EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 25.11.2021 COM(2021) 734 final 2021/0375(COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o statutu in financiranju evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij (prenovitev) {SEC(2021) 577 final} - {SWD(2021) 359 final} - {SWD(2021) 360 final}



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1.OZADJE PREDLOGA Razlogi za predlog in njegovi cilji Demokracija je ena od temeljnih vrednot, na katerih temelji Evropska unija. Da bi se na evropski ravni zagotovilo delovanje predstavniške demokracije, Pogodbi določata, da so državljani Evropske unije neposredno zastopani v Evropskem parlamentu. Politične stranke imajo v predstavniški demokraciji ključno vlogo, saj vzpostavljajo neposredno povezavo med ljudmi in političnim sistemom. V skladu s členom 10 Pogodbe o Evropski uniji „[p]olitične stranke na evropski ravni prispevajo k oblikovanju evropske politične zavesti in k izražanju volje državljanov Unije“. Isto načelo je izraženo tudi v členu 12(2) Listine Evropske unije o temeljnih pravicah. Dati novo spodbudo evropskim demokracijam je prednostna naloga Komisije. Kot je bilo napovedano v političnih usmeritvah predsednice Ursule von der Leyen, delovni program Komisije za leto 2021 vključuje predloge za jasnejša pravila o financiranju evropskih političnih strank in za večjo preglednost sponzoriranih političnih vsebin („politično oglaševanje“). V akcijskem načrtu za evropsko demokracijo je poudarjena potreba po pregledu zakonodaje, ki ureja financiranje evropskih političnih strank, in potreba po večji preglednosti pri političnem oglaševanju in komunikaciji ter poslovnih dejavnostih, ki ju spremljajo. Tako bodo imeli volivci, civilna družba in pristojni organi jasen vpogled v vir in namen takega oglaševanja. Uredba (EU, Euratom) št. 1141/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 ureja statut in financiranje evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij. V ospredje postavlja spoštovanje vrednot, na katerih temelji EU, med drugim demokracije in temeljnih pravic. V ocenah uporabe Uredbe, ki sta ju Evropski parlament in Komisija opravila v skladu z revizijsko klavzulo Uredbe (člen 38), so bile ugotovljene številne pomanjkljivosti, ki evropske politične stranke in fundacije ovirajo pri polnem izpolnjevanju njihove naloge prispevanja k oblikovanju evropskega političnega prostora. Poleg tega sedanji pravni okvir potrebe po preglednosti političnega oglaševanja ne obravnava v zadostni meri, je pa ta nujna za pošteno demokratično razpravo ter svobodne in poštene volitve. Kot je bilo izpostavljeno med drugim v poročilu Komisije iz leta 2020 o volitvah v Evropski parlament leta 2019, je treba na tem področju storiti še več. Komisija zato predlaga spremembo Uredbe št. 1141/2014, da bi se (i) povečala finančna sposobnost evropskih političnih strank in fundacij, (ii) olajšalo njihovo sodelovanje z nacionalnimi strankami članicami, da bi lahko evropske politične stranke lažje sodelovale v nacionalnih kampanjah o temah EU, (iii) odpravile preostale pomanjkljivosti v zvezi z viri in preglednostjo financiranja (zlasti glede donacij in financiranja iz držav zunaj EU), (iv) zmanjšalo pretirano upravno breme in (v) povečala pravna varnost. Poleg tega so predlagane določene spremembe Uredbe, namenjene zagotovitvi visokih standardov preglednosti, s katerimi se obravnavajo nastajajoče novo okolje vodenja političnih kampanj na spletu ter tveganje tujega vmešavanja in kršitve pravil o varstvu podatkov v političnem oglaševanju. Ta predlog sloni na relevantnih izkušnjah in sodelovanju med državami članicami in institucijami EU za spodbujanje svobodnih in poštenih volitev v Evropski uniji ter za boj proti dezinformacijam in drugim oblikam manipulacije z informacijami in vmešavanju v evropsko demokracijo. Da bi se pri organizaciji volitev v Evropski parlament leta 2024 zagotovili najvišji demokratični standardi, morajo spremembe te uredbe začeti veljati in se v državah članicah v celoti izvajati do pomladi 2023, tj. eno leto pred volitvami. Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike Ta pobuda je tesno povezana tudi z delom v okviru drugih pobud iz svežnja o preglednosti in demokraciji, predvidenih v delovnem programu Komisije za leto 2021. Pripravljena je bila v okviru akcijskega načrta za evropsko demokracijo, ki vključuje več pobud za zaščito integritete volitev in spodbujanje demokratične udeležbe ter je del prednostne naloge predsednice, da se na novo spodbudi evropska demokracija. Temelji na volilnem svežnju Komisije iz leta 2018 in na delu evropske mreže za volilno sodelovanje, ki jo je vzpostavila Komisija. Pripravljala se je vzporedno s pobudo Komisije iz svežnja o preglednosti in demokraciji za ureditev preglednosti in ciljanja v političnem oglaševanju. Z zagotovitvijo harmonizirane visoke ravni preglednosti v političnem oglaševanju ta pobuda prispeva k delovanju notranjega trga in pomaga odstranjevati in preprečevati ovire pri ponujanju storitev političnega oglaševanja po vsej Uniji. Namenjena je tudi določitvi harmoniziranih omejitev uporabe nekaterih tehnik ciljanja pri razširjanju političnega oglaševanja, da se zaščitijo posamezniki, katerih osebni podatki se v tem okviru obdelujejo. Skladnost z drugimi predpisi EU s področja zadevne politike Z uvedbo novih določb za povečanje preglednosti plačanega političnega oglaševanja je ta pobuda skladna z akcijskim načrtom EU proti dezinformacijam. Pobuda obravnava financiranje, pripravo, oddajo v razširjanje in razširjanje političnega oglaševanja, ki jih izvajajo evropske politične stranke. Zajema tako dejavnosti na spletu kot zunaj spleta in dopolnjuje obstoječa pravila EU, med drugim splošno uredbo o varstvu podatkov, ki postavlja visoke standarde varstva podatkov, ki se uporabljajo za politično oglaševanje, in določa posebne zahteve, ki se uporabljajo za evropske politične stranke v smislu prevzemanja odgovornosti.

Pobuda dopolnjuje tudi predlog akta o digitalnih storitvah, ki vključuje nekatere splošne obveznosti glede preglednosti spletnega oglaševanja za spletne posrednike, in širši okvir EU za trg digitalnih storitev. S pobudo se zagotavlja močnejša zaščita finančnih interesov Unije, saj je odpravljeno trimesečno obdobje med odločitvijo Organa o izbrisu iz registra in začetkom veljavnosti odločitve. Poleg tega je Evropski parlament kot enega od razlogov za finančne nepravilnosti v delovanju evropskih političnih strank in fundacij ugotovil omejene kategorije prihodkov, ki jih priznava Uredba št. 1141/2014. Z uvedbo dodatne kategorije prihodkov („lastna sredstva“) bo ta težava odpravljena. Predlog je prav tako v sinergiji z zunanjimi prizadevanji EU za podpiranje političnih strank, predstavniške demokracije in političnega pluralizma, preglednosti ter odgovornosti, kot se odražajo v „Akcijskem načrtu EU za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2020–2024“ in „tematskem programu za človekove pravice in demokracijo (2021–2027)“. V okviru misij EU za opazovanje volitev se opazujejo volilne kampanje, politične stranke in financiranje kampanj ter se poroča o tem, lahko pa se priporočajo ukrepi partnerskim državam za izboljšanje njihovega regulativnega okvira na tem področju. 2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST Pravna podlaga Predlog temelji na členu 224 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki Evropski parlament in Svet pooblašča, da v uredbah, sprejetih po rednem zakonodajnem postopku, pripravita predpise o političnih strankah na evropski ravni iz člena 10(4) Pogodbe o Evropski uniji in zlasti pravila, ki se nanašajo na njihovo financiranje, ter na členu 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo. Subsidiarnost (za neizključno pristojnost) Ker obstoječa uredba določa sistem na ravni EU, vključno s posebno evropsko pravno osebnostjo za stranke in fundacije ter financiranjem iz proračuna EU, je mogoče morebitne pomanjkljivosti v tem sistemu odpraviti samo z zakonodajo EU. Samostojno ukrepanje držav članic ni ustrezna možnost. Predpise o statutu in financiranju evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij je mogoče določiti le na ravni EU. Zato so predlagane osredotočene spremembe popolnoma skladne z načelom subsidiarnosti. Pri določanju mogočih reformnih ukrepov je Komisija skrbno upoštevala načela iz Protokola št. 2 k Pogodbama. Sorazmernost Predlagani ciljno usmerjeni ukrepi ne presegajo okvirov, ki so potrebni za dosego dolgoročnega cilja razvoja in krepitve evropske demokracije in legitimnosti institucij EU, pri čemer evropske politične stranke in evropske politične fundacije spodbujajo, da postanejo učinkovitejši in odgovornejši demokratični akterji. Predlog je zato v skladu z načelom sorazmernosti. Izbira instrumenta Glede na potrebo po posodobitvi jezika, zastarelih sklicev in določb je primerno prenoviti Uredbo. Ker je to predlog prenovitve uredbe Evropskega parlamenta in Sveta, je najprimernejši isti pravni instrument. 3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z DELEŽNIKI IN OCEN UČINKA Naknadne ocene/preverjanja primernosti obstoječe zakonodaje Zakonodajni predlog temelji na ocenjevalnem poročilu, ki ga je na podlagi člena 38 Uredbe št. 1141/2014 pripravila Komisija. Upošteva tudi poročilo, ki ga je na lastno pobudo na podlagi člena 38 Uredbe št. 1141/2014 pripravil Evropski parlament.

Posvetovanja z deležniki Pri pripravi sedanjega predloga je Komisija razpravljala in se posvetovala z relevantnimi deležniki, med drugim z evropskimi političnimi strankami in fundacijami. Komisija je organizirala več srečanj s predstavniki političnih strank in fundacij na evropski ravni, Evropskim parlamentom (poslanci, političnimi skupinami in službami) in Organom za evropske politične stranke in evropske politične fundacije ter tudi nacionalnimi strokovnjaki in predstavniki nacionalnih pristojnih organov. Zakonodajni predlog se opira tudi na izid odprtih javnih posvetovanj o akcijskem načrtu za evropsko demokracijo, reviziji Uredbe št. 1141/2014 in preglednosti v političnem oglaševanju. Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj Pri pripravi tega predloga je Komisija naročila dve zunanji strokovni študiji: oceno sedanje Uredbe in študijo o možnih učinkih njene revizije. Komisija se je poleg tega neformalno posvetovala z Organom za evropske politične stranke in fundacije ter z odredbodajalcem Evropskega parlamenta. Ocena učinka Pripravljeni sta bili dve oceni učinka, ena v zvezi z revizijo Uredbe št. 1141/2014 in druga v zvezi s preglednostjo v političnem oglaševanju. V zvezi z obema je Odbor za regulativni nadzor izdal pozitivno mnenje s pridržki, in sicer 27. septembra oziroma 1. oktobra 2021. Temeljne pravice Vsi ukrepi, načrtovani s to revizijo, imajo pozitiven učinek na temeljne pravice. Revizija Uredbe št. 1141/2014 je v celoti združljiva s temeljnimi pravicami, določenimi v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah, kar zadeva politično udeležbo, in jih uveljavlja. In sicer: Svoboda izražanja in obveščanja (člen 11) „1. Vsakdo ima pravico do svobodnega izražanja. Ta pravica vključuje svobodo mnenja ter sprejemanja in širjenja vesti ali idej brez vmešavanja javnih organov in ne glede na državne meje. 2. Spoštujeta se svoboda in pluralnost medijev.“ Z načrtovanimi ukrepi se bosta povečali preglednost in posledično odgovornost, prav tako pa ukrepi ne bodo negativno vplivali na svobodo izražanja, saj se pobuda ne dotika vsebine političnih sporočil. Takšno preglednejše in odgovornejše razkrivanje političnih oglasov tudi pozitivno deluje na zaščito ranljivih skupin pred manipulacijo. Svoboda zbiranja in združevanja (člen 12) „1. Vsakdo ima pravico do mirnega zbiranja in združevanja na vseh ravneh, zlasti na področju političnih, sindikalnih in državljanskih zadev, kar vključuje pravico vsakogar, da skupaj z drugimi zaradi zaščite svojih interesov ustanavlja sindikate in se vanje včlanjuje. 2. Politične stranke na ravni Unije prispevajo k izražanju politične volje državljanov Unije.“

S pojasnitvijo finančnih pravil, ki jih morajo spoštovati evropske politične stranke, in okrepitvijo odnosov evropskih političnih strank z nacionalnimi strankami članicami bodo lahko evropske politične stranke okrepile svoje dejavnosti. To bo podprlo člen 12(2) Listine. Pravica voliti in biti voljen na volitvah v Evropski parlament (člen 39) „1. Vsak državljan Unije ima pravico, da v državi članici, v kateri prebiva, pod enakimi pogoji kakor državljani te države voli in je voljen na volitvah v Evropski parlament. 2. Člani Evropskega parlamenta se volijo s splošnim, neposrednim, svobodnim in tajnim glasovanjem.“ Večja preglednost bo zagotovila spoštovanje te pravice, ljudem pa dala možnost, da preverijo, ali stranka, ki jo podpirajo na ravni EU, izraža njihovo politično voljo, kot je določeno v členih 12 in 39. Enakost žensk in moških (člen 23) „Enakost žensk in moških se mora zagotoviti na vseh področjih, vključno z zaposlovanjem, delom in plačilom za delo. Načelo enakosti ne preprečuje ohranitve ali sprejetja ukrepov o specifičnih ugodnostih v korist nezadostno zastopanega spola.“ Z vključitvijo razsežnosti spolov v revizijo Uredbe je zagotovljena skladnost s členom 23, saj se tako zagotavlja uravnotežena zastopanost obeh spolov v političnih strankah. To načelo omogoča ukrepe, ki zagotavljajo boljše zastopanje. Določbe za povečanje preglednosti glede enake zastopanosti spolov, predlagane v členih 3, 4, 18 in 27 Uredbe, bodo podprle člen 23 Listine. 4.PRORAČUNSKE POSLEDICE Zaradi znižanja stopnje sofinanciranja za evropske politične stranke s sedanjih 10 % na 5 % in določitve nove stopnje sofinanciranja 0 % za leto volitev v Evropski parlament bo morda treba zagotoviti dodatne finančne vire za evropske politične stranke in fundacije. Toda o tem bo letno odločal proračunski organ. Proračunske posledice za Organ za evropske politične stranke so podrobno opisane v oceni finančnih posledic zakonodajnega predloga, ki je priložena k temu predlogu. Upoštevati bi jih bilo treba s prerazporeditvijo obstoječih virov, za kar bodo potrebne spremembe kadrovskih načrtov prispevnih institucij. Komisija bi lahko v imenu Organa za evropske politične stranke in fundacije naročila pilotno odložišče, predvideno v spremembi člena 7 Uredbe. V ta namen bi lahko uporabila sredstva programa Državljani, enakost, pravice in vrednote, če potrebnih sredstev ne bi bilo mogoče dati na voljo pravočasno pred volitvami v Evropski parlament leta 2024. 5.DRUGI ELEMENTI Načrti za izvedbo ter ureditev spremljanja, ocenjevanja in poročanja Člen 38 Uredbe trenutno določa možnost naknadne uporabe mehanizmov ocenjevanja in revizije vsakih pet let. Glede na sedanje izkušnje bo ta določba rahlo spremenjena, da se boljše razporedi potrebni čas za izvedbo takšnega ocenjevanja. Predviden je tudi ločen postopek ocenjevanja, kar zadeva izvajanje postopkov glede preglednosti v političnem oglaševanju, da se ohrani skladnost z Uredbo (EU) 2022/XX [o preglednosti in ciljanju v političnem oglaševanju]. Spremembe pravnega okvira kot posledica te revizije se bodo spremljale na podlagi kazalnikov iz ocene učinka. Natančnejša pojasnitev posameznih določb predloga Da bi evropske politične stranke izpolnile svojo vlogo, kot je opredeljena v členu 10(4) PEU, morajo biti sposobne izvajati čezmejne kampanje v Evropski uniji. Opredelitev „evropske politične stranke“ v členu 2(3) bo spremenjena, da bo vključena ta ideja.

Opredelitev evropske politične fundacije v členu 2(4) bo spremenjena, da bo omogočala organizacijo dejavnosti krepitve zmogljivosti, ki bi lahko prispevale k oblikovanju prihodnjega političnega vodstva v Evropi. Da se zagotovi preglednost plačanega političnega oglaševanja, bo s členom 2(16) in (17) uvedena opredelitev političnega oglaševanja in političnega oglasa s sklicevanjem na Uredbo (EU) 2022/XX [o preglednosti in ciljanju v političnem oglaševanju]. Sedanja uredba vsebuje izredno omejujočo opredelitev virov prihodkov, ki so omejeni bodisi na prispevke bodisi na donacije, kar evropskim političnim strankam in fundacijam povzroča težave pri kategorizaciji in pravilnem računovodenju virov, ki jih ustvarjajo same. Z novim členom 2(9) bo tako uvedena tretja kategorija virov prihodkov, povezana s finančnimi prihodki, ki jih stranka ali fundacija ustvari z lastno dejavnostjo. Člen 23 bo spremenjen, da se bo določila zgornja meja prihodkov iz te nove kategorije, da ne bi njihov obseg postal čezmeren glede na celotni proračun subjekta. Poleg tega bo uveden nov člen 2(10), da se pojasni pojem posrednega financiranja in dejstvo, da prepoved takšnega financiranja ne bi smela evropskim političnim strankam in fundacijam preprečiti sodelovanja s svojimi strankami in organizacijami članicami. Dodani bosta točka (e) člena 3(1) in točka (d) člena 3(2), da se pojasni, da se obveznost spoštovanja vrednot, na katerih temelji Unija, kakor so izražene v členu 2 Pogodbe o Evropski uniji, ne uporablja samo za evropske politične stranke in fundacije, temveč da bi morale te evropske politične stranke in fundacije zagotoviti tudi, da takšne vrednote spoštujejo tudi njihove stranke članice in organizacije članice. Evropska politika bi morala odražati raznolikost družb. Zlasti bodo morale evropske politične stranke za spodbujanje enakosti spolov v skladu s členom 4 v svoje statute vključiti svoja notranja pravila o enakosti spolov. Poleg tega bo člen 21 spremenjen tako, da se bodo od evropskih političnih strank ob vložitvi vloge za financiranje EU zahtevali dokazi glede zastopanosti spolov. Člen 30 bo spremenjen tako, da bo vključeval sankcije za primere, ko evropske politične stranke takih dokazov ne bodo predložile. Evropske politične stranke se poleg tega spodbujajo k predložitvi informacij glede vključenosti in zastopanosti manjšin v njihovih strankah članicah. Člen 4 določa, da morajo evropske politične stranke v statute vključiti notranja pravila o uporabi političnega oglaševanja. V Uredbo bo vstavljen člen 5, ki določa zahteve glede preglednosti v političnem oglaševanju. Ta člen določa obveznosti, ki se uporabljajo za evropske politične stranke, in sicer: (i) ponudniki storitev političnega oglaševanja, s katerimi sodelujejo, morajo v celoti izpolnjevati svoje obveznosti iz Uredbe (EU) 2022/XX, (ii) za vsako politično oglaševanje, ki ga sponzorirajo ali neposredno objavijo, morajo biti v odložišče, ki ga upravlja Organ za evropske politične stranke in fundacije, vključene ustrezne informacije ter (iii) oblikovana mora biti politika uporabe političnega oglaševanja. Poleg tega morajo pri uporabi tehnik ciljanja ali ojačevanja, ki vključujejo obdelavo osebnih podatkov za politično oglaševanje, ravnati skladno s členom 12 Uredbe (EU) 2022/XX. Člen 5 določa tudi obveznost, v skladu s katero morajo države članice imenovati nacionalne regulativne organe, pristojne za nadzorovanje skladnosti z zahtevami iz navedenega člena, poleg tega pa nadzorne organe iz člena 51 Uredbe (EU) 2016/679 pooblašča za spremljanje uporabe tehnik ciljanja ali ojačevanja, ki vključujejo obdelavo osebnih podatkov s strani evropskih političnih strank. Člen 5 je nenazadnje podlaga za sprejemanje delegiranih aktov, ki spreminjajo informacije, posredovane v odložišče, ki ga upravlja Organ za evropske politične stranke in fundacije, ter informacije, ki so vključene v politiko uporabe političnega oglaševanja. Register, vzpostavljen s členom 8, bo vključeval odložišče za razkritja evropskih političnih strank Organu na podlagi člena 5. Uredba št. 1141/2014 trenutno vsebuje pomanjkljivost glede tega, ali so posamezni odhodki upravičeni do financiranja EU ali ne v trimesečnem obdobju od sprejeta odločitve o izbrisu iz registra do začetka veljavnosti te odločitve. Zato bosta člena 10 in 19 spremenjena, da se odpravi to trimesečno obdobje z namenom zaščite finančnih interesov Unije. Vstavljen bo člen 13, ki določa obveznost Organa, da letno pripravi opisna poročila o odločitvah, ki so jih v preteklem letu sprejeli nacionalni regulativni organi in v katerih je bilo ugotovljeno, da je evropska politična stranka kršila člen 5 te uredbe. Uredba št. 1141/2014 trenutno za evropske politične stranke in fundacije določa 10-% oziroma 5-% stopnjo sofinanciranja, pri čemer morajo same zagotoviti enako visok delež, da bi bile upravičene do najvišjega zneska prispevka iz proračuna EU, ki je na voljo zanje. Ker nekatere evropske politične stranke, zlasti majhne, le težko zberejo potrebna sredstva, ki dosegajo znesek sofinanciranja, bo člen 20(4) spremenjen tako, da bo znižal stopnjo za evropske politične stranke na 5 %, kar je skladno s stopnjo, ki velja za evropske politične fundacije. S spremembo člena 20(4) bo omogočena tudi 0-% stopnja sofinanciranja v letu volitev v Evropski parlament. Člen 21 bo spremenjen tako, da bodo pojasnjene zahteve glede prikazovanja logotipa evropske politične stranke, s katero je povezana stranka članica, da bi se povečala prepoznavnost evropskih političnih strank na nacionalni ravni. Člen 30 bo spremenjen tako, da bo vključeval sankcije za primere, ko evropska politična stranka svoji vlogi za financiranje EU ne predloži dokazov, da njene stranke članice prikazujejo njen logotip. Poleg tega bo člen 21 vseboval tudi obveznost za evropske politične stranke, da ob vložitvi vloge za financiranje iz proračuna Evropske unije predložijo dokaze o skladnosti s členom 5 te uredbe. Priložiti morajo tudi dokaze, da redno posodabljajo politiko uporabe političnega oglaševanja in da so to politiko v 12 mesecih pred končnim rokom za vložitev vloge stalno izvajale. Da bi se odpravile pomanjkljivosti v preglednosti v zvezi z donacijami, bo s členom 23 uveden mehanizem potrebne skrbnosti za donacije, večje od 3 000 EUR. Nadalje se bo s spremembo člena 23 Organ za evropske politične stranke in fundacije pooblastil, da neposredno od donatorjev zahteva dodatne informacije, če lahko utemeljeno predpostavlja, da donacija pomeni kršitev te uredbe. S spremembo člena 36 se bo zagotovila večja javna preglednost, saj bo vključeval zahtevo, v skladu s katero bosta morala Organ za evropske politične stranke in fundacije in Evropski parlament informacije objavljati v odprti in strojno berljivi obliki ter objavljati tedenska poročila o donacijah in odhodkih, financiranih s temi donacijami, ki jih bo Organ od strank prejel v šestmesečnem obdobju pred volitvami v Evropski parlament. Uredba št. 1141/2014 evropskim političnim strankam in fundacijam izrecno ne dovoljuje zbiranja prispevkov od svojih članov, ki imajo sedež zunaj Evropske unije. Splošno sodišče je v svoji sodbi z dne 25. novembra 2020 v zadevi T-107/19 potrdilo, da stranka zunaj EU ne spada v opredelitev „politične stranke“ v okviru Uredbe (ES) št. 2004/2003, saj ni bila „priznana ali ustanovljena v skladu s pravnim redom vsaj ene države članice“. Zato je Sodišče razsodilo, da plačil, prejetih od članov zunaj EU, ni mogoče šteti kot prispevke, temveč samo kot donacije. Toda ta prepoved evropskim političnim strankam in fundacijam preprečuje, da bi razvile močne vezi z enako mislečimi člani zunaj EU. Zato bo člen 23(9) in (10) spremenjen, da bo evropskim političnim strankam in fundacijam dovolil zbiranje prispevkov od članov iz držav, ki so članice Sveta Evrope. Za omejitev tveganja tujega vmešavanja in zagotovitev sorazmernosti, bo določena zgornja meja za prispevek od članov zunaj EU, in sicer 10 % skupnih prispevkov (za katere pa je določena zgornja meja v višini 40 % letnega proračuna stranke oziroma fundacije). S to zgornjo mejo in zahtevo, da morajo evropske politične stranke zagotoviti, da njihove stranke članice zunaj Unije spoštujejo vrednote, ki so enakovredne vrednotam iz člena 2 PEU, bi morala biti zagotovljena potrebna varovala, kar zadeva tuje financiranje. Da se evropskim političnim strankam omogoči organiziranje razprav na nacionalni ravni o evropskih zadevah, lahko te stranke na podlagi spremenjenega člena 25 s sredstvi iz proračuna EU financirajo nacionalne referendumske kampanje v zvezi z vprašanji izvajanja Pogodb. S spremembo člena 30 se bodo prilagodile sankcije, ki jih lahko naloži Organ za evropske politične stranke in fundacije. V primeru količinsko neopredeljivih kršitev Uredbe bodo tako sankcije bolj sorazmerne in prilagojene svojemu namenu.

Člen 32 se bo spremenil tako, da se bo okrepilo sodelovanje med Organom in odredbodajalcem Evropskega parlamenta pri izvajanju in razlagi Uredbe, s čimer se bo povečala pravna varnost za evropske politične stranke in fundacije. Člen 33 bi bilo treba pojasniti in dodati izrecno sklicevanje na pravico evropskih političnih strank in fundacij do zaslišanja, preden se jim izrečejo sankcije. To je še zlasti pomembno glede na to, da trenutno Uredba ne določa možnosti vložitve upravne pritožbe zoper odločitve Organa. Poleg tega bo v prvem ocenjevalnem poročilu po sprejetju prenovljene uredbe ocenjeno, ali bi bilo treba uvesti možnost vložitve pritožbe na vmesni stopnji zoper odločitve Organa. Člen 40 bo spremenjen tako, da bo vključeval prenos pooblastila v zvezi s členom 5(2) in (3). Spremenjen bo tudi člen 44 o prehodnih določbah, in sicer bosta določeni prehodni določbi v zvezi s členom 5(4) in členom 21, točka (4) in točka (5). 🡻 1141/2014 2021/0375 (COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o statutu in financiranju evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij (prenovitev) EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 224 Pogodbe, ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 106a Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, ob upoštevanju mnenja Odbora regij, ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča, v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: ⇩ novo

(1)Uredba (EU, Euratom) št. 1141/2014 Evropskega parlamenta in Sveta je bila večkrat bistveno spremenjena. Ker so potrebne nove spremembe, bi bilo treba zaradi jasnosti navedeno uredbo prenoviti. 🡻 1141/2014 uvodna izjava 1 (2)V členu 10(4) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in členu 12(2) Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina) je navedeno, da politične stranke na evropski ravni prispevajo k oblikovanju evropske politične zavesti in k izražanju politične volje državljanov Unije. 🡻 1141/2014 uvodna izjava 2 (3)V členih 11 in 12 Listine je navedeno, da sta pravica do združevanja na vseh ravneh, na primer na področju političnih in državljanskih zadev, in pravica do svobodnega izražanja, ki vključuje svobodo mnenja ter sprejemanja in širjenja vesti ali idej brez vmešavanja javnih organov in ne glede na državne meje, temeljni pravici vsakega državljana Unije. 🡻 1141/2014 uvodna izjava 3 (4)Evropski državljani bi morali imeti možnost, da z uveljavljanjem teh pravic polno sodelujejo v demokratičnem življenju Unije. 🡻 1141/2014 uvodna izjava 4 (5)Resnično nadnacionalne evropske politične stranke in z njimi povezane evropske politične fundacije so ključne za izražanje mnenja državljanov na evropski ravni, saj premoščajo vrzeli med politiko na nacionalni ravni in na ravni Unije. 🡻 1141/2014 uvodna izjava 5 (6)Spodbujati in podpirati bi bilo treba prizadevanja evropskih političnih strank in z njimi povezanih evropskih političnih fundacij za zagotavljanje močnih vezi med evropsko civilno družbo in institucijami Unije, zlasti Evropskim parlamentom. 🡻 1141/2014 uvodna izjava 6 (prilagojeno) Izkušnje, ki so jih evropske politične stranke in z njimi povezane evropske politične fundacije pridobile pri uporabi Uredbe (ES) št. 2004/2003 Evropskega parlamenta in Sveta, skupaj z resolucijo Evropskega parlamenta z dne 6. aprila 2011 o uporabi Uredbe (ES) št. 2004/2003, kažejo potrebo po izboljšanju pravnega in finančnega okvira za evropske politične stranke in z njimi povezane evropske politične fundacije, da bi lahko postale vidnejši in učinkovitejši akterji v večstopenjskem političnem sistemu Unije.

🡻 1141/2014 uvodna izjava 7 (prilagojeno) (7)Da bi priznali naloge, ki so evropskim političnim strankam podeljene s PEU, in olajšali njihovo delo, bi bilo treba za evropske politične stranke in z njimi povezane evropske politične fundacije uvesti ⌦ določiti ⌫ poseben evropski pravni status. 🡻 1141/2014 uvodna izjava 8 (prilagojeno) (8)Za namene registracije, nadzora in sankcioniranja evropskih političnih strank in fundacij bi bilo treba ustanoviti Organ za evropske politične stranke in fundacije (v nadaljnjem besedilu: Organ) ⌦ je organ Unije v smislu člena 263 Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU), namenjen registriranju, nadziranju in sankcioniranju evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij ⌫. Registracija bi morala biti nujna za pridobitev evropskega pravnega statusa, ki obsega vrsto pravic in obveznosti. Organ bi moral biti neodvisen, da bi se izognili morebitnemu nasprotju interesov. 🡻 1141/2014 uvodna izjava 9 (9)Določiti bi bilo treba postopke, v skladu s katerimi bi evropske politične stranke in z njimi povezane evropske politične fundacije pridobile evropski pravni status na podlagi te uredbe, pa tudi postopke in merila, ki bi se upoštevali pri odločanju o podelitvi takšnega evropskega pravnega statusa. Prav tako bi bilo treba določiti postopke za primere, v katerih se evropski politični stranki ali evropski politični fundaciji odvzame evropski pravni status, ga izgubi ali se mu odreče. 🡻 1141/2014 uvodna izjava 10 (prilagojeno) (10)Da bi se olajšal nadzor nad pravnimi subjekti, za katere bo veljalo tako pravo Unije kot nacionalno pravo, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da sprejme akte v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) v zvezi z delovanjem registra za evropske politične stranke in fundacije (v nadaljnjem besedilu: register), ki ga bo upravljal Organ, zlasti v zvezi z informacijami in spremnimi dokazili, ki se hranijo v registru. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov ⌦ , in da se to posvetovanje izvede v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje ⌫. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju ⌦ Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi ⌫ delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti Evropskemui parlamentu predloženi istočasno, pravočasno in na ustrezen način. ⌦ in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov ⌫. 🡻 1141/2014 uvodna izjava 11 (11)Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v zvezi z določbami o sistemu registracijskih številk ter standardnih izpiskih iz registra, ki jih Organ na zahtevo da na voljo tretjim osebam. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta. 🡻 1141/2014 uvodna izjava 12 (prilagojeno) ⇨ novo (12)Evropske politične stranke in z njimi povezane evropske politične fundacije, ki želijo biti kot take priznane na ravni Unije na podlagi evropskega pravnega statusa ter prejemati javna sredstva iz splošnega proračuna Evropske unije, bi morale spoštovati nekatera načela in izpolnjevati določene pogoje. Zlasti bi morale evropske politične stranke, in z njimi povezane evropske politične fundacije ⇨ in njihovi člani iz Unije ⇦ spoštovati ⌦ ravnati v skladu z ⌫ vrednoteami, na katerih temelji Unija, kakor so izražene v členu 2 PEU. ⇨ Evropske politične stranke in z njimi povezane evropske politične fundacije bi morale poleg tega zagotoviti, da v skladu s takšnimi vrednotami ravnajo tudi njihove stranke članice in organizacije članice. ⇦ ⇩ novo

(13)Da bi se Organ lahko prepričal, da evropska politična stranka oziroma evropska politična fundacija izpolnjuje obveznost ravnanja v skladu z vrednotami, na katerih temelji Unija, kakor so izražene v členu 2 PEU, ter zagotavljanja, da v skladu s temi vrednotami ravnajo tudi njeni člani, bi se moral pri odločanju o registraciji zanašati na pisne izjave, ki jih morajo evropske politične stranke oziroma evropske politične fundacije podati z uporabo predloge, priložene k tej uredbi. Vendar pooblastilo Organa na podlagi zahteve Evropskega parlamenta, Sveta ali Komisije, naj preveri skladnost s takšnimi vrednotami, ne bi smelo zajemati preverjanja morebitnih kršitev navedenih vrednot s strani strank članic ali organizacij članic. 🡻 1141/2014 uvodna izjava 13 (14)Odločitve o izbrisu evropske politične stranke ali evropske politične fundacije iz registra zaradi nespoštovanja vrednot, na katerih temelji Unija, kakor so izražene v členu 2 PEU, bi bilo treba sprejeti le v primeru očitne in hude kršitve teh vrednot. Pri sprejetju odločitve o izbrisu bi Organ moral v celoti spoštovati Listino. ⇩ novo (15)Za zaščito finančnih interesov Unije in za uskladitev te uredbe s členom 297 PDEU bi morala odločitev o izbrisu začeti učinkovati z uradnim obvestilom. 🡻 1141/2014 uvodna izjava 14 (16)Statuti evropskih političnih strank ali evropskih političnih fundacij bi morali vključevati vrsto osnovnih določb. Državam članicam bi bilo treba dovoliti, da za statute evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij, ki imajo sedež na njihovem ozemlju, postavijo dodatne zahteve, pod pogojem, da niso v neskladju s to uredbo. 🡻 1141/2014 uvodna izjava 15 (prilagojeno) (17)Organ bi moral redno preverjati, ali so pogoji in zahteve v zvezi z registracijo evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij še vedno izpolnjeni. Odločitve glede spoštovanja vrednot, na katerih temelji Unija, kakor so izražene v členu 2 PEU, bi bilo treba sprejeti samo v skladu s postopkom, posebej predvidenim v ta namen, in po posvetovanju z odborom neodvisnih uglednih oseb ⌦ , ustanovljenim z Uredbo (EU, Euratom) št. 1141/2014 ⌫. 🡻 1141/2014 uvodna izjava 16 (prilagojeno) Organ je organ Unije v smislu člena 263 PDEU. 🡻 1141/2014 uvodna izjava 17 (18)Zagotoviti bi bilo treba neodvisnost in preglednost delovanja odbora neodvisnih uglednih oseb.

🡻 2019/493 uvodna izjava 3 (prilagojeno) (19)Nedavni dogodki so pokazali potencialna tveganja za volilne postopke in demokracijo, ki jih lahko povzroči nNezakonita uporaba osebnih podatkov ⌦ lahko demokracije in volilne procese izpostavi potencialnim tveganjem ⌫. Zato je treba zaščititi integriteto evropskega demokratičnega procesa z določitvijo finančnih sankcij za primere, kadar bi evropske politične stranke ali evropske politične fundacije izkoristile kršitve pravil o varstvu osebnih podatkov z namenom vplivanja na izid volitev v Evropski parlament. 🡻 2019/493 uvodna izjava 4 (prilagojeno) (20)Za ta namen bi bilo treba uvesti ⌦ določiti ⌫ postopek preverjanja, v skladu s katerim mora ⌦ je ⌫ Organ ⌦ zavezan ⌫ v določenih okoliščinah od odbora neodvisnih uglednih oseb, vzpostavljenega z Uredbo (EU, Euratom) št. 1141/2014, zahtevati oceno, ali je evropska politična stranka ali evropska politična fundacija namerno vplivala oziroma poskušala vplivati na izid volitev v Evropski parlament z izkoriščanjem kršitve veljavnih pravil o varstvu osebnih podatkov. Kadar se v skladu s postopkom preverjanja ugotovi, da je tako, bi moral Organ izreči ⌦ učinkovite, sorazmerne in odvračilne ⌫ sankcije na podlagi sistema učinkovitih, sorazmernih in odvračilnih sankcij, vzpostavljenega z Uredbo (EU, Euratom) št. 1141/2014. 🡻 2019/493 uvodna izjava 5 (prilagojeno) (21)Kadar ⌦ Če ⌫ Organ evropski politični stranki ali fundaciji izreče sankcijo [v skladu s postopkom preverjanja], bi moral upoštevati načelo ne bis in idem, po katerem sankcije ne smejo biti dvakrat izrečene za isto kršitev. Organ bi moral tudi zagotoviti, da se spoštuje načelo pravne varnosti in da ima zadevna evropska politična stranka ali evropska politična fundacija možnost, da se izjavi. 🡻 2019/493 uvodna izjava 7 (prilagojeno) (22)Ker ⌦ bi se moral ⌫ se novi postopek začne ⌦ začeti ⌫ z odločitvijo pristojnega nacionalnega nadzornega organa za varstvo podatkov, bi se moralo zadevni evropski politični stranki ali evropski politični fundaciji omogočiti, da zahteva preizkus sankcije v primeru razveljavitve odločitve tega nacionalnega nadzornega organa za varstvo podatkov ali uveljavitve pravnega sredstva zoper tako odločitev, pod pogojem, da so bila izčrpana vsa nacionalna pravna sredstva. 🡻 1141/2014 uvodna izjava 18 (23)Evropski pravni status, ki se podeli evropskim političnim strankam in z njimi povezanim fundacijam, bi jim moral zagotavljati pravno sposobnost in priznanje v vseh državah članicah. Zaradi takšne pravne sposobnosti in priznanja niso upravičene do imenovanja kandidatov za nacionalne volitve ali volitve v Evropski parlament ali sodelovanja v referendumskih kampanjah. Takšna ali podobna upravičenja ostajajo v pristojnosti držav članic. 🡻 1141/2014 uvodna izjava 19 (24)Dejavnosti evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij bi morala urejati ta uredba, vprašanja, ki jih ta uredba ne ureja, pa ustrezne določbe nacionalnega prava držav članic. Pravni status evropskih političnih strank ali evropskih političnih fundacij bi morale urejati ta uredba in ustrezne določbe nacionalnega prava države članice, v kateri ima sedež (v nadaljnjem besedilu: država članica sedeža). Država članica sedeža bi morala imeti možnost, da vnaprej določi veljavno pravo ali pa izbiro prepusti evropskim političnim strankam in evropskim političnim fundacijam. Država članica sedeža bi morala prav tako imeti možnost, da postavi drugačne ali dodatne zahteve glede na tiste, ki so določene v tej uredbi, vključno z določbami o registraciji in povezovanju evropskih političnih strank in fundacij v nacionalne upravne sisteme in sisteme nadzora ter o njihovi organizaciji in statutih, vključno z določbami o odgovornosti, pod pogojem, da take določbe niso v neskladju s to uredbo. 🡻 1141/2014 uvodna izjava 20 (25)Evropske politične stranke in evropske politične fundacije bi morale imeti evropsko pravno osebnost, ki je ključna sestavina evropskega pravnega statusa. Pridobitev evropske pravne osebnosti bi morala biti pogojena z zahtevami in postopki za zaščito interesov države članice sedeža, vlagatelja vloge za evropski pravni status (v nadaljnjem besedilu: vlagatelj) in vseh zadevnih tretjih oseb. Zlasti bi bilo treba preoblikovati kakršno koli že obstoječo nacionalno pravno osebnost v evropsko pravno osebnost, vse posamezne pravice in obveznosti, ki izhajajo iz nekdanjega nacionalnega pravnega subjekta, pa bi bilo treba prenesti na novi evropski pravni subjekt. Poleg tega bi bilo treba, za olajšanje neprekinjenega delovanja, vzpostaviti zaščitne ukrepe, s katerimi bi se preprečilo, da bi zadevna država članica za tako preoblikovanje določila prestroge pogoje. Država članica sedeža bi morala imeti možnost, da natančneje določi vrste nacionalnih pravnih oseb, ki se lahko preoblikujejo v evropske pravne osebe, in pogojuje soglasje k preoblikovanju v evropsko pravno osebo v skladu s to uredbo s predložitvijo ustreznih jamstev, zlasti za zakonitost statutov vlagateljev v skladu z zakoni te države članice ali za zaščito upnikov ali imetnikov pravic v razmerju do že obstoječe nacionalne pravne osebnosti.

🡻 1141/2014 uvodna izjava 21 (26)Prenehanje statusa evropske pravne osebnosti bi moralo biti pogojeno z zahtevami in postopki za zaščito interesov Unije, države članice sedeža, evropske politične stranke ali evropske politične fundacije in katerih koli zadevnih tretjih oseb. Zlasti če evropska politična stranka ali evropska politična fundacija pridobi pravno osebnost v skladu s pravom države članice sedeža, bi bilo to treba šteti za preoblikovanje evropske pravne osebnosti, vse posamezne pravice in obveznosti nekdanjega evropskega pravnega subjekta pa bi bilo treba prenesti na nacionalni pravni subjekt. Poleg tega bi bilo treba, za olajšanje neprekinjenega delovanja, vzpostaviti zaščitne ukrepe, s katerimi bi se preprečilo, da bi zadevna država članica za tako preoblikovanje določila prestroge pogoje. Če evropska politična stranka ali evropska politična fundacija ne pridobi pravne osebnosti v državi članici sedeža, bi morala prenehati v skladu s pravom te države članice in v skladu s pogojem, ki zahteva, da ne zasleduje pridobitnih ciljev. Organ in odredbodajalec Evropskega parlamenta se lahko z zadevno državo članico dogovorita o podrobnostih glede prenehanja evropske pravne osebnosti, zlasti da bi se zagotovila izterjava sredstev, prejetih iz splošnega proračuna Evropske unije, in morebitnih denarnih sankcij. 🡻 1141/2014 uvodna izjava 22 (27)Če evropska politična stranka ali evropska politična fundacija hudo krši dolžnost spoštovanja ustreznega nacionalnega prava in če je zadeva povezana z dejavniki, ki vplivajo na spoštovanje vrednot, na katerih temelji Unija, kakor so izražene v členu 2 PEU, bi Organ na zahtevo zadevne države članice moral odločiti, da bo uporabil postopke iz te uredbe. Poleg tega bi Organ na zahtevo države članice sedeža moral odločiti, da se evropska politična stranka ali evropska politična fundacija, ki je hudo kršila dolžnost spoštovanja ustreznega nacionalnega prava glede katere koli druge zadeve, izbriše iz registra. 🡻 1141/2014 uvodna izjava 23 (28)Upravičenost do financiranja iz splošnega proračuna Evropske unije bi morala biti omejena na evropske politične stranke in z njimi povezane evropske politične fundacije, ki so bile priznane kot take in ki so pridobile evropski pravni status. Bistveno je zagotoviti, da pogoji za pridobitev statusa evropske politične stranke niso prezahtevni, temveč jih lahko organizirane in resne transnacionalne zveze političnih strank ali fizičnih oseb ali obojih brez večjih težav izpolnijo, hkrati pa bi bilo treba določiti sorazmerna merila za dodeljevanje omejenih sredstev iz splošnega proračuna Evropske unije, ki objektivno izkazujejo evropsko ambicijo ter pristno podporo evropske politične stranke med volivci. Za oblikovanje takšnih meril bi bilo najprimerneje uporabiti izid volitev v Evropski parlament, na katerih morajo evropske politične stranke ali njihovi člani sodelovati v skladu s to uredbo, saj je natančen pokazatelj ravni priznanja, ki ga posamezna evropska politična stranka uživa med volivci. Takšna merila bi morala upoštevati vlogo neposrednega zastopanja državljanov Unije, ki je Evropskemu parlamentu podeljena s členom 10(2) PEU, ter cilj evropskih političnih strank, da polno sodelujejo v demokratičnem življenju Unije in postanejo aktivni akterji v evropski predstavniški demokraciji, da bi tako lahko učinkovito izražali poglede, mnenja in politično voljo državljanov Unije. Upravičenost do financiranja iz splošnega proračuna Evropske unije bi morala biti zato omejena na evropske politične stranke, ki so v Evropskem parlamentu zastopane z vsaj enim svojim članom, in na evropske politične fundacije, ki za financiranje zaprosijo prek evropske politične stranke, ki je v Evropskem parlamentu zastopana z vsaj enim svojim članom. 🡻 2018/673 uvodna izjava 6 (prilagojeno) ⇨ novo (29)Zaradi preglednosti ter okrepitve nadzora in demokratične odgovornosti evropskih političnih strank pa tudi povezave med evropsko civilno družbo in institucijami Unije, zlasti Evropskim parlamentom, bi bilo treba za dostop do financiranja iz splošnega proračuna Evropske unije določiti pogoj ⌦ pogojiti ⌫ , da stranke članice iz EU ⇨ s predložitvijo nekaterih informacij. Zlasti bi morale Evropske politične stranke zagotoviti, da njihove stranke članice s sedežem v Uniji ⇦ na jasno viden in uporabnikom prijazen način objavijo politični program in logotip zadevne evropske politične stranke. (30)⇨ Evropske politične stranke in njihove stranke članice bi morale biti zgled pri odpravljanju razlik med spoloma na političnem področju. Če želijo evropske politične stranke pridobiti financiranje EU, bi morale imeti notranja pravila za spodbujanje uravnotežene zastopanosti spolov, prav tako pa bi morale zagotoviti preglednost glede uravnotežene zastopanosti spolov v svojih strankah članicah. ⇦ Spodbujati bi bilo treba tudi vključitev informacij ⇨ Evropske politične stranke bi morale predložiti dokaze glede njihove notranje politike ⇦ o zastopanosti spolov ⇨ in o zastopanosti spolov v njihovih strankah članicah, kar zadeva kandidate in kandidatke na volitvah v Evropski parlament ter poslance in poslanke Evropskega parlamenta ⇦ v vsaki od strank članic evropske politične stranke. ⇨ Evropske politične stranke se poleg tega spodbuja, naj predložijo informacije glede vključenosti in zastopanosti manjšin v njihovih strankah članicah. ⇦ 🡻 1141/2014 uvodna izjava 24 (prilagojeno) (31)Za večjo preglednost financiranja evropskih političnih strank ter preprečevanje morebitnih zlorab pravil o financiranju bi se moral ⌦ zgolj ⌫ za namene financiranja vsak poslanec Evropskega parlamenta šteti za člana samo ene evropske politične stranke, ki bi morala biti, če je to ustrezno, stranka, s katero je povezana njegova nacionalna ali regionalna politična stranka na zadnji dan roka za vložitev vloge za financiranje. 🡻 1141/2014 uvodna izjava 25 ⇨ novo

(32)Določiti bi bilo treba postopke, v skladu s katerimi bi lahko evropske politične stranke in z njimi povezane evropske politične fundacije zaprosile za financiranje iz splošnega proračuna Evropske unije, pa tudi postopke, merila in pravila, ki bi se upoštevali pri odločanju o dodelitvi takšnega financiranja. ⇨ V zvezi s tem bi morale evropske politične stranke in fundacije zlasti spoštovati načelo dobrega finančnega poslovodenja. ⇦ ⇩ novo (33)Da bi se odpravile težave evropskih političnih strank, zlasti majhnih, pri doseganju 10-% stopnje sofinanciranja, ki se zahteva z Uredbo (EU, Euratom) št. 1141/2014, bi bilo treba stopnjo sofinanciranja za evropske politične stranke znižati na 5 % v skladu s stopnjo, ki se uporablja za evropske politične fundacije. (34)Stopnjo sofinanciranja bi bilo treba v letu volitev v Evropski parlament znižati na 0 %. Odprava obveznosti sofinanciranja v letu volitev v Evropski parlament bi morala evropskim političnim strankam omogočiti povečanje števila in intenzivnosti dejavnosti, povezanih s kampanjami, posledično pa tudi povečanje njihove prepoznavnosti na nacionalni ravni. 🡻 1141/2014 uvodna izjava 26 (35)Da bi spodbudili neodvisnost in odgovornost evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij, bi bilo treba nekatere vrste donacij in prispevkov, ki se ne zagotovijo iz splošnega proračuna Evropske unije, prepovedati ali pa zanje uvesti omejitve. Vsaka omejitev prostega pretoka kapitala, ki je lahko posledica take omejitve, je upravičena na podlagi javnega reda in nujno potrebna za doseganje teh ciljev. ⇩ novo (36)Uvesti bi bilo treba mehanizem potrebne skrbnosti, da bi se izboljšala preglednost velikih donacij in kar najbolj omejilo tveganje tujega vmešavanja iz tega vira. V ta namen bi morale evropske politične stranke in evropske politične fundacije od donatorjev zahtevati podrobne identifikacijske podatke. Organ bi moral biti pooblaščen, da od donatorjev zahteva dodatne informacije, če lahko utemeljeno predpostavlja, da donacija pomeni kršitev te uredbe. (37)Za okrepitev sodelovanja z dolgoletnimi člani, ki se zavzemajo za iste vrednote kot EU, bi bilo treba dovoliti prispevke strank članic s sedežem v državah zunaj Unije, če so te države članice Sveta Evrope. Vendar bi se morala za takšne prispevke uporabljati zgornja meja glede na skupni prispevek, da bi se omejilo tveganje tujega vmešavanja. (38)Uredba (EU, Euratom) št. 1141/2014 evropskim političnim strankam in fundacijam priznava le dve kategoriji prihodkov poleg prispevkov iz proračuna Evropske unije, in sicer prispevke članov in donacije. Več virov prihodkov, ustvarjenih z lastnimi gospodarskimi dejavnostmi (kot so prodaja publikacij ali kotizacije za konference), ne spada v navedeni kategoriji, kar povzroča težave v zvezi z računovodenjem in preglednostjo. Zato bi bilo treba uvesti tretjo kategorijo prihodkov (tj. „lastna sredstva“). Za delež lastnih sredstev v skupnem proračunu evropske politične stranke ali fundacije bi morala biti določena zgornja meja v višini 5 %, da se prepreči čezmeren obseg teh sredstev glede na celotna proračunska sredstva teh subjektov. 🡻 1141/2014 uvodna izjava 27 (prilagojeno) ⇨ novo (39)⇨ Da bi lahko dosegle svoje člane in svoja volilna okrožja po vsej Uniji ⇦ ⌦ bi morale imeti ⌫ eEvropske politične stranke bi morale biti sposobne financirati ⇨ pravico do uporabe svojega financiranja za čezmejne politične ⇦ kampanje. , ki jih izvajajo v okviru volitev v Evropski parlament, Ffinanciranje in omejitve izdatkov ⌦ stroškov ⌫ za volitve za stranke in kandidate na takih volitvah ⇨ v okviru navedenih kampanj ⇦ pa bi morali urejati predpisi, veljavni v posamezni državi članici. 🡻 1141/2014 uvodna izjava 32 ⇨ novo

(40)Da bi prispevali k povečanju osveščenosti državljanov o evropskih političnih vprašanjih in spodbujali preglednost evropskega volilnega procesa ⇨ politične povezanosti ⇦, lahko evropske politične stranke med volitvami v Evropski parlament državljane obveščajo o vezeh, ki jih imajo z nacionalnimi političnimi strankami, s katerimi so povezane, in njihovimi kandidati. 🡻 1141/2014 uvodna izjava 28 (prilagojeno) ⇨ novo (41)Evropske politične stranke ne bi smele neposredno ali posredno financirati drugih političnih strank ter zlasti nacionalnih strank ali kandidatov. Evropske politične fundacije ne bi smele neposredno ali posredno financirati evropskih ali nacionalnih političnih strank ali kandidatov. ⇨ Prepoved posrednega financiranja pa ne bi smela evropskim političnim strankam preprečiti javnega podpiranja svojih strank članic v Uniji ter sodelovanja z njimi pri vprašanjih, ki zadevajo Unijo, ali podpiranja političnih dejavnosti v skupnem interesu, da bi lahko izpolnile svojo nalogo iz člena 10(4) PEU. ⇦ Poleg tega ⌦ bi smele ⌫ evropske politične stranke in z njimi povezane evropske politične fundacije ne bi smele ⇨ dejavnosti v okviru nacionalnih ⇦ financirati referendumskih kampanj ⌦ financirati ⌫ ⇨ le ⇦ ⇨ , kadar se nanašajo na izvajanje PEU in PDEU ⇦. Ta načela upoštevajo Izjavo št. 11 o členu 191 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ki je priložena sklepni listini Pogodbe iz Nice. 🡻 1141/2014 uvodna izjava 29 (42)Določiti bi bilo treba posebna pravila in postopke za razdelitev odobritev, ki so vsako leto na voljo v splošnem proračunu Evropske unije, pri čemer bi bilo treba upoštevati število upravičencev na eni strani ter delež izvoljenih poslancev v Evropski parlament iz vsake upravičene evropske politične stranke in z njo povezane evropske politične fundacije na drugi strani. Navedena pravila bi morala vsebovati stroge zahteve glede preglednosti, računovodstva, revizije in finančnega nadzora nad evropskimi političnimi strankami in z njimi povezanimi evropskimi političnimi fundacijami, pa tudi sorazmerne sankcije, med drugim za primere, ko bi evropska politična stranka ali evropska politična fundacija kršila vrednote, na katerih temelji Unija, kakor so izražene v členu 2 PEU. 🡻 1141/2014 uvodna izjava 30 (prilagojeno) (43)Da bi se zagotovilo izpolnjevanje obveznosti iz te uredbe v zvezi s financiranjem in odhodki evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij ter v zvezi z drugimi vprašanji, je treba vzpostaviti ⌦ določiti ⌫ učinkovite nadzorne mehanizme. V ta namen bi morali Organ, odredbodajalec Evropskega parlamenta in države članice sodelovati ter si izmenjati vse potrebne informacije. Treba bi bilo spodbujati tudi vzajemno sodelovanje med organi držav članic, da bi se zagotovil učinkovit in uspešen nadzor obveznosti, ki izhajajo iz veljavnega nacionalnega prava. ⇩ novo (44)Z namenom povečanja pravne varnosti, ki jo zagotavlja ta uredba, in za zagotovitev njenega usklajenega izvajanja bi morala Organ in odredbodajalec Evropskega parlamenta tesno sodelovati, med drugim z rednim izmenjevanjem stališč in informacij glede razlage in uporabe te uredbe v praksi. Poleg tega bi moralo sodelovanje med Organom, odredbodajalcem Evropskega parlamenta ter evropskimi političnimi strankami in evropskimi političnimi fundacijami, ob polnem spoštovanju neodvisnosti Organa, evropskim političnim strankam in evropskim političnim fundacijam olajšati pravilno izvajanje Uredbe in preprečiti pravne spore. Obveznost Organa, da evropskim političnim strankam ali evropskim političnim fundacijam da možnost, da se izjavijo, preden sprejme kakršno koli odločitev, ki bi lahko imela negativen učinek, bi morala prav tako evropskim političnim strankam in evropskim političnim fundacijam olajšati pravilno izvajanje Uredbe ter hkrati prispevati k preprečevanju pravnih sporov. 🡻 1141/2014 uvodna izjava 31 (prilagojeno) ⇨ novo (45)Treba je predvideti jasen, trden in odvračilen ⇨ in sorazmeren ⇦ sistem sankcij, da bi se zagotovilo učinkovito, sorazmerno in enotno izpolnjevanje obveznosti v zvezi z dejavnostmi evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij. Tak sistem bi moral spoštovati tudi načelo ne bis in idem, v skladu s katerim se za isto kršitev sankcij ne more izreči dvakrat. Treba je tudi opredeliti vlogi Organa in odredbodajalca Evropskega parlamenta pri nadzoru in preverjanju skladnosti ravnanja s to uredbo, pa tudi pri mehanizmih ⌦ mehanizme ⌫ za sodelovanje med njima in organi držav članic. ⇩ novo

(46)Politično oglaševanje ima pomembno vlogo, saj političnim strankam omogoča komunikacijo z državljani in izmenjave z njimi glede političnih vprašanj. Oglaševanje se lahko izvaja v najrazličnejših oblikah in se razširja prek številnih medijev, od televizije in radia do tiskanih medijev in spletnih družbenih medijev. Je pomemben del volilnega procesa in predstavlja velik del zneska, ki ga porabijo politične stranke in kandidati. Prinaša pomembne koristi, toda pomeni tudi potencialna tveganja za volilne procese in demokracijo. Ta tveganja lahko izhajajo iz nepreglednih praks in uporabe političnega oglaševanja kot dejavnika pri razširjanju dezinformacij, tudi kadar pri oglaševanju ni razkrita njegova politična narava ter kadar sta njegovo financiranje in ciljanje prikrita. (47)Zato bi morale evropske politične stranke v svojem političnem oglaševanju zagotoviti visoko raven preglednosti, da se podprejo poštena politična razprava ter svobodne in poštene volitve, vključno z bojem proti dezinformacijam. Preglednost bi morala podpreti razumevanje narave, vira in ozadja političnega oglaševanja pri državljanih, vključno z njegovim financiranjem in porabljenimi zneski, ter tega, ali je bilo in kako je bilo oglaševanje nanje ciljano. Poleg tega bi morala spodbujati prevzemanje odgovornosti in prispevati k zmanjšanju števila primerov zlorabe političnega oglaševanja, med drugim povezane z dezinformacijami in drugimi vrstami vmešavanja v demokratično razpravo. Zahteve glede preglednosti bi morale podpirati evropsko razsežnost volitev v Evropski parlament, tudi čezmejno razsežnost. (48)Države članice bi morale zagotoviti primerno uveljavljanje obveznosti glede preglednosti, ki se uporabljajo za politično oglaševanje in so določene v tej uredbi. Države članice bi morale poleg tega na pristojne organe prenesti potrebna pooblastila za nadziranje izpolnjevanja navedenih obveznosti glede preglednosti. V izogib nepotrebnemu vmešavanju bi morali takšni nacionalni regulativni organi ali telesa svoja pooblastila izvrševati nepristransko in pregledno, biti pravno ločeni od vlade in funkcionalno neodvisni od svojih vlad in katerih koli drugih javnih ali zasebnih organov. Državljani in druge zainteresirane strani bi morali biti seznanjeni s tem, kateri regulativni organi so pristojni v vsaki državi članici, kar bi bilo treba doseči z določitvijo obveznosti Organa, da na svojem spletišču objavlja in redno posodablja seznam nacionalnih regulativnih organov držav članic. Zoper odločitve nacionalnih regulativnih organov bi morala obstajati možnost vložitve učinkovitih pravnih sredstev v skladu s členom 47 Listine. To bi moralo vključevati zagotovitev, da je mogoče na zahtevo katere koli zainteresirane strani vložiti in pravočasno uveljaviti pravno sredstvo, s katerim se od evropske politične stranke zahteva odprava morebitne kršitve zahtev glede preglednosti iz te uredbe. (49)Evropske politične stranke se pri pripravi, oddaji v razširjanje, izdajanju in razširjanju svojega političnega oglaševanja pogosto zanašajo na zunanje ponudnike storitev, tudi izdajatelje oglaševanja. Takšne ponudnike storitev zavezuje Uredba (EU) 2022/XX Evropskega parlamenta in Sveta o preglednosti in ciljanju v političnem oglaševanju. Pri sklepanju pogodbenega razmerja o zagotavljanju storitev, povezanih s političnim oglaševanjem, bi morale evropske politične stranke zagotoviti, da ponudniki storitev političnega oglaševanja, vključno z izdajatelji oglaševanja, spoštujejo svoje obveznosti iz Uredbe (EU) 2022/XX [o preglednosti in ciljanju v političnem oglaševanju]. Zagotoviti bi morale, da se v pogodbeni ureditvi določi, kako se upoštevajo ustrezne določbe te uredbe. Če je ustrezno, lahko politično oglaševanje vključuje politični logotip evropske politične stranke. (50)Vzpostaviti je treba skupno odložišče za razkritja evropskih političnih strank. Glede na njegovo posebno vlogo pri izvajanju te uredbe bi moral takšno odložišče vzpostaviti in upravljati Organ v okviru Registra evropskih političnih strank. Evropske politične stranke bi morale informacije, ki se hranijo v odložišču, Organu posredovati v standardni obliki; ta postopek se lahko avtomatizira. Evropske politične stranke bi morale v odložišču Organa dati na voljo informacije, ki omogočajo razumevanje širšega konteksta političnega oglasa in njegovih ciljev. Informacije o znesku, dodeljenem političnemu oglaševanju v okviru posamezne kampanje, ki se vključijo v odložišče, lahko temeljijo na oceni dodelitve financiranja. Zneski, ki jih je treba navesti v odložišču, vključujejo donacije za posebne namene ali prejemke v naravi. (51)Evropske politične stranke bi morale izvajati in redno posodabljati svojo politiko uporabe političnega oglaševanja. Ta politika in letno poročilo o njenem izvajanju bi morala biti na voljo na spletišču evropske politične stranke. (52)Uredba (EU) 2022/XX [o preglednosti in ciljanju v političnem oglaševanju] določa obveznosti za upravljavce podatkov, ki v okviru političnega oglaševanja uporabljajo tehnike ciljanja ali ojačevanja. Pri uporabi tehnik ciljanja ali ojačevanja v političnem oglaševanju bi morale evropske politične stranke ravnati skladno s členom 12 navedene uredbe. Nadzorni organi v smislu člena 4, točka 21, Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta bi morali biti pristojni za spremljanje skladnosti s to uredbo. (53)Informacije o tem, ali evropske politične stranke ravnajo v skladu z zahtevami glede preglednosti, določenimi s to uredbo, bi morale biti na voljo na ravni Unije. Da bi bilo to čim lažje, bi moral Organ pripraviti in objaviti stvarno in opisno poročilo o vseh odločitvah nacionalnih regulativnih organov oziroma nadzornih organov v skladu s to uredbo. (54)Glede na potrebo po zaščiti integritete evropskega demokratičnega procesa bi morale evropske politične stranke za upravičenost do sredstev, ki izvirajo iz proračuna Evropske unije, dokazati, da spoštujejo pravila o preglednosti, ki se uporabljajo za politično oglaševanje. 🡻 1141/2014 uvodna izjava 33 (prilagojeno) ⇨ novo (55)Zaradi preglednosti ter za krepitev nadzora nad evropskimi političnimi strankami in evropskimi političnimi fundacijami ter njihove demokratične odgovornosti bi bilo treba ⇨ v uporabniku prijazni, odprti in strojno berljivi obliki ⇦ objaviti informacije, za katere se šteje, da so v znatnem javnem interesu, zlasti v zvezi z njihovimi statuti, članstvom, računovodskimi izkazi, donatorji in donacijami, prispevki ter nepovratnimi sredstvi iz splošnega proračuna Evropske unije, pa tudi informacije v zvezi z odločitvami Organa in odredbodajalca Evropskega parlamenta glede registracije, financiranja in sankcij. Uvedba ⌦ Določitev ⌫ regulativnega okvira za zagotovitev, da so te informacije na voljo javnosti, je najučinkovitejši način spodbujanja enakih pogojev in poštene konkurence med političnimi silami ter zagotavljanja odprtih, preglednih in demokratičnih zakonodajnih in volilnih postopkov procesov, s čimer se krepi zaupanje državljanov in volivcev v evropsko predstavniško demokracijo, širše pa se preprečujeta korupcija in zloraba moči. 🡻 1141/2014 uvodna izjava 34 (56)V skladu z načelom sorazmernosti obveznost objave identitete donatorjev, ki so fizične osebe, ne bi smela veljati za donacije v znesku, ki je enak ali manjši od 1 500 EUR na leto in na donatorja. Poleg tega taka obveznost ne bi smela veljati za donacije, katerih letna vrednost presega 1 500 EUR in je manjša od ali enaka 3 000 EUR, razen če donator predhodno pisno privoli v objavo. Ti mejni zneski predstavljajo ustrezno ravnovesje med temeljno pravico do varstva osebnih podatkov na eni strani in legitimnim javnim interesom do preglednosti glede financiranja evropskih političnih strank in fundacij na drugi, kakor so izraženi v mednarodnih priporočilih za preprečevanje korupcije v zvezi s financiranjem političnih strank in fundacij. Razkritje donacij, ki presegajo 3 000 EUR na leto in na donatorja, bi moralo omogočiti učinkovit javni nadzor in pregled odnosov med donatorji in evropskimi političnimi strankami. Prav tako bi bilo treba v skladu z načelom sorazmernosti letno objavljati informacije o donacijah, razen za donacije med kampanjami pred volitvami v Evropski parlament ali za donacije, ki presegajo 12 000 EUR, ki bi jih bilo treba objaviti čim prej. 🡻 1141/2014 uvodna izjava 35 (57)Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela iz Listine, zlasti členov 7 in 8 Listine, v katerih je navedeno, da ima vsakdo pravico do spoštovanja svojega zasebnega življenja ter pravico do varstva osebnih podatkov, ki se nanj nanašajo, pri njenem izvajanju pa je treba te pravice in načela v celoti spoštovati.

🡻 1141/2014 uvodna izjava 36 (58)Organ, Evropski parlament in odbor neodvisnih uglednih oseb pri uporabi te uredbe obdelujejo osebne podatke v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725(ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta . 🡻 1141/2014 uvodna izjava 37 (59)Za obdelavo osebnih podatkov pri uporabi te uredbe se uporablja Uredba (EU) 2016/679Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta 🡻 1141/2014 uvodna izjava 38 (prilagojeno) (60)Zaradi pravne varnosti je primerno pojasniti, da so upravljavci podatkov v smislu Uredbe (EU) 2018/1725(ES) št. 45/2001 ali Uredbe (EU) 2016/679Direktive 95/46/ES Organ, Evropski parlament, evropske politične stranke in evropske politične fundacije, nacionalni organi, pristojni za izvajanje nadzora nad vidiki financiranja evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij, ter druge relevantne tretje osebe, ki so navedene ali določene v tej uredbi. Prav tako je treba podrobno določiti najdaljše obdobje dovoljene hrambe osebnih podatkov, ki so bili zbrani za zagotavljanje zakonitosti, pravilnosti in preglednosti financiranja evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij ter članstva evropskih političnih strank. Kot upravljavci podatkov morajo Organ, Evropski parlament, evropske politične stranke in evropske politične fundacije, pristojni nacionalni organi ter relevantne tretje osebe sprejeti vse primerne ukrepe, da bi izpolnjevali obveznosti iz Uredbe (EU) 2018/1725(ES) št. 45/2001 in ⌦ oziroma ⌫ Uredbe (EU) 2016/679Direktive 95/46/ES, zlasti glede zakonitosti obdelave, varnosti postopkov obdelave in zagotavljanja informacij, pa tudi pravic oseb, na katere se podatki nanašajo, da dostopajo do svojih osebnih podatkov ter zahtevajo njihov popravek in izbris. ⇩ novo (61)Za lažje spremljanje izvajanja te uredbe bi morala vsaka država članica imenovati enotne kontaktne točke, pristojne za usklajevanje z evropsko ravnjo. Takšne kontaktne točke bi morale razpolagati z zadostnimi viri, da bi lahko zagotovile učinkovito usklajevanje, med drugim tudi v zvezi z vprašanji, povezanimi s spremljanjem političnega oglaševanja. 🡻 1141/2014 uvodna izjava 39 (prilagojeno) (62)V zvezi z obdelavo podatkov pri uporabi te uredbe se uporablja ⌦ Uredba (EU) 2016/679 ⌫ poglavje III Direktive 95/46/ES o pravnih sredstvih, odgovornosti in sankcijah. Pristojni nacionalni organi ali relevantne tretje osebe bi morali biti za vsakršno škodo, ki jo povzročijo, odgovorni v skladu z veljavnim nacionalnim pravom. Poleg tega bi morale države članice zagotoviti, da se za pristojne nacionalne organe ali relevantne tretje osebe uporabljajo primerne sankcije za kršitve te uredbe. 🡻 1141/2014 uvodna izjava 40 (63)Evropski parlament bi moral tehnično podporo evropskim političnim strankam zagotavljati po načelu enakega obravnavanja, na podlagi računa in za plačilo ter o njej redno pripravljati javna poročila. 🡻 1141/2014 uvodna izjava 41 (64)Ključni vidiki o uporabi te uredbe bi morali biti javno dostopni na temu namenjenem spletnem mestu.

🡻 1141/2014 uvodna izjava 42 (prilagojeno) (65)Sodni nadzor Sodišča Evropske unije bo prispeval k zagotavljanju pravilne uporabe te uredbe. Vključiti bi bilo treba tudi določbe, s katerimi bi se evropskim političnim strankam ali evropskim političnim fundacijam omogočilo, da ⌦ se izjavijo ⌫ izrazijo svoje mnenje in sprejmejo popravljalne ukrepe, preden se jim izrečejo sankcije. ⇩ novo (66)Za dodatno uskladitev ocenjevanja te uredbe s ciklom volitev v Evropski parlament bi bilo treba prilagoditi datume predlaganega celovitega pregleda. Poleg tega bi morala biti, v izogib podvajanju, ocena določb o preglednosti in ciljanju v političnem oglaševanju del poročila Komisije po volitvah v Evropski parlament. 🡻 1141/2014 uvodna izjava 43 (67)Države članice bi morale zagotoviti, da so sprejeti nacionalni predpisi, ki prispevajo k učinkovitemu izvrševanju te uredbe. 🡻 1141/2014 uvodna izjava 44 (prilagojeno) ⇨ novo (68)Državam članicam ⇨ Evropskim političnim strankam in fundacijam ⇦ bi bilo treba dati dovolj časa, da sprejmejo predpise, s katerimi bi se zagotovila nemotena in učinkovita uporaba te uredbe. Določiti bi bilo torej treba prehodno obdobje med začetkom veljavnosti ⌦ te uredbe ⌫ in začetkom uporabe te uredbe ⇨ nekaterih njenih členov ⇦. 🡻 1141/2014 uvodna izjava 45 (prilagojeno) Opravljeno je bilo posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, ki je sprejel mnenje. 🡻 1141/2014 uvodna izjava 46 (prilagojeno) Glede na potrebo po znatnih spremembah in dopolnitvah predpisov in postopkov, ki se trenutno uporabljajo za politične stranke in politične fundacije na ravni Unije, bi bilo treba Uredbo (ES) št. 2004/2003 razveljaviti –

🡻 1141/2014 (prilagojeno) ⇨ novo SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: POGLAVJE I SPLOŠNE DOLOČBE Člen 1 Predmet urejanja Ta uredba določa pogoje, ki urejajo statut ter financiranje političnih strank na evropski ravni (v nadaljnjem besedilu: evropske politične stranke) in političnih fundacij na evropski ravni (v nadaljnjem besedilu: evropske politične fundacije). Člen 2 Opredelitve pojmov V tej uredbi ⌦ se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov ⌫: (1)„politična stranka“ pomeni združenje državljanov ⌦ , ki izpolnjuje naslednja pogoja ⌫: (a)ki uresničuje politične cilje; in (b)ki je priznanao ali ustanovljenao v skladu s pravnim redom vsaj ene države članice; (2)„politična zveza“ pomeni organizirano sodelovanje ⇨ v kateri koli obliki ⇦ med ⌦ njenimi člani, ki so bodisi ⌫ političneimi strankeami in/alibodisi državljani; (3)„evropska politična stranka“ pomeni politično zvezo, ki zasleduje politične cilje ⇨ , se zanje zavzema v vsej Uniji ⇦ in je registrirana pri Organu za evropske politične stranke in fundacije , ustanovljenem v ⌦ iz ⌫ členau 76, v skladu s pogoji in postopki iz toe uredboe; (4)„evropska politična fundacija“ pomeni subjekt, ki je formalno povezan z evropsko politično stranko, ki je registriran pri Organu ⌦ za evropske politične stranke in fundacije iz člena 7 ⌫ v skladu s pogoji in postopki iz toe uredboe ter ki s svojimi dejavnostmi podpira in dopolnjuje cilje evropske politične stranke v okviru ciljev in temeljnih vrednot Unije, pri čemer opravlja eno ali več od naslednjih nalog: (a)opazovanje in analiziranje razprave o vprašanjih evropske javne politike in procesa evropskega povezovanja in prispevanje k njima; (b)razvijanje dejavnosti, povezanih z vprašanji evropske javne politike, na primer organiziranje in podpiranje seminarjev, izobraževanj, konferenc in študij o teh vprašanjih med ustreznimi ⌦ deležniki ⌫ zainteresiranimi stranmi, vključno z mladinskimi organizacijami in drugimi predstavniki civilne družbe ⇨ , ter krepitev zmogljivosti za podpiranje oblikovanja prihodnjega političnega vodstva v Uniji ⇦; (c)razvijanje sodelovanja za spodbujanje demokracije, ⌦ tudi v tretjih državah ⌫ vključno s tretjimi državami;

(d)zagotavljanje okvira za nacionalne politične fundacije, akademike in druge ustrezne akterje za skupno udejstvovanje na evropski ravni; (5)„regionalni parlament“ ali „regionalna skupščina“ pomeni organ, katerega člani so nosilci voljene funkcije v organih regionalne skupnosti ali so politično odgovorni izvoljeni skupščini; (6)„financiranje iz splošnega proračuna Evropske unije“ pomeni nepovratna sredstva, ki se dodelijo v skladu z naslovom VIII VI prvega dela, ali prispevek, ki se dodeli v skladu z naslovom VIII XI drugega prvega dela Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta Uredbe (ES, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba); (7)„donacija“ pomeni kateri koli prispevek v denarju, kateri koli prispevek v naravi, zagotavljanje katerega koli blaga, storitev (vključno s posojili) ali del po ceni, ki je nižja od tržne, in/ali katero koli drugo transakcijo, ki za zadevno evropsko politično stranko ali evropsko politično fundacijo pomeni ekonomsko korist, razen prispevkov članov in običajnih političnih dejavnosti, ki jih posamezniki opravljajo prostovoljno; (8)„prispevek članov“ pomeni katera koli plačila v denarju, vključno s članarino, ali kateri koli prispevek v naravi, zagotavljanje katerega koli blaga, storitev (vključno s posojili) ali del po ceni, ki je nižja od tržne, in/ali katero koli drugo transakcijo, ki za zadevno evropsko politično stranko ali evropsko politično fundacijo pomeni ekonomsko korist, če jih navedeni evropski politični stranki ali evropski politični fundaciji zagotovi eden izmed njenih članov, razen običajnih političnih dejavnosti, ki jih posamezni člani opravljajo prostovoljno; ⇩ novo (9)„lastna sredstva“ pomeni prihodke, ustvarjene z lastnimi gospodarskimi dejavnostmi, kot so kotizacije za konference in prodaja publikacij; (10)„posredno financiranje“ pomeni financiranje, od katerega ima stranka članica finančno korist, tudi če ni bilo nobenega neposrednega prenosa sredstev; to bi moralo vključevati primere, v katerih se stranki članici omogoči, da se izogne odhodkom, ki bi jih sicer imela pri dejavnostih, razen političnih dejavnosti v skupnem interesu, organiziranih izključno v njeno korist; 🡻 1141/2014 (119)„letni proračun“ za namene členov 2320 in 3027 pomeni skupni znesek odhodkov v določenem letu, kakor je vpisan v letnih računovodskih izkazih zadevne evropske politične stranke ali evropske politične fundacije; 🡻 2018/673 člen 1(3) (1210)„nacionalna kontaktna točka“ pomeni vsako osebo, ki jo imenujejo pristojni organi držav članic z namenom izmenjave informacij pri uporabi te uredbe; 🡻 1141/2014 ⇨ novo (1311)„sedež“ pomeni kraj, kjer ima evropska politična stranka ali evropska politična fundacija svojo osrednjo upravo ⇨ , razen če je v tej uredbi določeno drugače ⇦; (1413)„kršitve v steku“ pomeni dve ali več kršitev, storjenih v okviru istega protipravnega dejanja;

(1513)„ponovna kršitev“ pomeni kršitev, ki je bila storjena v petih letih od takrat, ko je bila storilcu izrečena sankcija za istovrstno kršitev.; ⇩ novo (16)„politično oglaševanje“ pomeni oglaševanje v smislu člena 2, točka (2), Uredbe (EU) 2022/XX [o preglednosti in ciljanju v političnem oglaševanju]; [(17)„politični oglas“ pomeni oglas v smislu člena 2, točka (3), Uredbe (EU) 2022/XX [o preglednosti in ciljanju v političnem oglaševanju]; [(18)„storitve političnega oglaševanja“ pomeni storitve v smislu člena 2, točka (5), Uredbe (EU) 2022/XX [o preglednosti in ciljanju v političnem oglaševanju]. 🡻 1141/2014 (prilagojeno) 🡺1 2018/673 člen 1(4)(a) POGLAVJE II STATUT EVROPSKE POLITIČNE STRANKE IN EVROPSKE POLITIČNE FUNDACIJE Člen 3 Pogoji za registracijo 1. Politična zveza lahko zahteva registracijo ⌦ vloži vlogo za registracijo ⌫ kot evropska politična stranka, če izpolnjuje naslednje pogoje: (a)sedež ima v državi članici, kakor je določeno v njenem statutu; (b)⌦ zanjo velja vsej eno od naslednjega: ⌫ (i)🡺1 njene stranke članice v vsaj eni četrtini držav članic zastopajo poslanci v Evropskem parlamentu, nacionalnih parlamentih, regionalnih parlamentih ali regionalnih skupščinah; ali 🡸 (ii)stranka ali ⌦ njene stranke članice ⌫ njeni člani so v vsaj četrtini držav članic prejelie vsaj tri odstotke oddanih glasov v vsaki od teh držav članic na zadnjih volitvah v Evropski parlament; 🡻 2018/673 člen 1(4)(b)

(cba)njene stranke članice niso članice druge evropske politične stranke; 🡻 1141/2014 ⇨ novo (dc)zlasti v svojem programu in dejavnostih spoštuje vrednote, na katerih temelji Unija, kakor so izražene v členu 2 PEU, in sicer so to človekovo dostojanstvo, svoboda, demokracija, enakost, načelo pravne države ter človekove pravice, vključno s pravicami pripadnikov manjšin ⇨ . O tem poda pisno izjavo z uporabo predloge iz Priloge I ⇦; ⇩ novo (e)zagotavlja tudi, da njene stranke članice s sedežem v Uniji spoštujejo vrednote, izražene v členu 2 PEU, ter da njene stranke članice s sedežem zunaj Unije spoštujejo enakovredne vrednote. O tem poda pisno izjavo z uporabo predloge iz Priloge I; 🡻 1141/2014 (prilagojeno) ⇨ novo (fd)stranka ali njeni člani so sodelovali na volitvah v Evropski parlament ali so javno naznanili namero, da bodo sodelovali na naslednjih volitvah v Evropski parlament,; in (ge)ne zasleduje pridobitnih ciljev. 2. ⌦ Subjekt ⌫ Vlagatelj lahko zahteva registracijo kot evropska politična fundacija, če izpolnjuje naslednje pogoje: (a)povezan je z evropsko politično stranko, ki je registrirana v skladu s [pogoji in postopki iz ⌦ te uredbe / to uredbo ⌫] te uredbe; (b)sedež ima v državi članici, kakor je določeno v njegovem statutu; (c)zlasti v svojem programu in dejavnostih spoštuje vrednote, na katerih temelji Unija, kakor so izražene v členu 2 PEU, in sicer so to človekovo dostojanstvo, svoboda, demokracija, enakost, načelo pravne države ter človekove pravice, vključno s pravicami pripadnikov manjšin ⇨ . O tem poda pisno izjavo z uporabo predloge iz Priloge I ⇦ ; ⇩ novo (d)zagotavlja tudi, da njegove organizacije članice s sedežem v Uniji spoštujejo vrednote, izražene v členu 2 PEU, ter da njegove organizacije članice s sedežem zunaj Unije spoštujejo enakovredne vrednote. O tem poda pisno izjavo z uporabo predloge iz Priloge I;

🡻 1141/2014 (prilagojeno) (ed)njegovi cilji dopolnjujejo cilje evropske politične stranke, s katero je formalno povezan; (fe)njegov organ upravljanja sestavljajo člani iz vsaj ene četrtine držav članic,; in (gf)ne zasleduje pridobitnih ciljev. 3. Evropska politična stranka je lahko formalno povezana samo z eno evropsko politično fundacijo. Vsaka evropska politična stranka in z njo povezana evropska politična fundacija zagotavljata ločevanje med tekočim poslovanjem, strukturo upravljanja ter finančnimi računi. Člen 4 Upravljanje evropskih političnih strank 1. Statut evropske politične stranke mora biti v skladu z veljavnim pravom države članice, v kateri ima sedež, in vključuje določbe, ki zajemajo najmanj naslednje: (a)ime evropske politične stranke in logotip, ki se jasno razlikujeta od imena in logotipa katere koli druge obstoječe evropske politične stranke ali evropske politične fundacije; (b)naslov sedeža evropske politične stranke; (c)politični program, v katerem so določeni namen in cilji evropske politične stranke; (d)izjavo, da ne zasleduje pridobitnih ciljev, v skladu s točko (e) členaom 3(1), točka (g); (e)če je to ustrezno, ime politične fundacije, ki je z njo povezana, in opis formalnega razmerja med njima; (f)upravno in finančno organizacijo stranke in postopke, z natančnim opisom zlasti organov in funkcij, ki so pristojni za upravno, finančno in pravno zastopanje, ter pravila o sestavi, odobritvi in preverjanju letnih izkazov; ter (g)notranji postopek, ki ga je treba izpeljati v primeru prostovoljnega prenehanja stranke kot evropske politične stranke.; ⇩ novo (h) njena notranja pravila, ki urejajo uporabo političnega oglaševanja; (i) zahtevo, da stranke članice na jasno viden in uporabnikom prijazen način prikazujejo logotip evropske politične stranke, z določitvijo, da mora biti logotip v zgornjem delu naslovne strani spletišča stranke članice in enako viden kot logotip stranke članice;

(j) njena notranja pravila glede uravnotežene zastopanosti spolov. 🡻 1141/2014 (prilagojeno) 2. Statut evropske politične stranke vključuje določbe o notranji strankarski organizaciji, ki zajemajo najmanj naslednje: (a)podrobno ureditev pristopa, izstopa in izključitve članov stranke ter seznam strank članic, ki je priložen statutu; (b)pravice in dolžnosti, povezane z vsemi oblikami članstva, in ustrezne pravice glasovanja; (c)pristojnosti, odgovornosti in sestavo organov upravljanja stranke z natančnim opisom meril za izbiro kandidatov za vsak organ ter podrobno ureditev imenovanja in razrešitve; (d)postopke notranjega odločanja stranke, zlasti postopke glasovanja in zahteve glede sklepčnosti; (e)pristop stranke glede preglednosti, zlasti v zvezi z evidencami, računi in donacijami ter varstvom zasebnosti in osebnih podatkov, ter (f)notranji postopek za spremembo statuta stranke. 3. Država članica sedeža lahko postavi dodatne zahteve glede statuta, pod pogojem, da te dodatne zahteve niso v neskladju s to uredbo. ⇩ novo Člen 5 Zahteve glede preglednosti političnega oglaševanja 1. Evropske politične stranke zagotovijo, da ponudniki storitev političnega oglaševanja, ki jih uporabljajo za politično oglaševanje, v celoti izpolnjujejo svoje obveznosti iz členov 7 in 12 Uredbe (EU) 2022/XX [o preglednosti in ciljanju v političnem oglaševanju]. V ta namen evropske politične stranke zagotovijo, da je v pogodbe, ki jih za svoje oglaševalske kampanje sklenejo s ponudniki storitev političnega oglaševanja, vključeno izrecno sklicevanje na navedene obveznosti. 2. Vsaka evropska politična stranka v petih delovnih dneh od prvega razširjanja Organu posreduje informacije o vsakem političnem oglasu, ki ga neposredno sponzorira ali objavi, da se državljanom omogoči razumevanje širšega konteksta političnega oglasa in njegovih ciljev. Te informacije vključujejo vsaj informacije s seznama v točki 1 Priloge II. 3. Organ nemudoma objavi informacije iz odstavka 2 v odložišču iz člena 8. Informacije se pripravijo v obliki, ki je preprosto dostopna, jasno vidna in uporabniku prijazna, ter so napisane v preprostem jeziku. 4. Vsaka evropska politična stranka oblikuje politiko uporabe političnega oglaševanja. Zagotavlja redno posodabljanje politike in na svojem spletišču objavi letno poročilo o njenem izvajanju. Poročilo zajema politične oglase, objavljene v predhodnih petih letih, ter vključuje opis specifičnega postopka, ki mu evropska politična stranka sledi, da zagotovi skladnost s tem členom, in informacije iz točke 2 Priloge II. 5. Pri uporabi tehnik ciljanja ali ojačevanja, ki vključuje obdelavo osebnih podatkov za politično oglaševanje, evropske politične stranke ravnajo skladno s členom 12 Uredbe (EU) 2022/XX [o preglednosti in ciljanju v političnem oglaševanju].

6. Države članice imenujejo enega ali več nacionalnih regulativnih organov, pristojnih za nadziranje skladnosti z odstavki 1, 2 in 4, ter o tem obvestijo Organ. Takšni nacionalni regulativni organi ali telesa svoja pooblastila izvršujejo nepristransko in pregledno, so pravno ločeni od vlade in funkcionalno neodvisni od svojih vlad in katerih koli drugih javnih ali zasebnih organov. Organ na svojem spletišču objavi in redno posodablja seznam nacionalnih regulativnih organov držav članic. Zoper odločitve nacionalnih regulativnih organov se lahko vložijo učinkovita pravna sredstva. Države članice zagotovijo, da je mogoče na zahtevo katere koli zainteresirane strani vložiti pravno sredstvo, s katerim se od evropske politične stranke zahteva odprava morebitne kršitve obveznosti iz odstavkov 1, 2 ali 4. 7. Nadzorni organi iz člena 51 Uredbe (EU) 2016/679 so pristojni za nadzorovanje uporabe odstavka 5 tega člena. Člen 58 Uredbe (EU) 2016/679 se smiselno uporablja. Za dejavnosti, ki so zajete v odstavku 5 tega člena, se uporablja Poglavje VII Uredbe (EU) 2016/679. 8. Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 40 v zvezi s spremembo Priloge II, da na seznam z informacijami, ki jih je treba zagotoviti na podlagi odstavkov 2 in 4 tega člena, doda elemente ali jih z njega odstrani, ob upoštevanju tehnološkega napredka. 🡻 1141/2014 (prilagojeno) Člen 65 Upravljanje evropskih političnih fundacij 1. Statut evropske politične fundacije mora biti v skladu z veljavnim pravom države članice, v kateri ima sedež, in vključuje določbe, ki zajemajo najmanj naslednje: (a)ime evropske politične fundacije in logotip, ki se jasno razlikujeta od imena in logotipa katere koli druge obstoječe evropske politične stranke ali evropske politične fundacije; (b)naslov sedeža evropske politične fundacije; (c)opis namena in ciljev evropske politične fundacije, ki morajo biti ⌦ so ⌫ združljivi z nalogami iz točke 4 člena 2, točka (5); (d)izjavo, da ne zasleduje pridobitnih ciljev, v skladu s točko (f) členaom 3(2), točka (g); (e)ime evropske politične stranke, s katero je neposredno povezana, in opis formalnega razmerja med njima; (f)seznam organov evropske politične fundacije, pri čemer so za vsakega od njih podrobno navedene pristojnosti, odgovornosti in sestava, vključno z načinom imenovanja in razrešitve članov in vodstvenih delavcev teh organov; (g)upravno in finančno organizacijo evropske politične fundacije in postopke, z natančnim opisom zlasti organov in funkcij, ki so pristojni za upravno, finančno in pravno zastopanje, ter pravila o sestavi, odobritvi in preverjanju letnih izkazov; (h)notranji postopek za spremembo statuta evropske politične fundacije; in (i)notranji postopek, ki ga je treba izpeljati v primeru prostovoljnega prenehanja fundacije kot evropske politične fundacije. 2. Država članica sedeža lahko postavi dodatne zahteve glede statuta, pod pogojem, da te dodatne zahteve niso v neskladju s to uredbo. Člen 76 Organ za evropske politične stranke in evropske politične fundacije

1. Organ za evropske politične stranke in evropske politične fundacije (v nadaljnjem besedilu: Organ) se ustanovi za namene registracije, nadzora in sankcioniranja evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij v skladu s to uredbo. 2. Organ je pravna oseba. Je neodvisen in svoje naloge opravlja popolnoma v skladu s to uredbo. Organ odloča o registraciji evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij in njihovem izbrisu iz registra v skladu s postopki in pogoji, določenimi v tej uredbi. Poleg tega Organ redno preverja, ali registrirane evropske politične stranke in evropske politične fundacije še naprej spoštujejo pogoje za registracijo iz člena 3 in predpise o upravljanju, določene v skladu s točkami (a), (b) in (d) do (f) členaom 4(1), točke (a), (b), (d), (e) in (f), ter točk (a) do (e) in (g) ⌦ v ⌫ členau 65(1), točke (a) do (e) in (g). V svojih odločitvah Organ v celoti upošteva temeljno pravico do svobode združevanja in potrebo po zagotavljanju pluralizma političnih strank v Evropi. Organ predstavlja njegov direktor, ki vse odločitve Organa sprejme v imenu Organa. 3. Evropski parlament, Svet in Komisija (v nadaljnjem besedilu skupaj imenovani: organ za imenovanje) soglasno imenujejo direktorja Organa za petletni mandat brez možnosti ponovnega imenovanja na podlagi predlogov, ki jih pripravi izbirna komisija, sestavljena iz generalnih sekretarjev navedenih institucij, po objavi javnega razpisa za predložitev kandidatur. Direktor Organa se izbere na podlagi svojih osebnih in poklicnih odlik. Ne sme biti poslanec Evropskega parlamenta, voljeni nosilec katere koli funkcije ali zdajšnji oziroma nekdanji uslužbenec evropske politične stranke ali evropske politične fundacije. Izbrani direktor ne sme biti v nasprotju interesov Mmed svojo funkcijo direktorja Organa in katerimi koli drugimi uradnimi funkcijami ⌦ izbranega direktorja ne sme biti nasprotja interesov ⌫ , zlasti v zvezi z uporabo določb te uredbe. Če se položaj sprosti zaradi odstopa, upokojitve, razrešitve ali smrti, se zapolni v skladu z enakim postopkom. Direktor v primeru redne zamenjave ali prostovoljnega odstopa nadaljuje z opravljanjem svojih nalog, dokler njegov naslednik ne nastopi položaja. Če direktor Organa ne izpolnjuje več pogojev, ki so potrebni za opravljanje njegovih nalog, se lahko razreši na podlagi soglasja vsaj dveh od treh institucij iz prvega pododstavka, na podlagi poročila, ki ga izbirna komisija iz prvega pododstavka pripravi na lastno pobudo ali na zahtevo katere koli od treh institucij. Direktor Organa je pri opravljanju svojih nalog neodvisen. Ko deluje v imenu Organa, direktor ne sme zahtevati niti sprejemati nobenih navodil od nobene institucije ali vlade ali drugega organa, urada ali agencije. Direktor Organa se vzdrži vsakega dejanja, ki je nezdružljivo z naravo njegovih nalog. Evropski parlament, Svet in Komisija v zvezi z direktorjem skupaj izvajajo pooblastila, podeljena organu za imenovanjae s Kadrovskimi predpisi za uradnike Evropske unije (in Pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije), določenimi v Uredbi Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68. Brez poseganja v odločitve o imenovanju in razrešitvi lahko tri institucije izvajanje vseh ali nekaterih preostalih pooblastil, podeljenih organu za imenovanje, soglasno zaupajo kateri koli od njih. Organ za imenovanje lahko direktorju dodeli druge naloge, če so te naloge v skladu z delovno obremenitvijo, ki izhaja iz nalog direktorja Organa, in če ne morejo privesti do nasprotja interesov ali ogroziti popolne neodvisnosti direktorja. 4. Organ ima prostore v Evropskem parlamentu, ki Organu nudi ustrezne pisarne in upravne podporne zmogljivosti. 🡻 2019/493 člen 1(1) (prilagojeno) 5. Direktorju Organa pomaga osebje, v zvezi s katerim direktor izvaja pooblastila, ki so organu za imenovanje podeljena s Kadrovskimi predpisi za uradnike Evropske unije, in pooblastila, ki so organu, pristojnemu za sklepanje pogodb o zaposlitvi drugih uslužbencev, podeljena s Pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev Unije, določenimi v Uredbi Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (v nadaljnjem besedilu: pooblastila organa za imenovanje). Organ lahko na katerem koli delovnem področju uporabi druge napotene nacionalne strokovnjake ali drugo osebje, ki ni zaposleno pri Organu. Za osebje Organa se uporabljajo Kadrovski predpisi in Pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev ter pravila, sprejeta s sporazumom med institucijami Unije za izvajanje navedenih kadrovskih predpisov in pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev. Izbor osebja ne sme privesti do nasprotja interesov med njihovimi nalogami v Organu in vsemi drugimi uradnimi nalogami, osebje pa se vzdrži vsakega dejanja, ki je nezdružljivo z naravo njihovih nalog.

🡻 1141/2014 (prilagojeno) 🡺1 2018/673 člen 1(5) ⇨ novo 6. Organ sklene sporazume z Evropskim parlamentom, po potrebi pa tudi z drugimi institucijami, o vseh upravnih dogovorih, potrebnih za opravljanje svojih nalog, zlasti sporazume v zvezi z osebjem, storitvami in podporo iz odstavkov 4, 5 in 8. 7. Odobritve za odhodke Organa se zagotovijo pod ločenim naslovom oddelka za Evropski parlament v splošnem proračunu Evropske unije. Odobritve zadostujejo za zagotovitev popolnega in neodvisnega delovanja Organa. Direktor Evropskemu parlamentu predloži osnutek proračunskega načrta za Organ, ki se objavi. Evropski parlament na direktorja Organa prenese pristojnosti odredbodajalca v zvezi s temi odobritvami. 8. Za Organ se uporablja Uredba Sveta št. 1. Prevajalske storitve, potrebne za delovanje Organa in registra, zagotavlja Prevajalski center za organe Evropske unije. 9. Organ in odredbodajalec Evropskega parlamenta si delita vse informacije, potrebne za izvajanje svojih dolžnosti v skladu s to uredbo. 10. Direktor vsako leto Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji predloži poročilo o dejavnostih Organa. ⇨ Organ poročila objavi na svojem spletišču. ⇦ 11. Sodišče Evropske unije nadzira zakonitost odločitev Organa v skladu s členom 263 PDEU in je v skladu s členoma 268 in 340 PDEU pristojno za spore v zvezi z nadomestilom škode, ki jo povzroči Organ. Kadar Organ ne sprejme odločitve, ki bi jo moral na podlagi te uredbe, se lahko pred Sodiščem Evropske unije v skladu s členom 265 PDEU sproži postopek zaradi opustitve ukrepanja. Člen 87 Register evropskih političnih strank in fundacij 1. Organ vzpostavi register evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij ter ga upravlja. ⇨ Register vključuje odložišče za informacije, ki jih morajo evropske politične stranke zagotoviti na podlagi člena 5(2). ⇦ Podatki iz registra so dostopni na spletu v skladu s členom 3632. 2. Da se zagotovi pravilno delovanje registra, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 4036 in v okviru ustreznih določb te uredbe v zvezi z: (a)informacijami in podpornimi dokumenti, ki jih ima Organ in za katere je register pristojno odložišče ter ki vključujejo statute evropskih političnih strank ali evropskih političnih fundacij, vse druge dokumente, predložene kot del vloge za registracijo v skladu s členom 98(2), vse dokumente držav članic sedeža iz člena 1815(2) in informacije o identiteti oseb, ki so člani organov ali ki so nosilci funkcij s pristojnostmi upravnega, finančnega in pravnega zastopanja, kot je določeno v točki (f) členua 4(1), točka (f), in točke (g) ⌦ členu ⌫ 65(1), točka (g); (b)gradivom materialom iz registra iz točke (a) tega odstavka, v zvezi s katerim bo register pristojen za preverjanje zakonitosti, kot določi Organ na podlagi svojih pristojnosti, določenih v tej uredbi. Organ ni pristojen za preverjanje, ali evropska politična stranka oziroma evropska politična fundacija spoštuje obveznosti ali zahteve, ki ji jih nalaga država članica sedeža v skladu s členoma 4 in 65 ter členom 1714(2) in ki so dodane obveznostim in zahtevam, ki jih določa ta uredba. 3. Komisija z izvedbenimi akti podrobneje opredeli sistem registracijskih številk, ki ga uporablja register, in standardne izpiske iz registra, ki se jih na zahtevo da na voljo tretjim osebam, vključno z vsebino pisem in dokumentov. Ti izpiski ne vsebujejo osebnih podatkov, razen identitete oseb, ki so člani organov ali nosilci funkcij s pristojnostmi upravnega, finančnega in pravnega zastopanja, kot je določeno v točki (f) členua 4(1), točka (f), in točki (g) členua 65(1), točka (g). Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 4137. Člen 98 Vloga za registracijo 1. Vloga za registracijo se vloži pri Organu. Vloga za registracijo kot evropska politična fundacija se vloži le prek evropske politične stranke, s katero je vlagatelj formalno povezan.

2. Vlogi se priložijo: (a)dokumenti, ki dokazujejo, da vlagatelj izpolnjuje pogoje iz člena 3, vključno s standardno formalno izjavo v obliki, določeni v Prilogi I; (b)statut stranke ali fundacije, ki vsebuje določbe, ki jih zahtevata člena 4 in 65, vključno z ustreznimi prilogami in po potrebi izjavo države članice sedeža iz člena 1815(2). 3. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 4036 in v okviru ustreznih določb te uredbe za ⌦ v zvezi z ⌫: (a)ugotavljanje ⌦ določitvijo ⌫ kakršnih koli dopolnilnih informacij ali podpornih dokumentov v zvezi z odstavkom 2, potrebnim ⌦ potrebnih ⌫ za to, da se Organu omogoči polno izvajanje njegovih nalog v skladu s to uredbo v zvezi z delovanjem registra; (b)prilagoditev ⌦ spremembo ⌫ standardne formalne izjave iz Priloge I v zvezi s podrobnostmi ⌦ podatki ⌫ , ki jih izpolni vlagatelj, kadar je to potrebno za zagotovitev, da je na voljo dovolj informacij v zvezi s podpisnikom, njegovim mandatom in evropsko politično stranko ali evropsko politično fundacijo, katere mandat za zastopanje je prejel za namene izjave. 4. Dokumentacija, ki jo Organ prejme kot del vloge, se takoj objavi na spletnem mestu spletišču iz člena 3632. Člen 109 Obravnava vloge in odločitev Organa 1. Organ obravnava vlogo, da bi ugotovil, ali vlagatelj izpolnjuje pogoje za registracijo iz člena 3 in ali statut vsebuje določbe, zahtevane v členih 4 in 65. 2. Organ sprejme odločitev o registraciji vlagatelja, razen če ugotovi, da ta ne izpolnjuje pogojev za registracijo iz člena 3 oziroma da statut ne vsebuje določb, ki jih zahtevata člena 4 in 65. Organ objavi svojo odločitev o registraciji vlagatelja v enem mesecu po prejemu vloge za registracijo, če se uporabljajo postopki iz člena 1815(4), pa v štirih mesecih po prejemu vloge za registracijo. Če je vloga nepopolna, Organ od vlagatelja takoj zahteva predložitev vseh potrebnih dodatnih informacij. Rok iz drugega pododstavka začne teči šele, ko Organ prejme popolno vlogo. 3. Standardna formalna izjava iz točke (a) člena 98(2), točka (a), se šteje kot zadostna, da Organ ugotovi, da vlagatelj izpolnjuje pogoje iz točke (c) člena 3(1), točki (d) in (e), ali točke (c) člena 3(2), točki (c) in (d), odvisno od primera. 4. Odločitev Organa o registraciji vlagatelja se objavi v Uradnem listu Evropske unije, skupaj s statutom zadevne stranke ali fundacije. Odločitev Organa, da ne registrira vlagatelja, se objavi v Uradnem listu Evropske unije, skupaj s podrobnimi razlogi za zavrnitev. 5. O morebitnih spremembah dokumentov ali statuta, ki so bili predloženi v okviru vloge za registracijo v skladu s členom 98(2), se uradno obvesti Organ, ki posodobi registracijo, in sicer smiselno v skladu s postopki iz člena 1815(2) in (4). 6. Posodobljeni seznam strank članic evropske politične stranke, ki je priložen statutu stranke v skladu s členom 4(2), se posreduje Organu vsako leto. Vse spremembe, zaradi katerih evropska politična stranka morda ne izpolnjuje več pogoja iz točke (b) člena 3(1), točka (b), se sporočijo Organu v štirih tednih po takšni spremembi. Člen 1110 Preverjanje izpolnjevanja pogojev in zahtev za registracijo 1. Brez poseganja v postopek iz odstavka 3 ⌦ tega člena ⌫ Organ redno preverja, ali registrirane evropske politične stranke in evropske politične fundacije še naprej izpolnjujejo pogoje za registracijo iz člena 3 in predpise o upravljanju iz točk (a), (b) in (d) do (f) člena 4(1), točke (a), (b), (d), (e) in (f), ter člena 6(1), točke (a) do (e) in (g) člena 5(1).

2. Če organ ugotovi, da evropska politična stranka ali fundacija ne izpolnjuje več katerega od pogojev za registracijo ali predpisov o upravljanju iz odstavka 1, razen pogojev iz točke (c) člena 3(1), točka (d), in točke (c) člena 3(2), točka (c), to stranko ali fundacijo o tem uradno obvesti. 3. 🡺1 Evropski parlament na lastno pobudo ali na podlagi utemeljene zahteve skupine državljanov, vložene v skladu z ustreznimi določbami njegovega poslovnika, Svet ali Komisija lahko pri Organu vloži zahtevo za preverjanje, ali določena evropska politična stranka ali evropska politična fundacija izpolnjuje pogoje iz točke (c) člena 3(1), točka (d), in točke (c) člena 3(2), točka (c). V takšnih primerih in v primerih iz točke (a) člena 1916(3), točka (a), Organ za mnenje o zadevi zaprosi odbor neodvisnih uglednih oseb, ustanovljen s ⌦ iz ⌫ členaom 1411. Odbor svoje mnenje poda v roku dveh mesecev. 🡸 Če se Organ seznani z dejstvi, ki lahko vzbudijo dvome o tem, ali določena evropska politična stranka ali evropska politična fundacija izpolnjuje pogoje iz točke (c) člena 3(1), točka (d), in točke (c) člena 3(2), točka (c), obvesti Evropski parlament, Svet in Komisijo, da bi jim omogočil vložitev zahteve za preverjanje iz prvega pododstavka. Brez poseganja v prvi pododstavek Evropski parlament, Svet in Komisija svoje namere izrazijo v dveh mesecih po prejetju teh informacij. 🡻 2019/493 člen 1(2) Postopki, določeni v prvem in drugem pododstavku, se ne začnejo v obdobju dveh mesecev pred volitvami v Evropski parlament. Ta časovna omejitev se ne uporablja za postopek iz člena 1210a. 🡻 1141/2014 (prilagojeno) ⇨ novo Organ pri odločanju o izbrisu zadevne evropske politične stranke ali evropske politične fundacije iz registra upošteva mnenje odbora. Organ svojo odločitev ustrezno obrazloži. Organ lahko odločitev o izbrisu iz registra zaradi neizpolnjevanja pogojev iz točke (c) člena 3(1), točka (d), in točke (c) člena 3(2), točka (c), sprejme le v primeru očitne in resne kršitve teh pogojev. Za sprejetje te odločitve se uporablja postopek iz odstavka 4. 4. Organ o odločitvi o izbrisu evropske politične stranke ali fundacije iz registra zaradi očitne in resne kršitve, ki zadeva izpolnjevanje pogojev iz točke (c) člena 3(1), točka (d), in točke (c) člena 3(2), točka (c), obvesti Evropski parlament in Svet. Odločitev začne veljati le, če Evropski parlament in Svet ne nasprotujeta odločitvi v roku treh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tej odločitvi ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Organ, da ji ne bosta nasprotovala. Če Evropski parlament in Svet izrazita nasprotovanje, evropska politična stranka ali fundacija ostane registrirana. Evropski parlament in Svet lahko nasprotujeta odločitvi le iz razlogov, povezanih z oceno izpolnjevanja pogojev za registracijo iz točke (c) člena 3(1), točka (d), in točke (c) člena 3(2), točka (c). Zadevna evropska politična stranka ali evropska politična fundacija se uradno obvesti o tem, da je bilo glede odločitve Organa o izbrisu iz registra izraženo nasprotovanje. Evropski parlament in Svet sprejmeta stališče v skladu z njunimi pravili o sprejemanju odločitev, določenimi v skladu s Pogodbama. Vsakršno nasprotovanje se ustrezno obrazloži in se javno objavi. 5. Če zoper odločitev Organa o izbrisu evropske politične stranke ali evropske politične fundacije iz registra ni bilo izraženo nasprotovanje v skladu s postopkom iz odstavka 4, se ta odločitev ⌦ skupaj s podrobnimi razlogi za izbris iz registra ⌫ objavi v Uradnem listu Evropske unije ⇨ , zadevna evropska politična stranka oziroma fundacija pa se o tem uradno obvesti ⇦ ., skupaj s podrobnimi razlogi za izbris iz registra, in ⌦ Odločitev ⌫ začne veljati tri mesece po objavi ⇨ učinkovati na dan uradnega obvestila v skladu s členom 297 PDEU ⇦ . 6. Evropski politični fundaciji se njen status kot tak samodejno odvzame njen status kot tak, če je evropska politična stranka, s katero je povezana, izbrisana iz registra. 🡻 2019/493 člen 1(3) (prilagojeno) Člen 1210a

Postopek preverjanja v zvezi s kršitvami pravil o varstvu osebnih podatkov 1. Evropska politična stranka ali evropska politična fundacija ne sme namenoma vplivati oziroma poskusiti vplivati na izid volitev v Evropski parlament z izkoriščanjem kršitve veljavnih pravil o varstvu osebnih podatkov, ki jih stori fizična ali pravna oseba. 2. Če je Organ obveščen o odločitvi nacionalnega nadzornega organa v smislu točke 21 člena 4, točka 21, Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta , v kateri je ugotovljeno, da je fizična ali pravna oseba kršila veljavna pravila o varstvu osebnih podatkov, pri čemer iz take odločitve izhaja, ali pa obstajajo siceršnji utemeljeni razlogi za domnevo, da je kršitev povezana s političnimi dejavnostmi evropske politične stranke ali evropske politične fundacije v okviru volitev v Evropski parlament, Organ zadev