I. UVOD

To je drugo mesečno poročilo o napredku pri vzpostavljanju učinkovite in prave varnostne unije, ki zajema najnovejše dogodke na področju dveh glavnih stebrov: boja proti terorizmu in organiziranemu kriminalu ter sredstvom, ki se uporabljajo v ta namen, in krepitve naše zaščite in odpornosti proti navedenim nevarnostim. Prvo poročilo o napredku, ki je bilo sprejeto 12. oktobra 2016 , je zajelo obdobje od aprila do oktobra 2016, to sporočilo pa poroča o napredku od prvega poročila naprej ter načrte do decembra 2016.

Leto dni po napadih v Parizu, v katerih je bilo uporabljeno ponovno usposobljeno vojaško jurišno orožje z uničujočimi posledicami, pogajanja o reviziji direktive o strelnem orožju, ki jo je 18. novembra 2015 predložila Komisija, ostajajo na mrtvi točki zaradi poskusov, da bi se predlog omilil. Delo moramo zaključiti pred koncem tega meseca, če želimo počastiti spomin na žrtve v Parizu in tudi izpolniti legitimna pričakovanja naših državljanov, da se prepreči zasebno posest vojaškega orožja. Nujno je treba zaključiti tudi pogajanja glede direktive o boju proti terorizmu za inkriminacijo terorizma in podpore terorizmu v celotni Uniji ter pogajanja glede spremembe Zakonika o schengenskih mejah za reševanje vprašanja terorističnih bojevnikov povratnikov z uvedbo sistematičnih kontrol vseh oseb, ki prečkajo zunanje meje.

V skladu s prednostno nalogo, ki jo je predsednik Komisije Jean-Claude Juncker poudaril v govoru o stanju v Uniji v letu 2016, in kot je podrobno pojasnjeno v sporočilu Komisije z dne 14. septembra 2016 o krepitvi varnosti v svetu mobilnosti , Komisija intenzivno dela na tem, da bi se sprejeli drugi pomembni ukrep za zaustavitev teroristov, in sicer s predlogi za okrepitev meja. To vključuje tako današnji predlog za evropski sistem za potovalne informacije in odobritve (ETIAS), da se omogoči predhodno preverjanje državljanov tretjih držav, za katere ne velja vizumska obveznost za potovanje v Unijo, kot sprejetje nujnih operativnih ukrepov po začetku delovanja evropske mejne in obalne straže, da se poostrijo kontrole na zunanjih mejah. Komisija je prav tako še povečala svoja prizadevanja v boju proti radikalizaciji z okrepitvijo mreže za ozaveščanje o radikalizaciji, da se prepreči, da bi mlade in ranljive osebe postale žrtve novačenja teroristov in teroristične propagande. Decembrsko poročilo bodo spremljali končni predlogi v okviru akcijskega načrta o boju proti financiranju terorizma, da se teroristom prepreči dostop do finančnih sredstev, vključno s predlogi o inkriminaciji pranja denarja, krepitvi vzajemnega priznavanja odredb o zamrznitvi in zaplembi sredstev ter predlogom o boju proti nedovoljenim gotovinskim plačilom.

II. KREPITEV BOJA PROTI TERORIZMU IN ORGANIZIRANEMU KRIMINALU TER SREDSTVOM, KI SE UPORABLJAJO V TA NAMEN

a) Pravni okvir za boj proti terorizmu ter preprečevanje dostopa do financiranja in strelnega orožja

Ob obletnici napadov v Parizu, ki so se zgodili 13. novembra 2015, mora EU nujno okrepiti pravni okvir in svoje zmogljivosti za boj proti terorizmu ter sredstvom, ki se uporabljajo v ta namen. Sozakonodajalca se morata do konca novembra dogovoriti o predlogu direktive o boju proti terorizmu, da se terorizem, potovanja teroristov in podpora ter pomoč teroristom inkriminirajo v celotni Uniji ter da se obravnavajo potrebe žrtev terorizma.

Po dveh trialogih se sozakonodajalca še vedno nista mogla sporazumeti o reviziji direktive o strelnem orožju. Ta pogajanja je treba premakniti z mrtve točke, da se vojaško jurišno orožje odstrani z ulic, vključno z orožjem, predelanim v polavtomatsko orožje. Stališče Komisije je jasno, in sicer da bi bilo treba prepovedati polavtomatsko jurišno orožje iz skupin „kalašnikov AK-47“ in „AR-15“ za civilno uporabo, saj je bilo zasnovano za vojaško uporabo. Velikost nabojnika za kratko- in dolgocevno strelno orožje bi morala biti omejena na deset nabojev, za to velikost bi bilo treba pridobiti dovoljenje in izvajati poostreno preverjanje, vsako odstopanje pa bi moralo biti strogo omejeno in nadzorovano. Državljani EU pričakujejo hiter napredek na tem področju za zagotovitev njihove zaščite, zato moramo dogovor o tem ključnem zakonodajnem aktu doseči še pred koncem leta 2016. Komisija bo vzporedno s tem dala nov zagon boju proti nezakoniti trgovini s strelnim orožjem, predvsem na konferenci ministrov za pravosodje in notranje zadeve EU in Zahodnega Balkana, ki bo potekala 15. in 16. decembra.

Da bi se teroristom preprečil dostop do sredstev, je Svet sprejel pravne akte, potrebne za avtonomne sezname EU proti Al Kaidi in Islamski državi/Daišu.

b) Preprečevanje radikalizacije in boj proti njej

Preprečevanje radikalizacije je ključni element pristopa EU k boju proti terorizmu, tj. uporaba „mehkih“ orodij za doseganje trdnih rezultatov. Tisti, ki novačijo teroriste, se osredotočajo na mlade in ranljive skupine, pri čemer izkoriščajo njihove občutke izključenosti, osamljenosti in nezadovoljstva. Prek projektov lokalnih skupnosti se moramo osredotočiti na iste posameznike ter jim ponuditi alternativo in boljšo pot. Zato je Komisija vzpostavila in podprla mrežo za ozaveščanje o radikalizaciji (RAN), ki združuje lokalne akterje in spodbuja izmenjavo najboljših praks pri učinkovitem boju proti radikalizaciji. Na konferenci na visoki ravni mreže za ozaveščanje o radikalizaciji (RAN) 9. novembra 2016 je bila ustanovljena nova platforma „RAN Young“ (RAN za mlade), ki krepi vlogo mladih za dejavno sodelovanje pri preprečevanju radikalizacije glavne ciljne skupine za novačenje teroristov. Komisija je predstavila tudi „zbirko preventivnih strategij, pristopov in politik v državah članicah“, podprto z novo mrežo kontaktnih točk, ki zagotavlja učinkovito izmenjavo najboljših praks po vsej EU. V okviru mreže za ozaveščanje o radikalizaciji so bile objavljene tudi celovite smernice o programih usposabljanja policistov v Evropi, ki zajemajo različne vidike radikalizacije. Začelo se je delo za pripravo kontrolnega seznama za države članice o ukrepih, ki jih je treba sprejeti pri identifikaciji tujih terorističnih bojevnikov povratnikov.

Preprečevanje radikalizacije pomeni tudi, da se teroristom onemogoči uporaba spletnih propagandnih kanalov za razširjanje njihovih sporočil. Komisija bo 8. decembra gostila drugi internetni forum EU, na katerem se bodo zbrali Komisija, države članice, Europol in ključna internetna podjetja. Na srečanju bosta vzpostavljena nova skupna platforma za prijave, da se pospeši odstranjevanje terorističnih vsebin, in program za krepitev vloge civilne družbe, da se okrepijo sporočila, ki izpodbijajo propagando.

Komisija v boju proti radikalizaciji uporablja tudi svoja sredstva na področju izobraževanja in raziskav, kot je pojasnjeno v Sporočilu o spodbujanju preprečevanja radikalizacije, ki vodi v nasilni ekstremizem , med drugim:

program Erasmus+: leta 2016 je Komisija mobilizirala 200 milijonov EUR za lokalne izobraževalne projekte za spodbujanje socialnih in državljanskih spretnosti, nediskriminacije, socialnega vključevanja, kritičnega razmišljanja in medijske pismenosti ter medkulturnega razumevanja. Trenutno obstaja več kot 300 mladinskih projektov v okviru učne mobilnosti, ki se nanašajo posebej na področja, povezana s pariško deklaracijo , ter več kot 1 700 projektov o širših vprašanjih, povezanih z medkulturnim dialogom, socialnim vključevanjem in solidarnostjo;

financiranje raziskovanja mehanizmov, ki povzročajo nasilno radikalizacijo, da se preprečijo, hitreje odkrijejo in odpravijo posamezni skrajni primeri v okviru pobude Obzorje 2020;

zagotavljanje stalnega financiranja v višini 100 milijonov EUR za spodbujanje dejavnosti v boju proti nasilnemu ekstremizmu v tretjih državah.