SL    SL SL 
SL    SL  EVROPSKA KOMISIJA  
Bruselj, 30.9.2010 
COM(2010) 520 kon č. 
2010/0274 (COD)   
Predlog 
UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
o spremembi Uredbe (ES) št. 460/2004 o ustanovitvi Evropske agencije za varnost 
omrežij in informacij glede njenega trajanja 
SL 2   SL OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM  
1. O ZADJE  
Evropska agencija za varnost omrežij in info rmacij (ENISA) je bila ustanovljena marca 2004 
z Uredbo (ES) št. 460/20041 sprva za obdobje petih let, zagotovila pa naj bi predvsem „visoko 
in učinkovito raven varnosti omrežij in informac ij v [Uniji] in […] razvoj kulture varnosti 
omrežij in informacij v kori st državljanov, potrošnikov, podjetij in organizacij javnega 
sektorja Evropske unije, da bi tako prispeva la k nemotenemu delovanju notranjega trga“ . Z 
Uredbo (ES) št. 1007/20082 je bil njen mandat podaljšan do marca 2012.  
S podaljšanjem mandata ENISA leta 2008 se je odpr la razprava o splošni usmeritvi evropskih 
prizadevanj na podro čju varnosti omrežij in in formacij (NIS), ki jo je Komisija podprla z 
javnim posvetovanjem o morebitnih ciljih  okrepljene politike NIS na ravni Unije. 
Posvetovanje je potekalo od novembra 2008 do janua rja 2009, zbranih pa je  bilo skoraj 600 
prispevkov3.  
Komisija je 30. marca 2009 sprejela Sporo čilo o zaščiti kritične informacijske infrastrukture4 
(CIIP), v katerem je poudarila, da je treba Ev ropo pred kibernetskimi napadi in prekinitvami 
zaščititi s pove čanjem pripravljenosti, va rnosti in odpornosti. Sporo čilo vsebuje tudi akcijski 
načrt, v katerem ima ENISA pomembno vlogo zlasti pri zagotavljanju pomo či državam 
članicam. Akcijski na črt so močno podprli ministri med r azpravo na konferenci o zaš čiti 
kritične informacijske strukture (CIIP), ki je potekala v estonskem Talinu od 27. do 28. aprila 
20095. Predsedstvo Evropske unije je v skle pih konference poudarilo, da je pomembno 
„povečati operativno podporo“ ENISA: minist ri so tudi poudarili, da ENISA „predstavlja 
pomemben instrument za okrepitev pr izadevanj za sodelovanje na tem podro čju po vsej 
Uniji“ , in izpostavili, da je treba mandat agencije vsebinsko in formalno ponovno preu čiti, da 
se bo ta „lahko bolje osredoto čila na prednosti in potrebe EU, da bo njena sposobnost 
reagiranja prožnejša, da bo razvila kva lifikacije in sposobnosti ter pove čala operativno 
učinkovitost in splošni vpliv agencije“ , ter da se agenciji tako zagotovijo „stalna sredstva za 
vsako državo članico kot tudi celot no Evropsko unijo“.   
Po razpravi Sveta za telekomunikacije dne 11. junija 2009, na kateri so države članice 
podprle, da se zaradi velikeg a pomena NIS in nastajajo čih izzivov na tem podro čju mandat 
ENISA podaljša in pove čajo njeni viri, se je razprava pod švedskim predsedovanjem Unije 
končala. Svet je v resoluciji z dne 18. decembra 2009 o skupnem evropskem pristopu do 
varnosti omrežij in informacij6 potrdil vlogo in potencial ENIS A ter da je treba agencijo 
                                                 
1 Uredba (ES) št. 460/2004 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o ustanovitvi Evropske 
agencije za varnost omrežij in informacij (UL L 77, 13.3.2004, str. 1). 
2 Uredba (ES) št. 1007/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 o spremembi 
Uredbe (ES) št. 460/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o ustanovitvi Evropske 
agencije za varnost omrežij in informacij glede njenega trajanja (UL L 293, 31.10.2008, str. 1). 
3 Zbirno poro čilo rezultatov javnega posvetovanja „Za okrepljeno politiko do varnosti omrežij in 
informacij v Evropi“ je priloženo Oceni u činka, ki spremlja ta predlog, kot Priloga 11. 
4 COM(2009) 149 z dne 30.3.2009. 
5 Dokument za razpravo: http://www.tallinnciip.eu/doc/discussi on_paper_-_tallinn_ciip_conference.pdf  
 Sklepi predsedstva:  http://www.tallinnciip.eu/doc/EU_Presidency _Conclusions_Tallinn_CIIP_Conference.pdf
. 
6 Resolucija Sveta z dne 18. d ecembra 2009 o skupnem evropskem pr istopu do varnosti omrežij in 
informacij (UL C 321, 29.12.2009, str. 1). 
SL 3   SL „razviti v u činkovit organ“ . Poudaril je tudi, da je treba agencijo posodobiti in okrepiti, da bi 
lahko Komisiji in državam članicam pomagala pri premostitvi razkoraka med tehnologijo in 
politiko ter bila strokovni cente r Unije za vprašanja NIS.  
2. S PLOŠNO OZADJE  
Informacijske in komunikacijske tehnologije (IK T) so postale steber evropskega gospodarstva 
in družbe kot celote. IKT so dovzetne za neva rnosti, ki presegajo n acionalne meje in se 
spreminjajo z razvojem tehnol ogije in trga. Ker so IKT gl obalne, med seboj povezane in 
odvisne od ostale infrastrukture, njihove var nosti in odpornosti ne mo remo zagotoviti zgolj z 
nacionalnimi in neusklajenimi pr istopi. Tudi varnost omrežij in  informacij je podvržena zelo 
hitrim spremembam. Omrežni in in formacijski sistemi morajo biti u činkovito zaš čiteni pred 
vsemi vrstami motenj in odpovedi, med dr ugim tudi pred napadi, ki jih povzro či človek. 
Politike varnosti omrežij in informacij (NIS) imajo osrednjo vlogo v digitalni agendi za 
Evropo7, ki je ena vodilnih pobud strategije EU 2020, s katero bo mogo če izkoristiti in 
povečati potencial IKT ter ga pretvoriti v traj nostno rast in inovacije. Spodbujati uvedbo IKT 
ter povečevati zaupanje v informacijsko družbo sta en i od glavnih prednost nih nalog digitalne 
agende za Evropo. Zato je potrebna reforma ENISA, da bodo Unija, države članice in 
zainteresirane strani lah ko razvili visoko sposobnost in pripravljenost za prepre čevanje, 
odkrivanje in boljše odzivanje na težave, ki jih prinaša varnost omrežij in informacij. 
3. R AZLOGI ZA UKREPANJE  
Poleg te predlagane uredbe Komisija predlaga tudi, da se sprejme uredbe o ENISA, ki bi 
nadomestila Uredbo (ES) št. 460/2004; v predla gani uredbi so v celoti revidirane dolo čbe o 
agenciji, na podlagi nje pa naj bi  bila agencija tudi ustanovljena  za pet let. Komisija se sicer 
zaveda, da lahko zakonodajni postopek v Evropske m parlamentu in Svetu pri tem predlogu 
zahteva veliko časa za razpravo in da obstaja tveganje pravne praznine, če novi mandat 
agencije ne bo potrjen pred  iztekom sedanjega mandata. 
Komisija zato predlaga to uredbo, ki za 18 mes ecev podaljšuje sedanji mandat agencije, da se 
zagotovi dovolj časa za razpravo. 
                                                                                                                                                         
 http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUri Serv.do?uri=OJ:C:2009:321:0001:0004:EN:PDF. 
7 COM(2010) 245, 19.5.2010. 
SL 4   SL 2010/0274 (COD) 
Predlog 
UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA  
o spremembi Uredbe (ES) št. 460/2004 o ustanovitvi Evropske agencije za varnost 
omrežij in informacij glede njenega trajanja 
(besedilo velja za EGP) 
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – 
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 Pogodbe, 
ob upoštevanju predloga Evropske komisije, ob upoštevanju mnenja Evropskega  ekonomsko-socialnega odbora
8, 
ob upoštevanju mnenja Odbora regij,9 
po predložitvi predloga nacionalnim parlamentom, v skladu z rednim zakonodajnim postopkom , ob upoštevanju naslednjega: (1) Evropski parlament in Svet sta leta 2004 sprejela Uredbo (ES) št. 460/2004 o 
ustanovitvi Evropske agencije za  varnost omrežij in informacij
10 (v nadaljnjem 
besedilu: Agencija). 
(2) V zvezi s trajanjem agencije sta Evropski parlament in Svet leta  2008 sprejela Uredbo 
(ES) št. 1007/2008 o sprememb i Uredbe (ES) št. 460/200411. 
(3) Od novembra 2008 je potekala javna ra zprava o splošni usmeritvi evropskih 
prizadevanj za ve čjo varnost omrežij in informacij, vklju čno o agenciji. V skladu s 
svojo strategijo za boljšo pravno ureditev in kot prispevek k na vedeni razpravi je 
Komisija odprla javno posvetova nje o ciljih politike za ve čjo varnost omrežij in 
informacij na ravni Unije. Posvetovanje je potekalo od novembra 2008 do januarja 
                                                 
8 UL C , , str. . 
9 UL C , , str. . 
10 Uredba (ES) št. 460/2004 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o ustanovitvi Evropske 
agencije za varnost omrežij in informacij (UL L 77, 13.3.2004, str. 1). 
11 Uredba (ES) št. 1007/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 o spremembi 
Uredbe (ES) št. 460/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o ustanovitvi Evropske 
agencije za varnost omrežij in informacij glede njenega trajanja (UL L 293, 31.10.2008, str. 1). 
SL 5   SL 2009. Kot rezultat razprave je Svet decembra 2009 sprejel Resolucijo z dne 18. 
decembra 2009 o skupnem evropskem pristopu do varnosti omrežij in informacij12. 
(4) Na podlagi zaklju čkov razprave se namerava z resolucijo nadomestiti Uredbo (ES) 
št. 460/2004. 
(5) Zakonodajni postopek za reformo ENISA bo zahteval veliko časa za razpravo. Ker se 
agenciji 13. marca 2012 izte če mandat, ga je treba podaljšati, da se omogo či dovolj 
časa za razpravo v Evropskem parlamentu in  Svetu ter obenem zagotovi doslednost in 
neprekinjenost.  
(6) Mandat Agencije je zato tr eba podaljšati do 13. septembra 2013 – 
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: 
Člen 1 
Uredba (ES) št. 460/2004 se spremeni: 
Člen 27 se nadomesti z naslednjim: 
„Člen 27 – Trajanje 
Agencija se ustanovi s 14. marcem 2004 za devet let in šest mesecev.“ 
Člen 2 
Začetek veljavnosti 
Ta uredba za čne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti . 
Ta uredba je v celoti zavezujo ča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. 
V […], 
Za Evropski parlament Za Svet 
Predsednik Predsednik 
                                                 
12 Resolucija Sveta z dne 18. d ecembra 2009 o skupnem evropskem pr istopu do varnosti omrežij in 
informacij (UL C 321, 29.12.2009, str. 1). 
SL 6   SL OCENA FINAN ČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA  
1. OKVIR  PREDLOGA/POBUDE   
1.1. Naslov predloga/pobude  
Predlog Uredbe Evropskega parlamenta in  Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 460/2004 
Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o ustanovitvi Evropske agencije za 
varnost omrežij in informacij.  
1.2. Zadevna podro čja ABM/ABB13  
Informacijska družba in mediji 
Regulativni okvir digitalne agende 
1.3. Vrsta predloga/pobude  
 Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep   
 Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep, ki sledi pilotnemu projektu / pripravljalnemu ukrepu14  
; Predlog/pobuda se nanaša na podaljšanje obstoje čega ukrepa   
 Predlog/pobuda se nanaša na nadaljevanje obstoje čega ukrepa z novo usmeritvijo   
1.4. Cilji 
1.4.1. Ve čletni strateški cilji Komisije, ki jih obravnava predlog/pobuda  
Izboljšanje odpornosti evropskih elek tronskih komunikacijskih omrežij  
Agencija bo še naprej obravnavala vprašanja odpornosti in v ta namen opravljala preglede 
obveznosti, zahtev in dobrih praks v zvezi z odpornostjo, ki se uporabljajo15, ter analizirala 
nadaljnje metode in postopke za izboljšanje odp ornosti. Da bi se ocenila veljavnost zahtev, 
metod in praks, bodo potekali dodatni pilotni projekti. Agencija bo pr ispevala h krepitvi 
varnosti in odpornosti kriti čne informacijske in komunikacijske infrastrukture ter k 
vzpostavitvi evropskega javno-zasebnega partne rstva za odpornost (EP3R) in vseevropskega 
foruma za države članice. 
Spodbujanje in ohranjanje sodelovanja med državami članicami 
ENISA si mora še naprej prizadevati opre deliti vseevropske kroge, ki so varnostno 
usposobljeni za podro čja, kot so ozaveš čanje in odzivanje na in cidente, sodelovanje pri 
                                                 
13 ABM: upravljanje po dejavnos tih – ABB: oblikovanje prora čuna po dejavnostih. 
14 Pilotni in pripravljalni ukrepi iz člena 49(6)(a) ali (b) finan čne uredbe. 
15 Takšni pregledi bodo temeljili na pregledih, ki jih je v letih 2006 in 2007 opravila ENISA pri varnostnih ukrepih, 
ki so jih sprejeli operaterji elektronskih komunikacij. 
SL 7   SL medobratovalnosti vseevropske elek tronske identifik acijske kartice16, in ohraniti platformo za 
posredovanje dobrih praks na podro čju varnosti omrežij in in formacij na evropski ravni17. 
Države članice morajo še naprej med seboj sodelova ti, da bi izboljšale sposobnosti vseh držav 
članic in zvišale splošno raven skladnosti in medobratovalnosti.  
Ugotavljanje nastajajo čih tveganj za vzpostavitev zaupanja 
Agencija si bo še naprej prizadeval a vzpostaviti okvir, ki bo nosilcem odlo čanja omogo čal, da 
s sistemati čnim zbiranjem, dodelavo in širjenjem poda tkov ter povratnimi informacijami bolje 
razumejo in ocenijo nastajajo ča tveganja, ki jih prinašajo nov e tehnologije in aplikacije.  
Vzpostavitev zaupanja mikr opodjetij v informacije 
Doba digitalnih informacij še naprej odp ira številne priložnosti za podjetja, zlasti 
mikropodjetja. Vendar pa sta nadaljnji razvoj ter prevzem informacijskih in komunikacijskih 
tehnologij s strani upora bnikov še vedno šibki to čki. Cilj je zbrati ter oceniti potrebe in 
pričakovanja mikro podjetij na tem podro čju. V ta namen bo ENISA spodbujala in preizkušala 
vzorce čezmejnega sodelovanja med krovnimi organi zacijami in združenji na naslednjih 
področjih: vzpostavljanje zmogljivosti NIS v mikropodjetjih, priprava sistema za izdajanje 
spričeval za mikropodjetja in razv oj okvira za skladnost z zakonodajo za laike, ustvarjanje in 
preizkušanje dobre prakse nepr ekinjenega poslovanja ter prou čitev vprašanj skladnosti, ki 
bodo malim in srednje ve likim podjetjem omogo čila določiti varnostne cilje in oblikovati 
časovni na črt za njihovo uresni čitev. 
1.4.2. Posamezni cilji in zadevne dejavnosti ABM/ABB  
Posamezni cilj  
Povečati varnost omrežij in informacij, razviti kulturo varnosti omreži j in informacij v dobro 
državljanov, potrošnikov, podjetij in zdru ženj javnega sektorja ter ugotoviti politi čne izzive, ki 
jih prinašajo prihodnja omrežja in internet. 
Zadevne dejavnosti AMB/ABB  
Politika elektronskih komuni kacij in varnost omrežij  
1.4.3. Pri čakovani izid in u činki 
Doseči visoko raven varnosti omrežij in informacij v Uniji in razviti kulturo varnosti omrežij 
in informacij v korist državlja nov, potrošnikov, podjetij in or ganizacij javnega sektorja v 
Evropski uniji in tako prispevati k nemotenemu delovanju notranjega trga. 
1.4.4. Kazalniki izida in u činkov  
Glej točko 1.4.1 zgoraj.  
                                                 
16 Ta podpora nadaljuje delo, ki ga je ENISA opravila v letih 2006 in 2007 glede skupnega jezika za izboljšanje 
medobratovalnosti na podro čju elektronskih identifikacijskih kartic. 
17 Ta program nadaljuje delo, ki je bilo v letu 2007 opravljeno v zvezi z opredelitvijo na črta za vzpostavitev 
posredovanja evropskih dobrih praks na podro čju varnosti omrežij in informacij na evropski ravni. 
SL 8   SL 1.5. Utemeljitev predloga/pobude  
1.5.1. Potrebe, ki jih je treba zadovoljiti kratkoro čno ali dolgoro čno  
ENISA je bila prvotno ustanovljena leta 2004, obra vnavala pa naj bi nevarnosti in z njimi 
povezane morebitne kršitve NIS. Od takrat so se izzivi, ki se nanašajo na varnost omrežij in 
informacij, s tehnološkim in tržnim razvojem  spremenili, zato se jih je nadalje preu čevalo in o 
njih razpravljal o, kar danes omogo ča posodobitev in podrobnejši opis ugotovljenih težav in 
načina njihovega vpliva spreminjajo če se okolje NIS. V sklepih predsedstva z ministrske 
konference o klju čni informacijski infrastrukturi (CIIP) v Tallinnu je zlasti navedeno, da je 
treba mandat agencije vsebinsko in formalno ponovno preu čiti, da se bo ta „lahko bolje 
osredotočila na prednosti in potrebe EU, da bo njena sposobnost r eagiranja prožnejša, da bo 
razvila kvalifikacije in sposobnosti ter pove čala operativno u činkovitost in splošni vpliv 
agencije“, ter da se agenciji tako zag otovijo „stalna sredstva za vsako državo članico kot tudi 
celotno Evropsko unijo“. 
Poleg te predlagane uredbe Komisija predlaga tudi, da se sprejme uredbe o ENISA, ki bi 
nadomestila Uredbo (ES) št. 460/2004; v predla gani uredbi so v celoti revidirane dolo čbe o 
agenciji, na podlagi nje pa naj bi  bila agencija tudi ustanovljena  za obdobje petih let. Komisija 
se sicer zaveda, da lahko za konodajni postopek v Evropskem pa rlamentu in Svetu pri tem 
predlogu zahteva veliko časa za razpravo in da obstaja tveganje pravne praznine, če novi 
mandat agencije ne bo potrjen pred iztekom sedanjega mandata. 
Komisija zato predlaga to uredbo, ki za 18 mes ecev podaljšuje sedanji mandat agencije, da se 
zagotovi dovolj časa za razpravo. 
1.5.2. Dodana vrednost pri posredovanju EU 
Težave, ki se nanašajo na NIS, ne sledijo n acionalnim mejam, zato jih na nacionalni ravni ni 
mogoče učinkovito odpraviti. Hkrati javni organi v razli čnih državah članicah te težave 
različno obravnavajo. Te razlike lahko predstavlja jo veliko oviro pri izvajanju ustreznih 
mehanizmov Unije za pove čanje NIS v Evropi. Ker so in frastrukture IKT med seboj 
povezane, na u činkovitost ukrepov na nacionalni ravni v eni državi članici še vedno mo čno 
vplivata nizka stopnja ukrepov v drugi državi članici ter pomanjkanje sistematskega 
čezmejnega sodelovanja. Če v eni državi članici zaradi nezadostn ih ukrepov NIS pride do 
incidenta, lahko to povzro či motenje storitev v drugih državah članicah.  
Poleg tega pove čanje varnostnih zahtev pomeni stroškovno  oviro za podjetja, ki delujejo na 
ravni Evropske unije, ter na evropskem notranjem trgu povzro ča razdrobljenost in 
pomanjkanje konkuren čnosti. 
Medtem ko se odvisnost od omrežnih  in informacijskih sistemov pove čuje, je pripravljenost 
na incidente nezadostna.  
Trenutni nacionalni sistemi za zgodnje opozarja nje in obravnavanje incidentov so zelo 
pomanjkljivi. Vendar se postopki in prakse spremljanja varnostnih incidentov v omrežjih in 
njihovega poro čanja med posameznimi državami članicami zelo razlikujejo. V nekaterih 
državah procesi niso dovolj formalizirani, medt em ko druge države nimajo pristojnega organa 
za sprejemanje in obdelovanje poro čil o incidentih. Skupnih evrops kih sistemov ni. Incidenti 
NIS bi lahko bistveno onemogo čili zagotavljanje osnovnih potrebš čin, zato je treba pripraviti 
SL 9   SL ustrezne odzivne ukrepe. Komisija je v sporo čilu o zaščiti kritične informacijske infrastrukture 
tudi poudarila, da je potrebna evropska zmogljivost za zgodnj e opozarjanje in odzivanje na 
incidente, ki bi jo podprli z vajami na evropski ravni. 
Nujno so potrebni instrumenti politike, ki naj bi  proaktivno opredelili tv eganja in ranljivosti 
NIS, uvedli ustrezne mehanizme za odzivanje (npr. z opredelitvijo in širjenjem dobrih praks) 
ter zagotovili, da mehanizme za odzivanje pozna jo in uporabljajo zainteresirane strani.  
1.5.3. Izkušnje, pridobljene s p odobnimi projekti v preteklosti 
V skladu s členom 25 Uredbe o ENISA je zunan ji strokovni odbor v letih 2006/2007 izvedel 
neodvisno ocenjevanje ENISA, da bi uradno  ocenil delovno prakso agencije in njeno 
organiziranost ter po potrebi izdal priporo čila za izboljšanje. Treba je poudariti, da je bila ta 
ocena opravljena zgolj eno leto po za četku delovanja ENISA. V poro čilu o oceni18 je bila 
potrjena veljavnost prvotne politi čne utemeljitve, na kateri je  bila osnovana ENISA, obenem 
pa so bila izpostavljena vprašanja, ki jih je tr eba rešiti v zvezi s prepoznavnostjo agencije in 
njeno sposobnostjo za dosego visoke stopnje u činka. Gre za vprašanja, ki se nanašajo na 
organizacijsko strukturo, razli čne kvalifikacije in števil čnost osebja agencije ter organizacijske 
težave, nastale zaradi oddaljene lokacije. 
Glej tudi to čko 1.5.1 zgoraj. 
1.5.4. Skladnost in možnosti dopolnjevanja z drugimi zadevnimi instrumenti 
Prihodnost ENISA je bila tema splošne razprave  o varnosti omrežij in informacij in drugih 
političnih pobudah o prihodnji varnos ti omrežij in informacij. 
                                                 
18 Glej http://ec.europa.eu/dgs/information_society/evaluation/studies/s2006_enisa/docs/final_report.pdf. 
SL 10   SL 1.6. Trajanje ukrepa in finan čnih posledic  
; Časovno omejen  predlog/pobuda   
– ; Predlog/pobuda velja od 14.3.2012 do 13.9.2013  
– ; Finančne posledice od leta 2012 do 2013 
 Časovno neomejen  predlog/pobuda 
– Izvedba s poskusnim obdobjem postopne krepitve od leta LLLL do leta LLLL, 
– ki mu sledi popolno delovanje. 
1.7. Na črtovani na čini upravljanja19  
 Neposredno centralizirano upravljanje  s strani Komisije  
; Posredno centralizirano upravljanje  – s prenosom izvrševanja na: 
–  izvajalske agencije  
– ; organe, ki jih ustanovijo Skupnosti20  
–  nacionalne javne organe/organe, ki opravljajo javne storitve  
–  osebe, ki se jim zaupa izvedba dolo čenih ukrepov v skladu z naslovom V Pogodbe o 
Evropski uniji in so dolo čene v zadevnem temeljnem aktu v smislu člena 49 finan čne 
uredbe  
 Deljeno upravljanje  z državami članicami  
 Decentralizirano upravljanje  s tretjimi državami   
 Skupno upravljanje  z mednarodnimi organizacijami (navedite) 
                                                 
19 Pojasnila o na činih upravljanja in sklici na finan čno uredbo so na voljo na spletni strani za prora čun: 
http://www.cc.cec/budg/man/budg manag/budgmanag_en.html. 
20 Organi iz člena 185 finan čne uredbe. 
SL 11   SL 2. UPRAVLJALNI  UKREPI   
2.1. Pravila o spremljanju in poro čanju  
Izvršni direktor je odgovoren za u činkovit nadzor in ocenjevanj e uspešnosti dela Agencije 
glede na njene cilje ter letno poro ča upravnemu odboru.  
Izvršni direktor pripravi  osnutek splošnega poro čila o vseh dejavnostih Agencije v preteklem 
letu, v katerem primerja zlasti dosežene rezult ate s cilji letnega programa dela. Potem ko 
upravni odbor poro čilo sprejme, se to pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji, 
Računskemu sodiš ču, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij ter objavi. 
2.2. Sistem upravljanja in nadzora  
2.2.1. Ugotovljena tveganja  
ENISA je vse od ustanovitve leta 2004 predme t zunanjega in notranjega ocenjevanja. 
V skladu s členom 25 Uredbe o ENISA je bil prva faza v tem postopku neodvisno ocenjevanje 
ENISA, ki ga je izvedel zunan ji strokovni odbor v letih 2006/2007. Poro čilo zunanjega 
strokovnega odbora21 je potrdilo, da so prvotni politi čni razlogi za ustanov itev ENISA in njeni 
prvotni cilji še vedno utemeljeni, koristno pa je bilo tudi zato, ker je odprlo nekatera vprašanja, 
ki jih je treba rešiti. 
Komisija je marca 2007 o oceni poro čala upravnemu odboru, ki je nato pripravil svoja 
priporočila glede prihodnosti Agencije in sprememb Uredbe o ENISA22. 
Komisija je junija 2007 v sporo čilu Evropskemu parlamentu in Svetu predložila svojo lastno 
oceno rezultatov zunanjega ocenjevanja in priporo čil upravnega odbora23. V sporo čilu je 
zapisala, da se je treba odlo čiti, ali naj se mandat Agencije  podaljša ali pa naj se Agencija 
nadomesti z drugim mehanizmom, na primer s st alnim forumom zainteresiranih strani ali 
mrežo varnostnih organizacij. S sporo čilom je odprla tudi javno posvetovanje o tej temi, s 
prošnjo za prispevke evropskih zainteresiranih strani, s sezn amom vprašanj za usmerjanje 
nadaljnjih razprav24.  
Leta 2009 je Komisija opravila oceno u činkov, da bi prou čila možnosti prihodnjega razvoja 
ENISA. Ta ocena u činkov je priložena predlogu uredbe o ENISA, ki naj bi nadomestila 
Uredbo (ES) št. 460/2004.  
                                                 
21 http://ec.europa.eu/dgs/information_society/evaluation/studies/index_en.htm. 
22 Po členu 25 Uredbe o ENISA. Celotno besedilo dokumenta, ki ga je sprejel upravni odbor Enise in ki vsebuje tudi 
njegove pripombe, je na voljo na spletni st rani: http://enisa.europa.eu/pages/03_02.htm. 
23 Sporo čilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o vrednotenju Evropske agencije za varovanje omrežij in 
podatkov (ENISA), COM(2007) 285 kon č. z dne 1.6.2007: http://eur-
lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriSer v.do?uri=CELEX:52007DC0285:EN:NOT. 
24 http://ec.europa.eu/yourvoice/ipm/forms/dispatch?form=EnisaFuture&lang=en. 
SL 12   SL 2.2.2. Na črtovani na čini nadzora  
Glej 2.2.1  
2.3. Ukrepi za prepre čevanje goljufij in nepravilnosti  
Plačila zahtevanih storitev ali študij pred izpla čilom preveri osebje agencije, pri čemer 
upošteva pogodbene obveznosti, gospodarska na čela ter dobro finan čno prakso in dobro 
prakso upravljanja. Dolo čbe o prepre čevanju goljufij (nadzor, zahteve za poro čanje itn.) se 
vključijo v vse sporazume in pogodbe, ki jih sklenejo agencija in prejemniki pla čil. 
SL 13   SL 3. OCENA  FINANČNIH  POSLEDIC  PREDLOGA/POBUDE   
3.1. Zadevni razdelki ve čletnega finan čnega okvira in odhodkovne prora čunske vrstice  
• Obstoječe odhodkovne prora čunske vrstice  
Proračunska vrstica  Vrsta  
odhodkov  Prispevek  
Razdelek 
večletnega 
finančnega okvira  Številka / opis  DS/NS 
(25) iz držav 
EFTA26 iz držav 
kandidatk27 iz tretjih 
držav v smislu člena 
18(1)(aa) finan čne 
uredbe  
09 02 03 01 Evropska agencija za 
varnost omrežij in informacij – 
Subvencija iz naslovov 1 in 2  dif. DA NE NE NE 1.a 
Konkuren čnost za 
rast in 
zaposlovanje  09 02 03 02 Evropska agencija za varnost omrežij in informacij – 
Subvencija iz naslova 3
 dif. DA NE NE NE 
09 01 01 Odhodki za aktivno 
zaposlene na podro čju informacijske 
družbe in medijev  nedif.  NE NE NE NE 
5 Stroški 
upravnega dela  
09 01 02 11 Drugi odhodki za 
upravljanje  nedif.  NE NE NE NE 
                                                 
25 dif. = diferencirana sredstva / nedif. = nediferencirana sredstva. 
26 EFTA: Evropsko združenje za prosto trgovino.  
27 Države kandidatke in, če je ustrezno, potencialne države kandidatke z zahodnega Balkana. 
 
SL 14   S3.2. Ocenjeni u činek na odhodke  
3.2.1. Povzetek ocenjenega u činka na odhodke v mio.   
v mio EUR (na tri decimalna mesta natan čno) 
Razdelek ve čletnega finan čnega okvira   1.a  Konkuren čnost za rast in zaposlovanje 
 
ENISA    14. 
marec –
31. 
decemb
er 2012  1. 
januar –
13. 
septem
ber 
2013 SKUPAJ  
Odobritve za poslovanje     
Obveznosti  (1) 2 073 1 734 3 807 09 02 03 02 Evropska agencija za varnost 
omrežij in informacij – Subvencija iz 
naslova 3  Plačila (2) 2 073 1 734 3 807 
Proračunska sredstva za upravo     
09 02 03 01 Evropska agencija za varnost 
omrežij in informacij – Subvencija iz 
naslovov 1 in 2   (3) 4 600 4 291 8 891 
Obveznosti  =1 +3 6 673 6 025 12 698 Odobritve v 
razdelku 1a SKUPAJ  Plačila =2+3 6 673 6 025 12 698 
 
Obveznosti  (4) 2 073 1 734 3 807 y Odobritve za poslovanje SKUPAJ  
Plačila (5) 2 073 1 734 3 807 
 
SL 15   Sy Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev 
nekaterih programov, SKUPAJ  (6) 4 600 4 291 8 891 
Obveznosti  =4+ 6 6 673 6 025 12 698 Odobritve v  
razdelku 1.a Konkuren čnost za rast in 
zaposlovanje 
večletnega finan čnega okvira SKUPAJ  Plačila =5+ 6 6 673 6 025 12 698 
 
v mio EUR (na tri decimalna mesta natan čno) 
Razdelek ve čletnega finan čnega okvira 5  Upravni odhodki 
 
 14. marec 
– 31. 
december 
2012 1. januar –
13. 
september 
2013 Skupaj  
Človeški viri  0,342 0,299 0,641 
Drugi upravni odhodki  0,008 0,007 0,015 
SKUPAJ GD INFSO  Odobritve  0,350 0,306 0,656 
 
Odobritve v okviru 
RAZDELKA 5  
večletnega finan čnega 
okvira SKUPAJ  (Obveznosti skupaj 
= plačila skupaj)  0,350 0,306 0,656 
 
 
SL 16   S 
 14. marec 
– 31. 
december 
2012 1. januar –
13. 
september
2013 Skupaj  
Obveznosti  7 023 6 331 13 354 Odobritve v okviru 
RAZDELKOV 1 do 5  
večletnega finan čnega 
okvira SKUPAJ  Plačilo 7 023 6 331 13 354 
 
3.2.2. Ocenjeni  učinek na odobritve za poslovanje  
–  Predlog/pobuda ne zahteva por abe odobritev za poslovanje  
– ; Predlog/pobuda zahteva porabo odobritev za poslovanje, kot je  pojasnjeno v nadaljevanju: 
odobritve za prevzem obveznosti v mio. EUR (na tri decimalna mesta natan čno) 
Navedba ciljev in realizacij  
 
Ø 14. marec – 31. 
december 2012  1. januar – 13. 
september 2013  SKUPAJ  
Izboljšanje odpornosti evropskih elektronskih komunikacijskih 
omrežij  0,237 0,198 0,435 
Spodbujanje in ohranjanje sodelovanja med državami 
članicami  0,237 0,198 0,435 
Ugotavljanje nastajajo čih tveganj z namenom vzpostavitve 
zaupanja  0,169 0,141 0,310 
Vzpostavitev zaupanja mikropodjetij v informacije 0,087 0,072 0,159 
 
SL 17   SUpravljanje horizontalnih dejavnosti 1,344 1,124 2,468 
STROŠKI SKUPAJ  2,073 1,734 3,807 
 
SL 18   SL 3.2.3. Ocenjeni u činek na odobritve za upravne zadeve28 
3.2.3.1. Povzetek  
–  Predlog/pobuda ne zahteva porab e odobritev za upravne zadeve  
– ; Predlog/pobuda zahteva porabo odobritev za upravne zadeve, kot je 
pojasnjeno v nadaljevanju: 
a) Upravni odhodki v razdelku 5 ve čletnega finan čnega okvira 
v mio EUR (na tri decimalna mesta natan čno) 
RAZDELEK 5 
večletnega 
finančnega okvira  14. marec 
– 31. 
december 
2012 1. januar –
13. 
september 
2013 SKUPAJ  
 
Človeški viri  0,342 0,299 0,641 
Drugi upravni 
odhodki  0,008 0,007 0,015 
 
SKUPAJ  0,350 0,306 0,656 
b) Upravni odhodki ENISA – vsebovani v prora čunski postavki „09.020301 Varnost omrežij 
in informacij v Evropi: Naslov 1 – Osebje  in Naslov 2 – Delovanje agencije“.  
v mio EUR (na tri decimalna mesta natan čno) 
 14. marec 
– 31. 
december 
2012 1. januar –
13. 
september 
2013 SKUPAJ  
 
Človeški viri – 
Naslov 1 – Osebje  4 216 3 916 8 132 
Drugi izdatki  
upravnega zna čaja – 
Naslov 2 – 
Delovanje agencije  0,384 0,375 0,759 
 
SKUPAJ  4 600 4 291 8 891
                                                 
28 Priloga k zakonodajnemu finan čnemu izkazu ni izpolnjena, ker ne velja za trenutni predlog. 
 
SL 19   SL 3.2.3.2 Ocenjene potrebe po človeških virih  
–  Predlog/pobuda ne zahteva porabe človeških virov  
– ; Predlog/pobuda zahteva porabo človeških virov, kot je pojasnjeno v 
nadaljevanju: 
a) Človeški viri znotraj Komisije 
 14. marec – 
31. 
december 
2012 1. januar –13. 
september 
2013 
Načrtovana delovna mesta (uradniki in za časno osebje) (v 
ekvivalentu polnega delovnega časa: FTE)  
XX 01 01 01 (Sedeži in predstavništva 
Komisije)  3,5 3,5 
SKUPAJ  3,5 3,5 
 
b) Človeški viri ENISA  
 14. marec – 
31. 
december 
2012 1. januar –13. 
september 
2013 
Načrtovana delovna mesta ENISA (v ekvivalentu polnega delovnega 
časa: FTE)  
Upravlj
avci 
(AD) 29 29 
Uradniki ali za časno 
osebje  Strokovni 
sodelav
ci (AST)
 15 15 
Uradniki ali za časno osebje SKUPAJ  44 44 
Drugo osebje (v ekvivalentu polnega delovnega časa: FTE)  
Pogodbeni uslužbenci  13 13 
Napoteni nacionalni izvedenci  5 5 
Drugo osebje SKUPAJ  18 18 
SKUPAJ  62 62 
 
 
SL 20   SL  
Opis nalog, ki jih mora izvajati osebje agencije: 
Uradniki in za časni uslužbenci  Agencija bo še naprej: 
– imela svetovalno in usklajevalno funkcijo, s katero bo pridobivala 
in analizirala podatke  o varnosti informacij. Danes zbirajo podatke o 
incidentih IT in druge podatke o varnosti informacij javne in zasebne 
organizacije z razli čnimi cilji. Na evropski ravni ni centralnega 
organa, ki bi celovito zbiral in anal iziral podatke ter podajal mnenja in 
nasvete, s katerimi bi podprl politike Unije na podro čju varnosti 
omrežij in informacij; 
– imela vlogo strokovnega centra , pri katerem lahko države članice in 
evropske institucije dobijo mnenja in nasvete glede tehni čnih vprašanj  v 
zvezi z varnostjo; 
– prispevala k širokemu sodelovanju med razli čnimi akterji  na podro čju 
varnosti informacij, npr. pomagala pri nadaljnjih aktivnostih pri podpori 
varnega e-poslovanja. Takšno sodelo vanje je nujen predpogoj za varno 
delovanje omrežij in informacijski h sistemov v Evropi. Potrebna sta 
sodelovanje in udeležba vseh zainteresiranih strani;  
– prispevala k usklajenemu pristopu  k varnosti informacij, tako da bo 
podpirala države članice , npr. pri spodbujanju ocenjevanja tveganj  in 
dejavnosti v zvezi z ozaveš čanjem;  
– zagotavljala medobratovalnost omrežij in informacijskih sistemov , če 
države članice uporabljajo tehnične zahteve, ki vplivajo na varnost;  
– ugotavljala potrebe po ustrezni standardizaciji  ter ocenjevala obstoje če 
varnostne standarde in sisteme potrjevanja ter spodbujala njihovo čim širšo 
uporabo pri podpori evropske zakonodaje; 
– podpirala mednarodno sodelovanje  na tem podro čju, ki postaja vedno 
bolj pomembno, saj so vprašanja varnosti omrežij in informacij globalna;   
Zunanji sodelavci  – Glej zgoraj.  
 
SL 21   SL 3.2.4. Skladnost z veljavnim ve čletnim finan čnim okvirom  
– ; Predlog/pobuda je skladna z veljavnim ve čletnim finan čnim okvirom. 
–  Predlog/pobuda zahteva spre membo ustreznega razdelka ve čletnega 
finančnega okvira. 
–  Predlog/pobuda zahteva uporabo instrumenta prilagodljivosti ali 
spremembo ve čletnega finan čnega okvira29. 
3.2.5. Udeležba tretjih oseb pri financiranju  
–  V predlogu/pobudi ni na črtovano sofinanciranje tretjih oseb  
– ; V predlogu/pobudi je na črtovano sofinanciranje, kot je ocenjeno spodaj 
(velja za vrstici 09.020301 in 09.020302): 
Okvirne odobritve v mio EUR (n a tri decimalna mesta natan čno)  
 14. marec – 
31. december 
2012 1. januar –13. 
september 2013  Skupaj  
EFTA  0,160 0,145 0,305 
 
3.3. Ocenjeni u činek na prihodke  
– ; Predlog/pobuda nima finan čnih posledic za prihodke 
–  Predlog/pobuda ima finan čne posledice, kot je pojasnjeno v 
nadaljevanju: 
–  na lastna sredstva  
–  na druga sredstva  
                                                 
29 Glej to čki 19 in 24 Medinstitucionalnega sporazuma.