P6_TA(2006)0277

Zaščita finančnih interesov Skupnosti

Resolucija Evropskega parlamenta o zaščiti finančnih interesov Skupnosti in boju proti goljufijam - Letno poročilo 2004 (2005/2184(INI))

Evropski parlament,

- ob upoštevanju svojih resolucij o prejšnjih letnih poročilih Komisije in Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF),

- ob upoštevanju poročila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 19. julija 2005 z naslovom "Zaščita finančnih interesov Skupnosti - boj proti goljufijam - Letno poročilo 2004" (KOM(2005)0323), vključno s prilogama (SEK(2005)0973, SEK(2005)0974),

- ob upoštevanju dopolnilnega poročila o dejavnosti OLAF za obdobje od julija do decembra 2004 [1],

- ob upoštevanju letnega poročila Evropskega računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2004 [2],

- ob upoštevanju členov 276(3) in 280(5) Pogodbe,

- ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

- ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A6-0185/2006),

Obseg sporočenih nepravilnosti in goljufij

1. pozdravlja, da so intervali letnega poročanja Komisije o varstvu finančnih interesov in poročanja o dejavnosti s strani OLAF končno usklajeni in da je s tem izboljšana njihova primerljivost;

2. ugotavlja, da so države članice v letu 2004 za področja lastnih virov sredstev, kmetijstva in strukturne politike sporočile nepravilnosti ter goljufije v skupni višini okoli 982,3 milijona EUR (v letu 2003: 922 milijonov EUR, v letu 2002: 1,15 milijarde EUR); številke, ki so jih države članice sporočile Bruslju, je mogoče razčleniti, kot sledi:

- lastni vir sredstev: 205,7 milijona EUR (v letu 2003: 269,9 milijona EUR, v letu 2002: 341,9 milijona EUR),

- jamstvo Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS): 82,1 milijona EUR (v letu 2003: 169,7 milijona EUR, v letu 2002: 198,1 milijona EUR),

- strukturnopolitični ukrepi: 694,5 milijona EUR (v letu 2003: 482,2 milijona EUR, v letu 2002: 614,1 milijona EUR);

3. poudarja, da se nihanj v sporočenih obsegih škode iz enega leta v drugega ne sme precenjevati v njihovem pomenu in da lahko na njih vplivajo številni dejavniki;

4. meni, da je povsem nesprejemljivo, da nekaj "starih" držav članic (Nemčija, Grčija in Španija) sporočil o nepravilnostih še vedno ne posreduje Komisiji v elektronski obliki, da so ta nepopolna in da prihaja pri posredovanju do večletnih zamud;

5. ugotavlja, da se je na področju lastnih virov sredstev vrednost sporočene škode zmanjšala z 269,9 milijona EUR (2003) na 205,7 milijona EUR (2004); posebno podvrženi goljufijam so bili cigareti, televizijski aparati in sladkor; število primerov v Belgiji (+58 %), na Švedskem (+36 %) in v Franciji (+30 %) se je znatno povišalo; 54,8 milijona EUR (27 %) je že bilo izterjanih;

6. ugotavlja, da se je na področju izdatkov za kmetijstvo sporočena škoda zmanjšala za več kot 50 %: z 169,7 milijona EUR (2003) na 82,1 milijon EUR (2004); obžaluje, da se pripravljenost sporočanja primerov zmanjšuje z naraščajočo višino zneska pomoči; ponovno kritizira, da Nemčija, Grčija in Španija še vedno niso uvedle elektronskega sistema sporočanja; nadalje zlasti Nemčija in Nizozemska ne izpolnjujeta svojih obveznosti posredovanja identitete fizičnih in pravnih oseb, ki jih zadevajo ugotovljene nepravilnosti;

7. vendar poudarja, da obseg škode, gledano v daljšem obdobju, v poročilu EKUJS upada, medtem ko je na področju strukturnih skladov opazen znaten porast; tako je npr. sporočen obseg škode leta 2000 na področju EKUJS znašal še 474,6 milijona EUR, medtem ko je na področju strukturnih skladov istega leta znašal 114,2 milijona EUR; medtem se je relativni pomen obeh področij v statistiki goljufij skoraj obrnil;

8. poudarja, da je upadajoče številke na področju kmetijstva mogoče pojasniti tudi z dobrim delovanjem integriranega administrativnega in kontrolnega sistem (IAKS); zato vztraja, da se ta sistem uporablja v vseh državah članicah; meni, da je nesprejemljivo, da IAKS več kot sedem let po poteku roka za popolno izvajanje sistema v skladu s točko 4.8 letnega poročila Evropskega računskega sodišča za leto 2004 v Grčiji še vedno ni v celoti izveden; ugotavlja, da vlada Grčije zavrača tovrstne zahtevke in je novembra leta 2005 s Komisijo začela pogajanja o rešitvi tega spora;

9. poudarja, da več kot 65 % zneska škode pripada Španiji (35 milijonov EUR) in Nemčiji (19 milijonov EUR); posebno dovzetne za nepravilnosti so neposredne pomoči (29 milijonov EUR: zlasti zaradi navajanja fiktivnih površin), izvozna nadomestila (21 milijonov EUR: pogosto zaradi uporabe ponarejenih carinskih dokumentov) in ukrepi za podporo trga (20 milijonov EUR: največ nepravilnosti je bilo pri agrumih in sveži zelenjavi);

10. poudarja, da se je v letu 2004 obseg škode pri strukturnopolitičnih ukrepih ponovno močno povečal: s 482,2 milijona EUR (2003) na 694,5 milijona EUR (2004, vključno s 163 milijoni EUR v zvezi s Kohezijskim skladom); praviloma se 86 % nepravilnosti sporoči šele dve leti po odkritju; od 532 milijonov EUR, ki predstavljajo višino škode pri strukturnih skladih, pripada 485 milijonov EUR Evropskemu skladu za regionalni razvoj; obseg škode, ki so ga sporočili iz Italije (194,9 milijona EUR), Nemčije (127,5 milijona EUR) in Grčije (112 milijonov EUR) predstavlja 81,6% sporočenega zneska škode; najpogostejši vzroki nepravilnosti so bili napačno izvajani ukrepi in kršitve pogodbenih določb;

11. v zvezi s tem meni, da je treba v obdobju poročanja za leto 2005 posebno pozornost nameniti nepravilnostim pri strukturnopolitičnih ukrepih;

12. z nerazumevanjem ugotavlja [3], da Nemčija svojih obveznosti poročanja o ugotovljenih nepravilnostih na področju izdatkov za kmetijstvo in strukturnih izdatkov ne izpolnjuje v celotnem obsegu in da je le v treh od skupno 1798 sporočenih primerov predložila podatke o zadevnih osebah ali podjetjih; nadalje ugotavlja, da Nizozemska ne izpolnjuje svojih obveznosti poročanja pri izdatkih za kmetijstvo in da je le v enem od skupno 307 sporočenih primerov predložila podatke o zadevnih osebah ali podjetjih;

13. zato pred 1. novembrom 2006 pričakuje poročilo Komisije, v katerem predstavlja sprejete ukrepe za spodbujanje zadevnih držav članic k izpolnjevanje njihovih pogodbenih obveznosti;

14. poudarja, da so se v obdobju 2002 do 2004 pri uporabi predpristopne pomoči pojavile nepravilnosti v višini 2,380 milijarde EUR (vsi viri financiranja — nacionalna sredstva, sredstva EU in drugi donatorji) in da so se nepravilnosti nanašale na program PHARE v višini 1,118 milijarde EUR, ISPA 1,105 milijarde EUR in SAPARD 158 milijonov EUR; opozarja, da je največ nepravilnosti bilo pri ukrepih z upravičenimi stroški med 100000 in 1000000 EUR in da so bile nepravilnosti večinoma odkrite pri administrativnem in finančnem nadzoru;

15. z zaskrbljenostjo ugotavlja, da pri predpristopnih pomočeh v 90 % vseh sporočenih primerov Komisiji ni bilo možno ugotoviti, kakšne vrste so bile odkrite nepravilnosti, katere zneske je bilo mogoče izterjati in katere je še treba izterjati; Komisija pojasnjuje to s pomanjkanjem izkušenj zadevnih držav; se strinja z mnenjem Evropskega računskega sodišča iz točke 8.9 letnega poročila za leto 2004, da je treba prevzemanje obveznosti glede sredstev odobriti le, če država razpolaga z učinkovitimi upravljavskimi zmogljivostmi;

Dopolnilno poročilo o dejavnosti OLAF za obdobje od julija do decembra 2004

16. ugotavlja, da je OLAF v obdobju poročanja zabeležil 720 novih primerov, finančni učinek vseh primerov, ki so bili 31. decembra 2004 še predmet tekočih preiskav, se ocenjuje na 1,225 milijarde EUR; konec obdobja poročanja je bilo v preiskavi 195 primerov, v 469 primerih so bile preiskave sprožene, v 655 primerih pa so bili potrebni nadaljnji ukrepi;

17. poleg tega ugotavlja, da je višina škode vseh primerov, za katere je OLAF konec obdobja poročanja ( 31. december 2004) uvedel nadaljnje ukrepe, znašala 1,780 milijarde EUR [4]; nadaljnji ukrepi so bili sprejeti predvsem za področje davka na dodano vrednost, strukturnopolitične ukrepe ter zunanjo pomoč in neposredne izdatke;

18. poziva OLAF, da v naslednjem poročilu o dejavnosti obvesti Parlament o tem, kako so bili zaključeni upravni, finančni in kazenski nadaljnji ukrepi, ki jih je sprejela Komisija zaradi preiskav OLAF;

19. pozdravlja, da je OLAF obdobje za oceno predloženih informacij lahko skrajšal na 3,5 meseca; tudi trajanje preiskav je bilo mogoče skrajšati s 30 (v letu 2000) na 23 mesecev (v letu 2004); vir informacij so v 32,6 % primerih informatorji, v 30,6 % primerih posreduje Komisija informacije naprej in v 15,7 % primerov prihajajo informacije iz držav članic;

20. ugotavlja, da je največ primerov pri "starih" državah članicah prišlo iz Italije, Nemčije in Belgije, pri "novih" državah članicah, državah kandidatkah in državah pristopnicah pa iz Romunije in Poljske ter pri tretjih državah iz Azije in drugih evropskih držav;

21. poudarja, da so se carina, kmetijstvo in zunanja pomoč izkazali kot posebno dovzetni za goljufije;

22. pozdravlja, da se bo sistematično uporabila možnost, da se v osnovi prenehajo preiskave očitno neutemeljenih obtožb ("prima facie non-cases"); poziva nadzorni odbor OLAF, da te nove prakse analizira v naslednjem letnem poročilu;

23. ugotavlja, da je delovna skupina "Stari primeri" (delovna skupina "Old Cases") oktobra 2004 predložila vmesno poročilo o 215 primerih (za obdobje od leta 1992 do leta 1999); za 206 teh primerov je bil sprožen sodni postopek; poziva direktorja OLAF, da o tem poroča Odboru za proračunski nadzor;

Priprava spremembe Uredbe OLAF

24. ugotavlja, da so tri zadevne ustanove (Parlament, Svet in Komisija) 7. februarja 2006 dosegle soglasje o zasedbi mesta direktorja OLAF in da je Komisija direktorja imenovala 14. februarja 2006;

25. kritizira, da je bilo za imenovanje direktorja OLAF potrebno neprimerno veliko časa in da so postopek ovirale slabosti, ki jih je treba pri naslednjem imenovanju preprečiti;

26. poudarja, da razprave o izboljšanju zakonodaje o boju proti goljufijam, ki potekajo od leta 2003, niso obrodile sadov ter znova potrjuje, da je Parlament pripravljen aktivno sodelovati pri tej nalogi;

27. poudarja, da se Parlament ne bo strinjal z nobenim predlogom, ki bi omejil njegove obstoječe pravice;

28. je seznanjen s tem, da je Komisija vložila nov predlog (KOM(2006)0244) spremembe Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) [5];

29. v zvezi s tem pozdravlja in podpira priporočila Evropskega računskega sodišča iz točke 36 mnenja št. 8/2005 [6], da se poenostavijo in okrepijo sedaj veljavni predpisi za boj proti goljufijam ter odpravijo pomanjkljivosti v zvezi s tem;

30. se izreka zlasti za združitev vseh preiskovalnih pooblastil OLAF v eni sami uredbi;

31. priporoča, da je treba zato posodobiti določbe Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi [7], in jih vključiti v Uredbo (EG) št. 1073/1999; od Komisije pričakuje ustrezne predloge;

32. nadalje poziva Komisijo, da ob upoštevanju zadevne sodne prakse Sodišča Evropskih skupnosti predlaga potrebne spremembe horizontalne Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti [8]; opozarja, da je treba spremembe od zdaj naprej sprejemati v postopku soodločanja;

33. poziva Komisijo, da preveri, ali bi se lahko pristojnosti Komisije in OLAF v boju proti goljufijam, povezanim z davkom na dodano vrednost, predvidene v predlogu Uredbe o medsebojni upravni pomoči za zaščito finančnih interesov Skupnosti pred goljufijami in drugimi oblikami nezakonitega delovanja [9], vključile v revizijo Uredbe (ES, Euratom) št. 2988/95 in v kolikšnem obsegu;

34. pozdravlja ugotovitev Evropskega računskega sodišča iz točke II povzetka posebnega poročila št. 1/2005, v skladu s katero "mešani status" OLAF, ki ima preiskovalno avtonomijo, o ostalih nalogah pa poroča Komisiji, ni ogrozil neodvisnosti njegove preiskovalne funkcije [10]; poudarja, da je naloga nadzornega odbora OLAF zagotoviti neodvisnost preiskav [11];

35. vseeno opozarja na sklep Evropskega računskega sodišča iz točke 93 posebnega poročila št. 1/2005, v skladu s katerim je treba ponovno preučiti vlogo nadzornega odbora OLAF, da bi se izognili vsem tveganjem za vmešavanja pri tekočih preiskavah;

Preiskave s strani OLAF in varstvo temeljnih pravic

36. z zaskrbljenostjo ugotavlja sodbo Sodišča prve stopnje z dne 6. aprila 2006 [12] o primeru IRELA, na podlagi katere mora Komisija svojemu zaposlenemu plačati nadomestilo;

37. vzame na znanje sklep Sodišča, da je OLAF pri vodenju preiskave in pripravi poročila o njej ravnal povsem nezakonito, saj je hudo in očitno kršil obveznost do nepristranskosti;

38. meni, da ta sodba potrjuje mnenje nadzornega odbora OLAF, ki že ves čas vztrajno in odločno opozarja na dejstvo, da je treba spoštovati temeljne pravice, saj je to predpogoj za uspešnost preiskav OLAF, katerega izsledki morajo, če je to potrebno, vzdržati tudi na sodišču;

39. opozarja na ugotovitev Evropskega računskega sodišča iz točke IX posebnega poročila št. 1/2005, da nadzor nad zakonitostjo tekočih preiskovalnih postopkov in spoštovanjem temeljnih pravic preiskovanih oseb zdaj ni zagotovljen na neodvisen način;

40. meni, da mora OLAF z Evropskim varuhom človekovih pravic in Evropskim varuhom osebnih podatkov sodelovati z zaupanjem;

41. poudarja, da ustanovitev Sodišča za uslužbence Evropske unije znatno izboljšuje možnosti sodnega nadzora dela OLAF pri preiskavah, ki zadevajo uradnike in uslužbence;

42. pričakuje, da direktor OLAF skrbi za strogo spremljanje kakovosti preiskav, ki jih izvajajo uslužbenci Urada;

Prednostne naloge in načrti za delo OLAF

43. opozarja, da tudi za OLAF velja načelo subsidiarnosti, torej zahteva po osredotočenju na področja, kjer službe držav članic nimajo pristojnosti (preiskave znotraj organov in ustanov ter v zvezi z izdatki, s katerimi neposredno upravlja Komisija) ali na lastno pobudo ne izvajajo zadostnih prizadevanj;

44. podpira priporočilo Evropskega računskega sodišča iz točke 37 zgoraj navedenega mnenja št. 8/2005, da je treba dejavnosti OLAF osredotočiti na njegovo preiskovalno funkcijo;

45. opozarja na ugotovitev Evropskega računskega sodišča iz točke 76 posebnega poročila št. 1/2005, da sedanje enakovredno obravnavanje ukrepov koordinacije in pomoči ter preiskav s strani OLAF otežuje obvladovanje sredstev; pričakuje, da bo vodstvo OLAF v prihodnje poskrbelo za jasno delitev nalog, ki mora biti tudi organizacijsko prepoznavna na prvi pogled;

46. pozdravlja, da so omenjena priporočila Računskega sodišča skladna s stališčem, ki ga je Evropski parlament oblikoval že v svoji resoluciji z dne 4. decembra 2003 k poročilu Komisije o oceni dejavnosti Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) [13]; se strinja z Računskim sodiščem tudi v zvezi s tem, da se funkcije usklajevanja OLAF na službe držav članic ne sme razširiti na račun preiskovalnih dejavnosti OLAF;

Boj proti tihotapljenju cigaret in trženju ponarejenih izdelkov

47. opozarja na to, da je leta 2004 po ocenah držav članic zaradi tihotapljenja cigaret v blagajno priteklo 418,5 milijona EUR manj lastnih sredstev in da je celotna škoda morda še višja; s strahom ugotavlja, da gre za podvojitev zneska škode v primerjavi z letom 2003 (2003: okoli 200 milijonov EUR) [14];

48. ugotavlja, da so leta 2004 pristojni organi zasegli več kot 3,5 milijard cigaret ter da se je nujnost rešitve problema tihotapljenja in trženja ponarejenih izdelkov od leta 2001 znatno povečala;

49. poudarja, da OLAF finančno škodo, ki je nastala zaradi tihotapljenja cigaret in trženja ponarejenih izdelkov od leta 2000, ocenjuje na 1,317 milijarde EUR;

50. se zaveda, da v novih državah članicah na vzhodni zunanji meji Unije narašča tihotapljenje cigaret;

51. v zvezi s tem ponovno poudarja pomen sporazuma za boj proti tihotapljenju cigaret med Komisijo (skupaj z Belgijo, Nemčijo, Grčijo, Španijo, Francijo, Italijo, Luksemburgom, Nizozemsko, Portugalsko in Finsko) in Philip Morris International (PMI); čestita Komisiji za uspešno sodelovanje z OLAF in pozdravlja odločilno operativno podporo, ki jo je zagotovila delovna skupina OLAF v boju proti tihotapljenju cigaret; sporazum predvideva ukrepe za dolgoročno preprečevanje tihotapljenja cigaret ter za odpravo sporov med Skupnostjo in PMI; prav tako bo podjetje PMI v obdobju 12 let plačalo Skupnosti in državam članicam skoraj 1,25 milijarde USD;

52. z veseljem ugotavlja, da je od julija 2004 štirinajst držav članic (Avstrija, Ciper, Češka republika, Danska, Estonija, Madžarska, Irska, Latvija, Litva, Malta, Poljska, Slovaška, Slovenija in Švedska) podpisalo sporazum ter se tako pridružilo Skupnosti in prvotnim desetim državam podpisnicam;

53. izraža kritiko na račun Združenega kraljestva, saj je edina država članica, ki sporazuma ni podpisala; ga poziva, da sporazum čim prej podpišejo;

54. obžaluje, da Komisija do sedaj ni smiselno uporabila plačil PMI, izvršenih na podlagi sporazuma; meni, da je nesprejemljivo, da so se večji zneski, ki niso vezani na pogoje, nakazali državam članicam; takšno ravnanje nasprotuje namenu iz sporazuma, da je treba ta plačila uporabiti za ukrepe za boj proti goljufijam, ki so prednostna naloga za preprečevanje tihotapljenja cigaret in piratstva;

55. poziva države članice in Komisijo, da plačila PMI namenijo financiranju ukrepov za preprečevanje in za boj proti tihotapljenju cigaret, vključno s ponarejanjem;

56. poziva Komisijo, da pripravi predloge, kako uporabiti bistven delež teh prihodkov, in, če je to potrebno, predhodni predlog sprememb proračuna ter predlog ustrezne pravne podlage; poziva Komisijo, da poročilo o zneskih, prejetih v okviru sporazuma, njihovi delitvi in uporabi do 1. decembra 2006 predloži Parlamentu;

57. meni, da ima sporazum s PMI tako daljnosežen pomen, da morata OLAF in Komisija poskusiti skleniti podobne sporazume z drugimi mednarodnimi proizvajalci cigaret; poziva OLAF, da do 1. decembra 2006 poroča o napredku na tem področju;

58. nadalje poziva Komisijo, da do 1. decembra 2006 obvesti Evropski parlament o napredovanju pogajanj o Okvirni konvenciji Svetovne zdravstvene organizacije (WHO) o nadzoru tobaka in morebitnih protokolih;

59. poudarja, da vprašanju tihotapljenja cigaret in trženja ponarejenih izdelkov pripisuje tako velik pomen, da bo o tem predložil svoje poročilo; prav tako bo naročil študijo, ki bo preučila pomen tihotapljenja cigaret in trženja ponarejenih izdelkov za lastne vire sredstev Skupnosti;

Boj proti goljufijam, povezanim z davkom na dodano vrednost

60. je zelo zaskrbljen zaradi finančne škode, ki jo povzročajo tako imenovani "davčni vrtiljaki"; nemški Inštitut za ekonomske raziskave je izgubo pri nacionalnih prihodkih od davka na dodano vrednost v letih 2003 do 2005 ocenil na 17 do 18 milijard EUR na leto; države članice izhajajo posplošeno iz tega, da letno izgubijo približno 10% svojih prihodkov od davka na dodano vrednost; tretjino izgube povzročijo čezmejni davčni vrtiljaki;

61. opozarja, da se za zbiranje lastnih sredstev, pridobljenih iz davka na dodano vrednost, lahko uporabljajo le dejanski prihodki;

62. pozdravlja, da bo Računsko sodišče [15] izvedlo pregled sodelovanja organov upravljanja pri uporabi davka na dodano vrednost na področju trgovanja znotraj Skupnosti, vključno z bojem proti goljufijam, povezanim z davkom na dodano vrednost, pri tako imenovanih davčnih vrtiljakih [16];

63. pozdravlja tudi, da je Komisija naročila študijo o boju proti goljufijam, povezanim z davkom na dodano vrednost, in jo zato poziva, da potem, ko bo končana, posreduje kopijo Odboru za proračunski nadzor;

Področja notranje politike

64. z zaskrbljenostjo ugotavlja, da Evropsko računsko sodišče v točki 6.4 letnega poročila za leto 2004 ponovno - kot že nekaj let - opozarja na slabosti nadzornih in kontrolnih sistemov na področjih notranje politike, zaradi katerih se napake na ravni prejemnikov pomoči ne odkrijejo pravočasno; hkrati se je število preverjanj v letu 2004 zmanjšalo v primerjavi z letom 2003; poziva Komisijo, da predloži predlog o odpravljanju teh slabosti;

65. obžaluje dejstvo, da Komisija še vedno ni sestavila internega črnega seznama, ki bi pokrival vse generalne direktorate in vse direktorate istega GD ter vseboval podjetja in podružnice podjetij in laboratorijev, ki so sodelovali v programih za raziskave in razvoj in so bili na podlagi notranje revizije, revizije OLAF ali mnenja navadnih sodišč spoznani za krive goljufij; meni, da bi takšen seznam moral preprečiti, da bi bili laboratoriji, podjetja in ostale družbe upravičeni do sredstev Skupnosti, ki prihajajo iz drugačnih direktoratov od tistih, kjer je bila ugotovljena goljufija;

Ukrepi Komisije v zvezi z resolucijo Evropskega parlamenta z dne 7. junija 2005 o varstvu finančnih interesov Skupnosti in boju proti goljufijam [17]

66. ugotavlja, da je Komisija 20. oktobra 2005 Evropskemu parlamentu posredovala poročilo o uporabi "črnih list" v kmetijskem sektorju; poziva Komisijo, da Odboru za proračunski nadzor Evropskega parlamenta predloži kopijo;

67. upošteva odgovor Komisije na točko 25 njegove resolucije v zvezi z izterjavo sredstev, ki so bila preveč ali neupravičeno izplačana; vseeno meni, da te niso zadovoljive; zato opozarja na naslednje:

- v osnovi se je treba zahvaliti prigovarjanju Evropskega parlamenta, da se je na tem področju dosegel napredek;

- Evropski parlament temu vprašanju pripisuje velik pomen in bo zato o tej temi pripravil poročilo;

- pozdravlja, da je Komisija leta 2004 po naključnem vzorcu preverjala postopke izterjave držav članic; v zvezi s tem prav tako pozdravlja, da je Komisija zavrnila 50 % vlog za ukinitev izterljivih zneskov; to ustreza 35,46 milijona EUR, ki jih morajo izterjati države članice;

- na področju kmetijstva je bilo treba leta 2004 izterjati še 63,76 milijona EUR; k temu pridejo še preostanki iz preteklih let v višini 2,078 milijarde EUR; znesek 811 milijonov EUR je še odprt pred sodišči;

- na področju strukturnih skladov je treba za leto 2004 izterjati še 357,4 milijona EUR (in 40,5 milijona EUR iz Kohezijskega sklada); k temu pridejo še preostanki iz preteklih let v višini 689,2 milijonov EUR;

- poudarja osnovno odgovornost držav članic za hitro in učinkovito izterjavo izgubljenih proračunskih sredstev; obžaluje, da države članice te odgovornosti niso dovolj upoštevale in da so zlasti svoje obveznosti do Komisije izpolnjevale precej pomanjkljivo;

- sprašuje po odzivu držav članic na pisma Komisije, v skladu s katerimi morajo izterjati prvih 650 milijonov EUR na področju kmetijstva [18];

- poleg tega sprašuje, ali sta OLAF in Generalni direktorat za kmetijstvo in razvoj podeželja (GD AGRI) soglašala z delitvijo dela, v skladu s katero bo OLAF v prihodnje odgovoren za preiskave, GD AGRI pa za izterjavo sredstev [19];

68. kritizira, da Komisija do 1. septembra 2005 ni predložila seznama vseh pogodb, ki so bile sklenjene od leta 2000 z zaposlitvenimi agencijami; ta seznam bi moral vključevati tudi podatke o trajanju pogodbe, postopku za njeno izdajo in višini zadevnih plačil;

69. opominja OLAF, naj nujno nadaljuje z dialogom, ki ga je sprožil novembra 2004, o informacijah, do katerih lahko Evropski parlament dostopa v zvezi z njegovim delom, kot je v svojem pismu z dne 30. junija 2005 naznanil pripravljenost za dialog; cilj mora biti poiskati pot, skladno z ustreznimi zakonodajnimi določbami in zlasti členom 12(3) Uredbe OLAF, do izpolnitve nadzornih pooblastil Evropskega parlamenta in hkrati zagotoviti zaupnost preiskav s strani OLAF; pričakuje, da bo OLAF do 1. septembra 2006 Odboru za proračunski nadzor predložil pisne predloge;

70. kritizira, da so informacije o primeru Eurostat, ki jih je Komisija posredovala 12. aprila 2006, preveč splošne; zahteva podrobne informacije, zlasti o finančnih posledicah nepravilnosti (izgubljena sredstva, sredstva, porabljena nepravilno, ocena terjatev in izdani nalogi za izterjavo, že izterjani zneski, zneski, ki bodo izterjani, odpisana sredstva) in o nespoštovanju pravil o izvajanju javnih naročil, predvsem o naročilih, ki niso bila posredovana v podizvajanje (seznam upravičencev po teh pogodbah, zadevni zneski, odkrite nepravilnosti); te informacije morajo biti posredovane do 1. oktobra 2006;

71. obžaluje, da Komisija doslej ni pripravila pregleda, iz katerega bi bilo razvidno, katera mednarodna svetovalna podjetja so delala za Komisijo na področjih neposrednih izdatkov [20]; pričakuje, da bo pregled prejel do 1. novembra 2006; hkrati poziva Komisijo, da priganja države članice k posredovanju informacij za področje neposrednih izdatkih;

72. je nezadovoljen z nejasnimi informacijami Komisije v zvezi z obnovo stavbe Berlaymont; sprašuje, ali so se s strani tretjih pojavile nepravilnosti in kateri upravni ukrepi znotraj Komisije so bili sprejeti;

73. izraža globoko zaskrbljenost nad podatki o domnevno previsoki najemnini, ki jo Parlament plačuje mestu Strasbourg za uporabo parlamentarnih objektov SDM in WIC ter domnevno previsoki nakupni ceni omenjenih objektov; je odločen, da bo navedbe preveril in zadevo preučil na hiter, strog in pregleden način ter tako zagotovil ustrezno zaščito finančnih interesov Evropske unije kot tudi evropskih davkoplačevalcev;

74. pozdravlja, da je Komisija do konca leta 2005 ukinila izvozna nadomestila za žive živali, predvidene za zakol; hkrati opaža, da je treba še izterjati neupravičeno izplačana izvozna nadomestila v višini 218560 EUR iz leta 2004 (2003: 58680 EUR);

Različne teme

75. pozdravlja razpravo, ki je bila ponovno sprožena na podlagi sodbe Sodišča Evropskih skupnosti z dne 13. septembra 2005 [21], o pristojnostih evropskega zakonodajalca na področju kazenskega prava; poudarja, da meni, da je v nasprotju s pristopom, ki ga zagovarja Komisija [22], potrebno preverjanje posameznih tekočih zakonodajnih predlogov; vztraja pri svojem mnenju, da je treba osnutek Direktive o kazenskopravni zaščiti finančnih interesov Skupnosti opreti na člen 280 Pogodbe [23]; poziva Svet, da opusti svoje odklonilno stališče v zvezi s krepitvijo zaščite finančnih interesov Skupnosti s kazenskimi ukrepi in da začne v prvo obravnavo;

76. je zaskrbljen, glede na trenutno nevarnost zaradi ptičje gripe, nad nastajajočim trendom nezakonitega uvoza perutninskega mesa iz držav, za katere je Evropska unija uvedla embargo (zlasti Kitajska); poziva Komisijo, naj do 31. oktobra 2006 Parlamentu predloži natančne informacije o primerih kršitev uvoza perutninskega mesa, o katerih smo bili od začetka leta 2004 seznanjeni prek sistema hitrega obveščanja za živila in krmo (RASFF); poziva Komisijo in OLAF, naj čim prej sprejmeta ustrezne ukrepe;

*

* *

77. naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Sodišču, Računskemu sodišču, nadzornemu organu OLAF in OLAF.

[1] http://europa.eu.int/comm/anti_fraud/reports/olaf/2004/en.pdf.

[2] UL C 301, 30.11.2005, str. 1.

[3] Glej delovni dokument služb Komisije SEK(2005)0974, tabeli 1.2. in 1.8.

[4] Finančna škoda vseh primerov, ki sta jih raziskala OLAF in njegova predhodna organizacija, je ocenjena na skoraj 5,8 milijarde EUR.

[5] UL L 136, 31.5.1999, str. 1.

[6] Mnenje št. 8/2005 Evropskega računskega sodišča o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o medsebojni upravni pomoči za zaščito finančnih interesov Skupnosti pred goljufijami in drugimi oblikami nezakonitega ravnanja (UL C 313, 9.12.2005, str. 1).

[7] UL L 292, 15.11.1996, str. 2.

[8] UL L 312, 23.12.1995, str. 1.

[9] Predlog Komisije z dne 20. julija 2004 o Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta o medsebojni upravni pomoči za zaščito finančnih interesov Skupnosti pred goljufijami in drugimi oblikami nezakonitega ravnanja (KOM(2004)0509).

[10] Posebno poročilo št. 1/2005 Evropskega računskega sodišča o upravljanju Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) z odgovori Komisije (UL C 202, 18.8.2005, str. 3).

[11] Zadeva T-309/03, Camós Grau proti Komisiji (še ni objavljeno v Zodl).

[12] Glej člen 11(1)(1) Uredbe (ES) št. 1073/1999.

[13] UL C 89 E, 14.4.2004, str. 153.

[14] Teštevilke so ocene. Izračun temelji na poročilih iz 24 držav članic o zaseženih cigaretah. Nadalje OLAF izhaja, da se zaseže le 10 % tihotapljenega blaga.

[15] Glej delovni program Evropskega računskega sodišča za leto 2006, 10.1.2006, str. 3.

[16] Pregled je v zvezi z izvajanjem Uredbe Sveta (ES) št. 1798/2003 z dne 7. oktobra 2003 o upravnem sodelovanju na področju davka na dodano vrednost in razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 218/92 (UL L 264, 15.10.2003, str. 1). Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 885/2004 (UL L 168, 1.5.2004, str. 1).

[17] UL C 124 E, 25.5.2006, str. 232.

[18] Glej točko 16 zgoraj navedene resolucije z dne 7. junija 2005.

[19] Glej točko 10 zgoraj navedene resolucije z dne 7. junija 2005.

[20] Glej točko 73 zgoraj navedene resolucije z dne 7. junija 2005.

[21] Zadeva C-176/03, Komisija proti Svetu, [2005] ECR I-7879.

[22] Glej sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o posledicah sodbe Sodišča z dne 13. septembra 2005 (zadeva C-176/03, Komisija proti Svetu) (COM(2005)0583).

[23] Glej stališče Evropskega parlamenta z dne 29. novembra 2001 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o kazenskopravni zaščiti finančnih interesov Skupnosti (UL C 153 E, 27.6.2002, str. 253) in zgoraj navedeno resolucijo z dne 4. decembra 2003.

--------------------------------------------------