ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(9)

Nasilje na podlagi spola in nasilje nad ogroženimi skupinami (otroci, mladi in druge ogrožene skupine, kot so osebe LGBTQI in invalidi) je resna kršitev temeljnih pravic ter je še naprej prisotno po vsej Uniji in v vseh družbenih in ekonomskih okoliščinah , pri čemer resno negativno vpliva na fizično , duševno in psihično zdravje žrtev ter na družbo v celoti. Ženske so najbolj prizadete zaradi nasilja na podlagi spola in nadlegovanja doma in v javnosti, zato je bolj proti temu nasilju ključni ukrep za spodbujanje enakosti spolov. Konvencija Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (Istanbulska konvencija) nasilje nad ženskami opredeljuje kot „vsa nasilna dejanja zaradi spola, ki povzročijo ali bi lahko povzročila fizične, spolne, psihične ali ekonomske posledice ali trpljenje žensk, vključno z grožnjami s takimi dejanji, prisilo ali samovoljnim odvzemom prostosti, ne glede na to, ali do njih pride v javnem ali zasebnem življenju“. Za boj proti nasilju na podlagi spola je potreben večrazsežnostni pristop, ki zajema njegove pravne, gospodarske, izobraževalne in zdravstvene vidike. Prav tako je treba dejavno odpravljati spolne stereotipe že od zgodnjega otroštva, pa tudi vse oblike sovražnega govora in spletnega nasilja. V teh okoliščinah ostaja bistveno, da se podpirajo organizacije za pravice žensk in drugi akterji, ki delujejo na tem področju. Otroci, mladi in druge ogrožene skupine, kot so osebe LGBTQI in invalidi, so bolj izpostavljeni tveganju, da bodo žrtve nasilja, zlasti v družinskih in intimnih razmerjih. Z ukrepi bi bilo treba spodbujati pravice ogroženih oseb – zlasti pravic otrok (vključno z otroki za otroke, sirot domačih zločinov in drugih posebej ranljivih skupin otrok) – in prispevati k njihovi zaščiti ter zagotoviti njihove pravice do razvoja ▌in dostojanstva. Boj proti vsem oblikam nasilja, zlasti nasilja na podlagi spola, spodbujanje njegovega preprečevanja ter zaščita žrtev in podpora zanje so prednostne naloge Unije, ki posameznikom omogočajo uveljavljanje njihovih temeljnih pravic in prispevajo k enakosti spolov . Program bi moral podpirati te prednostne naloge.
P8_TA(2019)0386

Trženje in uporaba predhodnih sestavin za eksplozive ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. aprila 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o trženju in uporabi predhodnih sestavin za eksplozive, spremembi Priloge XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 98/2013 o trženju in uporabi predhodnih sestavin za eksplozive (COM(2018)0209 – C8-0151/2018 – 2018/0103(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2021/C 158/35)

Evropski parlament,

— ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0209),

— ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0151/2018),

— ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

— ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 11. julija 2018 (1),

— ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 14. februarja 2019, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

— ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

— ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0473/2018),

1. sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

2. poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti;

3. naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

(1) UL C 367, 10.10.2018, str. 35.
—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter mnenj Odbora za pravice žensk in enakost spolov in Odbora za pravne zadeve (A8-0270/2018),
P8_TA(2019)0438

Izdaja dovoljenj CNS in zahteve za priznanje CNS iz tretjih držav ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1095/2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 zvezi s postopki in organi, ki sodelujejo pri izdaji dovoljenja CNS, in zahtevami za priznanje CNS iz tretjih držav (COM(2017)0331 – C8-0191/2017 – 2017/0136(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2021/C 158/82)

Evropski parlament,

— ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2017)0331),

— ob upoštevanju člena 294(2) ter člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0191/2017),

— ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

— ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 4. oktobra 2017 (1),

— ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 20. septembra 2017 (2),

— ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 20. marca 2019, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

— ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

— ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0190/2018),

1. sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

2. poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti;

3. naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

(1) UL C 385, 15.11.2017, str. 3.

(2) UL C 434, 15.12.2017, str. 63.
(2)

Na podlagi ocene učinkovitosti in uspešnosti izvajanja obstoječega sklopa socialnih pravil Unije na področju cestnega prometa, zlasti Uredbe (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (4), so bile opredeljene nekatere pomanjkljivosti pri izvajanju sedanjega pravnega okvira. Ker so pravila o tedenskem počitku, prostorih za počitek in odmorih pri vožnji z več vozniki nejasna in neustrezna ter ker ni pravil o povratku voznikov domov ali na drug kraj po njihovi izbiri , prihaja v državah članicah do različnih razlag in praks izvrševanja. Več držav članic je nedavno sprejelo enostranske ukrepe, s katerimi so še povečale pravno negotovost ter neenako obravnavanje voznikov in prevoznikov. Po drugi strani pa najdaljši čas vožnje na dan in na teden, kot je določen v Uredbi (ES) št. 561/2006, učinkovito prispeva k izboljšanju socialnih pogojev voznikov ter k splošni varnosti v cestnem prometu, zato bi bilo treba zagotoviti njegovo upoštevanje. [Sprememba 347]
—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A8-0483/2018),
—

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem ter mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane in Odbora za ribištvo (A8-0326/2018),
Uredba Komisije (EU) št. 319/2014 (1) o taksah in pristojbinah, ki jih zaračunava Evropska agencija za varnost v letalstvu, se uporablja za pravne in fizične osebe s certifikati iz člena 1(2) te uredbe pod enakimi pogoji kot za imetnike ustreznih certifikatov, ki so bili izdani pravnim ali fizičnim osebam iz tretjih držav.

Uredba Komisije (EU) št. 319/2014 (1) o taksah in pristojbinah, ki jih zaračunava Evropska agencija za varnost v letalstvu, se uporablja za pravne in fizične osebe s certifikati ali ki izdajajo certifikate iz člena 1(2) te uredbe pod enakimi pogoji kot za imetnike ustreznih certifikatov, ki so bili izdani pravnim ali fizičnim osebam iz tretjih držav.
(19) V skladu z odstavkoma 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje (24) bi morala Komisija oceniti to direktivo, zlasti na podlagi informacij, zbranih s posebnimi ureditvami spremljanja, da bi ocenila učinke Direktive in potrebo po nadaljnjih ukrepih.

(19) V skladu z odstavkoma 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje (24) bi morala Komisija oceniti to direktivo, zlasti na podlagi informacij, zbranih s posebnimi ureditvami spremljanja, da bi ocenila učinke Direktive , vključno z njenim vplivom na temeljne pravice, in potrebo po nadaljnjih ukrepih. Ocena bi morala biti na voljo Evropskemu parlamentu, Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov in Agenciji za temeljne pravice.
(1)

Uredba (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4) določa skupni okvir za vzpostavitev najsodobnejših interoperabilnih omrežij z dvoplastno strukturo v Uniji, ki služijo državljanom, za razvoj notranjega trga ter za socialno, ekonomsko in teritorialno kohezijo Unije . Vseevropska prometna omrežja (TEN-T) imajo dvoplastno strukturo: jedrno omrežje sestavljajo tisti elementi omrežja, ki so strateško najpomembnejši za Unijo, celovito omrežje pa zagotavlja povezanost vseh regij Unije,. Jedrno omrežje pa sestavljajo tisti elementi omrežja, ki so strateško najpomembnejši za Unijo bi moralo služiti kot čezmejni in večmodalni pospeševalnik za enotni evropski prometni prostor in območje mobilnosti . V Uredbi (EU) št. 1315/2013 so določeni zavezujoči cilji glede dokončanja, in sicer je treba jedrno omrežje dokončati do leta 2030, celovito omrežje pa do leta 2050. Poleg tega se Uredba (EU) št. 1315/2013 osredotoča na čezmejne povezave, ki bodo izboljšale interoperabilnost med različnimi načini prevoza in prispevale k večmodalnemu povezovanju prometa Unije, ter bi morala upoštevati tudi prihodnjo razvojno dinamiko prometnega sektorja in novih tehnologij. [Sprememba 1]
2. Posebni cilj programa je odstranitev in dekontaminacija opreme in reaktorskih gredi jedrske elektrarne Ignalina v skladu z načrtom razgradnje ter nadaljnje varno upravljanje razgradnje in ravnanje z odpadki, nastalimi v preteklosti , in širjenje pridobljenega znanja med zainteresirane strani EU .

2. Glavni cilj programa je odstranitev in dekontaminacija opreme in reaktorskih gredi jedrske elektrarne Ignalina v skladu z načrtom razgradnje ter nadaljnje varno upravljanje razgradnje in ravnanje z odpadki, nastalimi v preteklosti.
P8_TA(2019)0048

Nekatera pravila o neposrednih plačilih in podpori za razvoj podeželja za leti 2019 in 2020 ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 31. januarja 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb (EU) št. 1305/2013 in (EU) št. 1307/2013 glede nekaterih pravil o neposrednih plačilih in podpori za razvoj podeželja za leti 2019 in 2020 (COM(2018)0817 – C8-0506/2018 – 2018/0414(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2020/C 411/54)

Evropski parlament,

— ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0817),

— ob upoštevanju člena 294(2), člena 42 in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0506/2018),

— ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

— po posvetovanju z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom,

— ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 14. januarja 2019, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

— ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

— ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A8-0018/2019),

A. ker je zaradi nujnosti treba glasovati pred iztekom roka osmih tednov, določenega v členu 6 Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti;

1. sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

2. poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti;
„ evropsko vozlišče za digitalne inovacije“ pomeni obstoječi ali novi pravni subjekt ali konzorcij pravnih subjektov , imenovan ali izbran z odprtim , preglednim in konkurenčnim postopkom za izpolnjevanje nalog iz programa, zlasti zagotavljanja dostopa do tehnološkega strokovnega znanja in obratov za poskuse, kot sta oprema in programska oprema, da se omogoči digitalna preobrazba industrije , ter olajševanja dostopa do financiranja ; Evropsko vozlišče za digitalne inovacije je odprto za podjetja vseh oblik in velikosti, zlasti MSP, podjetja v razširitveni fazi in javne uprave po vsej Uniji.

Evropska vozlišča za digitalne inovacije imajo vlogo točk „vse na enem mestu“, kjer je podjetjem – zlasti MSP, zagonskim podjetjem in podjetjem s srednje veliko tržno kapitalizacijo – na voljo pomoč za izboljšanje poslovanja, proizvodnih procesov, proizvodov in storitev na podlagi digitalne tehnologije, ki lahko zagotovi dodano vrednost. Vozlišča tako tvorijo decentralizirano mrežo po vsej Uniji, ki podjetjem zagotavlja pomoč pri preverjanju, ali se spretnosti in znanje njihovih uslužbencev ujemajo s strokovnim znanjem, ki je potrebno za ravnanje z razpoložljivo digitalno tehnologijo. Poleg tega se vozlišča povezujejo tudi s ponudniki izobraževanja ter tako podpirajo usposabljanje za študente in usposabljanje delavcev na delovnem mestu.
2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Japonske.
Ta direktiva zahteva, da pogodbeni organi, naročniki in nekateri operaterji pri nakupu vozil za cestni prevoz upoštevajo energetske in okoljske vplive med življenjsko dobo vozil, vključno s porabo energije ter emisijami CO2 in nekaterih onesnaževal, da bi spodbudili trg čistih in energetsko učinkovitih vozil in izboljšali prispevek prevoznega sektorja k okoljski, podnebni in energetski politiki Skupnosti .

„Ta direktiva zahteva, da pogodbeni organi, naročniki in nekateri operaterji pri nakupu , zakupu, najemu ali najemnem nakupu vozil za cestni prevoz upoštevajo energetske in okoljske vplive med življenjsko dobo vozil, vključno s porabo energije ter emisijami CO2 in nekaterih onesnaževal, da bi spodbudili trg čistih in energetsko učinkovitih vozil in izboljšali prispevek prevoznega sektorja k okoljski, podnebni in energetski politiki Unije .“.
PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJII

Izjava Evropskega parlamenta

Evropski parlament obžaluje, da njegova vloga sozakonodajalca ni bila ustrezno upoštevana, saj ni bil vključen v postopek izbire novega sedeža Evropske agencije za zdravila.

Opozoriti želi na pristojnosti, ki jih ima kot sozakonodajalec, in vztraja, da se mora pri lokaciji organov in agencij v celoti spoštovati redni zakonodajni postopek.

Kot edina neposredno izvoljena institucija Unije in predstavnik državljanov Unije je prvi porok za spoštovanje demokratičnega načela v Uniji.

Evropski parlament obsoja postopek, ki je bil uporabljen za izbor nove lokacije sedeža, v katerem so mu bile de facto odvzete pristojnosti, saj dejansko vanj ni bil vključen, zdaj pa se od njega pričakuje, da bo v rednem zakonodajnem postopku preprosto potrdil izbiro nove lokacije sedeža.

Opozarja, da skupni pristop, priložen skupni izjavi Evropskega parlamenta, Sveta in Evropske komisije o decentraliziranih agencijah, podpisani leta 2012, ni pravno zavezujoč, kot je zapisano v sami izjavi, in da je bil sprejet brez poseganja v zakonodajne pristojnosti institucij.

Zato vztraja, da je treba postopek za izbor nove lokacije agencij spremeniti in da se ga v prihodnje ne sme več uporabljati v tej obliki.

Nazadnje želi Evropski parlament opozoriti, da so se v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016 (1) vse tri institucije zavezale k lojalnemu in preglednemu sodelovanju, opozarja pa tudi na enakost obeh sozakonodajalcev, kot je zapisano v Pogodbah.

Izjava Sveta o EBA/EMA

Svet opozarja na zavezo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, da bodo lojalno in pregledno sodelovali, ter na postopek, ki se je uporabil za preselitev EMA in EBA in je bil specifičen za ta primera in ne predstavlja precedensa za določanje lokacije agencij v prihodnosti, ter ob sklicevanju na Pogodbi priznava vrednost večje izmenjave informacij že v začetnih fazah prihodnjih postopkov določanja lokacij agencij.

Ob takšnem zgodnjem začetku izmenjave informacij bi tri institucije lažje uveljavljale svoje pravice v skladu s Pogodbama v okviru povezanih postopkov.

Svet je seznanjen z zahtevo Evropskega parlamenta po čimprejšnji reviziji skupne izjave in enotnega pristopa glede decentraliziranih agencij iz leta 2012. Kot prvi korak poziva Komisijo, naj do aprila 2019 pripravi temeljito analizo izvajanja skupne izjave in enotnega pristopa glede lokacije decentraliziranih agencij. Ta analiza bi bila podlaga za oceno prihodnjih dejavnosti v postopku takšne revizije.

(1) UL L 123, 12.5.2016, str. 1.
ECB in nacionalne centralne banke lahko ustvarijo možnosti in ECB lahko sprejme predpise za zagotovitev učinkovitih in zanesljivih klirinških in plačilnih sistemov in klirinških sistemov za finančne instrumente znotraj Unije in z drugimi državami.‘

ECB in nacionalne centralne banke lahko ustvarijo možnosti in ECB lahko sprejme predpise za zagotovitev učinkovitih in zanesljivih klirinških in plačilnih sistemov znotraj Unije in s tretjimi državami.
PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI SKUPNA IZJAVA PARLAMENTA, SVETA IN KOMISIJE

Parlament, Svet in Komisija poudarjajo, da je temeljni pogoj za dodelitev makroekonomske pomoči ta, da država upravičenka spoštuje učinkovite demokratične mehanizme – vključno z večstrankarskim parlamentarnim sistemom – in pravno državo ter zagotavlja spoštovanje človekovih pravic.

Komisija in Evropska služba za zunanje delovanje spremljata izpolnjevanje tega pogoja v celotnem obdobju izvajanja makrofinančne pomoči Unije.

Glede na neizpolnjene pogoje o boju proti korupciji in s tem povezani preklic tretjega obroka predhodnega programa makrofinančne pomoči v skladu s Sklepom (EU) 2015/601 Evropski parlament, Svet in Komisija poudarjajo, da bo nadaljnja makrofinančna pomoč pogojena z napredkom v boju proti korupciji v Ukrajini. V ta namen gospodarska politika in finančni pogoji Memoranduma o soglasju, ki bo sklenjen med Evropsko unijo in Ukrajino, med drugim vključujejo obveznosti za okrepitev upravljanja, upravnih zmogljivosti in institucionalne ureditve, zlasti za boj proti korupciji v Ukrajini, predvsem v zvezi s sistemom za preverjanje prijav premoženjskega stanja, preverjanja podatkov o dejanskem lastništvu družb in dobro delujočem specializiranem protikorupcijskem sodišču, v skladu s priporočili Beneške komisije. Pogoji o boju proti pranju denarja in izogibanju davkom se prav tako upoštevajo. V skladu s členom 4(4), če pogoji niso izpolnjeni, Komisija začasno prekine ali ukine izplačilo makrofinančne pomoči.

Komisija redno obvešča Evropski parlament in Svet o razvoju dogajanj v zvezi s to pomočjo ter jima zagotavlja ustrezne dokumente, ob vsakem izplačilu pa tudi javno poroča o izpolnjevanju vseh pogojev ekonomske politike in finančnih pogojev, povezanih s tem izplačilom, zlasti tistih v zvezi z bojem proti korupciji.

Evropski parlament, Svet in Komisija opozarjajo, da bi makrofinančna pomoč Ukrajini prispevala k vrednotam, ki jih deli z Evropsko unijo, vključno s trajnostnim in družbeno odgovornim razvojem, ki vodi do ustvarjanja delovnih mest in zmanjševanja revščine ter zavezanosti močni civilni družbi. Komisija spremlja osnutek izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi memoranduma o soglasju z analizo pričakovanega socialnega učinka makrofinančne pomoči. V skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 se bo ta analiza predložila Odboru držav članic in se da na razpolago Evropskemu parlamentu in Svetu preko registra o postopkih v odborih.
—

ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje ter mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za proračun, Odbora za regionalni razvoj ter Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A8-0060/2018),
—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenj Odbora za razvoj, Odbora za mednarodno trgovino in Odbora za pravne zadeve (A8-0056/2017),
(1)

Družbe, ki želijo čezmejno poslovati znotraj Unije, se srečujejo z velikimi ovirami in izkrivljanjem trga zaradi obstoja in medsebojnega delovanja 28 različnih sistemov obdavčitve pravnih oseb. V času globalizacije in digitalizacije je obdavčitev zlasti finančnega in intelektualnega kapitala pri viru vedno težje izslediti, vedno lažje pa je z njo manipulirati. Poleg tega strukture davčnega načrtovanja postajajo vse bolj izpopolnjene, pri čemer se razvijajo v več jurisdikcijah in učinkovito izkoriščajo tehnične podrobnosti davčnega sistema ali neskladij med dvema ali več davčnimi sistemi z namenom zmanjševanja davčne obveznosti družb. Digitalizacija številnih gospodarskih sektorjev v povezavi s hitro razvijajočim se digitalnim gospodarstvom postavlja pod vprašaj ustreznost modelov obdavčitve pravnih oseb v Uniji, oblikovanih za tradicionalne sektorje, tudi glede tega, v kolikšnem obsegu naj bi se merila za vrednotenje in izračunavanje preoblikovala, tako da bi ustrezala komercialnim dejavnostim 21. stoletja. Čeprav navedeni situaciji kažeta na pomanjkljivosti, ki so popolnoma drugačne narave, ustvarjata ovire, ki preprečujejo pravilno delovanje notranjega trga in ustvarjajo izkrivljanja med velikimi podjetji ter malimi in srednjimi podjetji . Nov standard za osnovo za davek od dohodkov pravnih oseb za Unijo bi zato moral obravnavati te vrste pomanjkljivosti na trgu, pri tem pa upoštevati cilje dolgoročne pravne jasnosti in varnosti ter načela davčne nevtralnosti. Večje zbliževanje nacionalnih davčnih sistemov bo privedlo do pomembnega zmanjšanja stroškov in upravnega bremena za podjetja, ki znotraj Unije delujejo čezmejno. Čeprav je davčna politika v nacionalni pristojnosti, je v členu 115 Pogodbe o delovanju Evropske unije jasno določeno, da bi moral Svet s posebnim zakonodajnim postopkom in po posvetovanju z Evropskim parlamentom in Evropskim ekonomsko-socialnim odborom soglasno izdati direktive za približevanje teh zakonov o obdavčevanju in drugih predpisov držav članic, ki neposredno vplivajo na vzpostavitev ali delovanje notranjega trga .
P8_TA(2018)0092

Sporazum o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med EU in Libanonom: sodelovanje Libanona v partnerstvu na področju raziskav in inovacij v Sredozemlju (PRIMA) ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2018 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko unijo in Libanonsko republiko, v katerem so določeni pogoji za sodelovanje Libanonske republike v partnerstvu na področju raziskav in inovacij v Sredozemlju (PRIMA) (11967/2017 – C8-0344/2017 – 2017/0199(NLE))

(Odobritev)

(2019/C 390/23)

Evropski parlament,

— ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (11967/2017),

— ob upoštevanju osnutka sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko unijo in Libanonsko republiko, v katerem so določeni pogoji za sodelovanje Libanonske republike v partnerstvu na področju raziskav in inovacij v Sredozemlju (PRIMA) (11928/2017),

— ob upoštevanju Sklepa (EU) 2017/1324 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2017 o sodelovanju Unije v partnerstvu na področju raziskav in inovacij v Sredozemlju (PRIMA), ki ga skupaj izvaja več držav članic (1),

— ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 186 in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0344/2017),

— ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika,

— ob upoštevanju priporočila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A8-0352/2017),

1. odobri sklenitev sporazuma;

2. naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Libanonske republike.

(1) UL L 185, 18.7.2017, str. 1.
2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter vladam in parlamentom držav članic Skupnosti latinskoameriških in karibskih držav (CELAC).