[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 9.4.2010

COM(2010)137 konč.

2010/0075 (NLE)

Predlog

SKLEP SVETA

o sklenitvi Sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo in njenimi državami članicami ter Republiko Korejo

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. Ozadje

Priloženi predlogi so pravni instrumenti za sklenitev Sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani:

– predlog Sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o prosti trgovini.

Pogajanja o Sporazumu o prosti trgovini med EU in Korejo so potekala v skladu s cilji iz Sporočila Komisije „Globalna Evropa: konkurenca v svetu“[1], ki zajema pregled prispevka trgovinske politike EU k evropski strategiji za gospodarsko rast in delovna mesta. V Sporočilu je potrjena zavezanost EU Svetovni trgovinski organizaciji (STO) kot edini najučinkovitejši strukturi za širjenje in upravljanje trgovine za dobro vseh. Poudarjeno je, da je razvojna agenda iz Dohe še naprej prednostna naloga EU. V Sporočilu je bilo prav tako navedeno, da mora EU graditi na temelju, ki ga je oblikovala STO za zagotovitev novih priložnosti za rast, in sicer z nadaljnjim odpiranjem trgov za trgovino in naložbe. V Sporočilu je bila opredeljena vrsta povezanih pobud na področju trgovinske politike, ki dopolnjujejo prizadevanja za obnovitev pogajanj v okviru STO. Kot del teh pobud so v Sporočilu predlagana pogajanja o skrbno izbranih celovitih sporazumih o prosti trgovini.

Svet je 23. aprila 2007 sprejel pogajalske direktive, nato pa so se 6. maja 2007 v Seulu začela pogajanja s Korejo. Cilj, ki ga je Komisija določila v obrazložitvenem memorandumu, priloženem priporočilu Komisije Svetu, naj Komisijo v imenu Evropske skupnosti in njenih držav članic pooblasti za pogajanja o sporazumu o prosti trgovini z Republiko Korejo, je zaključiti pogajanja najpozneje dve leti po njihovem dejanskem začetku. Komisar za trgovino in korejski minister za trgovino sta Sporazum o prosti trgovini parafirala 15. oktobra 2009 v Bruslju, kar je pomenilo zaključek pogajanj po manj kot 2,5 letih pogovorov.

O poteku pogajanj s Korejo je države članice ustno in pisno obveščal Odbor Sveta za trgovinsko politiko (prej Odbor iz člena 133). Evropski parlament je bil prav tako redno obveščan o razvoju prek svojega Odbora za mednarodno trgovino (odbor INTA).

Komisija je med pripravami na pogajanja pripravila osnutek ocene učinka, v katerem je analizirala možen učinek sporazuma o prosti trgovini z Južno Korejo. Sočasno s pogajanji je bila izvedena podrobnejša ocena trgovinskega trajnostnega učinka, ki proučuje morebitne gospodarske, socialne in okoljske učinke sporazuma. Prav tako so bile pripravljene dodatne študije s kakovostno in kvantitativno analizo Sporazuma o prosti trgovini.

Evropski parlament je 13. decembra 2007 sprejel resolucijo o trgovinskih in gospodarskih odnosih s Korejo, ki je znatno prispevala k pogajanjem.

2. Narava in področje uporabe sporazuma

Kot je določeno v pogajalskih direktivah Sveta, je bil cilj pogajanj o sporazumu o prosti trgovini s Korejo zagotovitev celovitega in uravnoteženega sporazuma, ki je popolnoma v skladu s pravili in obveznostmi STO. Sporazum naj bi zagotovil postopno in vzajemno liberalizacijo trgovine z blagom in storitvami ter pravila o trgovinskih vprašanjih.

Sporazum o prosti trgovini med EU in Korejo izpolnjuje te cilje in je prvi sporazum o prosti trgovini, o katerem so se pogajanja zaključila v okviru strategije za globalno Evropo. Vključuje vse ukrepe, potrebne za vzpostavitev območja proste trgovine, ki so usklajeni z določbami člena XXIV Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT 1994). Pogodbenici sta se strinjali, da bosta predvideli zaveze v zvezi z liberalizacijo in v 5 letih odpravili 98,7 % carin v tržni vrednosti za industrijo in kmetijstvo. Preostali delež carin bo skoraj v celoti odpravljen v daljših prehodnih obdobjih, z izjemo majhnega števila kmetijskih proizvodov, kot je riž ali česen.

Prav tako so za odpravo netarifnih ovir potekala pogajanja o sektorskih prilogah o elektroniki, motornih vozilih in delih ter zdravilih, medicinskih pripomočkih in kemikalijah. Sporazum o prosti trgovini vsebuje ločena poglavja o trgovinskih sredstvih, tehničnih ovirah v trgovini, sanitarnih in fitosanitarnih ukrepih, carini in olajševanju trgovine.

Sporazum vključuje tudi poglavje o storitvah, ustanavljanju in elektronskem poslovanju ter povezane programe zavez, ki bistveno presegajo zaveze obeh pogodbenic iz Splošnega sporazuma o trgovini s storitvami (GATS) in so v skladu s členom V GATS. Prav tako zajema poglavje o tekočih plačilih in pretoku kapitala.

Pravila iz Sporazuma o prosti trgovini določajo daljnosežne zaveze na področju konkurence, vključno z državno pomočjo, na področju intelektualne lastnine, vključno z izvrševanjem, ter na področju javnih naročil. V Sporazum so bile prav tako vključene izboljšane in zavezujoče horizontalne določbe o regulativni preglednosti na področjih, ki so pomembna za vzajemno trgovino in naložbe.

Sporazum vključuje protokola o pravilih o poreklu in upravni pomoči v carinskih zadevah, ki vsebujeta določbe o opredelitvi porekla proizvodov, kar je potrebno za določitev dajatev za trženje teh proizvodov, ter določbe o „dokazilih o poreklu“ in dogovorih o sodelovanju med carinskimi organi.

Sporazum o prosti trgovini prav tako vključuje namenski protokol o sodelovanju v kulturi, ki določa okvir za začetek dialoga o politiki in za sodelovanje pri olajševanju izmenjav v zvezi s kulturnimi dejavnostmi. Ta okvir zajema institucionalno ureditev za izvajanje, ki ni odvisna od Sporazuma o prosti trgovini, zlasti prek ustanovitve ločenega odbora in vzpostavitve posebnega mehanizma za reševanje sporov.

Nenazadnje so potekala pogajanja o poglavju o trgovini in trajnostnem razvoju, ki zajema socialno in okoljsko razsežnost. To poglavje vključuje določbe o sodelovanju in vzpostavlja nov mehanizem spremljanja, v katerega je vključena civilna družba prek foruma civilne družbe.

Institucionalne določbe predvidevajo ustanovitev Odbora za trgovino, ki bo nadzoroval izvajanje Sporazuma o prosti trgovini ter preučil načine za izboljšanje trgovinskih odnosov med pogodbenicama. Vključen je učinkovit mehanizem za reševanje sporov. Odbor za trgovino sestavljajo predstavniki Evropske unije in Koreje. Odbor za trgovino o svojih dejavnostih ter dejavnostih svojih posebnih odborov, delovnih skupin in drugih organov poroča Skupnemu odboru, ustanovljenem v skladu s posodobljenim okvirnim sporazumom. Posodobljeni okvirni sporazum in Sporazum o prosti trgovini kažeta na pomembno izboljšanje odnosov med EU in Korejo. Kot je zahteval Svet, sta ta sporazuma pravno in institucionalno povezana.

Komisija meni, da je Sporazum o prosti trgovini med EU in Korejo v največji možni meri skladen s pogajalskimi direktivami, ki jih je odobril Svet, in priporočili iz resolucije Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2007.

3. POSTOPKI

Sporazum o prosti trgovini do začetka svoje veljavnosti predvideva začasno uporabo Sporazuma.

Komisija je presodila, da je rezultat pogajanj zadovoljiv, in Svet poziva:

- da v imenu Unije sklene Sporazum o prosti trgovini.

Evropski parlament bo pozvan, da k sklenitvi Sporazuma o prosti trgovini da svoje soglasje.

Ker so države članice prav tako podpisnice Sporazuma, ga morajo ratificirati v skladu s svojimi notranjimi postopki.

2010/0075 (NLE)

Predlog

SKLEP SVETA

o sklenitvi Sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo in njenimi državami članicami ter Republiko Korejo

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 91, 100(2), 167(3) in 207, v povezavi s členom 218(6)(a)(v) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[2],

ob upoštevanju soglasja Evropskega parlamenta[3],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Svet je 23. aprila 2007 Komisijo pooblastil, da v imenu Evropske unije in njenih držav članic izvede pogajanja o sporazumu o prosti trgovini z Republiko Korejo.

(2) Ta pogajanja so bila zaključena, Sporazum o prosti trgovini med Evropsko unijo in njenimi državami članicami ter Republiko Korejo (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) pa je bil parafiran 15. oktobra 2009.

(3) Sporazum je bil v imenu Evropske unije podpisan […] in se je začasno uporabljal ob upoštevanju njegove poznejše sklenitve.

(4) Sporazum je treba odobriti.

(5) Ta sporazum ne vpliva na pravice investitorjev držav članic Evropske unije, da izkoristijo kakršno koli ugodnejšo obravnavo, določeno v katerem koli sporazumu o naložbah, katerega podpisnici sta država članica in Koreja.

(6) V skladu s členom 218(7) Pogodbe je primerno, da Svet Komisijo pooblasti, da odobri nekatere manjše spremembe Sporazuma. Komisijo je treba pooblastiti, da prekine upravičenost koprodukcij, kot je določena v členu 5 Protokola o sodelovanju v kulturi, razen če Komisija določi, da je treba upravičenost ohraniti, in če to odobri Svet v skladu s posebnim postopkom, ki je potreben zaradi občutljive narave te točke sporazuma, ki ga sklenejo Evropska unija in njene države članice. Poleg tega je Komisijo treba pooblastiti, da odobri spremembe, ki jih sprejme delovna skupina za geografske označbe v skladu s členom 10.25 Sporazuma.

(7) Primerno je določiti zadevne postopke za zaščito geografske označbe, ki se zaščitijo v skladu s Sporazumom.

(8) Komisija je pri opravljanju svoje naloge v skladu s členom 17 Pogodbe o Evropski uniji zavezana k aktiviranju postopkov v zvezi z omejitvami povračila carin, zaščitnimi ukrepi in reševanjem sporov, kadar so izpolnjeni pogoji iz zadevnih določb. Pri izvajanju člena 14 (Povračilo ali oprostitev carin) Protokola o opredelitvi „proizvodov s poreklom“ in metod upravnega sodelovanja iz Sporazuma bo Komisija upoštevala izjavo, ki jo je predložila ob sprejemu tega sklepa –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sporazum o prosti trgovini med Evropsko unijo in njenimi državami članicami ter Republiko Korejo se sklene v imenu Evropske unije.

Besedilo Sporazuma je priloženo temu sklepu.

Člen 2

Predsednik Sveta imenuje osebo, pristojno, da v imenu Evropske unije predloži uradno obvestilo iz člena 15.10.2 Sporazuma, s čimer bo izraženo soglasje Evropske unije, da jo Sporazum zavezuje.

Člen 3

1. Komisija Koreji predloži uradno obvestilo, da Evropska unija ne bo podaljšala obdobja za upravičenost koprodukcij v skladu s členom 5 Protokola o sodelovanju v kulturi po postopku iz člena 5(8) navedenega protokola, razen če Svet štiri mesece pred koncem takega obdobja upravičenosti na predlog Komisije odobri podaljšanje tega obdobja. Če Svet odobri podaljšanje obdobja upravičenosti, se ta določba ponovno začne uporabljati ob koncu podaljšanega obdobja upravičenosti. O podaljšanju obdobja upravičenosti Svet odloča soglasno.

2. Komisija za namene uporabe člena 10.25 Sporazuma v imenu Evropske unije odobri spremembe Sporazuma na podlagi odločitev delovne skupine za geografske označbe. Kadar zainteresirane strani ne morejo doseči dogovora po pripombah v zvezi z geografskimi označbami, Komisija sprejme tako stališče na podlagi postopka iz člena 15(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006. Obdobje iz člena 4(3) Sklepa 1999/468/ES je en mesec.

Člen 4

1. Ime, zaščiteno v skladu s pododstavkom C „Geografske označbe“ iz poglavja 10 Sporazuma, lahko uporablja vsak gospodarski subjekt, ki trži kmetijske proizvode, živila, vina, aromatizirana vina ali žgane pijače, ki so v skladu z ustrezno specifikacijo.

2. Institucije Evropske unije in države članice okrepijo zaščito, določeno v členih od 10.18 do 10.23 Sporazuma, tudi na zahtevo zainteresirane strani.

Člen 5

Stališče Odbora za sodelovanje v kulturi pri odločitvah s pravnim učinkom določi Svet v skladu s Pogodbo. Predstavniki Evropske unije v Odboru za sodelovanje v kulturi so visoki uradniki iz upravnih organov Komisije in držav članic, ki imajo strokovno znanje in izkušnje v kulturnih zadevah in praksah in ki zastopajo stališče Evropske unije v skladu s Pogodbo.

Člen 6

Veljavna določba za sprejetje potrebnih izvedbenih pravil za uporabo pravil iz Priloge II(a) k Protokolu o opredelitvi „proizvodov s poreklom“ in metod upravnega sodelovanja iz Sporazuma je člen 247a Uredbe (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992.

Člen 7

Ta sporazum se ne razlaga tako, kot da podeljuje pravice ali uvaja obveznosti, na katere se je možno neposredno sklicevati pred sodišči Evropske unije ali držav članic.

V Bruslju, […]

Za Svet

Predsednik […]

OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA S PRORAČUNSKIM VPLIVOM, OMEJENIM IZKLJUČNO NA STRAN PRIHODKOV

1. NASLOV PREDLOGA:

SKLEP SVETA o sklenitvi Sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo in Korejo.

2. PRORAČUNSKE VRSTICE:

Poglavje in člen: 12 0

Znesek, predviden v proračunu za konec obdobja izvajanja

3. FINANČNI VPLIV

( Predlog nima finančnih posledic

( Predlog nima finančnega vpliva na odhodke, ima pa finančni vpliv na prihodke – učinek je naslednji:

v mio EUR (na eno decimalno mesto natančno)

Proračunska vrstica | Prihodki[4] | 12-mesečno obdobje z začetkom dd. mm. llll | [Leto n] |

Člen … | Vpliv na lastna sredstva | 801,2 |

Stanje po ukrepu |

[n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5] |

Člen … |

Člen … |

4. UKREPI PROTI GOLJUFIJAM

Za zaščito lastnih sredstev Evropske unije Sporazum vsebuje določbe, katerih cilj je zagotoviti, da država partnerica pravilno izpolnjuje pogoje, določene za uporabo trgovinskih koncesij iz točke 3 „Finančni vpliv“, zlasti pogoje iz Protokola 1 o pravilih o poreklu in Protokola 2 o vzajemni upravni pomoči v carinskih zadevah. Te določbe dopolnjujejo carinsko zakonodajo EU, ki se uporablja za vso uvoženo blago (zlasti carinski zakonik EU in njegove izvedbene določbe), ter določbe o odgovornosti držav članic v zvezi z nadzorom lastnih sredstev (zlasti Uredba Sveta 1150/2000).

5. DRUGE PRIPOMBE

Ta ocena temelji na povprečnem uvozu v obdobju 2004–2006. To bi moralo bolj realistično odražati razvoj uvoza iz Koreje. Vendar se pri tem ne upošteva verjetno povečanje uvoza proizvodov, za katere se bodo carine zmanjševale postopoma, kar bo deloma nadomestilo izgubo prihodkov.

[1] „Globalna Evropa: konkurenca v svetu“ – COM (2006) 567, 4.10.2006.

[2] UL C , , str. .

[3] UL C , , str. .

[4] Pri tradicionalnih lastnih sredstvih (kmetijske dajatve, prelevmani za sladkor, carine) morajo biti navedeni neto zneski, tj. bruto zneski po odbitku 25 % stroškov pobiranja.