Priporočilo za

SKLEP SVETA

o ugotovitvi, da Madžarska na podlagi priporočila Sveta z dne 4. decembra 2018 ni sprejela učinkovitih ukrepov

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 in zlasti četrtega pododstavka člena 10(2) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

(1)Svet je 22. junija 2018 v skladu s členom 121(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) na Madžarskem ugotovil obstoj znatnega ugotovljenega odklona od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja v višini –1,5 % BDP. Zaradi ugotovljenega znatnega odklona je Svet 22. junija 2018 izdal priporočilo, da mora Madžarska sprejeti potrebne ukrepe za zagotovitev, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov v letu 2018 ne bo presegla 2,8 %, kar ustreza letni strukturni prilagoditvi v višini 1,0 % BDP.

(2)Svet je 4. decembra 2018 ugotovil, da Madžarska ni sprejela učinkovitih ukrepov na podlagi priporočila Sveta z dne 22. junija 2018. Na tej podlagi je Svet 4. decembra 2018 v revidiranem priporočilu Madžarsko pozval, naj sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov v letu 2019 ne bo presegla 3,3 %, kar ustreza letni strukturni prilagoditvi v višini 1,0 % BDP. Madžarski je prav tako priporočil, naj za zmanjšanje primanjkljaja uporabi morebitne nepričakovane prihodke, ukrepi za konsolidacijo proračuna pa bi morali zagotoviti trajno izboljšanje strukturnega salda sektorja država brez oviranja rasti. Svet je določil, da mora Madžarska do 15. aprila 2019 poročati o ukrepih, ki jih je sprejela na podlagi navedenega priporočila.

(3)Komisija je 20. marca 2019 na Madžarskem opravila misijo okrepljenega nadzora z namenom spremljanja na kraju samem v skladu s členom -11(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97. Potem ko je Komisija svoje predhodne ugotovitve sporočila madžarskim organom, da podajo pripombe, je 5. junija 2019 o svojih ugotovitvah poročala Svetu. Te ugotovitve so bile pozneje javno objavljene. Komisija v poročilu ugotavlja, da madžarski organi ne nameravajo ukrepati na podlagi priporočila Sveta z dne 4. decembra 2018. Organi so med misijo potrdili, da je njihov proračunski cilj za leto 2019 še vedno nominalni primanjkljaj v višini 1,8 %, kot je bil vključen v proračun za leto 2019, sprejet julija 2018, kljub ugodnejšemu makroekonomskemu scenariju in fiskalni realizaciji v letu 2018, ki je bila boljša od pričakovane.

(4)Madžarski organi so 15. aprila 2019 predložili poročilo o ukrepih, ki so jih sprejeli na podlagi priporočila Sveta z dne 4. decembra 2018. V poročilu so ponovili, da je njihov cilj za leto 2019 še vedno nominalni primanjkljaj v višini 1,8 % BDP, kar je za 0,4 odstotne točke BDP manj v primerjavi z realizacijo iz leta 2018. V poročilu ni nobenega načrta za zagotovitev skladnosti s fiskalno prilagoditvijo, ki jo je priporočil Svet. Poleg tega vrsta gospodarskih programov s fiskalnim učinkom, ki so navedeni v poročilu, ni kvantitativno opredeljena, poročilo pa prav tako ne vključuje nobene proračunske projekcije za leto 2019. Zato poročilo ne izpolnjuje zahteve Sveta glede poročanja. Izboljšanje osnovnega strukturnega primanjkljaja je znatno manjše od zahteve iz priporočila Sveta.

(5)Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2019, objavljeno 7. maja 2019, naj bi rast neto primarnih odhodkov v letu 2019 dosegla 6,5 %, kar je precej nad priporočeno stopnjo 3,3 %. Strukturni saldo naj bi se glede na leto 2018 izboljšal za 0,4 % BDP, kar je manj od priporočene prilagoditve v višini 1,0 % BDP. Oba kazalnika torej kažeta na odklon od priporočene prilagoditve. Vrzel do merila rasti odhodkov znaša 1,2 % BDP. Vrzel strukturnega salda je nekoliko manjša, in sicer 0,6 % BDP. Na strukturni saldo negativno vplivajo nekateri izpadi prihodkov. Na analizo merila rasti odhodkov močno negativno vpliva srednjeročna potencialna rast BDP, ki je bila uporabljena pri njegovem izračunu, saj vključuje zelo nizko potencialno rast BDP v obdobju po krizi. Poleg tega se zdi, da deflator BDP, na katerem temelji merilo rasti odhodkov, ne upošteva ustrezno večjih stroškovnih pritiskov, ki vplivajo na javnofinančne odhodke. Po prilagoditvi za te dejavnike se zdi, da merilo rasti odhodkov ustrezno odraža fiskalni napor, vendar še vedno kaže na odklon od priporočene prilagoditve.

(6)Po napovedi Komisije iz jeseni 2018, ki je bila podlaga za priporočilo Sveta z dne 4. decembra 2018, so madžarski organi napovedali nove ekspanzivne ukrepe na strani odhodkov. Poleg tega so bila po rasti plač v javnem sektorju, ki je bila leta 2018 večja od pričakovane, od jeseni 2018 napovedana nova zvišanja plač za nekatere kategorije. Z višjimi rezervami v proračunu, za katere je vlada izrecno navedla, da jih namerava v celoti porabiti do konca leta, so se povečale projekcije odhodkov za leto 2019. Posledično se pričakuje, da bo odklon od merila rasti odhodkov znatno večji od odklona iz ocene, izvedene jeseni 2018.

(7)Iz tega sledi sklep, da odziv Madžarske na priporočilo Sveta z dne 4. decembra 2018 ni bil zadosten. Fiskalni napor ne zadošča za zagotovitev, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov v letu 2019 ne bo presegla 3,3 %, kar bi ustrezalo letni strukturni prilagoditvi v višini 1,0 % BDP –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1