SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 21.9.2005 
COM(2005) 442 kon č. 
2005/0187 (CNS)   
Predlog 
ODLOČBA SVETA 
o posebnem programu „ Človeški viri“, s katerim se bo izvajal sedmi okvirni program 
(2007 do 2013) Evropske skupnosti za razisk ave, tehnološki razvoj in predstavitvene 
dejavnosti 
(predložila Komisija) 
 
SL 2   SL OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM (POGODBA ES)  
1. KONTEKST PREDLOGOV  
Predlogi za pet posebnih programov sledijo predlogu Komisije za sedmi okvirni program 
(2007 do 2013), sprejetemu 6. aprila 20051. Struktura je bila predstavljena v smislu štirih 
glavnih posebnih programov – „Sodelovanje“, „Zamisli“, „ Človeški viri“ in „Zmogljivosti“, 
od katerih vsak ustreza glavnemu cilju evro pske raziskovalne politike; dodaten poseben 
program zadeva neposredne ukrepe Skupnega raziskovalnega središ ča. Komisija bo 
predstavila tudi predloge „pravil za udeležbo in razširjanje“, ki se uporabljajo za sedmi okvirni program. 
Politični okvir in cilji so dolo čeni v sporo čilu „Oblikovanje ERP znanja za rast“
2. Da bodo ti 
cilji izpolnjeni in da se bodo posebni programi izvajali v celoti, bo potre bna podvojitev 
proračuna, ki ga je predlagala Komisija.  
Raziskave, tehnologija, izobraževanje in inovacije so pomemben na čin za dolgoro čno in 
trajnostno ustvarjanje del ovnih mest. So tudi klju č do gospodarske rasti, konkuren čnosti, 
zdravja, kakovostnega življenja in okolja. Zato je cilj okvirnega programa za raziskave, 
skupaj s programi Skupnosti na podro čju izobraževanja in inovac ij, napredek h gospodarstvu 
in družbi znanja. Posebni programi sedmega okvirnega programa so v povezavi s potrebnimi nacionalnimi in zasebnimi prizadevanji namenj eni reševanju glavnih slabosti glede ravni, 
kakovosti in u činka evropskih raziskav. Razširjanje in prenos znanja predstavljata klju čno 
dodano vrednost evropskih raziskovalnih dejavnosti in spreje ti bodo ukrepi za pove čanje 
uporabe rezultatov s strani industrije, na črtovalcev politike in družbe. 
Evropa mora ve č vlagati v raziskave in potreben je nov poudarek, če želi Evropska unija 
napredovati k cilju naložb v raziskave v viši ni 3 % svojega BDP do leta 2010. Sedmi okvirni 
program bo k temu prispeval tako z ne posrednim financiranjem kot tudi s pove čanjem 
dodatnih javnih in zasebnih naložb v raziskave.  
Evropa potrebuje za pove čanje in izboljšanje svojih raziskovalnih prizadevanj ve č 
raziskovalcev. Namen sedmega okvirnega prog rama, skupaj z drugimi ukrepi, kot so na 
primer Evropska listina za raziskovalce in nacionalni politi čni ukrepi, je spodbuditi ve čje 
število ljudi, da stopijo na poklicno pot razis kovalca in ji sledijo ter ponovno privabiti najbolj 
nadarjene raziskovalce v Evropo.  
Finančna podpora na evropski ravni ponuja priložnosti za pove čanje odli čnosti in 
učinkovitosti raziskav, česar ni mogo če doseči na nacionalni ravni. Posebni programi 
sedmega okvirnega programa omogo čajo nadaljnjo konsolidacijo Ev ropskega raziskovalnega 
prostora, doseganje kriti čne mase in struktur na novih podro čjih raziskav z novimi sredstvi ter 
dodatno podpirajo prost pretok id ej, znanja in raziskovalcev. 
                                                
 
1 COM(2005) 119. 
2 COM(2005) 118. 
 
SL 3   SL Z izvajanjem posebnih programov se bo sposob nost ukrepov na evropski ravni, da pove čajo 
odličnost pri raziskavah, izkoristila v najve čji možni meri, predvsem z nate čaji po celotni EU, 
podprtimi s strogim in neodvisnim ocenjevanjem predlogov. To vklju čuje prepoznavanje in 
podporo obstoje či odličnosti kjer koli obstaja v Evropski uniji, pa tudi ustvarjanje 
zmogljivosti za prihodnjo odli čnost na podro čju raziskovanja.  
Vpliv posebnih programov se bo pove čal z dopolnjevanjem z drugimi politikami in programi 
Skupnosti, zlasti s strukturnimi skladi, iz obraževalnimi programi ter programom za 
konkuren čnost in inovacije.  
2. PREDHODNO POSVETOVANJE  
Ob pripravi predlogov za posebne programe so se upoštevala stališ ča, ki so jih izrazile druge 
institucije EU, zlasti Evropski pa rlament in Evropski svet, ter tu di druge zainteresirane strani, 
vključno z raziskovalci in uporabniki raziskav. To vklju čuje potekajo če razprave in prispevke 
v zvezi s predlogom sklepov o sedmem ok virnem programu, obsežna posvetovanja in 
prispevke, zbrane v času priprave tega predloga, ter ostale dejavnosti na podro čju določanja 
prihodnjih raziskovalnih prednos tnih nalog, kot so dejavnosti ev ropskih tehnoloških platform.  
Predlog posebnih programov se na slanja na temeljito presojo vp livov, ki je bila narejena za 
predlog sedmega okvirnega programa3 in je dokazala mo čno in posebno dodano vrednost 
vsakega od predlaganih posebnih programov. Poleg tega predlogi upoštevajo rezultat 
petletnega ocenjevanja okvirnega programa.4 
3. PRAVNI VIDIKI  
Predlog posebnih programov temelji na naslovu XVIII Pogodbe, na členih 163 do 173 in 
zlasti členu 166(3) o izvajanju okvirnega programa s posebnimi programi. 
4. PORABA PRORA ČUNSKIH SREDSTEV  
V zakonodajnem finan čnem izkazu, ki je priložen  k vsaki predlagani odlo čbi, so dolo čene 
proračunske posledice ter človeški in upravni viri. 
Komisija namerava ustanoviti izvajalsko agencijo in ji zaupati dolo čene naloge, ki so 
potrebne za izvajanje posebni h programov „Sodelovanje“, „ Človeški viri“ in „Zmogljivosti“. 
Ta pristop se bo uporabil tudi pri izvaja nju programa „Zamisli“ (glej oddelek 7.2 v 
nadaljevanju). 
                                                 
3 SEC(2005) 430. 
4 COM(2005) 387. 
 
SL 4   SL 5. IZVAJANJE NA SKLADEN IN FLEKSIBILEN NA ČIN 
5.1. Prilagajanje novim potrebam in priložnostim 
Bistvenega pomena je , da je izvajanje posebnih progra mov dovolj fleksibilno, da lahko 
ostanejo na čelu znanstvenega in tehnol oškega razvoja in da se  odzivajo na nastajajo če 
znanstvene, industrijske, politi čne in družbene potrebe. V zv ezi s tem bodo zlasti pomembni 
tisti ukrepi, ki raziskovalcem omogo čajo, da sami opredelijo teme. Pri drugih ukrepih se bo to 
doseglo zlasti z delovnimi programi, ki se bodo  posodobili vsako leto. To se bo izvajalo s 
pomočjo odborov predstavnikov držav članic, pri čemer je predvideno, da bodo odbori jasno 
usmerjeni na delovne programe. Če se pojavijo nove prednostne naloge, ki zahtevajo hiter 
odziv, so mogo če hitrejše spremembe, zlasti če te nove prednostne naloge izhajajo iz 
nepredvidenih politi čnih potreb. 
To večletno načrtovanje programov bo odprto za širok obs eg prispevkov, da bi zagotovili, da 
bodo podrte dejavnosti ohranile neposreden pomen za razvijajo če se raziskovalne potrebe 
industrije in politik EU. Is kalo se bo nasvete od zunaj, med drugim za vsako od tem v 
posebnem programu „Sodelovanje“, z u činkovitim multidisciplinarnim pokritjem ter 
ravnotežjem akademskih in industrijskih stališ č.  
Pri programu „Zamisli“ se bo upošteval povsem nov pristop, pri katere m bo priprava letnega 
delovnega programa zaupana neodvisnemu zn anstvenemu svetu, ki je del ustanovitve 
neodvisnega Evropskega raziskovalnega sv eta (glej oddelek 7.2 v nadaljevanju). 
Dodatne zunanje prispevke, zlasti za program „Sodelovanje“, bodo omogo čile predvsem 
evropske tehnološke platforme , vzpostavljene na razli čnih podro čjih, ki naj bi igrale trdno 
in dinami čno vlogo pri zagotavljanju pomembnosti za i ndustrijo. Prednostne naloge raziskav, 
določene v agendah strateškega razi skovanja, ki so jih opredelile  platforme, se dobro odražajo 
v predlogih posebnih programov in bodo pomembno doprinesle k ve čletnem na črtovanju 
programov.  
Drugi forumi in skupine lahko Komisiji primer no svetujejo glede novih prednostnih nalog na 
določenih podro čjih, kot na primer Evropski stratešk i forum za raziskovalno infrastrukturo 
(ESFRI) ter platforme, vzpostavljene, da bi upoštevali agende stra teškega raziskovanja, 
pomembne na podro čju socialne ali okoljske politike. 
Pomembna nova možnost, ki jo nudi okvirni prog ram, je inovativen mehanizem financiranja, 
Sklad za financiranje na  osnovi delitve tveganja , s katerim bi spodbujali izdatke zasebnega 
sektorja za raziskave in tehnološki razvoj z izboljšanjem dostopa do posojil Evropske 
investicijske banke (EIB) za obsežnejše evrops ke ukrepe, za katere je potrebno združevati 
številne vire financiranja, vklju čno s posojili. Ti obsežni evropski ukrepi so „skupne 
tehnološke pobude“ in obsežni projekti sodelovanj a, ki se neposredno fina ncirajo iz okvirnega 
programa znotraj programa „Sodelovanje“, in projekti za nove raziskovalne infrastrukture v 
okviru programa „Zmogljivosti“. Drugi obsežni ev ropski projekti sodelovanja, kot na primer 
projekti EUREKA, se lahko prav tako upoštevajo v skladu z merili upravi čenosti. Predviden 
prispevek posebnih programov Evropski invest icijski banki bo znatno izboljšal dostop do 
kreditiranja in tako znatno u činkoval na pove čanje zasebnih naložb v RTR.  
 
SL 5   SL 5.2. Medsektorska vprašanja 
Komisija bo zagotovila splošno skladnost pri izvajanju sedmega okvirnega programa in ob 
tem v celoti upoštevala zagotovljeno samostojnost in neodvisnost Evropskega raziskovalnega 
sveta iz programa „Zamisli“.  
Delovni programi v okviru dr ugih posebnih programov se bodo pregledovali na usklajen 
način, da se bodo lahko medsektorska vprašanja  popolnoma upoštevala. Odbori predstavnikov 
držav članic imajo tudi pomembno nalogo, da Komisiji pomagajo dosegati u činkovito 
skladnost in usklajenost izvajanj a v in med temi posebnimi programi. To pomeni visoko raven 
usklajenosti znotraj držav članic in med predstavniki razli čnih sestavov odborov. 
Kadar so ukrepi, ki jih je treba podpreti, zelo pomembni za razli čne dele posebnih programov 
„Sodelovanje“, „ Človeški viri“ in „Zmogljivosti“, se bodo na podlagi izkušenj, pridobljenih v 
šestem okvirnem programu, izvedli skupni pozivi. To bo zlasti pomembno za raziskovalne teme, ki zadevajo ve č tem v okviru programa „Sodelovanj e“, in takšni pozivi bodo jasno 
opredeljeni v delovnem programu. 
Naslednja vprašanja, ki zadevajo posebne programe „Sodelovanje“, „ Človeški viri“ in 
„Zmogljivosti“, so še posebej pomembna in predvi deni so posebni ukrepi za usklajen pristop:  
• Mednarodno sodelovanje:  vsi od teh posebnih pr ogramov so odprti za mednarodno 
sodelovanje in imajo temu namenjene ukrepe. S strateškim pristopom v celotnem okvirnem 
programu se bosta spodbujali evropska raziskovalna odli čnost in konkuren čnost ter 
obravnavala se bodo posebna sv etovna ali regionaln a vprašanja, pri ka terih gre za skupni 
interes in korist. V skladu s to strategijo bo zagotovljen skladen pristop v okviru posebnih 
programov, pri čemer bo program „Zmogljivosti“ igral glavno vlogo.  
• Raziskovalne infrastrukture:  glavna podpora raziskovalnim in frastrukturam se bo izvajala 
v programu „Zmogljivosti“ in ta program bo  zagotovil usklajen pristop z ustreznimi 
raziskovalnimi dejavnostmi v drugih progr amih, zlasti programu „Sodelovanje“. 
• Medsektorske politi čne raziskave:  uredilo se bo vse potrebno za u činkovito usklajevanje 
znotraj služb Komisije, zlasti  da bi zagotovili, da bodo de javnosti še naprej ustrezale 
potrebam razvoja politik EU. V ta na men lahko skupine uporabnikov iz razli čnih služb 
Komisije, ki so pristojne za za devne politike, pomagajo pri ve čletnem na črtovanju 
programov in v zvezi s tem bo vzpostavljena not ranja struktura za zagot ovitev usklajevanja 
pomorske znanosti in tehnologij v okviru ustreznih tematskih podro čij.  
• Udeležba MSP: v okviru posebnih programov se bo op timalizirala udeležba MSP. Poleg 
okrepljenih posebnih ukrepov, namenjenih MSP,  v programu „Zmogljivosti“ so interesi 
MSP na podro čju raziskav vklju čeni v celoten program „Sodelovanje“, teme, ki so še 
posebej zanimive za MSP, pa bodo nadalje opred eljene v delovnih programih in pozivih k 
oddaji predlogov; dejavnosti v programu „ Človeški viri“ posebej poudarjajo udeležbo 
MSP; in poleg tega bodo MSP lahko udeležena tudi v programu „Zamisli“. Predvideni poenostavitveni ukrepi in pove čana prožnost pri izbiri prim erne sheme financiranja bodo 
koristili zlasti udeležbi MSP.  
 
SL 6   SL • Razširjanje in prenos znanja : potreba po uporabi rezultatov r aziskav je pomembna lastnost 
posebnih programov, pri čemer je poseben poudarek na prenosu znanja med državami, 
med disciplinami in z akademskega podro čja v industrijo , tudi s pomo čjo mobilnosti 
raziskovalcev. V tem pogledu sta pomembni vklju čenost možnih uporabnikov in pomo č pri 
opredelitvi prednostnih nalog (z lasti preko evropskih tehnol oških platform). Dopolnilni 
ukrepi v programu za konkuren čnost in inovacije bodo z obravna vanjem ovir za inovacije 
in krepitvijo inovacijskih zmogljivosti prav ta ko okrepili uporabo razi skovalnih rezultatov. 
• Znanost v družbi:  ta dejavnost v okviru programa „Zm ogljivosti“ bo prav tako igrala vlogo 
pri zagotavljanju primernega upoštevanja vidi kov družbe v vseh posebnih programih ter 
pri poglobitvi medsebojnih vplivov med znanstveniki in širšo javnostjo. 
6. POENOSTAVITEV IN METODE VODENJA  
Zamisli iz delovnega dokumenta Komisije z dne 6. aprila 2005 in obširne razprave z državami 
članicami in zainteresiranimi stranmi, ki so sl edile temu dokumentu, bodo prispevale k znatni 
poenostavitvi pri izvajanju sedmega okvirnega programa. Mnogi izmed predlaganih ukrepov 
bodo predstavljeni v pravilih za udelež bo in razširjanje, predvsem za ob čutno skrajšanje 
upravnih postopkov ter poenosta vitev shem financiran ja in zahtev za poro čanje.  
Izboljšave, predlagane za posebne programe, vklju čujejo: 
• Več učinkovitosti in doslednosti pri izvajanju s prenosom upravnih na log na izvajalsko 
agencijo. 
• Racionalizacijo shem financiranja, pri čemer se bodo pri izvajanju vsakega izmed posebnih 
programov uporabljali instru menti, potrebni za uresni čitev ciljev programa. 
• Jasnejšo predstavitev meril za ocenjevanje, ki jih je treba vklju čiti v delovne programe v 
skladu z na čeli, določenimi v vsakem od posebnih programov.  
• Jasnejše predstavljene de lovne programe, tako da so  možni udeleženci dobro obveš čeni o 
razpoložljivih možnostih, ki odgovarjajo nji hovim posebnim potrebam in interesom. Na 
primer, delovni programi in pozivi bodo po potrebi poudarili te me, ki so posebej zanimive 
za MSP, ali kjer prinaša sodelova nje s tretjimi državami koristi. 
• Poenostavitve in druge vidike, kot so na pr imer racionalizacija odob ritve projektov, nove 
sheme financiranja in podpor e ter nadaljnja uporaba podatk ovnih zbirk in informacijskih 
orodij za zagotavljanje boljše komunikacije. 
 
SL 7   SL 7. VSEBINA POSEBNIH PROGRAMOV  
7.1. Sodelovanje 
Posebni program „Sodelovanje“ je na menjen pridobitvi vodstva na klju čnih znanstvenih in 
tehnoloških podro čjih s podpiranjem sodelova nja med univerzami, indus trijo, raziskovalnimi 
središči in javnimi organi v celotn i Evropski uniji ter ostalem svetu. Prejšnji okvirni programi 
kažejo vpliv takšnih ukrepov pri prestrukturiranj u raziskav v Evropi ter pri združevanju in 
sproščanju virov. Sedmi okvirni program bo te vpliv e še razširil in de vet predlaganih tem 
ustreza glavnim podro čjem napredka znanja in tehnologije, na katerih je treba okrepiti odli čne 
raziskave, da bi obravnavali družbene, gospodarske, javnozdravstvene, okoljske in 
industrijske izzive, s katerimi se soo ča Evropa. 
Ta program predstavlja mo čne elemente kontinuitete s prejšnjimi okvirnimi programi, saj 
gradi na dokazani dodani vrednosti evropske podpor e te vrste. Poleg tega ta posebni program 
vsebuje pomembne novosti, ki zahtevajo poseben premislek glede izvajanja: 
• Odgovor na potrebo po ambicioznih vseevr opskih javno-zasebnih partnerstvih za 
pospešitev razvoja glavnih tehnologij z za četkom delovanja skupnih tehnoloških pobud .5 
Za prvi niz pobud so bili dolo čeni jasni cilji in kon čni izsledki na podro čju inovativnih 
zdravil, nanoelektronike, vgrajenih ra čunalniških sistemov, vodika  in gorivnih celic, 
aeronavtike in vodenja zra čnega prometa ter svetovnega sprem ljanja okolja in varnosti. Ti 
bodo predmet lo čenih predlogov (npr. v skladu s členom 171 Pogodbe). Nadaljnje skupne 
tehnološke pobude, kot na primer na podro čju pridobivanja elektri čne energije z ni čnimi 
emisijami in obnovljivih virov energije, se lahko dolo čijo med izvajanjem sedmega 
okvirnega programa. 
• Okrepljen pristop k usklajevanju nacionaln ih raziskovalnih pr ogramov. Uspešna shema 
ERA-NET  se bo nadaljevala in izvajala v okviru tem. Obstoje či projekti ERA-NET iz 
šestega okvirnega programa bodo lahko pr edložili naknadne predloge za poglobitev 
sodelovanja ali razširitev konzorcijev na nove  udeležence in podprli se bodo novi projekti 
ERA-NET, namenjeni obravnava nju novih tem. Pri shemi bodo lahko sodelovali tudi javni 
organi, ki na črtujejo raziskovalne programe, ki pa še  ne delujejo. Poleg tega se bo uvedla 
shema ERA-NET plus, da bi spodbudili s kupne pozive za mednacionalne raziskovalne 
projekte, ki jih organizira ve č držav. 
• Po izkušnji Partnerstva evropskih držav in držav v razvoju na podro čju kliničnih študij 
(European and Developing Countries Clinical Trials Partnership  – EDCTP), pobude iz 
člena 169, so bile v tesnem sodelovanju z državami članicami dolo čene še nadaljnje štiri 
pobude v skladu s členom 169 . Takšne pobude na podro čju pomoči iz okolice pri 
samostojnem življenju, raziskovanja Baltskega  morja in meroslovja so naštete v programu 
„Sodelovanje“, pobuda v skladu s členom 169 za združevanje nacionalnih raziskovalnih 
programov, povezanih z MSP, pa je omenje na v programu „Zmogljivosti“. Nadaljnje 
pobude se lahko dolo čijo med izvajanjem sedmega okvirnega programa. 
                                                 
5 Kot je bilo dolo čeno v delovnem dokumentu osebja Komisije, Poročilu o evropskih tehnoloških 
platformah in skupnih tehnoloških pobudah:  Spodbujanje javno-zasebnih partnerstev na podro čju R&R 
za povečanje konkuren čnosti evropske industrije , SEC(2005) 800, 10. junij 2005. 
 
SL 8   SL • Predviden je bolj ciljno  usmerjen pristop k mednarodnemu sodelovanju  znotraj vsake 
teme in med temami, pri čemer se v delovnih programih v skladu s strateškim pristopom k 
predvidenemu mednarodnemu sodelovanju in s politi čnimi dialogi ter mrežami med 
različnimi regijami partnerskih držav dolo čijo posebni ukrepi sodelovanja. 
• V okviru vsake izmed tem se bo podprla komponenta, ki omogo ča fleksibilen odgovor na 
nastajajo če potrebe  in nepredvidene politi čne potrebe , izvajanje pa bo temeljilo na 
izkušnjah, pridobljenih pri ukrepih znanstvene pomo či politiki ter novih in nastajajo čih 
znanstvenih in tehnoloških shemah, ki jih je uvedel šesti okvirni program, pa tudi na 
izkušnjah, pridobljenih na podro čju prihodnjih in nastajajo čih tehnologij na podro čju IKT.  
7.2. Zamisli 
Evropa v smislu resni čno izjemnih raziskav ali obvladovanja novih, hitro rasto čih področij 
znanosti ni zelo uspešna. Program „Zamisli“  bo zagotovil tak vseevropski mehanizem za 
podporo resni čno ustvarjalnim znanstvenikom, in ženirjem in strokovnjakom, katerih 
radovednost in želja po znanju bosta najverje tneje pripeljali do nepredvidljivih in 
presenetljivih odkritij,  ki lahko spremenijo človeško razmišljanje, odprli nove poglede na 
tehnološki napredek in rešili trajne družbene in okoljske probleme. Izboljšanje kakovosti 
temeljnih raziskav z nate čaji po celotni Evropi bo pripe ljalo do znatnih družbenih in 
gospodarskih koristi.6 
V programu „Zamisli“ se uporablja izraz „pionirske raziskave“ , ki izraža nov pomen 
temeljnih raziskav. „Pionirske raziskave“ so na čelu ustvarjanja novega znanja same po sebi 
tvegano prizadevanje, ki vklju čuje uresni čevanje temeljnega napredka  v znanosti, tehnologiji 
in inženiringu, brez upoš tevanja vzpostavljenih meja me d disciplinami ali državnih meja. 
Program bo temeljil na pristopu „pobude raziskovalcev“, ki raziskovalcem omogo ča, da sami 
predlagajo svoje teme. Podpor a bo zagotovljena pos ameznim skupinam, ki bodo glede na 
vrsto projekta lahko sestavljene iz povsem razli čnih skupin raziskovalcev, od ene same 
institucije do ve č institucij, v eni državi ali preko dr žavnih meja. V vseh primerih mora 
oblikovanje skupin usmerjati znanstvena odli čnost in ne upravne zahteve. Program se bo od 
nacionalnih ukrepov financiranja na podro čju temeljnih raziskav razlikoval po svojih 
strateških ciljih in  evropskem obsegu. 
Ustanovitev Evropskega raziskovalnega sveta  (ERC) za izvajanje programa „Zamisli“ 
predstavlja nov koncept. Vzpostavljena bosta dva klju čna strukturna elementa ERC – 
neodvisni znanstveni svet in izvršilna struktura,  ki delujeta v skladu  s principi zaupanja, 
verodostojnosti in transparentnosti,  zagotoviti bo treb a ustrezna finan čna sredstva in zelo 
učinkovito delo, pa tudi visoko stopnjo samostoj nosti in celovitosti, ob skladnosti z zahtevami 
po odgovornosti. 
Znanstveni svet  bodo sestavljali predstavniki evrops kih znanstvenih ustanov na najvišji 
ravni, ki bodo delovali v svoj em imenu, neodvisno od politi čnih ali kakršnih koli drugih 
interesov. Člane bo imenovala Komisija v skladu s postopkom neodvisnega imenovanja.  
                                                 
6 Pionirske raziskave: evropski izziv. Poročilo skupine strokovnjakov na visoki ravni, Evropska komisija, 
maj 2005. 
 
SL 9   SL Mandat znanstvenega sveta bo vklju čeval: 
(1) Znanstveno strategijo:  Oblikovanje splošne znanstvene strategije za program v lu či 
znanstvenih možnosti in evropskih znan stvenih potreb. V skladu z znanstveno 
strategijo stalno pripravo delovnega programa in potrebnih sprememb, vklju čno s 
pozivi k oddaji predlogov in merili, na podlag i katerih se financirajo predlogi, ter po 
potrebi opredelitev posebnih raziskova lnih tem ali ciljnih skupin (npr. 
mlade/nastajajo če skupine). 
(2) Spremljanje in obvladovanje kakovosti: Po potrebi z znanstvenega vidika oblikovanje 
stališč o izvajanju in vodenju pozivov k oddaji predlogov, merilih za ocenjevanje, 
postopkih strokovnega ocenjevanja, vklju čno z izbiro strokovnjakov in metodami za 
strokovno ocenjevanje, ter oceni pr edlogov, na podlagi katere bo dolo čen predlog, ki 
se bo financiral; kot tudi stališ ča o kateri koli zadevi, ki bi lahko vplivala na dosežke 
in učinek posebnega programa, ter kakovosti izvedenih raziskav. Spremljanje 
kakovosti dejavnosti in ocena izvajanja programa ter dosežkov in priporo čila za 
sanacijske ali prihodnje ukrepe. 
(3) Komunikacijo in razširjanje: Komunikacija z znanstveno skupnostjo in klju čnimi 
zainteresiranimi stranmi v zv ezi z dejavnostmi in dosežki pr ograma ter posvetovanji o 
ERC. Redno poro čanje Komisiji o njegovih dejavnostih. 
Izvršilna struktura  bo odgovorna za izvrševanje programa, kot je dolo čeno v letnem 
delovnem programu. Zlasti bo izvajala pos topke ocenjevanja, postopek strokovnega 
ocenjevanja in izbire v skladu z na čeli znanstvenega sveta ter zagotavljala finan čno in 
znanstveno upravljanje podpore. V zvezi s te m namerava Komisija najprej ustanoviti 
izvajalsko agencijo in nanjo pr enesti naloge izvajanja. Izvr šilna struktura bo ohranila stalno 
tesno povezavo z znanstvenim svetom gled e vseh vidikov izvrševanja programa. V 
prihodnosti se lahko glede na neodvisno oceno u činkovitosti struktur in mehanizmov ERC 
vzpostavi alternativna struktur a, na primer v skladu z dolo čbami člena 171 Pogodbe.  
Evropska komisija bo delovala kot porok za polno samostojnost in celovitost ERC. To 
pomeni, da bo Komisija v skladu s svojo odgovornostjo v zvezi z izvajanjem programa 
zagotovila, da bo izvršilna struktura ERC vzpos tavljena in da bo ERC izvrševal program v 
skladu z dolo čenimi cilji ter znanstvenimi smernicami in zahtevami znanstvene odli čnosti, kot 
je določil neodvisno delujo či znanstveni svet. 
Komisija bo odgovorna za formalno sprejetje de lovnega programa za program „Zamisli“. To 
odgovornost bo izpolnila v skladu z zgoraj nave denim pristopom. Komisija bo praviloma 
sprejela delovni program, kot ga je predlagal znanstveni svet. Če Komisija ne more sprejeti 
delovnega programa, kot je bil predlagan, na pr imer ker le-ta ne ustreza ciljem programa ali 
ker ni skladen z zakonodajo Skupnosti, bo mo rala svoje vzroke navesti javno. Namen tega 
postopka je zagotoviti, da se delovanje ERC v skladu z na čeli samostojnosti in celovitosti 
spoštuje v celoti in na pregleden na čin. 
7.3. Človeški viri 
Posebni program „ Človeški viri“ je del široke in celostne strategije za koli činsko in 
kakovostno okrepitev človeških virov na podro čju R&R v Evropi. Ta program bo spodbudil 
ljudi, da stopijo na poklicno pot raziskovalca in  ji sledijo, spodbujal razi skovalce, da ostanejo 
v Evropi in privabil najbolj inteligentne v Evropo. Ukrepi na  evropski ravni imajo zaradi 
 
SL 10   SL usklajenih instrumentov, mo čnejših strukturnih u činkov in ve čje učinkovitosti od 
dvostranskih dogovorov med državami članicami edinstveno dodano vrednost. 
Dejavnosti temeljijo na dolgih in uspešnih iz kušnjah aktivnosti Marie Curie pri odzivu na 
potrebe raziskovalcev po usposabljanj u, mobilnosti in poklicnem razvoju. Čeprav ima 
kontinuiteta tukaj zn atno vlogo, je še mo čnejši poudarek na naslednjih vidikih: 
• Povečan strukturni vpliv , na primer z uvedbo sofinanciran ja regionalnih, nacionalnih in 
mednarodnih programov za vrsto ukrepov na podro čju „vseživljenjskega u čenja in razvoja 
poklicne poti“. Na čin „sofinanciranja“ ne bo nadomestil na čina, pri katerem se na evropski 
ravni uporabljajo in dode ljujejo posamezne štipe ndije za post-doktoran te, kar je trenutno v 
šestem okvirnem programu izklju čna praksa. Vendar so posamezne štipendije v Evropi 
dosegle stanje zrelosti. Isto časno ostajajo nacionalne ponudbe na tem podro čju 
razdrobljene z vidika ciljev, ocenjevalnih metod in delovn ih pogojev ter so pogosto še 
vedno omejene glede na njihovo mednarodno ali ev ropsko razsežnost. Zato  se predlaga, da 
se na podlagi odprtih pozivov k od daji predlogov sofinancira izbor tistih programov, ki 
ustrezajo ciljem okvirnega programa. Ocenjeva nje in izbiranje bo potekalo na podlagi 
zaslug, brez omejitev v zvezi z izvorom izbr anih štipendistov, in uporabljali se bodo 
sprejemljivi zaposlitveni in delovni pogoji (v smislu npr. pla če, socialne varnosti, 
mentorstva, strokovnega razvoja). 
• Udeležba industrije:  medtem ko se bo zna čaj „od spodaj navzgor“ (bottom-up) aktivnosti 
Marie Curie ohranil, bo pozornost mo čneje usmerjena na usposabl janje in poklicni razvoj 
za različne sektorje in v njih, zlasti za zasebni sektor. To bo doseženo s pomo čjo poudarka 
na razvoju dopolnilnega znanja in  spretnosti ter sposobnosti, klju čnih za boljše 
razumevanje raziskav v podjetjih ter za ka kovost teh raziskav. To se bo okrepilo s 
spodbujanjem medsektorskih izkušenj preko aktivne  udeležbe industrije pri vseh ukrepih in 
z vzpostavitvijo sheme, namenjene širjenju znanja v okviru partnerstev med javnim in 
zasebnim sektorjem, vklju čno in zlasti z MSP. 
• Okrepila se bo mednarodna razsežnost . Poleg izhodnih štipendij z obveznim povratkom, 
katerih namen je prispevati k vseživljenjskemu u čenju in poklicnemu razvoju 
raziskovalcev iz EU, se bo z raziskovalci iz  tretjih držav nadalje razširilo mednarodno 
sodelovanje. Poleg tega so uvedene nove razsežnosti za sodelovanje s sosednjimi državami 
EU in z državami, ki so z EU  sklenile sporazum na podro čju znanosti in tehnologije. Razen 
tega bo zagotovljena podpora „znanstveni dias pori“ evropskih razisk ovalcev v tujini ter 
tujim raziskovalcem v Evropi. 
7.4. Zmogljivosti 
Posebni program „Zmogljivosti“ bo pospešil raziskave in evr opske inovacijske zmogljivosti. 
Program je kombinacija nadaljev anja in okrepitve ukrepov pr ejšnjih okvirnih  programov ter 
poleg tega prinaša pomembne novosti. 
Najpomembnejši nov element je predviden strateški pristop podpore za izgradnjo nove 
raziskovalne infrastrukture, ki bo dopolni la stalno podporo optimalni uporabi obstoje če 
raziskovalne infrastrukture. P odpora za izgradnjo nove in frastrukture se bo izvajala na podlagi 
dvofaznega pristopa: pripravljaln a faza in faza izgradnje. Komi sija bo na podlagi dela ESFRI 
(Evropskega strateškega foruma za r aziskovalno infrastrukturo) na podro čju oblikovanja 
evropskih smernic za razvoj novi h raziskovalnih infrastruktur opredelila prednostne projekte, 
ki bodo morda lahko prejemali podporo ES v okvi ru sedmega okvirnega programa. Pri teh 
 
SL 11   SL projektih bo Komisija zlasti  olajševala mehanizme finan čnega inženiringa v fazi izgradnje, 
vključno z lajšanjem dostopa do poso jil EIB v okviru Sklada za fi nanciranje na osnovi delitve 
tveganja. V Prilogi 1 je predstavljen „seznam  možnosti“ ESFRI, sestavljen iz dejanskih 
primerov novih, obsežnih raziskovalnih infrastruktu r, ki jih bo znanstvena skupnost v Evropi 
potrebovala v prihajajo čem desetletju. 
Obema shemama za podporo raziskavam v kor ist MSP in združenjem MSP bodo namenjena 
večja proračunska sredstva, da bi se tako odzvali na naraš čajoče potrebe MSP, da oddajo 
raziskave zunanjim sodelavcem. 
Ukrepi „Regije znanja“ temeljijo na us pešnem pilotnem ukrepu. Cilj je omogo čiti 
mednacionalnim mrežam regij, da v celoti uporabijo svoje raziskovalne mo či, omogočiti, da 
absorbirajo novo znanje, ki izhaja  iz raziskav, in ol ajšati uvajanje „v razi skovanje usmerjenih 
skupin“, ki bodo združevale univerze, raziskova lne centre, podjetja in regionalne organe. 
Pomemben nov element je ukrep  za sprostitev polnega razi skovalnega potenciala v 
„konvergen čnih“ in najbolj oddaljenih regijah EU. Vzpostavitev na znanju temelje čega 
gospodarstva in družbe temelji na krepitvi odli čnosti evropskih raziskav in na boljši uporabi 
„neizkoriš čenega“ obsežnega raziskovalnega potenciala,  ki obstaja v celotni EU. Ukrepi bodo 
omogočili najemanje raziskovalcev iz drugih držav EU, premeš čanje osebja na podro čju 
raziskav in upravljanja, orga nizacijo mehanizmov ovrednotenja  ter pridobivanje in razvoj 
raziskovalne opreme. Takšni ukrepi bodo dopolnj evali potrebe in priložnosti za okrepitev 
raziskovalnih zmogljivosti obstoje čih in nastajajo čih centrov odli čnosti v teh regijah, ki bi 
lahko bili kriti s sredstvi strukturnih skladov.  
„Znanost v družbi“ predstavlja pomembno pove čanje dela v okviru prejšnjega okvirnega 
programa. Pospeševala bo boljše znanosti, vodila  do boljših politik EU ter do bolj angažirane 
in obveščene javnosti. 
Pomemben cilj sedmega okvirn ega programa je oblikovati mo čno in koherentno mednarodno 
znanstveno in tehnološko politiko, dejavnost i v okviru programa „Zmogljivosti“ pa bodo 
podpirale ta pristop, zlasti bodo pomagale opr edeliti prednostne naloge sodelovanja. 
Večji poudarek skladnega razvoja polit ik bo na usklajevanju naciona lnih in regionalnih politik 
na področju raziskav s pomo čjo posebnega podpornega mehanizma za pobude držav članic in 
regij na podro čju nadnacionalnega politi čnega sodelovanja. To bo okrepilo izva janje odprte 
metode usklajevanja za raziskovalne politike in pospešilo usklajene ali skupne pobude med skupinami držav in regijami na podro čjih z izrazito nadna cionalno razsežnostjo. 
7.5. Dejavnosti Skupnega raziskovalnega središ ča 
Skupno raziskovalno središ če (JRC) bo, medtem ko bo še napr ej zagotavljalo znanstveno in 
tehnično podporo oblikovanju politike EU, nadalje krepilo svojo usmerjenost k uporabnikom 
in svojo mo čno mrežo stikov z znanstveno skupnostj o. Svoje dejavnosti bo razvijalo v 
kontekstu rasti, trajnostneg a razvoja in varnosti. 
Poleg tega bodo ukrepi JRC odgovor na zahtevo nove  Lizbonske agende po „boljši ureditvi“. 
Na nove izzive v zvezi z naraš čajočo potrebo po reakciji na krize, izredne dogodke in pere če 
politične zahteve se bo odgovorilo z izgradnjo zmogljivosti in infrastruktur na dolo čenih 
področjih, da bi zagotovili zadostno podporo na ravni EU. Klju čna značilnost tega posebnega 
 
SL 12   SL programa bo tudi celosten pristop k zagot avljanju znanstvene in tehnološke podpore 
politikam. 
8. OBLIKOVANJE ERP  ZNANJA ZA RAST  
Za nujni hitri napredek h gospodarstvu in dr užbi znanja so potrebne nove ambicije in 
učinkovitost evropskih raziskav. Vs i akterji v Evropski uniji imajo v teh prizadevanjih svojo 
vlogo – nacionalne vlade, razis kovalne družbe, industrija.  
Posebni programi, s katerimi se izvaja sedm i okvirni program, so usmerjeni v to, da ob 
razpoložljivih sredstvih čimbolj pove čajo učinek in vpliv sredstev za raziskave na evropski 
ravni. Klju čni vidiki so: poudarek na št irih ciljih ustreznih pose bnih programov z dejavnostmi 
in sredstvi za izvajanje, usmerjenimi v izpolnjevanje teh ciljev; mo čna kontinuiteta skupaj z 
glavnimi novimi pristopi; dosle den poudarek na podpiranju obstoje če odličnosti in ustvarjanju 
možnosti za bodo čo odličnost pri raziskavah; us merjeno in poenostavljeno upravljanje za 
zagotovitev prijaznosti do upor abnika in stroškovne u činkovitosti; in taka notranja 
fleksibilnost, da okvirni program ustreza novim potrebam in priložnostim. 
 
SL 13   SL Priloga 1 
„SEZNAM MOŽNOSTI “ ESFRI 7 
• Naprava za raziskave anti protonov in ionov (FAIR) 
• Naprava za mo čne sekundarne curke nestabilnih izotopov (SPIRAL II) 
• Evropski globokomorski nevtrinski teleskop (KM3NeT) 
• Ekstremno velik teleskop za opti čno astronomijo (ELT) 
• Vseevropska raziskovalna infrastruk tura za nanostrukture (PRINS) 
• Evropski spalacijski ne vtronski izvor (ESS) 
• Evropski XFEL – za trde rentgenske žarke 
• Mreža IRUVX FEL – od infrarde čih do mehkih rentgenskih žarkov 
• ESFR posodobitev – sinhrotron 
• Visoko zmogljiv ra čunalnik za Evropo (HPCEUR) 
• Morsko plovilo za raziskave obalnega morja – zlasti Baltsko morje 
• Ledolomilec za raziskovanje seve rnega sija (Aurora Borealis) 
• Evropski multidisciplinarni observatorij morskega dna (EMSO) 
• Evropska infrastruktura za raziskovanje in zaš čito biološke raznovrstnosti 
• Napredna infrastruktura za upodobitev možganov in celega telesa 
• Bioinformacijska infr astruktura za Evropo 
• Evropska mreža centrov za napredne klini čne raziskave 
• Evropska mreža biobank in genskih virov 
• Visokovarstveni laboratoriji za pojavljajo če se bolezni in grožnje javnemu zdravju 
• Infrastruktura za funkcionalno an alizo celotnega genoma sesalcev 
• Infrastrukture za vzor čno testiranje za biomedicinske raziskave 
• Evropski raziskovalni obse rvatorij za humanisti čne in družbene vede (EROHS) 
                                                 
7 Novi raziskovalni infrastrukturi za Evropo naproti: „Seznam možnosti“ ESFRI, marec 2005, 
www.cordis.lu/esfri/  
 
SL 14   SL • Evropski družbeni pregled (ESS) 
„Svetovni projekti“ 
• ITER 
• Mednarodna vesoljska postaja (MVP) 
• Mednarodni linearni trkalnik (ILC) 
• Radijski teleskop na obmo čju kvadratnega kilometra (SKA)  
• Eksperimentalna obsevalna naprava za testiranje fuzijskih materialov in tehnologij 
(IFMIF)
 
SL 15   SL 2005/0187 (CNS) 
Predlog 
ODLOČBA SVETA 
o posebnem programu „ Človeški viri“, s katerim se bo izvajal sedmi okvirni program 
(2007 do 2013) Evropske skupnosti za razisk ave, tehnološki razvoj in predstavitvene 
dejavnosti 
(Besedilo velja za EGP) 
SVET EVROPSKE UNIJE JE – 
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitv i Evropske skupnosti in zlasti člena 166 Pogodbe, 
ob upoštevanju predloga Komisije8, 
ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta9, 
ob upoštevanju mnenja Evropskega  ekonomsko-socialnega odbora10, 
ob upoštevanju naslednjega:  (1) V skladu s členom 166(3) Pogodbe se Sklep Evr opskega parlamenta in Sveta št. 
…/…/ES o sedmem okvirnem programu Ev ropske skupnosti za razi skave, tehnološki 
razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (v nadaljnjem besedilu „okvirni 
program“) izvaja s posebnimi programi, ki dolo čijo podrobna pravila za njihovo 
izvajanje in trajanje ter pr edvidijo potrebna sredstva. 
(2) Okvirni program je sestavljen iz štirih vrst dejavnosti: nadnacionalno sodelovanje pri 
politično določenih temah („Sodelovanje“), raziskave,  ki jih izvajajo raziskovalci in ki 
temeljijo na pobudah raziskovalne skupnosti („ Zamisli“), podpora usposabljanju in 
poklicnemu razvoju raziskovalcev („ Človeški viri“) in podpora raziskovalnim 
zmogljivostim („Zmogljivosti“). Dejavnosti v okviru „ Človeških virov“ je glede 
posrednih ukrepov treba izvajati v okviru tega posebnega programa. 
(3) Za ta program veljajo pravila okvirneg a programa za udeležbo podjetij, raziskovalnih 
središč in univerz ter za razširjanje rezultatov raziskav (v nadaljnjem besedilu "pravila 
za udeležbo in razširjanje"). 
(4) Okvirni program dopolnjuje dejavno sti, ki se izvajajo v državah članicah ter tudi druge 
ukrepe Skupnosti, ki so nujno potrebni pri celotnih strateških prizadevanjih za uresničevanje lizbonskih ciljev, zlasti ukrepe na podro čju strukturnih skladov, 
                                                
 
8 UL C […], […], str. […]. 
9 UL C […], […], str. […]. 
10 UL C […], […], str. […]. 
 
SL 16   SL kmetijstva, izobraževanja, usposabljanja, konkuren čnosti in inovacij, industrije, 
zdravja, varstva potrošnikov, zaposlova nja, energetike, prometa in okolja. 
(5) Inovacije in z MSP povezane dejavnosti, ki  jih podpira ta okvirni program, morajo 
dopolnjevati tiste dejavnosti, ki se izvajajo z okvirni m programom za konkuren čnost 
in inovacije.  
(6) Izvajanje okvirnega programa lahko spodbudi uvedbo dopolnilnih programov, ki 
vključujejo udeležbo le nekaterih držav članic, udeležbo Skupnosti  pri programih, ki 
jih izvaja ve č držav članic, ali ustanovitev skupnih podjetij ali drugi h struktur v smislu 
členov 168, 169 in 171 Pogodbe.  
(7) Mednarodna razsežnost je temeljna sestavina človeških virov na podro čju raziskav in 
razvoja v Evropi. Kakor predvideva člen 170 Pogodbe, lahko v tem posebnem 
programu sodelujejo države, ki so v ta na men sklenile potrebne sporazume, na ravni 
projekta in na podlagi vzajemni h koristi pa lahko v njem s odelujejo tudi subjekti iz 
tretjih držav in mednarodne organizacije za znanstveno sodelovanje. Poleg tega lahko pri vseh ukrepih kot tudi posebnih ukr epih v okviru tega posebnega programa 
sodelujejo posamezni razi skovalci iz tretjih držav. 
(8) Raziskovalne dejavnosti, izvedene v okviru  tega programa, spoštujejo temeljna eti čna 
načela, vključno s tistimi iz Listine Evropske unije o temeljnih človekovih pravicah. 
(9) Okvirni program mora prispevati k spodbujanju trajnostnega razvoja.  
(10) Pomembno je zagotoviti dobro finan čno upravljanje okvirnega programa in njegovo 
izvajanje na kar se da u činkovit in uporabnikom prijazen na čin ter tudi lahek dostop za 
vse udeležence, v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 
2002 o finan čni uredbi, ki se uporablja za splošni prora čun Evropskih skupnosti, 
Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o dolo čitvi 
podrobnih pravil za izvajanje finan čne uredbe in vsemi prihodnjimi spremembami.  
(11) Sprejeti je treba tudi ustrezne ukrepe za prepre čevanje nepravilnosti in goljufij, prav 
tako pa je treba storiti vse potrebno za povra čilo izgubljenih, nepravilno izpla čanih ali 
nepravilno porabljenih sredstev v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 
z dne 25. junija 2002 o finan čni uredbi, ki se uporablja za splošni prora čun Evropskih 
skupnosti, Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje finan čne uredbe in vsemi prihodnjimi 
spremembami, Uredbo Sveta (ES, Eura tom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o 
zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti
11, Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 
2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih 
opravlja Komisija za zaš čito finančnih interesov Evropskih s kupnosti pred goljufijami 
in drugimi nepravilnostmi12, in Uredbo (ES) št. 1074/1999 Ev ropskega parlamenta in 
Sveta o preiskavah, ki jih izvaja Evrops ki urad za boj proti goljufijam (OLAF)13. 
                                                 
11 UL L 312, 23.12.1995, str. 1. 
12 UL L 292, 15.11.1996, str. 2. 
13 UL L 136, 31.5.1999, str. 1. 
 
SL 17   SL (12) Ukrepe, ki so potre bni za izvajanje te odlo čbe, je treba sprejeti v skladu s Sklepom 
Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o dolo čitvi postopkov za uresni čevanje 
Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil14. 
(13) Pri izvajanju tega programa je treba primerno pozornost posvetiti integraciji na čela 
enakosti spolov ter med drugim tudi delovnim pogojem, preglednosti postopkov 
zaposlovanja in poklicnemu razvoju v zvezi z raziskovalci, zaposle nimi pri projektih 
in programih, ki se financirajo v okviru  ukrepov tega programa, za katere nudi 
referenčni okvir Priporo čilo Komisije z dne 11. mar ca 2005 o Evropski listini za 
raziskovalce ter o Kodeksu ravnanj a pri zaposlovanju raziskovalcev15. 
(14) Ta program je v skladu s prihodnjim r azvojem in izvajanjem celostne strategije o 
človeških virih na podro čju raziskav in razvoja v Ev ropi ter jo podpira na osnovi 
„Strategije mobilnosti raziskovalcev ERP“16 ter sporo čila Komisije „Raziskovalci v 
ERP: en poklic, ve č poklicnih poti“17 ter upošteva sklepe Sveta o človeških virih na 
področju raziskav in razvoja z dne 18. aprila 200518 – 
SPREJEL NASLEDNJO ODLO ČBO:  
Člen 1 
Za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013 se sprejme posebni program „ Človeški 
viri“ za dejavnosti Skupnosti na podro čju raziskav in tehnološkega razvoja, vklju čno s 
predstavitvenimi dejavnostmi, v nadaljn jem besedilu „posebni program“. 
Člen 2 
Posebni program spodbuja dejavnosti v zvezi s „ Človeškimi viri“ s koli činsko in kakovostno 
krepitvijo človeških potencialov na podro čju raziskav in tehnologi je v Evropi. Dejavnosti v 
podporo usposabljanju in poklicnemu razvoju raziskovalcev, imenovane „aktivnosti Marie 
Curie“, bodo okrepljene in bolj osredoto čene na klju čne vidike razvoja spretnosti in znanja ter 
poklicnega razvoja in na okrepljen e povezave z nacionalnimi sistemi. 
Cilji in splošne smernice navedenih dejavnosti so dolo čeni v Prilogi. 
Člen 3 
Znesek, potreben za izvajanje posebnega programa, znaša 7 129 milijonov EUR, od katerih je 
manj kot 6 % namenjenih odhodkom za poslovanje Komisije.  
                                                 
14 UL L 184, 17.7.1999, str. 23. 
15 C(2005) 576. 
16 Sporo čilo Komisije „Strategija mobilnosti raziskovalcev ERP“: COM(2001) 331, 20.6.2001, in 
Resolucija Sveta 2001/C367/01. 
17 Sporo čilo Komisije „Raziskovalci v Evropskem raziskovalnem prostoru: en poklic, ve č poklicnih poti“, 
COM(2003) 436, 18.7.2003, in Resolucija Sveta, 10.11.2003, UL C 282, 25.11.2003. 
18 7723/05 Svet Evropske unije. 
 
SL 18   SL Člen 4 
1. Vse raziskovalne dejavnosti, ki se izvaja jo v okviru posebnega programa, se izvedejo 
v skladu s temeljnimi eti čnimi načeli.  
2. Naslednja podro čja raziskovanja se ne financ irajo v okviru tega programa: 
– raziskovalna dejavnost s ciljem kloniranja človeka za reproduktivne namene, 
– raziskovalna dejavnost z nameno m spreminjanja genske dediš čine človeka, s katero 
bi takšne spremembe postale dedne19, 
– raziskovalne dejavnosti z namenom ustvarjanja človeških zarodkov izklju čno za 
raziskovalne namene ali za name n pridobivanja izvornih celic, vklju čno s prenosom 
jedra somatske celice. 
3. Naslednje raziskovalne dejavnosti se ne  financirajo v okviru tega programa: 
– raziskovalne dejavnosti, ki so  prepovedane v vseh državah članicah, 
– raziskovalne dejavnosti, ki na j bi se izvajale v državi članici, kjer so takšne 
raziskovalne dejavnosti prepovedane. 
Člen 5 
1. Posebni program se izvaja s shemami financiranja, ki so dolo čene v Prilogi III k 
sedmemu okvirnemu programu.  
2. Za posebni program se uporabljajo pravila za udeležbo in razširjanje. 
Člen 6 
1. Komisija sestavi delovni program za izvedbo posebnega programa, v katerem 
podrobno navede cilje ter prednostne naloge na podro čju znanosti in tehnologije, 
določene v Prilogi, shemo financiranja, ki se bo uporabila za temo, za katero se lahko 
predloži predloge, ter časovni razpored izvajanja. 
2. Delovni program upošteva ustrezne raziskov alne dejavnosti, ki jih  izvajajo države 
članice, pridružene države te r evropske in mednarodne or ganizacije. Po potrebi se 
posodablja. 
3. Delovni program bo dolo čil merila, v skladu s katerimi se ocenjujejo predlogi za 
neposredne ukrepe v okviru shem financiranja  in izbirajo projekti. Merila bodo tista, 
ki ocenjujejo kakovostne vidike predlagate ljev (raziskovalci/org anizacije) in njihov 
potencial za nadaljnji na predek, po potrebi vklju čno z njihovo zmogljivostjo 
izvajanja, kakovostjo predlagane dejavnos ti v zvezi z znanstvenim usposabljanjem 
in/ali prenosom znanja, dodano vrednos tjo Skupnosti in strukturnimi vplivi 
predlagane dejavnosti v zvezi s prispe vkom k ciljem posebnega programa in 
                                                 
19 Financirajo se lahko raziskave v zvezi z zdra vljenjem rakastih obolenj na spolnih žlezah. 
 
SL 19   SL delovnega programa. Ta merila ter vsi morebitni ponderji in mejne vrednosti se lahko 
nadalje opredelijo ali dopolnijo v delovnem programu. 
4. Delovni program lahko opredeli:  (a) organizacije, ki prejemajo prispevke v obliki članarine; 
 (b) podporne ukrepe za dejavnosti nekaterih pravnih subjektov. 
Člen 7 
1. Za izvedbo posebnega programa je odgovorna Komisija. 
2. Postopek iz člena 8(2) se uporablja za sp rejetje delovnega programa iz člena 6(1). 
3. Postopek iz člena 8(3) se uporablja za sp rejetje ukrepov RTR, ki vklju čujejo uporabo 
človeških zarodkov in človeških izvornih celic. 
Člen 8 
1. Komisiji pomaga odbor. 
2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja upravljalni postopek, dolo čen v členu 4 
Sklepa 1999/468/ES, v skladu s členom 7(3) Sklepa. 
3. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES. 
4. Obdobje, dolo čeno v členu 4(3) Sklepa 1999/468/ES, je dva meseca. 
5. Komisija odbor redno obveš ča o splošnem napredku izvajanja posebnega programa 
in mu predloži podatke o vseh ukrepih RTR, ki se financirajo v okviru tega 
programa. 
Ta odločba je naslovljena na države članice. 
V Bruslju, 
 Za Svet 
 Predsednik 
 
SL 20   SL PRILOGA  
ZNANSTVENI IN TEHNOLOŠKI CILJI, SPLOŠNE SMERNICE ZA TEME IN 
DEJAVNOSTI 
Uvod 
Količina in kakovost človeških virov predstavljata glavno konkuren čno prednost na podro čju 
znanosti in tehnologije. Splo šni strateški cilj tega pr ograma, kot predpogoj za pove čano 
zmogljivost in u činkovitost Evrope na podro čju raziskav in tehnološ kega razvoja ter za 
uskladitev in nadaljnji razvoj Evropskega ra ziskovalnega prostora, je narediti Evropo 
privlačnejšo za raziskovalce. To se bo uresni čilo z dosego znatnega strukturnega vpliva v vsej 
Evropi na organizacijo, zmogljivost in kakovost usposabljanja na podro čju raziskav, na 
aktivni poklicni razvoj raziskovalcev, izme njavo znanja med raziskovalci iz razli čnih 
sektorjev in raziskovalnimi  organizacijami ter na mo čno udeležbo žensk na podro čju raziskav 
in razvoja. 
Program se bo izvajal s sistemati čnimi naložbami v človeške vire, predvsem s skladnim 
nizom „aktivnosti Marie Curie“, ki so namenjen e raziskovalcem v zvezi z razvojem njihovih 
sposobnosti in znanja ter zmogljivosti na vs eh stopnjah njihove poklicne poti, od za četnih 
usposabljanj raziskovalcev do poklicne ga razvoja in vseživljenjskega u čenja. Nadnacionalna 
in medsektorska mobilnost, priznavanje izkušenj, pridobljenih v razli čnih sektorjih in 
državah, ter primerni delovni pogoji so klju čni elementi vseh „aktivnosti Marie Curie“.  
„Aktivnosti Marie Curie“ se lahk o izvajajo na vseh podro čjih raziskav in tehnološkega 
razvoja, ki so navedena v Pogodbi. Kandi dati sami izberejo  raziskovalno podro čje. Vendar še 
vedno obstaja možnost usmerjanja nekaterih de javnosti v okviru programa,  npr. na znanstvene 
discipline in tehnološka podro čja, sodelujo če regije, vrste razis kovalnih organizacij in 
raziskovalne skupine, da bi se odzva li na razvoj potreb Evrope na podro čju raziskovalnega 
usposabljanja, mobilnosti, poklicnega r azvoja in širjenja znanja. To vklju čuje možnost 
skupnih pozivov z drugimi deli okvirnega programa. 
Močna udeležba podjetij, vklju čno z MSP, se šteje za klju čno dodano vrednost tega programa. 
Krepitev sodelovanja med podje tji in univerzami v zvezi z raziskovalnim usposabljanjem, 
poklicnim razvojem in širjenjem znanja se  spodbuja v vseh „aktivnostih Marie Curie“, 
medtem ko je posebna aktivnost namenjen a mostovom in partners tvom med podjetji in 
univerzami. 
Mednarodna razsežnost kot temeljna sestavina človeških virov na podro čju raziskav in 
razvoja v Evropi se bo obravnavala v zvezi s poklicnim razvojem kot tudi krepitvijo in 
bogatenjem mednarodnega sodelovanja s pomo čjo raziskovalcev ter privabljanjem nadarjenih 
raziskovalcev v Evropo. Mednarodna razsežnost bo vklju čena v vse „aktivnosti Marie Curie“, 
poleg tega pa bo tudi predmet neodvisnih aktivnosti.  
Upoštevati bo treba na čela trajnostnega razvoja in enakosti spolov. Cilj programa je zagotoviti 
integracijo na čela enakosti spolov s spodbujanjem enakih  možnosti v vseh „aktivnostih Marie 
Curie“ in primerjavo udeležbe glede na spol (c ilj najmanj 40-odstotne udeležbe žensk). Poleg 
tega bodo aktivnosti zasnovane tako, da bodo raziskovalcem omogo čile doseči primerno 
ravnotežje med delom in zasebnim ži vljenjem ter raziskovalcem, ki za čenjajo poklicno pot po 
premoru, olajšale ponovno vklju čitev na delovno mesto. Nadalje se bo v okviru tega 
posebnega programa po potrebi obravnavalo upoštevanje eti čnih, družbenih, prav nih in širših 
 
SL 21   SL kulturnih vidikov raziskav, ki se bodo izvajale , in njihovih možnih uporab, kakor tudi 
socialno-ekonomskih u činkov znanstvenega in tehnološkega  razvoja ter predvidevanja.  
Da bi v celoti izkoristili potencial Evrope in jo tako naredili privla čnejšo za raziskovalce, 
bodo „aktivnosti Marie Curie“ ustvarile dejanske sinergije z drugimi aktivnostmi v okviru raziskovalne politike Skupnosti kot tudi v okviru ak tivnosti drugih politik Skupnosti, npr. o 
izobraževanju, koheziji in zaposlovanju. Takšne si nergije se bodo iskale tudi z aktivnostmi na 
nacionalni in mednarodni ravni. 
Etični vidiki
 
Med izvajanjem tega posebnega programa in razi skovalnih dejavnosti, ki iz njega izhajajo, je 
treba spoštovati temeljna eti čna načela. Sem med drugim sodijo na čela iz Listine Evropske 
unije o temeljnih človekovih pravicah, vklju čno z naslednjimi: varstvo človekovega 
dostojanstva in življenja, varstvo osebnih podatkov in zasebnosti, kakor tudi živali in okolja v 
skladu s pravom Skupnosti in najnovejšimi razli čicami ustreznih mednarodnih konvencij, 
smernic in kodeksov ravnanja, npr. Helsinšk e deklaracije, Konvencije Sveta Evrope o 
človekovih pravicah in biomedicini, podpisa ne v Oviedu dne 4. aprila 1997, in njenih 
dodatnih protokolov, Konvencije ZN o otr okovih pravicah, Splošne deklaracije o človeškem 
genomu in človekovih pravicah, ki jo je sprejel Unesco, Konvencije ZN  o biološkem in 
toksičnem orožju (BTWC), Mednarodne pogodbe o ra stlinskih genskih virih za kmetijstvo in 
prehrano ter ustreznih resolucij Sveto vne zdravstvene organizacije (WHO). 
Prav tako se bodo upoštevala mnenja Evr opske skupine svetovalcev glede eti čnih posledic 
biotehnologije (1991–1997) in mnenja Evrops ke skupine za etiko v znanosti in novih 
tehnologijah (od 1998). 
V skladu z na čelom subsidiarnosti in zaradi raznolikosti v Evropi obstoje čih pristopov morajo 
udeleženci v raziskovalnih projektih spoštovati trenutne zakonske in podzakonske predpise ter 
etična merila v državah, kjer raziskave potekajo.  V vsakem primeru se uporabljajo nacionalni 
predpisi in nobena raziskava, ki je prepovedana v kateri koli dani državi članici ali drugi 
državi, se ne bo podpirala s financiranjem Skupnosti, ki se bo izvajalo v tej državi članici ali 
državi. 
Po potrebi morajo izvajalci ra ziskovalnih projektov pridobiti odobritev ustreznih  nacionalnih 
ali lokalnih odborov za  etiko še pred za četkom izvajanja dejavnost i RTR. Komisija bo 
sistematično izvedla tudi preg led izpolnjevanja eti čnih meril pri predlo gih, ki obravnavajo 
etično občutljiva vprašanja, ali kadar eti čni vidiki niso bili ustr ezno obravnavani. V posebnih 
primerih se lahko pregled izpolnjevana eti čnih meril izvede med izvajanjem projekta. 
V skladu s členom 4(3) te odlo čbe financiranje raziskovalnih dejavnosti, ki so prepovedane v 
vseh državah članicah, ne bo odobreno. 
Protokol o zaš čiti in dobrem po čutju živali, ki je priložen Pogodbi, zahteva, da Skupnost pri 
oblikovanju in izvajanju svojih politik, vklju čno z raziskavami, v celoti upošteva zahteve po 
dobrem po čutju živali. Direktiva Sveta 86/609/EGS glede varstva živa li, ki se uporabljajo za 
poskusne in druge znanstvene namene, zahteva, da morajo biti vsi poskusi na črtovani tako, da 
bi se izognili povzro čanju stisk in nepotrebnih bole čin ter trpljenja poskusnim živalim; z 
uporabo najmanjšega števila živali; uporabo ži vali z najnižjo mero nevrofiziološke 
občutljivosti ter povzro čanjem najmanjše možne bole čine, trpljenja, stiske ali trajnih poškodb. 
Spreminjanje genske dediš čine živali in kloniranje živali je  dovoljeno zgolj v primerih, ko so 
 
SL 22   SL cilji etično utemeljeni, pogoji zagotavljajo dobro po čutje živali in se spoštujejo na čela 
biološke raznolikosti. 
Med izvajanjem tega programa bo Komisija re dno spremljala najnovejša znanstvena dognanja 
ter nacionalne in mednarodne  predpise, tako da bo lahko upoš tevala kakršen koli razvoj 
dogodkov.  
Raziskovanje eti čnih vprašanj, povezanih z znanstveni m in tehnološkim razvojem, se bo 
izvajalo v okviru posebnega programa „Zmoglji vosti“, in sicer v delu z naslovom „Znanost v 
družbi“. 
Dejavnosti 
Podprle se bodo naslednje „aktivnosti Marie Curie“: 
- Začetno usposabljanje raziskovalcev 
Ta aktivnost podpira za četno usposabljanje raziskovalcev, usme rjeno predvsem na prva štiri 
leta poklicne poti raziskovalcev ter po potrebi še eno dodatno leto za zaklju čitev začetnega 
usposabljanja. S pomo čjo nadnacionalnega mehanizma za povezovanje v mreže, ki je 
namenjen oblikovanju znatnega deleža visoko kakovostne zmogljivosti za četnega 
usposabljanja na podro čju raziskav v vseh državah članicah ter pridruženih državah v javnem 
in zasebnem sektorju, je cilj aktivnosti izboljšanje poklicnih perspektiv raziskovalcev v obeh 
sektorjih, s tem pa tudi ve čje privabljanje mlajših razis kovalcev v raziskovalne vode.  
Aktivnost se bo izvajala s podporo konkuren čno izbranim mrežam doda tnih organizacij iz 
različnih držav, ki sodelujejo pri usposabljanju na podro čju raziskav. Mreže bodo oblikovane 
na podlagi skupnega programa usposabljanja na podro čju raziskav, ki ustreza dobro 
opredeljenim potrebam po usposabljanju na dolo čenih znanstvenih ali tehnoloških podro čjih, 
ki ustrezno veljajo za interdisciplinarna  in na novo nastala naddisciplinarna podro čja. Ti 
programi usposabljanja bodo zlasti  namenjeni razvoju in širj enju raziskovalnih sposobnosti 
raziskovalcev na za četku poklicne poti. Usposabljanje bo z raziskavami v okviru posameznih 
projektov osredoto čeno predvsem na znanstveno in te hnološko znanje in bo dopolnjeno z 
moduli usposabljanja, ki obravnava jo druga ustrezna znanja in sp retnosti ter sposobnosti, npr. 
na podro čju upravljanja in financiranja razis kovalnih projektov in programov, pravic 
intelektualne lastnine in drugih metod izkoriš čanja rezultatov razi skav, podjetništva, eti čnih 
vidikov, komunikacije in prib liževanja raziskav družbi. 
Skupni program usposabljanja na podro čju raziskav mora biti skladen glede standardov 
kakovosti, ob upoštevanju dolo čb v zvezi z nadzorom in me ntorstvom. Skupni program 
usposabljanja izkoriš ča dodatne sposobnosti udeležencev v mreži, vklju čno s podjetji in 
drugimi sinergijami. Zahteva vzajemno priz navanje kakovosti usposabljanja in po možnosti 
podeljenih diplom ter drugih spri čeval. 
Neposredna ali posredna udeležba organizacij iz razli čnih sektorjev je bistvenega pomena za 
to aktivnost, vklju čno z (vodilno) udeležbo zasebni h podjetij na us treznih podro čjih. 
Posamezne raziskovalne organizacije ali partnerstva tesnega s odelovanja so upravi čeni v 
okviru te aktivnosti, če je jasno dokazano, da so potrebni elementi programa usposabljanja na 
področju raziskav u činkovito obravnavani v sodelovanju s ši ršim nizom partnerjev, ne da bi ti 
uradno bili del mreže. 
 
SL 23   SL Podpora Skupnosti v okviru te aktivnosti bo vklju čevala: 
• najemanje raziskovalcev na za četku poklicne poti z namenom usposabljanja; 
• možnost vzpostavitve delovnih mest pred avateljev ali enakovrednih položajev v 
podjetjih za izkušene raziskovalce za prenos novega znanja in zaostritev nadzora;  
• organizacijo krajših usposabljanj ( konferenc, poletnih šol in posebnih te čajev 
usposabljanja), namenjenih pripravnikom, ki so vklju čeni v mrežo, in tudi 
raziskovalcem zunaj nje.  
- Vseživljenjsko u čenje in razvoj poklicne poti 
Ta aktivnost je namenjena izkušenim raziskovalcem na razli čnih stopnjah njihove poklicne 
poti in krepi raznolikost nji hovih individualnih sposobnosti v zv ezi s pridobivanjem multi- ali 
interdisciplinarnega znanja in spretnosti ali medsektorskih izkušenj. Njen cilj je spodbujati 
raziskovalce k doseganju in/ali krepitvi neod visnega vodilnega položaja, npr. glavnega 
raziskovalca, profesorja ali dr ugega visokega položaja na podro čju izobraževanja ali v 
podjetju. Prav tako bo pomagala pri ponovni vklju čitvi raziskovalcev, ki za čenjajo poklicno 
pot po premoru, ali pri (ponovni) vklju čitvi raziskovalcev na razi skovalne položaje v državah 
članicah in pridruženih državah, vklju čno v njihovi mati čni državi, po obdobju bivanja v 
tujini. 
Raziskovalci, obravnavani v okviru te aktivnos ti, morajo imeti najmanj štiri leta delovnih 
izkušenj s polnim delovnim časom na podro čju raziskav; glede na  to, da je aktivnost 
usmerjena v vseživljenjsko u čenje in poklicni razvoj, se pri čakuje, da bodo imeli raziskovalci 
visok položaj in veliko izkušenj.  
Ta aktivnost se bo izvajala: (i) s podporo za posamezne nadnacionalne medevr opske štipendije, ki se bodo dodeljevale 
neposredno na ravni Skupnosti najboljšim ali najobetavnejšim raziskovalcem iz držav članic 
in pridruženih držav na osnovi vl oge predloga projekta, ki jo r aziskovalci pred ložijo skupaj z 
gostiteljskimi organizacijami. Š tipendije, ki jih financira Skupnos t, lahko poleg faze bivanja v 
tujini vklju čujejo tudi del za ponovno vklju čitev na prejšnje mesto; 
(ii) s sofinanciranjem regionalnih, naci onalnih ali mednarodnih programov na podro čju 
usposabljanja in poklicnega razvoja raziskovalcev, ki je namenjeno konkuren čni izbiri 
obstoječih ali novih regionalnih, naci onalnih in mednarodnih progr amov financiranja, ki so 
osredotočeni na cilje, dolo čene za to aktivnost, ki temeljijo na mobilnosti posameznikov. 
Natečaji v okviru teh programov za raziskovalce, ki prosijo za sofinanciranje, morajo biti 
odprti in vezani na zasl uge ter morajo temeljiti na mednarodnemu strokovnemu ocenjevanju, 
brez omejitev v zvezi z izvorom raziskovalcev in  krajem, na katerega so namenjeni. Pri čakuje 
se, da bodo ti programi kon čnim upravi čencem nudili ustrezne delovne pogoje. 
 
Prosilci za sofinanciranje bi bili na svojem zadevnem podro čju ključni akterji pri pridobivanju 
zmogljivosti človeških virov na podro čju raziskav. Pri tem bi šlo predvsem za subjekte, ki 
sodijo v eno izmed naslednjih kategorij: 
 
SL 24   SL • uradni javni organi, odgovor ni za financiranje in  upravljanje programov 
dodeljevanja štipendij, npr. ministrstv a, nacionalni odbor i za raziskave, 
znanstvene akademije ali raziskovalne agencije; 
• drugi javni ali zasebni organi, vklju čno z velikimi raziskovalnimi organizacijami, 
ki financirajo in upravljajo programe dode ljevanja štipendij na podlagi uradnega 
mandata ali so priznane s strani javnih organov, npr. agencije, ki so jih ustanovile 
vlade v okviru zasebnega prava in ki  opravljajo javne st oritve, dobrodelne 
ustanove itd.; 
• organi na mednarodni ravni, ki vodijo podobne programe na evropski ravni kot 
del njihovih nalog. 
Skupnost bo v zvezi s sofinanciranjem prispevala predvsem k financiranju  štipendij, ki so 
skladne z zahtevami in cilji te  aktivnosti, zlasti glede na dnacionalne mobilnosti ali ponovne 
vključitve v mati čno državo po obdobju bivanja v tretji državi. 
Na začetku bosta oba na čina izvajanja potekala vzporedno.  V teku okvirnega programa bo 
presoja vpliva obeh na činov dolo čila način izvajanja za preostali čas trajanja programa. 
- Mostovi in partnerstva me d podjetji in univerzami 
Ta aktivnost skuša odpreti in utrditi mostove me d javnimi raziskovalnimi organizacijami in 
zasebnimi komercialnimi podjetji, vklju čno z MSP, ki temeljijo na programih dolgoro čnega 
sodelovanja z velikim potencialom za pove čanje širjenja znanja in  vzajemnega razumevanja 
različnih kulturnih ozadij ter zahtev po znan ju in spretnostih obeh sektorjev.  
Ta aktivnost se bo izvajala na prožen na čin s programi sodelovanja med organizacijami obeh 
sektorjev iz najmanj dveh razli čnih držav članic ali pridruženih dr žav s podporo interakcijam 
človeških virov znotraj tega okvira.  Podpora Skupnosti bo imela eno ali ve č od naslednjih 
oblik:  
• začasno premeš čanje osebja med obema sektorjema v okviru partnerstva za 
krepitev medsektorskega sodelovanja;  
• začasno gostiteljstvo izkušenih  raziskovalcev, ki niso  v partnerstvu, v obeh 
sektorjih;  
• organizacija delavnic  in konferenc za pove čanje medsektorskih izkušenj in 
izmenjave znanja, da bi dosegli ve čje število zaposlenih iz  obeh sektorjev;  
• prispevek k manjši opremi v zvezi z ude ležbo MSP pri pobudah sodelovanja (kot 
posebni ukrep za MSP).  
- Mednarodna razsežnost 
Glede na to, da se mednarodna razsežnost priznava kot temeljna sestavina človeških virov na 
področju raziskav in razvoja v Evropi, bo tej razs ežnosti namenjena posebna aktivnost v zvezi 
s poklicnim razvojem evropskih raziskovalcev  in krepitvijo mednarodnega sodelovanja z 
raziskovalci.  
 
SL 25   SL Poklicni razvoj razi skovalcev iz držav članic in pridruženih držav se bo podpiral: 
(i) z izhodnimi mednarodnimi štipendijami (z obveznim povratkom) za izkušene raziskovalce 
v okviru vseživljenjskega u čenja in raznolikosti sposobnosti, da  bi pridobili nove spretnosti in 
znanje; 
(ii) s podporo za vrnitev in  z mednarodno podporo za ponovno vklju čitev za izkušene 
raziskovalce po obdobju izkušenj na mednarodni  ravni. V okviru te aktivnosti se bo 
povezovanje raziskovalcev iz držav članic in pridruženih držav, ki so zaposleni v tujini, v 
mreže podpiralo tudi zato, da bi se jih redno obveš čalo o razvoju Evropskega raziskovalnega 
prostora in da bi pri te m razvoju stalno sodelovali. 
Mednarodno sodelovanje z ra ziskovalci se bo podpiralo: 
(i) z mednarodnimi vhodnimi štipendijami, da bi  pritegnili visoko uspos obljene raziskovalce 
iz tretjih držav v države članice in pridružene države za kr epitev znanja in vzpostavitev 
povezav na visoki ravni. Raziskovalci iz  držav v razvoju ali držav z nastajajo čimi 
gospodarstvi lahko dobijo podporo za povratek. Povezova nje raziskovalcev iz  tretjih držav, ki 
so zaposleni v državah članicah in pridruženih državah, v mreže se bo podpiralo tudi zato, da 
bi navezali in poglablja li stike z njihovimi mati čnimi regijami; 
(ii) s partnerstvi med ve č raziskovalnimi organizacijam i v Evropi in eno ali ve č 
organizacijami v: 
• državah, ki sodijo v okvir evropske politike sosedstva; 
• državah, s katerimi je EU sklenila sporazum na podro čju znanosti in tehnologije. 
Na osnovi skupnih programov se bo podpora S kupnosti zagotovila za krajše izmenjave 
raziskovalcev na za četku poklicne poti in izkušenih razi skovalcev, organizacijo konferenc in 
drugih prireditev, ki imajo vzajemno koris t za udeležence, in za razvoj sistemati čne izmenjave 
dobrih praks z neposrednim vpli vom na vprašanja v zvezi s človeškimi viri na podro čju 
raziskav in razvoja. 
- Posebni ukrepi 
V podporo oblikovanju resni čnega evropskega trga dela za r aziskovalce se bo izvajal skladen 
niz spremljevalnih ukrepov z odstranjevanjem ovir, ki prepre čujejo mobilnost, in z 
izboljšanjem možnosti glede poklicne poti, ki jo imajo evropski raziskova lci. Cilj teh ukrepov 
bo zlasti pove čati ozaveš čenost zainteresiranih strani in sp lošne javnosti, t udi s podeljevanjem 
nagrad „Marie Curie“, spodbujati in  podpirati ukrepe na ravni držav članic ter dopolnjevati 
ukrepe Skupnosti. 
 
SL 26   SL ZAKONODAJNI FINAN ČNI IZKAZ  
1. NASLOV  PREDLOGA: 
Predlog ODLO ČBE SVETA o sprejetju posebnega programa za raziskave, tehnološki 
razvoj in predstavitvene dejavnosti: „ Človeški viri“ (2007 do 2013) 
2. OKVIR  ABM/ABB 
RAZISKAVE 
3. PRORAČUNSKE  VRSTICE 
3.1. Proračunske vrstice (vrstice za poslovanje  in z njimi povezane vrstice za 
tehnično in upravno pomo č) z navedbo imena postavke: 
08 10 01 02 Človeški viri (kon čna proračunska nomenklatura za se dmi okvirni program bo 
oblikovana pravo časno)  
3.2. Trajanje ukrepa in finan čni vpliv: 
Obdobje 2007-2013, odvisno od odobritve novega okvira finan čnih perspektiv 
3.3. Značilnosti prora čuna: 
Proračunska 
vrstica Vrsta odhodkov  Novo  Prispevek Efte  Prispevki držav 
prosilk  Razdelek v 
finančni 
perspektivi  
02, 06, 08, 
09 in 11  neobvezni dif.20 
 DA DA DA št. [1a…] 
XX.01 neobvezni nedif.21 
 DA NE NE št. [1a…] 
XX.01.05 neobvezni nedif. DA DA DA št. [1a…] 
                                                 
20 Diferencirana sredstva. 
21 Nediferencirana sredstva, v nadaljevanju NS. 
 
SL 27   SL 4. POVZETEK  SREDSTEV 
4.1. Finančna sredstva 
4.1.1.  Povzetek odobritev za prevzem ob veznosti (OPO) in odobritev pla čil (OP)22 
v milijonih EUR (na tri decimalna mesta natan čno) 
 
Vrsta odhodkov  Odde
lek   
2007 
  
2008  
2009  
2010  
2011  
2012 2013  
Skupaj  
Odhodki iz poslovanja23 
          
Odobritve za 
prevzem obveznosti 
(OPO)  8.1 a  
4.955,289 6.450,321 7.929,201 9.553,215 11.203,503 12.811,940 14.568,94
6 67.472,416 
Odobritve pla čil (OP)   b 1.982,116 4.066,715 6.097,835 7.985,639 9.578,238 11.189,390 26.572,48
224 67.472,416 
Upravni odhodki, vklju čeni v referen čni znesek25 
      
Tehnična in upravna 
pomoč (NS) 8.2.
4 C 706,648 720,781 735,196 749,900 764,898 780,196 795,800 5.253,418 
RREEFFEERREENNČČNNII  ZZNNEESSEEKK  
SSKKUUPPAAJJ 
Odobritve za 
prevzem obveznosti   a
+
c 5.661,937 7.171,102 8.664,398 10.303,115 11.968,401 13.592,136 15.364,74
6 72.725,834 
Odobritve pla čil  b
+
c 2.688,764 4.787,496 6.833,031 8.735,539 10.343,136 11.969,586 27.368,28
226 72.725,834 
Upravni odhodki, ki niso  vključeni v referen čni znesek27 
 
Človeški viri in z 
njimi povezani 
odhodki (NS)  8.2.
5 d 11,633 11,866 12,103 12,345 12,592 12,844 13,101 86,483 
Upravni stroški, ki 
niso vklju čeni v 
referenčni znesek, 
razen stroškov za 
človeške vire in z 
njimi povezanih 
stroškov (NS)  8.2.
6 e 
0,807 0,824 0,840 0,857 0,874 0,891 0,909 6,002 
                                                 
22 Te številke se nanašajo na odhodke za celotni okvirni program ES (glej COM(2005) 119). 
23 Odhodki, ki ne spadajo v poglavje xx 01 zadevnega naslova xx. 
24 Odobritve pla čil se nanašajo na leto 2013 in naslednja leta. 
25 Odhodki v okviru člena xx 01 05 naslova xx. 
26 Odobritve pla čil se nanašajo na leto 2013 in naslednja leta. 
27 Odhodki v okviru poglavja xx 01, razen odhodkov iz člena xx 01 05. 
 
SL 28   SL Ocenjeni stroški financiranja ukrepa skupaj 
OPO, vklju čno s stroški 
za človeške vire, 
SKUPAJ  a+c
+d
+e 5.674,377 7.183,791 8.677,340 10.316,316 11.981,867 13.605,871 15.378,756 72.818,319 
OP, vklju čno s stroški za 
človeške vire, SKUPAJ  b+c
+d
+e 2.701,204 4.800,186 6.845,974 8.748,741 10.356,602 11.983,321 27.382,292 72.818,319 
Podrobnosti o sofinanciranju 
Če predlog vklju čuje sofinanciranje držav članic ali drugih organov (tre ba jih je navesti), se 
v spodnjo preglednico vpiše ocenjena raven tega  sofinanciranja (lahko se dodajo vrstice, če 
ukrep sofinancirajo razli čni organi): 
v milijonih EUR (na tri decimalna mesta natan čno) 
Organ, ki sofinancira 
ukrep  Leto 
n n + 1 n +2 n +3 n +4 n + 5 
in 
kasneje Skupaj 
 f         
OP, vklju čno s 
sofinanciranjem, 
SKUPAJ a+c
+d+
e+f        
4.1.2.  Skladnost s finan čnim programiranjem 
⌧ Predlog je skladen z naslednjim finan čnim programiranjem (Sporo čilo 
Komisije iz februarja 2004 o finan čnih perspektivah 2007–2013 COM (2004) 101). 
 Predlog bo pomenil ponovno programiran je ustreznega razdelka v finan čni 
perspektivi. 
 Predlog lahko zahteva uporabo dolo čb Medinstitucionalnega sporazuma28 (tj. 
instrumenta prilagodljivo sti ali spremembe finan čne perspektive). 
4.1.3.  Finančni vpliv na prihodke 
 Predlog nima finan čnih posledic za prihodke. 
⌧ Predlog ima finan čni vpliv – u činek na prihodke je naslednji: 
Nekatere pridružene države lahko prispeva jo k financiranju okvirnih programov. 
V skladu s členom 161 finan čne uredbe lahko Skupno raziskovalno središ če uporabi 
prihodke iz razli čnih vrst konkuren čnih dejavnosti in iz drugih storitev zunanjih subjektov. 
                                                 
28 Glej to čki 19 in 24 Medinstitucionalnega sporazuma. 
 
SL 29   SL V skladu s členom 18 finan čne uredbe se lahko nekate ri prihodki uporabijo za 
financiranje posebnih postavk. 
v milijonih EUR (na eno decimalno mesto natan čno) 
  Stanje po ukrepu 
Proračuns
ka vrstica Prihodki Pred 
ukrepom 
[Leto 
n-1] [Leto 
n] [n+1] [n+2] [n+3] [n+4] [n+5] 
a) Prihodki, izraženi 
absolutno          
b) Sprememba v prihodkih  ∆       
4.2. FTE za človeške vire (vklju čno z uradniki, za časnim in zunanjim osebjem) – 
glej podrobnosti pod to čko 8.2.1.  
  
Letne potrebe  2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 
Število potrebnih 
človeških virov 
SKUPAJ29 1.848 1.848 1.848 1.848 1.848 1.848 1.848 
5. ZNAČILNOSTI  IN CILJI 
5.1. Potreba, ki jo je treba kratkoro čno ali dolgoro čno pokriti 
Evropa mora postati privla čnejša za raziskova lce, da bi pove čali evropsko zmogljivost in 
učinkovitost na podro čju raziskav in tehnološkega razvoj a ter uskladili in nadalje razvili 
Evropski raziskovalni prostor. Zaradi rasto če konkurence na svetovni ravni je potreben 
razvoj odprtega in konkuren čnega evropskega trga dela za raziskovalce z raznolikimi in 
privlačnimi poklicnimi možnostmi. 
5.2. Dodana vrednost zaradi vklju čitve Skupnosti in skladno st predloga z drugimi 
finančnimi instrumenti ter možne sinergije 
Dodana vrednost podpore, ki jo nudi ta poseb ni program, je spodbujanje nadnacionalne in 
medsektorske mobilnosti, strukturnega vpliva v celotni EU na organi zacijo, zmogljivost in 
kakovost usposabljanja na podro čju raziskav, na aktivni pok licni razvoj raziskovalcev, 
širjenje znanja v okviru raziskovalcev med sekt orji in raziskovalnimi or ganizacijami ter na 
močno udeležbo žensk. 
                                                 
29 Številke, navedene v preglednici, veljajo le za osebje, ki se financira s kadrovskim na črtom za vse 
posredne ukrepe v pristojnosti GD RTD, INFSO, TREN, ENTR in FISH. Te številke zato ne 
vključujejo delovnih mest iz kadrovskega na črta operativnega prora čuna in delovnih mest iz 
kadrovskega na črta Skupnega raziskovalnega središ ča (glej dokumenta COM(2005)439 in 445). 
 
SL 30   SL 5.3. Cilji in pri čakovani rezultati predloga ter z njimi povezani kazalniki v okviru 
ABM 
Skupni cilj je koli činska in kakovostna krepitev človeškega potenciala na podro čju raziskav 
in tehnološkega razvoja v Evr opi s spodbujanjem ljudi, da se lotijo poklica raziskovalca, 
spodbujanjem evropskih raziskovalcev, da ostanejo v Evropi, in privabljanjem 
raziskovalcev s celega sveta ter z ustvarjanjem Evrope, ki bo privla čnejša za najboljše 
raziskovalce. Cilji vklju čujejo širjenje znanja v okviru  raziskovalcev med državami, 
sektorji, organizacijami in disciplinami ter mo čno udeležbo žensk na podro čju raziskav in 
tehnološkega razvoja. Cilji se bodo zasledovali s sistemati čnimi naložbami v človeške vire, 
predvsem s skladnim nizom „aktivnosti Marie Cu rie“, ki so namenjene raziskovalcem v 
zvezi z razvojem njihovih sposobno sti in znanja na vseh sto pnjah njihove poklicne poti, od 
začetnih usposabljanj raziskovalc ev do njihovega poklicnega ra zvoja in vseživljenjskega 
učenja. Nadnacionalna in medsektorska mobil nost, priznavanje izkušenj, pridobljenih v 
različnih sektorjih in državah, ter pr imerni delovni pogoji so klju čni elementi vseh 
„aktivnosti Marie Curie“.  Podrobno opredeljeni cilji za vsako aktivnost so  v Prilogi I k zakonodajnemu predlogu.  
Kazalniki u činkovitosti  se bodo oblikovali na treh ravneh:  
- Kvantitativni in kvalitati vni kazalniki, ki bodo pokazali stopnjo skladnosti v zvezi s 
človeškimi viri ter pokli cnim razvojem na podro čju raziskav in razvoja ter v zvezi z dosego 
strukturnega u činka na teh podro čjih. 
- Kazalniki za upravljanje, s katerimi se bo spremljala u činkovitost od znot raj in podpiralo 
sprejemanje odlo čitev na visoki ravni upravljanja. Vklju čujejo lahko raven izvajanja 
proračuna, čas do podpisa pogodbe in čas do izvršitve pla čila. 
- Kazalniki izidov (vpliva) za oceno celotne u činkovitosti v zvezi s ci lji na visoki ravni. 
Vključujejo lahko oceno na ravni celotnega okvirnega program a (npr. vpliv na dosego 
lizbonskih, göteborških, barcelons kih in drugih ciljev) in oceno na ravni posebnega 
programa (npr. prispevek k u činkovitosti EU na podro čju znanosti in tehnologije ter 
gospodarstva). 
5.4. Metoda izvedbe (okvirno) 
Spodaj se prikaže(-jo) izbrana(-e ) metoda(-e) izvedbe ukrepa. 
⌧ Centralizirano upravljanje 
⌧ neposredno s strani Komisije 
⌧ posredno s prenosom na: 
⌧ izvajalske agencije 
⌧ organe, ki so jih ustanovile Skupnosti, kakor je navedeno v členu 
185 finan čne uredbe 
ڤ nacionalne javne organe/organe,  ki opravljajo javne storitve 
ٱ Deljeno ali decentralizirano upravljanje  
ٱ z državami članicami 
ٱ s tretjimi državami 
ٱ Skupno upravljanje z mednarodnimi or ganizacijami (treba jih je navesti)  
 
SL 31   SL Pripombe:  
Komisija predlaga centralizirano upravlja nje tega programa, neposredno s strani 
Komisije in posredno s prenosom po oblastil na izvajalsko agencijo. 
Komisija bo za del aktivnosti „Vseživljenjsko u čenje in razvoj poklicne poti“, ki se 
izvaja s sofinanciranjem regionalnih, n acionalnih ali mednarodnih programov na 
področju usposabljanja in poklicnega razvoja raziskovalcev, iz politi čnih razlogov 
ostala v celoti odgovorna za iz vajanje aktivnosti. Komisija  bo prav tako obdržala 
neposredno upravljanje neka terih posebnih aktivnosti. 
Za veliko drugih ukrepov so zna čilne dejavnosti, ki vs ebujejo veliko število 
manjših dejavnosti, vendar pa med podrobni m spremljanjem financiranih projektov 
in razvojem politike na podro čju znanosti in tehnologije ni neposredne povezave 
ali pa ta povezava ne obstaja. Uprav ljanje teh dejavnosti bo zaupano izvajalski 
agenciji, ki bo upravljal a pozive k oddaji predlogov in njihovo sprejemanje, 
sprejemala instrumente za izvrševanje prora čuna, dodeljevala pogodbe in podporo, 
ukvarjala se bo z upravljanjem in pla čili na ravni posameznih projektov, zbirala, 
analizirala in poslala Komisiji vse poda tke, potrebne za usmerjanje izvajanja 
programa. Komisija bo ohranila nadz or nad politiko, delovnim programom, 
postopki vrednotenja in izbire (odlo čba o financiranju) predlogov. Povratne 
informacije delovnemu programu, prihodnjim programom in drugim politi čnim 
pobudam bo Komisija zagotovila z nadzorom in pregledom raznolike palete projektov ali posameznih delov programa. Tudi v prihodnosti bo možno posebne naloge zaupati zasebnim podjetjem (npr. za razvoj, delovanje in podporo orodjem 
informacijske tehnologije). 
6. NADZOR
 IN VREDNOTENJE 
Vidiki nadzora in vrednotenja so dolo čeni v zakonodajnem finan čnem izkazu predloga 
sedmega okvirnega programa, COM(2005) 119 kon č. 
7. UKREPI  PROTI  GOLJUFIJAM 
Sprejeti je treba tudi ustrezne ukrepe za prepre čevanje nepravilnosti in goljufij, prav tako pa je treba 
storiti vse potrebno za povra čilo izgubljenih, nepravilno izpla čanih ali nepravilno porabljenih 
sredstev v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finan čni 
uredbi, ki se uporablja za splošni prora čun Evropskih skupnosti30, Uredbo Komisije (ES, Euratom) 
št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o dolo čitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta št. 
1605/200231, Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaš čiti finančnih 
interesov Evropskih skupnosti32, Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 
o pregledih in inšpekcijah na kraju sa mem, ki jih opravlja Komisija za zaš čito finančnih interesov 
Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi33, in Uredbo (ES) št. 1073/1999 
Evropskega parlamenta in Sveta o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam 
(OLAF)34. 
                                                 
30 UL L 248, 16.9.2002, str. 1. 
31 UL L 357, 31.12.2002, str. 1. 
32 UL L 312, 23.12.1995, str. 1. 
33 UL L 292, 15.11.1996, str. 2. 
34 UL L 136, 31.5.1999, str. 1. 
 
SL 32   8. PODROBNOSTI  O SREDSTVIH 
8.1. Cilji predloga z vidika  stroškov financiranja 
odobritve za prevzem obveznosti v milijonih EUR (na tri decimalna mesta natan čno) 
Leto 2007 Leto 2008 Leto 2009 Leto 2010 Leto 2011 Leto 2012 Leto 2013 SKUPAJ (Navedba 
ciljev, 
ukrepov in realizacij) šte
vil
o rea
l. stroški 
skupaj št
e
vil
o 
real
. stroški 
skupaj šte
vil
o rea
l. stroški 
skupaj šte
vil
o re
al. stroški 
skupaj šte
vil
o rea
l. stroški 
skupaj š
t
ev
i
lo r
ea
l. stroški skupaj šte
vil
o rea
l. stroški 
skupaj števi
lo 
real. stroški 
skupaj 
OPERATIVNI CILJ št. 1
35  
  
545,376  
696,400  
845,795  
1.009,786  
1.176,426  
1.338,861  
1.515,952  
7.128,59
6 
STROŠKI 
SKUPAJ  545,376  
696,400  
845,795  
1.009,786  
1.176,426  
1.338,861  
1.515,952  7.128,59
6 
                                                 
35 Kakor je opisano v oddelku 5.3. 
 
SL 33   SL 8.2. Upravni odhodki 
8.2.1.  Človeški viri – število in vrsta delovnih mest 
Vrsta 
delovnega 
mesta  Osebje, dodeljeno upravljanju ukrepa ob uporabi obstoje čih in/ali dodatnih 
sredstev ( število delovnih mest/FTE ) 
  Leto 2007 Leto 2008 Leto 2009 Leto 2010 Leto 2011 Leto 2012 Leto 2013 
A*/AD        Uradniki 
ali 
začasno 
osebje36 
(XX 01 
01) B*, 
C*/AST 
       
Osebje37, financirano iz 
člena XX 01 02        
A*/AD 
        Drugo 
osebje38, 
financirano iz 
člena XX 01 
05 B*, 
C*/AST        
SKUPAJ39 1.848 1.848 1.848 1.848 1.848 1.848 1.848 
                                                 
36 Stroškov zanje referen čni znesek NE krije. 
37 Stroškov zanje referen čni znesek NE krije. 
38 Stroški zanje so vklju čeni v referen čni znesek. 
39 Številke, navedene v preglednici, veljajo le za osebje, ki se financira s kadrovskim na črtom za vse 
posredne ukrepe v pristojnosti GD RTD, INFSO, TREN, ENTR in FISH. Te številke zato ne 
vključujejo delovnih mest iz kadrovskega na črta operativnega prora čuna in delovnih mest iz 
kadrovskega na črta Skupnega raziskovalnega središ ča (glej dokumenta COM(2005) 439 in 445). 
 
SL 34   SL 8.2.2.  Opis nalog, ki izhajajo iz ukrepa 
Izvajanje okvirnega programa 
8.2.3.  Človeški viri – viri delovnih mest (obvezno) 
(Pri navedbi ve č virov se navede število delovnih mest, ki izhajajo iz vsakega vira) 
⌧ Delovna mesta, trenutno dodeljena upra vljanju programa, ki se nadomesti ali 
podaljša 
⌧ Delovna mesta, ki so bila predhodno  dodeljena v okviru izvajanja LSP/PPP 
za leto 2006  
 Delovna mesta, ki bodo zahteva na v naslednjem postopku LSP/PPP 
⌧ Delovna mesta, ki bodo prerazporejena z uporabo obstoje čih človeških virov 
znotraj zadevne službe ( notranja prerazporeditev) 
 Delovna mesta, potrebna za leto n, ki niso predvidena za izvajanje LSP/PPP 
za zadevno leto 
8.2.4.  Drugi upravni odhodki, vklju čeni v referen čni znesek (XX 01 05 – Odhodki za upravno 
poslovodenje)40 
v milijonih EUR (na tri decimalna mesta natan čno) 
Proračunska vrstica 
(številka in ime postavke)  Leto 
2007 Leto 
2008 Leto 2009 Leto 
2010
 Leto 2011
 Leto 2012
 Leto 2013
 SKUPAJ  
Notranje osebje
xx.01 05 01 304,222 310,306 316,513 322,843 329,300 335,886 342,603 2.261,673 
Zunanje osebje
xx.01 05 02 205,478 209,587 213,779 218,055 222,415 226,863 231,401 1.527,577 
Drugi upravni stroški
xx.01 05 03 196,948 200,888 204,904 209,002 213,183 217,447 221,796 1.464,167 
Tehnična in upravna 
pomoč SKUPAJ  706,648 720,781 735,196 749,900 764,898 780,196 795,800 5.253,418 
8.2.5.  Stroški financiranja človeških virov in z njimi povezani stroški, ki niso  vključeni v 
referenčni znesek 
                                                 
40 Te številke se nanašajo na odhodke za celotni okvirni program ES (glej COM(2005) 119). 
 
SL 35   SL v milijonih EUR (na tri decimalna mesta natan čno) 
Vrsta človeških virov  Leto 
2007 Leto 
2008 Leto 2009 Leto 
2010 Leto 
2011
 Leto 2012
 Leto 2013
 SKUPAJ
 
Uradniki in za časno osebje 
(08 0101 in )  11,633 11,866 12,103 12,345 12,592 12,844 13,101 86,483 
Osebje, financirano iz člena 
XX 01 02 (pomožno osebje, 
napoteni nacionalni izvedenci, pogodbeno osebje 
itd.)
         
Stroški za človeške vire in 
z njimi povezani stroški (ki 
NISO vklju čeni v 
referenčni znesek) 
SKUPAJ 11,633 11,866 12,103 12,345 12,592 12,844 13,101 86,483 
Izračun – Upravni odhodki  
Izračunani so bili ob upoštevanju naslednjih domnev: 
- število uradnega osebja v okviru prejšnjega dela A prora čuna ostaja na ravni leta 2006, 
- odhodki, pove čani za 2 % vsako leto glede na pred videno inflacijo, kot je navedeno v 
Fiche 1 REV (delovni dokument služb Komisije v zvezi s finan čnimi perspektivami), 
- predvidenih 108 000 EUR za vsakega uradnika in 70 000 EUR za vsakega zunanjega 
sodelavca (cene za leto 2004) 
 
Izračun – Osebje, financirano iz člena XX 01 02  
Po potrebi s sklicevanjem na to čko 8.2.1  
 
SL 36   SL  
8.2.6 Drugi upravni odhodki, ki niso  vključeni v referen čni znesek41 
v milijonih EUR (na tri decimalna mesta natan čno)
 Leto 
2007 Leto 
2008 Leto 
2009 Leto 
2010 Leto 
2011 Leti 
2012 in 
2013 SKUPA
J 
XX 01 02 11 01 – Misije  0,320 0,326 0,333 0,339 0,346 0,713 2,376 
XX 01 02 11 02 – Sestanki in konference  0,010 0,010 0,011 0,011 0,011 0,023 0,076 
XX 01 02 11 03 – Odbori42 0,478 0,487 0,497 0,507 0,517 1,065 3,550 
XX 01 02 11 04 – Študije in konzultacije         
XX 01 02 11 05 – Informacijski sistemi         
 2 Drugi odhodki za poslovodenje 
skupaj (XX 01 02 11)         
3 Drugi odhodki upravne narave  
(opredeliti, vklju čno s sklicem na 
proračunsko vrstico)        
Upravni odhodki, razen stroškov za 
človeške vire in z njimi povezanih 
stroškov (ki NISO vklju čeni v referen čni 
znesek), SKUPAJ  0,807 0,824 0,840 0,857 0,874 1,801 6,002 
Izračun – Drugi upravni odhodki, ki niso  vključeni v referen čni znesek  
Te številke so ocenjene na podlag i zahtev GD RTD za leto 2006 in pove čane za 2 % glede 
na predvideno letno in flacijo. (Fiche 1 REV)  
Potrebe po človeških in upravnih virih se krijejo iz sredstev, dodeljenih GD za upravljanje v 
okviru postopka letne dodelitve sredstev. D odelitev delovnih mest mora upoštevati 
morebitno ponovno dodelitev delovnih mest  med oddelki na osnovi novih finan čnih 
perspektiv. 
                                                 
41 Te številke se nanašajo na odhodke za celotni okvirni program ES (glej COM(2005) 119). 
42 Evropski svetovalni o dbor za raziskave (EURAB).