[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 16.9.2010

COM(2010) 476 konč.

POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

Tretje poročilo o spremljanju prestrukturiranja jeklarstva v Romuniji

POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

Tretje poročilo o spremljanju prestrukturiranja jeklarstva v Romuniji

UVOD

To poročilo zajema rezultate, pridobljene med zadnjim letom prestrukturiranja romunske jeklarske industrije. Pripravljeno je bilo v skladu z zahtevami za spremljanje iz Priloge VII k Pogodbi o pristopu[1] Romunije k EU.

Evropska unija je dosegla soglasje o prehodnih ureditvah za pomoč pri prestrukturiranju, ki Romuniji omogoča zaključitev prestrukturiranja njene jeklarske industrije. Romuniji je bila odobrena dodelitev državne pomoči za namene prestrukturiranja, če:

– se na koncu obdobja prestrukturiranja s to pomočjo zagotovi boljša ekonomska upravičenost družb, ki so to pomoč prejela, v običajnih tržnih pogojih,

– sta znesek in intenzivnost pomoči strogo omejena na to, kar je nujno potrebno za doseganje takšne ekonomske upravičenosti,

– je skupno zmanjšanje neto zmogljivosti vsaj 2,05 milijona ton (končnih izdelkov).

Komisija je že sprejela dve poročili o spremljanju za leti 2006[2] in 2007[3]. To tretje in končno poročilo o spremljanju ocenjuje rezultate, dosežene v letu 2008, ki temeljijo na informacijah, dosegljivih šele po letu 2008.

REZULTATI SPREMLJANJA PRESTRUKTURIRANJA

Družbe, za katera veljajo določbe Priloge VII, so: Ispat Sidex Galati (zdaj Arcelor Mittal Galati), Siderurgica Hunedoara (zdaj Mittal Steel Hunedoara), COS Targoviste (zdaj Mechel Targoviste), CS Resita (zdaj TMK Resita), IS Campia Turzii (zdaj Mechel Campia Turzii) in Donasid Siderca Calarasi (zdaj Tenaris Donasid). V letu 2008 so te družbe imela 90-odstotni delež v proizvodnji surovega jekla v Romuniji.

Spremljanje ključnih meril prestrukturiranja

Državna pomoč

Priloga VII k Pogodbi o pristopu določa zgornjo mejo zneska državne pomoči, ki se lahko dodeli romunskim jeklarskim družbam, in prepoveduje dodelitev državne podpore kateri koli drugi družbi v jeklarskem sektorju, ki ni navedena v Dodatku A k Prilogi VII. Najvišji znesek odobrene državne pomoči je znašal 49 985 milijard ROL (1,2 milijarde EUR).

Ta pomoč je bila namenjena predvsem za finančno prestrukturiranje (zamenjavo terjatve v lastniške deleže, odpis dolgov gospodarskim službam) in manjše podaljšanje oprostitve davka (DDV in davka od dohodka). Znesek dodeljene pomoči je bil določen na podlagi sprejetega nacionalnega programa prestrukturiranja (National Restructuring Programme, NRP) in navedenih posamičnih poslovnih načrtov (Individual Business Plans, IBP), pri katerih so imela naložbe osrednjo vlogo pri zmanjševanju stroškov in izboljševanju kakovosti končnih izdelkov. Večina sredstev je bilo dodeljenih v letih 2003 in 2004.

Po letu 2004 navedenim družbam ali kateremu koli drugemu proizvajalcu jekla v Romuniji ni bila dodeljena ali izplačana nobena druga državna pomoč.

Komisija je na podlagi razpoložljivih informacij ugotovila, da je Romunija izpolnila svoje obveznosti v zvezi z državno pomočjo.

Zmanjšanje zmogljivosti

Za izravnavo za konkurenčno prednost, ki so jo družbe pridobile s pomočjo za prestrukturiranje, je v Dodatku A Priloge VII k Pogodbi o pristopu zahtevano, da se zapre več proizvodnih obratov. Posledično je bilo določeno, da mora Romunija v obdobju 1993–2008 zmanjšati zmogljivosti za proizvodnjo končnih izdelkov za 2 050 000 ton neto.

Spremljanje in nadzorovanje je pokazalo, da je bilo zaprtje v vseh primerih skladno z ustreznim sklepom Komisije[4]. Romunske jeklarske družbe so se odločile, da bodo dodatno prostovoljno likvidirale nekatere neučinkovite obrate, vključno z blooming valjarnami, valjarnami za vroče valjanje, valjarnami za lahke profile in valjarnami za žice.

Druga ključna merila uspešnosti prestrukturiranja

Ekonomska upravičenost in finančna uspešnost

Po koncu obdobja prestrukturiranja leta 2008 so morale vse družbe uspešno prestati preskus Komisije glede sposobnosti preživetja iz Priloge VII[5]. Ciljna vrednost za EBITDA je znašala 10 %, dosežena pa od 8,5 % do 21,6 %, medtem ko je bila ciljna vrednost za EBIT 1,5 %, dosežena pa od 4,6 % do 19,5 %. Samo pri eni družbi, in sicer Mechel Campia Turzi, je bila EBITDA nezadovoljiva. Kot priznava Komisija, je to v skladu z njihovim novim naložbenim razvojnim programom, ki traja do leta 2011 (new investment Development Programme, NDP). Odstopanje od cilja ni kritično, družba pa je v obeh merilih ekonomske učinkovitosti v obdobju prestrukturiranja pokazala nenehno in vidno izboljšanje. Čeprav je družbo v zadnjem četrtletju 2008 resneje prizadela kriza, je bila EBITDA za Mechel Campia Turzi v letu 2008 trikrat višja, kot je bilo predvideno v NDP.

Produktivnost in zaposlenost

V letu 2008 je bilo število delovnih mest v romunskem jeklarskem sektorju višje od predvidenega (povprečna letna raven zaposlenosti je znašala 33 200 v primerjavi s ciljno vrednostjo iz NRP v višini 43 308), kar kaže na to, da je v obdobju prestrukturiranja 2004–2008 sektor zapustilo več kot 14 200 zaposlenih. To je bilo doseženo predvsem z oddajanjem del zunanjim izvajalcem, predčasnim upokojevanjem in programom spodbud za delavce, ki se odločijo za prostovoljno prekinitev delovnega razmerja.

Navkljub boljši delovni učinkovitosti so kazalci produktivnosti na koncu obdobja prestrukturiranja v nekaterih družbah, prejemnicah pomoči, nižji od ciljnih vrednosti IBP in znatno nižji od stopenj v jeklarski industriji EU iz Priloge VII k Pogodbi o pristopu. Posledica nižjega obsega proizvodnje v letu 2008 je padec dejanskih skupnih kazalcev produktivnosti v državi, ki je sledila stalni rasti v obdobju 2004–2008. Posamezni rezultati družb pa se znatno razlikujejo.

Hčerinski podjetji družbe Arcelor Mittal – Galati in Hunedoara – ne izpolnjujeta meril IBP in evropskih meril. Vendar pa je to mogoče pojasniti z nižjo proizvodnjo od načrtovane, kar je posledica krize, ki je znatno vplivala na njune rezultate. Medtem ko je raven proizvodnje v družbah Galati in Hunedoara v prvi polovici 2008 skoraj dosegla ciljne vrednosti IBP, se je v drugi polovici 2008 močno poslabšala zaradi svetovnega pomanjkanja povpraševanja. Z zmanjševanjem osebja, ki se je končalo v letu 2009, sta ti hčerinski podjetji navkljub učinkom upada trga skoraj dosegli ciljne vrednosti IBP.

Rezultati produktivnosti hčerinskih podjetij družb Tenaris Donasid in Mechel, Targoviste in Campia Turzi, so skoraj enaki ciljnim vrednostim IBP in kažejo na naraščajoč trend v procesu prestrukturiranja. V družbi TMK Resita kazalci produktivnosti dosegajo samo 50 % ciljne vrednosti IBP. Če pa bi se upoštevala samo delovna sila, ki je neposredno dejavna v jeklarskem sektorju, je družba presegla svoje načrte.

Zniževanje stroškov

Čeprav se rezultati posameznih družb znatno razlikujejo, pa vsi kažejo, da so bili izvedeni nekateri ukrepi za znižanje obratovalnih stroškov. Na nekaterih področjih je bilo mogoče stroške za vse družbe dolgoročno znižati le z novimi naložbami. Poleg tega so vse družbe dosegle svoje naložbene cilje (kakor so bili sprejeti v njihovih IBP). Družbe so vlagale med 150 % in 330 % načrtovanih sredstev. Vendar pa učinki naložb v vseh družbah niso bili takoj vidni.

V družbi Arcelor Mittal Galati se je splošna strategija za znižanje stroškov v celotnem obdobju prestrukturiranja usmerila na področje tekoče faze in toplega valjanja. To je bilo doseženo z velikimi naložbami. Navkljub navedenim ukrepom stroški niso bili dovolj znižani. Vendar pa si je družba v celotnem programu prestrukturiranja zelo prizadevala znižati stroške.

Leta 2008 je začela izvajati strategijo za izboljšanje produktivnosti in zmanjšanje visoke specifične porabe, ki je vplivala na obratovalne stroške. Trenutne tržne razmere pa so družbo prisilile v začasno prekinitev navedenih načrtov do okrevanja trga. Pravilno izvajanje te strategije bo nadalje izboljšalo dosežene ravni uspešnosti.

V družbi Mittal Steel Hunedoara so v letu 2008 začasno prekinili izvajanje novega razvojnega programa, ki pa so ga ponovno začeli izvajati v začetku leta 2010. Njegov cilj je nadalje znižati stroške (s povečanjem produktivnosti in zmanjšanjem specifične porabe) in izboljšati energetsko učinkovitost. Pričakovani rezultati bi predstavljali znatne izboljšave, ki bi vplivale na nadaljnje zmanjševanje stroškov.

Preostale štiri družbe so pokazale nadaljnji napredek v zmanjševanju stroškov, v večjem delu so izpolnjevale cilje IBP ter se približale mednarodnim merilom uspešnosti jeklarske industrije. Izboljšave so še vedno potrebne, zlasti v zvezi s specifično porabo surovin, deležem znižanj in energetsko učinkovitostjo.

Varstvo okolja

V Pogodbi o pristopu sta določena prehodna ureditev in seznam naprav, ki jim do decembra 2014 ni treba upoštevati Direktive IPPC[6]. Integralna dovoljenja, izdana za jeklarske obrate v sektorju, so vključevala izvedbo okoljskih naložbenih programov. Družbi Mittal Steel Hunedoara in TMK Resita nista dosegli svojih ciljnih vrednosti IBP za okoljske naložbe, dejanska poraba pa je bila prilagojena integralnim dovoljenjem. Naložbeni program v primeru družbe Arcelor Mittal Galati, ki je bil dogovorjen v okviru dovoljenja, v letu 2008 ni bil popolnoma izveden, skupni znesek okoljskih naložb za obdobje 2004–2008 pa je presegel ciljne vrednosti IBP.

SKLEPI

To je zadnje poročilo o spremljanju prestrukturiranja jeklarstva v Romuniji. Komisija glede na dosežene rezultate meni, da so bile zahteve iz Priloge VII k Pogodbi o pristopu dosežene:

- skupna pomoč za prestrukturiranje, dodeljena družbam prejemnicam, je bila nižja od najvišjih dovoljenih vrednosti,

- doseženo je bilo zmanjšanje neto zmogljivosti,

- merila uspešnosti iz Dodatka A k Prilogi VII (ekonomska upravičenost, produktivnost in znižanje stroškov) so bila skoraj dosežena.

Komisija meni, da je prestrukturiranje iz prehodnega obdobja (2004–2008) uspešno končano. Na žalost je svetovna kriza v zadnjem letu prestrukturiranja močno vplivala na delovanje navedenih družb. Večji padec povpraševanja po jeklenih izdelkih je vplival na nižje kazalce uspešnosti, kot je bilo načrtovano. Dodati pa je treba, da so jim rezultati, ki so jih družbe dosegle v celotnem obdobju prestrukturiranja (zlasti povečanje dobičkonosnosti), omogočali, da so se lahko soočile s posebno zahtevnimi tržnimi pogoji v letu 2008.

Družbe si bodo morale še naprej prizadevati, da popolnoma dosežejo trajno ekonomsko upravičenost, ki jim bo omogočila obvladovanje prihodnjih negotovosti na trgu. To pa je dolgoročno mogoče doseči samo z nadaljnjim izvajanjem strategij za znižanje stroškov in razvojem skladnih strategij za prihodnost.

[pic]

[1] UL L 157, 21.6.2005, str. 3.

[2] COM(2008) 511.

[3] COM(2009) 146.

[4] Sklep št. 3010/91/ECSC, UL L 286, 16.10.1991, str. 20.

[5] UL C 244, 1.10.2004, str. 2.Družbe bi morale dosegati:– bruto izid iz rednega poslovanja, to je dobiček pred obrestmi, davki in amortizacijo (EBITDA), v višini vsaj 10 % od prometa za samostojne jeklarne in 13,5 % za združena podjetja),– donos kapitala kot % dobička pred obrestmi in davki (EBIT) v višini vsaj 1,5 %.

[6] Direktiva Sveta 96/61/ES, UL L 257, 10.10.1996, str. 26.