EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 12.9.2018 COM(2018) 633 final 2016/0131(COD) Spremenjeni predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o Agenciji Evropske unije za azil in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 439/2010









FMT:ItalicPrispevek Evropske komisije k srečanju voditeljev

FMT:Italicv Salzburgu 19. in 20. septembra 2018



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1.OZADJE SPREMENJENEGA PREDLOGA •Razlogi za spremenjeni predlog in njegovi cilji Ta predlog je del sklopa ukrepov, sprejetih na podlagi sklepov Evropskega sveta z dne 28. junija 2018, v okviru katerega Komisija predlaga okrepitev evropske mejne in obalne straže in pregled direktive o vračanju ter spreminja svoj prvotni predlog uredbe o Agenciji Evropske unije za azil. Predlogi temeljijo na načelih solidarnosti in odgovornosti ter bodo državam članicam omogočili, da se bodo lahko v celoti zanesle na podporo Unije pri upravljanju mešanih migracijskih tokov zaradi hitre obravnave, tudi v nadzorovanih centrih, primerov državljanov tretjih držav, ki zaprosijo za mednarodno zaščito ali so nezakonito prisotni na ozemlju držav članic. Evropski svet je v svojih sklepih ponovno potrdil pomen celovitega pristopa k migracijam, ki niso izziv le za posamezne države članice, temveč za celotno Evropo. V zvezi s tem je poudaril, da je pomembna celovita podpora Unije za zagotovitev urejenega upravljanja migracijskih tokov. Glavna načela iz sklepov Evropskega sveta so države članice dodatno podprle na različnih forumih, poudarek pa je bil na potrebi po okrepitvi orodij evropske solidarnosti. Agencija Evropske unije za azil bi morala biti oprijemljiv primer evropske solidarnosti, prav tako pa mora biti sposobna doseči raven ambicij, ki je potrebna za učinkovit in uspešen skupni evropski azilni sistem v okviru Evropske unije. Agencija Evropske unije za azil mora biti sposobna državam članicam zagotavljati polno operativno podporo, kadar je to potrebno, in okrepiti zmogljivosti držav članic za upravljanje azilnih primerov v upravni fazi postopka ter za obravnavanje pritožb v azilnih primerih. Ta spremenjeni predlog uredbe o Agenciji Evropske unije za azil se osredotoča na določbe v zvezi z operativno in tehnično podporo, da bi se zagotovilo, da bo Agencija na zahtevo države članice lahko zagotovila podporo v največji možni meri z izvedbo postopka za mednarodno zaščito ali njegovih delov v upravni fazi, z izvedbo postopka za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ali pomočjo pri njem in s pomočjo sodiščem pri obravnavi pritožb, brez poseganja v pristojnost držav članic, da sprejemajo odločitve v zvezi s posameznimi prošnjami, in ob popolnem spoštovanju organizacije sodstva v posameznih državah članicah ter sodne neodvisnosti in nepristranskosti. Komisija je na podlagi sklepov Evropskega sveta razvila koncepta regionalnih ureditev za izkrcanje in nadzorovanih centrov ter sodeluje z državami članicami, ustreznimi agencijami Unije in drugimi zainteresiranimi stranmi, da bi se ta koncepta izvajala na podlagi skupnih prizadevanj s popolno podporo Unije. Cilj tega spremenjenega predloga je tudi okrepiti elemente sodelovanja med Agencijo Evropske unije za azil in evropsko mejno in obalno stražo, da bi se upošteval predlog Komisije o spremembi uredbe o evropski mejni in obalni straži, zlasti kar zadeva napotitev podpornih skupin za upravljanje migracij na žariščne točke in v nadzorovane centre. Komisija tako obravnava potrebo po zagotovitvi sinergij med postopkom za mednarodno zaščito in postopkom vrnitve z usklajevanjem med pristojnimi nacionalnimi organi in ustreznimi agencijami Unije. Ta spremenjeni predlog je treba obravnavati v okviru medinstitucionalnih pogajanj o predlogu uredbe o Agenciji Evropske unije za azil in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 439/2010, ki ga je Komisija predstavila 4. maja 2016. Evropski parlament in Svet sta na podlagi navedenih pogajanj 28. junija 2017 dosegla začasni dogovor, ki bo po mnenju Komisije že znatno okrepil mandat Agencije Evropske unije za azil (v nadaljnjem besedilu: Agencija) v primerjavi s trenutnim mandatom Evropskega azilnega podpornega urada. Uredba o Agenciji Evropske unije za azil še ni bila sprejeta, saj trenutno potekajo razprave o reformi celotnega skupnega evropskega azilnega sistema. Komisija spoštuje začasni dogovor, ki sta ga 28. junija 2017 dosegla Evropski parlament in Svet, ter priznava dodano vrednost tega kompromisa v primerjavi s sedanjo uredbo. Komisija meni, da bi bilo treba o tem spremenjenem predlogu razpravljati v okviru tekočih pogajanj o reformi skupnega evropskega azilnega sistema ter ga obravnavati kot dopolnitev teh razprav. Ta spremenjeni predlog nikakor ne bi smel prispevati k nadaljnji odložitvi sprejetja uredbe o Agenciji Evropske unije za azil. Evropski svet je nadalje poudaril, da je treba poiskati hitro rešitev za celotni sveženj o skupnem evropskem azilnem sistemu in da bi bilo treba nadaljevati delo, da bi se lahko sveženj čim prej zaključil. Ciljno usmerjene spremembe tega predloga, v povezavi s predlogom o evropski mejni in obalni straži ter predlogom o direktivi o vračanju, temeljijo na celovitem pristopu, da bi se olajšal dogovor, ki vzpostavlja pravo ravnovesje med solidarnostjo in odgovornostjo. •Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike Komisija je aprila 2016 v odgovor na pozive Evropskega sveta napovedala, da si bo prizadevala za nadaljnjo reformo obstoječega okvira Unije, da bi se zagotovila humana in učinkovita azilna politika, in je maja in julija istega leta predstavila sveženj predlogov za reformo skupnega evropskega azilnega sistema. Med navedenimi predlogi je bil tudi predlog uredbe o Agenciji Evropske unije za azil. Ta spremenjeni predlog dopolnjuje prvotni predlog Komisije in je skladen s ciljem oblikovanja notranje politike, ki temelji na ravnovesju med solidarnostjo in odgovornostjo, pri čemer upošteva sklepe Evropskega sveta iz junija 2018. Okrepljena podpora Agencije Evropske unije za azil je bistveni element solidarnosti. •Skladnost z drugimi politikami Unije Ta predlog je v skladu s celovito dolgoročno politiko za boljše upravljanje migracij, kot jo je Komisija določila v evropski agendi za migracije, ki je politične smernice predsednika Junckerja razvila v sklop na štirih stebrih temelječih skladnih pobud, ki se vzajemno krepijo. Navedeni stebri so zmanjšanje spodbude za nedovoljene migracije, varovanje zunanjih meja in reševanje življenj, močna azilna politika in nova politika o zakonitih migracijah. S tem predlogom se nadalje izvaja evropska agenda za migracije, natančneje v zvezi s ciljem krepitve azilne politike Unije, saj bo Agencija Evropske unije za azil zagotavljala popolno in skladno izvajanje skupnega evropskega azilnega sistema. Predlog je odgovor na pozive Evropskega sveta iz junija 2018 k celovitemu pristopu k migracijam, ki združuje učinkovitejši nadzor zunanjih meja Unije, okrepljeno zunanje delovanje in okrepljene notranje vidike, zlasti tiste, ki so povezani z reformo skupnega evropskega azilnega sistema. Pravila iz tega predloga bo dopolnjevala revidirana okvirna finančna uredba za decentralizirane agencije, vključno z okrepljenimi pravili za upravljanje teh agencij s področja goljufij, nepravilnosti, nasprotja interesov in notranje kontrole. 2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST •Pravna podlaga Zakonodajni predlog temelji na členu 78(1) in (2) Pogodbe o delovanju Evropske unije. •Subsidiarnost Cilji tega predloga so (i) zagotoviti, da lahko države članice izkoristijo večjo podporo Agencije, vključno s sodelovanjem Agencije v upravni fazi postopka za mednarodno zaščito in v postopku na podlagi Uredbe (EU) XXX/XXX [dublinska uredba], da bi lahko hitro in pravočasno obravnavale prošnje za mednarodno zaščito, kar bo omogočilo učinkovito in pravilno delovanje azilnih in sprejemnih sistemov; (ii) okrepiti elemente sodelovanja med Agencijo Evropske unije za azil in evropsko mejno in obalno stražo ter (iii) Komisiji podeliti odgovornost za predlaganje seznama kandidatov za namestnika izvršnega direktorja.

Ker je zagotovitev ustrezne uporabe pravnega okvira na področju azila in učinkovitega delovanja skupnega evropskega azilnega sistema kot celote v skupnem interesu, države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev tega predloga in se lahko ti zaradi obsega in učinkov bolje dosežejo na ravni Unije, zato lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji (PEU). •Sorazmernost Predlog predvideva možnost, da Agencija zagotovi okrepljeno podporo, vključno z njenim sodelovanjem v upravni fazi postopka za mednarodno zaščito in v postopku na podlagi Uredbe (EU) XXX/XXX [dublinska uredba], vključno s pripravo odločitev o prošnjah za mednarodno zaščito. Taka podpora se lahko državam članicam zagotovi le na njihovo zahtevo in v skladu z njihovimi potrebami. Zato v skladu z načelom sorazmernosti iz člena 5 PEU ta predlog ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. •Izbira instrumenta Ustrezna stopnja učinkovitosti in enotnosti, potrebna pri uporabi zakonodaje Unije na področju azila, se lahko doseže le z uredbo. Prav tako je ob upoštevanju dejstva, da je bil prvotni predlog Komisije predlog uredbe o Agenciji Evropske unije za azil, primerno, da se za ta spremenjeni predlog uporabi isti pravni instrument. 3. REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA Komisija je med pripravo tega spremenjenega predloga upoštevala nedavne razprave v Evropskem svetu, Svetu ministrov in Evropskem parlamentu v zvezi s trajnimi izzivi na področju migracij in azila ter v zvezi s pomenom nadaljnjega izboljšanja učinkovitosti agencij Unije pri odločnem obravnavanju navedenih izzivov. Evropski svet je na zasedanju 28. junija 2018 zlasti ponovno potrdil, da so migracije izziv ne le za posamezne države članice, temveč za celotno Evropo. V zvezi s tem je poudaril, da je pomembna celovita podpora Unije za zagotovitev urejenega upravljanja migracijskih tokov. Ta predlog zato odraža to zamisel in predvideva okrepljeno operativno podporo, ki bo državam članicam omogočila, da se bolje spopadejo s sedanjimi migracijskimi izzivi ob podpori Agencije. Zato ta predlog ob upoštevanju medinstitucionalnih pogajanj in začasnega dogovora, ki sta ga dosegla Evropski parlament in Svet 28. junija 2017, določa le ciljno usmerjene spremembe člena 16 o operativni in tehnični podpori ter člena 21 o podpornih skupinah za upravljanje migracij (da se zagotovi skladnost s predlogom uredbe o evropski mejni in obalni straži, ki se predloži skupaj s tem spremenjenim predlogom). Poleg tega se predlaga nov člen, in sicer člen 16a o okrepljeni podpori pri postopku za mednarodno zaščito in postopku na podlagi dublinske uredbe, ter spreminja člen 47 v zvezi z izbiro namestnika izvršnega direktorja. Cilj predloga je tako odzivanje na trenutne nujne potrebe držav članic, ki se soočajo z migracijskim pritiskom, in odraža trenutne razmere na terenu, obenem pa so predlagane spremembe omejene na tisto, kar je v ta namen nujno potrebno. Glede na zgornje pojasnilo in na splošno omejeno naravo tega spremenjenega predloga se je Komisija odločila, da ne bo sprožila dodatnih ocen, posvetovanj z zainteresiranimi stranmi ali ocen učinka, saj se pri tem opira na tiste, ki so že bile opravljene med pripravo prvotnega predloga uredbe o Agenciji Evropske unije za azil, ki ga je Komisija predstavila 4. maja 2016. •Temeljne pravice Ta predlog spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki so priznana zlasti v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah. Vse dejavnosti Agencije Evropske unije za azil se izvajajo ob polnem spoštovanju temeljnih pravic, določenih v Listini, vključno s pravico do azila (člen 18 Listine), varstvom pred vračanjem (člen 19 Listine), pravico do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja (člen 7 Listine), pravico do varstva osebnih podatkov (člen 8 Listine) in pravico do učinkovitega pravnega sredstva (člen 47 Listine). Predlog v celoti upošteva pravice otroka in posebne potrebe oseb v ranljivem položaju. 4.PRORAČUNSKE POSLEDICE Ta predlog spreminja prvotni predlog uredbe o Agenciji Evropske unije za azil, ki ga je predstavila Komisija, in določa okrepljeno operativno in tehnično podporo Agencije državam članicam, zlasti z zagotavljanjem okrepljene podpore pri postopku za mednarodno zaščito in izvajanju dublinske uredbe. S predlogom se poleg tega uvaja možnost širše uporabe podpornih skupin za upravljanje migracij. Zato so potrebna dodatna finančna sredstva, ki bodo Agenciji omogočala napotitev potrebnih podpornih skupin za azil (od strokovnjakov za azil in začasnih uslužbencev do tolmačev) ter tehnične opreme in infrastrukture za te dejavnosti (na primer opreme za sistem Eurodac). Potrebna dodatna finančna sredstva znašajo 55 milijonov EUR za vsako leto od leta 2019 do leta 2027. Skupna finančna sredstva, ki jih Agencija potrebuje za opravljanje svojih nalog na podlagi predlaganega razširjenega mandata, znašajo 320,8 milijona EUR za obdobje 2019–2020 in 1,25 milijarde EUR za obdobje 2021–2027. Za učinkovito izvajanje novih nalog Agencije niso predvidena nobena nova delovna mesta v primerjavi s prvotnim predlogom Komisije, ki je predvideval postopno povečanje števila zaposlenih Agencije na 500 ekvivalentov polnega delovnega časa v letu 2020, saj bi večino predlaganih novih dejavnosti opravljale dodatne napotene podporne skupine za azil. Finančne potrebe so v skladu z veljavnim večletnim finančnim okvirom in lahko vključujejo uporabo posebnih instrumentov, kot so opredeljeni v Uredbi Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013. Zaprošeni finančni prispevek EU za obdobje 2021–2027 se lahko financira v okviru zgornjih mej, določenih v predlogu večletnega finančnega okvira z dne 2. maja 2018. 5.DRUGI ELEMENTI •Natančnejša pojasnitev posameznih določb predloga Ta predlog o spremembi prvotnega predloga uredbe o Agenciji Evropske unije za azil, ki ga je predstavila Komisija, upošteva medinstitucionalna pogajanja in začasni dogovor, ki sta ga Evropski parlament in Svet dosegla 28. junija 2017. Na podlagi navedenega začasnega dogovora bo lahko Agencija zagotavljala večjo operativno in tehnično podporo državam članicam, zlasti tistim, ki se soočajo z nesorazmernim pritiskom, vključno z vzpostavitvijo intervencijske skupine za azil, ki jo bo sestavljalo 500 strokovnjakov iz držav članic, da bi se omogočila hitra napotitev. Agencija bo kot del operativne in tehnične podpore, ki jo lahko zagotavlja, olajševala obravnavanje prošenj za mednarodno zaščito in državam članicam pomagala pri postopku za mednarodno zaščito. Agencija bo na podlagi izvedbenega sklepa Sveta prav tako lahko posredovala v državi članici, če bo prišlo do nesorazmernega pritiska, ki bo v azilnem in sprejemnem sistemu države članice povzročil izjemne in nujne potrebe, in če država članica ne bo ukrepala ali ukrepi ne bodo zadoščali oziroma če država članica ne bo upoštevala priporočil Komisije na podlagi spremljanja. Agencija bo izboljšala delovanje skupnega evropskega azilnega sistema, saj bo imela nalogo, da redno spremlja, kako države članice uporabljajo skupni evropski azilni sistem z operativnega in tehničnega vidika, da bi se preprečile ali ugotovile morebitne pomanjkljivosti in zagotovila ustrezna podpora. Ta spremenjeni predlog vsebuje ciljno usmerjene spremembe, saj Komisija predlaga nadomestitev dveh členov prvotnega predloga, in sicer člena 16 o operativni in tehnični podpori ter člena 21 o podpornih skupinah za upravljanje migracij. Predlaga tudi uvedbo novega člena 16a o okrepljeni pomoči pri postopku za mednarodno zaščito in postopku na podlagi dublinske uredbe. Poleg tega predlaga spremembe člena 47 o imenovanju namestnika izvršnega direktorja.

Komisija je v člen 16 spremenjenega predloga, ki zadeva operativno in tehnično podporo, ki jo Agencija lahko zagotovi državam članicam, vključila besedilo začasnega dogovora, ki sta ga dosegla Evropski parlament in Svet. Spremenjeni predlog tako določa vse okoliščine in pogoje, v skladu s katerimi lahko Agencija zagotovi operativno in tehnično podporo, in sicer na zahtevo zadevne države članice, na lastno pobudo in s soglasjem zadevne države članice ali na podlagi izvedbenega sklepa Sveta. Ta spremenjeni predlog tudi podrobno določa naloge, ki jih Agencija lahko izvaja pri zagotavljanju operativne in tehnične podpore, pri čemer prevzema naloge, ki so bile opredeljene v členih 16 in 21 začasnega dogovora. Poleg tega so naloge iz člena 16 dodatno prilagojene glede na uvedbo člena 16a o okrepljeni pomoči pri postopku za mednarodno zaščito in postopku na podlagi dublinske uredbe ter glede na spremembo člena 21 o podpornih skupinah za upravljanje migracij. Novi člen 16a je osrednja točka tega spremenjenega predloga in predvideva možnost, da država članica na svojo zahtevo izkoristi možnost večje podpore Agencije, vključno z njenim sodelovanjem v upravni fazi celotnega postopka za mednarodno zaščito ali nekaterih njegovih delov in pri postopku na podlagi Uredbe (EU) XXX/XXX [dublinska uredba]. To bi državam članicam omogočilo hitro in pravočasno obravnavanje prošenj za mednarodno zaščito, kar bo omogočilo učinkovito in pravilno delovanje njihovih azilnih in sprejemnih sistemov. Agencija bi tako lahko na zahtevo pristojnega nacionalnega organa pripravila odločitve o prošnjah za mednarodno zaščito in jih predložila pristojnim nacionalnim organom, ki bodo nato sprejeli odločitev o posameznih prošnjah in bodo v celoti odgovorni za njihovo obravnavo. Agencija bi prav tako lahko podpirala države članice pri obravnavanju pritožb v azilnih primerih, med drugim s pravnimi poizvedbami, pripravo poročil in analiz ter zagotavljanjem druge pravne podpore na zahtevo sodišč, pri čemer bi v celoti upoštevala neodvisnost in nepristranskost sodstva. Kar zadeva spremembe člena 21 o podpornih skupinah za upravljanje migracij, Komisija predlaga nov člen, ki bi nadomestil člen iz prvotnega predloga, da bi se zagotovila skladnost s predlogom uredbe o evropski mejni in obalni straži, ki je predstavljen hkrati s tem spremenjenim predlogom. Komisija predlaga, da se razširi področje uporabe za napotitev podpornih skupin za upravljanje migracij. Za njihovo napotitev mora zaprositi država članica, vendar ni več omejena na okoliščine nesorazmernih migracijskih izzivov. V skladu s spremenjenim predlogom je Komisija odgovorna za usklajevanje na terenu, kot je že navedeno v začasnem dogovoru med Evropskim parlamentom in Svetom, pa tudi za usklajevanje zahtev držav članic in oceno potreb. S tem bi se zagotovila skladnost med različnimi ukrepi zadevnih agencij Unije ter smotrna poraba virov agencij in držav članic. V zvezi s členom 47 Komisija predlaga, da odgovornost za predlaganje seznama kandidatov za namestnika izvršnega direktorja upravnemu odboru Agencije prevzame Komisija namesto izvršnega direktorja. Ta sprememba ponovno uvaja ureditev iz prvotnega predloga Komisije in je namenjena zagotovitvi skladnosti s postopkom za imenovanje izvršnega direktorja ter s tem boljši uskladitvi okvira upravljanja Agencije z načeli skupnega pristopa k decentraliziranim agencijam Unije, ki so ga 12. julija 2012 sprejeli Evropski parlament, Svet in Komisija. To je tudi v skladu s pristopom Komisije iz predloga uredbe o evropski mejni in obalni straži. Če se bosta sozakonodajalca s predlaganimi spremembami iz tega spremenjenega predloga Komisije strinjala in jih upoštevala, bo treba zagotoviti skladnost z drugimi členi predloga uredbe o Evropski agenciji za azil glede postopka za zagotavljanje operativne in tehnične podpore, operativnega načrta in napotitve podpornih skupin za azil ter določbami o varstvu podatkov, pa tudi z drugimi povezanimi instrumenti, zlasti s predlogom uredbe o azilnem postopku in predlogu dublinske uredbe, člene in uvodne izjave pa bo treba preštevilčiti. 2016/0131 (COD) Spremenjeni predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o Agenciji Evropske unije za azil in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 439/2010









Prispevek Evropske komisije k srečanju voditeljev

v Salzburgu 19. in 20. septembra 2018 EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 78(1) in (2) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1) za uvodno izjavo 20 se vstavijo naslednje uvodne izjave: „(1)Evropski svet je v svojih sklepih iz junija 2018 ponovno potrdil pomen celovitega pristopa k migracijam, ki niso izziv le za posamezne države članice, temveč za celotno Evropo. V zvezi s tem je poudaril, da je za zagotovitev urejenega upravljanja migracijskih tokov pomembna celovita podpora Unije, zlasti prek hitre obravnave prošenj, da se zagotovi dostop do zaščite tistim, ki jo potrebujejo, ter hitra vrnitev tistih, ki do nje niso upravičeni, vključno z uporabo nadzorovanih centrov. Zato bi morala biti Unija sposobna zadevnim državam članicam zagotavljati polno finančno in operativno podporo prek ustreznih agencij Unije, vključno z Agencijo Evropske unije za azil. (2)Agenciji bi zato moralo biti omogočeno, da na zahtevo države članice zagotovi še bolj okrepljeno operativno in tehnično podporo z izvedbo celotnega postopka za mednarodno zaščito ali delov tega postopka v upravni fazi ter pomaga pri postopku na podlagi Uredbe (EU) XXX/XXX [dublinska uredba], brez poseganja v pristojnost držav članic, da sprejemajo odločitve o posameznih prošnjah. (3)S sodelovanjem Agencije v postopku za mednarodno zaščito in v postopku na podlagi Uredbe (EU) XXX/XXX [dublinska uredba] bi se zagotovilo, da države članice prejmejo vso potrebno podporo za hitro in pravočasno obravnavo prošenj za mednarodno zaščito, kar bi omogočilo učinkovito in pravilno delovanje azilnih in sprejemnih sistemov. V ta namen bi morala imeti Agencija tudi možnost, da nacionalnim pristojnim organom pomaga v upravni fazi postopka s pripravo odločitev o prošnjah za mednarodno zaščito. Pristojni nacionalni organi bi morali imeti možnost, da upoštevajo osnutke odločitev, ki jih pripravi Agencija, brez poseganja v njihovo pristojnost, da sprejemajo odločitve o posameznih prošnjah. (4)Agencija in Evropska agencija za mejno in obalno stražo bi morali tesno sodelovati, da bi učinkovito obravnavali migracijske izzive, zlasti na zunanjih mejah, za katere je značilen pogosto velik dotok mešanih migracijskih tokov. Predvsem bi morali obe agenciji usklajevati svoje dejavnosti in podpirati države članice, da se olajšata postopek za mednarodno zaščito in postopek vračanja državljanov tretjih držav, katerih prošnja za mednarodno zaščito je bila zavrnjena ali ki so drugače nezakonito prisotni v državah članicah. Agencija in Evropska agencija za mejno in obalno stražo bi morali tesno sodelovati tudi pri drugih skupnih operativnih dejavnostih, kot so skupna analiza tveganja, zbiranje statističnih podatkov, usposabljanje in podpora državam članicam pri pripravi kontingentnih načrtov.

(5)Podporne skupine za upravljanje migracij bi morale državam članicam zagotavljati večjo operativno in tehnično okrepitev, zlasti na žariščnih območjih ali v nadzorovanih centrih. Te skupine bi morale biti sestavljene iz skupin strokovnjakov iz držav članic, ki jih napotijo Agencija, Evropska agencija za mejno in obalno stražo, Europol ali druge ustrezne agencije Unije, pa tudi strokovnjakov iz osebja Agencije in Evropske agencije za mejno in obalno stražo. Komisija bi morala zaradi vpletenosti različnih agencij Unije in morebitnih drugih zainteresiranih strani zagotoviti potrebno usklajevanje pri ocenjevanju potreb in operacijah na terenu. (6)V zvezi s tem bi morala imeti Agencija možnost, da napoti ustrezno infrastrukturo in tehnično opremo, ki ju potrebujejo podporne skupine za azil, ter da pomaga pristojnim nacionalnim organom, vključno s sodnimi organi. (7)Na žariščnih območjih ali v nadzorovanih centrih bi morale države članice sodelovati z ustreznimi agencijami Unije, ki bi morale delovati v okviru svojih pooblastil in pristojnosti, njihovo delo pa bi morala usklajevati Komisija. (8)V teh primerih bi morale agencije Unije na zahtevo države članice in ob usklajevanju Komisije podpreti državo članico gostiteljico, da bi se izvedli hitri postopki za mednarodno zaščito in/ali vračanje. Moralo bi biti mogoče hitro razlikovati med državljani tretjih držav, ki potrebujejo mednarodno zaščito, in tistimi, ki takšne zaščite ne potrebujejo, izvesti varnostne preglede ter celoten postopek ali del postopka za mednarodno zaščito in/ali vračanje. (9)Države članice bi morale imeti možnost, da za pomoč Agencije zaprosijo ne le za zagotovitev okrepitve za nacionalne uprave, temveč tudi za zagotovitev pomoči sodiščem, ki obravnavajo azilne primere, brez poseganja v neodvisnost sodstva in ob popolnem spoštovanju organizacije sodstva v vsaki državi članici. V ta namen bi morala Agencija pri določanju profilov strokovnjakov predvideti profile za strokovnjake, ki so neodvisni od nacionalnih upravnih organov in ki lahko sodiščem na njihovo zahtevo pomagajo pri, med drugim, pravnih poizvedbah, analizah in zagotavljanju druge pravne podpore.“; (2) za uvodno izjavo 42 se vstavita naslednji uvodni izjavi: „(1)Cilj te uredbe je tudi zagotoviti, da lahko države članice na svojo zahtevo in v skladu s svojimi potrebami izkoristijo večjo podporo Agencije, vključno s sodelovanjem Agencije v postopku za mednarodno zaščito in v postopku na podlagi Uredbe (EU) XXX/XXX [dublinska uredba], da bi lahko hitro in pravočasno obravnavale prošnje za mednarodno zaščito, kar bo omogočilo učinkovito in pravilno delovanje sprejemnih in azilnih sistemov, ter okrepiti elemente sodelovanja med Agencijo Evropske unije za azil in evropsko mejno in obalno stražo. (2)Ker tega cilja države članice ne morejo zadovoljivo doseči in se lahko zaradi obsega in učinkov ukrepa bolje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 PEU. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.“ – SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: (3) člen 16 se nadomesti z naslednjim: „Člen 16 Operativna in tehnična podpora Agencije 1. Agencija zagotavlja operativno in tehnično podporo državam članicam v skladu s tem poglavjem: (a) če zadevna država članica zaprosi Agencijo za tako podporo pri izvajanju svojih obveznosti v okviru skupnega evropskega azilnega sistema; (b) če zadevna država članica zaprosi Agencijo za tako podporo v skladu s členom 16a; (c) če zadevna država članica zaprosi Agencijo za tako podporo zaradi nesorazmernega pritiska na svoj azilni ali sprejemni sistem; (d) če zadevna država članica zaprosi Agencijo za tako podporo v skladu s členom 21; (e) na pobudo Agencije, če je azilni ali sprejemni sistem države članice pod nesorazmernim pritiskom, ob soglasju zadevne države članice; (f) kadar Agencija zagotavlja operativno in tehnično podporo v skladu s členom 22. 2. Agencija omejeno obdobje organizira in usklajuje ustrezno operativno in tehnično podporo, kar lahko zajema sprejetje enega ali več operativnih in tehničnih ukrepov ob polnem spoštovanju temeljnih pravic:

(a) identifikacija in registracija državljanov tretjih držav, odvzem njihovih biometričnih podatkov in obveščanje državljanov tretjih držav o navedenih postopkih, kot je primerno, v tesnem sodelovanju z drugimi agencijami Unije; (b) registracija prošenj za mednarodno zaščito in pomoč pri njej; (c)zagotavljanje začetnih informacij državljanom tretjih držav, ki želijo podati prošnjo za mednarodno zaščito, in napotitev teh državljanov tretjih držav k pristojnim nacionalnim organom; (d) olajšanje pomoč pri obravnavianja prošenj za mednarodno zaščito, ki jih obravnavajo pristojni nacionalni organi, ali zagotavljanje druge potrebne pomoči navedenim organom pri postopku za mednarodno zaščito, zlasti z: (i) izvedbo razgovora o dopustnosti ali vsebinskega razgovora oziroma pomočjo pri njima, kot je ustrezno, in izvedbo razgovora za določitev odgovorne države članice ali pomočjo pri njem; (ii) registracijo prošnje za mednarodno zaščito v avtomatiziranem sistemu iz Uredbe (EU) XXX/XXX [dublinska uredba]; (c) zagotavljanje pomoči pristojnim nacionalnim organom, odgovornim za obravnavanje prošenj za mednarodno zaščito; (iii) pomočjo pri zagotavljanju informacij prosilcem o postopku za mednarodno zaščito in v zvezi s sprejemnimi pogoji, kot je primerno; (iv) pomočjo pri zagotavljanju informacij o dodeljevanju prosilcev in zagotavljanje potrebne pomoči prosilcem, ki bi lahko bili dodeljeni; (e) spodbujanje skupnih pobud držav članic za tehnično sodelovanje pri obdelavi prošenj za mednarodno zaščito; (f) svetovanjein usklajevanje, pomoč ali usklajevanje pri vzpostavljanju ali zagotavljanju sprejemnih zmogljivosti držav članic, zlasti začasnih bivališč, prevoznih sredstev in zdravniške pomoči; (g) pomoč pri nalogah in obveznostih iz Uredbe (EU) XXX/XXX [dublinska uredba], vključno z izvedbo ali usklajevanjem dodeljevanja ali predajie prosilcev ali upravičencev do mednarodne zaščite znotraj Unije; (h) pomoč pri postopkih na podlagi Uredbe (EU) XXX/XXX [dublinska uredba]; (i) zagotavljanje storitev tolmačenja; (j) pomoč državam članicam pri zagotavljanju, da so vzpostavljeni vsi zaščitni ukrepi, potrebni za zaščito pravic otroka in zaščito otrok, zlasti v zvezi z mladoletniki brez spremstva; (k) pomoč državam članicam pri določanju prosilcev, ki potrebujejo posebna procesna jamstva, prosilcev s posebnimi potrebami glede sprejema ali drugih oseb v ranljivem položaju, vključno z mladoletniki, pri napotitvi teh oseb k pristojnim nacionalnim organom za ustrezno pomoč na podlagi nacionalnih ukrepov in pri zagotavljanju, da so za navedene prosilce vzpostavljeni vsi potrebni zaščitni ukrepi; (l) zagotavljanje pomoči ali podpore pri usklajevanju med ustreznimi nacionalnimi organi za spremljanje postopka za mednarodno zaščito z morebitnimi postopki vračanja v primeru negativne dokončne odločitve; (m) priprava odločitev o prošnjah za mednarodno zaščito brez poseganja v pristojnost pristojnega nacionalnega organa, da sprejema odločitve o posameznih prošnjah; (n) pomoč pri obravnavi pritožb, med drugim z opravljanjem pravnih poizvedb in analiz ter drugo pravno podporo; (o) sodelovanje v podpornih skupinah za upravljanje migracij na žariščnih območjih iz Uredbe 2016/1624 člena 21 v tesnem sodelovanju z drugimi ustreznimi agencijami Unije;

(p) napotitev podpornih skupin za azil; (q) svetovanje, kadar je primerno, in napotitev ustrezne infrastrukture in tehnične opreme, ki ju potrebujejo podporne skupine za azil, ter pomoč pristojnim nacionalnim organom, vključno s sodnimi organi. 3. Agencija dejavnosti iz odstavka 1 2 financira ali sofinancira iz svojega proračuna v skladu s finančnimi pravili, ki se uporabljajo za Agencijo. 4. Izvršni direktor oceni rezultat operativnih in tehničnih ukrepov, podrobna poročila o oceni pa, v skladu s shemo poročanja in ocenjevanja iz operativnega načrta, predloži upravnemu odboru v 60 dneh od zaključka izvajanja navedenih ukrepov, skupaj z opažanji uradnika za temeljne pravice. Agencija izvede celovito primerjalno analizo navedenih rezultatov in jo vključi v letno poročilo o dejavnostih iz člena 65.“; (4) vstavi se novi člen 16a: „Člen 16a Okrepljena pomoč pri postopku za mednarodno zaščito in postopku na podlagi dublinske uredbe 1. Država članica lahko Agencijo zaprosi, naj ji zagotovi okrepljeno pomoč pri izvajanju njene politike na področju azila, vključno z njenimi obveznostmi v okviru skupnega evropskega azilnega sistema. V ta namen Agencija napoti podporne skupine za azil, vključno iz intervencijske skupine za azil, če je to primerno, za: (a)izvedbo celotnega postopka za mednarodno zaščito ali delov tega postopka v upravni fazi v skladu z Uredbo (EU) XXX/XXX [uredba o azilnem postopku], brez poseganja v pristojnost držav članic, da sprejemajo odločitve o posameznih prošnjah; in/ali (b)pomoč pri hitrem izvajanju ali za izvedbo postopkov na podlagi Uredbe (EU) XXX/XXX [dublinska uredba]; in/ali (c)pomoč pri obravnavi pritožb v zvezi s postopki iz točk (a) in (b). 2.Za namene točke (a) odstavka 1 strokovnjaki podpornih skupin za azil po potrebi: (a)zagotavljajo informacije prosilcem o postopku za mednarodno zaščito in v zvezi s pogoji za sprejem, kot je ustrezno; (b)registrirajo prošnje za mednarodno zaščito; (c)odvzemajo biometrične podatke in jih posredujejo v skladu s členom 10 Uredbe (EU) XXX/XXX [uredba Eurodac]; (d)pomagajo prosilcem pri vložitvi prošnje za mednarodno zaščito; (e)opredeljujejo in ocenjujejo morebitne potrebe po posebnih procesnih jamstvih ali morebitne posebne potrebe glede sprejema; (f)izvajajo razgovore o dopustnosti in vsebinske razgovore, kot je ustrezno; (g)presojajo dokaze v zvezi s prošnjami za mednarodno zaščito;

(h)pripravljajo odločitve o prošnjah za mednarodno zaščito in jih posredujejo pristojnim nacionalnim organom, ki bodo odgovorni za sprejemanje odločitev o posameznih prošnjah v skladu s temeljnimi načeli in jamstvi na podlagi Uredbe (EU) XXX/XXX [uredba o azilnem postopku]; (i)zagotavljajo pomoč ali podporo pri usklajevanju med ustreznimi nacionalnimi organi za spremljanje postopka za mednarodno zaščito z morebitnimi postopki vračanja v primeru negativne dokončne odločitve. 3.Za namene točke (b) odstavka 1 strokovnjaki podpornih skupin za azil po potrebi: (a)registrirajo prošnje za mednarodno zaščito v avtomatiziranem sistemu iz Uredbe (EU) XXX/XXX [dublinska uredba]; (b)zagotavljajo informacije prosilcem o postopkih na podlagi Uredbe (EU) XXX/XXX [dublinska uredba]; (c)izvajajo razgovore za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito; (d)opravljajo iskanje družine in ugotavljajo povezavo z državo članico, odgovorno za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito; (e)določajo, kateri prosilci so upravičeni do dodelitve ali predaje; (f)izvajajo ali usklajujejo dodeljevanje ali predajo prosilcev za mednarodno zaščito ali upravičencev do mednarodne zaščite ali pri njima pomagajo; (g)izvajajo postopek za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ali pri njem pomagajo; (h)izvajajo postopek sprejema in pošiljajo uradna obvestila o ponovnem sprejemu v skladu z Uredbo (EU) XXX/XXX [dublinska uredba] ali pri tem pomagajo. 4. Za namene točke (c) odstavka 1 strokovnjaki podpornih skupin za azil po potrebi pomagajo sodiščem, na njihovo zahtevo in ob polnem spoštovanju neodvisnosti in nepristranskosti sodstva, pri obravnavi pritožb, med drugim z opravljanjem pravnih poizvedb in analiz ter z drugo pravno podporo. 5.Agencija zagotovi prevod zadevnih dokumentov ter potrebno tolmačenje.“; (5) člen 21 se nadomesti z naslednjim: „Člen 21 Podporne skupine za upravljanje migracij 1.Kadar država članica zaprosi za operativno in tehnično okrepitev s podpornimi skupinami za upravljanje migracij v skladu s členom 17 Uredbe št. XXX/XXX ali kadar so podporne skupine za upravljanje migracij napotene na žariščna območja v skladu s členom 18 Uredbe št. XXX/XXX, izvršni direktor zagotovi usklajevanje dejavnosti Agencije v podpornih skupinah za upravljanje migracij s Komisijo in drugimi zadevnimi agencijami Unije, zlasti Evropsko agencijo za upravljanje operativnega sodelovanja na zunanjih mejah držav članic Evropske unije. 2. 2.Izvršni direktor po potrebi začne postopek za napotitev podpornih skupin za azil ali strokovnjakov iz intervencijskih skupin za azil v skladu s členoma 17 in 18. Operativna in tehnična okrepitev, ki jo podporne skupine za azil ali strokovnjaki iz intervencijskih skupin za azil zagotovijo v okviru podpornih skupin za upravljanje migracij, lahko vključuje: (a) pregledovanje državljanov tretjih držav, vključno z njihovo identifikacijo in registracijo ter na zahtevo držav članic odvzemom njihovih prstnih odtisov;

(b) registracijo prošenj za mednarodno zaščito in na zahtevo držav članic obravnavanje takih prošenj; (c) zagotavljanje informacij o azilnih postopkih, vključno s premestitvijo in posebno pomočjo prosilcem ali potencialnim prosilcem, v zvezi s katerimi bi se lahko sprejela odločitev o premestitvi. 1.Na zahtevo države članice ali na pobudo Agencije in s soglasjem zadevne države članice se lahko v zadevno državo članico napotijo podporne skupine za upravljanje migracij, da bi ji zagotovile tehnično in operativno okrepitev. 2.Podporne skupine za upravljanje migracij sestavljajo podporne skupine za azil, operativni uslužbenci iz stalne enote evropske mejne in obalne straže ter strokovnjaki Europola ali drugih ustreznih agencij Unije. 3.Država članica iz odstavka 1 Komisiji predloži zahtevo za okrepitev s podpornimi skupinami za upravljanje migracij in oceno svojih potreb. Komisija na podlagi ocene potreb zadevne države članice posreduje zahtevo Agenciji, Evropski agenciji za mejno in obalno stražo, Europolu in drugim ustreznim agencijam Unije, kakor je primerno, in zagotovi celovito usklajevanje navedene ocene. 4.Ustrezne agencije Unije, ob usklajevanju Komisije, ocenijo zahtevo države članice za okrepitev in potrebe, da se opredelijo potrebni ukrepi, vključno z napotitvijo tehnične opreme, s katerimi zadevna država članica soglaša. 5.Komisija v sodelovanju z državo članico gostiteljico in ustreznimi agencijami Unije določi pogoje sodelovanja za napotitev podpornih skupin za upravljanje migracij ter napotitev tehnične opreme in je odgovorna za usklajevanje dejavnosti teh skupin. 6. Podporne skupine za azil, ki jih napoti Agencija v okviru podpornih skupin za upravljanje migracij, lahko izvajajo naloge iz člena 16(2) in člena 16a. 7.Podporne skupine za upravljanje migracij po potrebi vključujejo strokovnjake s področij zaščite otrok, preprečevanja trgovine z ljudmi, varstva temeljnih pravic, enakosti spolov in varstva zoper nasilje zaradi spola.“; (6) člen 47 se nadomesti z naslednjim: „Člen 47

Namestnik izvršnega direktorja 1. Namestnik izvršnega direktorja pomaga izvršnemu direktorju pri vodenju Agencije in izvajanju njegovih drugih nalog iz člena 46(5). Če je izvršni direktor odsoten ali zadržan, ga nadomešča njegov namestnik. 2. Namestnika izvršnega direktorja imenuje upravni odbor na predlog izvršnega direktorja s seznama kandidatov, ki ga predlaga Komisija, po odprtem in preglednem izbirnem postopku. Namestnik izvršnega direktorja je imenovan na podlagi zaslug ter ustreznih upravnih in vodstvenih kompetenc, pa tudi ustreznih poklicnih izkušenj na področju migracij in azila. Komisija za mesto namestnika izvršnega direktorja predlaga najmanj tri kandidate. Upravni odbor je pooblaščen, da na predlog izvršnega direktorja podaljša mandat namestnika izvršnega direktorja ali ga odstavi. Za namestnika izvršnega direktorja veljajo določbe člena 45(1), (4), (5), (7), (8) in (9).“ Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s Pogodbama. V Bruslju, Za Evropski parlament Za Svet

Predsednik Predsednik OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA 1.OKVIR PREDLOGA 1.1.Naslov predloga 1.2.Zadevno področje v strukturi ABM/ABB 1.3.Vrsta predloga 1.4.Cilji 1.5.Utemeljitev predloga 1.6.Trajanje ukrepa in finančnih posledic 1.7.Načrtovani načini upravljanja 2.UKREPI UPRAVLJANJA 2.1.Pravila o spremljanju in poročanju 2.2.Upravljavski in kontrolni sistem 2.3.Ukrepi za preprečevanje goljufij in nepravilnosti 3.OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA 3.1.Zadevni razdelek večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske vrstice 3.2.Ocenjene posledice za odhodke 3.2.1.Povzetek ocenjenih posledic za odhodke 3.2.2.Ocenjene posledice za odobritve za poslovanje 3.2.3.Ocenjene posledice za odobritve za upravne zadeve

3.2.4.Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom 3.2.5.Udeležba tretjih oseb pri financiranju 3.3.Ocenjene posledice za prihodke OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA 1.OKVIR PREDLOGA 1.1.Naslov predloga Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o Agenciji Evropske unije za azil in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 439/2010 1.2.Zadevno področje v strukturi ABM/ABB Področje: azil in migracije (Naslov 18) Dejavnost: azil 1.3.Vrsta predloga ◻ Predlog se nanaša na nov ukrep. ◻ Predlog se nanaša na nov ukrep na podlagi pilotnega projekta / pripravljalnega ukrepa. ☑ Predlog se nanaša na podaljšanje obstoječega ukrepa. ◻ Predlog se nanaša na obstoječ ukrep, preusmerjen v nov ukrep. 1.4.Cilj 1.4.1.Večletni strateški cilj Komisije, ki naj bi bil dosežen s predlogom Cilj tega predloga je okrepiti vlogo urada EASO in ga razviti v povsem delujočo agencijo, ki bo zagotavljala celovito operativno podporo, spodbujala izvajanje skupnega evropskega azilnega sistema in izboljšala njegovo delovanje. Da bi se te spremembe jasno izrazile, je v predlogu urad EASO preimenovan v Agencijo Evropske unije za azil. 1.4.2.Specifični cilji in zadevne dejavnosti v strukturi ABM/ABB

Specifični cilj št. 1: spodbujanje izvajanja in izboljšanje delovanja skupnega evropskega azilnega sistema – spremljanje in ocenjevanje izvajanja skupnega evropskega azilnega sistema; – podpora (dejavnosti) pri izvajanju skupnega evropskega azilnega sistema; – podpora (dejavnosti) pri praktičnem sodelovanju držav članic; – informacije o državi izvora in skupna analiza; – spodbujanje prava in operativnih standardov Unije na področju azila. Specifični cilj št. 2: krepitev operativne in tehnične podpore državam članicam – krepitev praktičnega sodelovanja in izmenjave informacij; – dejavnosti operativne podpore; – sodelovanje s partnerji in zainteresiranimi stranmi; – operativni standardi, smernice in dobre prakse na področju azila; – komunikacija, izmenjava informacij. Zadevna dejavnost v strukturi ABM/ABB →Večletni finančni okvir za obdobje 2014–2020 Dejavnost 18 03: Azil in migracije →Večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027 Dejavnost 10: Migracije 1.4.3.Pričakovani rezultati in posledice Navedite, kakšne posledice naj bi imel predlog za upravičence/ciljne skupine. Cilj je preoblikovanje urada EASO v povsem delujočo agencijo, ki lahko:

– zagotavlja potrebno operativno in tehnično podporo državam članicam; – okrepi praktično sodelovanje in izmenjavo informacij med državami članicami; – podpira trajnostno in pravično porazdelitev prošenj za mednarodno zaščito; – spremlja in ocenjuje izvajanje skupnega evropskega azilnega sistema in zmogljivost azilnih in sprejemnih sistemov v državah članicah ter – omogoča enotnejšo presojo prošenj za mednarodno zaščito po vsej Uniji. 1.4.4.Kazalniki rezultatov in posledic Navedite, s katerimi kazalniki se bo spremljalo izvajanje predloga. – Število pomanjkljivosti, odkritih med spremljanjem in ocenjevanjem skupnega evropskega azilnega sistema/leto; – število ukrepov podpore (podpornih dejavnosti) pri izvajanju skupnega evropskega azilnega sistema/leto; – število ukrepov podpore (podpornih dejavnosti) pri praktičnem sodelovanju držav članic/leto; – število držav izvora, za katere se pripravijo poročila o državah izvora in za katere se izvede skupna analiza/leto; – število operativnih standardov, smernic in dobrih praks na področju azila/leto; – število praktičnih sodelovanj in razvitih mrež/leto; – število dogovorov za izmenjavo informacij/leto; – število dejavnosti operativne podpore/leto; – število dogovorov in dejavnosti s partnerji in zainteresiranimi stranmi/leto; – število dejavnosti obveščanja/leto. 1.5.Utemeljitev predloga 1.5.1.Potrebe, ki jih je treba zadovoljiti kratkoročno ali dolgoročno Ta predlog temelji na sedanjem mandatu urada EASO in ga razširja, s čimer se bo urad EASO preoblikoval v povsem delujočo agencijo z orodji, potrebnimi za: (1) krepitev praktičnega sodelovanja in izmenjave informacij na področju azila; (2) spodbujanje prava in operativnih standardov Unije, da se zagotovi visoka stopnja enotne uporabe pravnega okvira na področju azila; (3) zagotavljanje bolj usklajene ocene potreb po zaščiti v vsej Uniji; (4) spremljanje in ocenjevanje izvajanja skupnega evropskega azilnega sistema; (5) okrepitev tehnične in operativne podpore državam članicam za upravljanje azilnih in sprejemnih sistemov, vključno z okrepljeno podporo na področju postopka za mednarodno zaščito, da se zagotovi hitra in pravočasna obravnava prošenj, kar bo omogočilo učinkovito in pravilno delovanje azilnih in sprejemnih sistemov, ter pomočjo državam članicam pri postopku na podlagi dublinske uredbe; (6) zagotavljanje celovitih dejavnosti v podporo državi članici gostiteljici, da se zagotovi hitra obravnava prošnje z izvedbo celotnega postopka za mednarodno zaščito ali njegovega dela v upravni fazi, tudi v nadzorovanih centrih, in pomoč sodnim organom pri obravnavi pritožb.

1.5.2.Dodana vrednost ukrepanja EU Cilj tega predloga je spodbujati izvajanje skupnega evropskega azilnega sistema in izboljšati njegovo delovanje, okrepiti praktično sodelovanje in izmenjavo informacij v zvezi z zadevami s področja azila med državami članicami, spodbujati pravo in operativne standarde Unije ter tako zagotavljati visoko stopnjo enotnosti v zvezi z azilnimi postopki, pogoji za sprejem in oceno potreb po zaščiti v vsej Uniji, spremljati operativno in tehnično uporabo prava in standardov Unije v zvezi z azilom ter zagotavljati boljšo operativno in tehnično podporo državam članicam za upravljanje azilnih in sprejemnih sistemov, zlasti tistim državam članicam, katerih azilni in sprejemni sistemi so pod nesorazmernim pritiskom. Ker predlog zadeva splošni in skupni interes, da se z usklajenim delovanjem držav članic ob podpori Agencije Evropske unije za azil zagotovi ustrezna uporaba pravnega okvira na področju azila in da se s tem okrepita stabilnost in red v delovanju skupnega evropskega azilnega sistema, države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev tega predloga, temveč se ti cilji lažje dosežejo na ravni Unije. 1.5.3.Spoznanja iz podobnih izkušenj v preteklosti Urad EASO od prevzema nalog leta 2011 stalno podpira države članice pri uporabi sedanjih pravil in izboljševanju delovanja obstoječih orodij. Agencija je pri izvajanju nalog v zvezi s praktičnim sodelovanjem med državami članicami in pri podpiranju držav članic pri izvajanju njihovih obveznosti v okviru skupnega evropskega azilnega sistema pridobila izkušnje in verodostojnost. Naloge, ki jih je prevzel urad EASO, so se postopno razvile, da je lahko izpolnjeval vse večje potrebe držav članic in skupnega evropskega azilnega sistema kot celote. Države članice se vse bolj zanašajo na operativno in tehnično podporo Agencije. Agencija je na področju azila pridobila veliko znanja in izkušenj, zato je čas, da se preoblikuje v samostojno središče za strokovno znanje in izkušnje, ki ni več zelo odvisno od informacij ter strokovnega znanja in izkušenj, ki jih zagotovijo države članice. Po mnenju Komisije je Agencija eno od orodij, ki se lahko uporabijo za učinkovito odpravo strukturnih pomanjkljivosti v skupnem evropskem azilnem sistemu, ki so se še povečale zaradi obsežnega in nenadzorovanega prihoda migrantov in prosilcev za azil v Evropsko unijo, zlasti v preteklih letih. Skupnega evropskega azilnega sistema ne bi bilo mogoče reformirati, ne da bi se Agenciji podelil mandat, ki je v skladu z zahtevami, določenimi v okviru reforme. Agenciji je treba zagotoviti sredstva, ki jih potrebuje za pomoč državam članicam v kriznih razmerah, še toliko nujneje pa je vzpostaviti trden pravni, operativni in praktični okvir za Agencijo, da bo lahko okrepila in dopolnjevala azilne in sprejemne sisteme držav članic. 1.5.4.Skladnost in možnosti sinergij z drugimi ustreznimi instrumenti Ta predlog je v skladu s celovito dolgoročno politiko za boljše upravljanje migracij, kot jo je Komisija določila v evropski agendi za migracije, ki je politične smernice predsednika Junckerja razvila v sklop na štirih stebrih temelječih skladnih pobud, ki se vzajemno krepijo. Navedeni stebri so zmanjšanje spodbud za nedovoljene migracije, varovanje zunanjih meja in reševanje življenj, močna azilna politika in nova politika o zakonitih migracijah. S tem predlogom se nadalje izvaja evropska agenda za migracije, natančneje v zvezi s ciljem krepitve azilne politike Unije, saj bo Agencija Evropske unije za azil zagotavljala popolno in skladno izvajanje skupnega evropskega azilnega sistema. Ta spremenjeni predlog dopolnjuje prvotni predlog Komisije in je skladen s ciljem oblikovanja notranje politike, ki temelji na ravnovesju med solidarnostjo in odgovornostjo, pri čemer upošteva sklepe Evropskega sveta iz junija 2018. Okrepljena podpora Agencije Evropske unije za azil je bistveni element solidarnosti. Ta predlog prav tako krepi elemente sodelovanja med Agencijo Evropske unije za azil in evropsko mejno in obalno stražo, da bi se upošteval predlog Komisije o spremembi uredbe o evropski mejni in obalni straži, zlasti kar zadeva napotitev podpornih skupin za upravljanje migracij. 1.6.Trajanje ukrepa in finančnih posledic ◻ Časovno omejen predlog: –◻ trajanje predloga od [DD. MM.] LLLL do [DD. MM.] LLLL, –◻ finančne posledice med letoma LLLL in LLLL. ☑ Časovno neomejen predlog: –izvajanje z obdobjem uvajanja med letoma LLLL in LLLL, –ki mu sledi izvajanje predloga v celoti. 1.7.Načrtovani načini upravljanja ◻ Neposredno upravljanje – Komisija: –◻ z lastnimi službami, vključno z zaposlenimi v delegacijah Unije, –◻ prek izvajalskih agencij.

◻ Deljeno upravljanje z državami članicami. ☑ Posredno upravljanje s poverjanjem nalog izvrševanja proračuna: –◻ tretjim državam ali organom, ki jih te imenujejo, –◻ mednarodnim organizacijam in njihovim agencijam (navedite), –◻ EIB in Evropskemu investicijskemu skladu, –☑ organom iz členov 208 in 209 finančne uredbe, –◻ subjektom javnega prava, –◻ subjektom zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve, kolikor ti subjekti zagotavljajo ustrezna finančna jamstva, –◻ subjektom zasebnega prava države članice, ki so pooblaščeni za izvajanje javno-zasebnih partnerstev in ki zagotavljajo ustrezna finančna jamstva, –◻ osebam, pooblaščenim za izvajanje določenih ukrepov SZVP v skladu z naslovom V PEU in opredeljenim v zadevnem temeljnem aktu. –Pri navedbi več kot enega načina upravljanja je treba to natančneje obrazložiti v oddelku „opombe“. Opombe 2.UKREPI UPRAVLJANJA 2.1.Pravila o spremljanju in poročanju Navedite pogostost in pogoje. Agencija Evropske unije za azil mora poročati o svojih dejavnostih. Agencija mora pripraviti letno poročilo o dejavnostih na področju azila, v katerem mora oceniti rezultate dejavnosti, ki jih je izvajala v zadevnem letu. Poročilo mora vsebovati primerjalno analizo dejavnosti Agencije, da lahko Agencija izboljša kakovost, skladnost in učinkovitost skupnega evropskega azilnega sistema. Navedeno letno poročilo o dejavnostih mora Agencija predložiti upravnemu odboru, Evropskemu parlamentu in Svetu. Komisija mora naročiti oceno v treh letih od začetka veljavnosti te uredbe, nato pa vsakih pet let, da se ocenijo vpliv, učinkovitost in uspešnost Agencije in njenega načina dela. Navedena ocena mora zajemati vpliv Agencije na praktično sodelovanje pri zadevah s področja azila in na skupni evropski azilni sistem. Komisija mora poročilo o oceni skupaj s svojimi sklepi o poročilu predložiti Evropskemu parlamentu, Svetu in upravnemu odboru. Ugotovitve ocenjevanja je treba objaviti. 2.2.Upravljavski in kontrolni sistem

2.2.1.Ugotovljena tveganja – Potrebna je razširitev pooblastil Agencije, da se zagotovi izvajanje skupnega evropskega azilnega sistema in reformiranega dublinskega sistema. Potrebna je okrepitev osebja in virov Agencije, da se zagotovi izpolnjevanje njenega poslanstva. Brez teh sprememb je skupni evropski azilni sistem ogrožen. – Obsežni in nenadzorovani migracijski tokovi, ki še naprej izvajajo pritisk na azilne in sprejemne sisteme, zaradi česar je upočasnjen prehod iz izrednih razmer v ustrezno upravljanje migracijskih in azilnih sistemov. – Zaposlovanje osebja: potek zaposlovanja lahko predstavlja tveganje, saj je trenutna zmogljivost Agencije še vedno zmanjšana, zaposlovanje je razmeroma počasno, obseg novih nalog pa je vse večji. GD za migracije in notranje zadeve si prizadeva ta vidik ublažiti z nenehnim zagotavljanjem podpore in spremljanja. – Zamuda pri sprejemanju pravne podlage za spremenjeni dublinski sistem in povezanem napredku na področju IT, ki bi ju morala Agencija izvajati in upravljati, bi lahko ovirala izpolnjevanje njenih novih nalog, povezanih s tem. – Nadaljnja močna odvisnost Agencije od znanja držav članic ter odlaganje razvoja lastne baze znanja in razvoja v pravo samostojno središče za strokovno znanje in izkušnje. Glede na pomembne pomanjkljivosti, ki sta jih ugotovila Evropsko računsko sodišče in Služba za notranjo revizijo v zvezi z upravljanjem in kontrolo urada EASO in ki so privedli do pridržkov v letnem poročilu o dejavnostih za leto 2017, je GD za migracije in notranje zadeve pripravil akcijski načrt za zmanjšanje pomanjkljivosti in delovne dogovore med matičnim generalnim direktoratom in Agencijo, izboljšal usklajevanje ter vzpostavil dejavnosti pozornega spremljanja, kar bi moralo izboljšati stanje in preprečiti ponovitev tveganj. Komisija v zvezi s tem skrbno spremlja delovanje Agencije, tudi izvrševanje proračuna, z dejavno prisotnostjo na sejah upravnega odbora in sestankih pripravljalne skupine za upravni odbor. Poleg tega Komisija od februarja 2018 naprej na podlagi sklepa upravnega odbora o uporabi začasnih ukrepov glede izvršnega direktorja prejema in pregleduje redna (dvotedenska) spremljevalna poročila, ki se osredotočajo na financiranje, javna naročila in zaposlovanje. 2.2.2.Načrtovani način kontrole Računovodski izkazi Agencije, za katere se uporablja postopek razrešnice, se predložijo v odobritev Računskemu sodišču. Služba Komisije za notranjo revizijo bo opravila revizije v sodelovanju z notranjim revizorjem Agencije. Poleg neodvisnih kontrol, ki jih izvajata Računsko sodišče in Služba za notranjo revizijo, bo obvladovanje ugotovljenih tveganj omogočalo tudi izvajanje okvira notranje kontrole Agencije. Zlasti elementa informiranja in komuniciranja bi morala povečati ozaveščenost osebja, ki se ukvarja z decentraliziranimi agencijami, medtem ko bo element dejavnosti spremljanja omogočal poročanje na podlagi zanesljivih kazalnikov spremljanja, da bi se slabosti odkrile vnaprej. 2.3.Ukrepi za preprečevanje goljufij in nepravilnosti Navedite obstoječe ali načrtovane preprečevalne in zaščitne ukrepe. – Agencija: Proračun Agencije bo izvrševal izvršni direktor. Izvršni direktor bo vsako leto podrobne računovodske izkaze vseh prihodkov in odhodkov iz preteklega proračunskega leta predložil Komisiji, upravnemu odboru in Računskemu sodišču. Poleg tega bo služba Komisije za notranjo revizijo predložila mnenje o rezultatih naknadne revizije v zvezi s stanjem izvajanja ukrepov na podlagi njene revizije iz leta 2016 o izvrševanju proračuna in načrtovanju javnih naročil. Rezultati revizije bi morali biti zagotovilo za vodstvo Agencije, da so vzpostavljene kontrole zanesljive, in služiti kot usmeritve za morebitne nadaljnje izboljšave, ki so potrebne. Agencija bo svojo finančno uredbo sprejela na podlagi Delegirane uredbe Komisije št. 1271/2013 po prejetju soglasja Komisije in Računskega sodišča. Uvedla bo sistem za notranjo revizijo, podoben tistemu, ki ga je Komisija uvedla v okviru svojega prestrukturiranja. Agencija bo vzpostavila enak okvir notranje kontrole kot je okvir Komisije, ki omogoča zanesljivo odkrivanje in preprečevanje goljufij, strategija za boj proti goljufijam GD za migracije in notranje zadeve pa bo zajela področja tveganja, opredeljena znotraj Agencije. – Sodelovanje z uradom OLAF: osebje, za katero veljajo kadrovski predpisi Komisije, bo v boju proti goljufijam sodelovalo z uradom OLAF. – Računsko sodišče: Računsko sodišče bo preučilo računovodske izkaze v skladu s členom 248 Pogodbe in objavilo letno poročilo o dejavnostih Agencije. 3.OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA 3.1.Zadevni razdelek večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske vrstice

·Obstoječe proračunske vrstice Po vrstnem redu razdelkov večletnega finančnega okvira in proračunskih vrstic. Razdelek večletnega finančnega okvira Proračunska vrstica Vrsta

odhodkov Prispevek številka

[Razdelek 3] dif./nedif. držav Efte držav kandidatk tretjih držav po členu 21(2)(b) finančne uredbe 3 18 03 02 Evropski azilni podporni urad (EASO) dif./nedif. NE NE DA* NE * Urad EASO prejme prispevke pridruženih schengenskih držav. ·Nove proračunske vrstice, potrebne za večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027 ·Nova proračunska vrstica za večletni finančni okvir za obdobje 2014–2020 ni potrebna, ampak se proračunska vrstica 18 03 02 ustrezno spremeni. Po vrstnem redu razdelkov večletnega finančnega okvira in proračunskih vrstic. Razdelek večletnega finančnega okvira Proračunska vrstica Vrsta

odhodkov Prispevek številka

[Razdelek 4 Migracije in upravljanje meja] dif./nedif. držav Efte držav kandidatk tretjih držav po členu 21(2)(b) finančne uredbe 4 10.YY.YY Agencija Evropske unije za azil dif./nedif. NE NE DA* NE 3.2.Ocenjene posledice za odhodke Povečanje za 55 milijonov EUR od leta 2019 do leta 2027 v primerjavi z oceno finančnih posledic, priloženo predlogu Komisije COM(2016) 271 final z dne 4. maja 2016. Namen povečanja je podvojiti sredstva, ki so na voljo za odhodke, povezane z operativno podporo (proračunska vrstica 33 v proračunu Agencije), za naslednje dejavnosti: 1) okrepljeno tehnično in operativno podporo državam članicam za upravljanje azilnih in sprejemnih sistemov, vključno z okrepljeno podporo na področju postopka za mednarodno zaščito, da se zagotovi hitra in pravočasna obravnava prošenj, kar bo omogočilo učinkovito in pravilno delovanje azilnih in sprejemnih sistemov, ter pomočjo državam članicam pri postopku na podlagi dublinske uredbe; 2) okrepljene dejavnosti v podporo državi članici gostiteljici, da se zagotovi hitra obravnava prošnje z izvedbo celotnega postopka za mednarodno zaščito ali njegovega dela v upravni fazi, tudi v nadzorovanih centrih, in pomoč sodnim organom pri obravnavi pritožb. Za naslednjih deset let je za vse države članice EU predvidenih približno 500 000 primerov (prosilcev za azil) na leto (v prvih osmih mesecih leta 2018 je bilo 382 000 primerov prosilcev za azil v EU). Za Grčijo in Italijo se pričakuje približno 120 000 primerov na leto, od tega 60 000 v Grčiji in 60 000 v Italiji. Na grških otokih je v povprečju treba obravnavati 15 000 primerov. Urad EASO trenutno obravnava le del primerov na grških otokih, na celini pa še ne zagotavlja podobne podpore, za katero je zaprosila Grčija. Na splošno je učinek, ki ga ima urad EASO pri pomoči državam članicam pri obravnavi vseh zadev, v tem trenutku omejen. Namen spremenjenega predloga je razširiti zmogljivosti in področja urada EASO za večjo podporo državam članicam, zlasti državam članicam na prvi črti (npr. Grčija in Italija), vključno s konceptom nadzorovanih centrov, h kateremu je pozval Evropski svet v svojih sklepih z dne 28. junija.



3.2.1.Povzetek ocenjenih posledic za odhodke v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Razdelek večletnega finančnega

okvira za obdobje 2014–2020 3 Varnost in državljanstvo

Agencija Evropske unije za azil Leto

2018 Leto

2019 Leto

2020 SKUPAJ •Odobritve za poslovanje Številka proračunske vrstice obveznosti (1) plačila (2) Številka proračunske vrstice obveznosti (1a) plačila (2 a) Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev določenih programov Številka proračunske vrstice (3) Odobritve

za Agencijo Evropske unije za azil SKUPAJ (prvotni predlog COM(2016) 271) obveznosti = 1 + 1a + 3 86,971 96,686 114,100 297,757 plačila = 2 + 2a +3 86,971 96,686 114,100 297,757 Dodatni viri, povezani s sedanjim predlogom obveznosti 55,000 55,000 110,000 plačila 55,000 55,000 110,000 Odobritve

za Agencijo Evropske unije za azil SKUPAJ 86,971 151,686 169,100 407,757 86,971 151,686 169,100 407,757



Razdelek večletnega finančnega

okvira za obdobje 2014–2020 5 „Upravni odhodki“ v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Leto

2018 Leto

2019 Leto

2020 SKUPAJ GD: HOME • Človeški viri 0,536 0,536 0,536 1,608 • Drugi upravni odhodki 0,030 0,030 0,030 0,090 GD ZA MIGRACIJE IN NOTRANJE ZADEVE SKUPAJ odobritve 0,566 0,566 0,566 1,698 Odobritve iz

RAZDELKA 5

večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 SKUPAJ (obveznosti skupaj = plačila skupaj) 0,566 0,566 0,566 1,698 v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Leto

2018 Leto

2019 Leto

2020 SKUPAJ Odobritve iz

RAZDELKOV od 1 do 5

večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 SKUPAJ obveznosti 87,537 152,252 169,666 409,455 plačila 87,537 152,252 169,666 409,455 Razdelek večletnega finančnega

okvira za obdobje 2021–2027 4 Migracije in upravljanje meja Agencija Evropske unije za azil Leto

2021 Leto

2022 Leto

2023 Leto

2024 Leto

2025 Leto

2026 Leto

2027 SKUPAJ •Odobritve za poslovanje Številka proračunske vrstice obveznosti (1) plačila (2) Številka proračunske vrstice obveznosti (1a) plačila (2 a) Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev določenih programov Številka proračunske vrstice (3) Odobritve

za Agencijo Evropske unije za azil SKUPAJ obveznosti = 1 + 1a + 3 171,400 173,700 176,100 178,500 180,900 183,500 185,900 1 250,000 plačila = 2 + 2a +3 171,400 173,700 176,100 178,500 180,900 183,500 185,900 1 250,000



Razdelek večletnega finančnega

okvira za obdobje 2021–2027 7 „Evropska javna uprava“ v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Leto

2021 Leto

2022 Leto

2023 Leto

2024 Leto

2025 Leto

2026 Leto

2027 SKUPAJ GD: HOME • Človeški viri 0,536 0,536 0,536 0,536 0,536 0,536 0,536 3,752 • Drugi upravni odhodki 0,030 0,030 0,030 0,030 0,030 0,030 0,030 0,210 GD ZA MIGRACIJE IN NOTRANJE ZADEVE SKUPAJ odobritve 0,566 0,566 0,566 0,566 0,566 0,566 0,566 3,962 Odobritve iz

RAZDELKA 7

večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 SKUPAJ (obveznosti skupaj = plačila skupaj) 0,566 0,566 0,566 0,566 0,566 0,566 0,566 3,962 v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Leto

2021 Leto

2022 Leto

2023 Leto

2024 Leto

2025 Leto

2026 Leto

2027 SKUPAJ Odobritve iz

RAZDELKOV od 1 do 7

večletnega finančnega okvira SKUPAJ obveznosti 171,966 174,266 176,666 179,066 181,466 184,066 186,466 1 253,962 plačila 171,966 174,266 176,666 179,066 181,466 184,066 186,466 1 253,962 3.2.2.Ocenjene posledice za odobritve za Agencijo Evropske unije za azil –◻ Za predlog niso potrebne odobritve za poslovanje. –☑ Za predlog so potrebne odobritve za poslovanje, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: Večletni finančni okvir za obdobje 2014–2020* (odobritve za prevzem obveznosti v EUR) * V preglednici so prikazani le stroški za poslovanje iz naslova 3. Večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027* odobritve za prevzem obveznosti v EUR * V preglednici so prikazani le stroški za poslovanje iz naslova 3. 3.2.3.Ocenjene posledice za odobritve za upravne zadeve 3.2.3.1.Povzetek

–◻ Za predlog niso potrebne odobritve za upravne zadeve. –☑ Za predlog so potrebne odobritve za upravne zadeve, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: Zahtevano število zaposlenih za Agencijo ostaja enako kot v prvotnem predlogu Komisije z dne 4. maja 2016, tj. postopno povečanje na 500 EPDČ v letu 2020. v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Človeški viri (*) 2018 2019 2020 2021–2027 SKUPAJ C(2013) 519 referenčni dokument 51 51 51 51 51 Spremembe 40 40 40 40 40 Spremenjeni referenčni dokument 91 91 91 91 91 Zahtevana dodatna delovna mesta* 59 70 82 0 0 Delovna mesta iz kadrovskega načrta v številu zaposlenih 214 284 366 366 366 od tega AD 135 179 231 231 231 od tega AST 79 105 135 135 135 Zunanji sodelavci (EPDČ) 83 106 134 134 134 od tega pogodbeni uslužbenci 72 95 123 123 123 od tega napoteni nacionalni strokovnjaki 11 11 11 11 11 SKUPAJ 297 390 500 500 500 * V tej preglednici je prikazano število zaposlenih, ki je že bilo zahtevano v predlogu Komisije COM(2016) 271 final z dne 4. maja 2016. Od leta 2021 naprej se ne zahtevajo dodatni zaposleni. Odhodki za zaposlene 2018 2019 2020 2021–2027 (za vsako leto) Delovna mesta iz kadrovskega načrta

(v številu zaposlenih) 28 676 000 38 056 000 49 044 000 49 044 000 – od tega AD 18 090 000 23 986 000 30 954 000 30 954 000 – od tega AST 10 586 000 14 070 000 18 090 000 18 090 000 Zunanji sodelavci (EPDČ) 5 898 000 7 508 000 9 468 000 9 468 000 – od tega pogodbeni uslužbenci 5 040 000 6 650 000 8 610 000 8 610 000 – od tega napoteni nacionalni strokovnjaki (NNS) 858 000 858 000 858 000 858 000 Osebje skupaj 34 574 000 45 564 000 58 512 000 58 512 000 3.2.3.2.Ocenjene potrebe po človeških virih –◻ Za predlog niso potrebni človeški viri. –☑ Za predlog so potrebni človeški viri, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: ocena, izražena v ekvivalentu polnega delovnega časa 2018 2019 2020 Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (glej točko 1.6) •Delovna mesta iz kadrovskega načrta (uradniki in začasni uslužbenci) XX 01 01 01 (sedež in predstavništva Komisije) 4 4 4 XX 01 01 02 (delegacije) XX 01 05 01 (posredne raziskave) 10 01 05 01 (neposredne raziskave) • Zunanji sodelavci (v ekvivalentu polnega delovnega časa: EPDČ) XX 01 02 01 (PU, NNS, ZU iz splošnih sredstev) XX 01 02 02 (PU, LU, NNS, ZU in MSD na delegacijah) XX 01 04 yy – na sedežu – na delegacijah XX 01 05 02 (PU, NNS, ZU za posredne raziskave) 10 01 05 02 (PU, NNS, ZU za neposredne raziskave) Druge proračunske vrstice (navedite) SKUPAJ 4 4 4 XX je zadevno področje politike ali naslov. Potrebe po človeških virih se krijejo z osebjem GD, ki je že dodeljeno za upravljanje ukrepa in/ali je bilo prerazporejeno znotraj GD, po potrebi skupaj z dodatnimi viri, ki se lahko pristojnemu GD dodelijo v okviru postopka letne dodelitve virov glede na proračunske omejitve. Opis nalog: Uradniki in začasni uslužbenci Zastopajo Komisijo v upravnem odboru Agencije. Pripravijo mnenje Komisije o letnem delovnem programu in spremljajo njegovo izvajanje. Nadzorujejo pripravo proračuna Agencije in spremljajo izvajanje proračuna. Agenciji pomagajo pri razvoju njenih dejavnosti v skladu s politikami EU, tudi s sodelovanjem na srečanjih strokovnjakov. Zunanji sodelavci 3.2.4.Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom –☑ Predlog je v skladu z veljavnim večletnim finančnim okvirom, vendar lahko vključuje uporabo posebnih instrumentov, kot so opredeljeni v uredbi o večletnem finančnem okviru.