P6_TA(2005)0277

ESRR, ESS in Kohezijski sklad ***

Resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Uredbe Sveta o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu (KOM(2004)0492 — 2004/0163(AVC))

(Postopek privolitve)

Evropski parlament,

- ob upoštevanju predloga Uredbe Sveta (KOM(2004)0492 — 2004/0163(AVC)),

- ob upoštevanju člena 161 Pogodbe o ES,

- ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. aprila 2004 o tretjem poročilu o ekonomski in socialni koheziji [1],

- ob upoštevanju člena 75(3) svojega Poslovnika,

- ob upoštevanju vmesnega poročila Odbora za regionalni razvoj in mnenj Odbora za proračun, Odbora za proračunski nadzor, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za promet in turizem, Odbora za ribištvo in Odbora za pravice žensk in politiko enakih možnosti (A6-0177/2005),

1. meni, da je predlog uredbe v celoti v skladu z resolucijo z dne 22. aprila 2004 in zato ne daje nadaljnjih neposrednih odobritev predlogov Komisije, kljub temu pa, s posebnim sklicevanjem na razpravo v Svetu, poziva Komisijo in Svet, da upoštevata naslednja posebna priporočila;

2. obžaluje neuspeh Evropskega sveta pri dosegi dogovora o finančni perspektivi in izraža zaskrbljenost zaradi možnih negativnih posledic za kohezijsko politiko; prepričan je, da negotovost, ki spremlja financiranje strukturnih politik lahko dodatno omaje zaupanje državljanov v evropski projekt;

3. poziva Evropski svet, da v najkrajšem možnem času in v vsakem primeru do konca leta 2005 sprejme odločitev, ki bo omogočala, da bodo evropske regije in države članice imele

4. zahteva, da se v novem obdobju pri razpravljanju o na voljo primeren rok za pripravo novih operativnih programov;gospodarski in socialni koheziji sklicuje tudi na koncept teritorialne kohezije in se posveti posebno pozornost z namenom razvoja tega novega koncepta;

5. zavrača vsako večjo spremembo splošne strukture predloga Komisije in zlasti vsak poskus ponovne nacionalizacije vse ali dela regionalne politike Unije (naslov 1);

6. zahteva za regije, ki jih je prizadel statistični učinek, stopnjo financiranja v višini 85 % sredstev, dodeljenih konvergenčnim regijam na začetku obdobja financiranja, ki se bo do leta 2013 zmanjšala na 60 %;

7. zavrača vsakršen poskus zmanjševanja pomembnosti cilja "regionalne konkurenčnosti in zaposlovanja" ter odobrava osredotočenost cilja na prednostne naloge kot so dostopnost regij, raziskave in razvoj, izobraževanje in usposabljanje, zaposlovanje in socialna vključenost ter informacijska družba; poziva k večji usklajenosti teh prednostnih nalog z drugimi programi Skupnosti in politikami, zlasti z lizbonsko strategijo;

8. zahteva, da se širjenje upravičenosti regij naravnega učinka uporabi tudi za ukrepe ciljev "konvergence" brez ustreznega povečanja sredstev Skupnosti za te regije (člen 6, odstavek 2);

9. poudarja pomen strukture, ki v okviru novega cilja "evropskega območnega sodelovanja" zajema vsa tri področja sodelovanja: nadnacionalno, čezmejno in medregionalno; zato zahteva vključitev medregionalnega sodelovanja kot samostojnega elementa tega cilja, podobnega sedanjemu programu INTERREG IIIc;

10. meni, da mora celoten proračun, namenjen za doseganje cilja "evropskega teritorialnega sodelovanja", ostati nespremenjen in poudarja pomen tega cilja in v zvezi z dodeljevanjem sredstev zahteva občutno preusmeritev prednosti v čezmejno sodelovanje (člen 18(a));

11. nasprotuje uvedbi samovoljne omejitve 150 km pri določitvi obmorskih regij, upravičenih do programov čezmejnega sodelovanja, in ob tem poziva k sprejetju posebnih ukrepov za zagotovitev sodelovanja regij na robu ozemlja EU v teh programih; v vsakem primeru meni, da merilo v zvezi z razdaljo ne bi smelo veljati, če obravnavane regije na ravni NUTS III mejijo na isto morje;

12. zavrača vsako slabitev načela partnerstva, kakor je predvideno v izvirnem predlogu, zlasti glede strateškega načrtovanja in spremljanja izvajanja programov; poziva zlasti k vzdrževanju seznama ustreznih teles (člen 10, odstavek 1, točka c);

13. poziva države članice h krepitvi vezi z regionalnimi, lokalnimi in mestnimi partnerji, da kar najbolj izrabi njihovo specifično znanje pri pripravi programov in njihovem izvajanju; razen tega v zvezi s tem zagovarja maksimalno decentralizacijo moči, da se izogne prekomernemu upravnemu delu (člen 10);

14. zahteva razširitev načela enakosti moških in žensk, da se zagotovi nediskriminacija na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti in zlasti, da je dostopnost za invalide pogoj uživanja koristi iz skladov in se jo spremlja na različnih stopnjah izvajanja skladov (člen 14);

15. zahteva, da ocene skladov vsebujejo tudi podatke o doseženem napredku na področju spodbujanja enakosti med moškimi in ženskami in o socialnem vključevanju ter tudi podatke v zvezi z bojem proti vsem oblikam diskriminacije;

16. poziva države članice in Komisijo, da potrdita, da bosta varstvo in izboljšanje okolja spodbujana na različnih stopnjah uporabe skladov;

17. poziva, da se vse poskuse prilagoditve predlaganega finančnega sistema, ki vključujejo globalne vire in razdelitev sredstev po različnih ciljih in njihovih sestavnih delih, najostreje zavrne in meni, ne glede na to točko, da vsote, ki jih predlaga Komisija za dodelitev sredstev med različne cilje, predstavljajo pravično ravnotežje interesov (členi 15 do 22);

18. meni, da je glede na dejansko potrebo po financiranju številnih regij EU iz strukturnih skladov v novem programskem obdobju potrebno vsa sredstva, dodeljena kohezijski politiki, nameniti financiranju regij EU; zato poziva k ustvarjanju možnosti za porazdelitev neporabljenih sredstev v skladu s pravili N+2 v okviru podnaslova 1b med regije, ki so na podlagi načel učinkovitosti in pravičnosti upravičene do finančnih sredstev;

19. poziva k oblikovanju politične rešitve, ki bi predvidela določitev posebnih nadomestil za regije ali države članice, ki se zaradi neravnovesij, ki jih povzroča izvajanje predloga Komisije glede dodeljevanja finančnih sredstev, soočajo z velikimi finančnimi izgubami;

20. meni, da je predlog Komisije, da dodeli 336,1 milijard EUR po cenah iz leta 2004 za podporo trem prednostnim nalogam revidirane kohezijske politike najmanj, kar je nujno potrebno za uspeh reforme in meni, da bo Komisija po sprejetju naslednje finančne perspektive potrdila zneske iz predloga uredbe;

21. ponovno poudarja, da za sklade veljajo določbe finančne uredbe in poudarja potrebo po tem, da Komisija in države članice upoštevajo pravila preglednosti in dobrega finančnega poslovodenja;

22. zahteva ohranjanje jasnih in celovitih strateških smernic o koheziji, ki morajo biti sprejete v skladu s postopkom iz člena 161 Pogodbe o ES; zahteva tudi, da je vsak vmesni pregled opravljen po enakem postopku, razen če ni Pogodba o Ustavi za Evropo začela veljati, v tem primeru mora biti člen III-223 uporabljen tako, da dovoljuje zakonodajno soodločanje Evropskega parlamenta (člena 23 in 24);

23. zahteva vključitev Odločb o vseevropskem prometnem omrežju ("TEN-T") (Odločba št. 884/2004/ES [2] in Odločba št. 1692/96/ES [3]), v člen 23(3);

24. zahteva, da predlog splošne uredbe vključuje tesnejšo povezavo z evropsko strategijo trajnostnega razvoja (člen 23); v zvezi s tem države članice poziva, da v nacionalnem strateškem referenčnem okviru prikažejo, kako nameravajo financirati potrebe okolja, še zlasti podporo omrežja Natura 2000, izvajanje Okvirne direktive o vodah in doseganje kjotskih ciljev, iz sredstev Skupnosti ali iz lastnih sredstev (člen 25);

25. ponovno poudarja zahtevo po uravnoteženem in pravičnem dodeljevanju finančnih sredstev območjem s slabšimi trajnostnimi naravnimi in podnebnimi pogoji ali demografskimi omejitvami kot so otoki, gorska in mejna območja ter redko poseljena območja, zlasti zelo redko poseljene regije severnih območij Unije (uvodna izjava 12); prav tako zahteva vključitev sklicevanja na ta območja v sklop tematskih in teritorialnih prednostnih nalog, ki jih je treba opredeliti v strateškem oddelku nacionalnega strateškega referenčnega okvira (člen 25);

26. zahteva, da se novima državama članicama, Malti in Cipru, zaradi njune otoške lege, lege v obrobnem območju Unije ter na podlagi pravila enakega obravnavanja dodeli finančno podporo, da se bosta lahko kot otoški državi na obrobju Evropske unije spoprijemali s svojimi specifičnimi težavami;

27. močno podpira predlog Komisije o finančni pomoči najbolj obrobnim regijam v višini 1,1 milijarde EUR in možnost financiranja tekočega poslovanja, kot je predvideno v členu 11 predloga Uredbe o Evropskem skladu za regionalni razvoj (KOM(2004)0495); zahteva, da se v celoti praktično izrazi zahtevo iz člena 299(2) Pogodbe ES o obravnavanju najbolj oddaljenih regij kot posebnega primera pri njihovem dostopu do Strukturnih skladov, vključno s tistimi regijami, katerih BDP se je že povečal nad 75% povprečja Skupnosti;

28. zahteva ohranjanje nacionalnega strateškega referenčnega okvira, ki je v pripravi v tesnem sodelovanju s partnerji iz člena 10 in ki mora ostati predmet odločitve Komisije, izpogajane v okviru partnerstva (člen 26);

29. zahteva vključitev možnosti, da se pregleda nacionalni strateški referenčni okvir (člen 26);

30. zahteva poenostavitev strateškega nadaljnjega ukrepanja, tako da države članice in Komisija o tem poročajo po preteklem obdobju dveh let (člena 27 in 28); v tej zvezi poziva k razpravi v strateškem forumu na vsake dve leti, v katerem sodelujejo Evropski parlament, Komisija, Odbor regij ter države članice (člen 29);

31. v zvezi s pristopom enega sklada na program zahteva povečanje s 5% na 10%, ki predstavljajo mejo, do katere lahko ESS ali ESRR financirata ukrepe, ki spadajo v okvir drugega sklada (člen 33); vseeno pa predlaga, da lahko Komisija v nekaterih okoliščinah odobri isti upravljalni organ, ki bo vodil več kot eno intervencijo, pri čemer se mora še vedno uporabljati meja 10 %;

32. da bi poudaril urbano razsežnost ter predvsem izpostavil trajnostni razvoj urbanega okolja, zahteva, da se pri operativnih programih, ki se jih financira iz Strukturnega sklada in so predloženi v okviru cilja konvergence in cilja regionalne konkurenčnosti ter zaposlovanja, vztraja na zahtevi, da so podatki predloženi na podlagi pristopa k urbanim vprašanjem in vključujejo seznam urbanih območij, izbranih v postopku nadaljnjega prenosa pooblastil; zahteva, da so ti postopki postavljeni v okvir regionalnega in lokalnega partnerstva; meni, da mora biti višina finančne pomoči enaka znesku, do katerega so v skladu z obstoječo uredbo upravičena urbana območja (člen 36);

33. zahteva, da trije skladi upoštevajo prednostne naloge malih in mikropodjetij, še zlasti obrtnih podjetij, glede na pomembnost kohezijskega in regionalnega razvoja ter njihovega prispevka k rasti in zaposlovanju, in podpirajo izvajanje načel in smernic delovanja Evropske listine za mala podjetja, ki jo je leta 2000 sprejel Evropski svet v Santi Marii de Feiri;

34. meni, da bi morale države članice opredeliti ukrepe za strateško okoljsko presojo pri nacionalnih strateških referenčnih okvirih in operativnih programih ter zagotoviti pravočasno presojo vplivov na okolje pri večjih infrastrukturnih projektih; nadalje poziva Komisijo, da zagotovi, da večji infrastrukturni projekti ne bodo v neskladju z varstvom in izboljšanjem okolja; (členi 38 do 40); poziva, da se začasno prekinejo plačila za začete projekte, ki kršijo okoljsko zakonodajo EU;

35. zahteva skladen pristop in ohranjanje postopkov strukturnih skladov, če se sedanji sosedski programi spremenijo v programe v skladu z novimi instrumenti sodelovanja za zunanje meje Unije (ESP in predpristopni instrument IPA);

36. zahteva, da se ohrani predlog rezerve Skupnosti za kakovost in učinkovitost kot mehanizem nagrajevanja napredka, vključno s Kohezijskem skladom; vendar poziva k oblikovanju bolj poštenih, objektivnih in splošno sprejemljivih meril, da se zagotovi uresničevanje namena (člen 48);

37. zahteva izrecne pogoje in priznanje načela ter omogočanja dostopa za invalidne osebe v strateških smernicah in v ocenjevalnem postopku, ki ga zahtevajo strateške smernice;

38. zahteva, da so države članice, ki tako želijo, sposobne zagotoviti nacionalno varnostno rezervo in priporoča, da se v načine izvajanje uvede večja fleksibilnost (člen 49);

39. zavrača nujnost spremembe predlaganih stopenj sofinanciranja (člen 51), zahteva pa podvojitev dovoljenega povečanja na 10 odstotnih točk za tista območja, ki so zaradi več kot ene geografske ali naravne danosti omejene, kakor je opredeljeno v predlogu; zahteva tudi uvedbo povišanja za 10 odstotnih točk za mestna območja (člen 52);

40. močno podpira vse spodbude, dane za mobilizacijo zasebnega kapitala in spodbujanje javno-zasebnih partnerstev v novem načrtovanem obdobju (člena 50(d) in 54); meni, da pomeni izračun stopnje sofinanciranja s strani Skupnosti kot delež le prijavljenih javnih izdatkov pomemben predlog za poenostavitev te uredbe in bolje zagotavlja uporabo načela dodatnosti, ne glede na to, ali bi javne izdatke stopnje sofinanciranja držav članic delno lahko zamenjal zasebni kapital znotraj programa; hkrati poziva k ohranitvi gibljivosti, ki je zagotovljena z izračunom stopnje sofinanciranja za vsako prednostno nalogo in ne za posamezen ukrep (člena 51 in 76); kljub temu poudarja, da izračun stopnje sofinanciranja ne sme biti takšen, da bi posegal v sodelovanje NVO in drugih neprofitnih organizacij v dejavnostih Strukturnega sklada;

41. opozarja zlasti na dejstvo, da morajo vse politike EU prispevati k cilju gospodarske in socialne kohezije ter da je k temu cilju zavezana tudi notranja trgovinska politika in se je ne sme obravnavati kot izjemo; poziva k oblikovanju trgovinske politike tako, da se preventivno preprečijo učinki šoka za regije, in opozarja zlasti na to, da selitev podjetij ali delov proizvodnje pomeni veliko grožnjo za regionalni razvoj;

42. meni, da je predlog Komisije, da se naložijo kazni podjetjem, ki premeščajo svoje dejavnosti, neizogiben ukrep, da podjetja s svojimi dejavnostmi ne bi ogrozila utrditve ekonomske, socialne in ozemeljske kohezije v zadevni regiji; predlaga uvedbo sistema izračunavanja gospodarskih in socialnih stroškov premestitev podjetij kot sredstva za določanje ustreznih kazni; obenem poziva k sprejetju vseh potrebnih pravnih ukrepov, s katerimi bi zagotovili, da podjetja, ki prejemajo finančno pomoč Skupnosti, ne bi svoje obrate za daljše ali vnaprej določeno obdobje premestila na drugo območje;

43. poziva k določbi, s katero bi se prepovedalo sofinanciranje projektov, ki imajo za posledico bistveno izgubo delovnih mest ali zapiranje obratov na njihovih obstoječih lokacijah;

44. zahteva, da se sklicevanja na visoko raven spretnosti, znanja in usposobljenosti za vodenje projekta vključi kot bistven element pri zagotavljanju, da so projekti izvedeni pravočasno in v skladu s proračunom (člen 57);

45. poziva k učinkoviti uporabi načela sorazmernosti pri programiranju (členi 31 do 37), ocenjevanju (člen 45) in upravljanju, spremljanju in nadzoru (členi 57 do 73) v skladu z velikostjo programov; razen tega meni, da je treba v teh območjih načelo poenostavitve uporabiti za vse programe v interesu vseh držav članic;

46. opozarja, da imajo Komisija in države članice skupno odgovornost za strukturne sklade; poziva države članice k predložitvi letnih izjav o zagotovitvi, da je bil denar davkoplačevalcev porabljen na pravilen, zakonit in pregleden način; poziva, da te izjave podpiše finančni minister posamezne države članice; Komisija mora jasno opredeliti, kaj pomeni "nepravilnost" za namene poročanja držav članic;

47. zahteva, da se ohranja duh predlaganih omejitev v zvezi z dogovori o sorazmernem nadzoru (33 % sofinanciranja in 250 milijonov EUR stroškov), pod katerimi Komisija ne izvaja sistematičnega nadzora; kljub temu zahteva, da se upoštevajo posebne značilnosti različnih skladov (člen 73);

48. zavrača kakršno koli spremembo predlaganih zneskov predfinanciranja (člen 81);

49. zavrača vsako nadaljnjo slabitev pravila N + 2 v povezavi s strukturnimi skladi razen gibljivosti, ki je bila že predlagana za velike projekte, ker so bile koristi tega pravila dokazane z njegovo uspešnostjo pri izboljšanju učinkovitega izvajanja skladov v trenutnem načrtovanem obdobju (člen 93); poziva pa k večji gibljivosti Kohezijskega sklada;

50. zahteva uvedbo večje gibljivosti, da se tako podaljša predlagani rok dveh mesecev za države članice za izpodbijanje finančnih popravkov Skupnosti; zahteva, da se ta rok spreminja glede na resnost obravnavanega problema (člen 100);

51. poziva Komisijo, da v sodelovanju s kohezijskimi državami poišče rešitev v zvezi z nepovračljivim DDV ob zagotavljanju enostavne dostopnosti občin do skladov;

52. zavrača vsak poskus, da bi bili stroški, ki ne veljajo za naložbo, kot so stroški za prenočišče, prikazani kot upravičeni izdatki pri izračunavanju sofinanciranja Skupnosti; vendar meni, da se mora stroške v zvezi z obnovo socialnih stanovanj z namenom varčevanja z energijo, varovanja okolja in izpolnitve cilja socialne kohezije vključiti v upravičene izdatke;

53. zavrača vsako zmanjšanje zgornje meje za državne pomoči konvergentnim regijam, vključno s tistimi, ki so podvržene statističnemu učinku; zahteva, da se vse regije, ki jih zajema cilj "konvergence", tudi obravnava enako glede na pravila o pomoči, in da spadajo pod člen 87(3)(a) Pogodbe o ES; zahteva postopen prehod zgornjih meja za regije naravnega učinka znotraj konvergenčnega cilja; poudarja potrebo po ohranjanju teritorialne diferenciacije, zlasti v zvezi z geografskimi ali naravnimi omejitvami, pri uporabi državnih pomoči za regije zunaj cilja konvergence;

54. naroči predsedniku, naj zahteva nadaljnjo razpravo s Svetom v skladu s členom 75(3) svojega Poslovnika;

55. naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

[1] UL C 104 E, 30.4.2004, str. 1000.

[2] UL L 167, 30.4.2004, str. 1.

[3] UL L 228, 9.9.1996, str. 1.

--------------------------------------------------