1.

na Svet in Komisijo naslavlja naslednja priporočila in ju prosi, naj jih upoštevata pri pogajanjih: (a) še naprej je treba vztrajati pri širokem, vsestranskem in pravno zavezujočem sporazumu, ki bi temeljil na skupni zavezanosti človekovim pravicam ter bi zajemal celotno polje sodelovanja med obema stranema in predstavljal napredek glede na sedanji sporazum o partnerstvu in sodelovanju tako z vidika dosega zavez kot z zajetih področij; vztrajati je treba pri tem, da mora sporazum vključevati mehanizme za izvrševanje pomembnih delov sporazuma; (b) vztrajati je treba pri dejstvu, da je Rusija s kršitvijo suverenosti in ozemeljske celovitosti Gruzije ter s svojo vlogo v plinskem sporu z začetka leta 2009 resno ogrozila odnose med EU in Rusijo ter pogajanja o novem sporazumu; (c) vztrajati je treba pri tem, da morajo odnosi EU z Rusijo temeljiti na spoštovanju določb mednarodnega prava ter vseh zavezujočih sporazumov in pogodb, ki jih priznavajo Rusija in države članice EU, vključno z Temeljno listino ZN, EKČP in Pogodbo o energetski listini, pa tudi določb in zavez, ki veljajo za članice OVSE in Sveta Evrope; (d) vztrajati je treba pri dejstvu, da lahko tesno partnerstvo, okrepljeno sodelovanje ter dobrososedski odnosi med EU in Rusijo, pa tudi nova politika administracije ZDA do Rusije oblikujejo trdne temelje in pogoje za stabilnost, varnost in blaginjo v Evropi in po svetu; v tem okviru je treba pozdraviti izjave administracije ZDA o velikih možnostih za sodelovanje z Rusijo; (e) vzpostaviti je treba mehanizem posvetovanj, za katerega bo pristojen visoki predstavnik, ki bo državam članicam omogočal, da se bodo lahko pravočasno posvetovale med seboj o vsaki dvostranski zadevi z Rusijo – sporazumu ali sporu – ki bi lahko imela posledice za drugo državo članico ali EU kot celoto, kar bo omogočalo čim bolj usklajeno stališče EU z zagotavljanjem, da se bodo pomisleki vsake države članice v celoti upoštevali in se bo izključila možnost, da bi lahko ena država članica kasneje blokirala pogajanja; (f) vztrajati je treba pri okrepitvi vloge parlamentarnega odbora za sodelovanje v novem sporazumu, da se okrepi parlamentarna razsežnost sodelovanja med EU in Rusijo; (g) znova je treba poudariti zaveze, o katerih so se na mednarodni ravni dogovorile države članice EU in Rusija, zlasti kot članice Sveta Evrope in OVSE, seznaniti rusko vlado z zaskrbljenostjo zaradi razmer na področju človekovih pravic in oženja prostora za rusko civilno družbo, jo pozvati, naj podpre svobodo izražanja in združevanja, predpise, ki urejajo civilno družbo, pa uskladi s prevzetimi evropskimi in mednarodnimi zavezami, ter ji priporočiti, naj sprejme hitre in učinkovite ukrepe, ki bi organizacijam za človekove pravice in neodvisnim dobrodelnim organizacijam, ki spodbujajo kulturne vezi med Rusijo in državami članicami EU, omogočili delovanje v ugodnih pogojih, ustavi zastraševanje in nadlegovanje zagovornikov človekovih pravic in se vzdrži strogih upravnih ukrepov zoper navedene organizacije; (h) rusko vlado je treba pozvati, naj v celoti spoštuje medijsko svobodo ter neodvisnim medijem zagotovi politične in ekonomske pogoje za normalno delovanje; rusko vlado je treba tudi pozvati, naj konča nenehno nasilje nad novinarji in njihovo preganjanje; (i) treba je opozoriti na javno zavezo predsednika Medvedjeva o krepitvi pravne države v Rusiji in izraziti zaskrbljenost nad neodvisnostjo ruskega sodnega in pravnega sistema; (j) zavzeti je treba stališče, da redna šestmesečna posvetovanja med EU in Rusijo o človekovih pravicah vse od začetka njihovega izvajanja leta 2005 niso dala oprijemljivih rezultatov ter da jih je treba preoblikovati, da bi bilo mogoče doseči pomemben in v rezultat usmerjen dialog o vprašanjih človekovih pravic in pravic manjšin v Rusiji in EU ter o sodelovanju med EU in Rusijo glede vprašanj človekovih pravic v mednarodnih forumih; (k) zato je treba vztrajati pri temeljitem pregledu posvetovanj med EU in Rusijo o človekovih pravicah, vključno z dodelitvijo formalne vloge neodvisnim nevladnim organizacijam iz Rusije in EU, vključitvijo uradnikov iz vseh ustreznih služb ruske vlade in prenehanjem izdajanja ločenih sporočil ruske vlade; (l) organe Ruske federacije je treba pozvati, naj zagotovijo ohranitev in trajnostni razvoj tradicionalnega življenjskega sloga, kulture in jezika avtohtonih prebivalcev, ki prebivajo znotraj meja te države; (m) rusko vlado je treba pozvati, naj v celoti izvaja odločitve Evropskega sodišča o človekovih pravicah, in omogoči, da bodo vsi, ki so v preteklosti zakrivili zlorabe, prevzeli odgovornost zanje, hkrati pa poskrbi za prenehanje kršitev, ki se dogajajo; (n) treba je izraziti močno zaskrbljenost nad razmerami v Čečeniji, ker Kadirov režim ni uspel vzpostaviti miru in sprave, ampak je ravno nasprotno povzročila še več strahu in zatiranja, s čimer je zatrl civilno družbo ter zadušila vsako odprto in demokratično mnenje, poleg tega pa si je treba prizadevati za resnično politično rešitev; (o) poudariti je treba, da „programa podpore ruskih rojakov“, ki ga podpirajo organi Ruske federacije, ni dovoljeno zlorabljati kot instrument za krepitev političnega vpliva v določenih državah članicah EU; (p) še naprej je treba zagotavljati podporo pristopu Rusije k STO in podpirati nadaljnje odpiranje ruskega gospodarstva; popolno spoštovanje pravil STO s strani Rusije je treba šteti za nujen predpogoj in minimalni standard za vzpostavitev območja proste trgovine med EU in Rusijo, ki ostaja dolgoročni cilj; (q) ob izrazu zadovoljstva nad nedavnimi spremembami poziva k nadaljnjim izboljšavam zakonodaje in njenega izvrševanja na področju varstva pravic intelektualne, industrijske in poslovne lastnine za večjo konkurenčnost in bolj privlačno naložbeno klimo, za kar bi bilo treba regulativne sisteme približevati najvišjim mednarodnim standardom in normam; ruske oblasti je treba nujno pozvati, naj pred prihajajočim članstvom Rusije v STO IV. del civilnega zakonika o pravicah intelektualne lastnine in ustrezna postopkovna pravila za njegovo izvrševanje uskladijo s pravili STO in mednarodnimi sporazumi, zlasti s Sporazumom o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (TRIPS), ter naj zagotovijo njihovo celovito izvajanje, da se omogoči učinkovit boj proti ponarejanju in piratstvu; (r) vztrajati je treba pri tem, da mora biti Pogodba o energetski listini kot obstoječa pogodba, ki pravno zavezuje Rusijo in vse države članice EU, osnova za odnose na področju energetike in da se načela iz Pogodbe o energetski listini in tranzitnega protokola k njej vključijo v nov sporazum, ter znova poziva Rusijo, naj z ratifikacijo Pogodbe o energetski listini ter podpisom in ratifikacijo tranzitnega protokola okrepi svojo zavezanost pristopu, temelječemu na pravilih, pri čemer je treba upoštevati mnenje Parlamenta, da bi morale imeti partnerice možnost, da se pogajajo o zapisu, ki bi glede obsega sodelovanja in področij, ki jih to zajema, presegal Pogodbo o energetski listini, čeprav sporazum v nobenem primeru ne bi smel biti manj obsežen od tistega, ki so ga strani že podpisale v okviru trenutne pogodbe o energetski listini; (s) v okviru pogajanj za nov sporazum je treba zaključiti pogajanja o tranzitnem protokolu k Pogodbi o energetski listini in Rusijo pozvati, naj ga podpiše, da bi tako vzpostavili pravni okvir za urejanje tranzita energije med stranmi, ki bi izhajal iz tistega, kar je že določeno s Pogodbo o energetski listini; (t) poudariti je treba potrebo po ustrezni presoji vplivov na okolje za vse energetske infrastrukturne projekte, da se zagotovi izpolnjevanje mednarodnih standardov o varstvu okolja; v zvezi s tem je treba Rusko federacijo odločno pozvati, naj ratificira Konvencijo iz Espooja in Protokol o strateški presoji vplivov k tej konvenciji; (u) pozvati je treba k okrepitvi učinkovitosti dialoga med EU in Rusijo o energiji in njegove sposobnosti odzivanja na krizo, k povečanju preglednosti, vzajemnosti in varnosti naložb ter s tem k izboljšanju varnosti oskrbe z energijo, prav tako pa poudariti potrebo po vzpostavitvi mehanizmov za pregleden, na pravilih temelječ sistem in mehanizma za reševanje sporov na področju energetike; (v) opozoriti je treba na mehanizem za reševanje sporov iz Pogodbe o energetski listini, ki sta jo Rusija in Ukrajina že podpisali; (w) oblikovati je treba jasen kodeks ravnanja, ki bo urejal odnose med EU, Rusijo in državami skupnega sosedstva, vključno z določbami o spoštovanju suverene neodvisnosti vseh evropskih držav, zavezo k mirnemu reševanju sporov in odločenostjo, da je treba zamrznjene spore razrešiti; (x) obstoječ politični dialog je treba nadgraditi ter spodbuditi razpravo o „vprašanjih ohranjanja varnosti z uporabo sile“, ki so pogosto jedro nesoglasij med EU in Rusijo, vendar nedvomno vplivajo na evropsko in svetovno varnost, pri čemer je treba poudariti potrebo po večstranskem nadzoru orožja in razoroževanju ter po režimih neširjenja orožja; (y) pozvati je treba rusko vlado, naj skupaj z EU in drugimi člani kontaktne skupine za Kosovo pozitivno prispeva k iskanju trajne politične rešitve za prihodnost Kosova in za nadaljnjo krepitev stabilnosti na zahodnem Balkanu; (z) rusko vlado je treba pozvati, naj pokaže odločenost za konstruktivno in mirno reševanje „vprašanja varnosti in stabilnosti v Abhaziji in Južni Osetiji“ skupaj z Gruzijo in EU, kot je bilo dogovorjeno v sporazumu z dne 12. avgusta 2008; rusko vlado je treba pozvati, naj posreduje oprijemljiva zagotovila, da se Rusija ne bo zatekla k uporabi sile proti kateri od sosednjih držav; (aa) izraziti je treba zaskrbljenost nad odločitvijo ruske vlade, da prizna Abhazijo in Južno Osetijo kot suvereni državi, da podpiše sporazume o vojaški pomoči in sodelovanju z dejanskimi organi oblasti teh dveh gruzijskih provinc in da tam vzpostavi vojaške baze, saj to ogroža ozemeljsko celovitost Gruzije, pri kateri vztrajajo vse resolucije OZN o tem vprašanju; znova poziva Rusijo, naj prekliče svojo odločitev, in še zmeraj meni, da Rusije ni mogoče šteti za nepristranskega posrednika v mirovnem procesu; rusko vlado je treba pozvati, naj opazovalcem EU zagotovi popoln dostop do vseh območij, vključenih v konflikt, v skladu z mandatom Nadzorne misije EU; (ab) pri ruski strani je treba vztrajati pri možnosti potovanja brez vizumov, glede na Uredbo Sveta (ES) št. 539/2001 (17), v kateri je navedeno, da mora biti odločitev o oprostitvi od vizumske obveznosti sprejeta po tem, ko se natančno preuči vrsta meril, ki med drugimi zadevajo nezakonito priseljevanje, javni red in varnost ter zunanje odnose EU s tretjimi državami, upoštevati pa je treba tudi regionalno doslednost in vzajemnost, zavedajoč se, da odnose med Unijo in tretjimi državami z belega seznama opredeljuje posebna politična razsežnost glede zagotavljanja, da morajo te tretje države doseči ustrezno raven na področju demokratičnih vrednot in temeljnih pravic; (ac) vztrajati je treba pri tem, da morajo biti vizumske olajšave za študente, raziskovalce in poslovneže prednostna naloga, da bi tako spodbudili medsebojne stike med ljudmi; vendar pa je treba vztrajati tudi pri tem, da mora biti vsaka nadaljnja liberalizacija vizumskih režimov z Rusijo pogojena s temu primerno liberalizacijo vizumskih sporazumov z državami ESP, saj bi sicer prihajalo do neskladnosti; (ad) v skladu s sporazumom med EU in Rusijo o poenostavitvi izdajanja vizumov za kratkoročno bivanje je treba od ruskih oblasti dobiti jasno obvezo za zmanjšanje birokratskih ovir, ki enostransko veljajo za vse potnike, na primer zahteva po povabilu in registraciji ob prihodu; upoštevati je treba, da utegnejo spremembe ruskih vizumskih predpisov v zadnjih letih in prenehanje izdajanja vizumov za večkratni vstop za poslovneže negativno vplivati na poslovne in trgovinske stike med EU in Rusijo; upoštevati je treba tudi mnenje Parlamenta, da bi morala biti poenostavitev potovanj za imetnike ruskih potnih listov omejena le na osebe s prebivališčem v Rusiji; (ae) nujno je treba obravnavati problem tranzita preko Kaliningrada in vizumov zanj, po možnosti tako, da se za celotno Kaliningrajsko oblast vzpostavi režim obmejnega prometa; (af) vztrajati je treba pri tem, da morajo odnosi med EU in Rusijo temeljiti na načelih liberaliziranih in odprtih trgov ter vzajemnosti med partnericami glede pravic do naložb, zato je od ruske vlade treba zahtevati, da v zameno za tesne in koristne gospodarske vezi zagotavlja lastninske pravice tujim naložbenikom in pregleda zakonodajo o strateških sektorjih iz leta 2008, ki daje Rusiji precejšnjo svobodo pri diskriminaciji tujih naložbenikov, medtem ko je notranji trg EU za ruske naložbenike prosto odprt; zahtevati je treba, da se ruski predpisi o naložbah v strateških sektorjih obvezno uskladijo s sedanjimi in prihodnjimi obveznostmi Rusije v okviru STO, pa tudi s sedanjim sporazumom o partnerstvu in sodelovanju; (ag) v okviru pogajanj o pristopu k STO je treba ruske oblasti pozvati, naj ne odstopijo od nekaterih že doseženih in dogovorjenih obvez in v celoti spoštujejo sporazum med EU in Rusijo iz leta 2004 o pristopu k Svetovni trgovinski organizaciji, ukinejo naj vse diskriminatorne dajatve, zlasti za železniški tovorni promet, in postopoma odpravijo izvozne dajatve za surov les; (ah) Rusijo je treba pozvati, naj izpolni svojo zavezo o postopni ukinitvi plačil za prelete čez Sibirijo in podpiše sporazum, ki je bil na to temo dosežen na vrhunskem srečanju v Samari; (ai) z rusko vlado je treba obravnavati njene načrte o sklenitvi prostotrgovinskih sporazumov z nekaterimi državami, kar bi lahko vodilo v oblikovanje skupnega gospodarskega prostora z Rusijo; (aj) z rusko vlado je treba obravnavati več zadev, povezanih z ladijskim prometom, vključno s prostim prehodom skozi Baltijsko ožino, dostopom za ladje iz EU do prehoda do Azije prek severnega ruskega ozemlja ter morebitnih okoljskih nevarnosti med drugim zaradi povečanja tankerskega prometa v Baltiškem morju; (ak) z rusko vlado je treba obravnavati vprašanje zastojev na skupni meji z EU, ki ostajajo resna ovira za trgovinske in gospodarske odnose med EU in Rusijo; (al) Rusko federacijo je treba pozvati, naj konstruktivno sodeluje z EU pri reševanju statusa odcepljenih ozemelj, vključno s Pridnjestrjem, in prispeva h krepitvi suverenosti moldavske vlade, kar je nujen pogoj za stabilnost ključne mejne regije EU; poudariti je treba, da je napredek glede tega vprašanja odvisen od umika ruskih čet iz Moldavije, k čemur se je Rusija med drugim zavezala na vrhu OVSE v Istanbulu leta 1999; (am) ob priznavanju pozitivnih vidikov okrepitve znanstvenega sodelovanja med EU in Rusijo je treba pozvati k nadaljnjim celovitim analizam (z varnostjo povezanih) vplivov morebitne pridružitve Rusije k sedmemu okvirnemu programu; (an) obilkovati je treba neformalne smernice o tem, kako bi lahko načeli solidarnosti in vzajemne odgovornosti podprli odnose med EU in Rusijo s ciljem oblikovanja enotnejše in doslednejše politike do Rusije;