Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o pridelavi rastlinskega razmnoževalnega materiala in omogočanju njegove dostopnosti na trgu (zakonodaja o rastlinskem razmnoževalnem materialu) /* COM/2013/0262 final - 2013/0137 (COD) */





OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1. OZADJE PREDLOGA Rastlinski razmnoževalni material je temeljno izhodišče za produktivnost, raznolikost, zdravje in kakovost kmetijstva, vrtnarstva, proizvodnje živil in krme ter naše okolje. Gozdovi pokrivajo veliko površino Unije in imajo več družbenih, gospodarskih, okoljskih, ekoloških in kulturnih funkcij. Sedanja zakonodaja EU o omogočanju dostopnosti rastlinskega razmnoževalnega materiala na trgu temelji na dveh glavnih stebrih, in sicer registraciji sort/materiala ter potrjevanju posameznih partij rastlinskega razmnoževalnega materiala rastlinskih vrst, kot so opredeljene v direktivah („vrste s seznama EU“). Osnutek predloga konsolidira in posodablja zakonodajo o trženju rastlinskega razmnoževalnega materiala, tako da se razveljavi in nadomesti naslednjih 12 direktiv: Direktivo Sveta 66/401/EGS o trženju semen krmnih rastlin, Direktivo Sveta 66/402/EGS o trženju semena žit, Direktivo Sveta 2002/53/ES o skupnem katalogu sort poljščin, Direktivo Sveta 2002/54/ES o trženju semena pese, Direktivo Sveta 2002/55/ES o trženju semena zelenjadnic, Direktivo Sveta 2002/56/ES o trženju semenskega krompirja, Direktivo Sveta 2002/57/ES o trženju semena oljnic in predivnic, Direktivo Sveta 68/193/EGS o trženju materiala za vegetativno razmnoževanje trte, Direktivo Sveta 98/56/ES o trženju razmnoževalnega materiala okrasnih rastlin, Direktivo Sveta 92/33/EGS o trženju razmnoževalnega in sadilnega materiala zelenjadnic, razen semena, Direktivo Sveta 2008/90/ES o trženju razmnoževalnega materiala sadnih rastlin in sadnih rastlin, namenjenih za pridelavo sadja, ter Direktivo Sveta 1999/105/ES z dne 22. decembra 1999 o trženju gozdnega reprodukcijskega materiala. Večina direktiv Sveta za omogočanje dostopnosti rastlinskega razmnoževalnega materiala na trgu je bila sprejeta med letoma 1966 in 1971, nekatere direktive pa so novejše. Stare direktive so bile pogosto in znatno spremenjene, zato se je pojavila potreba po jasnosti in preglednosti. Posledično se med direktivami močno razlikujejo tehnična ozadja, na katerih temeljijo, pa tudi njihovi pristopi, ki segajo od uradnega nadzora proizvodov do uradnega nadzora postopkov. Zlasti je za pristojne organe zelo zahteven nadzor proizvodov. Poleg tega se zaradi kompleksnosti in razdrobljenosti obstoječe zakonodaje verjetno ohranjajo obstoječe nejasnosti in neskladnosti pri njenem izvajanju v različnih državah članicah. To ustvarja neenake konkurenčne pogoje za izvajalce poslovnih dejavnosti na enotnem trgu. Obstaja potreba po uskladitvi izvajanja zakonodaje, zmanjšanju stroškov in upravnega bremena ter spodbujanju inovacij. Prav tako se je pomembno prilagoditi tehničnemu napredku na področju žlahtnjenja rastlin ter hitremu razvoju evropskega in svetovnega trga rastlinskega razmnoževalnega materiala. Zaradi vseh teh potreb je nujno treba posodobiti in prenoviti zakonodajni okvir. Cilj ohranjanja kmetijske biotske raznovrstnosti in situ je treba nadalje okrepiti. Poleg tega šibko horizontalno usklajevanje z drugimi zakonodajami, politikami in strategijami EU ovira njihovo učinkovitejše izvajanje. V preteklih letih se je kmetijska politika v EU začela obravnavati kot strateško pomembna za prehransko varnost in varnost hrane, hranilno vrednost živil, okolje, biotsko raznovrstnost in podnebne spremembe. „Trajnostno pospeševanje“ pridelave kmetijskih rastlin in preusmeritev v okolju prijaznejšo pridelavo kmetijskih rastlin, katerih pridelek je povečan brez škodljivih okoljskih vplivov in brez obdelovanja večjih površin, sta postali osrednji vprašanji. Zakonodaja o rastlinskem razmnoževalnem materialu je bistvenega pomena za dosego tega cilja. Strategija EU o gozdovih poudarja pomen večnamenske vloge gozdov in trajnostnega gospodarjenja z njimi. Potrebne so skladnost in sinergije z zakonodajo o zdravju rastlin, ki se nanaša na preglede zdravja rastlin, ki so del postopka potrjevanja rastlinskega razmnoževalnega materiala, ter integracija splošnih načel v zvezi z uradnim nadzorom iz Uredbe (ES) št. 882/2004 o izvajanju uradnega nadzora. 2. REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA Ocena učinka tega predloga temelji na rezultatih vrednotenja zakonodaje EU o trženju semena in rastlinskega razmnoževalnega materiala, ki ga je Konzorcij za vrednotenje prehranske verige (FCEC) opravil v letih 2007/2008, ter na rezultatih študije o registraciji sort, ki jo je isti konzorcij opravil v prvi polovici leta 2010. Poleg tega temelji na obsežnem posvetovanju z vsemi zainteresiranimi stranmi, zlasti pristojnimi organi v državah članicah, predstavniki zasebnega sektorja na ravni EU in na nacionalni ravni, zadevnimi mednarodnimi organi za določanje standardov, nevladnimi organizacijami in Uradom Skupnosti za rastlinske sorte (CPVO). V obdobju 2009–2011 so bila organizirana številna srečanja horizontalne delovne skupine Komisije, na katerih so bile obravnavane vse rastlinske vrste. Maja 2011 so štiri delovne skupine, ustanovljene v okviru madžarskega predsedstva, obravnavale posebne teme. Poleg tega se je Komisija v obdobju 2009–2011 večkrat posvetovala z delovno skupino za „semena in razmnoževalni material“ svetovalne skupine za prehranjevalno verigo ter zdravje živali in rastlin. 18. marca 2009 je bila organizirana odprta konferenca o zagotavljanju razpoložljivosti semen v 21. stoletju za predstavitev rezultatov vrednotenja in njihovo obravnavo z različnimi zainteresiranimi stranmi. Nenazadnje je bila od 19. aprila do 30. maja 2011 izvedena spletna anketa zainteresiranih strani z uporabo vprašalnika o interaktivnem oblikovanju politik za zbiranje mnenj o dokumentu o možnostih in analizi. Zelo veliko število zainteresiranih strani je prispevalo 257 odgovorov. Glavni cilj posvetovanj je bil zbrati mnenja o določbah in uporabi veljavne zakonodaje ter o potrebah po spremembi. Zainteresirane strani so na splošno zadovoljne z načeli, na katerih temeljijo obstoječe direktive, vendar podpirajo namero Komisije za revizijo zakonodaje. Možnosti za izboljšanje so bile ugotovljene zlasti v zvezi s pravno poenostavitvijo, znižanjem stroškov in povečanjem učinkovitosti, večjo prožnostjo izvajalcev poslovnih dejavnosti, ravnjo usklajevanja med državami članicami, vlogo nišnih in nastajajočih trgov ter ohranjanjem biotske raznovrstnosti in rastlinskih genskih virov. Večina zainteresiranih strani je močno podprla ohranitev splošnih načel sedanje zakonodaje, zlasti postopkov za registracijo sort in potrjevanje partij semen pred trženjem. Poleg tega so zainteresirane strani zahtevale, da se v zvezi z zakonodajo EU o gozdnem razmnoževalnem materialu ohrani sedanji pristop. Z oceno učinka so bile opredeljene naslednje glavne osi, vzdolž katerih je sistem treba spremeniti, da bi bil primeren za spreminjajoče se gospodarske, okoljske, družbene in znanstvene okoliščine: (i) poenostavitev temeljnih pravnih aktov (iz 12 direktiv v eno uredbo), (ii) povračilo stroškov ter izboljšanje učinkovitosti in uspešnosti sistema ter (iii) horizontalno usklajevanje z novejšimi, že sprejetimi politikami EU. Preučujejo se različni načini, in sicer večja prožnost, deregulacija ali centralizacija, za izboljšanje učinkovitosti sistema, ob hkratnem ohranjanju zagotovil o visoki kakovosti rastlinskega razmnoževalnega materiala, konkurenčnosti in obravnavanju novih izzivov, kot je biotska raznovrstnost. Na podlagi teh treh osi je bilo opredeljenih pet možnosti politike, pri čemer sta pravna poenostavitev in povračilo stroškov vključena v vse možnosti. V okviru različnih možnosti so bila v celoti obravnavana vprašanja v zvezi z MSP in mikropodjetji, zlasti za zagotovitev dostopa teh podjetij do javnih storitev za izvajanje nekaterih nalog, ki jih sama ne morejo izvajati, ter za podporo in nadaljnji razvoj njihove prožnosti, da pridobijo boljši dostop do trga za rastlinski razmnoževalni material. Posebna pozornost je namenjena kompromisnim rešitvam med prenosom operativnega dela in ohranjanjem kakovosti rastlinskega razmnoževalnega materiala. Z oceno učinka se ugotavlja, da nobena možnost sama ne doseže ciljev pregleda na uspešen, učinkovit in skladen način, v skladu z mnenjem zainteresiranih strani pa se predlaga najprimernejša možnost, ki združuje elemente iz možnosti 2, 4 in 5. Predlog torej ustvarja okolje s pravno varnostjo za izvajalce poslovnih dejavnosti in potrošnike, zagotavljanja visoko kakovost rastlinskega razmnoževalnega materiala ter zagotavljanja konkurenčne prednosti na notranjem trgu in svetovnih trgih. Cilj te kombinacije je vzpostaviti ravnovesje med prožnostjo za izvajalce poslovnih dejavnosti (možnosti 2 in 4) in biotsko raznovrstnostjo (možnost 4) ter potrebno strogostjo zahteve glede zdravstvenega varstva in kakovosti (elementi možnosti 2 in 5) za pošteno delovanje trga ter ohranjanje kakovosti in zdravja rastlinskega razmnoževalnega materiala. To je povezano z elementi, ki omogočajo manj obremenjujoč dostop manjših kmetijskih rastlin ali kmetijskih rastlin za posebno rabo do posebnih ali malih tržnih segmentov, vendar s skupnimi minimalnimi obveznostmi, ki zagotavljajo sledljivost, zdravje in informacije za potrošnike, tako da se vzpostavijo enaki konkurenčni pogoji za vse izvajalce poslovnih dejavnosti. 3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA Cilj predloga je nadomestiti obstoječih 12 direktiv z eno samo predlagano uredbo. 3.1. Del I – Splošne določbe Področje uporabe predlagane uredbe zajema vse vrste rastlinskega razmnoževalnega materiala. Vendar največji del zajema vrste, ki jih trenutno ureja 12 direktiv (tako imenovane „vrste s seznama“). Za pojasnitev in uskladitev obstoječih pristopov v državah članicah v zvezi z drugimi vrstami, tj. rastlinskimi vrstami, ki niso uvrščene na seznam in zato niso zajete v sedanjih direktivah, bodo tudi za te vrste veljala nekatera zelo osnovna pravila (glej del III naslova III). Za upoštevanje potreb pridelovalcev ter zahtev po prožnosti in sorazmernosti se Uredba še vedno ne bo uporabljala za rastlinski razmnoževalni material za testiranje, znanstvene namene in žlahtnjenje (selekcija). Poleg tega se naj ne bi uporabljala za material, ki je v skladu z nacionalnimi strategijami za ohranjanje genskih virov namenjen za genske banke, organizacije in mreže za ohranjanje genskih virov ex situ in in situ ali na kmetiji, ali vzdrževan v njih. Poleg tega je iz področja uporabe Uredbe izključen rastlinski razmnoževalni material, ki se izmenjuje v naravi med osebama, ki nista izvajalca poslovnih dejavnosti. Glede opredelitev pojmov je glavna sprememba uvedba skupnega izraza za zajetje vsega rastlinskega razmnoževalnega materiala bodisi v obliki semen bodisi drugih vrst rastlinskega razmnoževalnega materiala. Rastlinski razmnoževalni material pomeni rastline ali dele rastlin, iz katerih je mogoče pridobiti ali razmnoževati celotne rastline in ki so temu namenjeni. To vključuje tudi mlade rastline. Za vse navedene tipe rastlinskega razmnoževalnega materiala veljajo skupna načela glede njihove pridelave z namenom omogočanja njihove dostopnosti na trgu in v zvezi z omogočanjem njihove dostopnosti na trgu. 3.2. Del II – Izvajalci poslovnih dejavnosti V skladu s to uredbo opredelitev izvajalca dejavnosti ne vključuje fizičnih oseb, zato se uporablja izraz „izvajalcev poslovnih dejavnosti“. Izvajalci poslovnih dejavnosti so opredeljeni z enotno opredelitvijo in se registrirajo za olajšanje nadzornih dejavnosti. Ta register se kombinira z registrom, vzpostavljenim v skladu z [naslov nove uredbe o zdravju rastlin]. Za izvajalce poslovnih dejavnosti bodo uvedene osnovne obveznosti v zvezi z ugotavljanjem istovetnosti rastlinskega razmnoževalnega materiala, ki ga pridelujejo ali dostopnost do katerega omogočajo na trgu, vodenjem evidenc, poenostavitvijo nadzora in vzdrževanjem materiala. Sledljivost katerega koli rastlinskega razmnoževalnega materiala je zagotovljena z obveznostjo za izvajalce poslovnih dejavnosti, da imajo informacije korak pred svojimi trgovskimi dejavnostmi in korak po njih. 3.3. Del III – rastlinski razmnoževalni material, ki ni gozdni razmnoževalni material Naslov I Splošne določbe Določene so opredelitve sorte in njenega vzdrževanja, sorte z uradnim opisom ali sorte z uradno priznanim opisom, klona ter različnih tržnih kategorij. Naslov II Pridelava vrst s seznama in omogočanje njihove dostopnosti na trgu Na splošno bo ohranjen osnovni pristop k registraciji sort/materiala in potrjevanju/inšpekcijskemu pregledu partij pred omogočanjem njihove dostopnosti na trgu. Zagotovljeno pa bo več prožnosti za izvajalce poslovnih dejavnosti, tako da se lahko odločijo za potrebne preglede za registracijo ali inšpekcijske preglede sort, vzorčenje in analizo rastlinskega razmnoževalnega materiala za potrjevanje pod uradnim nadzorom pristojnih organov. Poleg tega bodo sprejeti sekundarni akti, ki določajo posebne zahteve za pridelavo posebnih vrst in njihovih kategorij ter omogočanje njihove dostopnosti na trgu (predosnovni, osnovni, certificiran in standardni material). To je pomembno za povečanje prožnosti za spremembe zaradi tehničnega in znanstvenega razvoja, pri čemer se hkrati upoštevata sorazmernost in trajnost v regulativnem pristopu. Zahteve za omogočanje dostopnosti rastlinskega razmnoževalnega materiala na trgu se lahko povzamejo, kot sledi: – spada med sorte ali klone, registrirane v skladu z določbami te uredbe; – izpolnjuje posebne zahteve, sprejete za zadevne tržne kategorije glede na rod in vrsto; – označen je z uradno nalepko za predosnovni, osnovni ali certificiran material ali nalepko izvajalca dejavnosti v primeru standardnega materiala; – izpolnjuje zahteve glede ravnanja; – izpolnjuje zahteve za certificiranje in ugotavljanje istovetnosti. Obveznost registracije sort se ne uporablja za pokončne korenike, ki ne izpolnjujejo pogojev za sorto. Za uvedbo prožnosti za prihodnji tehnični in znanstveni razvoj bi bil lahko heterogeni material, ki ne izpolnjuje opredelitve sorte, pod nekaterimi pogoji lahko bil izvzet iz zahteve, da mora material spadati med registrirane sorte. Prav tako je določeno posebno odstopanje za rastlinski razmnoževalni material za nišni trg. Za nekatere rodove in vrste rastlinskega razmnoževalnega materiala s seznamov v veljavnih direktivah bi morale še naprej veljati strožje zahteve v zvezi z njihovo pridelavo in omogočanjem njihove dostopnosti na trgu (vrste s seznama). Vendar je treba določiti merila za odločanje o teh rastlinskih vrstah. Na seznam bi bilo treba dodati rodove ali vrste rastlin, ki predstavljajo pomembno področje in vrednost pridelave, ki jih prideluje in njihovo dostopnost na trgu omogoča znatno število izvajalcev poslovnih dejavnosti ali ki vsebujejo snovi, ki zahtevajo posebna pravila za varovanje zdravja ljudi in živali ali okolja. Rastlinski razmnoževalni material bi bilo treba pridelovati in njegovo dostopnost na trgu omogočati samo kot predosnovni, osnovni, certificiran ali standardni material, da se zagotovijo preglednost in ozaveščene izbire za uporabnike. Treba je določiti podrobna merila za odločitev, katerim rastlinskim rodovom in vrstam se ne omogoči dostopnost na trgu kot standardnemu materialu, da se zagotovijo boljša kakovost in zdravje, istovetnost in sledljivost rastlinskega razmnoževalnega materiala ter prehranska in krmna varnost. Treba bi bilo sprejeti posebne zahteve glede na rod in vrsto za vsako od navedenih kategorij. Še naprej se bodo uporabljale zahteve glede istovetnosti, čistosti in zdravja ter druge zahteve glede kakovosti, označevanja, partij, pakiranja, vključno z majhnimi pakiranji, kontrolnih testov po potrjevanju, primerjalnih testov in poskusov ter mešanic. Odstopanja Ohraniti bi bilo treba obstoječa stalna odstopanja za omejeno omogočanje dostopnosti na trgu sort, ki še niso registrirane, za testiranje na kmetiji in nedokončno certificiranega materiala ter odobriti strožje nacionalne zahteve. To bi se prav tako moralo nanašati na pomembna začasna odstopanja za nujne ukrepe, začasne težave pri dobavi in začasne poskuse. Odstopanje za rastlinski razmnoževalni material za nišni trg Poleg tega bi bilo treba določiti sorazmerna in trajnostna pravila za dejavnosti manjšega obsega v zvezi z rastlinskim razmnoževalnim materialom, ki je prilagojen lokalnim razmeram in dostopen na trgu v majhnih količinah. Takšne sorte bi bilo treba izvzeti iz zahtev glede registracije in omogočanja dostopnosti na trgu. Ta material je opredeljen kot rastlinski razmnoževalni material za nišni trg. Izjema bi se morala nanašati recimo na žlahtnitelje rastlin na kmetijah ali žlahtnitelje rastlin na vrtovih, ne glede na to, ali so izvajalci poslovnih dejavnosti ali ne. Vendar bi bilo treba določiti nekatera osnovna pravila o označevanju in sledljivosti materiala. Za preprečitev zlorabe izjem bi bilo treba omogočiti dostopnost materiala na trgu samo v pakiranjih določene velikosti. Uvoz in izvoz Ohrani se EU sistem enakovrednosti kot osnovni pogoj za uvoz iz tretjih držav. Izvoz pa je vključen v področje uporabe Uredbe. Izvoz bi moral potekati v skladu z zakonodajo, standardi, kodeksom ravnanja ali katerim koli drugim pravnim ali upravnim postopkom, ki velja v tretji državi uvoznici. Kadar obstaja dvostranski ali večstranski sporazum med Unijo in tretjo državo, se izvoz iz Unije izvaja v skladu s sporazumom. V odsotnosti le-tega se uporablja sporazum med izvajalci poslovnih dejavnosti. Naslov III Pridelava in omogočanje dostopnosti na trgu rastlinskega razmnoževalnega materiala rodov ali vrst, ki niso na seznamu Za rastlinski razmnoževalni material, ki ne spada med rodove in vrste s seznama, velja tudi nekaj osnovnih zahtev glede njegovega zdravstvenega stanja, ustreznosti, primernega sklicevanja na sorte, kadar je to primerno, ter ugotavljanja istovetnosti posameznega materiala in uvoza. Naslov IV Vpis sort v nacionalne registre in register Unije Registri sort Da se omogoči dostopnost sort na trgu po vsej Uniji, se sorte vključijo v nacionalni register ali register Unije z neposrednim postopkom za predložitev vlog v okviru Urada Skupnosti za rastlinske sorte (CPVO). CPVO bo hranil posodobljene informacije o vseh sortah rastlin, za katere se lahko omogoči dostopnost na trgu v Uniji, tudi o sortah, vpisanih v nacionalne registre (podatkovna baza Unije za rastlinske sorte). Za nove izboljšane sorte bodo ohranjene osnovne zahteve o razločljivosti, izenačenosti in nespremenljivosti. Pri pregledu izenačenosti bi bilo treba upoštevati tip sorte in tip razmnoževanja. Poleg tega se s sekundarnim aktom lahko določi, za katere rastlinske vrste se lahko določijo dodatne zahteve glede vrednosti za pridelavo in uporabo. Države članice sprejmejo podrobnejša merila za pregled vrednosti za pridelavo in uporabo za navedene rastlinske vrste v zvezi s pridelavo, kakovostjo, prožnostjo in primernostjo za pridelovalne sisteme z manjšimi vnosi, vključno z ekološko pridelavo. Glede na posebne značilnosti, ki se zahtevajo za ekološko kmetovanje, bi bilo zato treba pri metodologiji in zahtevah, določenih za preglede sort, ustrezno upoštevati posebne potrebe. Pravila o trajnostni vrednosti za pridelavo bodo v EU določena in usklajena s sprejetjem posebnih zahtev glede odpornosti proti posameznim škodljivim organizmom, zmanjšane potrebe po vnosu virov, zmanjšane vsebnosti neželenih snovi ali izboljšane prilagodljivosti različnemu kmetijsko-podnebnemu okolju. To je pomembno orodje za usmerjanje postopka žlahtnjenja v bolj trajnostno smer. Če je bila sorti podeljena žlahtniteljska pravica v Uniji na podlagi Uredbe (ES) št. 2100/1994 ali nacionalnih pravil, bi se moralo šteti, da je navedena sorta razločljiva, izenačena in nespremenljiva ter ustrezno imenovana za namene registracije sort v skladu s to uredbo. Ohrani se osnovno načelo uporabe enotnega imena za eno sorto po vsej Uniji. V nekaterih posebnih primerih bodo dovoljene sopomenke. CPVO ima zaradi svoje funkcije zelo dober pregled veljavnih imen sort po vsej Uniji. V ta namen in da se zagotovi skladnost glede dodelitve imen po vsej Uniji, bi se pristojni organi morali posvetovati s CPVO o preverjanju imen, preden se posamezne sorte vpišejo v nacionalni register sort. Uredba določa podrobne zahteve za postopek registracije sort v zvezi s pogoji za registracijo, vložitev in vsebino vlog, formalnimi in tehničnimi pregledi, poročili o pregledih, odločitvami o registraciji, časom in podaljšanjem veljavnosti, preklicem/izbrisom registracije in ohranjanjem sort. Zaradi skladnosti se enaka pravila uporabljajo tudi za neposredne vloge za sorte, vložene pri CPVO za vpis v register sort Unije. Uvedene so posebne določbe o vpisu rastlin v register sort Unije in v zvezi z možnostjo za vložnika, da se pritoži zoper odločitev CPVO. Take določbe niso določene za vpis v nacionalne registre sort, ker zanje veljajo nacionalni upravni postopki. Uvedena bo nova obveznost za vsak nacionalni center za pregled sort, ki jih bo revidiral CPVO, da se zagotovita kakovost in uskladitev postopkov registracije sort v Uniji. Center za pregled izvajalcev poslovnih dejavnosti bodo revidirali in odobrili pristojni nacionalni organi. V primeru neposredne vloge, vložene pri CPVO, bo urad revidiral in odobril centre za preglede, ki jih uporablja za preglede sort. Pristojni organi in CPVO bi morali zaračunati pristojbine za obdelavo vlog, formalne in tehnične preglede, vključno z revizijami, ime sort in vzdrževanje sort za vsako leto trajanja registracije. Zato bi bilo treba v tej uredbi določiti usklajena pravila za navedene pristojbine. Prevladajo splošna načela za povračilo stroškov. Vendar se mikropodjetja izvzamejo iz plačila pristojbin, da Komisija lahko izpolni svojo zavezo za zmanjšanje bremena za zelo mala podjetja v skladu z njeno novo politiko za zmanjšanje regulativnega bremena za mala in srednja podjetja ter prilagajanja zakonodaje EU potrebam mikropodjetij. Poleg tega bo pristojbina za registracijo sort z uradno priznanim opisom in heterogenega materiala znižana tako, da se zagotovi, da pristojbina ni ovira za registracijo zadevne sorte ali materiala. Stare tradicionalne sorte Za stare sorte, kot so ohranjevalne sorte (tudi domače sorte) ali tako imenovane vrtičkarske sorte, bi bilo treba še naprej določati manj stroge zahteve z namenom spodbujanja njihovega ohranjanja in uporabe na kmetijah, kot trenutno urejata direktivi 2008/62/ES in 2009/145/ES. Vendar se bodo sorte še naprej registrirale na podlagi „uradno priznanega opisa“, ki ga pristojni organi sicer priznajo, vendar ne pripravijo. Za navedeni opis preglede razločljivosti, izenačenosti in nespremenljivosti ni več obvezen. Uradno priznani opis je samo opis posebnih lastnosti rastlin in delov rastlin, ki so reprezentativni za zadevno sorto in s katerimi je mogoče ugotoviti istovetnost sorte, vključno z območjem izvora. Ta opis lahko temelji na starem uradnem opisu sorte, ki ga je pripravil npr. znanstveni ali akademski organ ali organizacija. Točnost njegove vsebine bi lahko podprli s predhodnimi uradnimi inšpekcijskimi pregledi, neuradnimi pregledi ali znanjem, pridobljenim na podlagi praktičnih izkušenj med pridelavo, razmnoževanjem in uporabo. Sedanje količinske omejitve se odpravijo. Uporabniki so o materialu obveščeni prek nalepke, ki potrjuje, da je istovetnost te sorte ugotovljena z uradno priznanim opisom in območjem izvora. Rastlinski razmnoževalni material, ki spada med navedene sorte, bi moral biti dostopen na trgu samo kot standardni material. 3.4. Del IV – Pridelava gozdnega razmnoževalnega materiala in omogočanje njegove dostopnosti na trgu Zakonodaja EU določa poseben pristop, ki vključuje posebno terminologijo za gozdni razmnoževalni material. Zato je za to področje določen ločen del, v katerem se ohrani sedanji osnovni pristop. Zahteve za gozdni razmnoževalni material se nanašajo na odobritev osnovnega materiala, vključitev v nacionalni register in na seznam Unije, glavni certifikat, tržne kategorije, partije, mešanice, označevanje, pakiranje in določitev pogojev enakovrednosti EU za uvoz. Poleg tega je treba določiti naslednja pravila o odstopanju: odobritev strožjih nacionalnih zahtev, prepoved omogočanja dostopnosti gozdnega razmnoževalnega materiala končnim uporabnikom, pravila glede začasnih težav pri dobavi in pravila glede začasnih poskusov. 3.5. Del V – Postopkovne določbe Določena so pravila za delegirane akte in postopek v odboru. 3.6. Del VI – Končne določbe V Uredbi (ES) št. 2100/94 o žlahtniteljskih pravicah v Skupnosti se spremenita ime in vloga CPVO. Da se upoštevajo priporočila medinstitucionalne delovne skupine EU, se ime agencije spremeni v „Evropska agencija za sorte rastlin“ (EAPV). Poslanstvo CPVO je razširjeno na področje registracije sort, zlasti upravljanje registra sort Unije in registracije rastlinskih sort prek neposredne vložitve vloge pri CPVO. Poleg tega se CPVO v okviru njegove nove misije pripišejo številne naloge za zagotavljanje priporočil za imena sort, podatkovno bazo o referenčnih zbirkah sort, usklajevanje tehničnega pregleda sort, revizije centrov za tehnične preglede, svetovalne naloge, usposabljanje in tehnično podporo. Določena so potrebna pravila o kaznih. 3.7. Del VII – Pristojnost Unije, subsidiarnost in pravna oblika Zakonodajni okvir za rastlinski razmnoževalni material temelji na členu 43 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) o izvajanju skupne kmetijske politike (SKP). Cilji navedene politike so povečati kmetijsko produktivnost, zagotoviti primeren življenjski standard za kmetijsko skupnost, stabilizirati trge, zagotoviti razpoložljivost oskrbe in dostopnost potrošnikov do oskrbe po razumnih cenah. Z zaporednimi revizijami SKP so bile vključene zahteve o trajnosti kmetijstva. Lizbonska pogodba določa, da je kmetijstvo v skupni pristojnosti EU in njenih držav članic. Vendar je jasno, da se vsa področja kmetijske dejavnosti ter pomožnih dejavnosti vzdolž celotne verige v zelo veliki meri regulirajo na ravni EU. To pomeni, da je oblikovanje zakonodaje predvsem naloga institucij Evropske unije. Predlog je v obliki Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta. Druga sredstva ne bi bila primerna, ker se cilji ukrepa lahko najučinkoviteje dosežejo s popolnoma usklajenimi zahtevami po vsej Uniji, s čimer se zagotovi prost pretok rastlinskega razmnoževalnega materiala. 4. PRORAČUNSKE POSLEDICE Finančne odobritve za izvajanje Uredbe do 31. decembra 2020 so predstavljene v Uredbi o določbah za upravljanje odhodkov v zvezi s prehransko verigo, zdravjem in dobrobitjo živali ter v zvezi z zdravjem rastlin in rastlinskim razmnoževalnim materialom. 5. NEOBVEZNI ELEMENTI 2013/0137 (COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o pridelavi rastlinskega razmnoževalnega materiala in omogočanju njegove dostopnosti na trgu (zakonodaja o rastlinskem razmnoževalnem materialu) (Besedilo velja za EGP) EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 43(2) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po predložitvi osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, ob upoštevanju mnenja Odbora regij, v skladu z rednim zakonodajnim postopkom[1], ob upoštevanju naslednjega: (1) Naslednje direktive določajo pravila za pridelavo in trženje semen in razmnoževalnega materiala kmetijskih rastlin, zelenjave, vinske trte, sadnih rastlin, gozdnega razmnoževalnega materiala in okrasnih rastlin: (a) Direktiva Sveta 66/401/EGS z dne 14. junija 1966 o trženju semen krmnih rastlin[2]; (b) Direktiva Sveta 66/402/EGS z dne 14. junija 1966 o trženju semena žit[3]; (c) Direktiva Sveta 68/193/EGS z dne 9. aprila 1968 o trženju materiala za vegetativno razmnoževanje trte[4]; (d) Direktiva Sveta 98/56/ES z dne 20. julija 1998 o trženju razmnoževalnega materiala okrasnih rastlin[5]; (e) Direktiva Sveta 1999/105/ES z dne 22. decembra 1999 o trženju gozdnega reprodukcijskega materiala[6]; (f) Direktiva Sveta 2002/53/ES z dne 13. junija 2002 o skupnem katalogu sort poljščin[7]; (g) Direktiva Sveta 2002/54/ES z dne 13. junija 2002 o trženju semena pese[8]; (h) Direktiva Sveta 2002/55/ES z dne 13. junija 2002 o trženju semena zelenjadnic[9]; (i) Direktiva Sveta 2002/56/ES z dne 13. junija 2002 o trženju semenskega krompirja[10]; (j) Direktiva Sveta 2002/57/ES z dne 13. junija 2002 o trženju semena oljnic in predivnic[11]; (k) Direktiva Sveta 2008/72/ES z dne 15. julija 2008 o trženju razmnoževalnega in sadilnega materiala zelenjadnic, razen semena[12]; (l) Direktiva Sveta 2008/90/ES z dne 29. septembra 2008 o trženju razmnoževalnega materiala sadnih rastlin in sadnih rastlin, namenjenih za pridelavo sadja[13]. (2) Osnovni cilj navedenih direktiv je trajnostna kmetijska, vrtnarska in gozdarska pridelava. Za zagotovitev produktivnosti so zdravje, kakovost in raznolikost rastlinskega razmnoževalnega materiala zelo pomembni za kmetijstvo, vrtnarstvo, prehransko in krmno varnost ter gospodarstvo na splošno. Poleg tega bi bilo za zagotovitev trajnosti treba v zakonodaji upoštevati potrebo po izpolnjevanju pričakovanj potrošnikov, zagotavljanju prilagodljivosti pridelave raznovrstnosti kmetijskih, vrtnarskih in okoljskih razmer, soočanju z izzivi podnebnih sprememb ter spodbujanju varovanja kmetijske biotske raznovrstnosti. (3) Razvoj na področju kmetijstva, vrtnarstva, gozdarstva, žlahtnjenja rastlin in omogočanja dostopnosti rastlinskega razmnoževalnega materiala na trgu je pokazal, da je treba zakonodajo poenostaviti in nadalje prilagoditi razvoju sektorja. Zato bi bilo treba navedene direktive nadomestiti z enotno uredbo o pridelavi z namenom omogočanja dostopnosti na trgu in omogočanju dostopnosti rastlinskega razmnoževalnega materiala na trgu znotraj Unije. (4) Rastlinski razmnoževalni material bi bilo treba opredeliti na celovit način, vključno z vsemi rastlinami, iz katerih je mogoče pridobiti (vključno z razmnoževanjem v kateri koli nadaljnji fazi pridelave) celotne rastline in ki so temu namenjene. Ta uredba bi zato morala zajemati semena ter vse druge oblike rastlin v kateri koli fazi rasti, iz katerih je mogoče pridobiti celotne rastline ali ki so temu namenjene. (5) Ta uredba bi prav tako morala zajemati rastlinski razmnoževalni material za pridelavo kmetijskih surovin za industrijske namene, saj navedeni material predstavlja večji del večjega števila sektorjev in bi moral izpolnjevati nekatere standarde kakovosti. (6) Da se določi področje uporabe več določb te uredbe, je treba opredeliti pojma „izvajalec poslovnih dejavnosti“ in „omogočanje dostopnosti na trgu“. Glede na tržni razvoj tega sektorja bi morala biti zlasti opredelitev „omogočanja dostopnosti na trgu“ čim širša, da se zagotovijo vse oblike transakcij rastlinskega razmnoževalnega materiala. Navedena opredelitev bi med drugim morala vključevati osebe, ki sklepajo prodajne pogodbe na daljavo (npr. elektronsko), in osebe, ki zbirajo osnovni material gozdnih rastlin. (7) Glede na potrebe pridelovalcev in zahteve po prožnosti in sorazmernosti se ta uredba ne bi smela uporabljati za rastlinski razmnoževalni material, namenjen izključno za testiranje, znanstvene namene in žlahtnjenje, za genske banke, organizacije in mreže za izmenjavo in ohranjanje genskih virov (vključno z ohranjanjem na kmetijah) ali za razmnoževalni material, ki se izmenjuje v naravi med osebami, ki niso izvajalci poslovnih dejavnosti. (8) Za pridelovanje in omogočanje dostopnosti na trgu rastlinskega razmnoževalnega materiala bi se prav tako morale uporabljati Direktiva 94/62/ES z dne 20. decembra 1994 o embalaži in odpadni embalaži[14], Uredba (ES) št. 338/97/ES z dne 9. decembra 1996 o varstvu prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst z zakonsko ureditvijo trgovine z njimi[15], Direktiva 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. marca 2001 o namernem sproščanju gensko spremenjenih organizmov v okolje in razveljavitvi Direktive Sveta 90/220/EGS[16], Uredba (ES) št. 1829/2003 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi[17], Uredba (ES) št. 1830/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o sledljivosti in označevanju gensko spremenjenih organizmov ter sledljivosti živil in krme, proizvedenih iz gensko spremenjenih organizmov, ter o spremembi Direktive 2001/18/ES[18] in Uredba (EU) št. …/… [Urad za publikacije, prosimo dodajte številko Uredbe o zaščitnih ukrepih proti škodljivim organizmom na rastlinah]. (9) Za zagotovitev preglednosti ter učinkovitejšega nadzora pridelave rastlinskega razmnoževalnega materiala in omogočanja njegove dostopnosti na trgu bi bilo treba izvajalce poslovnih dejavnosti registrirati. Za zmanjšanje upravnega bremena za izvajalce poslovnih dejavnosti, tako da se jim dovoli samo enkraten vpis v enotni register, pa je ustrezno, da se vpišejo v javni register, ki ga vzpostavijo države članice v skladu z Uredbo (EU) št. …/… (Urad za publikacije, prosimo dodajte številko Uredbe o zaščitnih ukrepih proti škodljivim organizmom na rastlinah). (10) Uvesti bi bilo treba osnovne obveznosti za izvajalce poslovnih dejavnosti, ki se ukvarjajo s pridelavo rastlinskega razmnoževalnega materiala in omogočanjem njegove dostopnosti na trgu, da se zagotovi ustrezna uporaba te uredbe. (11) Izkušnje kažejo, da sta zanesljivost in kakovost razmnoževalnega materiala, katerega dostopnost je omogočena na trgu, lahko ogroženi, kadar ni mogoče izslediti razmnoževalnega materiala, ki ne izpolnjuje veljavnih standardov. Zato je treba uvesti celovit sistem sledljivosti za omogočanje umikov s trga ali zagotovitev informacij za potrošnike ali pristojne organe. Zato bi moralo biti obvezno hraniti potrebne informacije in voditi evidence v zvezi s transferji z izvajalci poslovnih dejavnosti. Na osnovi načela sorazmernosti se navedeno pravilo ne bi smelo uporabljati, če je dobava del omogočanja dostopnosti na maloprodajnem trgu. (12) Za nekatere rodove in vrste rastlinskega razmnoževalnega materiala bi morale veljati strožje zahteve v zvezi z njihovo pridelavo in omogočanjem dostopnosti na trgu zaradi njihovega vse večjega gospodarskega, zdravstvenega ali okoljskega pomena. Ta pomen bi moral biti določen z območjem ali vrednostjo pridelave navedenih rodov ali vrst, številom izvajalcev poslovnih dejavnosti ali vsebino snovi, ki predstavljajo morebitno tveganje za zdravje ali okolje. Večino navedenih rodov in vrst trenutno urejajo zgoraj navedene direktive. Navedene rodove in vrste bi bilo treba vnesti na poseben seznam (v nadaljnjem besedilu: rodovi in vrste s seznama). (13) Za zagotovitev preglednosti in omogočanja ozaveščene izbire potrošnikov bi bilo treba rastlinski razmnoževalni material rodov in vrst s seznama pridelovati in omogočati njegovo dostopnost na trgu samo v okviru vnaprej opredeljenih kategorij. Navedene kategorije bi morale odražati različne ravni kakovosti in faze pridelave ter se opredeliti kot „predosnovne“, „osnovne“, „certificirane“ in „standardne“. (14) Za zagotovitev najširše možne razpoložljivosti rastlinskega razmnoževalnega materiala in izbire njegovih uporabnikov, bi izvajalci poslovnih dejavnosti načeloma morali omogočiti dostopnost rastlinskega razmnoževalnega materiala na trgu, ki spada med rodove in vrste s seznama, v okviru katere koli kategorije. Za zagotovitev prehranske in krmne varnosti in dosego visoke ravni istovetnosti, kakovosti in zdravja rastlinskega razmnoževalnega materiala pa rastlinski razmnoževalni material ne bi smel biti dostopen na trgu kot standardni material, če so stroški potrjevanja sorazmerni z navedenimi cilji. (15) Za rastlinski razmnoževalni material sort z uradno priznanim opisom ter heterogeni material in material za nišni trg bi morale veljati minimalne zahteve. Zato bi bilo treba tak material v vseh primerih pridelovati samo kot standardni material in omogočati dostopnost tega materiala na trgu samo kot standardnega materiala. (16) Za omogočanje ozaveščene izbire uporabnikov v zvezi z istovetnostjo in značilnostmi materiala, bi bilo treba rastlinski razmnoževalni material rodov in vrst s seznama pridelovati in njegovo dostopnost na trgu omogočati samo, če spada med sorte, vpisane v nacionalni register sort ali register sort Unije. (17) Za prilagoditev razvoju na področju žlahtnjenja rastlin in morebitnim novim tehnikam bi bilo treba dovoliti, da se heterogeni rastlinski razmnoževalni material, ki ne ustreza opredelitvi sorte v smislu te uredbe, pod določenimi pogoji prideluje ali se omogoča njegova dostopnost na trgu, ne da bi pripadal registrirani sorti in tudi če ne izpolnjuje zahtev glede registracije sort, to je glede razločljivosti, izenačenosti ali nespremenljivosti, ali zahtev glede zadovoljive vrednosti za pridelavo ali zahteve glede trajnostne vrednosti za pridelavo. Pri registraciji takega materiala bi bilo treba upoštevati njegov prispevek k povečanju genetske variabilnosti kmetijskih rastlin, osnove genskih virov in biotske raznovrstnosti v Uniji ter k trajnosti kmetijstva in prilagajanju podnebnim spremembam. Pri metodologiji registracije bi bilo treba upoštevati navedene posebne značilnosti, temeljiti pa bi morala na najmanjšem možnem bremenu za izvajalce dejavnosti, ki bi tak material želeli registrirati. Prav tako bi bilo ustrezno in sorazmerno iz te zahteve izvzeti pokončne korenike, saj imajo znatno tržno in praktično vrednost za sektorje, v katerih se uporabljajo, vendar pogosto ne ustrezajo opredelitvi sorte. (18) Določiti bi bilo treba pravila za potrjevanje rastlinskega razmnoževalnega materiala ter za dejavnosti, katerih cilj je preverjanje zanesljivosti potrjevanja v fazi po potrjevanju, da se zagotovi izpolnjevanje veljavnih zahtev glede kakovosti. Navedena pravila bi bilo treba prilagoditi tehničnemu in znanstvenemu razvoju. (19) Pri zahtevah glede kakovosti in shemah potrjevanja bi bilo treba upoštevati mednarodna priporočila, kot so pravila in predpisi o shemah za semena Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD), standardi za semenski krompir Ekonomske komisije za Evropo Združenih narodov (UN/ECE) ter pravila o vzorčenju in testiranju Mednarodne zveze za testiranje semena (ISTA). (20) Glede na zgornjo mejo za prisotnost nekarantenskih škodljivih organizmov, določeno z Uredbo (EU) št. …/… (Urad za publikacije, prosimo vstavite številko Uredbe o zaščitnih ukrepih proti škodljivim organizmom na rastlinah) o ukrepih proti škodljivim organizmom na rastlinah[19], je primerno določiti podrobne zahteve za inšpekcijske preglede in preiskave, ki vodijo do enotnega potrjevanja v zvezi s skladnostjo z zahtevami, sprejetimi na podlagi te uredbe in Uredbe (EU) št. …/… (Urad za publikacije, prosimo vstavite številko Uredbe o zaščitnih ukrepih proti škodljivim organizmom na rastlinah). (21) Za zagotovitev največje možne čistosti materiala in homogenosti pridelave bi bilo treba rastlinski razmnoževalni material, ki spada med rodove ali vrste s seznama, hraniti v ločenih partijah. (22) Glede na raznovrstnost rastlinskega razmnoževalnega materiala bi izvajalci poslovnih dejavnosti morali imeti možnost, da pridelujejo rastlinskega razmnoževalnega materiala ali omogočajo njegovo dostopnost na trgu v obliki posameznih rastlin, pakiranj, kontejnerjev ali snopov. (23) Treba bi bilo sprejeti pravila za označevanje rastlinskega razmnoževalnega materiala, ki spada med rodove ali vrste s seznama, da se zagotovi ustrezna ugotovitev istovetnosti navedenega materiala. V primeru materiala kategorij, ki so predmet potrjevanja, bi nalepko (v nadaljnjem besedilu: uradna nalepka) morali pripraviti in namestiti pooblaščeni izvajalci poslovnih dejavnosti pod uradnim nadzorom pristojnih organov. Ker nekateri izvajalci poslovnih dejavnosti morda nimajo na voljo sredstev za dejavnosti potrjevanja in izdajanje uradnih nalepk, bi bilo treba zagotoviti, da uradne nalepke lahko izdajo pristojni organi na zahtevo izvajalcev poslovnih dejavnosti. (24) Za ohranjanje naravnega okolja v okviru ohranjanja genskih virov je zaželeno, da se dovoli mešanica rastlinskega razmnoževalnega materiala, ki spada med rodove ali vrste s seznama, z rodovi ali vrstami, ki niso na seznamu. Navedene mešanice bi bilo treba dovoliti le, če je njihova sestava naravno povezana z določenim območjem. Za zagotovitev preglednosti in boljšega nadzora kakovosti zadevnih mešanic bi pridelavo in omogočanje dostopnosti navedenih mešanic na trgu morali odobriti pristojni organi. (25) Treba bi bilo sprejeti pravila za uvoz rastlinskega razmnoževalnega materiala rodov ali vrst s seznama v Unijo, tako da se dovoli samo uvoz rastlinskega razmnoževalnega materiala, ki izpolnjuje enake zahteve glede pridelave in kakovosti kot material, ki je pridelan in katerega dostopnost je omogočena na trgu v Uniji. (26) Za zagotovitev prožnosti ter olajšanja prilagoditve izvajalcev poslovnih dejavnosti in trgov posebnim okoliščinam ali v primeru začasnih težav z dobavo je primerno zagotoviti nekatera odstopanja od splošnih pravil iz te uredbe. Navedena odstopanja bi bilo treba odobriti pod določenimi pogoji, da se preprečijo zlorabe in zagotovi, da se upoštevajo splošni nameni te uredbe. Nanašati bi se morala na rastlinski razmnoževalni material, ki spada med sorte, katerih registracija že poteka, ter rastlinski razmnoževalni material, ki ni dokončno certificiran ali ni certificiran kot material, ki izpolnjuje veljavne zahteve glede kalivosti. Prav tako bi morala obstajati možnost za sprejetje nujnih ukrepov, s katerimi bi se obravnavala tveganja za zdravje ljudi, živali in rastlin ter okolje. (27) Rastlinski razmnoževalni material, katerega dostopnost na trgu omogočijo mali pridelovalci samo v omejenih količinah („rastlinski razmnoževalni material za nišni trg“), bi bilo treba izvzeti iz zahteve, da mora spadati med registrirane sorte. Navedeno odstopanje je potrebno, da se preprečijo neupravičene omejitve za omogočanje dostopnosti na trgu rastlinskega razmnoževalnega materiala, ki je manjšega tržnega interesa, vendar je pomemben za vzdrževanje genske raznovrstnosti. Vendar bi bilo treba zagotoviti, da navedenega odstopanja ne uporablja redno širok krog izvajalcev poslovnih dejavnosti in da ga uporabljajo samo izvajalci poslovnih dejavnosti, ki si ne morejo privoščiti stroškov in upravnega bremena registracije sort. To je pomembno, da se preprečijo zlorabe navedenega odstopanja in zagotovi uporaba pravil iz te uredbe. Zato bi morali dostopnost materiala za nišni trg na trgu omogočiti izvajalci poslovnih dejavnosti, ki zaposlujejo majhno število oseb in imajo majhen letni promet. (28) Zaželeni so začasni poskusi za iskanje izboljšanih alternativ za katere koli ukrepe, sprejete za rodove ali vrste s seznama. Pri organizaciji navedenih poskusov bi bilo treba upoštevati razvoj tehnik, povezanih s pridelavo in nadzorom rastlinskega razmnoževalnega materiala. (29) Rastlinski razmnoževalni material rodov ali vrst s seznama, izvožen v tretje države, bi moral biti skladen s pravili za rastlinski razmnoževalni material, ki se prideluje in katerega dostopnost je omogočena na trgu v Uniji, razen če za zadevni material veljajo dvostranski ali večstranski sporazumi ali pravila tretjih držav. (30) Treba bi bilo določiti osnovne zahteve za rastlinski razmnoževalni material, ki ne spada med rodove ali vrste s seznama, da se zagotovijo minimalni standardi glede kakovosti in ugotavljanja istovetnosti za njihovo pridelavo ter omogočanje dostopnosti na trgu. (31) Za zagotovitev, da je za vse sorte omogočena registracija in da zanje veljajo skupna pravila in pogoji, bi bilo treba določiti pravila za registracijo sort, ki bi morala veljati tako za sorte rodov ali vrst s seznama kot za sorte vrst, ki niso na seznamu. (32) Dosedanje izkušnje kažejo, da nekatere žlahtnitelje zanima omogočanje dostopnosti njihovih sort na celotnem trgu Unije ali večjem delu trga Unije. Zato je primerno žlahtniteljem zagotoviti možnost vpisa njihovih sort bodisi v nacionalni register sort bodisi register sort Unije. Nalogo vzpostavitve, objavljanja in posodabljanja registra sort Unije bi bilo treba zaupati Evropski agenciji za sorte rastlin (v nadaljnjem besedilu: Agencija), prej „Urad Skupnosti za rastlinske sorte“, kot je bil ustanovljen v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 2100/1994, ki je trenutno zadolžen za podelitev žlahtniteljskih pravic. Dejavnosti Agencije bi torej morale zajemati vse vidike upravljanja rastlinskih sort. (33) Sorte bi bilo načeloma treba registrirati na podlagi uradnega opisa, ki ga pripravi pristojni organ ali Agencija. Za zmanjšanje bremena pristojnih organov in Agencije ter zagotovitev prožnosti pa je primerno omogočiti, da preiskave, potrebne za pripravo uradnega opisa, lahko izvedejo tudi vložniki. (34) Poleg osnovnih zahtev glede registracije bi za sorte, ki spadajo med vrste s posebnim pomenom za razvoj kmetijstva in vrtnarstva v Uniji, morale veljati dodatne zahteve, ki zagotavljajo zadovoljivo in trajnostno vrednost za pridelavo ali uporabo. (35) Zahteve, ki zagotavljajo trajnostno vrednost za pridelavo, bi bilo treba določiti na ravni Unije v podporo trajnostnemu razvoju, neposrednemu žlahtnjenju rastlin in zadovoljevanju potreb žlahtniteljev, pridelovalcev in potrošnikov v zvezi z navedenim tipom razvoja. Zahteve, ki zagotavljajo zadovoljivo vrednost za pridelavo in uporabo, lahko uvedejo države članice glede na svoje kmetijsko-podnebne in kmetijske razmere. Zato bi bilo treba posamezne sorte vpisati samo v nacionalni register sort. Zahteve, ki zagotavljajo zadovoljivo vrednost za pridelavo in uporabo, bi se morale nanašati na pridelek in kakovost. Države članice bi pri razvoju in uporabi takih zahtev morale upoštevati omejitve, značilne za posebne prakse kmetijskega upravljanja. Zlasti bi morale ustrezno upoštevati posebne potrebe ekološkega kmetovanja v zvezi s prožnostjo in pogoji glede manjših vnosov. (36) V okviru Konvencije o biološki raznovrstnosti, katere pogodbenica je Unija, se je Unija zavezala k vzdrževanju genske raznovrstnosti gojenih rastlin in njihovih prostoživečih sorodnikov ter zmanjšanju genske erozije. Navedena zaveza dopolnjuje cilj Unije, da zaustavi izginevanje biotske raznovrstnosti do leta 2020. V navedenem okviru bi bilo treba dovoliti, da se nekatere sorte pridelujejo in da se omogoča njihova dostopnost na trgu, tudi če ne izpolnjujejo zahtev glede razločljivosti, izenačenosti ali nespremenljivosti, da se zagotovita ohranjanje in trajnostna uporaba navedenih sort ter s tem prispeva k trajnosti kmetijstva in prilagajanju podnebnim spremembam. Zato bi bilo treba navedene sorte registrirati samo na podlagi uradno priznanega opisa. (37) Vendar bi bilo treba sorte, registrirane na podlagi uradno priznanega opisa, pridelovati na območju, kjer so bile gojene in prilagojene že v preteklosti, da se zagotovi njihova pristnost ter njihova dodana vrednost za ohranitev genske raznovrstnosti in varovanje okolja. Zato bi jih bilo treba vključiti samo v nacionalne registre sort. Iz istega razloga bi dostopnost navedenih sort na trgu morala biti omogočena in/ali navedene sorte bi morale biti zbrane npr. v genskih bankah pred začetkom veljavnosti te uredbe ali bi morale biti že več kot pet let izbrisane iz nacionalnega registra sort ali registra sort Unije, če so bile v navedene registre vpisane na podlagi tehničnega pregleda njihove razločljivosti, izenačenosti in nespremenljivosti. (38) Treba bi bilo določiti pravila o postopkih za vpis sort in klonov v nacionalne registre sort, da se zagotovijo enotni pogoji za vse vloge in pregleden okvir za vse zainteresirane strani. (39) Nekatere sorte, ki so naravno prilagojene lokalnim in regionalnim pogojem ter jim grozi genska erozija ali ki nimajo bistvene vrednosti za tržno pridelavo kmetijskih rastlin, vendar so bile razvite za gojenje pod posebnimi pogoji, so že sprejete v nacionalnih katalogih, seznamih ali registrih sort v skladu s členom 3 Direktive Komisije 2008/62/ES z dne 20. junija 2008 o določitvi nekaterih odstopanj za sprejetje kmetijskih domačih sort in sort poljščin, ki so naravno prilagojene na lokalne in regionalne pogoje in so ogrožene zaradi genske erozije, ter za trženje semena in semenskega krompirja navedenih domačih sort in sort poljščin[20] ter členom 3(1) Direktive Komisije 2009/145/ES z dne 26. novembra 2009 o določitvi nekaterih odstopanj za sprejetje domačih sort in sort zelenjadnic, ki se tradicionalno gojijo na posebnih krajih in območjih in so ogrožene zaradi genske erozije, in sort zelenjadnic, ki nimajo resnične vrednosti za komercialno pridelavo, ampak so se razvile za pridelavo v posebnih pogojih ter za trženje semena navedenih domačih sort in sort zelenjadnic[21]. Za navedene sorte ni bil opravljen popoln tehnični pregled njihove razločljivosti, izenačenosti ali nespremenljivosti. Zato je primerno, da se navedene sorte brez nadaljnjih postopkov neposredno vpišejo neposredno v nacionalni register sort kot sorte z uradno priznanim opisom. (40) Register sort Unije bi moral vključevati tudi vse sorte, ki so vpisane v nacionalne registre sort. Na ta način bo zagotovljeno, da register sort Unije nudi jasen pregled vseh sort, registriranih v Uniji. (41) Sprejeti bi bilo treba pravila za vpis sort in klonov v register sort Unije. Zaradi doslednosti bi morala biti navedena pravila podobna pravilom za vpis v nacionalne registre sort. (42) Pristojni nacionalni organi in Agencija bi morali zaračunati pristojbine za obdelavo vlog, formalne in tehnične preglede ter za vsako leto veljavnosti registracije. To bi bilo potrebno, da se zagotovijo potrebna sredstva za celoten sistem registracije sort in da glavni upravičenci navedene registracije krijejo stroške delovanja navedenega sistema. Zato bi bilo treba v tej uredbi opredeliti pravila za določitev navedenih pristojbin. (43) Da se olajša registracija sort, ki služijo boju proti genski eroziji v Uniji, bi morale države članice zaračunavati manjšo pristojbino za sorte z uradno priznanim opisom in heterogeni material. Takšne manjše pristojbine bi morale biti dovolj nizke, da ne bi bile odvračilne oziroma da ne bi pomenile ovire za omogočanje dostopnosti navedenih sort na trgu. Za zagotovitev podpore mikropodjetjem bi morala biti mikropodjetja v celoti oproščena plačila pristojbin. (44) Za zaščito tržnih interesov in intelektualne lastnine izvajalcev poslovnih dejavnosti bi bilo treba rezultate pregledov in opis rodoslovnih komponent obravnavati kot zaupne, če žlahtnitelj to zahteva. Zaradi preglednosti bi morali biti vsi opisi sort iz nacionalnih registrov sort ali registra sort Unije dostopni javnosti. (45) Gozdovi pokrivajo veliko površino Unije in imajo socialno, gospodarsko, okoljsko, ekološko in kulturno funkcijo. Zato so potrebni posebni pristopi in ukrepi za različne tipe gozdov ob upoštevanju različnih razmer, značilnih za gozdove v Uniji. (46) Gozdni razmnoževalni material drevesnih vrst in umetnih križancev, ki so pomembni za gozdarstvo, bi moral biti genetsko prilagojen lokalnim razmeram in visoko kakovosten. Ohranitev in izboljšanje biotske raznovrstnosti gozdov, vključno z gensko raznovrstnostjo dreves, sta bistvena za trajnostno gospodarjenje z gozdovi. (47) Da se zagotovijo ustrezni standardi kakovosti in trženja ter prilagoditev tehničnemu in znanstvenemu razvoju sektorja, bi bilo treba določiti zahteve za gozdni razmnoževalni material glede osnovnega materiala, kategorij, v okviru katerih se lahko omogoči dostopnost materiala na trgu, partij, označevanja in majhnih pakiranj. (48) Da se zagotovita prožnost in prilagoditev posebnim okoliščinam, bi bilo treba pod določenimi pogoji omogočiti odstopanja za pridelovanje gozdnega razmnoževalnega materiala in omogočanje njegove dostopnosti na trgu. Navedena odstopanja bi se morala nanašati na možnost, da države članice sprejmejo strožje zahteve, primere začasnih težav z dobavo, potrebo po omogočanju hitre dostopnosti semen na trgu, izvajanje začasnih poskusov in sprejetje nujnih ukrepov. (49) V interesu ohranjanja in trajnostne uporabe gozdnih rastlinskih genskih virov bi bilo treba državam članicam dovoliti, da sprejmejo manj stroge zahteve glede gozdnega razmnoževalnega materiala, ki je naravno prilagojen lokalnim in regionalnim razmeram in mu grozi genska erozija. (50) Pristojni organi bi morali zaračunavati pristojbine za registracijo/odobritev osnovnega materiala gozdnih rastlin in izdajanje glavnih certifikatov za material gozdnih rastlin, pridobljen iz registriranega/odobrenega osnovnega materiala gozdnih rastlin. To bi bilo potrebno, da se zagotovijo potrebna sredstva za potrjevanje gozdnega razmnoževalnega materiala in da glavni upravičenci navedenega potrjevanja krijejo posamezne stroške. Za zagotovitev podpore mikropodjetjem bi morala biti mikropodjetja v celoti oproščena plačila pristojbin. V tej uredbi bi bilo treba določiti pravila glede navedenih pristojbin, saj se nanašajo na učinkovito pridelavo gozdnega razmnoževalnega materiala ter njegovo registracijo in omogočanje njegove dostopnosti na trgu. (51) Uredbo (ES) št. 2100/1994 je treba spremeniti, da se v naloge Agencije vključi registracija sort in da se spremeni njeno prejšnje ime „Urad Skupnosti za rastlinske sorte“. (52) Za zagotovitev prilagoditve prilog k tej uredbi tehničnemu in znanstvenemu razvoju bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejema akte v zvezi s spreminjanjem prilog k tej uredbi. (53) Za spremljanje tehničnega in gospodarskega razvoja sektorja bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejema akte v zvezi s seznamom rodov ali vrst rastlinskega razmnoževalnega materiala, ki se ne sme dati na trg kot standardni material. (54) Za spremljanje tehničnega in gospodarskega razvoja sektorja bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejema akte v zvezi z določanjem rastlinskega razmnoževalnega materiala, ki se lahko prideluje in katerega dostopnost se lahko omogoča na trgu, ne da bi moral pripadati registrirani sorti, ter zahtev za njegovo pridelavo in omogočanje njegovega dostopa na trgu. (55) Za zagotovitev, da rastlinski razmnoževalni material rodov ali vrst s seznama ter nekateri tipi gozdnega razmnoževalnega materiala izpolnjujejo najstrožje možne zahteve glede istovetnosti, kakovosti in zdravja, kot je ustrezno glede na značilnosti zadevnih rodov, vrst ali kategorij, bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejema akte v zvezi s sprejemanjem zahtev glede pridelave in kakovosti ter shem potrjevanja za navedene rodove ali vrste ter v zvezi s sprejemanjem zahtev glede kakovosti za omogočanje dostopnosti na trgu posebnih delov rastlin in sadilnega materiala vrst in umetnih hibridov gozdnega razmnoževalnega materiala. (56) Za zagotovitev omogočanja dostopnosti rastlinskega razmnoževalnega materiala na trgu pod pogoji, prilagojenimi posebnim značilnostim določenih rodov ali vrst, med katere spada, bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejema akte v zvezi z največjo velikostjo, sestavo in ugotavljanjem istovetnosti partij ter zahtevami glede majhnih pakiranj rastlinskega razmnoževalnega materiala, ki spada med določene rodove ali vrste. (57) Za prilagoditev pravil o uradnih nalepkah in nalepkah izvajalcev dejavnosti značilnostim nekaterih tipov rastlinskega razmnoževalnega materiala bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejema akte v zvezi z določanjem dodatnih pravil o nalepkah za posebne kategorije in druge skupine rastlinskega razmnoževalnega materiala, navedbah številke nalepke, navedbah množitev predosnovnega, osnovnega, certificiranega in standardnega materiala, navedbah tipov sort, vključno z znotrajvrstnimi ali medvrstnimi križanci, navedbah podrazdelitve kategorij, ki izpolnjujejo različne pogoje, navedbah masnih odstotkov različnih sestavnih delov po vrstah in, kadar je primerno, po sortah v primeru mešanic ter navedbah nameravane uporabe materiala. (58) Za zagotovitev sposobnosti izvajalcev poslovnih dejavnosti, da pravilno izvedejo zanesljivo potrjevanje zadevnega rastlinskega razmnoževalnega materiala, bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejema akte v zvezi z določanjem podrobnejših zahtev glede kvalifikacij izvajalcev poslovnih dejavnosti in inšpektorjev, ki se jim lahko zaupajo dejavnosti potrjevanja, primernosti prostorov in razpoložljivosti določene opreme, ki jih uporabljajo izvajalci poslovnih dejavnosti in laboratoriji. (59) Za zagotovitev posodobljenih standardov za uradni nadzor potrjevanja, ki ga izvajajo izvajalci dejavnosti, kot je ustrezno glede na značilnosti določenih rodov ali vrst, bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejema akte v zvezi z določanjem podrobnejših zahtev za pristojne organe glede načina nadzora potrjevanja. (60) Za zagotovitev posodobljenih standardov za testiranje po potrjevanju, kot je primerno glede na značilnosti določenih rodov ali vrst, bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejema akte v zvezi z določanjem zahtev glede deleža vzorcev, ki se predložijo za teste, in v zvezi s postopki testiranja. (61) Za zagotovitev, da so mešanice rastlinskega razmnoževalnega materiala pridelane in da je njihova dostopnost na trgu omogočena v skladu z ustreznimi zahtevami glede kakovosti glede na rodove in vrste, ter za zagotovitev ozaveščene izbire za njihove uporabnike, bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejema akte v zvezi s sprejemanjem pravil o pridelavi in omogočanjem dostopnosti na trgu mešanic rastlinskega razmnoževalnega materiala, ki spadajo med različne rodove ali vrste s seznama v Prilogi I ali različne sorte navedenih rodov ali vrst, ter v zvezi s sprejemanjem pravil o mešanicah rastlinskega razmnoževalnega materiala, ki spada med rodove ali vrste s seznama v Prilogi I, in rastlinskega razmnoževalnega materiala, ki spada med rodove ali vrste, ki niso na seznamu v Prilogi I. (62) Da se dostopnost rastlinskega razmnoževalnega materiala, ki spada med sorte, katerih registracija že poteka, na trgu omogoči na pregleden način in samo v omejenem obsegu, bi bilo treba Komisiji v skladu s členom 290 PDEU podeliti pooblastila za sprejemanje aktov v zvezi z določanjem zahtev glede označevanja pakiranj in največjih odobrenih količin, katerih dostopnost na trgu se lahko omogoči za določene rodove ali vrste. (63) Za zagotovitev omogočanja dostopnosti materiala za nišni trg na trgu v omejenem obsegu in na pregleden način bi bilo treba Komisiji v skladu s členom 290 PDEU podeliti pooblastila za sprejemanje aktov v zvezi z določanjem največjih dovoljenih velikosti pakiranj, kontejnerjev ali snopov ter zahtevami glede sledljivosti, partij in označevanja zadevnega materiala za nišni trg. (64) Pomembno je zagotoviti, da se rastlinski razmnoževalni material, ki ni dokončno certificiran, in semena, za katera ni potrjeno, da izpolnjujejo zahteve glede kalivosti, lahko prideluje in njegova dostopnost na trgu omogoči pod določenimi pogoji. Zato bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejema akte v zvezi z določanjem posebnih pravil za rastlinski razmnoževalni material glede pakiranj, kontejnerjev in snopov, pravil o majhnih pakiranjih in kontejnerjih, označevanju navedenega materiala, obdobju, v katerem je omogočena dostopnost takšnega semena na trgu, in vsebine začasnih analitičnih poročil glede kalivosti. (65) Pomembno je zagotoviti, da rastlinski razmnoževalni material, uvožen iz tretjih držav, izpolnjuje zahteve iz te uredbe. Zato bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejema akte v zvezi z odločanjem, ali rastlinski razmnoževalni material določenih rodov, vrst ali kategorij, pridelan v tretji državi ali določenih območjih tretje države, izpolnjuje zahteve, enakovredne tistim, ki se uporabljajo za rastlinski razmnoževalni material, ki je pridelan in katerega dostopnost je omogočena na trgu v Uniji. (66) Pomembno je zagotoviti, da pridelava rastlinskega razmnoževalnega materiala določenih rodov ali vrst in omogočanje njegove dostopnosti na trgu ustrezata strožjim zahtevam družbe glede njegove kmetijske učinkovitosti in kakovosti za predelavo. Za spremljanje tehničnega in gospodarskega razvoja sektorja bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejema akte v zvezi s seznamom rodov ali vrst, ki imajo poseben pomen za zadovoljiv in trajnostni razvoj kmetijstva v Uniji. (67) Za zagotovitev posodobljenih standardov za registracijo sort, kot je primerno glede na značilnosti rodov ali vrst s posebnim pomenom za trajnostni razvoj kmetijstva v Uniji, bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejema akte v zvezi z določanjem pravil za registracijo sort navedenih rodov ali vrst glede odpornosti na škodljive organizme, zmanjšane potrebe po vnosu posebnih virov, zmanjšane vsebnosti neželenih snovi in izboljšanega prilagajanja različnim kmetijsko-podnebnim razmeram. (68) Za zagotavljanje posodobljenih pogojev za primernost imen sort v določenih primerih bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejema akte v zvezi z določanjem pravil glede povezave imen z blagovnimi znamkami, njihove povezave z geografskimi označbami ali označbami izvora za kmetijske proizvode, pisnega soglasja imetnikov prednostnih pravic za odpravo ovir za ustreznost imena, posebnih meril za ugotovitev, ali je ime zavajajoče ali dvoumno, ter uporabe imena v obliki kode. (69) Pomembno je zagotoviti, da se rastlinski razmnoževalni material, ki spada med klone, lahko prideluje in da na trg samo, če izpolnjuje določene kakovostne in zdravstvene zahteve ter prav tako spada med rodove ali vrste, ki imajo posebno vrednost za določene tržne sektorje. Zato bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejema akte v zvezi s sprejemanjem kakovostnih in zdravstvenih zahtev za klone določenih rodov ali vrst ter v zvezi s seznamom rodov ali vrst, med katere morajo spadati kloni, da se omogoči njihova dostopnost na trgu. (70) Za zagotovitev, da so informacije v vlogi za registracijo sort vedno posodobljene glede na razvoj sektorja in da so relevantne glede na posebne značilnosti sort, ki spadajo med navedene rodove ali vrste, bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejema akte v zvezi z določanjem dodatnih elementov, ki se vključijo v vlogo za določene rodove ali vrste. (71) Za zagotovitev posodobljenih standardov za revizije, ki jih opravljajo Agencija in pristojni organi v prostorih za tehnične preglede, in revizije organizacije navedenih pregledov, bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejema akte v zvezi z določanjem pravil za navedene revizije. (72) Za zagotovitev posodobljenih standardov za tehnične preglede sort bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejema akte v zvezi z določanjem pravil o obveznostih za kvalifikacije in usposobljenost osebja pristojnih organov ali vložnikov, opremo, potrebno za opravljanje tehničnih pregledov, vzpostavitev referenčnih zbirk sort, vzpostavitev sistemov upravljanja kakovosti ter izvajanje poskusov rasti in laboratorijskih testov za določene rodove ali vrste. (73) Za zagotovitev sorazmernih, pravičnih in posodobljenih zneskov pristojbin, ki jih vložniki plačajo za vpis sorte v register sort Unije, bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejema akte v zvezi z določanjem zneskov pristojbin, ki jih plača vložnik. (74) Za zagotovitev predložitve izčrpnih informacij za določene kategorije ali vrste gozdnega razmnoževalnega materiala bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejema akte v zvezi z določanjem pogojev, pod katerimi nalepko izvajalca dejavnosti lahko dopolnjuje drug dokument, ki ga pripravi izvajalec poslovnih dejavnosti. (75) V izogib tveganjem za kakovost in zdravje zadevnega gozdnega razmnoževalnega materiala bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejema akte v zvezi z dopolnitvijo zahtev iz te uredbe glede klonov in mešanic klonov, tako da se določi največje število let ali največje število rametov, na katero bi odobritev klonov ali mešanic klonov morala biti omejena. (76) Za zagotovitev sorazmernega izvzetja majhnih količin semen gozdnega razmnoževalnega materiala iz zahtev glede zagotavljanja informacij v zvezi s kalivostjo ali sposobnostjo preživetja bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejema akte v zvezi z določitvijo največjih možnih količin navedenih majhnih količin za določene tipe gozdnega razmnoževalnega materiala. (77) Za zagotovitev, da stroški za pristojbine, ki jih pristojni organi zaračunavajo za registracijo odobrenega osnovnega materiala gozdnih rastlin in izdajo glavnih spričeval, ustrezajo opravljenemu delu in so posodobljeni, bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejema akte v zvezi z določanjem navedenih stroškov. (78) Zlasti je pomembno, da Komisija med pripravljalnim delom za sprejemanje delegiranih aktov opravi ustrezna posvetovanja, vključno s posvetovanji na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti sočasno, pravočasno in ustrezno predložitev pomembnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu. (79) Komisiji bi bilo treba podeliti izvedbena pooblastila, da se zagotovijo enotni pogoji za izvajanje določb te uredbe v zvezi s: (a) pooblastitvijo držav članic, da sprejmejo strožje zahteve od tistih, sprejetih v skladu s to uredbo v zvezi z rastlinskim razmnoževalnim materialom rodov ali vrst s seznama ter gozdnim razmnoževalnim materialom vrst in umetnih križancev s seznama; (b) sprejetjem nujnih ukrepov; (c) pooblastitvijo držav članic, da za obdobje največ enega leta dovolijo pridelavo in omogočanje dostopnosti na trgu rastlinskega razmnoževalnega materiala, ki spada med sorte rodov ali vrst s seznama, ki še niso vključeni v nacionalni register sort ali register Unije; (d) pooblastitvijo držav članic, da za obdobje največ enega leta dovolijo omogočanje dostopnosti na trgu rastlinskega razmnoževalnega materiala rodov ali vrst s seznama, ki izpolnjujejo manj stroge zahteve od tistih, sprejetih v skladu s to uredbo; (e) organizacijo začasnih poskusov; (f) obliko nacionalnih registrov sort in registra sort Unije; (g) obliko vloge za registracijo sort; (h) načini predložitve uradnih obvestil o registraciji sort; (i) obliko nacionalnih seznamov o gozdnem razmnoževalnem materialu; (j) obliko uradnega obvestila o vključitvi gozdnega razmnoževalnega materiala na nacionalni seznam ter (k) obliko glavnih spričeval za gozdni razmnoževalni material. (80) Navedena izvedbena pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi pravil in splošnih načel glede mehanizmov nadzora, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije. (81) Ta uredba upošteva temeljne pravice in načela, priznane zlasti z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, in sicer predvsem spoštovanje zasebnega in družinskega življenja, lastninsko pravico, varstvo osebnih podatkov, svobodo gospodarske pobude ter svobodo umetnosti in znanosti. Države članice bi morale to uredbo uporabljati v skladu z navedenimi pravicami in načeli. (82) Ker cilja te uredbe, in sicer vzpostavitev pravil v zvezi s pridelavo rastlinskega razmnoževalnega materiala in omogočanjem njegove dostopnosti na trgu, da se zagotovita kakovost materiala in ozaveščena izbira za uporabnike, ni mogoče zadovoljivo doseči na ravni držav članic in ga je torej zaradi njegovega učinka, kompleksnosti, čezmejnega in mednarodnega značaja lažje doseči na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja – SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: DEL I SPLOŠNE DOLOČBE Člen 1 Področje uporabe Ta uredba določa pravila o: (a) pridelavi rastlinskega razmnoževalnega materiala z namenom, da se omogoči njegova dostopnost na trgu, ter (b) omogočanju dostopnosti rastlinskega razmnoževalnega materiala na trgu. Člen 2 Izključitve Ta uredba se ne uporablja za rastlinski razmnoževalni material, ki: (a) je namenjen izključno za testiranje ali znanstvene namene; (b) je namenjen izključno za žlahtnjenje; (c) je namenjen izključno za genske banke, organizacije in mreže za ohranjanje genskih virov ter za vzdrževanje v teh bankah, organizacijah in mrežah ali za osebe, ki pripadajo navedenim organizacijam in mrežam; (d) se izmenjuje v naravi med osebami, ki niso izvajalci poslovnih dejavnosti. Člen 3 Opredelitev pojmov Za namene te uredbe se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: (1) „rastline“ pomeni rastline, kot so opredeljene v členu 2(1) Uredbe (ES) št. …/… (Urad za publikacije, prosimo vstavite številko Uredbe o zaščitnih ukrepih proti škodljivim organizmom na rastlinah) o zaščitnih ukrepih proti škodljivim organizmom na rastlinah; (2) „rastlinski razmnoževalni material“ pomeni rastline, iz katerih je mogoče pridobiti celotne rastline in ki so temu namenjene; (3) „matična rastlina“ pomeni rastlino z ugotovljeno istovetnostjo, s katere je odvzet rastlinski razmnoževalni material za razmnoževanje novih rastlin; (4) „množitev“ pomeni skupino rastlin, ki predstavljajo en sam korak v rodovni vrsti rastlin; (5) „omogočanje dostopnosti na trgu“ pomeni razpolaganje za namene prodaje v Uniji, vključno s ponudbo za prodajo ali katero koli drugo obliko transferja, ter prodajo, distribucijo, uvoz v Unijo, izvoz iz Unije in druge oblike transferja, brezplačne ali ne; (6) „izvajalec poslovnih dejavnosti“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo, ki kot svoj poklic opravlja vsaj eno izmed naslednjih dejavnosti v zvezi z rastlinskim razmnoževalnim materialom: (a) pridelovanje; (b) žlahtnjenje; (c) vzdrževanje; (d) zagotavljanje storitev; (e) ohranjanje, vključno s skladiščenjem, ter (f) omogočanje dostopnosti na trgu; (7) „pristojni organi“ pomenijo pristojne organe, kot so opredeljeni v skladu s členom 2(5) Uredbe (EU) št. …/… [Urad za publikacije, prosimo vstavite številko Uredbe o uradnem nadzoru]; (8) „gensko spremenjeni organizem“ pomeni gensko spremenjeni organizem, kot je opredeljen v členu 2(2) Direktive 2001/18/ES; (9) „gozdni razmnoževalni material“ pomeni rastlinski razmnoževalni material, namenjen za gozdarstvo; (10) „partija“ pomeni enoto rastlinskega razmnoževalnega materiala, katerega istovetnost je mogoče ugotoviti po homogenosti sestave in izvoru. Člen 4 Prosti promet Za rastlinski razmnoževalni material ne veljajo nobene omejitve v zvezi njegovo pridelavo in omogočanjem dostopnosti na trgu, razen tistih iz te uredbe, Direktive 94/62/ES, Uredbe (ES) št. 338/97, Direktive 2001/18/ES, Uredbe (ES) št. 1829/2003, Uredbe (ES) št. 1830/2003, Uredbe (EU) št. …/… [Urad za publikacije, prosimo vstavite številko Uredbe o zaščitnih ukrepih proti škodljivim organizmom na rastlinah] ter zakonodaje Unije o omejevanju pridelave invazivnih tujerodnih vrst ali omogočanju njihove dostopnosti na trgu. DEL II IZVAJALCI POSLOVNIH DEJAVNOSTI Člen 5 Registri izvajalcev poslovnih dejavnosti Izvajalci poslovnih dejavnosti so vpisani v registre iz člena 61 Uredbe (ES) št. …/… (Urad za publikacije, prosimo vstavite številko Uredbe o zaščitnih ukrepih proti škodljivim organizmom na rastlinah) v skladu z določbami člena 62 navedene uredbe. Člen 6 Splošne odgovornosti izvajalcev poslovnih dejavnosti Izvajalci poslovnih dejavnosti zagotovijo, da rastlinski razmnoževalni material, ki je pridelan in katerega dostopnost na trgu je omogočena pod njihovim nadzorom, izpolnjuje zahteve iz te uredbe. Člen 7 Posebne odgovornosti izvajalcev poslovnih dejavnosti, ki pridelujejo rastlinski razmnoževalni material Izvajalci poslovnih dejavnosti, ki pridelujejo rastlinski razmnoževalni material: (a) so osebno na voljo, da se povežejo s pristojnimi organi za olajšanje uradnega nadzora ali v ta namen imenujejo določeno osebo; (b) opredelijo in spremljajo kritične točke pridelovalnega procesa ali omogočanja dostopnosti na trgu, ki lahko vplivajo na kakovost rastlinskega razmnoževalnega materiala; (c) vodijo evidence o spremljanju kritičnih točk iz točke (b), ki so na voljo za pregled na zahtevo pristojnih organov; (d) zagotovijo, da je možno ločeno ugotavljati istovetnost partij; (e) posodabljajo informacije o prostorih in drugih lokacijah, ki se uporabljajo za pridelavo rastlinskega razmnoževalnega materiala; (f) zagotovijo, da imajo pristojni organi dostop do prostorov za pridelavo, vključno s prostori in polji tretjih pogodbenic, ter do evidenc spremljanja in vseh povezanih dokumentov; (g) kadar je to primerno, sprejmejo ukrepe za vzdrževanje istovetnosti rastlinskega razmnoževalnega materiala v skladu z veljavnimi zahtevami iz te uredbe; (h) pristojnim organom na njihovo zahtevo dajo na voljo vse pogodbe s tretjimi stranmi. Člen 8 Sledljivost 1. Izvajalci poslovnih dejavnosti zagotovijo, da je rastlinski razmnoževalni material sledljiv v vseh fazah pridelave in omogočanja dostopnosti na trgu. 2. Za namene odstavka 1 izvajalci poslovnih dejavnosti hranijo informacije, ki jim omogočajo identifikacijo izvajalcev poslovnih dejavnosti, ki so jim dobavili rastlinski razmnoževalni material, in ugotavljanje istovetnosti zadevnega materiala. Take informacije dajo na voljo pristojnim organom na njihovo zahtevo. 3. Za namene odstavka 1 izvajalci poslovnih dejavnosti hranijo informacije, ki jim omogočajo identifikacijo oseb, ki so jim dobavile rastlinski razmnoževalni material, in ugotavljanje istovetnosti zadevnega materiala, razen če je bil navedeni material dobavljen na drobno. Take informacije dajo na voljo pristojnim organom na njihovo zahtevo. 4. V primeru rastlinskega razmnoževalnega materiala, razen gozdnega razmnoževalnega materiala, izvajalci poslovnih dejavnosti vodijo evidence o rastlinskem razmnoževalnem materialu iz odstavkov 2 in 3 za obdobje treh let po tem, ko jim je bil material dostavljen oziroma ko so material dostavili sami. V primeru gozdnega razmnoževalnega materiala je to obdobje deset let. DEL III RASTLINSKI RAZMNOŽEVALNI MATERIAL, RAZEN GOZDNEGA RAZMNOŽEVALNEGA MATERIALA NASLOV I Splošne določbe Člen 9 Področje uporabe Ta del se uporablja pri pridelavi rastlinskega razmnoževalnega materiala, z namenom omogočanja njegove dostopnosti na trgu, in omogočanju dostopnosti na trgu rastlinskega razmnoževalnega materiala, razen gozdnega razmnoževalnega materiala. Člen 10 Opredelitev pojmov V tem delu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: (1) „sorta“ pomeni skupino rastlin znotraj iste botaničnega taksona najnižje znane stopnje, ki izpolnjuje vse naslednje zahteve: (a) opredeljena je z izrazom značilnosti, ki izhajajo iz danega genotipa ali kombinacije genotipov, (b) razlikuje se od katere koli druge skupine rastlin z izrazom vsaj ene značilnosti iz točke (a), ter (c) se obravnava kot enota zaradi svoje primernosti za nespremenjeno razmnoževanje; (2) „uradni opis“ pomeni opis sorte, ki ga je pripravil pristojni organ, vključuje posebne značilnosti sorte, poleg tega pa je s tem opisom možno ugotoviti istovetnost sorte s pregledom njene razločljivosti, izenačenosti in nespremenljivosti; (3) „uradno priznani opis“ pomeni opis sorte, ki jo je priznal pristojni organ, vključuje posebne značilnosti sorte, zagotavlja ugotovitev istovetnosti sorte in je bil pridobljen na drugačen način in ne s pregledom razločljivosti, izenačenosti in nespremenljivosti sorte v skladu s pravili, veljavnimi v času registracije navedene sorte v skladu s členom 79; (4) „klon“ pomeni posameznega potomca, prvotno pridobljenega iz druge rastline z vegetativnim razmnoževanjem, ki ostaja gensko identičen tej rastlini; (5) „vzdrževanje sorte“ pomeni ukrepe za ohranitev skladnosti sorte z njenim opisom; (6) „predosnovni material“ pomeni rastlinski razmnoževalni material v prvi fazi pridelave, namenjen za pridelavo drugih kategorij rastlinskega razmnoževalnega materiala; (7) „osnovni material“ pomeni rastlinski razmnoževalni material, ki je bil pridelan iz predosnovnega materiala in je namenjen za pridelovanje certificiranega materiala; (8) „certificiran material“ pomeni rastlinski razmnoževalni material, ki je bil pridelan iz predosnovnega ali osnovnega materiala; (9) „standardni material“ pomeni rastlinski razmnoževalni material, razen predosnovnega, osnovnega ali certificiranega materiala; (10) „kategorija“ pomeni predosnovni material, osnovni material, certificiran material ali standardni material. NASLOV II Pridelava in rastlinskega razmnoževalnega materiala rodov in vrst s seznama v Prilogi I omogočanje njegove dostopnosti na trgu POGLAVJE I Uvodne določbe Člen 11 Področje uporabe 1. Ta naslov se uporablja za pridelavo in omogočanje dostopnosti na trgu rastlinskega razmnoževalnega materiala rodov in vrst, ki izpolnjujejo eno ali več od naslednjih meril: (a) predstavljajo pomembno področje pridelave; (b) predstavljajo pomembno vrednost pridelave; (c) prideluje jih ali njihovo dostopnost na trgu omogoča znatno število izvajalcev poslovnih dejavnosti v Uniji; (d) vsebujejo snovi, ki morajo za vse ali za posebne uporabe biti predmet posebnih pravil o varovanju zdravja ljudi in živali ter okolja. 2. Rodovi in vrste iz odstavka 1 so na seznamu v Prilogi I. 3. Komisiji se v skladu s členom 140 podeli pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov o spremembi Priloge I za njeno prilagoditev razvoju tehničnega znanja, znanstvenim spoznanjem in gospodarskim podatkom. 4. Ta naslov se uporablja tudi za pokončne korenike in druge dele rastlin (v nadaljnjem besedilu s skupnim izrazom: pokončne korenike), ki spadajo med rodove in vrste s seznama v Prilogi I, če je material, ki spada med enega od rodov ali vrst iz Priloge I ali njihove križance, cepljen nanje. Člen 12 Kategorije rastlinskega razmnoževalnega materiala 1. Rastlinski razmnoževalni material se lahko prideluje in je njegova dostopnost na trgu lahko omogočena v okviru ene od naslednjih kategorij: (a) predosnovni material, (b) osnovni material, (c) certificiran material, (d) standardni material. 2. Rastlinski razmnoževalni material se ne sme pridelovati in ne sme biti dostopen na trgu kot standardni material, če spada med rodove ali vrste, za katere so stroški in dejavnosti potrjevanja, ki so potrebni za pridelavo in omogočanje dostopnosti na trgu rastlinskega razmnoževalnega materiala kot predosnovnega, osnovnega in certificiranega materiala, sorazmerni z: (a) namenom zagotavljanja prehranske in krmne varnosti ter (b) višjo ravnjo istovetnosti, zdravja in kakovosti rastlinskega razmnoževalnega materiala kot rezultat izpolnjevanja zahtev za predosnovni, osnovni in certificiran material v primerjavi s tistimi za standardni material. 3. Komisiji se v skladu s členom 140 podeli pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov o seznamu rodov ali vrst rastlinskega razmnoževalnega materiala, ki se ne sme dati na trg kot standardni material, kot je navedeno v odstavku 2. 4. Z odstopanjem od odstavkov 2 in 3 se rastlinski razmnoževalni material prideluje in je na trgu dostopen kot standardni material samo v enem ali več od naslednjih primerov: (a) spada med sorte z uradno priznanim opisom; (b) je heterogeni material v smislu člena 14(3); (c) je material za nišni trg v smislu člena 36(1). POGLAVJE II Zahteve za pridelavo in omogočanje dostopnosti na trgu Oddelek 1 Seznam zahtev Člen 13 Pridelava predosnovnega, osnovnega, certificiranega in standardnega materiala in omogočanje njegove dostopnosti na trgu 1. Rastlinski razmnoževalni material, ki je pridelan in katerega dostopnost je omogočena na trgu, izpolnjuje: (a) zahteve glede registracije iz oddelka 2; (b) zahteve glede pridelave in kakovosti iz oddelka 3 za zadevno kategorijo; (c) zahteve glede ravnanja iz oddelka 4; (d) zahteve glede ugotavljanja istovetnosti in, kadar je to primerno, potrjevanja iz oddelka 5. 2. Odstavek 1(b) se ne uporablja za zahteve glede pridelave rastlinskega razmnoževalnega materiala iz člena 14(3) in člena 36. Člen 14 Zahteve za vključitev med registrirane sorte 1. Rastlinski razmnoževalni material se lahko prideluje in je njegova dostopnost na trgu lahko omogočena le, če spada med sorte, vpisane v nacionalni register sort iz člena 51 ali register sort Unije iz člena 52. 2. Z odstopanjem od odstavka 1 tega člena se pokončne korenike lahko pridelujejo in je njihova dostopnost na trgu lahko omogočena, tudi če ne spadajo med sorte, vpisane v nacionalni register sort ali register sort Unije. 3. Komisiji se v skladu s členom 140 podeli pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov o določitvi, da se z odstopanjem od odstavka 1 tega člena rastlinski razmnoževalni material lahko pridela in je njegova dostopnost na trgu lahko omogočena, tudi če ne spada med sorte v smislu točke (1) člena 10 (v nadaljnjem besedilu: „heterogeni material“) in ne izpolnjuje zahtev glede razločljivosti, izenačenosti in nespremenljivosti, kot so določene v členih 60, 61 in 62, ter zahtev glede zadovoljive vrednosti za pridelavo in/ali uporabo ali trajnostne vrednosti za pridelavo in/ali uporabo, kot so določene v členih 58 in 59. Navedeni delegirani akti lahko opredeljujejo eno ali več od naslednjih določb za heterogeni material: (a) pravila o označevanju in pakiranju; (b) pravila za opis materiala, vključno z metodami žlahtnjenja in uporabljenim starševskim materialom, opis pridelovalne sheme za rastlinski razmnoževalni material in razpoložljivost standardnih vzorcev; (c) pravila o informacijah in vzorcih pridelave, ki jih hranijo izvajalci poslovnih dejavnosti, ter vzdrževanju materiala; (d) pristojni organi določijo register za homogeni material, načine registracije in vsebino navedenih registrov; (e) določitev pristojbin in stroškov za izračunavanje navedenih pristojbin v zvezi z registracijo heterogenega materiala iz točke (d), tako da se zagotovi, da pristojbina ne predstavlja ovire za registracijo zadevnega heterogenega materiala. Navedeni delegirani akti se sprejmejo z [Urad za publikacije, prosimo stavite datum začetka uporabe te uredbe…]. Lahko se sprejmejo za posamezne rodove ali vrste. Člen 15 Zahteve za vključitev med registrirane klone Rastlinski razmnoževalni material, ki spada med klone, se lahko prideluje in je njegova dostopnost na trgu lahko omogočena le, če je navedeni klon vpisan v nacionalni register sort iz člena 51 ali register sort Unije iz člena 52. Oddelek 2 Zahteve glede pridelave in kakovosti Člen 16 Zahteve glede pridelave in kakovosti za rastlinski razmnoževalni material 1. Rastlinski razmnoževalni material se prideluje v skladu z zahtevami glede pridelave iz dela A Priloge II in je njegova dostopnost na trgu omogočena samo, če izpolnjuje zahteve glede kakovosti iz dela B Priloge II. 2. Komisiji se v skladu s členom 140 podeli pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov o dopolnitvi zahtev iz odstavka 1. Kadar je primerno, navedeni delegirani akti lahko opredelijo navedene zahteve iz dela D Priloge II. 3. Pri navedenih delegiranih aktih se upoštevajo relevantna mednarodna tehnična in znanstvena standardna priporočila: (a) pravila in predpisi o shemah za semena Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (v nadaljnjem besedilu: OECD); (b) standardi za semenski krompir Ekonomske komisije za Evropo Združenih narodov (v nadaljnjem besedilu: UN/ECE); (c) pravila o vzorčenju in testiranju Mednarodne zveze za testiranje semena (v nadaljnjem besedilu: ISTA) ter (d) pravila Evropske in sredozemske organizacije za varstvo rastlin (EPPO). 4. Komisiji se v skladu s členom 140 podeli pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov o spremembi dela A in dela B Priloge II za njuno prilagoditev tehničnemu in znanstvenemu razvoju. Oddelek 3 Zahteve glede ravnanja Člen 17 Partije 1. Za rastlinski razmnoževalni material je dostopnost na trgu omogočena v partijah. Navedene partije so dovolj homogene in so opredeljene kot razločljive od drugih partij rastlinskega razmnoževalnega materiala. 2. Med predelavo, pakiranjem, skladiščenjem, prevozom ali pri dostavi se partije rastlinskega razmnoževalnega materiala različnega izvora lahko združijo v novo partijo. V navedenem primeru izvajalec poslovnih dejavnosti vodi evidence, vključno s podatki o izvoru posameznih sestavnih delov nove partije. 3. Med predelavo, pakiranjem, skladiščenjem, prevozom ali pri dostavi se partije rastlinskega razmnoževalnega materiala lahko razdelijo v dve ali več partij. V navedenem primeru izvajalec poslovnih dejavnosti vodi evidence o izvoru novih partij. 4. Komisiji se v skladu s členom 140 podeli pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov o uvedbi dodatnih pravil za posamezne rodove ali vrste v zvezi z enim ali več od naslednjih elementov: (a) največjo velikostjo partij za zagotovitev homogenosti zadevnega rastlinskega razmnoževalnega materiala; (b) sestavo partij za zagotovitev vzdrževanja istovetnosti zadevnega rastlinskega razmnoževalnega materiala; (c) ugotavljanjem istovetnosti partij za zagotovitev sledljivosti zadevnega rastlinskega razmnoževalnega materiala. Člen 18 Pakiranja, kontejnerji in snopi ter pravila o majhnih pakiranjih in kontejnerjih 1. Za rastlinski razmnoževalni material je dostopnost na trgu omogočena kot posamezni rastlini ali v pakiranjih, kontejnerjih ali snopih. 2. Pakiranja in kontejnerji so zaprti tako, da jih ni mogoče odpreti, ne da bi se poškodoval sistem zapiranja in ne da bi bili na pakiranju vidni znaki nedovoljenega odpiranja. 3. Snopi so povezani tako, da materiala, ki sestavlja dele snopov, ni mogoče ločiti, ne da bi pri tem poškodovali vezi. 4. Komisiji se v skladu s členom 140 podeli pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov o določitvi dodatnih pravil za posamezne rodove ali vrste v zvezi z enim ali več od naslednjih elementov: (a) zapiranje, vključno s pečatenjem ali ponovnim pečatenjem, pakiranj, kontejnerjev ali snopov, da se zagotovi istovetnost zadevnega rastlinskega razmnoževalnega materiala in se prepreči nenadzorovano mešanje partij; (b) uvedba zahteve, da se omogoči dostopnost rastlinskega razmnoževalnega materiala na trgu samo v pakiranjih, kontejnerjih ali snopih za lažjo sledljivost zadevnih partij. 5. Komisiji se v skladu s členom 140 podeli pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov o določitvi posebnih pravil za pridelavo posebnih rodov ali vrst v majhnih pakiranjih, kontejnerjih ali snopih in omogočanje njihove dostopnosti na trgu. Navedena pravila se lahko nanašajo na enega ali več od naslednjih elementov: (a) največjo velikost in prostornino majhnih pakiranj, kontejnerjev ali snopov; (b) barvo in vsebino nalepk ter metodo označevanja majhnih pakiranj, kontejnerjev ali snopov; (c) pregled majhnih pakiranj, kontejnerjev ali snopov in vsebovanega rastlinskega razmnoževalnega materiala; (d) zapiranje majhnih pakiranj. Oddelek 4 Zahteve glede potrjevanja, istovetnosti in označevanja Člen 19 Potrjevanje in istovetnost predosnovnega, osnovnega ali certificiranega materiala ter istovetnost standardnega materiala 1. Predosnovni, osnovni ali certificiran material je certificiran in njegova istovetnost opredeljena z uradno nalepko („uradna nalepka“). 2. Z uradnimi nalepkami se potrjuje, da predosnovni, osnovni ali certificiran material izpolnjuje ustrezne zahteve glede pridelave in kakovosti iz člena 16. 3. Potrjevanje iz odstavkov 1 in 2 temelji na inšpekcijskih pregledih na terenu, vzorčenju in testiranju v skladu s pravili iz člena 20 (v nadaljnjem besedilu: sheme potrjevanja) ter določbami členov od 22 do 26. 4. Istovetnost standardnega materiala se opredeli z nalepko izvajalca dejavnosti („nalepka izvajalca dejavnosti“). 5. Nalepke izvajalca dejavnosti potrjujejo, da standardni material izpolnjuje ustrezne zahteve glede kakovosti iz člena 16. Člen 20 Sheme potrjevanja 1. Sheme potrjevanja za predosnovni, osnovni ali certificiran material so določene v delu C Priloge II. 2. Komisiji se v skladu s členom 140 podeli pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov za dopolnitev shem potrjevanja. Kadar je primerno, se v navedenih delegiranih aktih lahko opredelijo navedene sheme, kot so določene v delu D Priloge II. 3. Pri navedenih delegiranih aktih se upoštevajo veljavna mednarodna tehnična in znanstvena standardna priporočila, kot so: (a) pravila in predpisi o shemah za semena OECD; (b) standardi za semenski krompir UN/ECE; (c) pravila o vzorčenju in testiranju ISTA ter (d) pravila EPPO. 3. Komisiji se v skladu s členom 140 podeli pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov o spremembi dela C in dela D Priloge II, da ju prilagodi tehničnemu in znanstvenemu razvoju. Člen 21 Vsebina uradne nalepke in nalepke izvajalca dejavnosti 1. Uradna nalepka in nalepka izvajalca dejavnosti vsebuje informacije iz dela A Priloge III. 2. Uradna nalepka in nalepka izvajalca dejavnosti sta napisani v enem od uradnih jezikov Unije. Sta čitljivi, neizbrisni, natisnjeni na eni strani, predhodno nista bili uporabljeni in sta dobro vidni. 3. Uradna nalepka je različne barve za vsako kategorijo rastlinskega razmnoževalnega materiala. 4. V primeru, da se zahteva izdaja rastlinskega potnega lista v skladu s členom 74(1) in členom 75(1) Uredbe (EU) št. …/… [Urad za publikacije, prosimo vstavite številko Uredbe o zaščitnih ukrepih proti škodljivim organizmom na rastlinah], uradna nalepka vključuje rastlinski potni list iz člena 78(3) navedene uredbe. 5. Komisiji se v skladu s členom 140 podeli pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov o določanju zahtev glede uradnih nalepk in nalepk izvajalca dejavnosti poleg zahtev iz odstavkov 1 in 2. Navedene zahteve se nanašajo na enega ali več od naslednjih elementov: (a) barve nalepke za posamezne kategorije in druge skupine rastlinskega razmnoževalnega materiala; (b) navedbe o številki nalepke; (c) navedbe o množitvah predosnovnega, osnovnega, certificiranega in standardnega materiala; (d) navedbo o tipih sort, vključno z znotrajvrstnimi ali medvrstnimi hibridi; (e) navedbo o podrazdelitvi kategorij, ki izpolnjujejo različne pogoje; (f) v primeru mešanic, navedbo o masnem odstotku različnih sestavnih delov po vrstah in, kadar je primerno, po sortah; (g) navedbe v zvezi z nameravano uporabo materiala. 6. Ta člen se uporablja brez poseganja v člen 49(4) Uredbe (ES) št. 1107/2009 v zvezi z nalepko in dokumenti, priloženimi tretiranemu semenu v smislu navedene uredbe. 7. Komisija z izvedbenimi akti sprejme obliko uradne nalepke in nalepke izvajalca dejavnosti. Navedene oblike se lahko sprejmejo glede na rodove ali vrste. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 141(3). Člen 22 Odgovornost za pripravo in namestitev uradnih nalepk Uradne nalepke pripravi in namesti: (a) izvajalec poslovnih dejavnosti pod uradnim nadzorom pristojnega organa ali (b) pristojni organ, če tako zahteva izvajalec poslovnih dejavnosti ali če zadevni izvajalec poslovnih dejavnosti ni pooblaščen za to v skladu s členom 23. Člen 23 Pooblastitev izvajalcev poslovnih dejavnosti za potrjevanje in pripravo uradnih nalepk 1. Pristojni organi lahko izvajalce poslovnih dejavnosti pooblastijo, da izvajajo potrjevanje in pripravljajo uradne nalepke pod uradnim nadzorom, kot je navedeno v točki (a) člena 22, samo če izpolnjujejo vse naslednje pogoje: (a) imajo potrebno znanje za izpolnjevanje zahtev glede pridelave in kakovosti, usklajenost s shemami potrjevanja, sprejetih v skladu s členoma 16(2) in 20(2), ter, kadar je primerno, izpolnjevanje zahtev, sprejetih v skladu s točko (a) odstavka 3 tega člena; (b) imajo v lasti primerno opremo in laboratorije ali imajo dostop do njih, da lahko pravilno in učinkovito uporabljajo zahteve iz členov 16(2) in 20(2), zlasti opremo in laboratorije, ki izpolnjujejo zahteve, sprejete v skladu s točkama (b) in (c) odstavka 3; (c) opredelili so in imajo zmožnost spremljati kritične faze pridelovalnega procesa, ki lahko vplivajo na kakovost in istovetnost rastlinskega razmnoževalnega materiala, ter vodijo evidence o rezultatih navedenega spremljanja; (d) lahko zagotovijo, da je še naprej možno ugotoviti istovetnost partij, kot je določeno v členu 7; (e) vzpostavili so sisteme in določbe za zagotovitev izpolnjevanja zahtev o sledljivosti iz člena 8; (f) njihovo inšpekcijsko in laboratorijsko osebje je ustrezno kvalificirano, zlasti inšpekcijsko in laboratorijsko osebje, ki izpolnjuje zahteve, sprejete v skladu s točko (c) odstavka 3. 2. Pooblastitev iz odstavka 1 se lahko odobri za določene ali za vse rodove ali vrste. 3. Komisiji se v skladu s členom 140 podeli pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov o dopolnitvi določb iz odstavka 1, da se zagotovi sposobnost izvajalcev poslovnih dejavnosti, da ustrezno in zanesljivo izvedejo potrjevanje zadevnega rastlinskega razmnoževalnega materiala. Navedeni delegirani akti se lahko nanašajo na enega ali več od naslednjih elementov: (a) kvalifikacije, usposobljenost in dejavnosti izvajalcev poslovnih dejavnosti in drugih oseb, ki jim izvajalci poslovnih dejavnosti lahko zaupajo inšpekcijske preglede na terenu, vzorčenje in testiranje; (b) ustreznost prostorov in razpoložljivost posebne opreme, ki jo uporabljajo zadevni izvajalci poslovnih dejavnosti; (c) zahteve za laboratorije, ki jim izvajalci poslovnih dejavnosti lahko zaupajo testiranje. Člen 24 Uradni nadzor s strani pristojnih organov 1. Pristojni organi za namene uradnega nadzora iz točke (a) člena 22 vsaj enkrat na leto izvedejo revizije za zagotovitev, da izvajalec poslovnih dejavnosti izpolnjuje zahteve iz člena 23. 2. Pristojni organi za namene uradnega nadzora iz točke (a) člena 22 izvedejo tudi uradne inšpekcijske preglede, vzorčenje in testiranje na deležu kmetijskih rastlin na poljih in partijah rastlinskega razmnoževalnega materiala, da se potrdi skladnost navedenega materiala z zahtevami glede pridelave in kakovosti iz člena 16(2). Navedeni delež se določi na podlagi potencialnega tveganja za neizpolnjevanje navedenih zahtev. 3. Poleg inšpekcijskih pregledov, vzorčenja in testiranja iz odstavka 2 lahko pristojni organi izvedejo nadaljnje inšpekcije preglede na terenu, vzorčenje ali testiranje, če tako zahteva izvajalec poslovnih dejavnosti. 4. Komisiji se v skladu s členom 140 podeli pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov o dopolnitvi določb iz odstavkov 1, 2 in 3. Navedeni delegirani akti se lahko nanašajo na enega ali oba od naslednjih elementov: (a) delež kmetijskih rastlin na poljih, ki bodo predmet inšpekcijskih pregledov, vzorčenja in testiranja, kot je določeno v odstavku 2, za določene rodove ali vrste; (b) spremljanje dejavnosti, ki jih izvajajo pristojni organi. Člen 25 Uradne nalepke, ki jih pripravijo pristojni organi Kadar uradne nalepke pripravijo pristojni organi, kot je navedeno v točki (b) člena 22, pristojni organi opravijo vse potrebne inšpekcijske preglede na terenu, vzorčenje in testiranje v skladu s shemami potrjevanja, sprejetimi v skladu s členom 20(2), da se potrdi skladnost z zahtevami glede pridelave in kakovosti, sprejetimi v skladu s členom 16(2). Člen 26 Preklic ali sprememba pooblastitve 1. Kadar pristojni organ po odobritvi pooblastitve iz člena 23(1) ugotovi, da izvajalec poslovnih dejavnosti ne izpolnjuje zahtev iz navedenega člena, od izvajalca poslovnih dejavnosti zahteva, da v določenem roku sprejme popravne ukrepe. 2. Pristojni organ nemudoma prekliče ali ustrezno spremeni pooblastitev, če izvajalec poslovnih dejavnosti ne izvede popravnih ukrepov iz odstavka 1 tega člena v določenem roku. Člen 27 Obveščanje o načrtovani pridelavi in potrjevanju predosnovnega, osnovnega in certificiranega materiala Izvajalci poslovnih dejavnosti pristojne organe pravočasno obvestijo o svoji nameri za pridelavo predosnovnega, osnovnega in certificiranega rastlinskega razmnoževalnega materiala ter za potrjevanje iz člena 19(1). Navedeno obvestilo vključuje zadevne rastlinske vrste in kategorije. Člen 28 Priprava nalepke izvajalca dejavnosti za standardni material Nalepko izvajalca dejavnosti pripravi in namesti izvajalec poslovnih dejavnosti po tem, ko je z inšpekcijskimi pregledi, vzorčenjem in testiranjem preveril, ali rastlinski razmnoževalni material izpolnjuje zahteve glede pridelave in kakovosti iz člena 16. Člen 29 Sklicevanje na partije 1. Uradna nalepka in nalepka izvajalca dejavnosti se pripravita s sklicevanjem na partije. Kadar je to primerno, se namestijo na posamezne rastline ali na zunanjo stran pakiranj, kontejnerjev in snopov. 2. Če je partija razdeljena na več partij, se za vsako partijo izda nova uradna nalepka ali nalepka izvajalca dejavnosti. Če je več partij združenih v novo partijo, se za navedeno novo partijo izda nova uradna nalepka ali nalepka izvajalca dejavnosti. POGLAVJE III Testi Člen 30 Testi po potrjevanju za predosnovni, osnovni ali certificiran material 1. Po potrjevanju iz člena 19(1) lahko pristojni organi izvedejo teste na rastlinskem razmnoževalnem materialu (v nadaljnjem besedilu: testi po potrjevanju), da potrdijo njegovo skladnost z zahtevami glede kakovosti iz člena 16(2) in shemami potrjevanja, sprejetimi v skladu s členom 20(2). 2. Pristojni organi pripravijo in načrtujejo teste po potrjevanju na podlagi analize tveganja v zvezi z morebitno neskladnostjo zadevnega rastlinskega razmnoževalnega materiala z navedenimi zahtevami. 3. Testi po potrjevanju se izvajajo z vzorci, ki jih odvzame pristojni organ. Oceni se istovetnost in čistost zadevnega razmnoževalnega materiala. 4. Komisiji se v skladu s členom 140 podeli pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov o določitvi pravil za teste po potrjevanju rastlinskega razmnoževalnega materiala, ki spada med določene rodove ali vrste. Navedena pravila upoštevajo razvoj znanstvenega in tehničnega znanja. Lahko se nanašajo na: (a) delež vzorcev po rodovih in vrstah in kategorijah, predloženih za teste; (b) postopek testiranja. Člen 31 Neskladnost izvajalcev poslovnih dejavnosti z zahtevami glede kakovosti in shemami potrjevanja 1. Kadar testi po potrjevanju pokažejo, da predosnovni, osnovni ali certificiran material ni bil pridelan ali da ni bila omogočena njegova dostopnost na trgu v skladu z zahtevami glede pridelave in kakovosti iz člena 16(2) ter shemami potrjevanja iz člena 20(2), pristojni organi zagotovijo, da zadevni izvajalec poslovnih dejavnosti sprejme potrebne popravne ukrepe. Navedeni ukrepi zagotovijo, da zadevni material izpolnjuje navedene zahteve ali pa se umakne s trga. 2. Če se s testi po potrjevanju večkrat ugotovi, da izvajalec poslovnih dejavnosti prideluje rastlinskega razmnoževalnega materiala, ki ne izpolnjuje zahtev glede kakovosti iz člena 16(2) ali shem potrjevanja iz člena 20, ali omogoča njegovo dostopnost na trgu, se uporabijo določbe iz člena 26(2). POGLAVJE IV Mešanice Člen 32 Mešanice rodov in vrst s seznama v Prilogi I 1. Komisiji se v skladu s členom 140 podeli pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov o sprejemanju pravil glede pridelave in omogočanja dostopnosti na trgu mešanic rastlinskega razmnoževalnega materiala, ki spada med različne rodove ali vrste s seznama v Prilogi I ali različne sorte navedenih rodov ali vrst. Navedena pravila lahko odstopajo od naslednjih določb: (a) zahtev glede pridelave in kakovosti, sprejetih v skladu s členom 16(2); (b) določb iz člena 17 o partijah; (c) določb iz člena 18 v zvezi s pakiranji, kontejnerji in snopi ter pravil za majhna pakiranja in kontejnerje, ter (d) določb iz člena 21 o vsebini in obliki uradne nalepke in nalepke izvajalca dejavnosti. 2. Pravila iz odstavka 1 se nanašajo na enega ali več od naslednjih elementov: (a) največjo velikost in prostornino partij, pakiranj, kontejnerjev ali snopov; (b