SL Uradni list Evropske unije C 29/6

Pobuda Francoske republike z namenom sprejetja Sklepa Sveta o uporabi informacijske tehnologije za carinske namene

(2009/C 29/05)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti točke (a) člena 30(1) in točke (c) člena 34(2) Pogodbe,

ob upoštevanju pobude Francoske republike,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Carinske uprave so skupaj z drugimi pristojnimi organi na zunanjih mejah Skupnosti in na njenem ozemlju odgovorne za preprečevanje, odkrivanje in preganjanje kršitev ne le predpisov Skupnosti, temveč tudi nacionalnih zakonov.

(2) Naraščanje nedovoljenega prometa z različnim blagom resno ogroža javno zdravje, moralo in varnost.

(3) Okrepiti je treba sodelovanje med carinskimi upravami, in sicer z določitvijo postopkov, s katerimi bodo lahko carinske uprave skupno ukrepale ter si izmenjavale osebne in druge podatke v zvezi z nedovoljenim prometom, z uporabo novih tehnologij za upravljanje in prenos takšnih informacij, ob upoštevanju določb Konvencije Sveta Evrope o varstvu posameznika glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov, sprejete 28. januarja 1981 v Strasbourgu, ter ob upoštevanju načel iz Priporočila Odbora ministrov Sveta Evrope R(87) 15 z dne 17. septembra 1987, ki ureja uporabo osebnih podatkov na področju policijskega delovanja.

(4) Poleg tega je treba zagotoviti kar največje dopolnjevanje z ukrepi v okviru sodelovanja z Evropskim policijskim uradom (Europol) in Uradom za evropsko pravosodno sodelovanje (Eurojust) tako, da se jima omogoči dostop do podatkov iz carinskega informacijskega sistema.

(5) Carinske uprave morajo pri svojem vsakdanjem delu uporabljati določbe, ki veljajo v Skupnosti in zunaj nje, zato je treba zagotoviti čim bolj vzporeden razvoj določb o medsebojni pomoči in upravnem sodelovanju. V skladu s tem bi bilo treba upoštevati določbe o carinskem informacijskem sistemu in identifikacijski podatkovni bazi carinskih datotek Uredbe (ES) št. 766/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 515/97 o medsebojni pomoči med upravnimi organi držav članic in o sodelovanju med njimi in Komisijo zaradi zagotavljanja pravilnega izvajanja carinske in kmetijske zakonodaje (2).

(6) Izkušnje, pridobljene od začetka veljavnosti Konvencije o uporabi informacijske tehnologije za carinske namene z dne 26. julija 1995 (v nadaljnjem besedilu „Konvencija CIS“) (3), kažejo, da uporaba carinskega informacijskega sistema samo za namene vpogleda in poročanja, prikritega nadzora ali posebnih kontrol ne omogoča, da bi bil v celoti dosežen cilj sistema, tj. pomagati pri preprečevanju, odkrivanju in preganjanju hudih kršitev nacionalnih zakonov.

(7) Strateška analiza bi morala s svojimi rezultati odgovornim na najvišji ravni pomagati pri določanju načrtov, ciljev in politik boja proti goljufijam, načrtovanju dejavnosti ter uporabi virov, potrebnih za uresničitev zadanih operativnih ciljev.

(8) Operativna analiza dejavnosti, sredstev in namenov nekaterih oseb ali podjetij, ki ne spoštujejo oziroma za katere se zdi, da ne spoštujejo nacionalnih zakonov, bi morala carinskim organom v določenih primerih pomagati pri sprejemanju ustreznih ukrepov, da bi se tako dosegli cilji s področja boja proti goljufijam.

(9) Primerno je nadomestiti Konvencijo CIS.

(10) Ta sklep spoštuje temeljne pravice in upošteva sprejeta načela, zlasti načela Listine Evropske unije o temeljnih pravicah –

SKLENIL:

POGLAVJE I

UVEDBA CARINSKEGA INFORMACIJSKEGA SISTEMA

Člen 1

1. Carinske uprave držav članic uvedejo in vzdržujejo skupni računalniški informacijski sistem za carinske namene (v nadaljnjem besedilu „carinski informacijski sistem“).

2. Cilj carinskega informacijskega sistema v skladu s tem sklepom je pomagati pri preprečevanju, odkrivanju in preganjanju hudih kršitev nacionalnih zakonov, tako da se omogoči čim hitrejši dostop do podatkov in posledično poveča učinkovitost postopkov sodelovanja in nadzornih postopkov carinskih uprav držav članic.

POGLAVJE II

OPREDELITVE

Člen 2

V tem sklepu:

1. „nacionalni zakoni“ pomeni zakone ali druge predpise države članice, pri uporabi katerih ima carinska uprava te države članice polno ali delno pristojnost v zvezi s: (a) pretokom blaga, za katerega veljajo ukrepi prepovedi, omejitve ali nadzora, zlasti tisti ukrepi, ki jih zajemata člena 36 in 223 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti; (b) prenosom, spremembo, skrivanjem ali prikrivanjem lastnine ali dohodka, ki izhaja posredno ali neposredno iz nedovoljenega mednarodnega prometa s prepovedanimi drogami ali je pridobljen v tem prometu ali pa s kršitvijo: (i) zakonov ali drugih predpisov države članice, pri uporabi katerih ima carinska uprava te države članice polno ali delno pristojnost v zvezi s čezmejnim pretokom blaga, za katerega veljajo ukrepi prepovedi, omejitve ali nadzora, zlasti tisti ukrepi, ki jih zajemata člena 36 in 223 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ter v zvezi z neusklajenimi trošarinami; ali (ii) vseh predpisov Skupnosti in predpisov, sprejetih za izvajanje zakonodaje Skupnosti, ki urejajo uvoz, izvoz, tranzit in prisotnost blaga v trgovini med državami članicami in tretjimi državami ter med državami članicami v primeru blaga, ki nima statusa Skupnosti v smislu člena 23(2) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti ali pri katerem je pridobitev tega statusa odvisna od dodatnih kontrol in preiskav; ali (iii) vseh predpisov, sprejetih na ravni Skupnosti v okviru skupne kmetijske politike in posebnih predpisov za blago, ki je rezultat predelave kmetijskih proizvodov; ali (iv) vseh predpisov, sprejetih na ravni Skupnosti, v zvezi usklajenimi trošarinami in davkom na dodano vrednost pri uvozu, vključno z nacionalnimi določbami, s katerimi se izvajajo ali tistih, ki so bili uporabljeni v tem okviru;

2. „osebni podatki“ pomenijo vse informacije, ki se nanašajo na določenega ali določljivega posameznika;

3. „država članica, ki zagotovi podatke“ pomeni državo članico, ki podatke vnese v carinski informacijski sistem;

4. „operativna analiza“ pomeni analizo dejanj, ki so ali za katere se zdi, da so v nasprotju z nacionalnimi zakon, z naslednjimi fazami: (a) zbiranje informacij, vključno z osebnimi podatki; (b) presojo zanesljivosti vira informacij in samih informacij; (c) raziskovanje, metodično predstavitev in razlaga povezav med temi informacijami ali med temi informacijami in drugimi pomembnimi podatki; (d) oblikovanje ugotovitev, hipotez ali priporočil, ki jih lahko pristojni organi neposredno uporabijo kot informacije o tveganju za preprečevanje in ugotavljanje drugih dejanj v nasprotju z nacionalnimi zakoni in/ali za natančno ugotavljanje fizičnih ali pravnih oseb, vpletenih v ta dejanja;

5. „strateška analiza“ pomeni raziskovanje in opredelitev splošnega razvoja kršitev nacionalnih zakonov z uporabo presoje nevarnosti, obsega in vpliva nekaterih vrst dejanj v nasprotju z nacionalnimi zakoni, da bi se s tem določile prednostne naloge, bolje razumel pojav ali grožnja, preusmerile dejavnosti preprečevanja in ugotavljanja goljufij ter spremenila ureditev služb. Samo podatki, iz katerih so bili odstranjeni identifikacijski elementi, se lahko uporabijo za strateško analizo.

POGLAVJE III

DELOVANJE IN UPORABA CARINSKEGA INFORMACIJSKEGA SISTEMA

Člen 3

1. Carinski informacijski sistem sestavlja centralna podatkovna zbirka, ki je dostopna prek terminalov v vsaki državi članici. Vsebuje izključno podatke, ki so potrebni za doseganje njegovega cilja v skladu s členom 2(2), vključno z osebnimi podatki, po naslednjih kategorijah:

(a) blago;

(b) prevozna sredstva;

(c) podjetja;

(d) osebe;

(e) trendi pri goljufijah;

(f) razpoložljivost strokovnega znanja;

(g) pridržanje, zaseg ali odvzem blaga.

2. Komisija zagotovi tehnično upravljanje infrastrukture carinskega informacijskega sistema v skladu s pravili, določenimi z izvedbenimi ukrepi, ki jih sprejme Svet.

Komisija o upravljanju poroča odboru iz člena 23.

3. Komisija temu odboru sporoči praktične ukrepe, sprejete za tehnično upravljanje.

Člen 4

1. Države članice določijo podatke, ki se vnesejo v carinski informacijski sistem v zvezi s posameznimi kategorijami iz člena 3, če je to potrebno za doseganje cilja sistema. Osebni podatki ne smejo biti v nobenem primeru vključeni v kategorijo iz točke (e) člena 3.

2. Pri kategorijah iz točk (a) do (d) člena 3 se informacije glede osebnih podatkov, ki se vnesejo v sistem, omejijo na naslednje informacije:

(a) priimek, dekliški priimek, imena, nekdanje priimke in vzdevke;

(b) datum in kraj rojstva;

(c) državljanstvo;

(d) spol;

(e) številko, kraj in datum izdaje osebnih dokumentov (potni listi, osebne izkaznice, vozniška dovoljenja);

(f) naslov;

(g) posebne objektivne in stalne fizične značilnosti;

(h) razlog za vnos podatkov;

(i) predlagani ukrep;

(j) opozorilno kodo, ki opozarja, da je oseba že nosila orožje, ravnala nasilno ali pobegnila;

(k) registracijsko številko prevoznega sredstva.

3. Pri kategoriji iz točke (f) člena 3 se informacije glede osebnih podatkov, ki se vnesejo v sistem, omejijo na priimke in imena strokovnjakov.

4. Pri kategoriji iz točke (g) člena 3 se informacije glede osebnih podatkov, ki se vnesejo v sistem, omejijo na naslednje informacije:

(a) priimek, dekliški priimek, imena, nekdanje priimke in vzdevke;

(b) datum in kraj rojstva;

(c) državljanstvo;

(d) spol;

(e) naslov.

5. Osebni podatki iz prvega stavka člena 6 Konvencije Sveta Evrope o varstvu posameznika glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov, sprejete 28. januarja 1981 v Strasbourgu (v nadaljnjem besedilu: Strasbourška konvencija iz leta 1981), se v nobenem primeru ne vnesejo v sistem.

Člen 5

1. Podatki v kategorijah iz člena 3 se v carinski informacijski sistem vnesejo samo za namene vpogleda in poročanja, prikritega nadzora, posebnih kontrol in operativne analize.

2. Za predlagane ukrepe iz odstavka 1, torej za vpogled in poročanje, prikriti nadzor, posebnih kontrol in operativne analize se smejo osebni podatki v kategorijah iz člena 3 v carinski informacijski sistem vnesti samo, če predvsem na podlagi predhodnih nezakonitih dejavnosti obstajajo dejanski dokazi, da je zadevna oseba resno kršila, resno krši ali bo resno kršila nacionalne zakone.

Člen 6

1. Če se izvajajo predlagane dejavnosti iz člena 5(1), se lahko delno ali v celoti zberejo naslednje informacije in se pošljejo državi članici, ki zagotovi podatke:

(i) dejstvo, da je bilo prijavljeno blago, prevozno sredstvo, podjetje ali oseba najdena;

(ii) kraj, čas in razlog pregleda;

(iii) načrt in cilj potovanja;

(iv) osebe, ki spremljajo zadevno osebo ali potnike, ki so v prevoznem sredstvu;

(v) prevozna sredstva, ki se uporabljajo;

(vi) predmeti, ki se prevažajo;

(vii) okoliščine, v katerih je bilo najdeno blago, prevozno sredstvo, podjetje ali oseba.

Če se te informacije zberejo med prikritim nadzorom, je treba z ukrepi zagotoviti, da ni ogrožena tajnost nadzora.

2. Pri posebnih kontrolah iz člena 5(1) se lahko osebe, prevozna sredstva in predmeti pregledajo v dovoljenem obsegu in v skladu z zakoni, predpisi in postopki države članice, v kateri poteka pregled. Če zakonodaja države članice posebnih kontrol ne dovoljuje, jih država članica avtomatsko preoblikuje v vpogled in poročanje ali prikriti nadzor.

Člen 7

1. Neposredni dostop do podatkov v carinskem informacijskem sistemu imajo le nacionalni organi, ki jih imenuje posamezna država članica. Ti nacionalni organi so carinske uprave, lahko pa so tudi drugi organi, ki so po zakonih, predpisih in postopkih zadevne države članice pristojni za doseganje cilja iz člena 1(2).

2. Vsaka država članice pošlje drugim državam članicam in odboru iz člena 23 seznam pristojnih organov, ki so v skladu z odstavkom 1 tega člena pooblaščeni za neposreden dostop do carinskega informacijskega sistema, pri čemer za vsak organ določi, do katerih podatkov lahko ima dostop in za katere namene.

3. Ne glede na določbe odstavkov 1 in 2 lahko države članice mednarodnim ali regionalnim organizacijam s soglasnim dogovorom dovolijo dostop do carinskega informacijskega sistema. Takšen dogovor mora biti v obliki sklepa Sveta. Pri sprejemanju te odločitve države članice upoštevajo vse obstoječe dvostranske dogovore in vsa mnenja skupnega nadzornega organa iz člena 25 o ustreznosti ukrepov za varstvo podatkov.

Člen 8

1. Države članice lahko podatke iz carinskega informacijskega sistema uporabljajo samo za doseganje cilja iz člena 1(2); uporabljajo pa jih lahko tudi za upravne ali druge namene s predhodnim dovoljenjem države članice, ki jih je vnesla v sistem, in ob upoštevanju pogojev, ki jih je ta država članica določila. Ta druga uporaba mora biti skladna z zakoni, predpisi in postopki države članice, ki jih želi uporabljati, in naj bi upoštevala Načelo 5.5 Priporočila R(87) 15 Odbora ministrov Sveta Evrope z dne 17. septembra 1987, ki ureja uporabo osebnih podatkov na področju policijskega delovanja (v nadaljnjem besedilu „Priporočilo R(87) 15“).

2. Brez poseganja v odstavka 1 in 4 tega člena, člen 7(3) ter člena 11 in 12, lahko podatke iz carinskega informacijskega sistema uporabljajo samo nacionalni organi posamezne države članice, ki jih je v ta namen imenovala, in ki so v skladu z zakoni, predpisi in postopki te države članice pristojni za doseganje cilja iz člena 1(2).

3. Vsaka država članica pošlje drugim državam članicam in odboru iz člena 23 seznam pristojnih organov, ki jih je imenovala v skladu z odstavkom 2 tega člena.

4. Podatki iz carinskega informacijskega sistema se lahko s predhodnim dovoljenjem države članice, ki jih je vnesla v sistem in ob upoštevanju pogojev, ki jih je ta določila, pošljejo tudi drugim nacionalnim organom, ne le tistim, imenovanim po odstavku 2, ter tretjim državam in mednarodnim ali regionalnim organizacijam, ki jih želijo uporabiti. Vsaka država članica sprejme posebne ukrepe za zagotovitev varstva podatkov ob njihovem posredovanju ali zagotavljanju službam, ki so zunaj njenega ozemlja. Podrobnosti o teh ukrepih se morajo sporočiti skupnemu nadzornemu organu iz člena 25.

Člen 9

1. Vnos podatkov v carinski informacijski sistem urejajo zakoni, predpisi in postopki države članice, ki jih zagotovi, razen če ta sklep ne predpisuje strožjih določb.

2. Uporabo podatkov iz carinskega informacijskega sistema, vključno z izvajanjem ukrepov iz člena 5(1), ki jih predlaga država članica, ki zagotovi podatke, urejajo zakoni, predpisi in postopki države članice, ki te podatke uporablja, razen če ta sklep ne predpisuje strožjih določb.

Člen 10

1. Vsaka država članica določi pristojno carinsko upravo, ki je na nacionalni ravni odgovorna za carinski informacijski sistem.

2. Ta uprava iz odstavka 1 je odgovorna za pravilno delovanje carinskega informacijskega sistema v državi članici in sprejme ukrepe, ki so potrebni za zagotavljanje skladnosti s tem sklepom.

3. Države članice druga drugo obvestijo o upravi iz odstavka 1.

Člen 11

1. Ob upoštevanju poglavja IX tega sklepa je Evropski policijski urad (Europol) v okviru svojih pristojnosti upravičen do dostopa do podatkov, vnesenih v carinski informacijski sistem v skladu s členi 2, 3, 4, 5 in 6, in jih lahko neposredno preveri, lahko pa tudi sam vnese podatke v sistem.

2. Če se pri preverjanju, ki ga opravi Europol, izkaže, da je v carinskem informacijskem sistemu shranjen razpis ukrepa, Europol na načine, določene v Sklepu Sveta… o ustanovitvi Evropskega policijskega urada (Sklep o Europolu) (4), o tem obvesti državo članico, ki je izdala razpis ukrepa.

3. Uporaba informacij, pridobljenih s preverjanjem carinskega informacijskega sistema, je možna s soglasjem države članice, ki je vnesla podatke v sistem. Če ta država članica dovoli uporabo teh informacij, njihovo obdelavo ureja Sklep o Europolu lahko te informacije pošlje tretjim državam ali tretjim organom le s soglasjem države članice, ki je vnesla podatke v sistem.

4. Europol lahko v skladu z določbami Sklepa o Europolu zahteva dopolnilne podatke od zadevnih držav članic.

5. Brez poseganja v odstavka 3 in 4, Europol ne sme povezati delov carinskega informacijskega sistema niti prenašati podatkov iz sistema, do katerih ima dostop, na noben računalniški sistem, ki ga uporablja Europol ali se uporablja v okviru Europola, za zbiranje in obdelavo podatkov, niti presneti ali kako drugače prepisati katerih koli delov carinskega informacijskega sistema.

Europol omeji dostop do podatkov, vnesenih v carinski informacijski sistem, samo na za to posebej pooblaščeno osebje Europola.

Europol dovoli skupnemu nadzornemu organu, ustanovljenemu v skladu s členom 34 Sklepa o Europolu, da nadzoruje dejavnosti Europola pri izvajanju pravice dostopa do podatkov, vnesenih v carinski informacijski sistem, in njihovega preverjanja.

Člen 12

1. Ob upoštevanju poglavja IX tega sklepa so nacionalni člani Uradom za evropsko pravosodno sodelovanje (Eurojusta) in njihovi pomočniki v okviru svojih pristojnosti upravičeni do dostopa do podatkov, vnesenih v carinski informacijski sistem v skladu s členi 2, 3, 4, 5 in 6, in jih lahko preverijo.

2. Če se pri preverjanju, ki ga opravi nacionalni član Eurojusta, izkaže, da v carinskem informacijskem sistemu obstaja razpis ukrepa, o tem obvesti državo članico, ki je izdala razpis ukrepa. Informacije, pridobljene s takšnim preverjanjem, se lahko tretjim državam in organom posredujejo le s soglasjem države članice, ki je izdala razpis ukrepa.

3. Ničesar v tem členu ni mogoče razlagati tako, da bi vplivalo na določbe Sklepa Sveta 2002/187/PNZ z dne 28. februarja 2002 o ustanovitvi Eurojusta za okrepitev boja proti težjim oblikam kriminala (5), ki se nanašajo na varstvo podatkov, in odgovornost za vsako nedovoljeno ali nepravilno obdelavo teh podatkov s strani nacionalnih članov Eurojusta ali njihovih pomočnikov, ali da bi vplivalo na pooblastila skupnega nadzornega organa, ustanovljenega v skladu z navedenim sklepom.

4. Delov carinskega informacijskega sistema se ne sme povezati z nobenim računalniškim sistemom, ki ga uporablja Eurojust ali se uporablja v okviru Eurojusta, za zbiranje in obdelavo podatkov, niti se na tak sistem se ne sme prenašati podatkov iz carinskega informacijskega sistema, do katerih imajo dostop nacionalni člani ali njihovi pomočniki, niti se delov carinskega informacijskega sistema ne sme presneti.

5. Dostop do podatkov, vnesenih v carinski informacijski sistem, se omeji na nacionalne člane in njihove pomočnike in se ne razširi na vse osebje Eurojusta.

POGLAVJE IV

SPREMINJANJE PODATKOV

Člen 13

1. Samo država članica, ki zagotovi podatke, in Europol, imata pravico spreminjati, dopolnjevati, popravljati ali brisati podatke, ki sta jih je vnesla v carinski informacijski sistem.

2. Če država članica, ki je zagotovila podatke, in Europol opazita ali sta opozorjena, da so podatki, ki sta jih vnesla, dejansko netočni ali pa so bili vneseni ali shranjeni v nasprotju s tem sklepom, te podatke spremenita, dopolnita, popravita ali izbrišeta ter o tem ustrezno obvestita druge države članice in po potrebi Europol.

3. Če ima država članica ali Europol dokaze, da so določeni podatki netočni ali, da je bil podatek vnesen ali shranjen v carinski informacijski sistem v nasprotju s tem sklepom, o tem čim prej obvesti državo članico, ki je zagotovila podatke, ali Europol. Ta država članica ali Europol preveri zadevne podatke in jih po potrebi nemudoma popravi ali izbriše. Država članica, ki je zagotovila podatke, ali Europol obvesti druge države članice in Europol o vseh opravljenih popravkih ali izbrisih.

4. Če država članica in Europol pri vnašanju podatkov v carinski informacijski sistem opazita, da je njuno poročilo v nasprotju s predhodnim poročilom glede vsebine ali predlaganega ukrepanja, o tem nemudoma obvestita državo članico ali Europol, ki je pripravil(-a) predhodno poročilo. Obe državi članici ali država članica in Europol si prizadevata za rešitev zadeve. V primeru nesoglasja velja prvo poročilo, iz drugega pa se v sistem vnesejo samo tisti deli, ki niso v nasprotju s prvim poročilom.

5. Ob upoštevanju določb tega sklepa se države članice in Europol v primeru, da sodišče ali drug pristojni organ v državi članici sprejme dokončno odločitev o spremembi, dopolnitvi, popravku ali izbrisu podatkov v carinskem informacijskem sistemu, vzajemno zavežejo k uveljavljanju tega sklepa. V primeru razhajanja med odločitvami sodišč ali drugih pristojnih organov, vključno z odločitvami iz člena 22(4) o popravku ali izbrisu, izbriše zadevni podatek iz sistema tista država članica, ki ga je vanj vnesla, ali Europol.

POGLAVJE V

HRAMBA PODATKOV

Člen 14

1. Podatki, vneseni v carinski informacijski sistem, se hranijo samo tako dolgo, kot je potrebno za dosego cilja, zaradi katerega so bili vneseni. Država članica, ki je zagotovila podatke, ali Europol, če je sam vnesel podatke, vsaj enkrat letno preveri, če je hramba podatkov še potrebna.

2. Država članica, ki je zagotovila podatke, ali Europol, če je sam vnesel podatke, se lahko med preverjanjem odloči, da bo hranil(-a) te podatke do naslednjega preverjanja, če je to potrebno za dosego cilja, zaradi katerega je bil opravljen vnos. Če ni sprejeta odločitev o hrambi teh podatkov, se ti brez poseganja v člen 22 avtomatsko prenesejo v tisti del carinskega informacijskega sistema, do katerega je dostop omejen v skladu z odstavkom 4 tega člena.

3. Carinski informacijski sistem o načrtovanem prenosu podatkov iz carinskega informacijskega sistema skladno z odstavkom 2 en mesec pred zadevnim prenosom avtomatsko obvesti državo članico, ki je zagotovila podatke, ali Europol, če je podatke vnesla ta agencija.

4. Podatki, ki se prenesejo v skladu z odstavkom 2, se še eno leto hranijo v carinskem informacijskem sistemu, vendar so brez poseganja v člen 22 dostopni le predstavniku odbora iz člena 23 ali nadzornim organom iz členov 24(1) in 25(1). V tem obdobju se lahko podatki samo preverijo, če so točni in zakoniti, nato pa jih je treba izbrisati.

POGLAVJE VI

VZPOSTAVITEV IDENTIFIKACIJSKE PODATKOVNE BAZE CARINSKIH DATOTEK

Člen 15

1. Poleg podatkov iz člena 3 carinski informacijski sistem v posebni podatkovni bazi (v nadaljnjem besedilu „identifikacijska podatkovna baza carinskih datotek“) vsebuje še podatke iz tega poglavja. Brez poseganja v določbe tega poglavja ter poglavij VII in VIII veljajo vse določbe tega sklepa tudi za identifikacijsko podatkovno bazo carinskih datotek.

2. Cilj identifikacijske podatkovne baze carinskih datotek je omogočiti, da organi države članice, pristojni za carinske preiskave, imenovani v skladu s členom 7, pri odpiranju preiskovalne datoteke ali pri preiskovanju ene ali več oseb ali podjetij, ugotovijo, kateri pristojni organi drugih držav članic izvajajo ali so izvedli preiskavo o teh osebah ali podjetjih, da bi se s tem na podlagi informacij o obstoju preiskovalnih datotek dosegli cilji iz člena 1(2).

3. Vsaka država članica za namene identifikacijske podatkovne baze carinskih datotek pošlje drugim državam članicam in odboru iz člena 23 seznam hujših kršitev nacionalne zakonodaje.

Seznam vsebuje le kršitve, ki se kaznujejo:

(a) z zaporno kaznijo ali varnostnim ukrepom zaporne kazni do največ dvanajst mesecev; ali

(b) z denarno kaznijo najmanj 15 000 EUR.

4. Če potrebuje država članica pri poizvedbi v identifikacijski podatkovni bazi carinskih datotek obsežnejše informacije o shranjenih preiskovalnih datotekah, ki zadevajo osebo ali podjetje, na podlagi veljavnih instrumentov medsebojne pomoči zaprosi za pomoč državo članico, ki zagotovi podatke.

POGLAVJE VII

DELOVANJE IN UPORABA IDENTIFIKACIJSKE PODATKOVNE BAZE CARINSKIH DATOTEK

Člen 16

1. Pristojni organi vnesejo v identifikacijsko podatkovno bazo carinskih datotek podatke iz preiskovalnih datotek za namene, določene v členu 15(2). Podatki zajemajo le naslednje kategorije:

(a) osebo ali podjetje, ki je ali je bila predmet preiskovalne datoteke, ki jo ureja pristojni organ države članice, in (i) za katero/katerega se v skladu z nacionalno zakonodajo zadevne države članice sumi, da hudo krši, je hudo kršila, sodeluje ali je sodelovala pri hujši kršitvi nacionalne zakonodaje; ali (ii) za katero/katerega je bilo ugotovljeno, da je zakrivil(-a) takšno kršitev; ali (iii) kateri/kateremu je bila za takšno kršitev naložena upravna ali sodna kazen; ali

(b) področje, na katerega se nanaša preiskovalna datoteka;

(c) ime, državljanstvo in podatke organa države članice, ki obravnava zadevo, ter številko datoteke.

Podatki iz točk (a), (b) in (c) se v evidenco podatkov vnesejo ločeno za vsako osebo ali podjetje. Povezave med evidencami podatkov niso dovoljene.

2. Osebni podatki iz odstavka 1(a) se omejijo na naslednje:

(a) za osebe: priimek, dekliški priimek, imena, nekdanje priimke in vzdevke, datum in kraj rojstva, državljanstvo in spol, naslov;

(b) za podjetja: trgovsko ime, ime, ki ga podjetje uporablja pri svojih dejavnostih, sedež podjetja in identifikacijsko številko za DDV, identifikacijsko številko za trošarine, naslov.

3. Podatki se v skladu s členom 19 vnesejo za omejeno obdobje.

Člen 17

Država članica v določenih primerih ni obvezana, da vnese podatke iz člena 16, če bi tak vnos škodoval javnemu redu ali drugim bistvenim interesom, zlasti v zvezi z varstvom podatkov zadevne države članice.

Člen 18

1. Vnos podatkov v identifikacijsko podatkovno bazo carinskih datotek in njihovo preverjanje je v izključni pristojnosti organov iz člena 15(2).

2. Ob vsaki poizvedbi v identifikacijski podatkovni bazi carinskih datotek morajo biti razvidni naslednji osebni podatki:

(a) za osebe: priimek in/ali ime in/ali dekliški priimek in/ali nekdanji priimki in/ali vzdevki in/ali datum rojstva in/ali naslov;

(b) za podjetja: trgovsko ime in/ali ime, ki ga podjetje uporablja pri svojih dejavnostih, in/ali identifikacijska številka za DDV in/ali identifikacijska številka za trošarine in/ali naslov.

POGLAVJE VIII

HRAMBA PODATKOV IZ IDENTIFIKACIJSKE PODATKOVNE BAZE CARINSKIH DATOTEK

Člen 19

1. Roki hrambe podatkov so opredeljeni z zakoni, predpisi in postopki države članice, ki jih je vnesla v sistem. Vendar se naslednji roki, ki začnejo teči z dnem vnosa podatkov v bazo, v nobenem primeru ne smejo prekoračiti:

(a) podatki, ki se nanašajo na datoteke tekočih preiskav, se lahko hranijo največ tri leta, če ni bila ugotovljena nobena kršitev. Podatki se izbrišejo pred navedenim rokom, če je poteklo eno leto od zadnje preiskave;

(b) podatki, ki se nanašajo na preiskovalne datoteke, pri katerih je bila ugotovljena kršitev, za katero pa še ni bila izrečena pravnomočna sodba ali naložena denarna kazen, se lahko hranijo največ šest let;

(c) podatki, ki se nanašajo na preiskovalne datoteke, za katere je bila izrečena pravnomočna sodba ali naložena denarna kazen, se lahko hranijo največ deset let.

2. Na vseh stopnjah preiskave iz točk (a), (b) in (c) odstavka 1 je treba v skladu z zakoni in drugimi predpisi države članice, ki zagotovi podatke, nemudoma izbrisati vse podatke, ki se nanašajo na osebo ali podjetje iz člena 16, kakor hitro je oproščena/oproščeno suma.

3. Podatki se iz identifikacijske podatkovne baze carinskih datotek samodejno izbrišejo takoj, ko je prekoračen najdaljši rok hrambe iz odstavka 1.

POGLAVJE IX

VARSTVO OSEBNIH PODATKOV

Člen 20

1. Vsaka država članica, ki namerava prejeti osebne podatke iz carinskega informacijskega sistema ali pa jih vanj vnesti, sprejme najpozneje do … (6), ustrezne določbe, s katerimi zagotovi vsaj takšno varstvo osebnih podatkov, kot izhaja iz načel Strasbourške konvencije iz leta 1981.

2. Država članica prejme osebne podatke iz carinskega informacijskega sistema ali pa jih vanj vnese samo, če so na njenem ozemlju že uveljavljeni zakoni za varstvo teh podatkov, predvideni v odstavku 1. Država članica prav tako pred tem imenuje nacionalni nadzorni organ ali organe v skladu s členom 24.

3. Da se zagotovi pravilna uporaba določb o varstvu podatkov iz tega sklepa, se carinski informacijski sistem v vsaki državi članici upošteva kot nacionalna datoteka, za katero veljajo nacionalne določbe iz odstavka 1 in vsi drugi najstrožji ukrepi iz tega sklepa.

Člen 21

1. Ob upoštevanju člena 8(1) vsaka država članica zagotovi, da je po njenih zakonih, predpisih in postopkih nezakonito uporabljati podatke iz carinskega informacijskega sistema za vse druge namene, razen za doseganje ciljev iz člena 1(2).

2. Podatki se lahko podvajajo samo za tehnične namene, pod pogojem, da je takšno podvajanje nujno za neposredno iskanje s strani organov iz člena 7.

3. Ob upoštevanju člena 8(1) se osebni podatki, ki so jih vnesle druge države članice, ne smejo prepisati iz carinskega informacijskega sistema v druge nacionalne datoteke, razen v primeru prepisa v sisteme za obvladovanje tveganj, ki se uporabljajo za usmerjanje carinskih kontrol na nacionalni ravni, ali prepisa v sisteme operativnih analiz, ki omogočajo usklajevanje ukrepov.

4. V izjemnih primerih iz odstavka 3 so samo analitiki, ki jih imenujejo nacionalni organi vsake države članice, pooblaščeni za obdelavo osebnih podatkov, pridobljenih iz carinskega informacijskega sistema, in sicer bodisi v okviru sistema za obvladovanje tveganj, ki ga nacionalni organi uporabljajo za usmerjanje carinskih kontrol, ali v okviru sistema operativne analize, ki omogoča usklajevanje ukrepov.

5. Vsaka država članice pošlje vsem drugim državam članicam in odboru iz člena 23 seznam pristojnih služb, pristojnih za obvladovanje tveganj, katerih analitiki so v skladu z odstavkom 3 tega člena pooblaščeni za prepisovanje in obdelavo osebnih podatkov, vnesenih v carinski informacijski sistem.

6. Seznam nacionalnih organov iz odstavka 4 se v informativne namene objavi v Uradnem listu Evropske unije.

7. Osebni podatki, prepisani iz carinskega informacijskega sistema, se hranijo le toliko časa, kolikor je potrebno za dosego namena, za katerega so bili prepisani. Uporabnik carinskega informacijskega sistema, ki je prepisal podatke, vsaj enkrat letno preveri, ali jih je treba ohraniti. Obdobje hrambe ne presega desetih let. Osebni podatki, ki niso več potrebni za izvedbo analize, se takoj izbrišejo ali se iz njih odstranijo identifikacijski elementi.

Člen 22

1. Pravice oseb glede osebnih podatkov v carinskem informacijskem sistemu, zlasti njihova pravica do dostopa, se uveljavljajo v skladu z zakoni, predpisi in postopki države članice, v kateri se nanje sklicujejo.

Nacionalni nadzorni organi iz člena 23 odločijo, ali se informacija lahko sporoči in po kakšnem postopku, če je tako določeno v zakonih, predpisih ali postopkih zadevne države članice.

Država članica, ki ni vnesla zadevnih podatkov, jih lahko sporoči samo, če je najprej dala možnost državi članici, ki zagotovi podatke, da sprejme stališče.

2. Država članica, ki se jo zaprosi za dostop do osebnih podatkov, ga zavrne, če lahko takšen dostop škoduje izvajanju zakonite naloge, navedene v poročilu iz člena 5(1), ali da zavaruje pravice in svoboščine drugih. Dostop se v vsakem primeru zavrne v času tajnega nadzora, opazovanja ali poročanja ter med potekom operativne analize podatkov ali upravne poizvedbe ali kriminalistične preiskave.

3. Vsaka oseba, na katero se nanašajo osebni podatki, lahko v vsaki državi članici v skladu z zakoni, predpisi in postopki zadevne države članice zahteva, da se ti podatki popravijo ali izbrišejo, če so netočni ali če so bili vneseni ali shranjeni v carinski informacijski sistem v nasprotju s ciljem iz člena 1(2) tega sklepa ali določbami člena 5 Strasbourške konvencije iz leta 1981.

4. Vsaka oseba lahko na območju vsake države članice v skladu z zakoni, predpisi in postopki zadevne države članice sproži postopek ali pritožbo na sodišču, kot je ustrezno, ali pri organu, pristojnem po zakonih, predpisih in postopkih te države članice, v zvezi z osebnimi podatki v carinskem informacijskem sistemu, ki se nanašajo nanjo, z namenom:

(a) popraviti ali izbrisati netočne osebne podatke;

(b) popraviti ali izbrisati osebne podatke, ki so bili v carinski informacijski sistem vneseni ali v njem shranjeni v nasprotju s tem sklepom;

(c) pridobiti dostop do osebnih podatkov;

(d) dobiti odškodnino v skladu s členom 28(2).

Zadevne države članice se skupaj zavežejo, da bodo izvršile dokončne sklepe, ki jih je sprejelo sodišče ali drug pristojni organ v skladu s točkami (a), (b) in (c).

5. Sklicevanje iz tega člena in člena 13(5) na „dokončni sklep“ nikakor ne pomeni, da mora država članica spodbijati odločbo sodišča ali drugega pristojnega organa.

POGLAVJE X

INSTITUCIONALNI OKVIR

Člen 23

1. Ustanovi se odbor, sestavljen iz predstavnikov carinskih uprav držav članic. Odbor soglasno sprejema odločitve glede določb točke (a) odstavka 2 in z dvotretjinsko večino odločitve, ki zadevajo določbe točke (b) odstavka 2. Odbor soglasno sprejme svoj poslovnik.

2. Odbor je odgovoren za:

a) izvajanje in pravilno uporabo tega sklepa, brez poseganja v pooblastila organov iz členov 24(1) in 25(1);

b) pravilno tehnično in operativno delovanje carinskega informacijskega sistema. Odbor sprejme vse potrebne korake, da zagotovi pravilno izvajanje ukrepov iz členov 14 in 26 v zvezi s carinskim informacijskim sistemom. Za namene tega odstavka ima lahko odbor neposreden dostop do podatkov, vnesenih v carinski informacijski sistemi, ter jih lahko neposredno uporablja.

3. Odbor mora enkrat letno v skladu z naslovom VI Pogodbe o Evropski uniji poročati Svetu o učinkovitosti in uspešnosti carinskega informacijskega sistema, pri čemer daje tudi vsa potrebna priporočila.

4. Komisija sodeluje pri postopkih v odboru.

POGLAVJE XI

NADZOR NAD VARSTVOM OSEBNIH PODATKOV

Člen 24

1. Vsaka država članica imenuje nacionalni nadzorni organ ali organe, pristojne za varstvo osebnih podatkov, za neodvisno nadziranje takšnih podatkov, vnesenih v carinski informacijski sistem.

Nadzorni organi morajo v skladu s svojo nacionalno zakonodajo izvajati neodvisen nadzor in pregled, da se zagotovi, da se z obdelavo in uporabo podatkov iz carinskega informacijskega sistema ne krši pravic zadevnih oseb. V ta namen imajo nadzorni organi dostop do carinskega informacijskega sistema.

2. Vsaka oseba lahko vsak nacionalni nadzorni organ zaprosi, da v carinskem informacijskem sistemu preveri osebne podatke, ki se nanašajo nanjo, ter za kakšne namene se uporabljajo oziroma so se uporabljali. To pravico urejajo zakoni, predpisi in postopki države članice, v kateri se vloži prošnjo. Če je podatke vnesla druga država članica, se preverjanje opravi v tesnem sodelovanju z nacionalnim nadzornim organom te države članice.

Člen 25

1. Ustanovi se skupni nadzorni organ, ki ga sestavljata po dva predstavnika iz vsake države članice, izbrana iz neodvisnega nacionalnega nadzornega organa ali organov vsake posamezne države.

2. Skupni nadzorni organ opravlja svoje naloge v skladu z določbami tega sklepa in Strasbourške konvencije iz leta 1981, pri čemer upošteva Priporočilo R(87) 15.

3. Skupni nadzorni organ je pristojen za nadzor delovanja carinskega informacijskega sistema, preučitev vseh težav pri uporabi ali razlaganju, ki se lahko pojavijo med njegovim delovanjem, preučitev težav, ki lahko nastanejo v zvezi z izvajanjem neodvisnega nadzora s strani nacionalnih nadzornih organov držav članic ali pri uveljavljanju pravic posameznika do dostopa do sistema, ter pripravo predlogov za skupno reševanje težav.

4. Skupni nadzorni organ ima za izpolnjevanje svojih obveznosti dostop do carinskega informacijskega sistema.

5. Poročila, ki jih pripravi skupni nadzorni organ, se pošljejo organom, ki jim nacionalni nadzorni organi posredujejo svoja poročila.

POGLAVJE XIII

VARNOST CARINSKEGA INFORMACIJSKEGA SISTEMA

Člen 26

1. Vse upravne ukrepe, potrebne za zagotavljanje varnosti sprejmejo:

(a) pristojni organi držav članic v zvezi s terminali carinskega informacijskega sistema, ki se nahajajo v njihovih državah;

(b) odbor iz člena 23 v zvezi s carinskim informacijskim sistemom in terminali, ki se nahajajo v istih prostorih kot sistem ter se uporabljajo za tehnične namene in preverjanja, ki se zahtevajo po odstavku 3 tega člena.

2. Pristojni organi in odbor iz člena 23 predvsem sprejmejo ukrepe, s katerimi se:

(a) vsem nepooblaščenim osebam prepreči dostop do naprav, ki se uporabljajo za obdelavo podatkov;

(b) nepooblaščenim osebam prepreči branje, prepisovanje, spreminjanje ali brisanje podatkov in nosilcev podatkov;

(c) prepreči nepooblaščen vnos podatkov in vsako nepooblaščeno branje, spreminjanje ali brisanje podatkov;

(d) nepooblaščenim osebam prepreči dostop do podatkov v carinskem informacijskem sistemu s pomočjo opreme za prenos podatkov;

(e) zagotovi, da imajo pooblaščene osebe pri uporabi carinskega informacijskega sistema dostop samo do tistih podatkov, za katere so pristojne;

(f) zagotovi, da je mogoče preveriti in določiti, katerim organom se lahko podatki pošljejo s pomočjo opreme za prenos podatkov;

(g) zagotovi, da je mogoče pozneje preveriti in določiti, kateri podatki so bili vneseni v carinski informacijski sistem, kdaj so bili vneseni in kdo jih je vnesel, ter nadzorovati poizvedovanje;

(h) prepreči vsako nepooblaščeno branje, prepisovanje, spreminjanje ali brisanje podatkov med prenosom podatkov in prenosom nosilcev podatkov.

3. Odbor iz člena 23 nadzoruje poizvedovanje po carinskem informacijskem sistemu, da se preveri, ali so bila opravljena iskanja dovoljena in ali so jih izvedli pooblaščeni uporabniki. Preveri se vsaj 1 % vseh iskanj. Te poizvedbe in njihov nadzor se zabeležijo v sistemu, odbor iz člena 23 in nadzorni organi iz členov 24 in 25 pa jih uporabljajo samo za omenjeno preverjanje. Po šestih mesecih se izbrišejo.

Člen 27

Pristojna carinska uprava iz člena 10(1) je pristojna za varnostne ukrepe iz člena 26 v zvezi s terminali na ozemlju zadevne države članice, preverjanja iz členov 14(1) in (2) ter člena 18, ter med drugim za pravilno izvajanje tega sklepa, kolikor je to potrebno glede na zakone, predpise in postopke te države članice.

POGLAVJE XIII

ODGOVORNOSTI IN OBVEZNOSTI

Člen 28

1. Vsaka država članica je odgovorna za točnost, ažurnost in zakonitost podatkov, ki jih je vnesla v carinski informacijski sistem. Vsaka država članica je med drugim odgovorna tudi za spoštovanje določb člena 5 Strasbourške konvencije iz leta 1981.

2. Vsaka država članica je v skladu s svojimi zakoni, predpisi in postopki odgovorna za škodo, ki je v zadevni državi članici povzročena osebi z uporabo carinskega informacijskega sistema. Prav tako je odgovorna, če je kot država članica, ki je zagotovila podatke, povzročila škodo s tem, da je vnesla netočne podatke oziroma je podatke vnesla v nasprotju s tem sklepom.

3. Če država članica, proti kateri se ukrepa v zvezi z netočnostjo podatkov, ni država članica, ki je zagotovila te podatke, si zadevna država članica prizadeva za sklenitev dogovora o morebitnem deležu izplačane odškodnine, ki ga država članica, ki je zagotovila podatke, povrne drugi državi članici. Vsi tako dogovorjeni zneski se povrnejo na zahtevo.

Člen 29

1. Stroški v zvezi pridobitvijo, študijami, razvijanjem in vzdrževanjem osrednje računalniške infrastrukture (strojne opreme), programske opreme in specializiranih mrežnih povezav ter stroški v zvezi z ustreznimi službami za oskrbo, podporo in usposabljanje, ki jih ni mogoče ločiti od delovanja carinskega informacijskega sistema za namene uporabe carinske in kmetijske zakonodaje Skupnosti, ter carinskim informacijskim sistemom, ki ga države članice uporabljajo na svojem ozemlju, se pokrivajo iz splošnega proračuna Evropske skupnosti.

2. Druge stroške, ki nastanejo pri izvajanju tega sklepa, pokrivajo države članice. Delež posamezne države članice se določi v skladu z deležem njenega bruto nacionalnega proizvoda glede na skupno vsoto bruto nacionalnih proizvodov držav članic za leto pred letom, v katerem so nastali stroški.

Za namene uporabe tega odstavka izraz „bruto nacionalni proizvod“ pomeni bruto nacionalni proizvod, določen v skladu z Direktivo Sveta 89/130/EGS, Euratom z dne 13. februarja 1989 o uskladitvi izračunavanja bruto nacionalnega proizvoda po tržnih cenah (7) ali katerim koli instrumentom Skupnosti, ki jo spreminja ali nadomešča.

POGLAVJE XIV

IZVAJANJE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 30

Informacije, predvidene po temu sklepu, se izmenjavajo neposredno med organi držav članic.

Člen 31

Države članice sprejmejo potrebne določbe nacionalne zakonodaje, da bi bile skladne s tem sklepom do … (6).

Člen 32

Ta sklep od … (6) nadomešča Konvencijo o uporabi informacijske tehnologije za carinske namene, Protokol z dne 12. marca 1999 glede področja pranja premoženjske koristi v Konvenciji o uporabi informacijske tehnologije za carinske namene in vključitvi registrske številke prevoznega sredstva v Konvencijo (8) (v nadaljnjem besedilu „Protokol glede področja pranja premoženjske koristi“) ter Protokol, z dne 8. maja 2003, ki na podlagi člena 34 Pogodbe o Evropski uniji spreminja Konvencijo o uporabi informacijske tehnologije v carinske namene glede vzpostavitve identifikacijske podatkovne baze carinskih datotek (9) (v nadaljnjem besedilu „Protokol o vzpostavitve identifikacijske podatkovne baze carinskih datotek“).

Člen 33

Razen, če je v tem sklepu določeno drugače, se vsi izvedbeni ukrepi Konvencije o uporabi informacijske tehnologije za carinske namene ter Protokola glede področja pranja premoženjske koristi in Protokola o vzpostavitve identifikacijske podatkovne baze carinskih datotek razveljavijo z … (6).

Člen 34

Vse spore med državami članicami glede razlage ali uporabe tega sklepa mora na začetni stopnji preučiti Svet v skladu s postopkom, določenim v naslovu VI Pogodbe, da bi se dosegla rešitev.

Če se rešitve ne doseže v šestih mesecih, lahko stranka v sporu zadevo posreduje Sodišču Evropskih skupnosti.

Člen 35

1. Ta sklep začne učinkovati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

2. Uporablja se od …

V …, dne … Za Svet Predsednik

(1) Mnenje z dne … (še ni objavljeno v Uradnem listu).

(2) UL L 218, 13.8.2008, str. 48.

(3) UL C 316, 27.11.1995, str. 33.

(4) UL …

(5) UL L 63, 6.3.2002, str. 1.

(6) Prosim vstavite datum začetka veljavnosti tega sklepa.

(7) UL L 49, 21.2.1989, str. 26.

(8) UL C 91, 31.3.1999, str. 2.

(9) UL C 139, 13.6.2003, str. 2.