozlišča digitalnih inovacij – „enotne kontaktne točke“, ki vsem podjetjem, ki jih zanima uporaba umetne inteligence, pomagajo, da z uporabo tehnologij umetne inteligence postanejo konkurenčnejša z vidika poslovnih/proizvodnih procesov, izdelkov ali storitev. Evropska vozlišča digitalnih inovacij podjetjem omogočajo, da pred naložbami testirajo tehnologije umetne inteligence, poleg tega jim zagotavljajo s tem povezane storitve, kot sta svetovanje o financiranju ter svetovanje o usposabljanju in razvoju spretnosti, potrebnih za uspešno digitalno preobrazbo. Centri za testiranje in eksperimentiranje V usklajenem načrtu iz leta 2018 je navedeno, da je treba za optimizacijo naložb in preprečitev podvajanja ali konkurenčnih prizadevanj razviti omejeno število specializiranih obsežnih referenčnih lokacij in jih odpreti za vse akterje iz vse Evrope. Po sprejetju usklajenega načrta in v okviru priprav na program za digitalno Evropo je Komisija sprejela pripravljalne ukrepe za razvoj tega koncepta in za pripravo centrov za testiranje umetne inteligence in eksperimentiranje z njo. Natančneje, od leta 2019 je intenzivno sodelovala z državami članicami, da bi izboljšala koncept centrov za testiranje in eksperimentiranje ter dala prednost ustreznim sektorjem. Januarja 2020 je Komisija organizirala pet delavnic, na katerih so sodelovali deležniki iz industrije, akademskega sveta in držav članic, da bi razpravljali o centrih za testiranje in eksperimentiranje za določene sektorje (agroživilski sektor, proizvodnja, zdravstvo in pametna mesta) in tehnologije (umetna inteligenca na robu). Rezultati pripravljalnega dela in izmenjav z deležniki kažejo, da sta eksperimentiranje in testiranje najsodobnejših tehnologij v resničnih okoljih bistveni element pri uvajanju tehnologije na trg ter da sta del inovacijske verige, v kateri evropski umetnointeligenčni sistem potrebuje znatno podporo, da bi ostal konkurenčen na svetovni ravni. Center za testiranje in eksperimentiranje za umetno inteligenco na robu ima posebno vlogo za ekosistem odličnosti na področju umetne inteligence. Umetna inteligenca na robu kot tehnologija strojne opreme ponuja jasne prednosti: zagotavlja operacije v realnem času ter prednosti v smislu varnosti in zasebnosti podatkov in porabe energije. Cilj centra za testiranje in eksperimentiranje za umetno inteligenco na robu je, da kot evropska platforma podjetjem vseh velikosti omogoči testiranje inovativnih komponent umetne inteligence na robu, ki temeljijo na naprednih računalniških tehnologijah z majhno porabo energije, kot je nevromorfno računalništvo, in eksperimentiranje z njimi. Glede na sedanjo odvisnost EU od računalniških tehnologij, visoke stroške potrebne polprevodniške opreme in potrebo po dolgoročnih naložbah je center za testiranje in eksperimentiranje za umetno inteligenco na robu potreben za zapolnitev vrzeli v financiranju, da bodo imela evropska podjetja dostop do računalniške strojne opreme umetne inteligence z majhno porabo energije. Drugače povedano, center za testiranje in eksperimentiranje za umetno inteligenco na robu bo Evropi dal ekosistem odličnosti, ki bo bistveni instrument za doseganje vodilnega tehnološkega položaja na področju umetne inteligence. Da bi imeli centri za testiranje in eksperimentiranje osrednjo vlogo v umetnointeligenčnem sistemu, bi morali biti preprosti za uporabo, delovati v realnih pogojih in tesno sodelovati s končnimi uporabniki, uporabljati pa bi jih morali razvijalci v zasebnem in javnem sektorju, zlasti MSP. Poleg tega je učinkovito medsebojno delovanje med centri za testiranje in eksperimentiranje in podatkovnimi prostori bistveno za vzpostavitev enakih konkurenčnih pogojev in zagotavljanje nediskriminatornega dostopa do trga. To bi bilo mogoče doseči na primer s povezovanjem podatkovnih prostorov in centrov za testiranje in eksperimentiranje na skupnih interesnih področjih. Centri za testiranje in eksperimentiranje imajo pomembno vlogo pri testiranju robustnosti, zanesljivosti in varnosti tehnologij umetne inteligence s testiranjem njihove sposobnosti izpolnjevanja obveznosti, ki bodo opredeljene v predpisih o umetni inteligenci. Nazadnje, projekti centrov za testiranje in eksperimentiranje bi morali medsebojno delovati z vzporednimi pobudami na evropski platformi za umetno inteligenco na zahtevo. Vozlišča digitalnih inovacij Komisija je za pomoč evropskim podjetjem (zlasti MSP) pri čim boljšem izkoriščanju novih tehnologij leta 2016 uvedla pobudo „Digitalizacija evropske industrije“. Eden od stebrov te pobude je ustanovitev in podpiranje vozlišč digitalnih inovacij, ki omogočajo dostop do tehničnega strokovnega znanja in zagotavljajo možnosti za eksperimentiranje, tako da lahko podjetja testirajo, preden začnejo vlagati. Vozlišča digitalnih inovacij zagotavljajo tudi inovacijske storitve, kot so svetovanje o financiranju ter usposabljanje in razvoj spretnosti, ki jih podjetja potrebujejo za uspešno digitalno preobrazbo. Države članice in regije vlagajo v vozlišča digitalnih inovacij, Komisija pa je (s projekti v okviru programa Obzorje 2020 v letih 2019 in 2020) za mreženje vozlišč digitalnih inovacij zagotovila več kot 200 milijonov EUR. Približno polovica teh sredstev je bila povezana z inovacijami na področjih, pomembnih za umetno inteligenco, vključno z robotiko in velepodatki, za regije z malo vozlišči digitalnih inovacij pa so bile izvedene posebne dejavnosti. Financiranje projektov v okviru programa Obzorje 2020 se navadno izvaja po kaskadnem načelu na podlagi odprtih razpisov za MSP, da lahko ta sodelujejo pri inovativnih eksperimentih z vozlišči digitalnih inovacij v čezmejnem okviru. Evropsko računsko sodišče je ocenilo to razsežnost pobude za digitalizacijo evropske industrije in priporočilo, naj Komisija v sodelovanju z državami članicami sprejme nadaljnje ukrepe na področju financiranja in spremljanja vozlišč digitalnih inovacij.

Pripombe Evropskega računskega sodišča bodo obravnavane s podporo v okviru programa za digitalno Evropo. Oznaka Evropska vozlišča digitalnih inovacij je bila uvedena, da bi se zagotovilo razlikovanje med tem pristopom in prejšnjim pristopom, financiranim v okviru programa Obzorje 2020. EU in države članice bodo v vzpostavitev mreže okoli 200 vozlišč po evropskih regijah vložile 1,5 milijarde EUR. Nepovratna sredstva bi bilo treba uporabiti za izboljšanje zmogljivosti izbranih evropskih vozlišč digitalnih inovacij za zagotavljanje storitev MSP in javnemu sektorju. Izbira in financiranje teh evropskih vozlišč digitalnih inovacij sta skupni ukrep držav članic in Komisije. Evropska vozlišča digitalnih inovacij bodo spodbudila široko uporabo umetne inteligence, visokozmogljivostnega računalništva, tehnologije za kibernetsko varnost in drugih digitalnih tehnologij s strani industrije (zlasti MSP) in organizacij javnega sektorja v Evropi. Poleg tega jih bodo podpirala pri uporabi digitalne tehnologije za izboljšanje trajnostnosti njihovih procesov in izdelkov, zlasti glede porabe energije in zmanjšanja emisij toplogrednih plinov. Zagotovila bodo široko geografsko pokritost, opravljala pa bodo lokalne in evropske funkcije. Evropska vozlišča digitalnih inovacij bodo uporabljala orodja in vire, ki jih ponuja platforma za umetno inteligenco na zahtevo, ter bodo multiplikator za centre za testiranje in eksperimentiranje: podjetjem v stiski bodo pomagala pri uporabi ustreznega centra za testiranje in eksperimentiranje, da bodo lahko uvedla inovativne nove izdelke in storitve ter jih pripravila za dajanje na trg. Platforma za umetno inteligenco na zahtevo Evropska pobuda za platformo in sistem za umetno inteligenco na zahtevo se je začela leta 2019 ter je financirana v okviru programa Obzorje 2020. Združuje deležnike in vire na področju umetne inteligence, s čimer odpravlja razdrobljenost in pospešuje inovacije, ki temeljijo na umetni inteligenci (raziskave, izdelki, rešitve). Platforma, ki se razvija, naj bi delovala kot gonilna sila evropskega trga umetne inteligence in ponujala kritično maso virov, učinke mreženja skupnosti ter hiter razvoj in rast. Dejavnosti za utrditev sistema so se začele januarja 2021, da bi privabile večje skupnosti uporabnikov, zlasti iz netehnološkega sektorja, ter olajšale uporabo in uvajanje virov platforme. Napovedi Da bi Komisija pomagala prenesti inovacije iz laboratorija na trg ter zagotovila široko uporabo in uvajanje tehnologij umetne inteligence, bo skupaj z državami članicami: -sofinancirala centre za testiranje in eksperimentiranje v okviru programa za digitalno Evropo, da bi zagotovila skupen, zelo specializiran vir za skupno uporabo na evropski ravni ter spodbudila hitro uvajanje in večjo uporabo zaupanja vredne umetne inteligence po Evropi. V tem okviru: -bodo prvi razpisi (v obdobju 2021–2022) osredotočeni na naslednje opredeljene sektorje: proizvodnja, zdravje, agroživilski sektor, pametne skupnosti in umetna inteligenca na robu. Ocenjeni proračun za posamezni sektor bo približno 20–75 milijonov EUR; -v obdobju 2021–2022 izbrala mrežo do 210 evropskih vozlišč digitalnih inovacij, ki bo pokrivala vse regije Evrope. V zvezi z umetno inteligenco so predvidene naslednje posebne dejavnosti: -vsaj eno evropsko vozlišče digitalnih inovacij v vsaki državi članici s strokovnim znanjem o umetni inteligenci. Evropska vozlišča digitalnih inovacij v mreži si bodo izmenjevala najboljše prakse in učinkovito medsebojno sodelovala (ob upoštevanju priporočil, ki jih bo pripravila mreža vozlišč digitalnih inovacij za umetno inteligenco), da bi MSP in organizacijam javnega sektorja po vsej Evropi nudila najboljšo podporo, ter -mreža evropskih vozlišč digitalnih inovacij bo tesno sodelovala s platformo za umetno inteligenco na zahtevo, centri za testiranje in eksperimentiranje ter podatkovnimi prostori, skupaj pa bodo spodbujali uporabo teh infrastruktur med MSP po vsej Evropi. To bo spodbudilo razširjanje virov in podjetjem omogočilo eksperimentiranje z umetno inteligenco; -leta 2021 in pozneje utrdila platformo za umetno inteligenco na zahtevo kot osrednjo evropsko zbirko virov umetne inteligence, potrebnih za uporabo v industriji in javnem sektorju, da bo lahko: -postala glavni evropski trg za vire umetne inteligence; platforma bo zagotavljala preprost in enostaven dostop do orodij umetne inteligence, ki jih bodo nato evropska vozlišča digitalnih inovacij lokalno razdelila ali pa jih bo neposredno uporabljala uporabniška industrija (zlasti MSP) ali javni sektor, ter -sodelovala z ustreznimi nacionalnimi in evropskimi pobudami, da bi postala osrednja zbirka orodij umetne inteligence v Evropi za vse, ki iščejo strokovno znanje, tehnologijo, storitve in programsko opremo na področju umetne inteligence. Komisija poziva države članice, naj: -namenijo enak delež sredstev projektom centrov za testiranje in eksperimentiranje, ki jih bo Komisija izbrala s pomočjo neodvisnih strokovnjakov; -opredelijo ustrezne nove prednostne naloge za dodatne centre za testiranje in eksperimentiranje poleg sedanjih sektorjev, tj. agroživilskega sektorja, proizvodnje, zdravstva in pametnih skupnosti. Možni novi sektorji bi lahko bili na primer mobilnost, javna uprava ali prehod na zeleno gospodarstvo; -v celoti izkoristijo priložnosti, ki jih ponujajo mehanizem RRF in programi kohezijske politike, za financiranje več (evropskih) vozlišč digitalnih inovacij ter centrov za testiranje in eksperimentiranje, da se inovacije približajo trgu, ter -podpirajo oblikovanje lokalnih, regionalnih in/ali nacionalnih trgov umetne inteligence za medsebojno delovanje in izmenjavo najboljših praks ter olajšajo čezmejno razširitev prek evropske platforme za umetno inteligenco na zahtevo (osrednja zbirka orodij in trg za umetno inteligenco), evropskih vozlišč digitalnih inovacij in pobude Startup Europe. 7.Financiranje in razširjanje inovativnih idej in rešitev za umetno inteligenco

Ta oddelek se osredotoča na podporne ukrepe s posebnim poudarkom na zagonskih podjetjih, podjetjih v razširitveni fazi ter drugih malih in srednjih podjetjih, ki razvijajo tehnologije umetne inteligence. Program InvestEU in mehanizem RRF ponujata ključna sredstva za krepitev uporabe finančnih instrumentov. Pregled sprejetih ukrepov Za podporo zagonskim ter malim in srednjim podjetjem v zgodnjih fazah in v fazi razširitve je Komisija predstavila naložbeno shemo za umetno inteligenco in blokovne verige (AI/Blockchain Investment Scheme) ter njen podporni program . Cilj pilotne sheme je izboljšati dostop do lastniškega financiranja za zagonska podjetja in MSP, ki se ukvarjajo z inovativno umetno inteligenco in blokovnimi verigami ter umetno inteligenco večjega tveganja, s široko geografsko pokritostjo v EU, vključno z manj razvitimi trgi. Zagotavlja sredstva za naložbe v sklade tveganega kapitala in sovlaganje v nacionalne spodbujevalne banke v državah članicah. Ocenjuje se, da bo z začetno dodelitvijo 100 milijonov EUR iz programa Obzorje 2020 skupni obseg naložb sklada dosegel 700 milijonov EUR . Namenski podporni program se bo izvajal od leta 2020 do leta 2022. Skupina Evropske investicijske banke (skupina EIB) je decembra 2020 prav tako uvedla nov instrument za sovlaganje do 150 milijonov EUR za vlaganje skupaj s skladi, ki jih podpira Evropski investicijski sklad (EIF), in za podporo rasti podjetij na področju umetne inteligence po vsej Evropi. Evropski svet za inovacije (EIC) podpira zagonska podjetja na področju umetne inteligence pri razvoju in razširjanju revolucionarnih tehnologij umetne inteligence in prelomnih inovacij. Od začetka pilotne faze je EIC podprl številne inovacije na področju umetne inteligence na številnih znanstvenih področjih, od bioloških znanosti, živil in kmetijstva do energetike in okolju prijaznih tehnologij. Za razvoj inovacij iz raziskovalnih projektov pilotni instrument Iskalec Evropskega sveta za inovacije ponuja nepovratna sredstva za spodbujanje skupnih, interdisciplinarnih inovacij na področju radikalno novih prihodnjih tehnologij, ki jih navdihuje znanost. Pospeševalec Evropskega sveta za inovacije podpira razširitev zagonskih podjetij in njihov vstop na trg z možnostmi financiranja in pospeševalnimi storitvami. Podpora EIC je na voljo vsem MSP z radikalno novimi idejami, podprtimi s poslovnim načrtom za uvajanje rešitev za inovacije, ki jih je mogoče tržiti, in z željo po razširitvi. EIC je v pilotni fazi (2018–2020) zagotovil 160 milijonov EUR v obliki nepovratnih sredstev in 91 milijonov EUR v obliki neposrednih naložb v kapital za inovativna zagonska podjetja na področju umetne inteligence in projekte, ki vključujejo neposredne ali dodatne raziskave na področju tehnologij umetne inteligence. Leta 2021 bo EIC zagotovil več kot milijardo EUR nepovratnih sredstev in lastniškega kapitala za zagonska podjetja in MSP, pri čemer je poudarek na inovacijsko intenzivni tehnologiji. Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo (EIT) podpira številne pobude za spodbujanje inovacij na področju umetne inteligence, pripravo naših družb na spremembe, ki jih povzroča umetna inteligenca, in izobraževanje nove generacije inovatorjev na področju umetne inteligence. V letih 2019 in 2020 je svojim dejavnostim na področju umetne inteligence namenil več kot 22 milijonov EUR. EIT Digital in EIT Health izvajata veliko večino projektov, povezanih z umetno inteligenco. Skupnost EIT trenutno podpira 120 evropskih zagonskih podjetij v zgodnji do srednji fazi, ki delujejo na področju umetne inteligence, in je vanje že vložila več kot 3 milijone EUR. Januarja 2021 sta EIT in EIC združila moči, da bi pospešila izvajanje podpore za zelo inovativna zagonska podjetja ter uskladila prizadevanja za podporo inovatorkam in podporo inovatorjem iz manj zastopanih regij . Poleg tega si EIC in EIT prizadevata za izmenjavo podatkov in informacij o inovativnih zagonskih podjetjih in MSP, ki jih podpirata, vključno z meritvami doseženih učinkov. Napovedi Komisija bo ob podpori držav članic: -si prizadevala okrepiti podporo in financiranje za pilotno naložbeno shemo za umetno inteligenco/blokovne verige ter podporni program. Na podlagi uspeha in privlačnosti pilotne sheme bo program InvestEU za obdobje 2021–2027 še naprej zagotavljal podporne naložbe v umetno inteligenco/blokovne verige prek skupine EIB in nacionalnih spodbujevalnih bank, da bi mobiliziral zasebne naložbe; -v celoti izvajala EIC v okviru programa Obzorje Evropa in podpirala prelomne inovacije s poudarkom na humanocentrični umetni inteligenci. To bo doseženo s kombinacijo odprtih razpisov za financiranje, ki bodo temeljili na izzivih. Izziv Iskalec Evropskega sveta za inovacije v letu 2021 bo usmerjen v raziskave o ozaveščenosti o umetni inteligenci, izziv Pospeševalec Evropskega sveta za inovacije pa bo spodbujal strateške digitalne in zdravstvene tehnologije, vključno z umetno inteligenco za uporabo v medicini. Poleg tega se bo začela izvajati pobuda Women TechEU za podporo inovacijsko intenzivnim zagonskim podjetjem, ki jih ustanovijo in vodijo ženske; -prek pobud Startup Europe in inovacijski radar mobilizirala zagonska podjetja na področju umetne inteligence v nacionalnih vozliščih in programu Obzorje Evropa, ki se želijo razširiti in izpolniti povpraševanje MSP, ki so se lotila digitalne preobrazbe, po strokovnem znanju na področju umetne inteligence. Evropska vozlišča digitalnih inovacij, financirana v okviru programa za digitalno Evropo, bodo uporabljena za ustvarjanje trga in organiziranje prireditev za navezovanje stikov za dobavo tehnologije in partnerstva; -olajšala izmenjavo informacij, strokovnega znanja in najboljših praks med lokalnimi, regionalnimi in nacionalnimi zagonskimi podjetji na področju umetne inteligence na evropski ravni (vključena bodo MSP in zagonska podjetja ter drugi ustrezni deležniki) prek javno-zasebnega partnerstva za umetno inteligenco, podatke in robotiko, evropskih vozlišč digitalnih inovacij, platforme za umetno inteligenco na zahtevo (osrednja zbirka orodij in trg za umetno inteligenco) in Startup Europe ter -sprejela ukrepe za izboljšanje razpoložljivosti odprtih podatkov in dostopa do podatkov za MSP. Države članice se spodbujajo, naj: -podpirajo zagonska podjetja in podjetja v razširitveni fazi na področju umetne inteligence pri dostopu do financiranja za njihovo rast ter podpirajo MSP pri njihovem digitalnem prehodu pri sprejemanju tehnologij umetne inteligence. Če so cilji in pogoji mehanizma RRF izpolnjeni, lahko države članice izkoristijo sredstva RRF za vzpostavitev naložb v obliki finančnih instrumentov (npr. jamstev, posojil, instrumentov lastniškega in tveganega kapitala ter ustanovitve namenskih investicijskih subjektov). Države članice imajo tudi možnost, da v svoj oddelek InvestEU prispevajo do 4 % celotne dodelitve v okviru svojih načrtov za okrevanje in odpornost. III.Zagotovitev, da umetna inteligenca deluje za ljudi in je sila za dobro v družbi Umetnointeligenčni sistemi, ki se vse bolj uporabljajo v zdravstvu, kmetijstvu, izobraževanju, zaposlovanju, upravljanju infrastrukture, energetiki, prometu in logistiki, vesoljskem sektorju, javnih storitvah, varnosti ter blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje, lahko pomagajo rešiti zapletene probleme v javno dobro. Uspešen razvoj in uvajanje umetne inteligence prispevata h gospodarski rasti in svetovni konkurenčnosti EU ter prinašata ogromne koristi za našo družbo in okolje. Vendar lahko nekatere uporabe umetne inteligence ogrožajo pravice, zaščitene z zakonodajo EU, vzbudijo nove pomisleke glede varnosti in zaščite ter vplivajo na trge dela. V beli knjigi o umetni inteligenci iz leta 2020 je Komisija predstavila evropski pristop k umetni inteligenci, ki temelji na ekosistemu odličnosti in ekosistemu zaupanja v umetno inteligenco .

8.Spodbujanje talentov in izboljšanje ponudbe spretnosti, potrebnih za omogočanje uspešnega umetnointeligenčnega ekosistema Pregled sprejetih ukrepov V usklajenem načrtu iz leta 2018 je bilo kot ključni izziv za razvoj umetne inteligence v Evropi opredeljeno veliko in vztrajno pomanjkanje digitalnih spretnosti. Zaradi razvoja trga umetne inteligence in uvajanja tehnologij umetne inteligence je treba zagotoviti dostopnost in uvajanje izdelkov in storitev na področju umetne inteligence. V ta namen bi morala EU olajšati pridobivanje širokih računalniških spretnosti in izboljšati razumevanje umetne inteligence za vse državljane. Da bi EU ostala konkurenčna v svetovnem merilu, potrebuje tudi strokovnjake iz različnih okolij s specializiranimi spretnostmi na področju umetne inteligence, kot so modeliranje podatkov, arhitektura in semantika, da bi ohranila močan položaj v raziskavah umetne inteligence ter prispevala k razvoju in uvajanju umetnointeligenčnih sistemov. Netehnične spretnosti na področju umetne inteligence so enako pomembne. Potrebno je tudi izboljšanje računalniških spretnosti in spretnosti na področju umetne inteligence za vse, da bi se preprečila polarizacija trga dela ter morebitno povečanje neenakosti v državah in med njimi. Rezultati raziskave med evropskimi podjetji iz leta 2020 kažejo, da je ena ključnih ovir, s katero se evropska podjetja soočajo pri sprejemanju tehnologij umetne inteligence, razpoložljivost zaposlenih z ustreznimi spretnostmi na področju umetne inteligence. Analiza Skupnega raziskovalnega središča Komisije prav tako kaže, da so razvoj digitalnih spretnosti, ozaveščanje o tehnologijah umetne inteligence na vseh ravneh izobraževanja, programi vseživljenjskega