ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1. Komisija zagotovi, da so pri izvajanju ukrepov, financiranih v okviru programa, finančni interesi Unije zaščiteni s: (a) preventivnimi ukrepi proti goljufijam, korupciji ali drugim nezakonitim dejavnostim, (b) učinkovitimi pregledi, (c) izterjavo neupravičeno izplačanih zneskov ter (d) uporabo učinkovitih, sorazmernih in odvračilnih kazni v primeru odkritja nepravilnosti. 2. Za namene odstavka 1 Komisija deluje v skladu z Uredbo (ES, Euratom) št. 2988/95, Uredbo (Euratom, ES) št. 2185/96 in Uredbo (ES) št. 1073/1999. 3. Če Komisija ugotovi nepravilnosti, vključno z neupoštevanjem določb te uredbe ali posameznega sklepa, pogodbe ali sporazuma o odobritvi te finančne pomoči, ali če je očitno, da je bila narava ukrepa spremenjena brez odobritve Komisije ali da sprememba nasprotuje pogojem za izvedbo ukrepa, lahko Komisija zmanjša, ustavi izplačilo ali zahteva vračilo odobrenega zneska finančne pomoči za ukrep. 4. Če upravičenec ne upošteva rokov ali če napredek, dosežen pri izvajanju ukrepa, le delno upraviči odobreno finančno pomoč, Komisija od upravičenca zahteva, da v določenem roku predloži svoje stališče. Če upravičenec ne poda zadovoljivega odgovora, lahko Komisija preostalo finančno pomoč ukine in zahteva vračilo že izplačanih zneskov. 5. Vsako neupravičeno izplačilo se vrne Komisiji. Vsem zneskom, ki niso bili vrnjeni pravočasno, se v skladu s pogoji iz finančne uredbe prištejejo obresti. 6. V tem členu „nepravilnost“ pomeni vsako kršitev določb zakonodaje Unije ali vsako kršitev pogodbene obveznosti, ki je posledica dejanja ali opustitve gospodarskega subjekta in ki z neupravičenim izdatkom povzroči ali bi lahko povzročila škodo splošnemu proračunu Evropske unije ali proračunom, ki jih upravlja Unija.

1. Komisija zagotovi, da so pri izvajanju ukrepov, financiranih v okviru programa, finančni interesi Unije zaščiteni s: (a) preventivnimi ukrepi proti goljufijam, korupciji ali drugim nezakonitim dejavnostim, (b) učinkovitimi pregledi, (c) izterjavo neupravičeno izplačanih zneskov ter (d) uporabo učinkovitih, sorazmernih in odvračilnih kazni v primeru odkritja nepravilnosti. 2. Za namene odstavka 1 Komisija deluje v skladu z Uredbo (ES, Euratom) št. 2988/95, Uredbo (Euratom, ES) št. 2185/96 in Uredbo (ES) št. 1073/1999. . Če Komisija ugotovi nepravilnosti, vključno z neupoštevanjem določb te uredbe ali posameznega sklepa, pogodbe ali sporazuma o odobritvi te finančne pomoči, ali če je očitno, da je bila narava ukrepa spremenjena brez odobritve Komisije ali da sprememba nasprotuje pogojem za izvedbo ukrepa, lahko Komisija zmanjša, ustavi izplačilo ali zahteva vračilo odobrenega zneska finančne pomoči za ukrep. . Če upravičenec ne upošteva rokov ali če napredek, dosežen pri izvajanju ukrepa, le delno upraviči odobreno finančno pomoč, Komisija od upravičenca zahteva, da v določenem roku predloži svoje stališče. Če upravičenec ne poda zadovoljivega odgovora, lahko Komisija preostalo finančno pomoč ukine in zahteva vračilo že izplačanih zneskov. . Vsako neupravičeno izplačilo se vrne Komisiji. Vsem zneskom, ki niso bili vrnjeni pravočasno, se v skladu s pogoji iz finančne uredbe prištejejo obresti.
51.

poudarja pomen Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo (EIT) in priznava, da so njegove tematske prednostne naloge – prihodnja informacijsko-komunikacijska družba, podnebne spremembe in trajnostna energija – ključnega pomena za strategijo Evropa 2020. EIT ima lahko praktične učinke na lokalno in regionalno raven pri razvoju in spodbujanju novih konceptov in novih praks za regionalno in lokalno inovativnost. To od nekaterih lokalnih in regionalnih oblasti zahteva pripravljenost, da se v zadostni meri posvetijo razvoju svojih lastnih regij, da te postanejo mesta preizkušanja dejavnosti EIT in živih laboratorijev, kjer različne skupine državljanov in skupnosti dajejo aktivne, k uporabniku usmerjene prispevke;
62.

poudarja, da vlaganja in dejavnosti, ki so trenutno namenjene proizvodnji obnovljive energije in povzročajo spremembe habitata ali negativne posledice za biotsko raznovrstnost (gre v glavnem za majhne obrate in hidroelektrarne), uporabljajo naravne vire ob upoštevanju nekaterih temeljnih pogojev, ki zagotavljajo zaščito in ohranitev potencialne biotske raznovrstnosti rečnega okolja. V primeru, da bi spoštovanje biotske raznovrstnosti pomenilo manjšo donosnost dejavnosti, to ne bi nikakor smelo dajati pravice do javne pomoči v smislu kompenzacije, saj gre za obveznost. Zaščititi je treba tudi ekološki koridor, ki ga tvori vodni tok ter rečna ravnina, ki ga obdaja, da ne bi izolirali populacij.
64.

meni, da je pomembno tudi, da Komisija ta pregled nato da na razpolago pristojnim nacionalnim, regionalnim in lokalnim oblastem. Tovrstni pregled bi med drugim lahko obsegal primere najboljših praks na naslednjih področjih: — otroci: čim zgodnejša vključitev v dejavnosti učenja v zgodnjem otroštvu s celostnim spodbujanjem jezikovnih znanj in ugotavljanjem jezikovnih težav, prilagojenim potrebam posameznika, ter po potrebi udeležba v programih logopedske podpore; — otroci in mladi: izvajanje ukrepov jezikovne podpore med obveznim šolanjem na vseh stopnjah šolanja, po potrebi zagotavljanje začasnega jezikovnega pouka za otroke in mlade z resnimi težavami pri učnem jeziku vse do odprave jezikovnega zaostanka; ustanavljanje mrež brezplačnih pomočnikov za podporo otrok in mladih v šoli in pri izobraževanju; — starši: sistematično in ciljno usmerjeno seznanjanje z možnostmi izobraževalnega sistema na podlagi večjezičnih informativnih brošur, ki bi jih pripravili pristojni izobraževalni organi; razširitev možnosti učenja jezikov za starše migrantskega porekla – v tem primeru matere zaradi njene ključne vloge – zlasti oblikovanje ponudb za dodatno jezikovno usposabljanje za matere, ki ne obvladajo dovolj učnega jezika svojih otrok; proučevanje možnosti angažiranja in usposabljanja večjezičnih prostovoljcev, ki bi staršem pomagali premagati jezikovne, kulturne in socialne težave; — učitelji: poglobljena obravnava vprašanj, povezanih z migracijami, v programih za usposabljanje učiteljev (osnovno, nadaljnje in strokovno usposabljanje); spodbujanje oseb migrantskega porekla k pedagoškemu študiju, da bi otrokom in mladim migrantskega porekla služili kot primer glede možnosti, ki jih odpira izobraževanje; — šole: zagotavljanje ciljno usmerjene podpore za šole z visokim deležem migrantov, zlasti z omogočanjem razredov manjših velikosti, zagotavljanjem podpore učiteljem s strokovno socialno-pedagoško pomočjo mladih, organizacijo popoldanskega varstva za opravljanje domačih nalog ter oblikovanjem sistema pomoči pri učenju, ki bi jo izvajali starejši učenci in študenti z migrantskim poreklom ali brez; po potrebi oblikovanje posebnih medkulturnih profilov na posameznih šolah ter njihovo prikazovanje v šolskem življenju, pri čemer so lahko zelo pomembne dejavnosti skupin, ki temeljijo na jezikih migrantov; — mladinski in socialni delavci: okrepljeno povezovanje s šolami, da bi svetovali in pomagali otrokom in mladim iz družin migrantskega porekla, ki so hkrati prikrajšani s socialno-ekonomskega vidika;
31.

poudarja, da bi bilo treba odprto metodo usklajevanja, podobno kot katero koli drugo metodo evropske socialne politike, razviti v skladu z lastnimi socialnopolitičnimi potrebami držav članic, ki jih v praksi najbolje poznata lokalna in regionalna raven. Ker se države članice in okoliščine, v katerih se nahajajo njihove regije, zelo razlikujejo, se lahko uvedba kvantitativnih ciljev socialne politike izkaže za problematično. Odprto usklajevanje na evropski ravni je treba izboljšati predvsem z njegovo uporabo pri nekaterih ključnih vprašanjih, izboljšanjem učinkovitosti poročanja in raziskovalnega dela ter z okrepitvijo vloge posebnih znanj na regionalni in lokalni ravni v zvezi z izvajanjem in razvijanjem postopkov usklajevanja. To bi lahko znatno povečalo vpliv in prepoznavnost metode ter tako tudi kakovost evropske socialne politike kot pomembne sestavine projekta evropskega povezovanja. Povezave med odprto metodo usklajevanja ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi so trenutno še vedno prešibke;
59.

poudarja, da imajo lokalne in regionalne oblasti pomembno vlogo v boju proti trgovanju z ljudmi. Zato priporoča lokalnim in regionalnim oblastem v državah ESP, da v skladu z zadevnim nacionalnim zakonodajnim okvirom pripravijo in izvajajo lokalne in regionalne akcijske načrte za boj proti trgovanju z ljudmi, pri tem pa tesno sodelujejo z osrednjo vlado in drugimi državami članicami, da preprečijo trgovanje z ljudmi in zaščitijo žrtve;
—

poudarja potrebo po ustanovitvi „borze“ (spletnega elektronskega portala) za lokalne in regionalne oblasti, ki so dejavne pri decentraliziranem sodelovanju, na podlagi sistema, temelječega na lokalni in regionalni ravni. To bo precej olajšalo izmenjavo informacij med evropskimi lokalnimi in regionalnimi oblastmi, dejavnimi pri razvojnem sodelovanju, ter omogočilo povezovanje projektov lokalnih in regionalnih oblasti v Evropi in državah v razvoju. To bi olajšalo oblikovanje projektov decentraliziranega sodelovanja ter izboljšalo njihovo usklajevanje, ustvarilo sinergije in preprečilo podvajanje. V zvezi s tem Odbor pozdravlja sodelovanje z Generalnim direktoratom za razvoj;
35.

glede na pričakovane demografske spremembe meni, da bi bilo zaželeno in potrebno ustvariti in razviti pogoje za telemedicino (9), kar bi prispevalo k izboljšanju kakovosti zdravstvenih storitev, spodbujanju samostojnega življenja starejših oseb, izboljšanju kakovosti njihovega življenja in okrepitvi njihove socialne vključenosti, da bo mogoče izkoristiti njihove vseživljenjske izkušnje in znanje. Poleg tega lahko večja uporaba informacijskih in komunikacijskih tehnologij pripomore k izboljšanju zdravstvenih sistemov, ki temeljijo na obstoječih IKT, in k oblikovanju novih izdelkov in storitev, ki temeljijo na teh tehnologijah, kar bi pripomoglo k izboljšanju ravni zdravja državljanov, lažjemu dostopu do javnih zdravstvenih storitev in trajnemu zmanjšanju stroškov socialnih storitev;
33.

izraža zadovoljstvo s priporočili odbora CREST o načinu, kako lahko regije najbolj smotrno uporabijo strukturne sklade in FP7, da svoje sisteme za raziskave in inovacije usmerijo v zasledovanje odličnosti in evropske ali mednarodne konkurenčnosti. To vključuje izboljšanje regionalnih mrež med raziskovalnimi ustanovami, univerzami, MSP in drugimi akterji, da se vzpostavijo grozdi, regionalne tehnološke platforme in centri odličnosti, ki jim je treba pomagati, da se vključijo v raziskovalne in inovacijske projekte v EU in programe, kot so ERA-Net in evropske tehnološke platforme, kakor tudi v mednarodna omrežja raziskovalnih ustanov in podjetij;
35.

Da bodo ukrepi za dejavno vključitev uspešni, morajo vključevati lokalne, regionalne in nacionalne politike ter politike EU. Vsebovati in povezovati morajo minimalni dohodek, aktivne ukrepe trga dela, izobraževanje in socialne storitve. Izvajanje celovitih in usklajenih ukrepov na lokalni in regionalni ravni lahko ovirajo številne težave. Nacionalne, lokalne in regionalne oblasti bi morale skupaj spodbujati izvajanje celostnega pristopa.
41.

ugotavlja, da imajo lokalne in regionalne oblasti le na redkih področjih ter v zelo omejenem obsegu možnost vplivanja na strukturo cen energije. Večji vpliv imajo v primeru, ko je mogoče v velikem obsegu uporabljati lastne energetske vire, če so cenovno konkurenčni v primerjavi z drugimi energetskimi surovinami na liberaliziranem trgu. Poleg tega se lahko z ukrepi za krepitev ozaveščenosti poskuša državljane prepričati, da pristanejo na višje stroške zaradi uporabe obnovljivih virov energije. Stalno subvencioniranje (za stroške energije, ogrevanja) je treba postaviti pod vprašaj, saj ponavadi potrošnika ne spodbudi k spremembi ravnanja. Odbor se namesto tega zavzema za spodbujanje ukrepov za energetsko učinkovitost, ki prispevajo tako k nižjim stroškom kot k boljši kakovosti življenja. To bi moralo vključevati tudi dostop potrošnikov do informacij o rabi energije (merilniki porabe) ter informacije za lokalne in regionalne oblasti o rabi energije na njihovem območju, da bi sprejemale ciljno usmerjene ukrepe za večjo učinkovitost in podporo. S tem bi lahko preprečili nepotrebno obremenitev ljudi z nižjimi dohodki (t. i. „revščino zaradi stroškov za energijo“);
3.5

Vendar pa OR meni, da bi lahko izboljšali način izvajanja tega dialoga, in v ta namen predlaga: — da se za zagotovitev optimalne politične odmevnosti organizirajo štiri srečanja letno, vključno z vsakoletnim dogodkom, pri katerem sodeluje predsednik Komisije; — da bi bile razprave bolj interaktivne in spontane, bi moral strukturiran dialog postati neke vrste čas za vprašanja in odgovore; — da se načrt za strukturiran dialog razvije v tesnem sodelovanju med OR ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi in da se opredeljene teme ponovno osredotoči na vidike, ki so bistvenega pomena za te oblasti; — da se razvijejo stiki z lokalnimi in regionalnimi mediji; — da bi morale imeti lokalne in regionalne oblasti možnost predložiti pisne ugotovitve in predlagati teme, ki so splošnega pomena za lokalne in regionalne oblasti ter v skladu s političnim programom Evropske unije; — da bi morala imeti tudi Komisija možnost, da po srečanjih pripravi pisne povratne informacije; — da se da poudarek okrepitvi spremljanja strukturiranega dialoga s pomočjo rednega ocenjevanja v tesnem sodelovanju z OR ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi, ki jih zastopa; — da bi moral biti dialog, kadar je le možno, bolj jasno usmerjen k tistim lokalnim in regionalnim interesnim skupinam, na katere se zakonodajni predlog neposredno nanaša; — da bi morala Komisija v večji meri okrepiti sodelovanje in posvetovanje z izvoljenimi predstavniki in strokovnjaki nacionalnih in evropskih združenj regionalnih in lokalnih oblasti prek ustreznih poti.
Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu – Strategija širitve in glavni izzivi za obdobje 2006–2007 – Priloga vsebuje posebno poročilo o zmogljivosti EU za vključitev novih članic

komisija za zunanje odnose in decentralizirano sodelovanje (RELEX)

Prejšnje mnenje Odbora
1.12

Regionalne in lokalne oblasti so ljudem najbliže in so odgovorne za največ pomembnih — socialnih, izobraževalnih in ekonomskih — vidikov njihovega vsakdana, zato lahko vrednote in strukture, ki jih vsebuje načrt, učinkovito uresničijo. To priznava tudi Evropska komisija in pozdravlja „Evropsko listino za enakost med ženskami in moškimi v vsakdanjem življenju“ (European Charter for equality of women and men in local life), ki jo je CEMR pripravil v okviru petega akcijskega programa Skupnosti Evropske komisije. Vrednote iz načrta morajo postati sestavni del politik, ki se izvajajo na regionalni in lokalni ravni. Na tej ravni je mogoče najuspešneje izkoreniniti stereotipe o spolih, ki se pojavljajo na področju izobraževanja, usposabljanja in kulture, okrepiti upravljanje za enakost med spoloma, pa tudi zagotoviti najučinkovitejši nadzor.
1.2

ugotavlja, da se mora Evropa na področju energije soočati s številnimi izzivi, denimo z visokimi in zelo nihajočimi cenami energije, povečevanjem svetovnega povpraševanja po energiji, tveganji na področju varnosti za države proizvajalke, tranzitne države in transportne poti, vedno večjo odvisnostjo od uvoza, še vedno omejeno diverzifikacijo virov energije in oskrbe z energijo, vse večjim obremenjevanjem okolja, potrebo po močnejši integraciji in prepletenosti nacionalnih energetskih trgov ter veliko potrebo po naložbah v energetsko infrastrukturo;
1.8

svari pred uporabo evropskih skladov za financiranje in sofinanciranje nacionalnih politik ali politik Skupnosti (Transevropska prometna omrežja, Okvirni program za raziskave in razvoj, Program za konkurenčnost in inovativnost), ki sledi zgolj logiki nacionalne konkurenčnosti, brez vsakršnega upoštevanja razsežnosti ozemeljske kohezije, in torej ne temelji na kohezijski politiki; možnost, da regije, ki zaostajajo v razvoju, uporabijo strukturne sklade za tovrstno financiranje, je legitimna in pomembna, vendar bi bilo pogubno, če regije, upravičene do podpore v okviru prihodnjega cilja konkurenčnosti in zaposlovanja, skladov ne bi mogle uporabiti za resnične prednostne naloge regionalnega razvoja;
2.13

podpira posebne cilje: i) pravice — ozaveščanje javnosti glede pravice do enakosti in nediskriminacije. Odbor meni, da imajo lokalne in regionalne oblasti, ki so kot izvoljena telesa najbližje državljanom, osrednjo vlogo predvsem pri širjenju teh informacij po evropskih regijah in na območjih zunaj glavnih mestnih predelov. Pozdravlja obiske avtobusa, ki ga je Komisija uporabila za širjenje informacij o pravicah evropskih državljanov glede enakih možnosti, in daje pobudo, da avtobus obišče tudi kraje zunaj prestolnic držav članic. Pri spodbujanju obiskov lokalnih območij je treba uporabiti proaktiven pristop, ki vključuje lokalne in regionalne oblasti in OR; ii) zastopanost — spodbujanje razprave o načinih za povečanje udeležbe vseh manjšin v družbi, s posebnim poudarkom na sodelovanju romskih in muslimanskih skupnosti; iii) priznavanje — praznovanje in sprejemanje različnosti; iv) spoštovanje in strpnost — uveljavljanje tesneje povezane družbe ter prizadevanje za odpravo stereotipov in predsodkov. Glavno orodje za uresničitev tega cilja bi lahko bile kulturne prireditve, vključno z glasbo, gledališčem in športom. Komisija bi pri tem imela vlogo sponzorja in bi sodelovala z nacionalnimi, lokalnimi in regionalnimi telesi ter civilno družbo ter tako v sodelujočih državah zagotovila tovrstne prireditve. Višek prireditev bi bil osrednji evropski festival, ki bi združeval leto 2007, evropsko leto enakih možnosti za vse, z letom 2008, evropskim letom medkulturnega dialoga. Festival bi potekal v eni od držav, ki bosta predsedovali EU v letu 2008 (Slovenija/Francija);
4.7

poudarja nujnost, da se visokim šolam — v okviru splošne odgovornosti za nacionalne in regionalne naloge — prizna največja možna svoboda pri poučevanju in raziskavah. Razmerje med svobodo in odgovornostjo bi bilo treba opredeliti v obliki večletnih okvirnih strateških sporazumov, ki bi omogočali transparenten in učinkovit ex post nadzor nad tem, ali se cilji dosegajo. Pri tem Odbor regij poudarja odgovornost regij za razvoj visokega šolstva in prispevek univerz k regionalnemu razvoju.
1.7

vendar opozarja, da je direktiva o delovnem času ukrep na področju zdravja in varnosti, katerega namen je omejitev delovnega časa, da bi dosegli ravnovesje med delom in počitkom. Ne gre za ukrep, ki bi opredeljeval druge obveznosti in pogoje zaposlovanja, kot je soglasje za določen vzorec dela ali finančno nadomestilo za tak vzorec dela. O teh zadevah se je treba dogovoriti individualno ali kolektivno v skladu s prakso in postopki v posameznih državah članicah ali primerno delovnemu področju. Ne glede na to, kateri vzorec dela se upošteva, je delodajalec še naprej odgovoren za zdravje in varnost delavcev in mora sprejeti ukrepe za to, da njihovo zdravje in varnost nista ogrožena;
3.13

meni, da je treba preveriti načrtovano odpravo člena 9 Uredbe 4056/86, s čimer so v primeru pravnega nasprotja med EU in tretjimi državami možna pogajanja. Sicer ta določba do sedaj še ni bila zahtevana, vendar pa bi se to lahko spremenilo ravno takrat, ko bo trenutno veljavno konkurenčno pravo za pomorski promet, kot je bilo načrtovano do sedaj, izpostavljeno temeljiti reviziji. Poleg tega potreba po pogajanjih ne more nastopiti samo takrat, ko en pravni režim zahteva nekaj, kar drugi prepoveduje, ampak tudi kadar en pravni režim dovoljuje nekaj, kar drugi prepoveduje.
1.10

poudarja pomemben in pogosto neodvisen položaj regionalnih in lokalnih skupnosti Evrope pri zagotavljanju spletnih storitev na področju administracije, zdravstvenega varstva, kulture, turizma in izobraževanja. Skupnosti se preko tega udeležujejo regionalnih in lokalnih projektov za razvoj komunikacijskih storitev in elektronskega poslovanja;
2.38

meni, da je možno predvideti, da bodo nastopile tudi težave v povezavi s predvidenimi ukrepi za zagotavljanje kakovosti storitev in predvsem nadzora in preverjanja ponudnikov storitev. Zaradi načela države izvora obstaja bojazen, da bodo možnosti ukrepanja proti problematičnim ponudnikom storitev, ki so se nastanili v drugi državi članici, omejene na medsebojno čezmejno uradniško pomoč. To v sebi skriva nevarnost pretiranih upočasnitev;
1.4

se zavzema za to, da so strukturne reforme, podpiranje raziskovalne in inovacijske dejavnosti, spodbujanje podjetniškega duha ter nadaljnji razvoj splošnega in poklicnega izobraževanja osrednji dejavniki za izboljšanje konkurenčnosti EU; to pa pospešuje naložbe in ustvarjanje novih delovnih mest.
1.9

priznava, da sta lokalna in regionalna oblast odgovorni ne le za razvoj elektronskih javnih storitev, ampak tudi za informacijsko in komunikacijsko tehnologijo (ICT) v okviru vseživljenjskega učenja (glede na to, da se digitalna pismenost šteje k novim osnovnim sposobnostim) in zdravstva. Lokalne in regionalne oblasti so prav tako dejavne pri spodbujanju informacijske varnosti, razvijanju sprotnih storitev s kulturno in turistično vsebino, izboljševanju dostopa do sprotnih storitev in seveda pri razvijanju povezljivosti procesov tako v okviru vlade kot med organizacijami na splošno. Odbor je zato prepričan, da je nujno potrebno doseči učinkovito in neovirano elektronsko komuniciranje.
1.2

poudarja bistvene značilnosti lokalnih in regionalnih organov oblasti v zvezi z obsegom in bližino do skupnosti, kar omogoča hitrost inovacij, znanje in razumevanje potreb storitev in uporabnikov, ki so najbolj pomembni, in neposredno vključenost na ravni posameznikov in skupnosti, kar organom omogoča, da spodbujajo pridobitev novih strokovnih znanj in vplivajo na vedenjske spremembe, ki so potrebne za to, da e-Uprava postane praktična in koristna realnost;
6.1

Živahna civilna družba je v središču Evropske unije. Naš način življenja zaznamujeta občutek poštenosti, pravičnosti in solidarnosti ter zavedanje, da je treba prispevati k skupnemu dobremu v korist vseh. Glede na to, da je kriza zaradi COVID-19 negativno vplivala zlasti na nekatere družbene skupine, kot so ženske, mladi in mobilni državljani EU, ki so ukrepe omejitve gibanja občutili dvojno, je zdaj bolj kot kdaj koli prej pomembno, da organizacije civilne družbe prevzamejo osrednjo vlogo pri okrepitvi tega načina življenja ter se obravnavajo kot zaveznice pri zaščiti, spodbujanju in ohranitvi evropskega načina življenja na podlagi vključevanja in spoštovanja drugih. EESO zato poziva Komisijo, naj organizacijam civilne družbe zagotovi ustrezno in ciljno usmerjeno podporo in priznanje ter tako ohrani državljanski prostor in demokratično pravico do združevanja, ki je za evropski način življenja bistvenega pomena.