EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 17.7.2015 COM(2015) 338 final POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU IN EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU DELOVANJE DIREKTIVE 98/34/ES V OBDOBJU 2011–2013 {SWD(2015) 137 final}



Kazalo Povzetek DEL I: STANDARDIZACIJA 1. Uvod 2. Postopek obveščanja 2.1. Izvajanje postopka od leta 2011 do leta 2012 2.2. Sklepna ugotovitev 3. Mandati 3.1. Izvajanje postopka izdaje mandata v letih 2011 in 2012 3.2. Predvideni razvoj na področju mandatov 3.3. Sklepna ugotovitev 4. Uradno nasprotovanje 4.1. Izvajanje postopka od leta 2011 do leta 2012 4.2. Sklepna ugotovitev 5. Nov zakonodajni okvir DEL II: TEHNIČNI PREDPISI 1. Razvoj v obdobju 2011–2013 1.1. Uporaba postopka v okviru „boljše zakonodaje“ 1.2. Uporaba postopka za izboljšanje konkurenčnosti

1.3. Izboljšave pri upravljanju postopka iz Direktive 98/34/ES 2. Uporaba postopka iz Direktive 98/34/ES 2.1. Učinkovitost: splošni pregled 2.2. Uporaba nujnega postopka 2.3. Uradno obveščanje o „ukrepih davčne ali finančne spodbude“ 2.4. Spremljanje odzivov Komisije 2.5. Spremljanje postopka uradnega obveščanja 2.6. Dialog z državami članicami 2.7. Prošnje za dostop do dokumentov, izdanih na podlagi Direktive 98/34/ES 2.8. Sklepna ugotovitev Povzetek V tem poročilu je analizirana uporaba postopkov iz Direktive 98/34/ES med letoma 2011 in 2013, kar zadeva tehnične predpise, in med letoma 2011 in 2012, kar zadeva standarde (del o standardizaciji Direktive 98/34/ES je bil 1. januarja 2013 razveljavljen z Uredbo (EU) št. 1025/2012 o evropski standardizaciji, da bi se bolje odzvali na prihodnje izzive evropske standardizacije). Poudarja pomemben prispevek postopka uradnega obveščanja k delovanju enotnega trga in izvajanju politike boljše zakonodaje. Del o standardizaciji vsebuje postopek obveščanja o standardih, zahtevke Komisije evropskim standardizacijskim organizacijam (ESO) za pripravo standardov (mandati) in uradno nasprotovanje standardom. Vse navedene dejavnosti so se izkazale za pomembne dejavnike pri delovanju enotnega trga. Postopek obveščanja je vnesel preglednost na področje standardov na nacionalni in posledično tudi na evropski ravni ter spodbudil nacionalne standardizacijske organe (NSO) k nadaljnjemu oblikovanju pobud na evropski ravni in tako tudi k spodbujanju evropske harmonizacije. Države članice in Komisija lahko z uradnimi nasprotovanji zagotavljajo, da standardi izpolnjujejo cilje predpisov, kadar se uporabljajo za zakonodajo „novega pristopa“. Mandati zagotavljajo sredstva, s katerimi se določa odnos med službami Komisije in standardizacijskim organi; so povezava med politično ravnjo in njeno tehnično realizacijo. Na področju tehničnih predpisov se je znova pokazalo, da je uradno obveščanje Komisije o nacionalnih tehničnih predpisih pred njihovim sprejetjem učinkovit instrument za preprečevanje ovir v trgovini, sodelovanje med Komisijo in državami članicami ter med samimi državami članicami. Postopek uradnega obveščanja je pomemben instrument za usmerjanje nacionalnih regulativnih dejavnosti v nekaterih nastajajočih sektorjih in izboljšanje kakovosti nacionalnih tehničnih predpisov v smislu preglednosti, berljivosti in učinkovitosti na neusklajenih ali delno usklajenih področjih. Večja jasnost v zakonodajnih okvirih držav članic je gospodarskim subjektom pomagala pri znižanju stroškov dostopa do predpisov in njihovi pravilni uporabi.



DEL I: STANDARDIZACIJA 1.Uvod V tem oddelku je opisan del Direktive 98/34/ES o standardizaciji, ki zajema tri glavne dejavnosti: postopek obveščanja o standardih, zahtevke Komisije evropskim standardizacijskim organizacijam za pripravo standardov (mandati ) in uradno nasprotovanje standardom, ki podpirajo direktive novega pristopa. Navedeni in pojasnjeni so statistični podatki za obdobje 2011–2012, saj je bil del o standardizaciji Direktive 98/34/ES 1. januarja 2013 razveljavljen z Uredbo (EU) št. 1025/2012 o evropski standardizaciji. 2.Postopek obveščanja

Postopek obveščanja na področju standardov je namenjen spremljanju novih standardizacijskih dejavnosti, ki jih uvajajo nacionalni standardizacijski organi (NSO, kakor so navedeni v Direktivi 98/34/ES). Sistem uradnega obveščanja je bil vzpostavljen predvsem z namenom, da lahko drugi organi predložijo pripombe, sodelujejo pri delu ali zahtevajo pobudo na evropski ravni (glej Prilogo 1). 1.1.Izvajanje postopka od leta 2011 do leta 2012 Postopek se je od leta 2011 do leta 2012 še naprej uspešno izvajal. Iz poročil, ki jih vsako leto pripravita CEN in CENELEC, je razvidno, da je letno povprečje nacionalnih ukrepov v letih 2011 in 2012 ostalo relativno stabilno. V Prilogi 2 so uradna obvestila razčlenjena po državah članicah. Če primerjamo statistične podatke za obdobje 2011–2012 s podatki prejšnjih obdobij, je bilo število uradnih obvestil držav članic EU-27 še naprej stabilno z od 1750 do 2000 obvestili na leto (brez upoštevanja izjemnih razmer v letu 2010). Razčlenitev po sektorjih (Priloga 3) kaže, da je največ nacionalnih uradnih obvestil v CEN s področja gradbeništva v najširšem smislu. Pomembno področje v CEN so tudi živilski proizvodi in naftni derivati. V CENELEC so bili v letih 2011 in 2012 pomembni podsektorji električna oprema, električni kabli in električne napeljave v stavbah. Na podlagi informacij, ki so bile predložene med postopkom, so službe Komisije še naprej vlagale zahtevke za dodatne informacije, pa tudi poizvedbe glede mirovanja (člen 7), ki izhajajo iz uradnih obvestil ali drugih virov. Z izjemo dokaj izrednih razmer v letu 2010 je bilo število uradnih obvestil od leta 2006 relativno stabilno ali pa se je celo zmanjševalo. To velja tudi za države članice, ki so se pridružile EU v letih 2004 in 2007, kar bi lahko bilo znak uspešnega vključevanja v sistem, saj se zdi, da dejavnost standardizacije prehaja z nacionalne na evropsko raven. Na splošno se postopek izvaja dobro in deluje pravilno. 1.2.Sklepna ugotovitev Postopek obveščanja je še vedno pomemben pri spodbujanju nacionalnih standardizacijskih organov, da prenesejo svoje pobude na evropsko raven ter tako spodbujajo enotni trg in evropsko harmonizacijo. Število uradnih obvestil držav članic EU-12 se ne spreminja, kar je morda dober znak njihovega vključevanja v sistem. 1. januarja 2013 je bil del Direktive 98/34/ES o standardizaciji razveljavljen z Uredbo (EU) št. 1025/2012 o evropski standardizaciji z namenom boljšega reševanja prihodnjih izzivov evropske standardizacije. To se nanaša zlasti na pospešen razvoj standardov za storitve, razvoj standardizacijskih dokumentov, pri katerih ne gre za uradne standarde, in povečane zahteve glede vključevanja v okviru sistema evropske standardizacije. Vendar pa Uredba (EU) št. 1025/2012 ohranja podoben postopek obveščanja v skladu z Direktivo 98/34/ES, čeprav z manjšimi spremembami. 3.Mandati Standardizacijski mandati so dobro uveljavljeno sredstvo Komisije za pridobivanje tehničnih specifikacij, ki podpirajo evropsko zakonodajo in/ali politiko. Mandati so zahtevki za standardizacijo, ki se predložijo evropskim standardizacijskim organom in zagotavljajo referenčni okvir za standardizacijo (glej Prilogo 1). Nujni so v primerih, v katerih standardi podpirajo zakonodajo, na primer pri direktivah novega pristopa. 1.3.Izvajanje postopka izdaje mandata v letih 2011 in 2012 V obdobju poročanja je bilo evropskim standardizacijskim organom izdanih 43 standardizacijskih mandatov in 8 mandatov za spremembe. Razmerje sprememb je relativno višje od tistega iz preteklih let (glej Prilogo 4). Tudi število mandatov, ki zadevajo direktive novega pristopa, se je v primerjavi s preteklim obdobjem povečalo (13 standardizacijskih mandatov in 8 mandatov za spremembe). Postopek izdaje mandatov deluje dobro. Neformalno posvetovanje, ki se opravi pred razdelitvijo dokumentov članom odbora za tehnične standarde in tehnične predpise, pomeni, da pred začetkom uradnega posvetovanja za mandat običajno že obstaja sporazumen dogovor. Deležniki evropske standardizacije, kot so ANEC (Evropsko združenje za usklajevanje zastopanja potrošnikov pri standardizaciji), ECOS (Evropska organizacija državljanov za standardizacijo na področju varovanja okolja), NORMAPME (Evropski urad obrti ter malih in srednjih podjetij za standardizacijo), ETUI-REHS (Evropski sindikalni inštitut – raziskave, izobraževanje, zdravje in varnost), so bili v obdobju poročanja dobro vključeni v postopek. Zato je neformalno posvetovanje bolj pregledno. Za še večjo preglednost GD Evropske komisije za notranji trg, industrijo, podjetništvo ter mala in srednja podjetja vzdržuje zbirko podatkov o mandatih. Ta vsebuje vse v preteklosti izdane mandate z oznakami serij M/xxx. Zbirka podatkov je javno dostopna na spletnem naslovu: http://ec.europa.eu/growth/tools-databases/mandates/index.cfm?fuseaction=search.welcome. V celotnem obdobju se je nadaljevala praksa spremljanja vseh posvetovanj o mandatih z odborom za tehnične standarde in tehnične predpise, in sicer s posodobljenim seznamom. 1.4.Predvideni razvoj na področju mandatov

V obdobju poročanja so bili izdani mandati v podporo zakonodaji na najrazličnejših področjih. Najpomembnejša področja vključujejo zakonodajo o gradbenih izdelkih, okoljsko primerni zasnovi izdelkov, varstvu potrošnikov in varstvu okolja. Raznovrstnost zakonodajnih področij kaže na pomembnost modela. Uporaba mandatov se še naprej širi na druga področja. Hkrati so mandati, izdani za direktive novega pristopa, še vedno zelo pomembni in njihovo število se je v primerjavi s prejšnjimi obdobji poročanja dejansko povečalo. Na drugih področjih politike so mandati še naprej številni, zlasti na področjih varstva potrošnikov in okolja. Število mandatov v podporo zakonodaji zunaj novega pristopa (glej Prilogo 4) je v primerjavi z zadnjim obdobjem ostalo relativno visoko in kaže, da se ta koregulativni model še naprej uporablja v najrazličnejših politikah Komisije. Mandati v podporo Direktivi 2009/125/ES (direktiva o okoljsko primerni zasnovi) so na tem področju veliko prispevali. V obdobju 2011–2012 je bilo izdanih šest mandatov v podporo direktivi o okoljsko primerni zasnovi. Ti mandati so namenjeni izdelkom, kot so gospodinjski pomivalni stroji, svetilke, klimatske naprave, črpalke ali ventilatorji. Ta razvoj uporabe mandatov za podporo zakonodaji zunaj novega pristopa in na novih področjih kaže, da se evropska standardizacija vse pogosteje uporablja v podporo politiki boljše zakonodaje. To je ugotovljeno in se celo spodbuja v Sporočilu Komisije iz leta 2011 „Strateška vizija za evropske standarde: za boljšo in hitrejšo trajnostno rast evropskega gospodarstva do leta 2020“ . Število mandatov v podporo evropski politiki je še naprej upadalo in je v primerjavi s preteklim obdobjem poročanja drugič zapored nekoliko manjše. Kljub temu so med petimi mandati politik nekatere ključne pobude za spodbujanje interoperabilnosti, kot je mandat o pametnih omrežjih ali mandat o vesoljski industriji. V tem obdobju ni bil izdan noben mandat za standardizacijo v storitvenem sektorju. 1.5.Sklepna ugotovitev Postopek priprave mandatov je dobro uveljavljen in ga danes ureja Uredba (EU) št. 1025/2012. Ključnega pomena je, da se neformalno posvetovanje z evropskimi standardizacijskimi organi in vsemi deležniki (zlasti tistimi, ki predstavljajo uporabnike prihodnjih standardov) izvede pred posvetovanjem z odborom za tehnične standarde in tehnične predpise. Za večjo preglednost pri delovanju odbora za tehnične standarde in tehnične predpise so službe Komisije v obdobju poročanja nadaljevale s prakso, uvedeno leta 2006, in k sodelovanju na razširjenem zasedanju odbora še naprej vabile deležnike evropske standardizacije, kot so ANEC, ECOS, ETUI-REHS in NORMAPME. Izkazalo se je, da je postopek izdaje mandatov ključen pri širitvi vloge standardizacije na nova zakonodajna in politična področja EU. 4.Uradno nasprotovanje Direktive novega pristopa vsebujejo zaščitne klavzule za primere, ko harmonizirani standardi izdelkom onemogočajo izpolnjevanje bistvenih zahtev iz zadevnih direktiv. V takšnih primerih lahko države članice ali Komisija uvedejo uradno nasprotovanje zadevnemu standardu, o katerem se posvetuje odbor za tehnične standarde in tehnične predpise (podrobnosti v zvezi s tem postopkom so v Prilogi 1). 1.6.Izvajanje postopka od leta 2011 do leta 2012 V primerjavi s prejšnjimi leti se je število nasprotovanj, zaradi katerih je Komisija sprejemala sklepe, v obdobju poročanja nekoliko zmanjšalo. Komisija je sprejela le en sklep, ki je omejil domnevo o skladnosti. Vendar se je ta sklep nanašal na dve formalni nasprotovanji istemu harmoniziranemu standardu (glej Prilogo 5). 1.7.Sklepna ugotovitev Postopek na splošno dobro deluje. V primerjavi s prejšnjim obdobjem poročanja je bil postopek od prejema nasprotovanja do izdaje sklepa v letih 2011 in 2012 občutno skrajšan. Podobno kot pri mandatih in zaradi preglednosti Komisija sklepe o uradnih nasprotovanjih objavi v prečiščeni in javno dostopni obliki ter odboru za tehnične standarde in tehnične predpise na vsakem zasedanju da na voljo posodobljeno preglednico ukrepov v zvezi z uradnimi nasprotovanji. 5.Nov zakonodajni okvir

1. januarja 2013 je bil del Direktive 98/34/ES o standardizaciji razveljavljen z Uredbo (EU) št. 1025/2012, ki je uvedla pomembne spremembe v zvezi s postopkom obveščanja, postopkom dodeljevanja mandatov in formalnimi nasprotovanji. Posebno poročilo o izvajanju Uredbe (EU) št. 1025/2012 za obdobje od 2013 do 2015 bo predloženo Evropskemu parlamentu in Svetu v skladu s členom 24(3) Uredbe.



DEL II: TEHNIČNI PREDPISI 1.Razvoj v obdobju 2011–2013 Postopek uradnega obveščanja o nacionalnih tehničnih predpisih (postopek) omogoča Komisiji in državam članicam EU, da preventivno preučijo tehnične predpise, ki jih države članice nameravajo uvesti za izdelke (industrijske, kmetijske in ribiške proizvode) in za storitve informacijske družbe (glej Prilogo 6). Poenostavljen postopek se uporablja za države članice Evropskega združenja za prosto trgovino (EFTA), ki so podpisnice Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (EGP), ter za Švico in Turčijo (glej Prilogo 9). Glavne prednosti postopka Omogoča odkrivanje novih ovir na notranjem trgu, preden bi te lahko imele negativni učinek, s čimer se je mogoče izogniti dolgotrajnim in dragim postopkom ugotavljanja kršitev. Omogoča odkrivanje zaščitnih ukrepov, ki bi jih lahko pripravile države članice v izjemnih okoliščinah, kot sta gospodarska in finančna kriza. Državam članicam omogoča, da ugotovijo stopnjo skladnosti priglašenih osnutkov z zakonodajo Evropske unije. Omogoča učinkovit dialog med državami članicami in Komisijo pri ocenjevanju priglašenih osnutkov. Je orodje za primerjanje, ki državam članicam omogoča, da črpajo ideje pri svojih partnerjih in rešujejo skupne težave v zvezi s tehničnimi predpisi. Gospodarskim subjektom, vključno z malimi in srednjimi podjetji (MSP), omogoča, da jasno izrazijo svoje mnenje in pravočasno prilagodijo svoje dejavnosti prihodnjim tehničnim predpisom. To pravico do pregleda pogosto uporabljajo gospodarski subjekti, s čimer Komisiji in nacionalnim organom pomagajo odkrivati ovire v trgovini. Prispeva k uporabi načela subsidiarnosti. Je regulativni instrument, ki ga lahko uporabimo za prepoznavanje področij, na katerih je potrebna harmonizacija. Prispeva k izboljšanju kakovosti nacionalnih predpisov in predpisov EU v skladu s pristopom „boljše pravne ureditve“. Prispeva k izboljšanju konkurenčnosti podjetij v okviru industrijske politike. 1.8.Uporaba postopka v okviru „boljše zakonodaje“ Komisija je v sporočilu „Bolje oblikovani predpisi za rast in delovna mesta v EU“ poudarila, da je preventivni nadzorni mehanizem, vzpostavljen z Direktivo 98/34/ES, ključnega pomena za izboljšanje nacionalnih predpisov o izdelkih in storitvah informacijske družbe. Države članice so bile v okviru akcijskega načrta Komisije za poenostavitev in izboljšanje zakonodajnega okolja pozvane k predložitvi študij učinkov (ali svojih sklepov), skupaj s priglašenimi osnutki, če so bile te študije izvedene interno. Analiza teh študij učinkov spodbuja države članice, da vnaprej razmislijo o uporabi najustreznejšega instrumenta, Komisiji pa omogoča, da preveri potrebnost in sorazmernost predlaganih ukrepov.

S sodelovanjem Komisije in držav članic v okviru postopka uradnega obveščanja iz Direktive 98/34/ES se izboljšujeta jasnost in doslednost priglašenih osnutkov nacionalnih zakonodaj. To sodelovanje se bo okrepilo z namenom zagotavljanja jasnega in berljivega regulativnega okvira za gospodarske subjekte ob hkratnem zagotavljanju visoke ravni zaščite javnega zdravja, potrošnikov in okolja. Nacionalne organe se spodbuja, da proučijo zlasti naslednje vidike: besedilo osnutkov: jasnost, doslednost, preglednost in pravno varnost pri uporabi besedil; možnost dostopa do vseh predpisov posameznega sektorja s tiskanimi in spletnimi objavami prečiščenih različic besedil; ugotavljanje in preprečevanje postopkov, ki za gospodarske subjekte pomenijo nepotrebno zapleteno in zahtevno upravno breme, zlasti pri dajanju izdelka na trg. 1.9.Uporaba postopka za izboljšanje konkurenčnosti V okviru strategije EU 2020 je bil predlagan nov pristop k industrijski politiki, ki temelji na analizi konkurenčnosti zakonodaje. V tem okviru je v zadnji posodobitvi sporočila o industrijski politiki z dne 10. oktobra 2012 – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Močnejša evropska industrija za rast in oživitev gospodarstva – COM (2012)582 final – Komisija poudarila, da: „Ovire pri upravljanju in regulativne ovire na notranjem trgu nastajajo tudi na področjih politik, ki jih urejajo države članice, na primer tehnični predpisi, neuporaba načel vzajemnega priznavanja in neskladja med 27 različnimi davčnimi predpisi. Z vnaprejšnjo analizo osnutkov tehničnih predpisov se lahko preprečijo regulativne ovire. Prav to je tudi cilj priglasitvenega postopka iz Direktive 98/34, ki določa, da je treba osnutke zakonodajnih aktov s tehničnimi pravili o proizvodih in storitvah informacijske družbe predložiti Komisiji še pred njihovim sprejemom. Ta postopek preprečuje večje število kršitev pravil o prostem pretoku blaga. Z navedenim priglasitvenim postopkom pa se lahko izboljša tudi nacionalna zakonodaja v skladu z načeli „boljše pravne ureditve“ in s primerjalno analizo. Poleg tega pa se lahko državam članicam tudi priporoča uporaba preverjanja konkurenčnosti v okviru nacionalnih ocen učinka“. Sporočilo Komisije o industrijski politiki se jasno sklicuje na Direktivo 98/34/ES, katere namen je, da poleg vloge, ki jo ima kot instrument za preprečevanje ovir v trgovini znotraj EU, spodbuja države članice, naj opravijo analizo konkurenčnosti nacionalne zakonodaje. Ta pristop je potrdil Odbor za industrijo, raziskave in energetiko Evropskega parlamenta v svojem Poročilu z dne 18. decembra 2013 o ponovni industrializaciji Evrope za spodbujanje konkurenčnosti in trajnosti (2013/2006(INI)), v katerem je pozval k nadaljnjemu izkoriščanju potenciala postopka priglasitve iz Direktive 98/34/ES in predlagal državam članicam, naj pri oceni učinka, ki se izvaja med pripravo nacionalne zakonodaje, uvedejo preverjanje konkurenčnosti v širšem okviru preizkusa enotnega trga, h kateremu je Evropski parlament pozval v resoluciji z dne 7. februarja 2013, ki vsebuje priporočila za Komisijo glede upravljanja enotnega trga. V zvezi s tem so bile države članice marca 2014 pozvane, naj redno pripravljajo analize konkurenčnosti nacionalne zakonodaje, priglašene v okviru postopka, ki je bil uveden z Direktivo 98/34/ES. 1.10.Izboljšave pri upravljanju postopka iz Direktive 98/34/ES Komisija je v obdobju 2011–2013 še naprej izvajala različne kampanje, da bi povečala preglednost in okrepila dialog z nacionalnimi organi. TRIS (Informacijski sistem za tehnične predpise) se je vseskozi izboljševal. Komisija je prenovila javno spletno mesto TRIS (http://ec.europa.eu/growth/tools-databases/tris/sl/), da bi pojasnila postopek iz Direktive 98/34/ES na bolj dostopen način in dosegla širšo javnost, zlasti MSP. Spletno mesto zagotavlja javni dostop do priglašenih osnutkov v 23 uradnih jezikih EU in bistvenih informacij o postopku. Opaža se vse večje število spletnih posvetovanj: spletne poizvedbe so se od leta 2011 do leta 2013 povečale za 10 %, pri čemer jih je bilo leta 2013 približno 212 000 (glej Prilogo 10). Več kot 4300 gospodarskih subjektov se je vpisalo na seznam prejemnikov obvestil TRIS, kar pomeni, da se je število od leta 2010 povečalo za 25 %. V obdobju 2012–2013 je Evropska komisija pripravila tudi video o postopku iz Direktive 98/34/ES. V njem je želela preprosto in na privlačen način pojasniti delovanje postopka in njegove koristi za podjetja, spodbujati dejavno sodelovanje podjetij, zlasti MSP, in pojasniti, kako lahko najbolje izkoristijo obstoječa orodja (spletna mesta, zbirke podatkov in sisteme opozarjanja). Videoposnetek je bil objavljen 11. septembra 2013 in je na voljo prek povezave http://www.youtube.com/watch?v=ziuAklsNKdI . O njem smo obveščali na družabnih omrežjih, deležniki pa so si ga od objave ogledali 2675-krat. 2.Uporaba postopka iz Direktive 98/34/ES 1.11.Učinkovitost: splošni pregled ► Število uradnih obvestil in zadevni sektorji Med letoma 2011 in 2013 je Komisija prejela 2114 obvestil (675 v letu 2011, 734 v letu 2012 in 705 v letu 2013).

Tako kot v prejšnjem obdobju poročanja je bilo tudi v tem obdobju poročanja največ uradnih obvestil v sektorju gradbeništva. Veliko ukrepov je bilo povezanih z energetsko učinkovitostjo stavb in betonskih konstrukcij, cestišč in sestavnih materialov ter s požarno varnostjo stavb. Gradbeništvu je znova sledil sektor kmetijskih proizvodov, živil in pijač. V tem sektorju se je več ukrepov nanašalo na higieno živil, sestavo in označevanje živil in pijač, embalažo hrane, minimalne cene alkoholnih pijač ter sestavo in trženje alkoholnih in brezalkoholnih pijač. Število uradnih obvestil se je povečalo v sektorju telekomunikacij (radijska oprema in telekomunikacijska terminalska oprema, radijski vmesniki, strojna in programska oprema za zbiranje, upravljanje in uporabo podatkov, ki jih zberejo elektronske naprave, nameščene na prevoznih sredstvih (črna skrinjica)) in v okoljskem sektorju (embalaža in odpadna embalaža, izdelki, ki jih je mogoče reciklirati, obdelava biološko razgradljivih odpadkov) (glej Prilogo 8.3). ► Proučena vprašanja Pri neusklajenih področjih, ki bi morala biti usklajena s členi 34–36 (prosti pretok blaga) ter členoma 49 in 56 (pravica do ustanavljanja in svoboda opravljanja storitev) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), je Komisija s svojim odzivom želela države članice opozoriti, da bi nepotreben ukrep, ki ni sorazmeren z zastavljenim ciljem, lahko povzročil ovire v trgovini. Komisija je tako zagotovila skladnost s temi načeli in še naprej pozivala države članice, naj v vsak osnutek tehničnih predpisov z neusklajenega področja vstavijo klavzulo o vzajemnem priznavanju. Pri usklajenih področjih je Komisija s svojim odzivom želela zagotoviti, da bi bili nacionalni ukrepi potrebni, utemeljeni in skladni s sekundarno zakonodajo EU.  V letih 2011, 2012 in 2013 so države članice priglasile 512 osnutkov tehničnih predpisov na področju gradbeništva. Ti osnutki so se nanašali na vse vrste gradbenih izdelkov, med drugim mostne strukture in betonske cestne strukture, kritine za enokapne strehe stavb, gasilsko in reševalno opremo, toplotno izolacijo, sintetične materiale za polnjenje, betonske strukture, električne napeljave na betonskih konstrukcijah in v njih ter kovinske materiale v stiku s pitno vodo. Komisija je zlasti proučila osnutke tehničnih predpisov o dodatnih tehničnih zahtevah in preskusih za gradbene proizvode, ki bi ovirali prost pretok proizvodov, označenih z oznako skladnosti CE. Priglašeni osnutki so bili proučeni predvsem v skladu z Direktivo 89/106/EGS o gradbenih proizvodih in Uredbo (EU) št. 305/2011 o določitvi usklajenih pogojev za trženje gradbenih proizvodov in razveljavitvi Direktive Sveta 89/106/EGS. Komisija je proučila tudi osnutek zakonodaje, ki prepoveduje namestitev peči za fosilna goriva in peči za zemeljski plin v novih stavbah, razen če te peči uporabljajo samo obnovljivo energijo. Priglašeni osnutek je bila proučen v skladu z Direktivo 2009/142/ES v zvezi z napravami na plinsko gorivo in Direktivo 92/42/EGS o zahtevanih izkoristkih novih toplovodnih kotlov na tekoča ali plinasta goriva. Tehnični predpisi v zvezi z energetsko učinkovitostjo stavb so bili ocenjeni na podlagi Direktive 2012/27/EU o energetski učinkovitosti, Direktive 2010/31/EU o energetski učinkovitosti stavb in Direktive 2009/125/ES o vzpostavitvi okvira za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, povezanih z energijo. V sektorju živil in kmetijskih proizvodov so od leta 2011 do leta 2013 države članice priglasile 393 osnutkov tehničnih predpisov. Ti osnutki so se med drugim nanašali na snovi, ki prihajajo v stik z živili, energijske napitke, trans maščobe v živilih, vino in žgane pijače, označevanje živil, zlasti hranilnih vrednosti, oznake kakovosti, dobro počutje živali za krzno in trženje krznenih izdelkov. Nekatere države članice so priglasile osnutke predpisov o uvedbi omejitev ali prepovedi embalaž za živila, ki vsebujejo bisfenol A, zlasti embalaž za živila, namenjena otrokom, starim do 3 leta, ter predpisov v zvezi z zdravstvenimi opozorili, ki se pritrdijo na embalaže živil, ki vsebujejo bisfenol A. Ta uradna obvestila so bila proučena na podlagi določb Pogodbe o prostem pretoku blaga in Uredbe (ES) št. 1935/2004 o materialih in izdelkih, namenjenih za stik z živili. V zadevnem obdobju je Komisija proučila številna uradna obvestila o higieni živil in izdala podrobna mnenja in pripombe na podlagi Uredbe (ES) št. 852/2004 o higieni živil in Uredbe (ES) št. 853/2004 o posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora ter Uredbe (ES) št. 854/2004 o določitvi posebnih predpisov za organizacijo uradnega nadzora proizvodov živalskega izvora, namenjenih za prehrano ljudi. Druga uradna obvestila so se nanašala na označevanje živil, Komisija pa je ocenila njihovo skladnost z Direktivo 2000/13/ES o približevanju zakonodaje držav članic o označevanju, predstavljanju in oglaševanju živil in Uredbo (EU) št. 1169/2011 o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom.  V sektorju storitev informacijske družbe je bilo 99 uradnih obvestil. Številna uradna obvestila so bila na področju iger na srečo, druga pa so se med drugim nanašala na avtorske pravice v digitalnem okolju, avdiovizualne medijske storitve na zahtevo, elektronsko trgovanje, elektronske podpise in druge storitve zaupanja.  Države članice so od leta 2011 priglasile več tehničnih predpisov v zvezi z merilnimi instrumenti. Ti osnutki so se nanašali na različne vrste merilnih naprav, kot so števci za plin, električno energijo in toploto, taksimetri ali prizmasti refraktometri, in so bili osnova za določitev posebnih zahtev, ki jih morajo izpolnjevati ti instrumenti. Uradna obvestila glede števcev za plin, električno energijo in toploto so bila proučena predvsem na podlagi Direktive 2004/22/ES o merilnih instrumentih. Novost je zajemala projekte novih pametnih merilnih sistemov, ki prav tako spadajo v področje uporabe Direktive 2004/22/ES in so precej zapleteni zaradi potreb po hkratnem inženiringu na področjih informacijske in komunikacijske tehnologije ter vprašanj glede zaupnosti podatkov in varnosti.  V kemijskem sektorju je Komisija prejela 76 uradnih obvestil. Nekatera od njih so se nanašala na letno poročilo o snoveh iz nanodelcev in na osnutek zakonodaje o prepovedi uvoza in prodaje izdelkov, ki vsebujejo določene ftalate, namenjene za uporabo v zaprtih prostorih, in bi lahko prišli v stik s kožo ali sluznico. Priglašeni osnutki so bili proučeni predvsem na podlagi Uredbe (ES) št. 1907/2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH).  V okoljskem sektorju je Komisija proučila 141 osnutkov uredb. Nekateri priglašeni osnutki so bilo osnova za določitev pogojev za uporabo okoljskih zahtevkov glede plastičnih izdelkov in embalaže, drugi pa so prepovedovali trženje biološko nerazgradljivih nakupovalnih vrečk. Ta uradna obvestila so bila analizirana predvsem na podlagi Direktive 94/62/ES o embalaži in odpadni embalaži. Postopek iz Direktive 98/34/ES je Komisiji tudi omogočil, da je posredovala v sektorjih, v katerih je bila uskladitev predvidena ali je potekala na ravni Evropske unije, in tako preprečil državam članicam, da bi uvedle drugačne nacionalne ukrepe. V skladu s členoma 9(3) in 9(4) Direktive 98/34/ES je Komisija preprečila sprejetje priglašenega osnutka zakonodaje za dvanajst mesecev od datuma uradnega obvestila na naslednjih področjih: zahteve glede homologacije za mase in mere motornih vozil in njihovih priklopnikov; trženje in uporaba predhodnih sestavin za eksplozive; navedba porekla oljčnega olja na etiketi in metode takšnega označevanja; izrazi za spojine za žgane pijače; elektronska identifikacija in storitve zaupanja za elektronske transakcije; gnojila, ki so dovoljena pri ekološki pridelavi. S to vrsto posegov je Komisija preprečila razdrobljenost trga na področjih, kjer je bilo predvideno ali je že potekalo usklajevanje, zagotovila pa je tudi večjo gotovost in stabilnost pravnega okvira držav članic in Evropske unije v korist gospodarskih subjektov in konkurenčnosti evropskih podjetij. ► Odzivi

Komisija je izdala podrobna mnenja v zvezi s 208 uradnimi obvestili, ki predstavljajo 9,8 % vseh priglašenih osnutkov držav članic v obdobju poročanja. To število pomeni 29,2-odstotni porast števila podrobnih mnenj Komisije v primerjavi s prejšnjimi tremi leti. Države članice so izdale 205 podrobnih mnenj. Od 910 pripomb, izdanih v obdobju poročanja, jih je 425 predložila Komisija, 485 pa države članice (glej prilogi 8.4 in 8.6). V 12 primerih je Komisija pozvala zadevne države članice, naj odložijo sprejetje priglašenih predpisov za eno leto od datuma prejetja, ker je Evropska unija izvajala usklajevalna dela na tem področju (glej Prilogo 8.5). 1.12.Uporaba nujnega postopka Od skupaj 2114 uradnih obvestil so države članice predložile 87 zahtevkov za uporabo nujnega postopka glede priglašenih osnutkov. Komisija je bila znova stroga pri razlagi izjemnih razmer iz Direktive 98/34/ES, in sicer resnih in nepredvidljivih okoliščin, zlasti v zvezi z varovanjem zdravja in varnosti. Uporaba nujnega postopka je bila zato zavrnjena, kadar ni bila v zadostni meri utemeljena ali pa je temeljila zgolj na gospodarskih razlogih ali nacionalnih upravnih zamudah, pa tudi v primerih, za katere niso bile dokazane nepredvidljive okoliščine. Nujni postopek je bil odobren v 56 primerih, zlasti takšnih, ki se nanašajo na psihotropne snovi, nadzor nad narkotiki, radioaktivne odpadke, okužbe čebel, zastrupitve z metanolom, predhodne sestavine za eksplozive, varovanje prevoza gotovine, prepoved izdelkov, ki so škodljivi za zdravje, ter prepoved posedovanja in uporabe pirotehničnih sredstev, ki niso namenjena posameznikom. (glej Prilogo 8.7). 1.13.Uradno obveščanje o „ukrepih davčne ali finančne spodbude“ V skladu z Direktivo 98/34/ES morajo države članice priglasiti davčne in finančne spodbude, kot so tehnični predpisi, povezani z davčnimi ali finančnimi ukrepi, ki vplivajo na uporabo izdelkov ali storitev s spodbujanjem skladnosti s takimi tehničnimi predpisi. Posebnost takih tehničnih predpisov je, da se obdobje mirovanja zanje ne uporablja. V obdobju 2011–2013 so države članice kot „davčne ali finančne ukrepe“ priglasile 112 osnutkov predpisov. Komisija ugotavlja, da je nacionalna zakonodaja pogosto napačno razvrščena kot „davčni ali finančni ukrep“ v smislu Direktive 98/34/ES, če vsebuje kakršne koli davčne ali finančne ukrepe, ne pa tudi spodbude za izpolnjevanje teh tehničnih predpisov. Da bi pomagala državam članicam pravilno razvrščati te tehnične predpise, je Komisija pripravila smernice o opredelitvi in priglasitvi „davčnih ali finančnih ukrepov“ za namene Direktive 98/34/ES. 1.14.Spremljanje odzivov Komisije V obdobju 2011–2013 je bilo razmerje med številom odzivov držav članic in številom izdanih podrobnih mnenj Komisije zadovoljivo (povprečno 86 %). Ta odstotek je glavni kazalnik za ocenjevanje zavez držav članic k izpolnjevanju dolžnosti iz postopka. Število popolnoma zadovoljivih odgovorov je bilo višje v primerjavi s prejšnjim obdobjem poročanja (v povprečju 48,4 % v obdobju 2011–2013, v primerjavi z 32,5 % v obdobju 2009–2010) (glej Prilogo 8.8), kar kaže na to, da države članice po odgovoru Komisije v večji meri upoštevajo pravni okvir notranjega trga. Učinek odzivov Komisije je še toliko pomembnejši v primeru priglašenih osnutkov tehničnih predpisov, ki so bili umaknjeni po prejemu podrobnega mnenja (24 primerov v obdobju poročanja). Za druge priglašene osnutke tehničnih predpisov pogovori še potekajo. 1.15.Spremljanje postopka uradnega obveščanja V vseh drugih primerih, v katerih morebitne kršitve prava EU o notranjem trgu niso bile v celoti potrjene v okviru postopka iz Direktive 98/34/ES, je Komisija opravila nadaljnje preiskave, ki so v nekaterih primerih sprožile izvajanje pilotnega sistema EU ali postopka za ugotavljanje kršitev (člen 258 PDEU) v zvezi z vprašanji, kot so kakovost in preglednost dobavne verige za deviška oljčna olja, obdavčenje živilskih proizvodov z visoko vsebnostjo sladkorja, soli in/ali kofeina, stroški proizvoda, povezani z varovanjem okolja, tradicionalna proizvodnja živil, vino in žgane pijače, prepoved izdelkov, namenjenih za uporabo v zaprtih prostorih, ki vsebujejo nekatere ftalate, izdelki iz usnja, kož in krzna, najmanjša vsebnost sadnega soka v brezalkoholnih sadnih pijačah in plastične vrečke. Dva postopka za ugotavljanje kršitev zoper države članice v obdobju poročanja sta temeljila na kršitvi obveznosti iz Direktive 98/34/ES. 1.16.Dialog z državami članicami Redna zasedanja odbora za tehnične standarde in tehnične predpise so omogočila izmenjavo mnenj glede zadev splošnega interesa in tudi posebnih vidikov postopka. Kar zadeva tehnične predpise, so se razprave nanašale zlasti na vlogo uradnih obvestil pri vprašanjih in dokazovanju nacionalne konkurenčnosti; dostop do dokumentov Komisije na podlagi Uredbe (ES) št. 1049/2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije; obveznost držav članic, da Komisiji sporočijo dokončno besedilo priglašenega tehničnega predpisa; in pravne posledice priprave podrobnega mnenja na podlagi člena 9(2) Direktive 98/34/ES. Komisija je izvedla predstavitve v zvezi z Uredbo (EU) št. 1169/2011 o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom; pregledom Uredbe (ES) št. 1907/2006 (REACH); zakonodajnima svežnjema za varnost proizvodov in nadzor trga; poročilom o oceni Direktive 2006/123/ES o storitvah na notranjem trgu; trenutnem stanju notranjega trga v sektorju gradbeništva; vprašanji glede tehničnih predpisov na področju obnovljivih virov energije; obvestili o meroslovju in obvestili v železniškem sektorju, zlasti kar zadeva obveznosti obveščanja v okviru Direktive 2004/49/ES o varnosti na železnicah Skupnosti in Direktive 2008/57/ES o interoperabilnosti železniškega sistema v Skupnosti. Komisija je predstavila smernice o opredelitvi in priglasitvi „davčnih ali finančnih ukrepov“ za namene Direktive 98/34/ES in smernice o „enotni kontaktni točki za postopek uradnega obveščanja iz Direktive 98/34/ES in postopke uradnega obveščanja, določene v posebnih predpisih EU“. V številnih državah članicah so potekali tudi seminarji, ki so omogočili neposreden dialog med Komisijo in nacionalnimi organi, vključenimi v postopek, ter slednjim pomagali pri spoznavanju izrazito tehničnih elementov postopka. 1.17.Prošnje za dostop do dokumentov, izdanih na podlagi Direktive 98/34/ES