[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 22.12.2005

COM(2005) 690 konč.

2005/0267 (CNS)

Predlog

OKVIRNI SKLEP SVETA

o pripravi in vsebini izmenjave podatkov, izpisanih iz kazenske evidence, med državami članicami

(predložila Komisija)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

OZADJE PREDLOGA |

110 | Razlogi za predlog in njegovi cilji Izboljšanje kakovosti izmenjave podatkov o kazenskih obsodbah je bilo določeno kot prednostna naloga na Evropskem svetu 25. in 26. marca 2004 v Deklaraciji o boju proti terorizmu ter potrjeno v Haaškem programu, ki ga je sprejel Evropski svet 4. in 5. novembra 2004. Ti cilji se odražajo v akcijskem načrtu, ki sta ga za izvedbo Haaškega programa sprejela skupaj Komisija in Svet 2. in 3. junija 2005. Ta predlog odgovarja na pričakovanja, izražena na Svetu za pravosodje in notranje zadeve 14. aprila 2005, po objavi Bele knjige o izmenjavi podatkov o kazenskih obsodbah in učinku le-teh v Evropski uniji v januarju 2005 ter splošni razpravi, ki je temu sledila. |

120 | Splošno ozadje Podatki o kazenskih obsodbah zdaj krožijo med državami članicami na podlagi sistemov, določenih v Evropski konvenciji o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah iz leta 1959 (konvencija Sveta Evrope, v nadaljnjem besedilu „Konvencija iz leta 1959“). Ti sistemi imajo nekatere pomanjkljivosti, ki so bile analizirane v Beli knjigi. Iz tega izhaja, da nacionalna sodišča pogosto izrekajo kazni izključno na podlagi izjave o obsodbah iz svojega nacionalnega registra in ob popolnem nepoznavanju obsodb, ki bi lahko bile izrečene v drugih državah članicah. |

130 | Veljavne določbe na področju, na katerega se nanaša predlog Komisija je 13. oktobra 2004 sprejela prvi predlog Sklepa Sveta o izmenjavi podatkov, izpisanih iz kazenske evidence, katerega cilj je bil kratkoročno izboljšanje sistemov Konvencije iz leta 1959, zlasti s skrajšanjem rokov za posredovanje (sprejel Svet 21. novembra 2005). Vendar jih ne spreminja bistveno in pomeni le prvi delen odgovor na njihove pomanjkljivosti. Namen sedanjega predloga, ki vključuje izboljšave k temu sklepu, je temeljito prenoviti te sisteme za zagotovitev, da lahko država članica državljanstva zagotovi pravilen in izčrpen odgovor na zahtevke, ki so naslovljeni nanjo. |

140 | Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije Predlog spoštuje temeljne pravice. Vsebuje vrsto določb, namenjenih za zagotavljanje višje in ustrezne ravni varstva osebnih podatkov, ki jih država članica, ki je izrekla obsodbo, posreduje državi članici državljanstva. Predlog vključuje in dopolnjuje določbe Sklepa z dne 21. novembra 2005, ki določajo omejitve za državo članico prosilko glede uporabe podatkov, ki jih je prejela na podlagi zahtevka (člen 9). Prav tako določa posebna pravila za ponovno posredovanje podatkov s strani države članice državljanstva, ki jih je le-ta prvotno dobila od države članice, ki je izrekla obsodbo, s tem, da razlikuje med zahtevki, poslanimi v okviru kazenskega postopka, in drugimi (člen 7). Če se zahtevek pošlje zaradi druge uporabe kot za kazenski postopek, bo samo država članica, ki je izrekla obsodbo, lahko odločila, ali se lahko glede na namen zahtevka podatki o kazenskih obsodbah posredujejo v celoti. Država članica državljanstva bo morala torej pri državi članici, ki je izrekla obsodbo, preveriti, ali lahko in po potrebi v kolikšni meri lahko posreduje te podatke državi članici prosilki. Ista načela se uporabljajo v primeru, ko zahtevek pošlje tretja država na podlagi člena 13 Konvencije iz leta 1959, v izogib temu, da ji država članica državljanstva ne posreduje več podatkov kot državi članici. |

POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANKAMI IN PRESOJA VPLIVA |

Posvetovanje z zainteresiranimi strankami |

219 | O teh vprašanjih se je prej opravilo obsežno posvetovanje in pridobivanje strokovnega mnenja: 1) V letih 2001 in 2002 sta bili izvedeni študiji o kazenski evidenci (Institute of Advanced Legal Studies (ISLA) – program Falcone (2000/FAL/168) in Institute for International Research on Criminal Policy (IRCP) – program Grotius (2001/GRP/024)). 2) Aprila 2004 so bili državam članicam poslani podrobni vprašalniki o delovanju njihovih nacionalnih kazenskih evidenc. Odgovori so bili povzeti in analizirani v Beli knjigi. 3) V veliki meri so bili za mnenje vprašani strokovnjaki držav članic, pristojni za nacionalne kazenske evidence, ter pristojna ministrstva. Odgovorili so na vprašalnik in sodelovali na več srečanjih strokovnjakov (med drugim 27. in 28. septembra 2004 ter 14. in 15. marca 2005). Svet je možnosti, ki jih je predlagala Komisija, proučil 14. aprila 2005. |

Zbiranje in uporaba strokovnega znanja in izkušenj |

229 | Zunanje strokovno znanje in izkušnje niso bile potrebne. |

230 | Presoja vpliva Se ne uporablja. |

PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA |

305 | Povzetek predlaganih ukrepov Na zasedanju Sveta 14. aprila 2005 so se države članice izrekle za ohranitev sedanjega načela centralizacije podatkov o kazenskih obsodbah, izrečenih proti enemu od njihovih državljanov, v državi članici državljanstva. Vendar ta rešitev velja samo za državljane držav članic in ni prilagojena za primere, kadar gre za državljane tretjih držav, obsojene na ozemlju Evropske unije (ali za osebe, katerih državljanstvo je neznano). Glede zadnjih so se države članice izrekle za oblikovanje indeksa obsojenih oseb – omejenega na elemente, ki omogočajo njihovo identifikacijo – za preprosto ugotavljanje, v kateri državi članici so bili obsojeni. V svoji beli knjigi je Komisija priporočila oblikovanje indeksa, ki bi zajemal tako državljane držav članic kot tudi državljane tretjih držav. Ta predlog v glavnem obravnava zgoraj opisani prvi del, njegov namen pa je zagotoviti, da je država članica državljanstva sposobna zagotoviti pravilen in izčrpen odgovor na zahtevke o predhodnih sodnih zadevah, ki so naslovljeni nanjo glede njenih državljanov. Prav tako vzpostavlja okvir, ki bo omogočil oblikovanje in razvoj informacijskega sistema za izmenjavo podatkov o kazenskih obsodbah, ki bo temeljil na uporabi „poenotene evropske oblike“ – ta bo omogočila izmenjavo teh podatkov v enotni informacijski obliki, ki jo samodejne naprave zlahka prevedejo. |

Pravna podlaga Gre za člen 31 Pogodbe o Evropski uniji, spremenjene s Pogodbo iz Nice, ki obravnava skupno delovanje na področju pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, in člen 34(2)(b). |

320 | Načelo subsidiarnosti Načelo subsidiarnosti se uporabi, kadar predlog ne vpliva na področje, na katerem velja izključna pristojnost Skupnosti. |

321 | Cilj je izboljšati kakovost izmenjave podatkov o kazenskih obsodbah, ki jih trenutno ureja Konvencija iz leta 1959, na ravni Evropske unije. To zahteva, da vse države članice spoštujejo vrsto obveznosti, katerih namen je zagotoviti, da lahko država članica državljanstva na prejete zahtevke o predhodnih sodnih zadevah poda izčrpen odgovor, zaradi tega pa je potrebno usklajeno delovanje na evropski ravni. Nasprotno pa mora vsaka država članica določiti najprimernejši način za izpolnitev teh obveznosti (na primer opredelitev stopnje postopka, na kateri je treba ugotoviti državljanstvo obsojene osebe, ali podrobna pravila za hrambo posredovanih podatkov). Predlog je zato v skladu z načelom subsidiarnosti. |

Načelo sorazmernosti Predlog je v skladu z načelom sorazmernosti, saj se pravila o pripravi in vsebini izmenjave, ki jih postavlja, omejujejo na okvire, ki so potrebni za doseganje zgoraj opisanih ciljev. Na primer: |

331 | – predlog določa, da mora biti obsodbam, posredovanim v nacionalno kazensko evidenco, priložen zaznamek o državljanstvu obsojene osebe, če gre za državljana katere koli države članice. Brez tega podatka nacionalna kazenska evidenca ne more nuditi podatkov državi članici državljanstva o obsodbah njenih državljanov. Vendar državam članicam prepušča skrb, da odločijo, na kateri stopnji postopka in v kakšni obliki mora biti ta podatek prejet. – predlog povzema načelo obveznosti posredovanja državi članici državljanstva iz člena 22 s tem, da odpravlja izvzetje od uradnega obvestila, ki ga določa za primer, kadar je oseba tudi državljan države, ki je izrekla obsodbo. Ukinitev te izjeme, ki bo omogočila, da se brez razlikovanja obrne na eno ali drugo državo članico državljanstva osebe, je bistvena za zagotovitev dostopa države prosilke, ki ni vedno seznanjena z dvojnim državljanstvom osebe, do izčrpnih podatkov. – predlog nalaga obveznost hrambe podatkov, posredovanih državi članici državljanstva, vendar bo vsaka država članica določila podrobna pravila za hrambo teh podatkov. Sorazmernost finančnih in upravnih stroškov |

332 | Približevanje zakonodaje, ki ga izvaja ta predlog, je strogo omejeno na to, kar je potrebno za zagotovitev, da lahko država članica državljanstva hitro zagotovi pravilen, izčrpen in razumljiv odgovor na prejete zahtevke o predhodnih sodnih zadevah. Poleg oblikovanja delno centraliziranega sistema, kakršnega je Komisija predvidela v svoji beli knjigi, bosta k uresničenju tega cilja pripomogli opredelitev dveh kategorij obveznosti, na katere se sklicuje zgoraj, ter vzpostavitev informacijskega sistema za izmenjavo, ki temelji na poenoteni evropski obliki. Stroški, ki bi lahko nastali za nacionalne uprave, bodo torej sorazmerni z zasledovanimi cilji. |

Izbira instrumentov |

342 | Predlagano delovanje zaključuje približevanje določenih nacionalnih pravil o pripravi in vsebini kazenskih evidenc, kar nalaga uporabo okvirnega sklepa. Zaradi pomanjkljivosti sedanjih sistemov in njihovih posledic je takšno delovanje nujno. |

PRORAčUNSKE POSLEDICE |

409 | Edina proračunska posledica predloga bo izhajala iz delovanja postopka komitologije, ki ga nalaga predlog. Sklepi, ki bodo sprejeti v skladu s tem postopkom in ki bi lahko imeli proračunske posledice, bodo zajeti z Okvirnim programom „Temeljne pravice in pravosodje“. |

DODATNE INFORMACIJE |

510 | Poenostavitev |

511 | Predlog uvaja poenostavitev zakonodajnega okvira, ker vključuje prvi niz izboljšav, ki jih je za obstoječe sisteme izmenjave prinesel Sklep z dne 21. novembra 2005, ki ga ta predlog razveljavlja. |

520 | Razveljavitev veljavnih zakonskih določb Sprejetje predloga bo povzročilo razveljavitev nekaterih zakonskih določb. Predlog nadomesti člen 22 Konvencije iz leta 1959 v odnosih med državami članicami in razveljavi Sklep z dne 21. novembra 2005, vendar vključuje primerne določbe tega sklepa. |

540 | Preoblikovanje zakonodaje Predlog vsebuje preoblikovanje veljavnih zakonskih določb. |

570 | Podrobna obrazložitev predloga po poglavjih ali po členih Ta oddelek vsebuje kratko analizo glavnih členov predloga, ki niso povzeti iz Sklepa z dne 21. novembra 2005 in ki zgoraj še niso bili opisani. Člen 2 – Opredelitve Opredelitvi izrazov „kazenska evidenca“ in „obsodba“ sta enaki tistima iz predloga Okvirnega sklepa o upoštevanju obsodb med državami članicami Evropske unije v novem kazenskem postopku, ki ga je Komisija sprejela 17. marca 2005 (COM(2005) 91). Opredelitev „obsodb“ je skladna z običajnim področjem uporabe medsebojne pravne pomoči in zajema odločitve mešane narave, upravne in kazenske, kakršne obstajajo v nekaterih državah članicah, zlasti da bi se vključili določeni prometni prekrški, za katere je poznavanje predhodnih zadev še posebej koristno. Za ostalo je izbrana opredelitev namenoma omejevalna, tako da zajema samo obsodbe v ožjem smislu, torej pravnomočne sodbe kazenskih sodišč (ali tiste, ki bi glede „upravnih/kazenskih“ prekrškov lahko bile sodbe), ki se v vseh državah članicah lahko obravnavajo kot obsodbe. Ne posega v opredelitve, ki bodo sprejete v okviru del o „ne bis in idem“. „Kazenska evidenca“ je nacionalni register, ki vsebuje te obsodbe. Nekatere države članice imajo lahko več registrov. Člen 4 – Obveznosti države članice, ki je izrekla obsodbo Glej oddelek 3 (zlasti naslova „subsidiarnost“ in „sorazmernost“). Upoštevati je treba, da odstavek 5 povzema določbe člena 4 dodatnega protokola z dne 17. marca 1978 h Konvenciji iz leta 1959. Člen 5 – Obveznosti države članice državljanstva Ta člen določa obveznost hrambe in posodabljanja posredovanih podatkov. Natančneje določa, da se morajo spremembe in ukinitve v državi članici, ki je izrekla obsodbo, odražati v državi članici državljanstva in da mora slednja uporabiti samo posodobljene podatke. Ta pravila tako ne morejo privesti do tega, da bi bila oseba obravnavana slabše, kakor bi bila, če bi obsodbo izreklo nacionalno sodišče. Na primer, če bi nacionalna pravila, ki urejajo vpise v nacionalno kazensko evidenco, privedla do izbrisa zaznamka obsodbe v primeru nacionalne obsodbe, država članica državljanstva ne bi mogla več uporabiti teh podatkov v okviru nacionalnega postopka (nasprotno bi morala biti še vedno sposobna, da jih na podlagi zahtevka posreduje drugi državi članici). Ta načela so se že delno pojavila v členu 6 predloga Okvirnega sklepa o upoštevanju obsodb, ki je bil sprejet na Svetu 14. aprila 2005, in bi jih bilo treba posledično prilagoditi. Člen 7 – Odgovor na zahtevek za podatke o obsodbah Ta člen vsebuje določbe, namenjene za zagotavljanje višje in ustrezne ravni varstva osebnih podatkov, ki jih država članica, ki je izrekla obsodbo, posreduje državi članici državljanstva (glej naslov oddelka 1, posvečen temeljnim pravicam). Člen 7(1) razlikuje med podatki, posredovanimi pred in po začetku veljavnosti Okvirnega sklepa, za pojasnitev, da se obveznosti hrambe v celoti in posodabljanja, določene v členu 5(1) in (2), uporabljajo samo za podatke, posredovane po začetku veljavnosti Okvirnega sklepa. Člen 9 – Pogoji za uporabo osebnih podatkov Odstavki 1, 2 in 5 so povzeti po Sklepu z dne 21. novembra 2005. Odstavek 3 omili načelo, postavljeno v odstavkih 1 in 2, s tem, da dopušča omejeno ponovno uporabo podatkov, posredovanih za namen preprečitve neposredne in resne nevarnosti za javno varnost. Členi 11 do 13 – oblika in komitologija Izboljšano pošiljanje podatkov o kazenskih obsodbah je le delno uporabno, če država članica podatkov, ki jih prejme, ne razume. K izboljšanju medsebojnega razumevanja bo pripomogla opredelitev „poenotene evropske oblike“, ki omogoča izmenjavo podatkov v enotni informacijski obliki, ki jo samodejne naprave zlahka prevedejo. Ta okvirni sklep določa vzpostavitev odbora, ki bo pomagal Komisiji pri opredelitvi in razvoju tega sistema za izmenjavo. Člen 14 – Povezava z drugimi pravnimi akti Predlog dopolnjuje člen 13 Konvencije iz leta 1959. Ne nadomešča možnosti, ki je na razpolago pravosodnim organom, da posredujejo podatke o kazenski evidenci neposredno drug drugemu v skladu s členom 6(1) Konvencije o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah med državami članicami Evropske unije z dne 29. maja 2000. Nasprotno predlog nadomesti člen 22 Konvencije iz leta 1959 v odnosih med državami članicami in razveljavi Sklep z dne 21. novembra 2005, vendar vključuje primerne določbe tega sklepa. |

1. 2005/0267 (CNS)

Predlog

OKVIRNI SKLEP SVETA

o pripravi in vsebini izmenjave podatkov, izpisanih iz kazenske evidence, med državami članicami

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti členov 31 in 34(2)(b) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije[1],

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta[2],

ob upoštevanju naslednjega:

2. Evropska unija si je za cilj zadala, da državljanom zagotovi višjo raven varstva v območju svobode, varnosti in pravice. Za ta cilj je potrebno, da pristojni organi držav članic izmenjajo podatke o kazenskih obsodbah oseb, ki bivajo na ozemlju držav članic.

3. V skladu s sklepi Evropskega sveta v Tampereju 15. in 16. oktobra 1999 je Svet 29. novembra 2000 sprejel program ukrepov za izvajanje načela vzajemnega priznavanja sodnih odločb v kazenskih zadevah[3]. Ta okvirni sklep prispeva k doseganju ciljev, predvidenih z ukrepom št. 3 programa, ki predlaga uvedbo vzorca zahtevka za predhodne sodne zadeve, prevedenega v različne jezike Evropske unije, ki bi se zgledoval po vzorcu, izdelanem v okviru schengenskih organov.

4. V končnem poročilu o prvi oceni, ki je bila posvečena medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah[4], so bile države članice pozvane, naj poenostavijo postopke prenosa dokumentov med državami, če je potrebno z uporabo enotnih obrazcev za olajšanje medsebojne pravne pomoči.

5. Izboljšanje kakovosti izmenjave podatkov o kazenskih obsodbah je bilo določeno kot prednostna naloga na Evropskem svetu 25. in 26. marca 2004 v Deklaraciji o boju proti terorizmu ter potrjeno v Haaškem programu[5], ki ga je sprejel Evropski svet 4. in 5. novembra 2004 in ki poziva k izboljšanju izmenjave podatkov iz nacionalnih registrov obsodb in prepovedi. Ti cilji se odražajo v akcijskem načrtu, ki sta ga za izvedbo Haaškega programa sprejela skupaj Komisija in Svet 2. in 3. junija 2005.

6. Ta predlog okvirnega sklepa odgovarja na pričakovanja, izražena na Svetu za pravosodje in notranje zadeve 14. aprila 2005, po objavi Bele knjige o izmenjavi podatkov o kazenskih obsodbah in učinku le-teh v Evropski uniji[6] ter splošni razpravi, ki je temu sledila. Zlasti predvideva izboljšanje izmenjave podatkov o kazenskih obsodbah, izrečenih proti državljanom Evropske unije. Dostop do podatkov o obsodbah, izrečenih na ozemlju Evropske unije proti državljanom tretjih držav ali osebam, katerih državljanstvo je nepoznano, postavlja posebna vprašanja in bo predmet poznejših predlogov.

7. Podatke o obsodbah, izrečenih v drugih državah članicah, trenutno urejata člena 13 in 22 Evropske konvencije o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah iz leta 1959[7], ki pa zaradi počasnosti ne ustreza več zahtevam pravosodnega sodelovanja na takem območju, kot je Evropska unija.

8. Namen tega okvirnega sklepa je nadomestiti določbe člena 22 Konvencije. Okvirni sklep povzema in natančneje opredeljuje obveznosti države članice, ki je izrekla obsodbo, da državi članici državljanstva posreduje podatke o kazenskih obsodbah, izrečenih proti tem državljanom, poleg tega pa je primerno, da se vzpostavi obveznost hrambe teh podatkov v državi članici državljanstva za zagotovitev, da lahko ta država poda celovit odgovor na zahtevke za podatke, ki ji jih bodo poslale druge države članice.

9. Določbe tega okvirnega sklepa o zahtevkih za podatke, izpisane iz kazenske evidence, ne smejo vplivati na možnost pravosodnih organov, da si podatke o kazenski evidenci posredujejo neposredno v skladu s členom 6(1) Konvencije o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah med državami članicami Evropske unije, osnovane v aktu Sveta z dne 29. maja 2000[8].

10. Izboljšano pošiljanje podatkov o kazenskih obsodbah je le delno uporabno, če države članice niso zmožne upoštevati posredovanih podatkov. Svet je XXX sprejel Okvirni sklep o upoštevanju obsodb med državami članicami Evropske unije v novem kazenskem postopku[9].

11. Osebni podatki, obdelani v okviru izvajanja tega okvirnega sklepa, so varovani v skladu z določbami Okvirnega sklepa XXX o varstvu osebnih podatkov, obdelanih v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah[10]. Ta okvirni sklep med drugim vključuje določbe Sklepa z dne 21. novembra 2005 o izmenjavi podatkov, izpisanih iz kazenske evidence[11], ki določajo omejitve za državo članico prosilko glede uporabe podatkov, ki jih je prejela na podlagi svojega zahtevka. Te določbe dopolnjuje z določitvijo tudi posebnih pravil za ponovno posredovanje podatkov o kazenskih obsodbah s strani države članice državljanstva, ki jih je le-ta prvotno dobila od države članice, ki je izrekla obsodbo.

12. V skladu s Priporočilom št. R (84) 10 Sveta Evrope o kazenski evidenci in rehabilitaciji obsojenih oseb je glavni namen institucije kazenske evidence obveščanje organov, odgovornih za sistem kazenskega pravosodja, o predhodnih zadevah osebe, ki je predmet sodnih postopkov, z namenom, da se sklep, ki ga je treba sprejeti, lažje prilagodi na posamezno stanje. Ker mora biti vsaka druga uporaba kazenske evidence, ki bi lahko ogrozila možnosti resocializacije obsojene osebe, čim bolj omejena, je lahko uporaba podatkov, posredovanih v skladu s tem okvirnim sklepom, v druge namene kot za kazenske postopke omejena v skladu z nacionalno zakonodajo zaprošene države in države prosilke.

13. Izboljšano pošiljanje podatkov o kazenskih obsodbah je le delno uporabno, če država članica podatkov, ki jih prejme, ne razume. K izboljšanju medsebojnega razumevanja bo pripomogla opredelitev „poenotene evropske oblike“, ki omogoča izmenjavo podatkov v enotni informacijski obliki, ki jo samodejne naprave zlahka prevedejo. Treba je sprejeti ukrepe, potrebne za izvajanje sistema za izmenjavo podatkov, določenega v tem okvirnem sklepu, v skladu z regulatornim postopkom iz člena 13 tega okvirnega sklepa.

14. Ta okvirni sklep spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki so priznana zlasti v Listini o temeljnih pravicah Evropske unije.

15. Ta okvirni sklep spoštuje načelo subsidiarnosti iz člena 2 Pogodbe o Evropski uniji in člena 5 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ker države članice, ki delujejo enostransko, ne morejo zadovoljivo izboljšati sistemov za posredovanje obsodb med državami članicami in je zato potrebno usklajeno delovanje na ravni Evropske unije. V skladu z načelom sorazmernosti, kot je določeno v slednjem členu, ta okvirni sklep ne presega okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja –

SPREJEL NASLEDNJI OKVIRNI SKLEP:

Člen 1 Predmet

Predmet tega okvirnega sklepa je:

a) opredeliti podrobna pravila, po katerih država članica, v kateri je izrečena obsodba proti državljanu druge države članice (v nadaljnjem besedilu „država članica, ki je izrekla obsodbo“), posreduje obsodbo državi članici državljanstva obsojene osebe (v nadaljnjem besedilu „država članica državljanstva“);

b) opredeliti obveznosti hrambe teh podatkov, ki jih ima država članica državljanstva, in natančno opredeliti podrobna pravila, ki jih mora le-ta spoštovati, kadar odgovarja na zahtevek za podatke, izpisane iz kazenske evidence;

c) vzpostaviti okvir, ki bo omogočil oblikovanje in razvoj informacijskega sistema za izmenjavo podatkov o kazenskih obsodbah med državami članicami.

Člen 2 Opredelitve

V tem okvirnem sklepu se uporabljajo naslednje opredelitve:

a) „obsodba“: vsaka končna odločba kazenskega sodišča ali upravnega organa, zoper katero je možna pritožba na pristojno sodišče, zlasti kazensko, s katero je ugotovljena krivda osebe za kaznivo dejanje ali dejanje, kaznivo po nacionalnem pravu kot kršitev pravnih pravil;

b) „kazenska evidenca“: nacionalni register ali registri, ki vsebujejo obsodbe v skladu z nacionalnim pravom.

Člen 3Osrednji organ

16. Za namene tega okvirnega sklepa vsaka država članica določi osrednji organ. Vendar lahko države članice za sporočanje podatkov v skladu s členom 4 in za odgovore na zahtevke iz členov 6 in 7 določijo enega ali več osrednjih organov.

17. Vsak država članica obvesti Generalni sekretariat Sveta in Komisijo o organu ali organih, določenih v skladu z odstavkom 1. Generalni sekretariat Sveta sporoči ta podatek državam članicam in Eurojustu.

Člen 4 Obveznosti države članice, ki je izrekla obsodbo

1. Vsaka država članica sprejme potrebne ukrepe, da se vsaki obsodbi, izrečeni na njenem ozemlju, pri posredovanju v nacionalno kazensko evidenco doda zaznamek o državljanstvu obsojene osebe, če gre za državljana katere koli države članice.

2. Vsak osrednji organ v najkrajšem času obvesti osrednje organe drugih držav članic o kazenskih obsodbah državljanov teh držav članic, ki so bile izrečene na njegovem ozemlju, kakor so vpisane v kazensko evidenco.

Kadar je zadevna oseba državljan več držav članic, se podatki posredujejo vsaki od teh držav članic, tudi takrat, kadar je obsojena oseba državljan države članice, na ozemlju katere je bila obsojena.

3. Posredovanje podatkov o obsodbah zajema tudi zaznamek o trajanju hrambe vpisa obsodbe v register države članice, ki je izrekla obsodbo, kakršno izhaja iz uporabe nacionalne zakonodaje države članice, ki je izrekla obsodbo, v trenutku posredovanja obsodbe državi članici državljanstva.

4. Kasnejše ukrepe, sprejete ob uporabi nacionalne zakonodaje države članice, ki je izrekla obsodbo, ki obsegajo spremembo ali izbris podatkov iz kazenske evidence, vključno s spremembami glede trajanja hrambe podatkov, osrednji organ države članice, ki je izrekla obsodbo, nemudoma posreduje osrednjemu organu države članice državljanstva.

5. Država članica, ki je zagotovila podatke iz odstavkov 2 do 4, pošlje državi članici, ki predloži zahtevek, kopije sodb (in ukrepov, ki jih vsebuje) ter vse druge informacije, ki se na to nanašajo, da bi ji omogočila oceno, ali te sodbe zahtevajo ukrepe na interni ravni.

Člen 5 Obveznosti države članice državljanstva

1. Osrednji organ države članice državljanstva v celoti hrani podatke, posredovane na podlagi člena 4, da jih lahko ponovno posreduje v skladu s členom 7.

2. Kakršna koli sprememba ali izbris zaznamka v državi članici, ki je izrekla obsodbo, ima za posledico identično spremembo ali izbris podatkov, pridobljenih na podlagi člena 4, v državi članici državljanstva.

3. Država članica državljanstva lahko uporabi samo podatke, ki so posodobljeni v skladu z odstavkom 2. Obveznost iz odstavka 2 v nobenem primeru ne sme privesti do tega, da se zadevna oseba v okviru nacionalnega postopka obravnava slabše, kakor bi bila, če bi obsodbo izreklo nacionalno sodišče.

Člen 6Zahtevek za podatke o obsodbah

1. Kadar se zahtevajo podatki iz nacionalne kazenske evidence države članice, lahko osrednji organ v skladu z nacionalnim pravom pošlje zahtevek za izpis iz kazenske evidence in za podatke o kazenski evidenci osrednjemu organu druge države članice.

2. Kadar oseba zahteva podatke o svoji lastni kazenski evidenci, lahko osrednji organ države članice, v kateri se ta zahtevek vloži, v skladu z nacionalnim pravom pošlje zahtevek za izpis iz kazenske evidence in za podatke o kazenski evidenci osrednjemu organu druge države članice, če zadevna oseba je ali je bila prebivalec ali državljan države članice prosilke ali zaprošene države članice.

3. Vsi zahtevki za podatke s strani osrednjega organa države članice se pošljejo z uporabo obrazca iz Priloge.

Člen 7Odgovor na zahtevek za podatke o obsodbah

1. Kadar se zahtevek za podatke, izpisane iz kazenske evidence, pošlje osrednjemu organu države članice državljanstva v okviru kazenskega postopka pod pogoji iz člena 6, ta organ posreduje osrednjemu organu države članice prosilke naslednje podatke:

a) nacionalne obsodbe;

b) obsodbe, izrečene v drugih državah članicah, ki jih je prejel po začetku izvajanja tega okvirnega sklepa ob uporabi člena 4, kakor so shranjene v skladu s členom 5(1) in (2);

c) obsodbe, izrečene v drugih državah članicah, ki jih je prejel pred začetkom izvajanja tega okvirnega sklepa;

d) obsodbe, izrečene v tretjih državah, ki jih je prejel.

2. Kadar se zahtevek za podatke, izpisane iz kazenske evidence, pošlje osrednjemu organu države članice državljanstva pod pogoji iz člena 6 zaradi druge uporabe kot za kazenski postopek, ta organ odgovori na zahtevek v skladu z nacionalnim pravom glede nacionalnih obsodb in obsodb, izrečenih v tretjih državah, ki jih je prejel.

Osrednji organ države članice državljanstva takoj preveri pri osrednjem organu države članice, ki je izrekla obsodbo, ali se lahko in v kolikšni meri se lahko podatki glede obsodb, izrečenih v tej drugi državi članici, ki jih je prejel, posredujejo osrednjemu organu države članice prosilke.

Osrednji organ države članice, ki je izrekla obsodbo, odgovori osrednjemu organu države članice državljanstva v roku, ki temu drugemu osrednjemu organu omogoča spoštovanje rokov za odgovor iz člena 8.

Podatke o nacionalnih obsodbah, obsodbah, izrečenih v tretjih državah, in obsodbah, izrečenih v drugi državi članici, osrednji organ države članice državljanstva istočasno posreduje osrednjemu organu države članice prosilke.

3. Kadar tretja država na podlagi člena 13 Evropske konvencije o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah iz leta 1959 pošlje zahtevek za podatke, izpisane iz kazenske evidence, državi članici državljanstva, le-ta odgovori na zahtevek v skladu z nacionalnim pravom glede nacionalnih obsodb in obsodb, izrečenih v tretjih državah, ki jih je prejela.

Preden država članica državljanstva pošlje tretji državi na podlagi člena 13 Evropske konvencije o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah iz leta 1959 obsodbe, izrečene v drugih državah članicah, ki jih je prejela, preveri pri osrednjem organu države članice, ki je izrekla obsodbo, ali se lahko in v kolikšni meri se lahko ti podatki posredujejo tretji državi prosilki.

Osrednji organ države članice, ki je izrekla obsodbo, odgovori osrednjemu organu države članice državljanstva v razumnem roku.

Podatke o nacionalnih obsodbah, obsodbah, izrečenih v tretjih državah, in obsodbah, izrečenih v drugi državi članici, država članica državljanstva istočasno posreduje tretji državi prosilki.

4. Kadar se zahtevek za podatke, izpisane iz kazenske evidence, pošlje osrednjemu organu države članice, ki ni država članica državljanstva, ta organ posreduje osrednjemu organu države članice prosilke podatke o nacionalnih obsodbah. Če se zahtevek pošlje zaradi druge uporabe kot za kazenski postopek, ta organ nanj odgovori v skladu z nacionalnim pravom.

5. Odgovoru je priložena izjava o obsodbah pod pogoji, ki jih določa nacionalno pravo.

Člen 8 Roki za odgovor

1. Osrednji organ zaprošene države članice pošlje odgovor na zahtevek iz člena 6(1) osrednjemu organu države članice prosilke takoj in v vsakem primeru v roku, ki ne presega deset delovnih dni od dneva prejema zahtevka, pod pogoji, ki jih določajo nacionalna zakonodaja, ureditev ali praksa, z uporabo obrazca iz Priloge.

Kadar zaprošena država članica za identifikacijo osebe, na katero se nanaša zahtevek, potrebuje dodatne podatke, se takoj posvetuje z državo članico prosilko, da bi lahko zagotovila odgovor v desetih delovnih dneh od dneva prejema zahtevanih dodatnih podatkov.

2. Odgovor na zahtevek iz člena 6(2) se posreduje v roku, ki ne presega dvajset delovnih dni od dneva prejema zahtevka.

Člen 9Pogoji za uporabo osebnih podatkov

1. Osebne podatke, sporočene v skladu s členom 7(1) in (4) za uporabo v kazenskem postopku, lahko država članica prosilka uporabi samo v kazenskem postopku, za katerega jih je zahtevala, v skladu z obrazcem iz Priloge.

2. Osebne podatke, posredovane v skladu s členom 7(2) in (4) zaradi druge uporabe kot za kazenski postopek, lahko država članica prosilka v skladu s svojim nacionalnim pravom uporabi samo za namen, zaradi katerega jih je zahtevala, in v mejah, ki jih je v obrazcu določila zaprošena država članica.

3. Kljub odstavkoma 1 in 2 lahko država članica prosilka uporabi osebne podatke, posredovane v skladu s členom 7(1), (2) in (4), za preprečitev neposredne in resne nevarnosti za javno varnost.

4. Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da za osebne podatke, posredovane tretji državi na podlagi člena 7(3), veljajo iste omejitve glede uporabe kot za države članice na podlagi odstavkov 1, 2 in 3 tega člena.

5. Ta člen se ne uporablja za osebne podatke, ki jih država članica pridobi v skladu s tem okvirnim sklepom in ki izvirajo iz te države članice.

Člen 10Jeziki

Za namen posredovanja zahtevka iz člena 6(1) države članice prosilke zaprošeni državi članici se obrazec iz Priloge sestavi v uradnem jeziku ali enem od uradnih jezikov zaprošene države članice.

Zaprošena država članica odgovori bodisi v enem od svojih uradnih jezikov bodisi v drugem jeziku, ki ga sprejmeta obe državi članici.

Vsaka država članica lahko ob sprejetju tega okvirnega sklepa ali kasneje navede v izjavi, ki jo pošlje Generalnemu sekretariatu Sveta, uradni jezik ali uradne jezike institucij Evropskih skupnosti, ki jih sprejme. Generalni sekretariat Sveta sporoči te podatke državam članicam.

Člen 11 Oblika in druga podrobna pravila za pripravo in olajšanje izmenjave

1. Osrednji organi držav članic, ki niso začele z objavo iz odstavka 5 tega člena, si do poteka roka iz odstavka 6 tega člena posredujejo zahtevke, odgovore in druge ustrezne podatke na kakršen koli način, ki omogoča pisno sled, in pod pogoji, ki državi članici, ki jih prejme, omogoča ugotovitev pristnosti.

2. Osrednji organi držav članic si ob poteku roka iz odstavka 6 tega člena posredujejo podatke, izpisane iz kazenske evidence, na elektronski način v poenoteni obliki, ki omogoča zlasti vključitev naslednjih podatkov:

a) podatkov o osebi, ki ji je bila izrečena obsodba (priimek, ime, datum in kraj rojstva, psevdonim ali drugo ime, če ga oseba ima, spol, državljanstvo, pravna oblika in sedež za pravne osebe);

b) podatkov o vrsti obsodbe (datum in kraj, naziv in status organa, ki jo je izrekel);

c) podatkov o dejstvih, na podlagi katerih je bila izrečena obsodba (datum, kraj, vrsta, pravna opredelitev, kazenska zakonodaja, ki se uporablja);

d) podatkov o vsebini obsodbe (izrečen ukrep, glavna kazen, morebitne stranske kazni, poznejši elementi v zvezi z izvrševanjem kazni, morebitna prepoved).

3. Ta oblika ter druga podrobna pravila za pripravo in olajšanje izmenjave podatkov o kazenskih obsodbah med nacionalnimi organi držav članic se oblikujejo in po potrebi prilagodijo v skladu s postopkom, predvidenim v členu 13.

Druga podrobna pravila vključujejo:

a) opredelitev vseh mehanizmov, ki olajšajo razumevanje posredovanih podatkov in njihovo samodejno prevajanje;

b) opredelitev pogojev za informacijsko izmenjavo, zlasti glede tehničnih standardov, ki jih je treba uporabiti, in po potrebi postopkov za izmenjavo, ki se uporabljajo;

c) morebitne prilagoditve obrazca iz Priloge k temu okvirnemu sklepu.

4. V primeru, ko način posredovanja iz odstavkov 2 in 3 ni na voljo, se za ta čas uporablja prvi odstavek.

5. Vsaka država članica začne s potrebnimi tehničnimi prilagoditvami za uporabo oblike in njeno posredovanje drugim državam članicam na elektronski način. Komisiji sporoči datum, od katerega lahko začne s temi prenosi. Komisija o tem takoj obvesti odbor iz člena 12.

6. Tehnične prilagoditve iz odstavka 5 morajo nastopiti najkasneje v treh letih od sprejetja oblike in podrobnih pravil za informacijsko izmenjavo podatkov o kazenskih obsodbah.

7. Ukrepi, potrebni za izvajanje odstavkov 2 in 3, se sprejmejo v skladu z regulatornim postopkom iz člena 13.

Člen 12 Odbor

1. Komisiji pomaga odbor, sestavljen iz predstavnikov držav članic, ki mu predseduje predstavnik Komisije (v nadaljnjem besedilu „odbor“).

2. Odbor sprejme svoj poslovnik na predlog predsednika na osnovi standardnega poslovnika, objavljenega v Uradnem listu Evropske unije.

3. Odbor lahko oblikuje priporočila za svoje člane predvsem glede standardov zbiranja in hrambe podatkov iz nacionalnih kazenskih evidenc.

Člen 13 Postopek

1. Pri sklicevanju na ta člen predstavnik Komisije predloži odboru osnutek ukrepov, ki jih je treba sprejeti. Odbor poda svoje mnenje o osnutku v roku, ki ga predsednik lahko določi glede na nujnost zadeve. V primeru sklepov, ki naj jih Svet sprejme na predlog Komisije, se mnenje sprejme z večino, določeno v členu 205(2) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti. Pri glasovanju v odboru se glasovi predstavnikov držav članic tehtajo v skladu z navedenim členom. Predsednik ne glasuje.

2. Komisija sprejme predvidene ukrepe, če so v skladu z mnenjem odbora.

3. Če predvideni ukrepi niso v skladu z mnenjem odbora ali če mnenje ni bilo dano, Komisija nemudoma predloži Svetu predlog o ukrepih, ki jih je treba sprejeti, in o tem obvesti Evropski parlament.

4. Svet lahko s kvalificirano večino odloči o predlogu v roku treh mesecev od datuma, ko je prejel predlog.

Če Svet v tem roku s kvalificirano večino zavrne predlog, ga Komisija ponovno prouči. Svetu lahko predloži spremenjen predlog, ponovno posreduje svoj predlog ali predloži zakonodajni predlog na podlagi Pogodbe.

Če po izteku tega roka Svet niti ne sprejme predlaganih izvedbenih ukrepov niti ne nasprotuje predlogu za izvedbene ukrepe, predlagane izvedbene ukrepe sprejme Komisija.

Člen 14 Razmerje do drugih pravnih instrumentov

1. Glede držav članic ta okvirni sklep dopolnjuje določbe člena 13 Evropske konvencije o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah z dne 20. aprila 1959 ter dodatnih protokolov h Konvenciji z dne 17. marca 1978[12] in 8. novembra 2001[13] ter Konvencijo o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah med državami članicami Evropske unije z dne 29. maja 2000[14] in Protokol h Konvenciji z dne 16. oktobra 2001[15].

2. Za namene tega okvirnega sklepa se države članice odpovejo pravici medsebojnega sklicevanja na morebitne pridržke glede člena 13 Evropske konvencije o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah z dne 20. aprila 1959.

3. Ta okvirni sklep od XXXXXX v odnosih med državami članicami nadomesti določbe člena 22 Evropske konvencije o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah iz leta 1959, kakor so bile dopolnjene s členom 4 dodatnega protokola k tej konvenciji z dne 17. marca 1978, brez poseganja v njihovo uporabo v odnosih med državami članicami in tretjimi državami.

4. Ta okvirni sklep razveljavlja Sklep z dne 21. novembra 2005 o izmenjavi podatkov, izpisanih iz kazenske evidence.

5. Ta okvirni sklep ne vpliva na uporabo ugodnejših določb iz dvostranskih ali večstranskih sporazumov, sklenjenih med državami članicami.

Člen 15 Izvajanje

1. Države članice sprejmejo ukrepe, potrebne za uskladitev s tem okvirnim sklepom, najpozneje do XXXXXX.

2. Države članice predložijo Generalnemu sekretariatu Sveta in Komisiji besedilo določb, s katerimi v nacionalno zakonodajo prenašajo obveznosti, ki jim jih nalaga ta okvirni sklep.

3. Na podlagi podatkov, ki jih Komisiji sporoči Generalni sekretariat Sveta, Komisija najpozneje do XXXXXX Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o izvajanju tega okvirnega sklepa, po potrebi skupaj z zakonodajnimi predlogi.

Člen 16 Začetek veljavnosti

Ta okvirni sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu.

V Bruslju, […]

Za Svet

Predsednik

PRILOGA Obrazec iz členov 6, 8, 9 in 10 Okvirnega sklepa o pripravi in vsebini izmenjave podatkov, izpisanih iz kazenske evidence, med državami članicami

Zahtevek za podatke, izpisane iz kazenske evidence

Za pravilno izpolnjevanje tega obrazca se morajo države članice seznaniti z navodilom o postopku |

a) Informacije o državi prosilki: Država članica: Osrednji organ: Kontaktna oseba: Telefon (s klicno kodo): Telefaks (s klicno kodo): Elektronski naslov: Poštni naslov: Sklic spisa, kadar je poznan: |

b) Informacije o identiteti osebe, ki jo zahtevek zadeva: Priimek: Ime(na): Priimek ob rojstvu, če je potrebno: Morebitni psevdonimi: Spol:...M ⁪…Ž ⁪ Državljanstvo: Datum rojstva (s številkami: dd/mm/llll): Kraj rojstva (mesto in država): Priimek očeta: * Priimek matere: * Prebivališče ali znan naslov (neobvezno): Prstni odtisi, kadar so poznani (neobvezno): Drugi identifikacijski podatki, kadar so poznani (na primer: številka v nacionalnem registru, številka socialnega zavarovanja itd.) (neobvezno) * Ti podatki se morajo vnesti v skladu z navodilom o postopku, kadar se ta uporablja. V nasprotnem primeru jih je treba navesti, kadar so poznani. |

c) Namen zahtevka: Označite ustrezno okence 1) ⁪ kazenski postopek |

2) ⁪ zahtevek pravosodnega organa zunaj okvira kazenskega postopka ⁪ zahtevek pristojnega upravnega organa 3) ⁪ zahtevek zadevne osebe Namen zahtevka se mora vnesti v skladu z navodilom o postopku, kadar se ta uporablja. V nasprotnem primeru ga je treba navesti, kadar je poznan. Organ prosilec: ⁪ Zadevna oseba je privolila v razkritje podatkov (kadar zakonodaja zaprošene države članice takšno privolitev zahteva). Prosimo upoštevajte, da se zahtevek obravnava pod pogoji, ki jih določajo zakonodaja, ureditev ali praksa zaprošene države članice. ________________________________________________________________________________ Kontaktna oseba, če so potrebni dodatni podatki: Priimek: Telefon: Elektronski naslov: Drugi podatki (na primer: nujnost zahtevka itd.) |

Odgovor na zahtevek

Podatki o zgoraj navedeni osebi Prosimo, označite ustrezno okence Spodaj podpisani organ potrjuje, da: ⁪ v kazenski evidenci zgoraj navedene osebe ni zavedena nobena obsodba, ⁪ obstajajo obsodbe, zavedene v kazenski evidenci zgoraj navedene osebe. Odgovoru je priložena izjava o obsodbah, ⁪ pod pogoji, ki jih določajo zakonodaja, ureditev ali praksa zaprošene države članice, ne more obravnavati zahtevka, vloženega zaradi druge uporabe kot za kazenski postopek. Kontaktna oseba, če so potrebni dodatni podatki: Priimek: Telefon: Elektronski naslov: Drugi podatki (na primer: meje, določene v skladu s členom 9(2)) Posredovani podatki se lahko uporabijo samo v namen, za katerega so bili zahtevani. |

V dne Podpis in uradni žig (če je potrebno): Priimek in položaj: |

Če je potrebno, se priloži izjava o obsodbah in vse skupaj pošlje državi članici prosilki. Prevod obrazca ali izjave o obsodbah v jezik države članice prosilke ni potreben.

ZAKONODAJNI FINANČNI IZKAZ

1. NASLOV PREDLOGA:

Predlog Okvirnega sklepa Sveta o pripravi in vsebini izmenjave podatkov, izpisanih iz kazenske evidence, med državami članicami

2. OKVIR ABM/ABB (UPRAVLJANJE PRORAčUNA NA PODLAGI DEJAVNOSTI/OBLIKOVANJE PRORAčUNA NA PODLAGI DEJAVNOSTI

Zadevno(-a) področje(-a) in povezana(-e) dejavnost(-i):

Poglavje 1806 – Ustanovitev dejanskega evropskega kazenskopravnega in civilnopravnega območja

3. PRORAČUNSKE VRSTICE

3.1. Proračunske vrstice (vrstice za poslovanje in z njimi povezane vrstice za tehnično in upravno pomoč (nekdanje vrstice BA)) z navedbo imena postavke:

3.2. Trajanje ukrepa in finančni vpliv:

3.3. Značilnosti proračuna:

Proračunska vrstica | Vrsta odhodkov | Novo | Prispevek Efte | Prispevki držav prosilk | Razdelek v finančni perspektivi |

obvezni/ neobvezni | dif.[16]/ nedif.[17] | DA/NE | DA/NE | DA/NE | št. |

obvezni / neobvezni | dif./ nedif. | DA/NE | DA/NE | DA/NE | št. |

4. POVZETEK SREDSTEV

4.1. Finančna sredstva

4.1.1. Povzetek odobritev za prevzem obveznosti (OPO) in odobritev plačil (OP)

v milijonih EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Vrsta odhodkov | Oddelek | Leto n | n+1 | n+2 | n+3 | n+4 | n+5 in kasneje | Skupaj |

Odhodki iz poslovanja[18] |

Odobritve za prevzem obveznosti (OPO) | 8.1. | a |

Odobritve plačil (OP) | b |

Upravni odhodki, vključeni v referenčni znesek[19] |

Tehnična in upravna pomoč (NS) | 8.2.4. | c |

REFERENČNI ZNESEK SKUPAJ |

Odobritve za prevzem obveznosti | a+c |

Odobritve plačil | b+c |

Upravni odhodki, ki niso vključeni v referenčni znesek[20] |

Človeški viri in z njimi povezani odhodki (NS) | 8.2.5. | d |

Upravni stroški, ki niso vključeni v referenčni znesek, razen stroškov za človeške vire in z njimi povezanih stroškov (NS) | 8.2.6. | e | 0.2 | 0.2 | 0.2 | 0.2 | 0.2 | 0.2 | 1.2 |

Ocenjeni stroški financiranja ukrepa skupaj |

OPO, vključno s stroški za človeške vire, SKUPAJ | a+c+d+e | 0.2 | 0.2 | 0.2 | 0.2 | 0.2 | 1.2 |

OP, vključno s stroški za človeške vire, SKUPAJ | b+c+d+e | 0.2 | 0.2 | 0.2 | 0.2 | 0.2 | 1.2 |

Podrobnosti o sofinanciranju

Če predlog vključuje sofinanciranje držav članic ali drugih organov (treba jih je navesti), se v spodnjo preglednico vpiše ocenjena raven tega sofinanciranja (lahko se dodajo vrstice, če ukrep sofinancirajo različni organi):

v milijonih EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Organ, ki sofinancira ukrep | Leto n | n+1 | n+2 | n+3 | n+4 | n+5 5 in kasneje | Skupaj |

…………………… | f |

OP, vključno s sofinanciranjem, SKUPAJ | a+c+d+e+f |

4.1.2. Skladnost s finančnim programiranjem

( Predlog je skladen z obstoječim finančnim programiranjem.

( Predlog bo pomenil ponovno programiranje ustreznega razdelka v finančni perspektivi.

( Predlog lahko zahteva uporabo določb Medinstitucionalnega sporazuma[21] (tj. instrumenta prilagodljivosti ali spremembe finančne perspektive).

4.1.3. Finančni vpliv na prihodke

( Predlog nima finančnih posledic za prihodke.

( Predlog ima finančni vpliv – učinek na prihodke je naslednji:

v milijonih EUR (na eno decimalno mesto natančno)

Pred ukrepom [Leto n-1] | Stanje po ukrepu |

Število potrebnih človeških virov SKUPAJ |

5. ZNAČILNOSTI IN CILJI

5.1. Potreba, ki jo je treba kratkoročno ali dolgoročno pokriti

Eden od ciljev predloga je vzpostaviti okvir, ki bo omogočil oblikovanje in razvoj informacijskega sistema za izmenjavo podatkov o kazenskih obsodbah. Ta sistem bo temeljil na uporabi „poenotene evropske oblike“, ki bo omogočila izmenjavo teh podatkov v enotni informacijski obliki, ki jo samodejne naprave zlahka prevedejo. Priprava sklepov, potrebnih za njegovo izvajanje, bo zahtevala redna pripravljalna srečanja strokovnjakov držav članic s tehnično in pravno vsebino hkrati. Komisija ne bo zmožna sprejeti teh ukrepov, če ji ne bo pomagal odbor. Iz tega razloga se za ta predlog začne postopek komitologije.

5.2. Dodana vrednost zaradi vključitve Skupnosti in skladnost predloga z drugimi finančnimi instrumenti ter možne sinergije

Podatki o kazenskih obsodbah zdaj krožijo med državami članicami na podlagi sistemov, določenih v Evropski konvenciji o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah iz leta 1959 (konvencija Sveta Evrope, v nadaljnjem besedilu „Konvencija iz leta 1959“). Ti sistemi imajo številne pomanjkljivosti in iz tega izhaja, da nacionalna sodišča pogosto izrekajo kazni izključno na podlagi izjave o obsodbah iz svojega nacionalnega registra in ob popolnem nepoznavanju obsodb, ki bi lahko bile izrečene v drugih državah članicah.

Cilj predloga je izboljšati kakovost izmenjave podatkov o kazenskih obsodbah, ki jo trenutno ureja Konvencija iz leta 1959, na ravni Evropske unije. To zahteva, da vse države članice spoštujejo vrsto obveznosti, katerih namen je zagotoviti, da lahko država članica državljanstva na prejete zahtevke o predhodnih sodnih zadevah poda izčrpen odgovor, zaradi tega pa je potrebno usklajeno delovanje na evropski ravni.

Edina proračunska posledica predloga bo izhajala iz delovanja postopka komitologije, ki ga nalaga predlog. Sklepi, ki bodo sprejeti v skladu s tem postopkom in ki bi lahko imeli proračunske posledice, bodo zajeti z Okvirnim programom „Temeljne pravice in pravosodje“.

5.3. Cilji in pričakovani rezultati predloga ter z njimi povezani kazalniki v okviru ABM

Izboljšanje kakovosti izmenjave podatkov o kazenskih obsodbah je bilo določeno kot prednostna naloga na Evropskem svetu 25. in 26. marca 2004 v Deklaraciji o boju proti terorizmu ter potrjeno v Haaškem programu, ki ga je sprejel Evropski svet 4. in 5. novembra 2004. Ti cilji se odražajo v akcijskem načrtu, ki sta ga za izvedbo Haaškega programa sprejela skupaj Komisija in Svet 2. in 3. junija 2005.

Ta predlog odgovarja na pričakovanja, izražena na Svetu za pravosodje in notranje zadeve 14. aprila 2005, po objavi Bele knjige o izmenjavi podatkov o kazenskih obsodbah in učinku le-teh v Evropski uniji v januarju 2005 ter splošni razpravi, ki je temu sledila.

5.4. Metoda izvedbe (okvirno)

[23]( Centralizirano upravljanje

( neposredno s strani Komisije

( posredno s prenosom na:

( izvajalske agencije

( organe, ki so jih ustanovile Skupnosti, kakor je navedeno v členu 185 finančne uredbe

( nacionalne javne organe/organe, ki opravljajo javne storitve

( Deljeno ali decentralizirano upravljanje

( z državami članicami

( s tretjimi državami

( Skupno upravljanje z mednarodnimi organizacijami (treba jih je navesti )

Pripombe:

6. NADZOR IN VREDNOTENJE

6.1. Sistem nadzora

6.2. Vrednotenje

6.2.1. Predhodno vrednotenje:

O teh vprašanjih se je prej opravilo obsežno posvetovanje in pridobivanje strokovnega mnenja:

1) V letih 2001 in 2002 sta bili izvedeni študiji o kazenski evidenci (Institute of Advanced Legal Studies (ISLA) – program Falcone (2000/FAL/168) in Institute for International Research on Criminal Policy (IRCP) – program Grotius (2001/GRP/024)).

2) Aprila 2004 so bili državam članicam poslani podrobni vprašalniki o delovanju njihovih nacionalnih kazenskih evidenc. Odgovori so bili povzeti in analizirani v Beli knjigi.

3) V veliki meri so bili za mnenje vprašani strokovnjaki držav članic, pristojni za nacionalne kazenske evidence, ter pristojna ministrstva. Odgovorili so na vprašalnik in sodelovali na več srečanjih strokovnjakov (med drugim 27. in 28. septembra 2004 ter 14. in 15. marca 2005). Na podlagi teh posvetovanj so se lahko opredelile glavne pomanjkljivosti sedanjih sistemov. Aprila 2005 je Svet proučil možnosti, ki jih je za odpravo pomanjkljivosti predlagala Komisija, in določil smer prihodnjih prizadevanj. Ta predlog odgovarja na pričakovanja, ki jih je izrazil Svet, njegov namen pa je zlasti zagotoviti, da lahko država članica državljanstva zagotovi pravilen in izčrpen odgovor na prejete zahtevke o predhodnih kazenskih sodnih zadevah svojih državljanov. Izboljšanje dostopa do podatkov o obsodbah državljanov tretjih držav, izrečenih na ozemlju Evropske unije, bo predmet posebnih predlogov.

6.2.2. Ukrepi, sprejeti po vmesnem/naknadnem vrednotenju (na podlagi podobnih preteklih izkušenj):

6.2.3. Oblika in pogostnost prihodnjega vrednotenja:

7. UKREPI PROTI GOLJUFIJAM

8. PODROBNOSTI O SREDSTVIH

8.1. Cilji predloga z vidika stroškov financiranja

odobritve za prevzem obveznosti v milijonih EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Leto n | Leto n+1 | Leto n+2 | Leto n+3 | Leto n+4 | Leto n+5 |

Uradniki ali začasno osebje[25] (XX 01 01) | A*/AD |

B*, C*/AST |

Osebje[26], financirano iz člena XX 01 02 |

Drugo osebje[27] financirano iz člena XX 01 04/05 |

SKUPAJ |

8.2.2. Opis nalog, ki izhajajo iz ukrepa

8.2.3. Človeški viri – viri delovnih mest (obvezno)

( Delovna mesta, trenutno dodeljena upravljanju programa, ki se nadomesti ali podaljša

( Delovna mesta, ki so bila predhodno dodeljena v okviru izvajanja SP/PPP za leto n

( Delovna mesta, ki bodo zahtevana v naslednjem postopku LSP/PPP

( Delovna mesta, ki bodo prerazporejena z uporabo obstoječih človeških virov znotraj zadevne službe (notranja prerazporeditev)

( Delovna mesta, potrebna za leto n, ki niso predvidena za izvajanje LSP/PPP za zadevno leto

8.2.4. Drugi upravni odhodki, vključeni v referenčni znesek (XX 01 04/05 – Odhodki za upravno poslovodenje)

v milijonih EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Proračunska vrstica (številka in ime postavke) | Leto n | Leto n+1 | Leto n+2 | Leto n+3 | Leto n+4 | Leto n+5 in kasneje | SKUPAJ |

Druga tehnična in upravna pomoč |

- notranja |

- zunanja |

Tehnična in upravna pomoč SKUPAJ |

8.2.5. Stroški financiranja človeških virov in z njimi povezani stroški, ki niso vključeni v referenčni znesek

v milijonih EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Vrsta človeških virov | Leto n | Leto n+1 | Leto n+2 | Leto n+3 | Leto n+4 | Leto n+5 in kasneje |

Uradniki in začasno osebje (XX 01 01) |

Osebje, financirano iz člena XX 01 02 (pomožno osebje, napoteni nacionalni izvedenci, pogodbeno osebje itd.) (navesti proračunsko vrstico) |

Stroški za človeške vire in z njimi povezani stroški (ki NISO vključeni v referenčni znesek) SKUPAJ |

Izračun - Uradniki in začasni uslužbenci

Izračun - Osebje, financirano iz člena XX 01 02

8.2.6. Drugi upravni odhodki, ki niso vključeni v referenčni znesek v milijonih EUR (na tri decimalna mesta natančno) |

Leto n | Leto n+1 | Leto n+2 | Leto n+3 | Leto n+4 | Leto n+5 in kasneje | SKU-PAJ |

XX 01 02 11 01 – Misije |

XX 01 02 11 02 – Sestanki in konference |

XX 01 02 11 03 – Odbori[29] |

XX 01 02 11 04 – Študije in konzultacije |

XX 01 02 11 05 – Informacijski sistemi |

2 Drugi odhodki za poslovodenje skupaj (XX 01 02 11) |

3 Drugi odhodki upravne narave (opredeliti, vključno s sklicem na proračunsko vrstico) |

Upravni odhodki, razen stroškov za človeške vire in z njimi povezanih stroškov (ki NISO vključeni v referenčni znesek), SKUPAJ) |

Izračun - Drugi upravni odhodki, ki niso vključeni v referenčni znesek

[1] UL C […], […], str. […].

[2] UL C […], […], str. […].

[3] UL C 12, 15.1.2001, str. 10.

[4] UL C 216, 1.8.2001, str. 14.

[5] UL C 53, 3.3.2005, str. 1.

[6] COM(2005) 10.

[7] Svet Evrope, Serija Evropskih pogodb, št. 30.

[8] UL C 197, 12.7.2000, str. 3.

[9] UL C […], […], str. […].

[10] UL C […], […], str. […].

[11] UL C […], […], str. […].

[12] Svet Evrope, Serija Evropskih pogodb, št. 99.

[13] Svet Evrope, Serija Evropskih pogodb, št. 182.

[14] UL C 197, 12.7.2000, str. 1.

[15] UL C 326, 21.11.2001, str. 1.

[16] Diferencirana sredstva.

[17] Nediferencirana sredstva, v nadaljevanju NS.

[18] Odhodki, ki ne spadajo v poglavje xx 01 zadevnega naslova xx.

[19] Odhodki v okviru člena xx 01 04 naslova xx.

[20] Odhodki v okviru poglavja xx 01, razen odhodkov iz člena xx 01 04 ali xx 01 05.

[21] Glej točki 19 in 24 Medinstitucionalnega sporazuma.

[22] Po potrebi, tj. če ukrep traja več kot 6 let, se dodajo stolpci.

[23] Pri navedbi več kot ene metode je treba navesti dodatne podrobnosti v oddelku „pripombe“ pod to točko.

[24] Kakor je opisano v oddelku 5.3.

[25] Stroškov zanje referenčni znesek NE krije.

[26] Stroškov zanje referenčni znesek NE krije.

[27] Stroškov zanje referenčni znesek NE krije.

[28] S sklicevanjem na posebni zakonodajni finančni izkaz za zadevno(-e) izvajalsko(-e) agencijo(-e).

[29] Opredeliti vrsto odbora in skupino, v katero spada.