EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 29.6.2016 COM(2016) 431 final 2016/0197(COD) Predlog SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o zagotovitvi nadaljnje makrofinančne pomoči Hašemitski kraljevini Jordaniji {SWD(2016) 213 final}



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1.OZADJE PREDLOGA •Razlogi za predlog in njegovi cilji Od začetka leta 2011 na gospodarstvo Jordanije močno vplivajo stalni nemiri v regiji, zlasti v sosednjem Iraku in Siriji. Skupaj s slabšim svetovnim okoljem ti regionalni nemiri izredno negativno vplivajo na zunanje prihodke in izčrpavajo javne finance. Upad turizma in manjši pritok neposrednih tujih naložb, zaprte trgovske poti ter stalne motnje dobave zemeljskega plina iz Egipta, ki so Jordanijo prisilili, da uvoz zemeljskega plina iz Egipta nadomesti z dražjimi gorivi za proizvodnjo električne energije, so zavrli rast in povzročili poslabšanje zunanjega in fiskalnega položaja Jordanije. Sirski konflikt na Jordanijo vpliva z motnjami trgovine s Sirijo in čez njeno ozemlje, pa tudi zaradi pritoka približno 1,3 milijona sirskih beguncev v Jordanijo, ki je povečal pritisk na jordanski fiskalni položaj, javne storitve in infrastrukturo. Jordanija in Mednarodni denarni sklad (MDS) sta se leta 2012 dogovorila o prvem programu za prilagoditev, ki je bil podprt s triletnim aranžmajem „stand-by“ v višini 2 milijard USD. Ta program je bil avgusta 2015 uspešno zaključen. Program MDS je bil dopolnjen s prvo makrofinančno pomočjo Evropske unije (EU) v višini 180 milijonov EUR (MFA-I), ki sta jo Evropski parlament in Svet odobrila decembra 2013 in je bila izplačana v dveh obrokih, pri čemer je bil prvi obrok v višini 100 milijonov EUR izplačan februarja 2015, drugi obrok v višini 80 milijonov EUR pa oktobra 2015. Čeprav je država v okviru prvega programa, ki so ga podpirali MDS, EU in drugi donatorji, napredovala na področju gospodarske stabilizacije in reform, vztrajni konflikti v sosednji Siriji in Iraku še naprej ovirajo jordansko zunanjo trgovino ter zmanjšujejo zaupanje vlagateljev in turistov, gospodarski položaj pa se je leta 2015 spet poslabšal. V zvezi s tem je jordanska vlada mednarodno skupnost pozvala k večji podpori pri odpravljanju gospodarskih posledic sirske krize, zlasti v zvezi s prisotnostjo številnih sirskih beguncev v Jordaniji. Mednarodna skupnost se je na konferenci z naslovom „Podpora Siriji in regiji“, ki je potekala 4. februarja 2016 v Londonu, zavezala k zagotovitvi 10 milijard USD za pomoč državam, ki jih je sirska begunska kriza najbolj prizadela. Od tega zneska je EU državam, ki jih je prizadela sirska begunska kriza, obljubila 2,39 milijarde EUR, kar vključuje posojilo v višini 200 milijonov EUR za drugi ukrep makrofinančne pomoči Jordaniji (MFA-II). Jordanski organi so 3. marca 2016 z dopisom Ministrstva za načrtovanje in mednarodno sodelovanje, poslanim komisarju za gospodarske in finančne zadeve, obdavčenje in carino, formalizirali svojo prošnjo za novo makrofinančno pomoč EU. Novi predlagani ukrep makrofinančne pomoči bo del tako imenovanega dogovora med EU in Jordanijo (ki bo priložen prednostnim nalogam partnerstva EU-Jordanija), o katerem razpravljata EU in Jordanija ter ki bi vseboval točne zaveze obeh strani (vključno s finančno pomočjo EU) za obravnavo številnih političnih prednostnih nalog. Hkrati se Jordanija in MDS pogajata o naslednjem finančnem aranžmaju, ki naj bi bil vzpostavljen v drugi polovici leta 2016. Ta aranžma, ki bo verjetno vzpostavljen v obliki instrumenta za povečanje financiranja, bi podpiral novi gospodarski program, ki bo verjetno trajal tri leta. Evropska komisija glede na navedeno in v skladu z zavezo, sprejeto na londonski konferenci, na Evropski parlament in Svet naslavlja predlog sklepa o zagotovitvi nove makrofinančne pomoči Jordaniji v višini do 200 milijonov EUR v obliki srednjeročnih posojil. Predlagani znesek se zdi upravičen glede na posodobljeno oceno potreb države po zunanjem financiranju, obseg pričakovanega programa MDS, premisleke o porazdelitvi bremena in manevrski prostor, ki je na voljo v proračunu EU. S predlagano makrofinančno pomočjo EU bi Jordanija pokrila del preostalih potreb po zunanjem financiranju v obdobju 2016–2017, ki so ocenjene na približno 3,2 milijarde USD. Ker naj bi bila pomoč usmerjena v proračun, bi Jordanija z novo pomočjo (tako kot s prejšnjo) pokrila tudi del fiskalnih stroškov, povezanih s sirsko begunsko krizo. Kot je podrobneje opisano v delovnem dokumentu služb Komisije, ki spremlja ta predlog, Komisija na podlagi ocene Evropske službe za zunanje delovanje glede političnih razmer meni, da so politični in gospodarski pogoji za predlagani ukrep makrofinančne pomoči izpolnjeni. •Splošno ozadje Po obdobju stabilne rasti, ki je v obdobju 2000–2009 v povprečju znašala 6,5 %, se je rast BDP Jordanije v obdobju 2011–2014 zmanjšala na povprečno 2,75 %. Medtem ko se je rast leta 2014 ponovno povečala na 3,1 %, sta okrepitev sirske krize leta 2015, ki je vplivala na trgovino, turizem in zaupanje vlagateljev, ter upočasnitev rasti gospodarstev držav Sveta za sodelovanje v Zalivu, ki so pomembne trgovinske partnerice Jordanije in pomemben vir turizma, nakazil in finančnih tokov, leta 2015 prispevali k ponovnemu zmanjšanju rasti na 2,4 %. Zaradi upočasnitve gospodarske rasti se je občutno povečala brezposelnost. Ta se je po zmanjšanju z 12,6 % leta 2013 na 11,9 % leta 2014 v prvi četrtini leta 2016 spet povečala na 14,6 %. Brezposelnost je še vedno posebej visoka med mladimi in ženskami (33 % oziroma 23,7 % v prvi četrtini leta 2016). Cene življenjskih potrebščin so se leta 2015 znižale za 0,9 % (pri čemer je osnovna inflacija znašala približno 2 %, vendar delno zaradi povpraševanja sirskih beguncev), k čemur je prispevalo izrazito znižanje cen, povezanih z živili in gorivom. Pričakuje se, da se bo inflacija cen življenjskih potrebščin v tem letu povečala zaradi umiritve ali rahlega zvišanja cen goriva, vendar naj bi ostala nizka (od 1 % do 1,5 %). Zaradi teh trendov nizke inflacije in upadajoče rasti je jordanska centralna banka diskontno stopnjo ponovno znižala, in sicer s 4,25 % na začetku leta 2015 na 3,75 % julija 2015. Jordanija je pri fiskalni konsolidaciji zelo napredovala, saj se je njen proračunski primanjkljaj v obdobju 2012–2013 bistveno povečal, predvsem zaradi prilagoditvenih ukrepov, izvedenih v okviru programa MDS (vključno s sprejetjem novega zakona o davku na dohodek leta 2015), in znižanja cen nafte, ki je omogočilo občutno zmanjšanje izgub iz poslovanja podjetja NEPCO (nacionalno podjetje za proizvodnjo električne energije) in prenosov državnih sredstev na to podjetje. Zato se je splošni proračunski saldo, ki vključuje prenose na podjetje NEPCO in jordanski organ, pristojen za vodo, ter nepovratna sredstva, zmanjšal z največje vrednosti 11 % BDP leta 2013 na 3,5 % BDP leta 2015. Vendar je izboljšanje osnovnega fiskalnega položaja manj izrazito, če se upošteva primarni primanjkljaj centralne države, razen nepovratnih sredstev in prenosov na podjetje NEPCO in organ, pristojen za vodo. Primarni primanjkljaj se je leta 2015 povečal (na 5,2 % BDP) in je še vedno več kot tri odstotne točke BDP večji od primanjkljaja, ki ga je načrtoval MDS. Skupni primanjkljaj centralne države in podjetja NEPCO (pri katerem je zgoraj navedenemu primarnemu primanjkljaju dodana izguba podjetja NEPCO iz poslovanja) ostaja nad 6 % BDP in je prav tako bistveno večji od ciljne ravni, predvidene v okviru aranžmaja „stand-by“ MDS (3,5 % BDP). Vztrajno krhkost fiskalnega položaja Jordanije dodatno poudarjata dejstvo, da je država še vedno zelo odvisna od tujih nepovratnih sredstev (ki naj bi v naslednjih letih ostala manjša zaradi vpliva nižjih cen nafte na finančna sredstva donatorjev Sveta za sodelovanje v Zalivu), in tveganje, da si bodo cene nafte opomogle bolj, kot se trenutno domneva. Poleg tega bo morala Jordanija še naprej kriti znatne fiskalne stroške v povezavi s sirskimi begunci, ki so zlasti posledica višjih odhodkov za subvencije, zdravstvo, izobraževanje in infrastrukturo. Po navedbah jordanskih organov so neposredni in posredni stroški v povezavi z gostovanjem sirskih beguncev od začetka sirskega konflikta dosegli približno 6,6 milijarde USD. Zaradi velikih posojil tujih donatorjev in izdaje mednarodnih obveznic se je bruto javni dolg Jordanije konec leta 2015 nadalje povečal na 93,4 % BDP, s čimer se je nadaljeval trend naraščanja od leta 2008, ko je ta delež znašal 60,2 % BDP. Vendar je dinamika javnega dolga po ocenah MDS vzdržna, če bo država še naprej uresničevala cilj nadaljnje srednjeročne fiskalne prilagoditve in prejemala znatna nepovratna sredstva od mednarodne skupnosti. Čeprav je Jordanija od leta 2013 bistveno zmanjšala svoj primanjkljaj tekočega računa (k čemur so prispevali fiskalna konsolidacija, znižanje cen nafte in prehod na cenejše vrste goriva), primanjkljaj ostaja zelo velik, saj je leta 2015 znašal 11,7 % BDP. Stopnjevanje konfliktov v Siriji in Iraku je leta 2015 negativno vplivalo na izvoz, turizem in zaupanje vlagateljev. Izvoz se je zaradi prekinjenih trgovskih poti zmanjšal za 6,6 %, prihodki od turizma pa so se zaradi bistvenega upada števila turistov, ki se je zmanjšalo s 4,1 milijona leta 2014 na 3,7 milijona leta 2015, zmanjšali za 7,1 %. To je delno nadomestilo upad uvoza v razmerah počasnejše rasti in nizkih cen nafte. Zunanji pritiski so se v prvem četrtletju leta 2016 nadaljevali, zato se je trgovinski primanjkljaj občutno povečal (za 13 % na leto), k čemur je prispevalo nadaljnje zmanjšanje izvoza in prihodkov od turizma. Pričakuje se, da bo primanjkljaj tekočega računa brez nepovratnih sredstev v obdobju 2016–2017 ostal blizu 10 % BDP (ali približno 6 % BDP ob upoštevanju tujih nepovratnih sredstev).

Zmanjšanje tujih neposrednih naložb z 1,8 milijarde USD leta 2014 na približno 1,2 milijarde USD leta 2015 je ustvarilo dodaten pritisk na zunanji položaj. Kljub zmanjšanju tujih neposrednih naložb je bil na kapitalskem in finančnem računu leta 2015 zabeležen neto priliv v višini 2,2 milijarde USD, medtem ko je neto priliv leta 2014 znašal 1,2 milijarde USD. To je bilo mogoče zaradi dejstva, da sta bili junija izdani dve euroobveznici v skupni višini 1,5 milijarde USD, za kateri jamči ameriško Ministrstvo za finance, novembra pa je bila izdana euroobveznica brez jamstva v višini 500 milijonov USD. Marca 2016 so bile neto mednarodne rezerve na zadovoljivi ravni 13,4 milijarde USD, kar je enakovredno približno sedemmesečnemu uvozu naslednjega leta. Skupaj z zlatom so mednarodne rezerve znašale približno 15 milijard USD. V okviru programov za prilagoditev in reforme, podprtih s pomočjo MDS in Svetovne banke ter prvim ukrepom makrofinančne pomoči EU, ki se je zaključil oktobra 2015, so jordanski organi pomembno napredovali na številnih ključnih področjih strukturnih reform. To je vključevalo reformo subvencij za goriva in uvedbo kompenzacijskega programa za prenos denarnih sredstev, prizadevanja za povečanje raznovrstnosti energetskih virov, davčno reformo in prenovo naložbenega okvira. Vendar se Jordanija še naprej spopada s pomembnimi izzivi glede strukturnih reform. Davčna osnova je še vedno ozko opredeljena, saj vključuje veliko davčnih oprostitev, še vedno pa obstajajo možnosti za okrepitev davčne uprave in nadaljnjo reformo obdavčevanja dohodkov za povečanje prihodkov in progresivnosti. Te reforme bi morale podpirati fiskalno konsolidacijo. Jordanski trg dela je tog, delovna sila pa nima ustreznih kvalifikacij, kar prispeva k visoki brezposelnosti, zlasti med mladimi, poleg tega pa so stopnje udeležbe žensk v Jordaniji zelo nizke. Prizadevanja za povečanje raznovrstnosti energetskih virov in izboljšanje energetske učinkovitosti bi se morala nadaljevati, da bi se zadostilo povečanemu povpraševanju po električni energiji in nadalje zmanjšala odvisnost Jordanije od tekočega goriva. Reforma vodnega sektorja je še en ključni izziv na področju reform, saj prenosi sredstev na organ, pristojen za vodo, še vedno bistveno bremenijo proračun. Obstajajo tudi možnosti za nadaljnje izboljšanje poslovnega in naložbenega ozračja, ki je ključnega pomena za povečanje priliva naložb v sedanjih težkih razmerah v regiji. Poleg tega bi bilo treba okrepiti gospodarsko upravljanje in povečati preglednost, tudi s prizadevanjem za izboljšanje upravljanja javnih financ, na primer s sprejetjem nove zakonodaje o uradu za revizijo in posodobitvijo upravljanja dolgov. Napovedi, ki jih je februarja 2016 izdal MDS, kažejo na obsežne plačilnobilančne potrebe za obdobje 2016–2017, pri čemer je celotna vrzel v zunanjem financiranju ocenjena na 3,2 milijarde USD (2 milijardi USD leta 2016 in 1,2 milijarde USD leta 2017). To vrzel v financiranju je mogoče na splošno pripisati trem dejavnikom: stalnemu velikemu primanjkljaju tekočega računa, pričakovanim velikim zahtevam glede odplačevanja javnega dolga, zlasti za leto 2016, in potrebi po ohranitvi razumne ravni deviznih rezerv. Predlagani novi ukrep makrofinančne pomoči v višini 200 milijonov EUR bi pokril 7,4 % ocenjene preostale vrzeli v financiranju (po odštetju neto finančnih sredstev MDS in izplačil posojil Svetovne banke, ki temeljijo na politiki). Kot v prejšnjih letih se pričakuje, da bodo drugi donatorji (vključno s Francijo, Japonsko, ZDA, državami Sveta za sodelovanje v Zalivu in Arabskim denarnim skladom ter EU prek njene proračunske podpore, ki temelji na nepovratnih sredstvih in se financira v okviru evropskega instrumenta sosedstva) v prihodnje prispevali veliko dodatnih finančnih sredstev in pri tem zagotovili razumno porazdelitev bremena v prizadevanjih donatorjev za podporo. •Veljavne določbe na področju, na katero se nanaša predlog Evropski parlament in Svet sta 11. decembra 2013 sprejela Sklep št. 1351/2013/EU, ki je Jordaniji zagotovil prvo makrofinančno pomoč v višini 180 milijonov EUR. Pomoč se je v letu 2015 v celoti izplačala. •Usklajenost z drugimi politikami Unije in njihovimi cilji EU in Jordanija sta v preteklih letih vzpostavili tesne politične in gospodarske odnose. Leta 2010 sta se dogovorili o partnerstvu „naprednega statusa“, ki pomeni razširjeno področje sodelovanja. Pravna podlaga za odnose med EU in Jordanijo vključuje pridružitveni sporazum, ki je začel veljati 1. maja 2002, ter različne instrumente sodelovanja in dialoga, vzpostavljene v okviru evropske sosedske politike. Jordanija je tudi članica Unije za Sredozemlje. EU si prizadeva pomagati Jordaniji pri izvajanju njenega lastnega procesa reform na podlagi prednostnih nalog in ukrepov, opredeljenih v enotnem okviru podpore, ki je bil sprejet za obdobje 2014–2017. V odgovor na konflikta v Siriji in Iraku ter za nadaljnjo okrepitev trdnega in večplastnega odnosa med EU in Jordanijo sta obe strani začeli razprave o novem sporazumu o prednostnih nalogah partnerstva, ki bi moral usmerjati odnose med EU in Jordanijo v obdobju 2016–2018. Prednostne naloge partnerstva vključujejo izpolnjevanje vzajemnih zavez, določenih v dogovoru med EU in Jordanijo, o katerem trenutno prav tako poteka razprava. Jordanija je vzpostavila pomembne gospodarske vezi z EU. EU je bila leta 2014 za Saudovo Arabijo, katere trgovinski delež je znašal 17,7 %, druga največja trgovinska partnerica Jordanije, saj je imela 15,5-odstotni trgovinski delež, sledile pa so ji ZDA (tretja največja trgovinska partnerica z 8,5-odstotnim deležem). Trenutno potekajo priprave na začetek pogajanj o poglobljenem in celovitem območju proste trgovine. To območje proste trgovine bi bilo namenjeno izboljšanju možnosti dostopa na trg in naložbenega ozračja ter spodbujanju tesnejšega gospodarskega povezovanja med EU in Jordanijo. Čeprav se dejanska pogajanja o poglobljenem in celovitem območju proste trgovine še niso začela, sta strani začeli razprave o tem, da bi EU začasno omilila pravila o poreklu, ki se uporabljajo v njunih dvostranskih trgovinskih odnosih. Upati je, da bo ta pobuda, ki je del podpore EU Jordaniji v sedanji sirski begunski krizi, spodbudila izvoz iz Jordanije v EU in ustvarila dodatne možnosti za zaposlovanje jordanskih državljanov in sirskih beguncev. Makrofinančna pomoč EU bi dopolnjevala nepovratna sredstva iz evropskega instrumenta sosedstva in drugih programov EU ter zlasti pogoje, predvidene v okviru paketov proračunske podpore, ki jih izvaja EU. Jordanske organe bi podprla pri sprejetju ustreznega okvira za makroekonomsko politiko in strukturne reforme ter s tem povečala dodano vrednost in učinkovitost splošnih finančnih ukrepov EU, tudi prek drugih finančnih instrumentov. Jordanija je sprejela pomembne ukrepe za krepitev demokratičnih pravic in pravne države. Ustanovila je ustavno sodišče in neodvisno volilno komisijo, jordanski parlament pa je sprejel več pomembnih zakonov, vključno z zakonom o volitvah, zakonom o političnih strankah ter zakoni o decentralizaciji in občinah. Medtem ko še vedno obstajajo možnosti za okrepitev jordanskih demokratičnih institucij in pravnega okvira ter zagotovitev, da so v njeni demokraciji bolje zastopane različne družbene in etnične skupine, je Jordaniji uspelo doseči napredek na tem področju kljub težkim razmeram v regiji ter še naprej podpira stabilizacijo in zmernost v regiji. V zvezi s tem Jordanija izpolnjuje politične pogoje za odobritev makrofinančne pomoči, zlasti kar zadeva spoštovanje demokracije, človekovih pravic in pravne države, in je država, s katero EU ohranja tesne politične in gospodarske odnose. Delovnemu dokumentu služb Komisije, ki je priložen temu predlogu, je priložena podrobna ocena glede izpolnjevanja teh političnih meril za makroekonomsko pomoč, ki jo je pripravila Evropska služba za zunanje delovanje. Predlagana nova makrofinančna pomoč je skladna z zavezo EU, da podpre gospodarsko in politično tranzicijo Jordanije. 2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST •Povzetek predlaganih ukrepov EU bo dala Jordaniji na voljo makrofinančno pomoč v višini največ 200 milijonov EUR v obliki srednjeročnega posojila. Ta pomoč bo pomagala pokriti preostale potrebe Jordanije po zunanjem financiranju v obdobju 2016–2017, kot jih je ugotovila Komisija na podlagi ocen MDS. Pomoč naj bi bila izplačana v dveh posojilnih obrokih, pri čemer bo vsak znašal 100 milijonov EUR. Pričakuje se, da bo prvi obrok izplačan konec leta 2016. Drugi obrok, ki je odvisen od številnih ukrepov politike, bi bil lahko izplačan v drugi četrtini leta 2017. Pomoč bo upravljala Komisija. Uporabljajo se posebne določbe o preprečevanju goljufij in drugih nepravilnosti, ki so v skladu s finančno uredbo. Kot je pri instrumentu makrofinančne pomoči običajno, bi bila izplačila pogojena z uspešno opravljenimi pregledi izvajanja programa v okviru novega finančnega aranžmaja MDS. Poleg tega bi se Komisija in jordanski organi z memorandumom o soglasju dogovorili za posebne ukrepe strukturnih reform. Cilj Komisije bodo strukturne reforme za izboljšanje splošnega makroekonomskega upravljanja in pogojev za trajnostno rast. Kot je bilo navedeno, bi ti reformni ukrepi podpirali reformni načrt organov in dopolnjevali programe, dogovorjene z MDS, Svetovno banko in drugimi donatorji, ter programe politike, povezane z dejavnostmi proračunske podpore EU. Bili bi skladni s prednostnimi nalogami za gospodarske reforme, dogovorjenimi med EU in Jordanijo v okviru enotnega okvira podpore za obdobje 2014–2017 in drugih strateških dokumentov (vključno s prihodnjimi prednostnimi nalogami partnerstva in dogovorom z Jordanijo). Opirali bi se tudi na strukturne reforme, ki se izvajajo v okviru MFA-I. Odločitev, da se makrofinančna pomoč izplača v celoti v obliki posojil, je upravičena glede na raven gospodarskega razvoja Jordanije (merjene po dohodku na prebivalca države) in kazalnikov zadolženosti. Je tudi v skladu z obravnavo Jordanije s strani Svetovne banke in MDS. Jordanija ni upravičena do ugodnega financiranja iz Mednarodnega združenja za razvoj ali skrbniškega sklada MDS za zmanjšanje revščine in rast. •Pravna podlaga

Pravna podlaga za ta predlog je člen 212 Pogodbe o delovanju Evropske unije. •Subsidiarnost (za neizključno pristojnost) Načelo subsidiarnosti je spoštovano, saj ciljev ponovne vzpostavitve kratkoročne makroekonomske stabilnosti v Jordaniji ne morejo zadostno uresničiti države članice same in jih lažje uresniči Evropska unija. Glavni razlogi so proračunske omejitve na nacionalni ravni in potreba po visoki stopnji usklajenosti donatorjev, da bi bila obseg in učinkovitost pomoči kar največja. •Sorazmernost Predlog je skladen z načelom sorazmernosti: omejen je na minimum, ki je potreben za uresničitev ciljev kratkoročne makroekonomske stabilnosti in ne presega tistega, kar je potrebno za ta namen. Kot je Komisija ugotovila na podlagi ocen MDS v okviru prihodnjega instrumenta za povečanje financiranja, znesek predlagane nove makrofinančne pomoči ustreza 7,4 % ocenjene preostale vrzeli v financiranju v obdobju 2016–2017. To je v skladu z običajno porazdelitvijo obremenitve za ukrepe makrofinančne pomoči. Glede na pomoč, ki so jo Jordaniji obljubili drugi dvostranski in večstranski donatorji, se ocenjuje, da je to ustrezna porazdelitev bremena za EU. •Izbira instrumenta Projektna finančna ali tehnična pomoč ne bi bila primerna ali zadostna za doseganje teh makroekonomskih ciljev. Ključna dodana vrednost makrofinančne pomoči v primerjavi z drugimi instrumenti EU bi bila zmanjšanje ovir za zunanje financiranje in pomoč pri oblikovanju stabilnega makroekonomskega okvira, vključno s spodbujanjem vzdržne plačilne bilance in proračunskega položaja, ter ustreznega okvira za strukturne reforme. Makrofinančna pomoč lahko s pomočjo pri vzpostavitvi ustreznega splošnega okvira politike poveča učinkovitost ukrepov, financiranih v Jordaniji na podlagi drugih, ožje usmerjenih finančnih instrumentov EU. 3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA •Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi Makrofinančna pomoč se dodeli kot sestavni del mednarodne podpore za gospodarsko stabilizacijo Jordanije. Pri pripravi tega predloga za makrofinančno pomoč so se službe Komisije posvetovale z MDS in Svetovno banko, ki sta že vzpostavila obsežne programe za financiranje, pripravljata pa tudi nove. Komisija se je 2. junija 2016 posvetovala z Ekonomsko-finančnim odborom, ki je odobril predlog. Prav tako je bila Komisija redno v stiku z jordanskimi organi. •Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj Komisija bo pred dejansko izvedbo pomoči s pomočjo zunanjih strokovnjakov opravila operativno oceno kakovosti in zanesljivosti jordanskih javnofinančnih tokov in upravnih postopkov. Njeni rezultati, ki bodo posredovani jordanskim organom in delegaciji EU, da bi nadaljevali z delom na področjih, ki jih je mogoče izboljšati, se bodo morda upoštevali tudi v pogojih politike predlagane makrofinančne pomoči. •Ocena učinka Makrofinančna pomoč EU je instrument za izredno pomoč, namenjen odpravljanju resnih težav s plačilno bilanco v tretjih državah. Za ta predlog za makrofinančno pomoč zato ne velja zahteva, da je treba izvesti oceno učinka v skladu s smernicami Komisije za boljšo pravno ureditev (SWD(2015) 111 final), saj je z vidika politike nujno, da se hitro obravnava te izredne razmere, ki zahtevajo hiter odziv. Na splošno predlogi Komisije za makrofinančno pomoč temeljijo na spoznanjih iz naknadnih ocen preteklih ukrepov v sosedstvu EU. Tako kot MFA-I bosta MFA-II in z njo povezani program gospodarskih prilagoditev in reform pomagala omiliti potrebe Jordanije po kratkoročnem financiranju, ob tem pa bosta podpirala ukrepe politike, namenjene krepitvi srednjeročne plačilne bilance in fiskalne vzdržnosti, krepila trajnostno rast ter tako dopolnjevala program, ki bo dogovorjen z MDS. Ti ukrepi bodo verjetno zajemali področja reform, kot so upravljanje javnih financ in drugi vidiki gospodarskega upravljanja, davčna reforma, krepitev mreže socialne varnosti, reforme energetskega in vodnega sektorja, trgovina in naložbe ter trg dela, vključno z ukrepi za olajšanje vključevanja sirskih beguncev na jordanski trg dela. 4.PRORAČUNSKE POSLEDICE Načrtovana pomoč bi se zagotovila v obliki posojila in bi se financirala s posojilom, ki ga bo v imenu EU najela Komisija. Proračunske posledice pomoči bodo ustrezale rezervacijam Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe EU v višini 9 % izplačanih zneskov iz proračunske vrstice 01 03 06 („Oblikovanje rezervacij Jamstvenega sklada“). Ob predpostavki, da bo prvi obrok posojila (v višini 100 milijonov EUR) izplačan leta 2016, drugi obrok (v višini 100 milijonov EUR) pa leta 2017 v skladu s pravili, ki urejajo mehanizem Jamstvenega sklada, se bodo rezervacije oblikovale v proračunih za leti 2018 in 2019. Na podlagi trenutnih napovedi glede uporabe proračunske vrstice 01 03 06 Komisija ocenjuje, da so proračunske posledice ukrepov obvladljive. 5.DRUGI ELEMENTI •Klavzula ponovnega pregleda/revizijska klavzula/samoderogacijska klavzula

Predlog vključuje samoderogacijsko klavzulo. Predlagana makrofinančna pomoč bi bila zagotovljena za obdobje dveh let in pol, ki se začne prvi dan po začetku veljavnosti memoranduma o soglasju. 2016/0197 (COD) Predlog SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o zagotovitvi nadaljnje makrofinančne pomoči Hašemitski kraljevini Jordaniji EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 212 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1)Odnosi med Evropsko unijo (v nadaljnjem besedilu: Unija) in Hašemitsko kraljevino Jordanijo (v nadaljnjem besedilu: Jordanija) se razvijajo v okviru evropske sosedske politike (ESP). Jordanija je 24. novembra 1997 podpisala pridružitveni sporazum z EU, ki je začel veljati 1. maja 2002. Na podlagi tega pridružitvenega sporazuma sta EU in Jordanija v 12-letnem prehodnem obdobju postopoma vzpostavili območje proste trgovine. Poleg tega je začel leta 2007 veljati sporazum o nadaljnji liberalizaciji kmetijskih proizvodov. Leta 2010 sta se EU in Jordanija dogovorili o partnerstvu „naprednega statusa“, ki razširja področje sodelovanja. Protokol o mehanizmih za reševanje sporov v trgovinskih odnosih med EU in Jordanijo, ki je bil parafiran decembra 2009, je začel veljati 1. julija 2011. Dvostranski politični dialog in gospodarsko sodelovanje se nadalje razvijata v okviru pridružitvenega sporazuma evropske sosedske politike in enotnega okvira podpore, sprejetega za obdobje 2014–2017. (2)Jordanija je od leta 2011 začela več političnih reform za okrepitev parlamentarne demokracije in pravne države. Ustanovila je ustavno sodišče in neodvisno volilno komisijo, jordanski parlament pa je sprejel več pomembnih zakonov, vključno z zakonom o volitvah, zakonom o političnih strankah ter zakoni o decentralizaciji in občinah. (3)Gospodarstvo Jordanije je utrpelo veliko škodo zaradi stalnih nemirov v regiji, zlasti v sosednjem Iraku in Siriji. Skupaj s slabšim svetovnim okoljem so ti regionalni nemiri izredno negativno vplivali na zunanje prihodke in izčrpali javne finance. Jordanija se spopada z negativnim vplivom na turizem in tuje neposredne naložbe, zaprtimi trgovskimi potmi in motnjami dobave zemeljskega plina iz Egipta. Poleg tega na jordansko gospodarstvo vpliva tudi velik pritok sirskih beguncev, ki povečuje pritisk na fiskalni položaj, javne storitve in infrastrukturo Jordanije. (4)Po izbruhu konfliktov v Siriji leta 2011 je Unija izrazila nedvoumno zavezo, da bo podpirala Jordanijo pri odpravljanju gospodarskih in socialnih posledic sirske krize, zlasti zaradi prisotnosti velikega števila sirskih beguncev na njenem ozemlju. Povečala je finančno podporo Jordaniji ter okrepila sodelovanje na mnogih področjih, vključno s civilno družbo, volilnim sistemom, varnostjo, regionalnim razvojem ter socialnimi in gospodarskimi reformami. Ponudila je tudi možnost sklenitve sporazuma o poglobljenem in razširjenem območju proste trgovine. (5)V teh težkih gospodarskih in finančnih razmerah so se jordanski organi in Mednarodni denarni sklad (MDS) avgusta 2012 dogovorili o prvem programu za gospodarsko prilagoditev, ki je bil podprt s triletnim aranžmajem „stand-by“ v višini 2 milijard USD. Ta program je bil avgusta 2015 uspešno zaključen. Jordanija je v okviru tega programa zelo napredovala pri fiskalni konsolidaciji (h kateri je prispevalo tudi znižanje cen nafte) in številnih strukturnih reformah. (6)Decembra 2012 je Jordanija zaprosila za dodatno makrofinančno pomoč Unije. Na tej podlagi je bil decembra 2013 sprejet ukrep makrofinančne pomoči v višini 180 milijonov EUR v obliki posojil (MFA-I). Memorandum o soglasju, ki določa pogoje politike v zvezi s to prvo makrofinančno pomočjo, je začel veljati 18. marca 2014. Po izvedbi dogovorjenih ukrepov politike je bil prvi obrok MFA-I izplačan 10. februarja 2015, drugi pa 15. oktobra 2015. (7)Od začetka sirske krize je EU Jordaniji namenila skoraj 1,13 milijarde EUR. Poleg 180 milijonov EUR iz prvega ukrepa makrofinančne pomoči ta znesek vključuje 500 milijonov EUR v obliki rednega programiranega dvostranskega sodelovanja za Jordanijo, financiranega v okviru evropskega instrumenta sosedstva, približno 250 milijonov EUR iz proračuna za humanitarno pomoč in več kot 30 milijonov EUR iz instrumenta za prispevanje k stabilnosti in miru. Poleg tega je Evropska investicijska banka od leta 2011 dala na voljo posojila v višini 264 milijonov EUR. (8)Okrepitev sirske krize leta 2015 je Jordanijo močno prizadela zaradi učinkov na trgovino, turizem in zaupanje vlagateljev. Jordanijo je prizadelo tudi zmanjšanje finančne podpore držav Sveta za sodelovanje v Zalivu zaradi znižanja cen nafte. Zato se je gospodarska rast ponovno upočasnila, brezposelnost se je povečala in pojavile so se nove fiskalne potrebe in potrebe po zunanjem financiranju. (9)V teh težavnih razmerah je Unija ponovno poudarila svojo zavezanost podpori Jordanije pri njenem procesu reform in spopadanja z gospodarskimi in socialnimi izzivi. To zavezo je izrazila na konferenci z naslovom „Podpora Siriji in regiji“, ki je potekala 4. februarja 2016 v Londonu, kjer je državam, ki jih je begunska kriza najbolj prizadela, vključno z Jordanijo, obljubila finančno podporo v višini 2,39 milijarde EUR v obdobju 2016–2017. Politična in gospodarska podpora Unije jordanskemu procesu reform je skladna s politiko Unije do regije južnega Sredozemlja, kakor je določena v okviru evropske sosedske politike.

(10)Po poslabšanju gospodarskega in finančnega položaja Jordanije sta MDS in Jordanija prav tako začela razgovore o nasledstveni ureditvi, ki bi lahko imela obliko instrumenta za povečanje financiranja (v nadaljnjem besedilu: program MDS) in bi verjetno trajala tri leta z začetkom v drugi polovici leta 2016. Namen novega programa MDS bi bila odprava kratkoročnih plačilnobilančnih težav Jordanije in spodbujanje izvajanja odločnih prilagoditvenih ukrepov. (11)Jordanija je marca 2016 zaradi slabšanja gospodarskih razmer in obetov Unijo zaprosila za dodatno makrofinančno pomoč. (12)Ker je Jordanija država, ki jo zajema evropska sosedska politika, bi se morala šteti za upravičenko do makrofinančne pomoči Unije. (13)Makrofinančna pomoč Unije bi morala biti izreden finančni instrument nevezane in nenamenske plačilnobilančne podpore, namenjene takojšnjim potrebam upravičenke po zunanjem financiranju, in bi morala podpreti izvajanje strateškega programa, ki vsebuje takojšnje odločne ukrepe prilagajanja in strukturnih reform, oblikovane za kratkoročno izboljšanje plačilnobilančnega položaja. (14)Ker je v plačilni bilanci Jordanije še vedno znatna vrzel v zunanjem financiranju, ki presega sredstva, ki jih zagotavljajo MDS in druge večstranske institucije, je makrofinančna pomoč Unije Jordaniji v trenutnih izjemnih okoliščinah ustrezen odziv na prošnjo Jordanije za podporo gospodarski stabilizaciji v povezavi s programom MDS. Makrofinančna pomoč Unije bi z dopolnjevanjem virov iz finančnega aranžmaja MDS podpirala gospodarsko stabilizacijo in program strukturnih reform Jordanije. (15)Makrofinančna pomoč Unije bi morala biti namenjena podpori ponovne vzpostavitve vzdržnega stanja v zunanjem financiranju Jordanije, s čimer bi se podprl njen gospodarski in družbeni razvoj. (16)Določitev zneska makrofinančne pomoči Unije temelji na celoviti kvantitativni oceni preostalih potreb Jordanije po zunanjem financiranju in upošteva zmožnost države, da se financira z lastnimi sredstvi, predvsem mednarodnimi rezervami, ki so ji na voljo. Makrofinančna pomoč Unije bi morala dopolnjevati programe in finančna sredstva, ki jih zagotavljata MDS in Svetovna banka. Pri določanju zneska pomoči se upoštevajo tudi pričakovani finančni prispevki večstranskih donatorjev, potreba po zagotavljanju pravične porazdelitve bremena med Unijo in drugimi donatorji, predhodna uporaba drugih instrumentov Unije za zunanje financiranje Jordanije in dodana vrednost splošnega sodelovanja Unije. (17)Komisija bi morala zagotoviti pravno in vsebinsko skladnost makrofinančne pomoči Unije s ključnimi načeli, cilji in ukrepi, sprejetimi na različnih področjih zunanjega delovanja, ter drugimi ustreznimi politikami Unije. (18)Makrofinančna pomoč Unije bi morala podpirati zunanjo politiko Unije do Jordanije. Službe Komisije in Evropska služba za zunanje delovanje bi morale v celotnem obdobju zagotavljanja makrofinančne pomoči tesno sodelovati, da bi usklajevale in zagotavljale doslednost zunanje politike Unije. (19)Makrofinančna pomoč Unije bi morala podpirati zavezanost Jordanije vrednotam, ki jih deli z Unijo, vključno z demokracijo, pravno državo, dobrim upravljanjem, spoštovanjem človekovih pravic, trajnostnim razvojem in zmanjševanjem revščine, pa tudi njeno zavezanost načelom odprte in pravične trgovine, ki temelji na pravilih. (20)Pogoj za dodelitev makrofinančne pomoči Unije bi moral biti, da Jordanija spoštuje učinkovite demokratične mehanizme, vključno z večstrankarskim parlamentarnim sistemom in pravno državo, ter zagotavlja spoštovanje človekovih pravic. Poleg tega bi morali posebni cilji makrofinančne pomoči Unije povečati učinkovitost, preglednost in odgovornost sistemov za upravljanje javnih financ v Jordaniji ter spodbujati strukturne reforme, katerih cilji so podpiranje trajnostne in vključujoče rasti, ustvarjanje novih delovnih mest ter fiskalna konsolidacija. Komisija in Evropska služba za zunanje delovanje bi morali redno spremljati izpolnjevanje pogojev in doseganje navedenih ciljev. (21)Da bi zagotovili učinkovito zaščito finančnih interesov Unije, povezanih z makrofinančno pomočjo Unije, bi morala Jordanija sprejeti ustrezne ukrepe za preprečevanje in boj proti goljufijam, korupciji in drugim nepravilnostim, povezanim s pomočjo. Poleg tega bi bilo treba sprejeti določbe, na podlagi katerih bi Komisija izvajala nadzor, Računsko sodišče pa revizije. (22)Sprostitev makrofinančne pomoči Unije ne posega v pristojnosti Evropskega parlamenta in Sveta (kot proračunskega organa). (23)Zneski rezervacij, potrebnih za makrofinančno pomoč, bi morali biti skladni s proračunskimi sredstvi, odobrenimi v večletnem finančnem okviru. (24)Makrofinančno pomoč Unije bi morala upravljati Komisija. Da bi se Evropskemu parlamentu in Svetu zagotovila možnost spremljanja izvajanja tega sklepa, bi ju morala Komisija redno obveščati o razvoju dogodkov v zvezi s pomočjo in jima posredovati ustrezne dokumente. (25)Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja tega sklepa bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta. (26)Za makrofinančno pomoč Unije bi morali veljati pogoji gospodarske politike, ki se določijo v memorandumu o soglasju. Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja in zaradi učinkovitosti bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila za pogajanja o teh pogojih z jordanskimi organi pod nadzorom odbora predstavnikov držav članic v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011. V skladu z navedeno uredbo bi se moral praviloma uporabljati svetovalni postopek, razen v primerih, ki so določeni v navedeni uredbi. Ob upoštevanju potencialno pomembnega učinka pomoči, višje od 90 milijonov EUR, je primerno, da se za ukrepe, ki ta prag presegajo, uporablja postopek pregleda. Ob upoštevanju zneska makrofinančne pomoči Unije Jordaniji bi se moral za sprejetje memoranduma o soglasju in za kakršno koli zmanjšanje oziroma zamrznitev ali ukinitev pomoči uporabljati postopek pregleda – SPREJELA NASLEDNJI SKLEP: Člen 1 1.Unija da Jordaniji na voljo makrofinančno pomoč v višini največ 200 milijonov EUR (v nadaljnjem besedilu: makrofinančna pomoč Unije) za podporo njeni gospodarski stabilizaciji in obsežnemu načrtu reform. Pomoč bo prispevala h kritju plačilnobilančnih potreb Jordanije, kot so opredeljene v programu MDS.

2.Celotni znesek makrofinančne pomoči Unije se Jordaniji zagotovi v obliki posojil. Na Komisijo se prenese pooblastilo, da si v imenu Unije izposodi potrebna sredstva na kapitalskih trgih ali od finančnih ustanov in jih nato posodi Jordaniji. Zapadlost posojil v povprečju ne sme presegati 15 let. 3.Sprostitev makrofinančne pomoči Unije upravlja Komisija v skladu s sporazumi ali dogovori med Mednarodnim denarnim skladom (MDS) in Jordanijo ter ključnimi načeli in cilji gospodarskih reform, opredeljenimi v pridružitvenemu sporazumu med EU in Jordanijo, enotnem okviru podpore za obdobje 2014–2017 ter prihodnjih prednostnih nalogah partnerstva. Komisija redno obvešča Evropski parlament in Svet o dogajanjih v zvezi z makrofinančno pomočjo Unije, tudi o izplačilih, in jima pravočasno predloži ustrezne dokumente. 4.Makrofinančna pomoč Unije se da na voljo za obdobje dveh let in pol z začetkom na prvi dan po začetku veljavnosti memoranduma o soglasju iz člena 3(1). 5.Če se finančne potrebe Jordanije v obdobju izplačevanja makrofinančne pomoči Unije znatno zmanjšajo v primerjavi z začetnimi napovedmi, Komisija v skladu s postopkom pregleda iz člena 7(2) zmanjša znesek pomoči oziroma jo zamrzne ali prekine. Člen 2 1.Pogoj za dodelitev makrofinančne pomoči Unije je, da Jordanija spoštuje učinkovite demokratične mehanizme, vključno z večstrankarskim parlamentarnim sistemom in pravno državo, ter zagotavlja spoštovanje človekovih pravic. 2.Komisija in Evropska služba za zunanje delovanje spremljata izpolnjevanje tega pogoja v celotnem obdobju izvajanja makrofinančne pomoči Unije. 3.Odstavka 1 in 2 tega člena se uporabljata v skladu s Sklepom Sveta 2010/427/EU. Člen 3 1.Komisija se v skladu s postopkom pregleda iz člena 7(2) z jordanskimi oblastmi dogovori o jasno določenih pogojih gospodarske politike in finančnih pogojih, osredotočenih na strukturne reforme in zdrave javne finance, ki naj veljajo za makrofinančno pomoč Unije in se določijo v memorandumu o soglasju (v nadaljnjem besedilu: memorandum o soglasju). Pogoji gospodarske politike in finančni pogoji, določeni v memorandumu o soglasju, so skladni s sporazumi ali dogovori iz člena 1(3), vključno s programi makroekonomske prilagoditve in strukturnih reform, ki jih izvaja Jordanija ob podpori MDS. 2.Namen pogojev iz odstavka 1 je zlasti povečanje učinkovitosti, preglednosti in odgovornosti sistemov za upravljanje javnih financ v Jordaniji, tudi v zvezi z uporabo makrofinančne pomoči Unije. Pri oblikovanju ukrepov politike se ustrezno upošteva tudi napredek v zvezi z vzajemnim odpiranjem trgov, razvojem pravične trgovine, ki temelji na pravilih, ter drugimi prednostnimi nalogami v okviru zunanje politike Unije. Komisija redno spremlja napredek pri doseganju teh ciljev. 3.Podrobni finančni pogoji makrofinančne pomoči Unije se določijo v sporazumu o posojilu, ki ga bodo sklenili Komisija in jordanski organi. 4.Komisija redno preverja, ali so pogoji iz člena 4(3) še vedno izpolnjeni, med drugim tudi, ali so gospodarske politike Jordanije v skladu s cilji makrofinančne pomoči Unije. Pri tem tesno sodeluje z MDS in Svetovno banko ter po potrebi z Evropskim parlamentom in Svetom. Člen 4 1.V skladu s pogoji iz odstavka 3 da Komisija makrofinančno pomoč Unije na voljo v dveh posojilnih obrokih. Višina posameznega obroka se določi v memorandumu o soglasju iz člena 3. 2.Za zneske makrofinančne pomoči Unije se po potrebi oblikujejo rezervacije Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 480/2009. 3.Komisija sklene, da bo izplačala obroke, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji: (a)pogoj iz člena 2; (b)trajno zadovoljivi rezultati pri izvajanju strateškega programa, ki vsebuje odločne ukrepe prilagajanja in strukturnih reform, podprte z nepreventivnim kreditnim aranžmajem z MDS, ter (c)zadovoljivo izvajanje gospodarske politike in finančnih pogojev, dogovorjenih v memorandumu o soglasju.

Drugi obrok se načeloma ne izplača prej kot v treh mesecih po izplačilu prvega obroka. 4.Če se pogoji iz odstavka 3 trajno ne izpolnjujejo, Komisija zamrzne ali ukine izplačilo makrofinančne pomoči Unije. V teh primerih Evropski parlament in Svet obvesti o razlogih za zamrznitev ali ukinitev. 5.Makrofinančna pomoč Unije se izplača jordanski centralni banki. V skladu z določbami, ki se sprejmejo v memorandumu o soglasju, vključno s potrditvijo preostalih potreb po proračunskem financiranju, se lahko sredstva Unije prenesejo jordanskemu ministrstvu za finance kot končnemu upravičencu. Člen 5 1.Najemanje in dajanje posojil v povezavi z makrofinančno pomočjo Unije se izvedeta v eurih z istim datumom valute, pri čemer Unija ni vključena v spremembe zapadlosti in ni izpostavljena tečajnemu ali obrestnemu tveganju ali kakršnemu koli drugemu poslovnemu tveganju. 2.Kadar okoliščine to dovoljujejo in če Jordanija za to zaprosi, lahko Komisija sprejme potrebne ukrepe za vključitev klavzule o predčasnem odplačilu v posojilne pogoje, pri čemer mora biti ustrezna klavzula vključena tudi v pogoje za najemanje posojil. 3.Kadar okoliščine dovoljujejo izboljšanje obrestne mere posojil in če Jordanija za to zaprosi, se lahko Komisija odloči za refinanciranje vseh ali dela prvotno najetih posojil ali prestrukturiranje ustreznih finančnih pogojev. Refinanciranje ali prestrukturiranje se izvede v skladu z odstavkoma 1 in 4 ter ne vpliva na podaljšanje zapadlosti zadevnega posojila ali povečanje zneska neodplačanega kapitala na dan refinanciranja ali prestrukturiranja. 4.Vse stroške, ki jih ima Unija v zvezi z najemanjem in dajanjem posojil v skladu s tem sklepom, krije Jordanija. 5.Komisija Evropski parlament in Svet obvešča o dogajanjih v zvezi z dejavnostmi iz odstavkov 2 in 3. Člen 6 1.Makrofinančna pomoč Unije se izvaja v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega Parlamenta in Sveta in Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 1268/2012. 2.Makrofinančna pomoč Unije se izvaja v okviru neposrednega upravljanja. 3.Sporazum o posojilu, ki se sklene z jordanskimi organi, vsebuje določbe o: (a)zagotovitvi, da Jordanija redno preverja, ali se finančna sredstva iz proračuna Unije uporabljajo pravilno, sprejme ustrezne ukrepe za preprečevanje nepravilnosti in goljufij ter po potrebi vloži pravna sredstva za izterjavo nepravilno porabljenih sredstev, zagotovljenih na podlagi tega sklepa; (b)zagotovitvi zaščite finančnih interesov Unije, zlasti določitvi posebnih ukrepov za preprečevanje goljufij, korupcije in vseh drugih nepravilnosti v zvezi z makrofinančno pomočjo Unije ter za boj proti tem pojavom, v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95, Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2185/96 ter Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta; (c)izrecni pooblastitvi Komisije, vključno z Evropskim uradom za boj proti goljufijam, ali njenih predstavnikov, da izvajajo preglede, med drugim preglede in inšpekcije na kraju samem; (d)izrecni pooblastitvi Komisije in Računskega sodišča, da izvajata revizije v obdobju, ko je makrofinančna pomoč Unije na voljo, in po njem, vključno z revizijami dokumentov in revizijami na kraju samem, kot so operativne ocene; (e)zagotovitvi, da je Unija upravičena do predčasnega poplačila posojila, če se ugotovi, da je Jordanija v zvezi z upravljanjem makrofinančne pomoči Unije vpletena v goljufijo, korupcijo ali katero koli drugo nezakonito dejavnost, ki škodi finančnim interesom Unije. 4.Pred izvedbo makrofinančne pomoči Unije Komisija z operativnimi ocenami presodi ustreznost finančnih ureditev, upravnih postopkov ter mehanizmov notranje in zunanje kontrole Jordanije, ki so pomembni za tako pomoč. Člen 7

1.Komisiji pomaga odbor. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011. 2.Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011. Člen 8 1.Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu vsako leto do 30. junija predloži poročilo o izvajanju tega sklepa v predhodnem letu, skupaj z oceno izvajanja. V poročilu se: (a)preuči napredek, dosežen pri izvajanju makrofinančne pomoči Unije; (b)ocenijo gospodarske razmere in napovedi za Jordanijo ter napredek, dosežen pri izvajanju ukrepov politik iz člena 3(1); (c)navede povezava med pogoji gospodarske politike, določenimi v memorandumu o soglasju, tekočimi gospodarskimi in fiskalnimi rezultati Jordanije ter odločitvami Komisije o izplačilu obrokov makrofinančne pomoči Unije. 2.Komisija najpozneje dve leti po koncu obdobja iz člena 1(4) Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o naknadni oceni, v katerem ovrednoti rezultate in učinkovitost zaključenih ukrepov makrofinančne pomoči Unije ter navede, v kolikšni meri so prispevali k ciljem pomoči. Člen 9 Ta sklep začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. V Bruslju, Za Evropski parlament Za Svet Predsednik Predsednik OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA 1.OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1Naslov predloga/pobude 1.2Zadevna področja v strukturi ABM/ABB 1.3Vrsta predloga/pobude 1.4Cilji 1.5Utemeljitev predloga/pobude

1.6Trajanje ukrepa in finančne posledice 1.7Načrtovani načini upravljanja 2.UKREPI UPRAVLJANJA 2.1Pravila o spremljanju in poročanju 2.2Upravljavski in kontrolni sistem 2.3Ukrepi za preprečevanje goljufij in nepravilnosti 3.OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE 3.1Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske vrstice 3.2Ocenjene posledice za odhodke 3.3Ocenjene posledice za prihodke OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA 1.OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1Naslov predloga/pobude Predlog sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o zagotovitvi nadaljnje makrofinančne pomoči Hašemitski kraljevini Jordaniji 1.2Zadevna področja v strukturi ABM/ABB Področje: Naslov 01 – Gospodarske in finančne zadeve Dejavnost: 03 – Mednarodne ekonomske in finančne zadeve 1.3Vrsta predloga/pobude X Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep 1.4Cilji

1.4.1Večletni strateški cilji Komisije, ki naj bi bili doseženi s predlogom/pobudo „Nova spodbuda za delovna mesta, rast in naložbe: spodbujanje blaginje zunaj meja EU“ Glavno področje dejavnosti, povezane z GD ECFIN, se nanaša na: 1. Spodbujanje izvajanja evropske sosedske politike s poglabljanjem ekonomske analize ter krepitvijo političnega dialoga in svetovanja glede gospodarskih vidikov akcijskih načrtov. 2. Razvijanje, spremljanje in izvajanje makrofinančne pomoči za partnerske tretje države v sodelovanju z zadevnimi mednarodnimi finančnimi institucijami. 1.4.2Specifični cilji in zadevne dejavnosti v strukturi ABM/ABB Specifični cilj št. 1: „Spodbujanje blaginje zunaj meja EU: podpiranje makrofinančne stabilnosti in spodbujanje reform zunaj EU, ki pospešujejo rast, tudi prek rednih gospodarskih dialogov s ključnimi partnerji in z zagotavljanjem makrofinančne pomoči“ Zadevne dejavnosti v strukturi ABM/ABB: mednarodne ekonomske in finančne zadeve. 1.4.3Pričakovani rezultati in posledice Predlagana pomoč je sestavljena iz posojila EU v višini 200 milijonov EUR Hašemitski kraljevini Jordaniji (v nadaljnjem besedilu: Jordanija) z namenom prispevati k bolj vzdržnostnemu stanju plačilne bilance. Pomoč, ki se izplača v dveh obrokih, bo državi pomagala omiliti gospodarske in socialne težave, ki so posledica nestabilnosti v regiji in gostovanja sirskih beguncev. Poleg tega bo prispevala k strukturnim reformam za povečanje vzdržne gospodarske rasti, zmanjšanje makroekonomskih ranljivosti in izboljšanje upravljanja javnih financ. 1.4.4Kazalniki rezultatov in posledic Organi bodo morali službam Komisije redno poročati o nizu kazalnikov ter predložiti izčrpno poročilo o skladnosti z dogovorjenimi pogoji politike pred izplačilom drugega obroka pomoči. Službe Komisije bodo še naprej spremljale upravljanje javnih financ, in sicer na podlagi operativne ocene finančnih tokov in upravnih postopkov, ki se bodo v okviru priprav za ta ukrep izvajali v Jordaniji. Delegacija EU v Jordaniji bo tudi zagotovila redno poročanje o zadevah, ki so povezane s spremljanjem pomoči. Službe Komisije bodo ohranile tesne stike z MDS in Svetovno banko, da bodo lahko izkoristile njune izkušnje, pridobljene pri njunih tekočih dejavnostih v Jordaniji. V predlogu sklepa je predvideno letno poročilo Svetu in Evropskemu parlamentu, ki vsebuje oceno izvajanja zadevnega ukrepa. V dveh letih po izteku obdobja izvajanja pomoči bo izvedena neodvisna naknadna ocena pomoči. 1.5Utemeljitev predloga/pobude 1.5.1Potrebe, ki jih je treba zadovoljiti kratkoročno ali dolgoročno Izplačila pomoči bodo odvisna od zadovoljivih rezultatov pri izvajanju gospodarskega programa izplačil med Jordanijo in MDS, ki naj bi bil pripravljen v drugi polovici leta 2016. Poleg tega se Komisija z jordanskimi organi dogovori o posebnih pogojih politike, navedenih v memorandumu o soglasju, ki morajo biti izpolnjeni, preden Komisija sprosti drugi obrok. 1.5.2Dodana vrednost ukrepanja EU V okviru pomoči državi za premagovanje gospodarskega šoka, ki sta ga povzročila regionalna nestabilnost in pritok sirskih beguncev, bo predlagana makrofinančna pomoč prispevala k podpiranju makroekonomske stabilnosti, gospodarskih reform in političnega napredka v državi. Ta pomoč dopolnjuje sredstva, zagotovljena s strani mednarodnih finančnih institucij, EU in drugih donatorjev, ter bo prispevala k splošni učinkovitosti svežnja finančne pomoči, ki ga je zagotovila mednarodna skupnost donatorjev. Predlagani program bo tudi okrepil zavezanost vlade reformam in njeno prizadevanje za tesnejše odnose z EU. Ta cilj bo med drugim dosežen tudi z ustreznimi pogoji za izplačilo pomoči. Širše gledano je ta program jasno sporočilo drugim državam v regiji, da je EU še naprej pripravljena podpreti države z gospodarskimi težavami, ki začenjajo politične reforme.

1.5.3Spoznanja iz podobnih izkušenj v preteklosti Od leta 2004 naprej je bilo skupno izvedenih 16 naknadnih ocen makrofinančne pomoči. Sklep teh ocen je, da ukrepi makrofinančne pomoči prispevajo, čeprav včasih skromno in posredno, k izboljšanju plačilnobilančnega položaja, makroekonomski stabilnosti in uresničevanju strukturnih reform v državi prejemnici. Ukrepi makrofinančne pomoči so v večini primerov pozitivno vplivali na plačilno bilanco države upravičenke in prispevali k zmanjšanju njenih proračunskih omejitev. Povzročili so tudi nekoliko višjo gospodarsko rast. 1.5.4Skladnost in možnosti sinergij z drugimi ustreznimi instrumenti EU je med največjimi donatorji Jordaniji. Finančna pomoč, dodeljena Jordaniji v okviru evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva za obdobje 2007–2013, je skupaj znašala 589 milijonov EUR. Ta znesek vključuje dodatna finančna sredstva, dodeljena v okviru programa SPRING, ki temelji na pobudah. Pomoč EU, dodeljena Jordaniji v okviru evropskega instrumenta sosedstva za obdobje 2014–2017, bi lahko znašala od najmanj 312 milijonov EUR do največ 382 milijonov EUR. Jordanija bo dobila sredstva iz sklada Madad, ki je regionalni skrbniški sklad EU, ustanovljen decembra 2014 za podporo Siriji in sosednjim državam, vključno z Jordanijo. Prvi sklop programov v vrednosti 41 milijonov EUR, ki se financirajo iz sklada Madad, je bil odobren maja 2015. Ta sredstva so bila dopolnjena s sredstvi iz drugih instrumentov EU, kot je Sklad za spodbujanje naložb v sosedstvo (NIF). Poleg dvostranskih programov sodelovanja je Jordanija udeležena v različnih regionalnih programih, zlasti na področjih pravne države, pravice, varstva okolja in podnebja, migracij, kulture in mladih. Sodeluje tudi v pobudah, ki so odprte za vse partnerske države sosedstva, kot so: Erasmus+, ki spodbuja mobilnost in sodelovanje z EU na področju visokošolskega izobraževanja, ter TAIEX in SIGMA. Poleg tega je Jordanija upravičena do dodatnih sredstev v okviru več tematskih programov in instrumentov EU, vključno z evropskim instrumentom za demokracijo in človekove pravice (EIDHR), programom za nedržavne akterje in organe lokalnih skupnosti ter programom o azilu in migracijah. Tudi Evropska investicijska banka Jordaniji zagotavlja podporo, in sicer ji je od leta 2011 zagotovila posojila v skupni višini 264,9 milijona EUR, od tega 115,9 milijona EUR leta 2015. MFA-I v višini 180 milijonov EUR, odobrena leta 2013, je bila zadovoljivo izvedena in leta 2015 v celoti izplačana. Ključna dodana vrednost makrofinančne pomoči v primerjavi z drugimi instrumenti EU bi bila, da se pomaga ustvariti stabilen makroekonomski okvir, med drugim tudi s spodbujanjem vzdržnih plačilnobilančnih in proračunskih razmer, in ustrezen okvir za strukturne reforme. Makrofinančna pomoč ne zagotavlja redne finančne podpore in tudi ni namenjena podpori gospodarskega in družbenega razvoja držav prejemnic. Njeno izvajanje se prekine, takoj ko je zunanji finančni položaj države spet vzdržen. Po tem je predvidena uporaba rednih instrumentov pomoči v okviru sodelovanja EU. Makrofinančna pomoč bi tudi dopolnjevala ukrepe mednarodnih finančnih institucij, zlasti programa za prilagoditev in reforme, ki ga bodo podpirali instrument za povečanje financiranja MDS in posojila Svetovne banke za razvojno politiko. 1.6Trajanje ukrepa in finančne posledice X Časovno omejen(-a) predlog/pobuda: X trajanje predloga/pobude: 2 leti in pol od začetka veljavnosti memoranduma o soglasju, kot je določeno v členu 1(4) Sklepa, X Finančne posledice se pričakujejo v obdobju 2016–2019. 1.7Načrtovani načini upravljanja X Neposredno upravljanje s strani Komisije 2.UKREPI UPRAVLJANJA 2.1Pravila o spremljanju in poročanju Ta pomoč je makroekonomske narave in bo po svoji zasnovi skladna s prihodnjim gospodarskim programom, ki se izvaja s podporo MDS. Službe Komisije bodo ukrep spremljale na podlagi napredka pri izvajanju programa MDS in posebnih ukrepov reform, o katerih se je treba z jordanskimi organi dogovoriti v memorandumu o soglasju (glej tudi točko 1.4.4). 2.2Upravljavski in kontrolni sistem 2.2.1Ugotovljena tveganja S predlaganim ukrepom makrofinančne pomoči so povezana fiduciarna tveganja, tveganja pri izvajanju politik in splošna politična tveganja. Obstaja tveganje, da se makrofinančna pomoč, ki ni namenjena specifičnim izdatkom, uporabi na goljufiv način. V splošnem je to tveganje povezano z dejavniki, kot so kakovost sistemov upravljanja v centralni banki in ministrstvu za finance ter ustrezne zmogljivosti za notranjo in zunanjo revizijo. Drugo ključno tveganje za delovanje izhaja iz ekonomske in politične negotovosti v regiji, zlasti v Siriji in Iraku, kar ima neposredne posledice za jordansko gospodarstvo. Na domačem prizorišču je glavno tveganje povezano s težavami pri procesu gospodarskih reform in obstoječimi makroekonomskimi ranljivostmi, vključno s fiskalnimi posledicami pritoka sirskih beguncev.

Jordanija ostaja tudi občutljiva na morebitne nove motnje pri dobavi uvoženega zemeljskega plina iz Egipta. Poleg tega obstajajo tudi tveganja, ki izvirajo iz morebitnega poslabšanja evropskega in globalnega gospodarskega okolja ter povečanja mednarodnih cen energije in hrane. 2.2.2Podatki o vzpostavljenem sistemu notranje kontrole Zagotavljanje makrofinančne pomoči bodo spremljali postopki pregledovanja, kontrole in revizije, ki spadajo v pristojnost Komisije, med drugim tudi Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF), in Evropskega računskega sodišča. 2.2.3Ocena stroškov in koristi kontrol ter ocena pričakovane stopnje tveganja napak Osnovni stroški za Komisijo v zvezi z metodami preverjanja in kontrole ter stroški predhodne operativne ocene finančnih in upravnih tokov so opisani v tabeli 3.2.1. Poleg tega obstajajo stroški Evropskega računskega sodišča in morebitnega posredovanja OLAF. Operativna ocena ne prispeva samo k oceni tveganja zlorabe sredstev, ampak kot dodatno korist zagotavlja tudi uporabne informacije o potrebnih reformah na področju upravljanja javnih financ, ki se lahko odražajo v pogojih politike. V zvezi s pričakovano stopnjo neskladnosti je tveganje neskladnosti (v obliki neodplačila dolga ali zlorabe sredstev) na podlagi izkušenj z instrumentom makrofinančne pomoči od njegove uvedbe ocenjeno kot nizko. 2.3Ukrepi za preprečevanje goljufij in nepravilnosti Za zmanjšanje tveganja goljufij bo sprejetih več ukrepov: Prvič, predlagana pravna podlaga za makrofinančno pomoč Jordaniji vsebuje določbo o ukrepih za preprečevanje goljufij. Ti ukrepi bodo podrobneje opredeljeni v sporazumu o posojilu, kjer bo predviden sklop določb o inšpekcijskih pregledih, preprečevanju goljufij, revizijah in izterjavi sredstev v primeru goljufije ali korupcije. Načrtuje se tudi, da bo za dodelitev pomoči treba izpolniti več posebnih pogojev politike, predvsem na področju upravljanja javnih financ, da bi se okrepile učinkovitost, preglednost in odgovornost. Drugič, preden bo dosežen dogovor o memorandumu o soglasju, bodo službe Komisije s pomočjo uradno imenovanih zunanjih strokovnjakov izvedle novo operativno oceno finančnih tokov in upravnih postopkov pri ministrstvu za finance in centralni banki Jordanije, da bi izpolnile zahteve finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Unije. Ta pregled bo določil, ali je okvir za smotrno finančno upravljanje makrofinančne pomoči v Jordaniji dovolj učinkovit, ter bo zajemal področja, kot so vodstvena struktura in organizacija, upravljanje in nadzor sredstev, varnost sistemov IT, zmogljivosti za notranjo in zunanjo revizijo ter neodvisnost centralne banke. Glede na to oceno se lahko v dogovoru z nacionalnimi organi uvedejo posebni mehanizmi, ki jih za upravljanje sredstev uporabljajo upravičenci. Poleg tega bo pomoč izplačana na namenski račun centralne banke Jordanije. Nenazadnje bodo izvajanje pomoči spremljali postopki pregledovanja, kontrole in revizije, ki spadajo v pristojnost Komisije, med drugim tudi Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF), in Evropskega računskega sodišča. 3.OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE 3.1Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske vrstice Obstoječe proračunske vrstice 01 03 02 – Makro-finančna pomoč 01 03 06 – Oblikovanje rezervacij Jamstvenega sklada Po vrstnem redu razdelkov večletnega finančnega okvira in proračunskih vrstic. Razdelek večletnega finančnega okvira Proračunska vrstica Vrsta

odhodkov Prispevek število

[poimenovanje…...…............] dif./nedif.

() držav Efte držav kandidatk tretjih držav po členu 18(1)(aa) finančne uredbe 4 01 03 02 Makrofinančna pomoč dif. NE NE NE NE 4 01 03 06 Oblikovanje rezervacij Jamstvenega sklada dif. NE NE NE NE 01 03 06 – Jamstvo Evropske unije za posojila EU, najeta za makrofinančno pomoč tretjim državam: rezervacije za Jamstveni sklad za zunanje ukrepe je treba oblikovati v skladu z uredbo o skladu. V skladu s to uredbo se posojila določijo na podlagi neporavnanega zneska ob koncu leta. Rezervacije Jamstvenega sklada je treba oblikovati z uporabo sredstev iz proračunske vrstice 01 03 06 („Oblikovanje rezervacij Jamstvenega sklada“) v višini 9 % skupnih neporavnanih obveznosti. Znesek oblikovanja rezervacij se izračuna na začetku leta „n“ kot razlika med ciljnim zneskom in neto vrednostjo sredstev sklada ob koncu leta „n – 1“. Ta znesek rezervacij se v letu „n“ vnese v osnutek proračuna za leto „n + 1“, dejansko pa se plača z eno transakcijo na začetku leta „n + 1“ iz proračunske vrstice „Oblikovanje rezervacij Jamstvenega sklada“ (proračunska vrstica 01 03 06). Na podlagi tega se 9 % izplačanega zneska (tj. največ 18 milijonov EUR) upošteva v ciljnem znesku ob koncu leta „n – 1“ za izračun oblikovanja rezervacij sklada. Zahtevane nove proračunske vrstice: ni relevantno.

3.2Ocenjene posledice za odhodke 3.2.1Povzetek ocenjenih posledic za odhodke v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Razdelek večletnega finančnega okvira:

4 GD ECFIN Leto

2016 Leto

2017 Leto

2018 Leto

2019 SKUPAJ • Odobritve za poslovanje Proračunska vrstica 01 03 06 Oblikovanje rezervacij Jamstvenega sklada obveznosti (1a) 9 9 18 plačila (2a) 9 9 18 Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev določenih programov (operativna ocena in naknadno vrednotenje) Številka proračunske vrstice 01 03 02 obveznosti (3) 0,10 0,15 0,25 plačila (3a) 0,10 0,15 0,25 Odobritve za

GD ECFIN SKUPAJ obveznosti =1 + 1a + 3 0,10 9 9,15 18,25 plačila = 2 + 2a + 3 0,10 9 9,15 18,25



• Odobritve za poslovanje SKUPAJ obveznosti (4) 9 9 18,00 plačila (5) 9 9 18,00 Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev določenih programov, SKUPAJ (6) 0,10 0,15 0,25 Odobritve iz

RAZDELKA 4

večletnega finančnega okvira SKUPAJ obveznosti =4 + 6 0,10 9 9,15 18,25 plačila =5 + 6 0,10 9 9,15 18,25



Če ima predlog/pobuda posledice za več razdelkov: v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Razdelek večletnega finančnega okvira:

5 „Upravni odhodki“ Leto

2016 Leto

2017 Leto

2018 Leto

2019 SKUPAJ GD ECFIN • Človeški viri 0,039 0,029 0,021 0,016 0,105 • Drugi upravni odhodki 0,025 0,015 0,040 GD ECFIN SKUPAJ odobritve 0,064 0,044 0,021 0,016 0,145 Odobritve iz

RAZDELKA 5

večletnega finančnega okvira SKUPAJ (obveznosti skupaj = plačila skupaj) 0,064 0,044 0,021 0,016 0,145 v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Leto

2016 Leto

2017 Leto

2018 Leto

2019 SKUPAJ Odobritve iz

RAZDELKOV od 1 do 5

večletnega finančnega okvira SKUPAJ obveznosti 0,164 0,044 9,021 9,166 18,395 plačila 0,164 0,044 9,021 9,166 18,395 3.2.2Ocenjene posledice za odobritve za poslovanje –◻ Za predlog/pobudo niso potrebne odobritve za poslovanje. –X Za predlog/pobudo so potrebne odobritve za poslovanje, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: odobritve za prevzem obveznosti v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Cilji in realizacije ⇩ Leto

2016 Leto

2017 Leto

2018 Leto

209 SKUPAJ vrsta število stroški število stroški število stroški število stroški število realizacij skupaj stroški realizacij skupaj SPECIFIČNI CILJ št. 3 – realizacija 1 operativna ocena 1 0,10 1 0,10 – realizacija 2 naknadno vrednotenje 1 0,15 1 0,15 – realizacija 3 Oblikovanje rezervacij Jamstvenega sklada 1 9 1 9 2 18 Seštevek za posamezni cilj št. 1 1 0,10 1 9 2 9,15 4 18,25 STROŠKI SKUPAJ 1 0,10 1 9 2 9,15 4 18,25 3.2.3Ocenjene posledice za odobritve za upravne zadeve 3.2.3.1Povzetek

–◻ Za predlog/pobudo niso potrebne odobritve za upravne zadeve. –X Za predlog/pobudo so potrebne odobritve za upravne zadeve, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Leto

2016 Leto

2017 Leto

2018 Leto

2019 Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (gl. točko 1.6) SKUPAJ RAZDELEK 5

večletnega finančnega okvira Človeški viri 0,039 0,029 0,021 0,016 0,105 Drugi upravni odhodki 0,025 0,015 0,040 Seštevek za RAZDELEK 5

večletnega finančnega okvira 0,064 0,044 0,021 0,016 0,145 Odobritve zunaj RAZDELKA 5 večletnega finančnega okvira Človeški viri Drugi upravni

odhodki Seštevek za odobritve

zunaj RAZDELKA 5

večletnega finančnega okvira SKUPAJ 0,064 0,044 0,021 0,016 0,145 Potrebe po odobritvah za upravne zadeve se krijejo z odobritvami GD, ki so že dodeljene za upravljanje ukrepa in/ali so bile prerazporejene znotraj GD, po potrebi skupaj z dodatnimi viri, ki se lahko pristojnemu GD dodelijo v okviru postopka letne dodelitve virov glede na proračunske omejitve. 3.2.3.2 Ocenjene potrebe po človeških virih –◻ Za predlog/pobudo niso potrebni človeški viri. –X Za predlog/pobudo so potrebni človeški viri, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: ocena, izražena v ekvivalentu polnega delovnega časa Leto

2016 Leto

2017 Leto 2018 Leto 2019 Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (gl. točko 1.6) • Delovna mesta v skladu s kadrovskim načrtom (uradniki in začasni uslužbenci) 01 01 01 01 (sedež in predstavništva Komisije) 0,19 0,13 0,09 0,06 XX 01 01 02 (delegacije) XX 01 05 01 (posredne raziskave) 10 01 05 01 (neposredne raziskave) • Zunanji sodelavci (v ekvivalentu polnega delovnega časa: EPDČ) XX 01 02 01 (PU, ZU, NNS iz splošnih sredstev) 0,20 0,16 0,12 0,10 XX 01 02 02 (PU, ZU, MSD, LU in NNS na delegacijah) XX 01 04 yy – na sedežu – na delegacijah XX 01 05 02 (PU, NNS, ZU za posredne raziskave) 10 01 05 02 (PU, NNS, ZU za neposredne raziskave) Druge proračunske vrstice (navedite) SKUPAJ 0,39 0,29 0,21 0,16 XX je zadevno področje politike ali naslov. Potrebe po človeških virih se krijejo z osebjem GD, ki je že dodeljeno za upravljanje ukrepa in/ali je bilo prerazporejeno znotraj GD, po potrebi skupaj z dodatnimi viri, ki se lahko pristojnemu GD dodelijo v okviru postopka letne dodelitve virov glede na proračunske omejitve. Stroški za potrebne uslužbence so ocenjeni na podlagi 30 % letnih odhodkov za uradnike razredov AD5–AD12. Opis nalog: Uradniki in začasni uslužbenci Vodje enot: Nadzorujejo in upravljajo ukrep, dogovorijo se o poročilih o pregledu sporazuma o posojilu, vodijo službene obiske in ocenijo napredek pri izpolnjevanju pogojev. Pisarna: Priprava memoranduma o soglasju in sporazuma o posojilu, sodelovanje z organi ter mednarodnimi finančnimi institucijami, sodelovanje z zunanjimi strokovnjaki v zvezi z izvedbo operativne ocene in naknadnih vrednotenj, izvajanje službenih obiskov, namenjenih pregledom, priprava poročil služb Komisije, priprava postopkov Komisije na področju upravljanja pomoči. Zunanji sodelavci ni relevantno 3.2.4Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom –X Predlog/pobuda je v skladu z veljavnim večletnim finančnim okvirom. 3.2.5Udeležba tretjih oseb pri financiranju