EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 6.9.2017 COM(2017) 470 final POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU SVETU IN SVETU Sedmo poročilo o napredku pri izvajanju izjave EU in Turčije



Uvod V obdobju, zajetem v tem sedmem poročilu , je imela izjava EU in Turčije z dne 18. marca 2016 še naprej ključno vlogo pri zagotavljanju, da EU in Turčija učinkovito in skupaj obravnavata izzive na področju migracij v vzhodnem Sredozemlju. Čeprav se je število dnevnih prihodov v primerjavi z obdobjem pred poletjem rahlo povečalo, je nezakonitih prečkanj meje še naprej malo (od šestega poročila je bilo v povprečju 93 takih prečkanj na dan). Glede na preteklo stanje se je na splošno znatno zmanjšalo tudi število ljudi, ki izgubijo življenje v Egejskem morju. Število prihodov prek kopenske meje med Grčijo in Turčijo je prav tako ostalo na nizki ravni. Preselitve so potekale s stalno hitrostjo, pri čemer je bilo do zdaj iz Turčije v EU preseljenih že skoraj 9 000 Sircev. Napredek se je nadaljeval tudi pri odobritvah projektov in izplačilih zanje v okviru instrumenta za begunce v Turčiji (v nadaljnjem besedilu: instrument). Trenutno so bile iz obsega sredstev v višini 3 milijarde EUR za obdobje 2016–2017 podpisane pogodbe za 48 projektov v skupnem znesku 1,664 milijarde EUR (povišanje z 1,572 milijarde EUR), izplačila pa so dosegla znesek 838 milijonov EUR (povišanje z 811 milijonov EUR). Vendar pomanjkljivosti, ugotovljene v predhodnih poročilih, ostajajo. Zlasti ni izboljšanja glede hitrosti vračanja z grških otokov v Turčijo. Število vrnjenih oseb je še naprej precej manjše od števila prihodov, zaradi česar se stalno krepi pritisk na žariščne točke na otokih. Na srečanju političnega dialoga med EU in Turčijo na visoki ravni dne 25. julija 2017 sta obe strani ponovno potrdili svojo zavezanost k izvajanju izjave EU in Turčije. EU je ostala zavezana k nadaljevanju popolnega in nediskriminatornega izvajanja vseh vidikov izjave EU in Turčije v razmerju do vseh držav članic, kot je bilo določeno na zasedanju Evropskega sveta 22. in 23. junija 2017 . 1.Trenutne razmere Od šestega poročila je iz Turčije na grške otoke prispelo skupaj 7 807 oseb (v obdobju od 9. junija 2017 do 31. avgusta 2017), kar v povprečju pomeni 93 oseb na dan. Čeprav je število dnevnih prihodov višje kot pred poletjem, je še vedno precej nižje v primerjavi z mesecem pred začetkom izvajanja izjave. Od začetka izvajanja izjave EU in Turčije je bilo v Egejskem morju zabeleženih 113 smrtnih žrtev in pogrešanih oseb . V letu pred izjavo je življenje izgubilo ali bilo pogrešanih 1 150 ljudi.

(Podatki za 35. teden zajemajo obdobje do 31. avgusta 2017). Nastanitev krepko več kot treh milijonov beguncev iz Sirije , Iraka in drugih držav je še vedno prednostno vprašanje za turške organe, ki si močno prizadevajo za zagotavljanje ustreznih pogojev za sprejem in življenjskih razmer. Izboljšano usklajevanje in sodelovanje Koordinator EU še naprej tesno sodeluje z vsemi zadevnimi partnerji, da se zagotovi vsakodnevno spremljanje izvajanja izjave EU in Turčije in skupnega akcijskega načrta o njenem izvajanju . Skupni akcijski načrt se opira na stalna prizadevanja Grčije za zagotavljanje njegovega izvajanja ob operativni podpori vseh držav članic. Komisija je od zadnjega poročila grške organe podpirala pri usklajevanju in upravljanju varnosti in zaščite na otokih, nadgradnji sprejemnih zmogljivosti in izboljšanju življenjskih razmer na otokih, pospeševanju predaje migrantov iz rednega azilnega postopka, vključno z ranljivimi skupinami, v namenske objekte na celini, vzpostavljanju potrebnih postopkov, ki omogočajo zmanjšanje zaostankov pri azilnih postopkih na drugi stopnji, pri čemer se prednostno obravnavajo prošnje tistih prosilcev za azil, ki se nahajajo na otokih, ter pri povečanju predodstranitvenih zmogljivosti in zmogljivosti za pridržanje na žariščnih otokih, da bi se pospešilo vračanje. Posebna pozornost je bila še naprej namenjena tudi ukrepom za učinkovito zaščito ranljivih skupin, saj je bila ponovno poudarjena potreba po imenovanju uradnih oseb za varstvo otrok v sprejemnih objektih, tudi na vseh žariščnih točkah, kjer so nastanjeni otroci. Učinkovito izvajanje izjave EU in Turčije zahteva stalna prizadevanja vseh držav članic glede nujnega odzivanja na potrebe, ki sta jih opredelila Evropski azilni podporni urad ter evropska mejna in obalna straža. To vključuje napotitve za dovolj dolga obdobja in v skladu z določenimi specifikacijami, zlasti glede napotitve strokovnjakov za azil na žariščne otoke, vključno s strokovnjaki za ugotavljanje ranljivosti. Vendar pomanjkanje osebja, ugotovljeno v prejšnjih poročilih, še ni v celoti odpravljeno. Evropski azilni podporni urad je do 4. septembra v Grčijo napotil 98 tolmačev in 96 strokovnjakov iz držav članic, in sicer vse na žariščne točke, 84 od navedenih pa je bilo uradnikov za obravnavanje prošenj. To pomeni, da trenutno primanjkuje 54 strokovnjakov. Evropska mejna in obalna straža ima v okviru skupne operacije Poseidon napotenih 888 uradnikov, vključno s 35 uradniki za podporo pri dejavnostih ponovnega sprejema v okviru izvajanja izjave. Tako za shemo ponovnega sprejema v okviru izjave EU in Turčije primanjkuje 11 strokovnjakov za september in 13 strokovnjakov za oktober. Skupina gostujočih uradnikov, ki so jih napotile države članice, usposablja pa jih Europol, šteje 278 uradnikov. Napotujejo se na pet grških in na štiri italijanske žariščne točke na podlagi trimesečne rotacije za opravljanje sekundarnih varnostnih pregledov. Trenutno je 10 gostujočih uradnikov napotenih na žariščne točke v Grčiji, dva uradnika Europola pa sta za namene usklajevanja napotena v regionalno skupino Evropske unije za posredovanje v Pireju. Regionalna skupina Evropske unije za posredovanje je pomemben forum za usklajevanje, ki povezuje operacije na morju in na kopnem ter zagotavlja pretok informacij med nacionalnimi deležniki in agencijami EU. Po okrepljenih prizadevanjih za reševanje horizontalnih vprašanj na žariščnih točkah, ki potekajo od aprila, je začela tudi vabiti grške organe k udeležbi na njenih sejah, ki potekajo vsaka dva tedna.

Evropska mejna in obalna straža je še naprej sodelovala z Natom ter z grško in turško obalno stražo. Turška obalna straža še naprej dejavno patruljira in preprečuje odhode iz Turčije. Dejavnosti obveščanja Na podlagi izkušenj iz projektov, ki potekata na Hiosu in Lezbosu, sta na novo ustanovljeni informacijski točki na Samosu in Kosu začeli migrantom in prosilcem za azil zagotavljati informacije o njihovih pravicah, obveznostih ter možnostih, ki jih imajo na voljo, vključno v zvezi z azilom ali vrnitvijo. Komisija je ob poudarjanju potrebe po takih informacijskih točkah grško službo za sprejem in identifikacijo pozivala k njihovi vzpostavitvi na vseh žariščnih točkah. Ključni izzivi in prihodnji ukrepi ·Države članice nemudoma dajo na voljo osebje, ki ga potrebujeta Evropski azilni podporni urad ter evropska mejna in obalna straža. ·Še naprej si je treba prizadevati za izvajanje ukrepov iz skupnega akcijskega načrta o izvajanju izjave EU in Turčije. 2.Vračanje vseh novih migrantov brez urejenega statusa iz Grčije v Turčijo V izjavi je določeno, da je treba vrniti vse nove migrante brez urejenega statusa in prosilce za azil, ki so iz Turčije prispeli na grške otoke po 20. marcu 2016 in katerih prošnja za azil je bila razglašena za nedopustno ali neutemeljeno. Ti ukrepi se izvajajo dosledno v skladu z zahtevami prava EU in mednarodnega prava ter ob popolnem spoštovanju načela nevračanja . Trenutno stanje Od prejšnjega poročila do 4. septembra 2017 je bilo 97 oseb, ki so v Grčijo prišle iz Turčije, vrnjenih v skladu z izjavo EU in Turčije, vključno z 11 Sirci. Med državljani drugih držav so bili Alžirci (30), Pakistanci (27), Bangladeševci (5), Iračani (4), Maročani (3), Kamerunca (2), Haitijca (2), Iranca (2), Nigerijca (2), Senegalca (2), Libanonec (1), Afganistanec (1), Egipčan (1), Kongovec (1), Gambijec (1), državljan Slonokoščene obale (1) in Zimbabvejec (1). Skupno število migrantov, vrnjenih v Turčijo od izjave EU in Turčije, je 1 896 . Število oseb, ki se z grških otokov vračajo v Turčijo, je še naprej precej manjše od števila prihodov, zaradi česar se stalno krepi pritisk na žariščne točke na otokih. To je skupna posledica nakopičenih zaostankov na grških otokih pri obravnavi prošenj za azil na drugi stopnji ter nezadostne zmogljivosti za obravnavo pred vračanjem in za pridržanje, zlasti na Hiosu in Samosu. Zmogljivosti za pridržanje pred odstranitvijo na Lezbosu in Kosu so se povečale. Pomanjkanje najnovejših informacij v zvezi z dodelitvijo zavetišč zapleta identifikacijo in prijetje migrantov, za katere so bile izdane zavrnilne odločitve o azilu na drugi stopnji. Zato je nujno treba registrirati migrante, ki se nahajajo v uradnih namestitvah na otokih, čemur mora slediti redno spremljanje prisotnosti migrantov in statusa njihovih prošenj za azil. Od prejšnjega poročila se je ob finančni pomoči in/ali pomoči v naravi v okviru programa za pomoč pri prostovoljnem vračanju in ponovnem vključevanju v svoje izvorne države z otokov prostovoljno vrnilo 372 migrantov (s celine pa še 929 migrantov). To pomeni, da je ta program, odkar se je leta 2016 začel izvajati, izkoristilo približno 10 029 migrantov. Grčija bi morala sprejeti ukrepe, s katerimi bi v celoti uporabljala in sodelovala v skupnih programih na področju vračanja, ki jih financira EU (zlasti v evropskem okviru za ponovno vključevanje), da bi prek tega programa povečala svoje zmogljivosti, in sicer s tesnim in proaktivnim sodelovanjem z glavnimi izvajalskimi agencijami ter z uporabo razpoložljive podpore v celoti. Mednarodna organizacija za migracije je še naprej zagotavljala stalno prisotnost na petih žariščnih otokih, kjer je promovirala program za pomoč pri prostovoljnem vračanju in ponovnem vključevanju ter zagotavljala informacije posameznikom.

Doslej je pri turških organih prošnje za mednarodno zaščito vložilo 57 vrnjenih oseb, ki niso državljani Sirije: dvema je bil dodeljen status begunca, 39 prošenj je še v obravnavi, devet prošenj pa je bilo zavrnjenih . V izvorno državo je bilo vrnjenih 831 oseb. Doslej je bila izvedena začetna registracija začasne zaščite vseh vrnjenih Sircev razen 16 oseb, ki so se odločile za prostovoljno vrnitev v Sirijo; 19 Sircev se je odločilo, da bodo ostali v nastanitvenih objektih, ki so jih zagotovili turški organi, 177 pa se jih je odločilo, da bodo živeli drugje. Pravni ukrepi Glede zadev na grških otokih je bilo zoper 5 225 zavrnilnih prvostopenjskih odločitev azilne službe o dopustnosti in o vsebini do zdaj vloženih skupaj 4 160 pritožb . V teh 4 160 pritožbenih postopkih je bilo do zdaj sprejetih 2 398 drugostopenjskih odločitev (tj. v 58 % zadev). Od 556 odločitev v pritožbenih postopkih o dopustnosti je do zdaj 135 drugostopenjskih odločitev v pritožbenih postopkih potrdilo prvostopenjske odločitve o nedopustnosti, 421 drugostopenjskih odločitev v pritožbenih postopkih pa je prvostopenjske odločitve o nedopustnosti spremenilo . Kar zadeva 1 590 odločitev v pritožbenih postopkih o vsebini, je 1 560 drugostopenjskih odločitev potrdilo zavrnilne prvostopenjske odločitve, 17 odločitev pa je takšne zavrnilne odločitve spremenilo. Poleg tega je bila v 13 primerih dodeljena subsidiarna zaščita. V obdobju poročanja je bilo 252 pritožbenih postopkov zaključenih iz drugih razlogov, kot je odločitev o vsebini pritožbe, tj. zaradi neizpodbijanih implicitnih in izrecnih umikov. Število odborov za pritožbe in poročevalcev , ki pomagajo zbrati dejstva v zadevi, trditve pritožnika in informacije o njegovi izvorni državi, se od zadnjega poročila ni spremenilo. Grški pritožbeni organ je še naprej izboljševal delovne postopke, na primer z boljšim prednostnim razvrščanjem primerov na podlagi seznamov zavetišč, ki jih je posredovala grška služba za registracijo in identifikacijo na otokih, in z napredkom pri uvajanju stalnega orodja IT za načrtovanje terminov za obravnavo, kar bi lahko izboljšalo tudi možnosti za specializacijo odborov za referenčne datoteke po izvornih državah. Namen izvajanja teh določb je, poleg zagotavljanja ustrezne opremljenosti pritožbenega organa (tj. s pisarniškim materialom in opremo), izboljšanje dela pritožbenih odborov in skrajšanje čakanja pritožnikov na otokih na drugostopenjsko odločitev, tj. odobritev mednarodne zaščite tistim, ki jo potrebujejo, ter usmerjanje migrantov brez urejenega statusa v postopek vračanja. Vendar pritožbeni odbori kljub tem prizadevanjem še vedno odločajo počasi (od prejšnjega poročila sprejmejo v povprečju približno 30 odločitev tedensko). Doslej so izdali le 1 699 odločitev v skladu z izjavo EU in Turčije, in sicer 132 o dopustnosti in 1 567 o vsebini. Grški organi priznavajo pomen in nujnost povečanja produktivnosti pritožbenih odborov in preučujejo možne nadaljnje ukrepe. Odločitev plenarnega zasedanja grškega državnega sveta v obravnavi, ki je potekala 10. marca 2017 v dveh zadevah glede vprašanja, ali je Turčijo mogoče šteti za varno tretjo državo za vrnitev dveh sirskih prosilcev za azil, ki sta se pritožila zoper drugostopenjsko odločitev o potrditvi nedopustnosti njunih primerov, ugotovljene na prvi stopnji, še ni, prav tako pa ni bil določen datum njunega izreka. Operativni ukrepi Po podatkih grških organov je trenutno na otokih 13 372 migrantov . Uradna sprejemna zmogljivost, ki so jo grški organi dali na voljo na žariščnih otokih, je 5 576 mest na žariščnih točkah, ki jih upravlja grška služba za sprejem in identifikacijo, 228 mest za mladoletnike brez spremstva v nastanitvenih prostorih, ki jih upravlja grški državni center za socialno solidarnost, ter dodatnih 1 031 mest v okviru programa subvencij za najem, ki ga financira EU in izvaja Visoki komisar Združenih narodov za begunce . Grški organi so si tudi s podporo Komisije še naprej prizadevali za izboljšanje razmer na žariščnih točkah in na otokih, in sicer z nadgradnjo objektov in uvedbo učinkovitejših postopkov. Grška služba za sprejem in identifikacijo je začela prizadevanja za pripravo rednih seznamov dodelitve zavetišč po posameznih žariščnih otokih. Ob podpori Komisije je bil vzpostavljen postopek izmenjave podatkov s teh seznamov med grško službo za sprejem in identifikacijo, grško azilno službo ter pritožbenimi odbori, kar olajšuje delo pri zmanjševanju zaostankov pri obravnavi prošenj za azil na prvi in drugi stopnji. Grška služba za sprejem in identifikacijo mora zdaj zagotoviti redno posodabljanje seznamov dodelitve zavetišč, vključno s seznami glede taborov, ki jih upravljajo občinski organi, ter programa subvencij za najem, ki ga izvaja Visoki komisar Združenih narodov za begunce, in mora te sezname še naprej redno izmenjevati z zadevnimi organi.

Z namenom krepitve postopkov vračanja je bila avgusta zaključena gradnja centra za pridržanje pred odstranitvijo na Kosu, s čimer se je polna zmogljivost tega centra povečala na 500 mest. Gradbena dela na območju za pridržanje pred odstranitvijo v okviru žariščne točke na Lezbosu so zaključena, s čimer je center za pridržanje pred odstranitvijo dosegel polno zmogljivost 210 mest. Podpisan je bil skupni ministrski odlok o sklenitvi pogodbe za gradnjo centra za pridržanje pred odstranitvijo na žariščni točki na Samosu, vendar se gradnja še ni začela, saj se zanjo namenjeni prostor uporablja za nastanitev migrantov, ki jih je nujno treba premestiti na drugo lokacijo. Na Hiosu pri izgradnji centra za pridržanje pred odstranitvijo ni bilo napredka, zlasti zaradi nasprotovanja lokalnega prebivalstva. Grška policija je pripravila načrte za evakuacijo za vse žariščne točke, ki jih je posredovala koordinatorjem žariščnih točk. Na vseh žariščnih točkah so bila organizirana varnostna urjenja, evakuacijske vaje pa so bile uspešno izvedene na Hiosu, Kosu, Lerosu, Samosu in Lezbosu. Kljub tem sprejetim ukrepom pa ta prizadevanja ne zadostujejo za reševanje razmer na otokih, zato se grški organi pozivajo, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe, ki so bili že opredeljeni v zadnjem poročilu. Zlasti bi moral biti skrajšan čas med pripravo in vložitvijo prošnje v skladu s členom 6(2) direktive o azilnih postopkih, ki določa, da morajo grški organi zagotoviti, da ima oseba, ki pripravlja prošnjo za azil, dejansko možnost, da jo vloži v najkrajšem možnem času. Finančna pomoč EU Grčiji Pri zagotavljanju bolj trajnostnega pristopa k obravnavanju migracijskih potreb je bil dosežen nadaljnji napredek, in sicer s postopnim prehajanjem z instrumenta za nujno pomoč v EU in nujne pomoči v okviru Sklada za azil, migracije in vključevanje ter Sklada za notranjo varnost na financiranje, zagotovljeno prek večletnih nacionalnih programov Grčije v okviru navedenih skladov. Grški organi so v skladu s finančnim načrtom za leto 2017 za sprejemne zmogljivosti v Grčiji sprejeli potrebne ukrepe za zagotavljanje financiranja prek nacionalnih programov za opravljanje sprejemnih storitev na otokih in delovanje zavetišč za mladoletnike brez spremstva. Nacionalni program za Grčijo v okviru Sklada za azil, migracije in vključevanje je bil 16. avgusta 2017 spremenjen, da bi se prednostne naloge politik na področju vključevanja in vračanja okrepile z dodatnimi finančnimi sredstvi (28 milijonov EUR). To pomeni, da znaša skupni znesek sredstev, dodeljenih za nacionalne programe Grčije v okviru Sklada za azil, migracije in vključevanje ter Sklada za notranjo varnost, 537 milijonov EUR, ki so na voljo za obdobje 2014–2020. Poleg tega se je od 2015 zagotovila precejšnja nujna pomoč iz Sklada za azil, migracije in vključevanje ter Sklada za notranjo varnost v višini približno 371,2 milijona EUR, da bi se Grčiji pomagalo povečati njene sprejemne objekte ter okrepiti njene zmogljivosti za migracije, azil in upravljanje meja. Taka pomoč vključuje dva nedavna (6. in 31. julija 2017) primera dodelitve nepovratnih sredstev Visokemu komisarju Združenih narodov za begunce v podporo grški vladi, s poudarkom na vzhodnih Egejskih otokih, da bi se zagotovilo neprekinjeno opravljanje storitev med prenosom dejavnosti z nujne pomoči na nacionalne programe za Grčijo v okviru Sklada za azil, migracije in vključevanje ter Sklada za notranjo varnost. Na dan 4. septembra 2017 so bile v okviru instrumenta za nujno pomoč v EU sklenjene pogodbe s 15 humanitarnimi partnerji v skupni višini 410,6 milijona EUR. V skladu s finančnim načrtom za leto 2017 za sprejemne zmogljivosti v Grčiji se prednostne naloge instrumenta za nujno pomoč v EU zdaj vse bolj preusmerjajo s taborov k najetim nastanitvenim zmogljivostim (za do 30 000 ljudi) in širitvi programa večnamenske denarne pomoči, tako da bi zajemala tudi živila, kadar je to mogoče. Za ti prednostni nalogi je bil julija 2017 uveden program nujne pomoči za vključevanje in nastanitev. Sestavljata ga dve pogodbi (v vrednosti 93,5 milijona EUR oziroma 57,7 milijona EUR) z Visokim komisarjem Združenih narodov za begunce, ki s partnerji že izvaja ukrepe, ob sodelovanju z lokalnimi organi pri najemnih nastanitvenih objektih. Za dodatne potrebe je do konca leta na voljo še 34,9 milijona EUR. V tem okviru so v zaključni fazi pogajanja s humanitarnimi partnerji o novih projektih in nadaljnjih dodelitvah sredstev za projekte, ki so v teku. Ključni izzivi in prihodnji ukrepi ·Nujno je treba pospešiti obravnavo prošenj za azil in znatno povečati število odločitev posameznega pritožbenega odbora, prednostno obravnavati pritožbe, vložene na otokih, in pospešiti vračanja v Turčijo v skladu z izjavo EU in Turčije. ·Zagotoviti je treba potrebne sprejemne in predodstranitvene zmogljivosti na vseh otokih. ·Nujno je treba zagotovili pravočasno, učinkovito in uspešno uporabo sredstev EU, ki so na voljo v okviru nacionalnih programov Grčije. 3.Program 1:1 za preselitev iz Turčije v EU Trenutno stanje

Na dan 4. septembra je bilo iz Turčije v EU v okviru programa 1:1 preseljenih skupno 8 834 državljanov Sirije. V obdobju poročanja je bilo 2 580 Sircev preseljenih v 15 držav članic (v Avstrijo, Belgijo, Estonijo, na Finsko, v Francijo, Italijo, Latvijo, Litvo, Luksemburg, Nemčijo, na Nizozemsko, Portugalsko, v Romunijo, Španijo in na Švedsko) . Trenutno na preselitev čaka skupno 1 831 upravičenih oseb. Po rahlem zmanjšanju mesečnega števila predaj v okviru preselitev z najvišje ravni maja 2017 je še vedno treba stalen ritem preselitev pospešiti s sedanje ravni, da se pokaže, da je za sirske begunce v Turčiji še naprej odprta alternativna zakonita pot v EU. Tak reden ritem preselitev je treba ohraniti za izpolnitev zavez glede 25 000 mest za leto 2017, kot je bilo že poročano. Države članice še naprej dobro napredujejo pri pripravi dodatnih operacij preseljevanja, vključno z misijami v Turčijo, da bi se opravili razgovori s kandidati za preselitev. Turški organi so v letu 2017 Visokemu komisarju Združenih narodov za begunce predložili nove sezname zadev s skoraj 23 500 osebami. V 13 držav članic ni bila iz Turčije preseljena še nobena oseba . Vendar je Malta julija opravila svojo izbirno misijo v Turčiji, Ciper bo po pričakovanjih operacijo preseljevanja izvedel v prihodnjih tednih, Hrvaška pa je povečala svojo zavezo s 30 na 150 oseb in namerava preveritveno misijo izvesti v začetku oktobra. Slovenija je navezala stik z UNHCR in predložila vlogo za preselitev 60 oseb v okviru izjave EU in Turčije. Operativni ukrepi Kmalu naj bi se med razgovori s sirskimi kandidati za preselitev začel uporabljati vprašalnik, ki ga je pripravila delegacija EU v sodelovanju z državami članicami in Visokim komisarjem Združenih narodov za begunce, da bi se jim zagotovile celovite informacije o državah članicah prejemnicah, s čimer naj bi se zmanjšalo število oseb, ki zapustijo postopek preselitve. Ključni izzivi in prihodnji ukrepi ·Zagotavljanje ustreznega ritma izvajanja preselitev. 4.Preprečevanje novih pomorskih in kopenskih poti za nedovoljene migracije Ni dokazov, da bi prizadevanja za nadzor tokov na vzhodnosredozemski poti povzročila kakršne koli večje spremembe poti iz Turčije. Čeprav je Turčija nadaljevala operaciji „Aegean Hope“ in „Safe Med“ , je od šestega poročila med 9. junijem in 3. septembrom iz Turčije v Italijo prišlo 23 ladij s skupno 1 363 migranti, dve ladji pa sta prišli na Ciper s skupno 228 migranti, ki so bili vsi sirski državljani. Zdi se, da je število odkritih primerov nezakonitih prehodov iz Turčije na kopenskih mejah z Bolgarijo in Grčijo v zadnjih šestih mesecih na splošno ostalo nizko: povprečno je bilo dnevno registriranih približno dvanajst primerov nezakonitih prehodov meje v Grčijo in dva v Bolgarijo. Vendar je bilo mogoče v zadnjem četrtletju zaznati povečanje števila odkritih nezakonitih prehodov ob meji z Grčijo, zaradi česar se je dnevno povprečje za navedeno obdobje povečalo na 18, kar zahteva tudi stalno pozorno spremljanje. Evropska mejna in obalna straža ima trenutno na bolgarsko-turški kopenski meji napotenih 87 uradnikov, 20 pa na grško-turški kopenski meji. 5.Prostovoljni program humanitarnega sprejema

Napredujejo pogajanja o standardnih operativnih postopkih za prostovoljni program humanitarnega sprejema s sodelujočimi državami in Turčijo s ciljem, da bi se sprejeli čim prej. Hiter dogovor o standardnih operativnih postopkih in odločitev o njegovi aktivaciji bi pospešila izvajanje izjave ter Sircem zagotovila varno in zakonito alternativo nedovoljenim migracijam v EU. 6.Liberalizacija vizumskega režima Glede izvajanja načrta za liberalizacijo vizumskega režima še vedno ostaja sedem meril, ki jih je treba izpolniti, kot je poudarjeno v prejšnjih poročilih: ·izdaja biometričnih potovalnih dokumentov, popolnoma skladnih s standardi EU; ·sprejetje ukrepa za preprečevanje korupcije iz načrta za liberalizacijo vizumskega režima; ·sklenitev sporazuma o operativnem sodelovanju z Europolom; ·revizija zakonodaje in praks na področju terorizma v skladu z evropskimi standardi; ·uskladitev zakonodaje o varstvu osebnih podatkov s standardi EU; ·zagotavljanje učinkovitega pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah z vsemi državami članicami EU; ·izvajanje vseh določb sporazuma med EU in Turčijo o ponovnem sprejemu, vključno z določbo o državljanih tretjih držav, ki začne veljati 1. oktobra 2017. Komisija Turčijo še naprej spodbuja, naj čim prej izpolni vsa preostala merila v zvezi z načrtom za liberalizacijo vizumskega režima. Komisija in Turčija nadaljujeta dejaven dialog, da bi našli rešitve, vključno z zakonodajnimi in postopkovnimi spremembami, potrebnimi za vsa neizpolnjena merila. 7.Instrument za begunce v Turčiji Od šestega poročila je Komisija pospešila prizadevanja za obravnavo najbolj kritičnih potreb beguncev in gostiteljskih skupnosti v Turčiji. Od dodeljenega zneska v višini 2,9 milijarde EUR so bile podpisane pogodbe za 48 projektov v višini 1,664 milijarde EUR (povišanje z 1,572 milijarde EUR glede na prejšnje poročilo). Skupni izplačani znesek se je povišal na 838 milijonov EUR (povišanje z 811 milijonov EUR) za humanitarno in nehumanitarno pomoč . Na zadnji seji 28. junija 2017 je usmerjevalni odbor potrdil, da ima financiranje, ki ga usklajuje instrument, še naprej pomemben neposreden učinek na terenu. Usmerjevalnemu odboru so bile predložene prve ugotovitve spremljanja iz okvira za rezultate instrumenta . Komisija tesno sodeluje s turškimi organi in drugimi partnerji z namenom zagotoviti, da bodo do konca leta 2017 podpisane pogodbe za skoraj 1,4 milijarde EUR dodeljenih sredstev ter da bodo izvajanje in izplačila še naprej potekali hitro. Instrument je pri izvedbi posebej pozoren na stanje človekovih pravic beguncev na splošno, še zlasti pa podpira ženske, otroke in invalide.

Komisija je še naprej vlagala v ustvarjanje prepoznavnosti pomoči iz tega instrumenta za begunce in gostiteljske skupnosti na vseh ravneh, da bi ohranjala raven ozaveščenosti in sprejemanja. Prispevek Turčije k tem prizadevanjem, vključno prek skupnih pobudi, bo pomemben. Humanitarna pomoč Izvajanje humanitarne strategije v okviru instrumenta poteka v dobrem ritmu . V okviru 35 humanitarnih projektov z 19 partnerji so bile podpisane pogodbe v znesku 593 milijonov EUR, ki zajemajo odzive v zvezi z osnovnimi potrebami, zaščito, izobraževanjem, zdravstvom, hrano in zatočišči. Od 593 milijonov EUR, za kolikor so bile podpisane pogodbe, je bilo doslej izplačanih 463 milijonov EUR. Število ranljivih beguncev, vključenih v mrežo socialne varnosti v sili, je hitro naraslo na 860 000 oseb . Cilj Komisije je, da bi bilo ob koncu leta 2017 v mrežo socialne varnosti v sili vključenih 1,3 milijona beguncev. Sicer imajo begunci še vedno težave pri dostopanju do mreže socialne varnosti v sili, ki so večinoma povezane z vprašanjem registracije, vendar EU in Turčija sodelujeta pri iskanju rešitev z namenom zagotoviti, da bi se lahko prijavili vsi ranljivi begunci. Julija so bila izvedena druga dvomesečna izplačila begunskim družinam v okviru projekta pogojnega nakazila sredstev za izobraževanje. Izplačila zdaj prejema več kot 72 000 upravičencev, Komisija pa pričakuje, da bo imelo v prvem letu tega doslej največjega programa izobraževanja v izrednih razmerah od njega neposredno korist 230 000 otrok. Z Združenimi narodi in drugimi partnerji se izvajajo drugi humanitarni projekti na področju osnovne zdravstvene oskrbe, vključno na področju fizične rehabilitacije in duševnega zdravja, ter neformalnega izobraževanja in varstva. Dejavnosti varstva so zlasti osredotočene na podporo beguncem pri registraciji ter na njihovo napotitev na ustrezne storitve, ki jih zagotavljajo turška vlada in nevladne organizacije. Komisija s turškimi ministrstvi usklajeno sodeluje s partnerji pri sklenitvi pogodb v okviru načrta izvajanja humanitarne pomoči za Turčijo za leto 2017. Izvajanje pomoči v vrednosti 714 milijonov EUR v okviru humanitarnega sklopa instrumenta se osredotoča na stalno pomoč nekaterim od najbolj ranljivih beguncev v Turčiji ter na prizadevanja, da se ti povežejo s službami javne uprave, pri čemer primarni instrument za izvajanje ostaja mreža socialne varnosti v sili . Prve pogodbe bodo predvidoma podpisane v kratkem, in sicer septembra 2017. Nehumanitarna pomoč V okviru nehumanitarnega sklopa instrumenta so bile doslej sklenjene pogodbe v vrednosti 1,071 milijarde EUR, izplačila izvajalskim partnerjem pa so dosegla 375 milijonov EUR.

S Svetovno banko je bil 15. junija 2017 podpisan projekt v vrednosti 50 milijonov EUR, da bi se izboljšal dostop do kratkoročnega in dolgoročnega zaposlovanja za begunce in gostiteljske skupnosti, vključno s financiranjem za programe „gotovina za delo“ ter poklicno in jezikovno usposabljanje za 15 000 oseb v desetih pokrajinah. 1. septembra 2017 je bil s podjetjem KfW podpisan aneks v vrednosti 45 milijonov EUR za razširitev projekta, da bi se poleg izgradnje stalnih šolskih stavb, za katero je pogodba že podpisana, zagotovilo še več kot 40 montažnih šolskih stavb, ki bi se odprli v prihodnjem šolskem letu. Po seji operativnega odbora regionalnega skrbniškega sklada EU za odziv na krizo v Siriji (v nadaljnjem besedilu: regionalni skrbniški sklad EU), ki je potekala 13. junija 2017, so bili sprejeti štirje dokumenti o ukrepih (tj. predlogi za financiranje v okviru regionalnega skrbniškega sklada EU) v vrednosti 131,5 milijona EUR. Cilj treh od teh predlogov je izboljšati dostop sirskih beguncev do zdravstvenih storitev ter okrepiti odpornost sirskih beguncev in gostiteljskih skupnosti ter življenjska znanja in spretnosti beguncev, ki niso državljani Sirije. Četrti predlog se posebej osredotoča na krepitev vloge žensk in deklet ter izkazuje pomen, ki ga instrument pripisuje enakosti spolov in človekovim pravicam na splošno. 20. julija 2017 sta bila dva posebna ukrepa prilagojena tako, da bolje izpolnjujeta potrebe beguncev v Turčiji. Posebni ukrep iz julija 2016 v višini 1,415 milijarde EUR je bil spremenjen s povečanjem sredstev za 10 milijonov EUR in prilagoditvijo ciljev za lažje sklepanje pogodb pri preostalih projektih z mednarodnimi finančnimi institucijami. Prilagoditev omogoča financiranje nove zgradbe bolnišnice v provinci Hatay, katere izvajalec je Agence française de développement, in zgoraj navedenih montažnih šolskih stavb. Z nadaljnjo spremembo posebnega ukrepa iz aprila 2016 v višini 60 milijonov EUR, ki se izvaja skupaj s turškim generalnim direktoratom za upravljanje migracij, se je razširil obseg podpore turškim organom za okrepitev njihove zmogljivosti za upravljanje, sprejem in nastanitev migrantov, vrnjenih v Turčijo iz držav članic EU. EU je od zadnjega poročila sprejela več ukrepov za pomoč pri obvladovanju pritiska na lokalno infrastrukturo in storitve. Na primer, prvi zdravstveni center za migrante v Kilisu po uradnem odprtju maja že kaže konkretne rezultate: pregledanih je bilo približno 15 000 sirskih pacientov, med njimi več kot 600 nosečnic . Nov zdravstveni center za migrante naj bi se odprl septembra 2017 v Ankari. Pripravljajo se dodatni projekti na področju zdravja in komunalne infrastrukture, osredotočeni zlasti na oskrbo z vodo in higienizacijo, ki so usmerjeni v pokrajine, ki jih je kriza najbolj prizadela. Ključni izzivi in prihodnji ukrepi ·Hitro sklepanje pogodb za vse preostale ukrepe v okviru posebnih ukrepov in načrta izvajanja humanitarne pomoči za leto 2017 ter zagotavljanje njihovega učinkovitega izvajanja v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja. 8.Nadgradnja carinske unije Na srečanju političnega dialoga med EU in Turčijo na visoki ravni dne 25. julija 2017 sta se strani strinjali, da posodobitev carinske unije ostaja ključna prednostna naloga v odnosih med EU in Turčijo. Komisija zato Svet poziva, naj zaključi delo na njenem predlogu o začetku pogajanj s Turčijo o poglobljenem dvostranskem trgovinskem okviru . Tako se bodo lahko začela pogajanja o pomembnem sporazumu, s katerim bi se, če bi se uporabljal za vse države članice, sprostil neizkoriščen potencial v trgovinskih in ekonomskih odnosih med EU in Turčijo. 9.Pristopni proces V okviru pristopnih pogajanj je bilo doslej odprtih 16 poglavij, eno od teh pa je bilo začasno zaprto. V obdobju poročanja ni bilo nobenega srečanja. EU od Turčije pričakuje, da bo na področju demokracije, pravne države in spoštovanja temeljnih svoboščin, vključno s svobodo izražanja, ravnala v skladu z najvišjimi standardi.

10.Humanitarne razmere v Siriji Humanitarne razmere v Siriji so še vedno izredno zaskrbljujoče, saj je 6,3 milijona ljudi notranje razseljenih, številni večkrat, 13,5 milijona ljudi pa potrebuje nujno pomoč. Združeni narodi so leta 2017 pozvali k pomoči v Siriji v višini 3,3 milijarde EUR, doslej pa se je zbralo 35 % potrebnih sredstev. Nasilje je po uvedbi območij za umiritev razmer po vsej Siriji na nekaterih območjih domnevno oslabelo, vendar so humanitarne in varstvene razmere za civilno prebivalstvo v številnih delih države še vedno izjemno težke. V severozahodni Siriji so julija potekale vojaške operacije in spopadi med različnimi oboroženimi skupinami, kar je povzročilo smrtne žrtve med civilisti, nekatere humanitarne dejavnosti pa je bilo treba začasno prekiniti, začasno pa je bil zaprt tudi ključni mejni prehod s Turčijo. V Raki še naprej prihaja do množičnega razseljevanja , zabeležene pa so tudi znatne potrebe na področju zdravstva ter pomanjkanje dostopa do varne vode, hrane in neprehrambenih izdelkov. Humanitarne razmere so na območjih, ki jih nadzirajo nedržavne oborožene skupine, še naprej zelo zaskrbljujoče glede na visoke ravni potreb. Kot kaže, se položaj poslabšuje tudi v jugovzhodni Siriji, kjer narašča število notranje razseljenih oseb. Glavni izziv ostaja dostop do približno 4,5 milijona ljudi na težko dostopnih območjih, vključno s 540 000 ljudmi v obleganih mestih, so pa humanitarni konvoji Združenih narodov julija uspeli doseči nekatera težko dostopna območja in oblegano mesto Nashabiyeh. Doslej je v letu 2017 pomoč Združenih narodov dosegla samo 13 % ljudi v stiski na težko dostopnih območjih in 39 % ljudi na obleganih območjih. Humanitarni akterji so poročali o številnih ovirah pri dostavljanju humanitarne pomoči. Čezmejna pomoč je vedno bolj pomembna. Večina čezmejnih dostav pomoči se izvaja iz Turčije in Jordanije, ki še naprej olajšujeta dostop po vseh možnih poteh. EU podpira življenjsko pomembne čezmejne operacije iz Turčije, da bi se prek humanitarnih partnerskih organizacij dosegli ljudje v severni Siriji ter da bi se prebivalstvu, ki najbolj potrebuje pomoč, zagotovili hrana, voda, zavetišča, zdravstvo in zaščita. Videti je, da sta ponovna registracija in regulativno okolje za mednarodne nevladne organizacije v Turčiji vplivala na zmožnosti teh organizacij za opravljanje operacij pomoči v Siriji. EU zaradi nenehnega nasilja in ogromnih humanitarnih potreb vztrajno poziva vse strani, naj spoštujejo obveznosti na podlagi mednarodnega humanitarnega prava in zagotovijo, da je zaščita civilistov z vseh možnih vstopnih točk, tudi iz Turčije in Jordanije, prva prednostna naloga. To velja tudi za območja za umiritev razmer po vsej Siriji. EU pozdravlja vsa prizadevanja v zvezi s tem, če se spoštuje mednarodno humanitarno pravo. 11. Sklepna ugotovitev Izjava EU in Turčije še naprej prinaša konkretne rezultate pri zmanjševanju števila nezakonitih in nevarnih prehodov ter smrtnih žrtev v Egejskem morju in, enako pomembno, pri zagotavljanju praktične podpore sirskim beguncem in gostiteljskim skupnostim v Turčiji v okviru instrumenta za begunce v Turčiji ter pri varni preselitvi Sircev iz Turčije v Evropo. Vendar še vedno obstajajo dejavniki, ki spodbujajo nedovoljene migracije v Evropo, zato ima izjava EU in Turčije ključno vlogo pri zagotavljanju, da ti strani učinkovito in skupaj obravnavata izzive na področju migracij v vzhodnem Sredozemlju. Za zagotovitev popolnega in trajnega izvajanja izjave EU in Turčije so potrebna stalna prizadevanja in trajna politična odločenost vseh strani.