Stališče Unije v okviru Pridružitvenega sveta, ustanovljenega s Pridružitvenim sporazumom med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani, v zvezi s sprejetjem pridružitvenega načrta EU-Republika Moldavija za obdobje 2017–2019 temelji na osnutku priporočila Pridružitvenega sveta, priloženega temu sklepu.

ob upoštevanju skupnega predloga Evropske komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: pridružitveni sporazum) in zlasti člena 436 Sporazuma,

o stališču Unije v okviru Pridružitvenega sveta, ustanovljenega s Pridružitvenim sporazumom med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani, v zvezi s sprejetjem pridružitvenega načrta EU-Republika Moldavija

(k)Sklep št. 1/2015 Pridružitvenega sveta EU-Republika Moldavija z dne 18. decembra 2015 o uporabi naslova V Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani na celotnem ozemlju Republike Moldavije (UL L 336, 23.12.2015).

(g)Uredba (EU) št. 259/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. aprila 2014 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 539/2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve.

(a)Pridružitveni sporazum med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani, podpisan v Bruslju 27. junija 2014 (UL L 260, 30.8.2014).

Izvajanje „Pridružitvenega načrta“ se bo redno spremljalo, in sicer vsaj enkrat letno v okviru mehanizmov pregleda in srečanj v zvezi z dvostranskim sodelovanjem na podlagi pridružitvenega sporazuma.

Posebej v zvezi s človekovimi pravicami poteka med EU in Moldavijo redni dialog o vprašanjih, kot so svoboda izražanja, svoboda medijev, svoboda združevanja, mučenje, grdo ravnanje in pogoji pridržanja, diskriminacija in nasilje na podlagi spola, pravice žensk in pravice otroka, zaščita pripadnikov nacionalnih manjšin in svoboda veroizpovedi.

– sprejetje novega avdiovizualnega zakonika, ki je v celoti v skladu s priporočili OVSE in Sveta Evrope in

– spodbujanje dobrega upravljanja, med drugim z reformo javne uprave, upravljanjem javnih financ in okrepljenim dostopom do informacij;

– krepitev stabilnosti, neodvisnosti in učinkovitosti institucij, ki zagotavljajo demokracijo in pravno državo v Moldaviji;

– izvajanje zavez in obveznosti v okviru mednarodnega in nacionalnega prava o človekovih pravicah;

Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi civilne družbe so potekala novembra 2016 v kraju Chisinau na podlagi smernic iz pregledane evropske sosedske politike. Najpomembnejše pripombe zadevnih zainteresiranih strani so se nanašale na:

Skupni predlog sklepa Sveta, osnutek sklepa Pridružitvenega sveta EU-Moldavija in pridružitveni načrt so bili pripravljeni po tesnem posvetovanju z ustreznimi službami Komisije in predstavniki držav članic v okviru delovne skupine Sveta za Vzhodno Evropo in Srednjo Azijo ter razpravah z organi Moldavije.

To je predlog na podlagi člena 218(9) PDEU za sklep Sveta o stališču Unije v okviru Pridružitvenega sveta, ustanovljenega s Pridružitvenim sporazumom med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani, v zvezi s sprejetjem pridružitvenega načrta za obdobje 2017–2019. Materialna pravna podlaga za sprejetje pridružitvenega načrta je člen 217 PDEU (pridružitev tretjih držav).

Predlagani pridružitveni načrt med drugim upošteva tudi potrebo po okrepljeni demokraciji in pravni državi, spodbujanju človekovih pravic, temeljnih svoboščin in dobrega upravljanja, večjem poudarku na mednarodnem sodelovanju za boj proti terorizmu, preprečevanje konfliktov, regionalno stabilnost ter možnosti proste trgovine v popolnoma delujočem tržnem gospodarstvu s postopno uskladitvijo politik s politikami EU, da se ustvarijo rast in delovna mesta.

Predlagani „Pridružitveni načrt EU-Republika Moldavija“ odraža dolgotrajno zavezanost EU svoji vzhodni partnerici, hkrati pa je popolnoma skladen s pozivom v okviru nedavno sprejete globalne strategije EU za vlaganje v odpornost vzhodnih držav in družb ob vzpostavitvi tesnejših odnosov. Ta celovit pristop k odpornosti bo vključeval obravnavanje najhujših primerov vladne, gospodarske, družbene in podnebne/energetske ranljivosti.

Pridružitveni načrt je skladen s prednostnimi nalogami politike EU, določenimi na tem področju, in sicer s stabilizacijo sosedstva v političnem, gospodarskem in varnostnem smislu ob uresničevanju interesov EU in spodbujanju univerzalnih vrednot.

Z osnutkom sklepa Pridružitvenega sveta, ki je priložen temu predlogu, se posodablja in prilagaja pridružitveni načrt 2014–2016 ter določajo nove prednostne naloge za skupno delo za obdobje 2017–2019. Zadevni osnutek razlikuje med kratkoročnimi prednostnimi nalogami (pri katerih bi se moral precejšen napredek doseči do konca leta 2017) in srednjeročnimi prednostnimi nalogami (pri katerih bi se moral precejšen napredek doseči v naslednjih dveh letih).

Na srečanju Sveta za sodelovanje 26. junija 2014 sta se pogodbenici dogovorili o pridružitvenem načrtu, da bi se pripravilo in olajšalo izvajanje pridružitvenega sporazuma. Pridružitveni načrt je na podlagi strukture sporazuma zagotovil praktični okvir za pripravo seznama prednostnih nalog za skupno delo v obdobju 2014–2016, s katerim se lahko dosežeta glavna cilja političnega pridruževanja in gospodarskega povezovanja.

Pridružitveni sporazum EU-Moldavija je bil podpisan 27. junija 2014 in se je začasno uporabljal od 1. septembra 2014. Po zaključku postopka ratifikacije je 1. julija 2016 začel veljati in se uporabljati v celoti.

Odnosi med EU in Republiko Moldavijo (v nadaljnjem besedilu: Moldavija) trenutno temeljijo na pridružitvenem sporazumu in pregledanem okviru evropske sosedske politike, ki kot ključni načeli, ki vodita dvostranske odnose, določa okrepljeno razlikovanje med partnerskimi državami in njihovo večjo odgovornost.

o stališču Unije v okviru Pridružitvenega sveta, ustanovljenega s Pridružitvenim sporazumom med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani, v zvezi s sprejetjem pridružitvenega načrta EU-Republika Moldavija

EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 8.3.2017 JOIN(2017) 8 final PRILOGA

k skupnemu predlogu za

SKLEP SVETA

o stališču Unije v okviru Pridružitvenega sveta, ustanovljenega s Pridružitvenim sporazumom med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani, v zvezi s sprejetjem pridružitvenega načrta EU-Republika Moldavija



SKLEP št. 01/2017 PRIDRUŽITVENEGA SVETA EU-REPUBLIKA MOLDAVIJA o pridružitvenem načrtu EU-Republika Moldavija PRIDRUŽITVENI SVET EU-REPUBLIKA MOLDAVIJA JE – ob upoštevanju Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Pridružitveni sporazum EU-Republika Moldavija), ob upoštevanju naslednjega: (1) Pridružitveni sporazum EU-Republika Moldavija med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani je bil podpisan 27. junija 2014, veljati pa je začel 1. julija 2016. (2) Pridružitveni svet je na podlagi člena 436 Pridružitvenega sporazuma EU-Republika Moldavija pooblaščen za sprejemanje ustreznih odločitev za doseganje ciljev Sporazuma. (3) V skladu z določbami člena 453 Pridružitvenega sporazuma EU-Republika Moldavija pogodbenici sprejmeta vse splošne ali posebne ukrepe, potrebne za izpolnjevanje svojih obveznosti iz Sporazuma, ter zagotovita doseganje ciljev iz Sporazuma. (4) Na podlagi pregleda evropske sosedske politike je bila predlagana nova faza sodelovanja s partnerji, ki omogoča večjo odgovornost obeh strani. (5) EU in Republika Moldavija sta se dogovorili, da bosta utrdili svoje partnerstvo, in sicer sta sprejeli vrsto prednostnih nalog za obdobje 2017–2019 s ciljem podpiranja ter krepitve odpornosti in stabilnosti Republike Moldavije, hkrati pa si prizadevata za tesnejše politično pridruževanje in poglobljeno gospodarsko povezovanje. (6) Pogodbenici Pridružitvenega sporazuma EU-Republika Moldavija sta se dogovorili o besedilu pridružitvenega načrta EU-Republika Moldavija, ki bo podprl izvajanje Pridružitvenega sporazuma EU-Republika Moldavija, pri čemer bo poudarek na sodelovanju v zvezi s skupno opredeljenimi interesi – SKLENIL: Člen 1

Pridružitveni svet sprejme pridružitveni načrt EU-Republika Moldavija, kot je določen v Prilogi. Člen 2 Pridružitveni načrt EU-Republika Moldavija nadomesti pridružitveni načrt EU-Republika Moldavija, ki je bil sprejet 26. junija 2014. Člen 3 Ta sklep začne veljati na dan sprejetja. V Bruslju, [dan mesec 2017] Za Pridružitveni svet Predsednik ***

PRILOGA PRIDRUŽITVENI NAČRT

med EVROPSKO UNIJO IN Republiko Moldavijo Kazalo Pridružitveni načrt med Evropsko unijo in Republiko Moldavijo 1. Načela, instrumenti in viri za izvajanje pridružitvenega načrta 2. Prednostne naloge pridružitvenega načrta

2.1 Ključne prednostne naloge 2.2 Politični dialog, dobro upravljanje in krepitev institucij (i) Krepitev stabilnosti, neodvisnosti in učinkovitosti institucij, ki zagotavljajo demokracijo in pravno državo v Moldaviji, tudi s celovito reformo javne uprave in reformo upravljanja javnih financ (ii) Nadaljnje reforme pravosodja, zlasti zagotavljanje neodvisnosti, nepristranskosti, strokovnosti in učinkovitosti sodstva (iii) Zagotavljanje spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin Človekove pravice in temeljne svoboščine Svoboda izražanja Sodelovanje civilne družbe Slabo ravnanje in mučenje Pravice otrok Nasilje v družini Enaka obravnava Pravice sindikatov in temeljni delovni standardi 2.3 Zunanja in varnostna politika Terorizem, neširjenje orožja za množično uničevanje in nezakonit izvoz orožja Spor na območju Pridnestrja Mednarodno kazensko sodišče 2.4 Sodelovanje na področju svobode, varnosti in pravice Varstvo osebnih podatkov Boj proti organiziranemu kriminalu

Reforma policije Policijsko sodelovanje in zbirka podatkov Boj proti prepovedanim drogam Trgovina z ljudmi Boj proti spolni zlorabi in spolnemu izkoriščanju otrok Boj proti kibernetski kriminaliteti Boj proti korupciji in navzkrižjem interesov ter njihovo preprečevanje Preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma ter boj proti finančnemu kriminalu Sodelovanje na področju migracij, azila in upravljanja meja Pravno sodelovanje 2.5 Trgovina in z njo povezane zadeve (poglobljeno in celovito območje proste trgovine) Blagovna menjava Tehnični predpisi, standardizacija in pripadajoča infrastruktura Sanitarni in fitosanitarni ukrepi Olajševanje carinskih postopkov in trgovine Pravila o poreklu Ustanavljanje, trgovina s storitvami in elektronsko poslovanje Tekoča plačila in pretok kapitala Javna naročila Pravice intelektualne lastnine

Konkurenca Preglednost Trgovina in trajnostni razvoj 2.6 Gospodarski razvoj in priložnosti na trgu Pravo gospodarskih družb, računovodstvo, revizija in upravljanje podjetij Zaposlovanje, socialne politike in enake možnosti Varstvo potrošnikov Statistika Davčna ureditev Finančne storitve Industrijska in podjetniška politika Rudarstvo in surovine Turizem Kmetijstvo in razvoj podeželja Informacijska družba / digitalno gospodarstvo in digitalna družba Javno zdravje Urbanistično načrtovanje in gradnja Regionalni razvoj Ribiška in pomorska politika 2.7 Povezljivost, energetska učinkovitost, podnebni ukrepi, okolje in civilna zaščita

Energija Promet Okolje Podnebni ukrepi Civilna zaščita 2.8 Mobilnost in medosebni stiki Izobraževanje, usposabljanje in mladi Raziskave in inovacije Kultura, avdiovizualna politika in mediji Sodelovanje v agencijah in programih EU 2.9 Obveščanje javnosti in prepoznavnost

Pridružitveni načrt med Evropsko unijo in Republiko Moldavijo Evropska unija in Republika Moldavija (v nadaljnjem besedilu: Moldavija) (v nadaljnjem besedilu: pogodbenici) sta 27. junija 2014 podpisali ambiciozen in inovativen pridružitveni sporazum, ki vključuje poglobljeno in celovito območje proste trgovine. Sporazum vsebuje zavezujoče, na pravilih temelječe določbe in zagotavlja okrepljeno sodelovanje, pri čemer presega tradicionalne sporazume in zajema vsa interesna področja. Sporazum se je začasno uporabljal od 1. septembra 2014 do zaključka postopka ratifikacije, ki je 1. julija 2016 omogočil izvajanje pridružitvenega sporazuma v celoti. Da bi se pripravilo in olajšalo izvajanje pridružitvenega sporazuma, sta se pogodbenici v Bruslju 26. junija 2014 dogovorili o pridružitvenem načrtu in s tem namenom pripravili seznam prednostnih nalog za skupno delo v obdobju 2014-2016. Ta dokument po sklepih o Moldaviji, ki jih je 15. februarja 2016 sprejel Svet Evropske unije, posodablja in preusmerja pridružitveni načrt za obdobje 2014–2016 ter določa nove prednostne naloge za skupno delo za obdobje 2017–2019. Razlikuje med kratkoročnimi prednostnimi nalogami (pri katerih bi se moral precejšen napredek doseči do konca leta 2017) in srednjeročnimi prednostnimi nalogami (pri katerih bi se moral precejšen napredek doseči v naslednjih dveh letih). Dejstvo, da se pridružitveni načrt osredotoča na omejeno število prednostnih nalog, ne vpliva na področje uporabe ali mandat obstoječega dialoga v okviru drugih zadevnih sporazumov in partnerstev ali na večstranski ravni vzhodnega partnerstva. Poleg tega je bila za moldavske državljane z biometričnim potnim listom aprila 2014 uvedena možnost potovanja brez vizumov v schengenske države. Referenčna merila akcijskega načrta za liberalizacijo vizumskega režima morajo biti ves čas izpolnjena, da se zagotovi trajnost brezvizumskega režima ter s tem pripomore k mobilnosti in medosebnim stikom med EU in Moldavijo, pri čemer so to nekateri od temeljnih elementov političnega pridruževanja Moldavije Evropski uniji in gospodarskega povezovanja z njo, kot je predvideno v pridružitvenem sporazumu.





1. Načela, instrumenti in viri za izvajanje pridružitvenega načrta Izvajanje pridružitvenega načrta bodo usmerjala naslednja skupna načela: ukrepe, ki se izvajajo kot del pridružitvenega načrta, bi bilo treba izvajati v duhu splošnih ciljev političnega pridruževanja in gospodarskega povezovanja; prednostne naloge pridružitvenega načrta so odraz odgovornosti EU in Moldavije, da bosta v celoti izvajali določbe pridružitvenega sporazuma zdaj, ko je ta v celoti stopil v veljavo; obe pogodbenici morata sodelovati pri izvajanju pridružitvenega načrta ob polnem spoštovanju načel izpolnjevanja prevzetih obveznosti, preglednosti, odgovornosti in vključevanja; cilj pridružitvenega načrta je doseči otipljive, opredeljene in trajnostne rezultate s postopnim izvajanjem praktičnih ukrepov in vključevanjem civilne družbe in drugih zainteresiranih strani; pogodbenici bosta zlasti zagotovili, da bodo vsa zakonodaja in strateški dokumenti, oblikovani v okviru pridružitvenega načrta, pripravljeni v vključujočem postopku, ki temelji na dokazih; pogodbenici priznavata pomen podpiranja dogovorjenih prednostnih nalog z ustreznimi in zadostnimi političnimi, tehničnimi in finančnimi sredstvi; izvajanje pridružitvenega načrta bo predmet spremljanja, letnega poročanja in ocenjevanja. Doseženi napredek bo pregledan, tudi v okviru srečanj dvostranskih struktur, določenih s pridružitvenim sporazumom. Tudi civilna družba se bo spodbujala, da svoje dejavnosti spremljanja osredotoči na pridružitveni načrt; Evropska unija bo Moldavijo podpirala pri izvajanju ciljev in prednostnih nalog iz pridružitvenega načrta. V ta namen bo dala na voljo vse razpoložljive vire podpore EU, zagotavljala strokovno znanje in izkušnje ter svetovanje, olajševala izmenjavo dobrih praks, strokovnega znanja in izkušenj ter informacij ter podpirala krepitev zmogljivosti in institucij. Evropska unija bo prav tako spodbujala in poskušala uskladiti podporo drugih partneric Moldavije. V podporo izvajanju pridružitvenega načrta bo uporabila svoje ustrezne finančne instrumente. Vendar pridružitveni načrt ni dokument finančnega načrtovanja in ni nadomestek za finančno načrtovanje, ki ga izvajata pogodbenici. EU bo zagotovila podporo v okviru splošnih prednostnih nalog za pomoč Moldaviji, kakor je navedeno v enotnem okviru podpore evropskega instrumenta sosedstva ter v načrtih programov za več držav, ki so bili za Moldavijo pripravljeni prek evropskega instrumenta sosedstva. Pri tem bo popolnoma upoštevala izvedbena pravila in postopke, ki urejajo zunanjo pomoč EU. Ta pridružitveni načrt se bo začel uporabljati od trenutka, ko bo sprejet. Pridružitveni načrt se lahko kadar koli spremeni ali posodobi, in sicer s soglasjem Pridružitvenega sveta EU- Moldavija.



2. Prednostne naloge pridružitvenega načrta 2.1 Ključne prednostne naloge Med prednostnimi nalogami v pridružitvenem načrtu in v skladu s štirimi prednostnimi nalogami, dogovorjenimi na vrhu v Rigi, bi bilo treba prednostno obravnavati naslednje reformne ukrepe: Na področju krepitve institucij in dobrega upravljanja:

1. Neodvisnost sodstva in organov kazenskega pregona Izvajanje veljavne zakonodaje v zvezi s pravosodjem in organi kazenskega pregona za zagotavljanje neodvisnosti, nepristranskosti, strokovnosti in učinkovitosti sodstva, tožilstva in organov kazenskega pregona, v katerih ne bi smelo prihajati do političnega ali kakršnega koli drugega neupravičenega vmešavanja, ter zagotavljanje ničelne tolerance do korupcije in preprečevanje vseh vrst koruptivnih ravnanj. Izvajanje preglednega zaposlovanja sodnikov in tožilcev na podlagi dosežkov prek enotne vstopne točke za pravosodje, da bi se ponovno zagotovila njegova neodvisnost. 2. Boj proti korupciji, goljufijam in navzkrižjem interesov ter njihovo preprečevanje Sprejetje zakona o integriteti, ki zajema sektor javne uprave, v posvetovanju z organizacijami civilne družbe. Sprejetje zakonov o sorazmernih odvračilnih sankcijah za korupcijo in omejitvi imunitete v kazenskih in upravnih postopkih. Sprejetje in izvajanje nove protikorupcijske strategije, da se uspešno prepreči in zmanjša korupcija v skladu z vrednotami in standardi EU. Polno izvajanje zakona, v skladu s katerim morajo vsi zadevni uradniki predložiti prijavo premoženja in poročati o morebitnih navzkrižjih interesov, in zagotavljanje učinkovitega izvajanja izvršilnega postopka. Vzpostavitev delujočega pravnega okvira za zaščito žvižgačev. 3. Odvzem premoženjske koristi in preiskava bančne goljufije Ustanovitev učinkovite nacionalne službe za odvzem premoženjske koristi. Poročilo družbe Kroll o drugi fazi, ki se predloži EU. Uvedba temeljite in nepristranske preiskave za vse primere goljufij, ki so v obdobju 2012–2014 prizadele bančni sistem Moldavije, tudi z namenom, da se povrnejo neupravičeno nakazana sredstva, odgovorni pa privedejo pred sodišče. 4. Reforma javne uprave, vključno z upravljanjem javnih financ Izvajanje strategije za reformo javne uprave in strategij, na katerih le-ta temelji, ki so bile leta 2016 razvite v posvetovanju z OECD/SIGMA in donatorsko skupnostjo. Reorganizacija državnih institucij, upravnih organov in podjetij v državni lasti za večjo odgovornost, učinkovitost in uspešnost. Pregled razvoja politike in sistema usklajevanja za povečanje vključevanja, usklajenosti, učinkovitosti, predvidljivosti in preglednosti postopka odločanja. Izboljšanje kakovosti in dostopnosti javnih storitev. Zagotavljanje strokovne javne uprave in sodobnega sistema upravljanja človeških virov. Začetek izvajanja teritorialne reforme, s katero bi se lahko omogočil čim boljši izkoristek virov, ki so državljanom na voljo na lokalni ravni. Posodobitev strategije Moldavije za upravljanje javnih financ za obdobje 2013–2020. Začetek reforme parlamentarnega nadzora in nadzora nad proračunskimi sredstvi. Okrepitev preglednosti politike in upravljanja javnih financ, nadzora nad njima in z njima povezane odgovornosti. Okrepitev upravljanja s skrbnim upravljanjem proračuna in proračunsko disciplino, okrepljenimi postopki odgovornosti in boljšim upravljanjem za doseganje rezultatov. 5. Temeljne svoboščine Ohranitev svobode medijev, tudi s sprejetjem novega zakonika o avdiovizualnih medijih v skladu s priporočili Sveta Evrope, Evropske unije in OVSE, da se nujno obravnavajo koncentracija lastništva medijev, monopolizacija trga oglaševanja in reforma nacionalne radiotelevizije. Boljša opredelitev pristojnosti in nalog avdiovizualnega sveta, da se okrepi njegova neodvisnost. Sprejetje in izvajanje novega nacionalnega akcijskega načrta za človekove pravice s poudarkom na najranljivejših skupinah ter uskladitev načrtovanja in proračunskih postopkov, da se dodeli dovolj sredstev za njegovo učinkovito izvajanje. Zagotavljanje učinkovitega izvrševanja sodb Evropskega sodišča za človekove pravice in vzpostavitev učinkovitega mehanizma parlamentarnega nadzora nad takim izvrševanjem. Posebna pozornost bo namenjena zagotavljanju, da se vprašanja enakosti spolov obravnavajo kot medsektorska prednostna naloga. 6. Reševanje spora na območju Pridnestrja Oblikovanje okrepljene vizije o reševanju spora na območju Pridnestrja, ki bi predlagala privlačno in vzajemno sprejemljivo skupno prihodnost za obe strani v ponovno združeni državi. Nadaljevanje konstruktivnega dialoga glede razmer na osrednjem (pridnestrskem) delu moldavsko-ukrajinske meje z vsemi zadevnimi stranmi. Na področju gospodarskega razvoja in priložnosti na trgu: 7. Izboljšanje poslovnega okolja in upravljanja naložb Polno izvajanje programa reform, dogovorjenega z Mednarodnim denarnim skladom, ter izvajanje gospodarskih, davčnih in finančnih politik v duhu programa reform MDS. Izboljšanje regulativnega okvira, operativnega okolja za MSP in izvrševanje konkurenčnega prava za zajezitev monopolističnega ravnanja. Izvajanje strategije za MSP za obdobje 2012–2020 in pripadajočega akcijskega načrta v skladu z novim zakonom o MSP ter popravljenim in spremenjenim časovnim načrtom države za konkurenčnost in novo strategijo o spodbujanju izvoza in privabljanju naložb. Okrepitev vloge poslovnih združenj in združenj MSP (vključno s sektorskimi združenji), da se izboljša dialog med javnim in zasebnim sektorjem. Poenostavitev sistema inšpektoratov in različnih inšpekcijskih organov, da se poveča učinkovitost in zmanjšajo možnosti za korupcijo, hkrati pa okrepi izvrševanje zakonodaje in standardov. 8. Kmetijstvo in razvoj podeželja

Sprejetje splošnega zakona o načelih subvencioniranja na področju kmetijstva in razvoja podeželja ter s tem izboljšanje izvajanja politike na tem področju. Povečanje konkurenčnosti kmetijske proizvodnje, zlasti v izbranih sektorjih z visoko izvozno vrednostjo. Izboljšanje delovnih in življenjskih pogojev na podeželskih območjih. Izboljšanje trajnostne rabe tal in vodnih virov. Izboljšanje storitev in infrastrukture ter diverzifikacija gospodarskih dejavnosti na podeželju. 9. Reforme, povezane s trgovino: tehnični predpisi, standardizacija in pripadajoča infrastruktura ter olajševanje carinskih postopkov in trgovine Izboljšanje olajševanja trgovine, pri čemer se kot referenčno merilo uporabljajo kazalniki OECD o olajševanju trgovine. Na področju tehničnih standardov razvoj ali okrepitev sodelovanja in po potrebi pridobitev članstva v zadevnih mednarodnih organizacijah in organizacijah EU, kot so EURAMET, EA, CEN, CENELEC, ETSI in WELMEC. Pridobitev akreditacije v zvezi s sanitarnimi in fitosanitarnimi ukrepi za vse laboratorije, ki opravljajo uradni nadzor, v skladu z mednarodnimi standardi, da se izpolnijo sanitarne in fitosanitarne zahteve glede izvoza in okrepi varnost hrane na notranjem trgu Moldavije. Uskladitev zakonodaje Moldavije s carinskim zakonikom Evropske unije ter izboljšanje uspešnosti carinske uprave. Priprava časovnega načrta za pristop Moldavije h Konvenciji o skupnem tranzitnem postopku. Na področju povezljivosti, energetske učinkovitosti, okolja in podnebnih ukrepov: 10. Energetska varnost in energetska učinkovitost Okrepitev neodvisnosti agencije ANRE, tudi z depolitizacijo postopka imenovanj in razrešitve direktorjev ter z določitvijo avtonomnega proračuna. Sprejetje novega zakona o energiji. Izvedba vseh priporočil iz pregleda agencije ANRE, ki ga je opravil Sekretariat Energetske skupnosti. Izvedba novih zakonov o električni energiji in zemeljskem plinu s sprejetjem potrebnih ukrepov, predpisanih z zakonom, in potrebne sekundarne zakonodaje. Nadaljnje prizadevanje za povezavo energetskega trga Moldavije z energetskim trgom EU. Uskladitev zakona o energetski učinkovitosti stavb in uvedba ustreznih podpornih mehanizmov za ukrepe za energetsko učinkovitost v javnih stavbah in gospodinjstvih. Razvoj podpornih shem, upravnih predpisov in drugih ukrepov, potrebnih za spodbujanje večje uporabe obnovljivih virov energije, na podlagi zakonodaje o spodbujanju uporabe energije in obnovljivih virov. 11. Promet Izvedba reforme in programa prestrukturiranja železniškega sektorja. Okrepitev prizadevanj za izvajanje zakonodaje EU na področju letalstva, da se v celoti izkoristi sporazum o skupnem zračnem prostoru med EU in Moldavijo. Vzpostavitev svobodne in poštene konkurence v letalskem sektorju, zlasti vključitev klavzul o nediskriminatornem dostopu do letališča v koncesijo za letališče Chisinau ter ponovna vzpostavitev učinkovite konkurence v sektorju zemeljske oskrbe. Razvoj gospodarsko pomembne infrastrukture, tudi z nadaljnjim izvajanjem projektov za razvoj razširjenega okvirnega omrežja TEN-T. 12. Okolje in podnebni ukrepi Zagotovitev nadaljnjega izvajanja upravnih reform in vzpostavitev ustrezne upravne zmogljivosti za izvajanje poglavij o okolju in podnebnih ukrepih iz pridružitvenega sporazuma. Napredovanje pri približevanju pravnemu redu na področju okolja s sprejetjem glavnega pravnega okvira v zadevnem sektorju, tj. zakonov o strateški presoji vplivov na okolje, zaščiti zraka, ravnanju z odpadki, ravnanju s kemičnimi snovmi in industrijskih emisijah (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja). Ratifikacija novega globalnega sporazuma o podnebnih spremembah (Pariški sporazum). Na področju mobilnosti in medosebnih stikov: 13. Izobraževanje, usposabljanje in mladi Izvajanje novega zakonika o izobraževanju. Povečanje upravne zmogljivosti ministrstva za izobraževanje in podrejenih organov. Zagotovitev potrebnega proračuna ministrstvu za izobraževanje na podlagi doseženih mejnikov. Spodbujanje vključevanja ustreznih zainteresiranih strani (med drugim tudi poslovnih in socialnih partnerjev) v vse oblike vseživljenjskega učenja za nadaljnji poklicni razvoj, da se bodo približale potrebam trga dela. Izvajanje reforme poklicnega izobraževanja in usposabljanja, vključno z zakonodajo glede sektorskih odborov. Sprejetje strateškega pristopa k mladinski politiki.



2.2 Politični dialog, dobro upravljanje in krepitev institucij

Politični dialog in sodelovanje v zvezi z reformami, ki jih je treba izvesti v okviru tega pridružitvenega načrta, si prizadevata za okrepitev spoštovanja demokratičnih načel, pravne države in dobrega upravljanja, človekovih pravic in temeljnih svoboščin, vključno s pravicami oseb, ki pripadajo manjšinam, kakor je zapisano v temeljnih konvencijah ZN in Sveta Evrope ter z njimi povezanih protokolih. Zagotoviti bi bilo treba skladnost z akcijskim načrtom Sveta Evrope, ki se bo uporabljal med izvajanjem tega pridružitvenega načrta. (i) Krepitev stabilnosti, neodvisnosti in učinkovitosti institucij, ki zagotavljajo demokracijo in pravno državo v Moldaviji, tudi s celovito reformo javne uprave in reformo upravljanja javnih financ Kratkoročne prednostne naloge Sprejetje in izvajanje revidiranih pristojnosti ustavnega sodišča in postopkov imenovanja njegovih članov v tesnem sodelovanju z Beneško komisijo Sveta Evrope; začetek izvajanja strategije za utrditev medetničnih odnosov za obdobje 2017–2027; vzpostavitev delujočega pravnega okvira za zaščito žvižgačev; izvajanje reforme teritorialne strukture države z zmanjšanjem števila lokalnih organov v skladu z nacionalno strategijo za decentralizacijo in strategijo za reformo javne uprave; izvajanje strategije za reformo javne uprave in strategij, na katerih le-ta temelji, ki so bile leta 2016 razvite v posvetovanju z OECD/SIGMA in donatorsko skupnostjo; krepitev mehanizmov usklajevanja, spremljanja in poročanja ter zmogljivosti na politični in upravni ravni; ocena stroškov akcijskega načrta za reformo javne uprave za obdobje 2016–2018; priprava uravnoteženega proračuna v skladu s sporazumom z Mednarodnim denarnim skladom z zadostnimi finančnimi viri za izvedbo načrtovanih reform; reforma urada predsednika vlade; razjasnitev funkcij, vlog in odgovornosti glavnih institucij ter razvoj poenotenih, zapisanih in usklajenih postopkov in metodologij za razvoj politike in njeno usklajevanje, ki sta vključujoča in temeljita na dokazih; priprava pregleda pravnega okvira za javno upravo zaradi njegove spremembe, da bi zajel vse institucije, ki izvajajo značilne naloge državne uprave, ter zagotovil, da zaposlovanje, napredovanje in odpuščanje temeljijo na dosežkih; okrepitev vloge državnih sekretarjev kot najvišjih javnih uslužbencev na posameznem ministrstvu, kar bo prispevalo k profesionalizaciji in depolitizaciji javne uprave; povečanje obsega zbiranja podatkov za evidenco o zaposlenih, vključno s podatki o plačah, in postopna razširitev njene uporabe na vse državne institucije; reorganizacija državnih institucij za večjo odgovornost, učinkovitost in uspešnost, vključno s pregledom stroškovne učinkovitosti in uspešnosti podjetij v državni lasti, ki opravljajo upravne funkcije; sprememba zakona o dostopu do informacij javnega značaja za izboljšanje njegovega izvajanja in določitev potrebnih ureditev za spremljanje njegovega izvajanja;

priprava splošnega zakona o upravnih postopkih za izvajanje načel dobrega upravljanja in postopna uskladitev posebnih upravnih postopkov z novim zakonom; začetek izvajanja teritorialne reforme, s katero bi se lahko omogočil čim boljši izkoristek virov, ki so državljanom na voljo na lokalni ravni; posodobitev strategije Moldavije za upravljanje javnih financ za obdobje 2013–2020; sprejetje nove strategije notranjega nadzora javnih financ; nadaljevanje reforme parlamentarnega nadzora in nadzora nad proračunskimi sredstvi; okrepitev preglednosti politike in upravljanja javnih financ, nadzora nad njima in z njima povezane odgovornosti; sprejetje sprememb ustave in novega osnutka zakona o nacionalnem revizijskem uradu, ki zagotavlja neodvisnost in učinkovitost na področju zunanje revizije javnih financ. Srednjeročne prednostne naloge Preučitev potrebnih ukrepov za krepitev institucionalnega okvira, da se zagotovi dolgoročna spodbuda odpornosti Moldavije, v sodelovanju z Beneško komisijo; izboljšanje izmenjave informacij med vlado in parlamentom; zagotovitev učinkovitega mehanizma stalnega nadzora s strani parlamenta nad izvajanjem reform in zakonodaje; zagotovitev, da se predsedniške, parlamentarne in lokalne volitve izvedejo demokratično in v skladu z evropskimi standardi ter da se odpravijo vse pomanjkljivosti, ki sta jih ugotovila Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi / Urad za demokratične institucije in človekove pravice (v nadaljnjem besedilu: OVSE/ODIHR); izvajanje strategije za decentralizacijo v skladu z Evropsko listino lokalne samouprave Sveta Evrope (Zbirka pogodb Sveta Evrope, št. 122); pregled mehanizmov vpisa v volilni imenik v skladu s priporočili OVSE/ODIHR, da se zagotovi točnost podatkov; razvoj in izvajanje modula „Volitve – finančni nadzor“ v okviru avtomatiziranega informacijskega sistema in regulativnega okvira, s katerima se bo avtomatiziral proces poročanja, zbiranja in analiziranja finančnih poročil političnih strank in kandidatov na volitvah ter izboljšal javni dostop do teh informacij. Vzpostavitev učinkovitih sankcij v primeru kršitev in zagotavljanje, da dokazno breme v zvezi z izvorom sredstev nosijo stranke. Izvajanje možnosti, da se zasežejo sredstva nepojasnjenega izvora; ocena možnosti, da se državljanom Moldavije omogoči neposredno financiranje dejavnosti političnih strank, volilnih kampanj / kandidatov na volitvah iz prihodkov, pridobljenih v tujini, in se hkrati tujim državljanom, osebam in državam prepreči neposredno ali posredno vmešavanje v politično dejavnost v Moldaviji; vzpostavitev učinkovitih mehanizmov za upravljanje in usklajevanje tokov pomoči v skladu s potrebami vlade; nadaljnje izvajanje reforme javne uprave v skladu z načeli javne uprave (na centralni in lokalni ravni ter teritorialne reforme) v posvetovanju s civilno družbo, da bi se vzpostavila odgovorna, učinkovita, pregledna in strokovna javna uprava z ustrezno poklicno etiko, ki temelji na strokovnih dosežkih in dokazih ter je neodvisna od političnih pritiskov; optimizacija javne uprave na nacionalni in lokalni ravni v skladu s strategijo za reformo javne uprave; redna uporaba predhodnih ocen učinka; zagotovitev sistematičnega ocenjevanja stroškov reform in vzpostavitev medministrskih forumov za reševanje sporov na visoki upravni in politični ravni; uvedba preglednega in konkurenčnejšega plačnega sistema za javne uslužbence, s katerim bi privabili in obdržali nadarjene posameznike;

zagotavljanje enostavno dostopnih informacij državljanom, in sicer informacij o njihovih pravicah do dobrega upravljanja, dostopa do informacij, upravnega sodstva in pravice, da zahtevajo odškodnino, tako da so seznanjeni s tem, kje in kako se pritožiti; zagotovitev učinkovitega in dejanskega ukrepanja na podlagi zahtevkov in pritožb državljanov; zagotovitev institucionalnih in organizacijskih izboljšav, ki so potrebne za krepitev parlamentarnega nadzora, vključno z načini sodelovanja z zunanjo revizijo javnih financ; okrepitev zmogljivosti ministrstva za finance, da bo lahko opravilo svojo vlogo centralnega davčnega organa in zagotovilo vzdržnost javnih financ; nadaljnje izboljšanje upravljanja javnih financ in učinkovito izvajanje posodobljene strategije upravljanja javnih financ; vzpostavitev tekočega večletnega programa javnih naložb, ki ga vodi ministrstvo za finance, da se v večletnem proračunskem okviru zagotovijo prednostne naložbe na nacionalni ravni; zagotovitev institucionalnih in organizacijskih izboljšav, ki so potrebne za krepitev zunanjega nadzora, vključno z nadaljnjim razvojem zunanje revizijske funkcije računskega sodišča Moldavije, v skladu s standardi Mednarodne organizacije vrhovnih revizijskih institucij, in postopkov za sodelovanje med parlamentom in zunanjo revizijo javnih financ; po potrebi izvajanje disciplinarnih postopkov in učinkovito izvajanje sankcij; postopna reforma standardov javnega računovodstva in zunanjega poročanja. (ii) Nadaljnje reforme pravosodja, zlasti zagotavljanje neodvisnosti, nepristranskosti, strokovnosti in učinkovitosti sodstva, vključno s tožilstvom, v katerih ne bi smelo prihajati do političnega ali kakšnega koli drugega neupravičenega vmešavanja. Za nekatere elemente celovite reforme pravosodja bodo morda potrebne ustavne spremembe: Kratkoročne prednostne naloge Izvajanje veljavne zakonodaje v zvezi s sodniki, tožilci, odvetniki in drugimi delavci v pravni stroki, da se zagotovi ničelna toleranca do korupcije in preprečijo vse vrste koruptivnih ravnanj; zagotovitev izvajanja preglednega sistema za zaposlovanje sodnikov in tožilcev na podlagi dosežkov prek enotne vstopne točke za pravosodje v skladu z novim pravnim okvirom; zagotovitev učinkovitega izvajanja zaščitnih ukrepov, ki zagotavljajo neodvisnost sodnikov; zagotovitev učinkovitega izvajanja disciplinskih pravil in etičnih kodeksov, vključno s procesnimi jamstvi za sodnike in tožilce ter avtonomijo pravosodne inšpekcije pred vrhovnim sodnim svetom, in mehanizmov pritožb, ki so dostopni javnosti; izvajanje zakonodajnega svežnja o integriteti znotraj pravosodja; izboljšanje preglednosti in učinkovitosti postopka odločanja vrhovnega sodnega sveta; krepitev neodvisnosti vrhovnega državnotožilskega sveta v skladu z določbami zakona o tožilstvu z dne 25. februarja 2016 in pospešitev celovite reforme državnega tožilstva; zagotovitev poštenega sojenja, dostopa do pravnega varstva in procesnih pravic v kazenskem postopku v skladu z obveznostmi Moldavije na podlagi Evropske konvencije o človekovih pravicah, sodne prakse Sodišča in drugih ustreznih konvencij Sveta Evrope z vzpostavitvijo: – zakonodaje in ukrepov za zagotavljanje procesnih pravic osumljencev in obdolženih v kazenskih postopkih;

– zakonodaje, ukrepov in virov za zagotavljanje pravic žrtvam kaznivih dejanj za dostop do pravnega varstva, zaščite, podpore in nadomestila, tudi v okviru sistema kazenskega pravosodja; krepitev izvajanja mehanizma pravne pomoči in mehanizma za alternativno reševanje sporov; zagotovitev delovanja učinkovitega elektronskega sistema za upravljanje sodnih zadev z zanesljivim naključnim dodeljevanjem zadev in sodno statistiko. Srednjeročne prednostne naloge Zagotovitev neodvisnosti pravosodnih institucij, da se prepreči njihova izpostavljenost politični ali kateri koli drugi obliki pritiska uprave, vlade ali parlamenta; izvajanje preglednega zaposlovanja in napredovanja sodnikov na podlagi dosežkov; zagotavljanje, da nacionalni pravosodni inštitut izvaja začetno in nadaljnje usposabljanje v skladu z opredeljenimi potrebami; evidentiranje izvajanja ukrepov za krepitev integritete in odgovornosti pravosodja, kot so preverjanja in obsodbe za kazniva dejanja, povezana s korupcijo; prizadevanje za izboljšanje javnega dojemanja neodvisnosti, integritete, preglednosti in odgovornosti sodstva; doseganje napredka pri celoviti reformi tožilstva, vključno s tožilci, specializiranimi za organizirani kriminal in korupcijo; doseganje precejšnjega napredka pri izvajanju zakona o optimizaciji geografske razporeditve pravosodnega sistema; izboljšanje dostopa do sodnega varstva, zlasti žensk in ranljivih skupin; prizadevanje za precejšnje skrajšanje trajanja postopkov v civilnih in kazenskih zadevah;  prizadevanje za izboljšanje stopnje rešenih zadev za sodne odločbe.



(iii) Zagotavljanje spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin s celovitim sodelovanjem v zvezi z varstvom človekovih pravic in temeljnih svoboščin. To sodelovanje bo vključevalo delo na naslednjih področjih, da bi: Človekove pravice in temeljne svoboščine Kratkoročne prednostne naloge se pripravil in nato izvedel novi nacionalni akcijski načrt za človekove pravice s poudarkom na najranljivejših skupinah in uskladilo načrtovanje proračunskih postopkov, da bi se dodelilo dovolj sredstev za njegovo učinkovito izvajanje;

se ustanovila nacionalni svet in sekretariat za pripravo, spremljanje in poročanje o izvajanju novega nacionalnega akcijskega načrta za človekove pravice; se zagotovilo učinkovito izvrševanje sodb Evropskega sodišča za človekove pravice in vzpostavil učinkovit mehanizem parlamentarnega nadzora nad takim izvajanjem; se dosegel napredek pri pilotnem izvajanju Evropske listine o regionalnih ali manjšinskih jezikih v sedmih občinah, da bi se parlamentu lahko predložil osnutek zakona o ratifikaciji Listine; se še naprej izvajal zakon o dostopu do informacij; se dokončala reforma institucije varuha človekovih pravic z izboljšanjem zakona št. 52 o varuhu človekovih pravic z dne 3. aprila 2014 v skladu s priporočili Beneške komisije in finančno določbo v skladu s pariškimi načeli; se zagotovilo delovanje nacionalnega preventivnega mehanizma za preprečevanje mučenja v skladu členom 18(3) Izbirnega protokola h Konvenciji ZN proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim in poniževalnim kaznim ali ravnanju; se ratificiral Protokol št. 12 h Konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin; Srednjeročne prednostne naloge se zagotovilo izvajanje zakonov in drugih predpisov proti diskriminaciji zaradi katerega koli razloga, vključno z zakonom za zagotovitev enakosti, ter okrepila zmogljivost Sveta za preprečevanje in odpravo diskriminacije (v nadaljnjem besedilu: Svet za enakost); se upoštevala priporočila struktur in strokovnjakov Sveta Evrope glede skladnosti z Okvirno konvencijo za varstvo narodnih manjšin ter se izvajala v soglasju s temi strukturami in strokovnjaki; se zagotovilo učinkovito izvajanje Konvencije ZN o pravicah invalidov, vključno s členom 12 (Enakost pred zakonom) in členom 14 (Osebna svoboda in varnost); se nadaljevala deinstitucionalizacija otrok; se ohranili učinkoviti predsodni in izvensodni mehanizmi za reševanje sporov na področju človekovih pravic in temeljnih svoboščin; se še naprej omogočal dostop do informacij o pravicah državljanov in ustreznih pravnih rešitvah; se spodbujala in povečevala ozaveščenost glede človekovih pravic in nediskriminacije v sodstvu, organih kazenskega pregona in upravi; se izvedel zakon o posebnem pravnem avtonomnem statusu Gagavzije iz leta 1994 na podlagi priporočil Beneške komisije iz leta 2002 in OVSE iz leta 2013; se uveljavil prenos odgovornosti za objekte za pripor z ministrstva za notranje zadeve in drugih institucij na ministrstvo za pravosodje;

Svoboda izražanja Kratkoročne prednostne naloge se nadaljevalo delo zagotavljanja svobode izražanja in neodvisnosti medijev v skladu s priporočili Sveta Evrope, Evropske unije in OVSE; se vzpostavil reden dialog za izmenjavo dobrih praks na področju svobode in pluralnosti medijev, dekriminalizacije obrekovanja, zaščite novinarskih virov ter kulturne raznolikosti v medijih; se sprejel novi zakonik o avdiovizualnih storitvah popolnoma v skladu s priporočili OVSE in Sveta Evrope po zgledu osnutka iz leta 2011, se ustvarili pogoji za popolno neodvisnost javnih radiotelevizij;



Sodelovanje civilne družbe Kratkoročne prednostne naloge bile v zbiranje informacij in politike spremljanja vključene organizacije civilne družbe, vključno z reprezentativnimi organizacijami delodajalcev in sindikati; se sprejela strategija za razvoj civilne družbe za obdobje 2017–2020; Srednjeročne prednostne naloge se civilna družba, vključno s socialnimi partnerji, vse bolj vključevala v postopek priprave zakonov in drugih dokumentov javne politike; se okrepil okvir za sodelovanje civilne družbe pri pripravi in spremljanju izvajanja javnih politik; se spodbujala in okrepila finančna vzdržnost civilne družbe; se razvil aktiven državljanski duh in duh prostovoljstva; Slabo ravnanje in mučenje

Kratkoročne prednostne naloge se učinkovito obravnavalo vsako prijavljeno slabo ravnanje uslužbencev organov kazenskega pregona s pridržanimi osebami, zlasti v priporu; Srednjeročne prednostne naloge se vzpostavil celovit politični okvir za preprečevanje nekaznovanosti in boja proti njej na podlagi smernic o odpravi nekaznovanja za hude kršitve človekovih pravic (Svet Evrope, 2011); Pravice otrok Srednjeročne prednostne naloge se izvedel akcijski načrt o strategiji za zaščito otrok za obdobje 2016–2020 v letih od 2014 do 2020; Nasilje v družini Kratkoročne prednostne naloge se zagotovilo izvajanje veljavnega zakonodajnega okvira o nasilju v družini; Enaka obravnava Srednjeročne prednostne naloge se zagotovila usklajenost z evropskimi standardi v zvezi s pravili o zdravju in varnosti, porodniškem dopustu ter usklajevanju starševskih in poklicnih obveznosti; se spodbujala udeležba žensk pri odločanju in v javnem in političnem življenju ter se izvajale usmerjene dejavnosti na teh področjih; Pravice sindikatov in temeljni delovni standardi Srednjeročne prednostne naloge

se nadaljevalo delo za zagotovitev, da se spoštujejo pravice sindikatov in temeljni delovni standardi v skladu z evropskimi standardi in konvencijami Mednarodne organizacije dela; se dosegel napredek pri zagotavljanju enakosti spolov na trgu dela, s posebnim poudarkom na brezposelnosti žensk in razliki v plačilu med spoloma. se dosegel napredek pri obravnavanju dela otrok.



2.3 Zunanja in varnostna politika Namen dialoga in sodelovanja na področju skupne zunanje in varnostne politike (v nadaljnjem besedilu: SZVP) je postopno zbliževanje, tudi na področju skupne varnostne in obrambne politike (v nadaljnjem besedilu: SVOP). Zlasti se bodo obravnavala vprašanja preprečevanja konfliktov in kriznega upravljanja, regionalna stabilnost, razoroževanje, neširjenje orožja, nadzor nad oborožitvijo in nadzor nad izvozom orožja. Sodelovanje na tem področju bo temeljilo na skupnih vrednotah in interesih, namenjeno pa bo povečanju usklajenosti in učinkovitosti politik z uporabo dvostranskih, mednarodnih in regionalnih forumov. Med drugim bo vključevalo: Kratkoročne prednostne naloge podpis sporazuma med Evropsko unijo in Moldavijo o varnostnih postopkih za izmenjavo tajnih podatkov; Srednjeročne prednostne naloge nadaljnje spodbujanje mirnega reševanja sporov ter mednarodne stabilnosti in varnosti na podlagi učinkovitega večstranskega sodelovanja; razvoj sodelovanja glede sankcij EU; spodbujanje spoštovanja načel suverenosti in ozemeljske celovitosti, nedotakljivosti meja in neodvisnosti, kot so določena v Ustanovni listini Združenih narodov in v Helsinški sklepni listini OVSE; okrepitev praktičnega sodelovanja pri preprečevanju konfliktov in kriznem upravljanju z olajševanjem sodelovanja Moldavije v civilnih in vojaških operacijah kriznega upravljanja, ki jih vodi EU, ter zagotavljanje dejavnosti svetovanja in usposabljanja na področju SVOP (na podlagi okvirnega sporazuma o sodelovanju, ki velja od 1. julija 2013, ter večstranskega okvira delovne skupine vzhodnega partnerstva za SVOP);



Terorizem, neširjenje orožja za množično uničevanje in nezakonit izvoz orožja Kratkoročne prednostne naloge izmenjavo informacij o terorističnih organizacijah, skupinah, njihovih dejavnostih in podpornih mrežah v skladu z mednarodnim pravom in zakonodajo, ki sta jo sprejeli pogodbenici, tudi prek sporazuma o operativnem in strateškem sodelovanju med Moldavijo in Europolom; zagotovitev, da zakon o boju proti terorizmu temelji na človekovih pravicah in da ga pregleda Beneška komisija; sodelovanje pri carinskih kontrolah, ki temeljijo na oceni tveganja, za zagotovitev varnosti in zaščite blaga, ki je uvoženo, izvoženo ali v tranzitu; pomoč pri preprečevanju terorizma;

Srednjeročne prednostne naloge sodelovanje za krepitev mednarodnega soglasja o boju proti terorizmu, ki temelji na človekovih pravicah, tudi o pravni opredelitvi terorističnih dejanj; nadaljnje izboljšanje zakonodajnega in regulativnega nacionalnega okvira na področju boja proti terorizmu, zlasti v skladu z zadevnimi konvencijami ZN in Sveta Evrope, kot sta Konvencija Sveta Evrope o preprečevanju terorizma iz leta 2005 (CETS 196) in njen Dodatni protokol ter Konvencija Sveta Evrope o pranju, odkrivanju, zasegu in zaplembi premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, in o financiranju terorizma (CETS 198); večji poudarek na razumevanju in odpravi dejavnikov radikalizacije in dejavnikov, ki vodijo v nasilni ekstremizem; proučitev možnosti za sodelovanje, tudi pri krepitvi zmogljivosti, na področju varnosti letalstva (tudi letališča) in zaščiti mehkih tarč; razvoj možnosti sodelovanja pri boju proti trgovini z orožjem in uničevanju zalog; razvoj možnosti sodelovanja in izmenjave informacij v zvezi z odkrivanjem nezakonitega orožja in njegovo izsleditvijo; sodelovanje pri in prispevanje k preprečevanju širjenja orožja za množično uničevanje, povezanih materialov in pripadajočih nosilcev s popolnim izpolnjevanjem in nacionalnim izvajanjem prevzetih obveznosti v skladu z mednarodnimi pogodbami in sporazumi o razoroževanju in neširjenju orožja ter drugimi ustreznimi mednarodnimi obveznostmi; vzpostavitev učinkovitega nacionalnega nadzora nad izvozom in tranzitom blaga, povezanega z orožjem za množično uničevanje, vključno z nadzorom nad končno uporabo tehnologij z dvojno rabo, z učinkovitimi sankcijami za kršitve nadzora izvoza; boj proti nezakoniti trgovini z osebnim in lahkim orožjem, vključno s strelivom, na podlagi veljavnih mednarodnih sporazumov in resolucij Varnostnega sveta ZN ter obveznosti v okviru drugih mednarodnih instrumentov, ki se uporabljajo na tem področju; nadaljevanje sodelovanja na področju nadzora izvoza konvencionalnega orožja ob upoštevanju Skupnega stališča EU o nadzoru izvoza vojaške tehnologije in opreme; Spor na območju Pridnestrja Srednjeročne prednostne naloge ohranjanje funkcionalnosti vseh obstoječih platform za dialog in pogajalskih okvirov, katerih namen je poiskati primerne rešitve za težave, s katerimi se ljudje spopadajo na obeh bregovih reke Dnester, ter celovito in mirno reševanje spora na območju Pridnestrja na podlagi suverenosti in ozemeljske celovitosti Moldavije v okviru njenih mednarodno priznanih meja s posebnim pravnim statusom za pridnestrsko regijo; oblikovanje okrepljene vizije o reševanju spora na območju Pridnestrja, ki bi predlagala privlačno in vzajemno sprejemljivo skupno prihodnost za obe strani v ponovno združeni državi; nadaljevanje učinkovitega sodelovanja med EU in Moldavijo v zvezi z reševanjem spora na območju Pridnestrja in spodbujanjem ukrepov za krepitev zaupanja v okviru dogovorjenih formacij, vključno s posvetovanji o ureditvi po razrešitvi spora; okrepitev dialoga, da se pojasnijo koristi pridružitvenega sporazuma ter zagotovi njegova uporaba na celotnem ozemlju Moldavije, ob sprejetju ukrepov za legalizacijo dejavnosti gospodarskih subjektov z levega brega reke Dnester; nadaljevanje konstruktivnega dialoga glede razmer na osrednjem (pridnestrskem) delu moldavsko-ukrajinske meje z vsemi zadevnimi stranmi;

Mednarodno kazensko sodišče Kratkoročne prednostne naloge izvajanje Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča in povezanih instrumentov, pri čemer je treba ustrezno ohranjati njegovo integriteto.



2.4 Sodelovanje na področju svobode, varnosti in pravice Pričakuje se, da bo Moldavija stalno izpolnjevala zahteve iz štirih sklopov akcijskega načrta o liberalizaciji vizumskega režima z dne 16. decembra 2010. Učinkovito in trajnostno izvajanje vseh referenčnih meril iz akcijskega načrta, vključno s tistimi iz tretjega sklopa (Javni red in varnost), je bistveno za ohranjanje brezvizumskega režima z EU. V skladu z revidiranim mehanizmom zadržanja izvzetja iz vizumske obveznosti je mogoče potovanja brez vizumov začasno ukiniti, če eno ali več referenčnih meril ni več izpolnjenih. V primeru utemeljenih pomislekov glede izpolnjevanja konkretnih referenčnih meril iz akcijskega načrta bo Moldavija Evropski uniji na zahtevo predložila informacije. Poleg tega pogodbenici ustrezno upoštevata priporočila, podana po strokovnih pregledih, ki sta bila organizirana v letih 2015 in 2016 ter namenjena oceni pravosodja, boja proti korupciji in preprečevanja pranja denarja v Moldaviji. V zvezi s tem se Moldavija zavezuje, da bo navedena priporočila, skupaj z drugimi priporočili EU in drugimi priporočili mednarodnih organizacij, uporabila za pripravo dokumentov politike za obdobje po letu 2016 na področjih pravosodja in boja proti korupciji ter dokumenta politike na področju preprečevanja pranja denarja za obdobje po letu 2017. Pogodbenici bosta poleg tega sodelovali na naslednjih področjih: Varstvo osebnih podatkov Srednjeročne prednostne naloge nadaljnje usklajevanje nacionalnega pravnega okvira na področju varstva osebnih podatkov s pravom EU s posebnim poudarkom na Uredbi (EU) 2016/679 (Splošna uredba o varstvu podatkov); nadaljnje izvajanje pravnega okvira za varstvo osebnih podatkov v vseh sektorjih, da se zagotovi visoka raven varstva osebnih podatkov v skladu z evropskimi instrumenti in standardi; nadaljnja krepitev zmogljivosti državnega centra za varstvo osebnih podatkov;



Boj proti organiziranemu kriminalu Kratkoročne prednostne naloge opredelitev in jasna razdelitev pristojnosti in pooblastil policije, ki se izvajajo za zbiranje obveščevalnih podatkov ter zbiranje in uporabo (forenzičnih) dokazov; oblikovanje in učinkovita krepitev sistema za finančne preiskave, ki je osredotočen na odkrivanje, zaseg in zaplembo premoženjske koristi, ki izhaja iz organiziranega kriminala; Srednjeročne prednostne naloge izvajanje koncepta obveščevalno vodene policijske dejavnosti, za katero je potreben dobro razvit sistem za analizo tveganja in nevarnosti ter upravljanje (metodologija Europola, uporabljena v okviru ocene ogroženosti zaradi hudih kaznivih dejanj in organiziranega kriminala (SOCTA)); vključitev razvoja v skupnost usmerjenega policijskega dela in uporabo posebnih preiskovalnih sredstev;

sodelovanje pri zagotavljanju postopne in širše uporabe ustreznih orodij in storitev Interpola;



Reforma policije Kratkoročne prednostne naloge dokončanje vzpostavitve odgovorne, zanesljive in učinkovite organizacije policije, vključene v ministrstvo za notranje zadeve. Politično vodstvo ministrstva bo omejeno na določanje strateških prednostnih nalog in splošnih politik policijskih sil. Kar zadeva operativne dejavnosti policijskih sil, ne velja pravica do prepovedi (pozitivna ali negativna); okrepitev odgovornosti in neodvisnosti policije; ustanovitev neodvisnega organa (npr. parlamentarne komisije), ki ustrezno obravnava strukturne pomanjkljivosti (primeri policijskega nasilja, goljufije, korupcije in drugo) policije; Srednjeročne prednostne naloge nadaljevanje izvajanja strategije za razvoj policije za obdobje 2016–2020 s posebnim poudarkom na posodobitvi (a) upravljanja človeških virov, (b) tehnik upravljanja in (c) operativnih zmogljivosti policijskih sil (spoštovanje temeljnih človekovih pravic pri obravnavanju policijskih pripornikov, vzpostavitev učinkovitih odnosov s splošno javnostjo, posodobitev njenega informacijskega okolja, okrepitev zmogljivosti za preiskovanje krajev zločinov in nadaljnji razvoj njene protikorupcijske strategije); sprejetje razvojne strategije za karabinjerske enote in zagotovitev napredka pri izvajanju strategije; vzpostavitev učinkovitega sistema za zaščito prič (posebna enota) in nudenje potrebnih jamstev pričam, da se zaščitijo pred ustrahovanjem in fizičnimi grožnjami; spodbujanje kulture integritete in etičnih vrednot prek ministrstva za notranje zadeve in policijo. Razvoj pravil in standardov ravnanja, da se preprečijo in učinkovito sankcionirajo policijske kršitve. Vzpostavitev orodij za ocenjevanje učinkovitosti in uspešnosti policijskih dejavnosti; vzpostavitev skupnega centra za usposabljanje organov kazenskega pregona (JLETC), da se zagotovi osnovno in specializirano usposabljanje na delovnem mestu, vključno z visoko specializiranim usposabljanjem, kadar je potrebno. JLETC bo na podlagi delovnega dogovora med Moldavijo in Agencijo Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (CEPOL) iz leta 2012 razvil tesno operativno sodelovanje s CEPOL; izboljšanje pogojev pripora na policiji; izboljšanje odziva za hitro posredovanje.



Policijsko sodelovanje in zbirka podatkov Kratkoročne prednostne naloge Nadaljnji razvoj avtomatizirane osrednje zbirke podatkov o preiskavah in pregonih (nacionalni e-sistemi za vodenje zadev), da se prepreči tveganje prekrivanja kaznivih dejanj in neuspešnega povezovanja zadev, ki imajo pogosto velik geografski ali celo mednarodni obseg. Takšen sistem bi moral v idealnih razmerah obsegati vse vidike procesa preiskave/pregona, vključno z informacijami o odvzemu, zamrznitvi in zaplembi premoženjske koristi;

nadaljnje izboljšanje nacionalnega statističnega instrumenta, ki je vzpostavljen za merjenje stopnje kriminala in stopnje rešenih zadev. Pri oblikovanju novih prednostnih nalog politike bi ga bilo treba učinkovito uporabiti kot orodje za upravljanje; Srednjeročne prednostne naloge zagotovitev, da imajo centralne enote za mednarodno policijsko sodelovanje (nacionalna enota Europola, urad SIRENE in nacionalni centralni urad Interpola) v okviru enotne upravne strukture (enotne kontaktne točke) dostop do zadevnih nacionalnih in mednarodnih zbirk podatkov; okrepitev sodelovanja in izmenjave podatkov med Moldavijo in Europolom (kvalitativno in kvantitativno) v čezmejnih kazenskih zadevah. Boj proti prepovedanim drogam Kratkoročne prednostne naloge Sodelovanje v Evropski informacijski mreži na področju drog in odvisnosti od drog (REITOX) Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami (v nadaljnjem besedilu: EMCDDA) in udeležba na zadevnih srečanjih strokovnjakov, ki jih organizira EMCDDA; jasna razdelitev nalog in usklajevanje med organi, pristojnimi za zmanjšanje povpraševanja po drogah, in organi, ki sodelujejo pri zmanjševanju ponudbe drog. Srednjeročne prednostne naloge Razširitev usklajevanja na vse vidike politike proti drogam, vključno s socialnimi in javnozdravstvenimi vidiki, izvršilnimi ukrepi, mednarodnim sodelovanjem in politiko za mlade;  odobritev in izvajanje nacionalnega akcijskega načrta 2017–2018 za izvajanje nacionalne strategije proti drogam za obdobje 2011–2018;



Trgovina z ljudmi odobritev in izvajanje nacionalne strategije za preprečevanje trgovine z ljudmi in boj proti njej za obdobje 2017–2022, ki bo zajemala tudi nacionalni sistem napotitev; nadaljnja poenostavitev pretoka informacij z izboljšanjem komunikacije in sodelovanja med Europolom in moldavskimi nacionalnimi večdisciplinarnimi enotami organov kazenskega pregona ter moldavskimi nacionalnimi večdisciplinarnimi enotami organov kazenskega pregona med seboj; zagotovitev krepitve zmogljivosti v institucijah kazenskega pregona, da se zagotovi sodelovanje z agencijami EU pri preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej. Boj proti spolni zlorabi in spolnemu izkoriščanju otrok Okrepitev zmogljivosti zadevne preiskovalne enote, da si bo mogoče prizadevati za identifikacijo otrok, ki so žrtve spolne zlorabe, zlasti otroške pornografije; vzpostavitev struktur za pripravo ocene vsakega posameznega otroka, ki je žrtev spolne zlorabe, da se vzpostavita posebna pomoč in podpora;

dodelitev posebnega zastopnika otrokom, ki so žrtve spolne zlorabe, če je nosilcem starševske odgovornosti onemogočeno zastopanje otroka zaradi navzkrižja interesov ali če otrok nima spremstva ali je ločen od svoje družine; zagotovitev ustreznih intervencijskih ukrepov ali programov za obvladovanje posameznega tveganja, povezanega z vsemi storilci, obsojenimi zaradi spolne zlorabe ali izkoriščanja otroka.



Boj proti kibernetski kriminaliteti Kratkoročne prednostne naloge Krepitev sodelovanja z Evropskim centrom za boj proti kibernetski kriminaliteti (EC3) v okviru Europola. Srednjeročne prednostne naloge Vlaganje v krepitev zmogljivosti (tudi organov kazenskega pravosodja), strokovno znanje in specializacijo za boj proti kibernetski kriminaliteti, med drugim z upoštevanjem povezave z obravnavanjem hibridnih groženj (prilagojeni ukrepi za boj proti kibernetski kriminaliteti, dvostranski pravosodni/policijski programi); okrepitev sodelovanja v boju proti kibernetski kriminaliteti in spolnemu izkoriščanju otrok z uskladitvijo prednostnih nalog in poenostavitvijo komunikacije; proučitev možnosti za sodelovanje, zlasti pri zaščiti kritične infrastrukture; okrepitev sodelovanja za povečanje kibernetske odpornosti in pripravljenosti: ustanovitev skupin za odzivanje na računalniške grožnje, olajšanje razvoja nacionalne strategije za kibernetsko varnost, spodbujanje javno-zasebnih partnerstev; sodelovanje pri zagotavljanju izvajanja ukrepov OVSE za krepitev zaupanja na področju kibernetike, s katerimi naj bi se povečala preglednost in sodelovanje na regionalni in podregionalni ravni; izvajanje Konvencije iz Budimpešte, zlasti v zvezi s postopkovnim pravom za namen domačih preiskav, javno-zasebnega sodelovanja in mednarodnega sodelovanja.



Boj proti korupciji in navzkrižjem interesov ter njihovo preprečevanje Kratkoročne prednostne naloge Sprejetje zakona o integriteti, ki zajema sektor javne uprave, v posvetovanju z organizacijami civilne družbe; izvajanje zakona, v skladu s katerim morajo vsi zadevni uradniki predložiti prijavo premoženja in poročati o morebitnih navzkrižjih interesov, in zagotavljanje učinkovitega izvajanja izvršilnega postopka. Pravilnost vsebine prijav premoženja / morebitnih navzkrižij interesov bi moral oceniti nacionalni organ za integriteto , povezano kazensko preiskavo pa bi moral izvesti nacionalni protikorupcijski center. Ocene bi morale biti ustrezno prednostno razvrščene, poudarek pa bi moral biti zlasti na prijavah osebja na visoki ravni, vključno s sodniki in tožilci;

zagotovitev ustreznega spremljanja sumljivih prijav in sistematična uporaba sankcij (glob, disciplinarnih ukrepov in drugih ukrepov) v primeru lažnih prijav, poznih prijav ali neprijav premoženja. Dokazno breme izvora denarja ali premoženja mora nositi uradnik. Nadaljnje objavljanje prijav premoženja; sprejetje zakonov o sorazmernih odvračilnih sankcijah za korupcijo in omejitvi imunitete v kazenskih in upravnih postopkih; sprejetje in začetek učinkovitega izvajanja nove protikorupcijske strategije kot strateškega dokumenta, ki je namenjen preprečevanju in zmanjšanju korupcije v skladu z vrednotami in standardi EU. Krepitev zmogljivosti skupine za spremljanje izvajanja nacionalne protikorupcijske strategije v tesnem sodelovanju s parlamentom in civilno družbo; zagotavljanje učinkovitega sodelovanja s pristojnimi institucijami in organi EU ter pomoči tem institucijam in organom, vključno z Evropskim uradom za boj proti goljufijam (OLAF) za preglede in inšpekcije na kraju samem, ki se nanašajo na upravljanje sredstev EU in nadzor nad njimi, v skladu z veljavnimi pravili in postopki. Srednjeročne prednostne naloge Izboljšanje mehanizma za usklajevanje in sodelovanje pri boju proti korupciji med protikorupcijskimi agencijami, kot so nacionalni protikorupcijski center, nacionalni organ za integriteto, generalni tožilec, služba za notranjo varnost in boj proti korupciji ministrstva za notranje zadeve ter obveščevalna in varnostna služba; vzpostavitev učinkovitega mehanizma usklajevanja na področju preprečevanja korupcije, pranja denarja in financiranja terorizma v okviru javne uprave na državni ravni; razvoj mehanizmov imenovanja, ki temeljijo na preglednosti, dosežkih in strokovnosti, za svet za integriteto, inšpektorje za upravljanje in integriteto nacionalnega organa za integriteto, da se zagotovi neodvisnost nacionalnega organa za integriteto, ki je tako prost vsakršnega političnega vpliva. Zagotovitev, da ima nacionalni organ za integriteto dostop do potrebnih registrov, vključno z vsemi državnimi in zasebnimi evidencami, da zagotovi učinkovito preverjanje premoženja in osebnih interesov. Zagotovitev zastopanja civilne družbe v svetu za integriteto; okrepitev vloge nacionalnega protikorupcijskega centra v boju proti korupciji, da se dosežejo konkretni rezultati. Zagotavljanje, da ima zadosten proračun in dovolj osebja, jasne odgovornosti, zadostne pristojnosti in potrebno avtonomijo ter da je zaščiten pred neupravičenimi političnimi vplivi in da dobro sodeluje z drugimi institucijami kazenskega pregona, ki so vključene v boj proti korupciji, zlasti s specializiranim uradom tožilstva za boj proti korupciji; nadaljnje ozaveščanje o različnih oblikah in vrstah korupcije in načinih za njihovo preprečevanje. Redno bi bilo treba izvajati kampanje obveščanja. Komunikacijska orodja in strategije se prilagodijo ciljni javnosti, njihov učinek pa se redno vrednoti;

okrepitev sistema za preiskovanje in pregon uradnikov na visoki ravni zaradi primerov korupcije, pri čemer se zagotovi preglednost in nepristranskost sodnih postopkov, med drugim tudi z ustvarjanjem pogojev za odprto medijsko poročanje. V zvezi s tem je treba omejiti obseg dela urada specializiranega tožilstva za boj proti korupciji na korupcijo na visoki ravni ter okrepiti njegove zmogljivosti v boju proti korupciji na visoki ravni; doseganje konkretnejših rezultatov v boju proti korupciji z izboljšanjem dosežkov organov na področju boja proti korupciji z učinkovitejšimi sankcijami in dejanskimi obsodbami, zlasti uradnikov na visoki ravni; razvoj in krepitev celovitega in skladnega zakonodajnega okvira za spodbujanje integritete v javnem sektorju; temeljita preiskava bančnih goljufij, da se povrne neupravičeno nakazani denar, in redno pregledno poročanje o napredku preiskav; Poročilo družbe Kroll o drugi fazi, ki se predloži EU; zagotovitev povezljivosti e-sistema za integriteto z vsemi državnimi in zasebnimi evidencami, ki so potrebne za uspešno preverjanje premoženja in osebnih interesov; zagotovitev postopnega prehoda na spletno predložitev prijav; okrepitev sistema rednega samoocenjevanja na področju boja proti korupciji.



Preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma ter boj proti finančnemu kriminalu Kratkoročne prednostne naloge Uskladitev zakonodaje s četrto direktivo o pranju denarja in financiranju terorizma; zagotovitev, da je nova zakonodaja o liberalizaciji kapitala in fiskalnih spodbudah ter spremembi in dokončanju zakonodajnih aktov skladna z zavezami Moldavije iz pridružitvenega sporazuma; povečanje tehničnih in operativnih zmogljivosti finančne obveščevalne enote, da se učinkovito izvedejo vse naloge na področju preprečevanja pranja denarja in financiranja terorizma, zlasti na področju izboljšanja finančnega obveščanja; finančna obveščevalna enota bi morala proaktivno obravnavati vse več obtožb o pranju denarja in financiranju terorizma, in sicer najprej v tistih organih, za katere velja obveznost poročanja in ki sistematično poročajo o sumljivih transakcijah, ki bi jih bilo treba v primeru neprijave sankcionirati; okrepitev režima preventivne zamrznitve s pooblastitvijo zadevnih poročajočih subjektov, da začasno ustavijo sumljive finančne transakcije; ustanovitev nacionalne službe za odvzem premoženjske koristi, ki prek okrepljenega sodelovanja spodbuja najhitrejše možno sledenje premoženju znotraj EU, ki izvira iz kaznivih dejanj. Srednjeročne prednostne naloge

Izvajanje krovne politike/strategije na področju finančnega kriminala in finančnih preiskav, ki bi zajemala vse ustrezne organe, vključno s tožilstvom, da se pospešijo zapletene in dolgotrajne preiskave na področju finančnega kriminala. Vključitev pojma finančnih preiskav in obveščevalno vodene policijske dejavnosti v strategijo, da se omogočijo proaktivni izvršilni ukrepi na podlagi analize podatkov; okrepitev in izvajanje zanesljivega zakonodajnega okvira za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma, ki je v skladu z resolucijami Varnostnega sveta ZN in priporočili Projektne skupine za finančno ukrepanje (FATF) ter v skladu z rezultati medsebojnega vrednotenja v okviru Posebnega odbora strokovnjakov za ocenjevanje ukrepov proti pranju denarja (MONEYVAL); izvajanje zanesljive in ambiciozne zakonodaje na področju zasega in zaplembe premoženjske koristi, ki presega minimalne standarde, določene na ravni EU, in zato vključuje tudi na primer določbe o zaplembi premoženja brez kazenske obsodbe (ali o civilni zaplembi); okrepitev operativnega sodelovanja pri zaplembi, odvzemu premoženjske koristi in upravljanju premoženjske koristi z učinkovito komunikacijo in izmenjavo dobrih praks med moldavskim uradom za odvzem premoženjske koristi in EU; okrepitev operativnega sodelovanja med finančno obveščevalno službo, policijo, inšpekcijsko službo za finance ter davčno in carinsko službo in njihovimi enotami z interoperabilnostjo in izmenjavo podatkov (na primer na podlagi prilagojenih sporazumov o izmenjavi podatkov). Imenovati bi bilo treba uradnike za zvezo med službami, ki bi olajševali operativno sodelovanje. Razmisliti pa bi bilo treba tudi o začasnih izmenjavah osebja za namene usposabljanja; v sodelovanju s skupnim centrom za usposabljanje organov kazenskega pregona(prim. zgoraj) oblikovanje programa usposabljanja z jasnim akreditacijskim postopkom za preiskovalce in analitike finančnih kaznivih dejanj ter omogočanje in spodbujanje kolegov z drugih področij, da se udeležijo usposabljanja o finančnih preiskavah. Pomen finančnih preiskav bi se moral ustrezno odražati v usposabljanju preiskovalcev, tožilcev in sodnikov; razvoj smernic in navodil za organe, za katere velja obveznost poročanja, ki sistematično poročajo o sumljivih transakcijah, da bi se okrepila učinkovitost izvajanja nacionalne zakonodaje za preprečevanje pranja denarja in boj proti financiranju terorizma. Sodelovanje na področju migracij, azila in upravljanja meja Migracije in azil Kratkoročne prednostne naloge Nadaljnje izvajanje sporazuma o ponovnem sprejemu oseb med EU in Moldavijo ter nadaljnje zagotavljanje pomoči za ponovno vključevanje državljanov Moldavije; nadaljnje zagotavljanje informacij, katerih cilj je pojasniti pravice in obveznosti potovanj brez vizumov, vključno z informacijami o pravilih, ki urejajo dostop do trga dela EU (tudi prek portala EU o priseljevanju), o okviru EU o zakonitih migracijah (direktive o pogojih za vstop in prebivanje nekaterih kategorij državljanov tretjih držav) ter o odgovornosti za zlorabo pravic v okviru brezvizumskega režima, kot tudi o pravicah in obveznostih v zvezi z zdravstvenimi sistemi držav članic EU; nadaljnji razvoj praktičnega sodelovanja v okviru partnerstva za mobilnost EU-Moldavija. Srednjeročne prednostne naloge Spodbujanje in krepitev sodelovanja v okviru partnerstva za mobilnost EU-Moldavija prek aktivne udeležbe držav članic EU s posebnim poudarkom na področju migracij in razvoja; okrepitev obstoječe infrastrukture (vključno s centri za pridržanje) in zaposlovanja v pristojnih organih, da se zagotovi učinkovito vračanje državljanov tretjih držav, ki nezakonito prebivajo v Moldaviji ali jo le prečkajo, z njenega ozemlja, zagotovi spoštovanje človekovih pravic priseljencev v upravnem pridržanju ter razvije okvir za vključevanje; okrepitev dejavnosti urada za migracije in azil kot glavnega akterja v sistemu evidentiranja in upravljanja migracijskih tokov s: (1) krepitvijo pravnega okvira, pogojev za sprejem in dokumentacije tujcev, (2) krepitvijo regionalnih služb za boj proti nezakonitem bivanju tujcev in za štetje tujcev, (3) izboljšanjem infrastrukture ter dodelitvijo potrebnih finančnih in človeških virov; nadaljnja krepitev sistema zbiranja in analize podatkov o migracijskih tokovih in azilu s posodobitvijo razširjenega migracijskega profila ter nadaljnja priprava poročil o vrednotenju in analizi tveganj na področju migracij in azila; nadaljnje učinkovito izvajanje zakonodaje o azilu, ki zagotavlja trden okvir za zaščito tistih, ki potrebujejo mednarodno zaščito, in krepitev infrastrukture nastanitvenega centra;

Kratkoročne prednostne naloge nadaljnja okrepitev upravljanja meja in ohranjanje visoke kakovosti mejnih kontrol in nadzora ter razširitev in nadgradnja fiksnih in mobilnih naprav za video nadzor; povečanje skupnega upravljanja meja med EU in Moldavijo. Srednjeročne prednostne naloge Nadaljnje zagotavljanje ustrezne infrastrukture, tehnične opreme, informacijskih sistemov ter finančnih in človeških virov v skladu s strategijo in akcijskim načrtom integriranega upravljanja meja Moldavije; nadaljnja krepitev sodelovanja pri upravljanju meja z Evropsko agencijo za mejno stražo (FRONTEX); izvajanje pobud za čezmejno sodelovanje in utrditev sodelovanja z državami članicami EU, da bi se prispevalo k obogatitvi in povečanju skupne obveščevalne slike za območje pred mejo sistema EUROSUR, ki ga upravlja agencija FRONTEX, z vzpostavitvijo regionalne mreže z Romunijo in drugimi državami v regiji; nadgradnja slike o razmerah na nacionalni in lokalni ravni s krepitvijo analize tveganja, analize informacij in izmenjave informacij z nacionalnimi in mednarodnimi partnerji.

Pravno sodelovanje Srednjeročne prednostne naloge (kvalitativna in kvantitativna) okrepitev sodelovanja med Moldavijo in Eurojustom v čezmejnih kazenskih zadevah nadaljnja krepitev pravosodnega sodelovanja v civilnih in gospodarskih zadevah s: –pristopom k večstranskim konvencijam o pravosodnem sodelovanju v civilnih zadevah ter njihovim izvajanjem, zlasti h Konvenciji o pridobivanju dokazov v civilnih ali gospodarskih zadevah v tujini iz leta 1970; –pristopom k večstranskim konvencijam o zaščiti otrok in njihovim izvajanjem, zlasti h konvencijam Haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu s področja družinskega prava; –pripravo vsega potrebnega za pristop in izvajanje Konvencije iz leta 1996 o pristojnosti, pravu, ki se uporablja, priznavanju, uveljavljanju in sodelovanju glede starševske odgovornosti in ukrepov za varstvo otrok, zlasti z oceno nacionalnih zmogljivosti in virov;

krepitvijo pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah s pristopom k ustreznim konvencijam in njihovim izvajanjem, zlasti kar zadeva konvencije Sveta Evrope.



2.5 Trgovina in z njo povezane zadeve (poglobljeno in celovito območje proste trgovine) Obsežen del pridružitvenega sporazuma zajema poglobljeno in celovito območje proste trgovine. Zato se pričakuje, da se bo izvajanje tega dela iz Naslova V (Trgovina in z njo povezane zadeve) Sporazuma prednostno obravnavalo sorazmerno z njegovim pomenom v splošnem okviru pridružitvenega sporazuma in okviru odnosov med EU in Moldavijo. Blagovna menjava Pogodbenici bosta sodelovali pri izvajanju določb o dostopu do trga za blago, vključno z energijo, zlasti s skupnimi posvetovanji z namenom: Kratkoročne prednostne naloge uvedbe nadaljnjih izboljšav na področju statistike o trgovinski bilanci, da se pogodbenicama omogoči pravilna uporaba mehanizma za preprečevanje izogibanja; sodelovanja pri izvajanju časovnega načrta za izboljšanje konkurenčnosti Moldavije; izmenjave informacij o dogajanju, povezanem z dostopom do trga, v Moldaviji ter njeni politiki o dostopu do trga; izvedbe ukrepov za izboljšanje poslovnega okolja za nosilce dejavnosti na področju trgovine; Srednjeročne prednostne naloge povečanja izvozne zmogljivosti Moldavije, tudi z začetkom izvajanja shem za finančno in nefinančno podporo (nepovratna sredstva) posameznim podjetjem za razvoj izvoza; okrepitve sodelovanja med EU in Moldavijo v postopku priprave in izvajanja zakonodaje, ki bo morda potrebna za izvajanje določb Sporazuma, ki se nanašajo na poglobljeno in celovito območje proste trgovine; zagotavljanja skladnosti z določbami o energiji, povezanimi s trgovino; izvajanja elementov v zvezi z izvozom v obdobju 2018–2020 v okviru nacionalne strategije za privabljanje naložb in spodbujanje izvoza (NSIAEP) za obdobje 2016–2020, vključno z vmesnim pregledom te strategije leta 2018.



Tehnični predpisi, standardizacija in pripadajoča infrastruktura Pogodbenici si bosta skupaj prizadevali, da bi Moldavija dosegla skladnost z EU na področjih tehničnih predpisov, standardizacije, meroslovja, akreditacije, postopkov ugotavljanja skladnosti ter sistema nadzora trga, kot je določeno v pridružitvenem sporazumu in natančneje v delu, ki se nanaša na poglobljeno in celovito območje proste trgovine. Te priprave bodo vključevale: Kratkoročne prednostne naloge

izmenjavo informacij o izpolnjevanju obveznosti za približevanje nacionalne zakonodaje pravnemu redu Unije, kot je določeno v ustreznih prilogah k Sporazumu, ter o njenem izvrševanju; krepitev upravnih zmogljivosti ustreznih državnih organov, institucij in agencij; Srednjeročne prednostne naloge razvoj infrastrukture, povezane z upravljanjem tehničnih predpisov, standardizacije, meroslovja, akreditacije, postopkov ugotavljanja skladnosti in sistema nadzora trga, vključno z vzpostavitvijo nacionalnega informacijskega sistema; razvoj ali krepitev sodelovanja in po potrebi pridobitev članstva v zadevnih mednarodnih organizacijah in organizacijah EU, kot so EURAMET, EA, CEN, CENELEC, ETSI in WELMEC. izmenjavo informacij o drugih zadevnih vidikih načrtov Moldavije na področju tehničnih ovir v trgovini in o veljavnih časovnih okvirih; pripravo in izvajanje, v sodelovanju s predstavniškimi organi zasebnega sektorja v Moldaviji, poglobljene kampanje / ukrepov za obveščanje, svetovanje in posvetovanje, da bi se moldavski poslovni skupnosti pomagalo pri boljšem razumevanju pravil EU glede izdelkov in zahtev za dajanje izdelkov na trg; sodelovanje pri pripravah na Sporazum o ugotavljanju skladnosti in prevzemanju industrijskih izdelkov (ACAA).



Sanitarni in fitosanitarni ukrepi Pogodbenici si bosta skupaj prizadevali, da bi zakonodajo in prakso Moldavije na področju sanitarnih in fitosanitarnih standardov za živila in krmo, zdravje rastlin ter zdravje in dobrobit živali uskladili z zakonodajo in prakso EU, kakor je določeno v ustreznih prilogah k pridružitvenemu sporazumu. To sodelovanje bo vključevalo: Kratkoročne prednostne naloge poenostavitev certificiranja uvoza/izvoza agroživilskih proizvodov; razvoj in izvajanje strategije za varnost hrane za obdobje 2017–2022; okrepitev sodelovanja med nacionalno agencijo za varnost hrane in ministrstvom za kmetijstvo, da se pripravijo in izvedejo zakonodajne reforme na sanitarnem in fitosanitarnem področju; krepitev upravne zmogljivosti z usposabljanjem osebja pristojnih državnih in izvršilnih organov in agencij, da se pripravi in izvaja zakonodaja, ki je skladna z zakonodajo EU; organizacijo kampanj obveščanja skupaj z zadevnimi agencijami, podjetji in nevladnimi organizacijami o zahtevah za dostop do trga EU, pa tudi v sodelovanju s civilno družbo o potrošniških vidikih varnosti živil in krme (RASFF); pridobitev akreditacije za vse laboratorije, ki opravljajo uradni nadzor, v skladu z mednarodnimi standardi, da se izpolnijo sanitarne in fitosanitarne zahteve glede izvoza in okrepi varnost hrane na notranjem trgu Moldavije; Srednjeročne prednostne naloge reorganizacijo in razvoj zmogljivosti nacionalne agencije za varnost hrane na podlagi določb prihodnje nove strategije za varnost hrane za obdobje 2017–2022; izvajanje celotne sedanje strategije Moldavije za varnost hrane, s posebnim poudarkom na kakovosti zakonodaje ter zmogljivosti izvrševanja, in odprava morebitnih ugotovljenih pomanjkljivosti;

približevanje nacionalne zakonodaje pravnemu redu Unije, navedenem v ustreznih prilogah k Sporazumu, ter zagotavljanje njenega učinkovitega izvajanja in izvrševanja; nadaljnje izboljšanje infrastrukture in s tem povezane zmogljivosti, ki je potrebno za izvajanje zakonodaje, zlasti laboratorijev za zdravje živali in rastlin, laboratorijev za varnost hrane in mejnih kontrolnih točk v skladu z zahtevami EU; dokončanje vzpostavitve sistema zgodnjega opozarjanja za živila in krmo, zdravje živali in zdravje rastlin.



Olajševanje carinskih postopkov in trgovine Pogodbenici si bosta skupaj prizadevali, da Moldavija uskladi svojo zakonodajo s pravom EU, sklopom praktičnih carinskih smernic EU in mednarodnimi standardi, navedenimi v skladu z njihovo opredelitvijo iz poglavja 5 in ustreznih prilog k pridružitvenemu sporazumu. To sodelovanje bo vključevalo: Kratkoročne prednostne naloge uskladitev moldavijske zakonodaje s carinskim zakonikom Evropske unije; nadaljnje izvajanje strateškega okvira za carinsko sodelovanje; nadaljnjo posodobitev carinske službe Moldavije in njene infrastrukture ter organizacijo usposabljanja osebja, da bi se zlasti okrepila v storitve usmerjena kultura brez korupcije; pripravo časovnega načrta za pristop Moldavije h Konvenciji o skupnem tranzitnem postopku in pripravo projektne skupine. krepitev dialoga o boju proti goljufijam za preprečitev nezakonite trgovine, tudi s trošarinskimi izdelki, zlasti z okrepljenim sodelovanjem v okviru Protokola o vzajemni upravni pomoči v carinskih zadevah; zagotovitev učinkovitega izvajanja zakonodaje Moldavije o varstvu geografskih označb in pravic intelektualne lastnine ter zagotavljanje ustreznega usposabljanja carinskih uradnikov v zvezi s tem; Srednjeročne prednostne naloge približevanje sistema pooblaščenih gospodarskih subjektov Moldavije sistemu EU z možnostjo vzajemnega priznavanja; uskladitev zakonodaje in vzpostavitev pogojev za pristop Moldavije h Konvenciji o skupnem tranzitnem postopku; nadaljnjo poenostavitev in modernizacijo carinskih postopkov ter zagotavljanje njihovega učinkovitega izvajanja; sodelovanje pri carinskem nadzoru, ki temelji na oceni tveganja, in izmenjavo pomembnih informacij, ki prispevajo k boljšemu upravljanju tveganja in varnosti dobavnih verig, olajševanju zakonite trgovine ter varnosti uvoženega ali izvoženega blaga ali blaga v tranzitu; okrepitev postopkov za hitri pristop k Protokolu k Okvirni konvenciji Svetovne zdravstvene organizacije za nadzor nad tobakom, da se odpravi nezakonita trgovina s tobačnimi izdelki.



Pravila o poreklu

Pogodbenici si bosta skupaj prizadevali za izvajanje pravil o poreklu, ki so določena v protokolu k pridružitvenemu sporazumu in izhajajo iz pristopa Moldavije k Regionalni konvenciji o panevro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu. To sodelovanje bo vključevalo: Kratkoročne prednostne naloge razpravo o sedanjih postopkih, ki jih uporabljajo carinske službe Moldavije pri izdajanju potrdil in preverjanju porekla blaga, in po potrebi njihov pregled; Srednjeročne prednostne naloge pomoč Moldaviji pri izvajanju njenih nalog, ki izhajajo iz njenega pristopa h Konvenciji; usposabljanje carinskih služb Moldavije na področju certificiranja in preverjanja preferencialnega porekla; Ustanavljanje, trgovina s storitvami in elektronsko poslovanje Pogodbenici bosta nadaljevali dialog o ustanavljanju, trgovini s storitvami in elektronskem poslovanju na podlagi ustreznih določb pridružitvenega sporazuma. Izvajali bosta obveznosti na področjih storitev, kot je določeno v ustreznih prilogah k pridružitvenemu sporazumu. To sodelovanje bo vključevalo: Kratkoročne prednostne naloge zagotavljanje usposabljanja in zadostne upravne zmogljivosti za obvladovanje približevanja zakonodaje; zagotovitev redne izmenjave informacij o predvideni ali tekoči pripravi zakonodaje na področjih, izbranih za približevanje, in dialog v ta namen; zagotovitev, da pravni okvir za storitve in ustanavljanje v Moldaviji odraža pravice in obveznosti ter omogoča učinkovito izvajanje zavez glede dostopa do trga, ki izhajajo iz poglobljenega in celovitega območja proste trgovine. Tekoča plačila in pretok kapitala Pogodbenici bosta nadaljevali dialog o pretoku kapitala in plačilnem prometu, zlasti za namene spremljanja izpolnjevanja vseh obstoječih obveznosti iz pridružitvenega sporazuma.



Javna naročila Pogodbenici si bosta skupaj prizadevali, da bi Moldavija izvedla poglavje o javnih naročilih v okviru pridružitvenega sporazuma in s tem povezane reforme. To sodelovanje bo vključevalo: Kratkoročne prednostne naloge koordinacijo usklajevanja pravnega okvira Moldavije na področju javnih naročil z Evropsko komisijo;

natančno in pravočasno obveščanje o razvoju zakonodaje Moldavije, zlasti kar zadeva načrtovano zakonodajno delo, ki bo vplivalo na politiko javnih naročil in izvrševanje; sprejetje in začetek izvajanja strategije Moldavije za javna naročila ter posledično vzpostavitev dobro delujočega, konkurenčnega, odgovornega in preglednega sistema javnih naročil, ki vzbuja in zagotavlja zaupanje državljanov Moldavije in mednarodne skupnosti v postopke javnih naročil; razvoj potrebnih kompetenc in upravne zmogljivosti, ki spodbujata večjo učinkovitost postopkov javnih naročil, tudi tistih vidikov, ki lahko prispevajo k pametni, trajnostni in vključujoči gospodarski rasti Moldavije; natančno in pravočasno obveščanje o razvoju zakonodaje Moldavije, zlasti kar zadeva načrtovano zakonodajno delo, ki bo vplivalo na politiko javnih naročil in izvrševanje; Srednjeročne prednostne naloge izvajanje strategije Moldavije za javna naročila; zagotovitev nacionalne reforme javnih naročil s postopno uskladitvijo z ustreznim in posodobljenim pravnim okvirom EU ter zagotovitev njenega ustreznega izvajanja in izvrševanja; razvoj potrebnih pristojnosti in upravne zmogljivosti v organih, pristojnih za nadzor izvajanja politike javnih naročil; zagotavljanje, da bo nacionalni organ za pritožbe in reševanje sporov neodvisen in da bo imel zadostno upravno zmogljivost, da bo lahko zagotovil učinkovita pravna sredstva v skladu z zadevno zakonodajo EU; nadaljnje izvajanje e-javnega naročanja in izboljšanje delovanja ustreznega informacijskega orodja;  uskladitev sistema pravnih sredstev z evropskim pravnim redom o standardih neodvisnosti, poštenosti in preglednosti, ki zagotavlja hitro in strokovno obravnavo pritožb; proučitev ustanovitve centraliziranih nabavnih organov in zagotavljanje, da imajo vsi naročniki dovolj osebja in virov, ki jih potrebujejo za opravljanje svojih dejavnosti; vzpostavitev in izvajanje zakonodaje o javnih naročilih na področju javnih služb, koncesij in javno-zasebnih partnerstev v skladu z ustrezno zakonodajo EU. Pravice intelektualne lastnine Pogodbenici si bosta skupaj prizadevali za uskladitev zakonodaje Moldavije s pravom Unije in mednarodnimi standardi o varstvu pravic intelektualne lastnine, kakor je določeno v pridružitvenem sporazumu. To sodelovanje bo vključevalo: Kratkoročne prednostne naloge sprejetje ukrepov za okrepitev ozaveščanja javnosti na področju varstva intelektualne lastnine ter zagotavljanje učinkovitega dialoga z imetniki pravic; zagotavljanje ustreznega izvajanja in izvrševanja nacionalne zakonodaje in ustreznih standardov na tem področju ter razvoj orodij za spremljanje izvajanja in uveljavljanja pravic intelektualne lastnine v skladu s pridružitvenim sporazumom; Srednjeročne prednostne naloge

zagotavljanje ustrezne in učinkovite ravni varstva pravic intelektualne lastnine za imetnike pravic iz obeh pogodbenic ter vzpostavitev ustreznih ukrepov za uveljavljanje teh pravic; okrepitev zmogljivosti izvrševanja pristojnih državnih organov in izvajalskih agencij, vključno s carinsko službo Moldavije, in redno poročanje o stanju upravne zmogljivosti; zagotovitev obstoja ustreznega pravnega okvira, da se imetnikom pravic zagotovi dostop do pravnega varstva, ter obstoja in učinkovitega izvajanja sankcij; konsolidacijo ustreznih institucionalnih struktur ter državne agencije za intelektualno lastnino in organizacij za kolektivno upravljanje pravic; okrepitev sodelovanja z organi, organizacijami za kolektivno upravljanje pravic in panožnimi združenji tretjih držav; izvajanje standardov iz direktive o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine (Direktiva 2004/48/ES) in Uredbe (EU) št. 608/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. junija 2013 o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine s strani carinskih organov; sprejetje učinkovitih ukrepov proti ponarejanju in piratstvu ter učinkovito izvajanje izvedbenih predpisov in sankcij za kršitve pravic intelektualne lastnine na podlagi nacionalne strategije varstva pravic intelektualne lastnine do leta 2020 in priprava rednih poročil na podlagi oprijemljivih in izmerljivih ciljev in podatkov.



Konkurenca Pogodbenici si bosta skupaj prizadevali za izvajanje poglavja o konkurenci pridružitvenega sporazuma in s tem povezanih reform. To sodelovanje bo vključevalo: Srednjeročne prednostne naloge zagotovitev, da institucionalni okvir Moldavije in njegova upravna zmogljivost zagotavljata nepristransko in učinkovito izvajanje zakonodaje o konkurenci in enake konkurenčne pogoje za vse gospodarske subjekte; okrepitev dialoga o izkušnjah z izvrševanjem zakonodaje na tem področju in o drugih zakonodajnih spremembah v zvezi s konkurenco, vključno z zagotavljanjem usposabljanja za organe in ad-hoc strokovnega svetovanja o splošnem izvrševanju pravil o državni pomoči. Preglednost Pogodbenici bosta posebno pozornost namenili: Kratkoročne prednostne naloge oblikovanju vladne komunikacijske strategije in opredelitvi ključnih tem za osredotočenje prizadevanj uprave na področju komunikacije; krepitvi zmogljivosti urada vlade za komuniciranje na področju strateškega načrtovanja; razpravi o dobrih praksah in izkušnjah v zvezi s preglednimi postopki oblikovanja politike, zlasti z vključitvijo civilne družbe v dialog politike; izmenjavi informacij in zagotavljanju ustreznega usposabljanja, vključno z mehanizmi obveščanja in posvetovanji z zainteresiranimi stranmi; vodenju seminarjev in drugih dogodkov za širšo javnost, namenjenih pojasnjevanju izvajanja pridružitvenega sporazuma in procesa približevanja;

Srednjeročne prednostne naloge spoštovanju obveznosti o preglednosti v postopkih oblikovanja politike v zvezi s trgovinsko politiko ter presoji potrebnih mehanizmov, ki bi jih morda bilo treba vzpostaviti; povečanju brezplačnega in enostavnega dostopa do javnih informacij, predpisanih z zakonom. Trgovina in trajnostni razvoj Pogodbenici bosta nadaljevali dialog o ustanavljanju in si prizadevali za rešitev vprašanj, zajetih v ustreznem poglavju pridružitvenega sporazuma. To bo vključevalo: Kratkoročne in srednjeročne prednostne naloge izmenjavo informacij o izvajanju ustreznega domačega okvira politike ali mednarodnih obveznosti v zvezi s trajnostnim razvojem; razpravo o učinkovitem izvajanju obveznosti iz tega poglavja v zvezi z udeležbo zainteresiranih strani in dialogom s civilno družbo; zagotovitev, da delovna inšpekcija ostane v skladu z mednarodnimi načeli in načeli EU; izmenjavo dobrih praks in relevantnih izkušenj. Pogodbenici upoštevata, da so prednostne naloge v zvezi s pravicami sindikatov in temeljnimi delovnimi standardi iz oddelka 2.2 ter prednostne naloge iz oddelka 2.6 (Zaposlovanje, socialne politike in enake možnosti) zelo pomembne za izvajanje poglavja „Trgovina in trajnostni razvoj“, zato bi jih bilo treba obravnavati v zvezi s tem delom pridružitvenega sporazuma.



2.6 Gospodarski razvoj in priložnosti na trgu Pogodbenici bosta sodelovali, da bi se Moldaviji zagotovila podpora pri vzpostavitvi v celoti delujočega tržnega gospodarstva ter postopnem usklajevanju politik s politikami EU v skladu z vodilnimi načeli makroekonomske stabilnosti, zdravih javnih financ, trdnega finančnega sistema ter vzdržne plačilne bilance. To sodelovanje prispeva zlasti k doseganju naslednjih ciljev: Kratkoročne prednostne naloge izvajanju programa reform, dogovorjenega z Mednarodnim denarnim skladom;

po sprejetju ukrepa makrofinančne pomoči, o katerem je bil sklenjen dogovor z EU, začetku njegovega izvajanja; Srednjeročne prednostne naloge dokončni izvedbi programa reform, dogovorjenega z Mednarodnim denarnim skladom; po sprejetju ukrepa makrofinančne pomoči, o katerem je bil sklenjen dogovor z EU, njegovemu polnemu izvajanju; spremljanju makroekonomskega razvoja, razpravljanju o ključnih izzivih politike in izmenjavi informacij o dobrih praksah s krepitvijo rednega makroekonomskega dialoga, da se izboljša kakovost oblikovanja gospodarske politike; nadaljnji krepitvi neodvisnosti, regulativnih pristojnosti in zmogljivosti narodne banke Moldavije in nacionalne komisije za finančne trge; delitvi izkušenj EU o monetarni politiki in politiki deviznih tečajev ter politikah na področju nadzora in regulacije finančnega in bančnega sektorja, da se nadalje okrepijo zmogljivosti Moldavije na teh področjih; izboljšanju vzdržnosti in upravljanja javnih financ z izvajanjem davčnih reform, vključno z boljšim izvajanjem parlamentarnega nadzora nad proračunom; nadaljnjem razvoju odprtih, konkurenčnih in preglednih pravil in postopkov v zvezi s privatizacijo ter njihovega izvajanja v skladu z dobrimi praksami EU.



Pravo gospodarskih družb, računovodstvo, revizija in upravljanje podjetij Pogodbenici bosta sodelovali pri pripravah Moldavije na izvajanje prava EU in mednarodnih instrumentov, navedenih v ustreznih prilogah k pridružitvenemu sporazumu, zlasti pa bosta sodelovali pri: Kratkoročne prednostne naloge izmenjavi pravočasnih, pomembnih in točnih informacij o stanju veljavne zakonodaje in njeni skladnosti s pravom EU v obliki, dogovorjeni med pogodbenicama, za izvajanje prava EU v skladu z dogovorjenim časovnim načrtom; opredelitvi področij, na katerih bi bilo treba zagotoviti usposabljanje, krepitev zmogljivosti ter strokovno znanje in izkušnje; poenostavitvi sistema inšpektoratov in različnih inšpekcijskih organov, da se poveča učinkovitost in zmanjšajo možnosti za korupcijo, pri čemer je glavni cilj izboljšanje poslovnega okolja ter krepitev izvrševanja zakonodaje in standardov; Srednjeročne prednostne naloge razvoju upravne zmogljivosti državnih institucij Moldavije, ki so vključene v izvajanje prava gospodarskih družb, računovodstva, revizije in upravljanja podjetij; prizadevanju za vzpostavitev registrov dejanskega lastništva za podjetja in pravnih ureditev.



Zaposlovanje, socialne politike in enake možnosti Pogodbenici si bosta skupaj prizadevali za:

Kratkoročne prednostne naloge zagotovitev, da so vzpostavljeni osnovni pogoji za učinkovito delovanje delovne inšpekcije; nadaljnje spodbujanje socialnega dialoga, tudi s krepitvijo zmogljivosti socialnih partnerjev; Srednjeročne prednostne naloge izvajanje prava EU na področju zdravja in varnosti pri delu, delovne zakonodaje in delovnih pogojev, kot je navedeno v ustreznih prilogah k pridružitvenemu sporazumu, zlasti: –okrepitev upravne in izvršilne zmogljivosti na področjih zdravja in varnosti pri delu ter delovne zakonodaje, zlasti delovnega inšpektorata in relevantnih pravosodnih organov; –okrepitev zmogljivosti socialnih partnerjev (npr. z usposabljanjem na področju zakonodaje in standardov EU na področju zdravja in varnosti ter delovne zakonodaje); razvoj strateškega pristopa k zaposlovanju, katerega cilj so številnejša in boljša delovna mesta z dostojnimi delovnimi pogoji, boljše usklajevanje ponudbe delovnih mest in povpraševanja po njih na trgu dela in spodbujanje aktivne podpore in učinkovitih služb za zaposlovanje ter spodbujanje vključujočega trga dela; izvajanje nacionalnih programov za dostojno delo, dogovorjenih med Mednarodno organizacijo dela in Moldavijo; okrepitev zmogljivosti uprave, pristojne za razvoj in izvajanje politik zaposlovanja in socialnih politik, predvsem služb za zaposlovanje in socialnih služb.



Varstvo potrošnikov Za pripravo na izvajanje prava EU in mednarodnih instrumentov, navedenih v ustrezni prilogi k pridružitvenemu sporazumu, bosta pogodbenici sodelovali pri: Kratkoročne prednostne naloge reviziji celotnega pravnega reda Moldavije na področju varstva potrošnikov, ki je bil sprejet doslej, v skladu s pred kratkim sprejetim pravnim redom EU na tem področju (kot je navedeno v Prilogi IV k pridružitvenemu sporazumu); izvajanju večletnega institucionalnega razvojnega načrta agencije za varstvo potrošnikov; izvajanju večletnega institucionalnega razvojnega načrta nacionalne moldavske agencije za varnost hrane; Srednjeročne prednostne naloge vzpostavitvi in aktiviranju nacionalnega sistema, ki omogoča učinkovito komunikacijo med nacionalnimi zainteresiranimi stranmi in odpoklic nevarnih neživilskih potrošniških izdelkov; vzpostavitvi in aktiviranju sistema za izmenjavo informacij o nevarnih živilskih potrošniških izdelkih, ki temelji na sistemu hitrega obveščanja za živila in krmo (RASFF); povezavi različnih točk za preverjanje varnosti hrane (mejne kontrolne točke, služb za zdravje rastlin in živali ter nacionalnega centra za testiranje tal in kmetijskih rastlin ter njihovo certifikacijo) v en sam povezan informacijski sistem za upravljanje; nadaljnjem razvoju in izvrševanju postopkov analiz in nadzora, ki temeljijo na upravljanju na podlagi tveganja, za živilske in neživilske izdelke;

rednem ocenjevanju večletnega institucionalnega razvojnega načrta agencije za varstvo potrošnikov, ki bo po potrebi popravljen in spremenjen; rednem ocenjevanju večletnega institucionalnega razvojnega načrta nacionalne moldavske agencije za varnost hrane, ki bo po potrebi popravljen in spremenjen; nadaljnji uskladitvi moldavskih sanitarnih in fitosanitarnih pravnih in normativnih okvirov s pravnim redom EU; krepitvi upravne zmogljivosti za izvrševanje zakonodaje na področju varstva potrošnikov v Moldaviji, zlasti z usposabljanjem vladnih uradnikov in drugih predstavnikov interesov potrošnikov o prenosu zakonodaje EU v nacionalno pravo ter njenem nadaljnjem izvajanju in izvrševanju.



Statistika Pogodbenici si bosta skupaj prizadevali, da bi zakonodajo Moldavije na področju statistike približali zakonodaji EU. To sodelovanje bo vključevalo: Kratkoročne prednostne naloge odobritev zakona o uradni statistiki, ki je bil pripravljen na podlagi Uredbe (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o evropski statistiki in na podlagi generičnega zakona o uradni statistiki za države Vzhodne Evrope, Kavkaza in Srednje Azije; odobritev klasifikacije NUTS v skladu z Uredbo (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o oblikovanju skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (NUTS) z nadaljnjimi spremembami in prilagoditvami; razširjanje končnih rezultatov popisa prebivalstva in stanovanj za leto 2014 in izboljšanje demografske statistike z razširitvijo uporabe upravnih virov podatkov; razvoj ocen za regionalne račune v skladu z metodologijo SNR 1993 / ESR 1995; zagotavljanje strokovne neodvisnosti nacionalnega statističnega urada Moldavije in izvajanje prihodnje reforme javne uprave z ohranjanjem sedanjega statusa in položaja tega urada v javni upravi; Srednjeročne prednostne naloge zagotavljanje izračuna „harmoniziranega indeksa cen življenjskih potrebščin“ v skladu s standardi EU; izvajanje metodologije SNR 2008 / ESR 2010 in ponovni izračun časovnih vrst za glavne makroekonomske kazalnike v skladu z odobreno metodologijo; izvajanje sistema vodenja kakovosti na področju uradne statistike v skladu z evropskimi standardi.



Davčna ureditev Pogodbenici bosta okrepili sodelovanje, da bi na podlagi standardov EU in mednarodnih standardov izboljšali in razvili davčni sistem in upravo Moldavije. To bo vključevalo priprave na postopno uskladitev zakonodaje Moldavije s pravom Unije in mednarodnimi instrumenti, navedenimi v Prilogi k pridružitvenemu sporazumu, zlasti prizadevanja za: Kratkoročne prednostne naloge

sprejetje in začetek izvajanja strategije za reformo davčne uprave; začetek izvajanja projekta posodobitve davčne uprave; razvoj sodelovanja z OECD in davčnimi upravami držav članic EU z izmenjavo novih izkušenj in trendov na področju obdavčenja; Srednjeročne prednostne naloge izboljšanje in poenostavitev davčne zakonodaje; izboljšanje mednarodnega davčnega sodelovanja, da se izboljša dobro upravljanje na tem področju, in sicer z izvajanjem načel preglednosti, izmenjave podatkov in poštene davčne konkurence; izboljšanje zmogljivosti davčne uprave s krepitvijo upravljanja sprememb, izvajanjem institucionalne in operativne reforme, prispevanjem k procesu povezovanja Evrope in posodobitvijo informacijske tehnologije; sprejetje ukrepov za uskladitev politik za boj proti goljufijam in tihotapljenju trošarinskih izdelkov.



Finančne storitve Pogodbenici bosta sodelovali pri pripravah Moldavije na posodobitev njenega finančnega regulativnega in nadzornega okvira, da bo skladen z mednarodno dogovorjenimi regulativnimi standardi na področju finančnih storitev, pri čemer bosta pri oblikovanju sklopa pravil, primernih za Moldavijo, izhajali iz zakonodaje EU in mednarodnih instrumentov iz ustreznih prilog k pridružitvenemu sporazumu, vključno z naslovom IV (Gospodarsko sodelovanje in sodelovanje v drugih sektorjih) navedenega spor