EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 2.3.2017 COM(2017) 204 final POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU SVETU IN SVETU



Peto poročilo o napredku pri izvajanju izjave EU in Turčije











Peto poročilo o napredku pri izvajanju izjave EU in Turčije Uvod Po skoraj letu dni izvajanja izjave EU in Turčije z dne 18. marca 2016 to peto poročilo znova dokazuje, da so bili na podlagi izjave kljub težkim okoliščinam doseženi otipljivi rezultati. Od sprejetja izjave se število prehodov še naprej bistveno zmanjšuje, izguba življenj pa se je zajezila. Medtem ko se prizadevanja EU in držav članic za krepitev upravljanja migracij in zmogljivosti grške uprave za obravnavo prošenj za azil nadaljujejo, se je število prihodov migrantov na grške otoke po četrtem poročilu zmanjšalo na manj kot 50 na dan. Kljub temu pa je zaenkrat število prihodov še vedno večje od števila vrnitev z grških otokov v Turčijo. Življenjske razmere v preobremenjenih sprejemnih objektih na otokih so bile še vedno zelo težke, zlasti v času izjemno težkih zimskih razmer. Dodaten napredek je bil dosežen tudi v zvezi z drugimi elementi izjave, ki vključujejo stabilno hitrost preselitev sirskih beguncev iz Turčije ter pospešeno delo v okviru instrumenta za begunce v Turčiji. Izplačila so dosegla znesek 750 milijonov EUR (porast s 677 milijonov EUR). Iz obsega sredstev v višini 2,2 milijarde EUR, že dodeljenih za obdobje 2016–2017, so bile sedaj podpisane pogodbe za 39 projektov za povečan znesek v višini 1,5 milijarde EUR (polovica od 3 milijard EUR), ki so se že začeli izvajati. Komisija je decembra 2016 poleg tega Svetu predlagala osnutek pogajalskih direktiv za posodobitev obstoječe carinske unije med EU in Turčijo za nadaljnjo poglobitev trgovinskih in gospodarskih odnosov med EU in Turčijo. Evropski svet je na zasedanju 15. decembra 2016 ponovno poudaril svojo zavezanost izjavi EU in Turčije, poudaril pomen celovitega in nediskriminatornega izvajanja vseh vidikov izjave ter potrdil skupni akcijski načrt o izvajanju izjave EU in Turčije, ki sta ga oblikovali Grčija in Komisija. To peto poročilo opisuje nadaljnji napredek, dosežen po 8. decembru 2016, pa tudi ukrepe, ki so še potrebni za popolno izvajanje izjave. 1.Trenutno stanje Od četrtega poročila je iz Turčije na grške otoke prispelo skupaj 3 449 oseb (8. december 2016 – 26. februar 2017), kar v povprečju pomeni 43 oseb na dan. Številke so mnogo nižje kot v istem obdobju leto prej (skoraj za 200 000 v obdobju dveh mesecev od 8. decembra 2015 do 26. februarja 2016) in en mesec pred izjavo (ko je prišlo povprečno 1 700 oseb na dan). Od začetka izvajanja izjave EU in Turčije je bilo v Egejskem morju zabeleženih 70 smrtnih žrtev in pogrešanih oseb. To je še vedno velika tragedija, vendar pa pomeni znatno zmanjšanje glede na 1 100 ljudi, ki so umrli v enakem obdobju v letih 2015–2016.

Izboljšano usklajevanje in sodelovanje Koordinator EU je tesno sodeloval z grškimi organi, agencijami EU, mednarodnimi organizacijami in državami članicami za izvajanje skupnega akcijskega načrta o izvajanju izjave EU in Turčije. Koordinator EU je nadaljeval tudi z zagotavljanjem vsakodnevnega spremljanja izjave z grškimi in turškimi organi, agencijami EU, mednarodnimi organizacijami in drugimi državami članicami za pospeševanje azilnih postopkov, povečanje števila migrantov, ki se vračajo z grških otokov v Turčijo, in vzpostavitev ustreznih varnostnih ukrepov na žariščnih točkah. Posebna pozornost je bila posvečena izboljšanju življenjskih pogojev in vzpostavitvi ustreznih zatočišč, vključno z zaprtimi objekti na otokih, ter izboljšanju produktivnosti pritožbenih odborov. Evropski svet je večkrat opomnil, da je sodelovanje držav članic nepogrešljivo za učinkovitost podpore, ki jo agencije EU zagotavljajo izvajanju izjave EU in Turčije. Zaradi tveganj za humanitarni položaj in javni red, ki izhajajo iz prisotnosti velikega števila migrantov brez urejenega statusa in prosilcev za azil na otokih z omejenimi sprejemnimi zmogljivostmi, se morajo države članice nujno odzvati na potrebe, ki sta jih opredelila Evropski azilni podporni urad ter evropska mejna in obalna straža. Učinkovitost trenutno napotenega osebja se lahko poveča tudi z odzivanjem na zahteve z opredeljenimi profili in z dolgoročnejšimi napotitvami za povečanje učinkovitosti. Evropski azilni podporni urad je države članice pozval, naj s strokovnjaki prispevajo k intervencijski skupini za azil, da se kadar koli in v zadostnem številu podpirajo države članice na prvi črti. Poleg tega je razvil celovit poskusni program usposabljanja, tako da se lahko uradniki za obravnavo primerov z omejenimi izkušnjami na nacionalni ravni napotijo v Grčijo za pomoč tamkajšnjim organom. Vendar se pomanjkanje osebja, ugotovljeno v prejšnjih poročilih, še vedno ni v celoti obravnavalo. Evropski azilni podporni urad je od 27. Februarja v Grčijo napotil 118 tolmačev in 89 strokovnjakov iz držav članic, od katerih jih je bilo 73 napotenih na žariščne točke, 59 od teh pa je bilo uradnikov za obravnavo primerov. To pomeni, da trenutno primanjkuje 77 strokovnjakov. Kar zadeva podporo na meji, ima evropska mejna in obalna straža v Grčiji napotenih 790 uradnikov, vključno s 70 uradniki za podporo pri dejavnostih ponovnega sprejema v okviru izvajanja izjave. Pomanjkanja ni pri uradnikih za spremstvo in ponovni sprejem, pri čemer pa je prisotno pomanjkanje uradnikov in tehnične opreme za nadzor meja. V primeru Europola se je vzpostavila skupina 116 gostujočih uradnikov za zagotavljanje podpore, kjer bo to potrebno, ki so jih napotile države članice, usposablja pa jih Europol. Od septembra 2016 se napotujejo na pet grških žariščnih točk na podlagi rotacije treh mesecev. Poleg drugega razpisa Europol zdaj izvaja izbirni postopek za povečanje nabora na približno 250 razpoložljivih gostujočih uradnikov. Število gostujočih uradnikov se lahko razlikuje iz tedna v teden; trenutno je na grške žariščne točke napotenih 12 uradnikov za opravljanje sekundarnih varnostnih pregledov. Poleg tega so trije uradniki za namene usklajevanja napoteni v regionalno skupino Evropske unije za posredovanje v Pireju. K usklajevalnim prizadevanjem pripomore tudi napotitev evropskega migracijskega uradnika za zveze v Turčijo s 1. februarjem. Zveza NATO k mednarodnim prizadevanjem za zajezitev tihotapljenja in nedovoljenih migracij prispeva z obveščevalnimi dejavnostmi, nadzorom in izvidniškimi dejavnostmi na Egejskem morju. Dejavnosti evropske mejne in obalne straže in zveze NATO vključujejo dejavnosti zgodnjega opozarjanja in nadzora ter izmenjavo operativnih informacij z grško in turško obalno stražo. Evropska mejna in obalna straža ter pomorski štab zveze NATO si še naprej skupaj prizadevata za oblikovanje skupne slike o razmerah. Cilj je povečati znanje o primerih tihotapljenja in poteh, izboljšati izmenjavo informacij ter okrepiti odkrivanje in prijetje tihotapcev. Zveza NATO je zagotovila opremo, ki evropski mejni in obalni straži dovoljuje dostop do njenega omejenega regionalnega omrežja. Agencija pa je odprla dostop do svoje aplikacije za poročanje za izmenjavo informacij ter na zvezo NATO napotila uradnika za zveze za zagotavljanje stalnega operativnega usklajevanja. Dejavnosti obveščanja Delovna skupina za strategijo obveščanja migrantov, ki jo je ustanovila Komisija, je postavila temelje za konzorcij vplivnih medijev za vzpostavitev večjezičnega spletnega informacijskega portala „InfoMigrants.net“. Ta naj bi dosegal milijone potencialnih migrantov po vsem svetu in jih obveščal o nevarnostih ter pravnih dejstvih; druga različica portala naj bi bila vzpostavljena marca 2017. Grčija je na otokih Hios in Lezbos vzpostavila informacijske točke za posredovanje enotnih informacij migrantom. Podobne ukrepe namerava zdaj sprejeti na drugih žariščnih točkah. Prav tako so v sodelovanju z grškimi organi, Evropskim azilnim podpornim uradom, Mednarodno organizacijo za migracije in visokim komisarjem Združenih narodov za begunce v pripravi informativno gradivo in letaki z jasnim skupnim sporočilom. Ti se bodo sistematično razdeljevali migrantom ob prihodu. Ključni izzivi in prihodnji ukrepi Države članice nemudoma dajo na voljo osebje, ki je potrebno za odzivanje na potrebe, ki sta jih opredelila Evropski azilni podporni urad in evropska mejna in obalna straža, vključno z opredeljenimi profili ter dolgoročnejšimi napotitvami.

2.Vračanje vseh novih migrantov brez urejenega statusa iz Grčije v Turčijo Izjava določa vračanje vseh novih migrantov brez urejenega statusa in prosilcev za azil, katerih prošnja za azil je bila razglašena za nedopustno ali neutemeljeno in ki iz Turčije prispejo na grške otoke po 20. marcu. Ti ukrepi se izvajajo dosledno v skladu z zahtevami prava EU in mednarodnega prava ter ob polnem spoštovanju načela nevračanja. Trenutno stanje Od predstavitve četrtega poročila do 24. februarja je bilo 151 oseb, ki so v Grčijo vstopile prek Turčije, vrnjenih v okviru izjave EU in Turčije, vključno s 64 Sirci. Med državljani drugih držav so bili Pakistanci (35), Alžirci (17), Maročani (10), državljani Bangladeša (7), Iranci (6), Nigerijci (5), Iračani (3), Afganistanci (2), Egipčani (1) in Palestinci (1). Skupno število migrantov, vrnjenih v Turčijo od izjave EU in Turčije, je 1 487. Vrnjene osebe so prejele zavrnilne odločitve o azilu (vključno z zavrnilnimi odločitvami na drugi stopnji), umaknile svoje prošnje za azil ali svoje prošnje za mednarodno zaščito ali pa za azil sploh niso zaprosile. Čeprav se osebe z grških otokov vračajo v Turčijo, pa je število vrnjenih oseb še vedno precej nižje od števila prihodov, zaradi česar se povečuje pritisk na žariščne točke na otokih. To je posledica nakopičenih zaostankov pri obravnavi vseh vrst prošenj za azil na grških otokih ter težav pri iskanju migrantov na različnih stopnjah njihov azilnih postopkov in postopkov vračanja. Nekateri ukrepi skupnega akcijskega načrta so namenjeni obravnavanju tega vprašanja: vzpostavitev učinkovitega sistema za sledenje primerom, nadaljnje izvrševanje geografskih omejitev za migrante na otokih in ustvarjanje zadostnih zmogljivosti za sprejem, vključno z zaprtimi centri na otokih. Prizadevanja na področju teh ukrepov so v teku in bi jih bilo treba okrepiti za zagotovitev napredka na področju vračanja. Za okrepitev sodelovanja in izboljšanje postopkov vračanja je 20. januarja 2017 v Ankari potekalo prvo tristransko srečanje med Komisijo, Grčijo in Turčijo. O operacijah vračanja je doslej potekala poglobljena razprava, da bi se opredelile težave in rešitve za prihodnost. Turčija in Grčija sta imenovali kontaktne točke, da se omogoči neposredna komunikacija, zlasti o posebnih operacijah vračanja, ter za spremljanje kakršnih koli ugotovljenih ovir, dogovorjeno pa je bilo tudi, da bodo tristranska srečanja potekala redno vsaka dva meseca. Potrebna so nadaljnja prizadevanja, da se migrantom zagotovi možnost učinkovite prostovoljne vrnitve, in sicer v Turčijo ali v njihovo državo izvora. Prizadevanja za povečanje prostovoljnega vračanja z grških otokov se nadaljujejo, spodbuja jih tudi nedavna okrepitev programa za pomoč pri prostovoljnem vračanju in ponovni vključitvi, tudi z vključitvijo svežnjev za ponovno vključevanje za vse udeležence. V 12 tednih od četrtega poročila se je s podporo programa Grčije z otokov v svojo državo izvora prostovoljno vrnilo približno 283 migrantov (vključno z 900 migranti s celine). To pomeni, da je od začetka leta 2016 približno 7 000 migrantov uporabilo program za pomoč pri prostovoljnem vračanju in ponovni vključitvi. Grčijo se nadalje spodbuja, naj v celoti sodeluje v skupnih programih na področju vračanja, ki jih financira EU (zlasti evropskega okvira za ponovno vključevanje), in sicer s tesnim in proaktivnim sodelovanjem z glavnimi izvajalskimi agencijami ter z uporabo razpoložljive finančne in tehnične podpore v največji možni meri. Nesirski begunci se vračajo z grških otokov v Turčijo z ladjo in premeščajo v center za tujce v kraju Kirklareli, kjer so poučeni o svojih pravicah, vključno z možnostjo prošnje za zaščito v Turčiji. Doslej je pri turških organih vložilo prošnje 55 oseb, od katerih je bil eni osebi dodeljen status begunca, 43 prošenj je še v obravnavi, štiri pa so bile zavrnjene. V izvorno državo je bilo vrnjenih 529 oseb, ki niso zaprosile za status begunca. Na nedavnem obisku so organi EU lahko preverili, ali razmere v centru izpolnjujejo zahtevane standarde. Sirci se vračajo z grških otokov z letalom in se nameščajo v begunskem taborišču v kraju Düziçi. Upravičeni so do prošnje za začasno zaščito, po hitri začetni registraciji za začasno zaščito pa so odpuščeni iz taborišča in se lahko, če tako želijo, naselijo v kateri koli provinci ali ostanejo v taborišču. Doslej je bila izvedena začetna registracija vseh vrnjenih Sircev razen desetih, ki so se odločili za prostovoljno vrnitev v Sirijo; od teh se jih je 133 odločilo za življenje zunaj taborišča, 16 pa se jih je odločilo za življenje v taborišču. Pravni ukrepi Grški pritožbeni organ je vzpostavil 13 pritožbenih odborov, kar je sedem pritožbenih odborov več kot v četrtem poročilu, od katerih jih je 12 operativnih in odločajo o pritožbah zoper prvostopenjske odločitve grške azilne službe, vložene od 20. julija v okviru obeh postopkov za sprejemljivost in upravičenost.

Glede zadev na grških otokih je bilo zoper 11 752 prvostopenjskih odločitev azilne službe o dopustnosti in o vsebini do zdaj skupaj 2 846 pritožb. Od teh 2 846 pritožbenih postopkov je bilo do zdaj sprejetih 1 319 drugostopenjskih odločitev (tj. v 46 % zadev). Od 439 odločitev v pritožbenih postopkih o dopustnosti je do zdaj 24 drugostopenjskih odločitev v pritožbenih postopkih potrdilo prvostopenjske odločitve o nedopustnosti, 415 drugostopenjskih odločitev v pritožbenih postopkih pa je prvostopenjske odločitve o nedopustnosti razveljavilo. Kar zadeva 880 odločitev v pritožbenih postopkih o vsebini, je 876 drugostopenjskih odločitev potrdilo zavrnilne prvostopenjske odločitve, štiri odločitve pa so takšne zavrnilne odločitve razveljavile. Novi pritožbeni odbori še vedno delujejo počasi pri odločanju. Doslej so izdali 880 odločitev v skladu z izjavo EU in Turčije, in sicer 21 o dopustnosti in 859 o vsebini. V svoji odločitvi z dne 15. februarja 2017 v primeru dveh državljanov Sirije in grške nevladne organizacije je četrta sekcija grškega državnega sveta odločila, da bo vprašanje, ali je odločitev pritožbenega odbora, ki trdi, da je pritožnikova prošnja za azil nedopustna na podlagi koncepta varne tretje države, združljiva z zakonodajo Grčije in EU, naslovila na plenarno zasedanje državnega sveta. Zaprosilo se nanaša tudi na vprašanje, ali je imel pritožnik dostop do učinkovitega pravnega sredstva. Odločitev je v obravnavi plenarnega zasedanja državnega sveta. Datum plenarnega zasedanja je bil določen za 10. marec 2017. Operativni ukrepi Grški organi so ob podpori Komisije sprejeli ukrepe za obravnavo razmer na žariščnih točkah in težkih razmer za migrante, lokalno prebivalstvo, in tiste, ki delajo na otokih. Po mnenju grških organov je trenutno na otokih 14 371 migrantov, medtem ko je na voljo le 7 450 mest v uradnih sprejemnih objektih in dodatnih 1 564 mest v okviru programa subvencij za najem visokega komisarja Združenih narodov za begunce. Upravljanje razmer na žariščnih točkah otežuje tudi težko breme, ki ga za grške organe predstavlja prisotnost skupno približno 62 300 migrantov na celini in otokih. Grčija je sprejela številne ukrepe za izboljšanje razmer, in sicer z nadgradnjo objektov in zagotavljanjem učinkovitejših postopkov. Sprejeti so bili ukrepi s podporo Komisije, da se za vse migrante zagotovijo zimski sprejemni objekti ter humanitarna pomoč, ki vključuje hrano, oblačila, zdravstveno oskrbo ter ustrezne storitve v zvezi z vodo in higieno. Trenutno so bili na Lezbosu vsi migranti, ki so bili nastanjeni v improviziranih individualnih šotorih, premeščeni v primernejša zatočišča, prilagojena za zimske razmere, medtem ko potekajo gradnje za nadaljnje izboljšanje življenjskih razmer v taborišču Moria in razširitev zmogljivosti v taborišču Kara Tepe. Migranti so bili zlasti premeščeni v hotele in apartmaje, v taborišče Kara Tepe, v boljše šotore za zimske razmere ter v začasne hale v bližini taborišča Moria. Dela potekajo tudi na otoku Samos s povečevanjem števila zatočišč na obstoječi žariščni točki. Ukrepi za izboljšanje pogojev in za zmanjšanje števila migrantov na žariščnih točkah vključujejo tudi premestitev ranljivih migrantov in družin v hotele ali najete nastanitvene zmogljivosti v okviru programa subvencij za najem visokega komisarja Združenih narodov za begunce. Begunci in migranti, ki jih ni mogoče vrniti v Turčijo, kot so ranljive skupine in mladoletniki brez spremstva, so prav tako premestijo na celino. Približno 5 400 takih oseb je bilo premeščenih na celino. Stalni grški koordinatorji, ki so do 20. februarja prevzeli svoje dolžnosti na vseh žariščnih točkah, so odgovorni za splošno upravljanje žariščnih točk ter zlasti obravnavajo vprašanja glede varnosti in javnega reda. Z regionalno skupino Evropske unije za posredovanje, ki vključuje tudi grško službo za sprejem in identifikacijo, so bile pripravljene smernice za nujne primere, vključno z navodili za evakuacijo. Grška policija pripravlja splošne varnostne načrte za vsako žariščno točko, ki bodo zajemali varnost osebja in migrantov ter vključevali uradne načrte evakuacij obeh skupin. Kar zadeva učinkovitost postopkov, se skupni akcijski načrt o izvajanju izjave tega vprašanja loteva s pospeševanjem azilnih postopkov na prvi in drugi stopnji. Grška azilna služba prav tako povečuje svoje zmogljivosti, na žariščne točke na otokih pa je napotila tudi več osebja. Čeprav so bili sprejeti ukrepi v okviru izvajanja skupnega akcijskega načrta, pa je treba storiti še več za obravnavo razmer na otokih. Služba za registracijo in identifikacijo bi morala nujno dokončati in sprejeti standardne operativne postopke za žariščne točke ter pri tem v celoti upoštevati izjavo EU in Turčije. Čas med pripravo in vložitvijo prošnje bi poleg tega moral biti skrajšan v skladu s členom 6(2) direktive o azilnih postopkih, ki določa, da mora imeti oseba, ki pripravi prošnjo za azil, dejansko možnost, da jo vloži v najkrajšem možnem času. Evropska mejna in obalna straža sicer sofinancira napotitev 280 grških policistov na žariščne točke, vendar je treba njihovo usklajeno in učinkovito uporabo dodatno olajšati in izboljšati načrtovanje, da se zagotovi najboljšo možno zaščito za območje. Finančna pomoč EU Grčiji

Medtem ko je revizija grških nacionalnih programov za obdobje 2014–2020 v okviru Sklada za azil, migracije in vključevanje zaključena, revizija Sklada za notranjo varnost se trenutno zaključuje, Grčija pa je končno začela uporabljati vire iz teh programov, Komisija še naprej poziva grške organe, naj še nadalje uporabljajo svoje nacionalne programe na učinkovit in uspešen način. Grški organi bi morali sprejeti vse ustrezne zakonodajne, upravne in operativne ukrepe ter izboljšati usklajevanje med zadevnimi zainteresiranimi stranmi, okrepiti operativne zmogljivosti in izboljšati mehanizme izvajanja, vključno s poenostavitvijo postopkov naročil. Nujna pomoč Grčiji v okviru Sklada za azil, migracije in vključevanje ter Sklada za notranjo varnost se je povečala na 356,8 milijona EUR, od tega gre po ocenah približno 70 milijonov EUR neposredno za podporo izvajanja izjave EU in Turčije, bodisi neposredno grškim organom bodisi prek agencij EU in mednarodnih organizacij. Poleg tega je Komisija v letu 2016 v okviru instrumenta nujne pomoči namenila 192 milijonov EUR za sodelovanje z mednarodnimi organizacijami in nevladnimi organizacijami, da bi obravnavali humanitarne potrebe beguncev v Grčiji. V okviru tega instrumenta bo v letu 2017 na voljo dodatnih 253,6 milijona EUR za nadaljnja prizadevanja za pomoč. Čeprav je večina teh sredstev namenjenih ljudem na celini, pa prav tako podpirajo ukrepe na otokih, kjer se pomoč zagotavlja prek večnamenske denarne pomoči in z zagotavljanjem zdravstvenega varstva, hrane, sanitarnih storitev ter drugih osnovnih storitev. Ključni izzivi in prihodnji ukrepi Nujno je treba pospešiti obravnavo prošenj za azil in število odločitev posameznega pritožbenega odbora, prednostno obravnavati otoke in pospešiti vračanja v Turčijo v skladu z izjavo EU in Turčije; zagotoviti potrebne zmogljivosti za sprejem, vključno z zaprtimi centri na otokih; dokončati in sprejeti standardne operativne postopke za žariščne točke, pri čemer se v celoti upošteva izjava EU in Turčije; nujno vzpostaviti vse zakonodajne, upravne in operativne ukrepe, ki bodo zagotovili učinkovito in uspešno uporabo sredstev EU, ki so na voljo v okviru nacionalnih programov Grčije. 3.Program preselitev iz Turčije v EU po načelu „eden za enega“ Trenutno stanje Na dan 27. februarja 2017 je bilo iz Turčije v EU v okviru programa „eden za enega“ preseljenih skupno 3 565 državljanov Sirije. Od četrtega poročila je bilo 954 Sircev preseljenih v devet držav članic (Belgijo, Estonijo, Finsko, Francijo, Nemčijo, Italijo, Latvijo, Luksemburg in na Nizozemsko). Trenutno na preselitev čaka skupno 965 upravičenih oseb. Kot tudi v predhodnem obdobju poročanja, je hitrost preselitev znatno višja v primerjavi z vračanjem z grških otokov, redni ritem preselitev pa je treba ohraniti in še okrepiti. Države članice dobro napredujejo pri pripravi dodatnih operacij preseljevanja, vključno z misijami v Turčijo, da bi se opravili razgovori s kandidati za preselitev. Turški organi so prav tako izpolnili svojo zavezo za zagotovitev obsežnejših seznamov predloženih zadev. Od začetka leta so visokemu komisarju Združenih narodov za begunce predložili nove sezname predloženih zadev z več kot 11 000 osebami. Hkrati države članice EU visokemu komisarju Združenih narodov za begunce sporočajo svoje kvote preseljevanja za to leto. V zvezi s tem je treba opozoriti da imajo nedavne odločitve ZDA lahko posledice za EU, in sicer tako, da se znatno zmanjšajo pravne možnosti, ki so na voljo skoraj 300 000 osebam, ki niso državljani Sirije, registriranim pri visokem komisarju Združenih narodov za begunce v Turčiji, ki so zainteresirane za preselitev.



Operativni ukrepi Komisija je takoj po sprejetju Sklepa Sveta (EU) 2016/1754 prejela prve podatke iz držav članic o številu Sircev, prisotnih v Turčiji, katerim nameravajo države članice odobriti zakonit sprejem v skladu s tem sklepom. Na tej podlagi nameravajo države članice iz Turčije sprejeti več kot 34 000 Sircev, tudi po načelu preselitve „eden za enega“ iz Turčije v EU. Komisija je na podlagi teh zavez revidirala nacionalne programe ustreznih držav članic v okviru Sklada za azil, migracije in vključevanje, tako da vključujejo skupni znesek približno 213 milijonov EUR za sprejem sirskih državljanov, ki se nahajajo v Turčiji. Polovica teh sredstev je bila že plačana v okviru predhodnega financiranja.

Ključni izzivi in prihodnji ukrepi Ohranitev hitrosti izvajanja preselitev. 4.Preprečevanje novih pomorskih in kopenskih poti za nedovoljene migracije Malo je dokazov, da bi prizadevanja za nadzor tokov na vzhodnosredozemski poti povzročila kakršne koli večje spremembe poti iz Turčije. Čeprav je Turčija nadaljevala z operacijo „Safe Med“, je v obdobju poročanja iz Turčije v Italijo prišlo sedem ladij s skupno 580 migranti, tri ladje pa so prišle na Ciper s skupno 123 migranti, pri čemer so bili skoraj vsi sirski državljani. Zdi se, da je število odkritih primerov nezakonitih prehodov iz Turčije na kopenskih mejah z Bolgarijo in Grčijo v zadnjih šestih mesecih ostalo nizko: povprečno je bilo dnevno registriranih približno osem primerov nezakonitih prehodov meje v Grčijo in pet v Bolgarijo. Po začetku operacije evropske mejne in obalne straže oktobra 2016 je bilo na bolgarsko–turško mejo napotenih 114 uradnikov. 5.Prostovoljni program humanitarnega sprejema Komisija po nedavno izvedeni strokovni misiji v Turčijo pričakuje, da bo s Svetom in Turčijo čim prej dokončala standardne operativne postopke za prostovoljni program humanitarnega sprejema. Ko bo dosežen dogovor o standardnih operativnih postopkih, bi bilo treba oceniti, ali so izpolnjeni pogoji za začetek izvajanja navedenega programa. Izjava EU in Turčije določa, da bo program aktiviran, ko se bodo nezakoniti prehodi meje med Turčijo in EU prenehali ali pa vsaj bistveno in trajno zmanjšali. Čimprejšnja uvedba programa bo pospešila izvajanje izjave in Sircem zagotovila varno ter zakonito alternativo za neregularne migracije v EU. 6.Liberalizacija vizumskega režima Glede izvajanja načrta za liberalizacijo vizumskega režima še vedno ostaja sedem meril, ki jih je treba izpolniti, kot je poudarjeno v prejšnjih poročilih: izdaja biometričnih potnih listin, popolnoma skladnih s standardi EU; sprejetje ukrepa za preprečevanje korupcije iz načrta za liberalizacijo vizumskega režima; sklenitev sporazuma o operativnem sodelovanju z Europolom; revizija zakonodaje in praks na področju terorizma v skladu z evropskimi standardi;

uskladitev zakonodaje o varstvu osebnih podatkov s standardi EU; zagotavljanje učinkovitega pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah z vsemi državami članicami EU; izvajanje vseh določb sporazuma med EU in Turčijo o ponovnem sprejemu. Kot je bilo že poročano, Komisija Turčijo še naprej poziva, naj čim prej izpolni vsa preostala merila v zvezi z načrtom za liberalizacijo vizumskega režima. Komisija in Turčija nadaljujeta dejaven dialog, da bi našli rešitve, vključno z zakonodajnimi in postopkovnimi spremembami, potrebnimi za vsa neizpolnjena merila. Kar zadeva merilo v zvezi z biometričnimi potnimi listinami: medtem ko se potni listi druge generacije začasno izdajajo od novembra 2016, naj bi se potni listi tretje generacije (ki jih sofinancira EU ter so v celoti skladni s standardi EU in merilom v zvezi z načrtom za liberalizacijo vizumskega režima) začeli izdajati v drugem četrtletju leta 2017. Komisija še naprej poziva Turčijo, naj nadaljuje izvajanje dvostranskih sporazumov o ponovnem sprejemu z Grčijo, Bolgarijo in Romunijo. Bolgarija in Turčija sta se septembra 2016 dogovorili o praktičnih ureditvah v zvezi s ponovnim sprejemom državljanov tretjih držav, vendar je do sedaj od 735 zahtev Bolgarije za ponovni sprejem Turčija sprejela 19 zahtev, kar je privedlo do šestih vrnitev. Kar zadeva dvostranski protokol Grčije in Turčije o ponovnem sprejemu, sta obe strani svoj vire skoncentrirali na izvajanje izjave EU in Turčije ter vrnitve z otokov. Dne 7. decembra 2016 je bil dosežen dogovor med sozakonodajalcema glede predloga Komisije o okrepitvi obstoječega mehanizma zadržanja, ki določa okoliščine, ki lahko privedejo do začasnega zadržanja režima potovanj brez vizumov za državljane vseh držav, za katere velja liberalizacija vizumskega režima. Sprememba Uredbe (ES) št. 539/2001 naj bi začela veljati do konca marca 2017. 7.Instrument za begunce v Turčiji Od četrtega poročila Komisija nadaljuje svoja prizadevanja za obravnavo najbolj kritičnih potreb beguncev in gostiteljskih skupnosti v Turčiji. Skupni izplačani znesek se je povečal na 750 milijonov EUR v okviru instrumenta za humanitarno in nehumanitarno pomoč. Zneski sklenjenih pogodb so se v okviru 39 projektov v rekordnem času zvišali na 1,5 milijarde EUR od 2,2 milijarde EUR že dodeljenih sredstev za obdobje 2016–2017. To je pol skupnega zneska v višini 3 milijard EUR za obdobje 2016–2017. S humanitarnimi ukrepi, o katerih naj bi se dogovorili na naslednjem zasedanju usmerjevalnega odbora marca, bodo skupna dodeljena sredstva dosegla približno 3 milijard EUR. Na zadnji seji 12. januarja 2017 je usmerjevalni odbor potrdil, da ima financiranje, ki ga usklajuje instrument, še naprej pomemben neposreden učinek na terenu. Številni dosežki kažejo pozitivne učinke projektov: več kot 250 000 beguncev je že prejelo pomoč prek mreže socialne varnosti v sili, zaposlenih in usposobljenih je bilo 5 200 učiteljev turškega jezika, 1 800 ravnateljev pa je opravilo usposabljanje glede integracije sirskih učencev. Komisija tesno sodeluje s turškimi organi in drugimi partnerji za nadaljnje pospeševanje sklepanja pogodb, izvajanja in izplačevanja.



Humanitarna pomoč

Komisija nadaljuje z izvajanjem svoje humanitarne strategije v okviru instrumenta. V okviru 28 humanitarnih projektov z 19 partnerji se je obseg sklenjenih pogodb povečal na 551 milijonov EUR (od 595 milijonov EUR, dodeljenih do sedaj), ki zajemajo odzive v zvezi z osnovnimi potrebami, zaščito, izobraževanjem, zdravstvom, hrano in zatočišči. Od 551 milijonov EUR, za katere so bile podpisane pogodbe, je bilo doslej izplačanih 411 milijonov EUR. Od četrtega poročila se je izvajanje mreže socialne varnosti v sili znatno pospešilo. Prejetih je bilo približno 200 000 vlog, kar ustreza skoraj milijonu ranljivih beguncev, ki so vložili vlogo za mesečno nakazilo gotovine v višini 100 turških lir na osebo. Od tega je bilo približno za tretjino primerov ugotovljeno, da so do nakazila upravičeni v skladu z merili mreže socialne varnosti v sili. Do konca februarja 2017 je pomoč v okviru tega programa prejelo skupno več kot 250 000 beguncev. S Svetovnim programom za hrano, turškim Rdečim polmesecem in zadevnimi turškimi ministrstvi potekajo razprave za prilagoditev ciljnih meril in po možnosti vrednosti prenosa, tako da bi se čim bolj povečal doseg in vpliv tega največjega humanitarnega programa EU do sedaj. Na področju zaščite se je dokončal celovit načrt za odzivanje in širok nabor ukrepov za zaščito že poteka. Nazadnje je bila konec decembra 2016 podpisana pogodba z nevladno organizacijo Mercy Corps v višini 5 milijonov EUR. Namen projekta je izboljšati zaščitno okolje za 50 000 beguncev, in sicer s krepitvijo njihove zmogljivosti (samozaščita) ter vzpostavitvijo zaščitnih mrež skupnosti za olajšanje varnega dostopa do storitev, kot so zdravstvo, dokumentacija, dohodkovna podpora (npr. mreža socialne varnosti v sili), pravno svetovanje, izobraževanje, prevajanje in prevoz. S Skladom združenih narodov za otroke je bila nedavno podpisana pogodba o pogojnem nakazilu sredstev za izobraževanje v vrednosti 34 milijonov EUR. Ta projekt bo povezan z mrežo socialne varnosti v sili in bo prispeval k povečanju vključenosti v izobraževanje in izboljšanju udeležbe za najbolj ranljive otroke. Nehumanitarna pomoč Obseg sklenjenih pogodb v okviru nehumanitarnega sklopa instrumenta se je povečal na 944 milijonov EUR, plačil, izplačanih izvajalskim partnerjem pa na 339 milijonov EUR. Zbrana sredstva (okrog 1,6 milijarde EUR) so bila dodeljena skoraj v celoti. Decembra 2016 sta bili z nemško razvojno banko KfW in Svetovno banko podpisani dve dodatni pogodbi v skupni vrednosti 200 milijonov EUR, in sicer za gradnjo in opremo 70 novih šol v regijah z visoko koncentracijo sirskih beguncev. To bi koristilo 50 000 sirskim otrokom. Pogodbe bi morale povečati tudi zmogljivost ministrstva za šolstvo za izvajanje in upravljanje. Dne 2. februarja 2017 je bila podpisana dodatna pogodba v okviru regionalnega skrbniškega sklada EU za odziv na krizo v Siriji. Ta projekt v vrednosti 5,9 milijonov EUR izvaja nizozemska nevladna organizacija Spark, njegov cilj pa je povečanje sodelovanja in enakopravnega dostopa do nadaljnjega in visokošolskega izobraževanja ranljivih mladih Sircev. Njegovi cilji vključujejo 484 polnih štipendij za sirske študente na dodiplomski ravni, vključno s stroški prevoza in bivanja. Na splošno je bilo kot posledica projektov dostopa do izobraževanja v okviru instrumenta za begunce osnovnošolske starosti v Turčiji kupljenih 60 000 kompletov šolskih potrebščin in ustvarjenih spodbud za skoraj 8 000 sirskih prostovoljnih učiteljev, šolskih svetovalcev ter drugega učiteljskega osebja. Cilj projektov je zagotoviti formalno izobraževanje za 500 000 otrok in šolski prevoz za 40 000 otrok. Komisija pripravlja dodatne ukrepe v okviru instrumenta na področju socialno-ekonomske podpore ter komunalne in zdravstvene infrastrukture, ki bi morali biti podpisani v prvi polovici leta 2017. Ustrezne pogodbe bi bilo treba izvajati s pomočjo mednarodnih finančnih institucij.

Tretji posebni ukrep iz julija 2016 je predvidel tudi instrument za pripravo projektov. Cilj instrumenta s proračunom v višini največ 25 milijonov EUR je zagotavljanje pomoči pri opredeljevanju prihodnjih naložbenih projektov na prednostnih področjih (zdravstvo, izobraževanje in komunalna infrastruktura) v ciljnih provincah Turčije. Komisija z namenom podpisa pogodb do pomladi 2017 trenutno pregleduje vložene prijave v okviru instrumenta za pripravo projektov in bi morala zagotoviti nadaljnje spremljanje s strani mednarodnih finančnih institucij v posvetovanju s turškimi organi. Delo se nadaljuje tudi v okviru za rezultate instrumenta, ki je v zaključni fazi po zadnji seji usmerjevalnega odbora. Kot del sistema spremljanja in vrednotenja instrumenta okvir določa učinke in rezultate instrumenta ter potrjuje vpliv njegovih dosežkov. Dokončana je bila tudi komunikacijska strategija za instrument. Prvo letno poročilo o instrumentu je predstavljeno vzporedno s tem petim poročilom in vsebuje več informacij. Ključni izzivi in prihodnji ukrepi Nadalje pospešiti sklenitve pogodb za vse načrtovane ukrepe (vključno s preostalim zneskom načrta izvajanja humanitarne pomoči za leto 2016) in njihovo učinkovito izvajanje v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja; izvajanje instrumenta za pripravo projektov spomladi 2017; objava načrta izvajanja humanitarne pomoči za leto 2017 in sklenitev prvih humanitarnih pogodb za leto 2017 v drugem četrtletju leta 2017; izvajanje sistema spremljanja in vrednotenja do poletja 2017; začetek izvajanja komunikacijskih dejavnosti v zvezi z instrumentom. 8.Nadgradnja carinske unije Komisija je notranje priprave zaključila decembra 2016 in objavila oceno učinka in s tem povezano zunanjo študijo, ki je poudarila znatne gospodarske koristi razširjene in posodobljene carinske unije za EU in Turčijo. Turčija je 5. največja trgovinska partnerica EU v trgovini z blagom. Vrednost dvostranske blagovne menjave se je od leta 1996 več kot štirikrat povečala in trenutno znaša 140 milijard EUR letno. EU ima pozitivno bilanco v višini 17 milijard EUR. Vendar še vedno obstajajo neizkoriščene možnosti v trgovinskih in gospodarskih odnosih med EU in Turčijo. Komisija je decembra 2016 sprejela predlog Svetu za začetek pogajanj s Turčijo o poglobljenem dvostranskem trgovinskem okviru. Namen tega je, prvič, razširitev področja uporabe dvostranskih preferencialnih trgovinskih odnosov z vključitvijo novih področij, zlasti v zvezi z nadaljnjo liberalizacijo trgovine s kmetijskimi in ribiškimi proizvodi, široko pokritostjo storitev, javnimi naročili ter pravili za poslovanje in naložbe, vključno s trajnostnim razvojem. Drugič, prizadevanja za posodobitev naj bi izboljšala delovanje carinske unije z obravnavanjem, s pomočjo izboljšanih mehanizmov za svetovanje, težav Turčije pri usklajevanju svoje trgovinske politike in tehnične zakonodaje v zvezi s carinsko unijo s tistimi od EU. Dodaten cilj je carinski uniji zagotoviti sodoben mehanizem za reševanje sporov za učinkovitejše odpravljanje trgovinskih ovir in preprečevanje prihodnjih ovir. Svet je začel s preučevanjem predloga, pogajanja s Turčijo pa se bodo začela, ko bodo sprejete pogajalske smernice. 9.Pristopni proces V okviru pristopnih pogajanj je bilo doslej odprtih 16 poglavij, eno od teh pa je bilo začasno zaprto. Nadaljuje se tehnično delo na ključnih področjih pravosodja in temeljnih pravic ter pravice, svobode in varnosti (poglavji 23 in 24). V teh poglavjih je zajeta vrsta kritičnih vprašanj, vključno s temeljnimi pravicami, kot je svoboda izražanja, pravosodjem, protikorupcijsko politiko, migracijami in azilom, vizumskimi pravili, upravljanjem meja, policijskim sodelovanjem ter bojem proti organiziranemu kriminalu in terorizmu. EU pričakuje, da bo Turčija na področju demokracije, pravne države in spoštovanja temeljnih svoboščin, vključno s svobodo izražanja, ravnala v skladu z najvišjimi standardi.

Že spomladi so bili brez poseganja v stališča držav članic v skladu z veljavnimi pravili Svetu predloženi pripravljalni dokumenti o energiji (poglavje 15), izobraževanju in kulturi (poglavje 26) ter zunanji, varnostni in obrambni politiki (poglavje 31). Komisija je o splošnih razmerah v Turčiji poročala v poročilu z dne 9. novembra 2016. 10.Humanitarne razmere v Siriji Zdi se, da se sporazum o prekinitvi ognja, ki je začel veljati v Alepu, delno spoštuje, vendar pa se poroča o ponovnem izbruhu nasilja z bombardiranjem, obstreljevanjem ali kopenskimi ofenzivami v vzhodni Guti ter na območju mest Idleb, Al Waer, Hama, Wadi Barada in Dara, medtem ko se v severni Siriji nadaljujejo vojaške operacije proti skupini ISIS. EU pozdravlja prenehanje sovražnosti; zavezo jamčiteljev prekinitve ognja, da bodo omogočili dostop na območje za humanitarno pomoč; obnovitev resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov, ki omogoča čezmejne dejavnosti humanitarne pomoči, vključno z dejavnostmi iz Turčije, ter vsa prizadevanja za vzpostavitev miru v Siriji. Na humanitarni strani bi ti ukrepi lahko zagotovili priložnost za dostop na oblegana območja in območja, kjer potekajo spopadi, čeprav morajo prenehanje sovražnosti in obnovitev resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov še privesti do bistvene razširitve dostopa humanitarne pomoči in osebja na ta območja. To je bistvenega pomena, da se ublažijo močno poslabšane življenjske razmere za prebivalstvo na območjih, ki so pod nadzorom vlade oziroma opozicije. V vseh delih Sirije so humanitarne razmere zaskrbljujoče, škoda pa je ogromna; potrebe po osnovnih storitvah, zaščiti in infrastrukturi so ogromne ter so razširjene v mestnih in na podeželskih območjih. Glavne prednostne naloge so zagotavljanje zdravstvene pomoči, pomoči v hrani, vode, sanitarne oskrbe in higiene, nastanitev, goriva in opreme za zimo. Še vedno je ključnega pomena, da se humanitarnim akterjem omogoči dostop do ljudi v stiski v Siriji (agencijam Združenih narodov, mednarodnim organizacijam in nevladnim organizacijam). EU in njene države članice skupaj vodijo zagotavljanje mednarodne pomoči v sirski krizi. Mobiliziranih je bilo več kot 9,4 milijarde EUR za pomoč ljudem in pomoč za obnovo v Siriji, in sicer iz katere koli vstopne točke, ter za begunce in njihove gostiteljske skupnosti v sosednjih Libanonu, Jordaniji, Iraku, Turčiji in Egiptu. Humanitarna pomoč v višini 445 milijonov EUR za krizo v Siriji za leto 2016 in 425 milijonov EUR, načrtovanih za leto 2017, obravnava potrebe znotraj Sirije in sirskih beguncev ter gostiteljskih skupnosti v sosednjih državah, in sicer s podpiranjem humanitarnih partnerjev pri zagotavljanju življenjsko pomembne pomoči, vključno s hrano in varno pitno vodo, ostalimi potrebščinami, zavetišči, oskrbo z nujno medicinsko pomočjo in zaščito najbolj ranljivih oseb. EU se bo še naprej zavzemala za brezpogojen in neoviran dostop do vseh ljudi v stiski, spoštovanje mednarodnega humanitarnega prava in zaščito civilnega prebivalstva po vsej državi.



11.Sklepna ugotovitev Skoraj leto po začetku veljave izjave EU in Turčije so se njeni rezultati utrdili in potrjen je bil trend močnega zmanjšanja števila nezakonitih in nevarnih prehodov ter smrtnih žrtev v Egejskem morju. Napredek je bil dosežen na vseh področjih izjave EU in Turčije, vendar njeno izvajanje zahteva stalna prizadevanja in zavezanost. Uspešno izvajanje je odvisno zlasti od politične odločenosti vseh strani, da sprejmejo potrebne ukrepe.