SL Uradni list Evropske unije C 68/35

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru – Strateška vizija za evropske standarde: Za boljšo in hitrejšo trajnostno rast evropskega gospodarstva do leta 2020

(COM(2011) 311 konč.)

2012/C 68/06

Poročevalec: g. IOZIA

Komisija je 1. junija 2011 sklenila, da v skladu s členom 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru – Strateška vizija za evropske standarde: za boljšo in hitrejšo trajnostno rast evropskega gospodarstva do leta 2020

COM(2011) 311 konč.

Strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 19. decembra 2011.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 477. plenarnem zasedanju 18. in 19. januarja 2012 (seja z dne 19. januarja) s 158 glasovi za, 6 glasovi proti in 2 vzdržanima glasovoma.

1. Sklepi in priporočila

1.1 Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) je prepričan zagovornik strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast ter pozdravlja pobudo Komisije. Sprejetje skupnih standardov EU zlasti prispeva k razvoju konkurenčnega enotnega trga z interoperabilnimi in inovativnimi proizvodi in storitvami, ki temeljijo na standardih.

1.2 Standarde lahko obravnavamo kot dediščino naše generacije: predstavljajo sedanje in preteklo znanje; da bi se ustrezno razvijali, morajo biti progresivni. Čas, ki je potreben za razvoj standardov, je treba skrajšati, da bi vselej odražali družbene potrebe. EESO podpira prizadevanja Komisije, da se to obdobje do leta 2020 skrajša za 50 %. Vendar to ne sme potekati po istem vzorcu in tudi ne sme postavljati pod vprašaj potrebnih in včasih dolgotrajnih posvetovanj z udeleženimi stranmi. Ta posvetovanja je mogoče učinkoviteje izvajati na nacionalni ravni in koristno jih dopolnjuje neposredno delovanje specializiranih evropskih organizacij.

1.3 Vključenost v postopek standardizacije bi morala biti tako pomembna kot vključenost v zakonodajni postopek. Potrebna je večja vključenost potrošnikov, MSP in drugih zainteresiranih strani, ki jo je mogoče doseči s finančno podporo. Medsebojni pregled nacionalnih standardov, ki ga izvajajo zainteresirane strani, bi lahko zagotavljal zastopanost interesov družbe na vseh ravneh.

1.4 Za pravilno uresničevanje enotnega trga so nujni standardi v javnih naročilih.

1.5 EESO potrjuje svoje dosedanje mnenje, „da bi morale biti specifikacije, ki jih sprejemajo mednarodni industrijski forumi in/ali konzorciji na področju IKT, odobrene šele po postopku potrditve v evropskih organizacijah za standardizacijo, v katerem sodelujejo predstavniki malih in srednje velikih podjetij (MSP), potrošnikov, okoljevarstvenih organizacij, delavcev in organizacij, ki zastopajo pomembne družbene interese.“ (1)

1.6 Komisija predlaga več ukrepov na različnih področjih. Ker je standardizacija zelo pomembno orodje za podporo industrijske politike, inovacij in konkurenčnosti, EESO podpira predlagane ukrepe, zlasti tiste, ki so povezani z vlogo Skupnega raziskovalnega središča Evropske komisije, ki naj bi preverjalo, ali znanstveni standardi ustrezajo zahtevam evropskega gospodarstva in nacionalnih gospodarstev na področju konkurenčnosti, družbenih potreb, varnosti in okoljskih vplivov (ukrepi 1–5 v sporočilu).

1.7 V zvezi z družbenimi interesi Komisija predvideva poseben poudarek na varnosti, varovanju in zaščiti ter poziva države članice, naj zagotovijo resnično vključitev potrošnikov, okoljskih združenj ter invalidov in starejših. EESO meni, da so ti predlogi zelo dragoceni (ukrepi 6–9).

1.8 EESO je vselej podpiral vključitev organizacij civilne družbe in njihovo dejansko vlogo ter se v celoti strinja s Komisijo in njeno pobudo za razširitev delovnega procesa, ki naj bi postal bolj vključujoč, tako na nacionalni kot tudi na evropski ravni na podlagi priznanih meril, kot so načela sporazuma STO o tehničnih ovirah v trgovini. Organizacijam MSP, potrošnikom, sindikatom in drugim ustreznim zainteresiranim stranem je treba zagotoviti finančno podporo (ukrepi 10–15).

1.9 Poglavje 5 sporočila obravnava razvoj standardov na področju storitev: EESO podpira stališče, izraženo v tem poglavju, in meni, da je zamisel, da se odgovornost prenese na skupino na visoki ravni za storitve podjetjem, ki je bila predlagana v sporočilu K aktu za enotni trg, zelo koristna za vse gospodarske sektorje, ne le storitveni sektor (ukrepi 16–18).

1.10 EESO priznava posebnosti trga IKT in potrebo po hitri opredelitvi standardov, ki bi jih dejansko razvili forumi in konzorciji. Kot navedeno, bi morali te standarde potrjevati z resnično vključujočim postopkom. Treba je pozdraviti ustanovitev foruma zainteresiranih strani. EESO priporoča redno delo tega foruma, ne le za posamezne pobude, in bi želel v njem sodelovati.

Standardi IKT so nujni na področju e-javnih naročil in e-uprave na splošno. Nujno je treba zagotoviti interoperabilnost IKT (ukrepi 19–23).

1.11 Zadnji predlogi poudarjajo vlogo Evrope pri mednarodni standardizaciji in aktivno pobudo, ki jo je napovedala Komisija. EESO podpira predlagane ukrepe in meni, da je za interes EU nujno zelo dejavno sodelovanje pri mednarodnih dejavnostih. Zagovarja sklepe Komisije, da podpre evropske organe za standardizacijo (ESO) pri delu na dvostranski in večstranski ravni (ukrepi 24–28).

1.12 Neodvisni pregled, ki naj bi se začel najpozneje leta 2013, temelji na interesu Komisije, da oceni napredek in skladnost s cilji na področju industrijske politike, inovacij in tehnološkega razvoja v zvezi s potrebami trga, vprašanjem, ali je sistem dovolj vključujoč, in v zvezi z zastopanostjo. EESO se s tem predlogom v celoti strinja (ukrep 29).

2. Splošne ugotovitve

2.1 Učinkovit evropski sistem standardizacije bo v osnovi omogočil razvoj interoperabilnih proizvodov in storitev, ki bodo brez ovir na voljo v EU, ne le v čezmejnih situacijah, ampak tudi na lokalni, regionalni ali nacionalni ravni.

2.2 EESO se strinja, da so standardi učinkovita politična orodja in da lahko prispevajo k pravilnemu delovanju enotnega trga, zlasti na področju IKT in storitev, kjer se razvijajo standardi za postopke in proizvodnjo.

2.3 EESO močno podpira uporabo standardov pri javnih naročilih, saj bo to povečalo ponudbo proizvodov in storitev, ki temeljijo na standardih. Naročniki javnih naročil v EU bi morali pri naročanju katerih koli proizvodov ali storitev uporabljati svetovne ali evropske standarde, če so na voljo, uporabo internih standardov ter proizvodov ali storitev, ki niso interoperabilni, pa je treba močno odsvetovati.

2.4 EESO poudarja pomen neprestanega odpravljanja ovir za trgovino in ceni zavezo vseh nacionalnih organov za standardizacijo v državah članicah, da bodo uporabljali evropske standarde kot identične nacionalne standarde in umaknili obstoječe nacionalne standarde, ki so v nasprotju z njimi, ter da v prihodnosti ne bodo sprejemali ukrepov, ki bi lahko spodkopali to usklajevanje.

2.5 EESO se strinja, da je treba postopke evropske standardizacije pospešiti, poenostaviti in posodobiti ter narediti bolj vključujoče. V zahteve Komisije za standarde in financiranje je treba vključiti uporabo posebnih strogih rokov, strokovnih virov in dejansko sodelovanje vseh zainteresiranih strani (zlasti MSP, potrošnikov in drugih družbenih akterjev, ki so pogosto šibki ali odsotni na nacionalni ravni).

2.5.1 Tudi udeležba na nacionalni ravni je zelo pomembna. Predlogi nacionalnih organov za standardizacijo so osnova za evropski standard. Potrošniki in MSP lažje sodelujejo na nacionalni ravni.

2.6 Ker je standardizacija prostovoljni proces, ki ga usmerja trg, in je njegov uspeh odvisen predvsem od sprejetja na trgu, EESO poudarja pomen boljše vključitve MSP, tudi prek njihovih združenj, v vse faze standardizacije: v posvetovanja o novih projektih, vključno s pooblastili, pri pripravi standardov in končnem glasovanju na nacionalni in evropski ravni.

3. Posebne ugotovitve

3.1 Ugotovitve v zvezi z ESO (2)

3.2 EESO priznava, da se je povprečni čas razvoja evropskih standardov v preteklih nekaj letih bistveno skrajšal. Kljub temu ga je treba nadalje skrajšati, vendar zato postopek ne sme biti manj vključujoč ali manj kakovosten. Komisija je pozvala tudi k izboljšanju in pospešitvi postopkov za pripravo pooblastil za standardizacijo in objavo usklajenih standardov v Uradnem listu EU. EESO pozdravlja cilj Komisije, da se čas za razvoj evropskih standardov do leta 2020 skrajša za 50 %.

3.2.1 Članstvo v delovnih skupinah in tehničnih odborih ESO je treba bolje uravnotežiti, tako da bodo zastopani vsi tržni akterji, ki jih zadeva obravnavana tema standardizacije. Na voljo bi moralo biti določeno financiranje, da se zagotovi udeležba mikropodjetij, potrošnikov ter drugih zainteresiranih strani družbe in njihovih združenj na delavnicah. EESO podpira odločitev o pregledu in poenostavitvi sedanjega sistema spodbud in finančne podpore, da se razširijo možnosti za sodelovanje vseh zainteresiranih strani. Zelo dobrodošla je enotna ureditev obstoječih orodij.

3.2.2 Za preprečevanje podvajanja dela ali rezultatov različnih delovnih skupin na ravni EU (ki jih financira Evropska komisija) je potreben ustrezen nadzor.

3.2.3 Nacionalni organi za standardizacijo zahtevajo polno vključitev držav članic, zlasti politično podporo ter tehnične in finančne vire, da se omogoči sodelovanje vseh zainteresiranih strani.

3.2.4 Ena od ključnih koristi standardizacije je možnost zagotavljanja interoperabilnih proizvodov in storitev, vendar pa je treba vzpostaviti jasni mehanizem in orodja za preizkušanje in potrjevanje standardov EU, da se zagotovijo hitrejši cikli razvoja proizvodov.

3.2.5 Tudi pri odzivu na „starajočo se Evropo“ ima evropska standardizacija ključno vlogo pri zagotavljanju varnih in dostopnih proizvodov in storitev za potrošnike, ne glede na njihovo starost in sposobnosti. To je zlasti pomembno pri obravnavi pomena evropskih standardov v pogodbah o javnih naročilih.

3.3 Smernice za uporabo. Nekateri mednarodni organi za standardizacijo ne izdajajo smernic za uporabo razvitih standardov. ESO bi morali zadostiti tej potrebi ter izdajati jasne in natančne smernice, da se zagotovi enostavna uporaba standardov.

MSP bodo lahko dostopali do trgov, na katerih se uporabljajo skupni standardi, kar zmanjšuje zapletenost in stroške za MSP ter povečuje konkurenco.

Če ni nacionalnih standardov, je treba spodbujati uporabo standardov EU ali z jasnimi časovnimi načrti zagotoviti zbliževanje nacionalnih standardov s standardi EU.

3.4 Ozaveščenost in zastopanost MSP. Ker je MSP lažje doseči prek lokalne industrije ali združenj MSP in javne uprave, morajo na regionalni in nacionalni ravni potekati ciljno usmerjene delavnice, usposabljanje in dejavnosti povečanja ozaveščenosti.

3.4.1 MSP se pogosto ne zavedajo mehanizma za razvoj standardov in enostavno sprejmejo proizvode z vgrajenimi predhodno opredeljenimi standardi. Združenja MSP na nacionalni ravni in ravni EU pogosto nimajo potrebnih virov, da bi prispevala k razvoju standardov, kar nadalje zmanjšuje njihov vpliv.

3.4.2 EESO se strinja, da je treba okrepiti položaj evropskih združenj, ki zastopajo MSP in zainteresirane strani družbe. Resno je treba razmisliti o podelitvi glasovalne pravice v ESO za združenja MSP in zainteresirane strani družbe v EU. EESO zanima sodelovanje v tej razpravi, ki je v tem trenutku sporna, saj so ESO zasebni organi.

3.4.3 EESO ceni delo, ki sta ga pri standardizaciji s finančno pomočjo Evropske komisije opravila NORMAPME kot evropsko združenje, ki zastopa obrtnike in MSP, in ANEC, ki zastopa potrošnike.

3.4.4 EESO priporoča, da za večjo ozaveščenost in večjo uporabo standardov organizacije za standardizacijo na ravni EU in nacionalni ravni zagotovijo morebitnim uporabnikom poenostavljen dostop do standardov, vključno z njihovim povzetkom. Če se uporaba standardov zavezujoče predpiše v pravnem aktu, mora zakonodajalec poskrbeti, da so ti standardi enako dostopni kot sam pravni akt.

3.5 Izobraževanje. Pojme standardizacije je treba vključiti v učne programe evropskih srednjih šol in univerz. Podpreti je treba posebne spodbude za študente in raziskovalce za razvoj interoperabilnih rešitev in aplikacij, ki temeljijo na standardih. Tako bi moralo biti na primer enostavno odobravanje financiranja EU študentom in raziskovalcem kot posameznikom ali kot čezmejnim skupinam.

3.5.1 Komisija bi morala spremljati inovacijske trende prek tesnega sodelovanja z industrijo IKT, raziskovalnimi centri in univerzami, da se zagotovi razvoj standardov v skladu z inovacijami proizvodov oz. storitev. Delovni program za standardizacijo bi moral poskrbeti za to in prednostno obravnavati ukrepe na podlagi načina sprejemanja na trgih in potrebah trga.

3.6 Standardi predstavljajo prostovoljen proces ocenjevanja potreb, zahtev in pravil, ki jih je treba upoštevati, da se pospeši sprejetje povezanih proizvodov in storitev. Vendar pa se ta pravila razvijejo v standarde le, če se prek široke uporabe pri potrošnikih uveljavijo na trgu. Zato bi morali biti temelji vsake standardizacije uravnotežene zahteve zainteresiranih strani in soglasje. Vendar pa pri razvoju standardov predvsem sodelujejo velika zasebna in javna podjetja, rezultat pa je neenakomerna zastopanost zainteresiranih strani.

3.7 Standardizacija je pomembno orodje konkurenčnosti. EESO poziva države članice, naj zagotovijo učinkovit nacionalni okvir za standardizacijo, ki bo sposoben prispevati k razvoju evropskih in mednarodnih standardov ter zagotavljati rešitve na področju standardizacije za izključno nacionalne potrebe.

3.8 Zato je treba okrepiti položaj nacionalnih organov za standardizacijo. Vendar pa je to močno odvisno od nacionalne industrijske politike, zato se stopnja nacionalne zavezanosti med državami razlikuje. Lahko bi razvili posebne spodbude, povezane s kampanjo komuniciranja o najboljših praksah v državah članicah EU, ki obravnavajo standarde kot strateško prvino svoje konkurenčnosti.

3.9 EESO se strinja s ključno vlogo razvoja standardov za storitve. Vendar pa je treba nujno zagotoviti, da standarde za storitve usmerja trg in da temeljijo na soglasju.

3.9.1 Nacionalni standardi so lahko ovire pri uresničevanju enotnega trga. Nujno je, da se standardi razvijejo na ravni EU, preden začnejo države članice razvijati lastne nacionalne standarde, ki pogosto niso interoperabilni.

3.10 EESO močno podpira ukrepe Evropske komisije v zvezi s standardi IKT in interoperabilnostjo. To zlasti velja za možnost uporabe široko sprejetih standardov IKT v javnih naročilih, da se ustvari povpraševanje po interoperabilnih storitvah v javnem sektorju, ki bo deloval kot glavno gonilo standardizacije.

3.10.1 Kot je že navedel, „Odbor meni, da je nujno, da evropske organizacije za standardizacijo in Komisija poskrbijo za preventivni nadzor, ki naj potrdi, da so bile specifikacije, ki so jih sprejeli mednarodni industrijski forumi in/ali konzorciji in so namenjene sklicevanju pri javnih naročilih, pripravljene nevtralno, pošteno in transparentno, ob ustrezni udeležbi predstavnikov malih in srednje velikih podjetij, potrošnikov, okoljevarstvenikov, delavcev in organizacij, ki zastopajo pomembne družbene interese“.

3.11 EESO izraža dvome glede predloga o izboljšanju svetovne konkurenčnosti. Zakonodaja mora podpirati politike in standarde in ne obratno. Standardizacija ne sme zavirati inovacij in razvoja.

3.12 Proizvode in/ali storitve, ki temeljijo na standardih in so rezultat uspešnih pobud, ki jih financira EU, bi morali vključiti v nadaljnje povezane pobude EU z namenom, da se prepreči podvajanje in spodbudi nadaljnje širjenje/sprejetje teh standardov.

V Bruslju, 19. januarja 2012 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Staffan NILSSON

(1) UL C 376, 22.12.2011, str. 58.

(2) ESO: evropski organi za standardizacijo. Trije evropski organi za standardizacijo so CEN (Evropski odbor za standardizacijo), CENELEC (Evropski odbor za standardizacijo v elektrotehniki) in ETSI (Evropski inštitut za telekomunikacijske standarde).