[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 13.6.2007

SEC(2007) 774 konč.

DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE

Spremni dokument k Predlog UREDBA SVETA O USTANOVITVI SKUPNEGA PODJETJA ČISTO NEBO Analiza učinkov skupne tehnološke pobude na področju AERONAVTIKE in ZRAČNEGA PROMETA POVZETEK OCENE UčINKA

{COM(2007) 315 konč.}{SEC(2007) 773}

1. OZADJE

Ta dokument predstavlja analizo učinkov skupne tehnološke pobude Čisto nebo („Čisto nebo“).

Sedmi okvirni program za raziskave (7OP; 2007–2013)[1] uvaja koncept skupne tehnološke pobude kot odgovor na potrebe industrije in drugih interesnih skupin. Skupne tehnološke pobude so zamišljene kot javno-zasebna partnerstva. Skupnost bo preko skupnih tehnoloških pobud nudila pravni in organizacijski okvir, ki omogoča združevanje virov vseh interesnih skupin R&R na določenem področju iz javnega in zasebnega sektorja. Skupne tehnološke pobude bi si morale prizadevati za dejavnosti v skupnem evropskem interesu[2] in s tem prispevati k lizbonskim ciljem konkurenčnosti in barcelonskim ciljem za porabo sredstev za raziskave[3].

Komisija je aeronavtiko in transport opredelila kot eno od področij za ustanovitev skupne tehnološke pobude[4]. Njen glavni cilj je doseči znaten napredek za dosego ciljnih konceptov na visoki ravni, ki jih je razvil ACARE , z ugotovitvijo, da so za dosego ciljev glede zmanjšanja emisij CO2 za 50 %, NOx za 80 %, ravni zaznanega hrupa za polovico in zmanjšanja vpliva življenjskega cikla zrakoplovov in sorodnih proizvodov na okolje[5] do leta 2020 potrebne postopne spremembe.

POSTOPKOVNA VPRAšANJA IN POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI

Ocena učinka pobude Čisto nebo temelji na dveh dokumentih, dve obravnavi o pregledu pripravljenosti dokumentacije o oceni učinka pa sta zagotovili nadaljnje informacije.

Prvi dokument, „Poročilo o ocenjevalnem pregledu končnega predloga pobude Čisto nebo“, je sestavila skupina neodvisnih strokovnjakov, ki so jih imenovale nacionalne države. Njihovo poročilo je bilo osredotočeno na razmere na trgu za evropsko aeronavtiko, cilje pobude Čisto nebo, politične možnosti in analizo družbeno-gospodarskega vpliva.

Drugi dokument z naslovom „Čisto nebo, skupna tehnološka pobuda na področju aeronavtike in zračnega prometa – Povzetek“ so sestavile industrijske ustanovitvene članice v odgovor na prošnjo Komisije, da pokažejo pripravljenost „Ključev do uspeha“ (tržna nepopolnost, dodatnost, upravljanje in vloga držav članic).

V predlogu in zlasti vidikih upravljanja so upoštevani prispevki nacionalnih držav s številnih delavnic, ki jih je organizirala Komisija. Predlagano strukturo vodenja podpirajo tako interesne skupine na področju industrije kot tudi nacionalne države.

2. TRžNA NEPOPOLNOST OPRAVIčUJE FINANčNO POSREDOVANJE SKUPNOSTI

Sektor aeronavtike se v 21. stoletju sooča s pomembnimi izzivi: industrija se sooča s potrebo po zmanjšanju svojega prispevka k podnebnim spremembam, emisij in hrupa okrog letališč .

Aeronavtična industrija EU se sooča z močno mednarodno konkurenco . Vlada Združenih držav je 20. decembra 2006 izdala odredbo o vzpostavitvi prve aeronavtične razvojne in raziskovalne politike Združenih držav za povečanje tehnološkega vodstva Združenih držav na področju aeronavtike.

Javno finančno posredovanje utemeljuje potreba po obravnavi različnih virov tržne nepopolnosti, ki na področju aeronavtike odvračajo od raziskav o zmanjšanju porabe goriva, emisij in hrupa letal v prihodnosti.

Tržna nepopolnost[6] , ki preprečuje optimalni razvoj tehnološkega področja, se v primeru raziskav na področju aeronavtike kaže na več načinov :

1) Stopnja tveganja je višja, obdobje, ki je potrebno, da rezultati projektov pokažejo donosnost naložbe, pa je daljše , kot je za industrijo ali finančno skupnost sprejemljivo.

2) Postopne spremembe, potrebne za izvajanje programa ACARE SRA-2 za okolju prijazen zračni promet, se lahko učinkovito dosežejo samo na usklajen način z uporabo inovativnega integriranega multidisciplinarnega pristopa .

3) Obstajajo pomembni zunanji učinki , ki so povezani tako z naložbami R&R na področju aeronavtike kot z vplivom letalstva na podnebne spremembe

Pozitiven zunanji učinek ustvarjajo naložbe R&R na področju aeronavtike. Inovativno podjetje zaradi neprostovoljnega razširjanja znanja na različne načine ne izkoristi svoje naložbe R&R v celoti, ker je družbena stopnja donosnosti naložbe R&R višja od zasebne. Vrzel med družbeno in zasebno stopnjo donosnosti naložb R&R je še posebej široka v primeru aeronavtike.

Negativen zunanji učinek je povezan s civilnim letalstvom: izvajalci in proizvajalci družbi ne plačujejo vseh okoljskih stroškov. Posledica tega so neoptimalno uvajanje novih okolju prijaznih tehnologij in naložbe vanje.

3. CILJI POBUDE ČISTO NEBO

Glavni cilj je pospeševanje razvoja čistih tehnologij zračnega prometa v EU, ki bodo čim prej uporabne [7] in bodo v kombinaciji s trajnostno gospodarsko rastjo prispevale k uresničevanju strateških okoljskih[8] in družbenih prednosti Evrope.

Zlasti: izvajanje obsežnega programa , ki spodbuja predkonkurenčne raziskave in razvoj na področju aeronavtike EU, da se omogoči pomemben tehnološki napredek, potreben za znatno zmanjšanje emisij CO 2 in NOx ter hrupa in vpliva življenjskega cikla proizvoda na okolje. Takšna politika bi morala povečati učinkovitost raziskovalnih prizadevanj EU na področju aeronavtike z izkoriščanjem ekonomij obsega in dosega R&R ter povečati sposobnost industrije za hitro izkoriščanje morebitnih postopnih sprememb pri čistih tehnologijah zračnega prometa.

3.1.1. Skladnost z drugimi politikami EU

Spodbujanje R&R na področju aeronavtike dopolnjuje ukrepe, kot so predlog o vključitvi letalstva v Sistem EU za trgovanje z emisijami (ETS). To je podprto tudi v okviru ocene učinka ETS[9].

4. ALTERNATIVNE POLITIčNE MOžNOSTI

Obravnavane so bile naslednje možnosti:

- Brez ukrepanja EU

- Posredovanje vrste EUREKA

- Ukrepanje EU samo z okvirnim programom (uporaba tradicionalnih instrumentov skupnega raziskovanja)

- Skupna tehnološka pobuda Čisto nebo

4.1.1. Brez ukrepanja EU (tj. brez ukrepanja na nacionalni ravni ali ravni EU)

Ta možnost je bila zavrnjena, saj se za dosego pomembnih inovacij, potrebnih za izdelavo okolju prijaznejših zrakoplovov, ni mogoče zanašati samo na tržne mehanizme.

4.1.2. Pristop vrste EUREKA

Ta možnost je bila ocenjena kot neprimerna: ne omogoča proračuna, potrebnega za odpravo velikega tveganja, ki odvrača zasebna vlaganja v razvoj okolju prijazne letalske tehnologije. Poleg tega je EUREKA medvladni program in tako ni primeren za pospeševanje razvoja in uvedbe okolju prijaznih tehnologij zračnega prometa.

4.1.3. Ukrepanje EU samo z okvirnim programom

Čeprav so najbolj učinkovit način za spodbujanje temeljnih raziskovanj in potrjevanje na ravni (pod)sistema , tradicionalni instrumenti skupnega raziskovanja niso bili ocenjeni kot najbolj optimalni za pospeševanje razvoja čistih tehnologij zračnega prometa v EU za čim prejšnjo uporabo , saj ta zahteva prikaz tehnologij celotnega sistema. Tudi če bi obsežen proračun razdelili med različne projekte skupnega raziskovanja v enakem časovnem okviru, cilj razvoja tehnologije za znatno zmanjšanje emisij CO2 , hrupa in NOx do leta 2020 ne bi bil izpolnjen.

4.1.4. Skupna tehnološka pobuda Čisto nebo

Čisto nebo je skupna tehnološka pobuda za pospeševanje razvoja in uvedbe velikih tehnoloških sprememb za znatno izboljšanje vpliva zrakoplovov naslednje generacije, rotoplanov in njihove opreme na okolje. Oblikovana je z upoštevanjem 6 integriranih tehnoloških demonstratorjev . Tri vrste integriranih tehnoloških demonstratorjev zadevajo vozila (zrakoplovi z nepremičnimi krili regionalni zrakoplovi in rotoplani), dve vrsti pa podporo (motorji in sistemi), ki bo prispevala k vozilom. Integriran tehnološki demonstrator z okoljsko primerno zasnovo bo podpiral druge nadaljnje integrirane tehnološke demonstratorje pri izdelavi okolju prijaznejšega življenjskega cikla materialov. Vsi integrirani tehnološki demonstratorji bodo kot konkretni končni rezultat razvili demonstratorje polnega obsega.

Korporacijska struktura pobude „Čisto nebo“ je skupno podjetje , pravni subjekt, ustanovljen kot organ Skupnosti na podlagi člena 171 Pogodbe ES.

Pobuda Čisto nebo bo do leta 2020 po pričakovanjih zmanjšala emisije zrakoplovov – CO2 za 20–40 %, NOx za 60 % in hrup za 10–20 db. Celotni proračun za obdobje sedmih let znaša 1,6 milijarde EUR. Program bo spodbudil dodatne naložbe v R&R v višini 800 milijonov EUR iz industrije, kar predstavlja 50 % proračuna za Čisto nebo.

5. OCENA UčINKA POBUDE ČISTO NEBO

Pobuda Čisto nebo bo imela pomemben učinek na številnih področjih. Zmanjšala bo učinek letalskega prometa na okolje na globalni ravni. Povečanje učinkovitosti bo pospešilo razvoj trga. Odpiranje delovnih mest bo koristilo gospodarstvu EU. Zadovoljstvo potnikov in stopnja mobilnosti bosta večja. Postopne spremembe v tehnologiji in okoljska učinkovitost nudijo možnosti za obravnavo okoljskih vprašanj, pri čemer vzdržujejo in povečujejo konkurenčnost evropske industrije.

Večina okoljskih koristi je doseženih z manjšo porabo goriva, s čimer so združene okoljske koristi in učinkovitost. Zavezanost industrije je z vidika naložbe sredstev zelo visoka, kar zagotavlja izkoriščanje rezultatov raziskav. Od tehnološkega napredka pobude Čisto nebo bodo predvidoma imele koristi nove generacije zrakoplovov s širokim in ozkim trupom, regionalnih zrakoplovov in rotoplanov.

Čeprav je pobuda Čisto nebo okolju prijazen program, že same gospodarske koristi upravičujejo znatne naložbe javnega denarja . Življenjski cikel flote zrakoplovov je približno 20–25 let. Do leta 2010 bo približno ena tretjina zrakoplovov dosegla ciljno življenjsko dobo in jih bo nujno treba zamenjati. Delež zrakoplovov z ozkim trupom v letalskem sektorju je 60 %. Ključnega pomena je, da je nov proizvod z ozkim trupom, ki izkorišča razvoj novih tehnologij, ki omogočajo postopne spremembe pri varstvu okolja, pripravljen na postopek obnove flote.

Zmogljivejši zrakoplovi bodo pomagali letalskim prevoznikom znižati stroške poslovanja in tako pospešiti trgovino in turizem .

Inovacijski in raziskovalni potencial Evrope bo okrepljen , ko bo projekt, kot je pobuda Čisto nebo, združil pomembne akterje industrije ter pozitivno vplival na druge pobude in industrije.

Ocene o dodani vrednosti in gospodarski dodatnosti v Evropi, ki jih je navzkrižno preveril Oxfordski inštitut za ekonomske napovedi ( Oxford Economic Forecasting – OEF), izhajajo iz napovedi analize svetovnega trga in podatkov posameznih podjetij. Skupni zneski so združeni za obdobje 20 let (2010–2030) za R&R in za še eno 20-letno obdobje z zamikom 5 let (2015–2035) za tržni vpliv.

Skupna vrednost, dodana EU v obdobju 2010–2035 v povezavi s pobudo Čisto nebo, je vsota posredne in neposredne dodane vrednosti industrije (350 milijard EUR) in priliva (450 milijard EUR), kar znaša 800 milijard EUR .

5.1.1. Družbeni vplivi pobude Čisto nebo

Vsak pozitiven vpliv na okolje ima pozitiven učinek na javno zdravje . Povečanje operativne zmogljivosti letalskih prevoznikov bo imelo zaradi povečane mobilnosti velik družbeni vpliv.

Pozitiven učinek na zaposlovanje bo prispeval tudi k zvišanju življenjskega standarda. Naložbe v raziskave prinašajo velike družbene koristi s prilivom v druge industrije in vplivajo na porast kakovosti življenja evropskih državljanov.

Zmanjšanje družbenih stroškov zaradi emisij prinaša družbene koristi. Glede CO2, je lahko rezultat pobude Čisto nebo izboljšanje stanja za 30 %. Ocene kažejo, da lahko pobuda Čisto nebo zmanjša količino ogljika za 2–3 milijarde ton. Privarčevani družbeni stroški znašajo nekaj sto milijard EUR[10].

5.1.2. Dodatnost pobude Čisto nebo

Pričakovati je, da bo imela pobuda Čisto nebo glede „dodatnosti“ pomemben učinek na ravni Skupnosti. Evropska aeronavtična industrija bo vložila dodatnih 800 milijonov EUR v R&R za zmanjšanje vpliva letalskega prometa na okolje. Obsežen dolgoročni program EU, ki prinaša demonstratorje (t. i. raven visoke tehnološke pripravljenosti), bo vplival na obseg zasebnih naložb R&R v programe za razvoj proizvodov. Vrednost R&R, ki jo financira industrija in bo v EU v obdobju 2010–2030 namenjena razvijanju novih proizvodov s pomočjo tehnologije pobude Čisto nebo, bo predvidoma znašala približno 100 milijard EUR.

Pobuda Čisto nebo bo tudi spodbujala in usklajevala programe nacionalnih vlad za raziskave na področju aeronavtike, ki obravnavajo okoljska vprašanja. Ciklična narava sektorja kaže na to, da se osnova za oceno vpliva pobude Čisto nebo iz leta v leto bistveno spreminja, medtem ko je program R&R, ki je osredotočen na inovacijsko tehnologijo, bolj stabilen.

Poleg tega lahko dodatnost merimo tudi na podlagi neposrednega prispevka razvoja in izkoriščanja s pobudo Čisto nebo podprtih tehnologij k skupni „dodani vrednosti“ EU. Neposreden prispevek pobude Čisto nebo bo po oceni dosegel okrog 180 milijard EUR v primerjavi z 800 milijonov EUR javnega denarja, namenjenega za program.

5.1.3. Tveganja, povezana s pobudo Čisto nebo

Upoštevane so bile različne možnosti:

- Posamezni integrirani tehnološki demonstratorji ne dosežejo v celoti svojih ciljev: čeprav tega ni mogoče izključiti, lahko zadani cilji zaradi povezanosti med različnimi integriranimi tehnološkimi demonstratorji, ki povečujejo stabilnost celotne pobude Čisto nebo, tudi presežejo pričakovanja.

- Nedoseganje ciljev: Povezanost med različnimi integriranimi tehnološkimi demonstratorji je zagotovilo za uspeh.

- Neuspeh konzorcija skupne tehnološke pobude (npr. zaradi umika ključnih partnerjev): glede na visoko raven obveznosti, ki so jih vsi voditelji integriranih tehnoloških demonstratorjev že sprejeli, je ta možnost malo verjetna. Vsa vključena podjetja bodo poskušala svoje naložbe izkoristiti hitro in učinkovito. Kljub vsemu pa to, da vsak integriran tehnološki demonstrator vodita dva člana, predstavlja dodatno varnost.

Splošno prepričanje je, da upravljanje ter notranji in zunanji nadzorni mehanizmi zagotavljajo hitro izvajanje ukrepov za vzpostavitev prejšnjega stanja, če in ko je to potrebno.

6. SPREMLJANJE IN OCENJEVANJE

Notranjo oceno izvaja struktura upravljanja pobude Čisto nebo. Usmerjevalni odbor integriranih tehnoloških demonstratorjev upravlja, nadzoruje in ocenjuje delo udeležencev v programu. Ta odbor poroča direktoratu, kjer ocenijo delo integriranih tehnoloških demonstratorjev. Strateško ocenjevanje izvede upravni odbor, ki ga sestavljajo Evropska komisija in glavni industrijski člani pobude Čisto nebo.

Odbor za program prometa in skupina predstavnikov nacionalnih držav sta dve glavni zunanji ocenjevalni telesi . Njuna glavna naloga je spremljanje napredka projekta glede na prvotne cilje. ACARE se osredotoča zlasti na napredek strateškega raziskovalnega programa, ki je v skladu s cilji pobude Čisto nebo.

Poleg tega je predvideno, da svetovalni odbor podpira skupno podjetje pri reševanju vseh znanstvenih, tehničnih, vodstvenih in upravnih vprašanj. Ta odbor sestavljajo neodvisni strokovnjaki, vključno z zakonodajalci.

7. MERJENJE NAPREDKA

Ocenjevanje tehničnega napredka vključuje določitev, do kakšne mere je projekt v skladu z zastavljenimi cilji. Konkreten končni rezultat pobude Čisto nebo so demonstratorji polnega obsega.

Najpomembnejši instrument za merjenje napredka je ocenjevalec tehnologije, ki zagotavlja skladnost tehničnega sodelovanja med integriranimi tehničnimi demonstratorji. Meri delo vseh šestih integriranih tehnoloških demonstratorjev glede na tehnični načrt projekta in cilj ACARE, zagotavlja skladnost med dejavnostmi integriranih tehnoloških demonstratorjev in omogoča podrobno ocenjevanje okoljskih koristi.

Podrobni tehnični podcilji se merijo na ravni usmerjevalnega odbora integriranih tehnoloških demonstratorjev in direktorata skupne tehnološke pobude, kjer je za vsakega od šestih integriranih tehnoloških demonstratorjev odgovoren po en uradnik. Rezultati analize napredka na višjem nivoju se ocenijo na ravni upravnega odbora, o njih pa so preko Evropske komisije obveščena tudi zunanja ocenjevalna telesa.

Nadzor vodstva izvajajo vodilna telesa pobude Čisto nebo: usmerjevalni odbori integriranih tehnoloških demonstratorjev, direktorat in upravni odbor. Ta telesa so odgovorna tudi za upravni in vodstveni nadzor projekta s pomočjo analiziranja poročil z nižjih vodstvenih nivojev in merjenja napredka glede na podroben načrt projekta.

Pravni zastopnik projekta je direktor. S pomočjo osebja pridobi vse ustrezne informacije od integriranih tehnoloških demonstratorjev in pripravi večino poročil. Poroča neposredno upravnemu odboru.

Skupina predstavnikov nacionalnih držav in svetovalni odbor stalno nadzorujeta finančne in upravne cilje pobude Čisto nebo. Finančna sredstva Komisije se porabijo v skladu z javnim interesom; to je okrepljeno s pravico Komisije, da na strateško pomembna vprašanja vloži veto.

Zagotovljeno je pravično zastopanje. Postopek pozivanja za zbiranje predlogov je jasen in kaže, da je dejanska izbira pregledna in zadovoljiva za vse interesne skupine. Zagotavlja, da imajo podjetja, ki še niso del dobavne verige, enake možnosti, če imajo za ta projekt uporabne zmogljivosti.

Prispevki v naravi se ovrednotijo glede na naslednja načela:

- splošni pristop, ki temelji na načinu delovanja 7OP, ocenjen na ravni pregleda,

- izvajanje pravil finančnih uredb kot smernic,

- dodatne točke, vključene v mednarodne računovodske standarde,

- presoja prispevkov v skladu z običajno prakso industrijskih ustanovitvenih partnerjev,

- preverjanje s pomočjo neodvisnega revizorja.

[1] Sklep št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta o 7OP z dne 18. decembra 2006.

[2] SEC(88) 1882.

[3] {COM(2005) 488}„Več raziskav in inovacij – naložba za rast in zaposlovanje: Skupni pristop“ Ocena učinka.

[4] Odločba Sveta o posebnem programu „Sodelovanje“ za izvajanje Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013); 2006/971/ES z dne 19. decembra 2006.

[5] SRA-2, str. 17.

[6] Za opredelitev tržne nepopolnosti glej SEC(2005) 800, str. 11.

[7] Glej COM(2007) 2, str. 2.

[8] Evropski parlament in Evropski svet sta spomladi 2005 ponovno poudarila cilj EU – omejiti zvišanje globalne temperature za največ 2 °C (cilj 2 °).

[9] http://ec.europa.eu/environment/climat/pdf/aviation/sec_2006_1684_en.pdf, glej tudi oddelek 5 dokumenta COM(2005) 35.

[10] Pregled družbenih stroškov ogljika – Metodološki pristopi za uporabo ocen SCC pri ocenjevanju politik, AEA tehnološko poročilo za DEFRA (vlada Združenega kraljestva), december 2005.