[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 5.4.2005

KOM(2005) 130 končno

2005/0025 (CNS)

.

Predlog

UREDBA SVETA

o spremembi Uredbe (ES, Euratom) št. 2728/94 o ustanovitvi Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe

(predložena s strani Komisije)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. UVOD/MOTIVACIJA

Namen te spremembe Uredbe Sveta (ES, EURATOM) št. 2728/94 z dne 31. oktobra 1994 o ustanovitvi Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe[1] („Uredba“) je izboljšati pravila mehanizma oblikovanja rezervacij Jamstvenega sklada („Sklad“), tj. pravila, ki določajo, kako se premoženje Sklada usklajuje s ciljnim zneskom Sklada.

Izkušnje so pokazale, da obstoječa pravila pogosto vodijo k pretiranemu oblikovanju rezervacij Sklada in posledični uporabi proračunski sredstev pod optimalno stopnjo. Ta problem je večinoma posledica uporabe nenatančnih številk iz napovedi v postopku oblikovanja rezervacij. Poleg tega obstoječa pravila povzročajo več prenosov v Sklad in iz njega v enem letu, kar povzroča nepotrebne upravne postopke, ki ne vključujejo samo služb Komisije, ampak tudi oba proračunska organa.

Predlagana sprememba je v skladu s potrebami, ki jih ugotavlja Izčrpno poročilo o delovanju Jamstvenega sklada (KOM(2003) 604).

Ta sprememba je omejena na spremembe mehanizma oblikovanja rezervacij Sklada.

2. SKLAD

Uredba ustanavlja Sklad za zunanje ukrepe, da bi lahko upnikom Skupnosti povrnili dolg v primeru neplačila upravičencev do posojil, ki jih je Skupnost odobrila ali za katere jamči. Glavna naloga Sklada je, da varuje proračun Unije pred šokom zaradi neplačevanja posojil ali zavarovanih posojil, ki jih pokriva Sklad. Sklad se financira iz proračuna Unije in ga je treba vzdrževati na določenem odstotku, t.i. ciljnem odstotku (trenutno je to 9 %), neporavnanih posojil in zavarovanih posojil, ki jih pokriva Sklad.

Obstoječi mehanizem oblikovanja rezervacij temelji na predhodnem oblikovanju rezervacij na podlagi posameznih sklepov Sveta (Makrofinančna pomoč), posameznih napovedi sklepov Komisije (posojila EURATOM) ali skupne letne napovedi načrtovanih podpisov posojil (posojila s solidarnim poroštvom EIB).

3. NOVI MEHANIZEM OBLIKOVANJA REZERVACIJ

3.1. Osnovna načela novega mehanizma oblikovanja rezervacij

Predlagani novi mehanizem temelji na naknadnem oblikovanju rezervacij, ki je povezano z neporavnanim zneskom posojil in zavarovanih posojil, tj. na dejanskih neto izplačilih (tj. izplačilih, zmanjšanih za amortizacije in preklice).

V tem smislu je ena od glavnih prednosti novega sistema oblikovanja rezervacij njegova preprostost in zanesljivost glede proračunskih potreb. Po novem mehanizmu so vse številke, ki so potrebne za ugotavljanje prenosa iz proračuna v Sklad (ali iz Sklada v proračun), z gotovostjo znane ob začetku postopka predhodnega predloga proračuna (PPP), s čimer se izognemo napovedim (in neizogibnim napakam napovedi) ter naknadnim prilagoditvam proračuna.

Da bi se izognili obstoječi praksi več prenosov v Sklad med letom in enega samega plačila iz Sklada v proračun, bo po novem mehanizmu oblikovanja rezervacij izveden samo en neto prenos med proračunom Unije in Skladom na leto.

Ta poenostavitev ima to prednost pred obstoječim sistemom, da ne povzroča številnih sorazmerno visokih pretokov iz Sklada in v njega. V obdobju 2000–2004 na primer, je bilo v 13 prenosih vplačanih v Sklad približno 894 milijonov EUR (največja posamezna vsota je bila 169 milijonov EUR), medtem ko je bilo v 5 letnih plačilih izplačano nazaj v proračun približno 1 132 milijonov EUR, kar pomeni neto prenos iz Sklada v proračun Unije v danem obdobju približno 238 milijonov EUR. V primerjavi s temi 18 plačili bi novi sistem pomenil zgolj 5 letnih plačil. Simulacije novega mehanizma, ki so temeljile na domnevi, da je bil uveden leta 1999, so pokazale, da bi največje eno samo letno plačilo iz proračuna Unije v Sklad znašalo približno 88 milijonov EUR.

En sam letni prenos je bil izračunan kot sledi:

1. uporaba ciljnega odstotka, trenutno 9 %, pri znesku neporavnanih posojil in zavarovanih posojil,

2. določanje dejanske vrednosti premoženja Sklada, vključno s prihodki iz obresti in izgubami, ki so jih povzročila izplačila iz Sklada,

3. prenos razlike a), zmanjšane za b), iz proračuna v Sklad (ali v proračun v primeru končnega presežka v Skladu).

Kronološko bi oblikovanje rezervacij potekalo na sledeč način.

Zahtevan znesek oblikovanja rezervacij na začetku leta „n“ je izračunan na osnovi neporavnanih zneskov posojil in zavarovanih posojil ob koncu leta v letu „n-1“. Ta znesek je nato zahtevan v PPP in s tem je pridobljen ustrezen dobropis pri zadevni postavki proračuna na začetku leta „n+1“. V primeru presežka premoženja Sklada nad ciljnim zneskom Sklada bo v PPP vnešen prihodek v proračun za leto „n+1“.

To pomeni časovni zamik približno enega leta (januar leta „n“ in januar/februar leta „n+1“) med trenutkom, ko je znan neporavnani znesek ob koncu poslovnega leta, in trenutkom dejanskega oblikovanja rezervacij. Ta časovni zamik je upravičen z zanesljivostjo podatkov ter izboljšano preglednostjo in predvidljivostjo vpliva mehanizma oblikovanja rezervacij na proračun. Tega pa ne smemo razumeti kot pomanjkljivo financiranje Sklada. Pravzaprav lahko terjatve, ko jih enkrat zapišemo v predlog proračuna za naslednje leto, obravnavamo kot neke vrste odloženo plačilo iz proračuna Unije, podobno „še nevplačanemu kapitalu“ pri podjetjih.

3.2. Ublažitev vpliva večjih izgub zaradi neplačila dolgov na potrebo po povečanju plačil v Sklad – izravnalni mehanizem

V primeru večjih neplačil je predviden izravnalni mehanizem, da se ohrani glavni namen Sklada, tj. da proračun Unije varuje pred nenadnimi šoki.

Izgube zaradi neplačil posojil in zavarovanih posojil v letu „n-1“ bi brez posebnega pravila neposredno povzročile porast prenosa v Sklad v letu „n+1“. V tem primeru bi bila lahko ogrožena naloga Sklada, da deluje kot blažilec, ki varuje proračun pred nepričakovanim šokom zaradi izdatkov.

Kot odgovor na ta problem je v predlogu uveden izravnalni mehanizem, ki „porazdeli“ vpliv pomembnih izgub zaradi neplačil na več let. Ker lahko proračun absorbira manjše izgube brez problema, bi se izravnalni mehanizem sprožil samo, če bi izgube presegle določen znesek.

Na osnovi sledečih razlogov je predlagana mejna vrednost 100 milijonov EUR:

Po ocenah, ki temeljijo na različnih scenarijih, vključno z morebitnim povečanjem deleža rasti posojil in zavarovanih posojil v naslednjih finančnih perspektivah, bi letni znesek, potreben za „normalno“ oblikovanje rezervacij, le redko presegel 100 milijonov EUR na leto. Če k temu oblikovanju rezervacij dodamo znesek 100 milijonov EUR za pokrivanje izgub zaradi neplačil v Sklad (najvišji znesek izgub, ki jih še absorbira „normalni“ mehanizem oblikovanja rezerv, ne da bi se sprožil izravnalni mehanizem) ali obdobja največje dejavnosti odobritve posojil, bi bil največji letni prenos iz proračuna v Sklad, ob razumnih predpostavkah, omejen na red velikosti, podoben znesku proračunske rezerve za Sklad iz leta 2005 (223 milijonov EUR).

Dodaten razlog v prid uporabe izravnalnega mehanizma, kadar izgube presežejo 100 milijonov EUR, je, da je največje letno tveganje[2] za dano državo trenutno manj kot 250 milijonov EUR, kar je znesek, ki bi poleg normalnega oblikovanja rezervacij preobremenil proračun za dano leto. Seveda ne moremo izključiti možnosti, da se v enem letu lahko pojavi več kot eno neplačilo ali da bi se zneski čez čas nakopičili, če bi se neplačniško stanje nadaljevalo več let, kar je še večja spodbuda za oblikovanje izravnalnega mehanizma.

Omeniti je treba, da izravnalni mehanizem deluje neodvisno od „normalnega“ oblikovanja rezervacij, ki bi se nadaljevalo na reden način. V izravnalnem obdobju se vsako leto proračunska sredstva, porabljena za izravnalni prenos na portfelj Sklada (tj. največ 100 milijonov EUR na leto), odštejejo od celotnega zneska, ki ga je treba izplačati iz proračuna, ko je znesek dejansko prenesen na Sklad (skupaj z „normalnim“ prenosom rezervacij), dokler ni celotni znesek izplačan v Sklad. Prednost te rešitve je, da je popolnoma pregledna, saj prikazuje, kateri znesek celotnega letnega oblikovanja rezervacij Sklada je posledica normalnega oblikovanja rezervacij in kateri znesek je posledica amortizacije zneskov, ki jih je treba izterjati iz proračuna po izravnalnem mehanizmu.

Dolžina izravnalnega obdobja bi bila odvisna od zneska celotne izgube zaradi neplačil ali niza izgub, ki jih je treba izterjati iz proračuna. Na primer, poplačilo izgube v višini 350 milijonov EUR, ki bi se zgodila leta 2010, bi se razdelilo po obdobju, ki bi se končal leta 2015 (po 100 milijonov v letih 2012–2014 in 50 milijonov EUR v letu 2015). Zneski, ki jih je treba izterjati iz proračuna po izravnalnem mehanizmu, bi bili obravnavani kot premoženje Sklada, tj. bi bili vključeni v premoženje Sklada ob izračunavanju „normalnega“ oblikovanja rezervacij.

Da bi se izognili temu, da bi Sklad, v precej neverjetnem primeru niza resnih izgub, padel pod kritično stopnjo 50 % ciljnega odstotka in bi bilo tako na voljo premalo sredstev za zagotavljanje vloge Sklada kot blažilca šokov za proračun, naj bi se ohranila določba (obstoječi člen 5(2) bi postal člen 5(3)), po kateri bi Komisija proračunskemu organu predložila poročilo o izrednih ukrepih za dopolnitev Sklada.

3.3. Finančne posledice novega mehanizma oblikovanja rezervacij in finančno poročilo

V finančnem poročilu je bil vnešen znesek enak „normalnemu“ oblikovanju rezervacij (=oblikovanje rezervacij za pokrivanje zneska neporavnanih posojil in zavarovanih posojil, povečan za do 100 milijonov EUR za izgube) v višini do približno 200 milijonov EUR. Ta znesek je rezultat simulacij, ki temeljijo na preteklih zabeleženih deležih rasti neporavnanih zneskov in pogostosti izgub zaradi neplačil do 100 milijonov EUR na leto.

Kot je razloženo v prejšnjem razdelku, bi bili v zelo neverjetnem primeru, ko bi bil izravnalni mehanizem sprožen zaradi velikih izgub zaradi neplačil v Sklad, ti „izravnalni“ zneski dodani znesku, ki ga je treba izplačati iz proračuna po „normalnem“ oblikovanju rezervacij. Toda sam model mehanizma oblikovanja rezervacij zagotavlja, da v katerem koli letu zneski zaradi neplačil, ki jih mora izplačati proračun, nikoli ne bodo presegli 100 milijonov EUR na leto poleg „normalnega“ oblikovanja rezervacij in da zato v normalnih pogojih znesek 200 milijonov EUR nikoli ne bo presežen.

Toda treba je omeniti, da bi imele pomembne spremembe deleža rasti zneska posojil in zavarovanih posojil vpliv na proračunska sredstva, potrebna za Jamstveni sklad. Primer takšnega stanja bi bila močna rast dejavnosti odobritve posojil s solidarnim poroštvom Evropske investicijske banke v okviru novega mandata za naslednje finančne perspektive v letih 2007–2013.

Če se ob koncu danega leta „n-1“ pojavi presežek premoženja Sklada nad ciljnim zneskom, npr. zaradi visokih amortizacij, visokega donosa portfelja Sklada ali poplačila neporavnanih zneskov, bi se ta znesek vplačal pod posebno proračunsko postavko na začetku leta „n+1“, kot prihodek na enak način kot oblikovanje rezervacij. V tem primeru države članice ne bi bile kaznovane kot pri obstoječem mehanizmu oblikovanja rezervacij, saj bi bil presežni znesek v letu „n“ vnešen kot prihodek v PPP za leto „n+1“.

4. PREHODNO OBDOBJE

V prvem letu uporabe, torej od 1. januarja 2006, bi novi mehanizem oblikovanja rezervacij pomenil, da ne bi bilo nobenih proračunskih prenosov (prehod iz predhodnega na naknadni pristop). Toda ker obstaja možnost, da bodo proti koncu leta 2005 sprejete nove odločitve o posojilih, morajo biti plačila med proračunom in Skladom, ki bi bila zaradi administrativnih zamikov izvedena šele v prvem letu uporabe novega mehanizma oblikovanja rezervacij pod takšnimi pogoji, izvedena, kot je to določeno v obstoječi Uredbi.

Prav tako je treba omeniti, da lahko sprememba zaradi očitnih proračunskih razlogov stopi v veljavo samo na začetku leta. Če datum začetka, 1. januar 2006, ne bi bil dosegljiv, bi morala sprememba stopiti v veljavo prvega januarja naslednje leto po sprejetju s strani Sveta.

5. SKLEP

Glavne prednosti izboljšav mehanizma oblikovanja rezervacij Sklada so:

- izboljšanje učinkovitosti porabe proračunskih sredstev in zmanjšanje števila letnih prenosov med proračunom Unije in Skladom na ena;

- oblikovanje rezervacij na osnovi razlik zabeleženih neto izplačil, kar zagotavlja več preglednosti in izboljšuje natančnost proračunskega načrtovanja.

2005/0025 (CNS)

Predlog

UREDBA SVETA

o spremembi Uredbe (ES, Euratom) št. 2728/94 o ustanovitvi Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 308 Pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 203 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[3],

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta[4],

ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča[5],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Učinkovitost porabe proračunskih sredstev, ki so rezervirana za Jamstveni sklad, ustanovljen z Uredbo Sveta (EC, EURATOM) št. 2728/94[6], mora biti izboljšana in administrativne naloge, povezane s proračunskim upravljanjem Jamstvenega sklada, morajo biti zmanjšane.

(2) Preglednost in načrtovanje proračunskih transakcij glede oblikovanja rezervacij Jamstvenega sklada morata biti okrepljena.

(3) Rezervni znesek za leto 2006 je v finančni perspektivi za leta 2000–2006 določen na višini 229 milijonov EUR[7] (po tekočih cenah), v skladu s točko 15 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 6. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in izboljšanju proračunskega postopka[8].

(4) Če bodo rezerve, ustvarjene za financiranje Jamstvenega sklada, v finančni perspektivi za leta 2007–2013 ukinjene, bo moralo biti financiranje za Jamstveni sklad zagotovljeno kot obvezni izdatek iz splošnega proračuna Evropske unije.

(5) Glavna naloga Sklada, namreč da varuje proračun Evropske unije pred šokom zaradi neplačila posojil ali zavarovanih posojil, ki jih pokriva Sklad, mora biti ohranjena.

(6) Uredbo (ES, EURATOM) št. 2728/94 je treba zato ustrezno spremeniti.

(7) Pogodbi za sprejem te uredbe predvidevata samo pooblastila, določena v členu 308 Pogodbe ES in v členu 203 Pogodbe EURATOM –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES, EURATOM) št. 2728/94 se spremeni, kakor sledi:

1. V členu 2 se prvo alineo nadomesti z naslednjim:

„– eno letno plačilo iz splošnega proračuna Evropske unije v skladu s členoma 4 in 5,“.

2. V členu 3 se tretji odstavek nadomesti z naslednjim:

„Na osnovi razlike ob koncu leta ‚ n-1‛ med ciljnim zneskom in vrednostjo neto premoženja Jamstvenega sklada, kot je izračunana na začetku leta ‚ n‛ , bo vsak presežek plačan v enem prenosu v posebno postavko bilance prihodkov v splošni proračun Evropske unije za leto ‚n+1‛ .“.

3. Člen 4 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 4

Na osnovi razlike ob koncu leta ‚ n-1‛ med ciljnim zneskom in vrednostjo neto premoženja Jamstvenega sklada, kot je izračunana na začetku leta ‚n‛ , bo potrebni znesek oblikovanja rezervacij plačan v Sklad v enem prenosu v letu ‚n+1‛ iz splošnega proračuna Evropske unije.“.

4. Člen 5 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 5

1. Če zaradi enega ali več neplačil aktivacija zavarovanja v letu ‚ n-1‛ preseže 100 milijonov EUR, bo znesek, ki presega 100 milijonov EUR, vplačan nazaj v Jamstveni sklad v letnih obrokih z začetkom v letu ‚ n+1‛ in s trajanjem skozi naslednja leta do popolnega poplačila (izravnalni mehanizem). Velikost letnega obroka je manjša vsota od sledečih dveh:

- 100 milijonov EUR ali

- preostala terjatev v skladu z izravnalnim mehanizmom.

2. Izračuni na osnovi tega izravnalnega mehanizma bodo narejeni ločeno od izračunov iz člena 3, tretji odstavek, in iz člena 4. Kljub temu bodo skupaj sestavljali en letni prenos. Zneski, ki naj bi bili plačani iz splošnega proračuna Evropske unije po tem izravnalnem mehanizmu, bodo obravnavani kot neto premoženje Sklada za izračune v skladu s členoma 3 in 4.

3. Če bodo kot posledica aktivacije zavarovanja na enem ali več neplačil sredstva v Skladu padla pod 50 % ciljnega zneska, bo Komisija predložila poročilo o izrednih ukrepih za dopolnitev Sklada.“

5. Priloga se črta.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 1. januarja 2006.

Ta uredba ne velja za tekoča najeta ali dana posojila Skupnosti ali njenih poroštev finančnim organizacijam take vrste, kot jih predvideva točka (a) odstavka 1 priloge k Uredbi (EC, EURATOM) št. 2728/94, če so bili ti posli ali poroštva začeti ali odobreni v koledarskem letu 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, […]

Za Svet

Predsednik

FINANČNO POROČILO |

DATUM: |

1. | PRORAČUNSKA POSTAVKA: Postavka 6 (za 2006) in postavka 4: EU kot globalni partner (od leta 2007) | ODOBRENA PRORAČUNSKA SREDSTVA: |

2. | NASLOV: Jamstva za posojila za tretje države |

3. | PRAVNA PODLAGA: Predlog za Uredbo Sveta o spremembi Uredbe (ES, EURATOM) št. 2728/94 o ustanovitvi Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe |

4. | CILJI: Financiranje Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe |

5. | FINANČNE POSLEDICE | LETO n (v milijonih EUR) | NASLEDNJA FINANČNA LETA (v milijonih EUR) |

5.0 | ODHODKI Postavka 01 04 01 14 Plačila v Jamstveni sklad glede novih poslov | 0 | 200 |

5.1 | DOHODKI Postavka 302 Lastna presežna sredstva, ki izhajajo iz povračila presežka iz Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe | V pripravi | V pripravi |

[n] |

5.0.1 | OCENJENI ODHODKI | 0 | 200 |

5.1.1 | OCENJENI PRIHODKI | V pripravi | V pripravi |

5.2 | METODA IZRAČUNA: Normalno oblikovanje rezervacij za posle je ocenjeno v višini 100 milijonov EUR. Dodaten znesek 100 milijonov EUR je dodan za pokrivanje večjih neplačil zaradi aktivacije zavarovanj. |

6.0 | SE PROJEKT LAHKO FINANCIRA IZ ODOBRENIH PRORAČUNSKIH SREDSTEV, VPISANIH V USTREZNO POGLAVJE TEKOČEGA PRORAČUNA? | NE |

6.1 | SE PROJEKT LAHKO FINANCIRA IZ PRENOSA MED POGLAVJI TEKOČEGA PRORAČUNA? | NE |

6.2 | BO POTREBEN DODATEN PRORAČUN? | NE |

6.3 | BODO MORALA BITI ODOBRENA PRORAČUNSKA SREDSTVA VPISANA V PRIHODNJI PRORAČUN? | DA |

PRIPOMBE: Leto 2006 Če je predlog sprejet pred 31. 12. 2005, je znesek enak nič. V nasprotnem primeru velja obstoječa uredba in je tako jamstvena rezerva določena v višini 229 milijonov EUR (po tekočih cenah). |

[1] UL L 293, 12.11.1994, str. 1. Uredba, kot spremenjena z Uredbo (ES, EURATOM) št. 1149/1999(UL L 139, 2.6.1999, str. 1) in z Uredbo (ES, EURATOM) št. 2273/2004(UL L 396, 31.12.2004, str. 28).

[2] Ker neplačila ponavadi ne vodijo k povečanju celotnega zneska posojila, je lahko letno tveganje določeno kot terjatve enega leta za amortizacijo in obresti.

[3] UL C […], […], str. […].

[4] UL C […], […], str. […].

[5] UL C […], […], str. […].

[6] UL L 293, 12.11.1994, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES, EURATOM) št. 2273/2004 (UL L 396, 31.12.2004, str. 28).

[7] KOM(2004) 837 konč.

[8] UL C 172, 18.6.1999, str. 1.