[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 10.7.2006

COM(2006) 366 konč.

POROČILO KOMISIJE

Letno poročilo Komisije o Jamstvenem skladu in njegovem upravljanju v letu 2005 {SEC(2006) 891}

KAZALO

1. Pravna podlaga 3

2. Stanje sklada na dan 31. decembra 2005 3

2.1 Finančna analiza 3

2.2 Računovodsko izkazovanje 4

3. Vplačila v Sklad 5

3.1. Vplačila iz splošnega proračuna v proračunskem letu 5

3.2. Obresti iz finančnih naložb likvidnih sredstev Sklada 6

3.3. Izterjave od dolžnikov v zamudi 7

4. Obveznosti Sklada 7

4.1. Plačila v zamudi 7

4.2. Plačilo EIB 7

1. Pravna podlaga

Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 2728/94 z dne 31. oktobra 1994 (v nadaljevanju „Uredba“) je ustanovila Jamstveni sklad za zunanje ukrepe (v nadaljevanju „Sklad“ za poplačilo upnikov Skupnosti v primeru zamude porabnikov posojil, ki jih odobri ali zanje da jamstvo Skupnost (UL L 293, 12.11.1994, str. 1). Uredba je bila spremenjena z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1149/99 z dne 25. maja 1999 (UL L 139, 2.6.1999, str. 1) in Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2273/2004 z dne 22. decembra 2004 (UL L 396, 31.12.2004, str. 28) (v nadaljevanju „Spremenjena uredba“).

V skladu s členom 6 Uredbe je Komisija finančno poslovodenje Sklada zaupala Evropski investicijski banki (EIB) na podlagi Sporazuma, ki sta ga Skupnost in EIB podpisali 23. novembra 1994 v Bruslju in 25. novembra 1994 v Luksemburgu (v nadaljevanju „Sporazum“).

V skladu s členom 8.2 Sporazuma mora banka do 1. marca vsako leto poslati Komisiji letno poročilo o stanju Sklada in njegovem upravljanju, vključno z izkazom prihodkov in odhodkov, „izkaz finančnih dosežkov“, finančni izkaz za Sklad za preteklo leto, „izkaz finančnega stanja Sklada“. Nadaljnje podrobnosti poročila za leto 2005 so na voljo v 2. delu Delovnega dokumenta služb Komisije (v nadaljevanju „Priloga“)[1].

Poleg tega člen 7 spremenjene uredbe zahteva, da Komisija najpozneje do 31. maja naslednjega proračunskega leta Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču pošlje poročilo o stanju Sklada in njegovem upravljanju.

2. Stanje sklada na dan 31. decembra 2005

2.1 Finančna analiza

Položaj sklada se predstavi v skladu z mednarodnimi standardi računovodskega poročanja (MSRP) ob zaključku proračunskega leta 2005. Sklad je znašal 1 324 663 957,25 EUR (glej 3. del Priloge: Izkaz finančnega stanja sklada na dan 31. decembra 2005, ki ga priskrbi EIB). To je znesek, obračunan od ustanovitve Sklada, vseh:

- vplačil iz proračuna v Sklad - 2 672 274 500,00;

- zaporednih letnih neto rezultatov - 523 763 636,64 EUR;

- zapadlosti vračil iz držav nečlanic - 575 673 913,77;

- dolgov, ki ustrezajo vračilom, ki niso bila izplačana EIB - 711 557,47 EUR;

- provizij na pozno izterjavo v letu 2002 - 5 090 662,91 EUR;

- popravkov zaradi uporabe MSRP za vrednost portfelja sklada 46 981 944,72 EUR (glej točko „Rezerve“ v obveznostih bilance stanja Jamstvenega sklada v 3. delu Priloge);

- zmanjšanja za aktivna jamstva Sklada (477 860 856,19 EUR);

- zaporednih vračil proračunu presežka Sklada - 1 683 140 000,00 EUR;

- izjemnega vračila v proračun v višini 338 831 402,07 EUR, izplačanega 10. januarja 2005, kar predstavlja 9 % neodplačanih posojil, odobrenih novim državam članicam 1. maja 2004 (glej 1. del zadnje spremembe Uredbe o Skladu).

Po odbitku časovnih razmejitev v višini 725 117,47 EUR, od tega pristojbin za upravljanje (plačilo EIB) v višini 702 497,47 EUR, znaša na dan 31. decembra 2005 skupno stanje Sklada 1 323 938 839,78 EUR.

Člen 3 Uredbe zahteva, da mora Sklad doseči ustrezno višino (ciljni znesek), ki znaša 9 % skupnih neplačanih obveznosti Skupnosti do virov sredstev iz vsakega posla, povečanih za neplačane zapadle obresti.

Zaradi tega znašajo na dan 31. decembra 2005 zaostali posojilni in jamstveni posli za tretje države[2], povečani za neplačane obresti, 13 680 125 069,70 EUR, od česar 125 823 921,72 EUR predstavljajo zapadle obresti, ki še niso bile izplačane.

Razmerje med sredstvi Sklada, 1 323 938 839,78 EUR, in zaostalimi neplačanimi obveznostmi Skupnosti v smislu spremenjene uredbe je znašalo 9,68 %. Ker je to več od ciljnega zneska 9 % skupnega odobrenega neplačanega zneska (zaokrožen znesek 1 231,21 milijon EUR), je bilo treba izvesti povračilo iz Sklada v splošni proračun Evropske unije, kakor določa tretji odstavek člena 3 Uredbe. Znesek, ki ga je treba vrniti v proračun leta 2006, znaša EUR 92 730 000,00.

2.2 Računovodsko izkazovanje

Evropske skupnosti so zavezane, da bistveno spremenijo svoj računovodski okvir, da bodo predložile finančne izkaze, ki temeljijo na računih natečenih prihodkov v letu 2005. V okviru te modernizacije se je Komisija odločila, da predstavi svoje račune glede na nova računovodska pravila, ki izhajajo iz načel IPSAS/MSRP.

Zato so za uskladitev s temi načeli pripravili predhodno konsolidirane finančne izkaze Sklada.

Skupni znesek predhodno konsolidirane bilance stanja je 1 325 891 755,37 EUR. Ta vključuje skupni znesek Sklada skupaj z zaostalimi plačili, ki jih pokriva sklad, natečenimi prihodki zamudnih obresti in drugimi računovodskimi natečenimi prihodki, z namenom predložitve vseh finančnih izkazov za Sklad ob koncu leta, ki bodo konsolidirani v konsolidirani bilanci stanja EU (za podrobnosti glej 4. del Priloge).

3. Vplačila v Sklad

3.1. Vplačila iz splošnega proračuna v proračunskem letu

Pravna podlaga za ureditve o oblikovanju rezervacij je opisana v 1. delu Priloge.

Uredba Sveta (ES) št. 2040/2000 z dne 26. septembra 2000 (UL L 244, 29.9.2000, str. 27) o proračunski disciplini je dovolila vključitev rezerve za posojilne in posojilno jamstvene posle v splošni proračun. Ta postavka, ki so ji bile za leto 2005 dodeljene odobritve v višini 223 milijonov EUR, se uporablja za dokapitalizacijo Sklada s prenosom zneskov v proračunsko postavko za vplačila v Sklad.

V skladu s pravnimi podlagami je proračunski organ leta 2005 sprejel prenos za dokapitalizacijo Jamstvenega sklada v višini 140 110 000,00 EUR.

- Prenos DEC 11/2005[3]: 140 110 000,00 EUR: ta prenos je bil izveden za vplačila v Sklad ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 22. decembra 1999, 6. novembra 2001 in 22. decembra 2004 kot tudi Sklepa Komisije C(2004)2817/3, v skladu z ureditvami iz Priloge k Uredbi.

Sklepi, ki jih zadevajo ti prenosi, so na voljo v 1. delu Priloge.

Prenos se je izplačal v skladu s kompenzacijskim mehanizmom ob vračilu presežka Sklada v višini 187 130 000,00 EUR, ki je bilo izvedeno 15. julija 2005.

Dne 12. aprila 2005 je Komisija sprejela Predlog uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES, Euratom) št. 2728/94 o ustanovitvi Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe[4], da spremeni mehanizem za oblikovanje rezervacij Sklada. Glavni cilj tega predloga je izboljšati učinkovitost uporabe proračunskih sredstev. V skladu s predlogom naj bi bile rezervacije Sklada oblikovane za nazaj na podlagi opaženih zneskov neporavnanih zavarovanih posojil. Ob dokončnem izoblikovanju tega poročila, Svet še ni sprejel tega predloga Komisije.

V skladu s Sporočilom Komisije o finančni perspektivi 2007–2013[5]znesek s proračunskim mehanizmom finančnih sredstev Sklada v prihodnje[6] teoretično ne bo omejen, saj bo financiranje Sklada potekalo preko proračunske postavke v rubriki 4 (Zunanji odnosi) in ne več preko namenske rezerve, kakor poteka danes.

3.2. Obresti iz finančnih naložb likvidnih sredstev Sklada

Likvidna sredstva Sklada se vlagajo v skladu z načeli upravljanja, ki jih določa Priloga k Sporazumu med Skupnostjo in EIB z dne 23./25. novembra 1994, kakor je bil spremenjen z Dopolnilnim sporazumom št. 1 z dne 17./23. septembra 1996 in Dopolnilnim sporazumom št. 2 z dne 26. aprila/8. maja 2002. Leta 2002 so bila z Dopolnilnim sporazumom št. 2 načela vlaganja spremenjena, da bi se zmanjšala presežna likvidnost, ki je že presegala 50 % sredstev Sklada in omejevala njegov donos. Ob ohranitvi omejitve, po kateri mora vsaj ena tretjina Sklada zajemati kratkoročne naložbe (do enega leta), so bili razširjeni upravičeni instrumenti za kratkoročno likvidnost. Sedaj vključujejo vrednostne papirje z variabilno obrestno mero, pri čemer se ne upoštevajo datumi zapadlosti, in vrednostne papirje s stalno obrestno mero z največ enoletnim obdobjem do zapadlosti, pri čemer se ne upošteva začetni rok zapadlosti. Razlog je, da so vrednostni papirji s stalno obrestno mero vračljivi do 100 % svoje nominalne vrednosti na koncu življenjske dobe, medtem ko se lahko vrednostni papirji z variabilno obrestno mero prodajo v vsakem trenutku po ceni, ki se približuje 100 %, ne glede na trajanje preostalega obdobja do zapadlosti. Da bi se ohranilo ravnovesje med različnimi instrumenti, za katere se spremlja likvidnost, je najmanj 18 % sredstev (kar ustreza dvakratni meri ustvarjanja rezervacij iz Sklada) še vedno vloženih v denarne naložbe, zlasti bančne depozite. Ta nova struktura je pomagala izboljšati donos Sklada ob ohranjanju preudarne ravni likvidnosti.

Leta 2005 je bil za dolgoročne naložbe sprejet postopen pristop z namenom izvajanja ciljne strukture, tj. enake razdelitve naložb z zapadlostjo med 2 do 10 let. V ta namen se dogovori o ravni obrestnih mer (vstopnih točkah), ki bodo povzročile dolgoročne naložbe z zapadlostjo, kjer so dejanski zneski nižji od ciljnih. V letu 2005 niso bile dosežene vse obrestne mere in zato se bo izvajanje ciljne strukture končalo leta 2006.

O seznamu bank, ki so pooblaščene za prejem depozitov, sta se dogovorili Komisija in EIB. Začetni seznam se redno revidira ob upoštevanju zadnjih sprememb v bonitetnih ocenah bank. Večina bank je članic klirinškega sistema eura. Vsem pripada bonitetna ocena družbe Moody's najmanj A1 za dolgoročne naložbe in P1 za kratkoročne naložbe ali enakovredna ocena Standard & Poor’s ali Fitch. Naložbe z bankami urejajo pravila, ki zagotavljajo dobro distribucijo in se izogibajo koncentraciji tveganja.

Leta 2005 so obresti na denarna sredstva in njihove ustreznike, tekoče račune Jamstvenega sklada in vrednostne papirje znašale 50 439 477,94 EUR, ki so porazdeljeni na naslednji način:

- Depoziti in tekoči računi : 6 280 520,69 EUR; to pomeni stanje na dan 31. decembra 2005 vključno s prejetimi obrestmi iz bančnih depozitov v višini 5 907 583,42 EUR in spremembami v obračunanih obrestih 203 864,22 EUR leta 2005. Tekoči računi znašajo do 37 503,59 EUR in vključujejo obresti, vknjižene v tekoči račun. Komercialni zapisi znašajo do 160 016,91 EUR prejetih obresti in sprememb v obračunanih obrestih (28 447,45 EUR) na dan 31. decembra 2005.

- Portfelj vrednostnih papirjev : 44 158 957,25 EUR; ta znesek vključuje 48 997 994,99 EUR obresti na vrednostne papirje in spremembe obračunanih obresti (1 961 071,32 EUR) na dan 31. decembra 2005. Obresti na vrednostne papirje ustvarjajo naložbe v obliki vrednostnih papirjev v skladu z načeli vlaganja, določenimi v Sporazumu, ki daje EIB nalogo upravljanja likvidnih sredstev Sklada. Vendar je od tega zneska treba odšteti 2 877 966,42 EUR, ki so bili knjiženi med letom kot razlika med vhodno vrednostjo in odkupno vrednostjo, deljeno po načelu časovnega sorazmerja skozi preostalo življenjsko dobo vrednostnih papirjev v lasti (kar ustreza razponu premije ali popusta, knjiženega v izkaz poslovnega izida).

Prejete obresti so knjižene v rezultate za proračunsko leto.

3.3. Izterjave od dolžnikov v zamudi

V letu 2005 ni bilo izterjav. Znesek 1 448 433,44 USD v zvezi z neplačanimi zamudnimi obrestmi še naprej pokriva Sklad.

4. Obveznosti Sklada

4.1. Plačila v zamudi

V letu 2005 Skladu ni bil predložen noben zahtevek za plačilo v zamudi.

4.2. Plačilo EIB

Drugi Dopolnilni sporazum k Sporazumu, podpisan 26. aprila in 8. maja 2002, določa, da se za izračun plačila Banki uporabijo za vsak delež sredstev Sklada pripadajoče degresivne letne mere provizij. To plačilo se izračuna na podlagi povprečnih sredstev Sklada.

Plačilo Banki za 2005 je bilo določeno v višini 702 497,47 EUR in je bilo knjiženo v izkaz poslovnega izida in v obliki obračunov (obveznosti) v bilanco stanja. To plačilo bo izplačano EIB v prvem četrtletju leta 2006.

[1] SEC(2006) 891.

[2] Spremenjena uredba določa, da posli v korist državam pristopnic, ki jih trenutno krije trenutno Jamstveni sklad, ostajajo pod kritjem jamstva Skupnosti po dnevu pristopa. Vendar od tega datuma dalje niso več zunanji ukrepi Skupnosti ter jih neposredno krije splošni proračun Evropske unije in ne več Sklad.

[3] SEC(2005) 479 konč.

[4] COM(2005) 130.

[5] COM (2004) 487 z dne 14.7.2004.

[6] Proračunska disciplina bo zagotovljena, ker:- so za posojila za makrofinančno pomoč potrebni posamezni sklepi Sveta;- za jamstvena posojila Euratom in EIB večletne zgornje meje odobri Svet.