SL    SL SL 
SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 22.7.2009 
COM(2009) 402 kon č. 
POROČILO KOMISIJE 
EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU 
o napredku Bolgarije v okviru mehani zma za sodelovanje in preverjanje 
   
{SEC(2009) 1074}  
SL 2   SL POROČILO KOMISIJE 
EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU 
o napredku Bolgarije v okviru mehani zma za sodelovanje in preverjanje 
1. UVOD – OZADJE IN METODOLOGIJA  
1.1. Cilj:  
Ko je Bolgarija januarja 2007 vstopila v Evropsko un ijo, je bil vzpostavljen 
mehanizem za sodelovanje in preverjanje (CVM)1 za pomo č novi članici pri 
ambiciozni reformi pravosodja ter boju pro ti korupciji in organi ziranemu kriminalu. 
Odločba o CVM je avtonomna odlo čba Komisije, ki temelji na pristopni pogodbi. 
Komisiji omogo ča tesno sodelovanje z organi Bolgarije na politi čni in tehni čni ravni 
za spremljanje in oceno napredka, tehni čno svetovanje in finan čno podporo. Na 
podlagi CVM lahko vse druge države članice spremljajo in podpirajo razvoj v 
Bolgariji na teh podro čjih ter zagotavljajo tako strokovno kot tudi finan čno podporo. 
Vmesna in letna poro čila, ki jih Komisija pripravi  v okviru CVM, ocenjujejo 
napredek in odkrivajo preostale pomanjkljivosti, s čimer Bolgariji pomagajo pri 
določanju prednostnih nalog za ukrepanje, da  bi v celoti izpolnila merila, dolo čena 
ob pristopu.  
V tem poro čilu Komisija ocenjuje napredek pri izpolnjevanju meril od zadnjega 
letnega poro čila (z dne 23. julija 2008). Poro čilo vsebuje tudi priporo čila za 
Bolgarijo, ki so pripravljena na podlagi te ocene. Priloženo tehni čno poročilo 
Komisije vsebuje podrobno oceno na predka za vsako merilo. Poro čilo temelji na 
rednih prispevkih bolgarskih organov, zlas ti na odgovorih na podrobne vprašalnike 
Komisije za vsako merilo. Komisiji so pr i delu pomagali številni visoko usposobljeni 
strokovnjaki iz držav članic, prav tako pa se je opir ala na dokumentacijo in prispevke 
iz več drugih virov. 
1.2. Metodologija za merila:  
Komisija meni, da so vsa merila med seboj tesno povezana. V pogovorih z Bolgarijo 
se je izkazalo, da napredek pri enem mer ilu prispeva k napredku pri drugih merilih. 
Namen CVM ni vzpostaviti seznama nalog, ki  jih je treba izpoln iti, ampak razviti 
neodvisno, stabilno sodstvo, ki bo sposobno odkrivati in sankci onirati nasprotja 
interesov ter se boriti proti korupciji na vseh ravneh in u činkovito reševati problem 
organiziranega kriminala. Zato Komisija ne predvideva umika posameznih meril, ampak namerava sodelovati z Bolgarij o do takrat, ko bo CVM v celoti zaklju čen. 
                                                
 
1 Odlo čba Komisije 2006/929/ES z dne 13. decembra 2006 o vzpostavitvi mehanizma za sodelovanje in 
preverjanje napredka Bolgarije pri izpolnjevanju posebej dolo čenih meril na podro čjih reforme 
pravosodja ter boja proti korupciji in organiziranemu kriminalu (UL L 354, 14.12.2006, str. 58). 
SL 3   SL 2. STANJE PROCESA REFORM V BOLGARIJI  
Dosežki 
Enako kot prejšnja leta je Komisija pripravila podrobno oceno napredka pri 
izpolnjevanju meril, dolo čenih v CVM, ki je na voljo v prilogi k temu poro čilu. V 
glavnem poro čilu so povzete klju čne ugotovitve Komisije in navedena priporo čila za 
ukrepanje Bolgarije.  
Rezultati poro čila CVM iz julija 2008 in poro čila o upravljanju sr edstev Skupnosti v 
Bolgariji se kažejo v spremenjenem odnosu ter odprtejšem in iskrenejšem dialogu z 
bolgarskimi organi na vseh ravneh. Ne zanika se ve č široko razširjenega pojava 
organiziranega kriminala in korupcije, to žilstvo in sodstvo pa izvajata nekaj 
prizadevanj za reševanje teh težav. Za uresni čitev priporo čil, ki jih je Komisija dala v 
svoji zadnji oceni, so bili izvedeni številni ukrepi. 
Boj proti organiziranemu kriminalu 
Bolgarija je za čela prestrukturiranje svoje to žilske službe, da bi pove čala njeno 
učinkovitost, poleg tega pa od septembr a 2008 poseben poudarek namenja pregonu 
hudih kaznivih dejanj.  
Z vzpostavitvijo skupnih enot tožilstva, po licije, nacionalne preiskovalne službe in 
državne agencije za nacionalno varnost se je  izboljšalo usklajevanje in privedlo do 
vidnega napredka pri preiskavah zlasti  goljufij s sredstvi EU, kar dokazuje 
naraščajoče število preiskav in obtožnic. Vz postavitev stalne skupne enote za 
zatiranje kaznivih dejanj proti finan čnemu sistemu EU je odli čna pobuda, saj v enem 
organu združuje št evilne funkcije, obveš čevalne podatke, specia lizirano znanje in 
preiskave v zvezi s posebno vrsto kaznivih dejanj.  
Za organizirani kriminal podobno u činkovita organizacijska struktura še ni bila 
vzpostavljena in na tem podro čju skupne enote delujejo na ad hoc podlagi. Kljub 
temu se te ad hoc enot e že proaktivno osredoto čajo na člane znanih organiziranih 
kriminalnih združb. Prve obsodbe so bile dosežene z dogovori s tožilstvom za 
milejšo kazen („plea-bargaining“) in  skrajšanim sodnim postopkom („hitri 
postopek“). Vendar se na podlagi teh post opkov pogosto izrekajo kazni, ki so nižje 
od najnižjih predpisanih v primerih, ko obtoženec prizna krivdo. Oba postopka se 
zdaj proaktivno uporabljata za člane organiziranih kriminalnih združb, da bi se 
premostila splošna neu činkovitost kazenskih postopkov v Bolgariji. Ti postopki so 
zdaj prvič privedli do zaprtja nekaj članov organiziranih krim inalnih združb, kar 
lahko šteje za pomembno sporo čilo javnosti, da znani storilci kaznivih dejanj niso 
več nad zakonom. Te obsodbe lahko olajšajo za mrznitev sredstev in preiskave zaradi 
pranja denarja, na podlagi katerih lahko pr ide do morebitnih nadaljnjih obsodb. Kljub 
temu je treba premisliti o tem, ali ima uporaba dogovorov s tožilci za milejšo kazen v 
primerih organiziranega kriminala na splošno dovolj odvra čilen učinek. Prav tako to 
ne sme ovirati Bolgarije pri organizaciji delujo čega sodnega sistema. 
Te prve uspehe je treba oceniti ob upošte vanju dejstva, da se še vedno dogajajo 
umori, povezani z organiziranim kriminalom, in  da znani storilci kaznivih dejanj še 
niso bili aretirani. Organi in politi čni razred morajo jasno pokazati, da so 
brezpogojno zavezani izkoreninjenju temeljnih vzrokov problema. Te razmere povzročajo nelagodje in negotovost zaposlenih v upravi, policiji in sodstvu. Od njih 
SL 4   SL ni mogoče pričakovati predanega boja proti organi ziranemu kriminalu in korupciji, 
če organi in politi čno vodstvo za to ne dajo us klajenih in jasnih sporo čil. Preprečiti je 
treba, da bi bili zaradi svojih hvalevredni h prizadevanj izpostavljeni grožnjam in 
ustrahovanju. 
Reforma policije se nadaljuje, čeprav je treba še uskladit i ravni zaposlenih, strukture 
in postopke v novoustanovljeni kriminalisti čni službi ter reorganizirani preiskovalni 
službi policije. Organizacijska prekrivanja so  še vedno prisotna v novi  strukturi, ki še 
ni pripomogla k izboljšanju u činkovitosti preiskovanja hudih kaznivih dejanj. 
Rezultati komisije za zamrznitev in zaplem bo premoženjskih koristi, pridobljenih s 
kaznivimi dejanji (CEPACA), so se znatno iz boljšali od sredine leta  2008 in zdaj se v 
več kot 130 primerih pri čakuje odlo čitev sodiš ča. Čeprav se zdi, da veljavni pravni 
okvir dovoljuje zamrznitev sr edstev takrat, ko se za čne uradna preiskava npr. pranja 
denarja, pa se dejanska zamrznitev izvede le nekaj mesecev po za četku 
predkazenskega postopka ali ob vložitvi obtožnice in zato izgubi ve čino svojega 
operativnega u činka. Poleg tega so pogoji za zamrznitev sredstev, dolo čeni v zakonu, 
preveč omejujoči in ne ustrezajo realnosti v Bolg ariji, kar zadeva kazniva dejanja. 
Pravne spremembe za izboljšanje u činkovitosti zamrznitve in zaplembe sredstev, 
vložene novembra 2008, je  zavrnila velika ve čina poslancev vseh strank v 
parlamentu.  Zaradi teh ovir je CEPACA razvila tudi prakso pridobitve civilnih 
nalogov za zaplembo v takih primerih. Vendar na splošno take pravne vrzeli resno 
zmanjšujejo u činkovitost dela CEPACA. 
Reforma sodstva  
Vsak napredek, ki ga bo doseglo tožilstvo, na primer na podro čju boja proti 
goljufijam v EU, bo omejen, če se ne bo izvedla nadaljnja reforma sodstva in sodstvo 
ne bo pokazalo ve čje zavezanosti uspešnosti pravosodnega sistema. V zvezi z 
nerazumnimi zamudami v sodnih postopkih še vedno obstajajo resni pomisleki. 
Zamude povzro čajo predvsem pretirana togost kazenskega postopka, dolo čena 
pasivnost sodnikov in navidez neskon čne možnosti, ki jih zakon o kazenskem 
postopku ponuja obtožencem, da zavla čujejo postopek.  
Ker ni primernih zakonodajnih pobud za odpra vo tega problema, je delovna skupina 
vrhovnega pravosodnega sveta (SJC) pripravila natan čen popis in analizo dolo čenih 
primerov. Za vsak posamezen primer so bili predlagani ali sprejeti ukrepi v obliki priporočil, s katerimi se poskuša pospešiti postopke v „primeri h velikega javnega 
interesa“ . Gre za postopke proti znanim osebnos tim, pri katerih vedno znova prihaja 
do zavla čevanja. SJC priporo ča pravne spremembe (npr. uvedbo registracije 
prebivališ ča) ter znatne spreme mbe organizacije sodiš č in pravne prakse. Pobuda 
SJC je pozitivna, s časom pa se bo pokazalo, kakšen je u činek teh priporo čil in kako 
bodo uresni čena.  
Zapletenost in togost kazenskega postopka  sta sama po sebi glavni razlog za 
neučinkovitost pravosodnega sistema. Prei skovalci in tožilci morajo uporabljati 
najbolj preproste metode za pridobitev dokazov in se izogibati zapletenemu 
preiskovanju. Poleg tega ta togi prist op ni v interesu obtožencev, ker organi 
kazenskega pregona nenehno uporabljajo naj bolj invazivne preiskovalne tehnike, saj 
„šibkejših“ dokazov sodiš če ne sprejme. 
SL 5   SL Inšpektorat vrhovnega pravosodnega sveta od junija 2008 deluje v celotnem obsegu 
in je dosegel spodbudne rezultate pri preiskova nju disciplinskih kršitev in sistemskih 
pomanjkljivosti sodne praske. Na podlagi nekaterih ugotovitev so bile izvedene 
izboljšave, zlasti z razlagalnimi odlo čbami vrhovnega kasacijskega sodiš ča.  
Vrhovno kasacijsko sodiš če si je z rednimi skupnimi sestanki z regionalnimi sodiš či 
prizadevalo za spodbujanje enotne sodne  prakse. Še bolj pomembno je, da je 
vrhovno sodiš če aktivno uporabljal o svojo pravno mo č za izdajanje vrste razlagalnih 
odločb, ki so zavezujo če za vsa sodiš ča in zagotavljajo enotno uporabo prava. 
Iz zakonodajnih ukrepov je razviden mešan in v časih tudi protis loven pristop: 
sprejeti so bili predpisi, ki prepre čujejo, da bi obtoženci zlorabljali svoje pravice 
(odlok o nezmožnosti za obravnavo zaradi bolezni), in pove čujejo kazni za goljufije s 
sredstvi EU, hkrati pa so bila kazniva dejanj a, storjena iz malomarnosti, za katera je 
zagrožena kazen do 5 let zapora, med drugim tudi tista, storjena v javni funkciji pred julijem 2008, z zakonom o amnestiji izvz eta iz kazenskega pregona. Sporo čilo, ki 
izhaja iz tega, je v nasprotju z zavezami vl ade, da bo izkoreninila korupcijo na vseh 
ravneh, zlasti v zvezi z dejanji iz maloma rnosti, ki je dogajajo v javni upravi.  
Prav tako si je tudi ministrstvo za pravosodje prizadev alo za oblikovanje nove 
politike za boj proti kriminalu, a hkrati ni uresni čilo številnih priporo čil iz leta 2006, 
namenjenih poenostavitvi preve č togega kazenskega postopka. Kazenski zakonik je 
zastarel. Pravni sistem zato še naprej  kaže velike pomanjk ljivosti ne samo v 
temeljnih predpisih kazenskega prava, am pak tudi v drugih pome mbnih predpisih, na 
primer o zaplembi premoženjskih koris ti, pridobljenih s k aznivim dejanjem. 
Odsotnost pobude zakonodajalca v zvezi s temeljnimi predpisi na podro čju 
kazenskega prava je huda pomanjkljivost. Prekomeren formalizem v sodni praksi, 
šibkost in pomanjkanje odgovornosti javne upr ave na splošno ter odsotnost pobude v 
strogo hierarhi čnem sistemu je treba popraviti s posodobitvijo pravnega okvira, 
oblikovanega za prepre čevanje zamud pri sprejemanju odlo čitev in pove čanje 
občutka odgovornosti vseh vpletenih.  
Boj proti korupciji 
Od lanskega poletja so bili sprejeti ukr epi na ravni sveta ministrov za okrepitev 
usklajevanja med ministrstvi in za č
etek priprav na novo proti korupcijsko strategijo, 
ki temelji na ocenjevanju in posvetovanju z zainteresiranimi osebami. Poleg tega je bila postavljena osrednja sp letna stran za prijavo kaznivih dejanj korupcije (v okviru 
projekta, ki ga financ ira EU), na kateri je možno na enem mestu vložiti pritožbo proti 
vsem institucijam in preveriti status pr itožbe. Zagotovljeni so bili usklajevanje, 
nadzor, tehni čna podpora vsem regionalnim pro tikorupcijskim organom ter mreža 
inšpektoratov na vseh ministrstvih.  
Prav tako pa še vedno obstaja potreba  po bolj proaktivnem pristopu na ob čutljivih 
področjih in sektorjih, kot sta zdravstvo in izobraževanje, na primer prek dolo čitve 
upravnih smernic o tem, kako zmanjšati ta tveganja, in strožjega nadzora upoštevanja 
teh smernic. Na teh ob čutljivih podro čjih je ugotovljeno splošno pomanjkanje pobud. 
Čeprav je naznanitev goljufij in kor upcije (tudi v povezavi z organiziranim 
kriminalom) v javnem sektorju veliko, se zdi, da organi kazenskega pregona no čejo 
prevzeti pobude in raje čakajo, da nek drug upravni orga n uradno prijavi nepravilnost 
ter šele nato za čnejo preiskavo. Odlo čno premalo je preiskav po uradni dolžnosti – to 
SL 6   SL so preiskave, ki se za čnejo na lastno pobudo in ne na podlagi pritožbe ali upravnega 
obvestila. To pomanjkanje pobud v kazenskem pregonu gre v veliki meri pripisati pasivnemu odnosu in omejeni politi čni podpori, kar zadeva proaktiven odnos za 
reševanje problema goljufij in korupcije. To pomanjkanje podpore povzro ča, da so 
zaposleni v organih kazenske ga pregona negotovi glede za četka preiskav, če se zdi, 
da bodo razkrile korupcijo na visoki ravni. Glede na te razmere bi Bolgarija lahko 
razmislila o oblikovanju posebnih struktur za kazenski pregon in sojenje v primerih 
korupcije na visoki ravni in organiziranega kriminala. Take str ukture bi morale biti 
funkcionalno in politi čno neodvisne od vlade in imeti jasna pooblastila za proaktivno 
delovanje. 
3. Z
AŠČITNE KLAVZULE  
Glede na zgornjo oceno se  pojavlja vprašanje, ali je treba uveljaviti zaš čitne 
klavzule. V javni razpravi CVM pogosto pr ihaja do nejasnosti  glede verjetnega 
trajanja mehanizma in časovno omejenimi zaš čitnimi klavzulami iz pristopne 
pogodbe. Med CVM in zaš čitnimi klavzulami iz Pris topne pogodbe za Bolgarijo ni 
avtomatične povezave. Zaš čitne klavzule so obi čajna sestavina pristopnih pogodb. 
Uvedene so bile za zagotovitev u činkovitega delovanja not ranjega trga ter obmo čja 
svobode, varnosti in pravice. Uveljavljajo  se lahko do konca leta 2009, da se po 
potrebi omogo či začasna odložitev izvajanja ustrezne zakonodaje Skupnosti. 
Komisija na podlagi zgornje ocene me ni, da pogoji za uveljavljanje zaš čitnih klavzul 
niso izpolnjeni.  
CVM se zdaj izvaja že tretje leto. Ta mehanizem ni bil uveden za dolo čeno obdobje, 
saj naj bi se ukinil takrat, ko bodo vsa mer ila zadovoljivo izpolnjena.  Jasno je, da je 
izpolnjevanje ciljev, dolo čenih v merilih, dolgoro čna naloga: odprava temeljnih 
vzrokov korupcije in izkoreninjenje organi ziranega kriminala bosta na primer 
zahtevala veliko časa. Sprememba globoko zasidranih navad, ki je nujno potrebna, 
lahko izvira le iz bolgarske družbe. CVM je  le podporno orodje za to prizadevanje; ni 
samo sebi namen in ne more nadomestit i zavez, ki jih morajo bolgarski organi 
sprejeti za uskladitev pravosodnega sistem a in prakse s splošnimi standardi EU. 
4. SKLEPNE UGOTOVITVE IN PRIPORO ČILA 
Komisija je od svojega poro čila iz julija 2008 zabeležila nov zagon pri prizadevanjih 
Bolgarije za izboljšanje sodstva in boj prot i korupciji. To je opazi ti pri prizadevanjih 
posameznih akterjev na tožilstvu in v sods tvu za reševanje strukt urnih problemov, ki 
si zaslužijo podporo in priznanje za svoja prizadevanja. Ti pragmati čni ukrepi 
prispevajo k pove čani učinkovitosti sodstva in okrepitvi  tožilstva ter so v nekaj 
primerih zajezili možnosti za korupcijo. 
Vendar so ti ukrepi omejeni na tehni čno raven in imajo omejen u činek. Čeprav so 
povečana splošna ozaveš čenost in te posamezne pobude zelo pozitivne, nimajo 
primerne podpore z vidika širokega politi čnega soglasja ali prepri čljive strategije, s 
katerimi bi boj proti organiziranemu kr iminalu in korupciji postal najpomembnejša 
prednostna naloga Bolgarije. Rezultat tega je, da je v o čeh javnosti pravosodje v 
Bolgariji po časno, včasih nepravi čno ter v nekaterih primerih dovzetno za vplive in 
vmešavanje. Poleg tega se sprejeti ukrep i dojemajo kot delni in se ne upoštevajo 
SL 7   SL sistematično na vseh ravneh. Še vedno ni zadostne politi čne zavezanosti obsežnejšim 
pobudam, ki bi lahko oblikovale odlo čnejši strateški pristop.  
Kljub nekaterim spodbudnim pragmati čnim korakom za pove čanje učinkovitosti 
sodstva in aktivnejši boj proti korupciji in  organiziranemu kriminalu je še vedno 
veliko pomanjkljivosti, ki jih mora bolgarska vlada nujno odpraviti. 
Na podlagi svoje zadnje ocene Komisija poz iva Bolgarijo, naj ukrepa na naslednjih 
področjih:  
v zvezi z organiziranim kriminal om in bojem proti korupciji:  
• razviti celostno strategijo boja proti or ganiziranemu kriminalu in korupciji, 
• spremeniti ad hoc strukture skupnih preiskova lnih enot za organizirani kriminal v 
stalne,  
• oblikovati posebne strukture za kazenski pr egon in sojenje v primerih korupcije na 
visoki ravni in organiziranega krim inala z ustrezno funkcionalno in politi čno 
neodvisnostjo, 
• spodbujati proaktivne preiskave korupcij e po uradni dolžnosti vseh upravnih 
organov, ki imajo na dzorno funkcijo,  
• zagotoviti u činkovito izvajanje pred kratkim sp rejetega zakona glede nasprotja 
interesov z oblikovanjem izvedbenih navodil in prek osrednjega sistema 
prijavljanja, 
• spremljati u činek zakonov za boj proti korupciji in organizi ranemu kriminalu na 
horizontalni ravni ter po potrebi spremeniti zakonodajo, 
• izboljšati u činkovitost sistema za zamrznitev/zaplembo premoženjskih koristi, 
pridobljenih s kaznivim dejanjem, 
• okrepiti zmogljivost generalnega inšpektorata  in inšpektoratov na ministrstvih in 
agencijah ter jih poobla stiti za proaktivno delovanje pri odkrivanju in odpravljanju 
šibkih točk, 
• okrepiti 28 regionalnih protikorupcijskih  svetov v partnerstvu s civilno družbo, 
• vzpostaviti boljše upravne ureditve za varstvo prijaviteljev zlorab,  
• tesno spremljati napredek v boju proti korupc iji na osrednji in lokalni ravni prek 
skupine za usklajevanje med ministrstvi;  
v zvezi z u činkovitostjo sodstva: 
• proaktivno odkrivati in an alizirati neenotno upora bo zakonodaje ter spodbujati 
nadaljnje razlagalne odlo čbe vrhovnega sodiš ča, 
• nujno nadaljevati na črtovan osnutek za nov kazenski zakonik, 
• razmisliti o koreniti reformi zakonika o ka zenskem postopku, da bi se poenostavili 
kazenski postopki in odpravil prekomerno togost,  
• nujno uresni čiti priporo čila pravnikov praktikov, da se  izboljša praksa v okviru 
obstoječega zakonika o kazenskem postopku, 
SL 8   SL • izvesti vsa priporo čila SJC v zvezi z zamudami pri pomembnih kazenskih 
postopkih in razširiti spremljanje sistemati čno na vse zadevne primere, 
• spremljati rabo in u činek hitrih postopkov (zmanj šanje kazni v zameno za 
priznanje) in dogovorov s to žilci za milejšo kazen, 
• nadzirati dejansko spoštovanje obveznosti  objavljanja vseh sodb s strani vseh 
sodišč, 
• zagotoviti objektivno oceno dela vseh sodni kov in tožilcev ter revidirati odloke o 
pravilih in merilih za imenovanje s strani SJC, 
• analizirati in obra vnavati nasprotujo čo si prakso SCJ v disciplinskih postopkih, 
• zagotoviti hitro ter u činkovito uresni čevanje priporo čil in ugotovitev inšpektorata 
vrhovnega pravosodnega sveta. 
Komisija poziva Bolgarijo, naj nadaljuje  proces reform in izvede navedena 
priporočila. Podpirala bo Bolgarijo in prihodnje  leto na tej podlag i spremljala njen 
napredek. Treba je stalno zahtevati rezultat e, zato Komisija vabi tudi druge države 
članice, naj Bolgariji še naprej pomagajo pri doseganju napredka. Komisija sama bo 
še naprej podpirala prizadev anja Bolgarije prek politi čnega in tehni čnega dialoga ter 
po potrebi zagotavljala str okovno znanje in izkušnje. 
Obeti: 
To poročilo kaže, da so bili na tehni čni ravni sprejeti dolo čeni ukrepi v odziv na 
priporočila Komisije iz poro čila iz julija 2008. Vzpostavljen je  bil zagon, ki daje zdaj 
prve pozitivne rezultate. Vendar so za zagotovitev trajnih sprememb v Bolgariji 
potrebni znatni r ezultati na podro čju preiskovanja, pregona in sojenja v primerih 
korupcije na visoki ravni in organiziranega kriminala. Temeljita reforma sodstva se še ni začela. To zahteva dolgoro čne in brezpogojne politi čne zaveze. Komisija meni, 
da je mehanizem podporno orodje, ki ga je treba obdržati, dokler se te reforme ne 
zaključijo. Nadaljnji napredek bo zato ocenila poleti 2010.