1.Uvod: izboljšanje vojaške mobilnosti v EU

Predsednik Juncker je v govoru o stanju v Uniji leta 2017 poudaril, da je treba do leta 2025 povsem razviti evropsko obrambno unijo. EU že sprejema potrebne ukrepe za vzpostavitev bolj učinkovite, odzivne in povezane Unije, ki si je sposobna prizadevati za skupne interese in prednostne naloge EU glede zavzemanja za mir in zagotavljanja varnosti svojih državljanov in ozemlja, k čemur poziva tudi globalna strategija za zunanjo in varnostno politiko EU. Z evropskim obrambnim akcijskim načrtom in zlasti evropskim obrambnim skladom se kaže zaveza Evrope, da z ambicioznimi ukrepi podpre države članice. Izboljšanje vojaške mobilnosti v Evropski uniji je eden od praktičnih ukrepov v ta namen in torej prispeva k oblikovanju Unije, ki varuje ter v kateri se evropska solidarnost in medsebojna pomoč učinkovito izvajata.

Petindvajset držav članic EU se je odločilo, da vključijo vojaško mobilnost med najbolj zavezujoče zaveze, ki so jih sprejeli na podlagi stalnega strukturnega sodelovanja, ki se je začelo 11. decembra 2017. Svet je 6. marca 2018 prav tako sprejel priporočilo o kažipotu za izvajanje stalnega strukturnega sodelovanja in sklep o pripravi seznama projektov, ki se bodo oblikovali v okviru PESCO. Decembra 2017 je bila vojaška mobilnost dodana skupnemu sklopu novih predlogov za izvajanje skupne izjave EU in zveze NATO iz julija 2016 . Evropski svet je decembra 2017 pozval visoko predstavnico, Komisijo in države članice EU, da nadaljujejo delo v zvezi z vojaško mobilnostjo, tako na ravni stalnega strukturnega sodelovanja kot v okviru sodelovanja med EU in zvezo NATO.

Vodilna načela pristopa EU

Na podlagi skupnega sporočila o izboljšanju vojaške mobilnosti v EU iz novembra 2017 in akcijskega načrta priložnostne delovne skupine za čezmejni vojaški prevoz znotraj Evrope v okviru Evropske obrambne agencije je namen tega akcijskega načrta zagotoviti usklajen okvir za tekoče in prihodnje programe, projekte, pobude in dejavnosti. Omogočil bo bolj usklajen pristop EU, okrepil solidarnost med državami članicami in povečal dodano vrednost EU.

Boljša mobilnost sil znotraj in zunaj EU bo izboljšala evropsko varnost tako, da bo državam članicam EU omogočila hitrejše ukrepanje v skladu z njihovimi obrambnimi potrebami in odgovornostmi, in sicer tako v okviru misij in operacij skupne varnostne in obrambne politike kot nacionalnih in večnacionalnih dejavnosti (npr. v okviru zveze NATO).

Tesno sodelovanje z državami članicami EU, vključno z vsemi njihovimi ustreznimi akterji, je ključno za izvajanje tega akcijskega načrta. Pri tem se bodo v celoti spoštovali suverenost držav članic EU nad njihovim ozemljem in nacionalni postopki odločanja glede vojaških premikov. Poleg tega bodo ukrepi za izboljšanje sodelovanja med institucijami, agencijami in organi Unije ter pristojnimi nacionalnimi organi v državah članicah EU sprejeti ob polnem spoštovanju različnih pristojnosti vključenih akterjev. Zagotoviti je treba tesno usklajevanje med tem akcijskim načrtom in projektom stalnega strukturnega sodelovanja, da se doseže dopolnjevanje rezultatov.

Prav tako je pomembno nadaljnje sodelovanje z zvezo NATO na področju vojaške mobilnosti v okviru izvajanja skupne izjave. V skladu s sklepi Sveta iz decembra 2017 sodelovanje in posvetovanje z zvezo NATO potekata na ravni osebja z rednimi srečanji o vprašanjih vojaške mobilnosti na vseh področjih (kopenskem, pomorskem in zračnem). Namen je zagotoviti usklajen pristop in sinergije med EU in zvezo NATO, da se učinkovito odpravijo obstoječe ovire, vključno s pravnimi, infrastrukturnimi in postopkovnimi, za olajšanje in pospešitev premikov in prečkanja meje vojaškega osebja in materiala, pri čemer se v celoti spoštujejo suverene nacionalne odločitve. To sodelovanje bo potekalo popolnoma odprto in pregledno ob polnem spoštovanju avtonomije odločanja in postopkov obeh organizacij, vključevanja ter vzajemnosti, brez poseganja v posebno naravo varnostne in obrambne politike katere koli države članice EU. Namen sodelovanja z vsemi ustreznimi zainteresiranimi stranmi bo optimizirati usklajevanje in učinkovitost, da se izkoristijo vse sinergije.

Rezultati priložnostne delovne skupine o čezmejnem vojaškem prevozu

Ta akcijski načrt temelji na načrtu o vojaški mobilnosti, ki ga je razvila priložnostna delovna skupina, ustanovljena v okviru Evropske obrambne agencije s sklepom njenega usmerjevalnega odbora septembra 2017. Priložnostna delovna skupina je v kažipotu opredelila naloge, odgovornosti in ambiciozne časovnice za izboljšanje vojaške mobilnosti v zvezi z naslednjimi štirimi vidiki: pravni vidiki; carine; vojaške zahteve, vključno z vojaškimi standardi, povezanimi z infrastrukturo in dovoljenja za čezmejne premike, vključno z diplomatskimi dovoljenji. Usmerjevalni odbor Evropske obrambne agencije je 9. februarja 2018 pozdravil kažipot in Evropski obrambni agenciji naložil, naj nadaljuje delo v zvezi z izboljšanjem vojaške mobilnosti, tudi v okviru izvajanja tega akcijskega načrta, ter mu letno poroča o napredku.

Poleg tega so države članice EU dejavne v številnih projektih in pobudah sodelovanja, ki jih olajšuje Evropska obrambna agencija: projektna skupina za premike in prevoz, večmodalno prometno vozlišče EU in tehnični dogovor o diplomatskih dovoljenjih.

2.Opredeljeni ukrepi

2.1 Vojaške zahteve

Opredelitev vojaških zahtev in dogovor o njih glede na potrebe EU in njenih držav članic bosta izhodišče za učinkovit pristop po vsej EU, ki zajema vse druge ukrepe, opredeljene v naslednjih razdelkih. Te zahteve bi morale vključevati tudi opredelitev infrastrukture, ki je potrebna za vojaško mobilnost. Od držav članic EU zahteva, da upoštevajo pristop v celotni upravi in poleg ministrstva za obrambo vključijo tudi druge organe.

Ključni ukrepi na ravni EU ·Evropska služba za zunanje delovanje/Vojaški štab EU bo pripravil/-a vojaške zahteve v tesnem sodelovanju z državami članicami EU, Komisijo in ustreznimi agencijami in organi Unije (vključno z Evropsko obrambno agencijo) ter v posvetovanju z zvezo NATO, kakor je ustrezno. ·Svet je pozvan, da do sredine leta 2018 preuči in potrdi vojaške zahteve, vključno z ustreznimi pripravljalnimi organi, tudi Vojaškim odborom EU.

2.2 Prometna infrastruktura