OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. OZADJE PREDLOGA

Stockholmska konvencija o obstojnih organskih onesnaževalih (v nadaljnjem besedilu: Konvencija), odobrena s Sklepom Sveta 2006/507/ES[1], je začela veljati 17. maja 2004. Cilj Konvencije je zaščititi zdravje ljudi in okolje pred obstojnimi organskimi onesnaževali. Konvencija zagotavlja na previdnostnem načelu temelječi okvir za odpravo proizvodnje, uporabe, uvoza in izvoza trenutno triindvajsetih prednostnih obstojnih organskih onesnaževal, za varno ravnanje z njimi, njihovo odstranjevanje in odpravo ali zmanjšanje izpustov nekaterih nenamernih obstojnih organskih onesnaževal.

Uredba (ES) št. 850/2004 o obstojnih organskih onesnaževalih[2] v okviru prava Unije izvaja obveznosti iz Konvencije in Protokola h Konvenciji iz leta 1979 o onesnaževanju zraka na velike razdalje prek meja (v nadaljnjem besedilu: Protokol), odobrenega s Sklepom Sveta št. 259/2004/ES[3].

Člen 8(1) Konvencije določa, da lahko katera koli pogodbenica Sekretariatu predloži predlog za uvrstitev kemikalije v Prilogo A, B ali C h Konvenciji, ki ga bo pregledal Odbor za pregled obstojnih organskih onesnaževal v skladu s členom 8(3) in (4). Predlog vsebuje informacije, določene v Prilogi D. Postopek za sprejetje sprememb prilog je urejen s členom 22 Konvencije.

Glede na razpoložljive znanstvene informacije in poročila o pregledu ter ob upoštevanju meril za pregled iz Priloge D h Konvenciji kažejo perfluorooktanojska kislina (PFOA), soli PFOA in snovi, sorodne PFOA, ki se lahko pod določenimi okoljskimi pogoji razgradijo v PFOA, lastnosti obstojnih organskih onesnaževal. V nadaljevanju sklic na „PFOA in njene spojine“ pomeni vse oblike, opisane v tem odstavku.

Nedavna analiza trga[4], opravljena po naročilu Evropske komisije, je pokazala, da je bilo leta 2010 v Uniji aktivno samo eno podjetje, ki proizvaja amonijev pentadekafluorooktanoat (APFO). To podjetje je napovedalo ustavitev proizvodnje APFO z avgustom 2010 in ustavitev njegove prodaje z novembrom 2010. Tržna analiza je tudi pokazala, da se PFOA in APFO v Uniji uporabljata predvsem v proizvodnji fluoropolimerjev in fluoroelastomerjev[5] ter da do stika z okoljem pride na tej stopnji.

Po soglasni odločitvi odbora držav članic EU z dne 20. junija 2013 na podlagi Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega Parlamenta in Sveta o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH)[6] sta PFOA in APFO bila dodana na seznam snovi, ki bodo morda vključene v postopek avtorizacije[7], saj sta bila opredeljena kot snovi, ki vzbujata veliko zaskrbljenost (SVHC). Opredelitev PFOA in APFO kot snovi, ki vzbujata veliko zaskrbljenost, temelji na podlagi dokumentacije[8], ki jo je pripravila Nemčija v skladu s Prilogo XV k Uredbi (ES) št. 1907/2006. Znanstveni podatki, predstavljeni v tej dokumentaciji, kažejo, da PFOA in APFO izpolnjujeta merila iz člena 57(c) uredbe REACH kot strupena za razmnoževanje 1B in zlasti, da izpolnjujeta tudi merilo 57(d) uredbe REACH kot snov, ki je obstojna, se kopiči v organizmu in je strupena (PBT).

Oktobra 2013 je PFOA in APFO bila dodeljena usklajena razvrstitev na podlagi Priloge VI Uredbe (ES) št. 1272/2008 o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi[9], kot je bila spremenjena z Uredbo Komisije (EU) št. 944/2013[10], in sicer kot rakotvorna kategorije 2, strupena za razmnoževanje kategorije 1B in specifično strupena za ciljne organe (jetra) zaradi ponavljajoče se izpostavljenosti kategorije 1 (STOT RE 1 liver). Na podlagi te razvrstitve je v Uniji prepovedano dajanje v promet in uporaba PFOA in APFO kot snovi ali v zmeseh za prodajo širši javnosti, in sicer od 1. januarja 2015 v skladu z Uredbo (ES) 1907/2006, kot je bila spremenjena z Uredbo (EU) št. 317/2014[11].

Nemški in norveški pristojni organi so nato skupaj pripravili dokumentacijo na podlagi Priloge XV k uredbi REACH s predlogom, da se spojine PFOA vključijo v postopek omejevanja na podlagi uredbe REACH. Zadevna dokumentacija o omejitvi[12] je Evropski agenciji za kemikalije bila posredovana 17. oktobra 2014, v njej pa se predlaga omejitev proizvodnje, uporabe ali dajanja v promet spojin PFOA kot takih ali kot sestavin v drugih snoveh, zmeseh ali izdelkih.

Zaradi svojih odličnih tehničnih lastnosti (ker odbijajo vodo, olje in maščobo) se spojine PFOA uporabljajo v različnih potrošniških izdelkih in v industriji. Te uporabe vodijo k široko razpršenim izpustom PFOA, njenih soli in povezanih snovi v okolje. Na svetovni ravni so se viri PFOA znatno zmanjšali v ZDA, na Japonskem in v Uniji. Vendar je pomembno poudariti, da se proizvodnja fluoropolimerov seli v države, kot sta Rusija in Kitajska, za katere se predvideva, da se pri proizvodnji velikega deleža fluoropolimerov še vedno uporablja PFOA. To je razvidno iz potrošniških izdelkov, ki vsebujejo PFOA in ki se pogosto uvažajo iz držav izven Unije. Svetovni trg fluoropolimerov neprekinjeno raste (med 5 in 6 % letno).

V dokumentaciji se na podlagi dostopnih informacij ocenjuje, da se na leto v Unijo trenutno uvozi 40 ton PFOA in njenih soli. Nadalje se še ocenjuje, da se letno v Uniji proizvede med 100 in 1 000 ton snovi, sorodnih PFOA, med 100 in 1 000 ton pa se še dodatno uvozi v Unijo. Poleg tega snovi, sorodne PFOA, vstopijo v Unijo preko uvoženih izdelkov, kot so tekstilni izdelki, za katere se predvideva, da predstavljajo pomembne količine snovi, sorodnih PFOA.

Ob dokazanih lastnostih PFOA kot snovi, ki je obstojna, se kopiči v organizmu in je strupena, kot je razvidno iz uredbe REACH in razvrstitve na podlagi uredbe o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi, je v dokumentaciji za omejitev na podlagi Priloge XV preučen tudi potencial za prenos PFOA in njenih spojin v okolju na velike razdalje. Dokumentacija se sklicuje na poročilo, ki ga je leta 2006 pripravila OECD, v katerem je bilo ugotovljeno, da se PFOA in njene spojine v okolju prenašajo na velike razdalje, saj so bile odkrite na tako oddaljenih območjih, kot je Arktika[13]. Zaključek poročila je, da je onesnaževanje z emisijami PFOA in njenih spojin čezmejni problem.

Glede na trenutno razpoložljive informacije v zvezi z lastnostmi PFOA in njenih spojin kot snovi, ki so obstojne, se kopičijo v organizmu in so strupene, in njihovim prenosom v okolju na velike razdalje ter na podlagi študij in poročil, omenjenih zgoraj, se predlaga, da PFOA in njene spojine izpolnjujejo merila iz Priloge D h Konvenciji in jih je zato treba obravnavati kot obstojna organska onesnaževala.

PFOA in njene spojine se v tretjih državah še vedno proizvajajo, uporabljajo ali nenamerno izpuščajo v okolje v znatnih količinah. Nujno je ukrepanje na širši mednarodni ravni, saj ukrepi, sprejeti na nacionalni ravni ali ravni Unije, zaradi možnosti za prenos teh kemikalij v okolju na velike razdalje ne zadostujejo za zagotavljanje visoke stopnje varstva okolja in zdravja ljudi.

Glede na naslednje srečanje Odbora za pregled obstojnih organskih onesnaževal, ki bo oktobra 2015, je primerno, da Komisija v imenu Unije Sekretariatu Stockholmske konvencije predloži predlog za vključitev PFOA in njenih spojin na seznam v Prilogo A. To pomeni, da bi bilo treba v imenu Unije sprejeti stališče v smislu člena 218(9) PDEU.

2. REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA

Pristojni organi držav članic EU so julija 2014 potrdili dokument[14] o skupnem razumevanju Konvencije, Protokola in uredbe REACH.

Odločitev o predložitvi predloga za vključitev PFOA in njenih spojin na seznam v Prilogi A h Konvenciji temelji na zaključkih tega dokumenta o skupnem razumevanju, kjer je navedeno, da postopek za vključitev snovi v Prilogo XVII (omejitev) k uredbi REACH lahko poteka vzporedno s postopkom vključitve snovi v eno izmed prilog h Konvenciji ter da bi dokončanje postopka za omejitev snovi na podlagi uredbe REACH lahko olajšalo oblikovanje stališča EU za konferenco pogodbenic, ko se bo sprejemala odločitev o vključitvi navedene snovi na seznam.

V primeru da so PFOA in njene spojine imenovane za vključitev na seznam v Prilogi A h Konvenciji, se bo pričelo nadaljnje obdobje za razpravo in oceno z zainteresiranimi deležniki ter drugimi zainteresiranimi stranmi v okviru Konvencije.

3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA

Ta predlog bo vodil k pripravi dokumentacije na podlagi določb člena 8(1) in meril iz Priloge D h Konvenciji, čemur bo sledila predložitev predloga sekretariatu Konvencije, da se PFOA in njene spojine dodajo Prilogi A h Konvenciji.

2015/0066 (NLE)

Predlog

SKLEP SVETA

o predložitvi predloga za vključitev dodatnih kemikalij v Prilogo A k Stockholmski konvenciji o obstojnih organskih onesnaževalih v imenu Evropske unije

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 191(1) v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Unija je dne 16. novembra 2004 ratificirala Stockholmsko konvencijo o obstojnih organskih onesnaževalih (v nadaljnjem besedilu: Konvencija) s Sklepom Sveta 2006/507/ES z dne 14. oktobra 2004 o sklenitvi, v imenu Evropske skupnosti, Stockholmske konvencije o obstojnih organskih onesnaževalih[15].

(2) Kot pogodbenica Konvencije lahko Unija daje predloge za spremembo prilog h Konvenciji. Priloga A h Konvenciji navaja obstojna organska onesnaževala, ki jih je treba odpraviti.

(3) Glede na razpoložljive znanstvene informacije in poročila o pregledu ter ob upoštevanju meril za pregled iz Priloge D h Konvenciji kažejo perfluorooktanojska kislina (PFOA), njene soli in snovi, sorodne PFOA, ki se lahko pod določenimi okoljskimi pogoji razgradijo v PFOA (v nadaljevanju: PFOA in njene spojine), lastnosti obstojnih organskih onesnaževal.

(4) V skladu s členom 59(1) in dokumentacijo[16], pripravljeno na podlagi Priloge XV k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega Parlamenta in Sveta o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH)[17] so bile PFOA in njene amonijeve soli vključene na seznam snovi, ki vzbujajo veliko zaskrbljenost, saj je bilo zanje ugotovljeno, da izpolnjujejo merila iz člena 57(c) navedene uredbe kot strupene za razmnoževanje 1B, zlasti pa, da izpolnjujejo tudi merila iz člena 57(d) navedene uredbe kot snovi, ki so obstojne, se kopičijo v organizmu in so strupene.

(5) Poleg določb iz člena 69(4) uredbe REACH so PFOA in njene spojine trenutno obravnavane v dokumentaciji na podlagi Priloge XV[18], ki je bila predana Evropski agenciji za kemikalije, in sicer z namenom omejiti proizvodnjo, uporabo ali dajanje v promet PFOA in njenih spojin kot takih ali kot sestavin v drugih snoveh, zmeseh ali izdelkih.

(6) PFOA in njene spojine so snovi, za katere je značilna disperzivna uporaba po celem svetu in vsesplošna prisotnost v okolju. Nujno je ukrepanje na širši mednarodni ravni, saj ukrepi, sprejeti na ravni Unije, zaradi možnosti za prenos PFOA v okolju na velike razdalje ne zadostujejo za zagotavljanje visoke stopnje varstva okolja in zdravja ljudi.

(7) Unija bi zato morala predložiti predlog Sekretariatu Konvencije za uvrstitev PFOA in njenih spojin v Prilogo A h Konvenciji. Ta predlog in stališče Komisije glede pogojev za uvrstitev PFOA in njenih spojin v Prilogo A h Konvenciji bi morala upoštevati vse pomembne informacije, pridobljene med postopkom za omejitev na podlagi členov 68 do 73 uredbe REACH, ki poteka –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1. Unija predloži predlog za uvrstitev PFOA in njenih spojin v Prilogo A k Stockholmski konvenciji o obstojnih organskih onesnaževalih (Konvencija).

2. Komisija Sekretariatu Konvencije sporoči predlog v imenu Unije z vsemi zahtevanimi informacijami v skladu s Prilogo D h Konvenciji.

Člen 2

Ta sklep začne veljati z dnem sprejetja.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

[1] UL L 209, 31.7.2006, str. 1.

[2] UL L 158, 30.4.2004, str. 7.

[3] UL L 81, 19.3.2004, str. 35.

[4] van der Putte I, Murin M, van Velthoven M, Affourtit F. 2010. Analysis of the risks arising from

the industrial use of Perfluorooctanoic Acid (PFOA) and Ammonium Perfluorooctanoate (APFO)

and from their use in consumer articles. Evaluation of the risk reduction measures for potential

restrictions on the manufacture, placing on the market and use of PFOA and APFO. Evropska

Komisija, GD za podjetništvo in industrijo.

[5] Fluoropolimerji so visoko zmogljivi plastični materiali in fluoroelastomeri visoko zmogljive sintetične gume.

[6] UL L 396, 30.12.2006, str. 1.

[7] ED/69/2013 - na voljo na: http://echa.europa.eu/documents/10162/b54352de-0f2f-454c-bc83-04f191c560b7

[8] Na voljo na: http://echa.europa.eu/documents/10162/1b26b219-6783-4981-9acf-154d620937b4

[9] UL L 353, 31.12.2008, str. 1.

[10] Uredba Komisije (EU) št. 944/2013 (peta prilagoditev Uredbe (ES) št. 1272/2008 tehničnemu napredku) (UL L 261, 3.10.2013, str. 5).

[11] Uredba Komisije (EU) št. 317/2014 o spremembi Priloge XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 (snovi CMR) (UL L 93, 28.3.2104, str. 24).

[12] Poročilo o omejitvi PFOA, pripravljeno s strani Nemčije in Norveške, objavljeno na spletni strani Evropske agencije za kemikalije dne 17.12.2014. Na voljo na: http://www.echa.europa.eu/web/guest/restrictions-under-consideration

[13] OECD, 2006. SIDS Initial Assessment Report after SIAM 22 - Ammonium Perfluorooctanoate & Perfluorooctanic Acid, str. 1-210.

[14] CA/29/2014 – potrjen na 15. zasedanju pristojnih organov za uredbo REACH in uredbo o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi (CARACAL) julija 2014.

[15] UL L 209, 31.7.2006, str. 1.

[16] Na voljo na: http://echa.europa.eu/documents/10162/1b26b219-6783-4981-9acf-154d620937b4

[17] Uredba (ES) št. 1907/2006 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH), UL L 369, 30.12.2006, str.1.

[18] Poročilo o omejitvi PFOA, ki sta ga pripravili Nemčija in Norveška in je objavljeno na spletni strani Evropske agencije za kemikalije dne 17.12.2014. Na voljo na: http://www.echa.europa.eu/web/guest/restrictions-under-consideration