Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2003/25/ES glede vključitve izboljšanih zahtev glede stabilnosti in njene uskladitve z zahtevami glede stabilnosti, ki jih je opredelila Mednarodna pomorska organizacija

(COM(2022) 53 final – 2022/0036 (COD))

(2022/C 323/20)

Poročevalec: Mateusz SZYMAŃSKI

Zaprosili Evropski parlament, 7. 3. 2022 Svet Evropske unije, 1. 3. 2022 Pravna podlaga člen 100(2) in člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Pristojnost strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo Datum sprejetja mnenja strokovne komisije 2. 5. 2022 Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju 18. 5. 2022 Plenarno zasedanje št. 569 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 182/1/1

1. Sklepi in priporočila

1.1 Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) podpira predlog za spremembo sedanjih pravil o varnosti RO-RO potniških ladij v poškodovanem stanju in se odločno zavzema za ohranitev najvišjih varnostnih standardov v pomorskem prometu. To je še zlasti pomembno v primeru omenjenih ladij, ki so zaradi svojih posebnih značilnosti bolj izpostavljene nevarnostim kot druge vrste ladij.

1.2 EESO pozdravlja prizadevanja za uskladitev mednarodnih pravil, v tem primeru za njihovo prilagoditev mednarodnim pravilom, ki jih je uvedla Mednarodna pomorska organizacija (IMO). Ceni tudi prizadevanja za poenostavitev zakonodaje za lažjo uporabo in izvajanje teh pravil ter podpira način dela pri projektu, predvsem poglobljena posvetovanja s strokovnjaki na tem področju.

1.3 Vendar želi EESO opozoriti, da je obravnavani predlog zelo težko analizirati, saj je besedilo zapleteno in nejasno. Tako pripravljena pravila in njihove pojasnitve so dejansko v nasprotju s ciljem predloga, ki je olajšati uporabo in izvajanje omenjene zakonodaje. Priporočljivo bi bilo, da bi bilo besedilo preglednejše in bi med drugim vključevalo grafične predstavitve zaželenih rešitev ter ustrezne pojasnitve.

1.4 EESO izraža zaskrbljenost glede začasnih alternativnih rešitev v predlogu za novozgrajene ladje, ki lahko prevažajo največ 1 350 oseb, pa tudi glede predloga, da bi se obe možnosti ocenili deset let po začetku izvajanja spremembe, in napovedane revizije direktive po izvedeni oceni.

1.5 EESO ugotavlja, da uvedba dveh alternativnih rešitev za novozgrajene ladje pomeni, da ne bo v celoti dosežen cilj predloga, ki je „zmanjšati zapletenost ter tehnično in upravno breme, ki izhajajo predvsem iz dveh različnih ureditev za ocenjevanje možnosti za nadaljnje obratovanje RO-RO potniških ladij v poškodovanem stanju“. Alternativna sistema se predlagata za obdobje desetih let.

1.6 Po mnenju EESO bo uvajanje takšnih začasnih rešitev povzročilo negotovost in dodatne težave. Poudariti je treba, da so naložbe v flote v tem sektorju prometa dolgoročne narave. Zato bi bilo treba pri perspektivi, predstavljeni v predlogu, upoštevati stvarnost v tem sektorju.

1.7 EESO meni, da bi bilo treba določbo o začasni uporabi alternativnih rešitev v zvezi z zahtevami glede stabilnosti črtati in uvesti eno rešitev glede teh zahtev za novozgrajene ladje, ki lahko prevažajo največ 1 350 oseb, da se ne ustvarijo dodatni problemi, povezani z doslednostjo in jasnostjo pravil, ter da se prepreči, da bi se pravila uporabljala le začasno.

1.8 EESO priporoča, naj se periodične ocene izvajajo v določenih razmikih, na primerih vsakih deset let. Vendar pa o zakonodajnih ukrepih ne bi smeli že vnaprej presojati na podlagi ugotovitev iz ocen. Predlaga stalna posvetovanja o izboljšanju varnosti z organi, ki urejajo ta vprašanja.

1.9 Da bo predlog bolje berljiv in bo nova pravila mogoče lažje uporabljati, predlaga, naj se besedilo vsebinsko spremeni tako, da bodo lahko že zgrajene, necertificirane ladje izpolnjevale sedanje standarde, ki veljajo za že zgrajene certificirane (ali nove) ladje. Za preostale ladje bi morala veljati nova pravila.

2. Povzetek predloga Komisije in ozadje mnenja

2.1 Predlog Komisije zadeva spremembo Direktive 2003/25/ES Evropskega parlamenta in Sveta ( 1 ) o posebnih zahtevah glede stabilnosti RO-RO potniških ladij.

To je povezano s pravnim pregledom, ki se je začel leta 2017 v okviru programa za ustreznost in preglednost predpisov (REFIT). Takrat so bile spremenjene direktive (EU) 2017/2108, (EU) 2017/2109 in (EU) 2017/2110 Evropskega parlamenta in Sveta (2).

2.2 Del preverjanja ustreznosti je bila tudi Direktiva 2003/25/ES, ki ureja posebne zahteve glede stabilnosti RO-RO potniških ladij. Ker se je takrat v okviru IMO istočasno razpravljalo o standardih stabilnosti za ladje v poškodovanem stanju, je bilo sklenjeno, da se sprememba obravnavane direktive odloži. IMO je z Resolucijo MSC.421(98) nazadnje sprejela revidirane posebne določbe glede stabilnosti potniških ladij v poškodovanem stanju, ki se uporabljajo tudi za RO-RO potniške ladje. Navedeni razvoj je treba torej upoštevati ter uskladiti pravila in zahteve Unije s pravili in zahtevami iz Mednarodne konvencije o varstvu človeškega življenja na morju (v nadaljnjem besedilu: konvencija SOLAS), ki veljajo za RO-RO potniške ladje, ki opravljajo mednarodna potovanja.

2.3 Po navedbah Komisije je glavni cilj revizije jasen, enostaven in posodobljen pravni okvir, ki bi ga bilo lažje izvajati, spremljati in uveljavljati, s čimer bi se povečala splošna raven varnosti.

2.4 Revizija zakonodaje EU o varnosti potniških ladij je namenjena tudi poenostavitvi in racionalizaciji sedanjega zakonodajnega okvira, da bi ohranili pravila EU, kjer je to potrebno in sorazmerno, hkrati pa želi Komisija zagotoviti njihovo pravilno izvajanje, odpravo morebitnega prekrivanja obveznosti in preprečitev nedoslednosti med različnimi zakonodajnimi akti. Poleg tega naj bi revizija privedla do zmanjšanja zapletenosti ter tehničnega in upravnega bremena v zvezi z zahtevami glede stabilnosti v poškodovanem stanju, ki izhajajo predvsem iz dveh različnih ureditev ocenjevanja možnosti za nadaljnje obratovanje RO-RO potniških ladij v poškodovanem stanju, ter do racionalizacije bremena izračuna za ladjedelniške družbe in upravljavce.

2.5 Za ladje, ki opravljajo mednarodna potovanja, vključno s plovbo med dvema državama članicama, se uporabljajo mednarodne konvencije (v okviru IMO, zlasti konvencija SOLAS) in nekatera pravila EU. Za potniške ladje, RO-RO potniške ladje in visokohitrostna plovila pa poleg mednarodnih zahtev veljajo tudi posebna pravila EU.

2.6 V Direktivi 2003/25/ES so določene zahteve glede stabilnosti RO-RO potniških ladij v poškodovanem stanju za vse RO-RO potniške ladje, ki opravljajo linijski prevoz v pristanišče države članice ali iz njega ne glede na njihovo zastavo, ko opravljajo mednarodna potovanja. Cilj direktive je zagotoviti stabilnost teh ladij po poškodbi, ki bo izboljšala možnost za nadaljnje obratovanje te vrste plovil v primeru škode, nastale zaradi trčenja. Direktiva je rezultat Stockholmskega sporazuma iz leta 1996. Posebne zahteve EU glede stabilnosti dopolnjujejo zahteve konvencije SOLAS glede stabilnosti v poškodovanem stanju.

2.7 Predlagana revizija je rezultat ocene možnosti za uskladitev regulativnega pristopa EU v zvezi s posebnimi zahtevami glede stabilnosti RO-RO potniških ladij z mednarodno zakonodajo, pod pogojem, da se ohrani vsaj sedanja raven varnosti, določena v Direktivi 2003/25/ES.

2.8 Za pripravo predloga so bila organizirana usmerjena posvetovanja, saj se je strokovna skupina za varnost potniških ladij posvetovala z nacionalnimi strokovnjaki. Rezultat posvetovanj je bila priprava strukture zahtev glede stabilnosti v poškodovanem stanju ob upoštevanju zmogljivosti ladij.

2.9 Predlog uvaja začasne alternativne rešitve za novozgrajene ladje, ki lahko prevažajo največ 1 350 oseb. Te rešitve temeljijo na naslednjih merilih: datum, na katerega je bil položen gredelj ladje ali je bila ladja v podobni fazi gradnje, in zmogljivost prevoza oseb na krovu.

2.10 Predlog predvideva tudi uvedbo ureditev spremljanja in poročanja. Ključni podatki o novozgrajenih ladjah in izračunih stabilnosti v poškodovanem stanju bodo zbrani in ocenjeni s pomočjo agencije EMSA. Po desetih letih izvajanja revidiranih zahtev bo opravljena ocena in direktiva bo revidirana.

2.11 Predlog določa tudi pravila za certificiranje RO-RO potniških ladij glede na spremenjene zahteve.

3. Ugotovitve

3.1 Varnost v prometu je eden najpomembnejših izzivov današnjega časa in pričakovanja glede varnosti so vse večja. Zaradi različnih pravnih ureditev je veljavna pravila zelo težko izvajati in izvrševati.

3.2 RO-RO potniške ladje veljajo za bolj izpostavljene nevarnostim kot druga plovila. To je povezano s posebnostmi njihove gradnje, ki je prilagojena prevozu vozil in potnikov. Sorazmerno majhen ugrez in visoko težišče lahko povzročijo težave glede stabilnosti. Med druge dejavnike tveganja sodijo nadvodje, uporaba vrat za natovarjanje tovora kot ramp, premalo pregrad, nameščanje rešilnih čolnov in splavov na visokih točkah, možne napake pri natovarjanju in neenako natovarjanje.

3.3 EESO pozdravlja prizadevanja za uskladitev mednarodnih pravil, v tem primeru za njihovo prilagoditev mednarodnim pravilom, ki jih je uvedla IMO. Ceni tudi prizadevanja za poenostavitev zakonodaje za lažjo uporabo in izvajanje teh pravil

3.4 Vendar je dokument po mnenju EESO slabo berljiv in nepregleden. Zaradi strukture besedila in načina predstavitve izbranih rešitev se je analiza predloga izkazala za zelo težavno, celo za strokovnjake. Tako pripravljena pravila in njihove pojasnitve so dejansko v nasprotju s ciljem predloga, ki je olajšati uporabo in izvajanje omenjene zakonodaje. EESO predlaga, da se predlogu priloži grafična predstavitev predlaganih rešitev, npr. v obliki tabele v prilogi, ter da se pripravijo ustrezne smernice in pojasnitve.

3.5 EESO je zadovoljen z načinom priprave obravnavanega predloga, saj je upoštevanje mnenj strokovnjakov in zainteresiranih strani iz sektorja pri pripravi predloga zakonodaje pravilna praksa, ki spodbuja doseganje ciljev katere koli zakonodajne pobude. Hkrati je mogoče pričakovati, da bosta predvidena uskladitev tehničnih opredelitev in pravna formulacija ustrezno dokončani in se bosta pravilno izvajali.

3.6 EESO izraža zaskrbljenost glede začasnih alternativnih rešitev v predlogu za novozgrajene ladje, ki lahko prevažajo največ 1 350 oseb, pa tudi glede predloga, da bi se obe možnosti ocenili deset let po začetku izvajanja spremembe, in napovedane revizije direktive po izvedeni oceni.

3.7 EESO ugotavlja, da uvedba dveh alternativnih rešitev za novozgrajene ladje pomeni, da cilj predloga, tj. zmanjšanje zapletenosti ter tehničnega in upravnega bremena, ne bo dosežen. Po besedah Komisije je predlog odziv na nove rešitve iz konvencije SOLAS in poskus uskladitve dveh vzporednih ureditev. Kljub temu pa sta predlagani začasna rešitev z alternativnima sistemoma za obdobje desetih let in revizija po koncu tega obdobja.

3.8 Po mnenju EESO bodo takšne začasne rešitve povzročile negotovost in dodatne težave. Poudariti je treba, da so naložbe v flote v tem sektorju prometa dolgoročne narave. EESO opozarja, da so RO-PAX ladje- v povprečju stare 26 let, RO-RO tovorne ladje pa več kot 15 let ( 3 ) . Zato bi bilo treba pri perspektivi, predstavljeni v predlogu, upoštevati stvarnost v tem sektorju.

3.9 EESO meni, da bi bilo treba določbo o začasni uporabi alternativnih rešitev v zvezi z zahtevami glede stabilnosti črtati in uvesti eno rešitev glede teh zahtev za novozgrajene ladje, ki lahko prevažajo največ 1 350 oseb, da se ne ustvarijo dodatni problemi, povezani z doslednostjo in jasnostjo pravil, ter da se prepreči, da bi se pravila uporabljala le začasno.

3.10 EESO podpira ureditve spremljanja in periodične ocene, vendar glede na zgoraj navedeno predlaga spremembo besedila in logike takšne rešitve, in sicer predlaga, naj se periodične ocene izvajajo v določenih razmikih, na primer vsakih deset let. Vendar pa o zakonodajnih ukrepih ne bi smeli že vnaprej presojati na podlagi ugotovitev iz ocen. Pomembno je, da ocenjevanje poteka v sodelovanju s tistimi, ki ta pravila najpogosteje uporabljajo v praksi. Zato predlaga tudi stalna posvetovanja o izboljšanju varnosti z organi, ki urejajo ta vprašanja. To je pomembno z vidika podnebnih sprememb, zaradi katerih se vreme hitreje spreminja, tako da so ladje pogosteje izpostavljene izrednim vremenskim pogojem.

3.11 Da bi bil predlog bolje berljiv in bi bilo nova pravila lažje izvajati, poleg tega predlaga, naj se besedilo vsebinsko spremeni tako, da bodo že zgrajene ladje ne glede na certificiranje lahko izpolnjevale sedanje standarde. Za preostale ladje bi morala veljati nova pravila. vendar bi jih bilo treba po prehodnem obdobju popolnoma uskladiti.

V Bruslju, 18. maja 2022 Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Christa SCHWENG

(1) Direktiva 2003/25/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. aprila 2003 o posebnih zahtevah glede stabilnosti RO-RO potniških ladij (UL L 123, 17.5.2003, str. 22).

(2) Direktiva (EU) 2017/2108 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2017 o spremembi Direktive 2009/45/ES o varnostnih predpisih in standardih za potniške ladje (UL L 315, 30.11.2017, str. 40); Direktiva (EU) 2017/2109 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2017 o spremembi Direktive 98/41/ES o registraciji oseb, ki potujejo s potniškimi ladjami, ki plujejo v pristanišča držav članic Skupnosti ali iz njih, in Direktive 2010/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta o formalnostih poročanja za ladje, ki priplujejo v pristanišča držav članic in/ali izplujejo iz njih (UL L 315, 30.11.2017, str. 52); Direktiva (EU) 2017/2110 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2017 o sistemu inšpekcijskih pregledov za varno izvajanje linijskih prevozov z ro-ro potniškimi ladjami in visokohitrostnimi potniškimi plovili ter spremembi Direktive 2009/16/ES ter razveljavitvi Direktive Sveta 1999/35/ES (UL L 315, 30.11.2017, str. 61).

(3) EMSA – Evropska agencija za pomorsko varnost: Okoljsko poročilo 2021, Luksemburg, 2021.