EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 7.6.2017 COM(2017) 294 final 2017/0125(COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o ustanovitvi evropskega programa za razvoj obrambne industrije v podporo konkurenčnosti in inovacijski zmogljivosti obrambne industrije EU {SWD(2017) 228 final}



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1.OZADJE PREDLOGA •Razlogi za predlog in njegovi cilji Evropska obrambna politika je bila julija 2014 v političnih usmeritvah predsednika Komisije Jeana-Clauda Junckerja določena kot ključna politična prednostna naloga. To bi bilo treba obravnavati v povezavi z dejstvom, da se Unija po desetletjih miru in stabilnosti sooča z vse večjo nestabilnostjo in novimi grožnjami za varnost. Zaradi spreminjajočih se varnostnih razmer je postalo jasno, da lahko le s skupnimi prizadevanji pri vlaganju v razvoj in sodelovanjem na vseh ravneh izpolnimo pričakovanja državljanov Unije in naših partnerjev. Da bi Evropa lahko prevzela večjo odgovornost za svojo obrambo, je ključnega pomena, da izboljšamo konkurenčnost in okrepimo inovativnost pri vseh vidikih obrambnega sektorja Unije. Predlog evropskega programa za razvoj obrambne industrije (v nadaljnjem besedilu: program) je namenjen krepitvi konkurenčnosti in inovativnosti v obrambnem sektorju Unije, vključno s kibernetsko obrambo. To bi bilo mogoče doseči predvsem s spodbujanjem boljšega izkoriščanja rezultatov raziskav na področju obrambe, krepitvijo sodelovanja med podjetji pri razvijanju obrambnih proizvodov in tehnologij ter podporo prizadevanjem držav članic za medsebojno sodelovanje, da bi zagotovili, da lahko tehnološka in industrijska baza evropske obrambe v celoti izpolni sedanje in prihodnje varnostne potrebe Evrope. To bi Uniji pomagalo okrepiti strateško avtonomijo in sposobnost ukrepanja skupaj s partnerji. •Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike Komisija je novembra 2016 sprejela evropski obrambni akcijski načrt, ki določa ukrepe za večje evropsko sodelovanje na področju obrambe in podporo konkurenčnosti evropske obrambne industrije. Z evropskim obrambnim akcijskim načrtom naj bi tehnološka in industrijska baza evropske obrambe lahko v celoti izpolni sedanje in prihodnje varnostne in obrambne potrebe Evrope. Pobudo je pozdravil tudi Evropski svet in Komisija je bila pozvana, naj predstavi predloge v prvi polovici leta 2017. Osrednji predlog evropskega obrambnega akcijskega načrta je ustanovitev evropskega obrambnega sklada (v nadaljnjem besedilu: sklad), s katerim bi podprli naložbe v skupne raziskave in skupni razvoj obrambne opreme in tehnologij. Sklad je sestavljen iz dveh različnih, a dopolnjujočih se sklopov (t. i. raziskovalnega in zmogljivostnega sklopa), ki zajemata celoten cikel industrijskega razvoja obrambnega proizvoda od raziskav do dajanja na trg. Komisija v sklopu raziskav vzpostavlja mehanizme za usmerjanje financiranja Unije v skupne raziskave na področju obrambe, zlasti z nedavno sprejetim pripravljalnim ukrepom. Predlog programa bo dopolnjeval pobude za financiranje skupnih raziskav na področju obrambe in zagotavljal, da se bodo rezultati teh raziskav nadalje razvijali in tako prispevali k inovacijski zmogljivosti in konkurenčnosti evropske obrambne industrije. •Skladnost z drugimi politikami Unije Evropski obrambni akcijski načrt in s tem program sta v celoti skladna s pobudami, sprejetimi na ravni Unije v okviru skupne zunanje in varnostne politike. Zlasti je v skladu z izvedbenim načrtom za varnost in obrambo iz globalne strategije, sprejete leta 2016, ki je osnova za nove cilje na ravni Unije, ki jih je podprl Evropski svet, kot tudi za ukrepe za njihovo uresničitev. Poleg tega je program povezan s skupno izjavo EU in Nata iz julija 2016, ki so jo podpisali predsednik Evropskega sveta, predsednik Komisije in generalni sekretar Nata. Komisija bo zagotovila, da so druge varnostne politike, npr. strategija za kibernetsko varnost, skladne s programom. Predlagani program spodbuja sodelovanje med podjetji pri razvijanju proizvodov in tehnologij, pri čemer so upoštevane prednostne naloge na področju zmogljivosti, o katerih so se dogovorile države članice znotraj Unije prek načrta Unije za razvoj zmogljivosti. To bo okrepilo varnostne in obrambne interese Unije. V predlaganem programu je upoštevano tudi, da bi se ukrepi lahko izvajali v okviru stalnega strukturnega sodelovanja. Z omogočanjem višjih stopenj sofinanciranja za takšne ukrepe bo program spodbudil sodelovanje v tem bolj naprednem evropskem okviru za sodelovanje na področju obrambe. 2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST •Pravna podlaga V osnutku uredbe so predlagani ukrepi v zvezi z obrambno industrijo Unije. Pravna podlaga tega predloga je člen 173 Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU). To je v skladu s ciljem osnutka uredbe, da se okrepi konkurenčnost obrambne industrije Unije, tako da se spodbuja boljše izkoriščanje industrijskih možnosti, ki jih ponujajo inovacije in tehnološki razvoj, na podlagi sodelovanja med podjetji v različnih državah članicah. •Subsidiarnost Spodbujanje boljšega izkoriščanja rezultatov raziskav, inovacij in tehnološkega razvoja s podpiranjem sodelovanja med podjetji, ustanovljenimi v različnih državah članicah, je samo po sebi nadnacionalno. Vpliva na več kot eno državo članico hkrati, zato se ga posamezne države članice same ne morejo docela zadovoljivo lotevati.

Izzivi, s katerimi se obrambna industrija Unije spopada danes, nedvoumno kažejo na potrebo po usklajenih ukrepih. Evropski obrambni sektor pestita nizka raven naložb in razdrobljenost vzdolž nacionalnih meja, ki vodi v stalna podvajanja. Poleg tega proučevanje obrambne industrije v Uniji razkriva vse večje pomanjkljivosti, zastarelo tehnologijo in pomanjkanje novih programov, zlasti programov, ki temeljijo na sodelovanju. Čezmejno sodelovanje lahko prispeva k povečanju učinkov obsega, in sicer z zmanjšanjem podvajanja in omogočanjem razvoja potrebnih proizvodov in tehnologij. Še vedno pa je preveč omejeno in večinoma neusklajene nacionalne politike držav članic na tem področju negativno vplivajo na konkurenčnost in inovacijsko zmogljivost obrambne industrije Unije. Ukrepi na ravni EU bodo zagotovili dodano vrednost, saj bodo dodatno spodbujali sodelovanje na področju obrambne industrije s pozitivnimi spodbudami in poudarkom na projektih v razvojni fazi, ki se zaradi stroškov in povezanih tveganj ne morejo uspešno izvajati zgolj na nacionalni ravni. •Sorazmernost Predlog je skladen z načelom sorazmernosti iz naslednjih razlogov. Sorazmernost ukrepanja na ravni Unije je zagotovljena z osredotočanjem na področje z največjim vplivom na konkurenčnost sektorja, tj. zagotavljanje finančne podpore ukrepom v razvojni fazi. Ker je razvojna faza ena najbolj tveganih faz in tako ena najpomembnejših ozkih grl v verigi tehnoloških dosežkov projekta, bo Unija prispevala del stroškov razvoja obrambnih proizvodov in tehnologij, da bi spodbudila razvojne projekte na podlagi sodelovanja. Poleg tega se samo ukrepi v zvezi s podjetji s sedežem v različnih državah članicah štejejo za primere, ki so upravičeni do finančne podpore, saj imajo nedvoumno vrednost, ker spodbujajo sodelovanje prek nacionalnih meja. Obenem ukrepanje na ravni Unije ne krni podpore ukrepov, ki se izvajajo na nacionalni ravni, ali kakor koli posega vanjo. Daje le dodatno spodbudo za dokončanje najtežavnejše stopnje nekaterih navedenih ukrepov, tako da zagotavlja podporo Unije, kjer je ta najbolj potrebna. •Izbira instrumenta Komisija za ustanovitev programa predlaga uredbo. Ta je najprimernejši pravni instrument, saj lahko le uredba z neposredno veljavnimi zakonskimi določbami zagotovi stopnjo enotnosti, ki je potrebna za vzpostavitev in delovanje programa Unije za financiranje z namenom spodbujanja industrijskega sektorja v Evropi. 3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA •Naknadne ocene/preverjanja ustreznosti obstoječe zakonodaje Ni predhodne zakonodaje, ki bi se nanašala na ta posebni ukrep, saj do zdaj ni bilo nobenih drugih zakonodajnih pobud Unije za povečanje konkurenčnosti obrambne industrije s posebnim poudarkom na razvojni stopnji ukrepa za obrambni sektor. Zato ni predhodnih naknadnih ocen ali preverjanja ustreznosti obstoječe zakonodaje za tovrstno zakonodajno pobudo. •Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi V celotnem obdobju priprave predloga so potekala posvetovanja z državami članicami v obliki rednih sestankov. V posvetovanje so bile vključene tudi druge zainteresirane strani in bile ustrezno obveščene o nameri Komisije, da pripravi zadevni zakonodajni predlog. •Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj Evropska komisija je naročila pripravljalno študijo o možnem proračunu programa. Študija obravnava obstoječa ozka grla za vzpostavitev sodelovanja pri razvojnih programih in v razmislek ponuja vidike, ki jih je treba upoštevati, da bi dosegli optimalno ukrepanje na ravni Unije. •Ocena učinka Predlog temelji na priloženem delovnem dokumentu služb Komisije, ki ponuja potrebne elemente za analizo ovir za konkurenčnost sektorja in oceno pričakovanega učinka predloga. Zaradi nujnosti predloga glede na to, da je Evropski svet z dne 15. decembra 2016 Komisijo pozval, naj „pripravi predloge v prvem semestru leta 2017 za ustanovitev evropskega obrambnega sklada, vključno s sklopom za skupni razvoj zmogljivosti, o katerih so se dogovorile države članice,“ je ta predlog Komisije predložen brez ocene učinka. •Ustreznost in poenostavitev ureditve

Ta predlog ni del programa REFIT in pričakuje se, da ne bo povečal upravne obremenitve. •Temeljne pravice Predlog je v skladu z varstvom temeljnih pravic. 4.PRORAČUNSKE POSLEDICE Vpliv predloga na proračun Unije je prikazan v oceni finančnih posledic, ki je priložena predlogu, in bo krit v okviru razpoložljivih sredstev. 5.DRUGI ELEMENTI •Načrti za izvedbo ter ureditev spremljanja, ocenjevanja in poročanja Komisija bi morala redno spremljati svoje ukrepe, pregledovati napredek pri doseganju pričakovanih rezultatov ter preučiti sinergije z drugimi dopolnjujočimi programi Unije ali nacionalnimi programi, ki jih sofinancira Unija. Poleg tega je določeno, da ima Komisija lahko tudi neodvisne zunanje ocene, da oceni učinek in uspešnost svojih ukrepov v okviru tega programa, kadar je to primerno. Komisija bi morala pripraviti poročilo o oceni programa ter ga poslati Evropskemu parlamentu in Svetu. V poročilu bo predvsem ocenjen napredek, dosežen pri doseganju ciljev, določenih v predlogu, kot tudi analizirani čezmejna udeležba malih in srednjih podjetij pri projektih v okviru programa ter udeležba malih in srednjih podjetij v globalni vrednostni verigi. V priloženem delovnem dokumentu služb Komisije so predlagane obsežnejše dejavnosti spremljanja in ocenjevanja na podlagi podatkov, ki jih že zbirajo in objavljajo različne organizacije, dejavne v evropskem obrambnem sektorju. •Natančnejša pojasnitev posameznih določb predloga Program bo ustanovljen na podlagi določb člena 173 PDEU, njegov splošni cilj pa bo prispevati h konkurenčnosti in inovacijski zmogljivosti obrambne politike Unije s podporo ukrepom v njihovi razvojni fazi. Upravičenci bodo podjetja s sedežem v Uniji. Program bo veljal za obdobje od 1. januarja 2019 do 31. decembra 2020. Predlagane strategije za ukrepanje bi potekale prek finančne pomoči. Finančna sredstva, zagotovljena v okviru programa, bi imela obliko nepovratnih sredstev in finančnih instrumentov ali javnih naročil. Natančneje rečeno bi program podpiral zasnovo, opredelitev skupnih tehničnih specifikacij, izdelavo prototipov, preskušanje ter kvalifikacijo in certifikacijo obrambnih proizvodov, materialnih ali nematerialnih sestavnih delov in tehnologij. Podpora se lahko zagotovi tudi za študije, ocene izvedljivosti in druge podporne dejavnosti. Podpora je namenjena ukrepom v razvojni fazi, ki zajemajo tako nove proizvode in tehnologije kot tudi nadgradnjo obstoječih proizvodov in tehnologij. Ukrep bi bilo treba izvajati v sodelovanju z najmanj tremi podjetji, ki imajo sedež v najmanj dveh državah članicah. Predlagana stopnja financiranja bo omejena na 20 % celotnih stroškov ukrepa. Države članice bodo morale prispevati sredstva za kritje preostalih stroškov z združevanjem nacionalnih prispevkov. Sredstva iz proračuna Unije bodo uporabljena v podporo konkurenčnosti sektorja, tako da bodo služila kot finančni vzvod ustreznega zneska prispevkov držav članic za začetek sodelovanja, in bodo omogočala sodelovanje, saj bodo sprostila potencial skupnih razvojnih programov. Upravičenci, ki bodo razvijali ukrep v okviru stalnega strukturnega sodelovanja, bodo upravičeni do večjega financiranja. Podprti projekti bi morali prispevati k uresničevanju prednostnih nalog na področju zmogljivosti, o katerih so se dogovorile države članice znotraj Unije prek načrta Unije za razvoj zmogljivosti, ob upoštevanju regionalnega in mednarodnega sodelovanja, kadar je to primerno. Predlogi, predloženi za pridobitev podpore v okviru programa, bodo ocenjeni na podlagi meril za dodelitev, ki bodo temeljila na prispevku k inovacijam in tehnološkemu razvoju v obrambni industriji ter k varnostnim in obrambnim interesom Unije z izboljšanjem obrambnih tehnologij, ki prispevajo k uresničevanju prednostnih nalog na področju zmogljivosti, o katerih so se dogovorile države članice znotraj Unije, na ekonomski izvedljivosti ukrepa in sposobnosti upravičencev dokazati, da so države članice pripravljene skupaj proizvajati in javno naročati končne proizvode ali tehnologijo na usklajen način, vključno s skupnimi naročili, kadar je to primerno. Komisija bo odgovorna za izvajanje in strukturo upravljanja programa. Vendar lahko v skladu z zahtevami finančne uredbe izvajanje delno prenese na drug subjekt. Poleg tega bi moral biti delež skupnega proračuna namenjen ukrepom, ki omogočajo čezmejno udeležbo malih in srednjih podjetij. Predlagani proračun programa bo znašal 500 milijonov EUR. 2017/0125 (COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o ustanovitvi evropskega programa za razvoj obrambne industrije v podporo konkurenčnosti in inovacijski zmogljivosti obrambne industrije EU EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 173 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, ob upoštevanju mnenja Odbora regij, v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1)Komisija se je v evropskem obrambnem akcijskem načrtu, ki je bil sprejet 30. novembra 2016, zavezala, da bo dopolnila, s finančnim vzvodom podprla in utrdila skupna prizadevanja držav članic pri razvoju obrambnih zmogljivosti za odzivanje na varnostne izzive ter spodbujala konkurenčno in inovativno evropsko obrambno industrijo. Zlasti je predlagala ustanovitev evropskega obrambnega sklada v podporo naložbam v skupne raziskave in skupni razvoj obrambne opreme in tehnologij. Sklad naj bi podpiral sodelovanje med celotnim ciklom razvoja obrambnega proizvoda in tehnologije. (2)Da bi prispevali k povečanju konkurenčnosti in inovacijske zmogljivosti obrambne industrije Unije, bi bilo treba vzpostaviti evropski program za razvoj obrambne industrije (v nadaljnjem besedilu: program). Program bi moral biti namenjen krepitvi konkurenčnosti obrambne industrije Unije, med drugim kibernetske obrambe, s podporo sodelovanja med podjetji v fazi razvoja obrambnih proizvodov in tehnologij. Razvojna faza, ki sledi raziskovalni in tehnološki fazi, je povezana z znatnimi tveganji in stroški, ki preprečujejo nadaljnje izkoriščanje rezultatov raziskav in negativno vplivajo na konkurenčnost obrambne industrije Unije. Program bi s podporo razvojni fazi prispeval k boljšemu izkoriščanju rezultatov raziskav na področju obrambe in pripomogel k zapolnitvi vrzeli med raziskavami in proizvodnjo ter spodbujanju vseh oblik inovacij. Program naj bi dopolnjeval dejavnosti, ki se izvajajo v skladu s členom 182 PDEU, in ne pokriva proizvodnje obrambnih proizvodov in tehnologij. (3)Da bi bolje izkoristili ekonomije obsega v obrambni industriji, bi program moral podpirati sodelovanje med podjetji pri razvijanju obrambnih proizvodov in tehnologij. (4)Program bi moral zajemati dvoletno obdobje od 1. januarja 2019 do 31. decembra 2020 in za to obdobje bi bilo treba določiti znesek izvajanja programa. (5)Program bi se moral izvajati popolnoma v skladu z določbami Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta. Financiranje lahko poteka predvsem v obliki nepovratnih sredstev. Po potrebi se lahko uporabijo finančni instrumenti ali javna naročila. (6)Komisija lahko del izvajanja programa prenese na subjekte iz člena 58(1)(c) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. Komisija lahko to vlogo glede na strokovno znanje zaupa Evropski obrambni agenciji. (7)Glede na posebne značilnosti sektorja se projekt, pri katerem sodeluje več podjetij, v praksi ne bo začel izvajati, če se države članice prej ne bodo dogovorile, da bodo projekt podprle. Potem ko so bile na ravni Unije opredeljene skupne prednostne naloge na področju obrambnih zmogljivosti in ustrezno upoštevane skupne pobude na regionalni ravni, države članice določijo in združijo vojaške zahteve ter opredelijo tehnične specifikacije projekta. Imenujejo lahko tudi vodjo projekta, pristojnega za vodenje dela v zvezi z razvojem skupnega projekta. (8)Če ukrep, ki prejema podporo v okviru programa, upravlja vodja projekta, ki ga imenujejo države članice, bi morala Komisija vodjo projekta obvestiti o upravičenem ukrepu pred izvršitvijo plačila upravičencu, tako da lahko vodja projekta zagotovi, da upravičenci spoštujejo časovne okvire. (9)Finančna pomoč Unije ne bi smela vplivati na izvoz proizvodov, opreme ali tehnologij kakor tudi ne na diskrecijsko pravico držav članic glede politike na področju izvoza proizvodov, povezanih z obrambo. Finančna podpora Unije ne bi smela vplivati na politike držav članic na področju izvoza proizvodov, povezanih z obrambo. (10)Ker je cilj programa podpora konkurenčnosti obrambne industrije Unije z zmanjšanjem tveganj, povezanih z razvojno fazo projektov na podlagi sodelovanja, bi morali biti ukrepi v zvezi z razvojem obrambnega proizvoda ali tehnologije, in sicer opredelitev skupnih tehničnih specifikacij, zasnova, izdelava prototipov, preskušanje, kvalifikacija in certifikacija ter študije izvedljivosti in drugi podporni ukrepi, upravičeni do njegovega financiranja. To bo veljalo tudi za nadgradnjo obstoječih obrambnih proizvodov in tehnologij. (11)Ker je program izrecno namenjen krepitvi sodelovanja med podjetji v državah članicah, bi moral biti ukrep upravičen do financiranja v okviru programa le, če se izvaja v sodelovanju z vsaj tremi podjetji s sedežem v najmanj dveh različnih državah članicah.

(12)Čezmejno sodelovanje pri razvoju obrambnih proizvodov in tehnologij pogosto ovira težavno doseganje dogovora o skupnih tehničnih specifikacijah. Odsotnost ali nizka raven skupnih tehničnih specifikacij je že privedla do večje kompleksnosti, zamud in pretiranih stroškov v razvojni fazi. Dogovor o skupnih tehničnih specifikacijah bi moral biti pogoj za upravičenost do podpore Unije v okviru tega programa. Ukrepi, namenjeni podpori oblikovanja skupne opredelitve tehničnih specifikacij, bi prav tako morali biti upravičeni do podpore v okviru programa. (13)Program je namenjen izboljšanju konkurenčnosti obrambne industrije Unije, zato bi morali biti do podpore upravičeni le subjekti, ki imajo sedež v Uniji in jih dejansko nadzorujejo države članice ali njihovi državljani. Da bi zaščitili bistvene varnostne interese Unije in njenih držav članic, se poleg tega infrastruktura, objekti, sredstva in viri, ki jih upravičenci in podizvajalci uporabljajo pri ukrepih, financiranih v okviru programa, ne smejo nahajati na ozemlju držav, ki niso članice Unije. (14)Upravičeni ukrepi, oblikovani v okviru stalnega strukturnega sodelovanja znotraj institucionalnega okvira Unije, bi zagotovili stalno okrepljeno sodelovanje med podjetji v različnih državah članicah in tako neposredno prispevali k ciljem programa. Tovrstni projekti bi zato morali biti upravičeni do višje stopnje financiranja. (15)Če konzorcij podjetij želi sodelovati pri upravičenem ukrepu v okviru programa in ima finančna pomoč Unije obliko nepovratnih sredstev, bi moral konzorcij imenovati enega od svojih članov za koordinatorja, ki je glavna oseba za stike s Komisijo. (16)Spodbujanje inovacij in tehnološkega razvoja v obrambni industriji Unije bi moralo potekati na način, ki je skladen z varnostnimi interesi Unije. Zato bi moral prispevek ukrepa k navedenim interesom in prednostnim nalogam na področju obrambnih zmogljivosti, o katerih so se dogovorile države članice, imeti vlogo merila za dodelitev. Znotraj Unije so skupne prednostne naloge na področju obrambnih zmogljivosti opredeljene predvsem v okviru načrta za razvoj zmogljivosti. Drugi procesi Unije, npr. usklajeni letni pregled na področju obrambe in stalno strukturno sodelovanje, bodo podprli izvajanje ustreznih prednostnih nalog na podlagi okrepljenega sodelovanja. Po potrebi se bodo upoštevale ustrezne regionalne ali mednarodne pobude sodelovanja, npr. v okviru Nata, ki so v skladu z varnostnimi in obrambnimi interesi Unije. (17)Da bi zagotovili ekonomsko izvedljivost financiranih ukrepov, bi morala biti za take ukrepe zaveza držav članic, da dejansko prispevajo k financiranju ukrepa, merilo za dodelitev sredstev. (18)Da bi zagotovili, da financirani ukrepi prispevajo h konkurenčnosti evropske obrambne industrije, bi morali biti tržno usmerjeni in temeljiti na povpraševanju. Pri merilih za dodelitev bi zato moralo biti upoštevano dejstvo, da so se države članice že zavezale, da bodo skupaj proizvedle in naročile končni proizvod ali tehnologijo, po možnosti na usklajen način. (19)Finančna pomoč Unije v okviru programa ne bi smela presegati 20 % skupnih upravičenih stroškov ukrepa, če se nanaša na izdelavo prototipov, kar je pogosto najdražji ukrep v razvojni fazi. Pri drugih ukrepih v razvojni fazi pa bi morali biti kriti vsi upravičeni stroški. (20)Ker je podpora Unije namenjena krepitvi konkurenčnosti sektorja in se nanaša le na specifično razvojno fazo, Komisija ne bi smela imeti lastništva ali pravic intelektualne lastnine glede proizvodov ali tehnologij, ki so rezultat financiranih ukrepov. Veljavno ureditev pravic intelektualne lastnine bodo upravičenci opredelili pogodbeno. (21)Komisija bi morala vzpostaviti večletni delovni program v skladu s cilji programa. Komisiji bi moral pri vzpostavitvi delovnega programa pomagati odbor držav članic (v nadaljnjem besedilu: programski odbor). Ob upoštevanju politike Unije glede malih in srednjih podjetij kot ključnih elementov za zagotavljanje gospodarske rasti, inovacij, ustvarjanja delovnih mest in družbenega vključevanja v Uniji kot tudi dejstva, da bo pri podprtih ukrepih običajno potrebno nadnacionalno sodelovanje, je pomembno, da delovni program odraža in omogoča takšno čezmejno sodelovanje malih in srednjih podjetij in da je zato takemu ukrepu namenjen delež celotnega proračuna. (22)Evropska obrambna agencija bo dobila status opazovalke v odboru držav članic, da bi lahko izkoristili njeno strokovno znanje na področju obrambnega sektorja. V odboru držav članic bi morala sodelovati tudi Evropska služba za zunanje delovanje. (23)Pri izbiri ukrepov, ki bodo financirani v okviru programa, bi morali Komisija ali subjekti iz člena 58(1)(c) Uredbe št. 966/2012 organizirati konkurenčne razpise, kot določa Uredba št. 966/2012. Po oceni prejetih predlogov s pomočjo neodvisnih strokovnjakov bo Komisija izbrala ukrepe, ki se bodo financirali v okviru programa. Da bi zagotovili enotne pogoje za izvajanje te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila glede sprejetja in izvajanja delovnega programa ter dodelitve finančnih sredstev za izbrane ukrepe. Navedena pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta. (24)Za sprejetje navedenih izvedbenih aktov bi bilo treba uporabiti postopek pregleda ob upoštevanju njihovih bistvenih posledic za izvajanje temeljnega akta. (25)Komisija bi morala ob koncu programa pripraviti poročilo o izvajanju, v katerem bi preučila finančne dejavnosti v smislu finančnega izvajanja, rezultatov in po možnosti učinka. V poročilu bosta analizirani čezmejna udeležba malih in srednjih podjetij pri projektih v okviru programa ter udeležba malih in srednjih podjetij v globalni vrednostni verigi. SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: Člen 1 Ustanovi se evropski program za razvoj obrambne industrije (v nadaljnjem besedilu: program) za ukrepe Unije, ki pokriva obdobje od 1. januarja 2019 do 31. decembra 2020. Člen 2 Cilji Program ima naslednje cilje:

(a)spodbujati konkurenčnost in inovacijsko zmogljivost obrambne industrije Unije s podporo ukrepom v razvojni fazi; (b)podpirati in zagotavljati finančni vzvod za sodelovanje med podjetji, vključno z malimi in srednjimi podjetji, pri razvijanju tehnologij ali proizvodov v skladu s prednostnimi nalogami na področju obrambnih zmogljivosti, o katerih so se dogovorile države članice znotraj Unije; (c)spodbujati boljše izkoriščanje rezultatov raziskav na področju obrambe in prispevati k zapolnjevanju vrzeli med raziskavami in razvojem. Člen 3 Proračun Znesek za izvajanje programa za obdobje od leta 2019 do leta 2020 znaša 500 milijonov EUR v tekočih cenah. Člen 4 Splošne določbe o financiranju 1. Finančna pomoč Unije se lahko zagotovi z vrstami financiranja, predvidenimi v Uredbi (EU, Euratom) št. 966/2012, zlasti z: (a) nepovratnimi sredstvi, (b) finančnimi instrumenti, (c) javnimi naročili. 2. Vrste financiranja iz odstavka 1 tega člena in načini izvajanja se izberejo na podlagi njihove sposobnosti za doseganje posebnih ciljev ukrepov in rezultatov, pri čemer se upoštevajo zlasti stroški nadzora, upravna obremenitev in tveganje, povezano z nasprotjem interesov. 3. Finančno pomoč Unije izvaja Komisija, kot je določeno v Uredbi (EU, Euratom) št. 966/2012, bodisi neposredno bodisi posredno s prenosom nalog za izvrševanje proračuna na subjekte iz člena 58(1)(c) navedene uredbe. 4. Če države članice imenujejo vodjo projekta, Komisija izvede plačilo upravičencem, potem ko o tem obvesti vodjo projekta. Člen 5 Vrste finančnih instrumentov 1. Finančni instrumenti, vzpostavljeni v skladu z naslovom VIII Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, se lahko uporabljajo, da bi subjektom, ki izvajajo ukrepe v skladu s členom 6, omogočili lažji dostop do financiranja. 2. Uporabijo so lahko naslednji finančni instrumenti: (a) naložbe v lastniški kapital ali navidezni lastniški kapital,

(b) posojila ali jamstva, (c) instrumenti delitve tveganja. Člen 6 Upravičeni ukrepi 1.Program zagotavlja podporo upravičencem za ukrepe v razvojni fazi, ki zajemajo nove proizvode in tehnologije ter nadgradnjo obstoječih proizvodov in tehnologij, v zvezi z: (a)zasnovo obrambnega proizvoda, materialnih ali nematerialnih sestavnih delov ali tehnologije ter tehničnimi specifikacijami, na podlagi katerih je bila zasnova razvita; (b)izdelavo prototipa obrambnega proizvoda, materialnega ali nematerialnega sestavnega dela ali tehnologije. Prototip je model proizvoda ali tehnologije, ki lahko prikaže zmogljivost elementa v operativnem okolju; (c)preskušanjem obrambnega proizvoda, materialnega ali nematerialnega sestavnega dela ali tehnologije; (d)kvalifikacijo obrambnega proizvoda, materialnega ali nematerialnega sestavnega dela ali tehnologije. Kvalifikacija je celotni proces, ki dokazuje, da zasnova proizvoda/sestavnega dela/tehnologije izpolnjuje določene zahteve. Ta proces zagotavlja objektivne dokaze, iz katerih je razvidno, da so bile posebne zahteve zasnove izpolnjene; (e)certifikacijo obrambnega proizvoda ali tehnologije. Certifikacija je proces, v skladu s katerim nacionalni organ potrdi, da je proizvod/sestavni del/tehnologija v skladu z veljavnimi predpisi; (f)študijami, npr. študijami izvedljivosti, in drugimi spremljevalnimi ukrepi. 2.Ukrep se izvaja v sodelovanju z najmanj tremi podjetji, ki imajo sedež v najmanj dveh različnih državah članicah. Upravičena podjetja niso pod neposrednim ali posrednim dejanskim nadzorom istega subjekta in ne nadzorujejo eno drugo. 3.Za namene odstavka 2 „dejanski nadzor“ pomeni odnos, vzpostavljen s pravicami, pogodbami ali drugimi sredstvi, ki posamezno ali skupaj ob upoštevanju zadevnih dejstev ali zakonov dajejo možnost neposrednega ali posrednega odločilnega vplivanja na podjetje, zlasti s: (a)pravico do uporabe celotnega ali delnega premoženja podjetja; (b)pravicami ali pogodbami, ki omogočajo odločilno vplivanje na sestavo, glasovanje ali odločitve organov podjetja ali kako drugače omogočajo odločilno vplivanje na vodenje poslovanja podjetja. 4.Kadar gre za ukrepe, opredeljene v točkah (b) do (f) prvega odstavka, mora ukrep temeljiti na skupnih tehničnih specifikacijah. Člen 7 Upravičeni subjekti 1.Upravičenci so podjetja s sedežem v Uniji, v katerih imajo države članice in/ali državljani držav članic v lasti več kot 50 % podjetja in je ta pod njihovim dejanskim nadzorom v smislu člena 6(3) bodisi neposredno bodisi posredno prek enega ali več vmesnih podjetij. Poleg tega se med celotnim trajanjem ukrepa vsa infrastruktura, objekti, sredstva in viri, ki jih udeleženci, vključno s podizvajalci in ostalimi tretjimi stranmi, uporabljajo pri ukrepih, ki se financirajo v okviru programa, ne nahajajo na ozemlju države, ki ni članica Unije. 2.Če upravičenec iz odstavka 1 razvija ukrep iz člena 6 v okviru stalnega strukturnega sodelovanja, je glede tega ukrepa upravičen do večjega financiranja iz člena 11(2).

Člen 8 Izjava vložnika Vsak vložnik s pisno izjavo izjavi, da je podrobno seznanjen z veljavno nacionalno zakonodajo in predpisi ter zakonodajo in predpisi Unije glede dejavnosti na področju obrambe. Člen 9 Konzorcij 1.Kadar se finančna pomoč Unije zagotavlja prek nepovratnih sredstev, člani konzorcija, ki želijo sodelovati pri ukrepu, imenujejo enega od članov za koordinatorja, kar se navede v sporazumu o nepovratnih sredstvih. Koordinator je glavna oseba za stike med člani konzorcija in Komisijo ali ustreznim organom financiranja, razen če je v sporazumu o nepovratnih sredstvih določeno drugače ali če ne izpolnjuje obveznosti iz sporazuma o nepovratnih sredstvih. 2.Člani konzorcija, ki sodelujejo pri ukrepu, sklenejo notranji dogovor, ki določa njihove pravice in obveznosti glede izvajanja ukrepa (v skladu s sporazumom o nepovratnih sredstvih), razen v ustrezno utemeljenih primerih, določenih v delovnem programu ali razpisu za zbiranje predlogov. Člen 10 Merila za dodelitev Ukrepi, predlagani za financiranje v okviru programa, se ocenijo na podlagi naslednjih kumulativnih meril: (a)odličnost; (b)prispevek k inovacijam in tehnološkemu razvoju obrambne industrije in s tem spodbujanju avtonomnosti sektorja Unije na področju obrambnih tehnologij in (c)prispevek k varnostnim in obrambnim interesom Unije z okrepitvijo obrambnih tehnologij, ki prispevajo k izvajanju prednostnih nalog na področju obrambnih zmogljivosti, o katerih so se države članice dogovorile znotraj Unije, in (d)ekonomska izvedljivost upravičenega ukrepa, zlasti tako, da upravičenci dokažejo, da se njegovi preostali stroški krijejo z drugimi načini financiranja, kot so prispevki držav članic; ter (e)za ukrepe iz točk (b) do (e) člena 6(1), prispevek h konkurenčnosti evropske obrambne industrije, tako da upravičenci dokažejo, da so se države članice zavezale, da bodo skupaj proizvajale in naročale končni proizvod ali tehnologijo na usklajen način, vključno s po potrebi skupnim javnim naročilom. Člen 11 Stopnje financiranja 1.Finančna pomoč Unije, ki se zagotovi v okviru programa, ne sme presegati 20 % skupnih stroškov ukrepa, če se ta nanaša na izdelavo prototipa. V vseh ostalih primerih lahko pomoč krije celo vse stroške ukrepa. 2.Ukrep, ki ga je razvil upravičenec iz člena 7(2), je lahko upravičen do stopnje financiranja, ki je višja za dodatnih 10 odstotnih točk. Člen 12

Lastništvo in pravice intelektualne lastnine Komisija nima v lasti proizvodov ali tehnologij, ki izhajajo iz ukrepa, prav tako v zvezi z ukrepom nima nikakršnih pravic intelektualne lastnine. Člen 13 Delovni program 1.Komisija z izvedbenim aktom sprejme večletni delovni program za čas trajanja programa. Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 16(2). Ta delovni program je v skladu s cilji iz člena 2. 2.Delovni program podrobno določa kategorije projektov, ki se financirajo v okviru programa. 3.Delovni program zagotovi, da se verodostojni delež skupnega proračuna dodeli ukrepom, ki omogočajo čezmejno udeležbo malih in srednjih podjetij. Člen 14 Postopek dodeljevanja 1.Financiranje Unije pri izvajanju programa se dodeli na podlagi konkurenčnih razpisov, objavljenih v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 in Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 1268/12. 2.Komisija predloge, ki se predložijo na podlagi razpisa za zbiranje predlogov, oceni s pomočjo neodvisnih strokovnjakov na podlagi meril za dodelitev iz člena 10. 3.Komisija po vsakem razpisu izbranim ukrepom z izvedbenim aktom dodeli finančna sredstva. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 16(2). Člen 15 Letni obroki Komisija lahko proračunske obveznosti razdeli na letne obroke. Člen 16 Odbor 1.Komisiji pomaga odbor. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011. Evropska obrambna agencija je povabljena kot opazovalka. 2.Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011. Člen 17

Spremljanje in poročanje 1.Komisija redno spremlja izvajanje programa in letno poroča o doseženem napredku v skladu s členom 38(3)(e) Uredbe št. 966/2012. Komisija v ta namen vzpostavi potrebne ureditve spremljanja. 2.Da bi podpirala večjo učinkovitost in uspešnost prihodnjih ukrepov politike Unije, Komisija pripravi poročilo o retrospektivni oceni in ga pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu. V poročilu, ki temelji na ustreznih posvetovanjih z državami članicami in ključnimi zainteresiranimi stranmi, je predvsem ocenjen napredek pri doseganju ciljev, določenih v členu 2. Poleg tega sta v njem analizirani čezmejna udeležba malih in srednjih podjetij pri projektih, ki se izvajajo v okviru programa, ter udeležba malih in srednjih podjetij v globalni vrednostni verigi. Člen 18 Zaščita finančnih interesov Unije 1.Komisija sprejme ustrezne ukrepe za zaščito finančnih interesov Unije pri izvajanju ukrepov, ki se financirajo na podlagi te uredbe, kar se zagotovi z uporabo preventivnih ukrepov proti goljufijam, korupciji in drugemu nezakonitemu ravnanju ter učinkovitimi pregledi, če so ugotovljene nepravilnosti, pa z izterjavo oziroma po potrebi vračilom napačno izplačanih zneskov ter po potrebi z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi upravnimi in denarnimi kaznimi. 2.Komisija in Računsko sodišče so pooblaščeni, da na podlagi dokumentov in na kraju samem opravijo revizijo pri vseh prejemnikih nepovratnih sredstev ter izvajalcih in podizvajalcih, ki so prejeli sredstva Unije na podlagi te uredbe, oziroma da v primeru mednarodnih organizacij opravijo preverjanje v skladu s sporazumi, ki so bili sklenjeni z njimi. 3.Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) lahko izvaja preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, v skladu z določbami in postopki, določenimi v Uredbi (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbi Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali katere koli druge nezakonite dejavnosti, ki vpliva na finančne interese Unije v zvezi s sporazumom ali sklepom o nepovratnih sredstvih ali pogodbo, financirano na podlagi te uredbe. Člen 19 Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, Za Evropski parlament Za Svet Predsednik Predsednik OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA 1.OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1Naslov predloga/pobude 1.2Zadevna področja v strukturi ABM/ABB 1.3Vrsta predloga/pobude 1.4Cilji

1.5Utemeljitev predloga/pobude 1.6Trajanje ukrepa in finančnih posledic 1.7Načrtovani načini upravljanja 2.UKREPI UPRAVLJANJA 2.1Pravila o spremljanju in poročanju 2.2Upravljavski in kontrolni sistem 2.3Ukrepi za preprečevanje goljufij in nepravilnosti 3.OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE 3.1Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske vrstice 3.2Ocenjene posledice za odhodke 3.2.1Povzetek ocenjenih posledic za odhodke 3.2.2Ocenjene posledice za odobritve za poslovanje 3.2.3Ocenjene posledice za odobritve za upravne zadeve 3.2.4Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom 3.2.5Udeležba tretjih oseb pri financiranju 3.3Ocenjene posledice za prihodke OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA 1.OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1.Naslov predloga/pobude Uredba Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi evropskega programa za razvoj obrambne industrije v podporo konkurenčnosti in inovacijski zmogljivosti obrambne industrije EU

1.2.Zadevna področja ABM/ABB Naslov 02 – Notranji trg, industrija, podjetništvo ter mala in srednja podjetja Poglavje 02.07: Evropski program za razvoj obrambne industrije 1.3.Vrsta predloga/pobude ☑ Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep. ◻ Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep na podlagi pilotnega projekta / pripravljalnega ukrepa. ◻ Predlog/pobuda se nanaša na podaljšanje obstoječega ukrepa. ◻ Predlog/pobuda se nanaša na obstoječ ukrep, preusmerjen v nov ukrep. 1.4.Cilji 1.4.1.Večletni strateški cilji Komisije, ki naj bi bili doseženi s predlogom/pobudo Obrambna industrija je pomemben element gospodarstva Evropske unije in namen evropskega programa za razvoj obrambne industrije je okrepitev njene konkurenčnosti in inovacijske zmogljivosti. 1.4.2.Specifični cilji Specifični cilj št. 1 Spodbujanje konkurenčnosti obrambne industrije. Specifični cilj št. 2 Podpora in zagotavljanje finančnega vzvoda za sodelovanje med podjetji pri razvoju obrambnih proizvodov in tehnologij.

Specifični cilj št. 3 Zapolnitev vrzeli med raziskavami in inovacijami ter spodbujanje vseh oblik inovacij. 1.4.3.Pričakovani rezultati in posledice Navedite, kakšne posledice naj bi imel(-a) predlog/pobuda za upravičence/ciljne skupine. Pričakovani rezultati: Program bo pripomogel k oblikovanju pristopa na podlagi sodelovanja med akterji v obrambni industriji držav članic. Finančni prispevek EU bi moral spodbuditi številne razvojne projekte, ki se drugače ne bi začeli izvajati zaradi potreb po finančnih sredstvih ali povezanih tehnoloških tveganj, in bi moral voditi v dodatne projekte na podlagi sodelovanja na področju obrambe. Zaradi večjega sodelovanja naj bi se zmanjšali nepotrebna podvajanja in razpršitve ter vzpostavile ekonomije obsega. To bo na koncu vodilo v nižje stroške na enoto, kar bo koristilo državam članicam in pozitivno vplivalo na izvoz. Pričakovane posledice: Razvoj obrambnih projektov z neposredno ali posredno podporo programa naj bi pozitivno vplival na evropsko gospodarstvo. Študije kažejo, da imajo naložbe v obrambni sektor znatne pozitivne multiplikacijske učinke na BDP, davke in zaposlovanje v primerjavi z učinki drugih ključnih kategorij javne porabe (prometa, izobraževanja in zdravja). Raziskave in razvoj v obrambnem sektorju so prav tako vir pomembnih odcepljenih dejavnosti, ki koristijo tako obrambnemu sektorju kot tudi civilnim sektorjem. Dobavna veriga obrambnega sektorja je sestavljena predvsem iz malih in srednjih podjetij, zlasti prek dobavne verige glavnih vzpostavljavcev sistemov. Poleg tega bo postopno izginjanje meja med obrambnim sektorjem in civilnimi sektorji omogočilo sodelovanje malim in srednjim podjetjem, ki običajno niso dejavna v obrambnem sektorju, predvsem na področju elektronike in programske opreme. Poleg tega se pričakuje, da bodo projekti na področju obrambe dolgoročno prinesli koristi v smislu ustvarjanja delovnih mest ter spretnosti in znanj. 1.4.4.Kazalniki rezultatov in posledic Navedite, s katerimi kazalniki se bo spremljalo izvajanje predloga/pobude. Ob upoštevanju kratkega obdobja izvajanja bodo rezultati in posledice programa ocenjeni na podlagi retrospektivne ocene ob koncu izvajanja programa. Komisija bo zagotovila, da bo subjekt, na katerega je preneseno izvajanje programa, določil potrebne kazalnike za spremljanje izvajanja programa. Ti bodo vključevali: – število izvedenih projektov sodelovanja, – skupno vrednost izvedenih projektov sodelovanja in stopnjo sofinanciranja, – število podjetij v vlogi članov konzorcija in njihovo velikost (za spremljanje udeležbe malih in srednjih podjetij),

– število udeleženih držav članic, – število malih in srednjih podjetij, ki sodelujejo pri projektih v okviru programa. 1.5.Utemeljitev predloga/pobude 1.5.1.Potrebe, ki jih je treba zadovoljiti kratkoročno ali dolgoročno Nalogi tega predloga, ki ju je treba izvesti, sta ustanovitev konzorcija na podlagi notranjega dogovora v skladu s členom 9 te uredbe in imenovanje enega od članov konzorcija za koordinatorja. Člani konzorcija bodo morali dokazati svojo tehnično zmogljivost za učinkovito upravljanje ukrepov, ki so jim zaupani, predvsem zaradi omejenega trajanja programa (dve leti). Izvajalski organ bo moral imeti ustrezne tehnične, finančne in pravne strokovnjake, ki bodo pripravili izbor nepovratnih sredstev, upravljali nadaljnje ukrepe, povezane z njimi, nadzorovali dejavnosti, oddane v zunanje izvajanje, in pripravili visokokakovostna poročila za vodstvo Komisije. Komisija bo prav tako morala imeti ustrezne strokovnjake, ki bodo lahko učinkovito spremljali delo izvajalskega organa. 1.5.2.Dodana vrednost ukrepanja Unije (ki je lahko posledica različnih dejavnikov, npr. usklajevalne koristi, pravna varnost, večja učinkovitost ali dopolnjevanja). Za namene te točke je „dodana vrednost ukrepanja Unije“ vrednost, ki izhaja iz ukrepanja Unije in predstavlja dodatno vrednost poleg tiste, ki bi jo sicer ustvarile države članice same. Pravica EU do ukrepanja temelji na členu 173 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Projekti obrambne industrije se upravljajo na nacionalni ravni in razvojna faza je povezana z največ tveganji. Evropski obrambni sektor pestita nizka raven naložb in razdrobljenost vzdolž nacionalnih meja, ki vodi v stalna podvajanja. Poleg tega je v obstoječih obrambnih industrijah v EU opaziti vse večje pomanjkljivosti, zastarelo tehnologijo in pomanjkanje novih programov, zlasti programov sodelovanja. Čezmejno sodelovanje lahko prispeva k povečanju učinkov obsega, in sicer z zmanjšanjem podvajanja in omogočanjem razvoja potrebnih proizvodov in tehnologij. Poleg tega premalo usklajevanja in skladnosti med državami članicami za evropsko obrambno industrijo pomeni podrejen konkurenčni položaj v primerjavi z mednarodnimi akterji, obenem pa ostaja glavni vir stroškov za nacionalni proračun in pomeni znatno oviro za izvajanje skupne varnostne in obrambne politike. Ukrepi na ravni EU bodo zagotovili dodano vrednost z dodatnim spodbujanjem sodelovanja na področju obrambne industrije prek pozitivnih spodbud in z usmerjenostjo v projekte v razvojni fazi obrambnih proizvodov in tehnologij, ki se zaradi stroškov in povezanih tveganj ne morejo uspešno izvajati zgolj na nacionalni ravni. Podpora EU bo obrambni industriji omogočila, da dodeli potrebno financiranje projektom, ki pogosto presegajo sredstva posamezne države, saj je pri tovrstnih projektih zaradi njihove narave in stroškov potrebno nadnacionalno sodelovanje. S skupnimi tehničnimi specifikacijami, ki bodo predpisane z uredbo, bodo države članice in njihova obrambna industrija bližje skupnim standardom, kar bo vodilo v boljše in učinkovitejše sodelovanje. 1.5.3.Spoznanja iz podobnih izkušenj v preteklosti Pilotni projekt in pripravljalni ukrep o raziskavah na področju obrambe z Evropsko obrambno agencijo sta programa, ki lahko veljata za podobna: izkušnje, pridobljene pri izvajanju teh programov, zlasti glede načina upravljanja, bodo uporabljene za opredelitev upravljanja in nadaljnjega ukrepanja v okviru evropskega programa za razvoj obrambne industrije. 1.5.4.Skladnost in možnosti sinergij z drugimi ustreznimi instrumenti Sinergije so možne z drugimi obrambnimi projekti, ki trenutno potekajo (npr. pripravljalnim ukrepom z Evropsko obrambno agencije). Sinergije glede raziskav in inovacij se bodo skušale doseči tudi znotraj drugih direktoratov Komisije. Projekti, ki se bodo financirali v okviru evropskega programa za razvoj obrambne industrije, lahko med drugim vplivajo na področje prometa, komunikacij in energije.

Pomembno je zagotoviti, da programe raziskav in inovacij usklajuje Komisija, da bi čim bolj povečali donosnost naložb. 1.6.Trajanje ukrepa in finančnih posledic ◻ Časovno omejen(-a) predlog/pobuda: –☑ trajanje predloga/pobude od 1. 1. 2019 do 31. 12. 2020, –☑ finančne posledice od 1. 1. 2018 do 31. 12. 2023. ◻ Časovno neomejen(-a) predlog/pobuda: –izvajanje z obdobjem uvajanja med letoma LLLL in LLLL, –ki mu sledi izvajanje predloga/pobude v celoti. 1.7.Načrtovani načini upravljanja ◻ Neposredno upravljanje – Komisija: –◻ z lastnimi službami, vključno z zaposlenimi v delegacijah Unije, –◻ prek izvajalskih agencij. ◻ Deljeno upravljanje z državami članicami. ☑ Posredno upravljanje s poverjanjem nalog izvrševanja proračuna: –◻ tretjim državam ali organom, ki jih te imenujejo, –◻ mednarodnim organizacijam in njihovim agencijam (navedite), –◻ EIB in Evropskemu investicijskemu skladu, –◻ organom iz členov 208 in 209 finančne uredbe, –☑ subjektom javnega prava, –◻ subjektom zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve, kolikor ti subjekti zagotavljajo ustrezna finančna jamstva,

–◻ subjektom zasebnega prava države članice, ki so pooblaščeni za izvajanje javno-zasebnih partnerstev in ki zagotavljajo ustrezna finančna jamstva, –◻ osebam, pooblaščenim za izvajanje določenih ukrepov SZVP v skladu z naslovom V PEU in opredeljenim v zadevnem temeljnem aktu. –Pri navedbi več kot enega načina upravljanja je treba to natančneje obrazložiti v oddelku „opombe“. Opombe Prednost se daje posrednemu upravljanju, da bi čim bolj povečali prožnost programa, obenem pa Komisiji dali vsa sredstva za nadzor in spremljanje programa in uporabe sredstev. 2.UKREPI UPRAVLJANJA 2.1.Pravila o spremljanju in poročanju Navedite pogostost in pogoje. Komisija bo v skladu s členom 17 Uredbe o evropskem programu za razvoj obrambne industrije redno spremljala izvajanje programa in letno poročala o napredku, doseženem pri preučevanju finančnih dejavnosti, ter ocenila dosežene rezultate. Komisija bo v ta namen vzpostavila potrebne ureditve spremljanja, da bi zagotovila, da se ustrezni podatki subjektov, ki jim je bilo poverjeno izvajanje programa, držav članic ali tretjih strani zbirajo zanesljivo in nemoteno. Za naloge, ki se izvajajo v okviru neposrednega upravljanja, bo Komisija zagotovila, da so učinkoviti in uspešni postopki spremljanja in poročanja vključeni v sporazum o prenosu pooblastil in pogodbe/sporazume, ki jih pooblaščeni subjekt podpiše z izbranimi upravičenci. Komisija bi na podlagi zbranih podatkov lahko poročala o doseženem napredku v skladu s členom 38(3)(e) Uredbe št. 966/2012 in s sklicevanjem na specifične cilje iz točke 1.4.2. 2.2.Upravljavski in kontrolni sistem 2.2.1.Ugotovljena tveganja Ugotovljena tveganja so: časovno tveganje: težave s časovnim razporedom, zamude pri izvajanju; tveganje upravljanja: premalo sodelovanja med državami članicami in/ali nacionalno industrijo; finančno tveganje: upravljanje stroškov, nizka stopnja črpanja sredstev (zamude), neupravičeni stroški itd.; tehnična tveganja: težave pri specifičnih vidikih razvoja, tehnične težave, nižja raven uspešnosti.

2.2.2.Podatki o vzpostavljenem sistemu notranje kontrole Sredstva se bodo upravljala posredno prek sporazuma o prenosu pooblastil. Večina sredstev se dodeli prek nepovratnih sredstev (druga raven). Izvajalski organ bo povezal dodelitev nepovratnih sredstev z rednim obveznim poročanjem, ki ga morajo upravičenci predložiti prek koordinatorja konzorcija (člen 9 te uredbe). V pogodbi ali sporazumih, ki bodo podpisani s koordinatorjem konzorcija, bodo podrobno navedene obveznosti konzorcija in zlasti pravica Komisije, da v primeru pomanjkanja ali nezadostnega izvajanja ukrepov ali zamud zmanjša, zadrži ali ukine svoj finančni prispevek. Komisija se prek sporazuma o prenosu pooblastil dogovori o naravi in pogostnosti poročanja: – obvezno poročanje upravičencev, – pregled dokumentacije v zvezi s stroški, – udeležba na rednih sestankih glede spremljanja (tehničnih in vodstvenih). Po potrebi se bo pri spremljanju izvajanja programov zaprosilo za pomoč zunanjih tehničnih strokovnjakov. Komisija bo na podlagi rezultatov pregledov na kraju samem zagotovila, da se po potrebi prilagodijo obseg ali pogoji dodelitve izvirno odobrenega finančnega prispevka in časovni razpored plačil. Poleg tega se bo izvajala revizijska strategija, da bi podrobno spremljali stroške projekta. 2.2.3.Ocena stroškov in koristi kontrol ter ocena pričakovane stopnje tveganja napak Osebje, vključeno v točki 3.2.3.2, bi moralo zadostovati za nadzor izvajanja sredstev. 2.3.Ukrepi za preprečevanje goljufij in nepravilnosti Navedite obstoječe ali načrtovane preprečevalne in zaščitne ukrepe. V členu 18 predloga je pojasnjena pristojnost Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) za izvajanje preiskav operacij, ki prejemajo podporo v okviru te pobude. Sporazumi, ki izhajajo iz te uredbe, vključno s sporazumi, sklenjenimi s sodelujočimi tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, določajo spremljanje in finančni nadzor Komisije ali predstavnika, ki ga Komisija pooblasti, ter revizije Računskega sodišča ali OLAF, po potrebi na kraju samem. 3.OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE 3.1.Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske vrstice ·Obstoječe proračunske vrstice

Po vrstnem redu razdelkov večletnega finančnega okvira in proračunskih vrstic. Razdelek večletnega finančnega okvira Proračunska vrstica Vrsta

odhodkov Prispevek



dif./nedif. držav Efte držav kandidatk tretjih držav po členu 21(2)(b) finančne uredbe dif. DA/NE DA/NE DA/NE DA/NE nedif. DA/NE DA/NE DA/NE DA/NE ·Zahtevane nove proračunske vrstice Po vrstnem redu razdelkov večletnega finančnega okvira in proračunskih vrstic. Razdelek večletnega finančnega okvira Proračunska vrstica Vrsta

odhodkov Prispevek dif./nedif. držav Efte držav kandidatk tretjih držav po členu 21(2)(b) finančne uredbe 02.0701 Evropski program za razvoj obrambne industrije dif. NE NE NE NE 02.010405 – Odhodki za podporo evropskemu programu za razvoj obrambne industrije nedif. NE NE NE NE 3.2.Ocenjene posledice za odhodke Predlog ne bo povečal skupne ravni odhodkov, predvidenih v okviru razdelka 1a večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020, saj se bodo sredstva instrumenta za povezovanje Evrope, evropskih programov satelitske navigacije, evropskega programa za opazovanje Zemlje, programa ITER in nerazporejene razlike do zgornje meje zmanjšala za financiranje prispevka iz proračuna EU za evropski program za razvoj obrambne industrije. v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Viri financiranja za evropski program za razvoj obrambne industrije 2019 2020 Skupaj INSTRUMENT ZA POVEZOVANJE EVROPE, od katerega 145 32.020101 – Nadaljnje povezovanje notranjega energetskega trga ter čezmejna interoperabilnost elektroenergetskih in plinskih omrežij



32.020102 – Izboljšanje zanesljivosti oskrbe Unije z energijo 32.020103 – Prispevanje k trajnostnemu razvoju in varstvu okolja 09.0303 – Spodbujanje interoperabilnosti, trajnostne vzpostavitve, delovanja in nadgradnje vseevropskih infrastruktur za digitalne storitve ter usklajevanja na evropski ravni 20 20 20 10 20 20 20 15 40 40 40 25 EVROPSKA PROGRAMA SATELITSKE NAVIGACIJE (EGNOS in Galileo), od katerih 135 02.0501 – Razvoj in zagotovitev globalne infrastrukture in storitev satelitske navigacije (Galileo) do leta 2020 80 50 130 02.0502 – Zagotavljanje satelitskih storitev, ki omogočajo izboljšanje učinkovitosti sistema GPS na celotnem območju Evropske konference civilnega letalstva (ECAC) do leta 2020 (EGNOS) 5 5 EVROPSKI PROGRAM ZA OPAZOVANJE ZEMLJE, od katerega 15 02.0601 – Zagotavljanje operativnih storitev, ki temeljijo na vesoljskih opazovanjih in podatkih in situ (Copernicus) 10 5 15 Program ITER, od katerega 80 32.050102 – Gradnja, delovanje in uporaba objektov ITER – Evropsko skupno podjetje za ITER – Fuzija za energijo (F4E) 30 50 80 nerazporejena razlika do zgornje meje, od katere 125 nerazporejena razlika 55 70 125 3.2.1.Povzetek ocenjenih posledic za odhodke v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Razdelek večletnega finančnega

okvira 1A Konkurenčnost za rast in delovna mesta GD GROW 2019 2020 2021 2022 2023 SKUPAJ •Odobritve za poslovanje 02.0701 obveznosti (1) 244,7 254,5 499,2 plačila (2) 146,7 201,5 100 51 pm 499,2 •Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev določenih programov 02.010405 (3) 0,3 0,5 0,8 Odobritve

za GD GROW SKUPAJ obveznosti = 1 + 1a + 3 245 255 500 plačila = 2 + 2a + 3 147 202 100 51 pm 500



•Odobritve za poslovanje SKUPAJ obveznosti (4) 244,7 254,5 499,2 plačila (5) 146,7 201,5 100 51 pm 499,2 •Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev določenih programov, SKUPAJ (6) 0,3 0,5 0,8 Odobritve iz

RAZDELKA 1

večletnega finančnega okvira SKUPAJ obveznosti = 4 + 6 245 255 500 plačila = 5 + 6 147 202 100 51 pm 500 Če ima predlog/pobuda posledice za več razdelkov: •Odobritve za poslovanje SKUPAJ obveznosti (4) plačila (5) •Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev določenih programov, SKUPAJ (6) Odobritve iz

RAZDELKOV od 1 do 4

večletnega finančnega okvira SKUPAJ

(referenčni znesek) obveznosti = 4 + 6 plačila = 5 + 6





Razdelek večletnega finančnega

okvira 5 „Upravni odhodki“ v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) 2018 2019 2020 2021 2022 2023 SKUPAJ GD GROW •Človeški viri 0,966 0,985 1,005 2,956 •Drugi upravni odhodki 0,199 0,249 0,249 0,697 GD GROW SKUPAJ odobritve 1,165 1,234 1,254 3,653 Odobritve iz

RAZDELKA 5

večletnega finančnega okvira SKUPAJ (obveznosti skupaj = plačila skupaj) 1,165 1,234 1,254 3,653 v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) 2018 2019 2020 2021 2022 2023 SKUPAJ ODOBRITVE iz

RAZDELKOV od 1 do 5

večletnega finančnega okvira SKUPAJ obveznosti 1,165 246,234 256,254 503,653 plačila 1,165 148,234 203,254 100 51 503,653 3.2.2.Ocenjene posledice za odobritve za poslovanje –◻ Za predlog/pobudo niso potrebne odobritve za poslovanje. –☑ Za predlog/pobudo so potrebne odobritve za poslovanje, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: odobritve za prevzem obveznosti v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Cilji in realizacije ⇩ 2019 2020 SKUPAJ REALIZACIJE vrsta povprečni stroški število stroški število stroški število realizacij skupaj stroški realizacij skupaj SPECIFIČNI CILJI 1. Spodbujanje konkurenčnosti obrambne industrije. 2. Podpora in zagotavljanje finančnega vzvoda za sodelovanje med podjetji pri razvoju obrambnih proizvodov in tehnologij. 3. Zapolnitev vrzeli med raziskavami in inovacijami ter spodbujanje vseh oblik inovacij. – realizacija 2 244,7 1 254,5 3 499,2 Seštevek za specifični cilj št. 1 2 244,7 1 254,5 3 499,2 STROŠKI SKUPAJ 2 244,7 1 254,5 3 499,2 3.2.3.Ocenjene posledice za odobritve za upravne zadeve 3.2.3.1.Povzetek –◻ Za predlog/pobudo niso potrebne odobritve za upravne zadeve. –☑ Za predlog/pobudo so potrebne odobritve za upravne zadeve, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) 2018 2019 2020 2021 2022 2023 SKUPAJ RAZDELEK 5

večletnega finančnega okvira Človeški viri 0,966 0,985 1,005 2,956 Drugi upravni odhodki 0,199 0,249 0,249 0,697 Seštevek za RAZDELEK 5

večletnega finančnega okvira 1,165 1,234 1,254 3,653

Odobritve zunaj RAZDELKA 5

večletnega finančnega okvira SKUPAJ Človeški viri Drugi

upravni odhodki Seštevek za odobritve

zunaj RAZDELKA 5

večletnega finančnega okvira SKUPAJ 1,165 1,234 1,254 3,653 Potrebe po odobritvah za človeške vire in druge upravne odhodke se krijejo z odobritvami GD, ki so že dodeljene za upravljanje ukrepa in/ali so bile prerazporejene znotraj GD, po potrebi skupaj z dodatnimi viri, ki se lahko pristojnemu GD dodelijo v okviru postopka letne dodelitve virov glede na proračunske omejitve. 3.2.3.2.Ocenjene potrebe po človeških virih –◻ Za predlog/pobudo niso potrebni človeški viri. –☑ Za predlog/pobudo so potrebni človeški viri, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: ocena, izražena v ekvivalentu polnega delovnega časa 2018 2019 2020 2021 2022 2023 • Delovna mesta v skladu s kadrovskim načrtom (uradniki in začasni uslužbenci) 02 01 01 01 (sedež in predstavništva Komisije) 7 7 7 XX 01 01 02 (delegacije) XX 01 05 01 (posredne raziskave) 10 01 05 01 (neposredne raziskave) •Zunanji sodelavci (v ekvivalentu polnega delovnega časa: EPDČ) XX 01 02 01 (PU, NNS, ZU iz splošnih sredstev) XX 01 02 02 (PU, LU, NNS, ZU in MSD na delegacijah) XX 01 04 yy – na sedežu – na delegacijah XX 01 05 02 (PU, NNS, ZU za posredne raziskave) 10 01 05 02 (PU, NNS, ZU za neposredne raziskave) Druge proračunske vrstice (navedite) SKUPAJ 7 7 7 XX je zadevno področje ali naslov. Potrebe po človeških virih se krijejo z osebjem GD, ki je že dodeljeno za upravljanje ukrepa in/ali je bilo prerazporejeno znotraj GD, po potrebi skupaj z dodatnimi viri, ki se lahko pristojnemu GD dodelijo v okviru postopka letne dodelitve virov glede na proračunske omejitve. Opis nalog: Uradniki in začasni uslužbenci Opredeliti potrebe in konceptualno funkcionalne predloge. Zagotoviti stopnje tajnosti podatkov, vzpostaviti in upravljati potrebne sisteme za ravnanje z zaupnimi informacijami. Zagotoviti potrebno oblikovanje pravnih osnutkov, pripraviti potrebne ocene učinka, predloge programov in sklepe Komisije. Zagotoviti dobro upravljanje programa in pripravo delovnih programov. Podpirati ocenjevanje in izbor nepovratnih sredstev. Zagotoviti dobro finančno spremljanje in analizo odhodkov. Spremljati ukrep in analizirati tehnični napredek. Udeleževati se glavnih projektnih sestankov. Poročati vodstvu. Zunanji sodelavci 3.2.4.Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom –◻ Predlog/pobuda je v skladu z veljavnim večletnim finančnim okvirom. –☑ Za predlog/pobudo je potrebna sprememba zadevnega razdelka večletnega finančnega okvira. Predlog se financira iz posebnih proračunskih vrstic: 02.0501 – Razvoj in zagotovitev globalne infrastrukture in storitev satelitske navigacije (Galileo) do leta 2020 02.0502 – Zagotavljanje satelitskih storitev, ki omogočajo izboljšanje učinkovitosti sistema GPS na celotnem območju Evropske konference civilnega letalstva (ECAC) do leta 2020 (EGNOS)

02.0601 – Zagotavljanje operativnih storitev, ki temeljijo na vesoljskih opazovanjih in podatkih in situ (Copernicus) 32.050102 – Gradnja, delovanje in uporaba objektov ITER – Evropsko skupno podjetje za ITER – Fuzija za energijo (F4E) 32.020101 – Nadaljnje povezovanje notranjega energetskega trga ter čezmejna interoperabilnost elektroenergetskih in plinskih omrežij 32.020102 – Izboljšanje zanesljivosti oskrbe Unije z energijo 32.020103 – Prispevanje k trajnostnemu razvoju in varstvu okolja 09.0303 – Spodbujanje interoperabilnosti, trajnostne vzpostavitve, delovanja in nadgradnje vseevropskih infrastruktur za digitalne storitve ter usklajevanja na evropski ravni Nerazporejena razlika –◻ Za predlog/pobudo je potrebna uporaba instrumenta prilagodljivosti ali sprememba večletnega finančnega okvira. 3.2.5.Udeležba tretjih oseb pri financiranju –☑ V predlogu/pobudi ni načrtovano sofinanciranje tretjih oseb. –◻ V predlogu/pobudi je načrtovano sofinanciranje, kot je ocenjeno v nadaljevanju: odobritve v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Leto

N Leto

N + 1 Leto

N + 2 Leto

N + 3 Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (gl. točko 1.6) Skupaj Navedite organ, ki bo sofinanciral predlog/pobudo Sofinancirane odobritve SKUPAJ 3.3.Ocenjene posledice za prihodke –☑ Predlog/pobuda nima finančnih posledic za prihodke. –◻ Predlog/pobuda ima finančne posledice, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: –◻ za lastna sredstva, –◻ za razne prihodke.