EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 29.1.2016 COM(2016) 34 final 2012/0060(COD) Spremenjeni predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o dostopu blaga in storitev tretje države do notranjega trga javnih naročil Unije ter postopkih za podporo pogajanjem o dostopu blaga in storitev Unije do trgov javnih naročil tretjih držav



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1.OZADJE PREDLOGA Razlogi za predlog in njegovi cilji Komisija je 21. marca 2012 sprejela predlog UREDBE EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o dostopu blaga in storitev tretje države do Unije (COM (2012) 124 final). Predlog instrumenta mednarodnih javnih naročil (IPI) je odziv EU na pomanjkanje enakih pogojev na svetovnih trgih javnih naročil. Medtem ko je naš trg javnih naročil odprt tujim ponudnikom, so trgi javnih naročil za tuje blago in storitve v tretjih državah v veliki meri pravno in dejansko zaprti. Cilj IPI je partnerje spodbujati, da se vključijo v pogajanja, ter ponudnikom in blagu iz EU dati možnost sodelovanja v javnih razpisih tretjih držav. Številne tretje države ne želijo odpreti svojih trgov javnih naročil mednarodni konkurenci ali jih odpreti bolj, kot so to že storile. Vrednost javnih naročil ZDA na voljo za tuje ponudnike znaša trenutno samo 178 milijard eurov in 27 milijard eurov na Japonskem, na Kitajskem pa je za tuja podjetja odprt zelo majhen del trga javnih naročil. Mnoge države so sprejele tudi zaščitne ukrepe, še zlasti zaradi gospodarske krize. Skupno je trenutno več kot polovica svetovnega trga javnih naročil zaprtega zaradi zaščitnih ukrepov in ta delež se še povečuje. Posledično se na svetovnih trgih javnih naročil trenutno ustvari le 10 milijard eurov izvoza EU (0,08 % BDP EU), medtem ko se ocenjuje, da nadaljnjih 12 milijard eurov izvoza EU ostaja neuresničenih zaradi omejitev. V pogajanjih o spremenjenem Sporazumu o vladnih naročilih (Government Procurement Agreement – GPA) v okviru Svetovne trgovinske organizacije (STO) ter v dvostranskih pogajanjih s tretjimi državami EU zagovarja ambiciozno odpiranje mednarodnih trgov javnih naročil. Približno 352 milijard eurov javnih naročil EU je odprtih za ponudnike iz držav podpisnic Sporazuma o vladnih naročilih. Vendar nekateri pomembni gospodarski akterji, kot so Kitajska, Brazilija in Indija še niso podpisali sporazuma, nekatere države, ki so že pogodbenice, pa so v svojih načrtih omejile obseg vključenosti javnih naročil. Od uvedbe predloga IPI leta 2012 so se pomembna trgovinska pogajanja bodisi začela, npr. z ZDA (TTIP) ali Japonsko (FTA), ali nadaljevala, kot npr. s Kitajsko (za pristop k Sporazumu o vladnih naročilih). Sprejetje IPI bi bil močen signal za te in druge partnerje in bi pogajalce spodbudil, da pospešijo in izvedejo znatno odprtje njihovih trgov javnih naročil. Potreba po instrumentu, kot je IPI, je tako postala še bolj nujna. Končni cilj je izboljšati, v skladu s strategijo EU Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast [COM(2010) 2020], poslovne priložnosti za podjetja EU na svetovni ravni ter s tem ustvariti nova delovna mesta in spodbuditi inovacije. Prvotni predlog je zajemal dva dela: (a) tako imenovana „vključena javna naročila“ (kjer je EU sprejela mednarodne obveznosti v zvezi z dostopom do trga); in (b) „izključena javna naročila“ (kjer EU ni sprejela nobene obveznosti v zvezi z dostopom do trga). Za zadnjo kategorijo je prvotni predlog vključeval dva različna postopka; (a) decentralizirani postopek, v katerem bi naročnik po pridobitvi odobritve Komisije lahko izločil ponudbo; in b) centralizirani postopek, v katerem Komisija igra osrednjo vlogo (preiskave, pogajanja s tretjo državo, odločitev o sprejetju omejevalnih ukrepov – zaprtje trga ali pribitek na ceno – če je to nujno, ki bi jih potem nacionalni organi uporabili v svojih postopkih javnih naročil). O tem prvotnem predlogu sta razpravljala Evropski parlament in Svet, vendar prva obravnava ni bila končana. Čeprav je velika večina držav članic prepoznala sedanje neravnovesje med na eni strani odprtim trgom javnih naročil EU in na drugi strani resnimi in trdovratnimi težavami v zvezi z diskriminatornimi ukrepi in praksami, ki jih gospodarski subjekti EU doživljajo v nekaterih tretjih državah, Svet ni uspel doseči uradnega stališča o predlogu Komisije. Med preučevanjem predloga v Delovni skupini za trgovinska vprašanja so številne države članice izrazile pomisleke v zvezi z načelom zaprtja trga EU za blago in storitve s poreklom iz nekaterih tretjih držav, tudi če je le začasno in usmerjeno, nekatere države članice pa so izrazile trdno podporo tej pobudi. Številne države članice so poudarile tudi pomisleke glede upravnega bremena, ki ga predlog nalaga javnim naročnikom in podjetjem. Evropski parlament je na plenarnem zasedanju 15. januarja 2014 glasoval o spremembah predloga Komisije in z veliko večino potrdil mandat za začetek triloga skupaj s seznamom sprememb. Spremembe so zlasti vključevale vzpostavitev povezave med centraliziranim in decentraliziranim stebrom (pri čemer bi se decentralizirani steber lahko uporabil le, če bi se preiskava Komisije že začela), razširitev področja uporabe izjem za države v razvoju ter skrajšanje rokov, ki so Komisiji na voljo za preiskave domnevnih diskriminatornih praks in ukrepov tretjih držav. Trenutni Evropski parlament je 20. oktobra 2014 potrdil odločitev. ki je bila sprejeta v prejšnjem zakonodajnem obdobju in se pripravil za trilog. Glede na to, da se zdi, da obstaja široko soglasje o tem, da trenutno obstaja neravnovesje med odprtostjo trga javnih naročil EU in trgov javnih naročil tretjih držav in da bi morala evropska podjetja imeti lažji dostop do priložnosti za javna naročila v tujini, se je Komisija odločila, da spremeni svoj prvotni predlog, da bi se odzvala na nekatere pomisleke, ki sta jih izrazila oba zakonodajna organa EU, hkrati pa zagotovila, da revidirani predlog EU še vedno zagotavlja boljši vpliv v pogajanjih za odprtje tujih trgov javnih naročil. Cilj sprememb v tem predlogu je odpraviti vse možne negativne posledice instrumenta v izvirni obliki, kot so zlasti popolno zaprtje trga javnih naročil EU, upravno breme in tveganje razdrobljenosti notranjega trga. Hkrati se je predlog osredotočil na vlogo Komisije pri preiskovanju ovir pri javnem naročanju v tretjih državah in zagotavlja orodja za sodelovanje s tretjimi državami pri njihovi odpravi. Natančneje, spremenjeni predlog odpravlja „decentralizirani postopek“, obenem pa ohranja možnost, da se pod določenimi pogoji naloži pribitek na ceno, poenostavlja postopke, razširja področje uporabe izjem ter zagotavlja orodja za nadaljnjo ciljno usmeritev morebitnih ukrepov. Nenazadnje zagotavlja tudi večjo stopnjo preglednosti, in sicer s tem, ko določa, da Komisija ugotovitve preiskav v zvezi z diskriminatornimi ukrepi in praksami tretjih držav ter vse ukrepe, ki jih te države sprejmejo za odpravo diskriminatornih ukrepov in praks, da na voljo javnosti. Komisija je v svojem delovnem programu za leto 2015 napovedala, da namerava spremeniti predlog IPI ,,v skladu s prednostnimi nalogami nove Komisije, da se poenostavijo postopki, skrajšajo roki za preiskave in zmanjša število akterjev pri izvajanju“. Vsi navedeni potrebni elementi so vključeni v spremenjeni predlog, ki naj bi služil kot podlaga, na kateri bi bilo mogoče doseči uravnotežen kompromis Sveta in Parlamenta, ter hkrati zagotoviti, da IPI ostaja učinkovito sredstvo za boljši položaj v pogajanjih. 2.PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA Povzetek sprememb k prvotnemu predlogu Cilj sprememb v tem predlogu je povečanje učinkov instrumenta na tretje države ob sočasnem odpravljanju morebitnih negativnih posledic instrumenta v izvirni obliki, kot so možnost zaprtja trga javnih naročil EU za poslovne partnerje v celoti, upravno breme, povezano z uporabo instrumenta, in tveganje razdrobljenosti notranjega trga. Hkrati se predlog osredotoča na vlogo Komisije pri preiskovanju ovir pri javnem naročanju v tretjih državah in zagotavlja orodja za sodelovanje s tretjimi državami pri njihovi odpravi. Predloge je mogoče povzeti tako:

Prvič, predlaga se, da se črta možnost zaprtja trga in omejijo morebitni omejevalni ukrepi v zvezi s pribitki cene, ki se zdaj imenujejo „ukrepi prilagoditve cen“. Kadar je na podlagi preiskave Komisije ugotovljeno, da država ovira udeležbo EU v postopkih javnih naročil, se za ponudnike, blago ali storitve iz te države uporabijo ukrepi prilagoditve cene. V nasprotju s prvotnim predlogom je lahko naročilo oddano tudi tujim ponudnikom ter za blago in storitve, za katere se za namene ocenjevanja uporabi ukrep prilagoditve cene, če je prilagoditvi cene navkljub ponudba konkurenčna v smislu cene in kakovosti. Drugič, revidirani predlog odpravlja možnost, da javni naročniki samostojno odločajo o prepovedi udeležbe tujih ponudnikov v svojih ponudbah s črtanjem decentraliziranega stebra. Tretjič, revidirani predlog vzpostavlja domnevo, da bodo ponudbe, ki so jih predložila podjetja iz ciljne tretje države predmet pribitka na ceno, razen če podjetje lahko dokaže, da je manj kot 50 % celotne vrednosti ponudbe sestavljene iz izključenega blaga in storitev s poreklom iz tretje države. V prvotnem predlogu je dokazno breme nosil javni naročnik, zdaj ga nosi ponudnik. Četrtič, predlagano je dodatno zmanjšanje upravnega bremena, in sicer tako, da se državam članicam omogoča, da navedejo, kateri njihovi naročniki bodo morali izvesti ukrep prilagoditve cene. Ta predlog se zgleduje po uredbi o izvrševanju pravic. Petič, ukrep prilagoditve cene naj se ne bi uporabil za evropska mala in srednja podjetja (MSP) ter za ponudnike in blago s poreklom iz držav v razvoju, ki se obravnavajo v okviru GSP+, v skladu s trgovinsko in razvojno politiko EU do teh držav. Enako velja za izločitev MSP iz instrumenta, kar zagotavlja skladnost IPI tudi z širšo politiko EU na tem področju. Šestič, nova določba bi dovolila vključitev ozemelj na regionalni ali lokalni ravni, npr. držav, regij ali celo občin. Sedmič, predlaga se skrajšanje roka za preiskave Komisije v okviru centraliziranega postopka in popolna odprava decentraliziranega stebra. Osmič, v skladu s pristopom Komisije k preglednosti v trgovinski politiki se predlaga, naj Komisija objavi ugotovitve preiskave, v katerih bo opredelila ovire za ponudbe v tretjih državah. Devetič, pojasnjeno je bilo, da se bo instrument uporabljal za vse postopke javnih naročil in koncesij, ki so zajete v direktivah EU o javnih naročilih in koncesijah, sprejetih februarja 2014 (kar izključuje na primer koncesije za storitve oskrbe z vodo). Vse naštete spremembe so popolnoma v skladu z napovedmi iz delovnega programa Komisije za leto 2015 o poenostavitvi postopkov, skrajšanju rokov za preiskave in zmanjšanju števila akterjev pri izvajanju. Skladnost z obstoječimi določbami na področju, na katero se nanaša predlog Pobuda za IPI je nov predlog na področju mednarodne politike Evropske unije v zvezi z javnimi naročili. Nedavno sprejete nove direktive Evropske unije o javnih naročilih , ki so predhodnice pobude, ne zagotavljajo splošnega okvira za obravnavo ponudb, ki vsebujejo tuje blago in storitve na trgu javnih naročil EU. Edina posebna pravila so določena v členih 85 in 86 Direktive 2014/25/EU. Vendar so te določbe omejene na naročila gospodarskih javnih služb, njihovo področje uporabe pa je preveč omejeno, da bi pomembno vplivale na pogajanja o dostopu do trga. Dejansko javna naročila EU za gospodarske javne službe predstavljajo samo približno 20 % celotnega trga javnih naročil EU. V spremenjenem predlogu Komisije je predlagano, da se navedena člena ob sprejetju predloga za IPI razveljavita. Skladnost z drugimi politikami in cilji Unije Prvotna pobuda, kot tudi spremenjeni predlog, izvajata strategijo Evropa 2020 ter vodilno pobudo strategije Evropa 2020 o celostni industrijski politiki za dobo globalizacije [COM(2010) 614]. Prav tako izvaja Akt za enotni trg [COM(2011) 206] in sporočilo o trgovini, rasti in svetovnih zadevah [COM(2010) 612]. Gre za strateško pobudo delovnega programa Komisije za leto 2011 (COM(2010) 623 final). Ta predlog je tudi skladen z razvojnimi politikami in cilji Unije, zlasti s splošno zaščito blaga in storitev iz najmanj razvitih držav pred ukrepi v okviru tega instrumenta. S tega vidika spremenjeni predlog predstavlja korak naprej pri izločitvi najmanj razvitih držav ter tistih držav v razvoju, ki se štejejo za ranljive zaradi pomanjkanja diverzifikacije in nezadostne vključenosti v mednarodni trgovinski sistem in svetovno gospodarstvo, iz področja uporabe IPI. Ta prilagoditev je namenjena zagotavljanju nadaljnje uskladitve s splošnimi politikami EU na področju razvoja. 3.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST Pravna podlaga Člen 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Načelo subsidiarnosti Predlog je v izključni pristojnosti Evropske unije. Načelo subsidiarnosti se zato ne uporablja. Načelo sorazmernosti Predlog je skladen z načelom sorazmernosti iz naslednjih razlogov: Že prvotni predlog je dosegel ustrezno ravnovesje med interesi vseh zadevnih zainteresiranih strani in interesi vzpostavitve instrumenta, kot je IPI, v podporo trgovinske politike EU. Spremenjeni predlog dodatno omejuje morebitne negativne posledice prvotnega predloga, ne da bi črtal toliko ključnih elementov predloga, da bi ta izgubil svojo vlogo učinkovitega sredstva v mednarodnih pogajanjih. Izbira instrumenta

Predlagani instrument je uredba. Druga sredstva ne bi bila ustrezna, saj lahko samo uredba v zadostni meri zagotovi enotno ukrepanje Evropske unije na področju skupne trgovinske politike. Poleg tega, ker ta instrument Evropski komisiji nalaga nekatere naloge, ne bi bilo primerno predlagati instrumenta, ki zahteva prenos v pravne rede držav članic. 4.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi Da bi zbrala mnenja zainteresiranih strani, je Komisija pri pripravi prvotnega predloga poleg individualnih sestankov organizirala vrsto posvetovanj in dejavnosti za ozaveščanje. Odkar so bila opravljena posvetovanja z zainteresiranimi stranmi, so za pripravo spremenjenega predloga, ki bi imel več možnosti za sprejetje, potekali sestanki s predstavniki držav članic. Glavni razlogi, ki so jih zainteresirane strani predložile za ali proti eni ali drugi možnosti politike, so vključevali tveganje povračilnih ukrepov s strani trgovinskih partnerjev EU, upravno breme, ki bi ga lahko predstavljala taka pobuda, ter dejstvo, da bi pobuda lahko ogrozila status EU kot zagovornice odprtih trgov. Poleg tega je večina zainteresiranih strani menila, da bi se o morebitnih omejitvah dostopa do trga moralo odločati na ravni EU in ne na ravni držav članic ali javnih naročnikov/naročnikov. Novi predlog jasno potrjuje to načelo v členu 1(5), ki prepoveduje omejevalne ukrepe, ki niso določeni z Uredbo. V zvezi z upravnim bremenom so zainteresirane strani zlasti menile, da bi bile zamude, nastale zaradi postopka priglasitve v okviru decentraliziranega stebra, zelo obremenjujoče, to tveganje pa bo v celoti odpravljeno s črtanjem prejšnjega člena 6. Spremenjeni predlog nadalje upošteva vsa ta vprašanja, in sicer z oblikovanjem bolj ciljno usmerjenega orodja, ki naj bi zmanjšalo upravno breme in tveganje povračilnih ukrepov, obenem pa še večji poudarek namenja načelu splošne odprtosti trgov javnih naročil EU z odpravljanjem možnosti za zaprtje trga. Ocena učinka Odbor Komisije za oceno učinka (Impact Assessment Board – IAB) je izdal dve mnenji o poročilu o oceni učinka. Priporočila odbora so bila v največji možni meri vključena v končno poročilo o oceni učinka. Čeprav njegove ugotovitve še veljajo, je cilj predlaganih sprememb bolj ciljno usmerjen instrument, ki bi ga bilo mogoče bolj enostavno uporabljati v praksi, ter dodatna omejitev morebitnih negativnih učinkov, ki so bili ugotovljeni v poročilu o oceni učinka. –Omejitev možnih omejevalnih ukrepov v zvezi s pribitki cene upošteva pomisleke, da bi popolno zaprtje trga javnih naročil EU, kot je bilo prvotno predvideno, lahko poslalo napačen signal tretjim državam in ne bi bilo skladno z gospodarskimi interesi celotne EU. Glede na to, da bi se prilagoditev cen uporabila le za postopek ocenjevanja in ne bi določila končne cene, ne bo škodila interesom javnih naročnikov. –Odprava decentraliziranega stebra bo v celoti odpravila upravno breme naročnikov, ki zaprosijo za izločitev tujih ponudb. Ta sprememba tudi varuje celovitost notranjega trga in preprečuje kakršno koli razdrobitev. –Domneva, da bo omejevalni ukrep vplival na ponudbe, ki so jih predložila podjetja iz ciljne tretje države, razen če ne predložijo dokazov o nasprotnem, bo še dodatno zmanjšala upravno breme za javne naročnike, hkrati pa povečala učinkovitost ukrepa, saj je možnost, da bi bila odločitev javnega naročnika predmet pravne presoje, precej manjša. Tudi obveznost za javne naročnike, da sprejmejo samostojne izjave o poreklu blaga in storitev v postopku javnega razpisa, bi morala imeti enak učinek. –S tem, ko imajo države članice vlogo pri izbiri javnih naročnikov/naročnikov, ki morajo uporabiti ukrep, se bo zagotovilo, da izvajanje ne bo zadevalo najmanjših naročnikov z omejenimi upravnimi zmogljivostmi in viri. Ta sprememba ne predstavlja tveganja za ogrozitev učinkovitost ukrepa, saj je za male javne naročnike manj verjetno, da bi upravljali javna naročila v obsegu, na katerega se osredotoča IPI. V primeru, da se seznam naročnikov ne predloži ali da predloženi seznam ne ustreza sprejetemu cenovnemu merilu, Komisija lahko na lastno pobudo sestavi takšen seznam. –Izključitev najbolj ranljivih držav v razvoju iz področja uporabe instrumenta naj ne bi vplivala na pogajalski položaj, saj instrument ni bil nikoli usmerjen v te države. Izvzem navedenih držav iz področja uporabe bo dodatno pojasnilo, da je cilj instrumenta izvajanje pritiska na pomembne trgovinske partnerje, da bi se njihovi trgi javnih naročil še dodatno odprli za subjekte EU. Neuporaba za evropska MSP bo še bolj zmanjšala upravno breme za navedene gospodarske subjekte v skladu s splošno politiko za MSP v EU. –Možnost vključitev ozemelj na regionalni ali lokalni ravni je namenjena razlikovanju ozemelj in omogočanju sorazmernega odziva v primeru, da so diskriminatorni ukrepi uvedeni le na podcentralni ravni (npr. državni organi, regionalne in občinske uprave), z namenom, da svoje javne razpise odprejo za ponudnike EU. –Skrajšanje rokov za preiskave Komisije se odziva na pomisleke o dolgotrajnih postopkih, zlasti glede decentraliziranega stebra, v okviru katerega bi javni naročniki, v času postopka za oddajo javnega naročila, ki je v teku, morali počakati na konec preiskave Komisije in izdajo odločbe. Prilagoditev rokov za preostali del centraliziranega postopka naj bi pripomogel k pospešitvi preiskovalne faze postopka. –Komisija naj bi z objavo svojih ugotovitev glede trgovinskih ovir v tretjih državah prispevala k ustvarjanju nove dinamike za odpravo teh ovir. –Kot je bilo predvideno že v prvotnem predlogu, bo IPI zajemal tudi koncesije, če so te zajete z novo direktivo o koncesijah. Pravila o koncesijah ne določajo, ali morajo določene dejavnosti izvajati javni ali zasebni subjekti, temveč se osredotočajo na način, na katerega morajo javni subjekti naročati blago in storitve. Učinkovitost

Predlagane spremembe bodo povečale učinkovitost instrumenta. Pojasnitev določb: Poročilo o oceni učinka je poudarilo učinkovitost prvotno predlaganih rešitev v zvezi s ciljem pojasnitve pravil glede dostopa ponudnikov izven EU do trga javnih naročil EU. Vendar je izpostavilo tudi številne pomanjkljivosti, povezane z izbirno naravo decentraliziranega stebra, kar bi lahko povzročilo različne vzorce uporabe in razdrobitev notranjega trga. Spremenjeni predlog bo še vedno izpolnjeval prvotni cilj glede pojasnitve določb, ki se uporabljajo, in Komisija bo še naprej imela zadnjo besedo glede uporabe omejevalnih ukrepov. Poleg tega bo z odpravo decentraliziranega stebra uporaba pravil enostavnejša in še bolj harmonizirana ter zmanjšana možnost, da javni naročniki/naročniki storijo napako pri uporabi omejevalnih ukrepov. Skrajšanje rokov za preiskavo Komisije bo zagotovilo, da bo prej jasno, ali bodo omejevalni ukrepi sprejeti ali ne. Pogajalski vpliv: Črtanje decentraliziranega stebra in omejitev pribitkov cene pomeni določeno tveganje za zmanjšanje pogajalskega vpliva. Vendar je glavni pogajalski vpliv izhajal iz centraliziranega stebra, ki je ohranjen. Komisija bo še vedno lahko uporabila svojo možnost, da v vsakem trenutku zagrozi z omejitvijo dostopa do trga in začne preiskavo diskriminatornega ravnanja. Predlog bo tudi omogočal bolj usmerjene ukrepe, med drugim s tem, da določa možnost omejitve omejevalnih ukrepov na ozemlju določenih podcentralnih ravni uprave. Omejitev pribitkov cen kot manj skrajna oblika zaprtja trga, ki je bila ocenjena že v prvotni oceni učinka, zagotavlja, da bodo trgi EU načeloma ostali odprti, pri čemer po potrebi omogoča usmerjene ukrepe. Uspešnost Predlagane spremembe bodo povečale uspešnost instrumenta. Upravno breme: Predlagane spremembe bodo zmanjšale upravno breme. V oceni učinka so bili stroški priglasitve v okviru decentraliziranega postopka ocenjeni na 3,5 milijona EUR. Črtanje decentraliziranega stebra, vključno z roki, odpravlja vsa potencialna tveganja, ki so povezana s postopkom priglasitve, ugotovljena v oceni učinka. Dejstvo, da se državam članicam dovoli začetni izbor javnih naročnikov/naročnikov, od katerih se bo zahtevala uporaba ukrepa, bo pripomoglo k zagotovitvi, da naročnikom z omejenimi upravnimi zmogljivostmi ukrepa ne bo treba uporabiti. Morebitno tveganje povečanega upravnega bremena za javne naročnike/naročnike zaradi določb o neobičajno nizkih ponudbah, ki je bilo ugotovljeno v poročilu o oceni učinka, bo s črtanjem prvotnega člena 7 odpravljeno. MSP se zaradi svoje velikosti in omejene zmogljivosti pogosto soočajo s posebnimi težavami, ki nastanejo zaradi obremenjujočih postopkov. Glede na to, da je že zaradi praga visoke vrednosti malo verjetno, da bo instrument zadeval manjša podjetja, pa bo njegova neuporaba za evropska MSP še dodatno zmanjšala upravno breme za navedene gospodarske subjekte v skladu s splošno politiko EU za MSP. Tveganje povračilnih ukrepov: Predlagana sprememba bo omogočila ukrepanje proti tistim ozemeljem tretjih držav, ki so odgovorna za diskriminatorne ukrepe, ne da bi bilo treba vključiti celotno tretjo državo. Ta možnost, ki omogoča bolj ciljno usmerjene in upravičene ukrepe, bo dodatno zmanjšala tveganje povračilnih ukrepov. Javne finance: Kot je bilo ugotovljeno v oceni učinka, je celoten učinek instrumenta na javne finance zanemarljiv. Vendar pa bo nadaljnje zmanjšanje področja uporabe še dodatno omejilo ta učinek. Skladnost Poročilo o oceni učinka je poudarilo, da je usklajenost trgovinske politike EU in notranjega trga EU bolje ohranjena, če se odločitve sprejemajo na ravni EU, tj. ob polnem poznavanju vseh pravnih, gospodarskih in političnih posledic, ne da bi se dopustile različne prakse pri obravnavi tujega blaga in storitev v EU. S črtanjem decentraliziranega stebra Komisija povečuje nadzor nad uporabo omejevalnih ukrepov in tako zmanjšuje tveganje napačne uporabe pravil. Spremenjeni predlog bo zato izboljšal usklajenost trgovinske politike EU in evropskega notranjega trga ter spoštovanje mednarodnih obveznosti EU. Zahteva v zvezi z oceno učinka je torej izpolnjena. 5.PRORAČUNSKE POSLEDICE Predlog sam nima proračunskih posledic. Dodatne naloge za Komisijo se lahko opravijo z obstoječimi viri. 6.DRUGI ELEMENTI Izvedbeni načrti ter ureditve spremljanja, ocenjevanja in poročanja Predlog vsebuje določbo o pregledu. 7.Podrobna obrazložitev specifičnih določb predloga Člen 1 določa predmet urejanja in področje uporabe. Besedilo prvotnega predloga je bila prilagojeno tako, da odraža črtanje decentraliziranega stebra. Določba je bila tudi nekoliko jezikovno prilagojena, da bi se povečala njena berljivost. Poleg tega določba vključuje pojasnitev, ki določa, da države članice ne smejo omejiti dostopa tujih gospodarskih subjektov v večji meri, kot je to določeno v tej Uredbi. Kot je bilo določeno že v prvotnem predlogu, bo IPI zajemal tudi koncesije, če so te zajete z novo direktivo o koncesijah. Opozoriti je treba, da pravila o koncesijah ne določajo, ali morajo določene dejavnosti izvajati javni ali zasebni subjekti, temveč se osredotočajo na način, na katerega se morajo javni subjekti obračati trgu, da bi naročili blago in storitve. Člen 2 vsebuje ustrezne opredelitve pojmov, ki so večinoma prevzete iz direktiv o javnih naročilih EU. Nekateri izrazi, ki se v osnutku uredbe ne uporabljajo več, so bili črtani. Spremenjeni predlog ne uporablja izraza „pomanjkanje bistvene vzajemnosti“, temveč se sklicuje na „omejevalne in diskriminatorne ukrepe ali prakse pri javnih naročilih“. Člen 3 za namene te uredbe določa pravila o poreklu, ki se uporabljajo za blago in storitve, ki jih nabavijo javni naročniki/naročniki. V skladu z mednarodnimi obveznostmi EU so pravila o poreklu za blago in storitve skladna s pravili o nepreferencialnem poreklu, kakor je opredeljeno v carinskem zakoniku EU. Poreklo storitve se določi na podlagi ustreznih pravil v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije glede pravice do ustanavljanja in opredelitev, ki jih določa Splošni sporazum o carinah in trgovini (GATS) v členu XXVIII. Prvotno besedilo je bilo nekoliko prilagojeno z namenom izboljšanja njegove berljivosti.

Člen 4 določa izjeme od uporabe instrumenta v zvezi z blagom in storitvami s poreklom iz najmanj razvitih držav. Spremenjeni predlog izjemo razširja tako, da velja za blago in storitve s poreklom iz držav v razvoju, ki štejejo za ranljive zaradi pomanjkanja diverzifikacije in nezadostne vključenosti v mednarodni trgovinski sistem in svetovno gospodarstvo, kot je določeno v Prilogi VII Uredbe GSP. Člen 5 prvotnega predloga v smislu spremenjenega predloga ni potreben in se zato črta. Spremenjeni predlog vsebuje novi člen 5 o izjemi od uporabe instrumenta za evropska MSP, kot so določena v Priporočilu Komisije 2003/361/ES. Da bi se preprečilo izogibanje navideznih podjetij, se določba izrecno sklicuje na določen obseg poslovnih dejavnosti.

Prvotni člen 6 o vzpostavitvi decentraliziranega postopka se črta. Novi člen 6 določa pravila o preiskavi Komisije in roke, ki jih je treba spoštovati. Spremenjeni predlog je skrajšal prvi del obdobja preiskovanja in namesto tega podaljšal mogoče dodatno obdobje, da bi bilo glavno pravilo v zvezi z rokom strožje. Člen jasno določa, da morajo biti ugotovitve Komisije na voljo javnosti. V prvotnem predlogu je člen 7 določal obveznost za javne naročnike, da ponudnike in Komisijo obvestijo v primerih, ko bi sprejeli neobičajno nizke ponudbe. S črtanjem decentraliziranega stebra je ta določba izgubila svoj pomen v Uredbi in se zato črta. Novi člen 7 določa pravila glede posvetovanj s tretjimi državami in možnega ukrepanja Komisije po tem, ko je s preiskavo javnih naročil ugotovila, da je zadevna tretja država sprejela ali da ohranja omejevalne ali diskriminatorne ukrepe ali prakse pri javnih naročilih. Člen 8 je v prvotnem predlogu določal pravila, ki so urejala centralizirani steber in so v spremenjenem predlogu prestavljena v člen 9. Novi člen 8 uvaja ukrep prilagoditve cene in določa, v zvezi s katerimi tretjimi državami se takšen ukrep lahko uporabi. Člen 9 je v prvotnem predlogu urejal mehanizem za posvetovanje s tretjimi državami v primerih dokazanih omejevalnih praks pri javnih naročilih; ta določba se zdaj nahaja v členu 7 spremenjenega predloga. Novi člen 9 določa, da države članice predlagajo javne naročnike, ki morajo izvesti ukrep prilagoditve cene. Da se zagotovi ustrezna raven ukrepov in da izvajanje poteka na uravnotežen način med državami članicami, Komisija določi zadevne naročnike. V primeru, da se seznam naročnikov ne predloži ali da predloženi seznam ne ustreza sprejetemu cenovnemu merilu, Komisija lahko na lastno pobudo sestavi takšen seznam. Novi člen 10 ureja preklic ali začasno odložitev ukrepov. Člen tudi določa, da Komisija objavi svoje ugotovitve glede popravnih ali izboljševalnih ukrepov, ki jih je sprejela zadevna tretja država. Člen 11 je v prvotnem predlogu določal pravila za preklic ali začasno odložitev sprejetih omejevalnih ukrepov. Novi člen 11 določa pravila o uporabi ukrepa prilagoditve cene. Pribitek na ceno se uporabi le v postopku ocenjevanja in ne za končno ceno. Člen 12 je v prvotnem predlogu določal pravila za zagotavljanje informacij ponudnikom o uporabi omejevalnih ukrepov, ki jih je sprejela Komisija v okviru posameznih postopkov v zvezi z javnimi naročili. Novi člen 12 določa možne izjeme od uporabe ukrepov prilagoditve cene, ki so bile v prvotnem predlogu določene v členu 13. Navedene izjeme se ne spremenijo. Člen 13 je v prvotnem predlogu določal okoliščine, v katerih se javnim naročnikom/naročnikom odobri, da začasno ne uporabljajo ukrepov, sprejetih v skladu s to uredbo. Nova člena 13 in 14 določata pravila v zvezi s pravnimi sredstvi v primeru kršitev določb Uredbe in postopkom odbora za odločanje, kar je bilo v prvotnem predlogu določeno v členih 16 in 17. Člena 14 in 15 sta v prvotnem predlogu določala prenos pooblastil na Komisijo za sprejetje delegiranih aktov, s katerimi bi posodobila prilogo k Uredbi tako, da naj bi upoštevala sklenitev novih mednarodnih sporazumov Unije na področju javnih naročil. Glede na to, da se je decentralizirani steber črtal, ni potrebe po prilogi, ki bi opredelila ustrezne sporazume o trgovini, ki so v veljavi. Odločitve, ki jih sprejme Komisija ob uporabi ukrepov prilagoditve cene, bodo vsebovale potrebne informacije v zvezi z obsegom zavez EU do tretjih držav. Člena 18 in 19 sta bila v prvotnem predlogu povezana z zaupnostjo in obveznostjo Komisije, da poroča Evropskemu parlamentu in Svetu o uporabi te uredbe. Te določbe so zdaj v členih 15 in 16 spremenjenega predloga. Prvotni člen 20 je postal člen 17 spremenjenega predloga. Določa razveljavitev členov 85 (prej člen 58) in 86 (prej člen 59) direktive o javnih gospodarskih službah 2014/25/EU (prej 2004/17/ES). Prejšnji člen 21 in novi člen 18 določata začetek veljavnosti Uredbe. 2012/0060 (COD) Spremenjeni predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o dostopu blaga in storitev tretje države do notranjega trga javnih naročil Unije ter postopkih za podporo pogajanjem o dostopu blaga in storitev Unije do trgov javnih naročil tretjih držav EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 207 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, ob upoštevanju mnenja Odbora regij, v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1)V skladu z členom 21 Pogodbe o Evropski uniji določa, daUnija določi in izvaja skupne politike in ukrepe ter si prizadeva za visoko stopnjo izboljša sodelovanje na vseh področjih mednarodnih odnosov za, med drugim, spodbujanje vključitve vseh držav v svetovno gospodarstvo, skupaj s postopno odpravo omejitev v mednarodni trgovini. (2)V skladu s členom 206 Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU) Unija z vzpostavitvijo carinske unije v skupnem interesu prispeva k usklajenemu razvoju svetovne trgovine, postopnemu odpravljanju omejitev v mednarodni trgovini in pri tujih neposrednih naložbah ter k zmanjševanju carinskih in drugih ovir. (3)V skladu s členom 26 Pogodbe o delovanju Evropske unije PDEUUnija sprejme ukrepe za vzpostavitev ali zagotavljanje delovanja notranjega trga, ki zajema območje brez notranjih meja, na katerem je v skladu z določbami Pogodb zagotovljen prost pretok blaga, oseb, storitev in kapitala. (4)V členu III:8 Splošnega sporazuma o carinah in trgovini iz leta 1994 ter členu XIII Splošnega sporazuma o trgovini s storitvami so vladna naročila izločena iz glavnih večstranskih ureditev Svetovne trgovinske organizacije (STO) . (5)Spremenjeni večstranski Sporazum STO o vladnih naročilih omogoča zgolj omejen dostop do trga za podjetja Unije do trgov javnih naročil tretjih držav in velja zgolj za omejeno število članic STO, ki so podpisnice tega sporazuma. Spremenjeni Sporazum o vladnih naročilih je Unija sklenila Decembra 2013. (56)V okviru Svetovne trgovinske organizacije STOter prek njenih dvostranskih odnosov se Unija zavzema za ambiciozno odpiranje mednarodnih trgov javnih naročil Unije ter njenih trgovinskih partneric v duhu vzajemnosti in medsebojne koristi. (7)Če je zadevna država podpisnica Sporazuma STO o vladnih naročilih ali je sklenila trgovinski sporazum z EU, ki vključuje določbe o javnih naročilih, bi morala Komisija upoštevati mehanizme posvetovanja in/ali postopke reševanja sporov, ki so določeni v zadevnem sporazumu, kadar so omejevalne prakse povezane z javnimi naročili, vključenimi med obveznosti glede dostopa do trga, ki jih je zadevna država sprejela do Unije. (68)Številne tretje države ne želijo odpreti svojih trgov javnih naročil in koncesij mednarodni konkurenci ali jih odpreti bolj, kot so to že storile. Zato so gospodarski subjekti Unije izpostavljeni omejevalnim praksam pri javnih naročilih v mnogih trgovinskih partnericah Unije. Navedene omejevalne prakse pri javnih naročilih povzročajo izgubo številnih trgovinskih priložnosti. (79)Direktiva e 2004/17/EC Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev in 2004/18/EC Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev vsebujeta le nekaj določb o zunanji razsežnosti politike javnih naročil Unije, zlasti člena5885 in5986 Direktive 2004/17/EC. Vendar Te določbe imajo le omejeno področje uporabe, naročniki pa jih zaradi pomanjkanja smernic ne uporabljajo veliko.in bi jih bilo treba nadomestiti. (8)V skladu s členom 207 PDEU skupna trgovinska politika na področju javnih naročil temelji na enotnih načelih. (110)Uredba (EU) št. 654/2014 Evropskega parlamenta in Sveta določa pravila in postopke za zagotovitev izvrševanja pravic Unije na podlagi mednarodnih trgovinskih sporazumov, ki jih je sklenila Unija. Za obravnavo blaga in storitev, ki niso vključeni v take mednarodne sporazume, ne obstajajo nobena pravila in postopki. (911)Zaradi pravne varnosti za gospodarske subjekte Unije in tretjih držav, ter javne naročnike in /naročnike bi se morale mednarodne obveznosti glede dostopa do trga, ki jih je Unija sprejela v odnosu do tretjih držav na področju javnih naročil in koncesij, upoštevati v pravnem redu EU, s čimer bi se zagotovila njihova učinkovita uporaba. Komisija bi morala izdati smernice o uporabi obstoječih mednarodnih obveznosti Evropske unije glede dostopa do trga. Te smernice bi bilo treba redno posodabljati in zagotavljati informacije, ki so preproste za uporabo. (102)Cilja izboljšanja dostopa gospodarskih subjektov Unije EU do trgov javnih naročil in koncesij nekaterih tretjih držav, ki so zaščiteni z omejevalnimi in diskriminatornimi ukrepi ali praksami pri javnih naročilih, in ohranitve enakih konkurenčnih pogojev na evropskem enotnem notranjem trgu zahtevata sklicevanje na pravila o nepreferencialnem poreklu, ki so določena v carinski zakonodaji EU, tako da javni naročniki in naročniki vedo, da se obravnava blaga in storitev tretjih držav, ki niso blago in storitve vključeni v mednarodneih obveznostih Unije., uskladi po vsej Evropski uniji. (113)V ta namen bi bilo treba določiti pravila o poreklu, da javni organi naročniki/naročniki vedo, ali so blago in storitve vključeni v mednarodnih obveznostih Evropske unije. Poreklo blaga bi bilo treba določiti v skladu s členi od 22 do 26 Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/1992Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti. V skladu s to uredbo bi bilo treba blago šteti za blago Unije, če je v celoti pridobljeno ali izdelano v Uniji. Za blago, v proizvodnjo katerega je bila vključena ena ali več tretjih držav, bi bilo treba šteti, da ima poreklo v državi, kjer je potekala zadnja znatna gospodarsko utemeljena predelava ali obdelava v podjetju, opremljenem za ta namen, katerega rezultat je izdelava novega proizvoda ali predstavlja pomembno stopnjo proizvodnje. (14)Poreklo storitve bi bilo treba določiti na podlagi porekla fizične ali pravne osebe, ki jo opravlja. Smernice, navedene v uvodni izjavi 9, bi morale zajemati praktično uporabo pravil o poreklu. (15)Glede na splošni cilj politike Unije, da podpira gospodarsko rast držav v razvoju in njihovo vključevanje v svetovno vrednostno verigo, ki je podlaga Uniji za vzpostavitev splošnega sistema preferencialov, kot je določeno v Uredbi (EU) št. 978/2012 Evropskega parlamenta in Sveta, se ta uredba ne bi smela uporabljati za ponudbe, pri katerih več kot 50 % skupne vrednosti ponudbe predstavlja blago in storitve s poreklom, v skladu s pravili o nepreferencialnem poreklu, iz najmanj razvitih držav, za katere veljajo ugodnosti pobude „vse razen orožja“, ali iz držav v razvoju, ki štejejo za ranljive zaradi pomanjkanja diverzifikacije in nezadostne vključenosti v mednarodni trgovinski sistem in svetovno gospodarstvo, kot je določeno v prilogah IV in VII k Uredbi (EU) št. 978/2012.

(167)Glede na splošni cilj politike Unije, da podpira mala in srednja podjetja, se ta uredba ne bi smela uporabljati za ponudbe, ki jih predložijo MSP s sedežem v Uniji, ki opravljajo bistvene poslovne dejavnosti, ki vključujejo neposredne in dejanske povezave z gospodarstvom v vsaj eni od držav članic. (12)Komisija bi morala oceniti, ali naj odobri, da javni organi naročniki/naročniki v smislu Direktiv [2004/17/ES, 2004/18/ES in direktive [….] Evropskega parlamenta in Sveta z dne [….] … o podeljevanju koncesijskih pogodb] naročila, katerih ocenjena vrednost je 5 000 000 EUR ali več, izločijo iz postopkov za oddajo javnih naročil blaga in storitev, ki niso vključeni v sprejetih mednarodnih obveznostih Evropske unije. (13Zaradi preglednosti bi morali javni organi naročniki/naročniki, ki nameravajo uveljaviti svojo pristojnost iz te uredbe za izločitev ponudb, ki vsebujejo blago in/ali storitve s poreklom zunaj Evropske unije, kjer vrednost izključenega blaga ali storitev presega 50 % celotne vrednosti tega blaga ali storitev, iz postopkov v zvezi z oddajo javnih naročil, o tem obvestiti gospodarske subjekte v obvestilu o naročilu, objavljenem v Uradnem listu Evropske unije. (14)Da bi se Komisiji omogočila odločitev o vsaki izločitvi blaga in storitev tretje države, ki niso vključeni v mednarodnih obveznostih Unije, bi morali javni organi naročniki/naročniki Komisijo uradno obvestiti o svoji nameri, da izločijo take blago in storitve, in sicer z uporabo standardnega obrazca, ki vsebuje zadostne informacije, da se Komisiji omogoči sprejem odločitve. (15)Za naročila, katerih ocenjena vrednost je 5 000 000 EUR ali več, bi morala Komisija odobriti načrtovano izločitev, če mednarodni sporazum o dostopu do trga na področju javnih naročil med Unijo in državo, iz katere blago in/ali storitve izvirajo, vsebuje, za blago in/ali storitve, za katero se predlaga izločitev, izrecne omejitve pri dostopu do trga, ki jih je sprejela Unija. Če tak sporazum ne obstaja, bi morala Komisija izločitev odobriti, kadar tretja država ohranja omejevalne ukrepe pri javnih naročilih, kar povzroča pomanjkanje ustrezne vzajemnosti pri odpiranju trga med Unijo in zadevno tretjo državo. Pomanjkanje ustrezne vzajemnosti je treba predpostavljati, če omejevalni ukrepi pri javnih naročilih povzročijo resne in ponavljajoče se diskriminacije gospodarskih subjektov, blaga in storitev EU. (1617)Pri presojanju, ali v tretji državi obstajajo omejevalni in diskriminatorni ukrepi ali prakse pri javnih naročilih pomanjkanje ustrezne vzajemnosti, bi morala Komisija preučiti, do kakšne stopnje zakoni zadevne države o javnih naročilih in koncesijah zagotavljajo preglednost v skladu z mednarodnimi standardi na področju javnih naročil in preprečujejo kakršno koli diskriminacijo blaga, storitev in gospodarskih subjektov Unije. Poleg tega bi morala preučiti, v kolikšni meri posamezni javni naročniki ali naročniki ohranjajo ali sprejemajo diskriminatorne prakse za blago, storitve in gospodarske subjekte Unije. (15)18)Glede na dejstvo, da dostop blaga in storitev tretje države do trga javnih naročil Unije sodi na področje uporabe skupne trgovinske politike, države članice terali njihovi javni naročniki in naročniki ne bi smeli imeti možnosti, da omejijo dostop blaga ali storitev tretje države do njihovih postopkov zbiranja ponudb s katerim koli drugim ukrepom kot s tistimi, ki so določeni v tej uredbi. (19)Ker imajo javni organi naročniki/naročniki več težav pri ocenjevanju pojasnil ponudnikov pri ponudbah, ki vsebujejo blago in/ali storitve s poreklom zunaj Evropske unije, kjer vrednost izključenega blaga ali storitev presega 50 % celotne vrednosti tega blaga ali storitev, je primerno zagotoviti večjo preglednost pri obravnavi neobičajno nizkih ponudb. Poleg pravil iz člena 69 direktive o javnih naročilih in člena 79 direktive o javnih naročilih naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev bi javni organ naročnik/naročnik, ki namerava sprejeti takšno neobičajno nizko ponudbo, moral o tem pisno obvestiti druge ponudnike, vključno z razlogi za neobičajno nizko naravo cene ali zaračunanih stroškov. To zadevnim ponudnikom omogoča, da prispevajo k bolj natančni oceni, ali bo izbrani ponudnik lahko v celoti izvedel naročilo pod pogoji, opredeljenimi v razpisni dokumentaciji. Zato bi s temi dodatnimi informacijami dosegli enakovrednejše konkurenčne pogoje na trgu javnih naročil EU. (20)19)Komisiji bi moralo biti omogočeno, da na lastno pobudo ali na podlagi vloge zainteresirane strani ali države članice kadarkoli začne preiskavo zunanjih javnih naročil glede omejevalnih ukrepov ali praks pri javnih naročilih, ki naj bi jih domnevno sprejela ali izvajala ohranjala tretja država. Zlasti se upošteva dejstvo, da je Komisija odobrila številne načrtovane izločitve v zvezi s tretjo državo v skladu s členom 6(2) te uredbe. Taki preiskovalni postopki ne bi smeli posegati v Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (EUS) št. 3286/94 z dne 22. decembra 1994654/2014o določitvi postopkov Skupnosti na področju skupne trgovinske politike za zagotovitev izvrševanja pravic Skupnosti po mednarodnih pravilih trgovanja, zlasti tistih, ki so dogovorjena v okviru Svetovne trgovinske organizacije. (21)20)Kadar ima Komisija na podlagi informacij, ki so ji na voljo, razlog za domnevo, da je tretja država sprejela omejevalne prakse pri javnih naročilih ali da jih ohranja, bi ji moralo biti omogočeno, da začne preiskavo. Če se obstoj omejevalnega in/ali diskriminatornega ukrepa ali prakse pri javnih naročilih v tretji državi potrdi, bi morala Komisija povabiti zadevno državo k posvetovanjem z namenom, da se izboljšajo priložnosti za oddajo ponudb za gospodarske subjekte blago in storitve Unije v zvezi z javnimih naročilih v tej državi. (18)21)Zelo je pomembno, da preiskava poteka na pregleden način. Poročilo o glavnih ugotovitvah preiskave mora biti zato na voljo javnosti. (19)Če se obstoj omejevalne prakse pri javnih naročilih v tretji državi potrdi, bi morala Komisija povabiti zadevno državo k posvetovanjem z namenom, da se izboljšajo priložnosti za oddajo ponudb za gospodarske subjekte, blago in storitve pri javnih naročilih v tej državi. (2222)Če se s posvetovanji z zadevno državo ne doseže zadostnega izboljšanja možnosti za oddajo ponudb za gospodarske subjekte, blago in storitve EUUnije v razumnem času, bi morala Komisija imeti možnost, da sprejme sprejeti , kadar je to ustrezno,e omejevalne ukrepe prilagoditve cen, ki se uporabljajo za ponudbe, ki jih oddajo gospodarski subjekti iz navedene države, in/ali ki vključujejo blago in storitve iz navedene države. (23)Ti ukrepi bi se morali uporabiti le za lahko pomenijo obvezno izločitev nekaterih blaga in storitev tretje države iz postopkov javnih naročil v Evropski uniji ali ocenouporabo obveznega pribitka na ceno za ponudbe, ki vključujejo sestavljene iz blagoa ali storitveev s poreklom iz zadevne države. Da bi se preprečilo izogibanje tem navedenim ukrepom, je lahko potrebna tudi vključitev izločitev nekaterih pravnih osebs sedežem v Evropski uniji, ki so pod tujim nadzorom ali v tuji lasti in niso vključene v take bistvene poslovne dejavnosti, ki imajoda ima to neposredno in dejansko povezavo z gospodarstvom vsaj ene zadevne države članice., čeprav imajo sedež v Evropski uniji. Ustrezni ukrepi ne bi smeli biti nesorazmerni z omejevalnimi praksami pri javnih naročilih, na katere se odzivajo. (24)Komisiji bi bilo treba omogočiti, da prepreči morebitne Ukrepi prilagoditve cen ne bi smeli imeti negativnihe učinkove načrtovane izločitve na trgovinska pogajanja, ki potekajo z zadevno državo. Zato bi bilo treba Komisiji omogočiti, kadar med državo in Unijo potekajo vsebinska pogajanja glede dostopa do trga na področju javnih naročil, lahko Komisija začasno odloži uporabo ukrepov med pogajanji. in Komisija meni, da se lahko upravičeno pričakuje odprava omejevalnih praks pri javnih naročilih v bližnji prihodnosti, sprejetje izvedbenega akta, ki določa, da se blago in storitve iz zadevne države ne bi smeli izločiti iz postopkov v zvezi z oddajo javnih naročil za obdobje enega leta. (26)Glede na splošno politiko Unije v zvezi z najmanj razvitimi državami, kot je med drugim določena v Uredbi Sveta (ES) št. 732/2008 z dne 22. julija 2008 o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov od 1. januarja 2009, je primerno blago in storitve iz teh držav obravnavati enako kot blago in storitve Unije. (25)Da bi poenostavili uporabo ukrepa prilagoditve cen s strani javnih naročnikov ali naročnikov, bi morala obstajati domneva, da se bo ukrep uporabil za vse gospodarske subjekte s poreklom v ciljni tretji državi, s katero ni sporazuma o javnih naročilih, razen če lahko dokažejo, da je manj kot 50 % celotne vrednosti ponudbe sestavljene iz blaga in storitev s poreklom iz zadevne tretje države. (26)Države članice so v najboljšem položaju za prepoznavanje javnih naročnikov ali naročnikov ali kategorij javnih naročnikov ali naročnikov, ki bi morali uporabiti ukrep prilagoditve cene. Da se zagotovi ustrezna raven ukrepov in pravična porazdelitev bremena med državami članicami, bi končno odločitev morala sprejeti Komisija na podlagi seznama, ki ga predloži vsaka država članica. Če je potrebno, lahko Komisija seznam sestavi na lastno pobudo. (27)Nujno je, da imajo javni naročniki in naročniki dostop do veliko različnih visokokakovostnih proizvodov, ki izpolnjujejo njihove zahteve glede nabave po konkurenčnih cenah. Zato bi morali javni naročniki/ in naročniki imeti možnost, da začasno ne uporabiljajo ukrepov prilagoditve cen, ki omejujejo dostop izključenih blaga in storitev, kadar niso na voljo blago in/ali storitve Unije in/ali vključeno blago in/ali storitve, ki bi izpolnjevale zahteve javnega naročnika ali /naročnika, da se zavarujejo bistvene javne potrebe, na primer na področju zdravjae in javnea varnosti, ali kadar bi uporaba ukrepa povzročila nesorazmerno povečanje cene ali stroškov naročila. (28)V primeru, da javni naročniki ali / naročniki nepravilno uporabijo izjeme od ukrepov prilagoditve cene, ki omejujejo dostop do izključenih blaga in storitev, bi morala Komisija imeti možnost, da uporabi korektivni mehanizem iz člena 3 Direktive Sveta 89/665/EGS o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o uporabi revizijskih postopkov oddaje javnih naročil za preskrbo in javnih naročil za gradnje ali člena 8 Direktive Sveta 92/13/EGSo uskladitvi zakonov in drugih predpisov o uporabi pravil Skupnosti za oddajo javnih naročil podjetij na vodnem, energetskem, transportnem in telekomunikacijskem področju. V enak namenPoleg tega bi bilo treba naročila, ki jih javni naročniki ali naročniki sklenejojena z gospodarskim subjektom, in ki pomenijo kršitev odločitve Komisije o načrtovanih izločitvah, o katerih so javni organi naročniki/naročniki predložili uradno obvestilo, ali kršitev ukrepov prilagoditve cen, ki omejujejo dostop izključenih blaga in storitev, razglasiti šteti za neveljavna. v smislu Direktive 2007/66/ES Evropskega parlamenta in Sveta.

(2731)Da bi se v pravnem redu Evropske unije upoštevale mednarodne obveznosti glede dostopa do trga, sprejete na področju javnih naročil po sprejetju te uredbe, bi morala biti Komisija pooblaščena za sprejetje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije, o spremembah seznama mednarodnih sporazumov, priloženega k tej uredbi. Zlasti bi morala Komisija pri svojem pripravljalnem delu opraviti ustrezna posvetovanja, tudi na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so zadevni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. (3029)Da bi zagotovili enotne pogoje za izvajanje te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Navedena pooblastila je treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije. (30)Postopek pregleda bi bilo treba uporabiti za sprejetje izvedbenih aktov v zvezi s sprejetjem, preklicem, začasno odložitvijo ali ponovno uvedbo ukrepa prilagoditve cene. (2931)Svetovalni postopek bi bilo treba uporabljati za sprejetje izvedbenih aktov, s katerimi se bodo prilagodili za pripravo standardnih obrazciev za objavo obvestil o naročilih ali koncesijah. ,predložitev uradnih obvestil Komisiji in poreklo blaga ali storitev. Te odločitve nimajo nobenega finančnega učinka ter ne vplivajo na naravo in področje uporabe obveznosti, ki izhajajo iz te uredbe. Nasprotno, značilnost teh aktov je njihov izključno upravni namen, njihov cilj pa je lažja uporaba pravil, določenih v tej uredbi. (302)Redno poročanje Komisijea bi moraloa omogočiti spremljanjevsaj vsaka tri leta poročati o uporabei in učinkovitosti postopkov, ki jih vzpostavlja tae uredbae. (313)V skladu z načelom sorazmernosti je potrebno in primerno za doseganje temeljnega cilja vzpostavitve skupne zunanje politike na področju javnih naročil določiti skupna pravila o obravnavi ponudb, ki vključujejo blagoa in storitveev, ki niso vključeni v mednarodnih obveznostih Evropske uUnije. Ta uredba glede dostopa gospodarskih subjektov, blaga in storitev tretje države ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje zastavljenih ciljev v skladu s tretjim četrtim odstavkom člena 5 Pogodbe o Evropski uniji – SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: Poglavje I

Splošne določbe





Člen 1



Predmet urejanja in področje uporabe

1.Ta uredba določa pravila glede ukrepe, namenjene izboljšanju dostopa gospodarskih subjektov, blaga in storitev Unije do trgov javnih naročil in koncesij tretjih držav. Uredba določa postopke, na podlagi katerih Komisija začne preiskave domnevnih omejevalnih in diskriminatornih ukrepov ali praks pri javnih naročilih, ki jih sprejmejo ali ohranjajo tretje državeblaga in storitev tretje države do naročil zoper gospodarske subjekte, blago in storitve Unije, in začne posvetovanja z zadevnimi tretjimi državami. Določa tudi možnost uporabe ukrepov prilagoditve cene za določene ponudnike v zvezi z naročili za izvajanje gradenj ali gradnjeza dobavo blaga in /ali opravljanje storitev ter za koncesije, ki jih oddajo javni organi naročniki/naročniki Unije, ter vzpostavlja postopke za podporo pogajanjem o dostopu na podlagi porekla zadevnih gospodarskih subjektov, blaga in alistoritevUnije. do trgov javnih naročil v tretjih državah. 2.Ta uredba se uporablja za naročila, za katera veljajo naslednji akti: (a)Direktiva 2014/23/EU [2004/17/ES]; (b)Direktiva 2014/24/EU [2004/18/ES]; (c)Direktiva 2014/25/EU [201./… (o podeljevanju koncesijskih pogodb]. 3.Ta uredba se uporablja za oddajo naročil za dobavo blaga in/ali opravljanje storitev ter za podeljevanje koncesij za gradnje in storitve. Uporablja se le, če se blago ali storitve nabavijo za vladne potrebe. Ta uredba se ne uporablja, če se blago nabavi in ne z namenom preprodaje na trgu ali uporabe v proizvodnji blaga ali pri opravljanju storitev za komercialno prodajo. Ta uredba se ne uporablja, če se storitve nabavijo z namenom preprodaje na trgu ali z namenom opravljanja storitev za komercialno prodajo. 4.Ta uredba se uporablja samo za omejevalne in/ali diskriminatorne ukrepe ali prakse pri javnih naročilih, ki jih izvajajo tretje države v zvezi z nabavo izključenih blaga in storitev. Ta uredba se uporablja brez poseganja v mednarodne obveznosti Unije. 5.Države članice ter njihovi javni naročniki in naročniki ne uporabijo nobenih omejevalnih ukrepov v zvezi z gospodarskimi subjekti, blagom in storitvami tretjih držav, ki niso določeni v tej uredbi. Člen 2



Opredelitev pojmov

1.V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve: (a)„gospodarski subjekt“ „ponudnik“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo ali javni subjekt ali skupino teh oseb in/ali subjektov, vključno z vsakim začasnim združenjem podjetij, ki predloži ponudbo za izvedbo gradenj in/ali gradnje, dobavo blaga ali opravljanje storitev na trgu ki na trgu ponuja blago;;

(b)„ponudnik storitve“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo, ki na trgu ponuja izvajanje gradenj ali gradnje ali storitev; (bc)„javni naročnik/naročnik“ pomeni „javnega naročnika“, kakor je opredeljen v [členu 1(9) Direktive 2004/18/ES členu 2(1) Direktive 2014/24/ES; (c)in „naročnik“ pomeni „naročnika“, kakor je opredeljen v členu 4(1) Direktive 2014/25/EU in členu 7 Direktive 2014/23/EU členu 2 Direktive 2004/17/ES ter v členih 3 in 4 direktive 20.. o podeljevanju koncesijskih pogodb]; (d)„vključeno blago ali storitve“ pomeni blago ali storitveev s poreklom iz države, s katero je Unija sklenila mednarodni sporazum na področju javnih naročil in/ali koncesij, vključno z obveznostmi glede dostopa do trga, in za katere se uporablja ustrezni sporazum;Priloga I k tej uredbi vsebuje seznam ustreznih sporazumov; (e)„izključeno blago ali storitve“ pomeni blago ali storitveev s poreklom iz države, s katero Unija ni sklenila mednarodnega sporazuma na področju javnih naročil in/ali koncesij,vključno z obveznostmi glede dostopa do trga, ter ali blago ali storitve s poreklom iz države, s katero je Unija sklenila tak sporazum, vendar se za to blago ali storitve zadevni sporazum ne uporablja; (f)„ukrep“ pomeni kateri koli zakon, predpis ali prakso ali njihovo kombinacijo; (g)„zainteresirane strani“ pomenijo družbo ali podjetje, ki je bilo ustanovljeno v skladu s pravom države članice in ima sedež, osrednjo upravo ali glavno poslovno enoto v Uniji in ki jo proizvodnja blaga ali opravljanje storitev, ki so predmet omejevalnih praks pri javnih naročilih tretjih držav, neposredno zadeva. 2.Za namene te uredbe: (f)„omejevalni in/ali diskriminatorni ukrep ali praksa pri javnih naročilih“ pomeni kateri koli zakonodajni, regulativni ali upravni ukrep, postopek ali prakso ali njihovo kombinacijo, ki ga sprejmejo ali ohranjajo posamezni javni organi ali posamezni javni naročniki ali naročniki v tretji državi in ki povzročijo resne in ponavljajoče se težave pri dostopu blaga, storitev in/ali gospodarskih subjektov Unije do trga javnih naročil ali koncesij te države. (ga)izraz „država“ pomeni se lahko nanaša na katero koli državo ali ločeno carinsko območje, ne da bi takšeno izrazje izraz vplivalo na suverenost; (b)izraz „gospodarski subjekt“ zajema tako pojem dobavitelja kot pojem ponudnika storitev; (c)gospodarski subjekt, ki predloži ponudbo, je „ponudnik“; (d)izvedba gradenj in/ali gradnje v smislu Direktiv [2004/17/ES, 2004/18/ES in direktive 201./.. o podeljevanju koncesijskih pogodb] se za namene te uredbe šteje kot opravljanje storitve; (e)„obvezen pribitek na ceno“ se nanaša na obveznost, da naročniki, ob upoštevanju nekaterih izjem, zvišajo cene storitev in/ali blaga s poreklom iz nekaterih tretjih držav, ki so bile ponujene v postopkih v zvezi z oddajo naročil. (h)MSP pomeni MSP, kot so opredeljena v Priporočilu Komisije 2003/361/ES. 2.V tej uredbi je se izvedba gradenj in/ali gradnje v smislu Direktiv [2004/17/ES, 2004/18/ES in direktive 201./.. 2014/25/EU, 2014/24/EU in Direktive 2014/23/EU o podeljevanju koncesijskih pogodb] se za namene te uredbe šteje kot opravljanje storitve. Člen 3



Pravila o poreklu

1.Poreklo blaga se določi v skladu s členi 22 do 26 Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/1992 Evropskega parlamenta in Sveta. z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti . 2.Poreklo storitve se določi na podlagi porekla fizične ali pravne osebe gospodarskega subjekta, ki jo opravlja. 3.Za poreklo ponudnika storitev gospodarskega subjekta se šteje, da je:

(a)v primeru fizične osebe, država, katere državljan je oseba ali v kateri ima pravico do stalnega prebivališča; (b)v primeru pravne osebe eno kar koli od naslednjega: (i)če se storitev ne opravlja drugače, kakor prek poslovne prisotnosti v Uniji, država, kjer po pravu katere ima je pravna oseba sedež ustanovljena ali se drugače organizira in na ozemlju katere pravna oseba opravlja bistvene poslovne dejavnosti; (2ii)če se storitev opravlja s poslovno prisotnostjo v Uniji, država članica, v kateri ima pravna oseba sedež in na ozemlju katere kjer opravlja bistvene poslovne dejavnosti tako, da ima neposredno in , ki vključujejo neposredno in dejansko povezavo z gospodarstvom zadevne države članice. Za namene točke (b)(ii) prvega pododstavka (2), če pravna oseba ne opravlja bistvenih poslovnih dejavnosti tako, da ima , ki vključujejo neposredno in dejansko povezavo z gospodarstvom zadevne države članice, bo jeporeklo fizičnih ali pravneih osebe poreklo oseb osebe aliki imajo v lasti, oseb,ki imajo v lasti ali pod nadzorom pravno osebo, ki opravlja te storitve. Šteje se, da je pPravna oseba, ki opravlja te storitve, se šteje za: ,,v lasti“ oseb iz določene države, kadar če več kot 50 odstotkov lastniškega deleža pripada osebam te države;. Šteje se, da je pravna oseba in „pod nadzorom“ oseb iz določene države, kadar če imajo te osebe moč imenovati večino njenih direktorjev ali drugače zakonito usmerjati njeno delovanje. 3Za namen te uredbe se blago ali storitve s poreklom iz držav Evropskega gospodarskega prostora, ki niso države članice, obravnavajo tako, kot tiste s poreklom iz držav članic. Poglavje II

Obravnava vključenih in izključenih blaga in storitev, neobičajno nizke ponudbe

Izjeme



Člen 4



Obravnava vključenih blaga in storitev Izjema za blago in storitve s poreklom iz najmanj razvitih držav in nekaterih držav v razvoju

Pri oddaji naročil za izvedbo gradenj in/ali gradnje, dobavo blaga ali opravljanje storitev, obravnavajo javni organi naročniki/naročniki vključene blago in storitve enako kot blago in storitve s poreklom iz Evropske unije. Iz te uredbe so izvzete ponudbe, pri katerih več kot 50 % skupne vrednosti ponudbe predstavlja bBlagoali in/alistoritve s poreklom iz najmanj razvitih držav, ki so navedene v Prilogi IV k Uredbi (EU) št. 978/2012, in iz držav v razvoju, ki štejejo za ranljive zaradi pomanjkanja diverzifikacije in nezadostne vključenosti v mednarodni trgovinski sistem, kot je določeno v Prilogi VII k Uredbi (EU) št. 978/2012. (ES) št. 732/2008, se obravnavajo kot vključeni blago in storitve. Člen 5



Pravila za dostop za izključene blago in storitveIzjeme za ponudbe, ki jih predložijo MSP

Izključeni blago in storitve so lahko predmet omejevalnih ukrepov, ki jih sprejme Komisija: (a)na podlagi zahteve posameznih naročnikov v skladu s pravili iz člena 6; (b)v skladu s pravili iz členov 10 in 11. Ponudbe, ki jih predložijo MSP s sedežem v Uniji, ki opravljajo bistvene poslovne dejavnosti, ki vključujejo neposredno in dejansko povezavo z gospodarstvom vsaj ene od držav članic. so izvzete iz te uredbe. Člen 6





Opolnomočenje javnih organov naročnikov/naročnikov za izločitev ponudb, ki vsebujejo izključene blago in storitve

1.Na zahtevo javnih organov naročnikov/naročnikov Komisija oceni, če naj za naročila, katerih ocenjena vrednost je 5 000 000 EUR ali več, brez davka na dodano vrednost (DDV), odobri izločitev ponudb, ki vsebujejo blago ali storitve s poreklom izven Unije, če vrednost izključenega blaga ali storitev presega 50 % celotne vrednosti blaga ali storitev, ki sestavljajo ponudbo, iz postopkov za oddajo naročil, pod naslednjimi pogoji. 2.Kadar nameravajo javni organi naročniki/naročniki zahtevati izločitev iz postopkov za oddajo javnih naročil na podlagi odstavka 1, to navedejo v obvestilu o naročilu, ki ga objavijo v skladu s členom 35 Direktive 2004/18/ES ali v skladu s členom 42 Direktive 2004/17/ES ali členom 26 direktive o podeljevanju koncesijskih pogodb. Javni organ naročnik/naročnik zahteva, da ponudniki predložijo informacije o poreklu blaga in/ali storitev v ponudbi in njihovo vrednost. Kot predhodni dokaz, da ponudb ni mogoče izločiti v skladu z odstavkom 1, sprejmejo samostojne izjave. Javni organ naročnik lahko od ponudnika kadar koli med postopkom zahteva predložitev celotne zahtevane dokumentacije ali njenih delov, kadar se šteje, da je to potrebno za zagotovitev pravilne izvedbe postopka. Komisija lahko sprejme izvedbene akte o določitvi standardnih obrazcev za izjave o poreklu blaga in storitev. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 17(3).

Kadar javni organi naročniki/naročniki prejmejo ponudbe, ki izpolnjujejo pogoje iz odstavka 1, za katere nameravajo zato zahtevati izločitev, o tem uradno obvestijo Komisijo. Med postopkom uradnega obveščanja lahko javni organi naročniki/naročniki nadaljujejo z analizo ponudb. Uradno obvestilo se pošlje v elektronski obliki z uporabo standardnega obrazca. Komisija sprejme izvedbene akte o določitvi standardnih obrazcev. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 17(3). Standardni obrazec vsebuje naslednje informacije: (a)ime in kontaktne podatke javnega organa naročnika/naročnika; (b)opis predmeta naročila; (c)ime in kontaktne podatke gospodarskega subjekta, katerega ponudba bi se izločila; (d)informacije o poreklu gospodarskega subjekta, blaga in/ali storitev ter njihovo vrednost. Komisija lahko od javnega organa naročnika/naročnika zahteva dodatne informacije. Te informacije se zagotovijo v obdobju osmih delovnih dni, ki se začne prvi delovni dan po datumu prejema zahtevka za dodatne informacije. Če Komisija v tem obdobju ne prejme nobene informacije, se obdobje, določeno v odstavku 3, začasno prekine, dokler Komisija ne prejme zahtevanih informacij. 3.Za naročila iz odstavka 1 Komisija sprejme izvedbeni akt o odobritvi načrtovane izločitve v obdobju dveh mesecev, ki se začne prvi delovni dan po datumu prejema uradnega obvestila. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 17(2). To obdobje se lahko v upravičenih primerih enkrat podaljša za največ dva meseca, zlasti če so informacije iz uradnega obvestila ali spremnih dokumentov nepopolne ali nenatančne ali če se sporočena dejstva bistveno spremenijo. Če na koncu tega dvomesečnega obdobja ali podaljšanega obdobja Komisija ne sprejme odločitve o odobritvi ali zavrnitvi izločitve, se šteje, da jo je Komisija zavrnila. 4.Pri sprejemanju izvedbenih aktov v skladu z odstavkom 3 Komisija načrtovano izločitev odobri v naslednjih primerih: (a)če mednarodni sporazum o dostopu do trga na področju javnih naročil med Unijo in državo, iz katere blago in/ali storitve izvirajo, za blago in/ali storitve, za katere se predlaga izločitev, vsebuje izrecne omejitve pri dostopu do trga, ki jih je sprejela Unija; (b)če sporazum iz točke (a) ne obstaja in tretja država ohranja omejevalne ukrepe pri javnih naročilih, kar povzroča pomanjkanje ustrezne vzajemnosti pri odpiranju trga med Unijo in zadevno tretjo državo. Za namene točke (b) se šteje, da ni ustrezne vzajemnosti, če omejevalni ukrepi pri javnih naročilih povzročajo hudo in ponavljajočo se diskriminacijo gospodarskih subjektov, blaga in storitev Unije. Pri sprejemanju izvedbenih aktov v skladu z odstavkom 3 Komisija ne odobri načrtovane izločitve, če bi kršila obveznosti glede dostopa do trga, ki jih je Unija sprejela v mednarodnih sporazumih. 5. Pri presojanju, ali pomanjkanje ustrezne vzajemnosti obstaja, Komisija preuči naslednje: (a)v kolikšni meri zakoni o javnih naročilih zadevne države zagotavljajo preglednost v skladu z mednarodnimi standardi na področju javnih naročil in onemogočajo kakršno koli diskriminacijo blaga, storitev in gospodarskih subjektov Unije; (b)v kolikšni meri javni organi in/ali posamezni naročniki ohranjajo ali sprejemajo diskriminatorne prakse za blago, storitve in gospodarske subjekte Unije. 6.Preden Komisija sprejme odločitev v skladu z odstavkom 3, zasliši zadevnega ponudnika ali ponudnike. 7.Javni organi naročniki/naročniki, ki so izločili ponudbe v skladu z odstavkom 1, to navedejo v obvestilu o oddaji naročila, ki ga objavijo v skladu s členom 35 Direktive 2004/18/ES, členom 42 Direktive 2004/17/ES ali členom 27 direktive o podeljevanju koncesijskih pogodb. Komisija sprejme izvedbene akte o določitvi standardnih obrazcev za obvestila o oddaji naročila. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 17(3). 8.Odstavek 1 se ne uporabi, kadar je Komisija sprejela izvedbeni akt o začasnem dostopu blaga in storitev iz države, ki sodeluje v vsebinskih pogajanjih z Unijo, kakor je določeno v členu 9(4).

Poglavje III

Pravila za neobičajno nizke ponudbe Preiskave, posvetovanja in ukrepi prilagoditve cen Article 7



Neobičajno nizke ponudbe Kadar namerava javni organ naročnik/naročnik na podlagi člena 69 direktive o javnih naročilih ali na podlagi člena 79 direktive o javnih naročilih naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev, po preverjanju pojasnil ponudnika, sprejeti neobičajno nizko ponudbo, ki vsebuje blago in/ali storitve s poreklom izven Unije, v katerih vrednost izključenega blaga ali storitev presega 50 % celotne vrednosti blaga ali storitev, ki sestavljajo ponudbo, o tem obvesti druge ponudnike v pisni obliki, vključno z razlogi za neobičajno nizko naravo cene ali zaračunanih stroškov. Javnemu organu naročniku/naročniku ni treba objaviti informacij, če bi njihova objava ovirala izvajanje zakona, bi bila sicer v nasprotju z javnim interesom, bi ovirala zakonite poslovne interese javnih ali zasebnih gospodarskih subjektov ali bi morda ovirala pošteno konkurenco med njimi. Poglavje IVPreiskava Komisije, posvetovanje in ukrepi za začasno omejitev dostopa izključenih blaga in storitev do trga javnih naročil EU

Člen8 6



Preiskavas v zvezi z dostopom gospodarskih subjektov, blaga in storitev EU do trgov javnih naročil tretjih držav

1.Kadar Komisija meni, da je to v interesu Unije, lahko kadar koli na lastno pobudo ali na zahtevo zainteresiranih strani ali države članice sproži preiskavo zunanjih javnih naročil o domnevnih omejevalnih in/ali diskriminatornih ukrepih ali praksah pri javnih naročilih. Zlasti Komisija upošteva, ali so bile številne načrtovane izločitve odobrene v skladu s členom 6(3) te uredbe. Če je preiskava sprožena, V primeru sprožitve preiskave Komisija objavi obvestilo v Uradnem listu Evropske unije, v katerem zainteresirane strani in države članice pozove, da Komisiji predložijo vse potrebne informacije v določenem roku. 2. Preiskava iz odstavka 1 se izvede na podlagi meril, določenih v členu 6. 3.2.Ocena Komisije, ali je zadevna tretja država sprejela ali ohranjala domnevne omejevalne in/ali diskriminatorne ukrepe ali prakse pri javnih naročilih se pripravi na podlagi informacij, ki jih pošljejo zainteresirane strani in države članice, in/ali dejstev, ki jih je Komisija zbrala med preiskavo, ali obojega. Ocena in se zaključi v devetih osmih mesecih po začetku preiskave. V ustrezno utemeljenih primerih se to obdobje lahko podaljša za tri štiri mesece. 4.3.Kadar Komisija na podlagi svoje preiskave ugotovi,zunanjih javnih naročil da se domnevni omejevalni in /ali diskriminatorni ukrepi ali prakse pri javnih naročilih ne ohranjajo ali da ne povzročajo omejitev dostopa gospodarskih subjektov Unije ali blaga in storitev Unije do trga javnih naročil ali koncesij zadevne tretje države, zadevna tretja država Komisija zaključi sprejme odločitev o zaključku preiskaveo. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 17. 4.Ko Komisija zaključi preiskavo, da javnosti na voljo poročilo, v katero zapiše svoje glavne ugotovitve. Člen 97



Posvetovanjea s a tretjimio državamio in ukrepanje Komisije

1.Kadar se na podlagi preiskave ugotovi, da je tretja država sprejela ali ohranjala omejevalne in/ali diskriminatorne ukrepe ali prakse pri javnih naročilih, in Komisija meni, da je to upravičeno z v interesuomUnije EU, jo Komisija povabi itzadevno državo k posvetovanjem. Cilj posvetovanj jes ciljemzagotovitive, da lahko gospodarski subjekti, blago in storitve Unije sodelujejo v postopkih v zvezi z oddajo ponudb za oddajo javnih naročil ali koncesij v tej državi pod pogoji, ki niso nič manj ugodni od tistih, ki veljajo za nacionalne gospodarske subjekte, blago in storitve zadevne države, ter tudi s ciljem zagotovitvie uporabe načel preglednosti in enake obravnave. Če zadevna tretja država odkloni povabilo za udeležbo v posvetovanjihu, Komisija sprejme ustrezne ukrepe na podlagi razpoložljivih dejstev. pri sprejemanju izvedbenih aktov v skladu s členom 10 o omejitvi dostopa blaga in storitev s poreklom iz zadevne tretje države odloča na podlagi razpoložljivih dejstev. 2.Če je zadevna država podpisnica Sporazuma STO o vladnih naročilih ali je sklenila trgovinski sporazum z EU, ki vključuje določbe o javnih naročilih, mora Komisija upoštevati mehanizme posvetovanja in/ali postopke reševanja sporov, ki so določeni v zadevnem sporazumu, kadar so omejevalne prakse povezane z javnimi naročili, vključenimi med obveznosti glede dostopa do trga, ki jih je zadevna država sprejela do Unije. 2.Kadar po začetku posvetovanja zadevna država sprejme zadovoljive popravne /ali izboljševalne ukrepe, vendar ne sprejme novih obveznosti glede dostopa do trga, lahko Komisija začasno prekine ali zaključi posvetovanjae. Komisija spremlja uporabo teh popravnih/ali izboljševalnih ukrepov, po potrebi na podlagi informacij, posredovanih v rednih časovnih presledkih, ki jih Komisija lahko zahteva od zadevnih tretjih držav. 3.Kadar se popravni/ ali izboljševalni ukrepi, ki jih je sprejela zadevna tretja država, razveljavijo, začasno prekličejo ali neustrezno izvajajo, lahko Komisija sprejme naslednje ukrepe:

(i) obnovi ali ponovno začne posvetovanjae z zadevno tretjo državo in/ali (ii) ukrepa v skladu s členom 10 ter sprejmeodloči, da z izvedbenimeakte o omejitvi dostopa blaga in storitev s poreklom iz tretje države.aktom naloži ukrep prilagoditve cene v skladu s členom 8. Izvedbeni akti iz točke (ii) prvega tega pododstavka se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 174(2). 4.Kadar se po začetku posvetovanja zdi, da je najustreznejši način za odpravo omejevalnega in/ali diskriminatornega ukrepa ali prakse pri javnih naročilih sklenitev mednarodnega sporazuma, pogajanja potekajo v skladu z določbami s členomaov 207 in 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Če je država vključena v vsebinska pogajanja z Evropsko unijo o dostopu do trga na področju javnih naročil, lahko Komisija sprejme izvedbeni ukrep, ki določa, da se blaga in storitev iz zadevne države ne more izločiti iz postopkov za oddajo javnih naročil v skladu s členom 6. Medtem ko potekajo pogajanja, se preiskava lahko začasno prekine. 5.Komisija lahko posvetovanjae zaključi, če zadevna država sprejme mednarodne obveznosti, dogovorjene z Unijo, v katerem koli od naslednjih okvirov: (a)pristop k Sporazumu STO o vladnih naročilih, (b)sklenitev dvostranskega sporazuma z Unijo, ki vključuje tudi obveznosti glede dostopa do trga na področju javnih naročil in/ali koncesij, ali (c)razširitev njenih obveznosti glede dostopa do trga, sprejetih v okviru Sporazuma STO o vladnih naročilih ali na podlagi dvostranskega sporazuma, sklenjenega z Unijo. v tem okviru. Posvetovanjae se lahko zaključijo tudi v primerih, kadar se omejevalni in/ali diskriminatorni ukrepi ali prakse pri javnih naročilih, ko se te obveznosti sprejmejo, še vedno izvajajo, če te vsebujejo podrobne določbe v zvezi s postopnim opuščanjem takšnih zadevnih ukrepov ali praks v razumnem roku. 6.V primeru, da posvetovanjae s tretjo državo ne pripeljejo do zadovoljivih rezultatov v 15 mesecih po dnevu začetka teh posvetovanja s tretjo državo, Komisija zaključi posvetovanjae in preuči možnost ukrepanja v skladu s členom 10 za sprejetje izvedbenih aktov o omejitvi dostopa blaga in storitev s poreklom iz tretje države.sprejme ustrezne ukrepe. Zlasti lahko Komisija odloči, da z izvedbenim aktom naloži ukrep prilagoditve cene v skladu s členom 8. Navedeni izvedbeni akt se sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 14(2). Člen108



Ukrepi prilagoditve cen ki omejujejo dostop izključenih blaga in storitev do trga javnih naročil EU

1.Če se v preiskavi v skladu s členom 8 ter po izvedbi postopka iz člena 9 ugotovi, da omejevalni ukrepi pri javnih naročilih, ki jih sprejme ali ohranja zadevna tretja država, vodijo do pomanjkanja ustrezne vzajemnosti v odpiranju trga med Unijo in tretjo državo, kot je navedeno v členu 6, lahko Komisija sprejme izvedbene akte, da se začasno omeji dostop izključenih blaga in storitev s poreklom iz tretje države. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 17(2).Za ponudbe, pri katerih več kot 50 % celotne vrednosti ponudbe predstavlja blago in/ali storitve s poreklom iz tretje države, se bo lahko uporabil ukrep prilagoditve cene, če zadevna tretja država sprejme ali ohranja omejevalne in/ali diskriminatorne ukrepe ali prakse pri javnih naročilih. Ukrep prilagofitve cene se uporabi le pri naročilih, katerih ocenjena vrednost je 5 000 000 EUR ali več, brez davka na dodano vrednost (DDV). 2.Ukrepi, sprejeti v skladu z odstavkom 1, so lahko v kateri koli od naslednjih oblik: Ukrep prilagoditve cene določa pribitek v višini do 20 %, ki se izračuna glede na ceno zadevne ponudbe. Določi tudi morebitne omejitve področja uporabe ukrepa, kot so tiste, ki se nanašajo na: (a)izločitev ponudb, pri katerih več kot 50 % skupne vrednosti predstavlja izključeno blago ali storitve s poreklom iz države, ki je sprejela ali ohranja omejevalno prakso pri javnih naročilih; in/ali (a)javna naročila posebnih določenih opredeljenih kategorij javnih naročnikov ali/naročnikov; (b)javna naročila posebnihdoločenih opredeljenih kategorij blaga ali storitev ali ponudbe, ki jih predložijo posebne kategorije gospodarskih subjektov; (c)javna naročila, ki so nad ali znotraj določenih opredeljenih mejnih vrednosti.; (d)ponudbe, predložene za posebne kategorije koncesij; (e)ozemlja nekaterih podcentralnih ravni uprave.

(b)obvezen pribitek na ceno za tisti del ponudbe, ki je sestavljen iz izključenega blaga ali storitev s poreklom iz države, ki je sprejela ali ohranja omejevalno prakso pri javnih naročilih. 3.Ukrepi, sprejeti v skladu z odstavkom 1, so lahko zlasti omejeni na: Javni naročniki in naročniki s seznama, ki je bil sprejet v skladu s členom 9, uporabijo ukrep prilagoditve cene za: (a)ponudbe, ki so jih predložili gospodarski subjekti s poreklom iz zadevne tretje države, razen če ti gospodarski subjekti lahko dokažejo, da manj kot 50 % celotne vrednosti ponudbe predstvalja blago ali storitve s poreklom iz zadevne tretje države; in (b)za vse ponudbe, ki ponujajo blago in storitve s poreklom iz zadevne države, kadar vrednost tega blaga in storitev presega 50 % celotne vrednosti ponudbe. Člen 9 Zadevni javni naročniki ali naročniki 1. Komisija po državah članicah določi javne naročnike ali naročnike ali kategorije javnih naročnikov ali naročnikov, za katerih javna naročila se uporablja ukrep. Da se zagotovi podlaga za takšno določitev, vsaka država članica predloži seznam ustreznih javnih naročnikov ali naročnikov ali kategorij javnih naročnikov ali naročnikov. Komisija zagotovi, da se doseže ustrezna raven ukrepov in pravična porazdelitev bremena med državami članicami. Člen 1110



Preklic ali začasna odložitev ukrepov prilagoditve cene

1.Kadar Komisija meni, da razlogi, ki upravičujejo ukrepe, sprejete v skladu s členoma 9(4) in 10, ne veljajo več, lahko Komisija zsprejme izvedbenim aktom ukrep o lahko odloči, da: (a)razveljavitvi ukrepov ali (b)začasni odložitvi uporabe ukrepov za obdobje do enega leta. Za namene točke (b) lahko Komisija kadar koli z izvedbenim aktom ponovno uvede uporabo ukrepov.prekliče ukrep prilagoditve cene ali za določeno obdobje začasno odloži njegovo uporabo, če zadevna država sprejme zadovoljive popravne ali izboljševalne ukrepe. Kadar se popravni ali izboljševalni ukrepi, ki jih je sprejela zadevna tretja država, razveljavijo, začasno prekličejo ali neustrezno izvajajo, lahko Komisija kadarkoli z izvedbenim aktom ponovno uvede uporabo ukrepov prilagoditve cene. 2.Komisija objavi svoje ugotovitve glede popravnih ali izboljševalnih ukrepov, ki jih je sprejela zadevna tretja država. 23.Izvedbeni akti iz tega člena se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 174(2). Člen 11



Uporaba ukrepov prilagoditve cenInformacije ponudnikom 1.Javni naročniki in naročniki s seznama, ki je bil sprejet v skladu s členom 9, uporabijo ukrepe prilagoditve cene za: (a)ponudbe, ki so jih predložili gospodarski subjekti s poreklom iz zadevne tretje države, ali (b)ponudbe, ki ponujajo blago in storitve s poreklom iz zadevne tretje države, kadar vrednost tega blaga in storitev presega 50 % celotne vrednosti ponudbe.

Javni naročniki in naročniki ne uporabljajo ukrepov prilagoditve cene za ponudbe iz točke (a), kadar ponudnik lahko dokaže, da je manj kot 50 % celotne vrednosti njegove ponudbe sestavljene iz blaga in storitev s poreklom iz zadevne tretje države. Ukrep prilagoditve cene se uporablja le za ocenjevanje in razvrstitev ponudb glede na cenovno postavko. Ukrep ne vpliva na ceno, ki jo je treba plačati na podlagi naročila, ki bo sklenjeno z izbranim ponudnikom. 2.Ko javni naročniki/in naročniki izvedejo postopek za oddajo naročil ali koncesijski postopek, pri katerem se uporabljajo omejevalni ukrepi,ukrep prilagoditve cene, sprejeti v skladu s členom 10 ali ponovno uvedeni v skladu s členom 11, to informacijo vključijo to navedejo v obvestilou o naročilu, ki ga objavijo v skladu s členom3549 Direktive 2004/18/ESDirektive 2014/24/EU aličlenom 42 Direktive 2004/17/ESčlenom 69 Direktive 2014/25/EU, ali v obvestilu o podelitvi koncesije, ki ga objavijo v skladu s členom 31 Direktive 2014/23/EU. Komisija lahko v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 14(3) sprejme izvedbene akte , ki prilagajajoo določitvi standardneih obrazcev za naročila ali obvestila o koncesiji, sprejete na podlagi Direktiv 2014/23/EU, 2014/24/EU in 2014/25/EU. v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 174(3). 3.2Kadar izločitev ponudbe temelji na uporabi ukrepov, sprejetih v skladu s členom 10 ali ponovno uvedenih v skladu s členom 11, j Javni naročniki/ in naročniki o tem obvestijo neuspešne ponudnike. o oddaji naročila ali koncesije, ki temelji na uporabi ukrepa prilagoditve cene, sprejetega ali ponovno uvedenega na podlagi te uredbe. 4.Kadar se uporabi ukrep prilagoditve cene, javni naročniki in naročniki od ponudnikov zahtevajo, da predložijo informacije o poreklu blaga in/ali storitev iz ponudbe in o vrednosti blaga in storitev s poreklom iz zadevne tretje države, in sicer kot odstotek celotne vrednosti ponudbe. Javni naročniki in naročniki sprejmejo samostojne izjave ponudnikov. Javni naročnik lahko od ponudnika kadar koli med postopkom zahteva predložitev dodatne dokumentacije, če je to potrebno za zagotovitev pravilne izvedbe postopka. Od izbranega ponudnika se vedno zahteva predložitev bolj podrobnih informacij o poreklu blaga in storitev, ki so predmet naročila. Člen 12



Izjeme 1.Javni naročniki/ innaročniki se lahko odločijo, da pri postopku javnega naročanjav zvezi z javnim naročilom ali koncesijskem postopku ne uporabijo ukrepaovprilagoditve cene v skladu s členom 10, če: (a)blago ali storitve Unije in/ali vključeno blago ali storitve, ki izpolnjujejo zahteve javnega naročnika ali naročnika, niso na voljo; ali (b)bi uporaba ukrepa privedla do nesorazmernega povišanja cene ali stroškov naročila. 2.Kadar javni naročnik/ali naročnik ne namerava uporabiti ukrepaov prilagoditve cenesprejetih v skladu s členom 10 te uredbe ali ponovno uvedenih v skladu s členom 11, svojo namero navede v obvestilu o naročilu, ki ga objavi v skladu s členom 3549 Direktive 2004/18/ES ali členom 42 of Direktive 2004/17/EC. 2014/24/EU ali členom 69 Direktive 2014/25/EU, ali v obvestilu o koncesiji, ki ga objavi v skladu s členom 31 Direktive 2014/23/EU. O tem uradno obvesti Komisijo najpozneje v desetih koledarskih dneh po objavi obvestila o naročilu. To uradno obvestilo se pošlje v elektronski obliki z uporabo standardnega obrazca. Komisija sprejme izvedbene akte o določitvi standardnih obrazcev za obvestila o naročilu in za uradna obvestila v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 17(3). 3.Prijava mora vsebovati naslednje podatke: (a)ime in kontaktne podatke javnega organa naročnika in/ali naročnika; (b)opis predmeta naročila; (c)informacije o poreklu gospodarskih subjektov, blaga in/ali storitev, ki se sprejmejo; (d)podlago, na kateri temelji odločitev o neuporabi omejevalnih ukrepovukrepa prilagoditve cen, in podrobno utemeljitev za uporabo izjeme; (e)po potrebi vse druge informacije, ki se javnemu organu naročniku in/ali naročniku zdijo koristne. Komisija lahko od zadevnega javnega organa naročnika ali naročnika zahteva dodatne informacije. 43.Če javni naročnik/ali naročnik izvaja postopek s pogajanji brez predhodne objave v skladu s členom 312Direktive 2004/18/ES ali členom 40(3)2 Direktive 2004/17/ES Direktive 2014/24/EU ali členom 50 Direktive 2014/25/EU in se odloči, da ne bo uporabil ukrepa prilagoditve cene,sprejetega v skladu s členom 10 te uredbe ali ponovno uvedenega v skladu s členom 11, to navede v obvestilu o oddaji javnega naročila, ki ga objavi v skladu s členom3550 Direktive 2044/18/ES2014/24/EU ali členom 4370Direktive 2004/17/ES2014/25/EU ali v obvestilu o podelitvi koncesije, ki ga objavi v skladu s členom 32 Direktive 2014/23/EU, in o tem uradno obvesti Komisijo najpozneje v desetih koledarskih dneh po objavi obvestila o oddaji javnega naročila oziroma o podelitvi koncesije.

To uradno obvestilo se pošlje v elektronski obliki z uporabo standardnega obrazca. Komisija sprejme izvedbene akte o določitvi standardnih obrazcev za obvestila o naročilu in za uradna obvestila v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 17(2). Prijava mora vsebovati naslednje podatke: (a)ime in kontaktne podatke javnega naročnika ali naročnika; (b)opis predmeta naročila ali koncesije; (c)informacije o poreklu gospodarskih subjektov, blaga in/ali storitev, ki se sprejmejo; (d)podlago, na kateri temelji odločitev o neuporabi omejevalnih ukrepov, in podrobnoutemeljitev za uporabo izjeme; (e)po potrebi vse druge informacije, ki se javnemu naročniku /ali naročniku zdijo koristne. Člen 163



Izvajanje

1.V primeru, da javni naročniki/ ali naročniki nepravilno uporabijo izjeme, določene v členu 132, lahko Komisija uporabi korektivni mehanizem iz člena 3 Direktive 89/665/EGS ali člena 8 Direktive 92/13/EGS. 2.Naročila, ki se sklenejo z gospodarskim subjektom v nasprotju z ukrepi prilagoditve cene izvedbenimi akti Komisije, ki jih Komisija sprejetimi sprejme ali ponovno uvede v skladu sčlenom 6 to uredbo, na podlagi načrtovane izločitve, o kateri so javni organi naročniki/naročniki predložili uradno obvestilo, ali ukrepi, sprejetimi v skladu s členom 10 ali ponovno uvedenimi v skladu s členom 11 so se razglasijo za neveljavna. v smislu Direktive 2007/66/ES. PoglavjeIV

Delegirana in izvedbena pooblastila, poročanje in končne določbe





Člen 143 Spremembe Priloge

Komisijo se pooblasti za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 14 v zvezi s spremembami Priloge, da se upoštevajo novi mednarodni sporazumi Unije na področju javnih naročil. Člen 15



Izvajanje pooblastil

1.Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu. 2.Pooblastilo iz člena 14 se na Komisijo prenese za nedoločen čas od [datum začetka veljavnosti te uredbe]. 3.Pooblastilo iz člena 14 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov 4.Ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem hkrati uradno obvesti Evropski parlament in Svet. 5.Delegirani akt, sprejet na podlagi tega člena, začne veljati le, če mu Evropski parlament ali Svet v dveh mesecih od uradnega obvestila, ki sta ga prejela v zvezi s tem aktom, ne nasprotujeta ali če sta pred iztekom tega roka oba obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca. Člen 174



Postopek v odboru 1.Komisiji pomaga Svetovalni odbor za javna naročila, ustanovljen s Sklepom Sveta 71/306/EGS, in odbor, ustanovljen v skladu s členom 7 Uredbe Sveta (EU) št. 2015/1843 (uredbae o trgovinskih ovirah). Navedena odbora sta odbora v smislu člena 3 Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011, pristojni odbor pa je odbor, ustanovljen z uredbo o trgovinskih ovirah. 3.Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011, pristojni odbor pa je odbor, ustanovljen s Sklepom Sveta 71/306/EGS. Člen 185



Zaupnost 1.Informacije, prejete na podlagi te uredbe, se uporabijo samo v namene, zaradi katerih so bile zahtevane. 2.Niti Komisija niti Svet niti Evropski parlament niti države članice niti njihovi uradniki ne razkrijejo nobene informacije zaupne narave, prejete na podlagi te uredbe, brez izrecnega dovoljenja osebe, ki je te informacije predložila. 3.Oseba, ki je informacije predložila, lahko zahteva, da se te obravnavajo kot zaupne. K zahtevi po zaupnosti , in priloži povzetek informacij, ki ni zaupen, ali utemeljitev, zakaj informacij ni mogoče povzeti. 4.Če se izkaže, da zahteva po zaupnosti informacij ni upravičena, in oseba, ki jih je predložila, ni pripravljena razkriti informacij ali ne dovoli njihovega razkritja v posplošeni ali povzeti obliki, zadevnih informacij ni treba upoštevati. 5.Odstavki od 1 do 45 organom Unije ne preprečujejo razkritja splošnih informacij. Takšno razkritje mora upoštevati upravičen interes zadevnih strani po varovanju njihovih poslovnih skrivnosti. Člen 196



Poročanje Do31. decembra1. januarja 20178 in nato vsaj vsaka tri leta po začetku veljavnosti te uredbe Komisija predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu o uporabi te uredbe ter napredku, doseženem v mednarodnih pogajanjih, ki potekajo v skladu s to uredbo, glede dostopa gospodarskih subjektov EUUnije do postopkov javnega naročanjav zvezi z oddajo javnih naročil ali podelitve koncesij v tretjih državah. V ta namen države članice na zahtevo Komisiji predložijo ustrezne informacije. Člen 2017



Sprememba Direktive 2014/25/EURazveljavitve

Člena 58 in 59 Direktive 2004/17/ES 85 in 86 Direktive 2014/25/EU se razveljavita črtata z učinkom od začetka veljavnosti te uredbe. Člen 2118



Začetek veljavnosti Ta uredba začne veljati 60. dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, Za Evropski parlament Za Svet Predsednik Predsednik PRILOGA Seznam mednarodnih sporazumov, ki jih je Unija sklenila na področju javnih naročil in vključujejo obveznosti glede dostopa do trga