(4)Ob upoštevanju hitro spreminjajočih se gospodarskih in geopolitičnih razmer evropski semester v letu 2022 nadaljuje usklajevanje širših smernic ekonomskih politik in politik zaposlovanja, hkrati pa se razvija v skladu z zahtevami glede izvajanja mehanizma za okrevanje in odpornost, kot je opisano v letnem pregledu trajnostne rasti 2022. Izvajanje sprejetih načrtov za okrevanje in odpornost je bistveno za izpolnjevanje prednostnih nalog politike v okviru evropskega semestra, saj načrti obravnavajo vsa zadevna specifična priporočila za države, izdana v specifičnih ciklih semestra za države leta 2019 in 2020, ali pomemben del navedenih priporočil. Specifična priporočila za države iz let 2019 in 2020 ostajajo enako relevantna tudi za načrte za okrevanje in odpornost, kot so bili dopolnjeni, posodobljeni ali spremenjeni v skladu s členi 14, 18 in 21 Uredbe (EU) 2021/241, poleg morebitnih specifičnih priporočil za države, izdanih do datuma predložitve spremenjenega načrta.

(3)Ruska invazija na Ukrajino, ki je sledila globalni pandemiji, je bistveno spremenila geopolitične in gospodarske razmere. Vpliv invazije na gospodarstva držav članic je opazen na primer v višjih cenah energentov in hrane, pritoku beguncev iz Ukrajine ter slabših obetih za rast. Višje cene energentov bremenijo zlasti najranljivejša gospodinjstva, ki se soočajo z energetsko revščino ali jim ta grozi. EU je tudi priča doslej največjemu pritoku ljudi, ki bežijo iz Ukrajine. V zvezi s tem je bila 4. marca 2022 prvič uporabljena direktiva o začasni zaščiti, s katero sta bila razseljenim osebam iz Ukrajine dodeljena pravica do zakonitega prebivanja v EU ter dostop do izobraževanja in usposabljanja, trga dela, zdravstvenega varstva, stanovanj in socialnega varstva. Avstriji se zagotavlja izredna podpora v okviru pobude kohezijskega ukrepa za begunce v Evropi (CARE) ter z dodatnim predhodnim financiranjem v okviru programa pomoči pri okrevanju za kohezijo in območja Evrope (REACT-EU), namenjena pa je za nujno obravnavo potreb po sprejemu in integraciji ljudi, ki bežijo iz Ukrajine.

(2)Komisija je 24. novembra 2021 sprejela letni pregled trajnostne rasti, ki zaznamuje začetek evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik za leto 2022. Ustrezno je upoštevala ponovno potrjeno skupno zavezo, sprejeto na socialnem vrhu v Portu maja 2021, da se nadalje izvaja evropski steber socialnih pravic, ki so ga 17. novembra 2017 razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija. Evropski svet je 25. marca 2022 potrdil prednostne naloge iz letnega pregleda trajnostne rasti za leto 2022. Komisija je 24. novembra 2021 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela tudi poročilo o mehanizmu opozarjanja, v katerem ni opredelila Avstrije kot eno od držav članic, za katere bo potreben poglobljeni pregled. Komisija je istega dne sprejela tudi priporočilo za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja, ki ga je Svet sprejel 5. aprila 2022, ter predlog skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2022, v katerem je analizirano izvajanje smernic za zaposlovanje in načel evropskega stebra socialnih pravic ter ki ga je Svet sprejel 14. marca 2022.

(1)Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta, s katero je bil vzpostavljen mehanizem za okrevanje in odpornost, je začela veljati 19. februarja 2021. Mehanizem za okrevanje in odpornost zagotavlja finančno podporo za izvajanje reform in naložb s pomočjo fiskalne spodbude, ki jo financira Unija. Prispeva h gospodarskemu okrevanju ter izvajanju trajnostnih reform in naložb, ki spodbujajo rast, zlasti za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda, hkrati pa krepi odpornost in potencialno rast gospodarstev držav članic. Poleg tega pomaga krepiti vzdržne javne finance ter srednje- in dolgoročno prispeva k spodbujanju rasti in ustvarjanju delovnih mest. V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 [je bil] najvišji finančni prispevek na državo članico v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost [XX]. junija 2022 posodobljen.

(6)V skladu s pristopom iz mnenja Sveta z dne 18. junija 2021 o programu stabilnosti za leto 2021 se fiskalna naravnanost trenutno najbolje meri s spremembo primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov), ki ne vključujejo začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19, vključujejo pa odhodke, ki se financirajo z nepovratno podporo (nepovratnimi sredstvi) iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi EU, glede na srednjeročno potencialno rast. Poleg upoštevanja splošne fiskalne naravnanosti se za oceno, ali je nacionalna fiskalna politika preudarna ter ali njena struktura podpira trajnostno okrevanje v skladu z zelenim in digitalnim prehodom, pozornost namenja tudi razvoju nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov in začasnih nujnih ukrepov, povezanih s krizo zaradi COVID-19) in naložb.

(7)Komisija je 2. marca 2022 sprejela sporočilo s splošnimi smernicami za fiskalno politiko za leto 2023, da bi državam članicam pomagala pri pripravi programov stabilnosti in konvergenčnih programov ter tako okrepila usklajevanje politik. Navedla je, da se na podlagi makroekonomskih obetov iz zimske napovedi iz leta 2022 zdi, da je prehod s spodbujevalne skupne fiskalne naravnanosti v obdobju 2020–2022 na splošno nevtralno skupno fiskalno naravnanost v letu 2023 ustrezen, ter da se je hkrati pripravljena odzvati na spreminjajoče se gospodarske razmere. Sporočila je, da bi se morala priporočila glede javnih financ za leto 2023 še naprej razlikovati med državami članicami in upoštevati morebitne učinke čezmejnega prelivanja. Države članice je pozvala, naj smernice upoštevajo v svojih programih stabilnosti in konvergenčnih programih. Komisija se je zavezala, da bo pozorno spremljala gospodarska gibanja in po potrebi prilagodila svoje smernice za politiko, najpozneje v pomladanskem svežnju v okviru semestra konec maja 2022.

(8)Kar zadeva fiskalne smernice, zagotovljene 2. marca 2022, priporočila glede javnih financ za leto 2023 upoštevajo slabše gospodarske obete, večjo negotovost, nadaljnja negativna tveganja in višjo inflacijo v primerjavi z zimsko napovedjo. Glede na to ozadje je treba s fiskalnim odzivom razširiti javne naložbe za zeleni in digitalni prehod ter energetsko varnost ter ohraniti kupno moč najranljivejših gospodinjstev, da bi se s ciljno usmerjenimi in začasnimi ukrepi ublažil učinek zvišanja cen energentov in pomagalo omejiti inflacijske pritiske zaradi sekundarnih učinkov; fiskalna politika mora ostati prožna, da se bo lahko prilagodila hitro spreminjajočim se razmeram, ter se mora razlikovati med državami glede na njihov fiskalni položaj in gospodarske razmere, tudi v zvezi z izpostavljenostjo krizi in pritoku razseljenih oseb iz Ukrajine.

(9)Avstrija je 30. aprila 2021 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241. Komisija je v skladu s členom 19 Uredbe (EU) 2021/241 in na podlagi smernic za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost. Svet je 13. julija 2021 sprejel sklep o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Avstrijo. Izplačilo obrokov je pogojeno s sklepom Komisije, sprejetim v skladu s členom 24(5) Uredbe (EU) 2021/241, da Avstrija zadovoljivo izpolnjuje ustrezne mejnike in cilje, določene v izvedbenem sklepu Sveta. Predpogoj za zadovoljivo izpolnjevanje je, da pri doseganju predhodnih mejnikov in ciljev ni prišlo do nazadovanja.

(10)Avstrija je 27. aprila 2022 predložila nacionalni reformni program za leto 2022 in program stabilnosti za leto 2022. Programa sta bila ocenjena skupaj, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. V skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/241 nacionalni reformni program za leto 2022 odraža tudi polletno poročanje Avstrije o napredku pri uresničevanju načrta za okrevanje in odpornost.

(11)Komisija je 23. maja 2022 objavila poročilo o državi za Avstrijo za leto 2022. V njem je ocenila tako napredek Avstrije pri obravnavanju zadevnih specifičnih priporočil, ki jih je Svet sprejel v letih 2019, 2020 in 2021 kot tudi izvajanje načrta za okrevanje in odpornost v Avstriji glede na preglednico kazalnikov okrevanja in odpornosti. Na podlagi te analize so bile v poročilu o državi opredeljene vrzeli v zvezi s tistimi izzivi, ki jih načrt za okrevanje in odpornost ne obravnava ali jih obravnava le delno, ter novimi in nastajajočimi izzivi, vključno s tistimi, ki izhajajo iz ruske invazije na Ukrajino. V njem je bil ocenjen tudi napredek Avstrije pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic, doseganju krovnih ciljev EU glede zaposlovanja, znanj in spretnosti ter zmanjševanja revščine ter napredek pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja ZN.

(12)Avstrija je 27. aprila 2022 v roku iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1466/97 predložila program stabilnosti za leto 2022.

(13)Komisija je 23. maja 2022 izdala poročilo v skladu s členom 126(3) PDEU. V poročilu je obravnavala proračunski položaj Avstrije, saj je primanjkljaj sektorja država leta 2021 presegel referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe. V poročilu je bilo ugotovljeno, da merilo glede primanjkljaja ni izpolnjeno. V skladu s sporočilom z dne 2. marca 2022 Komisija spomladi 2022 ni predlagala začetka novih postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem, jeseni 2022 pa bo ponovno ocenila možnost začetka postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem.

(14)Svet je 20. julija 2020 Avstriji priporočil, naj v letih 2020 in 2021 v skladu s splošno odstopno klavzulo sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo, ohranitev gospodarstva in podporo okrevanju, ki bo sledilo. Priporočil ji je tudi, naj izvaja fiskalne politike, namenjene doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju vzdržnosti dolga ob hkratni krepitvi naložb, kadar gospodarske razmere to omogočajo. Po podatkih, ki jih je potrdil Eurostat, se je leta 2021 primanjkljaj sektorja država Avstrije zmanjšal z 8,0 % BDP leta 2020 na 5,9 % leta 2021. Odziv fiskalne politike v Avstriji je podprl okrevanje gospodarstva leta 2021, začasni nujni podporni ukrepi pa so se zmanjšali s 4,8 % BDP leta 2020 na 4,3 % leta 2021. Ukrepi, ki jih je Avstrija sprejela v letu 2021, so v skladu s priporočilom Sveta z dne 20. julija 2020. Diskrecijski proračunski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, so bili večinoma začasni ali so jih spremljali izravnalni ukrepi. Hkrati nekateri diskrecijski ukrepi, ki jih je vlada sprejela v letih 2020 in 2021, niso bili začasni ali jih niso spremljali izravnalni ukrepi, vključevali pa so predvsem precejšnjo davčno olajšavo za gospodinjstva in družbe na podlagi tako imenovane okoljsko-socialne davčne reforme. Po podatkih, ki jih je potrdil Eurostat, je dolg sektorja država leta 2021 znašal 82,8 % BDP.

(15)Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske projekcije v programu stabilnosti za leto 2022, je realističen. Po napovedih vlade se bo realni BDP leta 2022 povečal za 3,9 %, leta 2023 pa za 2,0 %. Za primerjavo, Komisija je v pomladanski napovedi iz leta 2022 predvidela, da bo realna rast BDP leta 2022 3,9-odstotna, leta 2023 pa 1,9-odstotna. Vlada v skladu s programom stabilnosti za leto 2022 pričakuje, da se bo nominalni primanjkljaj leta 2022 zmanjšal na 3,1 % BDP, leta 2023 pa na 1,5 % BDP. Zmanjšanje leta 2022 odraža predvsem veliko rast gospodarske aktivnosti in odpravo večine izrednih ukrepov. Brez drugih ukrepov, kot so ukrepi v zvezi z višjimi cenami energentov, bi se primanjkljaj še bolj zmanjšal. Glede na program naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP leta 2022 zmanjšal na 80,0 %, leta 2023 pa na 77,1 %. Komisija je v pomladanski napovedi iz leta 2022, ki temelji na ukrepih politike, znanih na presečni datum napovedi, predvidela, da bo javnofinančni primanjkljaj leta 2022 znašal 3,1 % BDP, leta 2023 pa 1,5 % BDP. To je v skladu s predvidenim primanjkljajem iz programa stabilnosti za leto 2022. Komisija je v pomladanski napovedi iz leta 2022 predvidela podoben dolg sektorja država kot odstotek BDP, ki naj bi leta 2022 znašal 80,0 %, leta 2023 pa 77,5 %.

Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2022 je srednjeročna (10-letno povprečje) potencialna rast BDP ocenjena na 1,2 %. Vendar ta ocena ne vključuje učinka reform, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ki lahko povečajo potencialno rast Avstrije.

(16)Vlada je leta 2022 postopoma odpravila večino ukrepov, sprejetih v odziv na krizo zaradi COVID-19, zato naj bi se začasni nujni podporni ukrepi zmanjšali s 4,3 % BDP leta 2021 na 1,1 % BDP leta 2022. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo ukrepi, sprejeti za obravnavo gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energentov, ki bodo po ocenah pomladanske napovedi Komisije iz leta 2022 znašali 0,4 % BDP leta 2022 in 0,2 % BDP leta 2023. Ti ukrepi zajemajo predvsem socialne transferje revnejšim gospodinjstvom, znižanja posrednih davkov na porabo energije in začasne olajšave v zvezi z dohodnino za dnevne migrante. Sporočeno je bilo, da so ti ukrepi začasni. Če pa bodo cene energentov visoke tudi v letu 2023, bi se lahko nekateri od njih nadaljevali. Na javnofinančni primanjkljaj vplivajo tudi stroški zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine, ki naj bi glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2022 znašali 0,3 % BDP leta 2022 in 0,4 % BDP leta 2023.

(17)Svet je 18. junija 2021 Avstriji priporočil, naj v letu 2022 ohrani spodbujevalno fiskalno naravnanost, vključno s spodbudo, ki jo zagotavlja mehanizem za okrevanje in odpornost, in ohrani nacionalno financirane naložbe. Priporočil ji je tudi, naj izvaja fiskalno politiko, namenjeno doseganju preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev in zagotavljanju srednjeročne vzdržnosti javnih financ, hkrati pa okrepi naložbe za povečanje potenciala rasti, kadar gospodarske razmere to omogočajo.

(18)Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2022, vključno s podatki, vključenimi v program stabilnosti Avstrije za leto 2022, naj bi bila fiskalna naravnanost leta 2022 spodbujevalna pri –1,2 % BDP, kot je priporočil Svet. Avstrija namerava trajno podpirati okrevanje z uporabo mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb, kot je priporočil Svet. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi EU, h gospodarski aktivnosti naj bi se leta 2022 povečal za 0,1 odstotne točke BDP v primerjavi z letom 2021. Nacionalno financirane naložbe naj bi leta 2022 imele ekspanziven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,3 odstotne točke. Zato Avstrija namerava ohraniti nacionalno financirane naložbe, kot je priporočil Svet. Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) leta 2022 ekspanziven učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 0,5 odstotne točke. To vključuje dodaten učinek ukrepov za obravnavanje gospodarskega in socialnega učinka zvišanja cen energentov (0,4 % BDP) ter stroškov zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,3 % BDP).

(19)Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2022 naj bi fiskalna naravnanost ob predpostavki, da spremembe politike ne bo, leta 2023 znašala 0,4 % BDP. Avstrija naj bi leta 2023 še naprej uporabljala nepovratna sredstva iz mehanizma za okrevanje in odpornost za financiranje dodatnih naložb v podporo okrevanju. Pozitivni prispevek odhodkov, ki se financirajo z nepovratnimi sredstvi iz mehanizma za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi EU, h gospodarski aktivnosti naj bi ostal nespremenjen v primerjavi z letom 2022. Nacionalno financirane naložbe naj bi leta 2023 imele restriktiven učinek na fiskalno naravnanost v višini 0,4 odstotne točke. Hkrati naj bi imela rast nacionalno financiranih tekočih primarnih odhodkov (brez novih ukrepov na strani prihodkov) leta 2023 na splošno nevtralen učinek na splošno fiskalno naravnanost v višini 0,0 odstotne točke. To vključuje učinek postopne odprave ukrepov za obravnavanje višjih cen energentov (0,2 % BDP) ter dodatnih stroškov zagotavljanja začasne zaščite razseljenim osebam iz Ukrajine (0,1 % BDP).

(20)Glede na program stabilnosti za leto 2022 naj bi se primanjkljaj sektorja država leta 2024 postopoma zmanjšal na 0,7 % BDP, leta 2025 pa na 0,3 % BDP. Zato naj bi primanjkljaj sektorja država od leta 2023 do konca programskega obdobja ostal manjši od 3 % BDP. Pri teh projekcijah se predpostavlja, da se bodo javnofinančni odhodki v tem obdobju znižali (s 50,4 % BDP leta 2023 na 49,6 % leta 2024 in 49,4 % leta 2025). Glede na program naj bi se dolg sektorja država kot odstotek BDP do leta 2025 zmanjšal, in sicer na 74,5 % leta 2024, in na 72,1 % leta 2025. Na podlagi analize Komisije se zdi, da so tveganja za srednjeročno vzdržnost dolga srednja.

(21)Avstrija se srečuje s srednjimi tveganji za srednjeročno in dolgoročno vzdržnost javnih financ, ki so predvsem posledica proračunskih pritiskov zaradi staranja prebivalstva. Delež starejših, ki so odvisni od delovno sposobnega prebivalstva, se bo po predvidevanjih v naslednjih 50 letih povečal z dveh upokojencev na približno tri upokojence na delavca. Na splošno naj bi se po scenariju tveganja Delovne skupine za problematiko staranja prebivalstva iz poročila o staranju prebivalstva javnofinančni odhodki za dolgotrajno oskrbo v naslednjih osmih letih povečali za do 30 %. Poleg demografskega razvoja bo na poviševanje stroškov dolgotrajne oskrbe predvidoma vplivala tudi večja potreba po intenzivni oskrbi zaradi bolezni, povezanih s starostjo. Napovedana je bila celovita reforma sistema dolgotrajne oskrbe, vendar še ni bila izvedena. Namenska projektna skupina je do zdaj povzela glavna spoznanja javnega posvetovanja. V svojem poročilu je navedla, da bo ena od prednostnih nalog reforme vzpostaviti usklajen nadzor nad sistemom. To vključuje jasno dodelitev odgovornosti na vseh ravneh države ter preglednost v zvezi z izvorom in uporabo sredstev.

(22)Za fiskalni federalizem Avstrije je značilna znatna neskladnost med obveznostmi glede odhodkov in povečanja prihodkov na podnacionalni ravni. Podnacionalna proračunska sredstva ne temeljijo na davčni avtonomiji, temveč na zapletenem sistemu delitve davkov in medvladnih transferjev. To ovira fiskalno preglednost in politično odgovornost ter ne zagotavlja dovolj spodbud za učinkovite javnofinančne odhodke. Ker potreba po reformi ni bila odpravljena, bi jo bilo treba obravnavati pri pogajanjih za naslednji zakon o medvladnih fiskalnih odnosih, ki se bodo predvidoma začela decembra 2022. Poleg reforme nacionalnega fiskalnega okvira se lahko z boljšo uporabo pregledov porabe izboljšata uspešnost in učinkovitost javnofinančnih odhodkov, saj navedeni pregledi pomagajo pri pregledovanju dodeljenih finančnih sredstev glede na politične prednostne naloge.

(23)V zvezi z davčnim sistemom Avstrije še vedno obstaja možnost za izboljšanje pravičnosti in prijaznosti do rasti. Za davčni sistem je značilna velika obremenitev dela zaradi davkov na izplačane plače in prispevkov za socialno varnost, pri čemer zadnjenavedene plačujejo zaposleni in delodajalci. To ovira ustvarjanje delovnih mest. Ob tem pa visoke mejne davčne stopnje odvračajo ljudi od dela, zlasti na spodnjem koncu porazdelitve dohodka in prejemnike drugega dohodka v gospodinjstvu. Nedavno sprejeta okoljsko-socialna davčna reforma pomeni korak v pravo smer, uvedba cene CO2 za sektorje, ki niso vključeni v EU ETS, pa je pomemben projekt načrta za okrevanje in odpornost Avstrije. Ne glede na to so strukturni izzivi še vedno nerešeni. Neplačni stroški dela se lahko dodatno znižajo, da bi se spodbudila ustvarjanje delovnih mest in ponudba delovne sile, zlasti za osebe z nizkimi dohodki. Boljša uporaba do rasti prijaznejših davkov bi lahko pomagala ustvariti potrebni manevrski prostor na področju proračuna in izboljšati pravičnost davčnega sistema.

(24)V skladu s členom 19(3), točka (b), in merilom 2.2 iz Priloge V k Uredbi (EU) 2021/241 načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen nabor reform in naložb, ki se medsebojno krepijo in ki jih je treba izvesti do leta 2026. Te prispevajo k reševanju vseh ali pomembnega dela gospodarskih in socialnih izzivov, opredeljenih v specifičnih priporočilih, ki jih je Svet v okviru evropskega semestra v letih 2019 in 2020 naslovil na Avstrijo, poleg morebitnih specifičnih priporočil za državo, izdanih do datuma sprejetja načrta. Ukrepi iz načrta zlasti prispevajo k obravnavanju pomembnega dela specifičnih priporočil za države, opredeljenih v zadnjih letih v okviru evropskega semestra. Načrtovane spremembe davčnega sistema bodo sočasno prispevale k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov in preusmeritvi davkov stran od delovne sile ob upoštevanju ekoloških in socialnih vidikov. Večja razpoložljivost kakovostnih ustanov za vzgojo in varstvo predšolskih otrok lahko pripomore k udeležbi žensk na trgu dela. Deloma je obravnavan tudi dolgo znani izziv v zvezi z razlikami v pokojninah med spoloma. Zeleni prehod se bo spodbujal z naložbami v (i) energijsko učinkovitost, (ii) obnovljive vire energije, (iii) razogljičenje industrije, (iv) biotsko raznovrstnost in (v) krožno gospodarstvo, ki bodo dopolnjene s povezanimi reformami, vključno s prenovo podpornega okvira za obnovljive vire energije in postopno odpravo sistemov za ogrevanje na kurilno olje. Poleg tega bo načrt prispeval k precejšnjemu povečanju digitalnih zmogljivosti podjetij. Upravno breme za podjetja se bo zmanjšalo z enotnimi digitalnimi dostopnimi točkami.