[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 28.1.2009

COM(2009) 35 konč.

2009/0010 (COD)

Predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o vzpostavitvi programa za podporo oživitvi gospodarstva z dodelitvijo finančne pomoči Skupnosti energetskim projektom

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. Ozadje predloga

- Razlogi za predlog in njegovi cilji

Predlog je odgovor na močno nazadovanje evropskega gospodarstva zaradi finančne krize in na pomanjkljivosti glede varnosti oskrbe z energijo v Skupnosti, ki so se pokazale ob krizi z dobavo zemeljskega plina. Predlog izvaja Evropski načrt za oživitev gospodarstva (COM (2008) 800), ki ga je Evropski svet potrdil 11. in 12. decembra 2008. Skupaj s predlogi za razvoj širokopasovnih omrežij in podeželja se ta predlog posebej odziva na zahtevo Evropskega sveta po pripravi podrobnega in uravnovešenega seznama ukrepov.

- Splošno ozadje

Finančna kriza je realno gospodarstvo zajela jeseni 2008. Plinska kriza, ki je nastala zaradi prekinitev dobave plina, proizvedenega v Rusiji, Skupnosti, se je začela decembra 2008. Gospodarska kriza in plinska kriza sta pokazali na nezadostnost medsebojnih energetskih povezav in pomenita strukturni problem za evropsko gospodarstvo in blaginjo evropskih državljanov. Potreben je obsežen načrt za oživitev gospodarstva, ki se že oblikuje; ta predlog finančnih spodbud za ključne dele energetskega sektorja je bistveni element načrta.

- Obstoječe določbe na področju, na katero se nanaša predlog

Cilj energetskoinfrastrukturnega dela programa vseevropskih omrežij je spodbuditi gradnjo čezmejnih medsebojnih plinskih in električnih povezav; to je tudi cilj enega od treh podprogramov tega predloga. Seznam projektov, določenih v tej uredbi, dopolnjuje smernice za vseevropska energetska omrežja (Odločba št. 1364/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. septembra 2006)

- Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije

Predlog namenja pomoč projektom na področju energetske politike in je ključni del širšega cilja EU za spodbujanje gospodarskega napredka in trajnostnega razvoja. Je v skladu s cilji energetske politike EU, kot so opredeljeni v Drugem strateškem pregledu energetske politike, in sicer predvsem glede povečanja varnosti oskrbe z energijo in zmanjšanja emisij toplogrednih plinov.

Komisija je pri izbiri projektov upoštevala več meril, ki se zlasti nanašajo na zrelost projektov, skladno geografsko porazdelitev, evropski interes in evropsko dodano vrednost ter tehnološki napredek. Vsa ta merila so v skladu z energetsko politiko, ki jo je ES razvila v preteklih letih, in v okviru sedanjih finančnih perspektiv. Ta pristop bo najverjetneje podprt tudi v prihodnjih finančnih perspektivah.

2. Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi in ocena učinka

- Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi

Zaradi nujnosti odziva na gospodarsko krizo je treba čim hitreje sprejeti ukrepe, ki bodo tudi sporočilo vlagateljem. Zato ni bilo časa za postopek posvetovanja.

- Zbiranje in uporaba izvedenskih mnenj

Zunanja izvedenska mnenja niso bila uporabljena.

- Ocena učinka

Zaradi nujnosti odziva na gospodarsko krizo je treba čim hitreje sprejeti ukrepe, ki bodo v skladu s sklepi Evropskega sveta.

Zato ni bilo časa za pripravo ocene učinka.

3. Pravni elementi predloga

- Povzetek predlaganih ukrepov

Predlog vsebuje izvedbo programa naložbenih ukrepov v letih 2009 in 2010, ki ga sestavljajo podprogrami na naslednjih področjih:

– projekti medsebojnih plinskih in električnih povezav (finančni okvir: 1 750 milijonov EUR);

– projekti vetrnih elektrarn na morju (500 milijonov EUR);

– zajemanje in shranjevanje ogljikovega dioksida (1 250 milijonov EUR).

- Pravna podlaga

Pravna podlaga podprograma za projekte medsebojnih plinskih in električnih povezav je člen 156 Pogodbe, za preostanek ukrepa pa člen 175.

- Načelo subsidiarnosti

Načelo subsidiarnosti se uporablja, če predlog ni v izključni pristojnosti Skupnosti.

Države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev predloga zaradi naslednjih razlogov:

- Za skladen in učinkovit odziv na gospodarsko krizo je potreben naložbeni pristop, ki bi bil usklajen na ravni EU in bi vključeval tako vire EU kot tudi nacionalne vire.

- Veliko projektov, navedenih v uredbi, je nadnacionalnih, kar zlasti velja za podprograma vetrnih elektrarn na morju in medsebojnih povezav.

- Spodbujanje medsebojnih povezav, obnovljivih energetskih virov ter zajemanja in shranjevanja ogljikovega dioksida je bilo potrjeno kot skupni cilj Unije.

- Vsi podprogrami, predvsem zajemanje in shranjevanje ogljikovega dioksida, so oblikovani tako, da čim bolj izkoristijo možnosti replikacije po državah članicah.

- Z ukrepi samo po posameznih državah članicah usklajeni pristop ne bi bil mogoč; dokončanje projektov z nadnacionalnim značajem je bistveno za uresničitev ciljev Unije.

Cilji predloga bodo bolje doseženi z ukrepi na ravni Skupnosti iz naslednjih razlogov:

- Ukrep EU bo omogočil doseči te cilje.

- Z ukrepi EU je mogoče nacionalne ukrepe tako dopolniti, da se bodo uresničili skupni cilji Unije in se bo upoštevala nadnacionalnost finančne krize in pomanjkljivosti glede varnosti oskrbe z energijo.

- Področje uporabe predloga je omejeno na takšne projekte.

Predlog je zato v skladu z načelom subsidiarnosti.

- Načelo sorazmernosti

Predlog je v skladu z načelom sorazmernosti zaradi naslednjih razlogov.

- Ker predlog vzpostavlja program za finančno pomoč, je lahko samo v obliki uredbe.

- Finančna obremenitev je sorazmerna s ciljem močne spodbude evropskemu gospodarstvu in s potrebo po odzivu na pomanjkljivosti pri varnosti oskrbe z energijo.

- Administrativna obremenitev je majhna zaradi usmeritve na nekaj velikih projektov.

- Izbira instrumentov

Predlagani instrument: uredba.

Druga sredstva ne bi bila primerna zaradi naslednjih razlogov:

- Ker predlog vzpostavlja program za finančno pomoč, je lahko samo v obliki uredbe.

4. Proračunske posledice

Predvideni finančni okvir za tri podprograme znaša skupaj 3 500 milijonov EUR, in sicer 1 500 milijonov EUR za leto 2009 in 2 000 milijonov EUR za leto 2010.

Največji del plačil bo izveden v obdobju od 2009 do 2012, zadnja plačila, ki so namenjena projektom zajemanja in shranjevanja ogljikovega dioksida, pa so predvidena za 2014/2015.

2009/0010 (COD)

Predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o vzpostavitvi programa za podporo oživitvi gospodarstva z dodelitvijo finančne pomoči Skupnosti energetskim projektom

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti ter zlasti člena 156 in člena 175(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[1],

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[2],

ob upoštevanju mnenja Odbora regij[3],

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe[4],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Evropsko gospodarstvo se spopada z močnim nazadovanjem zaradi finančne krize.

(2) Hkrati je jasno, da sta dolgoročna konkurenčnost in trajnost evropskega gospodarstva odvisni od njegovega preoblikovanja, da se bo lahko odzvalo na zahteve po zanesljivi oskrbi z energijo in potrebo po zmanjšanju izpustov toplogrednih plinov. Takšen sklep dodatno utrjuje čedalje večja zaskrbljenost glede zanesljivosti oskrbe s plinom.

(3) Zato je Evropski svet na svojem zasedanju 11. in 12. decembra 2008[5] potrdil Evropski načrt za oživitev gospodarstva[6], ki določa način usklajevanja politik med državami članicami in Evropsko unijo ter daje nove spodbude evropskemu gospodarstvu, in sicer takšne, ki so usmerjene v dolgoročne cilje Skupnosti.

(4) Pomemben del načrta za oživitev gospodarstva je bil predlog za povečanje porabe v določenih strateških sektorjih, s čimer bi se odzvali na pomanjkanje zaupanja med vlagatelji in pomagali najti način za okrepitev gospodarstva v prihodnosti. Evropski svet je Komisijo pozval, naj predloži seznam konkretnih projektov za okrepitev naložb, in sicer predvsem v razvoj infrastrukturnih projektov, pri čemer naj upošteva ustrezno geografsko ravnovesje.

(5) Predvsem je pomembno financirati ukrepe, s katerimi bi se hitro odzvali tako na gospodarsko krizo kot tudi na pereče potrebe Skupnosti po energiji.

(6) Da bi bil vpliv dovolj velik in oprijemljiv, morajo biti te investicije usmerjene le v nekaj posebnih sektorjev. To morajo biti sektorji, v katerih:

(a) bo ukrep občutno prispeval k ciljema varnosti oskrbe z energijo in zmanjšanju emisij toplogrednih plinov;

(b) so zasnovani obsežni in zreli projekti, ki lahko učinkovito in uspešno izkoristijo visoke zneske finančne pomoči in pritegnejo precejšnje naložbe iz drugih virov, vključno z Evropsko investicijsko banko, in

(c) lahko ukrep na evropski ravni prinese dodatno vrednost.

Sektorji medsebojnih plinskih in električnih povezav; energije iz vetrnih elektrarn na morju ter zajemanja in shranjevanja ogljikovega dioksida izpolnjujejo ta merila.

(7) V sektorju medsebojnih plinskih in električnih povezav so se izzivi pojavili v zadnjih letih. Zadnji plinski krizi (pozimi leta 2006 in 2009) in višanje cen nafte do sredine leta 2008 so pokazali, kako ranljiva je Evropa. Domači viri energije, zemeljski plin in nafta, se manjšajo in Evropa je čedalje bolj odvisna od uvoza energije. Zato bo imela energetska infrastruktura ključen pomen.

(8) Vendar pa današnja gospodarska in finančna kriza vpliva na izvajanje projektov energetske infrastrukture. Pri nekaterih pomembnih projektih, vključno s projekti, ki so v interesu Skupnosti, bodo nastale večje zamude pri izvajanju zaradi pomanjkanja sredstev. Potrebno je torej takojšnje ukrepanje za podporo naložbam v energetske povezave. Glede na to, da je treba v načrtovanje in izvajanje takšnih projektov vložiti veliko časa, je pomembno, da Skupnost takoj začne vlagati v takšno infrastrukturo, da bi pospešila razvoj projektov, ki so zlasti pomembni za varnost oskrbe z energijo v Skupnosti. To bo ključno pri zagotavljanju varnosti oskrbe z energijo v Skupnosti po konkurenčnih cenah, ko bo gospodarstvo spet začelo rasti in se bo svetovno povpraševanje po energiji povečalo.

(8a) Med energetskimi infrastrukturnimi projekti je treba izbrati tiste, ki so pomembni za delovanje notranjega energetskega trga in varnost oskrbe z energijo ter lahko prispevajo k oživitvi gospodarstva.

(9) Glede zajemanja in shranjevanja ogljikovega dioksida ter pridobivanja vetrne energije na morju je osnova te uredbe evropski strateški načrt za energetsko tehnologijo[7], ki je pozval k skupnemu in strateškemu načrtovanju prizadevanj na področju energetskih raziskav in inovacij v skladu s cilji energetske politike EU ter k obvezi po vzpostavitvi šestih evropskih industrijskih pobud, in sicer zlasti na teh dveh področjih. Evropski svet je na svojem zasedanju dne 16. oktobra 2008[8] pozval Komisijo k občutno pospešenemu izvajanja načrta. S tem programom se začenja financiranje projektov zajemanja in shranjevanja ogljikovega dioksida ter vetrnih elektrarn na morju, in sicer ne glede na prihodnjo vzpostavitev šestih industrijskih pobud za predstavitvene projekte na področju energije, kot so opisani v evropskem strateškem načrtu za energetsko tehnologijo.

(10) Da bi ukrepi imeli takojšen učinek na gospodarsko krizo, mora ta uredba vključevati seznam projektov, ki lahko prejmejo takojšnjo finančno pomoč, pod pogojem, da so skladna z merili za zagotovitev učinkovitosti in uspešnosti in ob upoštevanju zgornje meje, določene s finančnim okvirom.

(11) Pri projektih plinskih in električnih povezav je ta seznam sestavljen glede na njihov prispevek k ciljem varnosti in povečanje raznolikosti oskrbe, kot so določeni v nedavnem Drugem strateškem pregledu energetske politike[9] in kot sta jih potrdila Evropski parlament in Svet[10]. Izbira projekta je bila odvisna od tega, ali se z njim izvajajo prednostne naloge, ki so opredeljene v navedenem pregledu, ali so dovolj zreli ter ali prispevajo k:

(a) varnosti in povečanju raznolikosti virov energije ter oskrbe z njo;

(b) optimizaciji zmogljivosti omrežja in povezovanju notranjega energetskega trga, zlasti v zvezi s čezmejnimi odseki;

(c) razvoju omrežja, da bi se okrepilo ekonomsko in socialno povezovanje z zmanjševanjem osamitve regij z omejenimi možnostmi ter otoških regij Skupnosti;

(d) priključitvi na obnovljive vire energije; in

(e) varnosti, zanesljivosti in medsebojni operativnosti med seboj povezanih omrežij;

(f) solidarnosti med državami članicami.

Za uresničitev teh projektov je potrebno sodelovanje nacionalnih, regionalnih in lokalnih organov, ki lahko pospešijo upravne postopke in postopke odobritve. Brez te pospešitve postopkov mnogih projektov ne bo mogoče podpreti v zastavljenem roku.

(12) Od projektov pridobivanja energije iz vetrnih elektrarn na morju so bili na seznam uvrščeni tisti, za katere na podlagi informacij, pridobljenih od zainteresiranih strani v okviru evropske tehnološke platforme za energijo vetra, od industrije in drugih virov, lahko velja, da so odobreni in pripravljeni za izvajanje; so inovativni in hkrati temeljijo na uveljavljenih konceptih; je mogoče s finančno spodbudo pospešiti njihovo izvajanje; imajo čezmejni pomen; imajo velik obseg in je zanje mogoče dokazati, da se bodo rezultati tehnološkega napredka učinkovito širili naprej v skladu s cilji in strukturami, potrjenimi v evropskem strateškem načrtu za energetsko tehnologijo. Finančno podporo je treba dodeliti tistim projektom, ki lahko znatno napredujejo v letih 2009 in 2010.

(13) V primeru zajemanja in shranjevanja ogljikovega dioksida bi moral biti seznam sestavljen na podlagi informacij, pridobljenih od zainteresiranih strani v okviru foruma za fosilna goriva, tehnološke platforme za elektrarne na fosilna goriva brez emisij in drugih virov. Finančno podporo je treba dodeliti tistim projektom, ki lahko znatno napredujejo v letih 2009 in 2010.

(14) Pripravljenost projektov se oceni glede na to, ali je zasnova za elektrarno zrela in izvedljiva, vključno s komponento zajemanja ogljikovega dioksida; ali je koncept transporta in shranjevanja CO2 zrel in izvedljiv in ali so lokalni organi pripravljeni podpreti projekt. Pri projektih bo treba tudi dokazati učinkovitost širjenja rezultatov tehnološkega napredka in da se bo z njimi pospeševalo uresničevanje ciljev iz evropskega strateškega načrta za energetsko tehnologijo.

(15) Med upravičenimi projekti bo potrebna dodatna izbira. S tem izborom se bo med drugim zagotovilo, da v vsaki državi članici prejema podporo največ en projekt za zajemanje in shranjevanje ogljikovega dioksida, da se omogoči proučitev širokega spektra pogojev geološkega skladiščenja in podpre cilj spodbujanja oživitve gospodarstva v Evropi.(16) Financiranje Skupnosti ne sme neupravičeno izkrivljati konkurence ali ovirati delovanja notranjega trga, zlasti glede pravil o dostopu tretjih strani in morebitnih izjem glede dostopa tretjih strani. Pri dodatnih nacionalnih sredstvih poleg tistih, ki jih dodeli Skupnosti, je treba upoštevati pravila o državni pomoči.

Ne glede na njeno obliko mora biti finančna pomoč Skupnosti dodeljena v skladu z določbami Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti[11] (finančna uredba), in Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti[12], razen v primerih, ko določbe te uredbe izrecno odstopajo od navedenih pravil.

(17) Zaradi nujnosti hitrega odziva na gospodarsko krizo in perečih potreb Skupnosti po energiji ter ob upoštevanju ravni podrobnosti v tej uredbi je mogoče, ob odstopanju od člena 75(2) in člena 110 finančne uredbe, finančno pomoč odobriti brez predhodnega sprejetja delovnega programa ali druge oblike sklepa o financiranju.

(18) Člen 160a finančne uredbe omogoča, da se odobritve za prevzem obveznosti, ki so bile sproščene zaradi celotne ali delne neizvedbe projekta, v izjemnih okoliščinah dajo znova na voljo. Vendar je ta določba omejena samo na raziskovalne projekte. Da bi bila proračunska sredstva, predvidena s to uredbo, dobro porabljena in bi pripomogla k njenim ciljem, je treba to možnost dopustiti tudi v okviru te uredbe.

(19) Pri izvajanju ukrepov, financiranih s to uredbo, je treba zaščititi finančne interese Skupnosti, in sicer z uporabo ukrepov za preprečevanje goljufij, podkupovanja in katerih koli drugih nezakonitih dejavnosti, z izvajanjem učinkovitih pregledov in z izterjavo neupravičeno plačanih zneskov, v primeru odkritja nepravilnosti pa z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti[13], Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi[14] ter Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF)[15].

(20) Ker države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev te uredbe, in sicer podpreti oživitve gospodarstva v Skupnosti, se odzvati na zahteve po zanesljivi oskrbi z energijo in zmanjšati emisije toplogrednih plinov s povečanjem porabe v določenih strateških sektorjih, in jih je torej zaradi področja uporabe te uredbe ter značilnosti sektorjev in izbranih projektov laže doseči na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne prekoračuje tistega, kar je potrebno za dosego navedenih ciljev.

(21) ob upoštevanju narave vprašanj iz podprogramov morajo Komisiji pomagati številni odbori za izbiro predlogov, izbranih za financiranje in določitev zneska financiranja, ki se ga odobri v skladu z vsakim podprogramom.

(22) Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil[16].

(23) Zaradi nujnosti obravnave gospodarske krize in zaradi perečih potreb Skupnosti po energiji mora ta uredba začeti veljati takoj po objavi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE IUVODNE DOLOČBE

Člen 1 Vsebina

Ta uredba vzpostavlja finančni instrument, Evropski energetski program za oživitev, v nadaljnjem besedilu „EEPO“ za razvoj energetskih projektov v Skupnosti, ki bo prispeval h gospodarski oživitvi, varnosti oskrbe z energijo in zmanjšanju emisij toplogrednih plinov.

Vzpostavlja podprograme za pospešitev teh ciljev na naslednjih področjih:

(a) plinske in električne medsebojne povezave;

(b) energija iz vetrnih elektrarn na morju ter

(c) zajemanje in shranjevanje ogljikovega dioksida.

Določa projekte za financiranje v okviru vsakega podprograma in merila za določanje in izvajanje ukrepov za izvedbo teh projektov.

Člen 2 Opredelitve pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve:

(a) „zajemanje in shranjevanje ogljikovega dioksida“ pomenita način blažitve podnebnih sprememb z zajemanjem ogljikovega dioksida (CO2) iz objektov in naprav za proizvodnjo elektrike, transport do območja shranjevanja ter vbrizgavanje v ustrezno geološko formacijo z namenom trajnega shranjevanja;

(b) „upravičeni stroški“ imajo isti pomen kot v Uredbi (ES) št. 2342/2002;

(c) „plinske in električne medsebojne povezave pomenijo:

(i) vse visokonapetostne daljnovode, razen tistih v distribucijskih omrežjih, in podmorske povezave, če se ta infrastruktura uporablja za medregionalni ali mednarodni prenos ali povezavo;

(ii) vso opremo ali objekte in naprave, ki so bistveni za pravilno delovanje zadevnega sistema, vključno s sistemi zaščite, spremljanja in krmiljenja;

(iii) visokotlačne plinovode, razen plinovodov v distribucijskih omrežjih;

(iv) podzemna skladišča, povezana z visokotlačnimi plinovodi, navedenimi v točki (iii);

(v) sprejemanje, shranjevanje in obrate za ponovno uplinjanje zemeljskega tekočega plina (NTP); ter

(vi) vso opremo ali objekte in naprave, ki so bistveni za pravilno delovanje zadevnega sistema, vključno s sistemi zaščite, spremljanja in krmiljenja;

(d) „del projekta“ pomeni katero koli dejavnost, ki je finančno, tehnično ali časovno neodvisna in ki prispeva k dokončanju projekta;

(e) „naložbena faza“ pomeni fazo projekta, med katero poteka gradnja in nastanejo kapitalski stroški;

(f) „energija iz vetrnih elektrarn na morju“ pomeni električno energijo, ki jo proizvajajo vetrne turbine, ki so postavljene na morju, v bližini obale ali daleč od nje;

(g) „faza načrtovanja“ pomeni fazo projekta pred naložbeno fazo, med katero se pripravi izvajanje projekta z, kjer je to ustrezno, oceno izvedljivosti, pripravljalno in tehnično študijo in pridobitvijo dovoljenj ter pooblastil.

Člen 3 Proračun

1. Finančni okvir za izvajanje EEPO za leti 2009 in 2010 je 3 500 milijonov EUR, ki se dodelijo za:

(a) projekte plinskih in električnih medsebojnih povezav: 1 750 milijonov EUR

(b) projekte pridobivanja energije iz vetrnih elektrarn na morju: 500 milijonov EUR

(c) projekte za zajemanje in skladiščenje CO2: 1 250 milijonov EUR.

2. Odobritve za prevzem obveznosti, ki ustrezajo znesku sproščenih prevzetih obveznosti zaradi celotnega ali delnega neizvajanja projektov, za katere so bili zneski namenjeni, so lahko izjemoma in v ustrezno utemeljenih primerih zopet na voljo v letih 2010 in 2011, kadar je bistveno, da se dosežejo cilji EEPO.

3. Za namene odstavka 2 Komisija na začetku vsakega proračunskega leta preveri sproščene obveznosti iz prejšnjega proračunskega leta in glede na potrebe oceni, koliko odobrenih proračunskih sredstev je treba znova dati na voljo. Na podlagi te ocene Komisija proračunskemu organu do 15. februarja vsakega proračunskega leta lahko predloži ustrezne predloge, v katerih za vsako proračunsko postavko navede razloge za to, da so ta odobrena proračunska sredstva znova na voljo.

4. Proračunski organ o predlogih Komisije odloči v šestih tednih. Če v tem roku ne sprejme nobene odločitve, se šteje, da so predlogi odobreni.

5. Odobritve za prevzem obveznosti, ki so znova na voljo, se ne prenesejo. Pravne obveznosti, ki se nanašajo na odobritve za prevzem obveznosti, ki so bile znova dane na voljo, se prevzamejo do 31. decembra leta n . Na koncu leta n neporabljene pravice odobritev za prevzem obveznosti, ki so znova dane na voljo, odgovorni odredbodajalec dokončno sprosti.

POGLAVJE IIPodprogrami

Oddelek 1Projekti plinskih in električnih medsebojnih povezav

Člen 4 Cilji

Skupnost bo pospeševala projekte plinskih in električnih medsebojnih povezav, ki imajo največjo dodano vrednost Skupnosti in ki prispevajo k naslednjim ciljem:

(a) varnosti in povečanje raznolikosti virov energije in zalog;

(b) optimizaciji zmogljivosti energetskega omrežja in povezovanju notranjega energetskega trga, zlasti v zvezi s čezmejnimi odseki;

(c) razvoju omrežja, da bi se okrepilo ekonomsko in socialno povezovanje z zmanjševanjem osamitve regij z omejenimi možnostmi ter otoških regij Skupnosti;

(d) priključitvi na obnovljive vire energije; ter

(e) varnosti, zanesljivosti in medsebojni operativnosti med seboj povezanih energetskih omrežij.

Člen 5 Prednostne naloge

EEPO služi nujni prilagoditvi in razvoju energetskih omrežij posebnega pomena za Skupnost v podporo delovanju notranjega energetskega trga in zlasti reševanju težav z ozkimi grli, varnostjo in povečanjem raznolikosti oskrbe ter preseganju okoljskih, tehničnih in finančnih ovir. Posebna podpora Skupnosti je potrebna za intenzivnejši razvoj energetskih omrežij in pospeševanje njihove gradnje.

Člen 6 Seznam projektov

Seznam projektov, ki ustreza prednostnim nalogam iz člena 5, je določen v delu A Priloge I.

Člen 7 Dodelitev finančne pomoči Skupnosti

1. Finančna pomoč v okviru EEPO (v nadaljnjem besedilu „pomoč EEPO“) za projekte plinskih in električnih medsebojnih povezav se dodeli ukrepom za izvedbo projektov iz dela A Priloge ali delov Priloge.

2. Komisija objavi razpis za zbiranje predlogov, da se določijo ukrepi iz odstavka 1 in oceni skladnost teh predlogov z merili upravičenosti iz člena 8 ter merila za izbiro in dodelitev iz člena 9. Komisija obvesti upravičence o kateri koli pomoči EEPO za dodelitev.

Člen 8 Upravičenost

1. Predlogi so upravičeni do pomoči EEPO samo, če uresničujejo projekte iz dela A Priloge in ne presegajo največjega zneska tam določene pomoči EEPO.

2. Predloge lahko pošljejo:

(a) ena ali več držav članic, ki ukrepajo skupaj;

(b) eno ali več javnih ali zasebnih podjetij ali organov, ki ukrepajo skupaj, s soglasjem države članice, ki jo zadevni projekt neposredno zadeva;

(c) ena ali več mednarodnih organizacij, ki ukrepajo skupaj, s soglasjem vseh držav članic, ki jih zadevni projekt neposredno zadeva; ali

(d) skupno podjetje s soglasjem vseh držav članic, ki jih zadevni projekt neposredno zadeva.

3. Predlogi, ki jih predložijo fizične osebe, niso upravičeni.

Člen 9 Merila za izbiro in dodelitev

1. Pri oceni predlogov, prejetih na podlagi razpisa za zbiranje predlogov po členu 7(2), Komisija uporabi naslednja merila izbire:

(a) utemeljenost in tehnična primernost pristopa;

(b) trdnost finančnega paketa za celotno naložbeno fazo ukrepa.

2. Pri oceni predlogov, prejetih na podlagi razpisa za zbiranje predlogov po členu 7(2), Komisija uporabi naslednja merila dodelitve:

(a) zrelost, zlasti v zvezi z zmožnostjo čim prej začeti delo in zagotoviti sredstva do konca leta 2010;

(b) v kolikšnem obsegu nezadosten dostop do virov financiranja zavira izvajanje ukrepov;

(c) v kolikšnem obsegu bo pomoč EEPO spodbujala javne in zasebne finance;

(d) socialno-ekonomski učinki;

(e) okoljski učinki;

(f) prispevek k trajnosti in medsebojni operativnosti energetskega omrežja ter optimizaciji njegovih zmogljivosti;

(g) prispevek k izboljšanju kakovosti, varnosti in zaščite storitve;

(h) Izkazana zavezanost držav članic, da nadaljujejo projekt, zlasti glede postopkov in procesov iz člena 12(2).

Člen 10 Pogoji financiranja

1. Pomoč EEPO krije le izdatke, povezane s projektom, ki bremenijo upravičenca ali tretje strani, odgovorne za izvajanje projekta.

2. Pomoč EEPO ne presega 50 % upravičenih stroškov.

Člen 11 Instrumenti

1. Po razpisu za zbiranje predlogov iz člena 7(2) Komisija v skladu s postopkom iz člena 27(2) izbere predloge, ki bodo dobili pomoč EEPO in določi znesek te pomoči za dodelitev. Komisija natančno navede pogoje in metode za njihovo izvajanje.

2. Pomoč EEPO se dodeli na podlagi odločitev Komisije.

Člen 12 Finančna odgovornost držav članic

1. Države članice v tesnem sodelovanju s Komisijo izvajajo tehnično spremljanje in finančni nadzor projektov ter potrdijo znesek izdatkov, ki so nastali v okviru projekta ali dela projekta, in njihovo skladnost s to uredbo. Države članice lahko med pregledi na kraju samem zahtevajo sodelovanje Komisije.

2. Države članice obvestijo Komisijo o ukrepih, sprejetih v skladu z odstavkom 1, in zlasti opišejo sisteme nadzora, upravljanja in spremljanja, ki so bili vzpostavljeni za zagotavljanje uspešnega dokončanja projektov, ter da so s tem povezani izdatki zakoniti in pravilni.

Oddelek 2projekti pridobivanja energije iz vetrnih elektrarn na morju

Člen 13 Dodelitev pomoči EEPO

1. Pomoč EEPO za projekte pridobivanja energije iz vetrnih elektrarn na morju se dodeli po razpisu za zbiranje predlogov, omejenih na ukrepe za izvedbo projektov iz dela B Priloge.

2. Komisija objavi razpis za zbiranje predlogov, da se izvedejo ukrepi iz odstavka 1 in oceni skladnost teh predlogov z merili upravičenosti iz člena 14 ter merila za izbiro in dodelitev iz člena 15.

3. Komisija obvesti upravičence o kateri koli pomoči EEPO za dodelitev.

Člen 14 Upravičenost

1. Predlogi so upravičeni do pomoči EEPO samo, če uresničujejo projekte iz dela B Priloge in ne presegajo največjih zneskov tam določene pomoči EEPO ter izpolnjujejo naslednje pogoje:

(a) terminski načrt projekta vključuje znatne kapitalske izdatke v letih 2009 in 2010;

(b) projekt vodi komercialno podjetje.

2. Predloge lahko predloži eno ali več podjetij, ki ukrepajo skupaj.

3. Predlogi, ki jih predložijo fizične osebe, niso upravičeni.

Člen 15 Merila za izbiro in dodelitev

1. Pri oceni predlogov, prejetih na podlagi razpisa za zbiranje predlogov po členu 13(1), Komisija uporabi naslednja merila izbire:

(a) utemeljenost in tehnična primernost pristopa;

(b) trdnost finančnega paketa za celotno naložbeno fazo projekta.

2. Pri oceni predlogov, prejetih na podlagi razpisa za zbiranje predlogov po členu 13(1), Komisija uporabi naslednja merila dodelitve:

(a) v kolikšnem obsegu projekt izboljšuje ali povečuje obseg objektov in naprav ter infrastruktur, ki so že v gradnji ali so v fazi načrtovanja;

(b) v kolikšnem obsegu projekt vključuje gradnjo objektov in naprav ter infrastruktur v polnem industrijskem obsegu in v kolikšnem obsegu zlasti obravnava:

(i) uravnoteženje variabilnosti elektrike vetrnih elektrarn z dopolnilnimi sistemi;

(ii) sisteme skladiščenja na veliko;

(iii) upravljanje polj vetrnih elektrarn, ki tvorijo virtualne električne centrale (z močjo več kot 1 GW);

(iv) turbine, ki so postavljene dalj od obale ali globlje v morju (20 do 50 m), kot je običajni standard;

(v) nove zasnove podpornih delov; ali

(vi) procese za montažo, namestitev, delovanje ter opustitev in preizkušanje teh postopkov na projektih v naravni velikosti.

(c) inovativne značilnosti projekta in v kolikšnem obsegu bo prikazal izvajanje teh značilnosti;

(d) vpliv projekta in njegov prispevek k omrežju Skupnosti vetrnih elektrarn na morju vključno z reprodukcijskim potencialom;

(e) zavezanost upravičencev za razširjanje rezultatov tehnološkega napredka projekta pri drugih evropskih izvajalcih na način, ki je skladen z zakonodajo Skupnosti in zlasti s cilji in strukturami, začrtanimi v Evropskem strateškem načrtu za energetsko tehnologijo.

Člen 16 Pogoji financiranja

1. Pomoč EEPO prispeva h kritju stroškov, povezanih z gradnjo in uvedbo projektov.

2. Pomoč EEPO ne sme preseči 50% stroškov iz odstavka 1. Morebitno kopičenje financiranja Skupnosti in nacionalnega financiranja ne vodi do prekomerne kompenzacije.

Člen 17 Instrumenti

1. Po razpisu za zbiranje predlogov iz člena 13(1) Komisija v skladu s postopkom iz člena 27(2) izbere predloge, ki bodo dobili pomoč EEPO in določi znesek financiranja za dodelitev. Komisija natančno navede pogoje in metode za njihovo izvajanje.

2. Pomoč EEPO se dodeli na podlagi sporazumov o donacijah.

Oddelek 3zajemanje in shranjevanje ogljikovega dioksida

Člen 18 Dodelitev pomoči EEPO

1. Pomoč EEPO za projekte zajemanja in shranjevanja ogljikovega dioksida se dodeli ukrepom za izvedbo projektov iz dela C Priloge.

2. Komisija objavi razpis za zbiranje predlogov, da se izvedejo ukrepi iz odstavka 1 in oceni skladnost teh predlogov z merili upravičenosti iz člena 19 ter merila za izbiro in dodelitev iz člena 20.

3. Če več predlogov iz projektov, ki so v isti državi članici, izpolnjuje merila za upravičenost iz člena 19 in merila za izbiro iz člena 20(1), Komisija za pomoč EEPO med navedenimi predlogi izbere na podlagi meril za dodelitev iz člena 20(2) največ en predlog na državo članico.

4. Pomoč EEPO se dodeli največ petim projektom. Pomoč ne presega 250 milijonov EUR na projekt.

5. Komisija obvesti upravičence o kateri koli pomoči EEPO za dodelitev.

Člen 19 Upravičenost

1. Predlogi so upravičeni do pomoči EEPO samo, če uresničujejo projekte iz dela C Priloge in izpolnjujejo naslednje pogoje:

(a) projekti morajo dokazati, da bodo lahko zajemali najmanj 85 % CO2 iz objektov in naprav za proizvodnjo elektrike, da bodo proizvajali najmanj 300 MW elektrike ali dosegli enakovreden učinek ter da bodo lahko omogočali transport in varno geološko shranjevanje CO2 pod zemljo;

(b) terminski načrt projekta vključuje znatne kapitalske izdatke v letu 2009 in 2010;

(c) odgovorni za projekt se z izjavo zavežejo, da bodo generična znanja, pridobljena v predstavitvenih obratih, dali na razpolago vsem podjetjem in da bodo prispevali k Evropskemu strateškemu načrtu za energetsko tehnologijo[17].

2. Predloge lahko predloži eno ali več podjetij, ki ukrepajo skupaj.

3. Predlogi, ki jih predložijo fizične osebe, niso upravičeni.

Člen 20 Merila za izbiro in dodelitev

1. Pri oceni predlogov, prejetih na podlagi razpisa za zbiranje predlogov po členu 18(2), Komisija uporabi naslednja merila za izbiro:

(a) utemeljenost in tehnična primernost pristopa;

(b) trdnost finančnega paketa za celotno naložbeno fazo projekta;

(c) identifikacija vseh potrebnih dovoljenj, potrebnih za gradnjo in delovanje projekta na predlaganem mestu (-ih) in strategija za zaščito teh dovoljenj.

2. Pri oceni predlogov, prejetih na podlagi razpisa za zbiranje predlogov po členu 18(2), Komisija uporabi naslednja merila za dodelitev:

(a) zahtevano financiranje na tono CO2, ki se zmanjša v prvih petih letih delovanja (40-odstotno ponderiranje);

(b) zapletenost projekta in raven inovacij celotnega obrata, vključno z drugimi spremljajočimi raziskovalnimi dejavnostmi, kot tudi zavezanost, ki jo izkažejo upravičenci za širjenje rezultatov tehnološkega napredka projekta pri drugih evropskih izvajalcih na način, ki je skladen z zakonodajo Skupnosti in zlasti s cilji in strukturami, začrtanimi v Evropskem strateškem načrtu za energetsko tehnologijo (40-odstotno ponderiranje).

(c) utemeljenost in primernost načrta upravljanja v zvezi z znanstvenimi in tehničnimi informacijami in podatki, ki jih vsebuje, kot dokaz za ustrezno pripravljenost zasnove, da projekt začne delovati do 31. decembra 2015 (20-odstotno ponderiranje).

Člen 21 Pogoji financiranja

Pomoč EEPO prispeva h kritju stroškov tistih elementov naložbene faze projekta, ki se nanašajo samo na zajemanje in shranjevanje ogljikovega dioksida ob upoštevanju možnih poslovnih dobičkov. Ne sme presegati 80 % celotnih upravičenih naložbenih stroškov.

Člen 22 Instrumenti

1. Po razpisu za zbiranje predlogov iz člena 18(2) Komisija v skladu s postopkom iz člena 28(2) izbere predloge, ki bodo prejeli pomoč EEPO, in določi znesek pomoči EEPO za dodelitev. Komisija natančno navede pogoje in metode za izvajanje predlogov.

2. Pomoč EEPO se dodeli na podlagi sporazumov o donacijah.

POGLAVJE III SKUPNE DOLOČBE

Člen 23 Druge pomoči in instrumenti Evropskega energetskega programa za oživitev

1. Del pomoči Skupnosti za projekte iz Priloge se lahko izvede v obliki prispevka za primeren instrument iz virov Evropske investicijske banke. Ta prispevek ne sme presegati 500 milijonov EUR.Dostopnost Skupnosti do instrumenta garancij za posojila ali drugega instrumenta za financiranje, vključno s provizijami za upravljanje in drugimi upravičenimi stroški, se omeji na višino prispevka Skupnosti navedenemu instrumentu, s čimer se odgovornost splošnega proračuna Evropske unije konča.

2. 3. Komisija po postopku iz Člena 28(2) določi znesek pomoči iz Evropskega energetskega programa za oživitev, ki se dodeli temu instrumentu. Komisija in Evropska investicijska banka oblikujeta memorandum o soglasju, v katerem so določeni pogoji in postopki izvajanja navedene odločbe.

Člen 24 Načrtovanje in načini izvajanja

1. Z odstopanjem od člena 75(2) in člena 110 finančne uredbe razpise neposredno objavi Komisija na podlagi razpoložljivosti sredstev iz člena 3(1) te uredbe in merili upravičenosti ter merili za izbiro in dodelitev, kot je določeno v Poglavju II te uredbe.

2. Pomoč iz Evropskega energetskega programa za oživitev krije le izdatke, povezane s projektom, ki bremenijo upravičence, odgovorne za izvajanje projekta. Odhodki so upravičeni od datuma iz člena 31.

3. DDV je upravičeni strošek samo v primeru nevračljivega DDV.

4. Projekti in ukrepi, financirani v okviru te uredbe, se izvajajo v skladu s pravom Skupnosti in ob upoštevanju zadevnih politik Skupnosti, zlasti politik na področju konkurence, vključno z veljavnimi pravili o državni pomoči, varstva okolja, zdravja, trajnostnega razvoja in javnih naročil.

Člen 25 Rezerva

Do 0,1 % sredstev, ki jih zagotavlja ta uredba, je namenjenih Komisiji za izvajanje in vrednotenje.

Člen 26 Splošne odgovornosti držav članic

1. Države članice so odgovorne, da si po najboljših močeh prizadevajo za izvajanje projektov, ki prejemajo pomoč iz Evropskega energetskega programa za oživitev. Predvsem si morajo še posebej prizadevati za izvajanje upravnih postopkov in postopkov odobritve, pridobitve dovoljenj in certificiranj.

2. Države članice do 31. marca vsako leto obvestijo Komisijo o ukrepih, sprejetih v preteklem letu na podlagi odstavka 1.

Člen 27 Zaščita finančnih interesov Evropskih skupnosti

1. Komisija zagotovi, da se ob izvajanju ukrepov, financiranih na podlagi te uredbe, zaščitijo finančni interesi Skupnosti z uporabo preventivnih ukrepov proti goljufiji, korupciji in vsem drugim nezakonitim dejavnostim, z izvajanjem učinkovitih pregledov in izterjavo neutemeljeno plačanih zneskov, v primeru odkritja nepravilnosti pa z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračalnimi kaznimi v skladu z uredbama Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 in (Euratom, ES) št. 2185/96 ter Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta.

2. Pri ukrepih Skupnosti, ki se financirajo na podlagi te uredbe, se za nepravilnost v smislu člena 1(2) Uredbe (ES, Euratom) št. 2988/95 šteje vsaka kršitev določb zakonodaje Skupnosti ali vsako neizpolnjevanje pogodbene obveznosti, ki izhaja iz dejanja ali opustitve dejanja s strani gospodarskega operaterja in ki je ali bi lahko z neupravičenim stroškom škodovala splošnemu proračunu Evropske unije ali proračunom, ki jih ta upravlja.

3. Vsi izvedbeni ukrepi, ki so posledica te uredbe, zlasti določajo, da finančni in siceršnji nadzor izvajajo Komisija ali njen pooblaščeni predstavnik ter da se izvaja z revizijami Evropskega računskega sodišča, po potrebi z revizijami na kraju samem.

POGLAVJE IV IZVEDBENE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 28 Odbori

1. Komisiji pomagajo naslednji odbori:

(a) odbor, ustanovljen s členom 8 Odločbe Sveta 2006/971/ES[18], za projekte zajemanja in skladiščenja ogljika;

(b) odbor, ustanovljen s členom 8 Odločbe Sveta 2006/971/ES, za projekte pridobivanja energije iz vetrnih elektrarn na morju;

(c) odbor, ustanovljen s členom 15 Uredbe (ES) št. 680/2007 Evropskega parlamenta in Sveta, za projekte medsebojnih plinskih in električnih povezav.

2. Pri sklicevanju na ta člen se uporabljata člena 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Obdobje, določeno v členu 4(3) Sklepa 1999/468/ES, je en mesec.

Člen 29 Vrednotenje

1. Komisija izvede vrednotenje Evropskega energetskega programa za oživitev, da se ocenita njegov prispevek k ciljem energetske politike Skupnosti ter učinkovita poraba odobrenih sredstev.

2. Komisija lahko od države članice upravičenke zahteva, da zagotovi posebno vrednotenje projektov, financiranih v skladu z Oddelkom 1 Poglavja II te uredbe, ali ji po potrebi za vrednotenje teh projektov zagotovi potrebne podatke in zahtevano pomoč.

3. Komisija predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij evalvacijsko poročilo o rezultatih, doseženih z Evropskim energetskim programom za oživitev.

Člen 30 Obveščanje Evropskega parlamenta in Sveta

Komisija spremlja izvajanje te uredbe. Evropskemu parlamentu in Svetu vsako leto predstavi poročilo o izvajanju programa ob predložitvi predhodnega predloga proračuna.

Člen 31 Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju,

Za Evropski parlament Za Svet

Predsednik Predsednik

PRILOGA Upravičeni projekti

A. POVEZOVALNI DALJNOVODI

1. POVEZOVALNI DALJNOVODI ZA PLIN

Projekt | Država financiranega projekta | Predviden prispevek Skupnosti (v milijonih EUR) |

Južni plinski koridor NABUCCO[19] ITGI – Poseidon | Avstrija, Madžarska, Bolgarija, Nemčija, Romunija Italija, Grčija | 250 100 |

Baltska povezava Skanled | Poljska, Danska, Švedska | 150 |

Omrežje utekočinjenega zemeljskega plina Terminal za utekočinjen naravni plin na obali Poljske v pristanišču Świnoujście | Poljska | 80 |

Srednja in jugovzhodna Evropa Povezovalni daljnovod med Slovaško in Madžarsko (Velky Krtis–Balassaqyarmat) Prenosno omrežje za plin v Sloveniji med avstrijsko mejo in Ljubljano (brez odseka Rogatec–Kidričevo) Povezava med Bolgarijo in Grčijo (Haskovo–Komotini) Povezovalni daljnovod za plin med Romunijo in Madžarsko Povečanje zmogljivosti za skladiščenje plina v češkem vozlišču Infrastruktura in oprema za omogočanje pretoka plina med zahodom in vzhodom v primeru kratkoročnih motenj v oskrbi | Slovaška–Madžarska Slovenija Bolgarija, Grčija Romunija, Madžarska Češka Vse države članice | 25 40 20 30 25 20 |

Sredozemlje Okrepitev francoskega plinskega omrežja na osi Afrika–Španija–Francija | Francija | 150 |

Območje Severnega morja Plinovod Nemčija–Belgija–Združeno kraljestvo Povezava med Francijo in Belgijo | Belgija Francija, Belgija | 35 100 |

SKUPAJ | 1025 |

2. Povezovalni daljnovodi za elektriko

Projekt | Država financiranega projekta | Predviden prispevek Skupnosti (v milijonih EUR) |

Baltska povezava Estlink-2 Povezava Švedska–baltske države in okrepitev omrežja v baltskih državah | Estonija, Finska Švedska, Latvija, Litva | 100 175 |

Srednja in jugovzhodna Evropa Halle/Saale–Schweinfurt | Nemčija | 50 |

Sredozemlje Okrepitev povezave med Portugalsko in Španijo Povezava med Francijo in Španijo (Baixas–Sta Llogaia) Nov 380 kV podmorski kabel z izmeničnim tokom med Sicilijo in kontinentalno Italijo (Sorgente–Rizziconi) | Portugalska Francija, Španija Italija | 30 150 100 |

Območje Severnega morja Povezava med Irsko in Walesom | Irska, Združeno kraljestvo | 100 |

SKUPAJ | 705 |

3. Projekti na majhnih otokih

Pobude na majhnih oddaljenih otokih | Ciper, Malta | 20 |

B. PROJEKTI PRIDOBIVANJA ENERGIJE IZ VETRNIH ELEKTRARN NA MORJU

Projekt | Zmogljivost | Država financiranega projekta | Predviden prispevek Skupnosti (v milijonih EUR) |

1) Integracija omrežja za pridobivanje vetrne energije na morju |

1.1.Baltic I in II - Kriegers Flak I, II, III Nadaljevanje projektov v razvoju. Financiranje za pokritje dodatnih stroškov skupnega prijekta povezav. | 1.5 GW | Danska, Švedska, Nemčija, Poljska | 150 |

1.2. Omrežje v Severnem morju Modularen razvoj omrežja na morju, prikaz virtualne elektrarne na morju | 1 GW | Združeno kraljestvo, Nizozemska, Nemčija, Irska, Danska | 150 |

2) Nove turbine, strukture in komponente, optimizacija proizvodnih zmogljivosti |

2.1 Alpha Ventus/Bard Offshore 1 Nadaljevanje projektov v razvoju. Nova generacija 6–7 MW turbin in inovativne strukture, zgrajene daleč od obale (do 100 km) v globljih vodah (do 40 m). | 0,5 GW | Nemčija, Poljska | 150 |

2.2 Vetrna elektrarna na morju Aberdeen (Evropski testni center) Nadaljevanje projekta, ki se trenutno razvija; testiranje turbin z več MW. Razvoj inovativnih struktur in podstruktur, vključno z optimizacijo proizvodnih zmogljivosti opreme za pridobivanje vetrne energije na morju. Predvidi se lahko povečanje za 100 MW. | 0,25 GW | Združeno kraljestvo | 40 |

2.3 Thornton Bank Nadaljevanje projekta, ki se trenutno razvija. Pridobivanje izkušenj s projektom Downvind (sofinanciran iz FP6); Posodobitev turbin naprav Downvind (zmogljivost 5 MW) v globokih vodah (do 30 m) z nizkim vizualnim učinkom (do 30 km). | 90 MW | Belgija | 10 |

SKUPAJ | 500 |

C. PROJEKTI ZAJEMANJA IN SHRANJEVANJA OGLJIKOVEGA DIOKSIDA

Ime projekta/ država | Predviden prispevek Skupnosti (v milijonih EUR) | Gorivo | Zmogljivost | Tehnika zajemanja | Koncept shranjevanja |

Huerth | Nemčija | 250 | premog | 450 MW | IGCC | slani vodonosnik |

Jaenschwalde | premog | 500 MW | oxyfuel | naftna/plinska polja |

Eemshaven | Nizozemska | 250 | premog | 1200 MW | IGCC | naftna/plinska polja |

Rotterdam | premog | 1080 MW | premogov prah | naftna/plinska polja |

Rotterdam | premog | 800 MW | premogov prah | naftna/plinska polja |

Belchatow | Poljska | 250 | premog | 858 MW | premogov prah | slani vodonosnik |

Compostella | Španija (s Portugalsko) | 250 | premog | 500 MW | oxyfuel | slani vodonosnik |

Kingsnorth | Združeno kraljestvo | 250 | premog | 800 MW | premogov prah | naftna/plinska polja |

Longannet | premog | 3390 MW | premogov prah | slani vodonosnik |

Tilbury | premog | 1600 MW | premogov prah | naftna/plinska polja |

Hatfield (Yorkshire) | premog | 900 MW | IGCC | naftna/plinska polja |

SKUPAJ 1 250 |

OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA

Ta dokument spremlja in dopolnjuje obrazložitveni memorandum. Zato je primerno, da se pri izpolnjevanju te ocene finančnih posledic zakonodajnega predloga ne ponavljajo informacije iz obrazložitvenega memoranduma, pri čemer to ne sme vplivati na njegovo berljivost. Pred izpolnjevanjem obrazca si oglejte posebna navodila, ki so pri tem v pomoč in pojasnjujejo spodnje točke.

1. NASLOV PREDLOGA:

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za pomoč oživitvi gospodarstva z dodelitvijo finančne pomoči Skupnosti energetskim projektom.

2. OKVIR ABM/ABB (UPRAVLJANJE PRORAčUNA NA PODLAGI DEJAVNOSTI/OBLIKOVANJE PRORAčUNA NA PODLAGI DEJAVNOSTI)

Zadevna področja in povezane dejavnosti:

06: Energetika in promet

06 09: Energetski projekti za podporo oživitvi gospodarstva

3. PRORAČUNSKE VRSTICE

3.1. Proračunske vrstice (vrstice za poslovanje in z njimi povezane vrstice za tehnično in upravno pomoč (nekdanje vrstice BA)) z navedbo imena postavke:

06 09 01: Energetski projekti za podporo oživitvi gospodarstva: energetska omrežja

06 09 02: Energetski projekti za podporo oživitvi gospodarstva: zajemanje in shranjevanje ogljikovega dioksida

06 09 03: Energetski projekti za podporo oživitvi gospodarstva: evropsko omrežje za pridobivanje vetrne energije na morju

06 01 04 13: Energetski projekti za podporo oživitvi gospodarstva: odhodki za upravno poslovodenje.

3.2. Trajanje ukrepa in finančnega vpliva:

Začetek: 2009 konec: 2010

3.3. Značilnosti proračuna ( po potrebi se dodajo vrstice ):

Proračunska vrstica | Vrsta odhodkov | Novo | Prispevek Efte | Prispevki držav prosilk | Razdelek v finančni perspektivi |

06 09 01 | neobvezni | dif. | DA | NE | NE | 1a |

06 09 02 | neobvezni | dif. | DA | NE | NE | 1a |

06 09 03 | neobvezni | dif. | DA | NE | NE | 1a |

06 01 04 13 | neobvezni | Nedif. | DA | NE | NE | 1a |

4. POVZETEK SREDSTEV

4.1. Finančna sredstva

4.1.1. Povzetek odobritev za prevzem obveznosti (OPO) in odobritev plačil (OP)

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

f |

OP, vključno s sofinanciranjem, SKUPAJ | a + c + d + e + f |

4.1.2. Skladnost s finančnim načrtovanjem

( Predlog je skladen s sedanjim finančnim načrtovanjem.

( Predlog bo zahteval ponovno načrtovanje ustreznega razdelka v finančni perspektivi.

x Predlog lahko zahteva uporabo določb Medinstitucionalnega sporazuma[20] (tj. instrumenta prilagodljivosti ali spremembe finančne perspektive).

4.1.3. Finančni vpliv na prihodke

x Predlog nima finančnih posledic za prihodke.

( Predlog ima finančni vpliv – učinek na prihodke je naslednji:

Opomba: vse podrobnosti in pripombe glede metode izračuna učinka na prihodke je treba navesti v posebni prilogi.

v mio EUR (na eno decimalno mesto natančno)

Pred ukrepom [Leto n–1] | Stanje po ukrepu |

Število potrebnih človeških virov SKUPAJ | 10 | 22 | 22 | 22 | 22 | 22 |

5. ZNAČILNOSTI IN CILJI

Podrobnosti o ozadju predloga so predstavljene v obrazložitvenem memorandumu. Ta oddelek ocene finančnih posledic zakonodajnega predloga mora vsebovati naslednje posebne dopolnilne informacije:

5.1. Potreba, ki jo je treba kratkoročno ali dolgoročno kriti

Predlog je odgovor na močno nazadovanje evropskega gospodarstva zaradi finančne krize in plinske krize to zimo. Predlog izvaja Evropski načrt za oživitev gospodarstva (COM (2008) 800), ki ga je Evropski svet potrdil 11. in 12. decembra 2008.

Finančna kriza je realno gospodarstvo zajela jeseni 2008. Plinska kriza, ki je nastala zaradi prekinitev dobave plina, proizvedenega v Rusiji, Skupnosti, se je začela decembra 2008. Gospodarska kriza in plinska kriza sta v evropskem gospodarstvu povzročili strukturne težave. Potreben je obsežen načrt za oživitev gospodarstva, ki se že oblikuje; ta predlog finančnih spodbud za ključne dele energetskega sektorja je bistven element načrta.

Komisija je že oblikovala predlog za pregled večletnega finančnega okvira 2007–2013, s čimer bo dala na voljo dodatne sklade iz razdelka 1A z upoštevanjem skupnih zneskov, dogovorjenih v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 17. maja 2006[22] o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju. Na podlagi prvih pogovorov s proračunskim organom predlaga, da se viri, ki niso potrebni v okviru zgornje meje razdelka 2 za leto 2008, prenesejo v razdelek 1A, tako da se sprosti 3,5 milijarde EUR, predlagane za financiranje energetskih projektov (1,5 milijarde EUR leta 2009 in 2 milijardi EUR leta 2010).

- Projekte je treba čim prej potrditi, da se lahko takoj začne reševanje gospodarske krize.

- Zato je potrebno, da ta uredba že vključuje seznam projektov, ki lahko prejmejo pomoč in jo pridobijo, če izpolnjujejo merila za zagotovitev učinkovitosti in uspešnosti ter upoštevajo zgornjo mejo, določeno s finančnim okvirom.

- V primeru zajemanja in shranjevanja ogljikovega dioksida bi moral biti seznam sestavljen na podlagi informacij, zbranih v okviru delovne skupine za fosilna goriva, tehnološke platforme za elektrarne na fosilna goriva brez emisij in drugih virov. Finančna pomoč se dodeli tistim projektom na seznamu, ki se lahko začnejo razvijati leta 2009/2010, tisti, ki za to še niso pripravljeni, pa se vključijo v rezervni seznam. Pripravljenost projektov se oceni glede na to, ali je zasnova za elektrarno zrela in izvedljiva, ali vsebuje komponento zajemanja CO2, ali je koncept transporta in shranjevanja CO2 zrel in izvedljiv in ali so lokalni organi pripravljeni podpreti projekt. Da bi se zagotovila največja možnost za pospešen razvoj projektov, je treba za vsak projekt nameniti vire v višini največ 250 milijonov EUR. Za dosego tega bo treba izbrati projekte, ki so pripravljeni za začetek izvajanja v letu 2009/2010. S tem izborom se bo med drugim zagotovilo, da v vsaki državi članici prejema pomoč največ en projekt, da se omogoči proučitev širokega spektra pogojev geološkega skladiščenja in podpre cilj spodbujanja oživitve gospodarstva v Evropi.

V primeru projektov za pridobivanje vetrne energije na morju mora seznam vključevati le projekte, ki so pripravljeni za izvajanje, se jih lahko pospešeno izvaja s pomočjo finančne stimulacije, ki imajo čezmejni pomen in velik obseg.

V primeru projektov plinskih in električnih povezav bi moral biti ta seznam sestavljen na podlagi zrelosti projektov in njihovega prispevka k ciljem varnosti in raznolikosti preskrbe, kot je bilo določeno v nedavnem Drugem strateškem pregledu energetske politike in kot sta potrdila Evropski parlament in Svet.

5.2. Dodana vrednost zaradi vključitve Skupnosti, skladnost predloga z drugimi finančnimi instrumenti in možne sinergije

Energija je postala osrednje vprašanje v Evropi. Decembra je Evropska unija sprejela več ključnih odločitev v zvezi s prihodnostjo energije v Evropi, s katerimi bo energetski sektor sposoben omejiti emisije toplogrednih plinov, obnovljivi viri energije bodo predstavljali največji del v primerjavi z drugimi viri v Evropi in zadostilo se bo povpraševanju po energiji v Evropi s pomočjo energetske učinkovitosti.

Za dosego teh sprememb so potrebne velika pripravljenost za sodelovanje in velike naložbe. Vendar pa se lahko zaradi nazadovanja gospodarstva te naložbe odložijo, razen če se čim prej sprejmejo dodatni ukrepi. Kreditna kriza ima neposreden učinek na to, kako hitro Evropa izvaja potrebne spremembe. Tvega se zmanjšanje zagona in tehnološke prednosti, poleg tega pa zamude, do katerih pride danes, pomenijo višje stroške pozneje. Prav zato Evropski načrt za oživitev gospodarstva še posebej poudarja potrebo po „pametnih naložbah“, tj. stimulaciji za gospodarstvo, ki ima jasne strateške cilje.

Za zagotovitev oprijemljivega in velikega vpliva morajo biti te naložbe osredotočene na le nekaj specifičnih sektorjev, katerim se lahko z ukrepanjem na evropski ravni doda vrednost, v katerih so zasnovani obsežni in zreli projekti, ki so sposobni absorbirati visoke zneske finančne pomoči in katerih razvoj bo občutno prispeval k ciljem varnosti oskrbe z energijo in zmanjšanja emisij toplogrednih plinov. Sektorji zajemanja in shranjevanja ogljikovega dioksida, pridobivanja vetrne energije na morju, medsebojnih plinskih in električnih povezav ter energetsko učinkovitih mest izpolnjujejo ta merila.

Osnova za sektorja zajemanja in shranjevanja ogljikovega dioksida ter pridobivanja vetrne energije na morju je Evropski strateški načrt za energetsko tehnologijo, ki je pozval k oblikovanju evropskih industrijskih pobud v teh sektorjih. Evropski svet z dne 16. oktobra 2008 je pozval Komisijo k občutni pospešitvi izvajanja načrta.

V sektorju plinskih in električnih povezav so se izzivi v zvezi z energijo pojavili v zadnjih letih. Zadnje plinske krize (pozimi leta 2006 in 2009) in višanje cen nafte do sredine leta 2008 so pokazali, kako ranljiva je Evropa. Domači viri energije, zemeljski plin in nafta, se manjšajo in Evropa je vedno bolj odvisna od uvoza energije. Zato bo energetska infrastruktura ključnega pomena. Vendar pa današnja gospodarska in finančna kriza vpliva na izvajanje projektov energetske infrastrukture. Pri nekaterih pomembnih projektih, vključno s projekti, ki so v evropskem interesu, bo prišlo do večjih zamud pri izvajanju zaradi pomanjkanja sredstev. Potrebno je torej takojšnje ukrepanje za pomoč pri naložbah v energetske povezave. Glede na to, da je treba v načrtovanje in izvajanje takšnih projektov vložiti veliko časa, je pomembno, da Skupnost zdaj vlaga v takšne infrastrukture, da pospeši zlasti razvoj projektov, ki so še posebej pomembni za varnost oskrbe z energijo v EU. To bo ključnega pomena za EU, da bo lažje zagotovila varnost oskrbe z energijo, ko bo gospodarstvo spet začelo rasti in se bo svetovno povpraševanje po energiji povečalo.

5.3. Cilji in pričakovani rezultati predloga ter z njimi povezani kazalniki v okviru ABM

(a) sodelovanje pri doseganju ciljev EU v zvezi s podnebnimi spremembami, in sicer s sprejetjem konkretnih ukrepov za izpolnitev cilja Evropskega sveta, tj. vzpostavitev do 12 predstavitvenih obratov s tehnologijo za trajnostno rabo fosilnih goriv do leta 2015, da bi zajemanje in shranjevanje ogljikovega dioksida do leta 2020 postalo poslovno donosna tehnologija;

(b) vzpostavitev sodobnega in v popolnoma integriranega evropskega omrežja za pridobivanje vetrne energije na morju, ki bi v veliki meri okrepil prispevek vetrne energije k dosegi cilja EU v zvezi z obnovljivimi viri energije in povečal prednost industrije EU na področju vetrne energije;

(c) prilagoditev in razvoj energetskih omrežij v podporo delovanju internega energetskega trga ter zlasti reševanje težav z ozkimi grli, varnostjo in raznolikostjo oskrbe ter odprava okoljskih, tehničnih in finančnih ovir.

5.4. Metoda izvedbe (okvirno)

Spodaj se prikaže(-jo) izbrana(-e) metoda(-e)[23] izvedbe ukrepa:

X Centralizirano upravljanje

X neposredno Komisija

posredno s prenosom na:

izvajalske agencije

organe, ki so jih ustanovile Skupnosti, kakor je navedeno v členu 185 finančne uredbe

nacionalne javne organe/organe, ki opravljajo javne storitve

Deljeno ali decentralizirano upravljanje

z državami članicami

s tretjimi državami

Skupno upravljanje z mednarodnimi organizacijami (treba jih je navesti)

6. NADZOR IN VREDNOTENJE

6.1. Sistem nadzora

Dodelitev subvencij za te vrste ukrepov bo temeljila na standardni pogodbi za dodelitev subvencij Evropskih skupnosti. Določbe iz te pogodbe v zvezi s spremljanjem, informiranjem in revizijo se bodo v celoti izvajale.

Države članice zlasti za projekte medsebojnih povezav v tesnem sodelovanju s Komisijo izvajajo tehnično spremljanje in finančni nadzor projektov ter zagotavljajo resničnost in skladnost izdatkov, ki so nastali v okviru projekta ali dela projekta. Države članice lahko zahtevajo, da pri pregledih na kraju samem sodeluje Komisija.

Države članice obvestijo Komisijo o ukrepih, sprejetih za pospešitev upravnih postopkov in postopkov odobritve, pridobitve dovoljenj in certificiranja, ki jih bodo izvajali odgovorni za projekte medsebojnih povezav, in zlasti predložijo opis sistemov nadzora, upravljanja in spremljanja, ki so vzpostavljeni za zagotovitev, da so projekti uspešno izvedeni.

6.2. Vrednotenje

6.2.1. Ukrepi, sprejeti po vmesnem/naknadnem vrednotenju (na podlagi podobnih preteklih izkušenj)

Komisija opravi vrednotenje programa, da se ocenita njegov prispevek k ciljem energetske politike Skupnosti ter učinkovita poraba sredstev.

Komisija lahko od države članice upravičenke zahteva, da zagotovi posebno vrednotenje projektov, financiranih v okviru Oddelka 3 Poglavja 2 te uredbe, ali ji po potrebi za vrednotenje teh projektov zagotovi potrebne podatke in zahtevano pomoč.

Komisija predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij evalvacijsko poročilo o rezultatih, doseženih s programom.

6.2.2. Oblika in pogostnost prihodnjega vrednotenja

Se ne uporablja.

7. UKREPI PROTI GOLJUFIJAM

- Za vse predvidene ukrepe bodo sklenjene standardne pogodbe za dodelitev pomoči, zato se bodo uporabljali splošno veljavni ukrepi proti goljufijam.

- Za vse vrste ukrepov bodo rezultati vidni in merljivi. Vrsta podpore bo neposredna: odhodki zaradi naložb in stroški, nastali zaradi izvajanja operacij. Te elemente se lahko podrobno preveri in s projekti se je pridobilo dovolj snovi in znanja za oblikovanje ocene nevarnosti goljufij na podlagi pridobljenih informacij.

- Obiski na kraju samem bodo mogoči za vse projekte.

- Za specifične naloge spremljanja se lahko pooblastijo specializirano osebje ali zunanji svetovalci, odvisno od obsega projektov.

8. PODROBNOSTI O SREDSTVIH

8.1. 8.1. Cilji predloga z vidika stroškov financiranja

odobritve za prevzem obveznosti v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |

Uradniki ali začasno osebje[25] (XX 01 01) | A*/ AD | 6 | 12 | 12 | 12 | 12 | 12 |

B*, C*/AST | 1 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 |

Osebje, financirano[26] iz člena XX 01 02 | 3 | 7 | 7 | 7 | 7 | 7 |

Drugo osebje[27], financirano iz člena XX 01 04/05 |

SKUPAJ | 10 | 22 | 22 | 22 | 22 | 22 |

8.2.2. Opis nalog, ki izhajajo iz ukrepa

- opredelitev in uskladitev programa

- finančno upravljanje projektov

- spremljanje projektov

- zastopanje Komisije v odboru programa in predložitev ukrepov, ki jih je treba sprejeti v primeru komitologije, Komisiji

- izvajanje posvetovanj med službami znotraj Komisije

- strateška vrednotenja

8.2.3. Človeški viri – viri delovnih mest (po sistemizaciji)

Potrebe po človeških in upravnih virih se pokrijejo z dodelitvijo sredstev, ki se lahko odobrijo vodilnemu generalnemu direktoratu v okviru letnega postopka dodeljevanja sredstev ob upoštevanju proračunskih omejitev.

8.2.4. Drugi upravni odhodki, ki jih referenčni znesek ne krije

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Proračunska vrstica (številka in ime postavke) | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Leto 2014 in pozneje | SKUPAJ |

– notranja |

– zunanja (vzdrževanje IT) |

Tehnična in upravna pomoč SKUPAJ | 1,2 | 1,2 | 2,4 |

8.2.5. Stroški financiranja človeških virov in z njimi povezani stroški, ki jih referenčni znesek ne krije

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Vrsta človeških virov | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 in pozneje |

Uradniki in začasno osebje (XX 01 01) | 1,014 | 2,2 | 2,2 | 2,2 | 2,2 | 2,2 |

Osebje, financirano iz člena XX 01 02 (pomožno osebje, napoteni nacionalni izvedenci, pogodbeno osebje itd.) (navesti proračunsko vrstico) |

Stroški za človeške vire in z njimi povezani stroški (ki jih referenčni znesek NE krije) SKUPAJ | 1,014 | 2,2 | 2,2 | 2,2 | 2,2 | 2,2 |

Izračun – Uradniki in začasni uslužbenci

Po potrebi s sklicem na točko 8.2.1.

Leto 2009 in pozneje: 7 uradnikov (122 000 EUR/uradnika/leto in 3 člani zunanjega osebja: 2 GFIV (62 500 EUR/leto), 1 GFII (34 500 EUR/leto)

Leto 2010 in pozneje: 15 uradnikov (122 000 EUR/uradnika/leto) in 7 članov zunanjega osebja:4 GFIV (62 500 EUR/leto), 2 GFII (34 500 EUR/leto) in 1 SNE (51 000 EUR/leto)

Potrebe po človeških in upravnih virih se krijejo iz sredstev, ki se lahko pristojnemu GD odobrijo v okviru postopka letne dodelitve sredstev glede na proračunske omejitve.

8.2.6. Drugi upravni odhodki, ki jih referenčni znesek ne krije v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno) |

2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 in pozneje | SKUPAJ |

XX 01 02 11 01 – Misije | 0,300 | 0,300 | 0,300 | 0,300 | 0,300 | 0,200 | 1,7 |

XX 01 02 11 02 – Sestanki in konference |

XX 01 02 11 03 – Odbori[28] | 0,108 | 0,108 | 0,216 |

XX 01 02 11 04 – Študije in konzultacije | 0,25 | 0,25 | 0,25 | 0,25 | 1 |

XX 01 02 11 05 – Informacijski sistemi | 0,06 | 0,06 | 0,06 | 0,06 | 0,06 | 0,06 | 0,36 |

2 Drugi odhodki za poslovodenje skupaj (XX 01 02 11) |

3 Drugi odhodki upravne narave (opredeliti, vključno s sklicem na proračunsko vrstico) |

Upravni odhodki, razen stroškov za človeške vire in z njimi povezanih stroškov (ki jih referenčni znesek NE krije), SKUPAJ | 0,468 | 0,468 | 0,610 | 0,610 | 0,610 | 0,510 | 3,276 |

Izračun – Drugi upravni odhodki, ki jih referenčni znesek ne krije

Misije: 100 000 EUR na vrsto projekta

En odbor letno na vsebino = 4*27*1000 EUR=108 000 EUR

Svetovanje glede spremljanje od leta 2011: 250 000 EUR/leto

0,5 EPDČ (svetovanje) za sistem spremljanja: 60 000 EUR/leto

Potrebe za upravne vire se krijejo v okviru sredstev, ki se generalnemu direktoratu za upravljanje ob upoštevanju proračunskih omejitev odobrijo v postopku letne dodelitve sredstev.

[1] UL C , , str. .[dodati natančni sklic!]

[2] UL C , , str. .

[3] UL C , , str. .

[4] UL C , , str. .

[5] Sklepi predsedstva Evropskega sveta, zasedanje v Bruslju 11.–12. decembra 2008, 17271/08, točka 9.

[6] COM(2008) 800.

[7] „Evropski strateški načrt za energetsko tehnologijo (načrt SET) – Na poti k prihodnosti z nizkimi emisijami ogljika“ (COM(2007) 723).

[8] Sklepi predsedstva Evropskega sveta, zasedanje v Bruslju 16. decembra 2008, [navesti točni sklic].

[9] COM(2008) 781.

[10] [navesti sklic]

[11] UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

[12] UL L 357, 31.12.2002, str. 1.

[13] UL L 312, 23.12.1995, str. 1.

[14] UL L 292, 15.11.1996, str. 2.

[15] UL L 136, 31.5.1999, str. 1.

[16] UL L 184, 17.7.1999, str.23.

[17] COM (2007) 723.

[18] UL L 162, 22.6.2007.

[19] Ta podpora se lahko odobri poleg podpore Evropske investicijske banke.

[20] Glej točke 19 in 21 do 23 Medinstitucionalnega sporazuma o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju z dne 17. maja 2007, UL C 139, 14.6.2006, str.1.

[21] Po potrebi, tj. če ukrep traja več kot 6 let, se dodajo stolpci.

[22] COM(2008) 859, 10.12.2008.

[23] Pri navedbi več kot ene metode je treba navesti dodatne podrobnosti v oddelku „opombe“ iz te točke.

[24] Kakor je opisano v oddelku 5.3.

[25] Teh stroškov referenčni znesek NE krije.

[26] Teh stroškov referenčni znesek NE krije.

[27] Te stroške referenčni znesek krije.

[28] Skupina za usklajevanje in (komitološki) odbor, predvidena v osnutku zakonodaje.