2008
USPEŠNOST PODPORE EU NA PODROČJU 
SVOBODE, VARNOSTI IN PRAVICE V BELORUSIJI, MOLDAVIJI IN UKRAJINIEVROPSKO 
RAČUNSKO SODIŠČE
Posebno poročilo  št. 9V POSEBNEM POROČILU „USPEŠNOST PODPORE EU NA PODROČJU 
SVOBODE, VARNOSTI IN PRAVICE V BELORUSIJI, MOLDAVIJI IN UKRAJINI“ SO PREUČENI DOSEŽKI POMOČI EU IN ANALIZIRANI RAZLOGI ZA PREMAJHNO USPEŠNOST. V NJEM JE OBRAVNAVANO TUDI, V KOLIKŠNEM OBSEGU JE KOMISIJA IMELA VZPOSTAVLJEN PROCES, S KATERIM BI PRIDOBLJENO ZNANJE UPOŠTEVALA PRI NADALJNJI POMOČI NA TEM PODROČJU. POROČILO VSEBUJE PODROBNA PRIPOROČILA, KI BI KOMISIJI LAHKO POMAGALA POVEČATI USPEŠNOST POMOČI TEM 
TREM DRŽAVAM.
EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČE
SL
QJ-AB-08-009-SL-C
ISBN 978-92-9207-151-6
ed812631_SL_cover_BAT.indd   1 4/03/09   10:11:30
Kako do publikacij EU?
Publikacije Urada za publikacije, namenjene prodaji, so na voljo 
na spletni strani EU Bookshop http://bookshop.europa.eu, kjer jih lahko naročite pri izbrani prodajni enoti.
Seznam prodajnih enot po vsem svetu lahko zahtevate tudi po 
faksu +352 2929-42758.
ed812631_SL_cover_BAT.indd   2 4/03/09   10:11:31
USPEŠNOST PODPORE EU NA 
PODROČJU SVOBODE, VARNOSTI IN PRAVICE V BELORUSIJI, MOLDAVIJI IN UKRAJINIPosebno poročilo št. 9   2008
EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČE(V skladu z drugim pododstavkom člena 248(4) ES)
ed812631_SL_inside_BAT.indd   1 4/03/09   10:18:49
2
EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČE
12, rue Alcide De Gasperi
1615 Luxembourg
LUKSEMBURG 
Tel. +352 4398-45410
Fak: +352 4398-46430
E-naslov: euraud@eca.europa.eu
Spletni naslov: http://www.eca.europa.eu
Posebno poročilo št. 9   2008
Veliko dodatnih informacij o Evropski uniji je na voljo na internetu.
Dostop je mogoč na strežniku Europa (http://europa.eu).
Kataloški podatki so navedeni na koncu te publikacije.
Luxembourg: Urad za uradne publikacije Evropskih skupnosti, 2009
ISBN 978-92-9207-151-6
DOI 10.2865/47694
© Evropski skupnosti, 2009
Reprodukcija je dovoljena z navedbo vira.
Printed in Belgium
ed812631_SL_inside_BAT.indd   2 4/03/09   10:18:50
KAZALO
Odstavek 
 KRATICE
I–V POVZETEK
1–7 UVOD
8–10  OBSEG REVIZIJE IN REVIZIJSKI PRISTOP
11–62  OPAŽANJA
11–52  KOLIKŠNA JE BILA USPEŠNOST PODPORE EU ZA PROJEKTE S PODROČJA SVOBODE, VARNOSTI IN PRAVICE 
V BELORUSIJI, MOLDAVIJI IN UKRAJINI?
11–19 UPRAVLJANJE MEJ: ZADOVOLJIVI DOSEŽKI
20–27 MIGRACIJE IN AZIL: MALO NAPREDKA V TEŽKIH RAZMERAH28–44 BOJ PROTI ORGANIZIRANEMU KRIMINALU: RAZLIČNI REZULTATI
45–52 SODSTVO IN ODGOVORNO VODENJE: RAZLIČNI REZULTATI
53–57  KAKŠNI SO GLAVNI RAZLOGI ZA NEZADOSTNO USPEŠNOST?
54 DOSEŽKI SO OBIČAJNO OMEJENI ZARADI KOMBINACIJE DEJAVNIKOV, KI ZADEVAJO VSE UDELEŽENE STRANI
55–56 POMANJKLJIVOSTI V KOMISIJINEM UPRAVLJANJU PROJEKTOV
57 POMANJKLJIVOSTI PRI PROJEKTIH, KI JIH UPRAVLJAJO MEDNARODNE ORGANIZACIJE
58–62   V KOLIKŠNI MERI IMA KOMISIJA VZPOSTAVLJEN PROCES UČENJA, S KATERIM BI PRI NADALJEVANJU POMOČI 
NA PODROČJU SVOBODE, VARNOSTI IN PRAVICE UPOŠTEVALA PRIDOBLJENA SPOZNANJA?
60–61 ZA ZBIRANJE INFORMACIJ NISO IZKORIŠČENE VSE MOŽNOSTI
62 NOVI PROJEKTI NE ODRAŽAJO VEDNO PRIDOBLJENIH IZKUŠENJ
63–73  ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA
 PRILOGA I – ZEMLJEVID PRILOGA II – PNZ – PREGLED PROJEKTOV (SPREJETE OBVEZNOSTI V OKVIRU PROGRAMOV 2000–2005)
 PRILOGA III – PREGLED REVIDIRANIH POGODB
 PRILOGA IV – PODROČJE DELOVANJA EUBAM
 ODGOVORI KOMISIJE
ed812631_SL_inside_BAT.indd   3 4/03/09   10:18:50
ed812631_SL_inside_BAT.indd   4 4/03/09   10:18:51
KRATICE
Aeneas : Program za finančno in tehnično pomoč tretjim državam na področjih migracije 
in azila
BUMAD : Večsektorska pomoč pri nadzorovanju drog in vzpostavljanju institucij v Belo-
rusiji, Moldaviji in Ukrajini
GD: Generalni direktorat
GD JLS : Generalni direktorat za pravosodje, svobodo in varnost
ESP : Evropska sosedska politika
EUBAM : Misija Evropske unije za pomoč na meji med Moldavijo in Ukrajino
Europe Aid : Urad za sodelovanje Europe Aid
FIU : Enota za finančni nadzor
NVO : Nevladne organizacije
TACIS : Tehnična pomoč za Skupnost neodvisnih držav
ed812631_SL_inside_BAT.indd   5 4/03/09   10:18:51
POVZETEK
I.
Po širitvah v letih 2004 in 2007 je EU postala  
neposredna soseda Belorusije, Moldavije in  Ukrajine. Komisija je tem državam dala na  voljo precej finančnih sredstev EU (166 milijo-nov EUR v obdobju 2000–2005), da izboljšajo svoje zmogljivosti na področjih: mejne kon-trole; upravljanja migracij/azila; boja proti  organiziranemu kriminalu ter sodstva in odgo-vornega vodenja. Komisija je omejila pomoč  Belorusiji zaradi nespoštovanja demokracije  in človekovih pravic. EU je uporabila različne instrumente, med katerimi je najpomembnejši program TACIS, večji del pomoči pa se je izvajal prek mednarodnih organizacij (glej odstavke 1 do 7). 
II.
Namen revizije Sodišča je bil oceniti uspe-šnost podpore EU, dognati razloge za možno  premajhno uspešnost in ugotoviti, v kolikšni  meri je Komisija vzpostavila proces, s katerim bi upoštevala pridobljena spoznanja pri nada-ljevanju pomoči na tem področju. Pri reviziji je bilo preučenih 40 pogodb v skupni vrednosti 100 milijonov EUR (glej odstavke 8 do 10 in  Prilogo III ).
III.
Večji del revidirane podpore je dosegel zado-
voljive rezultate, zlasti na področju „upravlja-nja mej“. Na področju „migracij in azila“ je bil 
napredek v veliki meri nezadovoljiv. Na podro-čjih „boja proti organiziranemu kriminalu“  ter „sodstva in odgovornega vodenja“ so bili  
doseženi različni rezultati (glej odstavke 11  
do 52). IV.
Omejene dosežke je običajno povzročala kom-binacija dejavnikov, povezanih s Komisijo,  mednarodnimi institucijami in različnimi organi treh zadevnih držav. Rezultate projektov so  zmanjšali tudi zunanji dejavniki, kot je stalna politična nestabilnost v Ukrajini. Delegacija v Kijevu je bila kljub zelo dobro usposobljenemu osebju preobremenjena, saj se je ukvarjala s  hitro rastočim področjem politike s projekti  ne le v Ukrajini, ampak tudi v Belorusiji in  Moldaviji. Pri delegaciji v Moldaviji, ki je bila ustanovljena oktobra 2005, sta do začetka ope-rativnega upravljanja projektov pretekli skoraj dve leti. Kakovost pristopa sta ovirala soobstoj številnih finančnih instrumentov za isti namen in neskladnost med njima. Določene pomanj-kljivosti so bile tudi pri skupnem upravljanju z mednarodnimi institucijami. Uskladitev pod-pore EU z drugimi donatorji na splošno ni bila dovolj razvita. Kot zadnje, Komisija ni v celoti izkoristila možnosti za pridobitev spoznanj, pri-dobljene izkušnje pa se niso vedno odražale v novih projektih (glej odstavke 53 do 62).
V.
Na podlagi teh opažanj Sodišče podaja  podrobna priporočila, ki bi Komisiji lahko  
pomagala povečati uspešnost pomoči Beloru-
siji, Moldaviji in Ukrajini na področju svobode, 
varnosti in pravice (glej odstavke 63 do 73).
ed812631_SL_inside_BAT.indd   6 4/03/09   10:18:51
7
UVOD
 1.  Eden temeljnih ciljev Evropske unije (EU) je nuditi območje svobode, varnosti 
in pravice njenim državljanom1. Ta cilj ima pomembno zunanjo razsežnost. 
Po širitvah v letih 2004 in 2007 je EU postala neposredna soseda Belorusije, Moldavije in Ukrajine, s katerimi deli skupno mejo in se sooča s skupnimi izzivi v boju proti organiziranemu kriminalu, terorizmu in drugim neza-konitim dejavnostim (glej zemljevid v Prilogi I ).
 2.  EU si posebej prizadeva pomagati tem trem državam pri izboljšanju njihovih 
zmogljivosti na področjih mejne kontrole, upravljanja migracij in azila, boja proti organiziranemu kriminalu ter sodstva in odgovornega vodenja
2. 
Komisija je v obdobju 2000–2005 financirala 89 projektov, za katere je  skupni prispevek EU znašal 165,7 milijona EUR (glej Prilogo II ). 
 3.  Primarna pot za podporo EU je bil program TACIS3. Projekti so se financirali 
prek njegovih različnih delov: nacionalnih akcijskih programov, regional-nih akcijskih programov in programov čezmejnega sodelovanja. Skupni cilj programa TACIS, uvedenega leta 1991, sta bili pomoč pri prehodu na svobodno tržno gospodarstvo ter okrepitev demokracije in pravne države v partnerskih državah. TACIS je bil ukinjen leta 2006, vendar se bodo pla-čila izvrševala vsaj do leta 2010. Od leta 2007 naprej se pomoč Belorusiji, Moldaviji in Ukrajini načrtuje v okviru novega Evropskega instrumenta  sosedstva in partnerstva (ENPI)
4.
 4.  EU je za pomoč tem trem državam na področju svobode, varnosti in pravice poleg programa TACIS uporabila tudi druge instrumente: 
Pripravljalni ukrep za sodelovanje na področju migracij (financiran iz (a) 
posebne proračunske vrstice).
Program za finančno in tehnično pomoč tretjim državam na področjih (b) 
migracije in azila (Aeneas)5.
Mehanizem za hitro ukrepanje (c) 6.
Evropska pobuda za demokracijo in človekove pravice (d) 7.1 Staro ime, ki ga je Komisija 
uporabljala za to področje politike, je bilo “pravosodje in notranje 
zadeve (PNZ)«.
2 Že leta 2003 je bil za Ukrajino 
objavljen akcijski načrt EU o pravosodju in notranjih zadevah 
(UL C 77, 29.3.2003). Ta akcijski načrt 
je bil spremenjen leta 2007.
3 Program tehnične pomoči za 
Skupnost neodvisnih držav. Do 
programa TACIS je bilo upravičenih 12 držav: Belorusija, Moldavija, 
Ruska federacija in Ukrajina 
v vzhodni Evropi, Armenija, 
Azerbajdžan in Gruzija na Kavkazu, 
Kazahstan, Kirgiška republika, Tadžikistan, Turkmenistan in 
Uzbekistan v osrednji Aziji.
4 Uredba (ES) št. 1638/2006 
Evropskega parlamenta in Sveta 
z dne 24. oktobra 2006 o splošnih 
določbah o ustanovitvi Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva 
(UL L 310, 9.11.2006, str. 1).
5 Uredba (ES) št. 491/2004 
Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 80, 18.3.2004, str. 1).
6 Uredba Sveta (ES) št. 381/2001 
(UL L 57, 27.2.2001, str. 5).
7 Uredba Sveta (ES) št. 2242/2004 
(UL L 390, 31.12.2004, str. 21).
ed812631_SL_inside_BAT.indd   7 4/03/09   10:18:51
8
 5.  Po prenosu nalog8 leta 2003 je Komisijina delegacija v Kijevu prevzela skupno 
odgovornost za izvajanje pomoči EU v vseh treh državah. Oktobra 2005 je bila v Moldaviji ustanovljena nova delegacija, poleti leta 2007 pa je  postala odgovorna za izvajanje projektov. Projekte, ki ne sodijo v program TACIS, običajno upravlja sedež Komisije (Europe Aid in GD JLS).
 6.  Večji del pomoči na področju svobode, varnosti in pravice izvajajo mednarodne organizacije: Program Združenih narodov za razvoj (UNDP), Visoki komisar Združenih narodov za begunce (UNHCR), Mednarodna organizacija za  migracije (IOM) ali Svet Evrope. Na podlagi standardnih sporazumov o pri-spevkih, podpisanih s Komisijo, so te mednarodne organizacije odgovorne za določene vidike izvajanja projektov, vključno s postopki oddaje naročil in plačilnimi postopki (tako imenovani skupni način upravljanja). 
 7.  Razmere v Belorusiji so bile posebne. Sporazum o partnerstvu in sodelovanju med Belorusijo in EU je bil podpisan leta 1996, vendar je bila njegova  ratifikacija zamrznjena zaradi nespoštovanja demokracije in človekovih pravic. Tako je bila pomoč Belorusiji v obdobju, ki ga pokriva revizija,  omejena na humanitarne in čezmejne projekte, projekte regionalnega  sodelovanja, podporo potrebam prebivalstva ter na projekte, ki neposre-dno in posredno podpirajo demokratizacijo in demokratične sile (npr. pod-pora neodvisnim medijem, štipendije za mlade). V Belorusiji so projekti na področju svobode, varnosti in pravice večinoma večdržavni projekti, pri katerih sodelujeta tudi Moldavija in Ukrajina.8 Prenos upravljavske odgovornosti 
na Komisijine delegacije v zadevnih 
državah.
ed812631_SL_inside_BAT.indd   8 4/03/09   10:18:52
9
OBSEG REVIZIJE IN REVIZIJSKI PRISTOP
 8.  Cilj revizije je bil oceniti uspešnost podpore EU na področju svobode, varnosti 
in pravice Belorusiji, Moldaviji in Ukrajini. Pri reviziji so bila obravnavana tri vprašanja:
Kolikšna je bila uspešnost podpore EU za projekte s področja svobode, (a) 
varnosti in pravice v Belorusiji, Moldaviji in Ukrajini?
Kaj so glavni razlogi za možno premajhno uspešnost? (b) 
V kolikšni meri je Komisija vzpostavila proces učenja, s katerim bi pri (c) 
nadaljevanju pomoči na področju svobode, varnosti in pravice upo-števala pridobljena spoznanja? 
 9.  Sodišče je revidiralo 40 pogodb, izbranih po revizorjevi presoji, s celotnim prispevkom EU v vrednosti 99,3 milijona EUR (od skupno 89 projektov
9 
v vrednosti 165,7 milijona EUR v obdobju 2000–2005), ki so zajemale  24 dokončanih in 16 tekočih pogodb ( Priloga III ). Večina teh tekočih  
pogodb je sledila zgodnejšim projektom, ki jih je financirala EU, kar je omogočilo oceno Komisijinega procesa učenja (glavno vprašanje (c) zgo-raj). Revizija je zajemala preučitev: rezultatov projektov in primerjavo z navedenimi cilji; dejavnikov, ki so ovirali doseganje ciljev, ter pridoblje-nih izkušenj in tega, ali so bile upoštevane pri poznejših projektih ali  programih. 
 10.  40 preučenih pogodb je sodilo v štiri podpodročja: 
Upravljanje mej. (a) 
Migracije in azil. (b) 
Boj proti organiziranemu kriminalu. (c) 
Sodstvo in odgovorno vodenje. (d) 
  Revizijska ekipa je preučila projekte na kraju samem v obdobju od novembra 
2006 do julija 2007, kar je zajemalo obiske v izvajalskih mednarodnih  organizacijah in nacionalnih organih ter enotah za spremljanje
10.9 Projekt se izvaja prek ene ali več 
pogodb.
10 Komisija sklene pogodbo s 
konzorcijem za izvajanje rednega 
spremljanja projektov.
ed812631_SL_inside_BAT.indd   9 4/03/09   10:18:52
OPAŽANJA
KOLIKŠNA JE BILA USPEŠNOST PODPORE EU ZA 
PROJEKTE S PODROČJA SVOBODE, VARNOSTI IN PRAVICE V BELORUSIJI, MOLDAVIJI IN UKRAJINI?
UPRAVLJANJE MEJ: ZADOVOLJIVI DOSEŽKI 
 11.  Belorusija in Ukrajina se pri upravljanju mej soočata z velikim težavami zaradi 
skupne dolžine njunih zunanjih mej (približno 3 000 km oziroma 7 000 km)in ker ni uradne razmejitve, zlasti z Rusijo. Na rusko-beloruski meji se  mejne in carinske kontrole skorajda ne izvajajo. Ta prepustnost mej spod-buja tako čezmejne kriminalne dejavnosti kot nezakonite migracije.
 12.  Upravljanje mej med Moldavijo in Ukrajino zapleta obstoj samooklicane Pri-dnestrske republike, ki ni mednarodno priznana. Moldavsko-ukrajinska državna meja je dolga 1 222 km, od tega je 472 km na moldavski strani pod nadzorom pridnestrskih organov. Ti nadzorujejo območje vzhodno od reke Dnester in dejansko delujejo neodvisno od ostale Moldavije (glej okvir 1).
OZADJE SPORA V PRIDNESTRJUOKVIR 1
Vzporedno z moldavskim procesom osamosvojitve od Sovjetske zveze od leta 1989 naprej, so se pro-
testna gibanja na območjih s pretežno nemoldavskim prebivalstvom začela upirati moldavskim priza-
devanjem za neodvisnost. V odziv na moldavsko deklaracijo o suverenosti je bila leta 1990 proglašena 
ločena Pridnestrska moldavska republika. Prišlo je do spopadov in boji so dosegli vrhunec leta 1992, 
ter povzročili več sto smrtnih žrtev in približno 100 000 beguncev. 
Moldavija in Pridnestrje od leta 1995 ob pomoči OVSE, Rusije in Ukrajine kot mednarodnih posre-
dnikov razpravljata o možni rešitvi zamrznjenega spora. Priložnost za nadaljnji napredek pri reševanju 
spora je nastala, ko je v Ukrajini prišla na oblast vlada predsednika Juščenka. EU in ZDA od septembra 
2005 v pogajalskem procesu sodelujeta kot opazovalki. EU od marca 2005 zastopa posebni predstavnik 
za Moldavijo.
ed812631_SL_inside_BAT.indd   10 4/03/09   10:18:52
11
 13.  Komisija je precej pripomogla k izboljšanju zmogljivosti za upravljanje mej 
v Belorusiji, Moldaviji in Ukrajini. Upravljanje mej je finančno največji  del projektov na področju svobode, varnosti in pravice. V okviru pro-gramov 2000–2005 je bilo temu področju dodeljenih 63,2 % podpore EU (104,7 milijona EUR). Sodišče je revidiralo 10 pogodb v skupni vrednosti 51,8 milijona EUR. 
 14.  Pri večini revidiranih projektov so bili doseženi zadovoljivi rezultati (glej Prilogo II I). Uporaba sodobne opreme in izboljšane tehnologije ter uspo-
sabljanje mejne straže je privedlo do povečanja mejnih kontrol in nadzora (glej primere v okviru 2). Zlasti odbor državne mejne straže v Belorusiji je pokazal veliko zavzetost, saj je uporabljal svojo vojaško strukturo za dosledno izvajanje vseh pogodbenih določb. Vendar so bile večje težave opažene v zvezi s pogodbo za gradbena dela za izgradnjo obmejnega  terminala Kozloviči II
11 (glej okvir 3).
PRIMER ZADOVOLJIVEGA REZULTATA: UPORABA SODOBNE OPREME KREPI MEJNO KONTROLOOKVIR 2
S projektoma “Izboljšanje upravljanja mej v Ukrajini“ (prispevek EU v vrednosti 4,0 milijona EUR) in 
“Krepitev upravljanja mej v Republiki Belorusiji“ (prispevek EU v vrednosti 13,3 milijona EUR) so bile 
med drugim zagotovljene kamere, mikroskopi, naprave za preverjanje pristnosti dokumentov, vozila, 
oprema informacijske tehnologije, vključno z avtomatskimi telefonskimi centralami za obmejne enote in 
strojno opremo za spletno preverjanje, npr. oseb na črnih seznamih ali ukradenih vozil. Vsi pregledani 
predmeti naložb so bili nameščeni, kot je bilo navedeno v evidenci inventarja, bili so pravilno označeni, so delovali in bili uporabljeni za predvideni namen. 11 Mednarodni obmejni terminal 
Kozloviči (nahaja se blizu mesta 
Brest v Republiki Belorusiji) je glavni 
cestni mejni prehod za tovorna vozila med Republiko Belorusijo 
in Poljsko (vseevropski prometni 
koridor II).
ed812631_SL_inside_BAT.indd   11 4/03/09   10:18:52
12
PRIMER NEZADOVOLJIVEGA REZULTATA: ZMANJŠAN OBSEG DELA IN ZAMUDEOKVIR 3
Ob koncu leta 2006, ki je bil prvotni datum za dokončanje, je bil obmejni terminal Kozloviči II (pri-
spevek EU 14,0 milijona EUR) še vedno podoben ogromnemu gradbišču, kjer je bila večina zgradb 
samo na pol dokončanih, ceste, parkirišča in pločnik pa je bilo treba še zgraditi. Zaradi težav z davčno 
oprostitvijo in prenizkih cen na stopnji razpisa je bilo sklenjeno dopolnilo k pogodbi, s katerim se je 
obseg gradbenih del močno zmanjšal (npr. nekatere zgradbe bodo ostale nedokončane, dokončana 
bodo samo njihova ogrodja). Da bi mednarodni obmejni terminal lahko dokončali, kot je bilo prvotno načrtovano in določeno v pogodbi, je potrebno precejšnje dodatno fi  nanciranje. 15.  Misija Evropske unije za pomoč na meji med Moldavijo in Ukrajino12 (EUBAM, 
skupni prispevek EU v vrednosti 19,1 milijona EUR) je kot finančno naj-pomembnejši projekt na področju svobode, varnosti in pravice precej  prispevala k izgradnji zmogljivosti moldavskih in ukrajinskih služb mejne straže in carinskih služb (glej zemljevid v Prilogi IV ). “EUBAM“ je na primer 
pomagal pri uspešnem izvajanju in spremljanju novega carinskega režima med Moldavijo in Ukrajino, s čimer je pripomogel k boju proti tihotapstvu in nezakoniti čezmejni dejavnosti. Zaradi tega je bila odkrita obsežna  tihotapska dejavnost, povezana s Pridnestrjem. Nezakonite davčne in  carinske utaje so npr. zadevale vozila, sadje in zelenjavo ter perutninsko meso. EUBAM je izračunal, da izgube za ukrajinski državni proračun samo pri perutninskem mesu znašajo do 43 milijonov EUR, za moldavski pa do 18 milijonov EUR (obdobje od oktobra 2005 do maja 2006).12 EUBAM deluje od 1. decembra 
2005. Dejavnosti EUBAM temeljijo 
na Memorandumu o soglasju, 
sklenjenim med Evropsko komisijo ter vladama Ukrajine in Republike 
Moldavije. Motivacijski dejavnik 
so bile grožnje varnosti, ki so 
izvirale iz območja Pridnestrja 
z domnevno visoko stopnjo čezmejnih kriminalnih dejavnosti. 
EUBAM izvaja Program Združenih 
narodov za razvoj (UNDP). Prispevek 
v naravi 16 držav članic EU je 
dodelitev strokovnega osebja misiji 
(približno 100 carinskih uradnikov 
in uradnikov mejne straže). EUBAM je vzpostavil svoj operativni sedež v 
Odesi (Ukrajina), en področni urad 
ustanovil v Kišinjevu (Moldavija) in 
pet nadaljnjih področnih uradov 
vzdolž ukrajinske/moldavske/pridnestrske meje ter področni 
urad/logistično bazo v morskih 
pristaniščih v Odesi in Iličevsku. 
ed812631_SL_inside_BAT.indd   12 4/03/09   10:18:53
13
 16.  EUBAM je ugotovil velike težave pri zagotovitvi kazenskega pregona za tiho-
tapstvo13 (pomanjkljiva zakonodaja; neučinkovito sodelovanje/nejasna  
vloga državne carinske službe, službe državne mejne straže, davčne poli-
cije in varnostne službe; slaba razmejitev zelene meje). Večina primerov se ni preganjala kot kazniva dejanja, ampak kot administrativne kršitve, 
brez obvezne zaplembe zadevnega blaga
14. EUBAM je poročal tudi, da so 
bili zaradi stopnje korupcije v državnih tožilstvih in sodstvu tihotapci  izpuščeni, tihotapsko blago pa jim je bilo vrnjeno. 
 17.  Ko je EUBAM novembra 2005 začel delovati, se je prvih šest mesecev financi-ral iz mehanizma za hitro ukrepanje
15. Ta mehanizem se je uporabljal za 
hitro in prožno odzivanje na možnost za pospešitev rešitve pridnestrskega spora, do katere je prišlo leta 2005 (glej okvir 1). Pri projektu se pred-postavlja, da so izboljšane mejne in carinske kontrole ter mejni nadzor vzdolž celotne meje ključni elementi za mirno razrešitev spora. Tehtnost te predpostavke je mogoče oceniti samo zelo dolgoročno. 
 18.  Pozneje je bila za financiranje EUBAM značilna uporaba več kratkoročnih pogodb, ki so se financirale iz različnih regionalnih akcijskih programov TACIS. Posledično je bilo treba pogodbe o zaposlitvi ali sporazume o  najemu obnoviti vsakih nekaj mesecev. Komisija pri načrtovanju svojih dejavnosti v regiji ni predvidela tako velikega dolgoročnega projekta  (skoraj milijon EUR na mesec).
 19.  Za dopolnitev podpore, ki jo je zagotovil EUBAM, EU financira nakup opreme, ki se uporablja na mejah v okviru projekta „Izboljšanje mejnih kontrol na moldavsko-ukrajinski meji“ (projekt Bommoluk, prispevek EU v vrednosti 
9,9 milijona EUR). Te dodatne dejavnosti porajajo številne izzive, ki jih je 
treba rešiti v prihodnosti, kot so zapleteni razpisni postopki
16, izbiranje 
najboljše fizične lokacije za opremo glede na dolžino mej in zagotavlja-
nje združljivosti z opremo, ki jo financirajo drugi donatorji17. Poleg tega 
morajo vlade zagotoviti zadostna nacionalna sredstva za tekoče stroške in vzdrževanje.13  Na podlagi npr. primera alkoholnih 
izdelkov visoke vrednosti, 
pretihotapljenih iz pridnestrskega 
območja v Ukrajino.
14 Dokazno breme, težave pri 
zagotovitvi kazenskega pregona 
v primerih tihotapstva v Ukrajini, 
posebno poročilo, ki ga je pripravil EUBAM.
15  Ta mehanizem se lahko sproži 
v razmerah “kadar se v zadevnih 
državah gostiteljicah pojavijo 
ali porajajo krizne razmere, 
razmere, ki pomenijo grožnjo javnemu redu, splošni varnosti in 
varnosti oseb, razmere, ki bi lahko 
prerasle v oborožene spopade ali 
destabilizirale razmere v državi ... ”.
16 Pri zgodnejšem projektu za 
Ukrajino ni bilo mogoče dobaviti in 
dostaviti radarske opreme za delo 
na terenu in omrežja za radijsko 
komunikacijo (skupna vrednost 
5,0 milijona EUR) zaradi neuspešnih 
razpisnih postopkov.
17 Ameriška vlada je dodelila 
28 milijonov dolarjev za izboljšanje 
boja proti širjenju orožja za 
množično uničevanje na ukrajinsko-
moldavski državni meji.
ed812631_SL_inside_BAT.indd   13 4/03/09   10:18:53
14
MIGRACIJE IN AZIL: MALO NAPREDKA V TEŽKIH RAZMERAH
 20.  Cilj politike EU je pomagati tretjim državam pri njihovih prizadevanjih za 
izboljšanje njihovih zmogljivosti pri upravljanju migracij in zaščiti begun-cev, preprečevanje nezakonitih migracij in boj proti njim, zagotavljanje informacij o zakonitih poteh za migracije in reševanje begunskih razmer z zagotavljanjem boljšega dostopa do trajnih rešitev.
 21.  Belorusija, Moldavija in Ukrajina se nahajajo na vzhodni meji razširjene EU. Vse tri države štejejo za tranzitne države obsežnih nezakonitih migracij proti zahodu. Predvsem Ukrajina se sooča s povečanjem migracijskih gibanj  oseb (tako zakonitih kot nezakonitih), ki vstopajo na njeno ozemlje in ga prehajajo. Državo letno prečka na tisoče nezakonitih migrantov, večinoma prek meje z Rusijo.
 22.  Ukrajini kronično primanjkuje namestitvenih zmožnosti, zlasti za dolgotraj-nejše nezakonite migrante. Repatriacija zahteva identifikacijo oseb s  strani ukrajinskih organov in sodelovanje z ustreznimi veleposlaništvi  ali konzulati, ki niso vedno v pomoč. Druga rešitev bi bil ponovni spre-jem, tj. sprejem pridržanih oseb s strani države, iz katere so nezakonito vstopili v Ukrajino. Vendar med Ukrajino in Rusijo, ki je glavni vir neza-konitih migrantov v Ukrajini, še ni bil podpisan sporazum o ponovnem 
sprejemu.
 23.  Odkar je 1. januarja 2008 začel veljati sporazum o ponovnem sprejemu z 
Evropsko skupnostjo, je postala potreba po ustrezni namestitvi za neza-
konite migrante v zadnjem času bolj pereča. Po prehodnem obdobju dveh let se bo Ukrajina leta 2010 soočila z zahtevo po nastanitvi stotin ali celo 
tisočev nezakonitih migrantov iz tretjih držav, ki so nezakonito prispeli v EU prek Ukrajine in se trenutno nahajajo v sosednjih državah EU, in sicer na Madžarskem, Slovaškem in Poljskem.
ed812631_SL_inside_BAT.indd   14 4/03/09   10:18:53
15
 24.  Projekti s podpodročja migracij in azila so iz programov za obdobje 2000–2005 
prejeli skupni prispevek EU v vrednosti 16,8 milijona EUR (10,2 % celotne podpore). Sodišče je revidiralo 10 pogodb, pri katerih je skupni prispevek EU znašal 13,8 milijona EUR.
 25.  Rezultati projektov, doseženi na tem področju migracij in azila, so bili neza-dovoljivi predvsem v zvezi z infrastrukturo (glej Prilogo III ). Ključni cilj 
EU je pomagati pri zagotovitvi namestitvenih centrov, ki izpolnjujejo  mednarodne humanitarne standarde, za nezakonite migrante in prosilce za azil. Kljub podpori EU ta cilj v Ukrajini še zdaleč ni dosežen:
razmere pridržanja in nastanitve za (a) nezakonite migrante v obstoječih 
centrih pogosto še zdaleč niso bile sprejemljive. Na splošno nezakoniti migranti v Ukrajini močno trpijo zaradi prenatrpanih bivalnih razmer, nezadostne sanitarne ureditve in slabe prehrane (glej okvir 4); 
izgradnja/obnova (b) novih prostorov za nezakonite migrante ni napre-
dovala, kot je bilo načrtovano (glej okvir 5); 
novo zgrajeni začasni namestitveni centri za prosilce za (c) azil so se  
premalo uporabljali ali pa sploh ne (glej okvir 6).
ČEPRAV JE PODPORA EU OMILILA BIVALNE RAZMERE NEZAKONITIH MIGRANTOV V 
OBSTOJEČEM NASTANITVENEM CENTRU, SO TE ŠE VEDNO NESPREJEMLJIVEOKVIR 4
Projekt “Uvedba upravljavskega sistema za migracije v Zakarpatju, Ukrajina“18 (prispevek EU v vrednosti 
2 milijonov EUR za dve pogodbi) je v bistvu zagotovil osnovno pomoč migrantom: razdelitev hrane 
in pripomočkov za osebno higieno, zdravstveno pomoč, razdelitev oblačil, zagotovitev posteljnine in 
pravnega svetovanja. Poleg tega so bili fi  nancirani tudi nujna popravila, gradbena dela in vse vrste 
tekočih stroškov. Projekt je predvsem ukrep humanitarne pomoči in ne izgradnja zmogljivosti, kot bi 
bilo mogoče sklepati iz njegovega naziva.
Po skoraj letu dni delovanja je delegacija spremljala projekt na kraju samem (april 2005). Poročala je, da 
so razmere v centrih za pridržanje Pavchino in Chop (stari del stavbe) nečloveške in ponižujoče in ne 
izpolnjujejo minimalnih standardov, ki so jih določili Svet Evrope, Evropsko sodišče za človekove pravice 
in Evropski odbor za preprečevanje mučenja in nečloveškega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja. Poleg tega je delegacija našla dokaze, da humanitarna pomoč, zagotovljena s projektom, ni vedno dosegla 
migrantov, ki jim je bila namenjena. Zato so ukrajinski organi uvedli popravne ukrepe.
18 Regija Zakarpatje meji na Madžarsko, Poljsko, Romunijo in Slovaško ter je tranzitni koridor v Ukrajini za migrante, 
namenjene v zahodno Evropo.
ed812631_SL_inside_BAT.indd   15 4/03/09   10:18:53
16
OKVIR 4
V času revizije novembra 2006 je bila zmogljivost (320) centra v Pavchinu presežena za približno 
100 ljudi. Lokalni projektni partnerji so poročali, da je bila poleti prenatrpanost še veliko hujša in je 
zajela 700 ljudi, kar je imelo ustrezne negativne posledice v zvezi s higieno in zdravjem.
Migranti, s katerimi je Sodišče opravilo razgovore, so se obotavljali govoriti brez zadržkov. Kljub temu 
pa so bile izražene pritožbe o nerazdeljevanju zdravil in o preiskavah, ki so jih izvajale osebe z zakritimi obrazi. Jasno je postalo tudi, da projekt še vedno ni pokrival osnovnih potreb (npr. zadostno ogrevanje, 
zadostna oskrba s čisto in toplo vodo, ustrezna oblačila, vključno s čevlji). Poleg tega v kampih ni bilo 
na voljo dovolj tolmačev, kar je oteževalo sporazumevanje med migranti in organi oblasti. 26.  Trajnost centrov za pridržanje in namestitvenih centrov v Ukrajini je ogrožena 
zaradi pomanjkanja državnih sredstev za tekoče in vzdrževalne stroške ter nejasne ločitve odgovornosti med službo državne mejne straže in  ministrstvom za notranje zadeve. 
 27.  Težave v zvezi z registracijo projekta, davčno oprostitvijo, lastništvom zemlji-šča in financiranjem so bile ugotovljene tudi pri izgradnji začasnega name-stitvenega centra za prosilce za azil (25 ljudi) v Belorusiji
19. Po drugi strani 
je bil položaj v Moldaviji boljši. Začasni namestitveni center v Kišinjevu, ki je razpolagal s 160 mesti, je novembra 2005 že v celoti deloval. 19 Center se nahaja v kraju Gomel 
blizu Ukrajine, kjer je cvetoča 
skupnost afganistanskih beguncev.
ed812631_SL_inside_BAT.indd   16 4/03/09   10:18:54
17
MALO NAPREDKA PRI USTANAVLJANJU NOVIH NAMESTITVENIH CENTROV 
ZA NEZAKONITE MIGRANTEOKVIR 5
Bistvo projekta “Izgradnja zmogljivosti na področju upravljanja migracij – CBMM I, Ukrajina“ (pri-
spevek EU v vrednosti 3,8 milijona EUR) je bilo obnoviti in urediti dva nekdanja vojaška objekta v 
namestitvena centra za migrante za 1 260 oseb. Projektni usmerjevalni odbor je junija 2006 odločil, 
da bo denar za projekt namenil obnovi samo enega od objektov. Do časa revizije (november 2006) ni 
bila sklenjena nobena pogodba za gradbena dela in po približno treh mesecih po prvotnem datumu 
za dokončanje projekta (1. 9. 2006) ni bilo za obnovo porabljenega nič denarja. Še vedno so pote-kale razprave o temeljnih vidikih obnove, npr. v zvezi z ogrevanjem objekta in iskanjem rešitve za 
odpadne vode. Usmerjevalni odbor je odločil tudi, da bo namestitev omejil na 250 mest. To pomeni, 
da bi bila zmogljivost, ki jo fi  nancira EU, v primerjavi z začetnim načrtovanjem manjša za približno 
1 000 mest.BOJ PROTI ORGANIZIRANEMU KRIMINALU: RAZLIČNI REZULTATI
 28.  Splošni proces postkomunistične tranzicije je v državah osrednje in vzhodne 
Evrope spremljal precejšen porast organiziranega kriminala, kot so trgo-vina z ljudmi, trgovina z drogami in pranje denarja. 
 29.  Ukrajina in Moldavija sta državi, ki sta velik vir trgovine z ženskami in otroki, ki so v Evropi prisiljeni v prostitucijo. V zadnjih letih je bil opažen tudi porast trgovine z moškimi, ki so na primer prisiljeni delati kot manualni delavci. Zaradi same narave organiziranega kriminala in ker je malo ljudi pripravljenih ali zmožnih poročati organom oblasti, kaj se jim je zgodilo, ostaja celoten obseg te prakse relativno neznan. Ker ni ukrepov za zaščito prič, je to stanje še slabše. V zvezi s trgovino z drogami se Belorusija,  Ukrajina in Moldavija obravnavajo kot tranzitne poti v države članice EU. Bančni sistemi se vse bolj uporabljajo za pranje prihodkov iz težjih oblik kriminala.
 30.  Za boj proti organiziranemu kriminalu je bilo namenjenih 19,2 milijona EUR (11,6 %) od skupnih sredstev, ki so bila v programih za obdobje 2000–2005 dodeljena za področje svobode, varnosti in pravice. Sodišče je revidiralo 10 pogodb, pri katerih je skupni prispevek EU znašal 18,6 milijona EUR.
ed812631_SL_inside_BAT.indd   17 4/03/09   10:18:54
18
PREMAJHNA UPORABA NOVO ZGRAJENIH CENTROV ZA PROSILCE ZA AZILOKVIR 6
V Ukrajini je bilo ob koncu leta 2006 v začasnih namestitvenih centrih možno namestiti samo 65 doda-
tnih oseb namesto načrtovanih 350 (prispevek EU v vrednosti 1,6 milijona EUR za “Krepitev azilnih 
sistemov v Ukrajini in Moldaviji„). Glavni razlog je bil, da je bila zmogljivost centra v Odesi izkoriščena 
samo do polovice, ker država ni fi  nancirala tekočih stroškov in ker je center Mukačevo, predviden za 
80 oseb, več kot leto in pol ostal v celoti nezaseden, dejansko vse od njegove otvoritve aprila 2005. Do tako potratnega položaja v Mukačevu je prišlo zaradi dolgotrajne nezmožnosti prenosa lastništva nad zgradbo z mejne straže na pristojno projektno partnersko institucijo. Medtem so prosilci za azil brez lastnih sredstev živeli v šotorih ali drugih začasnih bivališčih, ki jih je upravljala mejna straža. 31.  Kljub številnim uspehom je splošni napredek v boju proti organiziranemu 
kriminalu še vedno nezadosten (glej Prilogo III). Pri projektih za boj proti trgovini z ljudmi sta bili šibki komponenti kaznivosti in kazenskega pre-gona
20 (glej odstavka 34 in 35). Ker so mnogi donatorji pripravljeni finan-
cirati projekte na tem področju, je pomembna značilnost prekrivanje (glej 
odstavek 36). V zvezi z nadzorom nad drogami so na področjih zakonodaje in policijskih obveščevalnih dejavnosti projekti napredovali počasi (glej odstavek 40). Velik izziv pri preprečevanju pranja denarja in financiranja terorizma je doseči uspešen kazenski pregon (glej odstavek 44).
Boj proti trgovini z ljudmi
 32.  Vladi Ukrajine in Moldavije sta v nacionalnih dokumentih o politikah izrazili 
svojo zavezanost boju proti trgovini z ljudmi. V Ukrajini je bil revidiran en projekt (prispevek EU v vrednosti 1,9 milijona EUR) in v Moldaviji trije projekti (vključno z rehabilitacijskim centrom za žrtve trgovine z ljudmi) (skupni prispevek EU v vrednosti 1,2 milijona EUR).20 Projekti za boj proti trgovini 
z ljudmi so imeli tri standardne 
komponente: zaščita in ponovna vključitev v družbo, kaznivost 
in pregon ter osveščanje. Izraz 
kaznivost se pogosto uporablja v 
projektni dokumentaciji.
ed812631_SL_inside_BAT.indd   18 4/03/09   10:18:54
19
 33.  V Moldaviji in Ukrajini so bile s pomočjo projektov izvedene obsežne kam-
panje ozaveščanja javnosti (npr. gledališke predstave, številne publika-cije, brezplačne telefonske linije), več sto žrtvam trgovine z ljudmi pa je bila priskrbljena humanitarna pomoč (npr. pravna podpora, zdravstvena pomoč, stanovanjski dodatek, pomoč pri prevozu, poklicno usposabljanje, nepovratna sredstva “v naravi“ za zagon malih podjetij). Tako so projekti dobro pokrivali vidika preprečevanja in ponovne vključitve v družbo.
 34.  Manj pozitivni so bili rezultati v zvezi s komponentama kaznivosti in kazen-skega pregona, zlasti glede izmenjave informacij med organi kazenskega pregona. V Ukrajini so opazovalci programa TACIS ugotovili, da služba  državne mejne straže ni sodelovala pri pobudah za izmenjavo informacij. Ukrep za opremljanje mejnih kontrolnih točk s sistemom i24/7
21 je spod-
letel, ko je bil razpisni postopek razveljavljen, ker so ukrajinske zaintere-sirane strani vztrajale pri dobavitelju, katerega cene so bile precej višje 
od tržne cene.
 35.  Pridobivanje dokazov je velik izziv, saj se kaznivo dejanje pogosto zgodi zunaj Moldavije ali Ukrajine. Nacionalni organi so krivili druge države  
za počasnost pri odzivu na prošnje za vzajemno pomoč. Da bi se izognili 
takim proceduralnim oviram, so projekti financirali obiske uslužbencev 
organov pregona v tranzitnih in ciljnih državah žrtev. Poleg tega so se 
policisti udeležili delavnic o preiskovalnih tehnikah in pregledana je bila 
zakonodaja na področju boja proti trgovini z ljudmi. Pri ureditvah vzaje-
mne pomoči so še vedno prisotne slabosti. 
 36.  Zaskrbljenost vzbujata učinkovitost in gospodarnost. Ker so številne dona-torske organizacije pripravljene financirati boj proti trgovini z ljudmi, se je težko izogniti nepotrebnemu podvajanju dejavnosti in zagotavljanju 
stroškovno učinkovite porabe sredstev. V Moldaviji je bilo na primer treba spremeniti določene projektne dejavnosti in za prostore rehabilitacij-skega centra v Kišinjevu je bila plačana nenavadno visoka najemnina
22. 
Poleg tega ni vedno možno jasno razlikovati med rezultati podpore EU in rezultati drugih organizacij, zaradi česar je težko oceniti uspešnost  porabe sredstev EU. 21 Interpolov globalni policijski 
komunikacijski sistem, ki deluje 
24 ur na dan.
22 Predvideni znesek za hrano in 
nastanitev je bil več kot dvakrat 
višji od predvidenega zneska za 
primerljive storitve v enakovrednem 
rehabilitacijskem centru v Kijevu. 
ed812631_SL_inside_BAT.indd   19 4/03/09   10:18:54
20
Nadzor nad drogami
 37.  Drug pomemben projekt v boju proti organiziranemu kriminalu se imenuje 
„Večsektorska pomoč pri nadzoru nad drogami in izgradnja institucij v  
Ukrajini, Moldaviji in Belorusiji“ (BUMAD). BUMAD je večletni program  
dejavnosti v treh fazah, ki se je začel leta 2003, končan pa naj bi bil ob koncu leta 2008 (skupni prispevek EU v vrednosti 6,5 milijona EUR).
 38.  Ta program, v katerega so zajete Ukrajina, Moldavija in Belorusija, je tretji v vrsti regionalnih programov, ki jih financira EU, oblikovanih za zausta-vljanje trgovine s heroinom, ki iz Afganistana potuje proti zahodu in EU
23. 
Skupni cilj je zmanjšati trgovino z drogami, ki iz teh treh držav in skoznje poteka proti državam članicam EU.
 39.  Večina dejavnosti, predvidenih v različnih podprojektih, je bila izvedena (npr. pravna pomoč, kontrola pristanišč (Ukrajina), kopenska mejna kontrola, preprečevanje s strani policije in skupnosti). Splošna slika ob koncu druge faze (januar 2007) je, da je bil dosežen dober napredek pri vzpostavitvi 
nacionalnih struktur za boj proti trgovini z drogami, na primer nacionalnih 
observatorijev za področje drog, tečajev preprečevanja uporabe drog,  
izvedenih na različnih policijskih akademijah, ali usposabljanj v zvezi z 
zmanjšanjem povpraševanja po drogah, ki so potekala v številnih nevla-
dnih organizacijah v teh treh državah. 
 40.  Počasen napredek je bil opažen v komponentah zakonodaje in obveščevalnih dejavnosti policije. Potrebno sodelovanje med carinsko službo, mejno  
stražo, policijo in tajnimi službami, ki bi omogočalo uspešne kazenske  preiskave, v teh treh državah še vedno ni dovolj razvito. Vzpostavitev  
nacionalnih sistemov za podporo kazenskim preiskavam v zvezi s pre-
prodajalci drog ne zahteva samo primernih analitičnih orodij, ampak tudi visoko stopnjo sodelovanja med organi, ki niso bili vajeni sistematične izmenjave operativnih podatkov. Dodatno težavo predstavlja neuravno-teženost preiskovalnih pooblastil. V Belorusiji posebno oviro predstavlja, da varnostna služba očitno ne želi sprejeti analitične programske opreme iz tujine. Ob načrtovanju projekta je Komisija podcenila čas, potreben za 
spremembo načina razmišljanja na operativnem področju in preseganje 
tekmovalnosti med organi pregona.23 Prvi program, CADAP, se je začel 
leta 2000 v osrednji Aziji, drugi 
program, SCAD, leta 2001 na južnem 
Kavkazu.
ed812631_SL_inside_BAT.indd   20 4/03/09   10:18:55
21
 41.  Do zaključka programa BUMAD 2 (januar 2007) so bili zasegi heroina in kokaina 
skromni. V Ukrajini sta bila odkrita samo dva mednarodna poskusa pre-prodaje heroina s pomočjo programske opreme, priskrbljene s projektom. Zasegi drog v vseh treh državah so v glavnem zadevali lokalno pridelana makovo seme in konopljo. Vendar je julija 2007 ukrajinska varnostna  služba poročala, da je bilo v sodelovanju z agencijo Združenih držav za boj proti drogam in turškimi organizacijami pregona v pristanišču Iličevsk zaplenjenih 174 kg heroina. 
Projekti za boj proti pranju denarja/financiranju terorizma
 42.  Splošni cilj „Projekta za boj proti pranju denarja v Ukrajini“ (prispevek EU v 
vrednosti 1 milijona EUR) je bil preprečiti uporabo finančnega sistema za pranje prihodkov iz težjih oblik kriminala in ukrajinskim organom omo-gočiti sodelovanje v boju proti pranju denarja. 
 43.  Projekt je pomagal doseči, da je bila Ukrajina februarja 2004 odstranjena s seznama “nekooperativnih držav in ozemelj“
24, kar je zelo pomembno, in 
da je bila Ukrajina junija 2004 kot članica sprejeta v skupino Egmont25. 
Poleg tega je državni odbor za finančno spremljanje (State Committee  
for Financial Monitoring – SCFM) še pred koncem projekta deloval kot  
ukrajinska enota za finančni nadzor (FIU)26. V letih do 2006 se je dejan-
sko precej povečalo število primerov, ki jih je SCFM predložil organom 
kazenskega pregona (18 v letu 2003; 446 v letu 2006). 
 44.  Vzpostavitev FIU je samo prvi pomemben pogoj za boj proti pranju denarja. Obstaja tudi potreba po uspešno delujočih organih kazenskega pregona in 
ustrezni usposobljenosti sodnikov. Glavno težavo predstavlja pomanjkanje uspešnega kazenskega pregona. Do konca leta 2006 so sodišča izrekla  
samo tri sodbe zaradi pranja denarja. Kot velika vrzel v sistemu za boj proti 
pranju denarja je bilo ugotovljeno tudi pomanjkanje sodobne ureditve za zaseg in zaplembo premoženja. Vendar je v boju proti pranju denarja in financiranju terorizma Ukrajina bolj napredovala kot Moldavija, kjer  obstajajo resne skrbi o uspešnosti sistema (npr. slabosti v Centru za boj proti gospodarskemu kriminalu in korupciji ali nezadostna uporaba določb o zasegu, zamrznitvi in zaplembi)
27.24  Pobudo v zvezi z nekooperativnimi 
državami in ozemlji (NCCT) je 
oblikovala medvladna projektna skupina za finančno ukrepanje 
(FATF), da se zagotovi, da se 
uporabljajo ukrepi za preprečevanje, 
odkrivanje in kaznovanje pranja 
denarja, skladni z mednarodno 
priznanimi standardi.
25 Številne države po svetu so 
ustanovile specializirane vladne 
agencije, znane kot “enote 
za finančni nadzor« (FIU). Ob 
spoznanju koristi, ki jih prinaša 
razvoj mreže FIU, se je skupina 
FIU leta 1995 v palači d’Egmont- Arenberg v Bruslju odločiila, da 
ustanovi neformalno skupino 
za spodbujanje mednarodnega 
sodelovanja. Te FIU, ki so zdaj znane 
pod nazivom skupina Egmont, se redno srečujejo, da najdejo načine 
za sodelovanje, zlasti na področjih 
izmenjave informacij, usposabljanja 
in izmenjave strokovnega znanja. 
Priznane in delujoče FIU so v 
približno 100 državah.
26 FIU so odgovorne za zbiranje in 
analiziranje transakcij, ki so sumljive 
in pri katerih je bila presežena 
zgornja meja. Preiskovalna 
pooblastila imajo organi kazenskega pregona.
27 Vzajemno ocenjevalno poročilo 
tretjega cikla o Moldaviji, 
september 2007, ki ga je pripravil 
Moneyval (Odbor strokovnjakov za 
ocenjevanje ukrepov proti pranju denarja, pod okriljem Sveta Evrope).
ed812631_SL_inside_BAT.indd   21 4/03/09   10:18:55
22
SODSTVO IN ODGOVORNO VODENJE: RAZLIČNI REZULTATI
 45.  Politika EU podpira reforme sodstva, da se zagotovi njegova neodvisnost, 
nepristranskost in učinkovitost. Poleg tega je njen cilj krepiti pravno  
sodelovanje z EU v civilnih in kazenskih zadevah. Podporo nudi tudi pri spodbujanju odgovornega vodenja, ki se nanaša na strukturo, delovanje in uspešnost javnih organov/institucij na vseh ravneh.
 46.  Projekti na podpodročju sodstva in odgovornega vodenja so iz programov za obdobje 2000–2005 prejeli prispevek EU v skupni vrednosti 24,8 milijona EUR (15,0 % celotne podpore). To podpodročje je zadevalo samo Moldavijo in Ukrajino. Sodišče je revidiralo 10 pogodb
28, celotni prispevek EU pa je 
znašal 14,2 milijona EUR. 
 47.  Rezultati so bili različni (glej Prilogo III ). Pri nekaterih projektih so bili 
doseženi zadovoljivi skupni rezultati, na primer izboljšave pri izvajanju civilnega in gospodarskega prava v Moldaviji (prispevek EU v vrednosti 
2,2 milijona EUR) ali boljše mednarodno sodelovanje v kazenskih zadevah 
v Ukrajini (prispevek EU v vrednosti 1,5 milijona EUR). Nasprotno pa so 
bili manj zadovoljivi rezultati, doseženi pri projektu “Reforma arbitražnih 
sodišč in podpora administraciji sodišč“ (prispevek EU v vrednosti 2,5 mili-
jona EUR), zlasti v zvezi z zagotovitvijo opreme informacijske tehnologije. 
Do izteka prvotnega roka ni bilo dostavljeno nič. 
Boj proti korupciji
 48.  Doslej doseženi rezultati pri projektih za boj proti korupciji so zelo skromni. 
V Moldaviji in Ukrajini je eden najbolj perečih problemov korupcija, ki  ogroža celotno podpodročje sodstva in odgovornega vodenja. To močno zadeva obe državi in ima velik vpliv na družbo
29. Pravni in upravni sis-
temi so močno pomanjkljivi (npr. pomanjkanje zaupanja javnosti, okr-njena neodvisnost sodnikov, nezadostne plače, visoka stopnja zaznane korupcije)
30.28 Vključno z eno pogodbo, ki 
nazadnje ni bila podpisana, glej 
odstavek 52(c).
29 Glede na indeks zaznave korupcije 
za leto 2007, ki ga je posredovala 
mednarodna organizacija Transparency International, je 
Moldavija na 111. mestu, Ukrajina pa 
na 118. mestu.
30 Glej npr. oceno vodenja v Ukrajini, 
ki jo je februarja 2007 izvedla SIGMA 
(Podpora za izboljšanje vodenja in upravljanja), skupna pobuda OECD 
in Evropske unije. 
ed812631_SL_inside_BAT.indd   22 4/03/09   10:18:55
23
 49.  Moldavska vlada je v letih 1999 in 2002 že sprejela ambiciozne nacionalne 
programe za boj proti kriminalu in korupciji. Ker pa ni bilo zadostnih virov in učinkovitega mehanizma kontrole, je bil uspeh zelo omejen. Decem-bra 2004 je Parlament sprejel novo protikorupcijsko strategijo in nov  akcijski načrt za njeno izvajanje. Takrat je Komisija posredovala s svojim prvim protikorupcijskim projektom v Moldaviji.
 50.  Prispevek EU je bil relativno majhna poskusna dejavnost (250 000 EUR). Ker so bili njeni vmesni rezultati zadovoljivi, se je Komisija odločila, da bo tri leta, do leta 2009, financirala nadaljevalni projekt (prispevek EU v  vrednosti treh milijonov EUR
31). Nov projekt je napredoval počasneje, kot 
je bilo načrtovano, po prvem letu pa so bili njegovi dosežki zelo omejeni. Napredek pri ključnih vprašanjih
32 ali pri zagotovitvi opreme ni bil dose-
žen. Projekt je nov zagon dobil šele marca 2007.
 51.  Združene države so podpisale sporazum za podporo protikorupcijskim pobu-dam v Moldaviji v vrednosti 25 milijonov dolarjev
33. Pomoč pri proti-
korupcijskih ukrepih načrtuje tudi Svetovna banka. Zdaj je glavni izziv  usklajevanje prizadevanj EU in pomoči drugih mednarodnih donatorjev. 
Že zdaj obstajajo vzporedne strukture spremljanja, ki spodkopavajo pojem 
enotne nacionalne protikorupcijske strategije.
 52.  V Ukrajini so na protikorupcijskem področju aktivno sodelovali številni dona-torji. Leta 2006 se je začel prvi pomemben projekt, ki ga je na tem področju financirala EU (prispevek EU v vrednosti 1,5 milijona EUR). Eno leto po  začetku tega triletnega projekta EU je bilo število izvedenih dejavnosti precej manjše od prvotno predvidenega:
ukrajinski organi so razvili osnutek protikorupcijskega akcijskega  (a) 
načrta, ne da bi uporabili posebno podporo za sestavljanje osnutka, ki jo je nudil projekt
34. Ministrstvo za pravosodje je šele na pozni stopnji, 
junija 2007, zaprosilo za strokovno oceno osnutka. Strokovnjaki so  kritizirali pomanjkanje preglednosti procesa priprave osnutka in prišli do sklepa, da osnutek akcijskega načrta še zdaleč ni zadovoljiv; 31 Projekt je imel dve komponenti, 
prvo v zvezi z bojem proti korupciji 
in drugo v zvezi z bojem proti pranju denarja ter financiranju terorizma. 
32 Spremembe v strukturi spremljanja 
strateškega in akcijskega načrta; 
zmanjšanje navzkrižja interesov 
glavnih organov pregona pri 
preiskavah in kazenskem pregonu; izdelava analiz tveganja v sodstvu, 
policiji, davčnem inšpektoratu, 
carinski službi ter zdravstvenih in 
izobraževalnih ustanovah.
33 Millennium Challenge Corporation 
(MCC); Threshold Programme 
Agreement.
34 Glej drugo poročilo o napredku z 
dne 26. junija 2007.
ed812631_SL_inside_BAT.indd   23 4/03/09   10:18:55
24
v zvezi z mehanizmom za spremljanje pri prihodnjem izvajanju akcij- (b) 
skega načrta niso bile izvedene nobene dejavnosti. Ni jasno, katera institucija bo imela vodilno vlogo v protikorupcijskem boju. Vpraša-nje spremljanja financiranja političnih strank in volilnih kampanj ni bilo obravnavano. Poleg tega kljub obsežnim pripravam (opredelitev metodologije, srečanja strokovnjakov) na raziskavo javnega mnenja o korupciji, ta ni bila izvedena;
čeprav je Komisija ugotovila jasno potrebo po spodbujanju udeležbe (c) 
javnosti v protikorupcijskih prizadevanjih, je opustila načrt priprave programa nepovratnih sredstev, odprtega za nevladne organizacije in druge organizacije civilne družbe, katerih cilj je spodbujanje udeležbe javnosti v protikorupcijskih prizadevanjih. Zaradi postopkovnih težav prav tako ni bila realizirana alternativna rešitev, podpora oblikovanju centra za zagovorništvo in pravno svetovanje.
ed812631_SL_inside_BAT.indd   24 4/03/09   10:18:56
25
KAKŠNI SO GLAVNI RAZLOGI ZA NEZADOSTNO 
USPEŠNOST
 53.  Čeprav so pri mnogih projektih nastali zadovoljivi rezultati, so v tem razdelku 
predstavljeni razlogi za nezadostno uspešnost projektov, ki takšnih rezul-tatov niso dosegli. 
DOSEŽKI SO OBIČAJNO OMEJENI ZARADI KOMBINACIJE DEJAVNIKOV, KI ZADEVAJO VSE UDELEŽENE STRANI
 54.  Revizija je pokazala, da gre omejene dosežke običajno pripisati kombinaciji dejavnikov, ki zadevajo vse glavne udeležene strani (Komisija, nacionalni organi, mednarodne institucije). Na primer, za protikorupcijski projekt v Ukrajini je bilo ugotovljeno (glej odstavek 52):
Komisijina šibka ocena potreb v težkih razmerah ter nezadostna uskla- (a) 
jenost z drugimi donatorji: ministrstvo za pravosodje pravzaprav ni več potrebovalo znatnih delov projekta, zlasti pomoči pri pripravi osnutka 
zakonodaje. Tudi druge organizacije, zlasti ameriške, zagotavljajo  
zakonodajno pomoč na področju boja proti korupciji;
premajhna zavezanost in sofinanciranje s strani nacionalnih orga- (b) 
nov: ministrstvo za pravosodje projektni ekipi ni zagotovilo ustrezne 
pisarne, s čimer ni kršilo samo pogodbenih pogojev, ampak tudi svojo 
zavezo, izraženo v posebni izjavi o podpori;
šibko upravljanje s strani izvajalca (c) , ki je imel težave z vzpostavitvijo 
in ohranitvijo projektne ekipe; 
zunanji dejavniki (d) : težavne politične razmere, ki so sledile predsedni-
škemu odloku z dne 2. aprila 2007 o predčasnih volitvah, in pogoste 
menjave vodstva v ministrstvu za pravosodje so povzročile preneha-nje vseh zakonodajnih dejavnosti v zvezi z osnutki protikorupcijskih zakonov.
ed812631_SL_inside_BAT.indd   25 4/03/09   10:18:56
26
POMANJKLJIVOSTI V KOMISIJINEM UPRAVLJANJU PROJEKTOV
 55.  Komisijino upravljanje je bilo težje, tveganje neuspeha pa večje zaradi dveh 
dejavnikov:
za večino projektov je bila odgovorna delegacija v Kijevu. Ta delega- (a) 
cija ni bila odgovorna samo za upravljanje projektov v Ukrajini, ampak tudi v Belorusiji in Moldaviji. Uslužbenci na področju svobode, varnosti in pravice so zelo dobro usposobljeni, vendar je delegacija v Kijevu imela premalo vodij projektov za obravnavanje hitro naraščajočega področja politike z vse večjim številom projektov. Čeprav je bila nova delegacija v Moldaviji ustanovljena oktobra 2005, je pri upravljanju projektov začela postajati operativna šele poleti 2007;
soobstoj različnih virov financiranja za podporo področju svobode, (b) 
varnosti in pravice (glej odstavka 3 in 4). Pokazalo se je, da instrument 
TACIS ne zadošča za izpolnjevanje naraščajočega povpraševanja po 
financiranju projektov. Za isto intervencijo so bili včasih uporabljeni 
različni instrumenti, postopki in službe Komisije, kar je povzročilo  neučinkovitost pri upravljanju pogodb (glej okvir 7).
PRIMER NEUČINKOVITEGA UPRAVLJANJA POGODB OKVIR 7
Podpora fazi III pri čezmejnem sodelovanju med zahodnimi novimi neodvisnimi državami in EU 
(söderköpinški proces) je bila umetno razdeljena na dve pogodbi, ki vzporedno potekata z istim izva-
jalcem. Ena pogodba se fi  nancira iz TACIS in jo upravlja delegacija v Kijevu, druga pa se fi  nancira iz 
Aeneas in jo upravlja sedež Komisije v Bruslju (EuropeAid). Prejšnji upravljalec, GD JLS, ne sodeluje več. 
Soobstoj dveh pravnih podlag z različnimi pravili za isto dejavnost pomeni neskladnost. Na primer, v 
pogodbi v okviru Aeneas je bila določena najvišja dovoljena stopnja sofi  nanciranja 80 %, medtem ko 
se pri pogodbi v okviru TACIS sofi  nancira 90 % skupnih upravičenih stroškov. Poleg tega je pogodba 
v okviru TACIS predmet zunanjega spremljanja, pogodba Aeneas pa ne. Zato zunanji opazovalci, ki 
so ugotovili številne pomanjkljivosti v logiki intervencije (npr. pomanjkanje merljivih kazalnikov), ne 
morejo podati popolne slike dejavnosti. 
Prav tako ni učinkovita umetna delitev na dva projekta. Komisija in izvajalec sta pri vsaki stopnji izvedbe 
administrativno dvojno obremenjena (vzporedni postopki za izbiro projektov, sklepanje pogodb, 
preverjanje stroškov, zahtevki za plačilo, plačila, poročanje). Obstaja velika potreba po uskladitvi, da 
se izogne dvojnemu fi  nanciranju. 
ed812631_SL_inside_BAT.indd   26 4/03/09   10:18:56
27
 56.  Ta dva strukturna problema sta privedla do pomanjkljivosti v Komisijinih 
postopkih načrtovanja in izvajanja. Zahteve niso bile vedno ocenjene  dovolj temeljito (glej primer v odstavku 52(a)) ali pa so bili sklepi o  financiranju sprejeti brez poglobljene analize o izpolnjevanju osnovnih predpogojev. Na primer, glede dveh namestitvenih centrov za prosilce za azil niso bila razjasnjena vprašanja o dodelitvi zemljišča ali lastništvu (glej okvir 6 in odstavek 27). Komisija je premalo nadzorovala zahteve  za poročanje o projektih (glej odstavek 60). Zlasti zaskrbljujoče je, da ni izmenjave informacij z drugimi donatorskimi organizacijami o njihovih načrtovanih projektih, s čimer bi se izognili nepotrebnemu podvajanju pri programiranju in pozneje izvajanju. V zvezi s podaljševanjem projektov ni bila vedno opravljena prepričljiva analiza o potrebi po dodatnem času in v enem primeru dodatnem denarju.
POMANJKLJIVOSTI PRI PROJEKTIH, KI JIH UPRAVLJAJO MEDNARODNE ORGANIZACIJE
 57.  Komisija se je pri večini pogodb odločila za neposredno dodelitev nepovra-tnih sredstev mednarodnim organizacijam, zaradi njihovega posebnega poznavanja področja svobode, varnosti in pravice ter zaradi njihove geo-grafske prisotnosti v zadevnih državah. Zato so mednarodne organizacije odgovorne za vsakodnevno izvajanje projektov (tako imenovano skupno upravljanje, glej odstavek 6), čeprav Komisija ohranja skupno odgovornost 
za dobro upravljanje. Čeprav je bila uspešnost mednarodnih organizacij 
na splošno zadovoljiva, so bile v zvezi s to obliko upravljanja ugotovljene 
naslednje pomanjkljivosti:
po podpisu pogodbe so se mednarodne institucije pogosto soočale s (a) 
težavami pri vzpostavljanju delujoče projektne ekipe, kar je povzročilo nekajmesečno zamudo pri začetku projekta;
v drugih primerih so zamude povzročali dolgotrajni postopki javnih (b) 
naročil. Pogodbe, sklenjene z mednarodnimi organizacijami, običajno določajo, da naročila za blago, dela ali storitve izvaja organizacija v skladu s svojimi pravili in postopki. V enem primeru je bilo v pogodbi navedeno, da ne bi smeli biti postopki, ki jih uporablja mednarodna organizacija, nič manj strogi kot pravila EU. Ta klavzula je povzročila dolge pojasnjevalne postopke, zaradi česar je bila ovirana učinkovitost 
postopka javnih naročil;
ed812631_SL_inside_BAT.indd   27 4/03/09   10:18:56
28
v eni mednarodni organizaciji, ki je obravnavala veliko število pogodb, (c) 
so bila plačila lokalnim dobaviteljem zaradi dolgotrajnih upravnih  
postopkov izvršena pozno;
možnost izvajanja podrobnih pregledov odhodkov za projekte, ki jih (d) 
izvaja mednarodna organizacija, ni dovolj jasno opredeljena. V enem 
primeru so si Komisija in njeni partnerji različno razlagali klavzulo o 
preverjanju v Okvirnem finančnem in upravnem sporazumu (FAFA),  
sklenjenem z Združenimi narodi, to pa je oviralo kontrole in pravo-časen zaključek pogodbe;
pri nekaterih projektih, ki so jih upravljale mednarodne organizacije (e) 
v Moldaviji, ni bila dosežena prepoznavnost EU. Upravičenci se ne  zavedajo vedno, da so projekti prejeli finančna sredstva EU. Zato se zdi, da gre za projekte samo mednarodnih organizacij, ki te projekte upravljajo. Tako je zaradi njihove vloge neposrednega izvajanja in  tudi zaradi dejstva, da je spletne strani o projektu mogoče najti samo pod njihovim naslovom.
V KOLIKŠNI MERI IMA KOMISIJA VZPOSTAVLJEN 
PROCES UČENJA, S KATERIM BI PRI NADALJEVANJU POMOČI NA PODROČJU SVOBODE, VARNOSTI IN PRAVICE UPOŠTEVALA PRIDOBLJENA SPOZNANJA? 
 58.  Komisijin proces učenja je na področju svobode, varnosti in pravice izrednega 
pomena, saj je trajne spremembe mogoče pričakovati samo z dolgoročnim postopnim pristopom. Nov projekt mora nadgraditi dosežke in izkušnje, pridobljene pri zgodnejših projektih, in izogniti se je treba ponavljanju napak. Več primerov je pokazalo, da so bile izkušnje dejansko pridobljene: na primer pri novem projektu “Večja neodvisnost, preglednost in učinkovi-tost pravosodnega sistema v Moldaviji“ (prispevek EU v vrednosti 3 milijo-nov EUR) se je Komisija osredotočila na ožji spekter medsebojno povezanih ciljev, da se izogne razpršenosti, značilni za predhodni projekt. 
ed812631_SL_inside_BAT.indd   28 4/03/09   10:18:56
29
 59.  V skladu s potrebnim postopnim pristopom je Komisija financirala projekte 
zaporedno, npr. tri zaporedne projekte na področju nadzora nad drogami. 
Projektni predlogi, ki jih Komisija pripravi v okviru novih programov, imajo običajno razdelek “Pridobljena spoznanja“, kamor se stekajo informacije 
iz poročanja o napredku, vrednotenja in spremljanja.
ZA ZBIRANJE INFORMACIJ NISO IZKORIŠČENE VSE MOŽNOSTI
 60.  Vendar je razdelek „Pridobljena spoznanja“ v nekaterih primerih vseboval malo 
informacij. Komisija ni dovolj izkoristila možnosti za zbiranje informacij za proces učenja, ker so bila poročila o napredku pripravljena pozno ali so bila slabe kakovosti ali pa niso bila izvedena načrtovana vrednotenja. Te pomanjkljivosti kažejo, da Komisija ne nadzoruje izvajanja klavzul posa-meznih pogodb s strani izvajalcev. 
 61.  Pozitivno je, da ima Komisija sklenjeno pogodbo za spremljanje projektov z zunanjimi svetovalci, vključno z obiski na kraju samem in pogovori z  različnimi zainteresiranimi stranmi. Zunanji opazovalci so bili na splo-šno uspešni in pri dnevnem upravljanju so bili po pripombah, ki so jih  podali, pogosto izvedeni popravni ukrepi. Vendar Sodišče ugotavlja dve slabosti:
nekateri projekti niso bili zajeti v zunanje spremljanje, zlasti pro- (a) 
jekti, ki so vključevali javna naročila gradenj in blaga, ter projekti  zunaj programa TACIS, ki jih upravljajo iz Bruslja
35. Že upravljanje na 
daljavo ovira podrobnejše nadaljnje ukrepanje. Odsotnost spremljanja je težavo še poslabšala. Iz tega izhajajoče pomanjkanje posodobljenih informacij je v enem primeru privedlo do tega, da je Komisija mesec dni po izteku prvotnega sporazuma o nepovratnih sredstvih retro-aktivno privolila v precejšnjo spremembo proračuna in podaljšanje pogodbe;
pri nekaterih revidiranih projektih so bile skupne ocene spremljanja (b) 
včasih preveč optimistične. 35 Na splošno tudi niso bili zajeti 
projekti pod pragom 1 milijona EUR.
ed812631_SL_inside_BAT.indd   29 4/03/09   10:18:57
30
NOVI PROJEKTI NE ODRAŽAJO VEDNO PRIDOBLJENIH IZKUŠENJ
 62.  V nekaterih primerih se izkušnje, pridobljene v zgodnejših projektih, niso 
dovolj odražale v novih projektih. To se je zgodilo zlasti, kadar se je  
zamenjala služba Komisije, ki je upravljala projekt. Zato so se včasih novi 
projekti soočali z istimi težavami kot projekti iz prejšnjih programov,  
napake so se ponavljale ali pa ni bilo nikakršne povezanosti med fazami 
projekta (glej okvir 8).
NEZADOSTEN PRENOS PRIDOBLJENIH IZKUŠENJ V NOVE PROJEKTEOKVIR 8
Pri projektu „Uvedba upravljavskega sistema za migracije v Zakarpatju (Ukrajina)“ posebne izkušnje (a) 
prvega projekta niso bile odločilni dejavnik v Komisijinem vrednotenju predloga za drug projekt. 
Medtem ko je bilo v predlogu na kratko razloženo, kako bo ta dejavnost nadgradila rezultate prej-
šnje dejavnosti, ga je Komisija ovrednotila kot novo dejavnost. Ni ocenila, ali so bila v dokumentu 
o načrtovanju upoštevana tveganja, ki so se pojavila pri predhodnem projektu. Upoštevali se, na 
primer, niso vloga, vodenje in tudi proračunske težave službe mejne straže. Vprašanje, kako bi 
projekt lahko bolje gradil zmogljivost, bi bilo treba obravnavati podrobneje;
projekt „Izgradnja zmogljivosti na področju upravljanja migracij – CBMM II“ (Ukrajina) je bil (b) 
pripravljen brez zadostnega upoštevanja izkušenj prejšnjega projekta. Čeprav je pri tem prvem 
projektu prišlo do precejšnjih težav z izvajanjem, je Komisija na zgodnji stopnji podpisala sporazum 
o nepovratnih sredstvih za nadaljnji projekt. Nelogično je bilo ponavljati skoraj enak projekt, ki se 
je soočal z resnimi izzivi pri izvajanju, zlasti ko je bil rok za dokončanje kratek;
pri projektu obmejnega terminala Kozloviči II (glej okvir 3) so bile ugotovljene težave pri prido-(c) 
bivanju ponudb, ki so ustrezale višini proračuna, določenega v razpisu, in pridobivanju oprostitve 
od davka na dodano vrednost. Ti dve težavi sta bili poudarjeni v Posebnem poročilu Računskega 
sodišča o programu za čezmejno sodelovanje TACIS, ki je bilo objavljeno novembra 200136.
36 Posebno poročilo št. 11/2001 o programu za čezmejno sodelovanje TACIS z odgovori Komisije (UL C 329, 23.11.2001).
ed812631_SL_inside_BAT.indd   30 4/03/09   10:18:57
31
ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA
KOLIKŠNA JE BILA USPEŠNOST PODPORE EU ZA 
PROJEKTE S PODROČJA SVOBODE, VARNOSTI IN PRAVICE V BELORUSIJI, MOLDAVIJI IN UKRAJINI?
 63.  Večji del revidiranih projektov v Belorusiji37, Moldaviji in Ukrajini je dosegel 
zadovoljive rezultate (glej Prilogo III ). Vendar je bil njihov obseg v pri-
merjavi s težavami, ki jih je bilo treba rešiti, omejen, njihova uspešnost 
pa se je razlikovala celo med komponentami znotraj istega projekta. Na splošno je bil napredek počasnejši, kot je pričakovala Komisija, velika  
večina projektov je bila podaljšanih za več mesecev, nekateri celo več  
kot za leto.
 64.  Uspešnost je bila največja na področju “upravljanja mej“. Podpora EU je precej okrepila zmogljivosti za upravljanje mej v Belorusiji, Moldaviji in Ukrajini. Vendar dolgoročni cilj (sodoben sistem za upravljanje mej, ki  se približuje evropski dobri praksi), še dolgo ne bo dosežen. Ključnega 
pomena je preoblikovanje začetnega uspeha v trajno izboljšanje na ope-
rativni ravni (glej odstavke 11 do 19).
 65.  Vodilni evropski projekt na področju pomoči na meji, EUBAM, je bil uspešen. Vendar je mirna rešitev pridnestrskega spora dolgoročna naloga, za katero 
so potrebni politični ukrepi, ki presegajo izboljšavo mejnih in carinskih kontrol ter mejnega nadzora (glej okvir 1). 
 66.  Na področju “migracij in azila“ je bila uspešnost nezadovoljiva predvsem v 
zvezi z infrastrukturo. Predvsem v Ukrajini je bil napredek počasen pri  
zagotavljanju ustreznih zatočišč, pri katerih se upoštevajo mednarodni humanitarni standardi, za nezakonite migrante in prosilce za azil. Loči-tev odgovornosti na nacionalni ravni ostaja nejasna, vlada pa je dodelila premalo sredstev za infrastrukturo in tekoče stroške (glej odstavke 20  
do 27).
 67.  Na področju “boja proti organiziranemu kriminalu“ so bili doseženi različni rezultati. Kljub številnim uspehom so bili dosežki projektov nezadostni pri 
zagotavljanju uspešnega kazenskega pregona in izboljšanega sodelovanja 
med carinskimi organi, mejno stražo, policijo in obveščevalnimi službami v namen zagotavljanja uspešnih kazenskih preiskav (glej odstavke 28  
do 44).37 Zaradi nespoštovanja demokracije 
in človekovih pravic je bila pomoč 
Belorusiji omejena na humanitarne, 
čezmejne in regionalne projekte 
sodelovanja (glej odstavek 7).
ed812631_SL_inside_BAT.indd   31 4/03/09   10:18:57
32
 68.  Rezultati so prav tako različni na področju “sodstva in odgovornega vodenja“. 
Kljub demokratičnim reformam in izboljšavam, doseženim s podporo EU, je v Moldaviji in Ukrajini korupcija še vedno močna (glej opombi 31 in 32). Sodišče meni, da je potrebna temeljna, dolgoročna sprememba politične volje, načina razmišljanja, obnašanja in stališč, da se doseže bistveno  zmanjšanje te visoke stopnje korupcije (glej odstavke 45 do 52). 
PRIPOROČILO
Komisija bi morala:
V zvezi s trajnostnim izboljšanjem operativne ravni upravljanja mej (a) 
za nasvet prositi Evropsko agencijo za upravljanje in operativno  sodelovanje na zunanjih mejah (Frontex); v zvezi z nadaljnjo pod-poro za opremo za mejno kontrolo zagotoviti združljivost z opremo drugih donatorjev; 
pred sprostitvijo nadaljnjih sredstev za centre za nezakonite migrante (b) 
in prosilce za azil zagotoviti, da se vlada prejemnica zaveže, da bo 
plačevala vsaj tekoče stroške, da se tako zagotovi trajnost;
v boju proti organiziranemu kriminalu projektne dejavnosti osredo-(c) 
točiti bolj na vprašanje uspešnega pregona (vključno s sodobnim sistemom zasega in zaplembe sredstev) in spodbujati bolj sistema-tično izmenjavo informacij med organi kazenskega pregona; 
s podpiranjem organizacij civilne družbe in svetovalnih centrov še (d) 
naprej raziskovati možnosti za spodbujanje večjega sodelovanja  javnosti v protikorupcijski politiki.
KATERI SO GLAVNI VZROKI ZA NEZADOSTNO 
USPEŠNOST?
 69.  Čeprav ima Komisija končno odgovornost za projekte, je revizija pokazala, 
da je bilo v primerih, kjer so bili ugotovljeni omejeni dosežki, te običajno 
mogoče pripisati dejanjem ali opustitvam dejanj vseh glavnih udeleženih strani: Komisije, nacionalnih organov v državah prejemnicah in izvajalcev, 
ki so bili na tem področju pogosto mednarodne organizacije. Rezultate projektov so zmanjšali tudi zunanji dejavniki, kot je politična nestabilnost (glej odstavek 54).
ed812631_SL_inside_BAT.indd   32 4/03/09   10:18:57
33
 70.  Komisija delegaciji v Kijevu ni dodelila dovolj osebja za soočanje s hitro 
rastočim, delovno intenzivnim področjem politike v teh treh državah.  Pri delegaciji v Moldaviji (vzpostavljeni leta 2005) sta do začetka opera-tivnega upravljanja projekov pretekli skoraj dve leti. Kakovosten pristop sta ovirala soobstoj številnih finančnih instrumentov EU za isti namen in pomanjkanje skladnosti med njimi. Poleg tega Komisija ni strogo ukrepala vsakič, ko je postalo očitno, da so kakovost pomoči EU znižale pomanj-kljivosti v upravljanju projektov s strani upravičencev do nepovratnih  sredstev (glej odstavke 55 do 57).
 71.  Vlade prejemnice in Komisija niso dovolj usklajevale dejavnosti EU z ogro-mno podporo, ki so jo dali drugi donatorji. Neusklajen pretok sredstev iz različnih virov povzroča nepotrebno podvajanje naporov, nedosle-dne pristope in manjšo spodbudo za ohranjanje nizkih stroškov (glej  odstavke 36, 51, 54(a)).
 72.  V državah prejemnicah je bilo ugotovljeno pomanjkanje zavezanosti na pro-jektni ravni, zlasti na podpodročjih migracij/azila in sodstva/odgovornega vodenja. Komisija je podcenjevala tudi obseg, v katerem bi lahko zunanji 
dejavniki, kot so politična šibkost, diskontinuiteta vladnih struktur in  morebiti pomanjkanje perspektive za pridružitev k EU, preprečili izpolnje-
vanje ciljev projektov. Ti dejavniki niso spadali v Komisijino neposredno odgovornost, vendar v njeni oceni tveganja niso bili ustrezno in realistično ovrednoteni (glej odstavka 54(b) in (d)). 
PRIPOROČILO
Komisija bi morala:
okrepiti svoje osebje na področju svobode, varnosti in pravice v dele- (a) 
gacijah v Moldaviji in Ukrajini ter imeti zadostno strokovno znanje za vodenje elementov javnih naročil in del;
stremeti k uporabi novega instrumenta ESP kot enotnega in prožnega (b) 
orodja za podporo temu sektorju; 
izvajati strožjo kontrolo mednarodnih institucij, ki delujejo kot izva- (c) 
jalci postopkov upravljanja projektov, kot so pridobivanje osebja, javna naročila, plačila, poročanje, nadzor nad odhodki in zahteva po 
prepoznavnosti EU;
sprejeti ustrezne ukrepe za spodbujanje in podporo državam preje- (d) 
mnicam pri vzpostavitvi in izvajanju uspešne uskladitve donatorjev;
podpirati projekte, pri katerih je dejanski interes držav prejemnic (e) 
očiten in ga med drugim dokazuje nacionalno financiranje; hkrati pa biti bolj realistična glede ciljev in predvideti daljša obdobja izvajanja za posamezne projekte.  
ed812631_SL_inside_BAT.indd   33 4/03/09   10:18:58
34
V KOLIKŠNI MERI IMA KOMISIJA VZPOSTAVLJEN 
PROCES UČENJA, DA SE UPOŠTEVA ZNANJE ZA NADALJEVANJE POMOČI NA PODROČJU SVOBODE, VARNOSTI IN PRAVICE? 
 73.  Komisija ni v celoti izkoristila možnosti za pridobitev izkušenj in pridobljeno 
znanje se ni vedno odražalo v novo začetih projektih, kar je v nekaterih primerih privedlo do ponavljanja starih napak (glej odstavke 60 do 62). 
PRIPOROČILO  
Pri pripravi novih projektov bi Komisija morala bolj sistematično upo-števati izkušnje prejšnjih projektov. Razdelki “pridobljena spoznanja“, bi morali biti v pripravljalnih dokumentih podrobneje pripravljeni.  Postati bi morali standardni element vlog mednarodnih organizacij za nepovratna sredstva.
  To poročilo je sprejelo Računsko sodišče v Luxembourgu na svojem zasedanju 
dne 19. novembra 2008.
        Za Računsko sodišče
        Vítor Manuel da Silva Caldeira
      Predsednik
ed812631_SL_inside_BAT.indd   34 4/03/09   10:18:58
35
PRILOGA I
Vir: Evropska komisija .
ed812631_SL_inside_BAT.indd   35 4/03/09   10:18:59
36
PRILOGA II
PNZ – PREGLED PROJEKTOV (SPREJETE OBVEZNOSTI V OKVIRU PROGRAMOV 2000–2005)
Belorusija Moldavija Ukrajina Več držav Skupaj 
Št 
projektovMilijoni EURŠt 
projektovMilijoni EURŠt 
projektovMilijoni EURŠt 
projektovMilijoni EURŠt 
projektov % Milijoni EUR %
Upravljanje mej 
(vključno s carino)3 27 300 000 5 2 773 635 16 42 019 884 21 32 593 501 45 50,6 104 687 020 63,2
Migracije in azil2 940 700 1 794 700 5 8 628 764 9 6 472 354 17 19,1 16 836 518 10,2
Boj proti organiziranemu 
kriminalu (terorizem, droge, pranje denarja, trgovina z ljudmi) 1 1200 000 4 4 207 408 2 6 892 000 4 6 898 012 11 12,3 19 197 420 11,6
Sodstvo in odgovorno 
vodenje(vključno z bojem proti korupciji)4 6 244 015 7 16 175 935 4 2 382 483 15 16,9 24 802 433 14,9
Drugo 1 172 000 1 1,1 172 000 0,1
SKUPAJ 6 29 440 700 14 14 019 758 31 73 888 583 38 48 346 350 89 100,0 165 695 391 100,0
Vir: Evropska komisija .
ed812631_SL_inside_BAT.indd   36 4/03/09   10:18:59
37
PRILOGA III
PREGLED REVIDIRANIH POGODB
N Naziv pogodbe Prispevek EU DržavaStanje
(julij 2007)1Pogodbenik/vir 
fi nanciranjaSkupna presoja rezultatov2
UPRAVLJANJE MEJ
1Misija EU za pomoč na meji med 
Moldavijo in Ukrajino EUBAM I4 000 000,00Ukrajina, 
MoldavijaDokončano
 21. 5. 2006UNDP/mehanizem za 
hitro ukrepanje
Zadovoljivo 2Misija EU za pomoč na meji med 
Moldavijo in Ukrajino EUBAM II4 000 000,00Ukrajina, 
MoldavijaDokončano
 31. 10. 2006UNDP/regionalni 
akcijski načrt 2004
3Misija EU za pomoč na meji med 
Moldavijo in Ukrajino EUBAM III2 200 000,00Ukrajina, 
MoldavijaDokončano
 31. 1. 2007UNDP/regionalni 
akcijski načrt 2003
4Misija EU za pomoč na meji med 
Moldavijo in Ukrajino EUBAM IV8 885 000,00Ukrajina, 
MoldavijaPoteka od
 1. 2. 2007UNDP/regionalni 
akcijski načrt 2006
5Krepitev upravljanja mej v Republiki 
Belorusiji – BOMBEL I4 500 000,00 BelorusijaDokončano
 31. 12. 2006UNDP/regionalni 
akcijski načrt 2001
Zadovoljivo 
6Krepitev upravljanja mej v Republiki 
Belorusiji – BOMBEL II8 800 000,00 BelorusijaPoteka od
 1. 9. 2006UNDP/regionalni 
akcijski načrt 2003
7 Mejni terminal Kozloviči II – gradbena dela 14 000 000,00 BelorusijaPoteka od
 30. 12. 2004Pogodba o gradbenih 
delih/CBC 2000; CBC 2002Nezadovoljivo 
8Izboljšanje upravljanja mej, Ukrajina – 
sklop 1,22 223 738,00 UkrajinaDokončano
 17. 7. 2005Dobavne pogodbe/ 
nacionalni akcijski načrt 
TACIS 2001Zadovoljivo 
9Izboljšanje upravljanja mej, Ukrajina – 
sklop 51 770 555,00 UkrajinaDokončano
 17. 7. 2005
10Reforma in posodobitev carinske službe 
v Ukrajini1 372 500,00 UkrajinaDokončano
 15. 1. 2005Pogodba za izvajanje 
storitev/nacionalni akcijski 
načrt 2001 (programi 
majhnih projektov)Zadovoljivo, vendar nezadostna 
uspešnost komponente “novi 
računalniški tranzitni sistem“
MIGRACIJE IN AZIL
11Uvedba upravljavskega sistema za 
migracije v Zakarpatju, Ukrajina1 278 186,41 UkrajinaDokončano
 31. 12. 2006Sporazum o nepovratnih 
sredstvih/proračunska 
vrstica B7-667Nezadovoljivo v zvezi z izgradnjo 
zmogljivosti (ukrep humanitarne 
pomoči)
12Krepitev zmogljivosti na področju zaščite 
in obravnave beguncev in prosilcev za azil v Zakarpatju699 942,43 UkrajinaPoteka od
 1. 1. 2007  Sporazum o 
nepovratnih sredstvih/
Aeneas
13Izgradnja zmogljivosti na področju 
upravljanja migracij – CBMM I3 781 505,00 UkrajinaPoteka od
 1. 3. 2005 Mednarodna 
organizacija za 
migracije/nacionalni 
akcijski načrt TACIS  2003Nezadovoljivo pri ključni 
dejavnosti (namestitveni centri 
za migrante); uvedba popravnih 
ukrepov po revizijskih obiskih14Izgradnja zmogljivosti na področju 
upravljanja migracij (Faza II) – CBMM II2 767 000,00 UkrajinaPoteka od
 22. 7. 2006
15Krepitev azilnih sistemov Ukrajine in 
Moldavije1 635 000,00Ukrajina, 
MoldavijaDokončano
 31. 12. 2006UNHCR/regionalni 
akcijski načrt TACIS 2002Nezadovoljivo pri ključni 
dejavnosti (začasni namestitveni 
centri) v Ukrajini in Belorusiji, 
zadovoljivo v Moldaviji16Krepitev nacionalnega azilnega sistema v 
Republiki Belorusiji365 000,00 BelorusijaDokončano
 31. 12. 2006
17Proces čezmejnega sodelovanja 
(söderköpinški proces) – sekretariat147 479,00Belorusija, 
Ukrajina, 
MoldavijaDokončano
 3. 5. 2004UNHCR / ATA
Zadovoljivo, vendar z zamudami. 
Oblikovana bo strategija izhoda.18Proces čezmejnega sodelovanja 
(söderköpinški proces) – Söderköping I762 488,00Belorusija, 
Ukrajina, 
MoldavijaDokončano
 28. 2. 2006Švedski odbor za 
migracije/proračunska 
vrstica B7-667
19Proces čezmejnega sodelovanja 
(söderköpinški proces) – Söderköping II a1 307 898,00Belorusija, 
Ukrajina, 
MoldavijaPoteka od
 1. 3. 2006UNHCR (podizvajalca 
IOM in Švedski odbor za 
migracije)/ Aeneas
20Proces čezmejnega sodelovanja 
(söderköpinški proces) – Söderköping II b1 026 000,00Belorusija, 
Ukrajina, 
MoldavijaPoteka od
 1. 3. 2006UNHCR (podizvajalca 
IOM in Švedski odbor 
za migracije)/regionalni 
akcijski načrt 2004
1 Zadnji obisk na kraju samem je bil opravljen julija 2007.
2  Nezadovoljivo: označuje bistvene dele posebnih ciljev, ki niso bili doseženi (zaključene pogodbe) ali trenutni napredek, ki j e precej pod pričakovanji (pogodbe v teku).
ed812631_SL_inside_BAT.indd   37 4/03/09   10:19:00
38
N Naziv pogodbe Prispevek EU DržavaStanje
(julij 2007)1Pogodbenik/vir 
fi nanciranjaSkupna presoja rezultatov2
BOJ PROTI ORGANIZIRANEMU KRIMINALU
21Večsektorska pomoč pri nadzoru nad 
drogami in izgradnji institucij v Ukrajini, Moldaviji in Belorusiji – BUMAD 12 000 000,00Belorusija, 
Ukrajina, 
MoldavijaDokončano
 30. 4. 2005UNDP/regionalni 
akcijski načrt 2001
Zadovoljivo glede vzpostavljanja 
novih struktur za boj proti drogam, 
nezadovoljivo glede zakonodaje 
in obveščevalnih podatkov policije22Večsektorska pomoč pri nadzoru nad 
drogami in izgradnji institucij v Ukrajini, Moldaviji in Belorusiji – BUMAD 22 500 000,00Belorusija, 
Ukrajina, 
MoldavijaDokončano
 21. 1. 2007UNDP/regionalni 
akcijski načrt 2002 
23Večsektorska pomoč pri nadzoru nad 
drogami in izgradnji institucij v Ukrajini, Moldaviji in Belorusiji – BUMAD 32 000 000,00Belorusija, 
Ukrajina, 
MoldavijaPoteka od
 1. 1. 2007UNDP/regionalni 
akcijski načrt 2004
24 Boj proti trgovini z ženskami v Moldaviji 599 408,00 MoldavijaDokončano
 23. 6. 2004Mednarodna 
organizacija za 
migracije/regionalni 
akcijski načrt 2000Zadovoljivo , vendar zaskrbljenost 
glede učinkovitosti (prekrivanje z 
drugimi donatorji)
25Boj proti trgovini z ljudmi v Republiki 
Moldaviji300 000,00 MoldavijaDokončano
 18. 12. 2006Mednarodna 
organizacija za 
migracije/akcijski načrt 
TACIS 2002
26Rehabilitacijski center IOM za žrtve 
trgovine z ljudmi v Kišinjevu v Moldaviji: okrevanje, rehabilitacija in ponovna vključitev s celovito oskrbo308 000,00 MoldavijaDokončano
 3. 3. 2006Mednarodna 
organizacija za migracije 
/ regionalni akcijski 
načrt TACIS 2002Zadovoljivo , vendar zaskrbljenost 
glede gospodarnosti (visoka 
najemnina)
27 Boj proti trgovini z ljudmi v Ukrajini 1 892 000,00 UkrajinaDokončano
 18. 6. 2006Mednarodna 
organizacija za 
migracije/regionalni 
akcijski načrt TACIS 2002Zadovoljivo glede zaščite/ 
ponovne vključitve in osveščanja. 
Nezadovoljivo  glede kaznivosti 
in pregona
28Projekt boja proti pranju denarja, 
fi nanciranju terorizma in korupciji v 
Moldaviji3 000 000,00 MoldavijaPoteka od
 2. 8. 2006Svet Evrope/ nacionalni 
akcijski načrt 2005Nezadovoljiv  začetek; vendar 
izboljšanje v protikorupcijski 
komponenti
29Projekt boja proti pranju denarja 
v Ukrajini – MOLI-UA-1974 502,00 UkrajinaDokončano
 1. 7. 2005Svet Evrope/regionalni 
akcijski načrt 1999
Zadovoljivo
30Nadaljevalni projekt boja proti pranju 
denarja in fi  nanciranju terorizma 
v Ukrajini – MOLI-UA-25 000 000,00 UkrajinaPoteka od
 1. 5. 2006Svet Evrope/nacionalni 
akcijski načrt 2005PRILOGA III
1 Zadnji obisk na kraju samem je bil opravljen julija 2007.
2  Nezadovoljivo: označuje bistvene dele posebnih ciljev, ki niso bili doseženi (zaključene pogodbe) ali trenutni napredek, ki j e precej pod pričakovanji (pogodbe v teku).
ed812631_SL_inside_BAT.indd   38 4/03/09   10:19:01
39
N Naziv pogodbe Prispevek EU DržavaStanje
(julij 2007)1Pogodbenik/vir 
fi nanciranjaSkupna presoja rezultatov2
SODSTVO IN ODGOVORNO VODENJE
31Projekt NND na področjih civilnega in 
gospodarskega sodstva, Moldavija2 194 015,00 MoldavijaDokončano
29. 7. 2005GTZ/ nacionalni akcijski 
načrt 2001Zadovoljivo
32Podpora nacionalni protikorupcijski 
strategiji v Moldaviji (PACO Moldavija)250 000,00 MoldavijaDokončano
 14. 1. 2006Svet Evrope/ nacionalni 
akcijski načrt 2003Zadovoljivo (poskusna dejavnost)
33Skupni program Evropske komisije in 
Sveta Evrope za Moldavijo: podpora nadaljevanju demokratičnih reform 2004–2006800 000,00 MoldavijaDokončano
 15. 12. 2006Svet Evrope/ nacionalni 
akcijski načrt 2003Zadovoljivo , vendar neučinkovita 
zasnova 
34Večja neodvisnost, preglednost in 
učinkovitost pravosodnega sistema v Republiki Moldaviji 3 000 000,00 MoldavijaPoteka od
 1. 10. 2006Svet Evrope/ nacionalni 
akcijski načrt 2005Zadovoljivo , vendar pomanjkanje 
pridobljenih izkušenj
35Reforma arbitražnih sodišč in podpora 
administraciji sodišč2 476 000,00 UkrajinaDokončano
 31. 12. 2005UNDP/nacionalni 
akcijski načrt 2000Nezadovoljivo
36Mednarodno sodelovanje v kazenskih 
zadevah v Ukrajini (UPIC)1 500 000,00 UkrajinaPoteka od
 1. 12. 2005Svet Evrope/nacionalni 
akcijski načrt 2004Zadovoljivo
37Ukrajina – postopek izbire in imenovanja 
v sodstvu, usposabljanje, disciplinska odgovornost, vodenje sodnih primerov in alternativne metode reševanja sporov2 000 000,00 UkrajinaPoteka od
 31. 5. 2006Svet Evrope/nacionalni 
akcijski načrt 2003Nezadovoljiv začetek; bolj  
zadovoljivo od leta 2007
38Podpora odgovornemu vodenju: projekt 
boja proti korupciji v Ukrajini (UPAC)1 500 000,00 UkrajinaPoteka od
 9. 6. 2006Svet Evrope/nacionalni 
akcijski načrt 2004Nezadovoljivo
39Mednarodno sodelovanje v kazenskih 
zadevah ob pomoči Interpola na področju izvrševanja zakona v Ukrajini989 788,00 UkrajinaPoteka od
 15. 1. 2007Interpol/nacionalni 
akcijski načrt 2004Nezadovoljiv začetek; bolj 
zadovoljivo od junija 2007
40Center za podporo boju proti korupciji in 
pravno svetovanje v Ukrajini (ALAC)500 000,00 Ukrajina
projekt 
pripravljen, 
vendar pogodba 
ni bila podpisanaNacionalni akcijski načrt 
2004Nezadovoljivo, dejavnost  
odpovedana
Skupni prispevek EU 99 306 004,84PRILOGA III
1 Zadnji obisk na kraju samem je bil opravljen julija 2007.
2  Nezadovoljivo: označuje bistvene dele posebnih ciljev, ki niso bili doseženi (zaključene pogodbe) ali trenutni napredek, ki j e precej pod pričakovanji (pogodbe v teku).
ed812631_SL_inside_BAT.indd   39 4/03/09   10:19:02
40
PRILOGA IV
Vir: Evropska komisija .EUBAM ima svoj sedež v Odesi 
in šest področnih uradov na moldavsko-ukrajinski meji ter v pristanišču Odesa. Ima tudi štiri svetovalce za analizo tveganja, zaposlene v Kišinjevu in Kijevu.
ed812631_SL_inside_BAT.indd   40 4/03/09   10:19:02
41
ODGOVORI 
KOMISIJE 
POVZETEK
I. 
Pomoč Komisije je bilo treba izvajati v težav-
nih političnih in institucionalnih okoliščinah, za 
katere je značilen socialistični način uprave, ki jo je treba obsežno reformirati.
Zaradi nespoštovanja demokracije, človeko-
vih pravic in pravne države je pomoč Komisije Belorusiji omejena na 5 milijonov EUR letno  za obdobje 2007–2010. V več sklepih Sveta  je navedeno, da se bodo s pomočjo Evropske unije Belorusiji podprle potrebe prebivalstva in demokratizacije, zlasti na podlagi humanitar-nega, čezmejnega in regionalnega sodelovanja ter s projekti, ki neposredno in posredno pod-pirajo demokratizacijo in demokratične sile.
III.
Komisija pozdravlja pozitivno oceno Sodišča v zvezi s projekti na področju upravljanja mej, ki pomenijo skoraj dve tretjini finančnih sredstev 
za projekte. Na področju migracij in azila so se 
pojavile težave pri elementih projektov v zvezi 
z delom/oskrbo, zlasti v Ukrajini, medtem ko se 
je pri elementih krepitve zmogljivosti dosegel 
zadovoljiv uspeh.
IV. 
Napredek je bil otežen zaradi politične nesta-
bilnosti v regiji. Kljub temu so bili omejeni  dosežki značilni le za nekatere projekte.
Kar zadeva usklajevanje z drugimi donatorji,  
se soglasno upošteva, da delegacija v Ukrajini vodi takšno dejavnost. Obseg usklajevanja  je zelo odvisen od pripravljenosti vključenih  strank, da vstopijo v tak proces (nekateri dona-torji, zlasti zunaj Evropske unije, so temu manj naklonjeni od ostalih).
ed812631_SL_inside_BAT.indd   41 4/03/09   10:19:03
42
Komisija se je zavezala k sistematičnemu vode-
nju in krepitvi prizadevanja za usklajenost  med donatorji v državah ter je januarja 2008  organizirala konferenco o uskladitvi donator-jev za celotno regijo z namenom začetka tega procesa.
Ob upoštevanju možnosti primerjave tehničnih 
posebnosti projektov so se pri zasnovi nadalj-njih projektov upoštevala pridobljena nova  spoznanja.
Delegacija Evropske komisije v Moldaviji je od 
delegacije v Kijevu zdaj v celoti prevzela odgo-vornost za upravljanje programov.
V. 
Komisija priznava delo Sodišča in njegov pri-spevek k večji uspešnosti projektov.
OBSEG REVIZIJE IN REVIZIJSKI 
PRISTOP
13.  
Komisija se zahvaljuje za pozitivno oceno Sodi-
šča glede finančno najpomembnejšega dela  
revizije.
Okvir 3 – Primer nezadovoljivega rezultata: 
manjši obseg dela in zamudeKljub navedenim težavam je Komisija sprejela več ukrepov za zagotovitev dokončanja pro-jekta. Napredek pri delih se je natančno in redno spremljal, dokler se niso zaključila. Nazadnje se je pogodba za gradbena dela izvedla s polno  uporabo sredstev ES. Začasno potrdilo o pre-vzemu glede pogodbe za gradbena dela, ki jih je financirala ES, za gradnjo mejnega terminala Kozloviči II je beloruska carinska uprava pod-pisala marca 2008. Beloruska carinska uprava se je odločila, da elemente infrastrukture, ki so bili po pogajanjih izključeni, dokonča na pod-lagi nacionalnega financiranja (tj. parkirišča in nekateri prostori za skladiščenje). Zadevna dela še potekajo. Tako se pričakuje, da se bo novi  mejni terminal začel uporabljati v začetku leta 2009. Dela so bila načrtovana tako, da lahko  stari mejni terminal med obdobjem gradnje  
novega terminala še vedno obratuje, stari ter-minal pa se bo še naprej uporabljal kot del  celotnega kompleksa Kozloviči.
17.  
Z mehanizmom za hitro ukrepanje se omo-goča uporaba in hitra razpoložljivost posebnih finančnih sredstev z namenom sprejetja nujnih ukrepov za ponovno vzpostavitev ali ohranjanje običajnih pogojev in izvajanje sprejetih poli-tik, da se ohrani njihova učinkovitost. Člen 2  Uredbe Sveta (ES) št. 381/2001 jasno navaja, da lahko mehanizem za hitro ukrepanje financira ukrepe, ki v običajnih okoliščinah spadajo v  programe redne pomoči. Glavni namen meha-nizma za hitro ukrepanje je omogočiti Skupno-
sti, da se hitro odzove na krizne razmere in tako 
podpre zunanjo politiko Skupnosti. Z mehaniz-
mom za hitro ukrepanje se je omogočila upo-raba rednih programov za doseganje splošnih ciljev posredovanja. Kot je navedeno v opisu  pristojnosti in nalog EUBAM, se je že od začetka 
predvidevalo, da se lahko oprijemljivi rezultati 
pričakujejo le srednjeročno ali dolgoročno. Ta 
predpostavka je v celoti v skladu z namenom 
Uredbe Sveta o oblikovanju mehanizma za hitro 
ukrepanje.
ed812631_SL_inside_BAT.indd   42 4/03/09   10:19:03
43
18.  
Program TACIS ni bil dovolj prilagodljiv, da  bi omogočil hitro uporabo znatnih sredstev  za daljše obdobje izvajanja. Priložnost za tak  projekt se je pojavila junija 2005, ko sta pred-sednika Moldavije in Ukrajine podpisala skupno pismo za Svet in Komisijo, v katerem sta zapro-sila za pomoč. Komisiji se je zdelo pomembno, da se na to prošnjo odzove hitro. Kljub temu  je bila, da bi izkoristili razpoložljiva sredstva, zaradi takratne politične nestabilnosti v regiji (oranžna revolucija v Ukrajini) neizogibna skle-nitev kratkoročnih sporazumov. Medtem se je mandat misije podaljšal (do konca leta 2009). Dejavnik predvidljivosti se je uvedel, ko je začel veljati instrument ENPI v okviru Regionalnega okvirnega programa za Vzhod 2007–2010. Letno dodeljevanje sredstev za EUBAM je predvideno do konca leta 2009.
19.  
Projekti Bommoluk temeljijo na poročilu EUBAM o oceni potreb in priporočilih, v katerem so se 
analizirale pomanjkljivosti in potrebe nacio-
nalnih mejnih organov na moldavsko-ukrajin-
ski državni meji. Posebna prednost tega je, da 
se upoštevajo pridobljena spoznanja iz javnih 
razpisov za prejšnje projekte. V zvezi z dru-
gimi donatorji se je zagotovilo dopolnjevanje z Združenimi državami, ki so se osredotočile na zagotavljanje pomoči v boju proti terorizmu.  Preden se ponudi kakršna koli oprema, morajo 
upravičenci zagotoviti, da jo znajo uporabljati ter da lahko pokrijejo tekoče stroške in stroške 
vzdrževanja. EUBAM pozorno proučuje zmo-
gljivost služb partnerjev, da izpolnijo svoje  zaveze.25.  
(a)  Na zahtevo ukrajinske vlade se je Komisija  odločila, da podpre ukrajinsko vlado. Ta vlada je leta 2004 pokazala odločno zavezanost  izboljšanju pogojev za nezakonite migrante in je privolila, da finančno podpre državni odbor za narodnost in migracije z namenom ustano-vitve dveh centrov za pridržanje migrantov, ki izpolnjujeta standarde, določene z Evropsko  konvencijo o človekovih pravicah in priporočili Odbora za preprečevanje mučenja.
Okvir 4 – Kljub izboljšanju, ki ga je 
zagotovila pomoč EU, so življenjske razmere nezakonitih migrantov v obstoječem nastanitvenem centru še vedno nesprejemljive
Zaradi zelo slabih razmer v začasnih centrih  
za pridržanje Pavchino in Chop je bil ta pro-jekt navsezadnje bolj namenjen humanitarni  pomoči kot krepitvi zmogljivosti.
Po obisku delegacije Evropske komisije so  
potekale resne razprave s predstavniki službe 
državne mejne straže, ki je takoj ukrepala in  
uvedla popravne ukrepe. Po obisku predstavni-
kov Sodišča je Komisija ukrajinski vladi pripo-
ročila, naj zapre center Pavchino zaradi slabih standardov na področju človekovih pravic.  Medtem se je kabinet ministrov odločil, da se center Pavchino zapre takoj, ko bodo na voljo 
drugi objekti.
Okvir 5 – Malo napredka pri ustanavljanju 
novih namestitvenih centrov za nezakonite migranteZamude so se pojavile pri prenovi izbranih cen-trov za pridržanje migrantov v krajih Zhuravychi (Volinska pokrajina) in Rozsudiv (Černihivska  pokrajina) zaradi politične nestabilnosti (tako 
imenovana oranžna revolucija), spremembe  
pristojnega ministrstva v obdobju 2004–2005 
ter slabega prenosa namenjenih sredstev.
ed812631_SL_inside_BAT.indd   43 4/03/09   10:19:03
44
Odločitev o zmanjšanju števila nastanitvenih  
mest s prvotnih 1 260 na 250 je temeljila na  evropski praksi s priznavanjem, da večja zmo-gljivost negativno vpliva na delovanje centra. Leta 2007 se je pri prenovi dosegel znaten  napredek. Medtem sta oba centra za pridržanje migrantov začela delovati v skladu z evropsko prakso.
Okvir 6 – Premajhna uporaba novo 
zgrajenih centrov za prosilce za azilOb koncu leta 2006 je bilo v začasnem name-stitvenem centru v Odesi na voljo 250 namesti-tvenih mest za prosilce za azil zaradi projekta z nazivom Krepitev azilnih sistemov v Ukrajini in Moldaviji. Res je, da je bil v času revizije  zaradi pomanjkanja državnih sredstev začasni namestitveni center izkoriščen le do polovice. 
Začasni namestitveni center Mukačevo je začel 
delovati novembra 2007, potem ko je Komi-sija prepričala ukrajinsko vlado, naj prenese  lastništvo zemljišča in zgradbe s službe državne mejne straže na državni odbor za narodnost in 
vero ter zagotovi državna sredstva za njegovo 
delovanje.
26.  
Komisija na svojih srečanjih z ukrajinsko vlado 
poudarja finančne vidike. Delitev odgovornosti med službo državne mejne straže in ministr-stvom za notranje zadeve je pravno določena in jasna: odgovornost službe državne mejne straže 
se konča po desetih dneh (kratkoročno pridr-žanje), nato pa je treba nezakonite migrante  
izročiti ministrstvu za notranje zadeve. Ker  
ministrstvo do nedavnega ni upravljalo nobe-nega centra za pridržanje, se zakon kljub temu ni uporabljal, službe državne mejne straže pa so migrante pridržale do šest mesecev, kar je najdaljše obdobje, ki ga dovoljuje ukrajinska  zakonodaja.27.  
Pri projektu krepitve nacionalnega azilnega  sistema v Belorusiji so se pojavile upravne in pravne težave, ki jih je delegacija Evropske  komisije obravnavala in odpravila na podlagi stikov z državno upravo. Začasni namestitveni center za prosilce za azil v Gomelu v Belorusiji se je uradno odprl 16. januarja 2008 ter zdaj  deluje in se uporablja.
34.  
Komisija je poskušala prispevati k boljši izme-njavi informacij med ukrajinskimi organi kazen-skega pregona in v sodelovanju z Interpolom od takrat raziskala možnost razširitve sistema i24/7 na ukrajinsko službo državne mejne  straže. Vendar se je zaradi nacionalne suvere-
nosti izkazalo, da je ta razširitev neizvedljiva.
35.  
Ukrajina še ni ratificirala Konvencije Sveta  Evrope o varstvu podatkov, katere spoštovanje 
je nujno pri prenosu osebnih podatkov. Komi-
sija poziva Ukrajino k ratifikaciji Konvencije,  
da se omogoči medsebojno sodelovanje orga-
nov kazenskega pregona. Neratifikacija Kon-
vencije o varstvu podatkov je tudi razlog, da z 
Europolom še ni bil podpisan noben strateški 
sporazum.
36.  
Komisija je postala v regiji dejavna v boju proti trgovini z ljudmi že leta 2000. S sodelovanjem drugih donatorjev v boju proti trgovini z lju-dmi je Komisija prekinila načrtovanje progra-mov za take projekte na podlagi dvostranskega programa TACIS. Zadnji projekt je bil projekt  za Belorusijo v okviru nacionalnega akcijskega načrta za leto 2005.
40.  
Zakonodajni postopek so vsaj v Ukrajini po  
oranžni revoluciji ovirale pogoste spremembe v 
vladi. Na splošno zakonodajni postopki v regiji 
potekajo počasi.
ed812631_SL_inside_BAT.indd   44 4/03/09   10:19:04
45
41.  
Med obiskom predstavnikov Sodišča je bilo  zasegov dejansko malo. Kljub temu so se rezul-tati od takrat bistveno izboljšali. Ukrajina je  leta 2007 zasegla skupno 415 kg heroina in  19 kg kokaina, v prvih petih mesecih leta 2008 pa 214 kg heroina in 41 kg kokaina. V Molda-viji so februarja 2008 zasegli 200 kg heroina.  Projekt Evropske komisije je gotovo prispeval k uspešnim zasegom na podlagi dejavnosti za krepitev zmogljivosti.
47.  
Projekt „Reforma arbitražnih sodišč in podpora administraciji sodišč„ je dosegel oprijemljive  rezultate, ker je bil prvi tako obsežen in pomem-ben projekt o pravni pomoči v Ukrajini ter je  
posegel v institucionalni okvir, ki je še vedno 
zasnovan na podlagi socialističnega uprav-
nega modela. Nekatere bistvene operativne  spremembe, predlagane na podlagi projekta,  je izvedla administracija državnih sodišč.
Zagotavljanje, da so se vsi nakupi opreme opra-
vili pregledno, je v nekaterih primerih povzro-
čilo preklice javnega razpisa, kar je na koncu 
povzročilo zamude.
50.  
Nadaljevalni projekt se je začel avgusta 2006 in je napredoval počasi zaradi odpovedi sve-tovalca za boj proti korupciji kmalu po začetni konferenci, zato je bilo treba izvesti nov posto-pek zaposlovanja.52.  
Politična kriza v obdobju 2006–2007 je vplivala na hitrost reform in dejavnosti, povezane s spre-jetjem nove protikorupcijske zakonodaje ter  protikorupcijskega akcijskega načrta. Projekt  se je ponovno začel izvajati konec leta 2007,  ko so nepričakovane parlamentarne volitve  prinesle oblast propredsedniškim političnim  silam. Delovni načrt projekta se je pregledal  med srečanjem usmerjevalne skupine, ki je bilo 29. novembra 2007, pri čemer je bil odobren  seznam prednostnih dejavnosti za obdobje  med decembrom 2007 in marcem 2008. Del  dejavnosti, povezanih s pripravo osnutka in  sprejetjem protikorupcijske zakonodaje, je bil prestavljen na leti 2008 in 2009.
(a)  
Protikorupcijski akcijski načrt se je začel pri-
pravljati s pomočjo, zagotovljeno na podlagi  projekta. Kljub temu se je ministrstvo za pravo-sodje odločilo, da osnutek protikorupcijskega načrta pripravi brez pomoči. Ker je bil projekt 
mišljen kot nadaljnji ukrep v podporo izvajanju 
protikorupcijskega akcijskega načrta, je zago-
tovil pomoč pri pripravi osnutka „protikorupcij-
skega svežnja„. Strokovna ocena Sveta Evrope 
se je osredotočila na protikorupcijski sveženj, 
ki vsebuje tri osnutke zakonov. V izvedenskem mnenju predsednika Skupine držav proti korup-ciji (GRECO) je bila navedena visoka kakovost pregledanih osnutkov zakona.
Strokovnjaki so dobili dostop do protikorup-
cijskega akcijskega načrta zelo malo časa pred 
njegovo uveljavitvijo. Zato ni bilo mogoče pre-dlagati sprememb dokumenta. Poleg tega naj bi se osnutki zakonov sprejeli hkrati z akcijskim načrtom, da bi se zagotovila pravna podlaga za boj proti korupciji v Ukrajini. Izvajanje projekta in pristop Ukrajine k skupini GRECO sta pome-
nila spodbudo za sprejetje akcijskega načrta. 
Kljub temu se je obravnavalo, da je vlada s  
sprejetjem akcijskega načrta nameravala „pra-
vočasno poročati„ o sprejetem ukrepu, namesto 
da bi oblikovala dobro organiziran in celosten dokument, ki ga je enostavno izvajati.
ed812631_SL_inside_BAT.indd   45 4/03/09   10:19:04
46
(b)  
Protikorupcijski akcijski načrt je bil sprejet šele avgusta 2007. Zato med revizijo niso mogle  potekati dejavnosti za spremljanje izvajanja  tega načrta.
Podpora za projekt se zdaj zagotavlja prek  
medinstitucionalne delovne skupine za boj  proti korupciji, v katero je bil kot član imeno-van predstavnik projektne ekipe. Ena od nalog skupine je spremljanje izvajanja protikorupcij-skega akcijskega načrta. Vprašanje financira-nja političnih strank je bilo prvič izpostavljeno na srečanju usmerjevalne skupine za projekt  6. marca 2007, vendar ga ministrstvo za pra-vosodje ni ustrezno upoštevalo.
V zvezi z raziskavo javnega mnenja o korup-
ciji so ukrajinski organi hkrati poslali zahtevke 
številnim mednarodnim donatorjem, ne da bi zagotovili potrebno usklajevanje in razširjanje informacij.
54.  
(a), (b), (c)  
Glavna težava so dejansko bile težavne poli-
tične razmere od aprila 2007 do konca leta.  
Mnenje Sodišča o oceni potreb na področju  
pravosodja/sodstva/boja proti korupciji v  Ukrajini je predvsem posledica zelo težavnih  in posebnih okoliščin, za katere so značilni  visoka raven razdrobljenosti in zmanjševanja  
odgovornosti med različnimi izvršnimi oblastmi ter pomanjkanje kakršne koli oblike medsektor-
skega usklajevanja.
Projekt je bil oblikovan in razvit v sodelovanju s 
potencialnimi upravičenci (med drugim z mini-strstvom za pravosodje). Zato je lokalno lastni-štvo zagotovljeno že od začetka, pri čemer ga je potrdila tudi sedanja vlada, imenovana po  
volitvah leta 2007.Projektna ekipa izvaja redne pobude za uskla-
jevanje donatorjev, da se izmenjujejo informa-cije, zagotovi usklajenost različnih intervencij in prepreči prekrivanje. Začetne težave v zvezi z osebjem so odpravljene, medtem ko je vpra-šanje razpoložljivosti pisarniških prostorov  zdaj rešeno v okviru nove vlade.
Poudariti je treba, da sofinanciranje ni obve-
znost države prejemnice.
55.  
(a)  Delegacija Evropske komisije v Moldaviji je od delegacije v Kijevu zdaj v celoti prevzela odgo-vornost za upravljanje programov. Komisija  se na splošno strinja s Sodiščem, da ustrezna kadrovska struktura z vidika števila ter znanja 
osebja pomeni izziv.
(b)  
Čeprav je ta struktura mešanih skladov povzro-čila nekaj upravne zapletenosti, tudi Sodišče  
priznava, da niso ovirali söderköpinškega pro-
cesa pri doseganju zadovoljivih rezultatov.
Okvir 7 – Primer neučinkovitega 
upravljanja pogodb
Projekt faze 3 söderköpinškega procesa je bil razdeljen med programa Aeneas in TACIS, ker nobeden od programov ni imel na voljo dovolj sredstev za izvedbo celostnega projekta, kar je 
bilo zlasti pomembno po širitvi EU leta 2004, in sicer za spodbujanje čezmejnega sodelovanja 
na področju azila, migracij in upravljanja mej 
ter za preprečevanje vtisa, da EU ustvarja novo zaveso ob novi zunanji meji EU.
ed812631_SL_inside_BAT.indd   46 4/03/09   10:19:04
47
56.  
Res je, da izvajalski partnerji Komisije vpraša-nju dodelitve zemljišča in lastništva niso name-nili zadostne pozornosti. Vendar je Komisija  takoj, ko je izvedela za te težave, začela izvajati popravne ukrepe.
Usklajevanje donatorjev je potekalo redno pred 
in med načrtovanjem programov ter po njem. Po Pariški deklaraciji je postalo institucionali-zirano. Medtem so se izvajale skupne misije za načrtovanje programov.
57.  
Kljub nekaterim pomanjkljivostim imajo med-narodne organizacije običajno znatno znanje  in izkušnje, med drugim v smislu pridobiva-nja strokovnega znanja, čezmorskega finanč-
nega upravljanja ter učinkovitih javnih naročil 
na težavnih področjih. Na podlagi Okvirnega  finančnega in upravnega sporazuma (FAFA)  se bo izboljšala opredelitev načinov prever-janja, in sicer z oblikovanjem skupnega opisa 
pristojnosti in nalog, z izdajo „Smernic za pre-
poznavnost zunanjih ukrepov EU in obvešča-
nje o njih„ (april 2008), ki zdaj zadevajo tudi  
mednarodne organizacije, pa se bo povečala  
prepoznavnost.
(d)  
„V zvezi s točno tem primerom je bilo odločeno, da se izvedejo pregledi nekaterih projektov  Programa Združenih narodov za razvoj in da  se na podlagi teh ugotovitev izvaja nadaljnje spremljanje.„
60.  
Komisija natančno spremlja postopek poroča-nja, ki povezuje poročanje s plačili izvajalcem. V nekaterih primerih, ko neprekinjeno delova-nje zahteva pripravo novih pogodb, pri čemer v 
zvezi z obstoječim ukrepom še ni bil zaključen 
celoten postopek poročanja, to povzroči neiz-
ogibne razmere, v katerih se ne izkoristijo vse 
možnosti zagotavljanja informacij.61.  
(a)  Po reviziji Sodišča je Komisija razširila obseg v rezultate usmerjenega spremljanja.
(b)  
Zbirno poročilo v rezultate usmerjenega spre-mljanja na dveh straneh, ki ga spremlja doku-ment z obrazložitvami sklepov, ne vključuje  le ocene glavnih petih meril spremljanja, tj.  ustreznosti, učinkovitosti, uspešnosti, vpliva  in trajnosti, ampak tudi skupno 21 podrejenih meril, ki jih je treba analizirati, točkovati ter  zagotoviti za statistiko in nadaljnje primerjave. Podatkovna baza MONIS (sistem za informacije o spremljanju) omogoča natančno in strateško statistično analizo, ki je enostavna za povze-
manje ter uporabo, za vse vodje, vključene v  
nadzor, izvajanje in spremljanje projektov.
Okvir 8 – Nezadosten prenos pridobljenih 
izkušenj v nove projekte(a)  
Izbrani nadaljnji projekt je bil najboljši predlog, 
ki je bil predložen na podlagi poziva za zbira-
nje predlogov za program Aeneas za leto 2005 
ter je ustrezal dejanskim potrebam centrov za 
pridržanje v karpatski regiji.
(b)  
Glede izbire časovnega okvira za nadaljnji pro-jekt je bil projekt CBMM II vzpostavljen za pod-poro pozitivnemu izidu pogajanj med Evropsko komisijo in Ukrajino glede sporazuma o ponov-nem sprejemu. Pri tem so se upoštevala prido-bljena spoznanja iz projekta CBMM I, zlasti v  zvezi z osredotočanjem na začasne centre za  pridržanje, takojšnjo rešitvijo vprašanja dode-litve/lastništva zemljišča z zadevnim organom in dodatnimi sredstvi, potrebnimi za center za pridržanje migrantov Volyn, ki so bila dana na voljo v okviru faze II projekta.
ed812631_SL_inside_BAT.indd   47 4/03/09   10:19:04
48
ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA
63.  
Komisija se zahvaljuje za splošno pozitivno  oceno Sodišča glede revidiranih projektov.  Njihov obseg je bil glede na obseg težav, ki  jih je treba rešiti v teh državah v prehodu,  seveda omejen, da bi se preprečilo razdro-bljenost dejavnosti in odpravilo tveganje za  manjšo učinkovitost v smislu rezultatov. Med-tem ko je element krepitve zmogljivosti v pro-jektih dosegel splošno zadovoljive rezultate,  so zaradi vključenih razpisnih postopkov in  potrebe, da uprava upravičenca zagotovi pri-merno logistiko, elementi dela/oskrbe napre-dovali počasneje.
64.  
Ključno vprašanje trajnosti se obravnava na dva načina. Na eni strani so projekti za upravljanje 
mej odločno usmerjeni h krepitvi tehničnih in 
institucionalnih zmogljivosti upravičencev. Na 
drugi strani so bile ocene in priporočila pro-jekta EUBAM nadalje prenesene na nacionalno raven v Moldaviji ter Ukrajini z dodatno pod-poro Evropske komisije, da se zagotovi pri-
merna dolgoročna trajnost.
65.  
Mirna rešitev pridnestrskega spora se dejansko 
obravnava zlasti na politični ravni.
67.  
Končno odgovornost za dosežke na področju  kazenskega pregona in izboljšano sodelova-nje med različnimi službami za kazenske prei-skave imajo nacionalne oblasti, in sicer zaradi zadev, ki se nanašajo na nacionalno suverenost, vključno z varnostjo.68.  
Komisija meni, da se na področju korupcije  postopno dosega napredek. Skupina držav  proti korupciji (GRECO) pri Svetu Evrope, katere članica je postala Ukrajina leta 2006, je spre-jela svoje poročilo o medsebojnem pregledu  marca 2007 (objavljeno oktobra 2007). Ukra-jina mora skupini GRECO poročati do jeseni  leta 2008. Namen navedenega protikorupcij-skega akcijskega načrta je obravnavanje šte-vilnih priporočil skupine GRECO. Obravnavana vprašanja vključujejo:
ustanovitev namenskega organa za obrav-
• 
navanje kaznivih dejanj korupcije;odpravo neupravičenih imunitet in raci-
• 
onalizacijo postopkov za odobritev  
imunitete;
večjo preglednost javnih naročil;• 
kaznovanje vsakega kaznivega dejanja,  • 
povezanega s korupcijo, pri čemer številna 
taka dejanja še ne spadajo v okvir kazenske 
jurisdikcije.
Priporočilo
(a)  Načeloma Uredba Frontex Agenciji daje poobla-stilo za omogočanje operativnega sodelovanja med državami članicami in tretjimi državami. 
Vendar se Komisija strinja, da se bo z Agencijo posvetovala. Združljivost opreme za mejno  
kontrolo z opremo drugih donatorjev je bila  
in bo tudi v prihodnje zagotovljena.
(b)  
Komisija se strinja s priporočilom Sodišča in  poudarja, da je ministrstvo za notranje zadeve v Ukrajini že potrdilo to zavezo v okviru pro-grama pomoči, povezane s ponovnim spreje-mom (2007).
ed812631_SL_inside_BAT.indd   48 4/03/09   10:19:05
49
(c)  
Komisija se strinja s priporočilom Sodišča. To priporočilo se uresničuje v okviru skupnega  projekta Evropske komisije in Sveta Evrope z  nazivom Mednarodno sodelovanje Ukrajine v  kazenskih zadevah (UPIC) od leta 2006, ki se  zdaj izvaja.
(d)  
Komisija je preučila in bo še naprej preučevala možnosti za spodbujanje sodelovanja nedržav-nih udeležencev v protikorupcijski politiki.
69.  
Težavne politične razmere od aprila leta 2007 do konca leta so pomenile glavno težavo. Kljub tem dogodkom je bilo zagotovljeno lokalno  lastništvo. Začetne težave v zvezi z osebjem  
so odpravljene, pri čemer je v bil v Ukrajino  
poslan redno zaposlen član Sveta Evrope, ki  neposredno nadzira/vodi zadeve, povezane s  projekti.
70.  
Delegacija Evropske komisije v Moldaviji je od 
delegacije v Kijevu zdaj v celoti prevzela odgo-
vornost za upravljanje programov, kar naj bi  
odpravilo težavo v zvezi s sredstvi.
V zvezi s soobstojem številnih finančnih instru-
mentov EU za isti namen je bila v tistem času uporaba dveh finančnih instrumentov za pod-poro söderköpinškemu procesu rešitev, ki  je pomenila primeren odziv glede na obseg  težave.
71.  
Komisija se je zavezala k sistematičnemu vode-nju in krepitvi prizadevanja za usklajenost  med donatorji v Ukrajini ter je januarja 2008  organizirala konferenco o uskladitvi donator-
jev za celotno regijo z namenom začetka tega 
procesa.Poleg tega potekajo dejavna prizadevanja za  
izkoriščanje možnosti skupnega načrtovanja  programov, pri čemer je bila v sodelovanju s  švedsko agencijo SIDA zaključena ena skupna misija za načrtovanje programov v Ukrajini.
72.  
Komisija opozarja na pomembnost zunanjih  dejavnikov.
Priporočilo
Komisija bi morala zagotoviti naslednje.
(a)  
Ustrezna kadrovska struktura z vidika števila ter znanja osebja pomeni izziv. Vendar je delega-cija Evropske komisije v Moldaviji od delegacije v Kijevu zdaj v celoti prevzela odgovornost za 
upravljanje programov. Poleg tega se je 1. sep-
tembra 2008 na delegaciji v Ukrajini izvedla  notranja reorganizacija osebja projektov, ki je bila namenjena prerazporeditvi delovne obre-menitve zlasti na področju pravosodja, svo-
bode in varnosti.
(b)  
Medtem ko je instrument ENPI prožnejši od  
svojega predhodnika, še vedno obstaja jasna  
potreba po delitvi dela med instrumenti finan-ciranja glede na prednosti in posebnosti vsa-kega instrumenta. Programi ENPI v Ukrajini in Moldaviji se osredotočajo na primer na obsežne 
sektorske programe podpore in ne na majhne projekte. To je v skladu s potrebo po izboljšanju 
osredotočenosti in strateškega vpliva sredstev 
instrumenta ENPI. Vendar so ostali instrumenti, kot je tematski program za azil in migracije,  prožnejši in lahko hitreje sprostijo manjše  sklope sredstev, kot lahko to storijo obsežnejši programi sektorskih reform.
ed812631_SL_inside_BAT.indd   49 4/03/09   10:19:05
50
(c)  
Običajni sporazum o prispevkih odraža zah-teve finančne uredbe in vključuje obsežne  zahteve za mednarodne organizacije v zvezi  z obveznostmi obveščanja glede pregledno-sti, informacij o pogodbenih dogovorih, jav-nih naročil, dodeljevanja donacij, upoštevanja meril izključitve in ustrezne naknadne objave pogodb, ki zadevajo dotacije Evropske komi-sije, ter pogodb za javna naročila, ki jih odobri organizacija.
(d)  
Komisija sodeluje s partnerskimi vladami, drža-vami članicami in ostalimi donatorji, pri čemer spodbuja ter podpira nacionalne mehanizme za uskladitev donatorjev, za kar si bo prizadevala 
tudi v prihodnosti.
(e)  
Komisija se strinja, da mora država prejemnica jasno izraziti svoje interese in želje, da se ti  
vključijo v sporazume o partnerstvu in sodelo-
vanju ter v akcijske načrte evropske sosedske 
politike. Dodatno se upoštevajo v fazi oprede-
litve projekta, ki sledi opredelitvi prednostnih 
nalog v strateškem dokumentu države in naci-
onalnih okvirnih programih ter je v skladu z  
akcijskimi načrti evropske sosedske politike.  Nacionalna udeležba je načrtovana in se izvaja v skladu z značilnostmi projekta.
V okviru običajnega izvajanja v rezultate usmer-
jenega spremljanja se bo posebna pozornost še naprej namenjala opredelitvi ciljev v skladu s političnimi in institucionalnimi zmogljivostmi držav prejemnic. Pri dolžini obdobij izvajanja je treba upoštevati, da se določi glede na zmo-gljivost absorpcije držav prejemnic, ki se meri v smislu časa, potrebnega za izvedbo sektorskih reform.73.  
PriporočiloKomisija priznava to težavo in poudarja, da na ravni priprave projekta že vključuje zadevne  informacije o pridobljenih spoznanjih. Obra-zec za opredelitev pristopa k projektu se upo-rablja pri pregledu skupine za zagotavljanje  kakovosti, nato so podatki preneseni v obra-zec o ukrepu, ki je del sklepa o financiranju  in vključuje razdelek v zvezi s „pridobljenimi  spoznanji„ (razdelek 2.2).
ed812631_SL_inside_BAT.indd   50 4/03/09   10:19:05
Evropsko računsko sodišče
Posebno poročilo št. 9/2008
Uspešnost podpore EU na področju svobode, varnosti in pravice v Belorusiji, Moldaviji in Ukrajini
Luxembourg: Urad za uradne publikacije Evropskih skupnosti2009 – 50 str. – 21 × 29,7 cmISBN 978–92–9207–151–6DOI 10.2865/47694
ed812631_SL_inside_BAT.indd   51 4/03/09   10:19:05
ed812631_SL_inside_BAT.indd   52 4/03/09   10:19:06
Kako do publikacij EU?
Publikacije Urada za publikacije, namenjene prodaji, so na voljo 
na spletni strani EU Bookshop http://bookshop.europa.eu, kjer jih lahko naročite pri izbrani prodajni enoti.
Seznam prodajnih enot po vsem svetu lahko zahtevate tudi po 
faksu +352 2929-42758.
ed812631_SL_cover_BAT.indd   2 4/03/09   10:11:31
2008
USPEŠNOST PODPORE EU NA PODROČJU 
SVOBODE, VARNOSTI IN PRAVICE V BELORUSIJI, MOLDAVIJI IN UKRAJINIEVROPSKO 
RAČUNSKO SODIŠČE
Posebno poročilo  št. 9V POSEBNEM POROČILU „USPEŠNOST PODPORE EU NA PODROČJU 
SVOBODE, VARNOSTI IN PRAVICE V BELORUSIJI, MOLDAVIJI IN UKRAJINI“ SO PREUČENI DOSEŽKI POMOČI EU IN ANALIZIRANI RAZLOGI ZA PREMAJHNO USPEŠNOST. V NJEM JE OBRAVNAVANO TUDI, V KOLIKŠNEM OBSEGU JE KOMISIJA IMELA VZPOSTAVLJEN PROCES, S KATERIM BI PRIDOBLJENO ZNANJE UPOŠTEVALA PRI NADALJNJI POMOČI NA TEM PODROČJU. POROČILO VSEBUJE PODROBNA PRIPOROČILA, KI BI KOMISIJI LAHKO POMAGALA POVEČATI USPEŠNOST POMOČI TEM 
TREM DRŽAVAM.
EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČE
SL
QJ-AB-08-009-SL-C
ISBN 978-92-9207-151-6
ed812631_SL_cover_BAT.indd   1 4/03/09   10:11:30