[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 5.12.2007

COM(2007) 766 konč.

2007/0280 (COD)

Predlog

DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o usklajevanju postopkov za oddajo nekaterih javnih naročil gradenj, blaga in storitev na področju obrambe in varnosti

(predložila Komisija) {SEC(2007) 1598}{SEC(2007) 1599}

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1) OZADJE PREDLOGA

- Razlogi za predlog in njegovi cilji

Oblikovanje evropskega trga za obrambno opremo je ključni dejavnik za podporo evropski varnostni in obrambni politiki (EVOP). Na področju javnih naročil je zato potreben nov evropski zakonodajni okvir, primeren za oddajanje občutljivih javnih naročil na področju obrambe in varnosti. Cilj te direktive je vzpostavitev tega okvira, tako da zapolni vrzeli v veljavnem zakonodajnem okviru, katerih seznam je Komisija sestavila po posvetovanju z zainteresiranimi stranmi.

Javna naročila, oddana na področju obrambe in varnosti, sedaj spadajo v področje uporabe Direktive 2004/18/ES[1], ob upoštevanju izjem, ki ustrezajo položajem iz členov 30, 45, 46, 55 in 296 Pogodbe.

Sodišče Evropskih skupnosti je z ustaljeno sodno prakso jasno odločilo, da mora biti uporaba odstopanj od prava Skupnosti, vključno z odstopanjem iz člena 296 Pogodbe, omejena na izredne in jasno opredeljene primere. Vendar države članice na področju obrambe in varnosti redko uporabljajo Direktivo 2004/18/ES, saj se sklicujejo na izjeme iz člena 296 Pogodbe glede javnih naročil za obrambo ali iz člena 14 Direktive glede javnih naročil za varnost. Odstopanja, ki bi v skladu s Pogodbo in sodno prakso Sodišča morala biti izjema, so v praksi pravilo.

Zato se večina obrambne in varnostne opreme kupi na podlagi neusklajenih nacionalnih pravil in postopkov za oddajo naročil. Te določbe se zelo razlikujejo na področju objavljanja, postopkov oddaje ponudb, meril za izbor in dodelitev itd. Pravna raznolikost zelo ovira vzpostavitev evropskega trga za obrambno opremo in daje možnost neupoštevanju načel Pogodbe, zlasti načel preglednosti, nediskriminacije in enakega obravnavanja, na velikih delih obrambnih trgov v Evropi.

Velika uporaba teh odstopanj je večinoma posledica dejstva, da Direktiva 2004/18/ES kljub izboljšavam glede na prej veljavna usklajevalna pravila ne upošteva ustrezno posebnih zahtev, ki jih morajo izpolnjevati nekateri nakupi blaga in storitev na področju obrambe in varnosti.

Cilj Komisije je torej na področju obrambe in varnosti omejiti uporabo izjem iz Pogodbe in Direktive 2004/18/ES na izredne primere v skladu s sodno prakso Sodišča in pri tem upoštevati varnostne interese držav članic.

Namen tega predloga je tako uvesti nov pravni instrument, prilagojen posebnostim nakupov v teh sektorjih, ki so opredeljeni kot „občutljivi“ in pri katerih oddaja naročil vključuje posebne zahteve in previdnostne ukrepe; države članice bodo torej imele skupni okvir pravil javnega naročanja, ki bo hkrati zagotavljal uporabo načel Pogodbe ES in upoštevanje posebnosti teh nakupov, kot so varovanje informacij, zanesljivost oskrbe in potrebna prožnost postopkov.

- Splošno ozadje

Evropska komisija je leta 1996 in 1997 predstavila dve sporočili o industrijah, povezanih z obrambo, da bi spodbudila prestrukturiranje in vzpostavitev učinkovitega evropskega trga za obrambno opremo. Temu so sledili predlogi in konkretni ukrepi o nekaterih vidikih tega vprašanja. Kar pa zadeva glavne reforme, so nekatere države članice menile, da je kakršen koli ukrep na ravni Skupnosti prezgoden.

Po izteku obdobja sprememb, ki so zaznamovale ta sektor in institucionalni okvir Evropske unije, zlasti začetki prave EVOP, je Evropski parlament v resoluciji z dne 10. aprila 2002 pozval Komisijo, naj vprašanje orožja obravnava v novem sporočilu.

Evropska konvencija je jeseni 2002 ustanovila delovno skupino za obrambna vprašanja, ki ji je predsedoval evropski komisar Michel Barnier. Poročilo, ki ga je pripravila skupina[2], zlasti poudarja, da verodostojnost evropske obrambne politike temelji na obstoju in razvoju evropskih zmogljivosti ter krepitvi industrijskih in tehnoloških temeljev obrambnega sektorja. V ta namen je bila julija 2004 ustanovljena Evropska obrambna agencija (EDA), ki je bila prvotno predvidena v osnutku Evropske ustave in ponazarja odločenost držav članic, da razvijejo svoje obrambne zmogljivosti.

Komisija je hkrati s prizadevanji držav članic v sporočilu iz leta 2003, naslovljenem „ K politiki Evropske unije na področju obrambne opreme “[3], sprožila sedem pobud za vzpostavitev učinkovitejšega evropskega trga za obrambno opremo. Komisija je v navedenem sporočilu poudarila, da je nujno treba razmisliti o načinu, kako optimizirati nabave obrambne opreme, ter napovedala sprejetje razlagalnega sporočila o področju uporabe člena 296 Pogodbe in pripravo zelene knjige, ki se bo uporabila kot podlaga za razpravo z vsemi zainteresiranimi stranmi, da bi dosegli dogovor o pravilih, ki jih je treba uporabljati pri oddaji javnih naročil za obrambno opremo glede na stopnjo njihove občutljivosti.

Komisija je leta 2004 objavila zeleno knjigo z naslovom „ Javna naročila za obrambo “[4]. Po posvetovanju je prejela štirideset prispevkov iz šestnajstih držav članic ter od institucij in podjetij.

Komisija je leta 2005 po analizi navedenih prispevkov in ob upoštevanju dialoga z zainteresiranimi krogi objavila sporočilo „ o izidih posvetovanja na podlagi Zelene knjige o javnih naročilih za obrambo in o prihodnjih pobudah Komisije “[5]. Ti prispevki so potrdili primernost razlagalnega sporočila o uporabi člena 296 Pogodbe, sprejetega leta 2006[6], in pokazali, da so nujno potrebna pravila Skupnosti za oddajo naročil za obrambo, ki upoštevajo posebnosti nekaterih nakupov v tem sektorju.

Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi so pokazala, da za nakupe, namenjene varnosti, obstajajo podobne zahteve, za katere je treba na evropski ravni sprejeti zakonodajni okvir. Kot je Evropski svet leta 2003 ugotovil v evropski varnostni strategiji „ Varna Evropa v boljšem svetu “, pojav nadnacionalnih in asimetričnih groženj, kot sta terorizem in organizirani kriminal, briše mejo med zunanjo in notranjo ter vojaško in nevojaško varnostjo in zahteva celosten odgovor. Poleg tega varnostne sile za boj proti tem grožnjam uporabljajo opremo, ki je s tehnološkega vidika pogosto primerljiva z obrambno opremo. Zato je za nakupe za varnost vedno bolj značilna občutljivost, zlasti z vidika zapletenosti in zaupnosti, zaradi česar so enakovredni nakupom, namenjenim za obrambo.

- Obstoječe določbe na področju, na katero se nanaša predlog

Naročila, ki so predmet tega predloga, sedaj ureja Direktiva 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev.

- Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije

Predlog spada v okvir politike notranjega trga in bo prispeval k EVOP in evropski industrijski politiki.

Spada tudi v okvir sedmih področij delovanja, ki jih je Komisija leta 2003 naštela v sporočilu „ K politiki Evropske unije na področju obrambne opreme “, in dopolnjuje druge pobude Komisije, povezane z obrambno industrijo in trgom.

2) POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENA UčINKA

- Posvetovanje z zainteresiranimi strankami

Komisija je od začetka svoje pobude o javnih naročilih za obrambo leta 2003 začela trajen dialog z vsemi zainteresiranimi stranmi, katerega rezultat je ta predlog. Posvetovanja so potekala dvostransko, v okviru svetovalnega odbora za javna naročila (ACPC), prek EDA ter na dvostranskih srečanjih z državami članicami in evropsko industrijo. Komisija je imela tudi redne stike s člani „Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov“ (IMCO) Evropskega parlamenta.

Zelena knjiga o „ Javnih naročilih za obrambo “ je bila pripravljena na podlagi znanja in izkušenj držav članic in evropske industrije (glej spodaj). Sprožila je obsežno posvetovanje, na katero se je odzvalo štirideset zainteresiranih strani (države članice, podjetja in druge strani). Komisija se je oprla na rezultate tega posvetovanja in tako lahko nadaljevala svoje delo.

Države članice so dejavno sodelovale pri pripravi razlagalnega sporočila, sprejetega decembra 2006, Komisija pa jih je pozvala, naj komentirajo prvo različico besedila, ki jim je bilo razdeljeno v okviru ACPC. Vse zainteresirane strani so bile vključene tudi v pripravo tega predloga, tako da so se udeleževale številnih večstranskih in dvostranskih srečanj ter poslale pisne odgovore na štiri dokumente, ki so bili poslani članom ACPC. Poleg tega se je Komisija v okviru ocene učinka posvetovala z vladami in podjetji, tako da jim je poslala pet študij, ki jih je naročila pri zunanjih svetovalcih in ki pokrivajo vse vidike obrambnega trga (povpraševanje, ponudba, ureditveni okvir in proizvodi).

- Zbiranje in uporaba izvedenskih mnenj

Komisija je od januarja do aprila 2004 organizirala šest srečanj za razpravo s skupinami izvedencev iz vlad držav članic in evropske industrije, da bi zbrala informacije o trenutnih praksah na področju javnih naročil za obrambo. Na teh srečanjih se je obravnavalo „opredelitev značilnosti in ekonomskih razsežnosti obrambnih trgov“, „pravila na področju javnih naročil za obrambo na nacionalni, medvladni in skupnostni ravni“ ter „nadaljnje ukrepe za instrument Skupnosti o javnih naročilih za obrambo“.

- Ocena učinka

Komisija je med ocenjevanjem učinka predvidela tri možnosti: ne sprejeti ukrepa Skupnosti, sprejeti nezakonodajni ukrep in sprejeti zakonodajni ukrep.

Predvideni nezakonodajni ukrepi so vključevali razlagalno sporočilo, ki pojasnjuje uporabo člena 14 Direktive 2004/18/ES na področju varnosti, odločnejšo politiko na področju kršitev ter program usposabljanja za naročnike in osebje Komisije za upoštevanje razlagalnega sporočila o uporabi člena 296 Pogodbe.

Predvideni zakonodajni ukrepi so vključevali uredbo, sektorsko direktivo, ki bi se uporabljala za vse naročnike na področju obrambe in varnosti, samostojno direktivo, ki bi se uporabljala za občutljiva javna naročila na področju obrambe in varnosti, ter direktivo o spremembi Direktive 2004/18/ES, s katero bi v slednjo vnesli nova pravila za naročila na tem področju.

Komisija je zelo zgodaj zavrnila možnost nezakonodajnih ukrepov. Čeprav so koristni, sami ne morejo zmanjšati uporabe odstopanj, ki temeljijo na členu 296 Pogodbe in členu 14 Direktive 2004/18/ES. Ta cilj se lahko doseže samo, če zakonodaja Skupnosti o javnih naročilih vsebuje pravila, prilagojena posebnostim občutljivih javnih naročil na področju obrambe in varnosti. Ker taka pravila sedaj ne obstajajo, jih je treba oblikovati, kar pa zahteva sprejetje zakonodajnega ukrepa.

Če Komisija ne bo ukrepala, se bodo pri javnih naročilih na področju obrambe in varnosti nedvomno še najprej na veliko uporabljale izjeme od pravil notranjega trga. Na podlagi sedanjega pravnega okvira torej večina javnih naročil na področju obrambe in varnosti ne bi pridobila niti na preglednosti niti na odprtosti.

Razlogi, ki so Komisijo vodili pri izbiri vrste zakonodajnega instrumenta, so predstavljeni v zadevnem delu („Izbira instrumentov“).

Komisija je poleg vprašanja instrumenta obravnavala številne podmožnosti glede:

° področja uporabe novih pravil;

° njihove vsebine, zlasti o obravnavi zanesljivosti oskrbe, varovanja informacij in postopkov oddaje naročila.

Možnosti v zvezi s področjem uporabe so bile ocenjene z vidika cilja, da se uporaba odstopanj od pravil Skupnosti omeji na izredne primere, pri čemer se upošteva pravica držav članic, da pravil Skupnosti ne uporabljajo zaradi zaščite svojih temeljnih varnostnih interesov.

Različne možnosti o vsebini novih pravil, zlasti glede zanesljivosti oskrbe, varovanja informacij in postopkov oddaje naročil, so bile ocenjene z vidika cilja, da se v občutljiva naročila na področju obrambe in varnosti v največji možni meri uvedejo preglednost, enako obravnavanje in nediskriminacija. Vendar ta cilj ne sme škoditi legitimnim varnostnim interesom držav članic.

Ta direktiva bo znatno izboljšala ureditveni okvir javnih naročil na področju obrambe in varnosti. Omogočila bo uskladitev nacionalnih zakonodaj na tem področju in zagotovila upoštevanje načel preglednosti, enakega obravnavanja in nediskriminacije.

Poleg tega so bile v okviru ocene učinka ugotovljene zelo omejene posledice na upravne stroške naročnikov in podjetij. Morebitna povečanja stroškov, povezanih s prvim izvajanjem novih pravil, bi morala biti omejena ter srednje- in dolgoročno prepustiti mesto znižanju upravnih stroškov podjetij ter zlasti malih in srednjih velikih podjetij.

Večja odprtost obrambnih in varnostnih trgov bi morala z gospodarskega vidika izboljšati možnosti podjetij, da pridobijo naročila v drugih državah članicah, kar bi najbolj konkurenčnim omogočilo doseganje ekonomije obsega in razvijanje njihovih dejavnosti. Proizvodni stroški na enoto se bodo zmanjšali, zaradi česar bodo evropski proizvodi konkurenčnejši na svetovnem trgu. Nakupi naročnikov bodo ekonomsko ugodnejši. Nazadnje, denar davkoplačevalcev se bo porabil učinkoviteje in državljani EU bodo bolje zaščiteni pred grožnjami, ki ogrožajo njihovo varnost.

Mednarodni in zlasti transatlantski trgovinski odnosi na področju obrambe in varnosti se zaradi določb tega predloga ne bodo spremenili. Te odnose urejajo sporazumi, sklenjeni v okviru Svetovne trgovinske organizacije (STO), zlasti Sporazum o vladnih naročilih (GPA). Občutljiva javna naročila, ki jih oddajo naročniki, ki delujejo na področju obrambe, tj. naročila za nabavo orožja, streliva in vojaških sredstev, so izključena iz področja uporabe navedenega sporazuma. Javna naročila za varnost so lahko v posameznih primerih oproščena uporabe navedenega sporazuma na podlagi člena XXIII Sporazuma. Naročniki, ki jih zadeva ta predlog, bodo torej obdržali pravico, da povabijo ali ne gospodarske subjekte iz tretjih držav.

3) PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA

- Povzetek predlaganih ukrepov

Ta predlog Direktive se uporablja za občutljiva javna naročila gradenj, blaga in storitev na področju obrambe in varnosti. Predlagani pragi uporabe so isti kot pragi, ki se sedaj uporabljajo na ravni Skupnosti na podlagi Direktive 2004/18/ES.

Ta predlog v veliki meri temelji na zgradbi in filozofiji Direktive 2004/18/ES, vendar vsebuje nekatere posebnosti, ki so prilagojene značilnostim občutljivih javnih naročil na področju obrambe in varnosti. Te posebnosti na eni strani predvidevajo večjo prožnost za naročnike in na drugi strani potrebne zaščitne ukrepe za zagotavljanje varnosti informacij in zanesljivosti oskrbe. Ključne določbe tega predloga se nanašajo na:

° postopke: postopek s pogajanji z objavo je dovoljen brez posebne utemeljitve, da se doseže potrebna prožnost za oddajo občutljivih naročil za obrambo in varnost. Uporabita se lahko tudi omejeni postopek in konkurenčni dialog. Odprti postopek, ki vključuje pošiljanje razpisne dokumentacije vsakemu gospodarskemu subjektu, ki bi jo želel, pa se je štel za neprilagojenega zahtevam po zaupnosti in varnosti informacij, povezanih s temi naročili;

° zanesljivost oskrbe: posebne potrebe držav članic na področju zanesljivosti oskrbe za občutljiva javna naročila na področju obrambe in varnosti upravičujejo posebne določbe na ravni pogodbenih zahtev in tudi meril za izbor kandidatov;

° varnost podatkov: pogosta zaupnost podatkov, povezanih z občutljivimi javnimi naročili na področju obrambe in varnosti, zahteva zaščitne ukrepe glede samega postopka dodelitve naročila, meril za izbiro kandidatov in pogodbenih zahtev naročnikov.

- Pravna podlaga

Sestavljajo jo členi 47(2), 55 in 95 Pogodbe ES, saj so to določbe, ki zagotavljajo, da se v postopkih, ki se uporabljajo za javne nakupe blaga in storitev, upoštevajo načela prostega pretoka blaga, svobode ustanavljanja in svobode opravljanja storitev.

- Načelo subsidiarnosti

V skladu z rezultati posvetovanj, opravljenih v zadnjih letih, se je na ravni Skupnosti pojavila potreba po zakonodajnem ukrepu, da bi bila na voljo direktiva o usklajevanju postopkov Skupnosti za oddajo naročil za občutljive nakupe na področju obrambe in varnosti.

Takega cilja ni mogoče doseči niti z opustitvijo ukrepanja niti z ukrepi držav članic.

Potrebna je namreč zakonodajna pobuda, da bi končali kršitve, ki izhajajo iz neustreznosti določb Skupnosti o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil, ki se sedaj uporabljajo.

- Načelo sorazmernosti

Izbrani instrument je direktiva, ki daje državam članicam manevrski prostor pri njenem izvajanju.

Kar zadeva področja tega predloga, se predvidene določbe zgledujejo po Direktivi 2004/18/ES. Na drugi strani določbe, ki upoštevajo posebnosti področij obrambe in varnosti, dajejo državam članicam in naročnikom veliko diskrecijsko pravico pri odločitvah, ki jih morajo sprejeti pri oddaji svojih naročil.

Če se bodo določbe Direktive v celoti upoštevale, bo njihovo izvajanje v nacionalnem pravu vsaki državi članici omogočilo, da upošteva posebnost in značilnosti svojih občutljivih nakupov na področju obrambe in varnosti.

- Izbira instrumentov

Ker se kot pravna podlaga uporabljajo členi 47(2), 55 in 95 Pogodbe ES, Pogodba ne bi dovoljevala uporabe uredbe za določbe, ki bi se uporabljale za javne nakupe blaga in nakupe storitev. Zato je predlagani instrument direktiva.

Ker je cilj izboljšati delovanje notranjega trga za nakupe s posebnimi značilnostmi ob hkratni ohranitvi nedavno sprejetega pravnega reda (Direktiva 2004/18/ES) in sodne prakse za nakupe, pri katerih ne obstajajo iste omejitve in zahteve, se zdi predlog samostojne direktive najboljši pristop. Poleg tega zagotavlja večjo jasno in čitljivost.

Države članice lahko pri prenosu, če želijo, svobodno določijo zakonodajo, ki se uporablja za vsa njihova javna naročila, tudi za občutljive nakupe na področju obrambe in varnosti.

4) PRORAčUNSKE POSLEDICE

DA

Ta direktiva bo imela proračunske posledice zaradi več vrst nalog:

- vsakodnevno objavljanje obvestil v Uradnem listu Evropske unije,

- letno spremljanje izvajanja Direktive,

- srednjeročno vrednotenje (ne prej kot v petih letih) upravnih posledic izvajanja Direktive s strani naročnikov in v podjetjih,

- dolgoročno vrednotenje (ne prej kot v desetih letih) gospodarskih posledic Direktive.

Zgoraj našteti ukrepi na področju spremljanja in vrednotenja bodo lahko zahtevali, da se deloma ali v celoti uporabijo zunanji izvajalci na podlagi pogodbe o tehnični pomoči, obstoječe okvirne pogodbe na področju vrednotenja ali javnega razpisa z omejenim ali odprtim postopkom.

Finančni izkaz, priložen k predlogu direktive, podrobno predstavlja predmet in predvideno vrednost ukrepov, ki bodo imeli proračunske posledice.

5) DODATNE INFORMACIJE

- Evropski gospodarski prostor

Predlagano besedilo velja za EGP in se mora torej v njem uporabljati.

2007/0280 (COD)

Predlog

DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o usklajevanju postopkov za oddajo nekaterih javnih naročil gradenj, blaga in storitev na področju obrambe in varnosti (Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 47(2) ter členov 55 in 95 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[7],

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[8],

ob upoštevanju mnenja Odbora regij[9],

v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe[10],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Postopno oblikovanje evropskega trga za obrambno opremo je nujno potrebno za okrepitev industrijskih in tehnoloških temeljev evropske obrambe in razvoj vojaških zmogljivosti, potrebnih za izvajanje evropske varnostne in obrambe politike Unije (EVOP).

(2) Za oblikovanje evropskega trga za obrambno opremo je potrebna vzpostavitev prilagojenega zakonodajnega okvira. Na področju javnih naročil to zahteva uskladitev postopkov za oddajo javnih naročil, ki izpolnjujejo varnostne zahteve držav članic in obveznosti, ki izhajajo iz Pogodbe.

(3) Ta pravila bi morala hkrati odražati splošni pristop Evropske unije na področju varnosti, ki ustreza razvoju strateškega okolja. Pojav asimetričnih in nadnacionalnih groženj je namreč povzročil postopno brisanje meje med zunanjo in notranjo ter vojaško in nevojaško varnostjo.

(4) Obrambna in varnostna oprema sta ključnega pomena za varnost in suverenost držav članic ter za samostojnost Unije. Zato so nakupi blaga in storitev v obrambnem in varnostnem sektorju pogosto občutljivi.

(5) Posledica so posebne zahteve, zlasti na področju zanesljivosti oskrbe in varovanja informacij. Te zahteve zadevajo predvsem nakupe orožja, streliva in vojaških sredstev (ter z njimi neposredno povezanih storitev in gradenj) za oborožene sile in tudi nekatere posebno občutljive nakupe na področju nevojaške varnosti.

(6) Za oddajo naročil, sklenjenih v državah članicah v imenu države, regionalnih ali lokalnih organov in drugih oseb javnega prava, veljajo načela Pogodbe, zlasti načela prostega pretoka blaga, svobode ustanavljanja in svobode opravljanja storitev ter načela, ki izhajajo iz njih, kot so načela enakega obravnavanja, nediskriminacije, vzajemnega priznavanja, sorazmernosti in preglednosti. Za javna naročila nad določeno vrednostjo je priporočljivo sprejeti določbe o usklajevanju nacionalnih postopkov za oddajo teh naročil na ravni Skupnosti, ki temeljijo na teh načelih, da bi zagotovili njihove učinke in dejansko odpiranje javnih naročil konkurenci. Te usklajevalne določbe bi se zato morale razlagati v skladu z zgoraj navedenimi pravili in načeli ter drugimi pravili Pogodbe.

(7) Pogodba v členih 30, 45, 46, 55 in 296 določa posebne izjeme od uporabe načel, ki jih določa, in zato od izvajanja zakonodaje, ki izvira iz teh načel. Iz tega sledi, da nobena določba te direktive ne sme prepovedati, da se določijo ali izvajajo ukrepi, ki bi se izkazali kot potrebni za zaščito interesov, ki jih te določbe Pogodbe priznavajo kot legitimne. Vendar je treba v skladu s sodno prakso Sodišča Evropskih skupnosti možnost uporabe takih izjem razlagati tako, da ne širijo svojih učinkov prek tega, kar je nujno potrebno za zaščito legitimnih interesov, katerih zaščito omogočajo ti členi Pogodbe. To pomeni, da mora biti neizvajanje Direktive hkrati sorazmerno z zastavljenimi cilji in sredstvo, ki čim manj ovira prost pretok blaga in/ali svobodo opravljanja storitev.

(8) Naročila orožja, streliva in vojaških sredstev, ki jih oddajo naročniki, ki delujejo na področju obrambe, so izključena iz področja uporabe Sporazuma o vladnih naročilih, sklenjenega v okviru Svetovne trgovinske organizacije, v nadaljnjem besedilu „Sporazum“. Druga naročila, ki jih pokriva ta direktiva, se lahko izključijo iz izvajanja navedenega sporazuma na podlagi člena XXIII Sporazuma.

(9) Za naročilo se šteje, da je javno naročilo gradenj le, če njegov predmet izrecno vključuje izvedbo dejavnosti, ki spadajo v oddelek 45 „Enotnega besednjaka javnih naročil“ iz Uredbe (ES) št. 2195/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. novembra 2002 o enotnem besednjaku javnih naročil (CPV)[11] (v nadaljnjem besedilu „CPV“), čeprav lahko naročilo vključuje opravljanje drugih storitev, potrebnih za izvedbo teh dejavnosti. Javna naročila storitev lahko v nekaterih primerih vključujejo gradnje. Vendar, če so te gradnje dodatne glede na osnovni predmet naročila in so njegova morebitna posledica ali dopolnilo, to ne upravičuje opredelitve naročila kot javnega naročila gradenj.

(10) Javna naročila na področju obrambe in varnosti pogosto vključujejo občutljive informacije, ki jih je treba iz varnostnih razlogov zaščititi pred nepooblaščenim dostopom. Države članice imajo na vojaškem področju sisteme za klasifikacijo teh informacij. Na področju nevojaške varnosti pa je položaj bolj raznolik. Zato je priporočljivo uporabiti koncept, ki upošteva raznolikost praks držav članic in omogoča vključitev vojaškega in nevojaškega področja. V vsakem primeru oddaja javnih naročil na teh področjih ne sme vplivati na obveznosti, ki izhajajo iz Sklepa Komisije 2001/844/ES z dne 29. novembra 2001 o spremembah njenega poslovnika[12] ali iz Sklepa 2001/264/ES o sprejetju predpisov Sveta o varovanju tajnosti[13].

(11) Naročnikom je treba omogočiti uporabo okvirnih sporazumov. Zato je treba opredeliti okvirne sporazume in posebna pravila. V skladu s temi pravili lahko naročnik, ko sklene okvirni sporazum v skladu z določbami te direktive, ki zadevajo predvsem objavo, roke in pogoje za oddajo ponudb, odda naročila na podlagi tega okvirnega sporazuma med obdobjem njegove veljavnosti bodisi ob uporabi pogojev, določenih v okvirnem sporazumu, ali, če vsi pogoji niso vnaprej določeni v okvirnem sporazumu, s ponovnim odpiranjem konkurence med strankami okvirnega sporazuma v zvezi s tem pogoji. Ponovno odpiranje konkurence bi moralo biti v skladu z nekaterimi pravili, katerih cilj je zagotoviti potrebno prožnost in spoštovanje splošnih načel, zlasti načela enakega obravnavanja. Zaradi teh razlogov mora biti trajanje okvirnih sporazumov omejeno na največ pet let, razen v primerih, ki jih naročniki ustrezno utemeljijo.

(12) Naročniki morajo imeti možnost uporabiti načine elektronskega nakupovanja, če je slednje v skladu s pravili, ki jih določa ta direktive, ter z načeli enakega obravnavanja, nediskriminacije in preglednosti.

(13) Veliko število pragov za uporabo usklajevalnih določb zapleta zadeve za naročnike. Zato morajo pragi za uporabo te direktive ustrezati pragom, ki jih morajo naročniki upoštevati za uporabo Direktive 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev[14]. Za ta namen je treba prage uskladiti s pragi iz Direktive 2004/18/ES ob njihovi reviziji.

(14) Za uporabo pravil iz te direktive in za namene spremljanja je področje storitev najbolje razdeliti na kategorije, ki ustrezajo posebnim kodam CPV.

(15) Poleg tega je treba predvideti primere, v katerih se Direktiva ne uporablja zaradi veljavnosti posebnih pravil o oddaji naročil, ki izhajajo iz mednarodnih sporazumov ali ki so značilna za mednarodne organizacije.

(16) Lahko se zgodi, da oborožene sile držav članic izvajajo vojaške operacije zunaj meja Unije. V teh okoliščinah je treba naročnikom na terenu, kjer se izvajajo operacije, dovoliti, da ne uporabljajo pravil iz te direktive, ko oddajajo naročila lokalnim gospodarskim subjektom.

(17) Tehnične specifikacije, ki jih pripravijo javni naročniki, morajo omogočati odprtost javnih naročil konkurenci. Zaradi tega je treba omogočiti predložitev ponudb, ki odražajo različnost tehničnih rešitev. Glede na to je treba na eni strani omogočiti sestavljanje tehničnih specifikacij v smislu delovanja in funkcionalnih zahtev. Na drugi strani, če se navaja evropski standard – ali, če tega ni, mednarodni ali nacionalni standardi, vključno s standardi na področju obrambe – morajo naročniki upoštevati ponudbe, ki temeljijo na drugih enakovrednih rešitvah. Ta enakovrednost se lahko oceni zlasti na podlagi zahtev po interoperabilnosti in operativni učinkovitosti. Ponudnikom je treba dovoliti uporabo katerih koli oblik dokazov o enakovrednosti. Naročniki morajo biti sposobni obrazložiti vsak sklep o neenakovrednosti. Poleg tega obstajajo mednarodni sporazumi o standardizaciji, katerih namen je zagotavljanje interoperabilnosti oboroženih sil in ki so v državah članicah lahko pravno zavezujoči. V primeru uporabe enega od teh sporazumov lahko naročniki zahtevajo, da so ponudbe skladne s standardi, opisanimi v teh sporazumih. Tehnične specifikacije je treba navesti jasno, tako da se vsi ponudniki seznanijo z zahtevami, ki jih določi naročnik.

(18) Podrobnosti tehničnih specifikacij in dodatne informacije v zvezi z naročilom je treba, kot je običajno v državah članicah, predložiti v razpisni dokumentaciji za posamezno naročilo ali v enakovrednem dokumentu.

(19) Obrambna in varnostna oprema je pogosto namenjena vključitvi v bolj zapletene strukture (sistem ali sistem sistemov). V takšnem primeru nekatere tehnične specifikacije o tem vključevanju lahko niso navedene v razpisni dokumentaciji in se lahko razkrijejo samo ponudniku, ki mu je dodeljeno naročilo, če je vpliv teh tehničnih specifikacij na ponudbo omejen na podrobnosti in pojasnila, ki ne spreminjajo predmeta naročila. V vseh primerih dajo naročniki vsem ponudnikom iste informacije in zagotavljajo enako obravnavanje vseh ponudnikov.

(20) Pogoji za izvajanje naročil so v skladu s to direktivo, če niso neposredno ali posredno diskriminacijski in so navedeni v obvestilu o javnem naročilu ali v razpisni dokumentaciji.

(21) Pogoji za izvajanje naročila lahko vsebujejo zahteve naročnikov na področju varovanja informacij in zanesljivosti oskrbe. Te zahteve so posebno pomembne zaradi občutljivosti opreme, ki jo pokriva ta direktiva, in zadevajo celotno oskrbovalno verigo.

(22) Kar zadeva zanesljivost oskrbe, zahteve naročnika o organizaciji in lokaciji oskrbovalne verige ponudnika vključujejo na primer notranja pravila podjetja med hčerinsko in matično družbo na področju pravic intelektualne lastnine.

(23) V nobenem primeru se pogoj za izvajanje naročila ne sme nanašati na zahteve, ki niso povezane z izvajanjem samega naročila.

(24) Med izvajanjem javnega naročila se uporabljajo zakoni, predpisi in kolektivne pogodbe na nacionalni ravni in na ravni Skupnosti, ki veljajo na področju delovnih pogojev ter varstva pri delu, če so ti predpisi in njihova uporaba v skladu z zakonodajo Skupnosti. V primerih, v katerih delavci iz ene države članice opravljajo storitve v drugi državi članici zaradi izvajanja javnega naročila, Direktiva 96/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 1996 o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev[15] določa minimalne pogoje, ki jih mora država gostiteljica upoštevati v zvezi s temi napotenimi delavci. Če nacionalna zakonodaja vsebuje določbe v zvezi s tem, se lahko neizpolnjevanje teh obveznosti obravnava kot huda kršitev ali prekršek v zvezi s poklicnim ravnanjem zadevnega gospodarskega subjekta, ki lahko povzroči izključitev tega gospodarskega subjekta iz postopka za oddajo javnega naročila.

(25) Za javna naročila, ki jih pokriva ta direktiva, veljajo posebne zahteve glede zapletenosti, varovanja informacij ali zanesljivosti oskrbe. Izpolnjevanje teh potreb pogosto zahteva temeljita pogajanja ob oddaji naročila. Zato lahko naročniki za naročila, ki jih pokriva ta direktiva, poleg omejenega postopka uporabijo tudi postopek s pogajanji z objavo obvestila o javnem naročilu.

(26) Naročniki, ki izvajajo posebno zapletene projekte, lahko ugotovijo, ne da bi to bilo zaradi njihove napake, da je objektivno nemogoče opredeliti sredstva za zadovoljitev njihovih potreb ali oceniti, kaj lahko ponudi trg glede tehničnih rešitev in/ali finančnih/pravnih rešitev. Takšne razmere se lahko pojavijo zlasti pri izvajanju projektov, ki zahtevajo vključevanje ali kombinacijo številnih tehnoloških ali operativnih zmogljivosti, ali projektov, ki vključujejo zapleteno in strukturirano financiranje, katerih finančne in pravne sestave ni mogoče opredeliti vnaprej. V tem primeru ni mogoče uporabiti omejenega postopka in postopka s pogajanji z objavo obvestila o javnem naročilu, ker ne bi bilo mogoče dovolj natančno opredeliti naročila, da bi kandidati lahko pripravili svoje ponudbe. Zato je treba določiti prilagodljivi postopek, ki hkrati ohranja konkurenco med gospodarskimi subjekti in potrebo naročnikov, da z vsakim kandidatom obravnavajo vse vidike naročila. Vendar se ta postopek ne sme uporabljati tako, da omejuje ali izkrivlja konkurenco, zlasti ne s spreminjanjem osnovnih vidikov ponudb ali z uvajanjem bistveno novih zahtev za uspešnega ponudnika ali z vključitvijo katerega koli drugega ponudnika, razen tistega, ki je izbran kot ekonomsko najugodnejši.

(27) V nekaterih izrednih okoliščinah je lahko uporaba postopka z objavo obvestila o javnem naročilu nemogoča ali povsem neprimerna. Naročniki morajo zato imeti možnost, da v nekaterih točno določenih primerih in okoliščinah uporabijo postopek s pogajanji brez objave obvestila o javnem naročilu.

(28) Nekatere okoliščine morajo biti deloma iste, kot jih določa Direktiva 2004/18/ES. V zvezi s tem je treba zlasti upoštevati, da je obrambna in varnostna oprema pogosto tehnično zapletena. Zato je treba nezdružljivost in nesorazmernost tehničnih težav pri uporabi in vzdrževanju, ki upravičujejo uporabo postopka s pogajanji brez objave v primeru naročil blaga za dodatne dobave, presojati z vidika te zapletenosti ter s tem povezanih zahtev po interoperabilnosti in standardizaciji opreme. To na primer velja za vključitev novih elementov v obstoječe sisteme ali posodobitev teh sistemov.

(29) Poleg tega posebnost naročil, za katere velja ta direktiva, kaže, da je treba določiti nove okoliščine, ki lahko nastanejo na področjih, ki jih pokriva ta direktiva.

(30) Oborožene sile držav članic lahko na primer posredujejo v krizah ali oboroženih spopadih. Ob začetku take intervencije ali med njo je lahko zaradi varnosti držav članic in njihovih oboroženih sil treba oddati nekatera naročila, katerih hitrost izvedbe ni združljiva z roki, ki jih nalagajo postopki za oddajo naročil, določeni s to direktivo. Taki nujni primeri lahko nastanejo tudi za potrebe varnostnih sil, na primer v primeru terorističnega napada na ozemlju Unije.

(31) Spodbujanje raziskovanja in tehnološkega razvoja je ključno sredstvo za krepitev industrijskih in tehnoloških temeljev obrambe Unije, konkurenčna oddaja javnih naročil pa prispeva k temu cilju. Vendar pomen raziskovanja na tem posebnem področju upravičuje največjo prožnost pri oddaji naročil, zlasti zaradi spodbujanja držav članic k skupnemu vlaganju v njihove prihodnje zmogljivosti.

(32) Prodaja orožja, streliva in vojaških sredstev med vladami je tudi posebno javno naročilo, ki je lahko koristno za izboljšanje interoperabilnosti.

(33) Zaradi razvoja informacijske in komunikacijske tehnologije ter poenostavitev, ki jih prinaša, je treba elektronska sredstva izenačiti z običajnimi komunikacijskimi sredstvi in sredstvi za izmenjavo informacij. Izbrana sredstva in tehnologija morajo biti, kolikor je mogoče, skladni s tehnologijami, ki se uporabljajo v drugih državah članicah.

(34) Za zagotovitev razvoja učinkovite konkurence na področju javnih naročil, ki jih pokriva ta direktiva, je treba obvestila o javnih naročilih, ki jih pripravijo naročniki iz držav članic, oglaševati v vsej Skupnosti. Informacije v teh objavah morajo gospodarskim subjektom v Skupnosti omogočati, da ugotovijo, ali so predlagana javna naročila zanimiva zanje. Zato jim je treba ponuditi ustrezne informacije o predmetu naročila in o pogojih v zvezi z njim. Treba je torej zagotoviti boljšo vidnost javnih razpisov z ustreznimi instrumenti, kot so standardni obrazci za objave o javnem naročilu in CPV, ki je referenčna nomenklatura za javna naročila.

(35) Za pošiljanje informacij z elektronskimi sredstvi je treba v okviru te direktive uporabljati Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 1999/93/ES z dne 13. decembra 1999 o okviru Skupnosti za elektronski podpis[16] in Direktivo 2000/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2000 o nekaterih pravnih vidikih storitev informacijske družbe, zlasti elektronskega poslovanja, na notranjem trgu (Direktiva o elektronskem poslovanju)[17]. Postopki javnega naročanja zahtevajo stopnjo varovanja in zaupnosti, ki je večja od tiste iz navedenih direktiv. Glede na to morajo biti sredstva za elektronsko sprejemanje prijav za sodelovanje in ponudb v skladu s posebnimi dodatnimi zahtevami. Zaradi tega je treba, kolikor je mogoče, spodbujati uporabo elektronskih podpisov, zlasti izpopolnjenega elektronskega podpisa. Poleg tega bi lahko prostovoljni sistem akreditacije predstavljal ustrezen okvir za izboljšano opravljanje storitev potrjevanja v zvezi s temi sredstvi.

(36) Pošiljanje obvestil o javnih naročilih z elektronskimi sredstvi prihrani čas. Zato mora biti možno skrajšati minimalni rok za sprejemanje prijav za sodelovanje, pod pogojem, da so uporabljena elektronska sredstva v skladu s posebnim načinom pošiljanja, ki je določen na ravni Skupnosti.

(37) Preverjanje sposobnosti ponudnikov in njihova izbira se morata opraviti na pregleden način. Zato je treba navesti nediskriminacijske pogoje, ki jih lahko naročniki uporabijo pri izbiri tekmecev, in sredstva, ki jih gospodarski subjekti lahko uporabijo kot dokaz, da izpolnjujejo te pogoje. V tem smislu preglednosti je treba takoj po razpisu naročila od naročnika zahtevati, da navede merila za izbor, ki jih bo uporabil, ter raven posebne usposobljenosti, ki jo lahko zahteva ali ne zahteva od gospodarskih subjektov za sodelovanje v postopku za oddajo naročila.

(38) Naročnik lahko omeji število kandidatov v omejenih postopkih in postopkih s pogajanji po objavi obvestila o naročilu ter v konkurenčnem dialogu. To zmanjšanje števila kandidatov je treba izvesti na podlagi objektivnih meril, navedenih v obvestilu o javnem naročilu. Za merila v zvezi z osebnim položajem gospodarskih subjektov zadostuje splošno sklicevanje v obvestilu o javnem naročilu na položaje iz člena 30.

(39) V postopkih s pogajanji po objavi obvestila o javnem naročilu in v konkurenčnem dialogu so lahko naročniki zaradi morda potrebne prilagodljivosti in visokih stroškov, povezanih s temi načini javnega naročanja, upravičeni določiti postopek, ki ga je treba izvesti v zaporednih fazah, da bi se na podlagi prej navedenih meril za oddajo naročila postopno zmanjšalo število ponudb, o katerih bodo nadaljevali razgovore ali pogajanja. To zmanjšanje bi moralo, če to dovoljuje število ustreznih rešitev ali kandidatov, zagotoviti resnično konkurenco.

(40) Kadar se za sodelovanje v postopku oddaje javnega naročila zahteva dokazilo o posebni usposobljenosti, veljajo ustrezna pravila Skupnosti o vzajemnem priznavanju diplom, spričeval in drugih dokazil o formalni usposobljenosti.

(41) Pri oddajanju javnih naročil je treba onemogočati sodelovanje gospodarskih subjektov, ki so sodelovali v kriminalni združbi ali ki so bili obtoženi za kazniva dejanja korupcije in goljufije v škodo finančnih interesov Evropskih skupnosti, pranja denarja ali financiranja terorizma ali terorističnih kaznivih dejanj ali dejanj, povezanih s terorizmom. Kadar je to primerno, naročniki od kandidatov ali ponudnikov zahtevajo, da predložijo ustrezne dokumente, ter lahko v primeru dvomov o osebnem položaju teh kandidatov ali ponudnikov zaprosijo pristojne organe zadevne države članice za sodelovanje. Te gospodarske subjekte je treba izključiti takoj, ko naročnik izve za sodno odločbo v zvezi s takimi dejanji, ki je izdana v skladu z nacionalno zakonodajo in je pravnomočna. Če nacionalna zakonodaja vsebuje določbe v zvezi s tem, se neupoštevanje zakonodaje o nezakonitih dogovorih pri javnem naročilu, za katero je bila izdana pravnomočna sodba ali odločba z enakim učinkom, lahko obravnava kot prekršek v zvezi s poklicnim ravnanjem zadevnega gospodarskega subjekta ali kot huda kršitev.

(42) Neupoštevanje nacionalnih določb za izvajanje Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu[18] in Direktive Sveta 76/207/EGS z dne 9. februarja 1976 o izvrševanju načela enakega obravnavanja moških in žensk v zvezi z dostopom do zaposlitve, poklicnega usposabljanja in napredovanja ter delovnih pogojev[19], ki je bilo predmet pravnomočne sodbe ali odločbe z enakim učinkom, se lahko obravnava kot prekršek, ki zadeva poklicno ravnanje zadevnega gospodarskega subjekta, ali kot huda kršitev.

(43) Zaradi občutljivosti sektorja je zanesljivost gospodarskih subjektov, ki dobijo naročila, ključnega pomena. Ta zanesljivost je zlasti odvisna od njihove zmogljivosti, da izpolnijo zahteve naročnika glede zanesljivosti oskrbe in varovanja informacij.

(44) Naročilo je treba oddati na podlagi objektivnih meril, ki zagotavljajo skladnost z načeli preglednosti, nediskriminacije in enake obravnave ter pregledno in objektivno ocenjevanje ponudb v razmerah učinkovite konkurence. Zato je primerno dovoliti uporabo samo dveh meril za oddajo naročila, ki sta „najnižja cena“ in „ekonomsko najugodnejša ponudba“.

(45) Da bi zagotovili skladnost z načelom enake obravnave pri oddajanju naročil, je primerno določiti – na podlagi sodne prakse – obveznost zagotavljanja potrebne preglednosti, ki naj omogoči ustrezno obveščenost vseh kandidatov o merilih in ureditvi, ki se bodo uporabljali pri določanju ekonomsko najugodnejše ponudbe. Zato morajo naročniki dovolj zgodaj navesti merila za oddajo naročila in relativni pomen vsakega izmed teh meril, da so ponudniki z njimi seznanjeni pri pripravi svojih ponudb. Naročniki lahko ne navedejo pomena meril za oddajo naročila v ustrezno upravičenih primerih, ki jih morajo biti sposobni obrazložiti, kadar je pomen merila nemogoče določiti vnaprej, zlasti zaradi zapletenosti naročila. V takih primerih morajo navesti seznam meril, razvrščenih v padajočem zaporedju po pomembnosti.

(46) Kadar se naročniki odločijo oddati naročilo za ekonomsko najugodnejšo ponudbo, ocenijo ponudbe, da bi določili, katera ponudba zagotavlja najboljše razmerje med ceno in kakovostjo. V ta namen morajo določiti ekonomska in kakovostna merila, ki morajo celovito omogočati določitev ekonomsko najugodnejše ponudbe za naročnika. Določitev teh meril je odvisna od predmeta naročila, ker morajo merila omogočati oceno kakovosti izvedbe, ponujene v posamezni ponudbi, glede na predmet naročila, kakor je opredeljen v tehničnih specifikacijah, ter ugotavljanje najboljšega razmerja med ceno in kakovostjo posamezne ponudbe.

(47) Nekatere tehnične pogoje, zlasti tiste v zvezi z obvestili in statističnimi poročili ter uporabljeno nomenklaturo, in pogoje za sklicevanje na to nomenklaturo je treba sprejeti in prilagoditi glede na spreminjajoče se tehnične potrebe. Zato je primerno določiti prilagodljiv in hiter postopek sprejemanja.

(48) Ukrepe, potrebne za izvajanje te direktive, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil[20]–

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

KAZALO

NASLOV I

Področje uporabe, opredelitev pojmov in splošna načela

Člen 1 – Področje uporabe

Člen 2 – Opredelitev pojmov

Člen 3 – Načela oddaje javnih naročil

NASLOV II

Pravila o javnih naročilih

POGLAVJE I

Splošne določbe

Člen 4 – Gospodarski subjekti

Člen 5 – Zaupnost

POGLAVJE II

Področje uporabe: pragi in izključitve

Oddelek 1 – Pragi

Člen 6 – Vrednostni pragi za javna naročila

Člen 7 – Metode za izračun ocenjene vrednosti javnih naročil in okvirnih sporazumov

Oddelek 2 – Izključena naročila

Člen 8 – Naročila, ki se oddajo v skladu z mednarodnimi pravili

Člen 9 – Posebne izključitve

POGLAVJE III

Posebna pravila, ki urejajo razpisno dokumentacijo in dokumentacijo o oddaji naročila

Člen 10 – Tehnične specifikacije

Člen 11 – Variante

Člen 12 – Oddaja naročil podizvajalcem

Člen 13 – Pogoji za izvedbo naročil

Člen 14 – Varovanje informacij

Člen 15 – Zanesljivost oskrbe

Člen 16 – Obveznosti v zvezi z davki, varstvom okolja, določbami o zaščiti delovnega mesta in pogoji za delo

POGLAVJE IV

Postopki

Člen 17 – Postopki, ki se uporabljajo

Člen 18 – Postopek s pogajanji z objavo obvestila o javnem naročilu

Člen 19 – Konkurenčni dialog

Člen 20 – Primeri, v katerih je upravičen postopek s pogajanji brez predhodne objave

Člen 21 – Okvirni sporazumi

POGLAVJE V

Pravila objavljanja in preglednosti

Oddelek 1 – Objavarazpisov in obvestil

Člen 22 – Obvestila

Člen 23 – Oblika in način objave razpisov in obvestil

Oddelek 2 – Roki

Člen 24 – Roki za sprejemanje prijav za sodelovanje in za sprejemanje ponudb

Oddelek 3 – Vsebina in načini pošiljanja informacij

Člen 25 – Povabilo k oddaji ponudbe, pogajanjem ali dialogu

Člen 26 – Obveščanje kandidatov in ponudnikov

Oddelek 4 – Sporočanje

Člen 27 – Pravila, ki se uporabljajo za sporočanje

Oddelek 5 – Poročila

Člen 28 – Vsebina poročil

POGLAVJE VI

Vodenje postopka

Oddelek 1 – Splošne določbe

Člen 29 – Preverjanje sposobnosti kandidatov in izbor udeležencev ter oddajanje naročil

Oddelek 2 – Merila za ugotavljanje sposobnosti

Člen 30 – Osebni položaj kandidata

Člen 31 – Sposobnost za opravljanje poklicne dejavnosti

Člen 32 – Ekonomski in finančni položaj

Člen 33 – Tehnična in/ali poklicna sposobnost

Člen 34 – Standardi za zagotavljanje kvalitete

Člen 35 – Standardi za okoljsko upravljanje

Člen 36 – Dodatni dokumenti in informacije

Oddelek 3 – Oddaja naročila

Člen 37 – Merila za izbiro najugodnejše ponudbe

Člen 38 – Neobičajno nizke ponudbe

NASLOV III

Statistične obveznosti, izvršilna pooblastila in končne določbe

Člen 39 – Statistične obveznosti

Člen 40 – Vsebina statističnega poročila

Člen 41 – Svetovalni odbor za javna naročila

Člen 42 – Poprava pragov

Člen 43 – Spremembe

Člen 44 – Sprememba Direktive 2004/18/ES

Člen 45 – Prenos

Člen 46 – Začetek veljavnosti

Člen 47 – Naslovniki

***

Priloge

Priloga I – Storitve iz člena 1

Priloga II – Opredelitev nekaterih tehničnih specifikacij iz člena 10

Priloga III – Informacije, ki jih je treba navesti v obvestilih iz člena 22 (obvestilo o objavi predhodnega informativnega obvestila v profilu kupca, predhodno informativno obvestilo, obvestilo o naročilu, obvestilo o oddaji naročila)

Priloga IV – Značilnosti objave

Priloga V – Registri

Priloga VI – Zahteve v zvezi z opremo za elektronsko sprejemanje prijav za sodelovanje in ponudb

NASLOV I

Področje uporabe, opredelitev pojmov in splošna načela

Člen 1

Področje uporabe

Ta direktiva se uporablja za javna naročila, ki se oddajo na področju obrambe in varnosti ter katerih predmet so:

(a) dobava orožja, streliva in/ali vojaških sredstev iz Sklepa Sveta z dne 15. aprila 1958[21] in po potrebi javna naročila gradenj in storitev, ki so strogo povezane s temi dobavami;

(b) dobava delov, sestavnih delov in/ali sklopov, ki se vgradijo ali pritrdijo na proizvode iz točke (a) ali so namenjeni za njihovo popravilo, obnovo ali vzdrževanje;

(c) dobava vseh proizvodov za usposabljanje osebja ali preskuse proizvodov iz točke (a);

(d) gradnja, blago in/ali storitve, ki vključujejo, imajo za posledico ali vsebujejo občutljive informacije in katerih izvedba je potrebna za varnost Unije in njenih držav članic na področjih zaščite pred terorističnimi dejanji in organiziranim kriminalom, varovanja meja in kriznih misij.

Ta direktiva se uporablja brez poseganja v člene 30, 45, 46, 55 in 296 Pogodbe.

Člen 2

Opredelitev pojmov

1. V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve:

1) „enotni besednjak javnih naročil“ ( Commun Procurement Vocabulary , CPV) je referenčna nomenklatura za javna naročila, sprejeta z Uredbo (ES) št. 2195/2002;

2) „javna naročila“ so proti plačilu pisno sklenjene pogodbe med enim ali več gospodarskimi subjekti ter enim ali več naročniki, katerih predmet je izvedba gradenj, dobav blaga ali izvajanje storitev v skladu s pomenom iz te direktive;

3) „javna naročila gradenj“ so javna naročila, katerih predmet je bodisi izvedba bodisi projektiranje in izvedba gradbenih del, povezanih z eno od dejavnosti, navedenih v oddelku 45 CPV, ali gradnje ali izvedba gradnje s katerimi koli sredstvi, ki ustreza zahtevam naročnika;

4) „gradnja“ pomeni zaključeno visoko in nizko gradnjo kot celoto, ki je samozadostna pri izpolnjevanju svoje gospodarske in tehnične funkcije;

5) „javna naročila blaga“ so javna naročila, razen naročil gradenj, katerih predmet je nakup, zakup, najem ali nakup na obroke, z možnostjo odkupa proizvodov ali brez te možnosti;

6) „javna naročila storitev“ so javna naročila, katerih predmet je opravljanje storitev iz Priloge I;

7) „občutljive informacije“ so vse informacije, tj. védenje, ki se lahko sporoča v kateri koli obliki, ali gradivo, za katera je določeno, da se morajo iz varnostnih razlogov varovati pred nepooblaščenim razkritjem;

8) „terorizem“ pomeni namerna dejanja, ki zaradi svojega značaja ali vsebine lahko resno škodujejo državi ali mednarodni organizaciji, kadar so storjena z namenom, da bi resno zastraševala prebivalstvo, nezakonito izsiljevala javne organe ali mednarodno organizacijo, da izvede ali opusti kakršno koli dejanje, ali da bi resno destabilizirala ali uničevala temeljne politične, ustavne, gospodarske ali socialne strukture države ali mednarodne organizacije:

(a) napadi na človekovo življenje, ki lahko povzročijo smrt;

(b) napadi na fizično integriteto človeka;

(c) ugrabitev ali zajetje talcev;

(d) znatno uničevanje vladnih ali javnih objektov, transportnega sistema, infrastrukture, vključno z informacijskim sistemom, pričvrščenih ploščadi, ki se nahajajo na epikontinentalnem pasu, javnega kraja ali zasebne lastnine, ki lahko ogrozi človekovo življenje ali povzroči večjo gospodarsko izgubo;

(e) ugrabitev zrakoplovov, plovil in drugih sredstev javnega ali tovornega prevoza;

(f) proizvodnja, posredovanje, nakup, prevoz, dobava ali uporaba orožja, razstreliv ali jedrskega, biološkega ali kemičnega orožja, kot tudi raziskave in razvijanje biološkega in kemičnega orožja;

(g) spuščanje nevarnih snovi ali povzročanje požarov, poplav ali eksplozij, ki lahko ogrozijo človekovo življenje;

(h) motnje ali prekinitve oskrbe z vodo, elektriko ali drugimi osnovnimi naravnimi viri, ki lahko ogrozijo človekovo življenje;

(i) grožnja, da se bo izvršilo katero od dejanj iz točk (a) do (h);

9) „kriminalna združba“ je strukturirano združenje več kot dveh oseb, ki obstaja določeno obdobje in deluje usklajeno z namenom storitve kaznivih dejanj, ki se kaznujejo z odvzemom prostosti ali varnostnim ukrepom z odvzemom prostosti z maksimalnim trajanjem vsaj štiri leta ali s še strožjo kaznijo, ne glede na to, ali so takšna dejanja sama sebi namen ali pa sredstvo za pridobitev premoženjske koristi in, če je ustrezno, za protipravno vplivanje na delovanje javnih organov;

10) „kriza“ pomeni razmere, ki jih v državi članici ali v tretji državi povzroči človek in predstavljajo neposredno fizično grožnjo osebam ali institucijam te države;

11) „okvirni sporazum“ je sporazum med enim ali več naročniki in enim ali več ekonomskimi subjekti, katerega predmet je določitev pogojev, s katerimi se urejajo naročila, ki jih je treba oddati med posameznim obdobjem, zlasti v zvezi s ceno in, če je to primerno, predvideno količino;

12) „izvajalec gradenj“, „dobavitelj blaga“ in „izvajalec storitev“ pomenijo katero koli pravno ali fizično osebo ali javni subjekt ali skupino teh oseb in/ali organov, ki na trgu ponujajo bodisi izvedbo gradenj in/ali gradbeno delo, proizvode ali storitve;

13) „ekonomski subjekt“ pomeni enako ali izvajalca gradenj, ali dobavitelja blaga ali izvajalca storitev. Izraz „gospodarski subjekt“ se uporablja le zaradi poenostavitve besedila.

14) „kandidat“ je gospodarski subjekt, ki je predložil prijavo za sodelovanje v omejenem postopku ali postopku s pogajanji ali konkurenčnem dialogu;

15) „ponudnik“ je gospodarski subjekt, ki je predložil ponudbo v omejenem postopku ali postopku s pogajanji ali konkurenčnem dialogu;

16) „naročniki“ pomenijo državne, regionalne ali lokalne organe, osebe javnega prava ter združenja, ki jih ustanovijo bodisi en ali več teh organov bodisi en ali več teh oseb javnega prava;

17) „oseba javnega prava“ je vsak subjekt:

(a) ki je ustanovljen s posebnim namenom zadovoljevanja potreb javnega interesa, in ki nima pridobitnega značaja;

(b) ki ima pravno osebnost; in

(c) ga pretežno financirajo država, regionalni ali lokalni organi ali druge osebe javnega prava; ali za katerega velja upravljalski nadzor s strani teh oseb; ali ki ima upravljavski ali nadzorni odbor, katerega več kakor polovico članov imenuje država, regionalni ali lokalni organi ali druge osebe javnega prava;

18) „omejeni postopki“ pomenijo tiste postopke, v katerih lahko kateri koli gospodarski subjekt zahteva sodelovanje in v katerem lahko ponudbo predložijo samo tisti gospodarski subjekti, ki jih naročnik povabi;

19) „postopki s pogajanji“ so postopki, v kateri naročniki povabijo gospodarske subjekte po svoji izbiri in se z njimi pogajajo o pogojih naročila;

20) „konkurenčni dialog“ je postopek, v katerem lahko kateri koli gospodarski subjekt zahteva sodelovanje in v katerem naročnik opravi dialog s kandidati, ki sodelujejo v postopku, s ciljem oblikovati eno ali več primernih možnosti, ki lahko izpolnijo njegove zahteve, in na katerega podlagi so izbrani kandidati povabljeni, da predložijo ponudbo;

21) „posebej zapleteno naročilo“ pomeni za namene uporabe konkurenčnega dialoga javno naročilo, za katero naročnik:

– objektivno ni sposoben opredeliti tehničnih sredstev v skladu s členom 10(3)(b), (c) ali (d), ki bi lahko zadovoljila njegove potrebe ali dosegla cilje, in/ali

– objektivno ni sposoben določiti pravnih in/ali finančnih struktur projekta;

22) „pisen“ ali „pisno“ pomeni kateri koli izraz, sestavljen iz besed ali številk, ki se lahko prebere, natisne in nato pošlje. Vključuje lahko informacije, ki se pošiljajo in hranijo z elektronskimi sredstvi;

23) „elektronska sredstva“ pomenijo uporabo elektronske opreme za obdelavo podatkov (vključno z digitalno kompresijo) in shranjevanje podatkov, ki se pošiljajo ter prejemajo po žici, radiu, mikrovalovnih, optičnih sredstvih ali drugih elektromagnetnih sredstvih;

2. Javno naročilo, katerega predmet je dobava proizvodov in ki kot dodatno zadevo zajema tudi namestitvena in inštalacijska dela, se mora obravnavati kot „javno naročilo blaga“.

Javno naročilo, katerega predmet so skupaj proizvodi in storitve v skladu s pomenom iz Priloge I, se morajo obravnavati kot „javno naročilo storitev“, če vrednost zadevnih storitev presega vrednost tistih proizvodov, ki so zajeti v naročilu.

Javno naročilo, katerega predmet so storitve iz Priloge I in ki zajema dejavnosti iz oddelka 45 „enotnega besednjaka javnih naročil“ samo kot dodatek glavnemu predmetu naročila, se obravnava kot javno naročilo storitev.

Člen 3 Načela oddaje javnih naročil

Naročniki morajo obravnavati gospodarske subjekte enakopravno in nediskriminacijsko ter delovati transparentno.

NASLOV II

Pravila o javnih naročilih

POGLAVJE I

Splošne določbe

Člen 4

Gospodarski subjekti

1. Kandidati ali ponudniki, ki po zakonodaji države članice, v kateri so ustanovljeni, smejo opravljati ustrezne storitve, ne smejo biti zavrnjeni samo z utemeljitvijo, da bi po zakonodaji države članice, v kateri je javno naročilo oddano, morali biti fizična ali pravna oseba.

Vendar se v primeru javnih naročil storitev in javnih naročil gradenj ter javnih naročil blaga, ki vključujejo dodatne storitve in/ali namestitvena ter inštalacijska dela, lahko od pravnih oseb zahteva, da v ponudbi ali prijavi za sodelovanje navedejo imena in ustrezno strokovno usposobljenost osebja, ki bo odgovorno za izvedbo zadevnega naročila.

2. Skupine gospodarskih subjektov se lahko prijavijo kot kandidati. Naročniki od take skupine ne smejo zahtevati, da zaradi predložitve prijave za sodelovanje ali ponudbe prevzame kako posebno pravno obliko, vendar pa se od izbrane skupine lahko to zahteva, potem ko ji je bilo naročilo oddano, če je ta sprememba nujna za uspešno izvedbo naročila.

Člen 5

Zaupnost

Brez poseganja v določbe te direktive, zlasti v določbe glede obveznosti iz členov 23(4) in 27 v zvezi z obveščanjem kandidatov in ponudnikov, ter v skladu z nacionalno zakonodajo, ki velja za naročnika, naročnik ne sme razkriti informacij, ki jih gospodarski subjekti predložijo in označijo kot zaupne; te informacije vključujejo zlasti tehnične in poslovne skrivnosti ter zaupne vidike ponudb.

POGLAVJE II

Področje uporabe: pragi in izključitve

ODDELEK 1

Pragi

Člen 6

Vrednostni pragi za javna naročila

Ta direktiva se uporablja za javna naročila, katerih ocenjena vrednost brez davka na dodano vrednost (DDV) je enaka ali večja od naslednjih pragov:

(a) 137 000 EUR za javna naročila blaga in storitev, ki jih oddajo centralni vladni organi, ki niso organi s področja obrambe;

(b) 211 000 EUR za naslednja javna naročila:

- za naročila blaga in storitev, ki jih oddajo naročniki, ki niso centralni vladni organi, in centralni vladni organi s področja obrambe,

- za naročila storitev, ki jih odda kateri koli naročnik in katerih predmet so storitve kategorije 8 iz Priloge I ali telekomunikacijske storitve kategorije 5 iz navedene priloge, katerih postavke v nomenklaturi CPV so enakovredne referenčnim številkam CPV 64228000-0, 64221000-1 in 64228000-0;

(c) 5 278 000 EUR za javna naročila gradenj.

Člen 7

Metode za izračun ocenjene vrednosti javnih naročil in okvirnih sporazumov

1. Izračun ocenjene vrednosti javnega naročila mora temeljiti na celotnem plačljivem znesku brez DDV, kakor ga ocenil naročnik. Ta izračun mora upoštevati celotni skupni znesek, vključno s katero koli dodatno možno izbiro in katero koli ponovitev naročila.

Če naročnik določi nagrade ali izplačila kandidatom ali ponudnikom, jih mora upoštevati pri izračunu ocenjene vrednosti naročila.

2. Ta ocena mora biti veljavna v trenutku pošiljanja javnega razpisa, kakor je določeno v členu 23(2), ali v primeru, da takšna objava ni potrebna, v trenutku, ko naročnik začne postopek oddaje naročila.

3. Noben projekt gradnje ali predlagani nabava določene količine blaga in/ali storitev se ne sme deliti s tem, da bi se izognil uporabi te direktive.

4. V zvezi z javnimi naročili gradenj mora izračun ocenjene vrednosti gradenj upoštevati stroške gradnje in celotno ocenjeno vrednost blaga, potrebnega za izvedbo gradenj, ki so ga naročniki dali na voljo izvajalci gradenj.

5. (a) Če lahko iz predlagane gradnje ali nakupa storitev izhaja naročilo, ki se oddaja istočasno v ločenih sklopih, se upošteva celotna ocenjena vrednost vseh teh sklopov.Če je skupna vrednost sklopov enaka pragu iz člena 6 ali večja od njega, se mora ta direktiva uporabiti za oddajo vsakega posameznega sklopa.Vendar lahko naročniki odstopijo od te uporabe v zvezi s sklopi, katerih posamezna ocenjena vrednost brez DDV je manjša kakor 80 000 eurov za storitve ali 1 milijon eurov za gradnje, če skupna vrednost teh sklopov ni večja kakor 20 % skupne vrednosti vseh sklopov;

(b) Če lahko iz predloga za naročilo podobnega blaga izhajajo naročila, ki se oddajajo istočasno v ločenih sklopih, se upošteva skupna ocenjena vrednost vseh teh sklopov, kadar se uporablja člen 6(a) in (b).

Če je skupna vrednost sklopov enaka pragu iz člena 6 ali večja od njega, se mora ta direktiva uporabiti za oddajo vsakega posameznega sklopa.

Vendar lahko naročniki odstopijo od te uporabe v zvezi s sklopi, katerih ocenjena vrednost brez DDV je manjša od 80 000, če skupna vrednost teh sklopov ni večja od 20 % skupne vrednosti vseh sklopov.

6. Glede javnih naročil blaga v zvezi z nakupom na obroke, najemom, zakupom ali lizingom, je vrednost, ki jo je treba uporabiti pri izračunu ocenjene vrednosti naročila, kakor sledi:

(a) pri javnih naročilih za določeno obdobje, če je to obdobje 10 let ali manj, celotna ocenjena vrednost za čas trajanja naročila ali, če je obdobje daljše od 10 let, celotna vrednost, vključno z ocenjeno preostalo vrednostjo;

(b) v primeru naročil za nedoločeno obdobje ali naročil, za katera obdobja ni mogoče določiti, njihova mesečna vrednost, pomnožena s 120.

7. V primeru javnih naročil blaga ali storitev, ki se redno ponavljajo ali so predvideni za ponovitev v določenem obdobju, se ocenjena vrednost naročila mora izračunati:

(a) bodisi na podlagi celotne dejanske vrednosti zaporednih podobnih naročil, oddanih v zadnjih 10 letih, ki jo je treba popraviti, če je to mogoče, da se upoštevajo spremembe količine ali vrednosti, ki bi nastale v obdobju 10 let po prvotni pogodbi;

(b) ali na podlagi celotne ocenjene vrednosti naročil, ki so si sledila in ki so bila oddana v 10 letih po prvi dobavi ali med finančnim letom, če ni daljše od 10 let.

Metoda, ki se uporablja za izračun ocenjene vrednosti javnega naročila, ne sme biti izbrana z namenom, da bi bilo naročilo izločeno iz področja uporabe te direktive.

8. Pri javnih naročilih storitev mora biti vrednost, ki jo je treba uporabiti kot podlago za izračun ocenjene vrednosti naročila, kakor sledi:

(a) za naslednje storitve:

(i) za zavarovalniške storitve: višina premije in druge oblike plačil;

(ii) za bančne in druge finančne storitve: honorarji, provizije, obresti in druge oblike plačil;

(iii) natečaje: honorarji, plačljive provizije in druge oblike plačil;

(b) za naročila storitev brez navedene celotne cene:

(i) v primeru javnih naročil za določeno obdobje, če je to obdobje 120 mesecev ali manj: celotna vrednost za njihovo celotno trajanje;

(ii) v primeru naročil za nedoločeno obdobje ali naročil z obdobjem, daljšim kakor 120 mesecev: njihova mesečna vrednost, pomnožena s 120.

9. Za okvirne sporazume je ocenjena vrednost, ki jo je treba upoštevati, najvišja ocenjena vrednost brez DDV vseh naročil, predvidenih za celotno trajanje okvirnega sporazuma.

ODDELEK 2

Izključena naročila

Člen 8

Naročila, ki se oddajo v skladu z mednarodnimi pravili

Ta direktiva se ne uporablja za javna naročila, za katera veljajo različna postopkovna pravila in so dodeljena:

(a) na podlagi mednarodnega sporazuma, ki je sklenjen v skladu s Pogodbo med državo članico in eno ali več tretjimi državami ter vključuje bodisi dobave blaga ali izvajanje gradenj, namenjenih skupnemu izvajanju ali koriščenju gradnje od držav podpisnic, bodisi izvajanje storitev, namenjenih skupnemu izvajanju ali koriščenju projekta od držav podpisnic takega sporazume. O vseh sporazumih je treba obvestiti Komisijo, ki se lahko v dogovoru z zadevno državo članico ali zadevnimi državami članicami posvetuje s Svetovalnim odborom za javna naročila iz člena 41;

(b) na podlagi posebnega postopka neke mednarodne organizacije.

Člen 9

Posebne izključitve

Ta direktiva se ne uporablja za naslednja javna naročila:

(a) naročila storitev, katerih predmet je nakup ali najem zemljišč s kakršnimi koli finančnimi sredstvi, že zgrajenih stavb ali drugih nepremičnin ali pravic, ki so z njimi povezane;

(b) naročila, oddana v tretji državi lokalnim gospodarskim subjektom, za namestitev vojaških sil, izvajanje ali podporo vojaški operaciji, ki se izvaja zunaj ozemlja Unije.

POGLAVJE III

Posebna pravila, ki urejajo razpisno dokumentacijo in dokumentacijo o oddaji naročila

Člen 10

Tehnične specifikacije

1. Tehnične specifikacije iz točke 1 Priloge II se morajo navesti v dokumentaciji razpisa javnega naročila, kot so objave javnega razpisa, razpisna dokumentacija ali dodatni dokumenti.

Kadar javno naročilo vsebuje občutljive tehnične specifikacije, ki se lahko sporočijo samo izbranemu ponudniku, te lahko niso navedene v obvestilu o javnem naročilu, razpisni dokumentaciji ali dodatni dokumentaciji, če poznavanje navedenih specifikacij ni nujno za pripravo ponudb.

V tem primeru se tehnične specifikacije pred pošiljanjem razpisne dokumentacije kandidatom evidentirajo v poročilu iz člena 28.

Ta vrsta tehničnih specifikacij se lahko nanaša samo na podrobnosti ali pojasnila ponudbe brez znatnega tehničnega ali finančnega učinka na predmet javnega naročila.

Naročnik po dodelitvi naročila ob uporabi meril za oddajo izbranemu ponudniku sporoči občutljive tehnične specifikacije, ki niso bile navedene v obvestilu o javnem naročilu, razpisni dokumentaciji ali dodatni dokumentaciji, da lahko izbrani ponudnik ustrezno prilagodi svojo ponudbo.

2. Tehnične specifikacije morajo omogočati enakopraven dostop vsem ponudnikom in ne smejo ustvarjati neupravičenih ovir za odpiranje javnih naročil konkurenci.

3. Tehnične specifikacije se določijo:

(a) ali s sklicevanjem na tehnične specifikacije iz Priloge II ter, po prednostnem vrstnem redu, na nacionalne standarde, ki so prevzeti po evropskih standardih, evropskih tehničnih soglasjih, skupnih tehničnih specifikacijah, mednarodnih standardih, drugih tehničnih referenčnih sistemih, ki so jih določili evropski organi za standardizacijo, ali, če teh ni, na nacionalne standarde, nacionalna tehnična soglasja ali nacionalne tehnične specifikacije, povezane z načrtovanjem, izračunom in izvedbo gradenj in uporabo proizvodov ali s sklicevanjem na „obrambne standarde“, opredeljene v točki 3 Priloge II. Pri vsakem sklicevanju se morajo navesti besede „ali enakovredni“;

(b) ali v smislu izvedbenih ali funkcionalnih zahtev; slednje lahko vključujejo okoljske značilnosti. Vendar morajo biti ti parametri dovolj natančni, da omogočajo ponudnikom opredeliti predmet naročila in da omogočijo naročnikom oddajo naročila;

(c) ali v smislu izvedbenih ali funkcionalnih zahtev iz pododstavka (b) s sklicevanjem na tehnične specifikacije iz pododstavka (a), kar je sredstvo, s katerim se izrazi predpostavka o skladnosti s temi izvedbenimi ali funkcionalnimi zahtevami;

(d) ali s sklicevanjem na tehnične specifikacije iz pododstavka (a) v zvezi z določenimi značilnostmi ter s sklicevanjem na izvedbene ali funkcionalne zahteve iz pododstavka (b) v zvezi z drugimi značilnostmi.

Če so tehnične specifikacije združljive s pravom Skupnosti, prvi pododstavek ne vpliva na zavezujoče nacionalne tehnične predpise in tehnične zahteve, ki jih mora država članica izpolnjevati na podlagi mednarodnih sporazumov, da bi zagotovila interoperabilnost, zahtevano z navedenimi sporazumi.

4. V primeru, da naročnik izkoristi možnost sklicevanja na specifikacije iz odstavka 3(a), ne sme zavrniti ponudbe z obrazložitvijo, da proizvodi in storitve, ki so ponujeni, niso skladni s tehničnimi specifikacijami, na katere se sklicuje, če ponudnik v svoji ponudbi s katerimi koli ustreznimi sredstvi in na način, ki je sprejemljiv za naročnika, dokaže, da rešitve, ki jih predlaga, na enak način izpolnjujejo zahteve, določene v tehničnih specifikacijah.

Ustrezno sredstvo bi lahko bila tehnična dokumentacija proizvajalca ali poročilo o preizkusih priznanega organa.

5. Če naročnik izkoristi možnost iz odstavka 3, da določi predpise v smislu izvedbenih ali funkcionalnih zahtev, ne sme zavrniti ponudbe za gradnje, proizvode ali storitve, skladne z nacionalnim standardom, ki prevzema evropski standard, z evropskim tehničnim soglasjem, skupno tehnično specifikacijo, mednarodnim standardom ali tehničnim referenčnim sistemom, ki jih je določil Evropski organ za standardizacijo, če se te tehnične specifikacije nanašajo na izvedbene ali funkcionalne zahteve, ki jih ta določil.

Ponudnik mora v svoji ponudbi dokazati s katerimi koli ustreznimi sredstvi in na način, ki je sprejemljiv za naročnika, da gradnja, proizvod ali storitev, ki je skladna s standardom, izpolnjuje izvedbene ali funkcionalne zahteve naročnika.

Ustrezno sredstvo bi lahko bila tehnična dokumentacija proizvajalca ali poročilo o preizkusih priznanega organa.

6. Če naročniki določijo okoljske značilnosti v smislu izvedbenih ali funkcionalnih zahtev iz odstavka 3(b), lahko uporabijo tudi podrobne specifikacije ali po potrebi njene dele v skladu z evropskimi ali (več-)nacionalnimi znaki za okolje ali s katerim koli drugim znakom za okolje, pod pogojem, da:

- so navedene tehnične specifikacije primerne za določitev značilnosti blaga ali storitev, ki so predmet naročila,

- so zahteve za znak pripravljene na podlagi znanstvenih informacij,

- so znaki za okolje sprejeti ob uporabi postopka, v katerem lahko sodelujejo zainteresirane strani, kot so vladni organi, potrošniki, proizvajalci, distributerji in okoljske organizacije, ter

- da so na voljo vsem zainteresiranim stranem.

Naročniki lahko navedejo, da se za proizvode in storitve z znakom za okolje predpostavlja skladnost s tehničnimi specifikacijami iz razpisne dokumentacije; sprejeti morajo vsako drugo primerno dokazilo, kot je tehnična dokumentacija proizvajalca ali poročilo o preizkusih priznanega organa.

7. „Priznani organi“ so v skladu s pomenom iz tega člena laboratoriji za testiranje in kalibracijo ter certifikacijski in nadzorni organi, ki so usklajeni z veljavnimi evropskimi standardi.

Naročniki morajo sprejeti potrdila priznanih organov s sedežem v drugih državah članicah.

8. Če tega ne upravičuje predmet naročila, se tehnične specifikacije ne smejo sklicevati na posamezno znamko ali vir ali na določeni postopek ali na blagovne znamke, patente, tipe ali posebno poreklo ali proizvodnjo, če bi se s takim navajanjem dajala prednost nekaterim podjetjem ali nekaterim proizvodom oziroma bi s tem bila nekatera podjetja ali nekateri proizvodi izločeni. To sklicevanje je izjemoma dovoljeno, če ni mogoče dovolj natančno in razumljivo opisati predmeta naročila v skladu z odstavkoma 3 in 4; pri takem sklicevanju se morajo navesti besede „ali enakovredni“.

Člen 11

Variante

1. Če je merilo za oddajo ekonomsko najugodnejša ponudba, lahko naročniki dovolijo ponudnikom, da predložijo variante.

2 Naročniki morajo navesti v javnem razpisu, ali dovoljujejo predložitev variant ali ne; predložitev variant ni dovoljena brez te navedbe.

3. Naročniki, ki dovolijo predložitev variant, morajo v razpisni dokumentaciji navesti minimalne zahteve, ki jih variante morajo izpolniti, ter katere koli posebne zahteve za njihovo predložitev.

Obravnavati se morajo samo variante, ki izpolnjujejo minimalne zahteve naročnikov.

4. V postopkih za oddajo javnega naročila blaga ali storitev naročniki, ki so dovolili predložitev variant, ne smejo zavrniti variante izključno z obrazložitvijo, da bi, če bi bila uspešna, pripeljala bodisi do javnega naročila storitve namesto javnega naročila blaga ali do javnega naročila blaga namesto javnega naročila storitve.

Člen 12

Oddaja naročil podizvajalcem

Naročnik lahko v razpisni dokumentaciji zahteva oziroma država članica lahko od njega zahteva, da obveže ponudnika, da v svoji ponudbi navede vsak del naročila, ki ga morebiti namerava dati v podizvajanje tretji osebi, ter vse predlagane podizvajalce.

Ta navedba ne sme posegati v vprašanje osnovne odgovornosti gospodarskega subjekta.

Člen 13

Pogoji za izvedbo naročil

Naročniki lahko določijo posebne pogoje v zvezi z izvajanjem naročila, če so ti pogoji v skladu z zakonodajo Skupnosti in so navedeni v javnem razpisu ali v razpisni dokumentaciji. Namen teh pogojev je zlasti zagotavljanje varovanja občutljivih informacij in zanesljivosti oskrbe, ki ju zahteva naročnik, ali pa upoštevanje okoljskih ali socialnih vidikov.

Člen 14

Varovanje informacij

V primeru javnih naročil, ki vključujejo, imajo za posledico in/ali vsebujejo občutljive informacije, naročnik v razpisni dokumentaciji natančno navede vse ukrepe in zahteve, potrebne za zagotavljanje varovanja teh informacij na zahtevani ravni.

V ta namen lahko naročnik od ponudnika zahteva, da njegova ponudba vsebuje zlasti naslednje elemente:

(a) dokazilo, da imajo že določeni podizvajalci zahtevane zmogljivosti za varovanje zaupnosti občutljivih informacij, do katerih imajo dostop ali ki jih morajo predložiti pri izvajanju svojih podizvajalskih dejavnosti;

(b) zavezo, da bo ista dokazila predložil za nove podizvajalce, predvidene med izvajanjem naročila;

(c) zavezo, da bo zaupnost vseh občutljivih informacij ohranil ves čas izvajanja naročila in po odpovedi pogodbe ali njenem poteku.

Člen 15

Zanesljivost oskrbe

Naročnik lahko navede zahteve, ki zagotavljajo zanesljivost oskrbe, če so v skladu z zakonodajo Skupnosti.

Naročnik lahko v ta namen od ponudnika zahteva, da njegova ponudba vsebuje zlasti naslednje elemente:

(a) dokazilo, da bo sposoben izpolniti obveznosti na področju izvoza, prenosa in tranzita blaga, povezanega s pogodbo, vključno z zavezo zadevne države članice ali zadevnih držav članic;

(b) dokazilo, da mu organizacija in lokacija njegove oskrbovalne verige omogočata, da izpolni zahteve naročnika glede zanesljivosti oskrbe, ki so določene v razpisni dokumentaciji;

(c) zavezo, da bo izpolnil morebitne večje potrebe naročnika zaradi nujnega primera, krize ali oboroženega spopada;

(d) zavezo njegovih nacionalnih organov, da ne bodo ovirali izpolnjevanja morebitnih večjih potreb naročnika, ki bi nastale zaradi nujnega primera, krize ali oboroženega spopada;

(e) zavezo, da bo zagotavljal vzdrževanje, posodabljanje ali prilagoditve blaga, ki je predmet naročila;

(f) zavezo, da bo naročnika pravočasno obvestil o kakršni koli spremembi v njegovi organizaciji ali industrijski strategiji, ki bi lahko vplivala na njegove obveznosti do naročnika.

Zahteve so natančno določene v razpisni dokumentaciji ali dokumentaciji o oddaji naročila.

Člen 16

Obveznosti v zvezi z davki, varstvom okolja, določbami o zaščiti delovnega mesta in pogoji za delo

1. Naročnik lahko v razpisni dokumentaciji navede ali ga država članica zaveže, da določi organ ali organe, od katerih lahko kandidat ali ponudnik pridobi ustrezne informacije o obveznostih v zvezi z davki, varovanjem okolja, določbah o zaščiti delovnega mesta in pogojih za delo, ki veljajo v državi članici, regiji ali kraju, kjer je treba izvesti gradnje ali opraviti storitve, in veljajo za gradnje, ki se morajo izvesti na kraju samem, ali za storitve, ki se morajo opraviti med izvedbo naročila.

2. Naročnik, ki predloži informacije iz odstavka 1, zahteva od ponudnikov, da navedejo, da so pri pripravi ponudbe upoštevali obveznosti v zvezi z določbami o varstvu pri delu in delovnih pogojih, ki veljajo v kraju, kjer se storitev izvaja.

Prvi pododstavek ne sme posegati v uporabo določb iz člena 38, ki zadevajo obravnavo neobičajno nizkih ponudb.

POGLAVJE IV

Postopki

Člen 17

Postopki, ki se uporabljajo

Pri oddaji javnih naročil morajo naročniki uporabljati nacionalne postopke, ki so prilagojeni namenom te direktive.

Naročniki oddajo javna naročila z omejenim postopkom, postopkom s pogajanji z objavo obvestila o javnem naročilu ali, v okoliščinah iz člena 19, s konkurenčnim dialogom.

Naročniki lahko v posebnih primerih in okoliščinah, izrecno navedenih v členu 20, uporabijo postopek s pogajanji brez objave obvestila o javnem naročilu.

Člen 18

Postopek s pogajanji z objavo obvestila o javnem naročilu

1. V postopkih s pogajanjih z objavo obvestila o javnem naročilu se naročniki s ponudniki pogajajo o ponudbah, da bi jih prilagodili zahtevam, ki so jih navedli v obvestilu o javnem naročilu, razpisni dokumentaciji in morebitni dodatni dokumentaciji, in da bi našli najboljšo ponudbo v skladu s členom 37.

2. Med pogajanji morajo naročniki zagotoviti enakopravnost vseh ponudnikov. Zlasti ne smejo ponujati informacij na diskriminacijski način, zaradi katerega bi lahko nekateri ponudniki dobili prednost pred drugimi.

3. Naročniki lahko določijo, da se postopek s pogajanji opravi v zaporednih fazah, da bi zmanjšali število ponudb, o katerih se je treba pogajati, tako da uporabijo merila za oddajo, navedena v obvestilu o javnem naročilu ali razpisni dokumentaciji. V objavi javnega razpisa ali razpisni dokumentaciji mora naročnik navesti, ali je uporabil te možnosti.

Člen 19

Konkurenčni dialog

1. V primeru posebej zapletenih naročil lahko naročnik uporabi konkurenčni dialog v skladu s tem členom, če meni, da uporaba omejenega postopka ali postopka s pogajanji z objavo obvestila o javnem naročilu ne bo omogočila oddaje naročila.

Javno naročilo se mora oddati le na podlagi merila za izbiro ekonomsko najugodnejše ponudbe.

2. Naročniki morajo objaviti javni razpis z navedbo svojih potreb in zahtev, ki jih morajo določiti v tem razpisu in/ali v opisnem dokumentu.

3. Naročniki s kandidati, ki so izbrani v skladu z zadevnimi določbami členov 29 do 36, začnejo dialog, katerega cilj jih obvezuje in določiti načine, ki so najbolj primerni za zadovoljitev njihovih potreb. V času trajanja dialoga lahko z izbranimi kandidati razpravljajo o vseh vidikih naročila.

V času trajanja dialoga morajo naročniki zagotoviti enakopravnost med ponudniki. Zlasti ne smejo ponujati informacij na diskriminacijski način, zaradi katerega bi lahko nekateri ponudniki dobili prednost pred drugimi.

Naročniki ne smejo drugim udeležencem razkriti predlaganih rešitev ali drugih zaupnih informacij, ki jim jih sporoči kandidat, ki sodeluje v dialogu, brez njegovega soglasja.

4. Naročniki lahko določijo, da se postopek opravi v zaporednih fazah, da bi zmanjšali število rešitev, o katerih je treba razpravljati v fazi dialoga, uporabljajoč merila za ocenjevanje iz javnega razpisa ali opisnega dokumenta. V javnem razpisu ali opisnem dokumentu, se mora navesti, da se lahko ta možnost uporabi.

5. Naročnik mora nadaljevati s tem dialogom, dokler ne najde ene ali več rešitev, ki lahko zadovoljijo njegove potrebe, če je to potrebno, po primerjavi teh rešitev.

6. Naročnik mora, potem ko poda izjavo, da je dialog zaključen in o tem obvesti udeležence, od njih zahtevati, da predložijo končne ponudbe na podlagi rešitve ali rešitev, ki so jih predložili in podrobneje opredelili v času trajanja dialoga. Te ponudbe morajo vsebovati vse elemente, ki se zahtevajo in ki so potrebni za izvedbo projekta.

Te ponudbe se lahko na zahtevo naročnika pojasnijo, podrobno opredelijo in natančno prilagodijo. Vendar ta pojasnjevanja, podrobne opredelitve, natančne prilagoditve ali dodatne informacije ne smejo pomeniti sprememb osnovnih značilnosti ponudbe ali povabila za oddajo ponudb, kjer bi odstopanja verjetno izkrivljala konkurenco ali imela diskriminacijski učinek.

7. Naročniki morajo oceniti predložene ponudbe na podlagi meril za ocenjevanje, ki so določena v javnem razpisu ali opisnem dokumentu, ter morajo izbrati ekonomsko najugodnejšo ponudbo v skladu s členom 37.

Naročnik lahko zahteva od ponudnika, za katerega je ugotovljeno, da je predložil ekonomsko najugodnejšo ponudbo, da pojasni vidike svoje ponudbe ali potrdi obveznosti iz ponudbe, če to ne vpliva na spreminjanje bistvenih vidikov ponudbe ali povabila za oddajo ponudb in ne povzroča diskriminacije ali izkrivljanja konkurence.

8. Naročniki lahko določijo cene ali plačila udeležencem v dialogu.

Člen 20

Primeri, v katerih je upravičen postopek s pogajanji brez predhodne objave

1. Naročniki lahko oddajo javna naročila v postopku s pogajanji brez predhodne objave obvestila o naročilu v primerih, določenih v odstavkih 2 do 6.

Prvi pododstavek se uporablja tudi, kadar se naročila oddajo v okviru programa sodelovanja med dvema ali več državami članicami.

2. Za javna naročila gradenj, blaga in storitev se lahko postopek s pogajanji brez predhodne objave obvestila o naročilu uporabi v naslednjih okoliščinah:

(a) kadar nujnost zaradi krize ali oboroženega spopada ni združljiva z roki, ki se zahtevajo za omejeni postopek in postopek s pogajanji z objavo obvestila o naročilu;

(b) kadar se zaradi tehničnih razlogov ali varstva izključnih pravic naročilo lahko zaupa samo enemu določenemu gospodarskemu subjektu.

3. V primeru javnih naročil storitev in blaga se lahko postopek s pogajanji brez predhodne objave obvestila o naročilu uporabi za storitve na področju raziskav in razvoja ter za proizvode, ki se izdelujejo izključno za namene raziskav, poizkusov, študij ali razvoja, z izjemo količinske proizvodnje zaradi preživetja proizvoda na trgu ali zaradi povrnitve stroškov raziskav in razvoja.

4. Za javna naročila blaga se lahko postopek s pogajanji brez predhodne objave obvestila o naročilu uporabi za naslednje dobave in blago:

(a) ko gre za dodatne nabave blaga prvotnega dobavitelja, ki so namenjene za delno nadomestilo običajnega blaga ali inštalacij ali kot povečanje obsega obstoječega blaga ali inštalacij, če bi zamenjava dobavitelja prisilila naročnika, da nabavi material, ki ima drugačne tehnične lastnosti, kar bi povzročilo neskladnost ali nesorazmerne tehnične težave med obratovanjem in vzdrževanjem.Trajanje teh naročil in ponavljajočih se naročil praviloma ne sme presegati obdobja petih let;

(b) za dobave orožja, streliva in/ali vojaških sredstev vladi ene države članice s strani vlade druge države članice.

5. Za javna naročila gradenj in javna naročila storitev se lahko postopek s pogajanji brez predhodne objave obvestila o naročilu uporabi za dodatne gradnje ali storitve, ki niso vključene v prvotno dodeljenem projektu ali v prvotnem naročilu, vendar so zaradi nepredvidenih okoliščin postale potrebne za izvedbo naročila gradenj ali storitev, ki so v tem projektu ali naročilu opisane, pod pogojem, da se naročilo odda gospodarskemu subjektu, ki izvaja prvotno naročilo:

(i) če teh dodatnih gradenj ali storitev ni mogoče tehnično ali ekonomsko ločiti od prvotnega naročila, ne da bi to naročnikom povzročilo resne težave,

ali

(ii) če so te storitve ali gradnje, čeprav bi se lahko ločile od izvajanja prvotnega naročila, brezpogojno potrebne za dokončanje tega naročila.

.Vendar skupna vrednost naročil, oddanih za dodatne gradnje ali storitve, ne sme presegati 50 % zneska prvotnega naročila.

6. Postopek s pogajanji brez predhodne objave obvestila o naročilu se lahko uporabi za dodatne gradnje ali storitve, ki predstavljajo ponovitev podobnih gradenj ali storitev, zaupanih istemu gospodarskemu subjektu, ki mu je isti naročnik oddal prvotno naročilo, če so te gradnje ali storitve v skladu z osnovnim projektom, za katerega je prvotno naročilo bilo oddano na poodlagi omejenega postopka, postopka s pogajanji z objavo obvestila o naročilu ali konkurenčnem dialogu.Že ob povabilu k oddaji ponudb za prvi projekt morajo naročniki objaviti morebitno uporabo tega postopka, pri čemer morajo upoštevati celotne ocenjene stroške kasnejših gradenj ali storitev, če uporabljajo določbe člena 6.Ta postopek se lahko uporablja samo pet let po sklenitvi pogodbe o oddaji prvotnega naročila.

Člen 21

Okvirni sporazumi

1. Države članice lahko določijo možnost, da naročniki lahko sklenejo okvirne sporazume.

2. Za namen sklenitve okvirnega sporazuma morajo naročniki upoštevati postopkovna pravila iz te direktive za vse faze do oddaje naročil na podlagi tega sporazuma. Stranke okvirnega sporazuma se morajo izbrati ob uporabi meril za ocenjevanje v skladu s členom 37.

Naročila na podlagi okvirnega sporazuma se morajo oddati v skladu s postopki iz odstavkov 3 in 4. Ti postopki se lahko uporabijo le med naročniki in gospodarskimi subjekti, ki so prvotne stranke okvirnega sporazuma.

Pri oddaji naročil na podlagi okvirnega sporazuma stranke v nobenem primeru ne smejo bistveno spreminjati pogojev iz tega okvirnega sporazuma, zlasti ne v primeru iz odstavka 3.

Veljavnost okvirnega sporazuma ne sme biti daljša od petih let, razen v izjemnih primerih, upravičenih predvsem zaradi predmeta okvirnega sporazuma.

Naročniki ne smejo uporabljati okvirnih sporazumov neustrezno ali tako, da preprečujejo, omejujejo ali izkrivljajo konkurenco.

3. Če se okvirni sporazum sklene z enim gospodarskim subjektom, se morajo naročila na podlagi tega sporazuma oddati v skladu s pogoji iz okvirnega sporazuma.

V zvezi z oddajo teh naročil se naročniki lahko v pisni obliki posvetujejo z gospodarskim subjektom, stranko okvirnega sporazuma, in zahtevajo, da po potrebi dopolni svojo ponudbo.

4. Kadar se okvirni sporazum sklene z večjim številom gospodarskih subjektov, morajo biti slednji vsaj trije, v kolikor je število gospodarskih subjektov, ki izpolnjujejo pogoje za udeležbo zadostno in/ali je dovolj sprejemljivih ponudb za uporabo meril za ocenjevanje.

Naročila na podlagi okvirnih sporazumov, sklenjenih z večjim številom gospodarskih subjektov, se lahko oddajo bodisi ob uporabi pogojev iz okvirnega sporazuma brez ponovnega odpiranja konkurence bodisi, če vsi pogoji niso določeni v okvirnem sporazumu, po ponovnem odprtju konkurence med strankami na podlagi istih in po potrebi natančneje določenih pogojev ter, če je to primerno, drugih pogojev iz specifikacij okvirnega sporazuma.

V drugem primeru se uporabi naslednji postopek:

(a) za vsako naročilo, ki ga je treba oddati, se naročniki morajo v pisni obliki posvetovati z gospodarskimi subjekti, ki so sposobni izvesti naročilo;

b) naročniki morajo določiti rok, ki je dovolj dolg, da omogoča ponudnikom predložitev ponudb za vsako posebno naročilo, upoštevajoč dejavnike, kot so zapletenost predmeta naročila in čas, ki je potreben za pošiljanje ponudb;

c) ponudbe se morajo predložiti v pisni obliki, s tem,da mora njihova vsebina ostati zaupna do izteka roka, določenega za odgovor;

d) naročniki morajo oddati vsako naročilo ponudniku, ki je predložil najboljšo ponudbo na podlagi meril za ocenjevanje iz specifikacij okvirnega sporazuma.

POGLAVJE V

Pravila objavljanja in preglednosti

ODDELEK 1

Objava razpisov in obvestil

Člen 22

Obvestila

1. Naročniki lahko s predhodnim informativnim obvestilom, ki ga objavi Komisija ali sami v svojem „profilu kupca“, kot je opisan v točki 2 Priloge IV, seznanijo javnost:

(a) pri naročanju blaga, o ocenjeni celotni vrednosti naročil ali okvirnih sporazumov glede na področje proizvoda, ki jih nameravajo oddati oziroma skleniti v naslednjih 12 mesecih, če je celotna ocenjena vrednost, ob upoštevanju členov 6 in 7, enaka ali večja od 750 000 EUR.

Področje proizvoda morajo določiti naročniki s sklicevanjem na nomenklaturo CPV;

(b) pri naročilu storitev, o ocenjeni celotni vrednosti naročil ali okvirnih sporazumov iz vsake kategorije storitev s seznama v Prilogi I, ki jih nameravajo skleniti v naslednjih 12 mesecih, če je ocenjena celotna vrednost, ob upoštevanju določb iz členov 6 in 7 , enaka ali večja od 750 000 EUR;

(c) pri naročilu gradenj, o bistvenih značilnostih naročil ali okvirnih sporazumov, ki jih nameravajo oddati ali skleniti, in katerih ocenjena vrednost je enaka ali večja od praga iz člena 7, upoštevajoč člen 6.

Obvestilo iz pododstavkov (a) in (b) se mora poslati Komisiji ali objaviti v profilu kupca čim prej po začetku proračunskega leta.

Obvestilo iz pododstavka (c) se mora poslati Komisiji ali objaviti v profilu kupca čim prej po odločitvi, ki potrdi plane za naročanje gradenj oziroma okvirne sporazume, ki jih naročniki nameravajo skleniti.

Naročniki, ki objavijo predhodno informativno obvestilo o svojem profilu kupca, morajo po elektronski poti poslati Komisiji obvestilo o objavi predhodnega informativnega obvestila o profilu kupca v skladu z obliko in podrobnimi postopki za pošiljanje objav iz točke 3 Priloge IV.

Ta odstavek se ne sme uporabljati za postopke s pogajanji brez predhodne objave javnega razpisa.

2. Naročniki, ki želijo oddati javno naročilo ali skleniti okvirni sporazum po omejenem postopku, postopku s pogajanji z objavo obvestila ali konkurenčnem dialogu, sporočijo svojo namero v obvestilu o javnem naročilu.

3. Naročniki lahko objavijo razpis in obvestila o javnih naročilih, za katera ne velja zahteva glede objave iz te direktive, v skladu s členom 23.

4. Naročniki, ki so oddali javno naročilo ali sklenili okvirni sporazum, morajo poslati obvestilo o izidih postopka oddaje naročil najpozneje 48 dni po oddaji naročila ali sklenitvi okvirnega sporazuma.

Če se okvirni sporazumi sklenejo v skladu s členom 21, naročniki niso dolžni poslati obvestila o izidih postopka oddaje naročil za vsako oddajo naročila na podlagi tega sporazuma.

Objava nekaterih informacij o oddaji naročila ali sklenitvi okvirnega sporazuma se lahko izpusti, če bi ovirala izvajanje zakona ali bi bila sicer v nasprotju z javnim interesom, če bi škodila bodisi zakonitim poslovnim interesom javnih ali zasebnih gospodarskih subjektov bodisi posegala v pošteno konkurenco med njimi.

Člen 23

Oblika in način objave razpisov in obvestil

1. Objave morajo vsebovati informacije iz Priloge III in, če je to primerno, katero koli drugo informacijo, za katero naročnik meni, da je koristna, v obliki standardnih obrazcev, ki jih je Komisija sprejela v skladu s postopkom iz člena 41(2).

2. Objave, ki jih naročniki pošiljajo Komisiji, morajo poslati bodisi z elektronskimi sredstvi v skladu z obliko in postopki za pošiljanje iz odstavka 3 Priloge IV ali z drugimi sredstvi. Če se uporablja pospešeni postopek iz člena 24(4), se morajo objave poslati bodisi s telefaksom ali z elektronskimi sredstvi v skladu z obliko in postopki za pošiljanje iz točke 3 Priloge IV.

Razpisi in obvestila se objavijo v skladu s tehničnimi lastnostmi objave iz točke 1(a) in (b) Priloge IV.

3. Razpisi in objave, ki se pošiljajo z elektronskimi sredstvi v skladu z obliko in postopki za pošiljanje iz točke 3 Priloge IV, se morajo objaviti najpozneje pet dni po pošiljanju.

Razpisi in objave, ki se ne pošiljajo z elektronskimi sredstvi v skladu z obliko in postopki za pošiljanje iz točke 3 Priloge IV, se morajo objaviti najpozneje 12 dni po pošiljanju ali v primeru pospešenega postopka iz člena 24(4) najpozneje pet dni po pošiljanju.

4. Razpisi in obvestila se morajo objaviti v celoti v uradnem jeziku Skupnosti, ki ga izbere naročnik, pri čemer ta izvirna jezikovna različica predstavlja edino verodostojno besedilo. V drugih uradnih jezikih se objavi povzetek pomembnih elementov vsakega razpisa oziroma obvestila.

Stroške, ki jih ima Komisija z objavo takšnih razpisov in obvestil, mora kriti Skupnost.

5. Razpisi in obvestila ter njihova vsebina ne smejo biti objavljeni na nacionalni ravni pred datumom pošiljanja Komisiji.

Razpisi in obvestila, ki jih naročnik objavi na nacionalni ravni, ne smejo vsebovati informacij, ki niso navedene v objavah, poslanih Komisiji, mora pa navesti datum pošiljanja obvestila Komisiji.

6. Vsebina objav, ki se ne pošiljajo z elektronskimi sredstvi v skladu z obliko in postopkom za pošiljanje iz točke 3 Priloge IV, je omejena na približno 650 besed.

7. Naročniki morajo biti pripravljeni predložiti dokazilo o datumih pošiljanja objav.

8. Komisija mora izdati naročniku potrdilo o objavi poslanih informacij z navedbo datuma te objave. To potrdilo predstavlja dokazilo o objavi.

ODDELEK 2

Roki

Člen 24

Roki za sprejemanje prijav za sodelovanje in za sprejemanje ponudb

1. Naročniki morajo pri določanju rokov za sprejemanje ponudb ali prijav za sodelovanje upoštevati zlasti zapletenost naročila ali čas, ki je potreben se pripravo ponudb, brez poseganja v minimalne roke, ki jih določa ta člen.

2. V omejenih postopkih, postopkih s pogajanji z objavo obvestila o naročilu in konkurenčnem dialogu je minimalni rok za sprejemanje prijav za sodelovanje 37 dni od dneva pošiljanja obvestila o javnem naročilu.

V primeru omejenih postopkov mora biti minimalni rok za sprejemanje ponudb 40 dni od datuma pošiljanja povabila za oddajo ponudb.

3. Kadar se obvestila pripravijo in pošiljajo z elektronskimi sredstvi v obliki in po postopkih za pošiljanje iz odstavka 3 Priloge IV, se lahko rok za sprejemanje prijav za sodelovanje iz prvega pododstavka odstavka 2 skrajša za sedem dni.

4. Kadar se v omejenih postopkih in postopkih s pogajanji z objavo obvestila o naročilu zaradi nujnosti izkaže, da se roki iz tega člena ne morejo upoštevati, lahko naročniki določijo:

- rok za sprejemanje prijav za sodelovanje, ki ne sme biti krajši od 15 dni od dneva pošiljanja obvestila o javnem naročilu ali krajši od 10 dni, če je bilo obvestilo poslano z elektronskimi sredstvi v skladu z obliko in postopkom za pošiljanje objav iz točke 3 Priloge IV,

- in v primeru omejenih postopkov rok za sprejemanje ponudb, ki ne sme biti krajši kakor 10 dni od datuma povabila k oddaji ponudb.

ODDELEK 3

Vsebina in načini pošiljanja informacij

Člen 25

Povabilo k oddaji ponudbe, pogajanjem ali dialogu

1. V omejenih postopkih, postopkih s pogajanji z objavo obvestila o naročilu in konkurenčnem dialogu naročniki hkrati v pisni obliki povabijo izbrane kandidate.

2. K povabilu kandidatom se priloži izvod razpisne dokumentacije ali opisnega dokumenta ali kateri koli dodatni dokument.

3. Če ima razpisno dokumentacijo in/ali dodatne dokumente drug subjekt in ne naročnik, ki je zadolžen za postopek oddaje naročil, se v povabilu navedejo naslov, na katerem je mogoče zahtevati to razpisno dokumentacijo in dodatne dokumente, ter, če je to primerno, skrajni rok, do katerega se ti dokumenti lahko zahtevajo, znesek, ki ga je treba plačati za pridobitev dokumentov, in plačilni postopki. Pristojna služba pošlje to dokumentacijo gospodarskemu subjektu takoj po prejemu zahteve.

4. Naročnik ali pristojna služba mora poslati dodatne informacije v zvezi z razpisno dokumentacijo, opisnim dokumentom ali dodatnimi dokumenti najmanj šest dni pred iztekom roka za sprejemanje ponudb, pod pogojem, da je to zahtevano pravočasno. V pospešenem postopku s pogajanji je ta rok štiri dni.

5. Povabilo k pogajanjem mora poleg elementov iz odstavkov 2, 3 in 4 vsebovati vsaj:

(a) sklicevanje na objavljeni javni razpis;

(b) skrajni rok za sprejemanje ponudb, naslov, na katerega morajo biti ponudbe poslane, ter jezik ali jeziki, v katerih morajo biti sestavljene;

(c) v primeru konkurenčnega dialoga datum in naslov, ki sta določena za začetek dialoga, ter jezik ali jezike, ki jih je treba uporabljati;

(d) sklicevanje na vse morebitne priloge (dokumentov), ki jih je treba oddati bodisi kot dodatek preverljivim izjavam ponudnika v skladu s členom 29 ali kot dodatek informacijam iz navedenega člena ter v skladu s pogoji iz členov 32 in 33;

(e) relativni pomen meril za oddajo naročila ali, če je to primerno, padajoče zaporedje po pomembnosti meril, uporabljenih za določitev ekonomsko najugodnejše ponudbe, če niso navedena v obvestilu o naročilu, razpisni dokumentaciji ali opisnem dokumentu.

Člen 26

Obveščanje kandidatov in ponudnikov

1. Naročniki čim prej obvestijo kandidate in ponudnike o sprejetih odločitvah v zvezi z oddajo naročila ali sklenitvijo okvirnega sporazuma, vključno z razlogi za odločitev, da ne oddajo naročila ali ne sklenejo okvirnega sporazuma, za katerega je bil objavljen javni razpis, ali da ponovno začnejo postopek; naročniki morajo te informacije ponuditi v pisni obliki, če se take informacije od njih zahtevajo.

2. Na zahtevo zainteresirane stranke naročnik ob upoštevanju odstavka 3 v čim krajšem času in najpozneje v petnajstih dneh po prejemu pisnega zahtevka obvesti:

(a) vsakega neuspešnega kandidata o razlogih za zavrnitev njegove prijave,

(b) vsakega neuspešnega ponudnika o razlogih za zavrnitev njegove ponudbe, vključujoč razloge v zvezi s primeri iz člena 10(4) in (5), razloge za njegovo odločitev o neenakovrednosti, ali za svojo odločitev, da gradnje, blago ali storitve ne izpolnjujejo izvedbenih ali funkcionalnih zahtev;

(c) vsakega ponudnika, ki je oddal sprejemljivo ponudbo, o lastnostih in relativnih prednostih izbrane ponudbe ter o imenu izbranega ponudnika ali strank okvirnega sporazuma.

3. Naročniki se lahko odločijo, da ne sporočijo nekaterih informacij iz odstavka 1 v zvezi z oddajo naročila ali sklenitvijo okvirnega sporazuma, če bi njihovo razkritje oviralo izvajanje zakonodaje, bilo v nasprotju z javnim interesom, škodilo zakonitim poslovnim interesom javnih ali zasebnih gospodarskih subjektov ali oviralo pošteno konkurenco med njimi.

ODDELEK 4

Sporočanje

Člen 27

Pravila, ki se uporabljajo za sporočanje

1. Vsa sporočila in izmenjava informacij iz tega naslova se lahko pošiljajo po pošti, faksu, z elektronskimi sredstvi v skladu z odstavkoma 4 in 5, po telefonu v primerih in okoliščinah iz odstavka 6 ali ob uporabi kombinacije teh sredstev, kot jih izbere naročnik.

2. Izbrana sredstva sporočanja morajo biti splošno dostopna in ne smejo omejevati gospodarskih subjektov pri dostopu do postopka oddaje naročil.

3. Sporočanje ter izmenjava in shranjevanje informacij se morajo izvesti tako, da se zagotovi varovanje celovitosti podatkov ter zaupnosti ponudb in prijav za sodelovanje, in da naročnik pregleda vsebino ponudb in prijav za sodelovanje šele po izteku roka za njihovo oddajo.

4. Orodja, ki jih je treba uporabiti za sporočanje po elektronski poti, kakor tudi njihove tehnične lastnosti morajo biti nediskriminacijski, splošno dostopni in interoperabilni z informacijskimi in komunikacijskimi tehnološkimi proizvodi v splošni uporabi.

5. Za naprave za elektronsko pošiljanje in sprejemanje ponudb ter naprave za elektronsko sprejemanje prijav za sodelovanje se uporabljajo naslednja pravila:

(a) informacije v zvezi z razpisno dokumentacijo, ki so potrebne za elektronsko oddajo ponudb in prijav za sodelovanje, vključno s šifro, so na voljo zainteresiranim strankam. Poleg tega morajo biti naprave za elektronsko sprejemanje ponudb in prijav za sodelovanje v skladu z zahtevami iz Priloge VI;

(b) države članice lahko v skladu s členom 5 Direktive 1999/93/ES zahtevajo, da se elektronskim ponudbam doda izpopolnjeni elektronski podpis v skladu z odstavkom 1 Direktive;

(c) države članice lahko uvedejo ali obdržijo prostovoljne sisteme akreditacije, katerih cilj je izboljšanje ravni storitev v zvezi s certificiranjem teh naprav;

(d) ponudniki ali kandidati se morajo obvezati, da bodo pred iztekom roka za oddajo ponudb ali prijav za sodelovanje predložili dokumente, potrdila in izjave iz členov 30 do 35, če ne obstajajo v elektronski obliki.

6. Naslednja pravila se uporabljajo za pošiljanje prijav za sodelovanje:

(a) prijave za sodelovanje v postopkih za oddajo javnih naročil se lahko oddajo v pisni obliki ali po telefonu;

(b) pri telefonskih prijavah za sodelovanje se pošlje pisna potrditev pred iztekom roka za njihovo sprejemanje;

(c) naročniki lahko zahtevajo, da se prijave za sodelovanje, poslane po faksu, morajo potrditi po pošti ali z elektronskimi sredstvi, če je to potrebno za namene zakonitega dokaza. Vsako tako zahtevo skupaj z rokom za pošiljanje potrditve po pošti ali z elektronskimi sredstvi mora naročnik navesti v javnem razpisu.

ODDELEK 5

Poročila

Člen 28

Vsebina poročil

1. Naročniki za vsako javno naročilo ali okvirni sporazum pripravijo pisno poročilo, ki vsebuje vsaj naslednje:

(a) ime in naslov naročnika, predmet in vrednost naročila ali okvirnega sporazuma;

(b) izbrani postopek oddaje naročila;

(c) v primeru postopka s pogajanji brez predhodne objave obvestila o naročilu, razloge iz člena 20, ki upravičujejo uporabo tega postopka;

(d) če je to primerno, razloge, ki upravičujejo trajanje okvirnega sporazuma, ki presega pet let;

(e) če je to primerno, občutljive tehnične specifikacije, ki se lahko sporočijo samo izbranemu ponudniku, in razloge za to omejitev;

(f) imena uspešnih kandidatov in obrazložitev njihovega izbora;

(g) imena izključenih kandidatov in obrazložitev njihove zavrnitve;

(h) obrazložitev za zavrnitev ponudb, za katere je ugotovljeno, da so neobičajno nizke;

(i) ime uspešnega ponudnika in razloge, za izbiro njegove ponudbe, ter, če je to znano, delež naročila ali okvirnega sporazuma, ki ga uspešni ponudnik namerava ali ga bo moral oddati v podizvajanje tretjim osebam;

(j) po potrebi razloge, zakaj je naročnik odločil, da ne odda naročila ali sklene okvirnega sporazuma.

2. Naročniki morajo sprejeti ustrezne ukrepe za dokumentiranje poteka postopkov za oddajo naročila, ki se izvajajo z elektronskimi sredstvi.

3. Poročilo ali njegove najpomembnejše sestavine se morajo sporočiti Komisiji, če slednja to zahteva.

POGLAVJE VI

Vodenje postopka

ODDELEK 1

Splošne določbe

Člen 29

Preverjanje sposobnosti kandidatov in izbor udeležencev ter oddajanje naročil

1. Naročila se morajo oddati na podlagi meril za ocenjevanje iz členov 37 in 38, upoštevajoč člen 11, potem ko naročniki preverijo sposobnost gospodarskih subjektov, ki niso izključeni po členih 30 in 31, v skladu s pogoji za udeležbo glede na gospodarski in finančni položaj, strokovno in tehnično znanje ali sposobnost iz členov 32 do 36 ter, kjer je to primerno, v skladu z nediskriminacijskimi pravili in kriteriji iz odstavka 3 tega člena.

2. Naročniki lahko od kandidatov zahtevajo minimalno stopnjo usposobljenosti v skladu s členoma 32 in 33.

Količina informacij iz členov 32 in 33 ter zahtevane minimalne stopnje usposobljenosti za posamezno naročilo morajo biti povezane in sorazmerne s predmetom naročila.

Te minimalne stopnje se morajo navesti v javnem naročilu.

3. V omejenih postopkih, postopkih s pogajanji z objavo obvestila o naročilu in konkurenčnem dialogu lahko naročniki omejijo število primernih kandidatov, ki jih bodo povabili, da oddajo ponudbe ali sodelujejo v dialogu; to štev