SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 29.7.2004 
KOM(2004) 527 kon č. 
  
SPOROČILO KOMISJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU 
o delovanju in možnostih okvira Skupnosti za  avtobusni prevoz potnikov: o dostopu do 
mednarodnih prevoznih in kabotažnih trgov, o varnosti in pravicah potnikov 
  
{SEC(2004) 1020} 
 
SL 2   SL SPOROČILO KOMISJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU 
o delovanju in možnostih okvira Skupnosti za  avtobusni prevoz potnikov: o dostopu do 
mednarodnih prevoznih in kabotažnih trgov, o varnosti in pravicah potnikov 
 
(Besedilo velja za EGP) 
A. UVOD 
Sporočilo predstavlja analizo predpisov Skupnosti na podro čju dostopa do mednarodnih in 
kabotažnih trgov prevoza potni kov. Izpolnjuje obvezo, predvi deno v Uredbi št. 684/921, kakor 
je bila spremenjena z Uredbo št. 11/982 o mednarodnem prevozu potnikov in z Uredbo št. 
12/98 3 o kabotažnem prevozu potnikov. Te uredbe  dejansko predvidevajo, da Komisija 
predloži poro čilo o uporabi predpisov Skupnosti na podro čju dostopa do trgov prevoza 
potnikov kakor tudi o posledicah kabotažnih  prevozov za nacionalne prevozne trge. 
Sporočilu je priložen delovni dokument oddelkov Komisije . Poleg elementov sporo čila 
Evropskemu parlamentu in Svetu ta dokument predstavlja povzetek vprašanj v zvezi z razlago ali primeri uporabe zakonodaje Skupnosti, ki so jih v zadnjih letih Komisiji predložile države 
članice, prevozniška podjetja al i prevozniška združenja. Prikazu je tudi nekatere gospodarske 
vidike trga cestnega prevoza potnikov. Ta dokument oddelkov Komi sije je namenjen zlasti 
zadevnim gospodarskim subjektom in naciona lnim organom. Pripomogel bo k zagotovitvi 
enotne uporabe predpisov Skupnosti na podro čju dostopa do trgov. 
Čeprav je delovni dokument oddelkov Komisije izven podro čja uporabe Uredbe št. 684/92 in 
Uredbe št. 12/98, govori tudi o dveh drugih pomembnih podro čjih v zvezi z razvojem 
cestnega prevoza potnikov : varnos ti vozil in pravicah  potnikov. Vsekakor je bistveno, da 
obstajajo predpisi Skupnosti na podro čju dostopa do trgov, vendar je razvoj sektorja cestnega 
prevoza potnikov odvisen tudi od ravni varnosti,  ki se nudi potniko m. Dokument tako 
poudarja tehnološki napredek, ki je pripeljal do bolj varnih vozil kakor tudi pomanjkljivosti 
na tem podro čju, ki bi morale, kadar je to po trebno, biti predme t novih pobud Komisije. 
Glede pravic potnikov je zagotavljanje u činkovitih in kakovostnih prevoznih storitev 
bistvenega pomena za lažje pov ezovanje, zboljšanje dobrega po čutja in pomo č državljanom, 
da bi resni čno uporabljali svoje pravice. Zato je potrebna podrobna preu čitev teh vprašanj. 
Pravice potnikov bodo nedvomno postale ena od prednostnih nalog Skupnosti v naslednjih letih.  
B. PORO ČILO O DELOVANJU OKVIRA SKUPNOSTI 
1. Mednarodni prevoz potnikov
 
Licenca Skupnosti Na splošno in v skladu s podatki, ki jih ima Ko misija na razpolago, Uredba št. 684/92, kakor 
je bila spremenjena z Uredbo št. 11/98, prevoz nikom potnikov in pristojnim nacionalnim 
                                                
 
1  UL L 74, 20.3.1992, str. 1 
2  UL L 4, 8.1.1998, str. 1. 
3  UL L 4, 8.1.1998, str. 10 
 
SL 3   SL organom ni povzro čila večjih težav pri uporabi ali pri razlagi.  Cilj Uredbe št. 11/98 je bil prav 
prilagoditev in poenostavitev Uredbe št . 684/92, ki je bila prva zakonodajna pobuda 
Skupnosti z namenom odpreti trg mednarodnega prevoza potnikov. Glede na izkušnje v 
zadnjih letih se lahko šteje, da je Uredba št. 11/98 dosegla svoje cilje. 
Natančneje, licenca Skupnosti je olajšala preglede, ki se  opravljajo izven države članice 
ustanovitve prevoznika, in tako zboljšala pogo je dostopa do trga mednarodnega prevoza 
potnikov. Komisija je prejela neka j pritožb v zvezi z izrekanjem  kazni s strani nacionalnih 
kontrolnih organov pri pregledu dokumentov, ki se hranijo v vozilu. Stališ če oddelkov 
Komisije v teh primerih, katerega bistvo je povzeto v priloženem dokumentu, bi moralo 
doprinesti k zagotovitvi pravilne uporabe zakonodaje s tega podro čja. Upoštevajo č ključno 
vlogo te licence Skupnosti pri delovanju trga prevoza potnikov in posledi čno pomembnosti 
pravilne uporabe tega dokumenta v skladu z zakonodajo Skupnosti, Komisija poziva vse 
zainteresirane strani, da predložijo svoj e pripombe na naslednje vprašanje :  
Vprašanje št. 1 
Ali so pojasnila, ki jih je dala Komisija ( v okviru delovnega dokumenta oddelkov Komisije) v 
zvezi z razlago in uporabo dolo čb o licenci Skupnosti, zadovol jiva? Ali odgovarjajo na 
pomisleke organov, ki izdajajo  licence Skupnosti in overjene  verodostojne kopije, ter 
pooblaščenih inšpektorjev  in prevoznikov? 
Izdaja dovoljenja za linijske prevoze 
Postopek izdaje dovoljenja, dolo čen za mednarodne linijske pre voze in nekatere posebne 
linijske prevoze, predstavlja pomembno izjemo od splošnega na čela odpiranja trga prevozov. 
Pri vseh prevozih potnikov ali blaga, tako cestn ih in železniških kakor tudi pomorskih in 
zračnih, se je Evropska skupnost trudila razviti čimbolj liberaliziran trg, pri tem pa kljub 
vsemu obdržati visoke kakovostne standarde storit ev in varnosti. Zato je treba posvetiti 
pozornost novi stopnji  – vmesni ali kon čni –za bolj odprt trg medna rodnih linijskih prevozov. 
Preučiti je treba tri scenarije:  
- 1. scenarij: Omejevanje primerov  zavrnitve izdaje dovoljenja 
Uredba št. 11/98 je že omogo čila znižanje števila vzrokov za zavrnitev izdaje dovoljenja za 
mednarodne linijske prevoze. Sedaj je  treba dovoljenje obvezno odobriti, če se ni mogo če 
sklicevati na nobenega od vzrokov za zavrnitev izdaje dovoljenja, dolo čenih v Uredbi. Treba 
je preiti na nadaljnjo stopnjo, na kateri se čimbolj zniža število primerov zavrnitve, 
predvidenih s členom 7 (4) Uredbe št. 684/ 92. Komisija je že leta 19964 predlagala ukinitev 
vzroka za zavrnitev, po katerem bi zadevni linijski avtobusni prevoz resno ogrožal 
izvedljivost primerljivega železniškega prevoza. Čeprav ta predlog ob sprejetju Uredbe št. 
11/98 ni bil ohranjen, je ta ukinitev še vedno popolnoma upravi čena z vidika na čela svobodne 
konkurence med razli čnimi načini prevoza. Med drugim je tr eba poudariti, da po podatkih 
Komisije nobena izdaja dovoljenja ni bi la zavrnjena na podlagi tega vzroka. 
Prav tako je treba predvideti  neko sprostitev predpisov, dolo čenih v členu 7 (4) (d) in (e), z 
namenom spodbuditi razvoj novih linijskih pre vozov na nekaterih mednarodnih prometnih 
                                                 
4  COM(96) 190 kon čni 
 
SL 4   SL poteh. Sedanje dolo čbe lahko s prepre čevanjem vstopa novim prevoznikom pripeljejo do 
popolne zapore nekaterih trgov.  
- 2. scenarij: Omejevanje primerov zavrnitve in tiha odobritev dovoljenja 
Člen 7 (3) predvideva, da organ, ki izdaja dovoljenje, odlo či o vlogi v štirih mesecih od 
datuma, na katerega je prevoznik oddal vlogo.  V praksi se pokaže, da je ta rok pogosto 
prekoračen, kar za prevozniška podjetja, ki predložijo vlogo za dovoljenje, ni sprejemljivo. 
Zato bi bilo treba poleg omej evanja števila zavrnitev dovoljenja (glej 1. scenarij) predvideti 
tudi postopek tihe odobritve dovoljenja. Tako bi se  v primeru, ko organ, ki izdaja dovoljenje, 
ne bi odlo čil v roku, predvidenem v členu 7 (3), razumelo, da je organ dovoljenje odobril; 
podjetje bi tako lahko za čelo opravljati na črtovan prevoz že prvi dan po datumu izteka zgoraj 
navedenega roka. 
- 3. scenarij: Ukinitev postopka za izdajo dovoljenja 
V tem zadnjem scenariju bi bili mednarodni linijski prevozi popolnoma liberalizirani po 
zgledu ob časnih prevozov. Vsako podjet je, ustanovljeno v državi Ev ropske skupnosti, bi 
lahko svobodno opravljalo nov mednarodni linijski prevoz, čeprav bi ga že ali pa ne 
opravljalo eno ali ve č drugih prevoznih podjetij. Uporabljeno bi bilo na čelo svobodne 
konkurence. 
Ta popolna liberalizacija mednarodnih linijskih prevozov pa kljub vsemu ne bi bila v 
nasprotju s postopkom obveš čanja zadevnih nacionalnih orga nov, ki bi tako lahko preverili, 
ali podjetje, ki na črtuje nov linijski prevoz, ustr eza predpisom Skupnosti na podro čju dostopa 
do poklica prevoznika potnikov in predpiso m varnosti v cestnem prometu. Država članica 
ustanovitve prevoznika bi morala imeti gla vno nadzorno vlogo v okviru tega liberaliziranega 
trga. Odvzem ali nepodaljšanje licence Skupnosti (ali odvzem overjenih verodostojnih kopij 
licence Skupnosti) bosta morala bolj kakor seda j služiti kot kazenska ukrepa, z namenom 
spodbuditi prevoznike k strogemu spoštovanj u predpisov. Ustrezen nadzor obveznosti 
prevoznikov z možnostjo kazenskih ukrepov na ravni licence Skupnosti bo nadomestil 
sedanje preglede, ki se opravl jajo na ravni postopka izdaje dovoljenja za linijske prevoze. 
Poleg tega bi bilo treba pr edvideti kontrolni dokument, ki bi nadomestil dovoljenje, 
predvideno z Uredbo št. 684/92. Navs ezadnje bo treba zagotoviti, da ta liberalizacija ne bi 
vplivala na javni prevoz ali konces ije, ki bi obstajale v okviru čezmejnih prometnih zvez. 
Komisija poziva vse zadevne st rani – prevoznike, združenja pr evoznikov, nacion alne organe , 
da predložijo svoje pripombe na naslednje tri scenarije : 
Vprašanje št. 2 
Ali je postopek predložitve vloge odobritve dovoljenja za medna rodne linijske prevoze in 
nekatere posebne prevoze, predvidene z Ur edbo št. 684/92, kakor je bila spremenjena z 
Uredbo št. 11/98, upravi čen in uravnotežen s stališ ča splošnega cilja liberalizacije prevoznih 
storitev na notranjem trgu? 
Kakšna naj bi bila stopnja liberalizacije teh storitev? 
 
SL 5   SL a. 1. scenarij: Omejevanje primerov zavrn itve izdaje dovoljenja, predvidenih v členu 
7(4) Uredbe št. 684/92, kakor je bila spre menjena z Uredbo št. 11/98. Kateri primeri 
zavrnitve bi morali biti spremenjeni ali celo ukinjeni? 
b. 2. scenarij: Omejevanje primerov zavrn itve izdaje dovoljenja in uvedba tihe 
odobritve dovoljenja s strani organa izdajatelja v primeru, da odlo čitev ni sprejeta v 
roku 4 mesecev od datuma, na katerega je prevoznik oddal vlogo. 
c. 3. scenarij: Uvedba popolne liberali zacije mednarodnih linijskih prevozov in 
posebnih linijskih prevozov, za katere še vedno velja dovoljenje po zgledu ob časnih 
prevozov. Kakšni uradni postopki in dokumen ti bi v tem primeru nadomestili te, ki 
so predvideni v današn jem postopku za dovoljenje? 
Na osnovi pripomb in predlogov v tej zadevi Komisija na koncu leta 2004 ali v za četku leta 
2005 na črtuje sprejetje predloga, katerega cilj je spre memba pogojev opravljanja 
mednarodnih linijskih prevozov, dolo čenih v Uredbi št. 684/92 in Uredbi št. 11/98. 
2. Kabotažni prevoz potnikov 
Uredba št. 12/98 o kabotažnem  prevozu potnikov ni povzro čila nikakršnih problemov pri 
razlagi ali uporabi. Natan čneje, države članice niso poro čale o nobeni kršitvi v zvezi z 
bistvenimi lastnostmi kabotaže, da se storitve lahko opravljajo v državi članici gostiteljici 
samo začasno. Povpre čno trajanje ob časnih storitev je zelo kratko, med 1 in 5 dnevi v državi 
članici gostiteljici. Število linijskih kabotažn ih prevozov potnikov je izredno nizko. Posebnih 
linijskih kabotažnih prevozov pravzaprav ni. 
Glede posledic kabotažnega prevoza za trg n acionalnega prevoza analize kažejo, da:  
- Vpliv kabotaže na n acionalne trge držav članic je zanemarljiv in tvori preostalo 
skupino. Prevozniki torej usmerjajo svoj o dejavnost na svoj nacionalni trg. 
- Kabotažni prevozi se v glavnem opravljajo v sosednjih državah članicah. 
- Eden od glavnih razlogov za tako majhen  delež tujih prevoznikov na trgu ob časnih 
prevozov drugih držav članic je dejstvo, da mo ra kabotaža ostati "za časna" storitev. 
Če podjetje za prevoz potnikov želi resni čno prodreti na drug trg, mora biti po 
možnosti sposobno zagotavljati neprekinjene storitve z dolo čeno stopnjo stalnosti. 
Najbolj primeren na čin je ustanovitev  podjetja v državi članici ali prevzem podjetja v 
tej državi članici. 
Spremembe dolo čb Uredbe št. 12/98 niso potrebne. 
3. Varnost v cestnem prometu in pravice potnikov  
Glede varnosti v cestnem prometu je treba ugotoviti, da se zahvaljujo č zakonodaji Skupnosti 
in tehnološkemu napredku izdeluje jo vedno bolj varna vozila. Ta razvoj je bistven za sektor 
avtobusnega prevoza. Čeprav so predpisi Skupnosti na podro čju dostopa do trgov bistvenega 
pomena, je razvoj sektorja cestnega prevo za potnikov odvisen tudi od ravni varnosti potnikov, 
za katere je varnost avtobusov eden od vedno bolj pomembnih kriterijev. V ta namen je treba 
preučiti primernost in izvedljivost sistema izdajanj a potrdil prevoznikom, ki poleg minimalnih 
 
SL 6   SL varnostnih ukrepov, dolo čenih z zakonodajo Skupnosti in nacionalno zakonodajo, upoštevajo 
še posebej visoke standarde na podro čju varnosti v cestnem prometu. 
Ne nazadnje mora sektor avt obusnih prevozov zagotavljati u činkovite in kakovostne prevozne 
storitve: boljše udobje potnikov, pravico do obveš čenosti o tarifah, pogodbene dolo čbe, 
obravnavo pritožb, mehanizme urejanja sporov, vozila , ki so bolj prilagojena za prevoz oseb z 
omejeno gibljivostjo, itd. Vsa ta vprašanja v zvezi s pr avicami potnikov v sektorju 
avtobusnega prevoza bo treba ponovno preu čiti. Komisija poziva vse zainteresirane strani, 
zlasti prevoznike in zvez e potrošnikov, da predložijo svoje pr ipombe in predloge o tej zadevi. 
********************** 
Zainteresirane strani lahko predložijo svoje pripombe in predloge k temu poro čilu do 15. 
oktobra 2004 na naslednji naslov:  
Poštni naslov: Comm ission européenne  
 Direction générale de l’ Energie et des Transports 
 Mme Isabelle Kardacz  B-1049 Bruxelles 
Telefaks Mme Isabelle Kardacz 
 + 32 (2) 295.21.65 
E-pošta: isabelle.kardacz@cec.eu.int