OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Namen tega predloga za direktivo o spremembi Direktive Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (v nadaljnjem besedilu: direktiva o DDV) je podaljšati možnost za države članice, da uporabljajo: 1) mehanizem obrnjene davčne obveznosti za boj proti obstoječim goljufijam pri dobavah blaga in opravljanju storitev iz člena 199a(1) direktive o DDV ter 2) mehanizem za hiter odziv, kot je določeno v členu 199b direktive o DDV, za boj proti goljufijam z uporabo mehanizma obrnjene davčne obveznosti v zelo posebnih primerih.

Člen 193 direktive o DDV določa splošno pravilo, po katerem je davčni zavezanec, ki dobavlja blago ali opravlja storitve, dolžan plačati DDV. Kot odstopanje mehanizem obrnjene davčne obveznosti omogoča, da se kot oseba, ki je dolžna plačati DDV, določi prejemnik dobavljenega blaga ali opravljene storitve. V okviru tega mehanizma obrnjene davčne obveznosti DDV ne zaračuna dobavitelj, temveč ga obračuna kupec (davčni zavezanec) v svojem obračunu DDV. Ta DDV se nato odbije v istem obračunu DDV, zaradi česar je, če ima ta oseba pravico do popolnega odbitka, rezultat nič.

Mehanizem obrnjene davčne obveznosti se uporablja za boj proti goljufijam, zlasti goljufijam znotraj Skupnosti z neobstoječim trgovcem (MTIC). Ta vrsta goljufije nastane, kadar trgovec pridobi blago, ki je bilo prepeljano ali odposlano iz druge države članice, z dobavo, ki je oproščena DDV, in ga nato proda naprej, pri tem pa na računu za kupca vključi DDV. Po prejemu zneska DDV od kupca tak trgovec izgine pred plačilom dolgovanega DDV davčnim organom. Hkrati pa lahko kupec, ki deluje v dobri veri, običajno odbije DDV, ki ga je plačal dobavitelju, prek svojega obračuna DDV. Zato se v okviru mehanizma obrnjene davčne obveznosti DDV dejansko ne plača dobavitelju.

Uporaba mehanizma obrnjene davčne obveznosti na podlagi člena 199a direktive o DDV je za države članice neobvezna. Omogoča jim, da se borijo proti tej vrsti goljufij na vnaprej določenih občutljivih področjih, kjer se te goljufije običajno pojavijo na njihovem ozemlju. Ko so dobavitelji zavezani uporabiti mehanizem obrnjene davčne obveznosti za takšne domače dobave, na svojem računu ne morejo zaračunati DDV. Posledično ne bodo prejeli zneska DDV od svojih kupcev, tako da taki trgovci ne morejo izginiti s prejetim zneskom DDV. Mehanizem za hiter odziv iz člena 199b je izreden ukrep, ki državam članicam v izjemno nujnih primerih omogoča hitro uvedbo začasnega mehanizma obrnjene davčne obveznosti za dobavo blaga in opravljanje storitev v sektorjih, v katerih je prišlo do nepričakovanih in velikih goljufij in ki niso navedeni v členu 199a direktive o DDV. Ta postopek je izjemen in zelo hiter, saj se mora Komisija v enem mesecu odzvati bodisi z negativnim mnenjem bodisi pisno potrditi zadevni državi članici, da ne nasprotuje ukrepu. Država članica lahko posebni ukrep mehanizma za hiter odziv sprejme po prejemu tega potrdila. Z uporabo tega mehanizma lahko države članice premostijo obdobje, potrebno za pridobitev „običajnega“ odstopanja na podlagi člena 395 direktive o DDV, kar lahko traja tudi do šest mesecev. Za takšno odstopanje je potreben predlog Komisije in soglasno sprejetje v Svetu.

Člen 199a direktive o DDV je bil uveden za obdobje od leta 2010 do 30. junija 2015 in je bil prvič s spremembami podaljšan do 31. decembra 2018. Člen 199b direktive o DDV je bil uveden za obdobje od leta 2013 do 31. decembra 2018. Člena 199a in 199b direktive o DDV sta bila nato podaljšana do 30. junija 2022, da bi sovpadala s prvotno predvidenim datumom začetka veljavnosti dokončnega sistema DDV (za več podrobnosti glej spodaj).

V času podaljšanja obdobja uporabe členov 199a in 199b direktive o DDV do 30. junija 2022 je Komisija predstavila poročilo o učinkih mehanizmov iz teh členov in na podlagi prispevkov davčnih uprav in poslovnih deležnikov sklenila, da so ukrepi iz teh členov koristni v boju proti goljufijam.

Da bi se vprašanje goljufij znotraj Skupnosti z neobstoječim trgovcem obravnavalo bolj strukturirano, je Komisija predlagala uvedbo tako imenovanega dokončnega sistema DDV, enostavnejšega sistema, ki ne omogoča goljufij, za trgovino z blagom znotraj Unije. Te ureditve, za katere je Komisija predlagala, da bi začele veljati 1. julija 2022, bodo zagotovile temeljni odziv na goljufije znotraj Skupnosti z neobstoječim trgovcem.

Vendar trenutno stanje pogajanj v Svetu kaže, da dokončni sistem DDV ne bo mogel začeti veljati 1. julija 2022. Da bi omogočili nadaljevanje pogajanj o dokončnem sistemu, ne da bi pri tem ogrozili razpoložljiva orodja za boj proti goljufijam na področju DDV, je primerno podaljšati ukrepe za boj proti goljufijam iz navedenih členov za nadaljnje omejeno obdobje.

Podaljšanje obdobja uporabe členov 199a in 199b bi omogočilo tudi razvoj nadaljnjih orodij za boj proti davčnim utajam. Komisija v ta namen in v skladu z davčnim svežnjem pripravlja predlog za posodobitev sedanjih pravil o DDV ob upoštevanju priložnosti, ki jih ponujajo digitalne tehnologije. Komisija bo pod naslovom „DDV v digitalni dobi“ ocenila obveznosti poročanja o DDV, po možnosti vključno s poročanjem na podlagi transakcij in izboljšanim sistemom izdajanja e-računov. To bi moralo davčnim upravam zagotoviti hitrejše in podrobnejše informacije o posameznih transakcijah ter tako zmanjšati tveganje goljufij. Na podlagi takega zakonodajnega razvoja bi bilo treba v prihodnosti ponovno oceniti potrebo po nadaljnjem podaljšanju uporabe členov 199a in 199b.

•Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

Sedanji predlog podaljšuje ukrepe iz členov 199a in 199b direktive o DDV za omejeno obdobje, medtem ko se nadaljujejo pogajanja v Svetu o predlogu za dokončni sistem DDV, ki vključuje spremembe členov 199a in 199b direktive o DDV, da bi jih uskladili z delovanjem navedenega dokončnega sistema. Ker je dokončni sistem DDV povezan z blagom, bi bila člena 199a in 199b omejena na storitve. Podaljšanje je tudi skladno s časovnim razporedom priprav Komisije na nova pravila o poročanju kot ukrepom za boj proti goljufijam, kar bi lahko privedlo do tega, da uporaba mehanizma obrnjene davčne obveznosti ne bi bila več potrebna. Tudi če bi bila ta nova pravila o poročanju sprejeta sorazmerno kmalu, bi davčni zavezanci potrebovali nekaj časa, da se prilagodijo novim pravilom; podaljšanje do konca leta 2025 se zato zdi ustrezno.

•Skladnost z drugimi politikami Unije

Člen 199a direktive o DDV v okviru mehanizma obrnjene davčne obveznosti med drugim zajema trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v EU (sistem EU trgovanja z emisijami (ETS)). Da bi podprli cilje zelenega dogovora, zlasti kar zadeva zmanjšanje emisij toplogrednih plinov za 55 % do leta 2030, je bistveno, da se sistem trgovanja z emisijami dodatno zaščiti pred goljufijami (davčni vrtiljak), da se prepreči, da bi bila poleg finančnih izgub ogrožena tudi verodostojnost sistema.

2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

•Pravna podlaga