SL    SL SL 
 
SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 25.06.2008 
SEC(2008) 2094 
 
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
Povzetek ocene u činka predloga za spremembo zako nodaje o enotnem evropskem nebu 
{COM(2008) 388 kon č} 
{SEC(2008) 2093} 
 
SL 2   SL DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
Povzetek ocene u činka predloga za spremembo zakono daje o enotnem evropskem nebu 
Ocena učinka spremembe zakonodaje o e notnem evropskem nebu (SES)1 (2008/TREN/030) 
upošteva priporo čila dveh pomembnih pripravljalnih poro čil: poročila Skupine na visoki ravni 
o prihodnjem ureditvenem okviru na podro čju letalstva (julij 2007) in poro čila Ocena u činka 
pobude za enotno evropsko nebo na uspešnost upravljanja zra čnega prometa (ATM)2, ki ga je 
pripravila Komisija za oceno uspešnosti (d ecember 2006). Predlogi o SES bodo sestavni del 
širšega paketa, ki bo vsebova l še dva elementa: (1) razšir itev pristojnosti EASA na 
upravljanje zra čnega prometa (ATM) in navigacijske službe zra čnega prometa (ANS) ter (2) 
potrditev osrednjega na črta SESAR3. Zaradi njune posebne narave  bosta predloga SESAR in 
EASA ocenjena lo čeno. 
Predlogi za SES II ne uv ajajo nove zakonodaje, temve č združujejo  prejšnji paket SES (SES 
I) in uvajajo  celovit okvir za spodbujanje uspešnos ti. Ta okvir bo utrdil celovit pristop k 
vzpostavitvi omrežja in uvedel novo podro čje: okoljsko uspešnost. 
V čem je težava? 
Naš sedanji sistem upravljanja zra čnega prometa (ATM) deluje na robu zmogljivosti  in bi ga 
bilo mogo če izboljšati. Glede stroškov in zmogljivosti še ni dovolj u činkovit, upravljanje 
zračnega prometa pa ne zmanjšuje vplivov letalstva na okolje. Sistem je še vedno 
razdrobljen  vzdolž nacionalnih meja, usklajenost omrežja ni dovolj dobra, uporaba zra čnega 
prostora pa ni dovolj u činkovita. Te težave povzro čajo dodatne stroške v višini ve č kot 3 
milijarde EUR na leto. 
Zračne poti niso optimalne ( neučinkovitost letov ), kar ne pomeni le izgube časa in denarja, 
temveč tudi nepotrebno izgorevanje goriva in pove čevanje emisij. Poleg tega se bo promet do 
leta 2020 predvidoma podvojil, v nekaterih regijah pa  celo potrojil, in sicer do obsega, ki ga 
bosta sedanja tehnologija in organiziranost le stežka varno obvladova li. Zaradi vedno ve čje 
preobremenjenosti se ne bo mogo če odzvati na povpraševanje, zmanjšala se bo 
konkuren čnost, gospodarski potencial  pa bo ostal neizkoriš čen, in sicer tako za letalske 
prevoznike kot za gospo darstvo na splošno. 
                                                 
1 Uredba (ES) št. 549/2004 Evropskega parlamenta in Sveta o dolo čitvi okvira za oblikovanje enotnega 
evropskega neba, Uredba (ES) št. 550/2004 Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju navigacijskih služb zračnega prometa na enotnem evropskem nebu, Uredba (ES) št. 551/2004 Evropskega parlamenta 
in Sveta o organizira nosti in uporabi zra čnega prostora na enotnem evropskem nebu in Uredba (ES) št. 
552/2004 Evropskega parlamenta in Sveta o inte roperabilnosti evropske mreže za upravljanje zra čnega 
prometa. 
2 Za seznam vseh okrajšav, uporabljenih v besedilu, glej Prilogo 1.  
3 SESAR je raziskovalni projekt o upravljanju zra čnega prometa enotnega evropskega neba, katerega cilj 
je tehnološko in operativno posodobiti sistem upravljanja zra čnega prometa. Za ve č informacij glej 
http://ec.europa.eu/transport/air_p ortal/sesame/index_en.htm in http://www.sesar-consortium.aero/. 
 
SL 3   SL Kateri so glavni razlogi za težave? 
1. Pomanjkanje celovitega pristopa k vzpostavitvi omrežja:  letalske proge so bile prvotno 
oblikovane v odvisnosti od potreb nacionalnih le talskih prevoznikov ali so posnemale omrežje 
tradicionalnih pripomo čkov za radijsko navigacijo. Navigaci jske tehnologije in potrebe 
uporabnikov zra čnega prostora so se medtem zelo spre menile, omrežja prog pa teh sprememb 
ne upoštevajo. Letalske proge pla čljiv promet usmerjajo preko predhodno dolo čenih ozemelj, 
s tem pa se dolo ča prihodek izvajalcev storitev, zara di nacionalnega pristopa pa je 
učinkovitost preletov pri oblikovanju omrežja prog postala manj pomembna. Poleg tega tudi 
sodelovanje med civilnim in voj aškim sektorjem ni optimalno. 
2. Nezadosten nadzor nad naravnimi monopoli: upravljanje zra čnega prometa je ve činoma 
naravni monopol (zaradi tehni čnih omejitev in nepovratnih investicijskih stroškov v vsakem 
bloku zra čnega prostora deluje le en izvajalec storitev), konkurenca tako ne more vplivati na 
povečanje učinkovitosti. Ta sistem in z njim povezan mehanizem pokrivanja vseh stroškov ne 
spodbujata izvajalcev storitev k izboljšanju storitev za svoje stranke  (tj. uporabnike zra čnega 
prostora). Rezultat tega pa je na čelo „živi in pusti živeti“. 
3. Upravljanje : zakonodaja o enotnem evropskem nebu je upravljanje zra čnega prometa 
prenesla pod okrilje Skupnosti, vendar so bile bistvene obveze prepuš čene odločanju na 
nacionalni ravni. Za nekatere elemente sistem a so pristojne tudi medvladne strukture z 
omejenimi izvršilnimi pooblastili. Sedanja institucionalna ureditev upravljanja zra čnega 
prometa ni v skladu z industrijskim razvojem  (privatizacija itd.), potrebna je jasna lo čitev med 
oblikovanjem politik in zakonodaje na eni strani  ter nadzornimi funkcijami in izvajanjem 
storitev na drugi. 
Kateri so glavni cilji politike? 
Glavni cilj spremembe zakonodaje o enotnem evropskem nebu je, da sistem upravljanja 
zračnega prometa u činkovito zagotavlja infrastrukturo za le talski sektor in druge uporabnike, 
kar bi omogo čilo izpolnitev lizbonskih cilje v. Uspešnost se mora osredoto čiti na štiri klju čna 
področja – stroškovno u činkovitost, u činkovitost letov, zmogljivosti /zamude in varnost. K 
revidiranemu paketu bo posebej dodan cilj varovanja okolja, ki bo prevzel klju čno vlogo pri 
izvajanju storitev in postal me rilo za oblikovanje omrežja prog. 
Katera so glavna orodja za doseganje ciljev politike? 
Predlogi so namenjeni spodbujanju uspešnosti sistema upravljanja zra čnega prometa. To bo 
postopoma zagotovil regulativni  okvir z jasno dolo čenimi cilji. Bolj celovit pristop k 
vzpostavitvi omrežja  bo omogo čil reševanje lokalnih težav z u činki na celoten sistem. Kjer 
koli je to mogo če, je treba preveriti možnost ločevanja  storitev in s tem uvajanja konkurence. 
Ta okvir za pove čanje uspešnosti bi lahko zagotovil u činkovitejšo povezovanje izvajanja 
storitev znotraj funkcijskih blokov zra čnega prostora (FAB).