EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 1.6.2022 COM(2022) 268 final 2022/0181(NLE) Predlog IZVEDBENI SKLEP SVETA o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Poljsko {SWD(2022) 161 final}



2022/0181 (NLE) Predlog IZVEDBENI SKLEP SVETA o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Poljsko SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost in zlasti člena 20 Uredbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, ob upoštevanju naslednjega: (1)Izbruh COVID-19 negativno vpliva na gospodarstvo Poljske. V letu 2019 je bruto domači proizvod na prebivalca (BDP na prebivalca) Poljske znašal 44,3 % povprečja EU. Realni BDP Poljske se je v letu 2020 zmanjšal za 2,2 %, v obdobju 2020–2021 pa povečal za skupno 3,6 %. Dolgoročni vidiki z vplivom na srednjeročno gospodarsko uspešnost vključujejo nizko stopnjo zasebnih naložb in inovacij; občutno pomanjkanje delovne sile ter znanj in spretnosti v gospodarstvu ter obremenjujoče in nestabilno in regulativno okolje. (2)Svet je 9. julija 2019 in 20. julija 2020 v okviru evropskega semestra na Poljsko naslovil priporočila. Priporočil je zlasti, naj sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo in ohrani srednjeročno vzdržnost javnih financ; izboljša učinkovitost javnofinančnih odhodkov in izboljša odpornost, dostopnost in učinkovitost zdravstvenega sistema. Svet je Poljski priporočil tudi, naj zagotovi ustreznost pokojninskih prejemkov v prihodnosti in vzdržnost pokojninskega sistema; poveča udeležbo na trgu dela z izboljšanjem dostopa do otroškega varstva in dolgotrajne oskrbe; odpravi preostale ovire za trajnejše oblike zaposlitve, hkrati pa okrepi prožne ureditve dela in sheme skrajšanega delovnega časa; bolje usmeri socialne prejemke; spodbuja kakovostno izobraževanje ter znanja in spretnosti, zlasti prek izobraževanja odraslih; izboljša digitalne spretnosti in znanja ter dodatno spodbuja digitalno preobrazbo. Poleg tega je Svet priporočil tudi, naj okrepi inovacijske zmogljivosti gospodarstva; osredotoči naložbe na zeleni in digitalni prehod, zlasti na digitalno infrastrukturo, čisto in učinkovito proizvodnjo in rabo energije in trajnostni promet ter tako prispeva k postopnemu razogljičenju gospodarstva, pri tem pa upošteva regionalne razlike. Priporočil je tudi, naj zagotovi dostop do financiranja in likvidnosti za podjetja ter spodbuja okrevanje gospodarstva, da daje prednost zrelim javnim naložbenim projektom in spodbuja zasebne naložbe. Poleg tega je Svet priporočil, naj izboljša regulativno okolje, zlasti s krepitvijo vloge posvetovanj s socialnimi partnerji in javnih posvetovanj v zakonodajnem postopku, ter izboljša naložbeno ozračje, zlasti z zaščito neodvisnosti sodstva. Po oceni napredka pri izvajanju omenjenih priporočil za posamezno državo ob predložitvi načrta za okrevanje in odpornost je Komisija ugotovila, da so bila priporočila, ki zadevajo učinkovito obravnavo gospodarskih posledic pandemije, izvedena v celoti. (3)Poljska je 3. maja 2021 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241. Načrt je bil predložen po postopku posvetovanja z lokalnimi in regionalnimi organi, socialnimi partnerji, organizacijami civilne družbe, mladinskimi organizacijami in drugimi ustreznimi deležniki, izvedenem v skladu z nacionalnim pravnim okvirom. Prevzemanje odgovornosti za načrte za okrevanje in odpornost na nacionalni ravni je temelj za njihovo uspešno izvajanje in trajen učinek na nacionalni ravni ter verodostojnost na evropski ravni. Komisija je na podlagi člena 19 Uredbe (EU) 2021/241 ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost v skladu s smernicami za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi. (4)Načrti za okrevanje in odpornost bi morali slediti splošnim ciljem mehanizma za okrevanje in odpornost, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/241, in instrumenta Evropske unije za okrevanje, vzpostavljenega z Uredbo Sveta (EU) 2020/2094, da bi podprli okrevanje po krizi zaradi COVID-19. Spodbujati bi morali ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo Unije s prispevanjem k šestim stebrom iz člena 3 Uredbe (EU) 2021/241. (5)Izvajanje načrtov držav članic za okrevanje in odpornost bo pomenilo usklajena prizadevanja z reformami in naložbami po vsej Uniji. Z njihovim usklajenim hkratnim izvajanjem ter izvajanjem čezmejnih in večdržavnih projektov se bodo reforme in naložbe vzajemno krepile in ustvarile pozitivne učinke prelivanja po Uniji. Približno tretjina učinka mehanizma za okrevanje in odpornost na rast in ustvarjanje delovnih mest v državah članicah bo tako posledica prelivanja iz drugih držav članic. Uravnotežen odziv, ki prispeva k šestim stebrom (6)V skladu s členom 19(3), točka (a), Uredbe (EU) 2021/241 in Prilogo V, merilo 2.1, k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost v veliki meri (ocena A) predstavlja celovit in ustrezno uravnotežen odziv na gospodarske in socialne razmere ter s tem ustrezno prispeva k vsem šestim stebrom iz člena 3 navedene uredbe ob upoštevanju specifičnih izzivov, s katerimi se sooča zadevna država članica, in dodeljenih finančnih sredstev zadevne države članice. (7)Načrt za okrevanje in odpornost predvideva uravnotežen sveženj reform in naložb, ki obravnavajo tako posledice pandemije COVID-19 kot ključne strukturne izzive, s katerimi se sooča Poljska. Opredeljuje strategijo za spodbujanje konkurenčnejšega in odpornejšega gospodarstva, ki podpira gospodarsko rast v skladu s podnebnimi in digitalnimi prednostnimi nalogami EU ter izboljšuje kakovost življenja na Poljskem zlasti z naložbami v obnovljive vire energije in energijsko učinkovitost, trajnostno mobilnost, zdravstvo, digitalne tehnologije ter raziskave in inovacije. Načrt za okrevanje in odpornost se osredotoča na šest ključnih področij politike: zeleni prehod, digitalizacijo, zdravje, konkurenčnost in inovacije, trajnostni promet in kakovost institucij.

(8)Zeleni prehod in digitalna preobrazba gospodarstva sta temeljna elementa odziva politike v načrtu za okrevanje in odpornost. S predvidenimi zelenimi reformami in naložbami želijo povečati proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, vključno z energijo, proizvedeno na kopnem in na morju, fotovoltaiko, pametnimi omrežji ter obnovljivim in nizkoogljičnim vodikom, in energijsko učinkovitost ter izboljšati kakovost zraka in razviti trajnostni promet. Digitalne reforme in naložbe se usmerjajo v širokopasovno infrastrukturo, predvsem na podeželju, razvoj e-storitev, tudi v zdravstvenem sistemu, krepitev e-znanj v izobraževanju in usposabljanju in izboljšanje nacionalne kibernetske varnosti. (9)Načrt za okrevanje in odpornost zajema vrsto pomembnih ukrepov za izboljšanje poslovnega in naložbenega okolja na Poljskem. Predvidene reforme so namenjene zmanjšanju upravnega in regulativnega bremena podjetij ter izboljšanju upravljanja javnih financ kot tudi krepitvi vloge javnega posvetovanja v zakonodajnem postopku, s čimer naj bi se po pričakovanjih povečali regulativna kakovost in stabilnost. Cilj načrta za okrevanje in odpornost je tudi dvigniti standarde v zvezi z nekaterimi vidiki sodnega varstva, s čimer bi se izboljšalo naložbeno okolje. Pametna in trajnostna rast naj bi bila po pričakovanjih dosežena tudi z različnimi ukrepi na področju raziskav in inovacij ter z izboljšanim razširjanjem inovativnih rešitev prek izobraževanja in usposabljanja. (10)Načrt za okrevanje in odpornost pomaga obravnavati več izzivov za krepitev teritorialne in socialne kohezije, predvsem s prizadevanjem za modernizacijo bolnišnične oskrbe in boljši dostop do nje, in sicer z obravnavo izzivov na trgu dela, izboljšavami na področju poklicnega in strokovnega izobraževanja in usposabljanja ter vseživljenjskega učenja in naložbami v promet. Načrt za okrevanje in odpornost vključuje tudi različne ukrepe, za katere se pričakuje, da bodo izboljšali odpornost zdravstvenega in socialnega sistema, denimo z reformami bolnišnic, prizadevanji za obravnavo segmentacije trga dela in dolgotrajne oskrbe ter naložbami v socialna stanovanja. Pomemben del načrta za okrevanje in odpornost predstavljajo politike za prihodnje generacije, zlasti z digitalizacijo izobraževalnega sistema in sistema usposabljanja ter krepitvijo ustreznosti znanj in spretnosti za trg dela. Obravnava vseh ali pomembnega dela izzivov, opredeljenih v priporočilih za posamezno državo (11)V skladu s členom 19(3), točka (b), Uredbe (EU) 2021/241 in Prilogo V, merilo 2.2, k navedeni uredbi se pričakuje, da bo načrt za okrevanje in odpornost prispeval k učinkovitemu obravnavanju vseh ali pomembnega dela izzivov (ocena A), opredeljenih v zadevnih priporočilih za posamezno državo, vključno z njihovimi fiskalnimi vidiki, naslovljenih na Poljsko, ali izzivov, opredeljenih v drugih ustreznih dokumentih, ki jih je Komisija uradno sprejela v okviru evropskega semestra. (12)Čeprav se za priporočila v zvezi s takojšnjim odzivom fiskalne politike na pandemijo in priporočilom, naj leta 2020 doseže srednjeročni proračunski cilj, lahko šteje, da zaradi preteka ustreznega proračunskega obdobja ne spadajo na področje uporabe načrta Poljske za okrevanje in odpornost, se je Poljska na splošno ustrezno in zadostno odzvala na takojšnjo potrebo po podpori gospodarstvu s fiskalnimi sredstvi v letih 2020 in 2021 v skladu z določbami splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast. (13)Načrt za okrevanje in odpornost vključuje obsežen sklop reform in naložb, ki se vzajemno krepijo in prispevajo k učinkoviti obravnavi vseh ali znatnega dela gospodarskih in socialnih izzivov, opredeljenih v priporočilih za posamezne države, ki jih je Svet naslovil na Poljsko v evropskem semestru leta 2019 in 2020, zlasti glede naložbenih potreb na področju digitalizacije in zelenega prehoda ter povečanja udeležbe na trgu dela in izboljšanja ustreznosti spretnosti in znanj za trg dela. (14)V energetskem sektorju se pričakujejo pomembne reforme in naložbe, s katerimi se bosta podprli proizvodnja in raba energije iz obnovljivih virov ter alternativnih goriv in povečala energijska učinkovitost, gospodarstvo pa prilagodilo podnebnim spremembam. Prav tako se pričakuje, da bodo ukrepi iz načrta za okrevanje in odpornost pripomogli h krepitvi inovacijske zmogljivosti poljskega gospodarstva in izboljšali njegov položaj v vrednostni verigi ter pospešili zeleni in digitalni prehod s podporo večji avtomatizaciji, razvoju in širjenju okoljske tehnologije ter poglobljenemu sodelovanju med znanostjo in industrijo. (15)Ukrepi se odzivajo tudi na učinek in tveganja pandemije COVID-19 na področju zdravstvenega varstva ter na že obstoječe izzive, s katerimi se sooča poljski zdravstveni sistem, zlasti z reformo javnih bolnišnic, ki zagotavlja izboljšanje dostopnosti, uspešnosti in učinkovitosti zdravstvenega varstva in dolgotrajne oskrbe, razvoj digitalnih zdravstvenih storitev, podporo farmacevtskemu sektorju ter specializirane medicinske raziskave in analize. S tem naj bi se okrepila odpornost zdravstvenega sistema, zlasti glede na izkušnje, pridobljene med pandemijo, in pomen oskrbe z zdravili. (16)Načrt za okrevanje in odpornost predstavlja uravnotežen odziv na priporočila glede izboljšanja digitalnih spretnosti in znanj ter spodbujanja digitalne preobrazbe tako podjetij in javne uprave kot šol ter poklicnega in strokovnega izobraževanja. Načrt za okrevanje in odpornost spodbuja digitalne spretnosti in znanja različnih skupin prebivalstva in je usmerjen v vzpostavitev upravljanja razvoja digitalnih spretnosti in znanj na Poljskem. Glede digitalne preobrazbe javne uprave načrt predvideva vrsto projektov in zakonodajnih sprememb, za katere se pričakuje, da bodo spodbudili digitalizacijo upravnih postopkov, kar naj bi posledično spodbudilo tudi digitalizacijo podjetij. Znatne naložbe v boljšo vključenost informacijske in komunikacijske tehnologije v šolah bodo izboljšale poučevanje in učenje ter podprle odpornost in digitalno vključenost v izobraževanju. Z načrtom se pomaga obravnavati tudi pomembne izzive za izboljšanje ustreznosti spretnosti in znanj za trg dela in povečanje udeležbe v izobraževanju odraslih s ciljno usmerjenimi ukrepi, zlasti z ustvarjanjem sektorskih centrov za znanja in spretnosti v tesnem sodelovanju z gospodarskimi sektorji in s podporo reform, s katerimi bodo vključeni v sistem poklicnega izobraževanja in usposabljanja. Pričakuje se, da bodo prizadevanja s poudarkom na digitalnih ter zelenih spretnostih in znanjih pripomogla k boljšemu ujemanju izobraževanja in usposabljanja s potrebami sodobnega gospodarstva. (17)Načrt za okrevanje in odpornost vključuje ukrepe, cilj katerih je obravnava izzivov na področju trajnostnega prometa s posebnimi ukrepi za izboljšanje cestne varnosti, razogljičenje cestnega prometa, vključno s spodbujanjem elektromobilnosti in prometa na vodikov pogon, trajnostne urbane mobilnosti, prehoda na železnice in intermodalnega prometa. Cilj reforme varnosti v cestnem prometu in povezane naložbe je spodbujanje uveljavljanja varnostnih predpisov in zaščita ranljivih skupin ljudi, da bi tako dosegli cilj Poljske glede zmanjšanja števila smrtnih žrtev in huje poškodovanih v prometnih nesrečah za 50 odstotkov do leta 2030. Razogljičenje cestnega prometa se bo po pričakovanjih podprlo s spodbudami za nakup brezemisijskih prevoznih sredstev in fiskalnimi ali finančnimi ukrepi po načelu „onesnaževalec plača“ ter naložbami v čisti javni prevoz s poudarkom na trajnostni urbani mobilnosti. Reforme in naložbe v železnice se osredotočajo na odseke TEN-T in brezemisijski vozni park, opremljen z evropskim sistemom za upravljanje železniškega prometa, ter na spodbujanje enotne izdaje e-vozovnic. (18)Načrt za okrevanje in odpornost vključuje tudi ukrepe za obravnavo izzivov, povezanih z ustreznostjo pokojninskih prejemkov in vzdržnostjo pokojninskega sistema, ter izzivov, ki zadevajo udeležbo na trgu dela in njegovo segmentacijo. Ti izzivi naj bi se obravnavali z izboljšanjem kakovosti in dostopnosti varstva otrok, pregledom in reformo za izboljšanje politik dolgotrajne oskrbe, davčnimi spodbudami za podaljšanje delovne dobe in dvig dejanske upokojitvene starosti ter reformo za izboljšanje socialne zaščite v različnih oblikah pogodb o zaposlitvi. (19)Poleg tega se pričakuje, da bo načrt za okrevanje in odpornost prispeval k obravnavi izzivov v zvezi z naložbenim okoljem, zlasti v zvezi s poljskim sodnim sistemom ter odločevalskimi in zakonodajnimi postopki. Cilj reform je izboljšanje zakonodajnega postopka, predvsem s pogostejšimi javnimi posvetovanji in ocenami učinka v zakonodajnem postopku, s čimer bi se zagotovila bolj strukturirana udeležba deležnikov in strokovnjakov v zakonodajnem postopku. Poleg tega je cilj načrta za okrevanje in odpornost okrepiti neodvisnost in nepristranskost sodišč. Njegov cilj je tudi rešitev položaja sodnikov, na katere so vplivale odločitve disciplinskega senata poljskega vrhovnega sodišča v disciplinskih zadevah in zadevah sodne imunitete, z namenom njihove takojšnje ponovne zaposlitve po pozitivni oceni novega senata. Prispevek k potencialu rasti, ustvarjanju delovnih mest ter gospodarski, socialni in institucionalni odpornosti (20)V skladu s členom 19(3), točka (c), Uredbe (EU) 2021/241 in Prilogo V, merilo 2.3, k navedeni uredbi se pričakuje, da bo imel načrt za okrevanje in odpornost velik vpliv (ocena A) na krepitev potenciala rasti, ustvarjanje delovnih mest ter gospodarsko, socialno in institucionalno odpornost Poljske, s tem pa prispeval k izvajanju evropskega stebra socialnih pravic, vključno s spodbujanjem politik za otroke in mlade, ter na ublažitev gospodarskih in socialnih posledic krize zaradi COVID-19 ter s tem okrepil ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo in konvergenco v Uniji. (21)Simulacije, ki so jih opravile službe Komisije, kažejo, da bi lahko načrt za okrevanje in odpornost ter preostali ukrepi Instrumenta Evropske unije za okrevanje do leta 2026 povečali BDP Poljske za 1,1 % do 1,8 %, kar ne vključuje morebitnega pozitivnega učinka strukturnih reform, ki je lahko znaten. Javne naložbe naj bi po pričakovanjih povečale agregatno povpraševanje na kratki in srednji rok ter izboljšale ciklični položaj poljskega gospodarstva, s tem pa prispevale k hitremu okrevanju. Zlasti je s tega vidika koristna osredotočenost naložb na digitalizacijo, trajnostno infrastrukturo in projekte v zvezi z energijo iz obnovljivih virov, saj spodbuja zeleni in digitalni prehod ter dolgoročno trajnostnost gospodarstva. (22)Srednje- in dolgoročno se pričakuje, da bi lahko javne naložbe skupaj z načrtovanimi reformami pomagale premagovati trenutne izzive za potencialno rast in razvile zmogljivost gospodarstva za inovacije. Pričakuje se, da se bo s tem izboljšal položaj poljskih podjetij v globalnih vrednostnih verigah. Na podlagi tega se pričakuje, da bo izvajanje načrta za okrevanje in odpornost povečalo kakovost potencialnega BDP in trajno vplivalo na gospodarsko uspešnost Poljske. Večina teh dolgoročnih učinkov izhaja iz ukrepov za povečanje konkurenčnosti poljskega gospodarstva, izboljšanje razvoja in širjenja inovacij ter kakovosti regulacije in podporo podjetjem, zlasti MSP. (23)Načrt za okrevanje in odpornost vsebuje ukrepe, cilj katerih je izboljšanje odpornosti trga dela, in sicer z izboljšanjem kakovosti in delovanja institucij na področju trga dela, programi za izpopolnjevanje in preusposabljanje, s katerimi bi dosegli in aktivirali starejše delavce ali osebe iz prikrajšanih skupin, spodbujanjem fleksibilnih oblik zaposlitve ter povečanjem udeležbe žensk na trgu dela s fleksibilnejšimi oblikami zaposlitve, vključno z delom na daljavo, in dostopnejšo ter kakovostnejšo vzgojo in varstvom predšolskih otrok. Poleg tega načrt za okrevanje in odpornost predvideva spodbude za osebe, ki ostanejo aktivne na trgu dela tudi po doseženi zakonsko določeni upokojitveni starosti. Ti ukrepi so v skladu z načeli evropskega stebra socialnih pravic za podporo vključujoči rasti. Prizadevanja za izboljšanje ustreznosti izobraževanja in usposabljanja za trg dela bodo po pričakovanjih dosežena z ukrepi za pomoč razvoju človeškega kapitala in za boljše ujemanje spretnosti in znanj ter kvalifikacij s potrebami trga dela, tudi v okviru novih tehnologij. Pričakuje se, da bo politika za digitalizacijo izobraževanja prispevala k usposabljanju otrok in mladih za informacijsko družbo. Namenski ukrepi so predvideni za krepitev poklicnega in strokovnega izobraževanja in usposabljanja ter vseživljenjskega učenja in pomoč šolam, da se pripravijo na digitalno in zeleno preobrazbo, ter za usklajevanje regionalnih politik na področju izobraževanja in usposabljanja, s čimer bi zagotovili, da se vsi deli države prilagodijo na sodobne potrebe trga dela. (24)Načrt za okrevanje in odpornost vsebuje različne ukrepe, s katerimi bo prispeval k izvajanju evropskega stebra socialnih pravic s politikami za otroke in mlade. Pričakuje se, da bodo reforme in naložbe izboljšale dostop do kakovostnega varstva otrok do tretjega leta starosti in spodbujale razvoj poklicnega izobraževanja in usposabljanja, visokega šolstva in vseživljenjskega učenja, in sicer z ustanavljanjem sektorskih centrov za znanja in spretnosti in boljšim usklajevanjem politik za znanja in spretnosti. Poleg tega se načrt za okrevanje in odpornost osredotoča na modernizacijo šol, tudi z vzpostavljanjem laboratorijev za znanost, tehnologijo, inženirstvo in matematiko, s čimer naj bi se po pričakovanjih zagotovilo nenehno prilagajanje na sedanje izzive v izobraževanju, zlasti digitalizacijo. (25)Pričakuje se, da bo zaradi ukrepov za spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda gospodarstvo Poljske postalo bolj inovativno in trajnostno ter koristilo odpornosti družbe, saj bodo premoščali razkorak med mestnimi in podeželskimi območji. Zlasti z naložbami v izgradnjo omrežne infrastrukture naj bi se po pričakovanjih zapolnile vrzeli („bele lise“) v dostopu do širokopasovnih omrežjih in razvoja tehnologije 5G na podeželskih območjih. Z naložbami v trajnosten mestni promet naj bi se po pričakovanjih pospešil zeleni prehod mest, in sicer z izvajanjem načrtov za trajnostno mobilnost v mestih in razvojem javnega prevoza brez emisij v mestih in na regionalni ravni. Z naložbami v nizko- in brezemisijski vozni park za avtobusne trase na območjih, na katerih je javni prevoz težko dostopen, naj bi se po pričakovanjih prispevalo k povezovanju oddaljenih regij s središči gospodarske aktivnosti.

Načelo, da se ne škoduje bistveno (26)V skladu s členom 19(3), točka (d), Uredbe (EU) 2021/241 in Prilogo V, merilo 2.4, k navedeni uredbi se pričakuje, da bo načrt za okrevanje in odpornost zagotovil, da noben ukrep (ocena A) za izvajanje reform in naložbenih projektov, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ne bo bistveno škodoval okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (načelo, da se ne škoduje bistveno). (27)Poljska je izvedla oceno ukrepov iz načrta za okrevanje in odpornost v skladu z metodologijo iz tehničnih smernic Komisije za uporabo „načela, da se ne škoduje bistveno“, v skladu z uredbo o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost (2021/C 58/01). Pričakuje se, da bo morebiten škodljiv okoljski vpliv vseh zadevnih ukrepov obravnavan z ustreznimi mejniki in cilji, da bodo ukrepi zadostili veljavnim okoljskim merilom. Naložbe v soproizvodne elektrarne na plin in zamenjavo ogrevanja bodo po pričakovanjih dosegle prage intenzivnosti toplogrednih plinov, opredeljenih v tehničnih smernicah Komisije. Pričakuje se, da bodo naložbe v vodikove tehnologije skladne s pragom za emisije toplogrednih plinov, ki je opredeljen v delegirani uredbi Komisije k Uredbi (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta. V okviru obsežnejših programov prenove bo po pričakovanjih podprta namestitev plinskih kotlov. Cestni in železniški vozni park bo po pričakovanjih podvržen strogim zahtevam za izkoristek goriva. Ti pogoji se odražajo v mejnikih in ciljih, ki veljajo za zadevne ukrepe. (28)Posebna pozornost je namenjena ukrepom, katerih vpliv na okoljske cilje zahteva natančen nadzor. Glede ukrepov v zvezi z gospodarjenjem z vodo na podeželju, se pričakuje, da bo Poljska prednostno obravnavala rešitve, odporne na podnebne spremembe, in naravne rešitve. Pričakuje se, da bo Poljska zagotovila, da ne bo povzročena bistvena škoda okolju, in sicer z izločitvijo naložb, ki imajo bistven vpliv na stanje vodnih teles ali negativne posledice za naravo, iz spodbud. Namen ukrepov je predvsem preprečiti bistven vpliv na pomembna vodna telesa, ki bi ogrozil ali zamaknil cilj za doseganje dobrega stanja voda. Njihov namen je tudi zagotoviti, da ukrepi ne bodo imeli negativnih vplivov na zaščitene habitate in vrste. Prispevek k zelenemu prehodu, vključno z biotsko raznovrstnostjo (29)V skladu s členom 19(3), točka (e), Uredbe (EU) 2021/241 in Prilogo V, merilo 2.5, k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vsebuje ukrepe, ki v veliki meri (ocena A) prispevajo k zelenemu prehodu, vključno z biotsko raznovrstnostjo, ali k obravnavanju izzivov, ki iz tega izhajajo. Za ukrepe, ki podpirajo podnebne cilje, je namenjen znesek, ki predstavlja 42,7 % skupnih dodeljenih sredstev za načrt za okrevanje in odpornost, izračunanih po metodologiji iz Priloge VI k navedeni uredbi. V skladu s členom 17 navedene uredbe je načrt za okrevanje in odpornost skladen z informacijami iz nacionalnega energetskega in podnebnega načrta za obdobje 2021–2030. (30)Reforme in naložbe v obnovljive vire energije, katerih namen je predvsem znatno povečati zmogljivost za izkoriščanje vetrne energije na kopnem in fotovoltaike, odpraviti regulativne ovire za razvoj novih zmogljivosti za izkoriščanje vetrne energije na kopnem, razvijati zmogljivosti za izkoriščanje vetrne energije na morju in vodikove tehnologije ter alternativna goriva, bodo po pričakovanjih Poljski pomagale pri doseganju okoljskih in energijskih ciljev za leto 2030 za dolgoročen prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo. Tudi ukrepi za energijsko učinkovitost iz načrta, vključno z ambicioznim programom prenove stavb in opuščanjem javne podpore za peči na premog v gospodinjstvih, in shema za razogljičenje industrije, bodo Poljski po pričakovanjih znatno pomagale pri doseganju okoljskih in energijskih ciljev. Pričakuje se, da bo celovit sveženj reform in naložb v promet podprl elektromobilnost, čisti javni potniški promet, prehod na brezemisijski železniški promet, intermodalni prevoz blaga in varnost na cesti. (31)Reforme in naložbe, povezane s trajnostnim gospodarjenjem z vodami na podeželju, naj bi prispevale k reševanju izzivov, s katerimi se Poljska sooča pri prilagajanju podnebnim spremembam ter v zvezi s slabim zadrževanjem in pomanjkanjem vode, tudi pitne. Pričakuje se, da bodo pripomogle k povečanju biotske raznovrstnosti ter izboljšale zmogljivost podeželja za prilagajanje na učinke podnebnih sprememb, zlasti suše. Ukrepi za blažitev podnebnih sprememb bodo morda prispevali tudi k ohranjanju biotske raznovrstnosti, saj se pričakuje, da bodo temeljili na rešitvah, ki bodo obnovile biotsko raznovrstnost. Prispevek k digitalnemu prehodu (32)V skladu s členom 19(3), točka (f), Uredbe (EU) 2021/241 in Prilogo V, merilo 2.6, k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vsebuje ukrepe, ki v veliki meri (ocena A) prispevajo k digitalnemu prehodu ali k obravnavanju izzivov, ki iz tega izhajajo. Za ukrepe, ki podpirajo digitalne cilje, je namenjen znesek, ki predstavlja 21,3 % skupnih dodeljenih sredstev za načrt za okrevanje in odpornost, izračunanih po metodologiji iz Priloge VII k navedeni uredbi. (33)Reforme in naložbe v javno upravo, gospodarstvo in družbo, predvidene v načrtu za okrevanje in odpornost, naj bi pripomogle k digitalni preobrazbi države. Ukrepi vključujejo izboljšanje povezljivosti, posodobitev zakonov in infrastrukture sistema javne uprave, vpeljavo strukturiranih elektronskih računov in znatno izboljšanje sistemov kibernetske varnosti vlade in v ključnih gospodarskih sektorjih. Z digitalno preobrazbo javne uprave naj bi bil zasebni sektor spodbujen, da zažene digitalno preobrazbo podjetij. (34)Reforme in naložbe, predvidene na področju splošnega, poklicnega in strokovnega izobraževanja in usposabljanja, spretnosti in znanj ter vseživljenjskega učenja, naj bi podprle trgu dela primerna znanja in spretnosti ter olajšale digitalni in zeleni prehod, obenem pa zmanjšale digitalni razkorak z enakopravnejšim dostopom do digitalne infrastrukture, opreme ter spretnosti in znanj v šolah in med prebivalstvom. Pričakovati je tudi prispevek k obsežnejši digitalizaciji izobraževalnega sistema in razvoju digitalnih spretnosti in znanj učiteljev, javnih uslužbencev, nezadostno digitalno pismenih prebivalcev in prikrajšanih skupin ali ljudi, ki jim grozi socialna izključenost. Trajen učinek (35)V skladu s členom 19(3), točka (g), Uredbe (EU) 2021/241 in Prilogo V, merilo 2.7, k navedeni uredbi se pričakuje, da bo imel načrt za okrevanje in odpornost v veliki meri (ocena A) trajen učinek na Poljsko. (36)Poljski načrt za okrevanje in odpornost bo pustil trajen pečat ne le na mnogih področjih politike, temveč tudi na javni upravi in ustanovah. Na kakovost javne uprave naj bi trajno vplivale predvsem ambiciozna reforma, ki predvideva zmanjšanje upravnega in regulativnega bremena, reforma prostorskega načrtovanja in reforme za kakovostnejšo pripravo zakonodaje z večjo vlogo ocen učinka in boljšo udeležbo deležnikov v zakonodajnih postopkih in postopkih pripravljanja zakonodaje. Prav tako naj bi reforme, cilj katerih je zagotoviti regulativni okvir za razvoj obnovljivih virov energije, predvsem vetrnih elektrarn na kopnem in morju, imele trajen učinek na razogljičenje poljskega gospodarstva. Reforme zdravstvenega sistema bodo po pričakovanjih povečale uspešnost in učinkovitost zdravstvenega sistema in izboljšale dostop do zdravstvenih storitev. Z reformami trga dela naj bi se povečala udeležba na trgu dela, izboljšala socialna zaščita in zmanjšala segmentacija. Reforme za izboljšanje koordinacije na področju poklicnega in strokovnega izobraževanja in usposabljanja, visokošolskega izobraževanja in vseživljenjskega učenja naj bi imele dolgoročne učinke na ustreznost spretnosti in znanj za trg dela in nudenje priložnosti delavcem, da se prilagodijo prehodom na trgu dela. (37)Različne naložbe bodo podprle in okrepile učinek reform iz načrta Poljske za okrevanje in odpornost. Znatne naložbe v energijo iz obnovljivih virov, zlasti vetrne elektrarne na morju s pripadajočo infrastrukturo, ter trajnostni promet (kot so naložbe v brezemisijsko mobilnost, trajnostno urbano mobilnost in železniški promet za spodbujanje prehoda na druge oblike prevoza) bodo po pričakovanjih pripomogle k razogljičenju poljskega gospodarstva. Naložbe v obsežno modernizacijo in prenovo ogrevanja bodo po pričakovanjih pomagale izboljšati kakovost zraka in zmanjšati energijsko revščino, s tem pa prispevale k pravičnemu prehodu in zagotavljanju višjega življenjskega standarda. K digitalni preobrazbi bodo po pričakovanjih prispevali tudi boljši dostop do širokopasovnega interneta na podeželju in naložbe v kibernetsko varnost ter digitalne spretnosti in znanja. Ambiciozen program proti smogu in naložbe v trajnostni promet bodo po pričakovanjih omogočili izboljšanje kakovosti zraka s trajnim učinkom na zmanjšanje emisij in izboljšanje kakovosti življenja. Reforme zdravstvenega varstva so podprte z naložbami v bolnišnice in druge ustanove za oskrbo. Naložbe v panožne centre znanja lahko trajno vplivajo na zagotavljanje ustreznih spretnosti in znanj za trg dela. Trajni učinek načrta za okrevanje in odpornost je mogoče okrepiti tudi s sinergijami med načrtom za okrevanje in odpornost in drugimi programi, tudi programi, ki se financirajo iz skladov kohezijske politike, zlasti z vsebinskim obravnavanjem ozemeljskih izzivov in spodbujanjem uravnoteženega razvoja. Spremljanje in izvajanje (38)V skladu s členom 19(3), točka (h), Uredbe (EU) 2021/241 in Prilogo V, merilo 2.8, k navedeni uredbi so ureditve, predlagane v načrtu za okrevanje in odpornost ustrezne (ocena A) za zagotovitev učinkovitega spremljanja in izvajanja načrta za okrevanje in odpornost, vključno s predvidenim časovnim razporedom, mejniki in cilji ter povezanimi kazalniki. (39)Načrt vključuje mejnike in cilje v zvezi z reformami in naložbami, povezanimi z zahtevki za nepovratno podporo, in dodatnimi reformami in naložbami, povezanimi z zahtevki za posojila. Mejniki in cilji so jasni in realistični, predlagani kazalniki pa ustrezni, sprejemljivi in zanesljivi. Mejniki in cilji veljajo tudi za ukrepe, ki so že bili izvedeni in za katere velja člen 17(2) Uredbe (EU) 2021/241. Zahtevek za izplačilo je upravičen, če so ti mejniki iz ukrepi zadovoljivo izpolnjeni v primernem obdobju. Poljska ima celovit sistem za njihovo izvajanje. Ministrstvo za sklade in regionalno politiko je osrednji usklajevalni organ za načrt za okrevanje in odpornost, odgovoren za njegovo splošno usklajevanje, spremljanje in poročanje o njem, in enotna kontaktna točka Komisije. Organ je odgovoren tudi za pripravo zahtevkov za izplačilo, izjav o upravljanju in povzetek revizij. Revizije bo izvajala nacionalna davčna uprava, in sicer oddelek ministrstva za finance za revizije javnih sredstev in 16 davčnih uradov (regionalnih služb) po državi. Za izvajanje reform in naložb iz načrta za okrevanje in odpornost bodo odgovorna posamezna ministrstva, organi na centralni državni ravni in drugi subjekti, ki jih pooblastijo pristojna ministrstva. Poljska bo za spremljanje načrta za okrevanje in odpornost ter nadzor nad njim, pa tudi zbiranje in hrambo podatkov iz člena 22(2), točka (d), Uredbe 2021/241 ter zagotavljanje dostopa do njih uporabila sistem repozitorja. (40)Države članice bi morale zagotoviti, da se finančna podpora v okviru mehanizma sporoči in navede v skladu s členom 34 Uredbe (EU) 2021/241. V okviru instrumenta za tehnično podporo, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/240 Evropskega parlamenta in Sveta, se lahko zahteva tehnična podpora za pomoč državam članicam pri izvajanju njihovega načrta za okrevanje in odpornost.

Izračun stroškov (41)V skladu s členom 19(3), točka (i), Uredbe (EU) 2021/241 in Prilogo V, merilo 2.9, k navedeni uredbi je utemeljitev v načrtu o znesku ocenjenih skupnih stroškov načrta za okrevanje in odpornost v srednji meri (ocena B) razumna in verjetna, skladna z načelom stroškovne učinkovitosti ter sorazmerna s pričakovanim nacionalnim gospodarskim in socialnim učinkom. (42)Poljska je predložila oceno stroškov za vse vrste ukrepov iz načrta za okrevanje in odpornost, ki predstavljajo izdatek. Na splošno so metodologija in predpostavke, uporabljene za oceno stroškov, jasne in razumljive ter se zelo pogosto opirajo na pretekle projekte, ki so bili financirani iz skladov kohezijske politike. V nekaterih primerih so podrobnosti o metodologiji in predpostavke, uporabljene za pripravo ocene stroškov, omejene, kar preprečuje v celoti pozitivno oceno ocen stroškov. Poleg tega je Poljska za podkrepitev utemeljitve in dokazov za oceno stroškov predložila podrobno dodatno dokumentacijo za večino ukrepov. Poljska je predložila zadostne informacije in zagotovila za zagotovitev, da stroškov načrta za okrevanje in odpornost ne bo kril drug finančni vzvod Unije. Poleg tega je ocenjeni skupni strošek načrta za okrevanje in odpornost v skladu z načelom stroškovne učinkovitosti in je sorazmeren s pričakovanim nacionalnim gospodarskim in socialnim učinkom. Zaščita finančnih interesov Unije (43)V skladu s členom 19(3), točka (j), Uredbe (EU) 2021/241 in Prilogo V, merilo 2.10, k navedeni uredbi so ureditve, predlagane v načrtu za okrevanje in odpornost, ter dodatni ukrepi iz tega sklepa, ustrezni (ocena A) za preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje korupcije, goljufij in nasprotij interesov pri uporabi sredstev, zagotovljenih v okviru navedene uredbe, pri čemer se pričakuje, da bodo učinkovito preprečevale dvojno financiranje v okviru navedene uredbe in drugih programov Unije. To ne posega v uporabo drugih instrumentov in orodij za spodbujanje in zagotavljanje skladnosti s pravom Unije, tudi za preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje korupcije, goljufij in nasprotij interesov ter zaščito proračuna Unije v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta. (44)V skladu s členom 20(5), točka (e), Uredbe (EU) 2021/241 bi morali biti opredeljeni mejniki, povezani z zaščito finančnih interesov Unije, da se zagotovi skladnost s členom 22 navedene uredbe. Pričakuje se, da bo z zadovoljivo izpolnitvijo navedenih mejnikov zagotovljena primernost sistema notranje kontrole v skladu s členom 19(3), točka (j), Uredbe (EU) 2021/241. Ob upoštevanju dejstva, da je za delovanje sistema interne kontrole potrebno učinkovito sodno varstvo, so opredeljeni mejniki za reformo za okrepitev neodvisnosti in nepristranskosti sodišč, reformo za rešitev položaja sodnikov, na katere so negativno vplivale odločitve disciplinskega senata vrhovnega sodišča v disciplinskih zadevah in zadevah sodne imunitete, z namenom njihove takojšnje ponovne zaposlitve po pozitivni oceni novega senata, in reformo za zagotovitev učinkovite revizije načrta za okrevanje in odpornost ter nadzora nad njim, vključno z zaščito finančnih interesov Unije. Ob upoštevanju dejstva, da bi morali biti navedeni mejniki oblikovani tudi na podlagi člena 20(5), točka (e), Uredbe (EU) 2021/241 za zagotovitev, da bodo zaščiteni finančni interesi Unije in da bo vzpostavljen zadovoljiv nadzor, preden Komisija odobri izplačilo iz mehanizma, bi morala Poljska izpolniti navedene mejnike, preden predloži prvi zahtevek za izplačilo, izplačilo iz mehanizma pa ne bo izvedeno pred njihovo izpolnitvijo. Ta zahteva ne posega v dolžnost Poljske, da izpolnjuje svoje obveznosti na podlagi prava Unije, zlasti člena 19(1) Pogodbe o Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu: PEU), kot ga razlaga Sodišče Evropske unije, ki predstavlja ključni sestavni del pravnega reda Unije. (45)Za okrepitev neodvisnosti, nepristranskosti in zakonske podlage sodišč in sodnikov v skladu s členom 19 PEU, bi morale biti vse disciplinske zadeve v zvezi s sodniki odvzete disciplinskemu senatu poljskega ustavnega sodišča in prenesene na drug senat navedenega sodišča, ki izpolnjuje zahteve po neodvisnosti, nepristranskosti in zakonske podlage v skladu s členom 19(1) PEU. To med drugim pomeni, da bi morala biti kadrovska sestava tega novega senata znatno drugačna od sestave disciplinskega senata. (46)Za zagotovitev neodvisnosti, nepristranskosti in zakonske podlage sodišč in sodnikov v skladu s členom 19 PEU bi moral vsak sodnik na zahtevo stranke v zadevi ali na lastno pobudo sprožiti preverjanje, ali sodišče izpolnjuje zahtevo po neodvisnosti, nepristranskosti in zakonski podlagi, za to preverjanje pa se pričakuje, da ni opredeljeno kot disciplinska kršitev. To pomeni, da noben sodnik, ki sproži to vprašanje v posamezni zadevi, ne bi smel biti podvržen disciplinskemu postopku niti se mu ne bi smela odvzeti imuniteta, ker je ocenil skladnost s temi zahtevami, tudi z upoštevanjem okoliščin, v katerih je bil imenovan kateri drug sodnik. Pričakuje se, da določbe nacionalne zakonodaje ne spodkopavajo tega načela. (47)Iz istega razloga bi morala biti diskrecijska določitev pristojnih disciplinskih sodišč za zadeve v zvezi s sodniki opredeljena na podlagi objektivnih meril. (48)Ocena reforme sodstva temelji zgolj na opisu ukrepa v načrtu in se ne opira na zakonodajne predloge, za katere se uporabljajo zakonodajni postopki na Poljskem. Zato bi bilo treba oceniti, ali so mejniki iz tega sklepa zadovoljivo izpolnjeni, na podlagi zakonodaje, ki velja ob predložitvi prvega zahtevka za izplačilo. (49)Ta sklep, s katerim Komisija odobrava pozitivno oceno načrta za okrevanje in odpornost, zlasti v zvezi z ustreznimi mejniki o reformi sodstva, ne posega v morebitne tekoče ali prihodnje postopke za ugotavljanje kršitev in splošnejšo dolžnost Poljske, da ravna v skladu s pravom Unije, zlasti sodbami Sodišča. (50)Poljska je navedla, da bo informacijski sistem za evropske strukturne in investicijske sklade uporabljen tudi za namene načrta za okrevanje in odpornost. Z namenskim mejnikom bi bilo treba zagotoviti, da je informacijski sistem za spremljanje izvajanja načrta za okrevanje in odpornost vzpostavljen in pripravljen za uporabo do predložitve prvega zahtevka za izplačilo. V skladu s členom 20(5), točka (e), Uredbe (EU) 2021/241 bi morala Poljska izvajati ta ukrep, da bi izpolnila zahteve iz člena 22 navedene uredbe, in s prvim zahtevkom za plačilo potrditi status njegovega izvajanja s posebnim revizijskim poročilom. Sistem bi moral vključevati najmanj naslednji funkciji: (a) zagotavljanje zbiranja podatkov in spremljanja doseganja mejnikov in ciljev; in (b) zbiranje, shranjevanje in zagotavljanje dostopa do podatkov, zahtevanih v členu 22(2), točka (d)(i) do (iii), Uredbe (EU) 2021/241 v skladu s členom 22(2), točka (e), navedene Uredbe. Poleg tega bi moral sistem zagotavljati vse potrebne podatke za potrebe poljskih organov pri uporabi orodja Arachne za oceno tveganja in podatkovno rudarjenje za revizijo načrta za okrevanje in odpornost ter nadzor nad njim. (51)Opis sistema za izvajanje načrta za okrevanje in odpornost na Poljskem je primeren. Sistem je skladno zasnovan in temelji na zanesljivih postopkih in strukturah, zaradi česar so vloge in odgovornosti izvajalcev nadzora in revizije jasne, ustrezne nadzorne funkcije so ustrezno ločene, neodvisnost izvajalcev revizije pa zagotovljena. Osrednji usklajevalni organ za izvajanje načrta za okrevanje in odpornost bi moralo biti ministrstvo za sklade in regionalno politiko. Za izvajanje reform in naložb iz načrta za okrevanje in odpornost bodo odgovorna posamezna ministrstva, organi na centralni državni ravni in drugi subjekti, ki jih pooblastijo pristojna ministrstva, revizije pa bo izvajal nacionalni revizijski organ. Preverjanje upravljanja izvaja institucija, odgovorna za izvajanje posameznega ukrepa. (52)Izvesti bi bilo treba namenske ukrepe za preverjanje skladnosti s pravili o javnem naročanju in zaščito finančnih interesov Unije. Nacionalna davčna uprava bi morala izvajati letne revizije. Pogostost revizij pa je odvisna od pogostosti zahtevkov za izplačilo v skladu z revizijsko strategijo. Revizije bi morale zajemati sistem, vzpostavljen za poročanje o mejnikih in ciljih, informacijski sistem za spremljanje izvajanja načrta za okrevanje in odpornost in revizije dejavnosti, vključno s pogoji za dobro finančno poslovodenje. Skladnost načrta za okrevanje in odpornost (53)V skladu s členom 19(3), točka (k), Uredbe (EU) 2021/241 in Prilogo V, merilo 2.11, k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost v veliki meri (ocena A) vključuje ukrepe za izvajanje reform in javnih naložbenih projektov, ki predstavljajo usklajeno delovanje. (54)Reforme in naložbe so povezane s prednostnimi področji, opredeljenimi v načrtu za okrevanje in odpornost, na tej podlagi pa združene v šest komponent načrta za okrevanje in odpornost, ki se medsebojno dopolnjujejo. Glavni namen načrta za okrevanje in odpornost je doseči večjo produktivnost poljskega gospodarstva na podlagi višjih naložb, izboljšanega poslovnega okolja, digitalne preobrazbe, energijskega prehoda ter čiste in pametne mobilnosti, večje ponudbe delovne sile in večjega družbenega kapitala, ki temelji na kakovosti izobraževanja ter znanj in spretnosti. Načrt se celostno odziva na posledice krize zaradi COVID-19 in številne strukturne šibkosti poljskega gospodarstva. Reforme in naložbe zlasti na področju proizvodnje čiste energije, trajnostnega prometa in digitalizacije kažejo na visoko stopnjo sinergije in dopolnjevanja, denimo prek reform, ki podpirajo razvoj vetrnih elektrarn na kopnem in morju, razvoj nizkoogljičnih vodikovih tehnologij, ter s spodbujanjem trajnostne urbane mobilnosti in varnosti na cesti. Do določene mere to velja tudi za reforme in naložbe v trg dela in izobraževanje, ki naj bi povečale udeležbo na trgu dela ter modernizirale izobraževanje in usposabljanje. Za nekatere reforme, kot so reforme zakonodajnega postopka, se pričakuje, da bodo dosegle horizontalne učinke na kakovost in učinkovitost zakonodaje na vseh področjih. Dopolnjevanje s podporo iz skladov kohezijske politike je predstavljeno za posamezne komponente načrta za okrevanje in odpornost in povzeto na ravni načrta. Enakost (55)Načrt Poljske za okrevanje in odpornost opisuje posledice krize zaradi COVID-19 in izzive, povezane z enakostjo spolov in enakimi možnostmi za vse, zlasti glede potreb na trgu dela. Načrt za okrevanje in odpornost vsebuje posebne ukrepe za obravnavo navedenih izzivov, kot so ukrepi za izboljšanje kakovosti in dostopnosti ustanov za varstvo otrok, s čimer bi ženskam olajšali udeležbo na trgu dela. Poljska opozarja, da so bili predhodni pregledi različnih projektov izvedeni z upoštevanjem meril enakosti in da nekateri projekti, ki niso bili dostopni invalidom ali drugače niso bili skladni z merili enakosti, niso bili vključeni v načrt za okrevanje in odpornost. Poljska poleg tega ugotavlja, da se pričakuje, da bo zagotovljeno, da bosta načeli enakosti spolov in enakih možnosti za vse upoštevani na vseh stopnjah upravljanja in izvajanja načrta za okrevanje in odpornost. Poleg tega bo odbor za spremljanje, ki bo zadolžen za spremljanje učinkovitega izvajanja načrta za okrevanje in odpornost, vključeval predstavnike organov, ki predstavljajo civilno družbo in spodbujajo temeljne pravice in nediskriminacijo. Samoocena varnosti

(56)Samoocena varnosti v skladu s členom 18(4), točka (g), Uredbe (EU) 2021/241 ni bila predložena, saj je Poljska ni štela za potrebno. Čezmejni in večdržavni projekti (57)Poljska namerava izpeljati čezmejni ali večdržavni projekt na področju digitalizacije. V okviru pomembnih projektov skupnega evropskega interesa namerava podpreti naložbe prek projekta za vzpostavitev infrastrukture in storitev v oblaku naslednje generacije. Postopek posvetovanja (58)Pred predložitvijo načrta za okrevanje in odpornost je Poljska izvedla posvetovanja z deležniki na različnih platformah. Javna posvetovanja o načrtu za okrevanje in odpornost so potekala med 26. februarjem 2021 in 2. aprilom 2021. Prek posebnega obrazca, objavljenega na spletnih straneh vlade, so prejeli skupno 5 275 predlogov. Poleg tega so mnenja zbirali med drugim tudi na treh razpravah pod okriljem vlade in petih javnih obravnavah, ki so jih vodili socialni partnerji. O načrtu so razpravljali tudi v skupni komisiji osrednje vlade in lokalne samouprave (poljsko: Komisja Wspólna Rządu i Samorządu Terytorialnego) in v svetu za socialni dialog. Na podlagi posvetovanj so prilagodili vse komponente načrta za okrevanje in odpornost. (59)Za zagotovitev, da bodo ustrezni akterji prevzeli odgovornost, je ključnega pomena, da v celotnem obdobju izvajanja naložb in reform iz načrta za okrevanje in odpornost sodelujejo vsi zadevni lokalni organi in deležniki, vključno s socialnimi partnerji. Poljska se z mejnikom zavezuje, da bo oblikovala odbor za spremljanje, ki bo zadolžen za nadzor nad izvajanjem ukrepov iz načrta za okrevanje in odpornost in ki ga bodo sestavljali socialni partnerji in drugi ustrezni deležniki. Pozitivna ocena (60)Potem ko je Komisija pozitivno ocenila poljski načrt za okrevanje in odpornost z ugotovitvijo, da zadovoljivo izpolnjuje merila za oceno iz Uredbe (EU) 2021/241, bi bilo treba v skladu s členom 20(2) navedene uredbe in Prilogo V k njej v tem sklepu določiti reforme in naložbene projekte, potrebne za izvajanje načrta za okrevanje in odpornost, ustrezne mejnike, cilje in kazalnike ter znesek, ki ga Unija da na voljo v obliki nepovratne finančne podpore in podpore v obliki posojila. Finančni prispevek (61)Ocenjeni skupni stroški načrta za okrevanje in odpornost Poljske znašajo 160 967 579 300 PLN, kar ustreza 35 363 500 000 EUR na podlagi referenčnega deviznega tečaja ECB za EUR in PLN z dne 3. maja 2021. Ker načrt za okrevanje in odpornost zadovoljivo izpolnjuje merila za oceno iz Uredbe (EU) 2021/241 in ker je znesek ocenjenih skupnih stroškov načrta za okrevanje in odpornost višji od najvišjega finančnega prispevka, ki je na voljo za Poljsko, bi moral biti finančni prispevek, dodeljen za načrt za okrevanje in odpornost Poljske, enak skupnemu znesku finančnega prispevka, ki je na voljo za Poljsko. (62)V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 je treba izračun najvišjega finančnega prispevka za Poljsko posodobiti do 30. junija 2022. Zato bi bilo treba v skladu s členom 23(1) navedene uredbe za Poljsko dati na voljo znesek, ki ne presega najvišjega finančnega prispevka iz člena 11(1), točka (a), navedene uredbe, za pravno obveznost, ki se sprejme do 31. decembra 2022. Po potrebi bi moral Svet po posodobitvi najvišjega finančnega prispevka na predlog Komisije brez nepotrebnega odlašanja spremeniti ta sklep tako, da vanj vključi posodobljeni najvišji finančni prispevek, izračunan v skladu s členom 11(2) navedene uredbe. (63)Poleg tega je Poljska zaprosila za podporo v obliki posojila, da bi podprla dodatne reforme in naložbe. Največji obseg posojila, za katero je zaprosila Poljska, znaša manj kot 6,8 % njenega bruto nacionalnega dohodka za leto 2019 v tekočih cenah. Znesek ocenjenih skupnih stroškov načrta za okrevanje in odpornost je višji od vsote finančnega prispevka, ki je na voljo za Poljsko, in zaprošene podpore v obliki posojila. (64)Podpora, ki se zagotovi, se financira z izposojanjem sredstev s strani Komisije v imenu Unije na podlagi člena 5 Sklepa Sveta (EU, Euratom) 2020/2053. Podpora bi se morala izplačati v obrokih, potem ko bo Poljska zadovoljivo izpolnila ustrezne mejnike in cilje, ki so opredeljeni v zvezi z izvajanjem načrta za okrevanje in odpornost. (65)Ta sklep ne bi smel posegati v izid postopkov v zvezi z dodeljevanjem sredstev Unije v okviru katerega koli drugega programa Unije poleg tistega iz mehanizma za okrevanje in odpornost ali v postopke v zvezi z izkrivljanjem delovanja notranjega trga, ki se morda izvajajo, zlasti na podlagi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Sklep ne prevlada nad zahtevo, da države članice Komisijo na podlagi člena 108 Pogodbe obvestijo o primerih morebitne državne pomoči – SPREJEL NASLEDNJI SKLEP: Člen 1 Odobritev ocene načrta za okrevanje in odpornost Ocena načrta za okrevanje in odpornost Poljske na podlagi meril iz člena 19(3) Uredbe (EU) 2021/241 se odobri. Reforme in naložbeni projekti v okviru načrta za okrevanje in odpornost, ureditve in časovni razpored za spremljanje in izvajanje načrta za okrevanje in odpornost, vključno z ustreznimi mejniki in cilji ter dodatnimi mejniki in cilji, povezanimi s plačilom posojila, zadevni kazalniki v zvezi z izpolnjevanjem predvidenih mejnikov in ciljev ter ureditve za zagotavljanje popolnega dostopa Komisije do zadevnih osnovnih podatkov so določeni v Prilogi k temu sklepu. Člen 2 Finančni prispevek