Predlog SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o udeležbi Unije pri evropskem meroslovnem raziskovalnem programu za inovacije in raziskave, ki ga skupaj izvaja več držav članic /* COM/2013/0497 final - 2013/0242 (COD) */





OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1. OZADJE PREDLOGA 1.1 Cilji predloga Ta predlog se nanaša na udeležbo Evropske unije pri Evropskem meroslovnem programu za inovacije in raziskave (EMPIR), ki ga je sprejelo več držav članic. V skladu s strategijo Evropa 2020, vodilno pobudo Unija inovacij, evropskim raziskovalnim prostorom in Obzorjem 2020 je širši cilj te pobude obravnava izzivov, s katerimi se sooča evropski meroslovni raziskovalni sistem in maksimiranje koristi izboljšanih meritvenih rešitev za Evropo. Splošni cilji programa EMPIR so: 1. zagotovitev celostnih in namenskih meroslovnih rešitev, s čimer se podpirajo inovacije in konkurenčnost industrije, ter meritvenih tehnologij za soočanje z družbenimi izzivi, kot so zdravje, okolje in energija, vključno s podporo razvoju in izvajanju politike; 2. oblikovanje celostnega evropskega meroslovnega raziskovalnega sistema s kritično maso in aktivnim angažiranjem na regionalni, nacionalni, evropski in mednarodni ravni. 1.2 Utemeljitev predloga Meroslovje, veda o merjenju, predstavlja osrednji živčni sistem v hrbtenici našega visokotehnološkega sveta. Vsak vidik našega vsakodnevnega življenja je povezan z meroslovjem, kjer so vedno bolj natančne in zanesljive meritve ključno gonilo inovacij in rasti gospodarstva, ki temelji na znanju. Česar ne moremo izmeriti, ne moremo ustrezno razumeti in zato ne moremo zanesljivo nadzirati, proizvesti ali obdelati. Zato ima napredek v meroslovju močan vpliv na naše razumevanje in sposobnost oblikovanja sveta okoli nas. Zanesljive in sledljive meritve omogočajo širši znanstveni skupnosti, da razvije boljše instrumente in opravlja boljše znanstveno delo. S tem ko ustvarja prostor in priložnosti za inovacije, odpira nove možnosti za industrijo. Pri globalnih izzivih, kot so energija, zdravstvena oskrba in podnebne spremembe, nudi bistveno podporo in izboljšuje razumevanje ter sporazumevanje. Vse vlade v tehnološko razvitih državah podpirajo meroslovno infrastrukturo, saj zaradi koristi, ki jih prinaša, in izrazitega značaja javne dobrine opravičuje javno intervencijo. Vodilna svetovna gospodarstva vse več investirajo v meroslovne raziskave in povezano infrastrukturo. Glede na raven investicij v meroslovje in njeno vlogo pri spodbujanju znanstvene odličnosti ter konkurenčnosti industrije, posamezne države članice ali peščica sodelujočih držav ne bi mogle tekmovati na globalni ravni. Obstoječi Evropski meroslovni raziskovalni program (EMRP) je skupna pobuda[1], ki jo izvaja 22 nacionalnih meroslovnih inštitutov. Temelji na členu 185 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki pri izvajanju večletnega okvirnega programa omogoča usklajevanje nacionalnih raziskovalnih programov. Vmesna ocena je pokazala vrednost te pobude. Glavni dosežek pobude EMRP je močna integracija zaradi skupnega načrtovanja 50 % porabe nacionalnih namenskih sredstev za meroslovne raziskave v Evropi. Z usmerjanjem virov na ključna področja in s tesnim sodelovanjem z najboljšimi raziskovalci je zmanjšala razdrobljenost, preprečila nepotrebno podvajanje in pripomogla k oblikovanju kritične mase. Projekti EMRP za glavne družbene izzive oblikujejo evropske meroslovne rešitve in spodbujajo skupne evropske prispevke k standardom in regulaciji. Čeprav je bil s pobudo EMRP dosežen znaten napredek, je postalo jasno, da se mora sistem spoprijeti z različnimi izzivi, da bi se povečal vpliv meroslovnih raziskav na rast in reševanje družbeno-gospodarskih izzivov. Program EMPIR, ki bo nasledil pobudo, bo v okviru Evrope 2020 prispeval k številnim vodilnim pobudam, na katere se nanašajo meroslovne raziskave, vključno z „Unijo inovacij“, „Evropsko digitalno agendo“, „Evropo, gospodarno z viri“ in „Industrijsko politiko za dobo globalizacije“. To bo dosegel tako, da bo npr. razvil inovativne rešitve za upravljanje z naravnimi viri, podpiral proces standardizacije, ki za nove proizvode in storitve ustvarja priložnosti za globalno trgovanje, ter omogočal učinkovito preskušanje komunikacijskih satelitov. EMPIR bo znatno prispeval k doseganju ciljev Obzorja 2020, tako da bo podpiral področja, ki so neposredno povezana s številnimi prednostnimi nalogami iz Obzorja 2020. 2. REZULTATI POSVETOVANJ Z DELEŽNIKI IN OCEN UČINKA 2.1 Posvetovanja o prihodnosti evropskega meroslovnega raziskovalnega programa Komisija je glede prihodnosti evropskega meroslovnega raziskovalnega programa opravila obsežna posvetovanja. Spletnega javnega posvetovanja, ki je potekalo leta 2012, se je udeležilo 624 sodelujočih. Predstavili so svoje poglede na pomembnost meroslovnih raziskav, opredelili težave, s katerimi se sooča evropski meroslovni raziskovalni sistem, in ocenili številne možnosti politike. 72 % odgovorov so posredovale organizacije in 28 % posamezniki. Glavnina prispevkov organizacij je izvirala iz raziskovalnih organizacij (32 %) in podjetij (16 %, od tega 69 % malih in srednje velikih podjetij). Posvetovanje je osvetlilo številne težave, vključno z nezadostnim uporabo v industriji, pomanjkljivim sodelovanjem nacionalnih meroslovnih inštitutov (NMI) s širšo znanstveno skupnostjo, velikimi vrzelmi v zmogljivostih držav članic EU, nezadostno mobilnostjo raziskovalcev znotraj NMI in pomanjkljivo vključitvijo evropske standardizacije. Po treh letih delovanja programa EMRP je strokovna skupina izdelala vmesno oceno. Komisija je poročilo sprejela aprila 2012. Vmesna ocena je priznala vrednost pobude in nakazala znaten napredek pri usklajevanju raziskovanja. Strokovna skupina se je strinjala, da je „EMRP dobro voden skupen evropski raziskovalni program, ki je po samo dveh letih izvajanja že dosegel sorazmerno visoko stopnjo znanstvene, upravljalne in finančne integracije“ in da je „EMRP zagotovo bil uspešen pri oblikovanju meroslovnega ERA (evropskega raziskovalnega prostora)“. Vmesna ocena je bila bolj kritična glede pomanjkljivega napredka pri odpiranju sistema najboljši znanosti in krepitvi zmogljivosti. Za prihodnje pobude je predlagala uvedbo namenskih instrumentov za podporo inovacijam in načrtom za regulacijo/standardizacijo, da se poveča družbeno-gospodarski učinek meroslovnih raziskav. Komisija se je prav tako posvetovala s svojimi službami na srečanjih usmerjevalne skupine za oceno učinka v letu 2012, ki je prispevala k načrtu za pripravo poročila o oceni učinka, zlasti kar zadeva opredelitev problema in pomembnost programa EMPIR za druge generalne direktorate Evropske komisije. 2.2 Možnosti politike Končna različica poročila o oceni učinka je obsegala naslednje možnosti: Pod možnostjo 1 („brez namenskega ukrepanja EU“), bi se sodelovanje EU v EMRP končalo v letu 2013 po koncu trenutne faze financiranja. V raziskovalnih politikah, programih in sredstvih EU za podporo ciljem EMRP ne bi bile sprejete nobene določbe. Dostop do sredstev EU bi bil omejen na potegovanje za ad-hoc financiranje projektov v okviru Obzorja 2020 za področja, ki vključujejo meroslovne vidike. Možnost 2 („brez sprememb – EMRP2“) bi pomenila nadaljevanje enake pobude, ki bi se v celoti osredotočala na usklajevanje in integracijo temeljnih raziskav in raziskav, povezanih z izzivi. To bi vključevalo nekaj razpisov na področjih, pomembnih za industrijo. Možnost 3 („izboljšana pobuda na podlagi člena 185 – EMPIR“) bi izhajala iz uspeha pobude EMPR in izvajala bolj ambiciozno pobudo, ki bi vključevala člen 185 in bila usklajena s cilji Evrope 2020. Področje uporabe programa bi se razširilo z vključitvijo namenskih modulov za industrijske raziskave in uporabo v industriji, standardizacijo ter krepitev zmogljivosti. Zaradi spremembe področja uporabe bi se naziv programa spremenil iz „Evropskega meroslovnega raziskovalnega programa“ v „Evropski meroslovni program za raziskave in inovacije“. Ta možnost bi tudi bolj vključila deležnike in bolj neposredno vključila širšo raziskovalno skupnost. Stopnja financiranja EU v okviru Obzorja 2020 bi v primerjavi s sedmim okvirnim programom narasla zaradi virov, potrebnih zaradi razširjenega področja uporabe in podaljšane veljavnosti programa. Število sodelujočih držav bi z 22 naraslo na [28]. 2.3 Rezultati ocene učinka Poročilo o oceni učinka je sklenilo, da je možnost 3, zaradi uspešnosti pri doseganju ciljev, učinkovitosti in skladnosti, z vidika vseh kriterijev očitno najprimernejša možnost. To v celoti podpirajo rezultati javnega posvetovanja (93 % sodelujočih je možnost ocenilo kot „zelo primerno“ ali „primerno“). Možnost bo temeljila na predhodnih dosežkih programa EMRP, tako da se bodo nadaljevale trenutne aktivnosti, hkrati pa se bodo že na začetku vključile dodatne aktivnosti, da se bodo obravnavale težave, ki jih v okviru sedanje pobude ne bi bilo možno obravnavati. Februarja 2013 je odbor za oceno učinka poročilo pregledal in ga odobril. V svojem mnenju je zahteval izboljšave poročila o oceni učinka, ki so bile upoštevane. Poročilo sedaj zlasti bolje pojasnjuje posebne težave, razloge zanje ter razmerje med splošnimi in posameznimi cilji. Opis novega programa je bil v primerjavi s sedanjo pobudo izboljšan, zato da se bolje pojasni, kako bo novi program odpravil ugotovljene slabosti. 3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA 3.1 Pravna podlaga Predlog o programu EMPIR temelji na členu 185 PDEU glede sodelovanja Evropske unije v raziskovalnih in razvojnih programih, ki jih izvaja več držav članic, in v strukturah, ustanovljenih za izvajanje teh programov. 3.2 Načelo subsidiarnosti Načelo subsidiarnosti se uporablja, ker predlog ne spada v izključno pristojnost Evropske unije. Subsidiarnost je zaščitena z utemeljitvijo predloga na členu 185 PDEU, ki izrecno omogoča sodelovanje Unije v raziskovalnih programih, ki jih izvaja več držav članic. Države članice ne morejo same zadostno doseči ciljev predloga, saj zahtevata obseg in zapletenost meroslovnih zahtev investicije, ki presegajo osnovne proračune za raziskovanje nacionalnih meroslovnih inštitutov. Odličnost, ki jo zahtevajo raziskave in razvoj najnaprednejših meroslovnih rešitev, je razpršena prek nacionalnih meja in zato ne more biti zbrana samo na nacionalni ravni. Brez doslednega pristopa na evropski ravni s kritično maso obstaja visoko tveganje za podvajanje prizadevanj s posledično višjimi stroški. Dodana vrednost javne intervencije na ravni EU izhaja iz zmožnosti EU, da združi razdrobljene nacionalne raziskovalne programe, pomaga oblikovati čezmejne strategije raziskovanja in financiranja ter doseže kritično maso akterjev in investicij, potrebnih za premagovanje izzivov, s katerimi se sooča meroslovni sistem, hkrati pa se poveča učinkovitost javne porabe. Pričakovani delež EU v celotnem financiranju znaša 50 %. 3.3 Načelo sorazmernosti Unija je v členu 185 PDEU pozvana, naj „v dogovoru z zadevnimi državami članicami predvidi sodelovanje pri raziskovalnih in razvojnih programih več držav članic, tudi sodelovanje v strukturah, vzpostavljenih za izvajanje teh programov“. Države članice so gonilna sile te pobude. Predlog spoštuje načelo sorazmernosti, saj bodo države članice odgovorne za razvoj skupnih programov in vseh operativnih vidikov. Namenska izvajalska struktura združenja EURAMET e.V. je v primeru sedanje pobude EMRP že pokazala, da programe lahko izvaja učinkovito in uspešno. Unija bo zagotovila pobude za izboljšano usklajevanje, sinergije in prispevke k politikam EU in prednostnim nalogam Obzorja 2020, spremljala izvajanje programa in zagotovila zaščito finančnih interesov EU. 3.4 Izbira instrumenta Predlagana pobuda EMPIR bo temeljila na členu 185 PDEU. Sklepi vmesne ocene in analiza možnosti v njej so pokazali, da je uporaba člena 185 najprimernejši način za dosego ciljev pobude EMPIR. 3.5 Odstopanja od pravil za sodelovanje V pobudi EMPIR predstavljajo sredstva, ki jih prispevajo sodelujoče države, predvsem vire, ki so prek institucionalnega financiranja nacionalnih meroslovnih inštitutov (NMI) in imenovanih inštitutov (DI), sodelujočih v projektih, dodeljeni kot neposredni izdatki za izbrane projekte. Institucionalno financiranje NMI in DI krije delež njihovih režijskih stroškov, ki so dodeljeni projektom (posredni stroški projektov) in niso povrnjeni v okviru EMPIR. Prispevek EU za NMI in DI mora biti usklajen s prispevkom sodelujočih držav članic, pri čemer se ne upošteva le institucionalnega financiranja, kot je opisano zgoraj, ampak tudi gotovinski prispevek sodelujočih držav za upravne stroške (do 30 milijonov EUR) in delež financiranja Unije, dodeljenega drugim subjektom (približno 90 milijonov EUR). Zato se pričakuje, da bo prispevek EU za NMI in DI znašal 210 milijonov EUR (43,75 %), prispevek sodelujočih držav za NMI in DI pa 270 milijonov EUR (56,25 %). Skladnost z načelom usklajenosti bo zagotovljena s prilagoditvijo prispevka EU in določitvijo nižjega pavšala za financiranje posrednih stroškov za NMI in DI s strani EU od pavšala, določenega v pravilih za sodelovanje v okviru Obzorja 2020. Glede na to, da podatki od NMI in DI, ki sodelujejo v projektih EMRP na osnovi celotnih posrednih stroškov, kažejo, da njihovi posredni upravičeni stroški znašajo do 140 % neposrednih upravičenih stroškov projektov v skladu s pravili za sodelovanje iz sedmega okvirnega programa, bodo NMI in DI priglasili posredne upravičene stroške na podlagi pavšala v višini 5 % njihovih neposrednih upravičenih stroškov. Ostali pravni subjekti, ki sodelujejo v projektih, bodo prejeli sredstva v skladu s pravili za sodelovanje iz Obzorja 2020. To za NMI in DI pomeni odstopanje od člena 24. Predlog predvideva zaščitne ukrepe, da se zagotovi spoštovanje enakopravnega obravnavanja in preglednosti s strani namenskih izvajalskih struktur pri zagotavljanju finančne pomoči tretjim osebam ter da se zaščitijo finančni interesi EU. Prav tako v ta namen predvideva podrobne določbe, in sicer v sporazumu, ki ga morata skleniti Unija in namenska izvajalska struktura. 4. PRORAČUNSKE POSLEDICE Ocena finančnih posledic, priložena temu sklepu, predstavlja okvirne proračunske posledice. Maksimalni finančni prispevek Unije, vključno s sredstvi Efte, za program EMPIR je 300 milijonov EUR v tekočih cenah za obdobje trajanja okvirnega programa Obzorje 2020. Prispevki bodo izvirali iz naslednjih izzivov in tem[2]: · vodilni položaj na področju nanotehnologije, naprednih materialov, biotehnologije ter sodobne proizvodnje in predelave (52,5 milijona EUR); · vodilni položaj na področju informacijske in komunikacijske tehnologije (37,5 milijona EUR); · izboljšanje zdravja in dobrega počutja v celotnem življenjskem obdobju (60 milijonov EUR); · zanesljiva preskrba s hrano, trajnostno kmetijstvo, morsko in pomorsko raziskovanje ter biogospodarstvo (15 milijonov EUR); · prehod na zanesljiv, trajnosten in konkurenčen energetski sistem (60 milijonov EUR); · evropskega prometnega sistema, ki učinkovito izrablja vire, je okolju prijazen, varen in brez pomanjkljivosti (22,5 milijona EUR); · vzpostavitev gospodarstva, ki gospodarneje izkorišča vire in je odporno na podnebne spremembe, ter trajnostne oskrbe s surovinami (52,5 milijona EUR). Določbe sklepa in sporazuma o prenosu pooblastil, ki ga skleneta Komisija in posebna izvedbena struktura, morajo zagotoviti, da se zaščitijo finančni interesi EU. 5. NEOBVEZNI ELEMENTI 5.1 Poenostavitev Predlog bo poenostavil upravne postopke za javne organe in telesa (EU ali nacionalne) ter zasebne stranke. EU se bo sporazumevala neposredno s posebno izvedbeno strukturo programa EMPIR, ki bo odgovorna za dodeljevanje in spremljanje prispevka EU ter za poročanje o njegovi uporabi. 5.2 Klavzula o pregledu/reviziji/časovni omejitvi veljavnosti Predlog vsebuje klavzulo o pregledu za vmesni pregled najpozneje leta 2018. 5.3 Evropski gospodarski prostor Predlagani akt se nanaša na zadevo EGP in ga je zato treba razširiti na Evropski gospodarski prostor. 2013/0242 (COD) Predlog SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o udeležbi Unije pri evropskem meroslovnem raziskovalnem programu za inovacije in raziskave, ki ga skupaj izvaja več držav članic (Besedilo velja za EGP) EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 185 in drugega odstavka člena 188 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[3], v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1) V sporočilu Evropa 2020 – strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast[4] Komisija poudarja potrebo po vzpostavitvi ugodnih pogojev za investicije v znanje in inovacije, da se v Uniji doseže pametna, trajnostna in vključujoča rast. Evropski parlament in Svet sta odobrila navedeno strategijo. (2) Cilj okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) Obzorje 2020, ki ga je vzpostavila Uredba (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... 2013[5] (v nadaljevanju: okvirni program Obzorje 2020), je večji učinek na raziskave in inovacije s krepitvijo javno-javnih partnerstev, vključno z udeležbo Unije na podlagi člena 185 Pogodbe v programih, ki jih izvaja več držav članic. (3) Na podlagi Odločbe št. 912/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o udeležbi Skupnosti pri evropskem meroslovnem raziskovalnem in razvojnem programu, ki ga izvaja več držav članic[6], je Skupnost sklenila, da njen prispevek k Evropskemu meroslovnemu raziskovalnemu programu (v nadaljevanju: program EMRP) ustreza prispevku sodelujočih držav, toda ne presega 200 milijonov EUR, za čas trajanja sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013), ki je bil vzpostavljen s Sklepom št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006[7]. (4) Aprila 2012 je Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu posredovala poročilo z vmesno oceno programa EMRP[8]. Oceno je pripravil strokovni odbor tri leta po začetku programa. Splošno mnenje strokovnega odbora je bilo, da je program EMRP dobro voden skupni evropski raziskovalni program, ki je že dosegel sorazmerno visoko stopnjo znanstvene, upravljavske in finančne integracije. Toda strokovni odbor je opozoril na omejeno uporabo v industriji, omejeno odprtost za odlično znanost izven meroslovnih inštitutov in nezadostno krepitev zmogljivosti. Strokovni odbor je tudi bil mnenja, da bi z izvajanjem programa EMRP lahko ustvarili bolj vključujoče meroslovno raziskovalno področje v Evropi. (5) V skladu s Sklepom Sveta ... /2013/EU z dne ... 2013 o uvedbi posebnega programa za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) Obzorje 2020[9], bi programu EMRP lahko bila dodeljena dodatna pomoč. (6) Evropski meroslovni program za inovacije in raziskave (v nadaljevanju: program EMPIR), usklajen s strategijo Evropa 2020 in povezanimi vodilnimi pobudami, zlasti pobudami „Unija inovacij“[10], „Evropska digitalna agenda“[11], „Evropa, gospodarna z viri“[12] in „Industrijska politika za dobo globalizacije“[13], bo bolj ambiciozen in vključujoč program, ki ga bo za obdobje desetih let (2014–2024) izvajalo [28] držav članic. Kot del izboljšav predhodnega programa bo program EMPIR vključeval dejavnosti v zvezi z inovacijami in uporabo v industriji, raziskavami za normative in standarde ter krepitvijo zmogljivosti. (7) Sodelujoče države nameravajo prispevati k izvajanju programa EMPIR v obdobju, ki ga ta program zajema (2014–2024). (8) Za prispevek Unije v programu EMPIR bi bilo treba postaviti zgornjo mejo za čas trajanja okvirnega programa Obzorje 2020. V okviru te omejitve bi prispevek Unije moral biti enak prispevku sodelujočih držav v programu EMPIR, da se doseže visok učinek finančnega vzvoda in zagotovi močnejša integracija programov sodelujočih držav. (9) V skladu s cilji Uredbe (EU) št. .../2013 bi morala biti vsaka država članica in vsaka država, povezana z okvirnim programom Obzorje 2020, upravičena do sodelovanja v programu EMPIR. (10) Finančni prispevek Unije bi moral biti pogojen z uradnimi zavezami sodelujočih držav, da bodo prispevale k izvajanju programa EMPIR in spoštovale te zaveze. Prispevek sodelujočih držav k programu EMPIR bi moral vključevati prispevek za upravne stroške znotraj zgornje meje petih odstotkov proračuna programa EMPIR. Sodelujoče države bi se morale zavezati k morebitnemu povečanju prispevka k programu EMPIR z oblikovanjem rezervnih finančnih zmogljivosti v višini 50 %, zato da zagotovijo sposobnost financiranja nacionalnih subjektov (nacionalnih meroslovnih inštitutov in imenovanih inštitutov), ki sodelujejo v izbranih projektih. (11) Skupno izvajanje programa EMPIR zahteva izvedbeno strukturo. Sodelujoče države so se sporazumele o izvedbeni strukturi za program EMRP in v letu 2007 vzpostavile EURAMET e.V. (v nadaljevanju: organizacija EURAMET), evropsko regionalno organizacijo za meroslovje in neprofitno združenje na podlagi nemške zakonodaje. Organizacija EURAMET ima tudi naloge in obveznosti, ki se nanašajo na širšo evropsko in svetovno harmonizacijo meroslovja. Članstvo v organizaciji EURAMET je omogočeno vsem evropskim nacionalnim meroslovnim inštitutom (NMI), ki so lahko člani, in imenovanim inštitutom (DI), ki so lahko pridruženi člani. Članstvo v organizaciji EURAMET ni pogojeno z obstojem nacionalnih meroslovnih raziskovalnih programov. Glede na to, da se je v skladu z vmesno oceno programa EMRP upravljavska struktura organizacije EURAMET za izvajanje programa EMRP izkazala za učinkovito in zelo kakovostno, bi bilo treba organizacijo EURAMET uporabiti tudi za izvajanje programa EMPIR. Organizacija EURAMET bi morala biti prejemnica finančnega prispevka Unije. (12) Za dosego ciljev programa EMPIR bi morala organizacija EURAMET zagotavljati finančno podporo zlasti v obliki nepovratnih sredstev za sodelujoče za ukrepe, izbrane na ravni organizacije EURAMET. Izbira navedenih ukrepov bi morala slediti razpisom za zbiranje predlogov pod okriljem organizacije EURAMET. Razvrstitev bi morala biti zavezujoča za izbiro predlogov in dodelitev sredstev iz finančnega prispevka Unije in prispevkov sodelujočih držav članic za projekte programa EMPIR. (13) S finančnim prispevkom Unije bi bilo treba upravljati v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja ter s pravili o posrednem upravljanju iz Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije[14] in Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1268/2012 z dne 29. oktobra 2012 o pravilih uporabe Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012[15]. (14) Za zaščito finančnih interesov Unije bi morala Komisija imeti pravico zmanjšati, zamrzniti ali prekiniti finančni prispevek Unije, če bi se program EMPIR izvajal neprimerno, delno ali z zamudo ali če sodelujoče države k financiranju programa EMPIR ne bi prispevale oz. bi prispevale delno ali z zamudo. Navedene pravice bi morale biti zagotovljene v sporazumu o prenosu pooblastil, ki ga skleneta Unija in organizacija EURAMET. (15) Sodelovanje v posrednih ukrepih, ki jih financira program EMPIR je predmet Uredbe (EU) št. ... /2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... 2013 o pravilih za sodelovanje v okvirnem programu za raziskave in inovacije (2014–2020) Obzorje 2020 ter razširjanje njegovih rezultatov[16]. Toda zaradi posebnih organizacijskih potreb programa EMPIR je treba zagotoviti odstopanja od navedene uredbe v skladu s členom 1(3) navedene uredbe [pravila za sodelovanje v Obzorju 2020 in razširjanje njegovih rezultatov]. (16) Prispevek sodelujočih držav predstavlja zlasti institucionalno financiranje NMI in DI, ki sodelujejo v izbranih projektih. Prispevek sodelujočih držav bi moral obsegati tudi denarni prispevek za upravne stroške programa EMPIR. Delež prispevka Unije bi moral biti dodeljen tudi subjektom, ki niso NMI in DI ter sodelujejo v izbranih projektih. Izračun finančnega prispevka Unije za NMI in DI, ki sodelujejo v projektih programa EMPIR, bi moral zagotoviti, da prispevek Unije k programu EMPIR ne presega prispevka sodelujočih držav. Glede na to, da institucionalno financiranje NMI in DI sodelujočih držav ustreza režijskim stroškom, ki so dodeljeni projektom iz programa EMPIR in niso povrnjeni s prispevkom Unije, bi se moral pavšal za financiranje upravičenih posrednih stroškov NMI in DI prilagoditi v primerjavi s pavšalom, določenim v Uredbi (EU) št. .../2013 [o pravilih za sodelovanje v okvirnem programu za raziskave in inovacije (2014–2020) Obzorje 2020 ter razširjanje njegovih rezultatov]. Ta pavšal bi moral biti določen na podlagi celotnih posrednih stroškov, ki jih NMI in DI, sodelujoči v projektih programa EMRP, prijavijo kot upravičene in so stabilni ter predstavljajo zanesljivo oceno posrednih stroškov, ki so nastali v NMI in DI, sodelujočih v projektih programa EMPIR. Ker navedeni posredni stroški znašajo do 140 % skupnih upravičenih stroškov NMI in DI, razen stroškov za podizvajalce in brezplačnih nedenarnih prispevkov, ki niso bili uporabljeni v njihovih prostorih, bi moral biti pavšal za financiranje posrednih stroškov NMI in DI v skladu z Uredbo (EU) št. … /2013 znižan z [20 %] na 5%. Zato je primerno zagotoviti odstopanje od člena 24 navedene uredbe za NMI in DI. Ostali subjekti, ki sodelujejo v projektih programa EMPIR, bi morali biti financirani v skladu z navedeno uredbo. (17) Primernost modela financiranja bi bilo treba ponovno oceniti z vidika načela ujemanja med skladi Unije in skladi, ki niso skladi Unije, ko se bo pripravljala vmesna ocena programa EMPIR. (18) Revizija prejemnikov sredstev Unije, ki bodo dodeljena v skladu s tem sklepom, bi morala zagotoviti zmanjšanje upravnih bremen v skladu z Uredbo (EU) št. …/2013 [okvirni program Obzorje 2020]. (19) Finančni interesi Unije bi morali biti zaščiteni s sorazmernimi ukrepi v celotnem ciklu trošenja, ki bi obsegali tudi preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje nepravilnosti, izterjavo izginulih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev in po potrebi upravne in finančne kazni v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012. (20) Komisija bi morala izdelati vmesno oceno zlasti kar zadeva kakovost in učinkovitost programa EMPIR, napredek pri izpolnjevanju zastavljenih ciljev in končno oceno ter pripraviti poročilo o teh ocenah. (21) Na zahtevo Komisije bi morale organizacija EURAMET in sodelujoče države posredovati vse informacije, ki jih mora Komisija vključiti v poročilo o oceni programa EMPIR. (22) Cilj sklepa je sodelovanje Unije v programu EMPIR, in sicer za podporo pri zagotavljanju primernih, celostnih in namenskih meroslovnih rešitev ter oblikovanje celostnega evropskega meroslovnega raziskovalnega sistema s kritično maso in aktivnim angažiranjem na regionalni, nacionalni, evropski in mednarodni ravni, česar države članice same ne morejo zadovoljivo doseči. Zaradi obsega in zapletenosti meroslovnih zahtev so potrebne investicije, ki presegajo osnovne raziskovalne proračune nacionalnih meroslovnih inštitutov in njihovih imenovanih inštitutov. Odličnost, ki jo zahtevajo raziskave in razvoj najnaprednejših meroslovnih rešitev, je razpršena prek nacionalnih meja in zato ne more biti zbrana samo na nacionalni ravni. Ker je cilj zato mogoče bolje doseči na ravni Unije z vključitvijo nacionalnih prizadevanj v dosleden evropski pristop tako, da se združijo razdrobljeni nacionalni raziskovalni programi, pomagajo oblikovati čezmejne strategije raziskovanja in financiranja ter doseže kritična masa potrebnih akterjev in investicij, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta sklep ne presega tistega, kar je potrebno za dosego navedenih ciljev – SPREJELA NASLEDNJI SKLEP: Člen 1 Sodelovanje v evropskem meroslovnem programu za inovacije in raziskave 1. Unija sodeluje v evropskem meroslovnem programu za inovacije in raziskave (v nadaljevanju: program EMPIR), ki ga v skladu s pogoji iz tega sklepa skupaj izvajajo Belgija, Bolgarija, Češka republika, Danska, Nemčija, Estonija, Irska, Grčija, Španija, Francija, Hrvaška, Italija, Madžarska, Nizozemska, Avstrija, Poljska, Portugalska, Romunija, Slovenija, Slovaška, Finska, Švedska in Združeno kraljestvo ter [Bosna in Hercegovina, Norveška, Srbija, Švica in Turčija] (v nadaljevanju: sodelujoče države). 2. V programu EMPIR lahko sodeluje katera koli druga država članica in katera koli druga država, pridružena okvirnemu programu za raziskave in inovacije (2014–2020) Obzorje 2020, ki ga je vzpostavila Uredba (EU) št. …/2013 (v nadaljevanju: okvirni program Obzorje 2020), pod pogojem, da izpolnjuje pogoje iz člena 3(1)(c) tega sklepa. Države članice in pridružene države, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 3(1)(c) tega sklepa, se za namene tega sklepa obravnavajo kot sodelujoče države. Člen 2 Finančni prispevek Unije 1. Maksimalni finančni prispevek Unije, vključno s sredstvi Efte, za program EMPIR je 300 milijonov EUR. Prispevek se plača s sredstvi iz odobritev iz splošnega proračuna Unije, ki so dodeljena zadevnim delom posebnega programa za izvajanje okvirnega programa Obzorje 2020, ustanovljenega s Sklepom … /2013/EU, v skladu s členom 58(1)(c)(vi) in členom 60 ter členom 61 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. 2. Brez preseganja maksimalnega zneska iz odstavka 1 je prispevek Unije enak prispevkom sodelujočih držav za program EMPIR, pri čemer se ne upoštevajo prispevki sodelujočih držav za upravne stroške, ki presegajo 5 % proračuna programa EMPIR. 3. Prispevek Unije se ne uporablja za kritje upravnih stroškov programa EMPIR. Člen 3 Pogoji za finančni prispevek Unije 1. Finančni prispevek Unije je odvisen od izpolnjevanja naslednjih pogojev: (a) dokazila sodelujočih držav, da je program EMPIR vzpostavljen v skladu s prilogama I in II; (b) imenovanja organizacije EURAMET e.V. (v nadaljevanju: organizacija EURAMET) s strani sodelujočih držav ali nacionalnih meroslovnih inštitutov (NMI), ki so jih imenovale sodelujoče države, kot strukture, odgovorne za izvajanje programa EMPIR in za prejemanje, dodeljevanje ter spremljanje finančnega prispevka Unije; (c) prevzete obveznosti vsake sodelujoče države, da prispeva k financiranju programa EMPIR in oblikuje rezervne finančne zmogljivosti v višini 50 % zneska prevzete obveznosti; (d) dokazila organizacije EURAMET o zmogljivosti za izvajanje programa EMPIR, vključno s prejemanjem, dodeljevanjem in spremljanjem prispevka Unije v okviru posrednega upravljanja proračuna Unije v skladu s členi 58, 60 in 61 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012; (e) vzpostavitve modela upravljanja programa EMPIR v skladu s Prilogo III. 2. Med izvajanjem programa EMPIR je prispevek Unije odvisen tudi od izpolnjevanja naslednjih pogojev: (a) izpolnjevanja ciljev programa EMPIR iz Priloge I in izvajanja dejavnosti iz Priloge II s strani organizacije EURAMET v skladu s pravili o sodelovanju in razširjanju iz člena 5; (b) vzdrževanja ustreznega in učinkovitega modela upravljanja v skladu s Prilogo III; (c) izpolnjevanja zahtev v zvezi s poročanjem s strani organizacije EURAMET iz člena 60(5) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012; (d) izpolnjevanja prevzetih obveznosti iz točke (c) odstavka 1. Člen 4 Prispevki sodelujočih držav Prispevki sodelujočih držav so sestavljeni iz: (a) prispevkov iz institucionalnega financiranja nacionalnih meroslovnih inštitutov (NMI) in imenovanih inštitutov (DI), ki sodelujejo v projektih programa EMPIR; (b) finančnih prispevkov za upravne stroške programa EMPIR. Člen 5 Pravila o sodelovanju in razširjanju 1. Za namene Uredbe (EU) št. ... [pravila za sodelovanje v Obzorju 2020 in razširjanje njegovih rezultatov] je organizacija EURAMET organ za financiranje in zagotavlja finančno podporo posrednim ukrepom v skladu s Prilogo II k temu sklepu. 2. Z odstopanjem od člena 24(1) Uredbe (EU) št. ... [pravila za sodelovanje v Obzorju 2020 in razširjanje njegovih rezultatov] se posredni upravičeni stroški NMI in DI, ki sodelujejo v projektih, financiranih s programom EMPIR, določijo z uporabo pavšala v višini 5 % skupnih neposrednih upravičenih stroškov, pri čemer se ne upoštevajo neposredni upravičeni stroški za podizvajalce in stroški virov, ki jih na razpolago dajo tretje strani in ki se ne uporabljajo v prostorih upravičencev, ter finančna podpora tretjim stranem. 3. Vmesna ocena programa EMPIR iz člena 12 vključuje oceno celotnih posrednih stroškov NMI in DI, ki sodelujejo v projektih programa EMPIR, in pripadajočega institucionalnega financiranja. 4. Na podlagi te ocene in za namene člena 2(2) lahko organizacija EURAMET zniža pavšal iz odstavka 2. 5. Če to ne zadostuje, lahko organizacija EURAMET z odstopanjem od člena 22(3) Uredbe (EU) št. … [pravila za sodelovanje v Obzorju 2020 in razširjanje njegovih rezultatov] uporabi nižjo stopnjo za povračilo upravičenih stroškov NMI in DI, ki sodelujejo v projektih, financiranih s programom EMPIR. Člen 6 Izvajanje programa EMPIR 1. Program EMPIR se izvaja na podlagi letnih delovnih načrtov. 2. Organizacija EURAMET zagotavlja finančno pomoč predvsem v obliki nepovratnih sredstev za sodelujoče, ki sledijo razpisom za zbiranje predlogov. Preden se opredelijo področja vsakega razpisa za zbiranje predlogov, organizacija EURAMET povabi zainteresirane posameznike ali organizacije iz meroslovne raziskovalne skupnosti in uporabnike, da predlagajo morebitna področja za raziskovanje. Člen 7 Sporazumi med Unijo in organizacijo EURAMET 1. Pod pogojem, da je predhodno preverjanje organizacije EURAMET v skladu s členom 61(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 pozitivno, Komisija v imenu Unije sklene sporazum o prenosu pooblastil in letni sporazum o prenosu finančnih sredstev z organizacijo EURAMET. 2. Sporazum o prenosu pooblastil iz odstavka 1 se sklene v skladu s členi 58(3), 60 in 61 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 ter členom 40 Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012. Določa tudi naslednje: (a) zahteve za prispevke organizacije EURAMET glede kazalnikov uspešnosti iz Priloge II k Sklepu (EU) št. ... [posebni program za izvajanje okvirnega programa Obzorje 2020]; (b) zahteve za prispevke organizacije EURAMET k spremljanju iz Priloge III k Sklepu (EU) št. ... [posebni program za izvajanje okvirnega programa Obzorje 2020]; (c) posebne kazalnike uspešnosti v zvezi z delovanjem organizacije EURAMET; (d) zahteve za organizacijo EURAMET glede zagotavljanja informacij o upravnih stroških in podrobnih podatkov v zvezi z izvajanjem programa EMPIR; (e) ureditve v zvezi z zagotavljanjem podatkov, potrebnih zato, da se Komisiji zagotovi možnost izpolnjevanja zahtev glede razširjanja in poročanja. Člen 8 Prekinitev, zmanjšanje ali zamrznitev finančnega prispevka Unije Če se program EMPIR ne izvaja ali se izvaja neustrezno, delno ali z zamudo, lahko Komisija prekine, sorazmerno zmanjša ali zamrzne finančni prispevek Unije glede na dejansko izvajanje programa EMPIR. Če sodelujoče države k financiranju programa EMPIR ne prispevajo ali prispevajo delno ali z zamudo, lahko Komisija prekine, sorazmerno zmanjša ali zamrzne finančni prispevek Unije, pri čemer upošteva znesek finančnih sredstev, ki so jih za izvajanje programa EMPIR dodelile sodelujoče države. Člen 9 Naknadne revizije 1. Naknadne revizije izdatkov za posredne ukrepe opravi organizacija EURAMET v skladu s členom 23 Uredbe (EU) št. … [okvirni program Obzorje 2020]. 2. Komisija se lahko odloči, da revizije iz odstavka 1 opravi sama. Člen 10 Zaščita finančnih interesov Unije 1. Komisija sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovi, da so pri izvajanju ukrepov, ki se financirajo na podlagi tega sklepa, finančni interesi Evropske unije zaščiteni z izvajanjem preventivnih ukrepov proti goljufijam, korupciji in drugemu protipravnemu ravnanju ter z učinkovitim preverjanjem, ob odkritju nepravilnosti pa z izterjavo neupravičeno izplačanih zneskov ter po potrebi z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi upravnimi in finančnimi kaznimi. 2. Organizacija EURAMET osebju Komisije in drugim osebam, ki jih je pooblastila Komisija, ter Računskemu sodišču omogoči dostop, potreben za opravljanje revizije, do objektov in prostorov ter do vseh informacij, vključno z informacijami v elektronski obliki. 3. Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) lahko na podlagi določb in postopkov iz Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta[17] ter Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96[18] opravi preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi v zvezi s sporazumom ali odločbo o nepovratnih sredstvih ali pogodbo, financirano v skladu s tem sklepom, ugotovil morebitne primere goljufije, korupcije ali drugih nezakonitih ravnanj, ki škodijo finančnim interesom Unije. 4. Pogodbe, sporazumi in odločbe o nepovratnih sredstvih, ki izhajajo iz uresničevanja tega sklepa, vsebujejo določbe, ki izrecno pooblaščajo Komisijo, organizacijo EURAMET, Računsko sodišče in OLAF, da opravijo takšne revizije in preiskave v skladu z njihovimi pristojnostmi. 5. Pri izvajanju programa EMPIR sodelujoče države sprejmejo zakonodajne, regulativne, upravne in druge ukrepe, potrebne za zaščito finančnih interesov Unije, zlasti da zagotovijo popolno izterjavo vseh zneskov, ki pripadajo Uniji v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 in Delegirano uredbo (EU) št. 1268/2012. Člen 11 Posredovanje informacij 1. Na zahtevo Komisije organizacija EURAMET pošlje vse informacije, potrebne za pripravo poročil iz člena 12. 2. Sodelujoče države preko organizacije EURAMET Komisiji posredujejo vse informacije, ki jih zahtevajo Evropski parlament, Svet ali Računsko sodišče v zvezi s finančnim upravljanjem programa EMPIR. 3. Komisija informacije iz odstavka 2 vključi v poročila iz odstavka 12. Člen 12 Ocenjevanje 1. Do 31. decembra 2017 Komisija izdela vmesno oceno programa EMPIR. Komisija pripravi poročilo o navedeni oceni, ki vključuje sklepe ocene in ugotovitve Komisije. Komisija navedeno poročilo do 30. junija 2018 pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu. 2. Komisija ob koncu sodelovanja Unije v programu EMPIR, vendar najpozneje do 31. decembra 2024, izdela končno oceno programa EMPIR. Komisija pripravi poročilo o navedeni oceni, ki vključuje rezultate navedene ocene. Komisija to poročilo pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu. Člen 13 Začetek veljavnosti Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Člen 14 Naslovniki Ta sklep je naslovljen na države članice. V Bruslju, Za Evropski parlament Za Svet Predsednik Predsednik PRILOGA I Cilji programa EMPIR Program EMPIR sledi naslednjima splošnima ciljema: · zagotovitev ustreznih, celostnih in namenskih meroslovnih rešitev, s čimer se podpirajo inovacije in konkurenčnost industrije, ter meritvenih tehnologij za soočanje z družbenimi izzivi, kot so zdravje, okolje in energija, vključno s podporo razvoju in izvajanju politike; · oblikovanje celostnega evropskega meroslovnega raziskovalnega sistema s kritično maso in aktivnim angažiranjem na regionalni, nacionalni, evropski in mednarodni ravni. PRILOGA II Posredni ukrepi, podprti s programom EMPIR 1. Program EMPIR lahko podpira naslednje posredne ukrepe na področju skupnih raziskav in razvoja tehnologije: 1.1. znanstveno-tehnične ukrepe, ki podpirajo temeljno meroslovno znanost in ustvarjajo osnovo za vse prihodnje korake, vključno z uporabnimi meroslovnimi raziskavami in razvojem, ter storitve v zvezi z meroslovjem; 1.2. meroslovne raziskave za zagotavljanje rešitev za družbene izzive, ki se osredotočajo na prispevke na področju energije, okolja in zdravja; 1.3. raziskave za razvoj novih meroslovnih instrumentov, usmerjenih v industrijsko uporabo meroslovnih tehnologij, da se spodbujajo inovacije v industriji; 1.4. predhodne in vzporedne normativne meroslovne raziskave in razvoj za prednostne dokumentacijske standarde, s ciljem uporabe znanja meroslovnih inštitutov sodelujočih držav, da se podpre izvajanje politike in pospeši uvedba inovativnih proizvodov in storitev na trg; 1.5. dejavnosti za krepitev meroslovnih zmogljivosti na različnih tehnoloških ravneh, s ciljem doseči uravnotežen in celosten meroslovni sistem v sodelujočih državah. 2. Program EMPIR lahko podpira dodatne ukrepe za razširjanje in uporabo rezultatov meroslovnih raziskav. Program EMPIR lahko podpira druge ukrepe, ki posebej obravnavajo meroslovne inštitute, ki nimajo znanstvenih zmogljivosti ali pa so te omejene, tako da jih podpira pri uporabi drugih programov Evropske unije, nacionalnih ali regionalnih programov za usposabljanje in mobilnost, čezmejnem sodelovanju ali investicijah v meroslovno infrastrukturo. 3. Program EMPIR lahko podpira organiziranje mrežnih dejavnosti za spodbujanje programa EMPIR in maksimiranje njegovega učinka. 4. Posredne ukrepe iz točke 1 izvajajo NMI in DI. Kljub temu pa program EMPIR spodbuja in podpira udeležbo drugih subjektov. Ta pristop bo k navedenim subjektom po pričakovanjih usmeril 15 % proračuna programa EMPIR. PRILOGA III Izvajanje in upravljanje programa EMPIR I Vloga organizacije EURAMET 1. Pod pogojem, da so izpolnjeni pogoji iz člena 3, je za izvajanje programa EMPIR odgovorna organizacija EURAMET. Ta upravlja s finančnim prispevkom Unije za program EMPIR ter je odgovorna za pripravo in izvajanje letnega delovnega načrta, organizacijo razpisov za zbiranje predlogov, ocenjevanje in razvrščanje predlogov ter katere koli druge aktivnosti, ki izhajajo iz letnega delovnega načrta. Organizacija EURAMET je odgovorna za upravljanje z nepovratnimi sredstvi, vključno s podpisom sporazumov, povezanih z njimi, dodelitvijo in spremljanjem uporabe finančnega prispevka Unije ter izplačil sodelujočim v programu EMPIR v izbranih projektih. Spremljanje finančnega prispevka Unije zajema vse dejavnosti nadzora in revizije, predhodnih in naknadnih kontrol, potrebnih za opravljanje nalog, za katere je Komisija pooblastila organizacijo EURAMET. Navedene dejavnosti so usmerjene v zadostno dokazovanje zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij ter upravičenosti deklariranih stroškov iz sporazumov o nepovratnih sredstvih. 2. Organizacija EURAMET lahko določene administrativne in logistične naloge pri izvajanju programa EMPIR zaupa sodelujočim državam. II Organizacijska struktura organizacije EURAMET, ki sodeluje pri izvajanju programa EMPIR 1. Odbor EMPIR je organ odločanja v programu EMPIR. Odbor EMPIR je sestavljen iz predstavnikov članov organizacije EURAMET iz sodelujočih držav. Uteži pri glasovanju se izračunajo na podlagi nacionalnih prispevkov v skladu s pravilom kvadratnega korena. Zlasti sprejema odločitve glede agende za strateške raziskave in inovacije, načrtovanja zbiranja predlogov, postopka pregleda ocenjevanja, izbire projektov, ki bodo financirani na podlagi razvrstitvenih seznamov, in spremljanje napredka financiranih projektov. Sprejme letni delovni načrt, potem ko ga odobri Komisija. Na sestankih odbora EMPIR ima Komisija status opazovalke. Toda pogoj za sprejetje letnega delovnega načrta odbora EMPIR je predhodna odobritev Komisije. Odbor EMPIR povabi Komisijo na sestanke in ji pošlje ustrezne dokumente. Komisija lahko sodeluje v razpravah odbora EMPIR. 2. Predsedujočega odboru EMPIR in njegovega/njenega namestnika oz. njegovo/njeno namestnico izvoli odbor EMPIR. Predsedujoči odboru EMPIR je eden izmed obeh podpredsednikov organizacije EURAMET. Predsedujoči odboru EMPIR zastopa organizacijo EURAMET pri zadevah, povezanih s programom EMPIR. 3. Raziskovalni svet je sestavljen iz priznanih strokovnjakov iz industrije, raziskovalne sfere in akademske sfere ter mednarodnih organizacij deležnikov. Zagotavlja neodvisne strateške nasvete v zvezi z letnim delovnim načrtom programa EMPIR. Člane raziskovalnega sveta imenuje generalna skupščina organizacije EURAMET. 4. Sekretariat organizacije EURAMET, ki zagotavlja splošno administrativno podporo organizaciji EURAMET, je imetnik bančnih računov za program EMPIR. 5. Enota za podporo pri upravljanju se vzpostavi kot del sekretariata organizacije EURAMET ter je odgovorna za izvajanje in tekoče upravljanje programa EMPIR. OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA 1. OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1. Naslov predloga/pobude 1.2. Zadevna področja v strukturi ABM/ABB 1.3. Vrsta predloga/pobude 1.4. Cilji 1.5. Utemeljitev predloga/pobude 1.6. Trajanje ukrepa in finančnih posledic 1.7. Načrtovani načini upravljanja 2. UKREPI UPRAVLJANJA 2.1. Pravila o spremljanju in poročanju 2.2. Upravljavski in kontrolni sistem 2.3. Ukrepi za preprečevanje goljufij in nepravilnosti 3. OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE 3.1. Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske vrstice 3.2. Ocenjene posledice za odhodke 3.2.1. Povzetek ocenjenih posledic za odhodke 3.2.2. Ocenjene posledice za odobritve za poslovanje 3.2.3. Ocenjene posledice za odobritve za upravne zadeve 3.2.4. Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom 3.2.5. Udeležba tretjih oseb pri financiranju 3.3. Ocenjene posledice za prihodke OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA 1. OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1. Naslov predloga/pobude Udeležba Evropske unije pri Evropskem meroslovnem raziskovalnem programu za inovacije in raziskave (EMPIR), ki ga skupaj izvaja več držav članic 1.2. Zadevna področja v strukturi ABM/ABB[19] Raziskave in inovacije: Okvirni program Obzorje 2020 1.3. Vrsta predloga/pobude ¨ Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep. ¨ Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep na podlagi pilotnega projekta / pripravljalnega ukrepa[20]. ¨ Predlog/pobuda se nanaša na podaljšanje obstoječega ukrepa. X Predlog/pobuda se nanaša na obstoječ ukrep, preusmerjen v nov ukrep. 1.4. Cilji 1.4.1. Večletni strateški cilji Komisije, ki naj bi bili doseženi s predlogom/pobudo Splošni cilji programa EMPIR so: (1) Zagotovitev celostnih in namenskih meroslovnih rešitev, s čimer se podpirajo inovacije in konkurenčnost industrije, ter meritvenih tehnologij za soočanje z družbenimi izzivi, kot so zdravje, okolje in energija, vključno s podporo razvoju in izvajanju politike. (2) Oblikovanje celostnega evropskega meroslovnega raziskovalnega sistema s kritično maso in aktivnim angažiranjem na regionalni, nacionalni, evropski in mednarodni ravni. 1.4.2. Posamezni cilji in zadevne dejavnosti v strukturi ABM/ABB Glavni operativni cilj tega zakonodajnega predloga, tj. sodelovanje Unije v skupnem raziskovalnem, razvojnem in inovacijskem programu, ki ga izvaja več držav članic, na področju meroslovja, je že določen v okvirnem programu Obzorje 2020 za raziskave, tehnologijo in razvoj. Posebni cilj, povezan s tem operativnim ciljem, je vzpostavitev in delovanje programa EMPIR, pri čemer projekti R&R predstavljajo glavni rezultat. 1.4.3. Pričakovani rezultati in posledice Navedite, kakšne posledice naj bi imel(-a) predlog/pobuda za upravičence/ciljne skupine. Program EMPIR bo združil investicije Unije in nacionalne investicije v meroslovne raziskave, da bo zagotovil primerne, celostne in namenske meroslovne rešitve, ki bodo podpirale inovacije in konkurenčnost industrije ter meritvene tehnologije za soočanje z družbenimi izzivi, kot so zdravje, okolje in energija. To bo podpiralo oblikovanje celostnega evropskega meroslovnega raziskovalnega sistema s kritično maso in aktivnim angažiranjem na regionalni, nacionalni, evropski in mednarodni ravni. 1.4.4. Kazalniki rezultatov in posledic Navedite, s katerimi kazalniki se bo spremljalo izvajanje predloga/pobude. Pričakujejo se naslednji rezultati, ki bodo merjeni s povezanimi kazalniki: Pospešeno uveljavljanje v industriji in izboljšana standardizacija Kazalniki: (a) promet ustvarjen z novimi ali znatno izboljšanimi proizvodi ter storitvami, ki se lahko pripišejo raziskovalnim dejavnostim v programu EMPIR in njegovim predhodnikom [cilj: 400 milijonov EUR], (b) delež raziskovalnih projektov, ki jih vodi industrija [cilj: 20 %], (c) vrednost poslovnih investicij v projekte programa EMPIR, (d) delež namenskih normativnih raziskav [cilj: 10 %], (e) tehnični odbori CEN/CENELEC/ISO/IEC in podobni standardizacijski organi, ki bi lahko imeli neposredne koristi od projektov EMPIR in so vključeni v program. Podpora okrepljenemu skladnemu, trajnostnemu in celostnemu evropskemu meroslovju, da se v celoti izkoristi potencial EU. Kazalniki: (f) delež namenskih investicij v nacionalne meroslovne raziskave v Evropi, ki so usklajene s programom ali z njim spodbujene [cilj: 50 %], (g) sodelovanje znanstvenikov v programu, ki ne prihajajo iz NMI/DI [cilj: podvojitev glede na program EMRP], (h) obseg investicij iz strukturnih skladov in drugih evropskih, nacionalnih ali regionalnih programov v dejavnosti, povezani z meroslovjem, (i) vodilna vloga Evrope v mednarodnih meroslovnih odborih. Učinkovitost programa Kazalniki: (j) kakovost postopkov za oddajo, ocenjevanje in izbiranje predlogov, (k) čas do izplačila nepovratnih sredstev, (l) tekoči stroški za izvajanje programa EMPIR [cilj: ≤ 5 %]. Znatne socialne in gospodarske koristi ter prispevek h ključnim ciljem politike Poleg ostalih kazalnikov bo to ocenjeno kot del neodvisnega vmesnega in končnega poročila. 1.5. Utemeljitev predloga/pobude 1.5.1. Potrebe, ki jih je treba zadovoljiti kratkoročno ali dolgoročno Program EMPIR bo združil vire Unije in nacionalne vire, da zagotovi večji učinek meroslovja na rast in reševanje družbenih in gospodarskih izzivov ter obravnava sedanjo razdrobljenost ter strukturno šibkost evropskega sistema za meroslovne raziskave in inovacije. 1.5.2. Dodana vrednost ukrepanja EU Dodana vrednost javne intervencije na ravni EU izhaja iz zmožnosti EU, da združi razdrobljene nacionalne raziskovalne programe, pomaga oblikovati čezmejne strategije raziskovanja in financiranja ter doseže kritično maso akterjev in investicij, potrebnih za premagovanje izzivov, s katerimi se sooča meroslovni sistem, ob hkratnem povečanju učinkovitosti javne porabe. Program EMPIR bo okrepil meroslovne zmogljivosti in imel strateški učinek na Evropo. To bo potekalo na usklajen in nerazdrobljen način z večjo kritično maso, kar bo pripomoglo k bolj stroškovno učinkovitim in interoperabilnim rešitvam. 1.5.3. Spoznanja iz podobnih izkušenj v preteklosti Vmesna ocena predhodnega programa EMRP, ki se je izvajal v sedmem okvirnem programu, je pokazala nekatere pomanjkljivosti, ki so bile odpravljene pri zasnovi programa EMPIR (namenska podpora inovacijam, standardizaciji, krepitvi zmogljivosti in odpiranju programa najboljši znanosti). 1.5.4. Skladnost in možnosti sinergij z drugimi ustreznimi instrumenti Program EMPIR bo prispeval k številnim vodilnim pobudam v okviru Evrope 2020, na katere se nanašajo meroslovne raziskave, vključno z „Unijo inovacij“, „Evropsko digitalno agendo“, „Evropo, gospodarno z viri“ in „Industrijsko politiko za dobo globalizacije“. Program EMPIR bo znatno prispeval k doseganju ciljev Obzorja 2020, tako da bo podpiral področja, ki so neposredno povezana s prednostnimi nalogami iz Obzorja 2020. 1.6. Trajanje ukrepa in finančnih posledic X Časovno omejen(-a) predlog/pobuda: · trajanje predloga/pobude od 1. 1. 2014 do 31. 12. 2024, · finančne posledice med letoma 2014 in 2020 za odobritve za prevzem obveznosti ter med letoma 2014 in 2024 za odobritve plačil. ¨ Časovno neomejen(-a) predlog/pobuda: · izvajanje z obdobjem uvajanja med letoma LLLL in LLLL, · ki mu sledi izvajanje predloga/pobude v celoti. 1.7. Načrtovani načini upravljanja[21] ¨ Neposredno centralizirano upravljanje – Komisija. X Posredno centralizirano upravljanje – prenos izvajanja na: · ¨ izvajalske agencije, · ¨ organe, ki jih ustanovita Skupnosti[22], · X nacionalne javne organe / organe, ki opravljajo javne storitve, · ¨ osebe, pooblaščene za izvajanje določenih ukrepov v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji in opredeljene v zadevnem temeljnem aktu v smislu člena 49 finančne uredbe. ¨ Deljeno upravljanje z državami članicami. ¨ Decentralizirano upravljanje s tretjimi državami. ¨ Skupno upravljanje z mednarodnimi organizacijami (navedite). Pri navedbi več kot enega načina upravljanja je treba to natančneje razložiti v oddelku „opombe“. Opombe Vzpostavljena je bila namenska izvedbena struktura z nazivom EURAMET (v nadaljevanju: struktura EURAMET), za njo pa so pristojne sodelujoče države zaradi upravljanja s pobudo. Finančni prispevek Unije za pobudo bo zagotovljen prek te organizacije. 2. UKREPI UPRAVLJANJA 2.1. Pravila o spremljanju in poročanju Navedite pogostost in pogoje. Ko bo program EMPIR vzpostavljen, bo nadzorovan z letnimi poročili, ki jih zagotovi struktura EURAMET. K temu bo dodana vmesna ocena, pripravljena najpozneje leta 2017. Na koncu sodelovanja Unije v programu EMPIR in najpozneje leta 2024 bodo v neodvisni končni oceni pregledani doseženi cilji, rezultati in učinki. 2.2. Upravljavski in kontrolni sistem 2.2.1. Ugotovljena tveganja 1) Zmožnost namenske izvajalske strukture EURAMET, da upravlja s proračunom Unije in zaščiti njene finančne interese. 2) Zmožnost sodelujočih držav, da financirajo svoje prispevke k programu. 2.2.2. Načrtovani načini kontrole Tveganje 1: glej poglavje 2.3. Tveganje 2: Sredstva iz skladov EU se lahko sprostijo samo ob dokazilih za sprejete nacionalne finančne obveznosti, in sicer na ravni letnih finančnih sporazumov ter na ravni izplačil nacionalnim udeležencem v projektih. Dodatno varovalko predstavlja dejstvo, da financiranje EU ne sme preseči 50 % skupnih javnih finančnih sredstev, zagotovljenih za program, in ne sme kriti upravnih odhodkov. 2.2.3. Stroški in koristi kontrol ter verjetna stopnja neskladnosti Kontrolni sistem, vzpostavljen za izvajanje programa, bo oblikovan na način, ki bo omogočal razumno jamstvo za dosego primernega upravljanja s tveganji, ki se nanašajo na uspešnost in učinkovitost delovanja ter zakonitost in pravilnost pripadajočih transakcij, pri čemer se upošteva poseben značaj programa EMPIR kot javno-javnega partnerstva. Kontrolni sistem mora najti ravnovesje med zaupanjem in kontrolo ob upoštevanju upravnih in drugih stroškov kontrole na vseh ravneh, zlasti za sodelujoče, tako da lahko na najboljši način prispeva k doseganju ciljev okvirnega programa Obzorje 2020. 2.3. Ukrepi za preprečevanje goljufij in nepravilnosti Navedite obstoječe ali načrtovane preprečevalne in zaščitne ukrepe. Člen 3 sklepa o ustanovitvi programa EMPIR navaja, da je prispevek Unije odvisen od izpolnjevanja zahtev v zvezi s poročanjem s strani organizacije EURAMET iz člena 60(5) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. V skladu s členom 8 lahko Komisija prekine, zmanjša ali zamrzne svoj finančni prispevek. Sporazum o prenosu pooblastil, ki ga skleneta Komisija in organizacija EURAMET v skladu s členom 61 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, bo Komisiji omogočil nadzor nad dejavnostmi organizacije EURAMET, zlasti z opravljanjem revizij. 3. OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE 3.1. Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske vrstice · Obstoječe proračunske vrstice po vrstnem redu razdelkov večletnega finančnega okvira in proračunskih vrstic. PREGLEDNICA BO POSODOBLJENA PO SKLENJENEM SPORAZUMU Razdelek večletnega finančnega okvira || Proračunska vrstica || Vrsta odhodkov || Prispevek številka [poimenovanje ………………………...……….] || dif./nedif. ([23]) || držav Efte[24] || držav kandidatk[25] || tretjih držav || po členu 18(1)(aa) finančne uredbe 1A || 08.0204 Horizontalne dejavnosti programa Obzorje 2020 || dif./nedif. || DA || DA || DA || DA 1A || 08 02 02 01 Vodilni položaj na področju nanotehnologije, naprednih materialov, biotehnologije ter sodobne proizvodnje in predelave || dif./nedif. || DA || DA || DA || DA 1A || 08 02 03 01 Izboljšanje zdravja in dobrega počutja v celotnem življenjskem obdobju || dif./nedif. || DA || DA || DA || DA 1A || 08 02 03 02 Zanesljiva preskrba s hrano, trajnostno kmetijstvo, morsko in pomorsko raziskovanje ter biogospodarstvo || dif./nedif. || DA || DA || DA || DA 1A || 08 02 03 03 Prehod na zanesljiv, trajnosten in konkurenčen energetski sistem || dif./nedif. || DA || DA || DA || DA 1A || 08 02 03 04 Doseganje evropskega prometnega sistema, ki učinkovito izrablja vire, je okolju prijazen, varen in brez pomanjkljivosti || dif./nedif. || DA || DA || DA || DA 1A || 08 02 03 05 Vzpostavitev gospodarstva, ki gospodarneje izkorišča vire in je odporno na podnebne spremembe, ter trajnostne oskrbe s surovinami || dif./nedif. || DA || DA || DA || DA 1A || 09 04 02 01 Vodilni položaj na področju informacijske in komunikacijske tehnologije || dif./nedif. || DA || DA || DA || DA 3.2. Ocenjene posledice za odhodke 3.2.1. Povzetek ocenjenih posledic za odhodke v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Razdelek večletnega finančnega okvira || Številka 1A || Razdelek 1A Konkurenčnost za rast in delovna mesta GD: RTD, CNECT || || || Leto 2014 || Leto 2015 || Leto 2016 || Leto 2017 || Leto 2018 || Leto 2019 || Leto 2020 || Leta 2021–2024 || SKUPAJ[26]  Odobritve za poslovanje || || || || || || || || || 08 02 02 01 Vodilni položaj na področju nanotehnologije, naprednih materialov, biotehnologije ter sodobne proizvodnje in predelave || obveznosti || (1) || 5,000 || 8,000 || 8,500 || 8,500 || 8,000 || 7,500 || 7,000 || || 52,500 plačila || (2) || || 0,500 || 5,300 || 8,050 || 8,500 || 8,450 || 7,950 || 13,750 || 52,500 08 02 03 01 Izboljšanje zdravja in dobrega počutja v celotnem življenjskem obdobju || obveznosti || (1a) || 5,714 || 9,143 || 9,714 || 9,714 || 9,143 || 8,572 || 8,000 || || 60,000 plačila || (2a) || || 0,571 || 6,057 || 9,200 || 9,714 || 9,658 || 9,086 || 15,714 || 60,000 08 02 03 02 Zanesljiva preskrba s hrano, trajnostno kmetijstvo, morsko in pomorsko raziskovanje ter biogospodarstvo || obveznosti || (1b) || 1,429 || 2,285 || 2,429 || 2,429 || 2,285 || 2,143 || 2,000 || || 15,000 plačila || (2b) || || 0,143 || 1,514 || 2,300 || 2,429 || 2,414 || 2,271 || 3,929 || 15,000 08 02 03 03 Prehod na zanesljiv, trajnosten in konkurenčen energetski sistem || obveznosti || (1c) || 5,714 || 9,144 || 9,714 || 9,714 || 9,143 || 8,571 || 8,000 || || 60,000 plačila || (2c) || || 0,572 || 6,057 || 9,200 || 9,714 || 9,657 || 9,086 || 15,714 || 60,000 08 02 03 04 Doseganje evropskega prometnega sistema, ki učinkovito izrablja vire, je okolju prijazen, varen in brez pomanjkljivosti || obveznosti || (1d) || 2,143 || 3,428 || 3,643 || 3,643 || 3,429 || 3,214 || 3,000 || || 22,500 plačila || (2d) || || 0,214 || 2,272 || 3,450 || 3,643 || 3,621 || 3,407 || 5,893 || 22,500 08 02 03 05 Vzpostavitev gospodarstva, ki gospodarneje izkorišča vire in je odporno na podnebne spremembe, ter trajnostne oskrbe s surovinami || obveznosti || (1e) || 5,000 || 8,000 || 8,500 || 8,500 || 8,000 || 7,500 || 7,000 || || 52,500 plačila || (2e) || || 0,500 || 5,300 || 8,050 || 8,500 || 8,450 || 7,950 || 13,750 || 52,500 Odobritve za GD RTD SKUPAJ || obveznosti || =1+1a - e || 25,000 || 40,000 || 42,500 || 42,500 || 40,000 || 37,500 || 35,000 || || 262,500 plačila || =2+2a - e || || 2,500 || 26,500 || 40,250 || 42,500 || 42,250 || 39,750 || 68,750 || 262,500 09 04 02 01 Vodilni položaj na področju informacijske in komunikacijske tehnologije || obveznosti || (1f) || || || 5,000 || 5,000 || 7,500 || 10,000 || 10,000 || || 37,500 plačila || (2f) || || || || 0,500 || 5,000 || 5,250 || 7,750 || 19,000 || 37,500 Odobritve za GD CNECT SKUPAJ || obveznosti || =1f || || || 5,000 || 5,000 || 7,500 || 10,000 || 10,000 || || 37,500 plačila || =2f || || || || 0,500 || 5,000 || 5,250 || 7,750 || 19,000 || 37,500 || || (3) || || || || || || || || || Odobritve za GD RTD in GD CNECT SKUPAJ || obveznosti || =1+1a - f || 25,000 || 40,000 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 45,000 || || 300,000 plačila || =2+2a -- f || || 2,500 || 26,500 || 40,750 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 87,750 || 300,000  Odobritve za poslovanje SKUPAJ || obveznosti || (4) || 25,000 || 40,000 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 45,000 || || 300,000 plačila || (5) || || 2,500 || 26,500 || 40,750 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 87,750 || 300,000  Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev določenih programov, SKUPAJ (08 01 05) || (6) || 0,131 || 0,134 || 0,136 || 0,139 || 0,142 || 0,145 || 0,148 || || 0,975 Odobritve iz RAZDELKA 1A večletnega finančnega okvira SKUPAJ || obveznosti || =4+ 6 || 25,131 || 40,134 || 47,636 || 47,639 || 47,642 || 47,645 || 445,148 || || 300,975 plačila || =5+ 6 || 0,131 || 2,634 || 26,636 || 40,889 || 47,642 || 47,645 || 47,648 || 87,750 || 300,975 Ta preglednica prikazuje letne vire financiranja programa EMPIR. Toda proračun za program EMPIR se bo izvajal s proračunsko vrstico 08.0204 Horizontalne dejavnosti programa Obzorje 2020. Razdelek večletnega finančnega okvira || 1A || Razdelek 1A Konkurenčnost za rast in delovna mesta „Upravni odhodki“ v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) || || || Leto 2014 || Leto 2015 || Leto 2016 || Leto 2017 || Leto 2018 || Leto 2019 || Leto 2020 || SKUPAJ GD: RTD || ||  Človeški viri || 0,131 || 0,134 || 0,136 || 0,139 || 0,142 || 0,145 || 0,148 || 0,975  Drugi upravni odhodki || || || || || || || || GD RTD SKUPAJ || odobritve || 0,131 || 0,134 || 0,136 || 0,139 || 0,142 || 0,145 || 0,148 || 0,975 Odobritve iz RAZDELKA 1A večletnega finančnega okvira SKUPAJ || (obveznosti skupaj = plačila skupaj) || 0,131 || 0,134 || 0,136 || 0,139 || 0,142 || 0,145 || 0,148 || 0,975 v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) || || || Leto 2014 || Leto 2015 || Leto 2016 || Leto 2017 || Leto 2018 || Leto 2019 || Leto 2020 || Leta 2021–2024 || SKUPAJ Odobritve iz RAZDELKOV od 1 do 5 večletnega finančnega okvira SKUPAJ || obveznosti || 25,131 || 40,134 || 47,636 || 47,639 || 47,642 || 47,645 || 445,148 || || 300,975 plačila || 0,131 || 2,634 || 26,636 || 40,889 || 47,642 || 47,645 || 47,648 || 87,750 || 300,975 3.2.2. Ocenjene posledice za odobritve za poslovanje · ¨ Za predlog/pobudo niso potrebne odobritve za poslovanje. · X Za predlog/pobudo so potrebne odobritve za poslovanje, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: odobritve za prevzem obveznosti v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Cilji in realizacije ò || || || Leto 2014 || Leto 2015 || Leto 2016 || Leto 2017 || Leto 2018 || Leto 2019 || Leto 2020 || || SKUPAJ || || REALIZACIJE vrsta || povprečni stroški || število || stroški || število || stroški || število || stroški || število || stroški || število || stroški || število || stroški || število || stroški || število realizacij skupaj || stroški realizacij skupaj Vzpostavitev in delovanje programa EMPIR || || || || || || || || || || || || || || || || realizacija*, ** || projekti R&R || || 25 || 50,000 || 40 || 80,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 90,000 || 300 || 600,000 Seštevek za posamezni cilj št. 1 || 25 || 50,000 || 40 || 80,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 90,000 || 300 || 600,000 STROŠKI SKUPAJ || 25 || 50,000 || 40 || 80,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 90,000 || 300 || 600,000 1 Prispevek EU za skupne stroške ne presega 300 milijonov EUR. (*) Upravne stroške organizacije EURAMET e.V. za izvajanje programa EMPIR v okviru meje 30 milijonov EUR [5 %], bodo krile sodelujoče države brez prispevka Unije. (**) Za vsak projekt EMPIR se predvideva povprečen strošek v višini 2 mio EUR. Celotni proračun programa v višini 600 mio EUR naj bi po predvidevanjih financiral približno 300 projektov. 3.2.3. Ocenjene posledice za odobritve za upravne zadeve 3.2.3.1. Povzetek · ¨ Za predlog/pobudo niso potrebne odobritve za upravne zadeve. · X Za predlog/pobudo so potrebne odobritve za upravne zadeve, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) || Leto 2014 || Leto 2015 || Leto 2016 || Leto 2017 || Leto 2018 || Leto 2019 || Leto 2020 || SKUPAJ RAZDELEK 5 večletnega finančnega okvira || || || || || || || || Človeški viri || || || || || || || || Drugi upravni odhodki || || || || || || || || Seštevek za RAZDELEK 5 večletnega finančnega okvira || || || || || || || || Odobritve zunaj RAZDELKA 5[27] večletnega finančnega okvira || || || || || || || || Človeški viri || 0,131 || 0,134 || 0,136 || 0,139 || 0,142 || 0,145 || 0,148 || 0,975 Drugi upravni odhodki || || || || || || || || Seštevek za odobritve zunaj RAZDELKA 5 večletnega finančnega okvira || 0,131 || 0,134 || 0,136 || 0,139 || 0,142 || 0,145 || 0,148 || 0,975 SKUPAJ || 0,131 || 0,134 || 0,136 || 0,139 || 0,142 || 0,145 || 0,148 || 0,975 Potrebe po odobritvah za upravne zadeve se krijejo z odobritvami GD, ki so že dodeljene za upravljanje ukrepa in/ali so bile prerazporejene znotraj GD, po potrebi skupaj z dodatnimi viri, ki se lahko pristojnemu GD dodelijo v okviru postopka letne dodelitve virov glede na proračunske omejitve. 3.2.3.2. Ocenjene potrebe po človeških virih · ¨ Za predlog/pobudo niso potrebni človeški viri. · X Za predlog/pobudo so potrebni človeški viri, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: ocena, izražena v ekvivalentu polnega delovnega časa || Leto 2014 || Leto 2015 || Leto 2016 || Leto 2017 || Leto 2018 || Leto 2019 || Leto 2020 || SKUPAJ  Kadrovski načrt (za uradnike in začasno osebje) 08 01 01 01 (sedež in predstavništva Komisije) || || || || || || || || XX 01 01 02 (delegacije) || || || || || || || || 08 01 05 01 (posredne raziskave) || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 7 10 01 05 01 (neposredne raziskave) || || || || || || || ||  Zunanji sodelavci (v ekvivalentu polnega delovnega časa: EPDČ)[28] XX 01 02 01 (PU, ZU, NNS iz splošnih sredstev) || || || || || || || || XX 01 02 02 (PU, ZU, MSD, LU in NNS na delegacijah) || || || || || || || || XX 01 04 yy[29] || – na sedežu || || || || || || || || – na delegacijah || || || || || || || || XX 01 05 02 (PU, ZU, NNS za posredne raziskave) || || || || || || || || 10 01 05 02 (PU, ZU, NNS za neposredne raziskave) || || || || || || || || Druge proračunske vrstice (navedite) || || || || || || || || SKUPAJ || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 7 Potrebe po človeških virih se krijejo z osebjem iz GD za raziskave in inovacije, že dodeljenim za upravljanje tega ukrepa in/ali prerazporejenim v GD, po potrebi dopolnjenim z dodatnimi viri, ki se lahko pristojnemu GD dodelijo v okviru postopka letne dodelitve virov in glede na proračunske omejitve. Opis nalog: Uradniki: sodelovanje na sestankih odbora EMPIR in raziskovalnega sveta EMPIR ter na delavnicah in dogodkih za razširjanje rezultatov; opazovalci pri ocenjevanju predlogov za program EMPIR; pogajanja in priprava sporazuma z DI; priprava letnih odločb o financiranju in povezanih plačilih; odobritev letnega delovnega načrta; spremljanje izvajanja na podlagi letnih poročil ter usklajevanje vmesnih in končnih ocenjevanj; finančna in zakonodajna revizija izvajanja programa EMPIR. Zunanji sodelavci – ni relevantno || 3.2.4. Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom · X Predlog/pobuda je v skladu z veljavnim večletnim finančnim okvirom. · ¨ Predlog/pobuda bo pomenila spremembo ustreznega razdelka večletnega finančnega okvira. · ¨ Za predlog/pobudo je potrebna uporaba instrumenta prilagodljivosti ali sprememba večletnega finančnega okvira. 3.2.5. Udeležba tretjih oseb pri financiranju · V predlogu/pobudi je načrtovano sofinanciranje, kot je ocenjeno v nadaljevanju: odobritve v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Skupaj Sodelujoče države || 25,000 || 40,000 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 45,000 || 300,000 Sofinancirane odobritve SKUPAJ || 25,000 || 40,000 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 45,000 || 300,000 Sofinanciranje Evropska unija zagotovi maksimalni prispevek do 300 milijonov EUR pod pogojem, da sodelujoče države med 2014 in 2024 za program EMPIR iz nacionalnih proračunov prispevajo vsaj 300 milijonov EUR. 3.3. Ocenjene posledice za prihodke · X Predlog/pobuda nima finančnih posledic za prihodke. · ¨ Predlog/pobuda ima finančne posledice, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: · ¨ za lastna sredstva, · ¨ za razne prihodke. [1] Odločba št. 912/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o udeležbi Skupnosti pri evropskem meroslovnem raziskovalnem in razvojnem programu, ki ga izvaja več držav članic (UL L 257 z dne 30.9.2009). [2] Znesek je okviren in bo odvisen od končnega zneska za GD RTD in GD CNECT, vključena v zgoraj omenjene izzive/teme. [3] UL C … [mnenje Odbora] [4] COM(2010) 2020 final z dne 3. marca 2010. [5] UL … [okvirni program Obzorje 2020]. [6] UL L 257, 30.9.2009, str. 12. [7] UL L 412, 30.12.2006, str. 1. [8] COM(2012) 174 final z dne 16. aprila 2012. [9] UL … [posebni program Obzorje 2020]. [10] COM(2010) 546 final z dne 6. oktobra 2010. [11] COM(2010) 245 final/2 z dne 26. avgusta 2010. [12] COM(2011) 21 z dne 26. januarja 2011. [13] COM(2012) 582 final z dne 10. oktobra 2012. [14] UL L 298 z dne 26. oktobra 2012. [15] UL L 362 z dne 31. decembra 2012. [16] UL … [pravila za sodelovanje v Obzorju 2020]. [17] UL L 136, 31.5.1999, str. 1. [18] UL L 292, 15.11.1996, str. 2. [19] ABM: upravljanje po dejavnostih, ABB: oblikovanje proračuna po dejavnostih. [20] Po členu 49(6)(a) oz. (b) finančne uredbe. [21] Pojasnila o načinih upravljanja in sklici na finančno uredbo so na voljo na spletišču BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [22] Po členu 185 finančne uredbe. [23] Dif. = diferencirana sredstva / nedif. = nediferencirana sredstva. [24] Efta: Evropsko združenje za prosto trgovino. [25] Države kandidatke in po potrebi potencialne države kandidatke z Zahodnega Balkana. [26] Znesek je okviren in bo odvisen od končnega zneska za GD RTD in GD CNECT, vključena v zgoraj omenjene izzive/teme. [27] Tehnična in/ali upravna pomoč ter odhodki za podporo izvajanja programov in/ali ukrepov EU (prej vrstice BA), posredne raziskave, neposredne raziskave. [28] PU = pogodbeni uslužbenec; LU = lokalni uslužbenec; NNS = napoteni nacionalni strokovnjak; ZU = začasni uslužbenec; MDS = mladi strokovnjak na delegaciji; [29] Dodatna zgornja meja za zunanje sodelavce v okviru odobritev za poslovanje (prej vrstice BA).