Objava vloge za spremembo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

(2020/C 63/06)

V skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo v dveh mesecih od datuma te objave.

VLOGA ZA SPREMEMBO SPECIFIKACIJE PROIZVODA

„delle Venezie“

PGI-IT-A0862-AM03

Datum vloge: 5. maj 2017

1. Predpisi, ki se uporabijo za spremembo

Člen 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 – sprememba, ki ni manjša

2. Opis spremembe in razlogi zanjo

2.1. Sprememba imena označbe iz „delle Venezie“ v „Trevenezie“

Opis:

Ime „delle Venezie“ se nadomesti s sopomenko „Trevenezie“.

Razlogi:

Ime je treba spremeniti zaradi vzporedne zahteve za zaščito ZOP „delle Venezie“, ki promovira sorto pinot grigio in vrste belih vin, ki so značilne za to območje. Omemba navedenih vin, zlasti sorte pinot grigio, se zato izloči iz specifikacije proizvoda ZGO „Trevenezie“. Namen te spremembe je torej razlikovati med proizvodoma dveh hierarhičnih kategorij imen (ZGO „Trevenezie“/„Tri Benečije“ in ZOP „delle Venezie“), da se spodbudi in okrepi ozaveščenost potrošnikov glede vin z ZOP, ki so bolj specifična za to območje.

Tradicionalni status geografske označbe „Trevenezie“ je jasen iz pretekle uporabe imena „Trevenezie“ ali „Tre Venezie“ za agroživilske proizvode, zlasti vino, z zadevnega geografskega/upravnega območja, in sicer kot sopomenke za „delle Venezie“.

Ime „Trevenezie“ je zgodovinsko priznano kot ime, ki označuje območje sedanjega Triveneta, vključno s pokrajino Trento, deželo Benečijo in deželo Furlanijo - Julijsko krajino, ki so v zgodovinskih dokumentih opredeljene kot Tre Venezie [tri Benečije], in sicer Venezia Tridentina, Venezia Euganea in Venezia Giulia.

Zato je ime „Trevenezie“ izrecno navedeno v opisu povezave z območjem (človeški in zgodovinski dejavniki) za obstoječo specifikacijo proizvoda ZGO „delle Venezie“.

Ta sprememba se nanaša na člen 1 in nadaljnje člene specifikacije proizvoda ter oddelek 1 enotnega dokumenta, in sicer ime.

2.2. Dodajanje slovenskega imena „Tri Benečije“

Opis:

Doda se tudi prevod imena v slovenščini „Tri Benečije“ kot nadomestna možnost za „Trevenezie“.

Razlogi:

Pri spremembi se upoštevajo potrebe proizvajalcev, ki pripadajo slovenski jezikovni manjšini v Furlaniji - Julijski krajini, ki je del območja proizvodnje z ZGO, kot je določeno v zakonodaji EU, Italije in dežele Furlanije - Julijske krajine o odnosih med državo in njenimi jezikovnimi manjšinami.

Ta sprememba se nanaša na člen 1 specifikacije proizvoda ter oddelek 1 enotnega dokumenta, in sicer ime.

2.3. Izbris sortne vrste pinot grigio iz navedbe sorte vinske trte

Opis:

Sortna vrsta pinot grigio je bila izbrisana iz navedbe sorte ali sort vinske trte.

Razlogi:

Izločitev sortne vrste pinot grigio iz navedbe sort vinske trte je povezana z vzporedno zahtevo za registracijo zaščite ZOP „delle Venezie“, saj se sortna vrsta pinot grigio uporablja samo za navedeno označbo. To odločitev podpira celotna proizvodna veriga, njen namen pa je podeliti vinu, pridobljenem iz sorte pinot grigio, najvišji status označbe porekla.

Ta sprememba se nanaša na člen 2 in nadaljnje člene specifikacije proizvoda ter oddelek 5 enotnega dokumenta, in sicer opis vina.

2.4. Izbris sortne vrste ribolla gialla iz navedbe sorte vinske trte

Opis:

Sortna vrsta ribolla gialla je bila izbrisana iz navedbe sorte ali sort vinske trte.

Razlogi:

Odločitev o izločitvi vrste z navedbo sorte ribolla gialla podpira celotna proizvodna veriga na zadevnem območju, njen namen pa je promovirati vina, pridobljena iz te domače sorte vinske trte, v okviru drugih označb Furlanije - Julijske krajine.

Ta sprememba se nanaša na člen 2 in nadaljnje člene specifikacije proizvoda ter oddelek 5 enotnega dokumenta, in sicer opis vina.

2.5. Pogoji za proizvodnjo vin z dvema sortama vinske trte, navedenima na oznaki

Opis:

Ureditev tehničnih pogojev za proizvodnjo vrst, pri katerih so na oznaki navedena imena dveh sort vinske trte; zlasti z opredelitvijo, da mora pri zadevnih vinih delež sorte grozdja, ki sestavlja manjši delež, znašati vsaj 15 %.

Razlogi:

Ta pravila so v skladu z zakonodajo EU in nacionalno zakonodajo o označevanju in predstavitvi ter posebnimi določbami o označevanju, ki omogočajo navedbo dveh sort vinske trte na oznakah takih vin.

Ta sprememba se nanaša na člen 2 specifikacije proizvoda in ne zadeva nobenega oddelka enotnega dokumenta.

2.6. Donos grozdja na hektar za bela vina, pridobljena iz grozdja sorte pinot grigio

Opis in razlogi:

Donos grozdja na hektar, ki znaša 19 000 kg/ha, je bil dodan za vrste belih vin, ki spadajo v kategoriji vina in biser vina ter so pridobljena iz sorte pinot grigio, čeprav ta sorta vinske trte na oznaki ni navedena. To ustreza dejanskemu donosu pri proizvodnji vina, pridobljenega iz te sorte.

Ta sprememba se nanaša na člen 4(3) specifikacije proizvoda ter oddelek 6 enotnega dokumenta, in sicer točko 6(b) Največji donosi.

2.7. Prepoved navajanja sort pinot grigio in ribolla gialla pri označevanju

Opis:

Ta sprememba prepoveduje navajanje sort pinot grigio in ribolla gialla v imenu in na predstavitvi vin v skladu z določbami veljavne zakonodaje EU.

Razlogi:

Ta prepoved je v skladu z opisanimi spremembami. Celoten vinogradniški sektor meni, da bi bilo koristno znova uvesti prepoved glede navedb sort vinske trte pinot grigio in ribolla gialla na oznakah, da bi se te navedbe uporabljale samo za promocijo drugih zaščitenih označb z zadevnega območja.

Ta sprememba se nanaša na zadnji odstavek člena 7 specifikacije proizvoda ter oddelek 10 enotnega dokumenta, in sicer bistvene dodatne pogoje.

2.8. Povezava z območjem – Razlogi za uporabo imena „Trevenezie“/„Tri Benečije“

Opis in razlogi:

Opredeljeni so bili razlogi za spremembo imena v „Trevenezie“, tj. sopomenko za imena, ki so se v preteklosti uporabljala za zadevno geografsko območje („Tre Venezie“, „Le Venezie“ in „delle Venezie“), in ti razlogi so v skladu z navedenimi spremembami, ki zadevajo spremembo imena za geografsko označbo „delle Venezie“ v „Trevenezie“ in „Tri Benečije“ v slovenščini.

Ta sprememba se nanaša na zadnji odstavek člena 8(a) specifikacije proizvoda ter oddelek 9 enotnega dokumenta, in sicer opis povezave.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime proizvoda

Trevenezie

Tri Benečije

2. Država članica

Italija

3. Vrsta geografske označbe

ZGO – zaščitena geografska označba

4. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

8. Biser vino

5. Opis vina

Belo vino, v kategorijah vina in biser vina, vključno z navedbo sorte ali sort vinske trte, razen sort pinot grigio in ribolla gialla

Bela vina so predvsem sveža, čista in mlada ter imajo dobro vsebnost kislin in uravnotežen delež alkohola. Njihova barva je lahko od bledo rumene in slamnato rumene do zlatorumene, včasih z odtenki zelene in rožnate.

Aroma je lahko nežna do intenzivna, na splošno pa je odvisna od arome glavnih sort vinske trte, uporabljenih v vinu. Okus je predvsem lahek in svež, včasih tudi poln in dobro strukturiran. Bela biser vina so harmonična, suha do polsladka, svetlo rumene do slamnato rumene barve, v ustih so lahka, sveža, uravnotežena ter imajo dobro vsebnost kislin in zmeren delež alkohola. Imajo poudarjene aromatične note, ki segajo od cvetličnih do intenzivno sadnih, na primer svežega belomesnatega sadja ali tropskega sadja.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Rdeče vino, v kategorijah vina in biser vina, vključno z navedbo sorte ali sort vinske trte, razen sorte marzemino za pokrajino Trento

Rdeča vina so lahko od svetlo rdeče in rubinasto rdeče do granatno rdeče barve, odvisno od sorte vinske trte in obdobja zorenja, njihov vonj je intenziven in spominja na razmeroma zrelo rdeče sadje, za bordojske sorte pa so značilne zeliščne note. Rdeča vina so na splošno lahko sveža in imajo manjšo vsebnost kislin; s staranjem postanejo kompleksnejša in pridobijo dobro telo, žametni pridih, harmoničnost, poln okus, ravno pravo količino taninov in dobro ravnovesje kislin. Na splošno so mehka in pitna, s predelavo in staranjem pa postanejo kompleksnejša. Rdeča biser vina imajo svež in živahen okus, njihova vsebnost kislin je dobro uravnotežena, aromatične note zrelega sadja pa so izrazitejše.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Rosé vino, v kategorijah vina in biser vina, vključno z navedbo sorte ali sort vinske trte, razen marzemino za pokrajino Trento

Za rosé vina je značilna različno intenzivna rožnata barva, včasih skoraj češnjevo rožnata, njihova nežna aroma je prijetna, sadna in dišeča, izkazuje pa vso raznolikost cvetja in svežega sadja; aromatične note včasih odražajo uporabljene sorte vinske trte. Rosé vina so suha/trpka do sladka, imajo poln in svež okus, so uravnotežena in imajo običajno zmeren delež alkohola. Biser rosé vina imajo svež in živahen okus, uravnoteženo vsebnost kislin in izrazite aromatične note, na primer češenj, jagodičevja, lokalnega belomesnatega sadja in včasih tropskega sadja.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Vino novello, v kategoriji vina, vključno z navedbo sorte ali sort vinske trte, razen marzemino za pokrajino Trento

Vina vrste novello so predvsem rdeče barve, in sicer od svetlo rdeče in rubinasto rdeče do granatno rdeče. Glede na sorto imajo lahko nežne do intenzivne arome, ki spominjajo na razmeroma zrelo sadje, vključno s tropskim sadjem, spremljajo pa jih občutne pikantne note ogljikove maceracije. Po okusu so lahko posladka do suha, intenzivna in izjemno polna.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

6. Enološki postopki

a. Osnovni enološki postopki

Noben.

b. Največji donosi

Bela, rdeča in rosé vina, proizvedena v avtonomni pokrajini Trento

23 000 kg grozdja na hektar

Vina, vključno z navedbo sorte vinske trte, proizvedena v avtonomni pokrajini Trento

19 500 kg grozdja na hektar

Bela, rdeča in rosé vina, proizvedena v deželah Furlaniji - Julijski krajini in Benečiji, vključno z navedbo sorte vinske trte

23 000 kg grozdja na hektar

Vina, proizvedena v Furlaniji - Julijski krajini in Benečiji z navedbo sort vinske trte cabernet franc, chardonnay, incrocio manzoni B. in moscato giallo

19 000 kg grozdja na hektar

Vina, proizvedena v Furlaniji - Julijski krajini in Benečiji z navedbo sort vinske trte moscato rosa, pinot bianco, pinot nero in riesling renano

19 000 kg grozdja na hektar

Vina, proizvedena v Furlaniji - Julijski krajini in Benečiji z navedbo sort vinske trte sauvignon in traminer aromatico

19 000 kg grozdja na hektar

Bela vina, proizvedena v Furlaniji - Julijski krajini in Benečiji, ki izvirajo iz sorte vinske trte pinot grigio

19 000 kg grozdja na hektar

7. Razmejeno geografsko območje

Razmejeno območje za vina z geografsko označbo „Trevenezie“/„Tri Benečije“ zajema:

— za avtonomno pokrajino Trento: celotno ozemlje pokrajine;

— za deželo Benečijo: celotno upravno ozemlje pokrajin Belluno, Padova, Rovigo, Treviso, Benetke, Verona in Vicenza;

— za deželo Furlanijo - Julijsko krajino: celotno upravno ozemlje pokrajin Pordenone, Videm, Gorica in Trst.

8. Glavne sorte vinske trte

Cabernet franc N. – cabernet

Cabernet sauvignon N. – cabernet

Chardonnay B.

Lagrein N.

Mantonico bianco B.

Manzoni bianco B. – incrocio manzoni 6.0.13 B.

Marzemino N. – berzamino

Merlot N.

Meunier N.

Moscato giallo B. – moscato

Moscato giallo B. – moscatello

Moscato giallo B. – moscatellone

Moscato giallo B. – goldmuskateller

Moscato rosa Rs. – moscato delle rose

Moscato rosa Rs. – rosen muskateller

Müller thurgau B. – riesling x sylvaner

Nosiola B.

Pinot bianco B. – pinot blanc

Pinot grigio – pinot gris

Pinot grigio – ruländer

Pinot nero N. – blauburgunder

Pinot nero N. – blauer spätburgunder

Rebo N.

Riesling renano B. – riesling

Sauvignon B. – sauvignon blanc

Schiava gentile N. – vernatsch

Schiava gentile N. – schiava

Schiava gentile N. – kleinvernatsch

Schiava gentile N. – mittervernatsch

Schiava grossa N. – schiava

Schiava grossa N. – vernatsch

Schiava grossa N. – großvernatsch

Schiava grossa N. – edelvernatsch Gr.

Teroldego N.

Traminer aromatico Rs. – gewürztraminer

Casetta N.

Franconia N.

Goldtraminer B.

Gosen N.

Groppello di revò N. – groppello

Kerner B.

Lambrusco a foglia frastagliata N. – lambrusco

Lambrusco a foglia frastagliata N. – enantio N.

Negrara N.

Petit verdot N.

Riesling italico B. – riesling

Riesling italico B. – welschriesling

Rossara N.

Schiava grigia N. – schiava

Schiava grigia N. – grauvernatsch

Schiava grigia N. – vernatsch

Sennen N.

Sylvaner verde B. – sylvaner

Sylvaner verde B. – grüner sylvaner

Syrah N. – shiraz

Trebbiano toscano B. – trebbiano

Trebbiano toscano B. – biancame B.

Trebbiano toscano B. – procanico

Trebbiano toscano B. – ugni blanc

Carmenère N. – cabernet

Carmenère N. – cabernet nostrano

Lagarino B.

Verdealbara B.

Verdealbara B. – erbamat B.

Paolina B.

Maor B.

Saint Laurent N.

Barbera N.

Bianchetta trevigiana B. – bianchetta

Malvasia istriana B. – malvasia

Marzemina grossa N. – marzemina bastarda

Pinot nero N. – pinot noir

Glera B. – serprino

Glera lunga B. – glera

Glera lunga B. – serprino

Tocai friulano B. – tai

Tocai friulano B. – friulano

Trevisana nera N.

Turca N.

Turca N. – serbina N.

Moscato bianco B. – gelber muskateller

Moscato bianco B. – moscatello

Moscato bianco B. – moscatello

Moscato bianco B. – moscato

Moscato bianco B. – moscatellone

Moscato bianco B. – muscat

Moscato bianco B. – muskateller

Cavrara N.

Corbina N. – corbinella

Garganega B. – garganego

Garganega B. – grecanico dorato B.

Grapariol B.

Malbech N.

Moscato giallo B. – muscat

Moscato giallo B. – muskateller

Pinella B. – pinello

Pinella B. – pinella bianca

Raboso piave N. – raboso

Raboso piave N. – friularo

Raboso veronese N. – raboso

Refosco dal peduncolo rosso N. – refosco

Refosco dal peduncolo rosso N. – malvoise

Turchetta N.

Incrocio bianco fedit 51 C.S.G. B.

Marzemina bianca B. – marzemina

Manzoni moscato N. – incrocio manzoni 13.0.25

Manzoni rosa Rs. – incrocio manzoni 1-50

Sangiovese N. – sangioveto

Malvasia bianca di Candia B. – malvasia

Malvasia bianca di Candia B. – malvoisie

Malvasia bianca di Candia B. – malvoisier

Lambrusco maestri N. – lambrusco

Lambrusco maestri N. – groppello maestri

Boschera B.

Incrocio manzoni 2.15 N. – manzoni rosso

Marzemino N. – berzemino

Perera B.

Recantina N.

Verdiso B.

Verduzzo friulano B. – verduzzo

Verduzzo trevigiano B. – verduzzo

Wildbacher N.

Incrocio manzoni 2-14 N.

Incrocio manzoni 2-3 B.

Lambrusco di Sorbara N. – lambrusco

Ancellotta N. – lancellotta

Fertilia N.

Flavis B.

Italica B.

Nigra N.

Prodest N.

Tocai rosso N. – alicante N.

Tocai rosso N. – garnacha tinta N.

Tocai rosso N. – granaccia N.

Tocai rosso N. – grenache N.

Tocai rosso N. – tai rosso

Cortese B. – bianca fernanda

Corvina N. – cruina

Corvinone N.

Durella B. – durello

Molinara N.

Rondinella N.

Trebbiano di Soave B. – trebbiano

Trebbiano di Soave B. – turbiana

Trebbiano di Soave B. – verdicchio bianco B.

Croatina N. – bonarda

Dindarella N.

Forsellina N.

Malvasia bianca lunga B. – malvasia

Malvasia bianca lunga B. – malvoisie

Malvasia bianca lunga B. – malvoisier

Oseleta N.

Rossignola N. – rossetta

Trebbiano giallo B. – rossetto

Trebbiano giallo B. – trebbiano

Trebbiano romagnolo B. – trebbiano

Veltliner B. – grüner veltliner

Pedevenda B.

Vespaiola B. – vespaiolo

Freisa N.

Ciliegiolo N. – morettone

Groppello gentile N. – groppello

Picolit B.

Ribolla gialla B. – ribolla

Vitouska B.

Gamay N.

Pignolo N.

Schioppettino N.

Terrano N. – refošk

Refosco nostrano N. – malvoise

Refosco nostrano N. – refosco

Refosco nostrano N. – refosco grosso

Refosco nostrano N. – refoscone

Cividin B.

Sciaglin B.

Ucelut B.

Cjanorie N.

Forgiarin N.

Piculit-Neri N.

Semillon B.

Piccola nera N.

Tazzelenghe N.

Pinot bianco B. – weiß burgunder

Pinot bianco B. – weißburgunder

Pinot bianco B. – weissburgunder

Pinot nero N. – spätburgunder

9. Opis povezave

„Trevenezie“/„Tri Benečije“ za vse kategorije vina (vina in biser vina)

Podatki o geografskem območju

Naravni dejavniki, pomembni za povezavo: Območje zajema Trentino, Furlanijo - Julijsko krajino in Benečijo. Za pokrajino je značilna gorska veriga na severu, ki obdaja območje proizvodnje in ga ščiti pred hladnimi severnimi in severovzhodnimi vetrovi. Skoznjo teče več rek, ki so precej vodnate in imajo stalen pretok. Pokrajina je znana tudi kot zibelka vinogradništva. Za podnebje so značilne povprečne letne temperature med 10 in 14 °C. Najhladnejša meseca sta december in januar, najbolj vroča pa julij in avgust. Povprečna letna količina padavin je med 700 in 1 300 mm. Kljub veliki količini padavin sestava tal omogoča ustrezno odtekanje vode. Zaradi ustrezne količine padavin in dobre oskrbe z vodo tla zadržijo dovolj vode. Gorska veriga na severu in Jadransko morje na jugu pomembno vplivata na temperaturo, saj blažita ekstremne poletne in zimske temperature. Dodaten element je učinek premikanja zračnih mas, na katerega vplivata morje in gorski sistem, ki uravnavata njihov pretok in s tem tudi količino padavin. Zaradi spremenljive smeri vetra čez dan v avgustu in septembru je temperaturno nihanje optimalno za zorenje grozdja. Alpska regija in alpsko predgorje, Jadransko morje in omrežje rek, ki prečkajo celotno območje od severa do juga, so trije elementi, ki sestavljajo homogeno območje proizvodnje.

Z vidika tal so alpsko predgorje in hribi sestavljeni predvsem iz apnenčastih ali apnenčasto-dolomitnih tvorb iz mezozoika, pri čemer tekstura tal omogoča ustrezno odtekanje vode.

Nižinska območja so sestavljena iz aluvialnih naplavin materialov, ki jih prenašajo različne reke, ki prečkajo celotno območje, in tal s teksturo od peščene ilovice do peščeno-meljaste ilovice, včasih z debelimi plastmi glinasto-meljastih usedlin, pri čemer je za takšna tla značilno, da omogočajo dobro odtekanje vode.

Zaradi vseh teh pedoklimatskih značilnosti je območje posebej primerno za proizvodnjo grozdja in vin najvišje kakovosti.

Zgodovinski dejavniki, pomembni za povezavo: „Trevenezie“/„Tri Benečije“ je ime, ki se še danes uporablja za opredeljevanje območja, v preteklosti sprva povezanega z Beneško republiko, nato pa z avstroogrskim cesarstvom. Beneška republika je pustila svoj pečat tudi upravljanju gozdov in kmetijstva. Ko so beneški plemiči potovali po rekah navzgor, so postopno osvajali to območje in uvajali sisteme upravljanja kmetij, ki so bili za tiste čase inovativni. Po padcu Beneške republike je bilo celotno območje več stoletij del avstroogrskega cesarstva. Zaradi svoje sredozemske lege je območje zelo pomembno za proizvodnjo hrane, vključno z vinom. In prav v tem obdobju je postalo ime „Trevenezie“ dobro poznano tako znotraj imperija kot v sosednji Kraljevini Italiji. To geografsko ime so redno uporabljali avstroogrski in italijanski organi. Vinogradniki so izraz „Trevenezie“ uporabljali za opredeljevanje namiznih vin do leta 1977, nato se je uveljavilo geografsko ime „delle Venezie“, izraz „Trevenezie“ pa se je uporabljal kot sopomenka. Ime „Trevenezie“ se je uporabljalo tudi v slovenščini, tj. „Tri Benečije“, da bi se upoštevale potrebe proizvajalcev iz slovenske jezikovne manjšine.

Dejavnosti usposabljanja ter razširjanje novih vinogradniških in enoloških tehnik v šolah San Michele all’Adige in Conegliano so utrli pot sodobnemu vinogradništvu. K temu so bistveno prispevali vinogradniki s tega območja, ki so uvedli postopke in metode upravljanja vinogradov, ki so bili hkrati okoljsko trajnostni in gospodarsko vzdržni, ter inovativne tehnologije proizvodnje vina, da so zagotovili uspeh pri proizvodnji in prepoznavnost geografske označbe.

„Trevenezie“/„Tri Benečije“, kategorija vina

Informacije o posebnih lastnostih proizvoda, ki jih je mogoče pripisati geografskemu poreklu, in vzročna povezava z geografskim območjem

Bela vina so predvsem sveža, mlada in čista ter imajo dobro vsebnost kislin in uravnotežen delež alkohola. Njihova barva je lahko od bledo rumene in slamnato rumene do zlatorumene, včasih z odtenki zelene in rožnate.

Aroma je lahko nežna do intenzivna, na splošno pa je odvisna od arome glavnih sort vinske trte, uporabljenih v vinu. Okus v ustih je predvsem lahek in svež, včasih tudi poln in z dobrim telesom. So harmonična ter suha do polsladka.

Rdeča vina so lahko od svetlo rdeče in rubinasto rdeče do granatno rdeče barve, odvisno od sorte vinske trte in obdobja zorenja, njihov vonj je intenziven in spominja na razmeroma zrelo rdeče sadje, za bordojske sorte pa so značilne zeliščne note. Rdeča vina so na splošno lahko sveža in imajo manjšo vsebnost kislin; s staranjem postanejo kompleksnejša in pridobijo dobro telo, žametni pridih, harmoničnost, poln okus, ravno pravo količino taninov in dobro ravnovesje kislin. Na splošno so mehka in pitna, s predelavo in staranjem pa postanejo kompleksnejša.

Za rosé vina je značilna različno intenzivna rožnata barva, včasih skoraj češnjevo rožnata, njihova nežna aroma je prijetna, sadna in dišeča, izkazuje pa vso raznolikost cvetja in svežega sadja, pri čemer aromatične note včasih razkrivajo uporabljene sorte vinske trte. Rosé vina so suha/trpka do sladka, imajo poln in svež okus, so uravnotežena in imajo običajno zmeren delež alkohola.

Vina vrste novello so predvsem rdeče barve, in sicer od svetlo rdeče in rubinasto rdeče do granatno rdeče barve. Glede na sorto imajo lahko nežne do intenzivne arome, ki spominjajo na razmeroma zrelo sadje, vključno s tropskim sadjem, spremljajo pa jih opazne pikantne note ogljikove maceracije. Po okusu so lahko posladka do suha, intenzivna in izjemno polna.

Kakovostne lastnosti vin so odvisne od pedoklimatskih razmer na območju proizvodnje. Zmerno, hladno in rahlo vetrovno podnebje, tla, ki omogočajo dobro odtekanje vode, zadostna količina vode, ki je posledica dejstva, da so padavine porazdeljene tudi na poletne mesece, ter izrazite razlike med nočnimi in dnevnimi temperaturami v času zorenja grozdja zagotavljajo optimalno zorenje grozdov, zato ima grozdje dobro vsebnost sladkorja in kislin, odlikuje pa ga tudi kombinacija drugih kakovostnih in organoleptičnih lastnosti, ki so značilne za posamezne sorte in se izkazujejo v vinih, pridelanih iz njih.

Vzročna povezava torej temelji na posebni kakovosti proizvoda, ki jo je mogoče pripisati njegovemu geografskemu poreklu.

„Trevenezie“/„Tri Benečije“, kategorija biser vina

Informacije o posebnih lastnostih proizvoda, ki jih je mogoče pripisati geografskemu poreklu, in vzročna povezava z geografskim območjem

Zaradi pene, ki poudari arome sort vinske trte, so vina kategorije biser vina na splošno prijetna in polnega okusa, včasih kompleksna in s prijetno kiselkastimi notami.

Bela biser vina so svetlo rumene do slamnato rumene barve, v ustih so lahka in sveža, imajo dobro vsebnost kislin, so skladna in imajo zmeren delež alkohola. Zanje so značilne aromatične note, ki so lahko cvetlične ali intenzivno sadne ter spominjajo na sveže belomesnato sadje ali tropsko sadje.

Rdeča vina in rosé vina, tj. proizvodi, ki so izjemno značilni za to območje, so večinoma proizvedena iz domačih sort rabosi, schiave in corvine. Barva rdečih vin je svetlo rdeča do granatno rdeča, za vina rosé pa je značilna različno intenzivna rožnata barva, včasih celo češnjevo rdeča. Rdeča vina imajo svež in živahen okus, njihova vsebnost kislin je dobro uravnotežena, aromatične note zrelega sadja pa so izrazitejše. Vina rosé pa so prijetna za sezonsko uživanje, saj imajo nežen vonj, ki spominja na sadje, in sicer češnje, jagodičevje, lokalno belomesnato sadje in včasih celo tropsko sadje, svež in živahen okus ter uravnoteženo vsebnost kislin.

Kakovostne lastnosti vin so odvisne od pedoklimatskih razmer na območju proizvodnje. Zmerno, hladno in rahlo vetrovno podnebje, tla, ki omogočajo dobro odtekanje vode, in zadostna količina vode, ki je posledica dejstva, da so padavine porazdeljene tudi na poletne mesece, zagotavljajo omejeno, a hkrati stalno oskrbo z vodo, zato lahko grozdi enakomerno zorijo, kar pomeni, da je mogoče pridelati grozdje s kakovostnimi in analitičnimi lastnostmi, ki so ustrezne za predelavo v biser vino. Pridelava takih surovin je odvisna zlasti od izrazitega nihanja med dnevnimi in nočnimi temperaturami med zorenjem grozdov, ki spodbuja rast grozdja z uravnoteženim profilom kislin in arom.

Vzročna povezava torej temelji na posebni kakovosti proizvoda, ki jo je mogoče pripisati njegovemu geografskemu poreklu.

10. Bistveni dodatni pogoji

Dodatna določba o označevanju

Pravni okvir: zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja: dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

V skladu z določbami veljavne zakonodaje EU se imena sort vinske trte pinot grigio in ribolla gialla ne smeta uporabljati za bele, rdeče in rosé vrste, ki so pridobljene iz teh sort ter se uvrščajo v kategoriji vina in biser vina.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/12852

(1) UL L 347, 20.12.2013, str. 671.