EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 29.5.2020 COM(2020) 403 final 2020/0108(COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o vzpostavitvi programa InvestEU



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1.OZADJE PREDLOGA Za večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027 je treba zagotoviti naložbeni program EU, ki bi si prizadeval za uresničitev medsektorskih ciljev v smislu poenostavitve, prožnosti, sinergij in skladnosti med ustreznimi politikami EU. Pomisleki, navedeni v razmisleku Komisije o prihodnosti financ EU, kažejo, da je treba „storiti več z manj“ ter doseči čim večji vzvod proračuna EU v času proračunskih omejitev in obsežnih potreb po naložbah. Te potrebe so se znatno povečale zaradi učinka pandemije COVID-19 na evropsko gospodarstvo ter tveganja asimetričnega okrevanja po EU in v državah članicah. Zato Komisija umika prejšnji predlog za program InvestEU, predstavljen maja 2018, ter Evropskemu parlamentu in Svetu predlaga novega. Ta novi predlog v celoti odraža delni sporazum, ki sta ga Evropski parlament in Svet že dosegla aprila 2019. V odziv na posebne potrebe evropskega gospodarstva po pandemiji povečuje prvotno predlagana finančna sredstva in prilagaja področje uporabe predloga. Komisija zdaj hkrati predlaga reševanje negativnih socialno-ekonomskih posledic pandemije COVID-19 za delavce, gospodinjstva in podjetja v Uniji. Številna evropska podjetja se zaradi krize že soočajo s težavami, te pa se bodo ob nadaljevanju omejitev v zvezi z gospodarskimi in družbenimi dejavnostmi ter pravil o omejevanju stikov, ki še naprej vplivajo na poslovanje v številnih sektorjih, še povečale. Težave bi se lahko nadaljevale tudi po odpravi sedanjih zapor. V odziv na gospodarsko in socialno krizo, ki jo je povzročila pandemija COVID-19, je treba spremeniti predlog Komisije za InvestEU iz leta 2018, da bo bolj ustrezal spremenjenim okoliščinam. Spremembe delnega sporazuma, ki sta ga dosegla sozakonodajalca, vključujejo povečanje finančnih sredstev, predvidenih za prvotno predlagani program InvestEU, v odziv na večje potrebe po naložbah na splošno in bolj tvegane razmere. Novi predlog tudi razširja področje uporabe programa InvestEU. Za izpolnjevanje prihodnjih potreb evropskega gospodarstva in zagotovitev ali ohranjanje strateške neodvisnosti v ključnih sektorjih je programu dodan nov sklop. Da bi dosegli ambiciozne cilje politik Unije, je bistvenega pomena pritegniti zasebni kapital za financiranje naložb, hkrati pa prilagoditi pristop, tako da bo bolj ustrezal politikam. Program InvestEU bo prispeval k doseganju ciljev politik Unije vedno, ko je primerna uporaba vračljive podpore za naložbe. Program InvestEU je najbolj primeren za zagotavljanje dolgoročnega financiranja in podpiranje politik Unije med okrevanjem po hudi gospodarski in socialni krizi. Pri trenutni krizi tržno dodeljevanje sredstev ni povsem učinkovito, zaznano tveganje pa znatno ovira tok zasebnih naložb. V takih okoliščinah je ključna značilnost programa InvestEU, tj. zmanjševanje tveganja pri projektih za spodbujanje zasebnih naložb, posebej dragocena in bi jo bilo treba izkoristiti. Okrepljen program InvestEU bo lahko zagotovil ključno podporo podjetjem v fazi okrevanja, v skladu s prvotnimi cilji programa pa tudi odločno osredotočenost vlagateljev na srednje- in dolgoročne politične prednostne naloge Unije, kot so evropski zeleni dogovor, naložbeni načrt za evropski zeleni dogovor in strategija o oblikovanju digitalne prihodnosti Evrope. Program bo povečal zmogljivost skupine Evropske investicijske banke, nacionalnih spodbujevalnih bank in institucij ter drugih izvajalskih partnerjev za prevzemanje tveganj v podporo gospodarskemu okrevanju v sedanjih okoliščinah, ko se soočajo s povečanim pritiskom na svojo zmogljivost prevzemanja tveganj. Pandemija COVID-19 pomeni velik šok za svetovno gospodarstvo in gospodarstvo Unije. Zaradi potrebnih zajezitvenih ukrepov se je gospodarska dejavnost v EU močno zmanjšala. BDP EU naj bi se v letu 2020 zmanjšal za približno 7,5 %, tj. veliko bolj kot med finančno krizo leta 2009, kar bo imelo neizogibne negativne socialne posledice. Izbruh pandemije je pokazal medsebojno povezanost svetovnih dobavnih verig in razkril nekaj šibkih točk, kot je preveliko zanašanje strateških industrij na nediverzificirane zunanje dobavne vire. Take šibke točke je treba odpraviti, da se izboljša odzivanje Unije v izrednih razmerah ter poveča odpornost celotnega gospodarstva, hkrati pa ohrani odprtost za konkurenco in trgovino v skladu z zadevnimi pravili. V času upada gospodarske rasti je potreben odločen odziv na ravni Unije, zlasti za povečanje odpornosti gospodarskih akterjev ter s tem okrepitev in ohranjanje neodvisnosti strateških sektorjev, da se zagotovi dolgoročna konkurenčnost evropskega gospodarstva. To se lahko doseže le na podlagi močnega enotnega trga in enakih konkurenčnih pogojev. Ključno je, da bodo gospodarstva držav članic, ki so jih posledice pandemije najbolj prizadele, deležna podpore iz programov v okviru proračuna EU. Poleg tega bi morala imeti Komisija možnost udeležbe v možnem povečanju kapitala (v enem ali več krogih) Evropskega investicijskega sklada (EIF), ki bo imel ključno vlogo pri podpiranju gospodarskega okrevanja z izdajanjem jamstev, izvajanjem transakcij listinjenja in podpiranjem kapitalskih naložb po vsej Uniji. V ta namen bi bilo treba v večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 rezervirati finančna sredstva v višini do 900 000 000 EUR, da bo Unija, ki jo zastopa Komisija, lahko ohranila svoj skupni delež v kapitalu EIF. •Razlogi in cilji Vzpostavitev programa InvestEU zagotavlja enoten mehanizem EU za podporo naložbam za notranje ukrepe v večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027. Program InvestEU temelji na uspešnih izkušnjah z EFSI in sedanjimi finančnimi instrumenti za notranje politike. Temeljil bo na štirih stebrih: (i) skladu InvestEU, ki bo zagotavljal jamstvo EU; (ii) svetovalnem vozlišču InvestEU, s katerim se bo zagotavljala zlasti tehnična pomoč pri razvijanju projektov; (iii) portalu InvestEU, ki bo zagotavljal zlahka dostopno podatkovno zbirko za spodbujanje projektov pri iskanju financiranja, in (iv) operacijah mešanega financiranja. Sklad InvestEU bo pri privabljanju zasebnih naložb temeljil na povpraševanju. Predvsem bo spodbujal naložbe v raziskave, inovacije, digitalizacijo in trajnostno infrastrukturo ter podpiral strateška podjetja, hkrati pa bo skrbel tudi za potrebe v socialnem sektorju ter potrebe malih in srednjih podjetij. Pomembno bo tudi doseganje manjših in lokalnih projektov. Novosti, povezane s krizo Sedanje razmere škodujejo podjetjem v Uniji, ki lahko občutijo negativne posledice dejavnikov, na katere ne morejo vplivati ne podjetja sama ne organi na nacionalni ravni in na ravni Unije. Zaradi sedanjega izbruha COVID-19 se podjetja v EU lahko soočajo z likvidnostnimi tveganji, ki bi lahko vodila v njihov stečaj, pa tudi z bolj sistemskim tveganjem devalvacije premoženja, ki bi lahko oslabilo strateške dele industrije Unije. Poleg tega bi morala industrija Unije za odpravo pomanjkljivosti, ki so se pojavile v času krize zaradi motenj v dobavnih verigah, okrepiti svojo zmogljivost pokrivanja širših delov strateških vrednostnih verig. EU bo z opredelitvijo in obravnavanjem nekaterih naložbenih področij kot „strateških“ spodbudila prepotrebno obsežno industrijsko preobrazbo in zagotovila večjo neodvisnost gospodarstva Unije v skladu s splošnimi politikami, kot sta strategija o oblikovanju digitalne prihodnosti Evrope in evropski zeleni dogovor. Take dolgoročne politične prednostne naloge bi bilo treba združiti z ukrepi za okrevanje, sprejetimi zaradi izbruha COVID-19. Ciljno usmerjeni in ambiciozni ukrepi na ravni Unije, ki bodo omogočili polno izkoriščanje potenciala enotnega trga ne glede na fiskalne zmogljivosti držav članic, da vskočijo in podprejo naložbe, bodo privedli do konkurenčnejše, odpornejše in varnejše Unije v prihodnosti. Zato se poleg povečanja sredstev v okviru sklopa za trajnostno infrastrukturo predlaga, da se InvestEU dodatno okrepi z instrumentom za strateške naložbe, tj. petim sklopom oziroma sklopom za evropske strateške naložbe, ki se bo osredotočil na vzpostavitev močnejših evropskih vrednostnih verig v skladu s strateško agendo Unije in novo industrijsko strategijo za Evropo, ki jo je predstavila Komisija. Taka okrepitev je v razmerah po krizi posebej pomembna, saj nekatere države članice morda nimajo finančnih sredstev, da bi take projekte podprle v okviru državne pomoči, poleg tega pa so številni projekti čezmejni in zahtevajo evropski pristop. Nadalje je za uspešno izkoriščanje potenciala enotnega trga, vključno z dejavniki, ki spodbujajo inovacije in učinkovitost, potrebno sodelovanje podjetij iz številnih držav članic, in ne samo tistih, ki imajo dovolj fiskalnih zmogljivosti za naložbe po tem težkem obdobju. Ta predlog bo pomagal odpraviti te težave. Sklop za strateške evropske naložbe bi se osredotočal zlasti na podpiranje končnih prejemnikov, ki imajo sedež v eni od držav članic in delujejo v Uniji ter katerih dejavnosti so strateškega pomena za Unijo, zlasti za zeleni in digitalni prehod ter krepitev odpornosti na enem od naslednjih področij: a) zagotavljanje kritičnih zdravstvenih storitev, proizvodnja in skladiščenje farmacevtskih izdelkov, medicinskih pripomočkov in medicinske opreme, krepitev zmogljivosti za odzivanje na zdravstvene krize in sistema civilne zaščite;

b) kritična infrastruktura, tako fizična kot virtualna, vključno z infrastrukturnimi elementi, ki se štejejo za kritične, na področjih energetike, prometa (vključno z železniškim tovornim prometom), okolja, zdravja, varne digitalne komunikacije, 5G, interneta stvari, spletnih storitvenih platform, varnega računalništva v oblaku, obdelave ali shranjevanja podatkov, plačilne in finančne infrastrukture, letalstva in vesolja, obrambe, komunikacije, medijev, izobraževanja in usposabljanja, volilne infrastrukture ter občutljivih objektov, pa tudi zemljišča in nepremičnine, ki so nujno potrebni za uporabo take kritične infrastrukture; c) zagotavljanje blaga in storitev, bistvenih za delovanje in vzdrževanje kritične infrastrukture iz točke (b); d) ključne omogočitvene, prelomne, zelene in digitalne tehnologije ter prelomne inovacije, kadar so naložbe strateškega pomena za industrijsko prihodnost Unije, vključno z: i) umetno inteligenco, blokovno verigo, programsko opremo, robotiko, polprevodniki, mikroprocesorji, tehnologijami oblaka na robu, visokozmogljivostnim računalništvom, kibernetsko varnostjo, kvantnimi tehnologijami, fotoniko, industrijsko biotehnologijo, ii) tehnologijami energije iz obnovljivih virov, tehnologijami shranjevanja energije, vključno z baterijami, trajnostnimi prometnimi tehnologijami (vključno z obnovo in naknadnim opremljanjem mobilnih sredstev z uporabo teh tehnologij), čistim vodikom in gorivnimi celicami, tehnologijami za razogljičenje za industrijo, zajemanjem in shranjevanjem ogljika, tehnologijami krožnega gospodarstva, iii) biomedicino, nanotehnologijo, farmacevtskimi izdelki in naprednimi materiali (kot je grafen); e) proizvodni obrati za serijsko proizvodnjo sestavnih delov in naprav informacijske in komunikacijske tehnologije v EU; f) dobava in skladiščenje kritičnih virov za javne akterje, podjetja ali potrošnike v Uniji, vključno z energijo, surovinami, inženirskimi materiali ali prehransko varnostjo, ob upoštevanju učinkovite rabe virov in krožnosti v strateških vrednostnih verigah, ter g) kritične tehnologije in viri za varnost Unije in njenih držav članic (npr. obrambni in vesoljski sektor ter kibernetska varnost) ter blago z dvojno rabo, kot je opredeljeno v členu 2(1) Uredbe Sveta (ES) št. 428/2009. Peti sklop bi v sedanjih okoliščinah prinesel dodano vrednost v primerjavi s prvotnimi sklopi, saj bi bil njegov poudarek na prejemnikih ali projektih z velikim strateškim pomenom za Evropo, kar v drugih sklopih ni posebej poudarjeno. Lahko bi na primer zajel podjetja, ki delujejo v ciljnih panogah, ali MSP, ki sodelujejo v takih dobavnih verigah s proizvodnjo posebnih sestavnih delov. Take dejavnosti so lahko v razmerah po pandemiji COVID-19 pogosto že po naravi bolj tvegane, saj so nosilci projektov bolj izpostavljeni večjemu tveganju na strani povpraševanja ali ponudbe. Nekatera področja, kot so polprevodniki (vključno z mikroprocesorji), podatkovne tehnologije, 5G in kvantne tehnologije, so posebej pomembna za varnost, zaupanje in inovacije. Obenem so na teh področjih potrebne znatne naložbe, da bi se pokrila celotna vrednostna veriga strateških virov, ki včasih skoraj v celoti prihajajo iz omejenih virov zunaj EU, da bi se pridobili in zaščitili bistveno tehnološko znanje in izkušnje ter uvedla in nadomestila kritična infrastruktura, da se zmanjša pretirana odvisnost od dobaviteljev iz tretjih držav. Peti sklop bi bil usmerjen tako na posamezne projekte (npr. podpiranje velikih konzorcijev ali javno-zasebnih partnerstev za razvoj določene tehnologije in gradnjo kritične infrastrukture) kot na zagotavljanje bolj razpršenega financiranja, na primer s podpiranjem oblikovanja celih ekosistemov podjetnikov, ki delujejo v ciljnih sektorjih (npr. inovativnih MSP, ki se ukvarjajo s tehnologijami, ki bi lahko bile pomembne za industrijsko biotehnologijo in farmacevtske izdelke). Podpore iz tega sklopa bi morali biti deležni tudi pomembni projekti skupnega evropskega interesa. Zahteve glede dodatnosti za ta sklop bi se razlikovale od zahtev, predvidenih za prvotne sklope programa InvestEU. Dodatnost podpore v okviru petega sklopa za velika podjetja bi bila na primer povezana z ohranjanjem in razvojem njihove proizvodnje v Uniji ali, kadar je to ustrezno zaradi pomislekov glede javnega reda ali varnosti, pod nadzorom evropskih vlagateljev, pa tudi s povečevanjem uvajanja inovativnih tehnologij, ne pa zgolj z vidiki podpore programa InvestEU v zvezi s tveganji. Ta podpora bi dopolnjevala podporo v okviru sklopa za raziskave, inovacije in digitalizacijo, pri kateri bo poudarek na razvoju novih strateških zmogljivosti. Zagotovljena bo tudi posebna sinergija za nadaljnje naložbe v širitev strateških zagonskih podjetij in MSP v EU iz Evropskega sveta za inovacije kot dela okvirnih programov EU za raziskave in inovacije (Obzorje Evropa). Sklad InvestEU Sklad InvestEU je sestavljen iz proračunskega jamstva EU, ki bo podprlo finančne produkte, ki jih bodo zagotovili izvajalski partnerji. Namenjen je projektom z dodano vrednostjo EU in spodbuja usklajen pristop k financiranju ciljev politik EU. Zagotavlja uspešno in učinkovito kombinacijo instrumentov EU za financiranje posameznih področij. Program InvestEU je kot enotna naložbena shema za notranje politike Unije hkrati instrument politike in orodje za njeno izvajanje. Splošni cilj programa InvestEU kot instrumenta politike je podpirati cilje politik Unije z mobilizacijo javnih in zasebnih naložb v EU ter tako odpravljati nedelovanje trga in naložbene vrzeli, ki ovirajo doseganje ciljev EU glede trajnostnosti, konkurenčnosti, vključujoče rasti in strateške neodvisnosti Unije. Njegov namen je zagotoviti financiranje gospodarskim subjektom s profilom tveganja, ki ga zasebni vlagatelji ne morejo ali pa niso pripravljeni vedno sprejeti, da se spodbujajo konkurenčnost gospodarstva EU, trajnostna rast, konvergenca, socialna odpornost, vključevalnost ter povezovanje kapitalskih trgov v EU v skladu s cilji politik EU na različnih področjih. Program InvestEU, podprt z jamstvom EU, bo prispeval k posodobitvi proračuna EU in povečal učinek proračuna EU, tako da bo „storil več z manj“. Pri ekonomsko vzdržnih projektih z zmožnostjo ustvarjanja prihodkov lahko bolj sistematična uporaba proračunskega jamstva pomaga povečati učinek javnih sredstev. Program InvestEU bi moral biti sposoben oblikovati strategijo EU za odpravljanje še vedno šibke naložbene dejavnosti v Uniji, ki jo je kriza zaradi pandemije COVID-19 še ošibila. Z razpršitvijo financiranja ter spodbujanjem dolgoročnega in trajnostnega financiranja bo program InvestEU prispeval k povezovanju evropskih kapitalskih trgov v okviru unije kapitalskih trgov in krepitvi enotnega trga, pa tudi k izvajanju evropskega zelenega dogovora in naložbenega načrta za evropski zeleni dogovor. Poleg tega predstavlja pomembno orodje za uresničevanje ciljev nove industrijske strategije za Evropo. Program InvestEU bi moral biti kot vir na ravni EU, ki združuje finančno, tržno, tehnično in politično strokovno znanje, tudi katalizator za finančne inovacije v okviru ciljev politik. Sklad InvestEU je kot izvedbeno orodje namenjen učinkovitejšemu izvrševanju proračuna EU s proračunskim jamstvom, s čimer se lahko doseže ekonomija obsega, poveča opaznost ukrepanja EU ter poenostavi okvir za poročanje in odgovornost. Namen predlagane strukture je poenostavitev, večja prožnost in odprava morebitnih prekrivanj med navidezno podobnimi instrumenti podpore EU.

V predlogu je poleg jamstva EU na ravni Unije predvidena možnost, da države članice del sredstev v okviru deljenega upravljanja uporabijo prek posebnega oddelka v jamstvu EU v okviru sklada InvestEU za doseganje istih ciljev, kjer na nacionalni ali regionalni ravni trg ne deluje ali naložbene okoliščine niso optimalne. Predlagano je skupno jamstvo EU v višini do 75 153 850 000 EUR, pri čemer se za sklop za strateške evropske naložbe nameni do 31 153 850 000 EUR. Svetovalno vozlišče in portal InvestEU Svetovalno vozlišče InvestEU bo nudilo svetovalno podporo pri razvoju projektov in spremljevalne ukrepe v celotnem naložbenem ciklu za spodbujanje zamisli o projektih in razvoja projektov ter dostopa do financiranja. Svetovalno vozlišče InvestEU bo delovalo na področjih, ki jih pokriva program InvestEU, ter zagotovilo enotno točko dostopa za nosilce projektov in posrednike. Svetovalno vozlišče InvestEU bo dopolnjevalo dejavnosti tehnične pomoči, ki se izvajajo v okviru programov deljenega upravljanja. Da bi lahko sklop za strateške evropske naložbe in drugi štirje sklopi v celoti izkoristili vse elemente sklada InvestEU, bi morali biti svetovalna komponenta in drugi spremljevalni ukrepi programa InvestEU sorazmerni s cilji predloga. Skupna finančna sredstva, vključno s sredstvi za spremljevalne ukrepe, bi morala znašati do 724 733 000 EUR, da se izpolnijo potrebe novega sklopa in potrebe drugih štirih sklopov, ki so v sedanjih okoliščinah vse večje. Portal InvestEU bo povečal opaznost naložbenih priložnosti v Uniji in tako nosilcem projektov pomagal pri iskanju financiranja. Ta predlog določa datum začetka uporabe s 1. januarjem 2021. •Skladnost z veljavnimi predpisi Predlog je v celoti usklajen z obstoječimi določbami politik, saj program InvestEU zagotavlja jamstvo EU za učinkovito porabo proračunskih sredstev EU, kadar se v skladu s cilji politik EU financirajo dejavnosti z zmožnostjo ustvarjanja prihodka. Te vključujejo unijo kapitalskih trgov, strategijo za enotni digitalni trg, sveženj Čista energija za vse Evropejce, akcijski načrt EU za krožno gospodarstvo, strategijo za mobilnost z nizkimi emisijami, evropski obrambni akcijski načrt in obrambni sklad, vesoljsko strategijo za Evropo, evropski steber socialnih pravic, evropski zeleni dogovor, naložbeni načrt za evropski zeleni dogovor in novo industrijsko strategijo za Evropo. Sklad InvestEU v okviru svojega področja uporabe s finančnega vidika podpira te strategije, ki se vzajemno krepijo. Predlog dopolnjuje instrument za podporo plačilni sposobnosti v okviru EFSI. Instrument za podporo plačilni sposobnosti je namenjen zagotavljanju podpore za kratkoročne solventnostne potrebe, ki izhajajo iz neposrednih posledic upada gospodarske dejavnosti zaradi pandemije COVID-19, da se ponovno izboljša kapitalski položaj najbolj prizadetih podjetij, InvestEU pa se bo osredotočil na dolgoročne naložbe v podporo ciljem politik EU, vključno s strateško neodvisnostjo in odpornostjo evropskega gospodarstva. Sklop za strateške evropske naložbe iz tega predloga bo bolj osredotočen in usmerjen v prihodnost kot instrument za podporo plačilni sposobnosti v okviru EFSI. Novi sklop bo podpiral projekte in podjetja, pomembne za doseganje ali ohranjanje strateške neodvisnosti v ključnih vrednostnih verigah na enotnem trgu, tako da bo podpiral širjenje projektov iz Unije ter krepil kapitalsko osnovo in dolgoročno financiranje podjetij Unije kot alternativo morebitnim prevzemom s strani podjetij iz tretjih držav. Podpirala bi se tudi strateška podjetja s čezmejnimi dejavnostmi. •Skladnost z drugimi politikami Unije Program InvestEU dopolnjuje financiranje z nepovratnimi sredstvi in druge ukrepe na področjih politik, ki jih podpira, kot so program Obzorje Evropa, Instrument za povezovanje Evrope, program za digitalno Evropo, program za enotni trg, konkurenčnost MSP in evropsko statistiko, evropski vesoljski program, Evropski socialni sklad+, program Ustvarjalna Evropa, program za okolje in podnebne ukrepe (LIFE) in Evropski obrambni sklad. Kjer je ustrezno, se bodo zagotovile sinergije z instrumenti zunanje politike. Poleg tega je program InvestEU je skladen z drugimi politikami Unije, kot so evropski zeleni dogovor, naložbeni načrt za evropski zeleni dogovor, strategija o oblikovanju digitalne prihodnosti Evrope, nova industrijska strategija za Evropo, unija kapitalskih trgov, močna socialna Evropa za pravičen prehod ter druge politike in programi EU, ki so pomembni za strateško neodvisnost in odpornost Unije, kot so Evropski obrambni sklad, uredba EU o vesolju in uredba o pregledu neposrednih tujih naložb. Kombiniranje s financiranjem z nepovratnimi sredstvi bo zagotovilo dopolnjevanje z drugimi programi porabe. Program InvestEU dopolnjuje tudi evropske strukturne in investicijske sklade. Za lažje izvajanje nekaterih skladov v okviru deljenega upravljanja (Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), Evropski socialni sklad+ (ESS+), Kohezijski sklad, Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR) in Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP)) prek finančnih produktov bodo imele države članice možnost, da se oprejo na program InvestEU. To je pomembna poenostavitev v primerjavi s sedanjimi razmerami, saj se bo v tem primeru uporabljal le en sklop pravil. Ukrepi programa InvestEU bi morali biti sorazmerno uporabljeni za ukrepanje za odpravljanje nedelovanja trga ali neoptimalnih naložbenih okoliščin, ne da bi podvajali ali izrinjali zasebno financiranje, hkrati pa bi morali imeti jasno evropsko dodano vrednost. To bo zagotovilo skladnost med ukrepi programa InvestEU in pravili EU o državni pomoči, kar bo preprečilo neupravičeno izkrivljanje konkurence na notranjem trgu. Komisija bo v sodelovanju z izvajalskimi partnerji razvila smernice za preverjanje trajnostnosti z ustrezno uporabo meril, določenih v [uredbi o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb], na podlagi katerih bodo izvajalski partnerji ocenili okoljske, podnebne in socialne učinke financiranih projektov. Take smernice bi podpirale cilje politike evropskega zelenega dogovora in zagotovile, da se v okviru InvestEU ne podpirajo projekti, ki ogrožajo podnebne, okoljske in socialne cilje Unije. Lahko bi razmislili tudi o ciljno usmerjenih spodbudah za finančne produkte, namenjene podnebnim, okoljskim in socialnim prednostnim nalogam, ki jih je težko doseči in za katere so ugotovljena večja tveganja, ki bi upravičila take dodatne spodbude, na primer v okviru sklopa za MSP. InvestEU bo prav tako zagotovil namensko shemo za ustvarjanje dodatnih naložb v korist regij v pravičnem prehodu (steber 2 mehanizma za pravični prehod) v povezavi s Skladom za pravični prehod (steber 1) in instrumentom za posojila v javnem sektorju (steber 3). 2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST •Pravna podlaga Predlog temelji na členu 173 (Industrija) in tretjem odstavku člena 175 (Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).

V skladu z ustaljeno sodno prakso navedena pravna podlaga odraža glavno vsebino predloga. Postopki, določeni za oba člena iz pravne podlage, so enaki (redni zakonodajni postopek). •Subsidiarnost (za neizključno pristojnost) Države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev predloga, ki se lahko bolje dosežejo na ravni Unije. Zaradi gospodarske krize, ki jo je povzročila pandemija COVID-19, je potreben odziv na evropski ravni, ki bo prispeval k hitremu okrevanju gospodarstva Unije s podpiranjem podjetij in ohranjanjem vrednostnih verig Unije. V razmerah po krizi je predlog še posebej pomemben v luči gradnje odpornega, vključujočega in povezanega evropskega gospodarstva ter ohranjanja enotnega trga tudi v korist tistih držav članic, ki imajo manj finančnih sredstev za podporo takim projektom z nacionalnimi viri financiranja. Tudi pri čezmejnih projektih bo potreben pristop na ravni Unije. Podpora, zagotovljena s tem predlogom, bo pomagala odpraviti te težave. Multiplikacijski učinek in učinek na terenu bosta veliko večja, kot bi ju bilo mogoče doseči z naložbenimi ofenzivami v posameznih državah članicah. Podprla bi industrijsko politiko EU in spodbujala skupna prizadevanja držav članic za dosego tehnološke in strateške neodvisnosti z združevanjem naložb. Enotni trg Unije bo zagotovil večjo privlačnost za vlagatelje in boljšo razpršenost tveganja med sektorji in geografskimi območji. Program InvestEU bo zajemal naložbe in dostop do financiranja, ki podpirajo prednostne naloge politik EU, in sicer z odpravljanjem nedelovanja trga in naložbenih vrzeli na celotnem območju EU. Podpira tudi oblikovanje, razvoj in tržno preskušanje inovativnih finančnih produktov na trgu EU ter sisteme za njihovo širjenje v primeru novih ali zapletenih načinov nedelovanja trga in naložbenih vrzeli. Prostovoljni oddelek za države članice bi omogočil odpravljanje nedelovanja trga in naložbenih vrzeli, značilnih za posamezne države, pri čemer bi se opiral na finančne produkte, zasnovane na centralni ravni, kar bi zagotovilo učinkovitejšo geografsko uporabo virov, kjer je to upravičeno. To bi državam članicam omogočilo, da del svojih sredstev v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR), Evropskega socialnega sklada+ (ESS+), Kohezijskega sklada, Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo (ESPR) in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) izvršujejo prek sklada InvestEU. Predlagana struktura z dvema oddelkoma v vsakem sklopu politike omogoča učinkovito uporabo načela subsidiarnosti. Poleg tega bodo za oba oddelka znotraj vsakega sklopa veljala enaka pravila sklada InvestEU, kar bo omogočilo jasnejši in enostavnejši okvir za uporabo različnih virov skladov EU. •Sorazmernost Za doseganje dolgoročnih ciljev EU glede trajnostnosti, konkurenčnosti, vključujoče rasti ter strateške neodvisnosti in odpornosti so potrebne znatne naložbe na različnih področjih politike. To med drugim vključuje nove modele, povezane z mobilnostjo, energijo iz obnovljivih virov, energijsko učinkovitostjo, naravnim kapitalom, inovacijami, digitalizacijo, znanjem in spretnostmi, socialno infrastrukturo, krožnim gospodarstvom, podnebnimi ukrepi, oceani, ustanavljanjem in rastjo malih podjetij ter strateško neodvisnostjo in odpornostjo Unije. Potrebna so nova prizadevanja za spoprijemanje z vztrajno razdrobljenostjo trgov in nedelovanjem trga, ki sta posledica nenaklonjenosti zasebnih vlagateljev tveganju, omejenih zmogljivosti javnega sektorja glede financiranja in strukturnih neučinkovitosti naložbenega okolja. Države članice teh naložbenih vrzeli same ne morejo premostiti v zadostni meri. Posredovanje na ravni EU zagotavlja, da je kot vzvod mogoče uporabiti kritično maso sredstev, da se čim bolj poveča učinek naložb na terenu. Predlog ne nadomešča naložb držav članic, temveč jih dopolnjuje, saj se osredotoča zlasti na podporo projektom, ki zagotavljajo dodano vrednost EU. Poleg tega posredovanje na ravni EU zagotavlja ekonomije obsega pri uporabi inovativnih finančnih produktov, ker spodbuja zasebne naložbe po vsej EU in v ta namen v največji možni meri izkorišča evropske institucije in njihovo strokovno znanje. Posredovanje na ravni EU zagotavlja tudi dostop do razpršenega portfelja evropskih projektov, kar spodbuja zasebne naložbe, in omogoča razvoj inovativnih rešitev za financiranje, ki se lahko, kot je ustrezno, posnemajo ali uporabijo v večjem obsegu v vseh državah članicah. Posredovanje na ravni EU je edino orodje, s katerim je mogoče učinkovito obravnavati naložbene potrebe, povezane s cilji politik na ravni EU. Poleg tega bodo za odpravo preostalih naložbenih vrzeli v obdobju 2021–2027 še naprej potrebne strukturne reforme in izboljšano zakonodajno okolje. Predlog predvideva podporo podjetjem, vrednostnim verigam in ekosistemom strateškega pomena, pri čemer se odziva na šibke točke, ki jih je razkrila pandemija COVID-19. Mobilizacija zasebnih sredstev za podporo naložbam in okrevanju v kombinaciji z javnimi sredstvi povečuje vzvod proračunskih sredstev. Ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje zastavljenih ciljev. •Izbira instrumenta Namen predloga je zagotoviti enoten instrument za zagotavljanje proračunskega jamstva EU za podporo operacijam financiranja in naložbenim operacijam izvajalskih partnerjev v skladu z ugotovitvami ocene učinka, da je treba izhajati iz uspeha sklada EFSI in prejšnjih finančnih instrumentov, ob tem pa upoštevati spoznanja, pridobljena med drugim v zvezi s preprečevanjem razdrobljenosti in možnih prekrivanj. Zato se predlaga uredba. 3.REZULTATI RETROSPEKTIVNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA •Retrospektivne ocene/preverjanja ustreznosti obstoječe zakonodaje

Predlog temelji na spoznanjih, pridobljenih na podlagi ocen predhodnih finančnih instrumentov in sklada EFSI. Leta 2018 je bila izvedena neodvisna ocena sklada EFSI, poleg te pa je bilo od uvedbe sklada opravljenih več drugih ocen: ·ocena Komisije o uporabi jamstva EU in delovanju jamstvenega sklada EFSI , skupaj z mnenjem Računskega sodišča , ·ocena EIB o delovanju EFSI (oktober 2016) in ·neodvisna zunanja ocena uporabe uredbe o EFSI (november 2016). Glavne ugotovitve teh ocen so bile povzete v sporočilu Komisije o naložbenem načrtu za Evropo (COM(2016) 764). Vse ocene so pokazale, da se je jamstvo EU izkazalo za ustrezno ter EIB omogočilo izvajanje bolj tveganih dejavnosti in uvedbo produktov z večjim tveganjem v podporo širšemu krogu upravičencev. EFSI se je izkazal tudi kot pomembno orodje za mobilizacijo zasebnega kapitala. Kar zadeva upravljanje, je neodvisna ocena iz leta 2018 opozorila na pomen naložbenega odbora za verodostojnost sheme, preglednost njegovih odločitev in kakovost preglednice kazalnikov, ki je bila ocenjena kot ustrezno orodje, ki omogoča dosleden pristop k predstavitvi projektov in povzemanje ugotovitev njihovega ocenjevanja. Na podlagi podpisanih operacij je EFSI do konca leta 2019 mobiliziral za 401 milijardo EUR naložb, kar ustreza 80 % ciljne vrednosti. Obseg odobrenih operacij je do takrat znašal 458 milijard EUR, kar ustreza 92 % ciljne vrednosti. Mobilizirane naložbe iz odobrenih operacij so do sredine leta 2018 dosegle ciljno vrednost 315 milijard EUR. Pričakuje se, da bo dosežena ciljna vrednost 500 milijard EUR. Ocene so pokazale nekaj koncentracije v državah članicah z dobro razvitimi institucionalnimi zmogljivostmi. Če pa se mobilizirane naložbe upoštevajo glede na bruto domači proizvod držav članic, je ta koncentracija veliko manj izrazita. Kljub temu je bil pri EFSI 2.0 za izboljšanje geografske uravnoteženosti okrepljen pomen Evropskega svetovalnega vozlišča za naložbe. Na dan 31. decembra 2019 je bil dejanski multiplikacijski učinek EFSI na splošno skladen z začetnimi ocenami, do konca leta 2019 je bil namreč dosežen skupni globalni multiplikator 15,66 v primerjavi s ciljnim multiplikatorjem 15 ob koncu naložbenega obdobja. EFSI je bil učinkovit tudi pri mobilizaciji zasebnih naložb. Približno 69 % mobiliziranih naložb je iz zasebnega sektorja. Z vidika učinkovitosti se je razpoložljivost jamstva EU izkazala kot učinkovito orodje za znatno povečanje obsega bolj tveganih operacij Evropske investicijske banke. Jamstvo EU v primerjavi s finančnimi instrumenti predvsem blokira manj proračunskih sredstev, saj v primerjavi s stopnjo finančne udeležbe zahteva previdno, vendar omejeno oblikovanje rezervacij. Predpostavlja se namreč pogojna obveznost in zato se pričakuje, da bodo dosežene ekonomije obsega, ki bodo privedle do večjih mobiliziranih naložb na vsak porabljen euro. Dokazi, analizirani kot del neodvisne ocene leta 2018, so prav tako jasno pokazali, da je bil obseg jamstva EU v okviru EFSI ustrezen. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da je bil pristop, uporabljen za določitev ciljne stopnje EFSI, na splošno ustrezen in skladen s standardi panoge, vendar je bil predlagan določen nadaljnji razvoj. Proračunsko jamstvo se je za proračun EU tudi izkazalo kot stroškovno učinkovitejše, saj omejuje plačilo provizij za upravljanje izvajalskemu partnerju. V primeru EFSI prejme EU celo nadomestilo za jamstvo EU, zagotovljeno v okviru sklopa za infrastrukturo in inovacije. V neodvisni oceni iz leta 2016 je bilo poudarjeno, da je treba bolje opredeliti in pojasniti koncept dodatnosti. Zato uredba o EFSI 2.0 vključuje več ukrepov za pojasnitev tega koncepta in meril, postopek pa je postal tudi preglednejši. Neodvisna ocena iz leta 2018, pri kateri so bile lahko ocenjene samo operacije, odobrene v okviru EFSI, in zato ni bilo mogoče preskusiti ukrepov novega EFSI 2.0, je potrdila potrebo po dodatni pojasnitvi koncepta dodatnosti in opredelitve neoptimalnih naložbenih okoliščin. Zlasti je bilo ugotovljeno, da je za operacije EFSI značilna višja raven tveganja v primerjavi s standardnimi (ne-EFSI) operacijami Evropske investicijske banke, kot zahteva uredba o EFSI. Vendar pa so različne ankete in razgovori pokazali, da je v okviru sklopa EFSI za infrastrukturo in inovacije morda prišlo do določenega izrivanja. Po njihovih ugotovitvah je pomembno, da se takšna situacija v okviru programa InvestEU prepreči. Neodvisna ocena iz leta 2018 je prav tako izpostavila nefinančno dodano vrednost privabljanja novih vlagateljev, zagotavljanja predstavitev ter tržnega preskušanja novih produktov in modelov financiranja ter podporo in sprejetje višjih standardov poslovanja s strani ponudnikov finančnih storitev. Ocena EIB iz leta 2016 in neodvisna ocena iz leta 2018 sta potrdili začetne motnje, ki jih je EFSI povzročil pri drugih finančnih instrumentih na ravni EU, ker je ponujal podobne finančne produkte, zlasti pri dolžniškem instrumentu v okviru Instrumenta za povezovanje Evrope in pri delu InnovFina, ki pa so bili delno rešeni s preusmeritvijo obstoječih instrumentov na nove tržne segmente. Predlog za sklad InvestEU temelji tudi na spoznanjih, pridobljenih na podlagi ocen predhodnih finančnih instrumentov, ki se izvajajo že dve desetletji (Instrument za povezovanje Evrope, Obzorje 2020, COSME itd.), in instrumentov, ki so bili uvedeni v okviru prejšnjih finančnih okvirov, kot je Okvirni program za konkurenčnost in inovativnost. Na splošno te ocene potrjujejo, da v Evropi še vedno obstajajo vrzeli v financiranju v sektorjih in na področjih politik, ki jih pokrivajo finančni instrumenti EU, in da je naložbena podpora na ravni EU še vedno pomembna in potrebna za doseganje ciljev politik EU. Poudarjajo pa tudi, da bi bilo treba okrepiti skladnost različnih finančnih instrumentov na ravni EU z drugimi pobudami EU, da bi bilo treba bolje izkoristiti sinergije z nacionalnimi in regionalnimi pobudami ter da se sedanji instrumenti ponekod prekrivajo. Opozarjajo na potrebo po boljšem usklajevanju in oblikovanju instrumentov za podporo naložbam, da se kar najbolj zmanjšajo možna prekrivanja. Zaradi razširitve dejavnosti je treba okrepiti mehanizme za skupno usklajevanje ukrepov ter se pri tem izogniti nepotrebnemu širjenju in doseči večje sinergije. Kar zadeva instrumente programa COSME, ki zagotavljajo podporo MSP, ki so ključna za prihodnjo konkurenčnost Unije, ocene kažejo, da te instrumente podpirajo močni razlogi, povezani z nedelovanjem trga, in da jih spodbujajo omejitve, s katerimi se srečujejo MSP pri dostopu do financiranja. Zlasti zagonska podjetja, manjša MSP in tista, ki nimajo zadostnega zavarovanja s premoženjem, se soočajo z vztrajnimi in strukturnimi vrzelmi na trgu dolžniškega financiranja, ki prevladujejo po vsej EU. Računsko sodišče je v posebnem poročilu ugotovilo, da je imela jamstvena shema za MSP pozitiven učinek na rast MSP, ki jih je podprla. V skladu s priporočili Sodišča sta potrebna boljša ciljna usmerjenost v upravičence in boljše usklajevanje z nacionalnimi shemami. Ocene zlasti v zvezi s finančnimi instrumenti InnovFin v okviru programa Obzorje 2020 kažejo, da ostaja dostop do financiranja bistveno vprašanje za izboljšanje inovacijske uspešnosti Evrope. Potrjujejo, da so bili finančni instrumenti InnovFin uspešni v času naraščajočega povpraševanja po tveganem financiranju na področju raziskav in inovacij ter da so skupini Evropske investicijske banke omogočili, da je pokrila nove segmente z večjim tveganjem. Vendar sta ponovno poudarjeni potreba po krepitvi sinergij z drugimi programi financiranja EU in potreba po obravnavi preostalih ovir pri pomoči inovativnim podjetjem, da bodo zrasla od začetne faze do razširitve. Prav tako je bilo poudarjeno, da je le razmeroma malo podjetij, ki so prejela nepovratna sredstva v okviru programa Obzorje 2020, izkoristilo finančne instrumente v okviru programa Obzorje 2020, kar lahko ovira razširitev inovativnih podjetij. Sklad InvestEU bo temeljil na teh izkušnjah in bo namenjen prejemnikom na področju raziskav in inovacij (vključno z inovativnimi MSP in podjetji s srednje veliko tržno kapitalizacijo), da se jim zagotovi boljši dostop do financiranja na vseh stopnjah njihovega razvoja. Z omogočanjem kombiniranja bo izkoristil sinergije med financiranjem z nepovratnimi sredstvi in financiranjem na trgu. Poleg tega je Evropsko računsko sodišče po reviziji jamstvene sheme priporočilo boljšo ciljno usmerjenost v upravičence v bolj inovativnih podjetjih. Z združevanjem strokovnega znanja in virov bo sklad InvestEU vedno bolj usmerjen v podporo podjetjem, ki sodelujejo v inovacijskih dejavnostih z večjim tveganjem. Na socialnem področju in v zvezi s programom za zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI) obstajajo empirični dokazi, da je v Uniji bistveno premalo naložb v socialno infrastrukturo, socialna podjetja, ki proizvajajo blago („opredmetena sredstva“), ter socialne storitve, zamisli in ljudi („neopredmetena sredstva“), čeprav so ključnega pomena za njene države članice, da se razvijejo v pošteno, vključujočo in na znanju temelječo družbo.

Mikrofinanciranje in socialna podjetja so se v Evropi pojavila šele pred kratkim in so del nastajajočega trga, ki še ni v celoti razvit. Kot je bilo poudarjeno v vmesni oceni programa EaSI, izvedeni leta 2017, so finančni instrumenti EaSI podpirali ranljive osebe in mikropodjetja ter socialnim podjetjem omogočili lažji dostop do financiranja in s tem dosegli pomemben socialni učinek. Pri oceni je bilo ugotovljeno, da uporaba celotnega potenciala, ki ga kažejo doslej doseženi rezultati, upravičuje nadaljnjo naložbeno podporo na socialnem področju in potrebo po dodatnih sredstvih, ki jih je treba zagotoviti v okviru programa InvestEU. Poročilo o oceni učinka za program InvestEU vsebuje podroben povzetek rezultatov teh ocen. Evropsko računsko sodišče je januarja 2019 objavilo posebno poročilo št. 3/2019 o Evropskem skladu za strateške naložbe. V poročilu je bilo ugotovljeno, da je bil EFSI učinkovit pri zbiranju finančnih sredstev za podporo znatnih dodatnih naložb v EU. Poleg tega so bila opredeljena nekatera področja, ki bi jih bilo treba izboljšati. Večina je bila že obravnavana v uredbi o EFSI 2.0, preostala pa se obravnavajo v zakonodajnem predlogu za InvestEU. InvestEU bo zlasti izboljšal dopolnjevanje ter preprečil podvajanje in prekrivanje med različnimi instrumenti. Poleg tega bo dodatno okrepil in pojasnil merila v zvezi z oceno dodatnosti in oceno mobiliziranih naložb v skladu z zahtevami nove finančne uredbe (Uredba (EU, Euratom) 2018/1046). Po priporočilu Evropskega računskega sodišča, naj se izboljša geografska porazdelitev, je usmerjevalni odbor EFSI leta 2019 izvedel študijo, katere namen je bil analizirati temeljne vzroke ugotovljene geografske porazdelitve, in sprejel ukrepe za nadaljnje izboljšanje geografske uravnoteženosti ob upoštevanju, da EFSI po naravi temelji na povpraševanju. Evropsko računsko sodišče je maja 2020 objavilo posebno poročilo št. 12/2020 o Evropskem svetovalnem vozlišču za naložbe (EIAH). V poročilu je bilo ugotovljeno, da se vozlišče EIAH do konca leta 2018 še ni izkazalo za učinkovito orodje za spodbujanje naložb v EU. Po ugotovitvah je v revizijskem obdobju le malo zaključenih nalog znatno vplivalo na ponudbo projektov, primernih za naložbe, večina nalog vozlišča EIAH pa se je nanašala na začetne faze naložbenega cikla projektov, zato bi lahko imele učinke le na dolgi rok. Evropsko računsko sodišče je ugotovilo, da so upravičenci zelo zadovoljni s prilagojenimi svetovalnimi storitvami, prejetimi prek podpore EIAH, in da je bila večina nalog EIAH v prednostnih sektorjih in državah članicah. Vendar je Evropsko računsko sodišče ugotovilo tudi, da je vozlišče EIAH glede na razpoložljive vire prejelo le malo prošenj, ki so vodile v celovite svetovalne naloge. Poleg tega je bila potrebna jasnejša strategija in boljši postopki spremljanja naložb, ki izhajajo iz nalog EIAH. Prav tako se je kljub prizadevanjem EIAH sodelovanje s partnerji z namenom izboljšanja geografske pokritosti zaradi pravne zapletenosti ter različne pripravljenosti in zmogljivosti nacionalnih spodbujevalnih bank in institucij za sodelovanje razvijalo počasi. Svetovalno vozlišče InvestEU bo na splošno upoštevalo priporočila Evropskega računskega sodišča in spoznanja iz izkušenj z EIAH, na primer z: –nadaljnjim razvojem sodelovanja z nacionalnimi spodbujevalnimi bankami in institucijami za izboljšanje lokalne prisotnosti in dostopa do svetovalnih storitev, –določitvijo prednostnih nalog in posebnih meril za ocenjevanje vrednosti svetovalne podpore ter razvojem okvira za spremljanje smotrnosti, –okrepitvijo postopkov pregleda za ocenjevanje vrednosti morebitnih nalog, da se čim bolj poveča njegov prispevek, –oceno svetovalnih potreb in verjetnega povpraševanja po ciljno usmerjenih svetovalnih pobudah in razvoju projektov, ki bi se lahko podprli v okviru jamstva sklada InvestEU. •Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi Predlog je del svežnja za odpravo negativnih gospodarskih posledic pandemije COVID-19 in je krizni ukrep. Glede na nujnost čim prejšnjega začetka zagotavljanja podpore evropskim podjetjem, ki so jih pandemija in ukrepi zapore močno prizadeli, ni bilo mogoče izvesti posvetovanj z zainteresiranimi stranmi v zvezi z elementi, ki so novi v primerjavi s prvotnim predlogom Komisije iz leta 2018. Kar zadeva druge elemente, se je ocena učinka oprla na odprto javno posvetovanje o skladih EU na področju naložb, raziskav in inovacij, MSP in enotnega trga ter zlasti na odgovore v zvezi s podporo EU za naložbe . Ta predlog upošteva rezultate tega odprtega javnega posvetovanja. Večina sodelujočih je zlasti menila, da trenutna naložbena podpora EU ne obravnava dovolj izzivov politik, kot so zmanjšanje brezposelnosti, podpiranje socialnih naložb, omogočanje lažjega prehoda na digitalno tehnologijo, omogočanje lažjega dostopa do financiranja, zlasti za MSP, zagotavljanje čistega in zdravega okolja ter podpiranje industrijskega razvoja. Sodelujoči so poudarili pomen izzivov politik na ravni EU, med drugim na področjih, kot so raziskave, podpora izobraževanju in usposabljanju, čisto in zdravo okolje, prehod na nizkoogljično in krožno gospodarstvo ter zmanjšanje brezposelnosti. Približno 60 % sodelujočih v odprtem javnem posvetovanju o strateški infrastrukturi je izrazilo stališče, da so težave pri dostopu do finančnih instrumentov ovira, ki sedanjim programom preprečuje, da bi uspešno dosegli cilje politike. Velika večina sodelujočih je podprla opredeljene korake, ki bi lahko pripomogli k poenostavitvi in zmanjšanju upravnih bremen. To je vključevalo zlasti manj pravil, ki so hkrati jasnejša in krajša, uskladitev pravil med skladi EU ter stabilen, vendar prožen okvir med programskimi obdobji. Cilj predloga je obravnavati te rezultate z večjim poudarkom na prednostnih nalogah politik Unije v okviru podpore iz sklada InvestEU. Enoten sklop pravil, vzpostavljen s skladom InvestEU, bi moral obravnavati vprašanje možnih prekrivanj in zlasti končnim prejemnikom olajšati vlaganje prošenj za podporo. Sklad InvestEU ima tudi vgrajeno prožnost, ki mu omogoča, da se prilagodi razvoju razmer na trgu in njegovih potreb. Usklajene so tudi zahteve za poročanje.

•Zunanje strokovno mnenje Zunanja ocena je bila izvedena v skladu s členom 18(6) Uredbe (EU) 2015/1017 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2015 o Evropskem skladu za strateške naložbe, Evropskem svetovalnem vozlišču za naložbe in Evropskem portalu naložbenih projektov ter o spremembi uredb (EU) št. 1291/2013 in (EU) št. 1316/2013 – Evropski sklad za strateške naložbe, kot je pojasnjeno v podpoglavju „Retrospektivne ocene/preverjanja ustreznosti obstoječe zakonodaje“. •Ocena učinka Predlog je del svežnja za odpravo negativnih gospodarskih posledic pandemije COVID-19 in je krizni ukrep. Glede na nujnost čim prejšnjega začetka zagotavljanja podpore evropskim podjetjem, ki so jih pandemija in ukrepi zapore močno prizadeli, ni bilo mogoče izvesti uradne ocene učinka v zvezi z elementi, ki so novi v primerjavi s prvotnim predlogom Komisije iz leta 2018. Kar zadeva druge elemente, so bili v oceni učinka v okviru prvotnega predloga Komisije iz leta 2018 podrobno preučeni glavni izzivi za naslednji večletni finančni okvir, zlasti naložbene vrzeli in neoptimalne naložbene okoliščine na različnih področjih politike, kot so raziskave in inovacije, trajnostna infrastruktura, financiranje MSP in socialne naložbe. V njej so bile analizirane in pojasnjene odločitve glede predlagane strukture sklada InvestEU ter njegovega upravljanja, ciljev, ciljnih ukrepov, finančnih produktov in končnih prejemnikov. Kjer je bilo primerno, so bile v oceni učinka opisane obravnavane alternativne rešitve in pojasnjeni razlogi za predlagane odločitve. To se je nanašalo zlasti na utemeljitev razlogov za vzpostavitev enotnega instrumenta za podporo naložbam, mehanizme za izvajanje in izvajalske partnerje ter za predlagano strukturo upravljanja. V oceni učinka je bilo poudarjeno, da so dosedanje izkušnje s finančnimi instrumenti EU in proračunskim jamstvom EFSI pokazale potrebo po poenostavitvi, racionalizaciji in boljšem usklajevanju instrumentov EU za podporo naložbam v naslednjem večletnem finančnem okviru. Izkušnje z EFSI so pokazale tudi znatne koristi in večjo učinkovitost, ki so neločljivo povezane z uporabo proračunskega jamstva namesto običajnih finančnih instrumentov, kjer je to mogoče. V oceni učinka so bile opredeljene naslednje glavne značilnosti sklada InvestEU: ·Enotna struktura, ki se neposredno sporoči finančnim posrednikom, nosilcem projektov in končnim prejemnikom, ki iščejo financiranje. ·Povečanje finančnega vzvoda in učinkovitejša poraba proračunskih sredstev z uporabo enotnega proračunskega jamstva, ki je podlaga za različne finančne produkte, ki obravnavajo razpršen portfelj tveganj. To pomeni večjo učinkovitost v primerjavi z možnostjo uvedbe različnih finančnih instrumentov ali omejenih proračunskih jamstev za obravnavanje omejenega obsega tveganj, saj zahteva nižjo stopnjo rezervacij in hkrati zagotavlja enakovredno raven zaščite. ·Poenostavljena in usmerjena ponudba instrumentov za podporo naložbam, ki so namenjeni doseganju glavnih ciljev politik EU. Taka ponudba bi omogočila tudi kombiniranje nepovratnih sredstev in financiranja iz različnih programov EU, konvencionalnih posojil EIB ali zasebnega financiranja. ·Zmogljivost izvajanja sektorskih instrumentov za podporo v primeru specifičnega nedelovanja trga (npr. okolju prijazen ladijski prevoz, demonstracijski projekti na področju energije, naravni kapital). ·Ukrepi prožnosti, ki bodo skladu InvestEU omogočili, da se hitro odzove na spremembe na trgu in prednostne naloge politike, ki se razvijajo. ·Integrirana struktura upravljanja in izvajanja, ki krepi notranje usklajevanje in položaj Komisije pri izvajalskih partnerjih. To bi privedlo tudi do učinkovitejših stroškov upravljanja, preprečevanja podvajanja in prekrivanja ter povečalo opaznost za vlagatelje. ·Poenostavljene zahteve za poročanje, spremljanje in kontrolo. Zaradi enotnega okvira bo sklad InvestEU predvidel celostna in poenostavljena pravila za spremljanje in poročanje. ·Boljše dopolnjevanje centralno upravljanih programov in programov v okviru deljenega upravljanja. To vključuje možnost, da države članice usmerijo sredstva, dodeljena v okviru deljenega upravljanja, prek sklada InvestEU (v oddelku za države članice). ·Povezanost svetovalnega vozlišča InvestEU in sklada InvestEU, da se podpreta razvoj in izvajanje nabora projektov v pripravi, ki so zanimivi za vlagatelje. Ukrepi, predvideni v okviru sklada InvestEU, se bodo izvajali z različnimi produkti, namenjenimi različnim tveganjem, ki bi sama po sebi zahtevala visoke, srednje ali nizke stopnje rezervacij, odvisno od vrste zagotovljenega jamstva in podprtih operacij. Komisija bo zagotovila smernice ter spremljala uporabo in tveganja, nastala pri različnih produktih, da se zagotovi združljivost celotnega portfelja s stopnjo rezervacij, določeno v predlogu. Odbor za regulativni nadzor je 27. aprila 2018 izdal pozitivno mnenje s pridržki. Izraženi pomisleki so obravnavani v delovnem dokumentu služb Komisije o oceni učinka. Poročilo zdaj bolje pojasnjuje trenutna prekrivanja med EFSI in centralno upravljanimi finančnimi instrumenti. Prav tako pojasnjuje, kako bodo preprečena morebitna prekrivanja v okviru sklada InvestEU. Poleg tega sta podrobneje predstavljeni izbira predlagane strukture upravljanja in vloga različnih organov. To vključuje primerjavo ureditev upravljanja, ki se trenutno uporabljajo za EFSI in finančne instrumente, z ureditvami, ki so predlagane za sklad InvestEU. Dodana so bila dodatna pojasnila o predpostavkah glede predvidene stopnje tveganja in stopnje rezervacij, vključno z dodatnimi pojasnili glede funkcije ocenjevanja tveganja v strukturi upravljanja. •Poenostavitev Neoptimalne naložbene okoliščine se trenutno obravnavajo v heterogenem in razdrobljenem portfelju finančnih instrumentov EU in EFSI. Takšna situacija povzroča tudi zapletenost za finančne posrednike in končne prejemnike, ki se soočajo z različnimi pravili glede upravičenosti in poročanja.

Cilj sklada InvestEU je poenostavitev naložbene podpore EU z vzpostavitvijo enotnega okvira, ki bo prispeval k zmanjšanju zapletenosti. Zaradi zmanjšanega števila sporazumov v okviru enega sklopa pravil bo sklad InvestEU poenostavil dostop končnih prejemnikov do podpore EU ter upravljanje instrumentov za podporo naložbam. Ker sklad InvestEU pokriva vse potrebe politik po naložbeni podpori, omogoča racionalizacijo in uskladitev zahtev za poročanje in kazalnikov smotrnosti. •Temeljne pravice Predlog ne vpliva na temeljne pravice. 4.PRORAČUNSKE POSLEDICE V skladu s sporočilom Komisije o proračunu EU kot gonilu načrta okrevanja za Evropo, vključno z okrepljenim večletnim finančnim okvirom za obdobje 2021–2027, je za program InvestEU predviden proračunski okvir (obveznosti v tekočih cenah) v višini 33 524 733 000 EUR, kar vključuje tudi 724 733 000 EUR za pomoč pri razvoju projektov in druge spremljevalne ukrepe. Skupne rezervacije bodo znašale 33 800 000 000 EUR, od tega se bo 1 000 000 000 EUR krila s prihodki, vračili in izterjavami, nastalimi pri obstoječih finančnih instrumentih in EFSI. Dodatne prispevke k oblikovanju rezervacij zagotavljajo tudi prihodki in izterjave od sklada InvestEU. Od zgoraj navedenega skupnega proračunskega okvira se bo 33 000 440 000 EUR dalo na voljo prek Instrumenta Evropske unije za okrevanje na podlagi pooblastila iz novega sklepa o virih lastnih sredstev. Za udeležbo Unije v možnem prihodnjem povečanju kapitala EIF (v enem ali več krogih) bodo v večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 potrebna finančna sredstva v višini do 900 000 000 EUR. To se nanaša na delež Unije v vplačanem delu povečanja kapitala. Unija bi morala biti zmožna ohraniti svoj skupni delež v kapitalu EIF, ob upoštevanju finančnih posledic. Vključena je ocena finančnih posledic zakonodajnega predloga, ki vsebuje podrobnejše proračunske informacije. 5.DRUGI ELEMENTI •Načrti za izvedbo ter ureditev spremljanja, ocenjevanja in poročanja Sklad InvestEU (jamstvo EU) se bo izvajal v okviru posrednega upravljanja. Komisija bo z izvajalskimi partnerji sklenila potrebne sporazume o jamstvu. Svetovalno vozlišče InvestEU se bo izvajalo v okviru posrednega ali neposrednega upravljanja, odvisno od narave pomoči. Portal InvestEU se bo večinoma izvajal v okviru neposrednega upravljanja. Učinek programa InvestEU bo ocenjen z ocenjevanji. Ocenjevanja se bodo izvajala v skladu z odstavkoma 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016, v katerem so vse tri institucije potrdile, da bi morale podlago za ocene učinka glede možnosti za nadaljnje ukrepanje zagotoviti ocene obstoječe zakonodaje in politike. Med ocenjevanji bodo ocenjeni učinki programa InvestEU na terenu na podlagi kazalnikov/ciljev programa InvestEU in podrobne analize stopnje, do katere se lahko šteje, da je program InvestEU relevanten, uspešen, učinkovit, zagotavlja dovolj dodane vrednosti EU in je skladen z drugimi politikami EU. Ta ocenjevanja bodo vsebovala pridobljene izkušnje za opredeljevanje vrzeli/težav ali morebitnega potenciala za izboljšanje ukrepov ali njihovih rezultatov ter za pomoč pri njihovem čim boljšem izkoriščanju/čim večjem učinku. Spremljanje smotrnosti se bo merilo po kazalnikih, določenih v predlogu. Poleg teh osnovnih kazalnikov bodo v naložbene smernice ali v sporazume o jamstvu vključeni podrobnejši kazalniki na podlagi specifičnih finančnih produktov, ki bodo uporabljeni. Poleg tega bodo za svetovalno vozlišče InvestEU in portal InvestEU oblikovani posebni kazalniki. Od izvajalskih partnerjev se bo zahtevalo usklajeno poročanje v skladu s finančno uredbo. •Natančnejša pojasnitev posameznih določb predloga Poglavje I – Splošne določbe Splošne določbe določajo splošne in specifične cilje programa InvestEU, ki se nato odražajo v sklopih politike. Operacije financiranja in naložbene operacije, ki jih podpira jamstvo EU v okviru sklada InvestEU, prispevajo h (i) konkurenčnosti Unije, vključno z raziskavami, inovacijami in digitalizacijo; (ii) rasti in zaposlovanju v gospodarstvu Unije, njegovi trajnostnosti ter njegovi okoljski in podnebni razsežnosti, kar vse prispeva k uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja in ciljev pariškega podnebnega sporazuma ter ustvarjanju delovnih mest visoke kakovosti; (iii) socialni odpornosti, socialni vključevalnosti in zmogljivosti za socialne inovacije Unije; (iv) spodbujanju znanstvenega in tehnološkega napredka, kulture, izobraževanja in usposabljanja; (v) povezovanju kapitalskih trgov Unije in krepitvi enotnega trga, vključno z rešitvami za razdrobljenost kapitalskih trgov Unije, diverzifikacijo virov financiranja za podjetja Unije in spodbujanje vzdržnega financiranja; (vi) spodbujanju ekonomske, socialne in teritorialne kohezije s prispevanjem k odpravljanju asimetričnega okrevanja po krizi; ali (vii) okrevanju gospodarstva Unije po krizi, ki jo je povzročila pandemija COVID-19, podpiranju in krepitvi njenih strateških vrednostnih verig, ki pogosto zajemajo več držav članic in regij, ter ohranjanju in krepitvi dejavnosti strateškega pomena za Unijo v zvezi s kritično infrastrukturo, tehnologijami in viri za podjetja in potrošnike. Jamstvo EU se predlaga v višini 75 153 850 000 EUR, stopnja rezervacij pa v višini 45 %, tj. za rezervacije je potrebnih 33 800 000 000 EUR (oba zneska v tekočih cenah). Okvirna razdelitev jamstva EU med sklope politike je določena v Prilogi I. Sklopu za strateške evropske naložbe pa so iz jamstva EU dodeljena sredstva v višini do 31 153 850 000 EUR. Obseg rezervacij temelji na vrsti predvidenih finančnih produktov in tveganosti portfeljev, ob tem pa so upoštevane izkušnje, pridobljene z izvajanjem EFSI in prejšnjih finančnih instrumentov. Za svetovalno vozlišče InvestEU, portal InvestEU in spremljevalne ukrepe so predlagana finančna sredstva v višini 724 733 000 EUR (v tekočih cenah). Višina sredstev je sorazmerna z višino jamstva EU, da se omogoči nemotena uporaba razpoložljivega financiranja, tako da se zagotovi ustrezna svetovalna podpora, med drugim nosilcem projektov. Predvideno je tudi, da bi bile lahko s finančnimi produkti v okviru sklopov politike sklada InvestEU, razen sklopa za strateške evropske naložbe, povezane tretje države, in sicer z zagotavljanjem svojega celotnega deleža v denarnih sredstvih. Ta možnost je predvidena predvsem zato, da se omogoči nadaljevanje obstoječih ureditev, kjer je to upravičeno, med drugim na področju raziskav, ali da se predvidijo možnosti podpore v zvezi s pristopom. Prispevajo lahko tudi države članice, ki želijo del svojih sredstev v okviru deljenega upravljanja uporabiti prek sklada InvestEU. Ti zneski dopolnjujejo jamstvo EU v višini 75 153 850 000 EUR (v tekočih cenah).

Poglavje II – Sklad InvestEU V tem poglavju je opredeljenih pet sklopov politike v okviru sklada InvestEU, tj. (i) trajnostna infrastruktura, (ii) raziskave, inovacije in digitalizacija, (iii) MSP, (iv) socialne naložbe ter znanja in spretnosti ter (v) strateške evropske naložbe, naveden pa je tudi podroben opis njihovega področja uporabe. Opredeljena sta tudi dva oddelka, ki sta del jamstva EU: (i) oddelek za EU in (ii) oddelek za države članice, ki bo sestavljen iz enega pododdelka za vsako državo članico, ki se odloči, da bo del svojih sredstev v okviru deljenega upravljanja prispevala v sklad InvestEU. Posebna pravila, povezana z oddelkom za države članice, predvidevajo sklenitev sporazuma o prispevku med Komisijo in zadevno državo članico ter opredeljujejo glavne elemente prispevka, kot so njegova velikost, stopnja rezervacij in pogojna obveznost. Potrebne pooblastitvene določbe bodo vsebovane v uredbi o skupnih določbah in drugi ustrezni pravni podlagi. Po prenosu v sklad InvestEU bo oddelek za države članice deloval v skladu s pravili sklada InvestEU. Komisija izbere izvajalskega partnerja na podlagi predloga države članice in z zadevno državo članico podpiše sporazum o jamstvu. Predlog Komisije za večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027 določa ambicioznejši cilj za vključevanje podnebnih ukrepov v vse programe EU, pri čemer je skupni cilj nameniti 25 % odhodkov EU za podnebne cilje. Prispevek programa InvestEU k doseganju tega skupnega cilja se bo spremljal v okviru sistema EU za spremljanje podnebnih ukrepov. V okviru sklopa za trajnostno infrastrukturo je bil zastavljen ločen, ambiciozen cilj najmanj 60 % naložb, ki izpolnjujejo cilje Unije na področju podnebja in okolja. Komisija bo informacije predstavila enkrat letno v okviru predloga letnega proračuna. Komisija želi podpreti popoln izkoristek potenciala programa InvestEU, da prispeva k podnebnim ciljem, zato si bo prizadevala opredeliti ustrezne ukrepe v celotnem postopku priprave, izvajanja, pregledovanja in ocenjevanja programa InvestEU. Poglavje III – Partnerstvo med Komisijo in skupino Evropske investicijske banke Vzpostavi se partnerstvo med Komisijo in skupino Evropske investicijske banke. Poleg izvajanja 75 % jamstva EU zajema nekatere svetovalne naloge v zvezi z bančnimi vidiki sporazumov o jamstvu, zlasti s finančnim tveganjem, in v zvezi z obvladovanjem tveganja portfelja. Skupina Evropske investicijske banke bo imela osrednjo vlogo pri izvajanju svetovalne podpore v okviru svetovalnega vozlišča InvestEU. Poleg tega bo svetovala Komisiji in izvajala operativne naloge v zvezi z vozliščem. Skupina Evropske investicijske banke sprejme vse potrebne ukrepe, tudi previdnostne, da bi preprečila navzkrižje interesov z drugimi izvajalskimi partnerji v zvezi z nalogami, ki jih v okviru partnerstva izvaja za Komisijo. Poglavje IV – Jamstvo EU To poglavje vsebuje določbe v zvezi z jamstvom EU in njegovo uporabo. Te vključujejo nepreklicno jamstvo EU na podlagi povpraševanja, naložbeno obdobje, zahteve za upravičene operacije financiranja in naložbene operacije ter upravičene vrste financiranja. Sektorji, upravičeni do operacij financiranja in naložbenih operacij, so podrobneje določeni v Prilogi II. Poleg tega so v tem poglavju določene zahteve za izvajalske partnerje, ki morajo med drugim opraviti stebrno oceno v skladu s finančno uredbo, in za sporazume o jamstvu med Komisijo in izvajalskimi partnerji. V to poglavje so vključene tudi zahteve v zvezi z nadomestilom jamstva EU in pogoji za zmanjšanje nadomestila v ustrezno utemeljenih primerih. Komisija bo pri izbiri izvajalskih partnerjev upoštevala njihovo zmožnost, da dosežejo cilje sklada InvestEU in prispevajo lastna sredstva, privabijo zasebne vlagatelje, zagotovijo ustrezno geografsko in sektorsko pokritost ter prispevajo k novim rešitvam za odpravljanje nedelovanja trga in neoptimalnih naložbenih okoliščin. Skupina Evropske investicijske banke bi morala glede na vlogo v skladu s Pogodbama, zmožnost delovanja v vseh državah članicah ter obstoječe izkušnje v okviru sedanjih finančnih instrumentov in EFSI ostati privilegiran izvajalski partner v okviru oddelka za EU. Izvajala bo 75 % jamstva EU. Tudi nacionalne spodbujevalne banke ali institucije lahko postanejo izvajalski partnerji. Poleg tega bodo lahko izvajalski partnerji tudi druge mednarodne finančne institucije, zlasti kadar imajo primerjalno prednost v smislu posebnega strokovnega znanja in izkušenj v določenih državah članicah. Prav tako bi moralo biti omogočeno, da kot izvajalski partnerji delujejo tudi drugi subjekti, ki izpolnjujejo merila iz finančne uredbe. Vključeno je tudi podrobno kritje jamstva EU pri različnih oblikah financiranja, ki se lahko zagotovijo v okviru jamstva. Poglavje V – Upravljanje Sklad InvestEU ima svetovalni odbor, ki ga sestavljajo (i) predstavniki izvajalskih partnerjev, (ii) predstavniki držav članic, (iii) strokovnjak, ki ga imenuje Evropski ekonomsko-socialni odbor, in (iv) strokovnjak, ki ga imenuje Odbor regij. Naloge svetovalnega odbora vključujejo svetovanje Komisiji in usmerjevalnemu odboru pri oblikovanju finančnih produktov, ki se bodo uporabljali v okviru sklada InvestEU, in svetovanje glede razvoja trga, nedelovanja trga in neoptimalnih naložbenih okoliščin ter tržnih pogojev. Poleg tega izmenjuje mnenja o razvoju trga in dobre prakse. Ustanovljen je usmerjevalni odbor za določitev strateškega in operativnega usmerjanja, sprejetje metodološkega okvira za tveganje, nadzor nad izvajanjem sklada InvestEU, posvetovanje o ožjem seznamu kandidatov za članstvo v naložbenem odboru, sprejetje poslovnika za sekretariat naložbenega odbora in sprejetje pravil, ki se uporabljajo za operacije z naložbenimi platformami. Usmerjevalni odbor sestavljajo štirje predstavniki Komisije, trije predstavniki skupine Evropske investicijske banke in dva predstavnika drugih izvajalskih partnerjev. Poleg tega Evropski parlament imenuje strokovnjaka kot člana brez glasovalne pravice. Odboru predseduje predstavnik Komisije. Komisija izvede pregled politike glede predlaganih operacij financiranja ali naložbenih operacij, da preveri, ali so skladne s pravom EU, preden se predlog predloži naložbenemu odboru. V zvezi z Evropsko investicijsko banko se predlaga, da se pri njenih predlogih pregled politike ne izvede, ker so Komisiji predloženi v okviru postopka iz člena 19 Protokola št. 5. Le če Komisija v tem okviru poda negativno mnenje, je operacija financiranja ali naložbena operacija izključena iz kritja jamstva EU. Naložbeni odbor odobri uporabo jamstva EU za operacije financiranja in naložbene operacije. Njegovi člani bodo zunanji strokovnjaki s strokovnim znanjem iz zadevnih sektorjev. Odbor se bo sestajal v petih različnih sestavah, ki ustrezajo sklopom politike. V vsaki sestavi je šest članov, od katerih so štirje stalni člani, ki sodelujejo v vseh sestavah. Preostala dva člana se izbereta tako, da se bolj izrecno upoštevajo področja, ki jih zajema zadevni sklop politike.

Ustanovi se neodvisen sekretariat, ki pomaga naložbenemu odboru. Sekretariat bo imel upravni sedež pri Komisiji, vendar je odgovoren predsedniku naložbenega odbora. Naložbeni odbor bo poskrbel tudi za odobritev jamstva EU za operacije v skladu z uredbo o EFSI. Za vse operacije financiranja in naložbene operacije, ki se predložijo naložbenemu odboru, je potrebna preglednica. Ta zagotavlja neodvisno, pregledno in usklajeno oceno prošenj za jamstva. Vsebuje podrobne informacije o zadevni operaciji financiranja ali naložbeni operaciji, med drugim prispevek operacije k ciljem politik Unije, dodatnost, opis nedelovanja trga ali neoptimalnih naložbenih okoliščin, naložbene učinke in finančni profil. Poglavje VI – Svetovalno vozlišče InvestEU Svetovalno vozlišče InvestEU bo zagotavljalo svetovalno podporo pri opredeljevanju, pripravi, razvoju, strukturiranju in izvajanju projektov ter javnem naročanju, povezanem z njimi, kar vključuje s tem povezano gradnjo zmogljivosti. Na voljo bo javnim in zasebnim nosilcem projektov ter finančnim in drugim posrednikom. Poglavje VII – Portal InvestEU Portal InvestEU bo vzpostavljen na podlagi izkušenj s projektnim portalom v okviru naložbenega načrta za Evropo. Komisija bo izvajala sistematično preverjanje skladnosti projektov s pravom in politikami Unije. Poleg tega morajo izvajalski partnerji upoštevati projekte, ki izpolnjujejo zahteve glede skladnosti in spadajo na njihovo področje delovanja. Cilj portala je zagotoviti opaznost projektov v EU, ki so primerni za naložbe in za katere se iščejo finančna sredstva. Vendar pa projekta ni treba objaviti na portalu, da bi bil upravičen do financiranja EU. Podobno njegova objava na portalu ne pomeni, da bo na koncu dobil jamstvo EU. Poglavje VIII – Odgovornost, spremljanje in poročanje, ocenjevanje in kontrola Predsednik usmerjevalnega odbora se lahko zaprosi, da ustno ali pisno odgovori na vprašanja Evropskega parlamenta ali Sveta. V tem poglavju sta določena redno spremljanje in poročanje, medtem ko so kazalniki za merjenje smotrnosti določeni v Prilogi III. To poglavje vsebuje tudi določbe o reviziji in pravicah urada OLAF v zvezi z operacijami financiranja in naložbenimi operacijami v tretjih državah. Nadalje se predlaga, da se uporaba jamstva EU oceni z vmesno in končno oceno v skladu z zahtevami finančne uredbe. Pri vmesni oceni bo treba upoštevati nekatere značilnosti uredbe, kot so delovanje postopkov v okviru partnerstva med Komisijo in skupino Evropske investicijske banke, razdelitev jamstva EU med skupino Evropske investicijske banke in drugimi izvajalskimi partnerji ter izvajanje svetovalnega vozlišča InvestEU. Poglavje IX – Preglednost in opaznost Vključene so določbe, ki zagotavljajo ustrezno preglednost in opaznost pri končnih prejemnikih oziroma splošni javnosti. Poglavje X – Prehodne in končne določbe To končno poglavje vsebuje določbe v zvezi z uporabo prihodkov, vračil in izterjav iz predhodnih programov. Seznam teh programov, poleg EFSI, je v Prilogi IV. To poglavje določa tudi postopek za delegirane akte. Uredba naj bi se uporabljala od 1. januarja 2021. 2020/0108 (COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o vzpostavitvi programa InvestEU

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 173 in tretjega odstavka člena 175 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, ob upoštevanju mnenja Odbora regij, v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1)Pandemija COVID-19 pomeni velik šok za svetovno gospodarstvo in gospodarstvo Unije. Nujni zajezitveni ukrepi so povzročili znaten upad gospodarske dejavnosti v EU. BDP EU naj bi se v letu 2020 zmanjšal za okoli 7,5 %, tj. veliko bolj kot med finančno krizo leta 2009. Izbruh pandemije je pokazal medsebojno povezanost svetovnih dobavnih verig in razkril nekaj šibkih točk, kot je preveliko zanašanje strateških industrij na nediverzificirane zunanje dobavne vire. Take šibke točke je treba odpraviti, da se izboljša odzivanje Unije v izrednih razmerah ter poveča odpornost celotnega gospodarstva, hkrati pa ohrani odprtost za konkurenco in trgovino v skladu z zadevnimi pravili. Naložbena dejavnost naj bi se znatno zmanjšala. Celo pred pandemijo, ko je bilo mogoče v Uniji opaziti zviševanje deleža naložb v razmerju do BDP, je bila naložbena dejavnost nižja, kot bi bilo mogoče pričakovati v obdobju močnega okrevanja, in premajhna, da bi nadomestila leta nezadostnega vlaganja, ki so sledila krizi leta 2009. Še pomembneje je, da sedanje naložbene ravni in napovedi zaradi tehnoloških sprememb in svetovne konkurenčnosti ne pokrivajo potreb Unije po strukturnih naložbah za ponovni zagon in ohranjanje dolgoročne rasti, med drugim tudi na področju inovacij, znanj in spretnosti, infrastrukture ter MSP, ter ne zadoščajo za to, da bi se spoprijeli s ključnimi družbenimi izzivi, kot sta trajnostnost ali staranje prebivalstva. Da bi uresničili cilje politik Unije ter podprli hitro, vključujoče in zdravo gospodarsko okrevanje, je treba podpreti odpravo nedelovanja trga in neoptimalnih naložbenih okoliščin ter zmanjšati naložbeno vrzel v ciljnih sektorjih. (2)V ocenah je bilo poudarjeno, da je zaradi raznolikosti finančnih instrumentov, ki se izvajajo v obdobju večletnega finančnega okvira 2014–2020, prišlo do nekaterih prekrivanj njihovih področij uporabe. Obenem je ta raznolikost obremenila posrednike in končne prejemnike, ki so bili soočeni z različnimi pravili glede upravičenosti in poročanja. Odsotnost združljivih pravil je ovirala tudi kombiniranje več skladov Unije, čeprav bi bilo tako kombiniranje koristno za podporo projektom, ki potrebujejo različne vrste financiranja. Zato bi bilo treba vzpostaviti enoten sklad, tj. sklad InvestEU, ki bi se oprl na izkušnje z Evropskim skladom za strateške naložbe (EFSI), ustanovljenim v skladu z naložbenim načrtom za Evropo, da bi končnim prejemnikom zagotovili učinkovitejšo podporo s povezovanjem in poenostavitvijo financiranja, ponujenega v okviru enotnega proračunskega jamstva, kar bi izboljšalo učinek podpore Unije in hkrati zmanjšalo stroške Unije, ki se krijejo iz proračuna. (3)Unija je v zadnjih letih sprejela ambiciozne strategije za dokončanje enotnega trga ter spodbujanje trajnostne in vključujoče rasti in delovnih mest, kot so strategija Evropa 2020 z dne 3. marca 2010, akcijski načrt o oblikovanju unije kapitalskih trgov z dne 30. septembra 2015, nova agenda za kulturo z dne 22. maja 2018, Čista energija za vse Evropejce z dne 30. novembra 2016, Zaprtje zanke – akcijski načrt EU za krožno gospodarstvo z dne 2. decembra 2015, evropska strategija za mobilnost z nizkimi emisijami z dne 20. julija 2016, evropski obrambni akcijski načrt z dne 30. novembra 2016, Vzpostavitev evropskega obrambnega sklada z dne 7. junija 2017, vesoljska strategija za Evropo z dne 26. oktobra 2016, medinstitucionalna razglasitev evropskega stebra socialnih pravic z dne 13. decembra 2017, evropski zeleni dogovor z dne 11. decembra 2019, naložbeni načrt za evropski zeleni dogovor z dne 14. januarja 2020, močna socialna Evropa za pravičen prehod z dne 14. januarja 2020, strategija o oblikovanju digitalne prihodnosti Evrope, evropska podatkovna strategija in sporočilo o umetni inteligenci z dne 19. februarja 2020, nova industrijska strategija za Evropo z dne 10. marca 2020 ter strategija za MSP za trajnostno in digitalno Evropo z dne 10. marca 2020. Sklad InvestEU bi moral izkoriščati in okrepiti sinergije med strategijami, ki se medsebojno krepijo, in sicer z zagotavljanjem podpore naložbam in dostopa do financiranja. (4)Na ravni Unije je evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik okvir za opredelitev nacionalnih prednostnih področij reform ter nadzor nad njihovim izvajanjem. Države članice v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi organi, kjer je to primerno, v podporo navedenim prednostnim področjem reform oblikujejo lastne nacionalne večletne naložbene strategije. Te strategije bi bilo treba predstaviti skupaj z letnimi nacionalnimi programi reform, da bi lahko oblikovali in uskladili prednostne naložbene projekte, ki naj bi se financirali z nacionalnimi sredstvi ali sredstvi Unije ali obojimi. Prav tako bi morale te strategije usklajeno uporabljati financiranje Unije in dosegati kar najvišjo dodano vrednost finančne podpore, prejete zlasti iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov, mehanizma za okrevanje in odpornost ter programa InvestEU. (5)Sklad InvestEU bi moral prispevati k izboljšanju konkurenčnosti ter socialno-ekonomske konvergence in kohezije Unije, tudi na področju inovacij in digitalizacije, k učinkoviti rabi virov v skladu s krožnim gospodarstvom, trajnostnosti in vključevalnosti gospodarske rasti Unije ter socialni odpornosti in povezovanju kapitalskih trgov Unije, vključno z rešitvami za odpravo razdrobljenosti teh trgov in diverzifikacijo virov financiranja za podjetja Unije. V ta namen bi moral sklad InvestEU podpirati tehnično in ekonomsko vzdržne projekte, in sicer z zagotavljanjem okvira za uporabo dolžniških in lastniških instrumentov ter instrumentov delitve tveganj, ki bi jih podpirali jamstvo proračuna Unije in finančni prispevki izvajalskih partnerjev, kot je ustrezno. Sklad InvestEU bi moral temeljiti na povpraševanju, hkrati pa bi moral biti osredotočen na strateške, dolgoročne koristi na ključnih področjih politik Unije, ki se sicer ne bi financirala ali se ne bi financirala dovolj, s čimer bi prispeval k doseganju ciljev politik Unije. Podpora v okviru sklada InvestEU bi morala zajemati širok razpon sektorjev in regij, pri tem pa bi se morala izogibati pretirani sektorski ali geografski koncentraciji in olajšati dostop do projektov, ki jih sestavljajo partnerski subjekti v več regijah EU. (6)Kulturni in ustvarjalni sektorji so ključni in hitro rastoči sektorji v Uniji, ki intelektualno lastnino in ustvarjalnost posameznikov pretvarjajo v ekonomsko in kulturno vrednost. Vendar je imelo omejevanje socialnih stikov, ki je bilo vzpostavljeno med krizo zaradi COVID-19, zelo negativne gospodarske posledice za te sektorje. Poleg tega neoprijemljiva narava sredstev v teh sektorjih omejuje dostop MSP in organizacij iz teh sektorjev do zasebnega financiranja, ki je bistvenega pomena za naložbe, povečanje obsega in konkurenčnost na mednarodni ravni. MSP ter organizacijam iz kulturnih in ustvarjalnih sektorjev bi bilo treba s programom InvestEU še naprej olajševati dostop do financiranja. Kulturni in ustvarjalni, avdiovizualni in medijski sektor so bistveni za našo kulturno raznovrstnost in demokracijo v digitalni dobi ter neločljiv del naše suverenosti in neodvisnosti, strateške naložbe v avdiovizualne in medijske vsebine in tehnologijo pa bodo določile dolgoročne zmogljivosti za proizvodnjo in razširjanje vsebin širokemu občinstvu prek nacionalnih meja. (7)Sklad InvestEU bi moral podpirati naložbe v opredmetena in neopredmetena sredstva, tudi v kulturno dediščino, da bi spodbudili trajnostno in vključujočo rast, naložbe in zaposlovanje ter s tem prispevali k večji blaginji, pravičnejši porazdelitvi dohodka ter večji ekonomski, socialni in teritorialni koheziji v Uniji. Projekti, ki se bodo financirali iz sklada InvestEU, bi morali ustrezati okoljskim in socialnim standardom Unije, tudi kar zadeva pravice delavcev. Uporaba sklada InvestEU bi morala dopolnjevati podporo Unije, ki se zagotavlja z nepovratnimi sredstvi. (8)Unija je potrdila cilje iz agende Združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030, vključno z njenimi cilji trajnostnega razvoja, Pariški sporazum, sprejet v okviru Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum), in Sendajski okvir za zmanjševanje tveganja nesreč za obdobje 2015–2030. Za uresničitev teh ciljev, pa tudi tistih, ki so določeni v okoljskih politikah Unije, je treba znatno okrepiti prizadevanja za trajnostni razvoj. Zato bi morala imeti načela trajnostnega razvoja pomembno vlogo pri oblikovanju sklada InvestEU. (9)Program InvestEU bi moral prispevati k vzpostavitvi vzdržnega finančnega sistema v Uniji, ki podpira preusmeritev zasebnega kapitala v trajnostne naložbe v skladu s cilji iz sporočila Komisije z dne 8. marca 2018 o akcijskem načrtu za financiranje trajnostne rasti in sporočila Komisije z dne 14. januarja 2020 o naložbenem načrtu za evropski zeleni dogovor. (10)Glede na to, kako pomembno je obvladovanje podnebnih sprememb v skladu z zavezami Unije za izvajanje Pariškega sporazuma in doseganje ciljev trajnostnega razvoja, bo program InvestEU prispeval k vključevanju podnebnih ukrepov in uresničevanju skupnega cilja nameniti 25 % proračunskih odhodkov Unije podpiranju podnebnih ciljev. Za ukrepe v okviru programa InvestEU se pričakuje, da bodo za doseganje podnebnih ciljev namenili 30 % skupnih finančnih sredstev programa InvestEU. Ustrezni ukrepi bodo opredeljeni med pripravo in izvajanjem programa InvestEU ter ponovno ocenjeni v okviru ustreznih ocen in pregledov. (11)Prispevek sklada InvestEU k doseganju podnebnih ciljev se bo spremljal prek sistema Unije za spremljanje podnebnih ukrepov, ki ga razvije Komisija v sodelovanju s potencialnimi izvajalskimi partnerji, in ob ustrezni uporabi meril, določenih v [uredbi o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb], da se ugotovi, ali je gospodarska dejavnost okoljsko trajnostna. Program InvestEU bi moral prispevati tudi k izvajanju drugih vidikov ciljev trajnostnega razvoja. (12)V skladu s poročilom o svetovnih tveganjih za leto 2018, ki ga je izdal Svetovni gospodarski forum, je polovica od desetih najbolj kritičnih tveganj, ki ogrožajo svetovno gospodarstvo, povezana z okoljem. Ta tveganja vključujejo onesnaževanje zraka, tal, celinskih voda in oceanov, ekstremne vremenske pojave, izgubo biotske raznovrstnosti ter neuspeh pri blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje. Okoljska načela so globoko zakoreninjena v Pogodbah in številnih politikah Unije. Zato bi bilo treba pri operacijah, povezanih s skladom InvestEU, spodbujati upoštevanje okoljskih ciljev. Pri pripravi in izvajanju naložb bi bilo treba upoštevati varstvo okolja ter preprečevanje in obvladovanje s tem povezanih tveganj. Unija bi morala tudi slediti odhodkom, povezanim z biotsko raznovrstnostjo in nadzorom nad onesnaževanjem zraka, da bi izpolnila obveznosti poročanja iz Konvencije o biološki raznovrstnosti in Direktive (EU) 2016/2284 Evropskega parlamenta in Sveta. Zato bi bilo treba naložbe, dodeljene ciljem okoljske trajnostnosti, spremljati z uporabo skupnih metodologij, ki so skladne z metodologijami, oblikovanimi v okviru drugih programov Unije, ki se uporabljajo za upravljanje podnebja, biotske raznovrstnosti in onesnaževanja zraka, da bi omogočili oceno posameznega in skupnega učinka naložb na ključne sestavine naravnega kapitala, vključno z zrakom, vodo, zemljo in biotsko raznovrstnostjo.

(13)Naložbene projekte, ki prejmejo znatno podporo Unije, zlasti na področju infrastrukture, bi moral pregledati izvajalski partner, da bi ugotovil, ali imajo okoljski, podnebni ali socialni učinek. Pri naložbenih projektih, ki imajo takšen učinek, bi bilo treba opraviti preverjanje trajnostnosti v skladu s smernicami, ki bi jih morala Komisija oblikovati v tesnem sodelovanju s potencialnimi izvajalskimi partnerji v okviru programa InvestEU. Pri teh smernicah bi morala biti ustrezno uporabljena merila, določena v [uredbi o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb], da se ugotovi, ali je gospodarska dejavnost okoljsko trajnostna in skladna s smernicami, pripravljenimi za druge programe Unije. V skladu z načelom sorazmernosti bi morale takšne smernice vključevati ustrezne določbe za preprečevanje nepotrebnih upravnih bremen, projekte, ki ne dosegajo v smernicah določene velikosti, pa bi bilo treba izključiti iz preverjanja trajnostnosti. Če bi izvajalski partner ugotovil, da preverjanje trajnostnosti ni potrebno, bi moral naložbenemu odboru, ustanovljenemu za sklad InvestEU, predložiti utemeljitev. Operacije, ki niso skladne z doseganjem podnebnih ciljev, ne bi smele biti upravičene do podpore v skladu s to uredbo. (14)Nizke stopnje naložb v infrastrukturo v Uniji med finančno krizo in znova med krizo zaradi COVID-19 so ogrozile sposobnost Unije za spodbujanje trajnostne rasti, konkurenčnosti in konvergence. To prinaša tudi tveganje konsolidacije neravnovesij in dolgoročno vpliva na razvoj regij. Da bi dosegli trajnostne cilje Unije, vključno z zavezami Unije glede ciljev trajnostnega razvoja, ter energetske in podnebne cilje za leto 2030, so bistvenega pomena obsežne naložbe v infrastrukturo Unije, zlasti v zvezi z medsebojno povezanostjo in energijsko učinkovitostjo ter oblikovanjem enotnega evropskega prometnega prostora. V skladu s tem bi bilo treba podporo sklada InvestEU usmeriti v naložbe v prometno, energetsko (tudi na področju energijske učinkovitosti in energije iz obnovljivih ter drugih varnih in trajnostnih nizkoemisijskih virov) in okoljsko infrastrukturo, infrastrukturo, povezano s podnebnimi ukrepi, ter pomorsko in digitalno infrastrukturo. V programu InvestEU bi bilo treba dati prednost področjem, kjer je stopnja vlaganja nizka in so potrebne dodatne naložbe. Da bi čim bolj povečali učinek in dodano vrednost finančne podpore Unije, je primerno spodbujati racionaliziran naložbeni proces, ki bo omogočil opaznost nabora projektov in kar najbolj povečal sinergije med relevantnimi programi Unije na področjih, kot so promet, energetika in digitalizacija. Pri naložbenih projektih, ki prejmejo podporo Unije, bi bilo treba zaradi groženj za varnost in zaščito vključiti ukrepe za odpornost infrastrukture, med drugim njeno vzdrževanje in varnost, ter upoštevati načela za zaščito državljanov na javnih mestih. To bi moralo dopolnjevati prizadevanja v okviru drugih skladov Unije, ki zagotavljajo podporo za varnostne komponente naložb v javne prostore, promet, energetiko in drugo kritično infrastrukturo, kot je Evropski sklad za regionalni razvoj. (15)Program InvestEU bi moral, kjer je to ustrezno, prispevati k ciljem Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta in uredbe o upravljanju ter spodbujati energijsko učinkovitost pri naložbenih odločitvah. (16)Resnična večmodalnost je priložnost za vzpostavitev učinkovitega in okolju prijaznega prometnega omrežja, ki bo v celoti izkoristilo potencial vseh načinov prevoza in ustvarilo sinergije med njimi. Program InvestEU bi moral podpirati naložbe v večmodalna prometna vozlišča, ki kljub znatnemu gospodarskemu potencialu in upravičenosti pomenijo precejšnje tveganje za zasebne vlagatelje. Prav tako bi moral prispevati k razvoju in uvedbi inteligentnih prometnih sistemov. Pripomoči bi moral k okrepitvi prizadevanj za zasnovo in uporabo tehnologij, ki bodo izboljšale varnost vozil in cestne infrastrukture. (17)Program InvestEU bi moral prispevati k politikam Unije v zvezi z morji in oceani, in sicer z razvojem projektov in podjetij na področju modrega gospodarstva ter načel financiranja trajnostnega modrega gospodarstva. To lahko zajema ukrepe na področju pomorskega podjetništva in industrije, inovativnega in konkurenčnega pomorskega sektorja, pa tudi obnovljive pomorske energije in krožnega gospodarstva. (18)Čeprav se je v Uniji raven skupnih naložb pred krizo zaradi COVID-19 povečevala, so bile naložbe v dejavnosti z višjim tveganjem, kot so raziskave in inovacije, še vedno nezadostne in naj bi zdaj zaradi krize utrpele znaten upad. Ker so naložbe v raziskave in inovacije premajhne, to škodljivo vpliva na industrijsko in gospodarsko konkurenčnost Unije ter kakovost življenja njenih državljanov. Sklad InvestEU bi moral zagotoviti ustrezne finančne produkte za kritje različnih faz inovacijskega cikla in velikega razpona deležnikov, zlasti da se omogočita nadgradnja in uvedba rešitev v komercialnem obsegu v Uniji, da bodo te rešitve konkurenčne na svetovnih trgih in da se spodbudi odličnost Unije na področju trajnostnih tehnologij na svetovni ravni; to bi se moralo odvijati v medsebojnem dopolnjevanju z Obzorjem Evropa, med drugim tudi z Evropskim svetom za inovacije. V zvezi s tem bi morale izkušnje s finančnimi instrumenti (kot je InnovFin – finančna sredstva EU za inovatorje, ki je bil uveden v okviru programa Obzorje 2020 z namenom lažjega in hitrejšega dostopa inovativnih podjetij do financiranja) služiti kot trdna podlaga za zagotavljanje te ciljno usmerjene podpore. (19)Turizem je pomembno področje za gospodarstvo Unije in sektor, v katerem se je gospodarska dejavnost zaradi pandemije COVID-19 še posebej močno skrčila. Program InvestEU bi moral prispevati k njegovi dolgoročni konkurenčnosti in v ta namen podpirati operacije za prehod na trajnostni, inovativni in digitalni turizem. (20)Nujno so potrebna znatna prizadevanja za naložbe v digitalno preobrazbo, njeno pospešitev ter širjenje njenih koristi na vse državljane in podjetja v Uniji. Trdni okvir politike pri strategiji za enotni digitalni trg bi bilo zdaj treba dopolniti s podobno ambicioznimi naložbami, tudi v umetno inteligenco v skladu s programom za digitalno Evropo. (21)MSP predstavljajo več kot 99 % podjetij v Uniji in njihova gospodarska vrednost je visoka in ključnega pomena, vendar se zaradi zaznanega visokega tveganja in pomanjkanja zadostnega zavarovanja s premoženjem spopadajo s težavami pri dostopu do financiranja. Dodatni izzivi izhajajo iz potrebe MSP ter podjetij socialnega gospodarstva, da z izvajanjem dejavnosti na področju digitalizacije, internacionalizacije, preobrazbe v smislu krožnega gospodarstva in inovacij ter z izpopolnjevanjem znanj in spretnosti svoje delovne sile ostanejo konkurenčna. Poleg tega imajo MSP in podjetja socialnega gospodarstva v primerjavi z večjimi podjetji dostop do bolj omejenega nabora virov financiranja, ker običajno ne izdajajo obveznic in imajo le omejen dostop do borz vrednostnih papirjev ali velikih institucionalnih vlagateljev. Zanje so tudi vse bolj značilne inovativne rešitve, kot je nakup podjetja s strani zaposlenih ali njihova udeležba v lastništvu podjetja. Dostop do finančnih sredstev je še težji za tista MSP, katerih dejavnosti so osredotočene na neopredmetena sredstva. MSP v Uniji so močno odvisna od bank in dolžniškega financiranja v obliki kreditov za prekoračitev stanj na bančnih računih, bančnih posojil ali zakupov. MSP, ki se soočajo z omenjenimi izzivi, je treba olajšati dostop do financiranja in jim ponuditi bolj diverzificirane vire financiranja, da bodo bolj sposobna financirati svojo ustanovitev, rast, inovacije in trajnostni razvoj, da bodo konkurenčna in odpornejša proti gospodarskim pretresom ter s tem prispevala k odpornosti gospodarstva in finančnega sistema v času upada gospodarske rasti ter da bodo sposobna ustvarjati delovna mesta in socialno blaginjo. Ta uredba dopolnjuje tudi pobude, ki se že izvajajo v okviru unije kapitalskih trgov. Sklad InvestEU bi se zato moral opreti na uspešne programe Unije, kot je program za konkurenčnost podjetij in MSP (COSME), ter zagotavljati obratna sredstva in naložbe v celotnem življenjskem ciklu podjetja, financirati posle finančnega zakupa ter nuditi priložnost za osredotočanje na specifične in bolj ciljno usmerjene finančne produkte. Prav tako bi moral čim bolj okrepiti učinkovitost javnih/zasebnih skladov, kot je sklad za prvo javno ponudbo MSP, ter tako podpirati MSP z usmerjanjem tako bolj zasebnega kot javnega kapitala, zlasti v strateških podjetjih. (22)Kot je zapisano v razmisleku Komisije o socialni razsežnosti Evrope z dne 26. aprila 2017, sporočilu o evropskem stebru socialnih pravic, okviru Unije o Konvenciji ZN o pravicah invalidov in sporočilu o močni socialni Evropi za pravičen prehod z dne 14. januarja 2020, je vzpostavitev bolj vključujoče in poštene Unije ključna prednostna naloga Unije pri odpravljanju neenakosti in spodbujanju politik socialnega vključevanja v Evropi. Neenakost možnosti zadeva zlasti dostop do izobraževanja, usposabljanja, kulture, zaposlovanja ter zdravstvenih in socialnih storitev. Naložbe v gospodarstvo, povezano s socialnim kapitalom, znanji in spretnostmi ter človeškimi viri, ter naložbe v vključevanje ranljivih skupin prebivalstva v družbo lahko povečajo gospodarske priložnosti, zlasti če so usklajene na ravni Unije. S skladom InvestEU bi bilo treba podpirati naložbe v izobraževanje in usposabljanje, vključno s prekvalificiranjem in strokovnim izpopolnjevanjem delavcev, med drugim v regijah, ki so odvisne od ogljično intenzivnega gospodarstva in se soočajo s posledicami strukturnega prehoda na nizkoogljično gospodarstvo. Z njim bi bilo treba podpirati projekte s pozitivnimi učinki na družbo, ki krepijo socialno vključenost s spodbujanjem večje zaposlenosti v vseh regijah, zlasti med nekvalificiranimi in dolgotrajno brezposelnimi, ter izboljšati razmere glede enakosti spolov, enakih možnosti, nediskriminacije, dostopnosti, medgeneracijske solidarnosti, zdravstvenega sektorja in sektorja socialnih storitev, socialnih stanovanj, brezdomstva, digitalnega vključevanja, razvoja skupnosti, vloge in prostora mladih v družbi ter ranljivih skupin, vključno z državljani tretjih držav. Poleg tega bi moral program InvestEU podpirati tudi evropsko kulturo in ustvarjalnost s socialnim ciljem. (23)Da bi obvladali negativne posledice korenitih sprememb v družbi Unije in na trgu dela v prihodnjem desetletju, je treba vlagati v človeški kapital, socialno infrastrukturo, mikrofinanciranje, financiranje etičnih in socialnih podjetij ter nove poslovne modele socialnega gospodarstva, vključno z naložbami v socialni učinek in sklepanjem pogodb z družbenimi učinki. Program InvestEU bi moral okrepiti nastajajoči ekosistem socialnega trga s povečanjem ponudbe in dostopa do financiranja za mikro- in socialna podjetja ter ustanove socialne solidarnosti, da se zadosti povpraševanju tistih, ki to najbolj potrebujejo. V poročilu projektne skupine na visoki ravni za vlaganje v socialno infrastrukturo v Evropi z naslovom Spodbujanje naložb v socialno infrastrukturo v Evropi, ki je bilo objavljeno januarja 2018, je bila za obdobje 2018–2030 na področju socialne infrastrukture in storitev, vključno z izobraževanjem, usposabljanjem, zdravstvom in stanovanji, ugotovljena skupna naložbena vrzel v višini vsaj 1,5 bilijona EUR. Zato je potrebna podpora, tudi na ravni Unije. Izkoristiti bi bilo torej treba združeno moč javnega, komercialnega in človekoljubnega kapitala ter podporo fundacij in alternativnih vrst ponudnikov financiranja, na primer tistih, ki podpirajo etične, socialne in trajnostne vidike, da bi podprli razvoj vrednostne verige socialnega trga in utrdili odpornost Unije. (24)Pri gospodarski krizi zaradi pandemije COVID-19 tržno dodeljevanje sredstev ni povsem učinkovito, zaznano tveganje pa znatno ovira tok zasebnih naložb. V takih okoliščinah je ključna značilnost sklada InvestEU, tj. zmanjševanje tveganja ekonomsko vzdržnih projektov za pritegnitev zasebnega financiranja, še posebej dragocena in bi jo bilo treba okrepiti, med drugim za preprečevanje tveganja asimetričnega okrevanja. Program InvestEU bi moral zagotavljati ključno podporo podjetjem v fazi okrevanja, pa tudi odločno osredotočenost vlagateljev na srednje- in dolgoročne politične prednostne naloge Unije, kot so evropski zeleni dogovor, naložbeni načrt za evropski zeleni dogovor, strategija o oblikovanju digitalne prihodnosti Evrope in močna socialna Evropa za pravičen prehod. Znatno bi moral povečati sposobnost prevzemanja tveganj skupine Evropske investicijske banke (v nadaljnjem besedilu: EIB) ter nacionalnih spodbujevalnih bank in institucij kot tudi drugih izvajalskih partnerjev v podporo gospodarskemu okrevanju. (25)Pandemija COVID-19 pomeni velik šok za svetovno gospodarstvo in gospodarstvo Unije. BDP EU naj bi se zmanjšal veliko bolj kot med finančno krizo leta 2009, kar bo imelo neizogibne negativne socialne posledice. Izbruh pandemije je pokazal, da je treba odpraviti strateške šibke točke, da se izboljša odzivanje Unije v izrednih razmerah ter poveča odpornost celotnega gospodarstva. Samo odporno, vključujoče in povezano evropsko gospodarstvo lahko ohrani enotni trg in enake konkurenčne pogoje tudi v korist najbolj prizadetih držav članic. (26)Sklad InvestEU bi moral delovati v okviru petih sklopov politike, ki odražajo ključne prednostne naloge politike Unije, in sicer sklopa za trajnostno infrastrukturo, sklopa za raziskave, inovacije in digitalizacijo, sklopa za MSP, sklopa za socialne naložbe ter znanja in spretnosti ter sklopa za strateške evropske naložbe. (27)Čeprav naj bi bil sklop politike za MSP osredotočen predvsem na pomoč tem podjetjem, bi morala biti do podpore v okviru tega sklopa upravičena tudi mala podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo. Podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo bi morala biti upravičena tudi do podpore iz preostalih štirih sklopov politike. (28)Primarni poudarek sklopa za strateške evropske naložbe bi moral biti na podpori končnim prejemnikom, ki imajo sedež v državi članici in delujejo v Uniji ter katerih dejavnosti so strateškega pomena za Unijo, zlasti za zeleni in digitalni prehod ter krepitev odpornosti na področju (i) zagotavljanja kritičnih zdravstvenih storitev, proizvodnje in skladiščenja farmacevtskih izdelkov, medicinskih pripomočkov in medicinske opreme, krepitve zmogljivosti za odzivanje na zdravstvene krize in sistema civilne zaščite; (ii) kritične infrastrukture, tako fizične kot virtualne; (iii) zagotavljanja blaga in storitev, bistvenih za delovanje in vzdrževanje take infrastrukture; (iv) ključnih omogočitvenih, preobrazbenih, zelenih in digitalnih tehnologij ter prelomnih inovacij, kadar so naložbe strateškega pomena za industrijsko prihodnost Unije, vključno z umetno inteligenco, blokovno verigo, programsko opremo, robotiko, polprevodniki, mikroprocesorji, tehnologijami oblaka na robu, visokozmogljivostnim računalništvom, kibernetsko varnostjo, kvantnimi tehnologijami, fotoniko, industrijsko biotehnologijo, tehnologijami energije iz obnovljivih virov, tehnologijami shranjevanja energije, vključno z baterijami, trajnostnimi prometnimi tehnologijami, čistim vodikom in gorivnimi celicami, tehnologijami za razogljičenje za industrijo, zajemanjem in shranjevanjem ogljika, tehnologijami krožnega gospodarstva, biomedicino, nanotehnologijami, farmacevtskimi izdelki in naprednimi materiali; (v) proizvodnih obratov za serijsko proizvodnjo sestavnih delov in naprav informacijske in komunikacijske tehnologije v EU; (vi) dobave in skladiščenja kritičnih virov za javne akterje, podjetja ali potrošnike v Uniji; (vii) kritičnih tehnologij in virov za varnost Unije in njenih držav članic (npr. obrambni in vesoljski sektor ter kibernetska varnost) ter blaga z dvojno rabo, kot je opredeljeno v točki (1) člena 2 Uredbe Sveta (ES) št. 428/2009. Končni prejemniki bi morali imeti registrirani sedež v eni od držav članic in biti dejavni v Uniji, kar pomeni, da imajo v Uniji znatne dejavnosti v smislu osebja, proizvodnje, raziskav in razvoja ali drugih poslovnih dejavnosti. Do podpore bi morali biti upravičeni projekti, ki prispevajo k diverzifikaciji strateških dobavnih verig na enotnem trgu prek operacij na več lokacijah po vsej EU. (29)Sklop za strateške evropske naložbe bi moral biti prav tako namenjen dobaviteljem, ki imajo sedež in so dejavni v Uniji ter katerih dejavnosti so strateškega pomena za Unijo in ki bi potrebovali dolgoročne naložbe ali so vključeni v mehanizem pregleda neposrednih tujih naložb. Poleg tega bi morali biti podpore iz tega sklopa deležni pomembni projekti skupnega evropskega interesa. (30)Sklad InvestEU bi moral zagotavljati tudi podporo za naložbe v korist regij za pravični prehod. (31)Vsak sklop politike bi moral biti sestavljen iz dveh oddelkov, tj. oddelka za EU in oddelka za države članice. Oddelek za EU bi moral sorazmerno ukrepati za odpravo specifičnih primerov nedelovanja trga ali neoptimalnih naložbenih okoliščin na ravni Unije ali držav članic. Podprte operacije bi morale imeti jasno evropsko dodano vrednost. Oddelek za države članice bi moral državam članicam in prek njih regionalnim organom omogočiti, da prispevajo delež svojih sredstev iz skladov v okviru deljenega upravljanja k oblikovanju rezervacij za jamstvo EU ter to jamstvo uporabijo za operacije financiranja ali naložbene operacije, da bi na svojem ozemlju, tudi na ranljivih in oddaljenih območjih, kot so najbolj oddaljene regije Unije, v skladu s sporazumom o prispevku odpravili specifične primere nedelovanja trga ali neoptimalnih naložbenih okoliščin, da se dosežejo cilji skladov v okviru deljenega upravljanja. Operacije, ki jih podpira sklad InvestEU prek oddelka za EU ali oddelka za države članice, ne bi smele podvajati ali izrinjati zasebnega financiranja ali izkrivljati konkurence na notranjem trgu. (32)Oddelek za države članice bi moral biti zasnovan tako, da omogoča uporabo skladov v okviru deljenega upravljanja za oblikovanje rezervacij za jamstvo, ki ga izda Unija. To bi povečalo dodano vrednost jamstva EU, saj bi bila njegova podpora na voljo širšemu krogu finančnih prejemnikov in projektov, obenem pa bi se diverzificirali načini za doseganje ciljev skladov v okviru deljenega upravljanja ob hkratnem doslednem obvladovanju tveganj pri pogojnih obveznostih, in sicer z izvajanjem jamstva EU v okviru posrednega upravljanja. Unija bi morala jamčiti za operacije financiranja in naložbene operacije, določene v sporazumih o jamstvu, sklenjenih med Komisijo in izvajalskimi partnerji v okviru oddelka za države članice. Sredstva v okviru deljenega upravljanja bi morala zagotoviti oblikovanje rezervacij za jamstvo po stopnji rezervacij, ki jo določi Komisija in je navedena v sporazumu o prispevku, sklenjenem z državo članico, pri čemer se upoštevajo narava operacij in posledične pričakovane izgube. Država članica bi z izdajo kritnega jamstva v korist Unije prevzela izgube, ki bi presegale pričakovane izgube. Te ureditve bi morale biti določene v enem samem sporazumu o prispevku z vsako državo članico, ki prostovoljno izbere to možnost. Sporazum o prispevku bi moral zajemati enega ali več posebnih sporazumov o jamstvu, ki se bodo izvajali v zadevni državi članici na podlagi pravil sklada InvestEU, in morebitne regionalne omejitve. Za določitev stopnje rezervacij za vsak primer posebej je potrebno odstopanje od člena 211(1) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba). Takšna določitev zagotavlja tudi enoten sklop pravil za proračunska jamstva, podprta s centralno upravljanimi skladi ali s skladi v okviru deljenega upravljanja, kar bi olajšalo njihovo kombiniranje.

(33)Vzpostaviti bi bilo treba partnerstvo med Komisijo in skupino EIB na osnovi relativnih prednosti vsakega partnerja, da se zagotovi čim večji učinek politike, učinkovita uporaba ter ustrezen nadzor nad upravljanjem proračuna in tveganj, ter z njim podpreti učinkovit in vključujoč neposreden dostop do jamstva EU. (34)Da bi Komisija lahko podprla evropsko gospodarstvo prek Evropskega investicijskega sklada (v nadaljnjem besedilu: EIF), bi morala imeti možnost udeležbe v enem ali več možnih povečanjih kapitala EIF, da bi lahko še naprej podpiral evropsko gospodarstvo in njegovo okrevanje. Unija bi morala biti zmožna ohraniti svoj skupni delež v kapitalu EIF ob upoštevanju finančnih posledic. V večletn