SL    SL SL 
 
SL 1   SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 16.7.2008 
SEC(2008) 2111  
  
DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
Spremni dokument k  
 
SPOROČILU KOMISIJE EVROPSKEMU  
PARLAMENTU IN SVETU 
 
o trajnostni potrošnji in proizvodnji ter akcijskem na črtu za trajnostno industrijsko 
politiko 
  
POVZETEK OCENE U ČINKA  
 
{COM(2008) 397 kon č.} 
{SEC(2008) 2110} 
 
SL 2   SL POVZETEK 
To poročilo o povzetku ocene u činka je priloženo predlogu sporo čila o trajnostni potrošnji in 
proizvodnji ter akcijskemu na črtu za trajnostno i ndustrijsko politiko. Ta akcijski na črt je 
pomemben element svežnja ukrepov, ki bo vklju čeval tudi konkretne zakonodajne predloge. 
Ta ocena u činka se osredoto ča na predlog razširjenega celo stnega svežnja, ki bi lahko 
izboljšal okoljsko u činkovitost Evropske unije preko spodbujanja okoljsko u činkovitejše 
proizvodnje in potrošnje. 
Ta ocena u činka navaja številne pomanjkljivosti tr ga, ki jih politika EU sedaj obravnava ali 
pri katerih bi lahko obstajala potreba po kakršni ko li obliki javnega posre dovanja, in sicer: 
• okoljske eksterna lije (zunanji u činki), ki so posledi ca cen, ki ne odražajo 
negativnega vpliva proizvodnje al i potrošnje proizvodov na okolje; 
• informacijske asimetrije zaradi visokih stroškov prenosa ustreznih informacij o 
značilnostih proizvoda, ki vplivajo na okoljsko u činkovitost, na potrošnika; 
• omejeno razumnost, kar pomeni, da t udi zelo dobro informirani potrošniki 
dolgoročno gledano ne sprejemajo vedno razumnih odlo čitev; 
• problem principal-agent kot rezu ltat neuskladitve spodbud razli čnih gospodarskih 
subjektov 
• in negativne vplive teh pomanjkljivosti trga na inovacije.  
Poleg tega obstajajo neke vrst e regulatorne vrzeli, saj lahko na  primer ukrepi nekaterih držav 
članic na podro čju javnih naro čil ali spodbud povzro čijo razdrobljenost notranjega trga za 
blago. 
Čeprav so že vzpostavljene politike o izpustih  toplogrednih plinov, kakovosti zraka in vode, 
odpadkih, politika proizvodov, politika o energetski u činkovitosti itd., ki obravnavajo 
navedene tržne pomanjkljivosti, pa mnogi problemi še naprej obstajajo. Analiza kaže, da bi se 
lahko nekaterim okoljskim eksternalijam izognili brez dodatnih stroškov. Še pomembnejši pa 
so dokazi, da se informacijske asimet rije ne odpravljajo zadostno z obstoje čimi instrumenti, in 
četudi ti obstajajo, brez posodabljanja informacij na nalepkah (kot je nalepka o energijski 
učinkovitosti) le-te izgubijo svojo informacijsko vrednost in s časoma postanejo nekoristne. 
Poleg tega obstajajo dokazi za domnevo, da celo pot rošniki, ki imajo vse potrebne informacije 
za odločitev glede nakupa, ki jo sprejmejo na podlagi svojega najbo ljšega zasebnega in 
družbenega interesa, tega ne storijo zaradi kratkovidnega ravnanja. Na podro čju stanovanj še 
naprej obstajajo problemi principal-agent, obstoje če politike v zvezi z energetsko 
učinkovitostjo stavb pa jih v b ližnji prihodnosti ne morejo bistveno zmanjšati. Zaradi 
obstoječih tržnih pomanjkljivosti pa spodbude za inov acije s socialnega vidika nikakor niso 
najboljše. 
Poleg tega glede prav il o zelenih javnih naro čilih in spodbudah obstajajo mnoga razli čna 
nacionalna merila, kar vodi do razdrobljenosti  notranjega trga, ki jo je treba prepre čiti. 
Nazadnje vzpostavljene politike za uresni čitev sinergij niso dovolj usklajene in povezane med 
seboj, temve č imajo nasprotujo ča si sporo čila in vrzeli, ki namesto do usklajenega 
regulatornega okvira vodijo do razdrobljenega.  
Splošni cilj akcijskega na črta je pove čati učinkovitost politike EU proizvodov, s tem pa 
prispevati k uresni čitvi ciljev lizbonske strategije in pregledane st rategije trajnostnega razvoja.  
Natančneje povedano je treba za dinami čno povečanje tržnega deleža okoljsko u činkovitejših 
proizvodov potrošnikom zagotoviti  ustrezne informacije o u činkovitost proizvoda; pomagati 
 
SL 3   SL odpraviti težave zaradi neuskl ajenosti spodbud brez poseganja  v pravila Pogodbe, zlasti 
pravila o državni pomo či; zmanjšati možnosti za manj ugodne rezultate kot posledica 
kratkovidnega ravnanja potrošnikov; prepre čiti razdrobljenost spodbud in  stimulacij; odpraviti 
ovire v trgovanju za zagotovitev, da imajo okoljs ke industrije koristi od notranjega trga; v 
največji možni meri pove čati prispevek standardov EU k zaš čiti okolja na mednarodni ravni, 
obenem pa zagotoviti, da se po potrebi odpravijo možni kratkoro čni negativni vplivi na 
položaj industrije EU. 
Za dosego teh ciljev so bile obravnavane tr i možnosti, in sicer možnost brez nadaljnjega 
ukrepanja ali osnovni scenar ij (nespremenjene obstoje če politike) in dve  drugi možnosti 
svežnjev ukrepov. 
Možnost brez nadaljnjega ukrepanja bi pomenila , da se ugotovljene tržne pomanjkljivosti in 
regulatorne vrzeli ne odpravijo. 
Prvi alternativni sveženj se ve činoma osredoto ča na krepitev vloge pr ostovoljnega sistema 
znaka za okolje in njegove povezanosti z drugi mi politikami. Ta možnost bi spodbujala 
kombinacijo instrumentov, ki bi okrepili prostovoljne ukrepe (znak za okolje, odprta metoda koordinacije za uporabo spodbud, brez poseganja v pravila Pogodbe, zlasti v pravila o državni 
pomoči), spodbujala okoljsko ravnanje in presojo, zelena javna naro čila in opredelila notranje 
tržne ovire za ekološke industrije (analiza konkuren čnosti). Razli čne tržne pomanjkljivosti in 
regulatorne vrzeli bi odlo čilno odpravili z zagotavljanjem informacij in razvijanjem 
prostovoljnih spodbud. Obstoje če politike bi se uskladile v okviru obstoje čega okvira. 
Drugi alternativni sveženj vsebuje sklop ukre pov, ki so usmerjeni na razširjeni celostni 
sveženj. Ta možnost vklju čuje sklop instrumentov za razširitev podro čja uporabe obveznih 
ukrepov (Direktiva za okoljsko primerno zasnovo izde lkov, ki rabijo ener gijo, Direktiva za 
označevanje energetske u činkovitosti, vklju čno z minimalnimi zahtevami za u činkovitost 
proizvoda za javna naro čila) in za povezavo teh ukrepov s pr ostovoljnimi (znak za okolje, 
zelena javna naro čila, okoljsko ravnanje in presoja). Uporaba spodbud držav članic bi se 
nadalje uskladila brez poseganja v pravil a Pogodbe, zlasti v pr avila o državni pomo či, 
opredeljene pa bi bile tržne ovire za ekološke industrije (analiza konkuren č
nosti). Ta možnost 
se od druge možnosti razlikuje po ve čjem poudarku na obveznih zahtevah. 
Analiza u činkov obeh možnosti je kvalitativna ocena pozitivnih in negativnih u činkov. 
Zagotavlja podatke o obsegu, do katerega vsak a možnost lahko odpravi preostale tržne 
pomanjkljivosti in regulatorne vrzeli, navedene v opredelitvi problema, ter tudi možne slabe strani ali stroške. Za številne kategorije proizvodov, za katere so podatki na voljo, je 
zagotovljena kvantitativna ocena vplivov na cene proizvodov, uporabo virov, stroške 
življenjskega cikla, emisije CO
2. Analiza je zgolj okvirna, saj bi obsežna kvantitativna ocena 
zahtevala veliko podrobnih podatk ov, ki sedaj niso na voljo, in oblikovanje zapletenih 
modelov, ki bi preseglo obs eg sorazmernosti te ocene u činka. 
Glede na to, da ta akcijski na črt ne predstavlja konkretnega zakonodajnega predloga in da 
bodo podrobni vplivi katerih koli ukrepov, ki bodo morebiti posledi čno sprejeti, analizirani v 
ločenih ocenah u činka, je temeljitost analize ustrezna. Za vsak predviden ukrep bodo izvedene 
posamezne ocene u činkov ter podrobnejše analize.  
Sklepna ugotovitev te ocene u činka je, da je ustreznejši drugi sveženj ukrepov, ki temelji na 
razširjenem celostnem svežnju na podlagi Di rektive o okoljsko primerni zasnovi izdelkov ter 
bolj usklajeni uporabi meril za javna naro čila in spodbude po vsej Evropski uniji. Ta možnost 
bi omogo čila bistvene izboljšave na podro čju učinkovitosti virov in zmanjšala okoljske 
eksternalije. 
 
SL 4   SL Akcijski na črt bo redno spremljan, kar bo omogo čilo prilagoditev ukrepov in stroškovno 
učinkovito optimizacijo vplivov.