Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 349/14)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE ENOTNEGA DOKUMENTA

„UHLEN LAUBACH“

PDO-DE-02082-AM01

Datum obvestila: 6. 7 .2020

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Analitske in/ali organoleptične značilnosti

Rezultati analize morajo biti v skladu s predpisanimi zahtevami v Nemčiji.

Redakcijska napaka.

2. Opredelitev geografskega območja

Urad za geologijo zvezne dežele je pri pregledu ugotovil, da spadajo k plastem Laubach tudi druga območja posestva Uhlen.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime proizvoda

„Uhlen Laubach“

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

5. Kakovostno peneče vino

4. Opis vin

Kakovostno vino

Na posestvu Uhlen Laubach zorijo bela vina iz rizlinga. Gre za tri vrste proizvodov vinske trte, od katerih ima vsak nekoliko drugačne lastnosti: „Qualitätswein“ (kakovostno vino), „Prädikatswein“ (predikatno vino) in „Sekt b.A.“ (kakovostno peneče vino iz opredeljenih regij).

Mlada vina „Uhlen Laubach“ so bledo rumene do občasno zelene barve, ki s staranjem postaja vse intenzivnejša in se nato pri polni zrelosti vina razvije v bogato, čutno zlato barvo. V aromah vina se zazna preplet sadnih not in značilnih mineralnih not skrilavca. Z vsebnostjo apnenca med 25 in 45 % je sivi laubaški apnenec ena od najbolj apnenčastih kamnin v regiji Mozela. Zato imajo vina, ki tam zorijo, vonj, ki pogosto spominja na hladno prekajevanje in lešnike, ter po navadi polnejši, mehak okus. Mnoga od teh toplih in žametnih vin so očarljiva zaradi svoje polnosti in globine okusa. Vina so kremasta in po navadi primerna za uživanje po zelo kratkem času zorenja.

Veljavno pravo se uporablja za analitske lastnosti, za katere ni nobenega številčnega podatka.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Vino „Prädikatswein“ z dodatnim izrazom „Auslese“ (izbor)

Na posestvu Uhlen Laubach zorijo bela vina iz rizlinga. Gre za tri vrste proizvodov vinske trte, od katerih ima vsak nekoliko drugačne lastnosti: „Qualitätswein“ (kakovostno vino), „Prädikatswein“ (predikatno vino) in „Sekt b.A.“ (kakovostno peneče vino iz opredeljenih regij).

Mlada vina „Uhlen Laubach“ so bledo rumene do občasno zelene barve, ki s staranjem postaja vse intenzivnejša in se nato pri polni zrelosti vina razvije v bogato, čutno zlato barvo. V aromah vina se zazna preplet sadnih not in značilnih mineralnih not skrilavca. Z vsebnostjo apnenca med 25 in 45 % je sivi laubaški apnenec ena od najbolj apnenčastih kamnin v regiji Mozela. Zato imajo vina, ki tam zorijo, vonj, ki pogosto spominja na hladno prekajevanje in lešnike, ter po navadi polnejši, mehak okus. Mnoga od teh toplih in žametnih vin so očarljiva zaradi svoje polnosti in globine okusa. Vina so kremasta in po navadi primerna za uživanje po zelo kratkem času zorenja.

Pri vinih z dodatnim izrazom „Auslese“ je med zgoraj opisanimi raznovrstnimi vonji in okusi zaznati pridih nežne sladkosti, ki je pri vinih z dodatnim izrazom „Beerenauslese“ bolj kremast; lahko pa imajo tudi medene note. Ti okusi so lahko še izrazitejši pri vinih z dodatnim izrazom „Trockenbeerenauslese“. Pri vinih z izrazom „Eiswein“ opisani razpon vonjev in okusov zajema tudi pikantno kislost.

Veljavno pravo se uporablja za analitske lastnosti, za katere ni nobenega številčnega podatka.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Vino „Prädikatswein“ z dodatnimi izrazi „Beerenauslese“, „Trockenbeerenauslese“ ali „Eiswein“

Na posestvu Uhlen Laubach zorijo bela vina iz rizlinga. Gre za tri vrste proizvodov vinske trte, od katerih ima vsak nekoliko drugačne lastnosti: „Qualitätswein“ (kakovostno vino), „Prädikatswein“ (predikatno vino) in „Sekt b.A.“ (kakovostno peneče vino iz opredeljenih regij).

Mlada vina „Uhlen Laubach“ so bledo rumene do občasno zelene barve, ki s staranjem postaja vse intenzivnejša in se nato pri polni zrelosti vina razvije v bogato, čutno zlato barvo. V aromah vina se zazna preplet sadnih not in značilnih mineralnih not skrilavca. Z vsebnostjo apnenca med 25 in 45 % je sivi laubaški apnenec ena od najbolj apnenčastih kamnin v regiji Mozela. Zato imajo vina, ki tam zorijo, vonj, ki pogosto spominja na hladno prekajevanje in lešnike, ter po navadi polnejši, mehak okus. Mnoga od teh toplih in žametnih vin so očarljiva zaradi svoje polnosti in globine okusa. Vina so kremasta in po navadi primerna za uživanje po zelo kratkem času zorenja.

Pri vinih z dodatnim izrazom „Auslese“ je med zgoraj opisanimi raznovrstnimi vonji in okusi zaznati pridih nežne sladkosti, ki je pri vinih z dodatnim izrazom „Beerenauslese“ bolj kremast; lahko pa imajo tudi medene note. Ti okusi so lahko še izrazitejši pri vinih z dodatnim izrazom „Trockenbeerenauslese“. Pri vinih z izrazom „Eiswein“ opisani razpon vonjev in okusov zajema tudi pikantno kislost.

Veljavno pravo se uporablja za analitske lastnosti, za katere ni nobenega številčnega podatka.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

„Sekt b.A.“

Na posestvu Uhlen Laubach zorijo bela vina iz rizlinga. Gre za tri vrste proizvodov vinske trte, od katerih ima vsak nekoliko drugačne lastnosti: „Qualitätswein“ (kakovostno vino), „Prädikatswein“ (predikatno vino) in „Sekt b.A.“ (kakovostno peneče vino iz opredeljenih regij).

Mlada vina „Uhlen Laubach“ so bledo rumene do občasno zelene barve, ki s staranjem postaja vse intenzivnejša in se nato pri polni zrelosti vina razvije v bogato, čutno zlato barvo. V aromah vina se zazna preplet sadnih not in značilnih mineralnih not skrilavca. Z vsebnostjo apnenca med 25 in 45 % je sivi laubaški apnenec ena od najbolj apnenčastih kamnin v regiji Mozela. Zato imajo vina, ki tam zorijo, vonj, ki pogosto spominja na hladno prekajevanje in lešnike, ter po navadi polnejši, mehak okus. Mnoga od teh toplih in žametnih vin so očarljiva zaradi svoje polnosti in globine okusa. Vina so kremasta in po navadi primerna za uživanje po zelo kratkem času zorenja. Pri vinih z dodatnim izrazom „Sekt b.A.“ je razpon vonjev in okusov, opisan pri vinu „Prädikatswein“, podprt in okrepljen z ogljikovim dioksidom, ki se uporablja pri proizvodnji penečega vina.

Veljavno pravo se uporablja za analitske lastnosti, za katere ni nobenega številčnega podatka.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) 13,5 Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 11,5 Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

(a) Posebni enološki postopki

Ustrezne omejitve pri proizvodnji vin

Niso dovoljeni: kalijev sorbat, lizocim, dimetildikarbonat, elektrodializa, dealkoholizacija, kationski izmenjevalci, zgoščevanje (s kriokoncentracijo, osmozo, koničasto centrifugalno kolono), dosladkanje, trske ali pripravki iz hrastovega lesa.

Kakovostno vino

Posebni enološki postopek

Najmanj 88 °Oechsle ali najvišja vsebnost skupnih kislin (izraženih kot vinska kislina) = 7,5 g/l

Do 100 °Oechsle in obogatena vina: največja vsebnost ostanka sladkorja = „polsuho“, skladno z zakonom o vinu.

Nad 100 °Oechsle: največja vsebnost ostanka sladkorja = teža mošta/3.

„Prädikatswein“

Posebni enološki postopek

„Auslese“: najmanj 105 °Oechsle; najmanjša vsebnost ostanka sladkorja = 90 g/l.

„Beerenauslese“: najmanj 130 °Oechsle; najmanjša vsebnost ostanka sladkorja = 150 g/l.

„Trockenbeerenauslese“: najmanj 180 °Oechsle; najmanjša vsebnost ostanka sladkorja = 180 g/l.

„Eiswein“: najmanj 130 °Oechsle; najmanjša vsebnost ostanka sladkorja = 150 g/l.

„Sekt b.A.“

Posebni enološki postopek

Tradicionalna metoda vrenja v steklenici.

(b) Največji donosi

70 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

„Uhlen Laubach“ je del ZOP „Mosel“ (št. registracije PDO-DE-A1270).

Vinogradi na območju Uhlen Laubach ležijo v občini Winningen v podeželskem okrožju Mayen-Koblenz v zvezni deželi Porenje - Pfalška. Ta del regije Uhlen že več kot desetletje slovi v vinskem svetu in na splošno kot „Laubach“, tj. ime, ki izhaja iz natančne geološke opredelitve skrilavca iz te regije. Območje se začne po reki navzdol s parcelami št. 256/112, 2571/118, 2581/119, 2398/0, 2395/3 in 2393/0 ter konča po reki navzdol s parcelo št. 2222/1.

Proizvodi, označeni z ZOP „Uhlen Laubach“, se lahko proizvajajo na registriranem območju ZOP „Mosel“ (št. registracije PDO-DE-A1270). Razmejeno območje je zajeto v ZOP „Mosel“. Površina posestva Uhlen Laubach meri 13,83 ha.

7. Glavne sorte vinske trte

Renski rizling – riesling, riesling renano, rheinriesling, klingelberger

8. Opis povezave

Vinogradi z označbo „Uhlen Laubach“ so terasasto vključeni v pokrajino Spodnje Mozele. Terase na območju Uhlen Laubach so razporejene tradicionalno v smeri jug-zahod in ležijo na nadmorski višini od približno 75 m do 210 m. Pri tako nizki nadmorski višini se pričakujejo nekoliko višje temperature, ki jih potrjuje povprečna temperatura 11,6 °C zadnjih petih let. Majhna količina padavin (približno 620 mm) in veliko število sončnih ur (1 922) ustvarjata mikroklimo, ki se precej razlikuje od drugih regij v ZOP „Mosel“ in v kateri grozdje dosega posebno zrelost (velik delež potencialnega alkohola z nizko vsebnostjo kislin in zrelimi fenoli). Vina opisujejo kot zelo izrazita in polnega okusa. Posebne geološke razmere regije Uhlen Laubach precej pripomorejo k fiziološki zrelosti grozdja in sooblikujejo edinstveno aromo vin, ki se tam proizvajajo. Po geološki dobi se regija Uhlen Laubach uvršča v devonski sistem, in sicer v spodnjedevonsko serijo. To območje je natančneje sestavljeno iz usedlin iz podstopnje zgornji emsij/Laubach in starejših usedlin iz plasti Laubach in Hohenrhein.

Visoka vsebnost apnenca v skrilavcu v tej regiji kaže na postopno plitvenje morskega dna. Tropsko morje, ki ni bilo globlje od 10 do 20 metrov, je prvotno vsebovalo dovolj kisika, da je omogočilo rast koral in školjk, ki so zdaj v skrilavcu. Skalnata tla, ki so posledica erozije teh usedlin, so rigolana tla iz različnih vrst skrilavcev, večinoma glinastih. Vsebnost apnenca v tleh je dosti višja kot na sosednjih območjih ZOP, kar pomeni, da je tudi vrednost pH tal višja (7,5 v primerjavi s 6,0 na sosednjih območjih). Posamezne delce v tleh večinoma držijo skupaj karbonati. Ker tla vsebujejo razmeroma malo delcev gline in veliko kamenja (več kot 50 %), so dobro prezračena vse do najglobljih plasti. Ob visoki vsebnosti apnenca ter posebni mikroflori in -favni to predvsem pomeni, da se organoleptične lastnosti vin iz te regije zelo razlikujejo od lastnosti vin s sosednjih območij ZOP. Vina z označbo „Uhlen Laubach“ imajo pogosto rahel vonj po dimu. Njihova aroma slovi kot polna, mehka, nežna in žametna. Vina so dosti bolj kremasta kot vina na sosednjih območjih ZOP. Po navadi so primerna za uživanje po zelo kratkem času zorenja. Človeški vpliv temelji na tisočletni vinogradniški tradiciji. Umetnost terasastega zasajanja vinogradov, podprtih s suhimi zidovi, sega vse do rimskih časov. Leta 380 n. št. je rimski pesnik Avzonij take zgradbe opisal kot „amfiteatre“. Dodatni dokaz vinogradniške prakse je tudi najdba rimskih kovancev v teh terasah, ki so bili verjetno namenjeni za daritev. Od tedaj se je na tem območju nepretrgoma gojila vinska trta. V stoletjih se je kakovost proizvodnje stalno izboljševala z uvajanjem novih sort vinske trte (od začetka 19. stoletja naprej rizling) in novimi gojitvenimi oblikami (v obliki žive meje, na kolih, z žičnimi brajdami). V zadnjih desetletjih se ob vse večji okoljski ozaveščenosti poudarja čedalje manjša uporaba lahko topnih mineralnih gnojil. Ker sta se v tla zaporedoma vrnili naravna mikroflora in -favna, se ob kationski izmenjavi povečuje sprejemanje hranil z vezavo kompleksnejših molekul in simbiotskim součinkovanjem mikrobov, ki živijo na koreninskih laskih. Ti lahko delujejo kot pretvorniki med posebnimi organskimi in rudninskimi snovmi v tleh ter tako še povečajo edinstvenost celovitega okusa vina.

Opisana povezava velja tudi za vino z dodatnim izrazom „Sekt b.A.“ (kakovostno peneče vino iz opredeljenih regij).

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne zahteve za označevanje.

Opis pogoja:

Navedbe na etiketah in embalaži so določene z veljavnimi zakoni in drugimi predpisi Evropske unije, Zvezne republike Nemčije in zvezne dežele Porenje - Pfalška. Preden se lahko tradicionalni izrazi, povezani s to označbo porekla, uporabijo na etiketi, mora vino opraviti uradni preskus. Samo vinom, ki izpolnjujejo posebne pogoje uradnega preskusa, se dodeli uradna večmestna številka preskusa (t. i. št. AP), ki označuje nadzorni organ, številko vinogradniškega gospodarstva, število vin, predloženih v uradni preskus, ter leto predložitve v uradni preskus oziroma izdaje številke preskusa. Številko uradnega preskusa je treba navesti na etiketi. Tradicionalni izrazi „Qualitätswein“, „Prädikatswein“ in „Sekt b.A.“ so povezani z označbo porekla in lahko nadomestijo označbo „ZOP“.

Povezava na specifikacijo proizvoda

www.ble.de/eu-qualitaetskennzeichen-wein

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.