[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 7.12.2005

KOM(2005) 645 končno

SPOROČILO KOMISIJE SVETU IN EVROPSKEMU PARLAMENTU

Vmesno poročilo o nadaljnjem ukrepanju po neformalnem srečanju predsednikov držav in vlad v Hampton Courtu

SPOROČILO KOMISIJE SVETU IN EVROPSKEMU PARLAMENTU

Vmesno poročilo o nadaljnjem ukrepanju po neformalnem srečanju predsednikov držav in vlad v Hampton Courtu

To vmesno poročilo je sestavljeno iz dveh delov. Del 1 pojasnjuje splošni pristop in ukrepe, ki so bili sprejeti po srečanju v Hampton Courtu. Del 2 vsebuje dodatne informacije o tem, kako poteka delo Komisije na področjih ukrepanja, določenih v Hampton Courtu.

DEL 1

1. UVOD

Predsedniki držav in vlad so 27. oktobra 2005 v Hampton Courtu razpravljali o odzivu Evrope na globalizacijo. Sporočilo Komisije z naslovom „Evropske vrednote v globaliziranem svetu“ je prispevalo k temu, da je bila razprava usmerjena k izzivom in priložnostim, ki so pred nami. Prisotni so se strinjali, da Evropa potrebuje gospodarske reforme in posodobitev socialnih sistemov, če želi zaščititi svoje vrednote. Ob koncu neformalnega srečanja je bila Komisija pozvana, da prevzame pobudo za nadaljnje delo na področju raziskav in razvoja, univerz, demografskih izzivov, energetike, migracij in varnosti. Dogovorili so se, da to delo ne bo ustvarjalo potreb po novih postopkih ali strukturah, temveč se bo izvajalo v okviru obstoječih možnosti. Predsednik Barroso je napovedal, da bo predstavil koncept o zunanji podobi Evropske unije v svetu. Pravočasna in odločna prizadevanja na vseh omenjenih področjih so bistvena za okrepitev evropskega odziva na globalizacijo.

2. PRISTOP KOMISIJE

Predsednik Barroso je 9. novembra 2005 predsedniku vlade Blairu, kanclerju Schüsslu in predsedniku Evropskega parlamenta Borrellu poslal pismo o takojšnjem nadaljnjem ukrepanju po neformalnem srečanju v Hampton Courtu. To obvestilo je vsebovalo glavna vprašanja, s katerimi naj bi se ukvarjala Komisija, določeno pa je bilo tudi, kdaj in kako naj bi Komisija poročala o opravljenem delu. Poleg tega je Komisija napovedala, da bo za decembrsko srečanje Evropskega sveta pripravila vmesno poročilo, ki bo vsebovalo dodatne informacije o njenem pristopu k nadaljnjemu ukrepanju na vseh določenih področjih, orisalo trenutno stanje ter upoštevalo tudi vključitev priznanih zunanjih strokovnjakov.

Komisija je nemudoma začela z delom na vseh področjih, določenih v Hampton Courtu. Za začetek je Komisija zabeležila vsa vprašanja, ki jih je treba obravnavati za vsako področje ukrepanja, ob upoštevanju razvijajočih se pobud v službah Komisije in dela, ki so ga države članice opravile v okviru njihovega odziva na izzive globalizacije. Glavna naloga, ki izhaja iz povedanega, je torej, kako vpeljati nove poglede v reševanje teh vprašanj.

3. VKLJUčITEV PRIZNANIH ZUNANJIH STROKOVNJAKOV

Kot je bilo dogovorjeno, bo Komisija pri krepitvi in dopolnjevanju svojega znanja v zvezi s temi vprašanji uporabila mnenje priznanih strokovnjakov. Vložek strokovnjakov se bo najverjetneje razlikoval glede na stopnjo razvitosti in zrelosti posameznega področja. Na nekaterih področjih, denimo v okviru razprav o zeleni knjigi, je bilo izvedensko mnenje že večkrat uporabljeno. Na drugih področjih bodo potrebne širše razprave. Tako so strokovnjaki vključeni na različne načine glede na področje ukrepanja. Na področju raziskav in razvoja, denimo, je Komisija zaprosila za sodelovanje majhno skupino strokovnjakov, ki jim je predsedoval finski predsednik vlade g. Esko Aho. V zadnjih dveh letih je Komisija na področju univerz opravila obširne razprave. Zdaj se bo treba o tem, kako najbolje uresničiti sklepe teh razprav, posvetovati s strokovnjaki. Na drugih področjih bo Komisija vzpostavila individualni stik s strokovnjaki in ukrepala hitro, saj je bila pozvana, da pripravi poročilo v času avstrijskega predsedstva v prvem polletju 2006. Glede energetike mora vključitev strokovnjakov temeljiti na posebnih zahtevah izčrpne zelene knjige, ki jo Komisija namerava predložiti.

4. RAZPRAVE V SVETU

Svet je organiziral že več razprav o nadaljnjem ukrepanju po srečanju v Hampton Courtu. Komisija in države članice so predstavile svoja nedavna prizadevanja in pobude na različnih področjih ukrepanja, določenih v Hampton Courtu.

Svet „Izobraževanje“ je 15. novembra organiziral izmenjavo mnenj o visokošolskem izobraževanju , pri čemer se je osredotočil na možnosti za izboljšanje kakovosti visokošolskega izobraževanja in na spodbujanje univerz najvišje kakovosti. Pojavilo se je tudi vprašanje o odnosu med podjetji, univerzami in raziskavami. Države članice so potrdile svojo zavezo o uvedbi reform visokošolskega izobraževanja, poudarile pomen spodbujanja partnerstva z zasebnim sektorjem, potrebo po razvoju centrov odličnosti in zagotovitvi mednarodno priznanih visokih standardov, da bi pritegnili študente.

Svet „Konkurenčnost“ se je 28. novembra dogovoril o delnem splošnem pristopu v zvezi s predlaganim 7. okvirnim programom za raziskave in razvoj . Svet je sprejel sklepe, s katerimi je podprl sporočilo Komisije z naslovom „Več raziskav in inovacij – naložba za rast in zaposlovanje“, ki zajema celoten spekter raziskav in inovacij ter potrjuje zaveze lizbonskega programa Skupnosti. V razpravi o nadaljnjem ukrepanju po Hampton Courtu so ministri potrdili pomembnost spodbujanja raziskav in razvoja ter opozorili na glavne ukrepe, ki so že bili izvedeni.

Svet „Energetika“ je 1. decembra obravnaval uveljavitev notranjega energetskega trga in njegove praktične učinke. Razprava je temeljila na poročilu Komisije o tem vprašanju in njenih prvih ugotovitvah glede energetskega sektorja. Zaznamek predsedstva je zajemalo izvajanje, uveljavljanje in preglednost; nadaljnje povezovanje trgov; izboljšan dostop tretjih strank do omrežij. Komisija je predložila informacije o prihodnji zeleni knjigi o evropski energetski politiki. Svet je razpravljal tudi o klimatskih spremembah in trajnostni energiji, pri čemer se je skliceval na zeleno knjigo o energetski učinkovitosti . Namen te razprave je bil prispevati k pripravam na prihodnji akcijski načrt glede energetske učinkovitosti.

Svet „Pravosodje in notranje zadeve“ je 1. in 2. decembra je Komisiji omogočil predstavitev njenega sporočila sporočilo o prednostnih ukrepih za reševanje izzivov, ki jih prinaša migracija – o prvih nadaljnjih ukrepih po Hampton Courtu. V Svetu je že prišlo do prve izmenjave mnenj o tem sporočilu, razprava pa se bo nadaljevala na decembrskem srečanju Sveta. Svet se je dogovoril tudi o novi strategiji boja EU proti terorizmu, ki naj bi jo potrdil Evropski svet.

Svet „Zaposlovanje, socialna politika, zdravje in potrošniška politika“ 8. in 9. decembra bo priložnost za izmenjavo mnenj na podlagi zelene knjige Komisije o soočanju z demografskimi spremembami – o novi solidarnosti med generacijami. Predsedstvo bo predložilo zaznamek z vprašanji o možnih nacionalnih pobudah za splošno povišanje stopnje zaposlenosti pri delovno sposobnih osebah in za več zaposlitvenih možnosti za mlade, starejše delavce in druge deprivilegirane skupine.

5. POROčANJE

Kot je bilo dogovorjeno v Hampton Courtu, bo Komisija predložila celovita poročila za obe srečanji Evropskega sveta v času avstrijskega predsedstva prvi polovici leta 2006. Glede na prvi pregled tekočega in načrtovanega dela za leto 2006 bo Komisija tam, kjer bo to primerno in ustrezno, poskusila svoje poročanje povezati z obstoječimi obveznostmi in postopki, da bi čim bolje izkoristila učinek sinergije in se izognila prekrivanju.

Zato bo delo na področju raziskav in razvoja, univerz, energije in demografskih izzivov tesno povezano s poročanjem v okviru lizbonske strategije za rast in delovna mesta. Ta vprašanja bodo zlasti predmet letnega poročila o napredku za pomladansko srečanje Evropskega sveta. Komisija bo predstavila tudi kratka poročila v zvezi z zgoraj navedenimi področji, ki bodo imela koristi od vplivnih zunanjih udeležencev. Ta poročila bi lahko vsebovala celovite predloge za nadaljnje delo, ki bi po možnosti vodili do novih ukrepov ali pobud na evropski ravni.

Poročanje o migracijah bodo spremljali številne pobude in predlogi Komisije, predvideni za naslednje leto. Spremljanje uresničevanja predlaganih pobud in prvi rezultati bodo Komisiji omogočili, da bo lahko Svetu poročala že konec leta 2006. V tem smislu bo pozornost usmerjena v sinergijo z obstoječim haaškim programom – glavnim okvirom za ukrepe na področju pravosodja, svobode in varnosti.

Seveda bo obseg poročanja o varnosti v veliki meri odvisen od rezultatov srečanja Evropskega sveta, ki bo potekalo decembra 2005. Predsedstvo Združenega kraljestva in koordinator boja proti terorizmu sta pripravila predlog strategije boja proti terorizmu.

Izdelava koncepta za krepitev zunanjega vpliva Evropske unije je predvidena za srečanje Evropskega sveta junija 2006. S tem dokumentom bo narejen pregled notranjih in zunanjih politik Evropske unije, ki omogočajo lažje določanje njene vloge v svetu.

DEL 2

1. POTEK DELA V HAMPTON COURTU

Na podlagi informacij, ki jih vsebuje že obvestilo z dne 9. novembra, je v naslednjih odstavkih opisano trenutno stanje v zvezi z glavnimi vprašanji, ki jih je treba obravnavati na vsakem področju ukrepanja, določenem v Hampton Courtu. Besedilo vsebuje pred kratkim predstavljene ali za leto 2006 načrtovane glavne pobude na evropski ravni.

2. RAZISKAVE IN RAZVOJ

Potreben je nov zagon, da bi znatno povečali zmogljivosti evropskega raziskovanja, razvoja in inovacij. Zlasti je pomembno povečati število vodilnih podjetij na področjih, kot so tehnologija integriranih vezij, vesoljska tehnologija, biotehnologija in nanotehnologija. Veliko spodbudo bi pomenil dogovor glede sedmega okvirnega raziskovalnega programa in programa za konkurenčnost in inovacije. Vendar pa je treba za to, da bi Evropa postala privlačnejša za naložbe, raziskave in razvoj, storiti še veliko več. Ključnega pomena je zagotovitev financiranja malih podjetij z visokim potencialom in zaustavitev bega možganov najboljših in najsposobnejših v Evropi.

Komisija se ukvarja s številnimi pobudami, ki se neposredno nanašajo na zgoraj navedene težave. Na osnovi sedmega okvirnega programa, sporočila o državni pomoči 2010, strateških smernic glede kohezijske politike itd. bo Komisija v prvem četrtletju 2006 predložila sporočilo, v katerem bo opredelila prednostne naloge za povečanje naložb v raziskave in razvoj, za ustvarjanje privlačnih trgov in za prispevanje k rasti evropskih inovativnih podjetij, zlasti MSP. Komisija bo poskusila navesti konkretne primere javnega financiranja raziskav in razvoja, kjer je bilo možno olajšati dostop do finančnih sredstev, odstraniti ovire pri čezmejnih naložbah, povečati finančni vzvod financiranja raziskav in razvoja v zasebnem sektorju ter spodbuditi javno-zasebna partnerstva. Da bi Komisija olajšala spodbujanje raziskav in razvoja ter inovacij, bo preučila vidike uporabe zakonodaje o državni pomoči in pravil konkurence. Predstavila bo tudi sporočilo o obrambni industriji in trgih, katerega namen bo spodbujanje konkurenčnosti evropskega obrambnega sektorja s primerno tržno zakonodajo in programi za raziskave in razvoj.

3. UNIVERZE

Na univerzah se srečujejo izobraževanje, raziskave in inovacije. Treba je ustvariti pogoje, ki jim bodo omogočili čim bolje izkoristiti svoje zmogljivosti. To pomeni, da je treba rešiti vprašanja glede ravni in virov financiranja, ureditvenih okvirov in sistemov upravljanja, glede omogočanja dostopa do visokega izobraževanja in, kar je ključnega pomena, glede tega, kako univerze prenašajo inovacije in znanje na trg. Zdaj univerze delujejo na globalnem trgu za visoko izobraževanje in raziskave. Evropskim univerzam se odpirajo dobre možnosti, da izkoristijo priložnosti, ki jih ta trg nudi, na primer preko partnerstev s centri za visoko izobraževanje in raziskovalnimi centri v tretjih državah kot tudi z gospodarstvom. Evropske univerze bi lahko okrepile svoj položaj, če bodo znale privabiti in obdržati najboljše „možgane“ – v smislu učiteljev, študentov in raziskovalcev – in bolje izkoristiti znanje, ki ga ustvarjajo. Zlasti je treba več storiti za izboljšanje usposabljanja podiplomskih študentov. Potrebna pa so tudi večja in bolj raznolika sredstva ter tesnejše sodelovanje med univerzami in gospodarstvom.

Na osnovi doslej opravljenega dela bo Komisija glede konkretnih ukrepov, ki jih je treba še sprejeti, pridobila mnenja strokovnjakov.

V tem smislu namerava Komisija predložiti sporočilo o evropskih visokošolskih sistemih, zlasti univerzah. Preučila bo načine, kako izboljšati delovanje evropskih univerz na področju raziskav in inovacij. Na podlagi njenega nedavnega javnega posvetovanja bo Komisija v prvem četrtletju 2006 predložila predlog za ustanovitev evropskega inštituta za tehnologijo s ciljem povečanja zmogljivosti vodilnih evropskih univerz.

4. DEMOGRAFSKI IZZIVI

V naslednjih desetletjih se bo število delovno sposobnih Evropejcev zmanjšalo. Evropa mora razširiti udeležbo na delovnem trgu in storiti več za ravnotežje med delom in zasebnim življenjem. Pomembne sestavine novega pristopa so družinam prijazne politike in boljša skrb za otroke, kot tudi vseživljenjsko učenje in večja udeležba starejših delavcev. V tem okviru lahko politike za uresničevanje enakih možnosti za vse zagotavljajo pozitiven prispevek k povečanju udeležbe na delovnem trgu in h krepitvi socialnega vključevanja.

Komisija trenutno analizira odzive na zeleno knjigo 2005 in pripravlja predloge za boljše in pravičnejše ravnotežje med delom in zasebnim življenjem. Komisija bo vključila zunanje strokovnjake in z njihovimi prispevki podprla svoje nove predloge. Pred poletjem bo predstavila sporočilo o demografski prihodnosti Evrope. Komisija bo predstavila tudi rezultate analitičnih raziskav, pripravljene v okviru pilotnega ukrepa Evropskega parlamenta („Pobuda Walter“) in številne dodatne predloge za nadaljnje delovanje. Leta 2006 bo Komisija predstavila evropski okvir kvalifikacij, ki naj bi na podlagi skupnih referenčnih ravni omogočil transparentnost, prenos in priznavanje kvalifikacij v Evropi. Komisija bo predlagala tudi časovni načrt za nadaljnje doseganje enakosti med moškimi in ženskami, z namenom premagovanja preostalih ovir, zlasti na področju trga dela.

5. ENERGIJA

Svetovno povpraševanje po energiji bo še naprej naraščalo, medtem ko oskrba komajda ostaja zadostna. Energetska učinkovitost in čistejše tehnologije zaradi varne oskrbe ter ekonomskih in okoljskih razlogov postajajo vse pomembnejše. Zato mora Evropa poskrbeti, da bo energijo lahko pridobivala iz različnih virov. Zaradi globalnega segrevanja je posebno pozornost treba nameniti proizvodnji energije z nizkimi/ničelnimi emisijami in obnovljivim energetskim virom. To velja tudi za varnost oskrbe.

Spomladi 2006 bo Komisija objavila zeleno knjigo o evropski energetski politiki, da bi se razvila skladna politika EU, ki bi zajela konkurenčnost, trajnost in varnost oskrbe z energijo. Ocenjeni bodo različni vidiki evropskega trga z energijo, na primer stopnja povezovanja evropskega omrežja, in pregledali se bodo odnosi z zunanjimi dobavitelji. V prvi polovici leta 2006 Komisija namerava predstaviti še druge pobude na področju energetike, na primer glede biogoriv in biomase ter uporabe čistega premoga. Akcijski načrt za energetsko učinkovitost, ki bi temeljil na dogovoru glede direktive o energetski učinkovitosti, bi si za cilj lahko zastavil 20-odstotni prihranek energije do leta 2020.

Zelena knjiga o prilagoditvi na klimatske spremembe in Sporočilo o zmanjšanju emisij CO2 iz avtomobilov bosta objavljena v tretjem četrtletju. Nekatere od teh dolgoročnih nalog na tem področju bodo zajete v naslednji strategiji trajnostnega razvoja EU.

6. MIGRACIJE

Zakonite migracije lahko pozitivno prispevajo k evropskemu gospodarstvu in bazi znanja. Aktivno politiko na področju zakonitih migracij in vključevanja bo spremljal boj proti nezakonitim migracijam. Evropska unija bo nadaljevala z poglobljenim dialogom s tretjimi državami in si prizadevala za izboljšanje upravljanja migracij z obravnavanjem temeljnih razlogov za nezakonite migracije, spodbujanjem zakonite migracije, bojem proti nezakonitim migracijam in trgovanju z ljudmi.

Sporočilo o prednostnih ukrepih za reševanje težav, ki jih prinašajo migracije: prvo nadaljnje ukrepanje po srečanju v Hampton Courtu je Komisija že sprejela 30. novembra 2005 in od Evropskega sveta se pričakuje, da opredeli konkretne ukrepe, osredotočene na Afriko in sredozemske države. Sporočilo o nezakonitih migracijah bo predstavljeno v prvi polovici leta 2006.

Komisija bo v kratkem objavila tudi akcijski načrt o zakonitem priseljevanju. Ta načrt bo vseboval številne zakonodajne in nezakonodajne ukrepe, ki jih Komisija namerava začeti izvajati v obdobju med 2006 in 2009. Akcijski načrt se bo osredotočil na pozitivni ekonomski učinek zakonitih migracij, boljše izobraževanje ter na integracijske ukrepe za ekonomske migrante.

7. VARNOST

Varnost evropskih državljanov je ključna skrb, zlasti zaradi nedavnih terorističnih napadov. Preprečevanje radikalizacije in varovanje naše kritične infrastrukture sta osrednjega pomena. Bolj učinkovito moramo glede vprašanj v zvezi s pravosodjem in notranjimi zadevami sodelovati tudi z državami izven Evropske unije. Pri tem bi morali uporabiti razpoložljive mehanizme za reševanje problemov s teroristi, trgovanjem z ljudmi in trgovanjem z drogami.

Predsedstvo in koordinator boja proti terorizmu sta pripravila predlog evropske strategije boja proti terorizmu, ki ga bo Evropski svet obravnaval na zasedanju decembra 2005. V zvezi s preprečevanjem terorizma Komisija izpolnjuje svoje obveznosti v skladu z akcijskim načrtom, sprejetim po napadih v Madridu, in haaškim programom. Pri tem upošteva nov časovni načrt, pripravljen po bombnih napadih v Londonu.

Naslednje leto bo ključnega pomena za izvajanje politik in zakonodajnih predlogov, ki jih je Komisija predložila leta 2005, na primer glede izmenjave informacij (načelo razpoložljivosti), vključno z varovanjem podatkov in dostopom do vizumskega informacijskega sistema, radikalizacijo in zaposlovanjem, zaščito kritične infrastrukture, financiranjem terorizma in eksploziva.

8. Zunanje razsežnosti

Zaradi širokih razsežnosti učinkov globalizacije je potrebna trdna in enotna zunanja podoba Evropske unije. Vlogo Evrope v svetu določajo notranje in zunanje politike EU. Evropski državljani pričakujejo skladno in odločno delovanje Unije v svetu, zato mora ta povečati enotnost, učinkovitost in prepoznavnost svojih zunanjih dejavnosti.

Komisija pripravlja dokument, v katerem preučuje zunanje razsežnosti Unije. Cilj dokumenta je preučiti notranje in zunanje politike ter instrumente, ki določajo zunanjo vlogo Unije. Dokument bo obravnaval tudi zmogljivosti in zmožnosti EU ter razvil pristop in številne praktične ukrepe, ki naj bi EU pomagali pri odzivanju na trenutne izzive. Težil bo k doseganju skladnosti med SZVP in instrumenti Skupnosti ter med politikami na ravni EU in tistimi na ravni držav članic. Prispevati bi moral tudi k večji prepoznavnosti in priznavanju dejanskih dosežkov in napredka zunanjih prizadevanj Unije ter k večji skladnosti med notranjo in zunanjo politiko EU ter hkrati k ohranjanju odgovornosti pred drugimi evropskimi institucijami in splošno javnostjo.

V zadnjih treh letih, ko je prišlo do povečanja dejavnosti na področju evropske varnostne in obrambne politike, sta tako Svet kot Komisija pridobila dragocene izkušnje pri ocenjevanju njunih zmožnosti in pri soočanju z včasih težkimi vprašanji, ki so se pojavila pri sodelovanju med Skupnostjo in strukturami SZVP. Po srečanju v Hampton Courtu je bil Javier Solana, generalni sekretar Sveta in visoki predstavnik EU, pozvan, naj skupaj s predsedstvom nadaljuje z delom v zvezi z obrambnimi zmogljivostmi EU, strukturami za krizno upravljanje, financiranjem SZVP in vlogo Unije na Kosovu. Komisija pozdravlja priložnost za nadgradnjo dosežkov EU na teh področjih, zlasti z nadaljnjim razvojem obsega in učinkovitosti politik Skupnosti, ki prispevajo h kriznemu upravljanju in podpirajo SZVP/ESDP. To delo odraža tudi potrebo po zagotavljanju nemotenega prehoda med kriznim upravljanjem in dolgoročno obnovo in razvojem. Komisija pozdravlja tudi cilj, da se povečata hitrost in odzivnost financiranja SZVP, zlasti pri pripravi nove finančne perspektive.

Annex

Hampton Court follow-up: authoritative figures to be consulted

The following authoritative figures have been identified as external experts to be consulted by the Commission in the implementation of the follow-up to Hampton Court. Other experts could be associated in different forms to the work to be carried out.

RESEARCH AND DEVELOPMENT

- AHO, Esko

- CONSEMÜLLER, Knut

- CORNU, Jo

- GEORGHIOU, Luke

- SUBIRÀ, Antoni

UNIVERSITIES

- BLANCHARD, Olivier

- CREWE, Ivor

- MAYOR, Frederico

- MONTI, Mario

- NIELSEN, Linda

- SOKOL, Jan

- WINCKLER, Georg

MEETING THE DEMOGRAPHIC CHALLENGE

- BÖRSCH-SUPAN, Axel

- DON, Henk

- GODET, Michel

- KALACHE, Alexandre

- RYCHTARIKOVA, Jitka

ENERGY[1]

- BORGES, Antonio

- HAIDER, Hans

- LARSSON, Allan

- SUTHERLAND, Peter

[1] There may be recourse to a wider group of experts if necessary in the context of the preparation of the Green Paper.