Skupna prizadevanja za rast in delovna mesta: Vloga nacionalnih spodbujevalnih bank pri podpori naložbenega načrta za Evropo

1. Uvod: Ključna vloga nacionalnih spodbujevalnih bank pri izvajanju naložbenega načrta za Evropo

Komisija je 26. novembra 2014 predstavila naložbeni načrt za Evropo, usklajen in celovit načrt za mobilizacijo najmanj 315 milijard EUR dodatnih javnih in zasebnih naložb v realno gospodarstvo v treh letih. Medtem ko je izvajanje načrta odvisno predvsem od sodelovanja Komisije in EIB kot strateških partneric, je za povečanje njegovega vpliva na naložbe, rast in zaposlovanje potrebno učinkovito sodelovanje nacionalnih spodbujevalnih bank zaradi njihovega posebnega strokovnega znanja in poznavanja lokalnih razmer, podjetij in skupnosti vlagateljev ter nacionalnih politik in strategij. Države članice, ki še nimajo nacionalne spodbujevalne banke, bi lahko razmislile o njeni ustanovitvi. Poleg tega lahko naložbene platforme odigrajo ključno vlogo pri združevanju sredstev EIB, nacionalnih spodbujevalnih bank in zasebnih vlagateljev. To sporočilo vsebuje smernice in pojasnila o tem, kako najbolje ustanoviti takšne banke in vzpostaviti platforme.

Do danes se je osem nacionalnih spodbujevalnih bank (iz Bolgarije, Francije, Nemčije, Italije, Luksemburga, Poljske, Slovaške in Španije) zavezalo, da bodo zagotovile sofinanciranje za projekte in naložbene platforme v skupni vrednosti do 34 milijard EUR.

Nacionalne spodbujevalne banke imajo pomembno vlogo pri spodbujanju dolgoročnega financiranja. V zadnjih letih so okrepile svoje dejavnosti, pri čemer je njihov cilj izravnavanje potrebnega procesa zmanjševanja finančnega vzvoda v sektorju komercialnega bančništva. Pomembno vlogo imajo tudi pri izvajanju finančnih instrumentov EU, ki presegajo okvir naložbenega načrta. Številne države članice, ki prej niso imele nacionalne spodbujevalne banke, so se odločile ustanoviti takšno banko, medtem ko druge razmišljajo o ustanovitvi novih nacionalnih spodbujevalnih bank.

Med posvetovanjem o zeleni knjigi o dolgoročnem financiranju evropskega gospodarstva so bili izraženi pozivi k boljšemu izkoriščanju sinergij med proračunom EU, skupino Evropske investicijske banke (EIB) in nacionalnimi spodbujevalnimi bankami na področjih, kot so podnebne spremembe, okolje, inovacije ter socialni razvoj in razvoj človeškega kapitala. Zaradi nujnosti spodbujanja naložb in omejenega fiskalnega manevrskega prostora, ki je v povprečju na voljo v Evropi, je bolj kot kdaj koli prej potrebna optimalna poraba javnih sredstev. Pametnejša poraba javnih sredstev s ciljem pritegniti zasebne akterje je bistvo naložbenega načrta za Evropo. Okrepljeno sodelovanje med nacionalnimi spodbujevalnimi bankami na eni strani ter Komisijo in skupino EIB na drugi strani je zato ključni pogoj za uspeh načrta. To je tudi jasno izraženo v uredbi o Evropskem skladu za strateške naložbe (EFSI), ki določa pravno podlago za prvi del naložbenega načrta.

To sporočilo Komisije določa smernice, ki temeljijo na najboljših praksah, za države članice, ki nameravajo ustanoviti novo nacionalno spodbujevalno banko. Poleg tega sporočilo določa številna ključna načela za sodelovanje nacionalnih spodbujevalnih bank s skupino EIB in Komisijo ter med seboj v okviru naložbenega načrta, zlasti prek naložbenih platform. Pojasnjuje tudi, kako je treba upoštevati prispevke nacionalnih spodbujevalnih bank za naložbene platforme, in razlaga postopek v zvezi z državno pomočjo kot sestavnim delom sofinanciranja.

2. Ustanovitev nacionalnih spodbujevalnih bank

2.1 Razlogi za ustanovitev nacionalnih spodbujevalnih bank

Za namene tega sporočila so nacionalne spodbujevalne banke opredeljene kot pravni subjekti, ki profesionalno opravljajo finančne dejavnosti in imajo pooblastilo države članice ali subjekta države članice, dano bodisi na državni, regionalni ali lokalni ravni, za opravljanje razvojnih ali spodbujevalnih dejavnosti, kakor je določeno v členu 2(3) uredbe o EFSI. Ta opredelitev zajema nacionalne spodbujevalne banke zelo različnih oblik, z značilnimi spodbujevalnimi produkti, ki so ponujeni glede na potrebe posameznih držav. Posamezne države članice se odločajo, ali bi bilo treba ustanoviti nacionalno spodbujevalno banko in v kakšni obliki.

Glavna gospodarska razloga za spodbujevalno banko sta, da ima nedelovanje trga lahko za posledico manj naložb in posledično počasnejšo prihodnjo rast, kot bi bilo gospodarsko učinkovito, ter da je institucija z javnim mandatom primernejša za odpravljanje nedelovanja trga kot zasebni subjekti.

Nedelovanje trga je lahko posledica (i) asimetričnih informacij, (ii) zunanjih dejavnikov in (iii) tržne moči (šibka konkurenca). Vpliva tako na povpraševanje po naložbah kot na njihovo ponudbo. Tipični primeri so med drugim (i) kreditno omejevanje in zahteve po visokih donosih zaradi visokih stroškov transakcij za banke pri opredelitvi izvedljivih naložbenih projektov (npr. v sektorju MSP), (ii) nezadostno vlaganje v področja, kot so raziskave in razvoj, infrastruktura, izobraževanje in okoljski projekti, kjer lahko koristi naložb uživajo tudi konkurenti, in (iii) pomanjkanje ponudbe finančnih storitev, ki izhajajo iz tržne koncentracije zaradi združevanj, izstopov konkurentov s trga ali drugih ovir za učinkovito konkurenco. Poseben zunanji dejavnik v okviru EU je okrepljeno povezovanje trgov, ki ga spodbujajo čezmejni projekti.

To nedelovanje trga je mogoče delno odpraviti s spodbujevalnimi bankami ali drugimi intervencijskimi mehanizmi. Na primer, spodbujevalne banke lahko izboljšajo ponudbo sredstev za naložbe na območjih, ki jih je prizadelo nedelovanje trga. Nasprotno so strukturne politike v boljšem položaju za povečanje množice donosnih projektov (na primer z izboljšanjem pravne varnosti, racionalizacijo upravnih postopkov, zniževanjem stroškov faktorjev itd.). Zato je program zakonskih in strukturnih reform sestavni del naložbenega načrta. Ustanovitev nacionalne spodbujevalne banke ne more nadomestiti potrebnih reform.

Številne javne institucije delujejo na nacionalni ravni. Nekatere izmed največjih, Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW), Nemčija), Bpifrance (Francija), Caisse des Dépôts et Consignations (CDC, Francija), Cassa Depositi e Prestiti (CDP, Italija), Instituto de Crédito Oficial (ICO, Španija) ter nedavno ustanovljeni Green Investment Bank in British Business Bank (Združeno kraljestvo), zagotavljajo financiranje za ključne sektorje in vlagajo v projekte na inovativnih, okolju prijaznih in socialnih področjih, na katerih je bilo ugotovljeno nedelovanje trga. Tudi Portugalska, Irska, Grčija in Latvija so nedavno ustanovile nacionalne spodbujevalne banke.

2.2 Vodilna načela za ustanovitev nacionalnih spodbujevalnih bank

Nacionalne spodbujevalne banke lahko z odpravo nedelovanja trga pomagajo pri večanju blaginje, vendar je treba zagotoviti ustrezne politike, da se preprečijo morebitni negativni stranski učinki ukrepov nacionalnih spodbujevalnih bank, kot so:

izgube za države, izdajateljice jamstva, zaradi zavarovanja posojil s previsokimi tveganji;

neustrezna razporeditev naložb zaradi političnega vmešavanja;

ohranjanje neučinkovitih tržnih struktur, sektorjev s presežnimi zmogljivostmi ali podpora podjetjem v težavah;