SL Uradni list Evropske unije C 134/54

Objava vloge za spremembo v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

2013/C 134/13

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št 1151/2012 (1) Evropskega parlamenta in Sveta je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo za spremembo.

VLOGA ZA SPREMEMBO

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (2)

VLOGA ZA SPREMEMBO V SKLADU S ČLENOM 9

„ČESKOBUDĚJOVICKÉ PIVO“

ES št.: CZ-PGI-0105-01036-05.09.2012

ZGO ( X ) ZOP ( )

1. Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se sprememba nanaša

—  ime proizvoda — ☒ opis proizvoda —  geografsko območje —  dokazilo o poreklu —  metoda pridobivanja —  povezanost —  označevanje —  nacionalne zahteve —  drugo (navedite)

2. Vrsta spremembe

— ☒ sprememba enotnega dokumenta ali povzetka —  sprememba specifikacije registriranega ZOP ali ZGO, za katerega enotni dokument in povzetek nista bila objavljena —  sprememba specifikacije, pri kateri objavljenega enotnega dokumenta ni treba spremeniti (člen 9(3) Uredbe (ES) št. 510/2006) —  začasna sprememba specifikacije zaradi obveznih sanitarnih ali fitosanitarnih ukrepov, ki so jih uvedli javni organi (člen 9(4) Uredbe (ES) št. 510/2006)

3. Spremembe

Razlog za spremembo opisa proizvoda, ki vsebuje dodano vrsto piva, je ta, da je leta 2004 proizvajalec in edini pooblaščeni uporabnik ZGO „Českobudějovické pivo“ obudil proizvodnjo temnega ležaka, ki izvira iz iste tradicije, je iz istega geografskega območja in ima isto zgodovinsko označbo, t.j. „Českobudějovické pivo“, kot svetla piva. Proizveden je ob upoštevanju istih pogojev in z uporabo istih surovin, le barva piva je drugačna. Odkar se v Českih Budějovicah vari pivo, se varijo tako temna kot svetla piva. Prva arhivska navedba, ki se nanaša posebej na temno pivo, izvira iz leta 1495, ko je bila ustanovljena mestna pivovarna (Městský pivovar); namenjena je bila samo varjenju svetlega piva, medtem ko so meščani Budějovic varili samo temno pivo. Vključitev temnega ležaka kot vrste „Českobudějovické pivo“ zato pomeni le samoumeven uradni dodatek vrstam piva, za katere se lahko uporablja ZGO „Českobudějovické pivo“.

Legitimen interes v predlagani spremembi izvira iz dejstva, da je spremembo predlagal proizvajalec in edini pooblaščeni uporabnik ZGO „Českobudějovické pivo“.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (3)

„ČESKOBUDĚJOVICKÉ PIVO“

ES št.: CZ-PGI-0105-01036-05.09.2012

ZGO ( X ) ZOP ( )

1. Ime

„Českobudějovické pivo“

2. Država članica ali tretja država

Češka

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1 Vrsta proizvoda

Skupina 2.1 Pivo

3.2 Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz 1. točke

Svetlo pivo z značilnim vonjem, ki izvira iz svetlega slada in aromatičnega žaškega hmelja, z okusom nizke intenzivnosti, ki je blag ali nekoliko grenek, sladni okus izvira iz razlike med dejansko in potencialno stopnjo fermentacije hmeljene pivine, oster okus pa izvira iz naravnega ogljikovega dioksida, nastalega pri fermentaciji.

Temno pivo intenzivne barve, s prevladujočim praženim vonjem, ki izvira iz uporabe barvil, karamele in bavarskega slada, z zmerno trpko grenkobo srednje do visoke intenzivnosti, ki se doseže z dodajanjem žaškega hmelja in posebnih sladov. Polni okus, brez sladkega pookusa, je rezultat ostankov nefermentiranega izvlečka. Ostrina izvira iz naravnega ogljikovega dioksida, nastalega pri fermentaciji.

Ko se natoči v kozarec, ima pivo značilno svetlozlato barvo ali intenzivno temno barvo in rahlo kremasto peno. Fini aromatični žaški hmelj ustvari visoko vsebnost polifenolov, zaradi česar so vse vrste piva „Českobudějovické pivo“ prijetna in priljubljena pijača.

Pivo se lahko razdeli na šest različnih vrst, ki imajo očitno skupno poreklo.

Svetli ležak

Odstotek alkohola : 4,6–5,3 Hmeljena pivina (%) : 11,4–12,3 Grenkoba (IBU) : 20–24 Barva EBC : 9–13

Vonj: srednje do močne intenzivnosti, poudarjen vonj finega aromatičnega žaškega hmelja.

Okus: grenkoba rahle do srednje intenzivnosti, blag do nekoliko trpek značaj, srednje poln do zelo poln okus s sladkobnim pookusom, poudarjena ostrina.

Kvasni svetli ležak

Odstotek alkohola : 4,6–5,3 Hmeljena pivina (%) : 11,4–12,3 Grenkoba (IBU) : 20–24 Barva EBC : 9–13

Vonj: srednje do močne intenzivnosti, poudarjen vonj finega aromatičnega žaškega hmelja.

Okus: grenkoba rahle do srednje intenzivnosti, blag do nekoliko trpek značaj, poln do zelo poln okus s sladkobnim pookusom, poudarjena ostrina.

Svetlo točeno pivo

Odstotek alkohola : 3,5–4,5 Hmeljena pivina (%) : 9,5–10,1 Grenkoba (IBU): : 18–21 Barva EBC : 8–12

Vonj: srednje do močne intenzivnosti, poudarjen vonj finega aromatičnega žaškega hmelja.

Okus: grenkoba rahle do srednje intenzivnosti, nekoliko trpek značaj, srednje poln okus s sladkobnim pookusom, poudarjena ostrina.

Posebno pivo

Odstotek alkohola : 7,4–8,2 Hmeljena pivina (%) : 16,0–17,0 Grenkoba (IBU) : 24–28 Barva EBC : 11–17

Vonj: srednje do močne intenzivnosti, poudarjen vonj finega aromatičnega žaškega hmelja.

Okus: grenkoba srednje do močne intenzivnosti, blag do nekoliko trpek značaj, poln do zelo poln okus s sladkobnim pookusom, poudarjena ostrina.

Brezalkoholno pivo

Odstotek alkohola : 0,2–0,5 Hmeljena pivina (%) : 3–4 Grenkoba (IBU) : 22–26 Barva EBC : 5–7

Vonj: srednja intenzivnost, poudarjen vonj finega aromatičnega žaškega hmelja, rahel vonj po hmeljeni pivini.

Okus: grenkoba srednje intenzivnosti, nekoliko trpek značaj, šibek okus, poudarjena ostrina, lahek priokus po hmeljeni pivini.

Temni ležak

Odstotek alkohola : 4,0–5,3 Hmeljena pivina (%) : 10,5–12,0 Grenkoba (IBU) : 20–35 Barva EBC : 60–120

Vonj: srednje do močne intenzivnosti, poudarjen vonj finega aromatičnega žaškega hmelja in praženega sladu.

Okus: grenkoba srednje do močne intenzivnosti, blag do zmerno trpek značaj, poln do zelo poln okus s sladkobnim pookusom, poudarjena ostrina.

3.3 Surovine (samo za predelane proizvode)

Glavne surovine za proizvodnjo piva „Českobudějovické pivo“ so voda, slad in hmelj ter pivski kvas spodnjega vrenja. Vse uporabljene surovine izvirajo iz določenih geografskih območij in imajo določene lastnosti.

Uporablja se samo voda iz arteških vodnjakov, ki so globlji od 300 m. Ti vodnjaki zagotavljajo čisto vodo iz podzemnega jezera, ki se nahaja pod površino območja, ki opredeljuje kotanjo Českih Budějovic. Vsebnost nitratov v vodi mora biti manj kot 3 mg/l. Voda, ki se nahaja v plasteh iz zgornje krede, je stara približno 7 000–8 000 let. Trdota te vode za varjenje je zelo nizka in ne sme presegati 1 mmol/l, njena mineralna zgradba pa je ključna za tipične lastnosti piva „Českobudějovické pivo“, enako tudi pH vrednost med 6 in 7, ki je izredno ugodna za postopek varjenja brez kakršne koli predelave.

Svetel slad se pridobi iz dvorednega jarega ječmena, ki raste na Moravskem, kar preveri in potrdi ustrezni inšpekcijski organ. Za svetel slad je značilen visok donos in svetla barva.

Za proizvodnjo temnega piva se uporabljajo posebni sladi: karamelni, bavarski in barvni.

Fini aromatični hmelj Žatecký poloraný červeňák, ki se kupi in dobavi samo kot stisnjen hmelj (ne v obliki peletov ali kot izvleček), se prideluje samo na določenem geografskem območju, t.j. na območju okrog Žatca.

Lastnosti seva kvasovk s spodnjim vrenjem (Saccharomyces cerevisiae var. uvarum) pivu dajejo značilen vonj in okus. Na raziskovalnem inštitutu za proizvodnjo piva in slada v Pragi, kjer hranijo zbirko mikroorganizmov, ki se uporabljajo za proizvodne namene, je ta sev označen s številko 2. Zbirka je mednarodno registrirana pod številko RIBM 655.

3.4 Krma (samo za proizvode živalskega izvora)

—

3.5 Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Vse stopnje proizvodnje, predelava surovin in priprava piva „Českobudějovické pivo“ potekajo izključno na določenem geografskem območju.

Hmeljena pivina za pivo „Českobudějovické pivo“ se proizvaja izključno po metodi dvojne dekokcije z odprtim cejenjem pivine in hmelja pod atmosferskim tlakom.

Fermentacija poteka v pokončnih valjasto-stožčastih cisternah pri nadzorovani temperaturi med 6 in 11 °C, medtem ko zorenje poteka ločeno od fermentacije (dvostopenjska tehnologija) in izključno v ležečih cisternah. Dolžina zorenja ustreza načelom dolgotrajne hladne sekundarne fermentacije pri temperaturi, ki ne presega 3 °C. Po sekundarni fermentaciji se pivo filtrira in napolni v embalažo za prodajo ali prevoz.

3.6 Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.

—

3.7 Posebna pravila za označevanje

Označba „Českobudějovické pivo“ se uporablja v skladu s pravili, ki na splošno veljajo za uporabo geografskih označb in zlasti za uporabo simbolov EU za zaščitene geografske označbe ter v skladu z drugimi veljavnimi zahtevami EU za označevanje. Njena uporaba je tudi v skladu z določbami pogodbe o pristopu.

4. Kratka opredelitev geografskega območja

Kraj proizvodnje, predelave in priprave proizvoda je opredeljen z geografskim območjem, na katerem je možno črpati vodo iz podzemnega jezera kotanje Českih Budějovic.

Območje, na katerem se prideluje žaški hmelj, je območje okoli Žatca, ki obsega katastrska območja občin v okrajih Chomutov, Kladno, Louny, Plzeň-sever, Rakovník in Rokycany.

Območje pridelave ječmena leži na Moravskem.

5. Povezanost z geografskim območjem

5.1 Posebnosti geografskega območja

Pivo se v Českih Budějovicah vari od nastanka mesta leta 1265 in je bilo vedno znano po svojem poreklu.

Uporablja se samo voda iz podzemnega jezera, ki se nahaja pod površino območja, ki opredeljuje kotanjo Českih Budějovic. Vsebnost nitratov v vodi mora biti manj kot 3 mg/l. Voda, ki se nahaja v plasteh iz zgornje krede, je po ocenah stara med 7 000 in 8 000 let. Trdota te vode je zelo nizka in ne sme presegati 1 mmol/l, njena mineralna zgradba pa je ključna za tipične lastnosti piva „Českobudějovické pivo“, enako tudi pH vrednost med 6 in 7, ki je izredno ugodna za postopek varjenja brez kakršne koli predelave.

Proizvodni postopki in oprema, ki se uporabljajo pri proizvodnji tega piva, so plod izkušenj in znanja, pridobljenih z generacijami pivovarjev in izboljšanih v skladu s sodobnim pivovarskim znanjem. Proizvodnja piva je bila najprej domena posameznikov, toda kasneje so bili ustanovljeni proizvodni obrati in tako se je v Českih Budějovicah ustalila proizvodnja piva, kar je privedlo do ustanovitve pivovarne České Budějovice. Ta tradicija proizvodnje piva se je ohranila do danes.

5.2 Posebnost proizvoda

Čutne lastnosti piva „Českobudějovické pivo“ izvirajo zlasti iz mineralne sestave vode iz lokalnega izvira, dopolnjuje pa jih preplet značilnosti glavnih surovin, uporabljeni sev pivskih kvasovk, oblika posod za proizvodnjo in časovni potek osnovnih proizvodnih postopkov.

Pivo je bodisi svetlo ali temno z značilnim vonjem, ki izvira iz različnega uporabljenega slada in aromatičnega žaškega hmelja, z okusom nizke intenzivnosti, ki je blag ali nekoliko grenek. Sladni okus izvira iz razlike med dejansko in potencialno stopnjo fermentacije hmeljene pivine, svež okus pa iz naravnega ogljikovega dioksida, nastalega pri fermentaciji. Ko se natoči v kozarec, ima svetlo pivo značilno svetlozlato barvo, temno pivo pa ima barvo, ki izvira iz temnega slada, z rahlo kremasto peno. Fini aromatični hmelj zagotavlja visoko vsebnost polifenolov.

Ime „Českobudějovické pivo“ je postalo tako znano, da so ga na podlagi nacionalne registracije leta 1967 v registru WIPO pod številko 49 registrirali kot „Českobudějovické pivo/Budweiser Bier/Bière de Budweis/Budweis Beer“. Njegova zaščita je bila hkrati zagotovljena z dvostranskim sporazumom s Portugalsko.

5.3 Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma z določeno kakovostjo, slovesom ali značilnostjo proizvoda (pri ZGO)

Priljubljenost in kakovost, ki je nastajala veliko let, zagotavljata pivu „Českobudějovické pivo“ prisotnost na trgih v več kot 50 državah. Njegov sloves ga uvršča med vodilne svetovne znamke piva.

Čutne lastnosti piva „Českobudějovické pivo“ izvirajo zlasti iz mineralne sestave vode iz lokalnega izvira, dopolnjuje pa jih preplet značilnosti glavnih surovin, uporabljeni sev pivskih kvasovk, oblika posod za proizvodnjo, ki so jo preskusile generacije pivovarjev, in časovni potek osnovnih proizvodnih postopkov.

Proizvodnja piva „Českobudějovické pivo“ je življenjskega pomena za mesto České Budějovice. Večina čeških in tujih enciklopedij mesto České Budějovice povezuje s proizvodnjo piva „Českobudějovické pivo“.

Za potrošnike je tradicija eno glavnih zagotovil kakovosti, saj predstavlja določeno dodano vrednost oziroma garancijo kakovosti. Za pivo iz Českih Budějovic lahko potrošnik upravičeno pričakuje, da bo imelo posebne lastnosti piva, proizvedenega na tem območju.

Potrošniki so České Budějovice vedno povezovali z varjenjem dobrega piva, ki se po svojih čutnih lastnostih razlikuje od piv, proizvedenih na drugih območjih.

Sklic na objavo specifikacije

(Člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006 (4))

http://isdv.upv.cz/portal/pls/portal/portlets.ops.det?popk=65&plang=cs

(1) UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

(2) Nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

(3) Prim. opombo 2.

(4) Prim. opombo 2.