SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 8.9.2004 
KOM(2004) 526 kon čno 
2003/0021 (CNS) 
2003/0022 (CNS) 
  
Spremenjen predlog  
DIREKTIVA SVETA (Euratom), 
o določitvi osnovnih obveznosti in splošnih na čel o varnosti jedrskih objektov  
Spremenjen predlog  
DIREKTIVA SVETA (Euratom) 
o varnem ravnanju z izrabljenim jedrsk im gorivom in radi oaktivnimi odpadki 
  
(predložila Komisija v skladu s členom 119(2) 
Pogodbe EURATOM) 
 
SL 2   SL OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM   
1. OKVIR  
30. januarja 2003 je Komisija sprejela predloga Direktiv, ki se posami čno nanašata na varnost 
jedrskih objektov in ravnanje z izrabl jenim gorivom ter radioaktivnimi odpadki1. Pravni 
podlagi zanju sta v Poglavju 3 Pogodbe Euratom, ki zadeva zdravstveno varstvo. 
Potem ko je 27. marca 2003 svoje mnenje podal Ev ropski ekonomsko-soci alni odbor, sta bila 
predloga 2. maja 2003 posredovana Svet u . Svet je v skladu s postopkom iz člena 31 Pogodbe 
Euratom zaprosil za mnenje Evropski parlament.  Mnenje o predlogih je Evropski parlament 
sprejel na plenarnem zasedanju 13. januarja 2004. 
Mnenje Evropskega parlamenta podpira pris top Komisije glede zag otavljanja zavezujo če 
zakonodaje na podro čju varnosti jedrskih objektov in ra vnanja z radioaktivnimi odpadki v 
razširjeni Evropski uniji . Parlament je sprejel ve č sprememb, ve čina izmed njih pa je za 
Komisijo sprejemljivih. O obeh predlogi h je hkrati razpravljal tudi Svet v času italijanskega in 
irskega predsedovanja. Vsebina besedil se je me dtem usklajevala in razvijala, kar ne pomeni 
odmika od politi čnih ciljev, ki si jih je ob sp rejetju predlogov zadala Komisija. 
Poleg posvetovanj, ki izhajajo iz postopka, predvidenega v P ogodbi Euratom, je Komisija o 
predlogih opravila številna posvetovanj a tako s pristojnimi organi v državah članicah kot v 
industrijskih panogah, ki jih predloga zadevata, posamezno in kolektivno na razli čnih 
forumih, preden je predloga Direktiv vložila in v času njunega preu čevanja. Posvetovala se je 
tudi z mednarodnimi organizacijami, kot sta Mednarodna agencija za atomsko energijo 
(MAAE) in Agencija za atomsko energijo. 
Komisija je prav tako iz koristila udeležbo na ve č mednarodnih sre čanjih za predstavitev 
svojih pravnih predlogov. Tako je pr edloga predstavila ne le na sre čanjih, ki so jih pripravile 
države članice, temve č tudi v tretjih državah. Omenjena sre čanja so omogo čila predstavitev 
razvoja obeh predlogov direktiv skozi pogovore z Evropskim parlamentom in Svetom.  
2. VRSTA SPREMEMB  
Glavne spremembe, ki jih je sprejel Ev ropski parlament, zadevajo naslednje to čke:  
2.1. Predlog direktive na podro čju varnosti jedrskih objektov  
Glavna zahteva Evropskega parlamenta se na naša na financiranje razgradnje jedrskih 
objektov. Pri čakovanja Parlamenta glede tega vpr ašanja so velika, kot to potrjuje 
medinsitucionalni sporazum, sklenjen 26. junija 20032 v času sprejetja Direktive o skupnih 
pravilih na notran jih trgih elektri čne energije. Ta sporazum poudarja, da morajo države 
članice zagotoviti, da bodo ustrezni finan čni viri za razgradnjo jedr skih objektov dostopni in 
da bodo služili samo v ta namen. 
                                                 
1 COM(2003) 32. 
2 UL L 176, 15.7.2003, str. 56. 
 
SL 3   SL Evropski parlament poudarja, da med državami članicami obstajajo razlike v na činih 
financiranja razgradnje, ki la hko pripeljejo do izkrivljanja konkurence in diskriminacije med 
proizvajalci jedrske energije. Komisija je  med razpravami v Evropskem parlamentu 
poudarjala pomen tega vprašanj a za notranji trg elektri čne energije, je pa vendarle menila, da 
bi ga bilo treba reševati prek ustreznih inst rumentov Skupnosti, ne pa prek direktiv o skupnih 
pravilih notranjega trga elektri čne energije. Komisija je menila, da Pogodba Euratom ponuja 
primeren okvir za reševanje tega vprašanja. 
Da bi izpolnili pri čakovanja Parlamenta, bo potrebno v drugi odstavek člena 9 vnesti ukrep, ki 
bo zagotovil dostopnost finan čnih virov in povezanost njihove uporabe z razgradnjo. V zvezi 
z nasprotovanjem ve čine držav članic v Svetu sprejetju trajnega ukrepa na tem podro čju, se 
predlaga, naj bo to vprašanje urejeno z Direktiv o o jedrski varnosti. Ko misija si pridržuje 
možnost, da bo kmalu predlagala kakršno koli primerno alternativno pobudo, ne da bi pri tem izključevala Pogodbo o ES. 
Ostale spremembe Evropskega parlamenta, ki so za Komisijo sprejemljive, so v širši obliki že 
vključene v kompromisno besedilo, ki ga je sprejel Svet.  
2.2. Predlog direktive o ravnanju z radioaktivnimi odpadki  
Glavne spremembe Evropskega parlamenta, sprejemljive za Komisijo, zadevajo na čine 
javnega obveš čanja ter pravil, ki se nanašajo na razi skave in razvoj. Seda nje besedilo Sveta v 
veliki meri te elemente že vklju čuje, razen sprememb, ki se nanašajo na raziskovanje ravnanja 
z radioaktivnimi odpadki, ki torej potrebujejo vnos novega člena v predlog. Vseeno pa ni 
potrebno ohraniti priporo čila o možnosti ustanovitve skup nega podjetja. Nekatere države 
članice nasprotujejo omembi tovrstne možnosti v direktivi. V vsakem primeru pa omenjena 
možnost obstaja tudi v Pogodbi Euratom. 
Pomembno je poudariti, da Evropski pa rlament v svojih spremembah prepre čuje koncept 
časovnih rokov Skupnosti za odobr itve razvoja in del ovanja objektov za dokon čno 
odstranitev. Države članice lahko prosto dolo čijo svoje datume. Pogov ori znotraj Sveta so 
poleg tega jasno pokazali, da so države članice sovražno nastrojene do koncepta časovnih 
rokov Skupnosti za dokon čno odstranitev. Organi za na dzor varnosti v državah članicah 
menijo, da bi jih upoštevanje časovnih rokov v dolo čenih primerih prisililo k izdaji 
dovoljenja, ki pa ne bi bilo v skladu z njihovo tehni čno oceno varnosti objekta za opravljanje 
odstranitve. Bolj prožen sistem, ki državam članicam dopuš ča določitev časovnih rokov ob 
upoštevanju rokov, temelje čih na medsebojnih pritiskih – npr. Konvencijah MAAE, je torej 
prednosten in ustreza stališ ču Evropskega parlamenta.  
3. S
KLEP  
Dopolnila, ki jih je sprejel Evropski parlam ent in ki so sprejemljiva za Komisijo, ne 
spreminjajo politi čnih ciljev, ki si jih je Komisija zad ala 30. januarja 2003, ko je sprejela oba 
predloga direktiv. 
Posredovanje Skupnosti je nujno za zagotovitev vz drževanja visoke ravni jedrske varnosti 
znotraj razširjene Evropske unije. Mednarodne konvencije s podro čja varnosti edrskih 
objektov in ravnanja z obsevanimi gorivi in ra dioaktivnimi odpadki so vsekakor obvezujo če 
za pogodbene stranke, vendar so te že po nara vi spodbudne, saj ne postavljajo nobenih 
mehanizmov, ki bi zagotovili, da bodo obveznosti, ki  iz njih izhajajo, tudi spoštovane. Nimajo 
 
SL 4   SL enakega u činka kot posredovanje Skupnosti in jih torej ne moremo imeti za njegov 
nadomestek. Odsotnost zakonodaje Skupnosti bi torej škodovala njenim državljanom ter 
interesom razširjene Evropske unije. 
Spremenjena predloga sta hkrati pr iložnost za Skupnost, da odobri dolo čene spremembe 
Evropskega parlamenta, vendar tudi nadaljnji in  razvoj besedil, ki bodo sledila razpravam 
znotraj Sveta. 
 
SL 5   SL 2003/0021 (CNS) 
Spremenjen predlog 
DIREKTIVA SVETA (Euratom) 
o določitvi osnovnih obveznosti in splošnih na čel o varnosti jedrskih objektov  
SVET EVROPSKE UNIJE JE – 
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitv i Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti 
členov 31 in 32 Pogodbe 
ob upoštevanju predloga Komisije3, 
ob upoštevanju mnenja skupine st rokovnih izvedencev iz držav članic, ki jo je imenoval 
Znanstveno-tehni čni odbor v skladu s členom 31 Pogodbe,  
ob upoštevanju mnenja Evropskega  ekonomsko-socialnega odbora4, 
ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta5, 
ob upoštevanju naslednjega: (1) Člen 2(b) Pogodbe dolo ča, da bo Skupnost, kot je dolo čeno v tej Pogodbi, postavila 
enotne varnostne standarde za varovanje zdravja delavcev in  prebivalstva ter 
zagotovila njihovo uporabo; 
(2) Člen 30 Pogodbe dolo ča, da se v Skupnosti dolo čijo temeljni standardi za varovanje 
zdravja delavcev in prebivalstva pred nevarnostmi, ki izvirajo iz ionizirajo čih sevanj.  
(3) Direktiva Sveta 96/29/Euratom
6 določa temeljne standarde za varovanje zdravja 
delavcev in prebivalstva pred  nevarnostmi zaradi ionizirajo čega sevanja.  
(4) Nesreča v jedrski elektrarni Černobil je leta 1986 poudarila potrebo Skupnosti po 
dopolnitvi veljavnih temeljnih  standardov z ukrepi v pr imeru radiološke nesre če. V 
skladu s tem Sklep Sveta 87/600/Euratom7 postavlja sporazume o zgodnji izmenjavi 
informacij v primeru radiološke nesre če, medtem ko Direktiv a Sveta 89/618/Euratom 
z dne 27. novembra 1989 o obveš čanju prebivalstva o ukrepih  zdravstvenega varstva, 
ki jih je treba sprejeti, in o pravilih ravnanja v primeru radiološkega izrednega 
                                                 
3 UL C […], […], str. […]. 
4 UL C […], […], str. […]. 
5 UL C […], […], str. […]. 
6 UL L 159, 29.6.1996, str. 1. 
7 UL L 371, 30.12.1987, str. 76. 
 
SL 6   SL dogodka8, uvaja obveznosti držav članic glede obveš čanja prebivalstva v primeru 
radiološkega izrednega dogodka. 
(5) Temeljni standardi so bili nadalje dopolnj eni z Direktivo Svet a 92/3/Euratom o 
nadzorovanju in kontroli pošiljk radioaktivnih odpadkov med državami članicami ter v 
Skupnost in iz nje9, in z Uredbo Sveta (Euratom) št. 1493/93 z dne 8. junija 1993 o 
pošiljkah radioaktivnih snovi med državami članicamii10. 
(6) Direktiva Sveta 2003/122/Euratom z dne 22. decembra 2003 o nadzoru visokoaktivnih 
zaprtih radioaktivnih virov in virov neznanega izvora11 postavlja specifi čne zahteve, s 
katerimi naj bi zagotovili, da bodo omenje ni viri pod nadzorom tudi potem, ko ne 
bodo več v uporabi. 
(7) Sistem varstva pred sevanjem, čeprav po veljavnih temeljnih standardih zagotavlja 
visoko raven varstva zdra vja prebivalcev, temelje čo na tekočih znanstvenih spoznanjih 
s tega podro čja, mora biti dopolnjen za zagotovite v ohranitve visoke ravni varnosti 
jedrskih objektov. Ohranitev visoke ravni varnosti od nastanka  do razgradnje z 
vzdrževanjem u činkovite obrambe pred radiološkimi tveganji in prepre čevanje nesre č 
z možnimi radiološkimi posledicami je sine qua non  za popolno dosego ciljev 
varovanja zdravja, dolo čenih v Členu 2(b) Pogodbe. 
(8) Države članice so že uveljavile  ukrepe, ki jim omogo čajo dosego visoke ravni jedrske 
varnosti znotraj EU. Ocenjevanje jedrske varnosti v novih državah članicah, ki ga je 
opravil Svet, je potrdilo, da so te države že dosegle primer ljivo raven var nosti ali pa 
bodo za to kmalu sposobne, ob upoštevanju polne izvedbe priporo čil, ki izhajajo iz 
ocenjevanja. 
(9) Standardi in pristopi Medna rodne agencije za jedrsko energijo (MAAE) sestavljajo 
mednarodno priznani okvir za najboljšo pr akso, na katerem te meljijo nacionalne 
varnostne zahteve in za izpopolnjevanje ka terega so znatno prispevale države članice.  
(10) Kljub visoki stopnji usklajenosti se ukrepi za varnost jedrskih objektov še vedno 
precej razlikujejo od ene do druge države članice. Te razlike danes Skupnosti ne 
dovolijo, da bi izpolnjevanje zahtev gl ede varovanja zdravja, ki jih dolo ča člen 2(b), 
potekalo v najboljši možni meri. Evropska  skupnost za atomsko energijo se je s 
pristopom h Konvenciji o je drski varnosti, ki je za čela veljati 24.  oktobra 1996, 
zavezala k spoštovanju mednarodno priznane visoke ravni jedrske varnosti. Da bi 
Skupnost lahko zagotovila spoštovanje teh na čel na ravni Skupnosti ter “enotnih 
varnostnih standar dov”, kot jih dolo ča člen 2(b) Pogodbe Euratom, je potrebno 
temeljne standarde za varstvo pred sevanj em dopolniti s skupnimi varnostnimi na čeli. 
(11) Odgovornost države za varnost je drskih objektov je temeljno na čelo, na katerem je 
mednarodna skupnost razvila ureditev jedrske va rnosti, kot je to po trdila Konvencija o 
jedrski varnosti in njene podpisnice, vklju čno z Evropsko skupnostjo za atomsko 
energijo; glavna odgovornost za varnost jedrsk ih objektov torej ostaja na imetniku 
                                                 
8 UL L 357, 7.12.1989, str. 31. 
9 UL L 35, 12.2.1992, str. 24. 
10 UL L 148, 19.6.1993, str. 1. 
11 UL L 346, 31.12.2003, str. 57. 
 
SL 7   SL licence in pod nadzorom njegovega nacionalneg a regulativnega organa in je ukrepi te 
direktive ne smejo zmanjšati. 
(12) Nevarnosti ionizirajo čega sevanja se lahko pojavijo tako v času aktivnega obratovanja 
jedrskega objekta kot tudi kot posledica postopka razgradnje. Da bi bili kos tveganjem, povezanim z odstranjevanjem radioaktivni h snovi, je trebno zagotoviti varno 
razgradnjo jedrskih objektov, vklju čno z dolgoro čnim ravnanjem z radioaktivnimi 
odpadki in izrabljenim gorivom. 
(13) Za dosego zgoraj omenjenih ciljev S kupnosti glede varstva pred sevanjem je 
pomembno dolo čiti temeljne obveznosti in splošna na čela varnosti jedr skih objektov.  
(14) Za podporo varnosti jedrskih objektov so  nujno potrebni tudi  ustrezni finan čni viri. V 
zvezi s tem morajo države članice takšne finan čne vire zagotoviti v času proizvodne 
življenjske dobe objektov ter poskrbeti, da  bodo uporabljeni v na men, za katerega so 
bili ustanovljeni.  
(15) Ta direktiva je v skladu z ureditvijo, vzposta vljeno s Konvencijo o jedrski varnosti iz 
1994, ki je za čela veljati 24. oktobra 1996 in katere podpisnice so vse države članice. 
Z Odločbo Komisije 1999/819/Euratom
12 je Evropska skupnost za atomsko energijo h 
Konvenciji pristopila 3 1. januarja 2000. Ker je podro čje omenjene Konvencije 
omejeno na jedrske elektrarne, ta direktiva razširja njena na čela na vse jedrske objekte, 
kjer je upoštevanje varnosti obvezno.  
(16) V enakem kontekstu Skupna konvencija o varn osti ravnanja z izrabljenim gorivom in 
varnosti ravnanja z radioaktivnimi odpadki13, ki je za čela veljati 18. junija 2001, v 
členu 26 dolo ča, da bo vsaka pogodbena  stran storila ustrezne korake za zagotovitev 
varnosti razgradnje jedrskega objekta.  Z omenjenimi ukrepi bo zagotovila 
kvalificirano osebje ter finan čne vire. Člen 22(ii) Konvencije poziva vse pogodbene 
strani, naj zagotovijo ustrezne finan čne vire za zagotavljan je varnosti objektov za 
izrabljeno gorivo in ravnanje z radioaktivnimi odpadki v času proizvodne življenjske 
dobe objekta, kot tudi za razgradnjo.  
(17) Za nadzor izvajanja pravil, dolo čenih v skladu s to di rektivo, morajo države članice 
Komisiji podati poro čilo o ukrepih, ki so jih sprejele za izpolnitev obveznosti iz te 
direktive.  
(18) Za čim boljšo uporabo izkušenj nacionalnih regulativnih organov in prispevek k 
razvoju skupnega pristopa k jedrski varnos ti je treba ustanoviti Odbor regulativnih 
organov. 
(19) Komisija je opravila številna posvet ovanja, tako z nacionalnimi organi kot 
predstavniki industrijskih panog, ki jih zadevata predloga, posamezno ali kolektivno 
na različnih forumih. Opravila je tudi posve tovanja z mednarodnimi organizacijami, 
kot sta Mednarodna agencija za jedrsko energijo in Agencija za jedrsko energijo. 
Komisija je prav tako izkoristila udeležbo na razli čnih mednarodnih sre čanjih za 
predstavitev svojih pra vnih predlogov. Omenjena posvetovanja niso Komisiji 
                                                 
12 UL L 318, 11.12.1999, str. 20. 
13 UL C […], […], str. […]. 
 
SL 8   SL omogočila le predstavitev svojega videnja problematike jedrske varnosti, temve č tudi 
zbiranje odzivov razli čnih udeležencev za pospešitev lastnih presoj – 
SPREJEL NASLEDNJO DIREKTIVO: 
Člen 1 
Vsebina in podro čje uporabe 
1. Za zagotovitev varstva prebivalcev in  delavcev pred nevarnostmi ionizirajo čega 
sevanja iz jedrskih objektov se s to dire ktivo dopolnijo temelj ni standardi, dolo čeni s 
členom 30 Pogodbe ESAE, kar zadeva varnost takšnih objektov z dolo čitvijo 
ustreznih temeljnih obveznosti in splošnih na čel. 
2. Direktiva se bo izvajala za vse jedrske objekte, vklju čno s prenehanjem njihovega 
obratovanja, za katere se  zahteva upoštevanje var nosti po zakonodajnih in 
regulativnih okvirih v državi članici, v kateri se nahajajo.  
Člen 2 
Opredelitve pojmov  
Za namene te direktive veljajo  naslednje opredelitve pojmov: 
1) „Jedrski objekt“ je vsak ci vilni objekt in z njim povezano zemljiš če, poslopja in 
oprema, kjer se radioaktivne snovi stalno ali za časno proizvajajo, predelujejo, 
uporabljajo, kjer se z njim i rokuje, se jih skladiš či ali odstranjuje; ta opredelitev velja 
do trenutka, ko za objekt prenehajo veljati ra diološke omejitve; opredelitev se ne 
nanaša na objekte za pridobivanje rudnin te r za objekte, v katerih se nahajajo le 
majhne koli čine radioaktivnih snovi, kot so zaprti radioaktivni viri za medicinske, 
raziskovalne in industrijske namene; 
2) „Jedrska varnost“ pomeni stanje, doseženo z ukrepi, sprejetimi z namenom 
preprečevanja nesre č ali ublažitev njihovih posledic, katerega rezultat je varstvo 
delavcev in prebivalcev pred čezmernimi tveganji sevanj a iz jedrskih objektov; 
3) „Skupna varnostna na čela“ so vsi predpisi, dolo čeni v členih 3 do 11; 
4) „Radioaktivna snov“ je vs aka snov, ki oddaja ionizirajo če sevanje; 
5) „Ionizirajo če sevanje“ je prenos energije v oblik i delcev ali elektromagnetnih valov z 
valovno dolžino 100 nanometrov ali manj ali s frekvenco 3 x 1015 Hertz ali ve č, ki 
lahko posredno ali neposredno proizvaja ione;  
6) „Regulativni organ“ je vsak organ ali organi, ki ga (jih) imenuje zakonita oblast 
vsake države članice za zagotovitev licence in ureditev dolo čitve lokacije, 
oblikovanja, gradnje, obratovanja ali razgradnje jedrskih objektov; 
7) „Licenca“ je dovoljenje, ki jo prosilcu odobri regula tivni organ za ureditev dolo čitve 
lokacije, oblikovanja, gradnje, obratova nja ali razgradnje jedrskih objektov; 
 
SL 9   SL 8) „Razgradnja“ so vsi koraki, ki vodijo v prenehanje regulativnega nadzora jedrskega 
objekta (ki ni objekt za odstran jevanje); omenjeni koraki vklju čujejo tudi postopke 
dekontaminacije in razgradnje; 
9) „Radioaktivni odpadki“ so radi oaktivna snov v plinasti, teko či ali trdni obliki, za 
katero država članica ali fizi čna oz. pravna oseba, kate re mnenje sprejme država 
članica, ne predvideva nobene uporabe ve č, in ki jo kot radioaktivne odpadke 
nadzoruje regulativni organ, v skladu z zakonodajnim in regulativnim okvirom 
države članice; 
10) „Praksa“ je človekova dejavnost, ki lahko pove ča izpostavljenost posameznikov 
sevanju iz umetnega vira, ali iz nara vnega vira, kjer se  naravni radionuklidi 
uporabljajo zaradi svojih radioaktivnih, fi sijskih ali plodnih lastnosti, razen v 
primeru, ko do izpostavljenosti pride po nesre či. 
Člen 3 
Regulativni organ 
1. Vsaka država članica bo ustanovila regulativni organ in zagotovila, da bodo med 
opravljanjem olžnosti na podro čju jedrske varnosti naloge tega organa u činkovito 
ločene od nalog katerega koli drugega organa , organizacije, tako zasebne kot javne, 
kar zadeva promocijo ali uporabo jedrske energije. Regulativni organ bo dobil ustrezne pristojnosti, na voljo  pa bo imel potrebne finan čne in človeške vire za 
izpolnjevanje odgovornosti, ki mu je zaupana.  
2. Regulativni organ bo nadziral in urej al jedrsko varnost je drskih objektov ter 
zagotovilo izvajanje varnostnih predpi sov. Prav tako bo pristojen za podeljevanje 
licence ter nadziral upora bo predpisov glede dolo čitve lokacije, oblikovanja, 
konstrukcije, gradnje, obratovanja ali razgradnje jedrskih objektov. 
Člen 4 
Odgovornost za varnost jedrskih objektov 
1. Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe,  da se zagotovi, da glavna 
odgovornost za varnost jedrskih obje ktov ostane imetniku licence pod 
nadzorom regulativnih organov iz člena 3. Izvajanje varnostnih ukrepov in 
nadzor v jedrskih objektih dolo čita izklju čno regulativni organ in imetnik 
licence.  
2. Vsaka država članica mora urediti in vzdrže vati zakonodajni in regulativni 
okvir za izvajanje varnosti jedrskih obje ktov. Zakonodajni in regulativni okvir 
mora poskrbeti za:  
(a) ustanovitev nacionalnih var nostnih zahtev in predpisov;  
(b) sistem licenc glede jedrskih objekt ov ter za prepoved delovanja jedrskih 
objektov brez licence;  
(c) sistem regulativne inšpekcije in oc enjevanja jedrskih objektov za potrditev 
njihove skladnosti z veljavnimi predpisi in pogoji licence;  
 
SL 10   SL (d) izvajanje veljavnih predpisov in izpolnjevanje pogojev licenc, vklju čno z 
opustitvijo, spremembo ali preklicem.  
3. Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe, za to da se zagotovi, da bo vsak 
imetnik licence izpolnjeval svoje odgovornosti.   
Člen 5 
Varnost v jedrskih objektih 
Države članice morajo poskrbeti za izvajanje vseh razumno izvedljivih ukrepov za 
zagotovitev visoke ravni varnosti  v jedrskih objektih. Države članice zlasti naredijo ustrezne 
korake za: 
(a) uvedbo in ohranitev u činkovitih ukrepov v jedrskih objektih proti potencialnim 
radiološkim tveganjem, za zaš čito posameznikov in družbe pred škodljivimi 
učinki ionizirajo čega sevanja iz teh objektov; 
(b) prepre čitev nesre č z radiološkimi posledicam i ali ublažitev posledic, če do 
nesreč vendarle pride; 
(c) zagotovitev dolgoro čnega ravnanja z vsemi radioaktivnimi snovmi, vklju čno z 
radioaktivnimi odpadki in izrabljeni m jedrskim gorivom, nastalimi med 
obratovanjem in razgradnjo, v skladu s temeljnimi standardi za varstvo prebivalcev in delavcev pred nevarnostmi, ki jih povzro ča ionozirajo če 
sevanje; 
(d) zagotovitev u činkovitega obveš čanja prebivalcev in, kjer je potrebno, 
posvetovanja z njimi, kot tudi s pristojnimi organi držav v soseš čini jedrskega 
objekta v pristojnosti ene izmed držav članic, ki bi lahko bile prizadete v 
primeru radiološke nesre če na tem objektu, glede varnosti teh jedrskih 
objektov. 
Člen 6 
Prednost varnosti  
1. Države članice morajo sprejeti vse ustrezne ukrep e, s katerimi bodo zagotovile, da bo 
v vseh postopkih, neposredno povezanih z jedrskimi objekti, jedrska varnost prednostna naloga. 
2. Ukrepi za operativno zaš čito prebivalstva v normalnih razmerah v skladu s členom 
44 Direktive 96/29/ Euratom morajo upoštevati  vse vidike jedrske varnosti jedrskih 
objektov. 
Člen 7 
Obveznosti imetnikov licenc 
1. Države članice morajo od imetnikov licence zahteva ti, da s svojimi objekti upravljajo 
v skladu s skupnimi varnostnimi na čeli, določenimi v tej direktivi, ob upoštevanju 
 
SL 11   SL nacionalnih varnostnih zahtev ter predpisov, ki jih je dolo čil regulativni organ in 
vseh ukrepov, ki jih sprejme omenjeni organ. 
2. Države članice morajo od imetnikov licence zahtevati, naj sprejmejo in izvajajo 
programe za zagotovitev kakovosti, ki bodo sorazmerni s pomembnostjo jedrske 
varnosti objekta, ki ga upravljajo, in ki  jih je potrdil vsaj regulativni organ z 
namenom pridobitve zaupanj a o izpolnitvi specifi čnih zahtev glede vseh dejavnosti, 
pomembnih za jedrsko varnost v času življenjske dobe jedrskih objektov. 
3. Države članice morajo sprejeti potrebne ukrepe za razporeditev odgovornosti za 
razgradnjo jedrskih objektov, vklju čno s primeri, pri katerih odgovorne strani svojih 
zavez niso ve č zmožne izpolnjevati. 
Člen 8 
Inšpekcijski pregled 
Države članice morajo zagotoviti, da inšpekcijske  jedrske varnostne preglede izvajajo 
regulativni organ ali str okovnjaki, ki jih le-ta dolo či, tako v času obratovanja jedrskih 
objektov kot v času njihove razgradnje, ter da imetni k licence sprejme takšne inšpekcijske 
preglede. 
Člen 9 
Finančni viri 
Države članice morajo sprejeti vse potrebne korake , s katerimi bodo zagotovile, da so za 
varnost jedrskih objektov ves čas njihovega delovanja na voljo ustrezni finan čni viri, ki 
jih zagotovijo nadzorni organ in operaterji.  
Člen 10  
Strokovno znanje o jedrski varnosti 
1. Države članice z ustreznimi ukrepi zagotovijo  dosegljivost strokovnjakov s podro čja 
jedrske varnosti, sorazmerno z dejavnostmi,  povezanimi z jedrsko varnostjo, ki so 
pod njihovo pristojnostjo. Države članice še posebej zahtevajo, da regulativni organ 
in imetniki licence zagotovijo ustrez no osebje v postopku odstranjevanja. 
2. Država članica zagotovi na črte in možnosti za trajno teoreti čno in prakti čno 
usposabljanje, bodisi v državi članici, v kateri se nahaja jedrski objekt, ali v obliki 
čeznacionalnage sodelovanja, osebja, ki  skrbi za varnost jedrskih objektov. 
Člen 11 
Načrti ukrepov ob izrednih dogodkih 
1. Države članice zahtevajo izdelavo na črtov ukrepov ob izrednih dogodkih, tako zunaj 
kraja nesre če kot, v primeru držav, ki imajo pod svojo pristojnostjo jedrske objekte, 
za kraj nesre če. Načrte mora odobriti njihov regul ativni organ ter jih redno 
preizkušati, da bi se lahko soo čile z operativnimi incidenti ali nesre čami ter 
 
SL 12   SL zmanjšale možne u činke na prebivalstvo kakršn ih koli radioloških nesre č, ki bi se 
zgodile med obratovanjem jedrskih objektov. 
2. Vsaka država članica mora z ustreznimi ukr epi zagotoviti ustrezno obveš čanje 
lastnega prebivalstva ter pr istojnih organov držav v soseš čini jedrskega objekta pod 
njeno pristojnostjo, ki bi jih la hko prizadela radiološka nesre ča, glede na črtov za 
ukrepanje v primeru nesre č in odziva nanje. 
3. Države članice morajo od imetnika licence za htevati, naj regulativnemu organu 
nemudoma poro ča o kakršnih koli incident ih, ki bi ogrozili varnos t, ter ukrepih, ki jih 
bo ob takih incidentih izvajal. 
Člen 12 
Odbor regulativnih organov  
1. Ustanovi se Odbor regulativnih organov (v nadaljevanju „Odbor“)  
2. Odbor bo sestavljen iz predstavnikov regulativnih teles vsake izmed držav 
članic.  
3. Odbor bo sprejel svoja proceduralna pravila in dolo čil predsednika med svojimi 
člani. Komisija bo deloval a kot sekretariat Odbora.  
4. Odbor:  
(a) spodbuja izmenjavo najboljše prak se med regulativ nimi organi z 
namenom zagotovitve postopnega usklajevanja varnostnih pristopov v 
okviru te direktive;  
(b) svetuje Komisiji v vseh zadevah  v zvezi z jedrsk o varnostjo, vklju čno s s 
predložitvijo povzetkov poro čil iz člena 14;  
(c) dolo či smernice o vsebini, obliki, strukturi in časovnem razporedu 
nacionalnih poro čil, kot je to dolo čeno v členu 13, da se zagotovi čim večja 
skladnost s poro čili, ki morajo biti pripravljeni v skladu s členom 5 
Konvencije o jedrski varnosti;  
(d) na zahtevo Komisije oceni poro čila, pripravljena v skladu s členom 13, 
poda mnenje o vsakem nacionalnem poro čilu, vklju čno s priporo čili 
zadevnih držav članic, če je to mogo če. 
Člen 13  
Nacionalna poro čila  
1. Države članice Komisiji predložijo poro čilo o ukrepih, sprejetih za izpolnitev 
obveznosti, dolo čenih s to direktivo, ter o varnostnih razmerah v jedrskih objektih 
pod njihovo pristojnostjo. Države članice lahko navedejo , kateri deli poro čila naj 
ostanejo zaupni. Komisija poro čila posredujejo Odboru. 
 
SL 13   SL 2. Prvo poro čilo mora biti poslano v [treh] letih od datuma, dolo čenega v členu 15(1), 
pozneje pa v enakih časovnih presledkih kot poro čila, ki bodo pripravljena v skladu s 
členom 5 Konvencije o jedrski varnosti, dodane k Odlo čbi 1999/819/Euratom v 
skladu z smernicami Odbora. 
Člen 14  
Povzetki poro čil  
Komisija predloži redne povzetke Evropskemu  parlamentu in Svetu glede na roke, dolo čene v 
členu 13(2) o izvajanju te direktive ter celotn em napredku, doseženem pri jedrski varnosti v 
Skupnosti, na podlagi predloženih poro čili v skladu s členom 13(1) ob upoštevanju zahtev o 
zaupnosti. 
Člen 15  
Prenos  
1. Države članice sprejmejo zakone in druge predpise,uredbe in upravne dolo čbe , 
potrebne za uskladitev s to direktivo, na pozneje do [dve leti od datuma, navedenega 
v členu 16]. 
2. Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo 
navedejo ob njihovi uradni objavi. Na čin sklicevanja dolo čijo države članice.  
3. Države članice Komisiji posredujejo besedilo glavnih predpisov v nacionalnih 
zakonih, ki jih bodo sprejele na podro čju, ki ga pokriva ta direktiva.  
Člen 16 
Začetek veljavnosti 
Ta direktiva za čne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije . 
Člen 17 
Naslovniki 
Ta direktiva je naslovljena na države članice.  
V Bruslju,  
Za Svet 
Predsednik 
 
SL 14   SL 2003/0022 (CNS) 
Spremenjeni predlog  
DIREKTIVA SVETA (Euratom) 
o varnem ravnanju z izrabljenim jedrskim  gorivom in radioak tivnimi odpadki  
SVET EVROPSKE UNIJE JE – 
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitv i Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti 
členov 31 in 32, 
ob upoštevanju predloga Komisije14, 
ob upoštevanju mnenja skupine st rokovnih izvedencev iz držav članic, ki jo je imenoval 
Znanstveno-tehni čni odbor v skladu s členom 31 Pogodbe,  
ob upoštevanju mnenja Evropskega  ekonomsko-socialnega odbora15, 
ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta16, 
ob upoštevanju naslednjega: (1) Člen 2(b) Pogodbe dolo ča, da bo Skupnost, kot je dolo čeno v tej Pogodbi, postavila 
enotne varnostne standarde za varovanje zdravja delavcev in  prebivalstva ter 
zagotavlja njihovo uporabo; 
(2) Člen 30 Pogodbe dolo ča, da se v Skupnosti dolo čijo temeljni standardi za varovanje 
zdravja delavcev in prebivalstva pred nevarnostmi, ki izvirajo iz ionizirajo čega 
sevanja.  
(3) Člen 37 Pogodbe od držav članic zahteva, da Komisiji posredujejo splošne podatke 
glede kakršnega koli na črta za odstranjevanje radioaktivnih odpadkov. 
(4) Direktiva Sveta 96/29/Euratom
17 določa temeljne standarde za varovanje zdravja 
delavcev in prebivalstva pred  nevarnostmi zaradi ionizirajo čega sevanja.  
(5) Direktiva Sveta 92/3/Euratom18 uvaja o nadzorovanju in kon troli pošiljk radioaktivnih 
odpadkov med državami članicami ter v Skupnost in iz nje, vklju čno z obveznim in 
skupnim postopkom prijave prevoza takšnih odp adkov, ter zelo strogimi omejitvami in 
merili glede tretjih držav, v katere se lahko izvozijo radioaktivni odpadki. 
                                                 
14 UL C […], […], str. […]. 
15 UL C […], […], str. […]. 
16 UL C […], […], str. […]. 
17 UL L 159, 29.6.1996, str. 1. 
18 UL L 35, 12.2.1992, str. 24 
 
SL 15   SL (6) Direktiva Sveta 85/337/EGS z dne 27. junija 1985 o o pres oji vplivov nekaterih javnih 
in zasebnih projektov na okolje19, vključno s tistimi, ki zadevajo odstranjevanje in 
dolgoročno shranjevanje radi oaktivnih odpadkov, države članice poziva, naj sprejmejo 
ukrepe, s katerimi bi zagotovile, da bi, še  pred odobritvijo, projekte, ki bi utegnili 
imeti opazne u činke na okolje, med drugim tudi s pomo čjo njihove narave, velikosti 
ali lokacije, naredili ob upošteva nju zahtev za oceno glede na u činke, ki bi jih lahko 
povzročili. 
(7) Odločba Sveta 87/600/Euratom20 je dolo čila ureditev S kupnosti za pospešeno 
izmenjavo informacij ob radiološkem iz rednem dogodku, medtem ko Direktiva Sveta 
89/618/Euratom z dne 27. novembra 1989 obveš čanju prebivalstva o ukrepih 
zdravstvenega varstva, ki jih je treba sprejeti, in o pravilih ravnanja v primeru radiološkega izrednega dogodka
21, uvaja obveznosti držav članic glede obveš čanja 
prebivalstva v primeru radi ološkega izrednega dogodka. 
(8) Direktiva Sveta 2003/122/Euratom z dne 22. decembra 2003 o nadzoru visokoaktivnih 
zaprtih radioaktivnih virov in virov neznanega izvora22 določa posebne zahteve, s 
katerimi naj bi zagotovili, da bodo omenje ni viri pod nadzorom tudi potem, ko ne 
bodo več v uporabi. 
(9) Obstoječa zakonodaja Skupnosti ne predvideva posebni h pravil, ki bi zagotovila, da se 
z izrabljenim jedrskim gorivom in radioaktivnimi odpadki povsod po EU ves čas ravna 
varno in na u činkovit ter dosleden na čin, in je torej potrebna dopolnitev obstoje čih 
pravil Skupnosti. 
(10) Zelena knjiga Komisije '„K evropski strategiji za varnost energetske dobave“23 
poudarja, da je treba za problematiko radi oaktivnih odpadkov najti zadovoljivo in kar 
se da pregledno rešitev. 
(11) Skupna konvencija o varnosti ravnanja z izrab ljenim gorivom in varnosti ravnanja z 
radioaktivnimi odpadki, ki je za čela veljati 18. junija 2001, si  prizadeva za doseganje 
in ohranjanje visoke ravni varnosti ravnanj a z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi 
odpadki po vsem svetu s pove čanjem nacionalnih ukrepov in mednarodnega 
sodelovanja. 
(12) Proizvodnja jedrske energije puš ča za seboj radioaktivne odpadke. Radioaktivni 
odpadki nastajajo tudi ob uporabi radionuklidov  v medicini, raziskavah in industriji. 
Posledice sprostitve radionuklidov iz izrab ljenega goriva in ra dioaktivnih odpadkov bi 
lahko segale čez državne meje. 
(13) Odpadki iz postopkov izlo čanja, ki vsebujejo le radioak tivne snovi, do katerih pride po 
naravni poti, predstavljajo problematiko ra vnanja z odpadki, ki bi morala biti 
naslovljena s strani držav članic, je pa druga čne narave kot ravnanj e z radioaktivnimi 
odpadki in izrabljenim jedrskim gorivom , ki ga obravnava ta direktiva. 
                                                 
19 UL L 175, 5.7.1985, str. 40, kakor je bila spremenjena z Direktivo Sveta 97/11/ES, UL L 73, 14.3.1997, 
str. 5. 
20 UL L 371, 30.12.1987, str. 76. 
21 UL L 357, 7.12.1989, str. 31. 
22 UL L 346, 31.12.2003, str. 57. 
23 COM(2000) 769. 
 
SL 16   SL (14) Vsaka država članica mora ostati v celoti o dgovorna za ravnanje z izrabljenim 
jedrskim gorivom in radioaktivni mi odpadki pod njeno pristojnostjo. 
(15) Varno ravnanje z izrabljenim jedrskim gori vom in radioaktivnimi odpadki bi lahko z 
večjim sodelovanjem in usklajevanjem med državami članicami še izboljšali. 
(16) Resolucija Sveta z dne 15. junija 199224 je Komisijo pozvala, naj razvije skupen 
pristop in deluje z državami članicami v smeri usklajevanja ravni strategij ravnanja z 
radioaktivnimi odpadki in praks na ravni Skupnosti, kjer koli je to mogo če. 
(17) Strokovnjaki soglašajo, da, na temelju sedanjih dognanj, geološko odstranjevanje 
predstavlja najbolj prim erno rešitev za dolgoro čno ravnanje z odpadki z dolgo 
življenjsko dobo. Države članice bi morale preu čiti možnost, da bi dale prednost 
globokemu geološkemu odstranjevanju v zvezi  z odstranitvijo nji hovih radioaktivnih 
odpadkov z dolgo življenjsko dobo, ob dolžn em upoštevanju njihovih specifi čnih 
okoliščin. 
(18) Določitev roka za implementacijo primerni h rešitev za ravnanje z radioaktivnimi 
odpadki bi morala zagotoviti , da na prihodnje rodove ne bo prenešeno preveliko 
breme, hkrati pa upoštevati, tako zdaj kot v prihodnje, osnovna na čela varstva pred 
sevanjem, dolo čena v Poglavju 1 Direktive 96/ 29/Euratom. Glede tega, ob 
upoštevanju finan čnih shem, ki se nanašajo na zadevo, je priporo čljivo, da ravnanje z 
odpadki pla čuje proizvajalec odpadkov ali njihov trenutni lastnik.  
(19) Napredek, ki so ga države članice dosegle v smeri is kanja rešitev za ravnanje z 
različnimi oblikami radioaktivnih odpadkov, je za Komisijo pomemben, ko opravlja 
svoje dolžnosti, dolo čene s Pogodbo, zlasti tiste, dolo čene v poglavju 4 naslova II. 
(20) Bistveno je, da programi ravnanja z radioa ktivnimi odpadki temeljijo na pomembnem 
znanju, ki izhaja iz raziskovanja in tehnološkega razvoja na razli čnih podro čjih, 
povezanih z radioaktivnimi odpadki, vklju čno z zmanjševanjem. S tem v zvezi je 
veliko skupnih zadev, s katerimi se soo ča več držav članic, ki bi jih lahko naslovili na 
raven Skupnosti prek Okvirnih programov Sk upnosti ter, kjer je to primerno, skozi 
druge pobude, kot je Evropski raziskovalni prostor, s ciljem dopolnjevanja in podpore 
dejavnostim držav članic.  
(21) Poleg tega je obveljalo spoznanje, da lahko sode lovanje na skupnih podro čjih 
raziskovanja in tehnološkega razvoja poteka v skladu s pred pisi iz poglavja 1 naslova 
II Pogodbe ali pa se ga lahko zaupa enemu ali ve č skupnim podjetjem, ki se ga/jih 
ustanovi na podlagi poglavja 5 naslova II Pogodbe. 
(22) Medtem ko ni č v tej direktivi ne na miguje, da bi države članice morale sprejeti 
prevoze radioaktivnih odpa dkov, bi lahko bilo za države članice koristno, če bi 
sodelovale z namenom ustanovitve mu ltinacionalnih programov za ravnanje z 
odpadki. Potrjeno je zlasti to, da bi si države članice, ki imajo le manjše koli čine 
radioaktivnih odpadkov, ali kateri h ozemlje ali geološke zna čilnosti niso primerne za 
globoko shranjevanje, morda želele dose či sporazume z drugimi članicami za dosego 
skupnih rešitev za odstranjevanje. 
                                                 
24 UL C 158, 25.6.1992, str. 3. 
 
SL 17   SL (23) S ciljem čim boljše uporabe nacionalnih izkušenj  in prispevka k razvoju skupnega 
pristopa k ravnanju z radioakti vnimi odpadki, bi nacionalna poro čila moral pregledati 
Odbor izvedencev, sinergije pa je potrebno iskati z bistvenimi dejavnostmi, ki bodo 
potekale v skladu s Skupno konvencijo o varnos ti ravnanja z izrab ljenim gorivom ter 
varnosti ravnanja z radioaktivnimi odpadki. 
(24) Uporabo te direktive bi mora li preverjati skozi redna poro čila držav članic – 
SPREJEL NASLEDNJO DIREKTIVO: 
Člen 1 
Vsebina in podro čje uporabe 
1. Ta direktiva dopolnjuje temeljne standarde, dolo čene v členu 30 Pogodbe ESAE, kar 
zadeva zahteve za varno ravnanje z izrablje nim jedrskim gorivom in radioaktivnimi 
odpadki, da bi:  
(a) zagotovila varno ravnanje z vsem  izrabljenim jedrskim gorivom in 
radioaktivnimi odpadki, z namenom varstv a zdravja delavcev in prebivalstva 
pred škodljivimi vplivi ionizirajo čega sevanja, tako danes kot v bodo če; 
(b) dosegla in ohranila visoko raven var nosti pri ravnanju z izrabljenim jedrskim 
gorivom in radioaktivnimi odpadki z na menom varstva zdravja delavcev in 
prebivalstva s sprejetjem vseh potrebnih previdnost nih in preventivnih ukrepov 
povsod po Skupnosti na u činkovit na čin; 
(c) za izboljšanje u činkovitega javnega obveš čanja in, kjer je to primerno, 
posvetovanja z namenom zagotovitve zahtevane preglednosti v pomembnem 
procesu odlo čanja. 
2. Ta direktiva se uporablja v vseh fazah ra vnanja z izrabljenim jedrskim gorivom in 
radioaktivnimi odpadki, ki izha jajo iz civilne uporabe. 
Člen 2 
Opredelitev pojmov 
Za namene te direktive veljajo  naslednje opredelitve pojmov: 
1) „ Razgradnj a“ so vsi koraki, ki vodijo v preneh anje regulativnega nadzora jedrskega 
objekta (ki ni objekt za odstran jevanje); omenjeni koraki vklju čujejo tudi postopke 
dekontaminacije in razgradnje; 
2) „ Izločanje“  pomeni na črtovane in nadzorovane izpuste  v okolje, kot zakonito prakso, 
znotraj mejnih vrednosti, ki jih  je odobril regulat ivni organ, teko če ali plinaste 
radioaktivne snovi, ki prihaja iz nadz orovanega jedrskega objekta med njegovim 
normalnim obratovanjem; 
3) „ Odstranitev“  pomeni namestitev radioaktivnih odpadkov, vklju čno z izrabljenim 
gorivom, za katere ni predvidena nobena nadaljnja uporaba, v primeren objekt brez 
namena vrnitve;  
 
SL 18   SL 4) „ Ionizirajo če sevanje “ je prenos energije v obliki delcev ali elektromagnetnih valov z 
valovno dolžino 100 nanometrov ali manj ali s frekvenco 3 x 10 15 Hertz ali ve č, ki 
lahko posredno ali neposredno proizvaja ione;  
5) „ Radioaktivna snov “ je vsaka snov, ki oddaja ionizirajo če sevanje; 
6) „ Jedrski objek“  je vsak civilni objekt in z njim povezani zemljiš če, poslopja in 
oprema, kjer se radioaktivne snovi stalno ali za časno proizvajajo, predelujejo, 
uporabljajo, kjer se z njim i rokuje, se jih skladiš či ali odstranjuje; ta opredelitev velja 
do trenutka, ko za objekt prenehajo veljati ra diološke omejitve; opredelitev se ne 
nanaša na objekte za pridobivanje rudnin te r za objekte, v katerih se nahajajo le 
majhne koli čine radioaktivnih snovi, kot so zaprti radioaktivni viri za medicinske, 
raziskovalne in industrijske namene; 
7) „ Cikel jedrskega goriva “ pomeni vse faze v ciklu proizvodnje, uporabe in ravnanja z 
gorivom, ki se uporablja v jedrskih reaktorjih, vklju čno s koraki, kot je izlo čanje 
mineralov, konverzija, obogatitev, izdelova nje goriva, proizvodnja energije, 
shranjevanje izrabljenega goriva in/ali ponovn a predelava, ki ji sledi recikliranje 
fisijske in oplodljive snovi ter shranjev anje osteklenelih drugih radioaktivnih 
odpadkov, kondicioniranje in inkapsulacija izrabljenega goriva in/ali drugih 
radioaktivnih snovi ter odstranjevanje; 
8) „ Radioaktivni odpadki “ so radioaktivna snov v plinasti, teko či ali trdni obliki, za 
katero država članica ali fizi čna oz. pravna oseba, kate re mnenje sprejme država 
članica, ne predvideva nobene uporabe ve č, in ki jo kot radioaktivne odpadke 
nadzoruje regulativno telo, v skladu z zakonodajnim in regulativnim okvirom države 
članice. Ta opredelitev ne zajema  odpadkov, nastalih s postopki izlo čanja, ki 
vsebujejo samo radioaktivne snovi, nastale po naravni pot i, in ne pokriva majhnih 
količin radioaktivnih snovi, kot so  zaprti radioaktivni viri, če le-teh država članica, 
na ozemlju katere se nahajajo, ne dolo či kot radioaktivne odpadke; 
9) „ Ravnanje z radioaktivnimi odpadki “ so vse dejavnosti, vklju čno z dejavnostmi 
razgradnje , ki se nanašajo na ravnan je, predobdelavo, obdela vo, kondicioniranje, 
shranjevanje ali odstranjevanje radi oaktivnih odpadkov, razen za prevoz zunaj 
objekta. Lahko vklju čuje tudi izlo čanja; 
10) „ Regulativni organ “ je vsak organ ali organi, ki ga (jih) imenuje zakonita oblast 
vsake države članice za zagotovitev licence in ureditev vseh vidikov varnosti 
ravnanja z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki; 
11) „Licenca“  je dovoljenje ali potrdilo, ki ga odo bri regulativni orga n za katero koli 
dejavnost, povezano z ravnanjem z jedrskim gorivom ali radioaktivnimi odpadki; 
12) „ Ponovna predelava “ je postopek ali operacija , katere namen je izlo čiti radioaktivni 
material iz jedrskega gori va za nadaljnjo uporabo; 
13) „ Prevoz “ so vse operacije, ki vklju čujejo premeš čanje izrabljenega goriva in 
radioaktivnih odpadkov s kraja, kjer so nastali, vklju čno s prevozom za shranjevanje 
ali odstranitev; 
 
SL 19   SL 14) „ Izrabljeno (jedrsko) gorivo “ je jedrsko gorivo, ki je bilo obsevano in trajno 
odstranjeno iz reaktorskega jedra; 
15) „ Shranjevanje “ je skladiš čenje radioaktivnih odpadkov al i izrabljenega jedrskega 
goriva v objektu, ki skrb i za njegovo zadrževanje z namenom ponovne pridobitve.  
Člen 3 
Splošne zahteve za varno ravnanje z izrabljenim jedrskim gorivom in radioaktivnimi odpadki 
1. Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe, s katerimi bodo zagotovile ravnanje z 
izrabljenim jedrskim gorivom in  radioaktivnimi odpadki na na čin, ki bo delavce in 
prebivalstvo ustrezno zaš čitil pred radiološkimi tveganji. 
2. Države članice naredijo potrebne korake za zago tovitev, da nastajanje radioaktivnih 
odpadkov ostane na najmanjši možni ravni. 
3. Države članice ustanovijo ali imenujejo regula tivni organ, ki mu bodo zaupale 
izvajanje nacionalne zakonodaje in regul ativnega okvira z vodenjem varnosti 
ravnanja z izrabljenim jedrskim gorivom in radioaktivnimi odpadki. Regulativni 
organ bo dobil ustrezne pristojnosti, na voljo pa bo imel potrebne finan čne in 
človeške vire za izpolnjevanje odgovornosti, ki mu je dodeljena. Med opravljanjem 
njegovih dolžnosti bodo naloge tega organa u činkovito lo čene od nalog katerega koli 
drugega organa, organizacije, tako zas ebne kot javne, kar zadeva ravnanje z 
izrabljenim jedrskim gorivom ali radioaktivnimi odpadki 
4. Države članice zagotovijo, da b odo primerni finan čni viri dosegljivi za potrebe 
podpore varnemu ravnanju z izrabljenim jedrskim gorivom in radioaktivnimi odpadki, vklju čno z dejavnostmi razgradnje.   
5. Države članice zagotovijo visoko raven preglednosti zadev, povezanih z ravnanjem z 
izrabljenim jedrskim gorivom in  radioaktivnimi odpadki na obmo čju pod njihovo 
pristojnostjo. To dosežejo z u činkovitim obveš čanjem prebivalcev in, kjer je 
potrebno, posvetovanja z njimi, kot tudi s pristojnimi organi držav v soseš čini 
jedrskega objekta pod pristo jnostjo ene izmed držav članic, ki bi lahko bile prizadete 
v primeru radiološkega izrednega  dogodka na teh objektih. Države članice zagotovijo 
javno obveš čanje o ukrepih, ki jih bodo izvaja le ter o napredku v procesu odlo čanja, 
predvsem kar zadeva na čin za izbiro lokacije za skladiš čenje odpadkov, ali za 
njihovo odstranjevanje ( če je sploh predvidena). 
Člen 4 
Nacionalni programi za rav nanje z radioaktivnimi odpadki 
1. Vsaka država članica ustanovi in stalno posodab lja jasno oprede ljen nacionalni 
program za ravnanje z radioaktivnimi odpadki, ki vklju čuje vse radioaktivne odpadke 
pod njeno pristojnostjo in pokriva vse faze tega ravnanja.  
Države članice prou čijo možnost, da bi dale p rednost globokemu geološkemu 
odstranjevanju, ob upoštevan ju njegovih posebnih okoliš čin. 
 
SL 20   SL 2. Nacionalni program vsebuje popis koli čine radioaktivnih odpadkov, s katerimi 
ravnajo v državi članici. Popis je treba sestaviti pod nadzorom države članice. 
Program pokriva vse vidike dolgoro čnega ravnanja z radi oaktivnimi odpadki in 
izrabljenim jedrskim gorivom, ki ni na menjeno ponovni predelavi, ali, v primeru 
goriva za raziskovalni reak tor, ni namenjeno ponovni predelavi in ni podvrženo 
sporazumom o ponovnem sprejetju z drža vo, v kateri je b ilo proizvedeno. 
Ukrepi v programu odražajo raven dejavnosti in koli čino radioaktivnih odpadkov, 
nastalih v državi članici. 
3. Program posve ča posebno pozornost splošnim zahtevam, naštetim v členu 3. 
4. Program lahko vklju čuje pošiljke radioakti vnih odpadkov v drugo državo članico ali 
tretjo državo le, če se država izvora in ciljna država strinjata glede prevoza, še preden 
se ta sploh za čne, in:  
a) če so takšne pošiljke popolnoma v skladu z obstoje čo zakonodajo Skupnosti, 
zlasti z Direktivo 92/3/Euratom, in mednarodnimi obvezami,  
b) če jih pokrivajo dvostranski in ve čstranski sporazumi med državami, in 
c) če se program izvaja v državah s primernimi zmogljivostmi v skladu s 
sprejetimi normami in standardi države izvora in, v primeru snovi v smislu člena 197 Pogodbe, če prevozi potekajo pod ustreznim varovanjem. 
Člen 5 
Časovni razpored za ravnanje z radioaktivnimi odpadki 
1. Nacionalni program mora vsebovati časovni razpored dolgoro čnega ravnanja z 
radioaktivnimi odpadki, ki bo pokr ival tako odpadke z nizko ravnijo 
radioaktivnosti, kot tiste s srednjo in visoko ravnijo.  
2. Če država članica meni, da ni primerne alternative odstranjevanju, omenjena 
rešitev pa še ni možna, bo ta drž ava kot minimum v svoj program vklju čila 
datume naslednjih to čk:  
a) licence za razvoj ene (ali ve č) lokacij za odstranjevanje  
b) licence za izvedbo odstranjevanja v za to dolo čenem (-ih) objektu (-ih)  
(c) Država članica se lahko odlo či, da bo shranila ve č kategorij radioaktivnih 
odpadkov na isti lokaciji.  
3. Države članice lahko naknadno dopolnijo časovni razpored, da bi z njim, med 
drugim, pokrile nadaljnje lokacije  in objekte za odstranjevanje.  
 
SL 21   SL Člen 6 
Raziskovanje in tehnološki razvoj  pri ravnanju z radioaktivnimi odpadki 
1. Program ravnanja z radioakt ivnimi odpadki mora, v okviru člena 4 te direktive, 
upoštevati raziskave in te hnološki razvoj na podro čju radioaktivnih odpadkov. 
2. Na temelju nacionalnih poro čil držav članic v skladu s členom 8 te direktive, mora 
Komisija dolo čiti skupna podro čja raziskav in tehnološkega  napredka, ki bi jih lahko 
usklajevali na ravni Skupnosti, ob polnem upoštevanju raziskova lnih dejavnosti in 
programov usposabljanja, sprejetih v skladu s členom 7 Pogodbe. 
3. Komisija mora spodbujati sodelovanje med državami članicami na skupnih podro čjih 
raziskovanja in tehnološkega razvoja, v sk ladu s predpisi iz pogl avja 1 naslova II 
Pogodbe, ve činoma skozi instrumente Okvirnih programov raziskav in tehnološkega 
razvoja.  
Člen 7 
Odbor strokovnjakov 
1. Ustanovi se Odbor strokovnjakov (v na daljevanju „Odbor“) za izvajanje nalog 
iz člena 8.  
2. Odbor sestavljajo strokovnjaki s podro čja varnosti in ravnanja z izrabljenim 
gorivom ter radioaktivnimi odpadk i, ki jih imenujejo države članice.  
3. Odbor sprejme proceduralna pravila in dolo či predsednika med svojimi člani. 
Komisija deluje kot sekretariat Odbora.  
Člen 8  
Nacionalna poro čila in povzetki 
1. Vsaka država članica Komisiji predloži iz črpno nacionalno poro čilo o dejavnostih, 
opravljenih v skladu s členom 3 in programih iz členov 4 in 5. Država članica lahko 
navede, kateri deli poro čila naj ostanejo zaupni. 
2. Prvo poro čilo se predloži v treh letih od datuma, dolo čenega v členu 9(1), pozneje pa 
v enakih časovnih presledkih kot poro čila, ki bodo pripravljena v skladu s členom 32 
Skupne konvencije o varnosti ravnanja z izrabljenim jedrskim gorivom in 
radioaktivnimi odpadki.  
Komisija bo ob posvetovanju z Odborom dolo čila smernice vsebine in rokov za 
poročila, da bi tako v najve čji možni meri zagotovila doslednost v poro čilih, ki 
morajo biti sestavljena v skladu s členom 32 Skupne konvencije.  
3. Poro čilo, na katerega se nanaša prvi odsta vek, mora prav tako povzeti raziskave in 
tehnični razvoj, ki ga izvaja ali ga na črtuje država članica, ob upoštevanju legitimnih 
zahtev glede zaupnosti, vklju čno z informacijami v zvezi s pri čakovanim trajanjem 
in datumi za dokon čanje.  
 
SL 22   SL 4. Poro čila, na katera se nanaša prvi odstave k, pregleda Odbor. Odbor nato poda 
mnenje o vsakem izmed poro čil, ki lahko vsebuje priporo čila državi članici.  
Komisija pripravi pregled, med katerim lahko od države članice zahteva 
dodatne informacije. Komisija mnenje  Odbora posreduje zadevni državi 
članici. Slednja v šestih mese cih predstavi svoje pripombe, če jih ima, vklju čno z 
ukrepi, ki jih je sprejela  ali jih šele namerava sprejeti v odgovor na mnenje 
Odbora.   
5. Komisija vsaka tri leta, po posvetovanju z Odborom, Evropskemu parlamentu in 
Svetu, v skladu s časovnimi roki, dolo čenimi v drugem odstavku, posreduje povzetek 
ravnanja z radioaktivnimi odpadki v Evropski  uniji. Povzetek temelji na podatkih iz 
nacionalnih poro čil iz prvega odstavka, kot tudi na ugotovitvah postopka pregleda iz 
četrtega odstavka. 
Člen 9  
Izvajanje  
1. Države članice sprejmejo zakone in druge predpise,uredbe in upravne dolo čbe, 
potrebne za uskladitev s to direktivo, na pozneje do [dve leti od datuma, navedenega 
v členu 10]. 
2. Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo 
navedejo ob njihovi uradni objavi. Na čin sklicevanja dolo čijo države članice.  
3. Države članice Komisiji posredujejo besedilo glavnih predpisov v nacionalnih 
zakonih, ki jih bodo sprejele na podro čju, ki ga pokriva ta direktiva. 
Člen 10 
Začetek veljavnosti 
Ta direktiva za čne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije . 
Člen 11 
Naslovniki 
Ta direktiva je naslovljena na države članice. 
V Bruslju,  
 Za Svet 
 Predsednik