Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o inovacijah v športu

(2021/C 212/02)

SVET IN PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC, KI SO SE SESTALI V OKVIRU SVETA,

OPOZARJAJO NA NASLEDNJE:

1. Unija v skladu s členom 165 Pogodbe o delovanju Evropske unije prispeva k spodbujanju evropske razsežnosti v športu ob upoštevanju njegove posebne narave, na prostovoljstvu temelječih struktur ter njegove družbene in vzgojne vloge.

2. V agendi Združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030 (1) je šport opredeljen kot pomemben dejavnik, ki omogoča trajnostni razvoj, priznan pa je tudi njegov vse večji prispevek k uresničevanju razvoja in miru s spodbujanjem strpnosti in spoštovanja ter prispevek k opolnomočenju žensk, mladih, posameznikov in skupnosti, pa tudi k ciljem s področja zdravja, izobraževanja in socialnega vključevanja.

3. Svet je v sklepih z dne 4. decembra 2013 o prispevku športa h gospodarstvu EU ter zlasti k reševanju problema brezposelnosti mladih in socialnemu vključevanju ugotovil, da lahko šport pomembno prispeva k ustvarjanju novih delovnih mest in podpira lokalni gospodarski razvoj ter pozitivno vpliva na druge sektorje (2).

4. V sklepih z dne 5. decembra 2014 o športu kot gonilu za inovacije in gospodarsko rast je Svet nadalje ugotovil, da je šport pomembno gonilo za inovacije in gospodarsko rast, da je za športno industrijo značilen stalen in hiter dotok inovacij ter da je zaradi inovacij športna tehnologija vodilna na nekaterih področjih uporabnih znanosti (3).

5. V sklepih Sveta z dne 13. decembra 2018 o gospodarski razsežnosti športa ter njegovih družbenih in gospodarskih koristih je navedeno, da razsežnost inovacij, povezana s športom, še ni bila ustrezno obravnavana v smislu BDP in zaposlovanja, saj ni na voljo dovolj podatkov (4).

6. V sklepih Sveta z dne 29. junija 2020 o učinku pandemije covida-19 in okrevanju športnega sektorja, so države članice pozvane, naj v sodelovanju s športnim gibanjem krepijo sinergije z več sektorji, tudi sektorjem inovacij, da bi športnikom in vsem državljanom zagotovili nove priložnosti za telesno dejavnost, tudi z uporabo digitalnih orodij (5).

7. V delovnem načrtu Evropske unije za šport za obdobje 2021–2024, ki ga je Svet sprejel 4. decembra 2020, je navedeno, da bi lahko šport prispeval k izpolnjevanju splošnih političnih prednostnih nalog EU, še posebej k doseganju ciljev na različnih drugih področjih politike, kot so inovacije, digitalizacija, gospodarstvo, izobraževanje, zdravje, mladina, socialne zadeve, vključevanje, enakost, enakost spolov, razvoj mest in podeželja, promet, okolje, turizem, zaposlovanje in trajnostnost, ter da bi lahko ta področja politike podpirala spodbujanje športa v smislu medsektorskega sodelovanja (6).

8. V pozivu iz Tartuja k zdravemu načinu življenja iz septembra 2017 je zapisano, da bi bilo treba skupnosti znanja in inovacij, ki jih podpira Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo: EIT zdravje (EIT Health) in EIT hrana (EIT Food), spodbujati k temu, naj razvijajo in krepijo inovativne pristope k promoviranju zdravega načina življenja in seznanjanju o njegovih koristih.

9. V sklepih Sveta z dne 4. decembra 2020 o spodbujanju medsektorskega sodelovanja v korist športa in telesne dejavnosti v družbi je poudarjeno, da imata šport in telesna dejavnost številne povezave z drugimi področji politike, kot so inovacije, raziskave, digitalizacija, gospodarstvo, zdravje in zaposlovanje, ter da ima lahko medsektorsko sodelovanje pomembno vlogo pri spodbujanju inovacij in ekonomske razsežnosti športa (7).

UGOTAVLJAJO NASLEDNJE:

10. Inovacije bi morale veljati za ključno prednostno nalogo pri razvoju športnega sektorja. Inovacije v športu naj bi prinesle nove priložnosti za povečanje udeležbe državljanov v športu in telesnih dejavnostih; spodbudile družbeno-gospodarski razvoj prek športa ter reševale obstoječe in morebitne prihodnje izzive, da bi športni sektor postal bolj trajnosten in odporen.

11. V javnih politikah bi bilo treba k inovacijam v športu pristopati celostno, večstopenjsko in medsektorsko, pri čemer bo potrebno tesno sodelovanje med javnimi in zasebnimi institucijami in usmeritev v trajnostni razvoj ter ustrezno reševanje širših družbenih in gospodarskih izzivov, s katerimi se sooča EU.

12. Približno dve tretjini evropske gospodarske rasti v zadnjih desetletjih temelji na inovacijah (8). Raziskave in inovacije krepijo odpornost naših proizvodnih sektorjev in konkurenčnost naših gospodarstev ter spodbujajo digitalno in ekološko preobrazbo naših družb, tudi športnega sektorja.

13. Pandemija COVID-19 je močno prizadela celotni športni sektor (9). Čeprav so bili vplivi na posamezne države različni, pa se posledice občutijo na vseh ravneh upravljanja in v vseh razsežnostih športa. Pandemija je poleg tega razkrila in še poglobila obstoječe slabosti in neenakosti ter pospešila sprejemanje inovativnih praks, pri čemer se je izkazala potreba po oblikovanju celostnih pristopov k obravnavanju strukturnih izzivov.

14. Šport na splošno hitro sprejema nove zamisli in inovacije, hkrati pa je tudi njihov vir (10), saj je sposoben svoj razvoj prilagajati tehnološkim in družbenim trendom. Poleg tega imajo lahko osebe, ki se ukvarjajo s športom, torej športniki, trenerji, učitelji, prostovoljci ter drugo osebje in posamezniki, vodilno vlogo pri spodbujanju inovacij.

15. Šport je lahko tudi gonilo tehnoloških in socialnih inovacij, ki prispevajo h gospodarski privlačnosti in s tem povezani rasti trga dela po vsej EU. Raziskave kažejo, da so številne regije EU šport vključile v svoje strategije pametne specializacije (11).

16. Obvladovanja obstoječih in prihodnjih groženj in izzivov, ki bi lahko ogrozili skupne vrednote Unije in športa, npr. glede neenakosti, kršitev in zlorab človekovih pravic, komercialnih pritiskov, izkoriščanja športnikov, uporabe nedovoljenih poživil, rasizma, ksenofobije, nasilja, korupcije in pranja denarja, se je treba lotiti z inovativnim družbenim, organizacijskim, političnim, digitalnim in tehnološkim pristopom.

17. Tehnološki razvoj, na primer na področju masovnih podatkov, 5G, računalništva v oblaku, umetne inteligence, virtualne resničnosti/obogatene resničnosti, biotehnologij, in uporaba načel igrifikacije (12) v tehnologiji spreminjata naš pogled na šport ter način, kako športne dejavnosti doživljamo, izvajamo in organiziramo, hkrati pa prinašata nove poslovne priložnosti in trajnostne rešitve. Ta razvoj prinaša priložnosti, kakršnih še ni bilo, in predstavlja potrebo po vidikih, povezanih s športom, kot so trening, udejstvovanje navijačev, upravljanje prireditev, pametna mesta ter dejavno izobraževanje in mobilnost.

18. Športno gibanje in zlasti športne organizacije lahko inovativne tehnološke in digitalne metode komuniciranja in radiodifuzije ter neformalnega in priložnostnega učenja izkoristijo za širjenje skupnih vrednot EU prek športa in tako med drugim prispevajo k ozaveščanju o nestrpnosti, socialni izključenosti, spolnih stereotipih, sovraštvu do žensk, homofobiji, rasizmu, ksenofobiji, marginalizaciji, nadlegovanju, zlorabah in nasilju, tudi spolnem, in vseh oblikah diskriminacij ter k njihovemu preprečevanju (13).

MENIJO NASLEDNJE:

19. Inovacije so večplasten in širok koncept, ki zajema proizvodne, storitvene, procesne, organizacijske, institucionalne, socialne in zelene inovacije ter inovacije v politiki.

20. Inovacije so lahko gonilna sila razvoja v kateri koli razsežnosti športa (socialni, gospodarski, organizacijski), ki lahko spremenijo način udejstvovanja v športu, naš pogled nanj in njegovo organiziranost, poleg tega pa lahko okrepijo pozitivno vlogo športa in športno udejstvovanje v družbi ter prispevajo k prehodu z zdravstvenega varstva na skrb za zdravje ter socialnemu vključevanju, koheziji in izobraževanju.

21. Inovacije pri izdelkih in storitvah, povezanih z dejavnostmi HEPA (14), lahko pripomorejo k zmanjšanju sedečega načina življenja in povečanju ravni telesnih dejavnosti, lahko izboljšajo in ohranjajo zdravje in telesne zmogljivosti starejših, zmanjšujejo razširjenost debelosti in nenalezljivih bolezni ter pomagajo pri njihovem obvladovanju, poleg tega pa spodbujajo zdravje, telesno pripravljenost in dobro počutje oseb vseh starosti in v različnih okoljih, tudi na delovnem mestu.

22. Digitalni prehod z izboljševanjem povezljivosti in novo tehnološko opremo izboljšuje tudi metode usposabljanja in učenja ter uspešnost, poleg tega pa lahko zmanjša nevarnost poškodb v športu. Povečuje tudi udeležbo državljanov, športnikov, trenerjev, športnega osebja in navijačev ter pospešuje razvoj novih izdelkov in storitev v športu.

23. Digitalna orodja, kot so športne nosljive naprave (15), obogatena resničnost in digitalni dvojčki, ter njihova uporaba skupaj z načeli igrifikacije, prinašajo nove vidike v zvezi z uspešnostjo pri športu, sotreningu (co-training), spremljanju športa in zdravja ter telesne dejavnosti ob podpori umetne inteligence, s tem pa tudi nove priložnosti tako za vrhunski kot tudi množični šport in za vse državljane, da bi bili fizično dejavni.

24. Inovacije lahko povečajo zmogljivost športnega sektorja, zlasti organizacij za množični šport, izboljšajo delovne metode in postopke, ustvarjajo sinergije in mreže ter prispevajo k odpornejšemu, bolj zelenemu, bolje urejenemu in preglednejšemu športnemu sektorju. Inovacije lahko prispevajo tudi k razvoju in izvajanju ključnih vprašanj iz Priloge I k delovnemu načrtu Evropske unije za šport za obdobje 2021–2024.

25. Socialne inovacije (16) v športu in prek njega (17) lahko spodbudijo udejstvovanje vseh ranljivih skupin in oseb z manj priložnostmi v športu (18), saj prinašajo alternativne možnosti za ukvarjanje s športom in telesno dejavnostjo ter tako prispevajo k njihovi socialni vključenosti in opolnomočenju, hkrati pa izboljšujejo kakovost njihovega življenja, zdravja in dobrega počutja (19).

26. Inovativni pristopi k urbanističnemu in prostorskemu načrtovanju pomagajo pri iskanju ustreznih rešitev glede mobilnost in vključevanja športne infrastrukture v mestna, podeželska in naravna okolja. Pametna in bolj zelena mesta zmanjšujejo razdalje in izboljšujejo dostopnost za državljane, s čimer spodbujajo bolj zdravo in vključujočo družbo ter povečujejo privlačnost športa in telesne dejavnosti.

27. Inovativno športno infrastrukturo ter postopke za njeno izgradnjo in vzdrževanje (20) bi bilo mogoče uskladiti s cilji pobude novi evropski Bauhaus ter ustvariti boljše in varnejše razmere za šport in telesno dejavnost, hkrati pa jih napraviti bolj trajnostne, okolju prijazne, dostopne in energetsko učinkovite.

28. Šport lahko v svojih različnih oblikah, kot so dejavnosti in prireditve, pripomore k uresničevanju evropskega zelenega dogovora in agende Združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030, tako da uporablja inovativne postopke ravnanja z odpadki in viri, spodbuja aktivno in trajnostno mobilnosti ter ozavešča o podnebnih in okoljskih izzivih.

29. Tehnološka in digitalna preobrazba lahko z novimi poslovnimi modeli in praksami znatno poseže v odvijanje velikih športnih dogodkov. Z inovativnimi pristopi je mogoče optimizirati izvajanje športnih dogodkov, povečati stroškovno učinkovitost in trajnostnost prireditev ter povečati udeležbo gledalcev in občinstva, hkrati pa je treba spremljati in preprečevati morebitne negativne učinke in nezakonite prakse (21), povezane z njimi.

POZIVAJO DRŽAVE ČLANICE, NAJ V SKLADU Z NAČELOM SUBSIDIARNOSTI IN NA USTREZNIH RAVNEH:

30. Spodbujajo in podpirajo raziskovalne in razvojne pobude ter projekte na področju inovacij v športu, zlasti z univerzami in raziskovalnimi središči, zaradi ustvarjanja in širjenja znanja, ter zagotovijo orodja za boljši razvoj politik in primerjalne analize med inovacijami v športu, s čimer bi prispevali k pametnejši Evropi (22). Za takšne pobude in projekte naj preučijo in iščejo možnosti finančne podpore iz ustreznih instrumentov EU, kot so sredstva iz skladov kohezijske politike in Obzorja Evropa.

31. Podpirajo in spodbujajo sodelovanje med športnim gibanjem in drugimi ustreznimi organizacijami, regionalnimi in lokalnimi organi, univerzami in raziskovalnimi središči, civilno družbo in zasebnim sektorjem pri obvladovanju ovir in izzivov za inovacije in podjetništvo v športu, na primer ovir in izzivov, povezanih s financiranjem, begom možganov, varstvom podatkov in pravicami intelektualne lastnine (23).

32. Okrepijo sodelovanje pri inovacijah v športu z mednarodnimi organizacijami, kot so Svetovna zdravstvena organizacija, Svetovna protidopinška agencija, UNESCO, OECD, Svetovna organizacija za intelektualno lastnino in Svet Evrope, pa tudi z drugimi ustreznimi organizacijami, spodbujajo medsektorsko sodelovanje ter podpirajo inovativne ukrepe in raziskave za spodbujanje inovacij v športu.

33. Raziščejo inovativne rešitve, tudi digitalne in tehnološke inovacije, za zaščito integritete športa in boj proti korupciji v športu z razvojem in uvajanjem ustreznih orodij, za obvladovanje čezmejnih izzivov, kot so vnaprejšnje dogovarjanje izidov tekem, uporaba nedovoljenih poživil (24) in nasilje, ter za ohranjanje čistega, varnega, nediskriminatornega in zdravega športnega okolja.

34. Spodbujajo partnerstva na več ravneh in izmenjavo dobrih praks, tudi med šolami, mladinskimi organizacijami, športnim gibanjem (zlasti športnimi klubi) in drugimi ustreznimi organizacijami, za uveljavitev kulture inovacij in eksperimentiranja, zlasti pri obravnavi posebnih lokalnih vprašanj.

35. Podpirajo medsektorsko sodelovanje med športnim sektorjem in drugimi ustreznimi sektorji, zlasti glede uporabe inovativnih in digitalnih orodij ter iskanja sinergij med ustreznimi orodji, da bi šport postal odpornejši na morebitne prihodnje krize in bolje pripravljen na prihodnje družbene izzive.

36. Spodbujajo izmenjavo dobrih praks in izkušenj glede inovacij v športu med državami članicami ter mobilnost raziskovalcev na lokalni, regionalni, nacionalni, evropski in svetovni ravni.

37. Spodbujajo in olajšujejo skupno ustvarjanje inovacij (25) med športnim gibanjem, drugimi ustreznimi organizacijami in organizacijami iz drugih sektorjev na vseh ravneh upravljanja, med javnimi in zasebnimi institucijami, tudi z večanjem učinkovitosti inovacijskih grozdov, spodbujanjem akademskih raziskav in njihovo uporabo ter podpiranjem inovacij v športu, ki jih vodi skupnost in so ciljno usmerjene.

38. V regionalnih in lokalnih strategijah ter strategijah pametne specializacije (26) krepijo vlogo in vključevanje športa in telesnih dejavnosti kot spodbujevalca družbeno-gospodarskega razvoja, tudi s spodbujanjem inovacij v športu in projektov na področju socialnih inovacij v športu in s športom. Zlasti naj spodbujajo pametno specializacijo kot orodje za krepitev kohezijske politike, regionalnega razvoja in gospodarske preobrazbe.

39. Podpirajo pobude in projekte, ki preučujejo inovativne rešitve za spodbujanje in razvoj socialnih in izobraževalnih razsežnosti športa na vseh ravneh, kot so telesna vzgoja, množični šport, usposabljanje trenerjev, upravljanje športa, udejstvovanje mladih in aktivno državljanstvo, ter tako pripomorejo k neprekinjenemu dostopu do športa in telesne dejavnosti.

40. S spodbujanjem inovacij v športu in sprejemanjem bolj zelenih praks podpirajo in spodbujajo vlogo športa kot dejavnika, ki omogoča trajnostni razvoj v skladu z agendo Združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030 ter prispeva k uresničevanju evropskega zelenega dogovora in Pariškega sporazuma.

POZIVAJO KOMISIJO, NAJ:

41. Širi in krepi zavest o potencialu športa kot gonila in vira inovacij ter kot orodja, s katerim je mogoče uskladiti in zajeti številne prakse in vrednote ter pri tem združiti tako tradicionalno kot sodobno plat.

42. Spodbuja sodelovanje z državami članicami in med njimi ob vključevanju športnega gibanja, ustreznih tretjih držav, športnih grozdov in mrež; širi zavest o koristih in priložnostih takšnega sodelovanja ter njegovih rezultatih ter lajša spletno izmenjavo informacij o inovacijah v športu med državami članicami in drugimi ustreznimi deležniki.

43. Obvešča o razpoložljivih možnostih finančne podpore za pobude, povezane z inovacijami v športu, prek programov EU, kot so Erasmus+, Life, Obzorje Evropa, Digitalna Evropa in EU4Health, ter prek skladov kohezijske politike (predvsem Evropskega sklada za regionalni razvoj in Evropskega socialnega sklada plus), Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja in pobud EU za okrevanje, kot sta instrument za okrevanje in odpornost ter REACT-EU, hkrati pa športnemu gibanju in drugim ustreznim organizacijam ter projektom, povezanim s športom, olajša izkoriščanje te finančne podpore.

44. Po potrebi spodbuja izmenjavo najboljših praks na področju inovacij v športu znotraj EU in še naprej podpira pregled inovacij v športu.

45. Opozarja na pomen inovacij v športu, in sicer s podpiranjem dajanja na razpolago statističnih podatkov za merjenje družbeno-gospodarskih trendov in drugih ustreznih informacij, z obravnavanjem tematike športa in inovacij v okviru delovnih formatov, kot so opredeljeni v delovnem načrtu EU za šport (27), in z raziskovanjem drugih možnosti za razvoj te tematike, tudi z uporabo novih pristopov.

POZIVAJO ŠPORTNO GIBANJE IN PO POTREBI DRUGE USTREZNE ORGANIZACIJE, NAJ:

46. Sprejmejo in izvajajo organizacijske inovacijske procese (28) za spodbujanje družbeno-gospodarskega razvoja ter spodbujajo k zdravemu življenjskemu slogu in izobražujejo o njem, pa tudi o varnem, čistem, poštenem in nediskriminatornem športu.

47. Spodbujajo športne klube, zlasti lokalne klube in množični šport, k digitalnemu prehodu ter kulturi inovacij in eksperimentiranja, ter jih pri tem podpirajo.

48. Zbirajo inovativne zamisli in predloge športnikov, trenerjev, sodnikov in drugega športnega osebja o vprašanju, kako izboljšati njihovo varnost in uspešnost ter pravičnost športnih tekmovanj, hkrati pa zmanjšati tveganja za zdravje in vpliv na okolje, ter o teh zamislih razpravljajo in obveščajo.

49. Sodelujejo z univerzami, raziskovalnimi ustanovami in zasebnim sektorjem, da bi podprle zbiranje podatkov o prispevku s športom povezane razsežnosti inovacij.

50. Prispevajo k dialogu in izmenjavi informacij ter najboljših praks na področju inovacij v športu.

(1) Resolucija generalne skupščine Združenih narodov A/RES/70/1 z dne 25. septembra 2015 z naslovom „Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030“, točka 37.

(2) UL C 32, 4.2.2014, str. 2.

(3) UL C 436, 5.12.2014, str. 2.

(4) UL C 449, 13.12.2018, str. 1.

(5) UL C 214I, 29.6.2020, str. 1.

(6) UL C 419, 4.12.2020, str. 18.

(7) UL C 419, 4.12.2020, str. 18.

(8) Ocena učinka programa Obzorje Evropa – delovni dokument služb Komisije (povezava: https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/swd_2018_307_f1_impact_assesment_en_v7_p1_977548.pdf, stran 8).

(9) Sklepi Sveta z dne 29. junija 2020 o učinku pandemije covida-19 in okrevanju športnega sektorja.

(10) EPSI – Strateški načrt raziskav in inovacij 2016–2021 (Strategic research and innovation agenda 2016-2021), str. 14.

(11) Raziskava pobude SHARE: Pregled strategij pametne specializacije za šport (2020) (Mapping smart specialisation strategies for sport – 2020).

(12) Glej opredelitev pojma v Prilogi.

(13) UL C 196, 8.6.2018, str. 23.

(14) HEPA – telesna dejavnost za krepitev zdravja (Health-Enhancing Physical Activity).

(15) Glej opredelitev pojma v Prilogi.

(16) Glej opredelitev pojma v Prilogi.

(17) Npr. Akademija za socialne inovacije (Social Innovation Academy), Fundacija za svetovni pokal za brezdomce (Homeless World Cup Foundation), omrežje Street Football World, projekt HAND – Handball for a new destiny ter organizacija PLAY International.

(18) UL C 189, 15.6.2017, str. 40.

(19) UL C 196, 8.6.2018, str. 23.

(20) Npr. večnamenski prostori, reciklirani gradbeni materiali, uporaba, zajemanje in filtriranje deževnice, sončni paneli, energijsko zelo učinkoviti sistemi razsvetljave.

(21) Na primer spletno piratstvo, nezakoniti spletni prenosi športnih oddaj, omogočanje dostopa do nezakonitih vsebin, vnaprejšnje dogovarjanje izidov tekem in goljufije pri izdaji vstopnic.

(22) Eden od petih glavnih ciljev kohezijske politike EU za obdobje 2021–2027.

(23) Npr. patenti, blagovne in trgovske znamke ter avtorske in sorodne pravice, povezane z radiodifuzijo.

(24) Npr. testiranje posušenih krvnih madežev (DBS) in genski doping.

(25) Glej opredelitev pojma v Prilogi.

(26) Raziskava pobude SHARE: Dejavni razvoj: Celostni prispevek športa in telesne dejavnosti h gospodarskemu in socialnemu razvoju (2020) (An Integrated Contribution from Sport and Physical Activity to Economic and Social Development – 2020)

(27) Zlasti na srečanjih strokovnih skupin Komisije na temo zelenega športa in okrevanja po pandemiji ter skupinah zainteresiranih držav članic.

(28) Npr. pri delovnih metodah in postopkih, sinergijah in mrežah, upravljanju in preglednosti ter organizacijski kulturi.