EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 30.5.2018 COM(2018) 368 final 2018/0193(COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009, uredb Sveta (ES) št. 768/2005, (ES) št. 1967/2006 in (ES) št. 1005/2008 ter Uredbe (EU) 2016/1139 Evropskega parlamenta in Sveta glede nadzora ribištva {SEC(2018) 267 final}

{SWD(2018) 279 final}

{SWD(2018) 280 final}



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1.OZADJE PREDLOGA Razlogi za predlog in njegovi cilji Cilji skupne ribiške politike (SRP) so zagotoviti, da so ribolovne dejavnosti in dejavnosti ribogojstva okoljsko dolgoročno trajnostne in upravljane na način, ki je skladen s cilji doseganja gospodarskih in socialnih koristi ter koristi zaposlovanja. Uspeh skupne ribiške politike je zelo odvisen od izvajanja učinkovitega sistema za nadzor in izvrševanje. Ukrepi, s katerimi se vzpostavlja sistem EU za nadzor ribištva za zagotavljanje skladnosti s pravili SRP, so določeni v štirih pravnih aktih: (1) uredbi za nadzor ribištva; (2) uredbi o ustanovitvi Evropske agencije za nadzor ribištva (EFCA); (3) uredbi o vzpostavitvi sistema za boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu (uredba o preprečevanju nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova) in (4) uredbi o trajnostnem upravljanju zunanjih ribiških flot. Cilj predloga je revizija sistema EU za nadzor ribištva, razen uredbe o trajnostnem upravljanju zunanjih ribiških flot, ki je bila revidirana pred kratkim. Razen uredbe o trajnostnem upravljanju zunanjih ribiških flot, ki je bila revidirana pred kratkim, je bil sedanji sistem EU za nadzor ribištva zasnovan pred reformirano skupno ribiško politiko, zato ni popolnoma skladen z njo. Poleg tega sistem zajema strategije in metodologije nadzora ter izzive v zvezi z njim izpred več kot desetih let in ni primeren za učinkovito obravnavanje sedanjih in prihodnjih potreb v zvezi s podatki o ribištvu in nadzorom flot, upoštevanje nenehnega razvoja ribolovnih praks in tehnik ter izkoriščanje sodobnih in stroškovno učinkovitejših tehnologij nadzora in sistemov za izmenjavo podatkov. V sedanjem sistemu poleg tega niso upoštevane nove in sodobne politike Unije, ki so bile sprejete pred kratkim, kot so strategija za plastiko, strategija za enotni digitalni trg in mednarodno upravljanje oceanov. Nedavna ocena v okviru programa REFIT,, posebno poročilo Evropskega računskega sodišča in resolucija Evropskega parlamenta so vsi pokazali, da je sistem EU za nadzor ribištva pomanjkljiv in na splošno ne ustreza namenu. V Svetu, Parlamentu in upravnem odboru Evropske agencije za nadzor ribištva (EFCA) je bilo od objave vseh teh dokumentov izvedenih več razprav in izmenjav mnenj z državami članicami in zainteresiranimi stranmi. Te razprave so potrdile, da se evropske institucije in neposredne zainteresirane strani soglasno strinjajo, da sistem za nadzor ribištva ni uspešen in učinkovit ter da kot tak ni povsem primeren za ohranjanje dosežkov ciljev SRP. Poleg tega je pomanjkljivosti sedanjega regulativnega okvira opredelila tudi platforma REFIT junija 2017 v mnenju o raziskavi med zainteresiranimi stranmi glede nadzora EU nad ribištvom, ki jo je predložila finska vlada. Posebni cilji predloga so: (1) odpraviti vrzeli s SRP in drugimi politikami EU; (2) poenostaviti zakonodajni okvir in zmanjšati nepotrebno upravno breme; (3) izboljšati razpoložljivost, zanesljivost in popolnost podatkov in informacij o ribištvu, zlasti podatkov o ulovu, ter omogočiti izmenjavo in souporabo informacij in (4) odpraviti ovire za razvoj kulture skladnosti ter enako obravnavanje gospodarskih subjektov v državah članicah in med njimi. Predlog je ena od zakonodajnih pobud v okviru programa REFIT, predvidenih za sprejetje leta 2018. Skladnost z veljavnimi določbami politike na tem področju Predlog je skladen s splošnim pravnim okvirom, vzpostavljenim z reformirano SRP, njegov namen pa je s to politiko odpraviti sedanje vrzeli, ki so povezane zlasti z učinkovitim nadzorom obveznosti iztovarjanja in nadzorom ribolovne zmogljivosti. Predlog je poleg tega skladen tudi s skupno ureditvijo trga, znano tudi kot SUT, kolikor določa vrsto določb za nadzor v nadzorni verigi, vključno z določbami o sledljivosti, ki so bistvene za izpolnjevanje zahtev glede obveščanja potrošnikov. Nazadnje, namen predloga je izpolniti zaveze, ki jih je Komisija pred kratkim sprejela v skupnem sporočilu o upravljanju oceanov zlasti v zvezi z bojem proti nezakonitemu ribolovu. Skladnost z drugimi politikami Unije Predlog ne le ohranja skladnost z drugimi politikami Unije, ampak tudi krepi sinergije med njimi, tako da podpira izvajanje: (1) evropske strategije za plastiko v krožnem gospodarstvu, kar zadeva ribolovno orodje; (2) strategije za enotni digitalni trg s spodbujanjem digitalnih rešitev in interoperativnih sistemov ter (3) trdnejšega in prenovljenega strateškega partnerstva z najbolj oddaljenimi regijami EU z okrepljenimi nadzornimi ukrepi. Poleg tega je namen predloga izboljšati sinergije z zakonodajo o živilih in krmi, in sicer z boljšo uskladitvijo opredelitev, ter okoljsko zakonodajo (direktiva o habitatih), kolikor države članice pooblašča za učinkovit nadzor nad ribolovnimi dejavnostmi v območjih z omejenim ribolovom. 2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST Pravna podlaga Ta predlog temelji na členu 43(2) PDEU o določitvi določb, potrebnih za doseganje ciljev SRP, ki je v skladu s členom 3(d) Pogodbe področje izključne pristojnosti EU. Subsidiarnost (za neizključno pristojnost) N. R. Sorazmernost

Predlog določa ciljno usmerjene spremembe, ki ne presegajo tistega, kar je potrebno za dosego zastavljenih ciljev. Sorazmernost možnosti politike predloga je obravnavana v oddelku 7.4.2 ocene učinka, priložene temu predlogu. Izbira instrumenta Predlagani instrument: sprememba trenutno veljavnih uredb. 3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA Naknadne ocene/preverjanja ustreznosti veljavne zakonodaje V okviru programa REFIT je bila izvedena celovita ocena izvajanja uredbe o nadzoru in njenih učinkov na SRP, ki je zajela obdobje 2010–2016, njeni rezultati pa so bili objavljeni v poročilu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu ter priloženem delovnem dokumentu služb Komisije „REFIT ocena vpliva uredbe o ribištvu“. Ocena je potrdila, da je uredba o nadzoru zelo pomembna za zagotavljanje skladnosti s SRP. V besedilu, sprejetem leta 2009, so bile obravnavane glavne pomanjkljivosti prejšnjega sistema, kar je prispevalo k okrepitvi splošne ravni skladnosti s SRP, izboljšanju komunikacije, izmenjavi in souporabi podatkov med različnimi zainteresiranimi stranmi, splošnemu izboljšanju kakovosti in količine podatkov o ribištvu ter spodbujanju enakovredne obravnave gospodarskih subjektov. Vendar je ocena pokazala tudi, da je treba storiti več in da sedanji zakonodajni okvir ne ustreza povsem namenu, kar je spodbudilo njegovo revizijo: ·predpisi o izvrševanju niso dovolj odvračilni; ·določbe glede podatkov o ribištvu niso ustrezne; ·zakonodajni okvir je zapleten, pravne določbe pa dvoumne; ·manjkajo ukrepi za nadzor nad novimi določbami reformirane SRP in sinergije z drugimi politikami. Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi Med oceno v okviru programa REFIT leta 2016 je bilo izvedeno obsežno javno posvetovanje. Rezultati so objavljeni na spletišču Europa. Pozneje so bila izvedena dodatna usmerjena posvetovanja, katerih cilj je bil (i) doseči dogovor glede težav, ki jih je Evropska komisija opredelila med oceno v okviru REFIT; (ii) doseči dogovor o potrebnem ukrepanju ter (iii) zbrati prispevki in prejeti povratne informacije kar največ zainteresiranih strani o v prihodnost usmerjenih elementih začetne faze ocene učinka (angl. inception impact assessment) in posebnih predlaganih ukrepih, ki jih je Komisija predlagala za obravnavanje opredeljenih vprašanj. V posvetovanja so bili vključeni pristojni organi držav članic, svetovalni sveti, organizacije in združenja EU ter nacionalne organizacije in združenja, okoljske nevladne organizacije, Evropska agencija za nadzor ribištva (EFCA) in njen upravni odbor, Evropska agencija za pomorsko varnost (EMSA) in Evropska agencija za zunanje meje (FRONTEX, nadzor morske meje). Razprave so potekale na več različnih forumih, da bi bile zagotovo obsežno in izčrpno zajete vse ustrezne zainteresirane strani, vključno z Delovno skupino Sveta za notranjo in zunanjo ribiško politiko ter odborom PECH Evropskega parlamenta. Zainteresirane strani so soglašale glede potrebe po reviziji sistema EU za nadzor ribištva. V prejetih prispevkih in povratnih informacijah so bile poudarjene pomanjkljivosti v izvajanju uredbe o nadzoru ribištva in nekaterih njenih določbah. Zainteresirane strani so na splošno podprle Komisijo pri obravnavanju naslednjih pomembnih vprašanj: uskladitev s SRP, razlike pri uporabi pravil med državami članicami, zapletenost zakonodajnega okvira in nejasnost nekaterih določb v zvezi s sistemom sankcioniranja, razpoložljivost, kakovost in izmenjava podatkov, nadzor nad malimi plovili in obveznostjo iztovarjanja pa tudi potreba po izboljšanju sinergij z drugimi zakonodajnimi akti, zlasti uredbo za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, okoljsko zakonodajo in zakonodajo o živilih. V prispevkih so bila poudarjena tudi vprašanja, kot so poenostavitev, regionalizacija, enaki konkurenčni pogoji in potreba po stroškovno učinkovitih rešitvah. Zainteresirane strani so se močno zavzemale za poenostavitev in pravno pojasnilo veljavnih predpisov o nadzoru, čeprav se nekatere izjeme od glavnih predpisov včasih štejejo za potrebne. Regionalizacija je po mnenju nekaterih zainteresiranih strani pomemben koncept, več drugih pa je menilo, da je koncept, ki ni v skladu z duhom in cilji politike Unije o nadzoru. Vse zainteresirane strani so menile, da je ključnega pomena potreba po vzpostavitvi enakih konkurenčnih pogojev med gospodarskimi subjekti v ribištvu in državami članicami v vsej EU. Nazadnje, zainteresirane strani so navedle, da bi morala biti zmanjšanje upravnega bremena in stroškovna učinkovitost vodilni načeli postopka revizije, kjer je to mogoče. Kar zadeva predlagane možnosti politike, je velika večina zainteresiranih strani močno podprla ali kot prednostno možnost navedla usmerjeno spremembo sistema za nadzor ribištva, vključno z uredbo o nadzoru ribištva, uredbo za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova ter uredbo o ustanovitvi agencije EFCA. Priloga 2 k oceni učinka vsebuje povzetek sklepov z vseh teh posvetovanj, Priloga 10 pa seznam pisnih prispevkov, ki so jih predložile zainteresirane strani. Izvirni pisni prispevki, ki so jih poslale zainteresirane strani, ter zapisniki navedenih delavnic in seminarjev so objavljeni na spletišču Evropske komisije. Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj Pravni predlog in ocena učinka temeljita na obsežnem gradivu in študijah, kot je navedeno v Prilogi 1 k oceni učinka.

Zunanja strokovna mnenja so bila uporabljena tudi kot podpora za oceno učinka pri ocenjevanju učinkov predlaganih možnosti politike in njihovi primerjavi. Jeseni 2017 je bila izvedena zunanja študija, da bi se ocenili okoljski, gospodarski in družbeni učinki možnosti politike, spremembe upravnega bremena in koristi poenostavitve ter bi se različne možnosti glede učinkovitosti, uspešnosti in skladnosti primerjale s priporočili ustreznih institucij. Ocena učinka V postopku ocenjevanja učinka so bile analizirane tri možnosti politike: (1) osnovni scenarij, tj. brez sprememb politike, vendar s polnim izvrševanjem veljavnih pravil; (2) možnost 1: ciljno usmerjene spremembe uredbe za nadzor ribištva; (3) možnost 2: ciljno usmerjene spremembe sistema za nadzor ribištva (zlasti uredb o: nadzoru ribištva, nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu ter Evropski agenciji za nadzor ribištva). Možnost 2 je v primerjavi z drugima možnostma pokazala znatno boljšo splošno uspešnost in je bila izbrana kot prednostna. Pozitivni vplivi prednostne možnosti na okolje bi zajemali: zmanjšanje prelova, prepoved zavržkov neželenega ulova, bolj zdrave staleže rib in ustrezen nadzor zavarovanih morskih območij. Glavne družbeno-gospodarske koristi vključujejo: višje plače in večjo konkurenčnost ribištva, zlasti za majhno floto; spodbujanje ustvarjanja delovnih mest (zlasti v IKT); boljšo skladnost s SRP in enako obravnavanje ribičev. Stroški bi bili „sorazmerni“ z doseženimi koristmi (zlasti ob upoštevanju prihrankov pri stroških) in stroškovno učinkoviti, razmeroma majhne spremembe v stroških pa bi bile izravnane s precejšnjimi koristmi. Organi držav članic bi zaradi poenostavitve in interoperabilnosti prav tako imeli korist od prihrankov pri stroških (157 milijonov EUR v petih letih v primerjavi z osnovnim scenarijem). Za prednostno možnost se ne pričakuje, da bi imela negativne socialne vplive ali vplive na okolje. Ocena učinka je bila 8. januarja 2018 predložena Odboru za regulativni nadzor za pregled kakovosti. Odbor je analiziral osnutek poročila ter 9. februarja 2018 izdal pozitivno mnenje in priporočila za izboljšave. Pregled priporočil Odbora in sprememb, opravljenih v primerjavi s prejšnjim osnutkom, je naveden v Prilogi 1 k oceni učinka. Ustreznost in poenostavitev ureditve Ukrepi in spremembe, predvideni v okviru prednostne možnosti, bi močno podprli zmanjšanje nepotrebnega upravnega bremena za javne organe, ob upoštevanju, da je večina novih stroškov povezana z razvojem IKT in enkratnimi naložbami, pa dolgoročno tudi za celotno EU. Prednostna možnost naj bi poenostavila in močno zmanjšala upravno breme sedanjega sistema, pri čemer so bili prihranki pri stroških v primerjavi z osnovnim scenarijem ocenjeni na 157 milijonov EUR v petih letih. Opozoriti je treba, da je bilo nekatere prihranke mogoče monetizirati, nekateri pa so bili opredeljeni, vendar jih ni bilo mogoče količinsko opredeliti. Morebitna dodatna bremena za male gospodarske subjekte (male ribiče) bodo preprečena z uvedbo enostavnih in stroškovno učinkovitih sistemov za sporočanje podatkov o ribištvu, pri čemer se bodo izkoristile cenovno ugodne in široko razpoložljive tehnologije za mobilne telefone. Poleg tega bo uvedba novih IKT spodbudila inovacije in zagotovila nove poti za ustvarjanje delovnih mest za MSP in zagonska podjetja. Temeljne pravice Predlog ne vpliva na varstvo temeljnih pravic. V predlogu so pojasnjeni dostop do podatkov in nameni za obdelavo osebnih podatkov. Osebni podatki se bodo obdelovali ob upoštevanju obveznosti glede varstva osebnih podatkov iz Uredbe (EU) 2016/679 in uredbe, ki nadomešča Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta. 4.PRORAČUNSKE POSLEDICE Posledic za odobritve za prevzem obveznosti ni, ker ni predlagana sprememba najvišjih zneskov financiranja iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov iz operativnih programov za programsko obdobje 2014–2020. 5.DRUGI ELEMENTI Načrti za izvedbo ter ureditev spremljanja, ocenjevanja in poročanja Veljavna uredba o nadzoru ribištva že določa, da Komisija njeno izvajanje oceni vsakih pet let, kar stori na podlagi poročil, ki jih predložijo države članice. To pravilo se bo ohranilo. Spremljanje in vrednotenje dejanskih učinkov sta podrobno pojasnjeni v oddelku 9 ocene učinka. Obrazložitveni dokumenti (za direktive) Ni relevantno.

Natančnejša pojasnitev posameznih določb predloga Predlog je strukturiran, kot je pojasnjeno v nadaljevanju. Člen 1: spremembe Uredbe (ES) št. 1224/2009. Člen 2: spremembe Uredbe (ES) št. 768/2005. Člen 3: spremembe Uredbe (ES) št. 1967/2006. Člen 4: spremembe Uredbe (ES) št. 1005/2008. Člen 5: spremembe Uredbe (EU) 2016/1139. Spremembe je mogoče povzeti, kot sledi, glede na glavno področje, podpodročja, zadevne člene in posebne določbe predloga: Spremembe Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Unije za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike PODROČJE 1: IZVRŠEVANJE Podpodročje Členi Posebne določbe predloga Inšpekcijski pregledi in nadzorovanje Spremenjeni: 73, 74, 75, 76, 77, 78, 79 in 80. Pojasnitev postopka inšpekcijskih pregledov, obveznosti inšpektorjev ter obveznosti kapitanov in gospodarskih subjektov med inšpekcijskimi pregledi. Digitalizacija poročil o inšpekcijskih pregledih z obvezno uporabo elektronskega sistema za poročila o inšpekcijskem pregledu, ki bo omogočil boljšo uporabo in izmenjavo podatkov med ustreznimi organi in državami članicami. Razjasnitev vloge in nalog nadzornih opazovalcev. Sankcije Novi: 89a, 91a, 91b, 92a, 92b, prilogi III in IV. Spremenjeni: 82, 85, 90, 91 in 92. Nove opredelitve zaradi pojasnitve in izboljšanja „poglavja o izvrševanju“. Nov seznam kršitev pravil SRP, ki bi jih bilo treba po naravi opredeliti kot hude (brez uporabe kakršnih koli meril). Nov podroben in izčrpen seznam meril, na podlagi katerih se kot hude opredelijo nekatere druge kršitve pravil SRP. To bo dajalo prednost enakim konkurenčnim pogojem in zagotavljalo sorazmernost. Uvedba obveznih upravnih sankcij in minimalnih ravni kazni za hude kršitve pravil SRP, da bo sistem sankcioniranja bolj odvračilen in učinkovit v vseh državah članicah ter da se bodo zagotovili enaki konkurenčni pogoji. Pojasnitev takojšnjih izvršilnih ukrepov (ali preventivnih ukrepov), ki jih države članice sprejmejo v primeru hudih kršitev. Pojasnitev, da bi bilo treba dodeliti točke imetniku dovoljenja za gospodarski ribolov in kapitanu, če ne gre za isti subjekt. Pojasnitev, da lahko postopek in dodelitev točk v primeru hude kršitve izvede obalna država članica, sistematično pa ju mora izvršiti država članica zastave. Pojasnitev, da se v primeru hudih kršitev poleg glavnih sankcij sistematično dodelijo točke (z nekaj odstopanji, kadar kršitve ne stori imetnik dovoljenja za gospodarski ribolov ali kapitan, npr. pri rekreacijskem ribolovu). Omogočanje državam članicam, da bolje uporabljajo in si izmenjujejo podatke o kršitvah in sankcijah. PODROČJE 2: RAZPOLOŽLJIVOST, KAKOVOST IN SOUPORABA PODATKOV Podpodročje Členi Posebne določbe predloga Sledenje plovilom Spremenjeni: 4, 9, 10 in 12. Nov: 9a. Uvedena je prožnost glede specifikacij sistema za sledenje plovilom (ki ni nujno satelitski). Dano je pojasnilo glede centrov za spremljanje plovil. Vsa plovila, vključno s plovili, krajšimi od 12 metrov, morajo imeti sistem za sledenje. Ustrezni podatki bodo na voljo agencijam, vključenim v postopke nadzorovanja. Ladijski dnevnik Spremenjen: 14. Za vse kategorije plovil se odstrani izjema od evidentiranja ulova pod 50 kilogramov v ladijskih dnevnikih. Pravila za t. i. odstopanje so pojasnjena in prilagojena posameznim situacijam/vrstam ribištva. Vsebina ladijskega dnevnika je usklajena z novo določbo o sledljivosti (uporaba edinstvene oznake ribolovnega potovanja) in spremenjena, da se izboljša kakovost evidentiranih podatkov. Plovila, krajša od 12 metrov Spremenjeni: 9, 14 in 15. Nov: 15a. Veljavna odstopanja so odstranjena in opredeljeni sta le dve kategoriji ribiških plovil: > 12 m in < 12 m. Vsa ribiška plovila, krajša od 12 metrov, morajo o svojem ulovu poročati elektronsko. Deklaracija o pretovarjanju in deklaracije o iztovarjanju Spremenjeni: 20, 21, 22, 23 in 24. Črtani: 16, 25 in 28. Vsi podatki se evidentirajo digitalno in predložijo elektronsko. Vsebina dokumentov je usklajena z novo določbo o sledljivosti (uporaba edinstvene oznake ribolovnega potovanja) in spremenjena, da se izboljša kakovost evidentiranih podatkov. Veljavna odstopanja glede deklaracije o iztovarjanju so odstranjena. Zahteva se dovoljenje države članice zastave za pretovarjanje zunaj voda EU ali v pristanišču tretjih držav. Predhodna obvestila Spremenjena: 17 in 19. Črtan: 18. Nov: 19a. Predhodna obvestila so razširjena na vsa plovila, daljša od 12 metrov, in niso več omejena na staleže, za katere se izvajajo večletni načrti. Za ribiška plovila Unije se za iztovarjanje v pristaniščih tretje države zahteva predhodno obvestilo. Nadzor rekreacijskega ribolova Spremenjena: 4 in 55. Države članice morajo imeti vzpostavljen sistem za nadzor nad udeleženci rekreacijskega ribolova (za registracijo ali izdajanje dovoljenj) in zbiranje informacij o ulovu. Za vrste, za katere veljajo ohranitveni ukrepi Unije, ki se uporabljajo za rekreacijski ribolov, je treba pristojnim organom poslati deklaracije o ulovu in vzpostaviti sistem za registracijo ali izdajanje dovoljenj za plovila. Prepoved prodaje ulova se ohrani, veljavna odstopanja v Sredozemlju pa so odstranjena (glej spremembe Uredbe (ES) št. 1967/2006). Določeni so pogoji za določitev posebnih določb o nadzoru in označevanju ribolovnega orodja, ki se uporablja v rekreacijskem ribolovu, o sledenju plovil, sistemih za registracijo ali izdajanje dovoljenj in evidentiranju ulova. Zajete so dejavnosti rekreacijskega ribolova, ki jih organizirajo komercialna podjetja. Sledljivost Spremenjeni: 4, 56, 57 in 58. Nov: 56a. Pojasnjene so določbe o sledljivosti in uveden je nov člen o pošiljkah. Pojasnjene so informacije o sledljivosti, tako da omogočajo povezavo določene pošiljke ribiških proizvodov z določenim iztovarjanjem ribiškega plovila EU. Informacije se evidentirajo elektronsko, tako da je nadzor v dobavni verigi na notranjem trgu učinkovitejši in uspešnejši. Odstopanje za uvožene proizvode je odstranjeno. Področje uporabe določbe o sledljivosti je omejeno na nekatere ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva. Odstopanje za proizvode, ki se prodajajo potrošnikom, je usklajeno z drugimi določbami v Uredbi (največ 5 kilogramov ribiških proizvodov na dan namesto v vrednosti 50 EUR). Postopki in podatki v zvezi s tehtanjem, prevozom in prodajo Spremenjeni: 59, 60, 62, 64, 65, 66 in 68. Nova: 59a in 60a. Črtani: 61, 63 in 67. Veljavne izjeme, ki negativno vplivajo na natančno tehtanje in registracijo iztovorjenih rib, so poenostavljene. Vzpostavljen je enostaven in učinkovit sistem za zagotavljanje natančnega tehtanja pri iztovarjanju, pri čemer tehtanje izvede registriran gospodarski subjekt. Vzpostavljeni so ciljno usmerjeni postopki za nesortirane iztovore. Veljavna odstopanja za količine, prodane/razdeljene neregistriranim kupcem za zasebno potrošnjo, so spremenjena in usklajena z določbami o nadzoru v dobavni verigi. Pojasnjene so pristojnosti in odgovornost gospodarskih subjektov v dobavni verigi. Uvedene so zahteve glede digitalnega evidentiranja in elektronske predložitve obvestil o prodaji, obvestil o prevzemu in prevoznih dokumentov. Poročanje gospodarskih subjektov pristojnim organom (država zastave, država iztovarjanja, država prodaje) je poenostavljeno. Razpoložljivost in izmenjava podatkov Spremenjeni: 33, 34, 109, 110, 111, 112, 114 in 115. Nova: 111a in 112a. Črtan: 116. Digitalizacija sistema podatkov je končana, razpoložljivost, zanesljivost in izmenjava podatkov pa so na splošno okrepljeni. Določbe o evidentiranju podatkov s strani držav članic in predložitvi podatkov Komisiji so racionalizirane in usklajene z drugimi spremembami. S spremembami so pojasnjeni podatki, ki jih zbirajo države članice, faze potrditve ter dostop Komisije do zbranih podatkov in njegov namen. S spremembami so pojasnjeni tudi ukrepi za varstvo osebnih podatkov in varnost obdelave. Člen o varnem delu spletnega mesta je črtan. PODROČJE 3: ODPRAVA VRZELI S SRP Podpodročje Členi Posebne določbe predloga Opredelitev izraza „pravila skupne ribiške politike“ Spremenjen: 4. Razjasni se opredelitev izraza „pravila skupne ribiške politike“ in se uskladi s SRP. Dovoljenje za gospodarski ribolov in dovoljenje za ribolov Spremenjena: 6 in 7. Določbe se uskladijo s SRP. Obveznost iztovarjanja Nov: 25a. S spremembami se ureja uporaba elektronskega orodja za daljinsko spremljanje, zlasti sistema televizije zaprtega kroga (v nadaljnjem besedilu: CCTV), za nadzor nad obveznostjo iztovarjanja. Nove določbe bodo vplivale na posamezna plovila in segmente flot glede na oceno tveganja, države članice pa jih bodo izvajale na regionalni ravni. Ribolovna zmogljivost Nov: 39a. Spremenjena: 38 in 41. Uveden je nov člen, v skladu s katerim morajo biti nekatera plovila z aktivnimi ribolovnimi orodji opremljena z napravo, ki spremlja in evidentira moč motorja. Veljavne določbe o preverjanju moči motorja so poenostavljene. Uvedene so določbe o fizičnem preverjanju tonaže ribiških plovil. Nacionalni programi nadzora in letna poročila Črtana: 46 in Priloga 1. Spremenjen: 55. Nov: 93a. Nacionalni programi nadzora so razširjeni, da ne zajemajo le nadzora večletnih načrtov, ampak tudi nadzor pravil SRP. Priloga 1 o referenčnih merilih za inšpekcijske preglede, ki se uporabljajo pri večletnih načrtih, je zato črtana. Nacionalni programi nadzora vključujejo tudi nadzor rekreacijskega ribolova. Zahtevajo se letna poročila o nacionalnih inšpekcijskih pregledih in nadzoru. PODROČJE 4: SINERGIJE Z DRUGIMI POLITIKAMI Ribolovno orodje Spremenjeni: 14, 43 in 55. Poročanje o izgubljenem ribolovnem orodju je olajšano in izboljšano z uporabo (elektronskih) ladijskih dnevnikov za vse kategorije plovil. Veljavno odstopanje, ki se uporablja za plovila, krajša od 12 metrov, glede potrebne opreme na krovu za izvlek izgubljenega orodja, je odstranjeno. Določeni so pogoji za določitev določb Unije o označevanju in nadzoru ribolovnega orodja za rekreacijski ribolov. Območja z omejenim ribolovom Spremenjena: 4 in 50. Opredelitev „območij z omejenim ribolovom“ in določbe člena 50 so spremenjeni, da se upoštevajo območja z omejenim ribolovom pod suverenostjo ali v pristojnosti držav članic in zunaj voda EU. PODROČJE 5: USKLADITEV Z LIZBONSKO POGODBO Uskladitev z Lizbonsko pogodbo Številni členi spremenjeni ali novi. Pooblastila, podeljena Komisiji v skladu z Uredbo (ES) št. 1224/2009, so usklajena s členoma 290 in 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Tudi določbe, s katerimi se pooblastila za odločanje podeljujejo le Svetu, so prilagojena in usklajena z novimi postopki, ki veljajo v skupni ribiški politiki. Spremembe Uredbe Sveta (ES) št. 768/2005 o ustanovitvi Evropske agencije za nadzor ribištva Tema Členi Posebne določbe predloga Uskladitev s SRP Spremenjena: 2 in 3. Spremenjen: 17. Cilj in namen Agencije sta v celoti usklajena z novo SRP. Geografsko območje uporabe pooblastil Agencije za inšpekcijski pregled ni več omejeno na mednarodne vode. Izmenjava podatkov Spremenjen: 16. S spremembami so pojasnjena pravila o izmenjavi in obdelavi informacij ter ukrepi za varstvo osebnih podatkov. Uskladitev s skupnim pristopom v zvezi z decentraliziranimi agencijami EU Spremenjeni: 26, 29 in 39. Uvedene so številne spremembe za boljšo usklajenost uredbe o ustanovitvi agencije EFCA s skupnim pristopom. Proračun Spremenjen: 35. Možnosti za prihodke so razširjene, da se omogočijo sporazumi o prenosu pooblastil ali ad hoc nepovratna sredstva, v skladu s podobnimi določbami, ki veljajo za druge agencije (npr. FRONTEX). Sprememba Uredbe (ES) št. 1005/2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje Tema Členi Posebne določbe predloga Digitalizacija potrdila o ulovu IUU (CATCH) Novi: od 12a do 12e. Sistem potrdil o ulovu iz poglavja III Uredbe (ES) št. 1005/2008 temelji na papirju, zato ni učinkovit. V spremembah sistema potrdil Unije o ulovu je predvidena vzpostavitev zbirke podatkov za upravljanje potrdil o ulovu (CATCH) na podlagi informacijskega sistema za uradni nadzor, ki omogoča nadzor na podlagi tveganja, zmanjšuje možnosti nezakonitega uvoza in olajšuje upravno breme držav članic. Operativne funkcije sistema CATCH bodo razvite v različnih fazah. Na Komisijo se prenesejo izvedbena in delegirana pooblastila v zvezi z delovanjem in nadaljnjim razvojem sistema CATCH. Inšpekcije Spremenjen: 10. Uskladitev z novimi določbami Uredbe (ES) št. 1224/2009. Ribiško plovilo, ki opravlja ribolov IUU Spremenjeni: 2, 3 in 11. Uskladitev z novimi določbami Uredbe (ES) št. 1224/2009 in ustrezna navzkrižna sklicevanja. Postopki in izvršilni ukrepi (vključno s hudimi kršitvami) Nov: 42a. Spremenjeni: 27, 42 in 43. Črtani: od 44 do 47. Uvedena so navzkrižna sklicevanja, da se zagotovi uskladitev z novimi določbami Uredbe (ES) št. 1224/2009, ki se nanašajo na postopke in izvrševanje, vključno s sankcijami. Zastareli členi se črtajo. Sprememba Uredbe Sveta (ES) št. 1967/2006 o ukrepih za upravljanje za trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov v Sredozemskem morju Sprememba Uredbe (EU) 2016/1139 o vzpostavitvi večletnega načrta za staleže trske, sleda in papaline v Baltskem morju ter za ribištvo, ki izkorišča navedene staleže Tema Členi Posebne določbe predloga Uredba (ES) št. 1967/2006 Spremenjen: 17. Črtana: 21 in 23. Da se zagotovi skladnost z Uredbo (ES) št. 1224/2009, se črtajo nekatere določbe o ljubiteljskem ribolovu in določbe o pretovarjanju. Uredba (EU) 2016/1139 Črtana: 12 in13. Da se zagotovi skladnost z Uredbo (ES) št. 1224/2009, se črtajo določbe o ladijskih dnevnikih in odstopanju. 2018/0193 (COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009, uredb Sveta (ES) št. 768/2005, (ES) št. 1967/2006 in (ES) št. 1005/2008 ter Uredbe (EU) 2016/1139 Evropskega parlamenta in Sveta glede nadzora ribištva EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(2) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, po posvetovanju z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, ob upoštevanju mnenja Odbora regij, v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1)Skupna ribiška politika je bila reformirana z Uredbo (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta. Cilji skupne ribiške politike ter zahteve za nadzor ribištva in izvrševanje so določeni v členih 2 in 36 navedene uredbe. Njeno uspešno izvajanje je odvisno od učinkovitega in posodobljenega sistema nadzora in izvrševanja. (2)Z Uredbo Sveta (ES) št. 1224/2009 je bil vzpostavljen sistem Unije za nadzor ribištva, ki med drugim zagotavlja centre za spremljanje, sledenje ribiškim plovilom, obveznosti poročanja o ulovu, predhodno obveščanje, dovoljenja za pretovarjanje v tretjih državah, objavo prekinitev ribolova, nadzor ribolovnih zmogljivosti, nacionalne programe nadzora, nadzor rekreacijskega ribolova, nadzor v dobavni verigi ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, tehtanje ribiških proizvodov, prevozne dokumente, deklaracije o iztovarjanju, obvestila o prodaji in deklaracije o prevzemu, inšpekcijske preglede in revizije, sankcioniranje kršitev in dostop do podatkov. (3)Vendar je bila Uredba (ES) št. 1224/2009 zasnovana pred sprejetjem nove skupne ribiške politike. Zato bi jo bilo treba spremeniti, da bi se bolje obravnavale zahteve za nadzor in izvrševanje skupne ribiške politike v skladu z Uredbo (EU) št. 1380/2013 ter izkoristile sodobne in stroškovno učinkovitejše tehnologije za nadzor. (4)V Uredbi (ES) št. 1224/2009 bi bilo treba navesti sklic na opredelitve iz Uredbe (EU) št. 1380/2013 in Uredbe (EU) št. 1379/2013 Evropskega parlamenta in Sveta. Zaradi jasnosti in doslednosti bi bilo treba nekatere opredelitve iz Uredbe (ES) št. 1224/2009 črtati ali spremeniti ter dodati nove opredelitve. (5)Opredelitev izraza „pravila skupne ribiške politike“ bi bilo treba spremeniti in pojasniti, da njegovo področje uporabe zajema vse pravo Unije, ki se uporablja v ribiškem sektorju, vključno s pravili o tehničnih in ohranitvenih ukrepih za morske biološke vire, upravljanju in nadzoru flot Unije, ki izkoriščajo take vire, predelavi in trženju ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, sistemom Unije za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, odvračanje od njega ter njegovo odpravljanje in mednarodnimi sporazumi, ki jih je sklenila Unija. (6)Izraz „podatki iz sistema za spremljanje plovil“ bi bilo treba nadomestiti z jasnejšim izrazom „podatki o položaju plovil“. Opredelitev izraza „podatki o položaju plovil“ se ne bi več smela nanašati na prenos prek satelitskih sledilnih naprav, saj so zdaj na voljo različne tehnologije za sledenje plovilom in prenos podatkov o njihovem položaju. (7)Opredelitev izraza „pošiljka“ bi bilo treba uskladiti z opredelitvijo izraza „pošiljka“ v živilski zakonodaji. (8)Opredelitev izraza „večletni načrti“ bi bilo treba posodobiti, da bi se upoštevale določbe Uredbe (EU) št. 1380/2013 o večletnih načrtih. (9)V opredelitvah izrazov „dovoljenje za gospodarski ribolov“, „območje z omejenim ribolovom“ in „rekreacijski ribolov“ bi bilo treba izraz „morski živi vodni viri“ nadomestiti z izrazom „morski biološki viri“, da se navedene opredelitve uskladijo z Uredbo (EU) št. 1380/2013. (10)Izraz „ribiško plovilo“ je opredeljen v Uredbi (EU) št. 1380/2013 in vključuje plovila, opremljena za gospodarsko izkoriščanje morskih bioloških virov, kot so plovila za ulov, pomožna plovila, plovila za predelavo rib, plovila, ki opravljajo pretovarjanje, in transportna plovila, opremljena za prevoz ribiških proizvodov, razen kontejnerskih plovil. Opredelitev izraza „ribiško plovilo“ v Uredbi (ES) št. 1224/2009 bi bilo zato treba črtati. (11)Da bi se okrepilo izvrševanje pravil skupne ribiške politike, bi bilo treba dodati novi opredelitvi za izraza „plovilo za ulov“ in „izpust“. (12)Mali ribolov je v Uniji pomemben z biološkega, gospodarskega in družbenega vidika. Ob upoštevanju morebitnih učinkov malega ribolova na staleže je pomembno nadzorovati skladnost ribolovnih dejavnosti in ribolovnega napora manjših plovil s pravili skupne ribiške politike. V ta namen je treba pridobiti podatke o položaju navedenih plovil. Zato bi morale biti države članice zmožne slediti vsem ribiškim plovilom, vključno z ribiškimi plovili, krajšimi od 12 metrov. Za plovila, krajša od 12 metrov, je zdaj mogoče uporabiti mobilne naprave, ki so cenejše in enostavne za uporabo.

(13)Da bi se pojasnila vloga centrov za spremljanje ribištva, bi bilo treba določbe Uredbe (ES) št. 1224/2009 o navedenih centrih dati v ločen člen. (14)Uredba (ES) št. 1224/2009 je bila spremenjena z Uredbo (EU) 2015/812 Evropskega parlamenta in Sveta, da bi se nekatere njene določbe uskladile z obveznostjo iztovarjanja iz člena 15 Uredbe (EU) št. 1380/2013. Da se omogoči ustrezen nadzor obveznosti iztovarjanja, bi moral biti določen delež ribiških plovil na podlagi ocene tveganja opremljen z elektronskimi napravami za neprekinjeno snemanje, vključno s sistemom televizije zaprtega kroga (CCTV). Podatki sistema CCTV se lahko dopolnijo s podatki drugih elektronskih naprav za spremljanje. Podatki teh naprav, tudi sistema CCTV, bodo uradnikom držav članic zagotovili sredstvo za nadzor skladnosti z obveznostjo iztovarjanja na morju. Posnetki sistema CCTV bi se morali nanašati le na orodja in dele plovil, na katerih se ribiški proizvodi potegnejo na krov, se z njimi ravna in se shranjujejo. Posnetke sistema CCTV bi bilo treba evidentirati lokalno in bi morali biti na voljo izključno uradnikom držav članic ali inšpektorjem Unije na zahtevo, zlasti v okviru inšpekcijskih pregledov, preiskav ali revizij. (15)Da bi se dosegli cilji skupne ribiške politike, sta izrednega pomena zanesljivost in obsežno zbiranje podatkov o ulovu. (16)Podatki o evidentiranju ulova so se predložili v papirni obliki, zaradi česar je bilo poročanje nepopolno in nezanesljivo, posledica česar je bilo nazadnje neustrezno poročanje o ulovu s strani gospodarskih subjektov državam članicam in držav članic Komisiji, izmenjava informacij med državami članicami pa je bila ovirana. Zato se zdi potrebno, da kapitani podatke v zvezi z ulovom evidentirajo digitalno in jih predložijo elektronsko, zlasti ladijske dnevnike ter deklaracije o pretovarjanju in iztovarjanju. (17)Ker poročanje o ulovu za kapitane plovil, krajših od 10 metrov, ni bilo obvezno, so bili podatki o takih plovilih nepopolni in nezanesljivi, saj je zbiranje podatkov za navedena plovila temeljilo na načrtih vzorčenja. Zato je treba poročanje o ulovu zahtevati za vsa ribiška plovila ne glede na njihovo velikost. Tako bodo pravila poenostavljena, skladnost in nadzor pa se bosta izboljšala. (18)Za plovila, dolga 12 metrov ali več, je pomembno, da so informacije v ladijskem dnevniku natančnejše in vsebujejo podatke o ulovu po izvlekih ali potovanjih, saj se bo s tem povečala učinkovitost nadzora. V primeru plovil, krajših od 12 metrov, bi bilo treba obveznosti glede izpolnjevanja in predložitve ladijskih dnevnikov poenostaviti, kapitani pa bi morali informacije iz ladijskega dnevnika predložiti le enkrat, in sicer pred prihodom v pristanišče. (19)Določbe o odstopanju pri ocenah količin rib, ki so na krovu plovila, evidentiranih v ladijskem dnevniku, bi bilo treba spremeniti, da bi se upoštevala nova pravila glede evidentiranja ulova pod 50 kilogrami v ladijskih dnevnikih. Poleg tega bi bilo treba spremeniti določbe o odstopanju, da bi se obravnavala posebnost ulova, ki se iztovori nesortiran. (20)Ribiška ladja bi morala ob odhodu iz pristanišča takoj začeti evidentirati elektronski ladijski dnevnik, navedenemu potovanju pa je dodeljena edinstvena identifikacijska številka ribolovnega potovanja. Ladijski dnevnik ter deklaracije o pretovarjanju in iztovarjanju bi morali vključevati navedbo te edinstvene identifikacijske številke ribolovnega potovanja, da bi se omogočil okrepljen nadzor ter izboljšala potrjevanje podatkov s strani držav članic in sledljivost ribiških proizvodov v dobavni verigi. Da bi se izboljšalo in poenostavilo pošiljanje informacij o izgubah ribolovne opreme pristojnim organom držav članic, bi morala biti oblika ladijskega dnevnika taka, da bi vključevala informacije o izgubljenem orodju. (21)Predhodno obvestilo o iztovarjanju uradnikom omogoča boljši nadzor skladnosti s pravili o evidentiranju ulova in ribolovnih dejavnosti. Da bi se izboljšala skladnost s pravili o evidentiranju ulova, bi morale določbe o predhodnih obvestilih veljati za vsa plovila, daljša od 12 metrov, ne le za ribiška plovila, usmerjena v staleže, za katere se izvajajo večletni načrti. Države članice bi morale imeti pravico, da določijo krajše obdobje za predhodno obvestilo za plovila, ki plujejo pod njihovo zastavo in delujejo izključno v njihovih teritorialnih vodah, če to ne zmanjša njihove zmožnosti za pregled plovil po prihodu. (22)Ribiška plovila Unije, ki ribiške proizvode iztovarjajo v tretjih državah ali jih pretovarjajo v vodah tretje države ali na odprtem morju, bi morala predložiti predhodno obvestilo ali pridobiti dovoljenje držav članic zastave. Taka predhodna obvestila in dovoljenja se zahtevajo ob upoštevanju odgovornosti držav članic zastave v zvezi s preprečevanjem, da bi ribiški proizvodi, ki izvirajo iz ribolova IUU, vstopili na mednarodne trge. (23)Določbe o evidentiranju podatkov o ulovu in ribolovnega napora držav članic bi bilo treba spremeniti, da se vključijo podatki iz evidenc o tehtanju, obvestil o prevzemu in prevoznih dokumentov. (24)Pravila o predložitvi zbirnih podatkov o ulovu in ribolovnem naporu Komisiji bi bilo treba poenostaviti z določitvijo enega samega datuma za vse predložitve. (25)Določbe glede objav Komisije v zvezi s prekinitvami ribolova po izčrpanju ribolovnih kvot ali največjega dovoljenega ribolovnega napora bi bilo treba poenostaviti, da se omogoči pravočasna objava takih prekinitev. Navedene določbe bi bilo treba tudi uskladiti z obveznostjo iztovarjanja iz Uredbe (EU) št. 1380/2013. (26)Določbe o ribolovni zmogljivosti bi bilo treba posodobiti, da se bodo nanašale na Uredbo (EU) št. 1380/2013. (27)Določbe glede preverjanja tonaže ribiških plovil za namene nadzora ribolovne zmogljivosti bi bilo treba poenostaviti, določbe glede preverjanja moči motorja pa pojasniti. Če ribiška plovila, opremljena z aktivnimi ribolovnimi orodji, delujejo z motorji z večjo močjo motorja, kot je navedena v njihovi registraciji, ni mogoče zagotoviti skladnosti z zgornjimi mejami ribolovne zmogljivosti iz Uredbe (EU) št. 1380/2013. Zato je pomembno, da se z napravami, ki stalno spremljajo moč motorja, učinkovito nadzoruje moč motorja ribiških plovil, opremljenih z aktivnimi ribolovnimi orodji. (28)Da bi se zagotovila skladnost s pravili skupne ribiške politike, bi bilo treba od vsake države članice zahtevati, naj vzpostavi in redno posodablja letni ali večletni nacionalni program nadzora, ki zajema vsa pravila skupne ribiške politike. Države članice bi morale zagotoviti, da se uradni nadzor izvaja na podlagi tveganja. Zahtevati bi bilo treba tudi letna poročila o nacionalnih inšpekcijskih pregledih in nadzoru. (29)Območja z omejenim ribolovom so določena na podlagi zakonodaje Unije, nacionalne zakonodaje in mednarodnih sporazumov. Zato bi se morale določbe o nadzoru območij z omejenim ribolovom, ki ga izvajajo države članice, uporabljati za območja z omejenim ribolovom ne glede na to, kje so. Kjer je primerno, bi bilo treba nadzorovati tudi rekreacijska plovila, ki opravljajo ribolov na območjih z omejenim ribolovom. (30)Rekreacijski ribolov je v Uniji pomemben z biološkega, gospodarskega in družbenega vidika. Glede na velik vpliv rekreacijskega ribolova na nekatere staleže je treba zagotoviti posebna orodja, ki državam članicam omogočajo učinkovit nadzor rekreacijskega ribolova. Sistem registracije ali izdajanja dovoljenj bi moral omogočati natančen popis fizičnih in pravnih oseb, ki sodelujejo pri rekreacijskem ribolovu, ter zbiranje zanesljivih podatkov o ulovu in praksah. Zbiranje zadostnih in zanesljivih podatkov o rekreacijskem ribolovu je potrebno, da se oceni vpliv takih ribolovnih praks na stalež ter državam članicam in Komisiji zagotovijo informacije, potrebne za učinkovito upravljanje morskih bioloških virov in nadzor nad njimi. (31)V okviru skupne ribiške politike je že določeno število posebnih ohranitvenih ukrepov, ki se uporabljajo za rekreacijski ribolov. Sistemi za registracijo ali izdajanje dovoljenj ter evidentiranje ulova bi morali omogočati učinkovit nadzor navedenih posebnih ohranitvenih ukrepov. (32)Določbe o nadzoru v dobavni verigi bi bilo treba pojasniti, da bi se državam članicam omogočilo izvajanje nadzora in inšpekcijskih pregledov na vseh stopnjah trženja ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva od prve prodaje do prodaje na drobno, vključno s prevozom.

(33)Pojasniti bi bilo treba pravila, ki se uporabljajo za pakiranje ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva v pošiljke. Pojasniti bi bilo treba, da bi morale biti pošiljke sestavljene iz ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva ene same vrste, razen kadar jih sestavljajo zelo majhne količine. (34)Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 931/2011 v skladu z zahtevami glede sledljivosti iz člena 18 Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta določa nekatera pravila glede sledljivosti za specifični sektor živil živalskega izvora, in sicer morajo gospodarski subjekti voditi evidenco določenega sklopa informacij, ki se na zahtevo dajo pristojnim organom in sporočijo gospodarskemu subjektu, ki se mu ribiški proizvod dobavi. V ribiškem sektorju je sledljivost pomembna ne le zaradi varnosti hrane, ampak tudi zaradi omogočanja nadzora in zagotavljanja varstva interesov potrošnikov. (35)Zato je primerno izhajati iz veljavnih pravil o sledljivosti iz člena 18 Uredbe (ES) št. 178/2002 in Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 931/2011. Gospodarski subjekti bi morali voditi evidenco določenega sklopa informacij o ribiških proizvodih in proizvodih iz ribogojstva, ki se na zahtevo dajo pristojnim organom in sporočijo gospodarskemu subjektu, ki se mu ribiški proizvod dobavi. V primeru ribiških proizvodov, ki se ne uvozijo, bi morale informacije o sledljivosti vključevati edinstveno identifikacijsko številko ribolovnega potovanja, saj bo tako mogoče določeno pošiljko ribiških proizvodov povezati z določenimi iztovorjenimi proizvodi ribiškega plovila Unije ali več ribiških plovil Unije na istem ustreznem geografskem območju. (36)V skladu z Uredbo (EU) št. 931/2011 bi morale biti informacije o sledljivosti, pomembne za nadzor ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, na voljo od prve prodaje do prodaje na drobno. To bo omogočilo zlasti točnost informacij, ki se potrošniku zagotovijo glede vrste in izvora ribiškega proizvoda ali proizvoda iz ribogojstva. (37)Enaka pravila bi morala veljati tudi za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva, uvožene iz tretjih držav. V primeru uvoženih proizvodov bi morale obvezne informacije o sledljivosti vključevati sklicevanje na potrdila o ulovu iz Uredbe (ES) št. 1005/2008. (38)Da bi se zagotovilo učinkovito in pravočasno pošiljanje informacij o sledljivosti v zvezi z ribiškimi proizvodi in proizvodi iz ribogojstva, bi bilo treba navedene informacije evidentirati digitalno in elektronsko poslati po dobavni verigi ter pristojnim organom na njihovo zahtevo. (39)V primeru ribiških proizvodov, ki se potrošnikom prodajajo neposredno z ribiških plovil, pravila glede sledljivosti, registriranih kupcev in obvestil o prodaji ne veljajo za količine, nižje od določenih pragov. Navedene pragove bi bilo treba uskladiti in znižati, da bi se čim bolj omejilo dajanje v promet ribiških proizvodov, ki jim ni mogoče slediti in jih zato ni mogoče nadzirati. (40)Da bi se dosegli cilji skupne ribiške politike, sta izrednega pomena zanesljivost in obsežno zbiranje podatkov o ulovu. Zlasti evidentiranje ulova ob iztovarjanju bi bilo treba izvesti kar najbolj zanesljivo. V ta namen je treba okrepiti postopke v zvezi s tehtanjem ribiških proizvodov ob iztovarjanju. (41)Tehtanje bi bilo treba opraviti na napravah, ki jih odobrijo pristojni organi, izvesti pa bi ga morali gospodarski subjekti, ki jih države članice registrirajo za opravljanje navedene naloge. Ob iztovarjanju bi bilo treba stehtati vse proizvode, in sicer po posamezni vrsti, saj bi se s tem zagotovilo natančnejše poročanje o ulovu. Poleg tega bi bilo treba evidence tehtanja evidentirati elektronsko in hraniti tri leta. (42)Iztovarjanje nesortiranih vrst bi bilo treba dovoliti le, če so izpolnjeni strogi pogoji, vključno s tehtanjem na napravah, ki jih upravljajo ali nadzorujejo organi držav članic. (43)Da bi se izboljšal nadzor ter omogočili hitra potrditev podatkov o evidentiranju ulova in hitra izmenjava informacij med državami članicami, bi morali vsi gospodarski subjekti podatke evidentirati digitalno in jih v 24 urah elektronsko predložiti državam članicam. To se nanaša zlasti na deklaracije o iztovarjanju, obvestila o prodaji in obvestila o prevzemu. (44)Zaradi razpoložljivosti ustreznih tehnoloških orodij bi morala zahteva glede digitalnega evidentiranja podatkov in njihove elektronske predložitve državam članicam v 24 urah veljati za vse kupce ribiških proizvodov. (45)Pošiljanje prevoznih dokumentov ustreznim državam članicam bi moralo biti poenostavljeno in izvedeno pred odhodom, da se pristojnim organom omogoči nadzor. (46)Deklaracije o iztovarjanju, obvestila o prodaji, deklaracije o prevzemu in prevozni dokumenti bi morali vključevati navedbo edinstvene identifikacijske številke ribolovnega potovanja, da bi se omogočil okrepljen nadzor ter izboljšala potrjevanje podatkov s strani držav članic in sledljivost ribiških proizvodov v dobavni verigi. (47)Določbe Uredbe (ES) št. 1224/2009 o spremljanju organizacij proizvajalcev ter spremljanju ureditev v zvezi s cenami in intervencijami niso več ustrezne in bi jih bilo treba črtati, saj tako spremljanje zdaj določa Uredba (EU) št. 1379/2013. (48)Da bi se izboljšali ocena tveganja, ki jo nacionalni organi izvedejo pri načrtovanju nadzornih dejavnosti, in učinkovitost inšpekcijskih pregledov, bi bilo treba okrepiti zahteve glede nacionalnega registra kršitev. (49)Da bi se v državah članicah zagotovili enaki konkurenčni pogoji glede sodne obravnave vseh kršiteljev pravil skupne ribiške politike, bi bilo treba pojasniti in okrepiti določbe v zvezi z določitvijo ravnanj, ki pomenijo hudo kršitev takih pravil. (50)Za učinkovito odvračanje od najškodljivejših ravnanj je treba v skladu z mednarodnimi obveznostmi Unije pripraviti izčrpen seznam kršitev, ki jih je treba šteti za hude v vseh okoliščinah. Poleg tega je treba zaradi zagotavljanja sorazmernosti pripraviti izčrpen seznam meril, ki jih bodo pristojni nacionalni organi uporabljali pri določanju resnosti nekaterih drugih kršitev. (51)Da bi se zagotovil hitrejši, učinkovit in bolj odvračilen odziv na hude kršitve, bi morale države članice brez poseganja v obstoječe kazenske postopke zoper take hude kršitve uvesti upravne postopke. Z določitvijo standardiziranih minimalnih ravni kazni in izboljšanjem sistema točk, na podlagi česar bi se lahko začasno preklicala ali odvzela dovoljenja za gospodarski ribolov ali pravica do poveljevanja ladji, se bo povečal tudi odvračilni učinek sistemov sankcioniranja v vseh državah članicah in preprečilo ponavljanje kaznivih dejanj. (52)Nacionalni subjekti, pristojni za dejavnosti nadzora ribištva, in vsi ustrezni sodni organi bi morali imeti dostop do nacionalnega registra kršitev. S popolnoma pregledno izmenjavo informacij iz nacionalnih registrov med državami članicami se bo izboljšala tudi učinkovitost, poleg tega bodo zagotovljeni enaki konkurenčni pogoji za nadzorne dejavnosti.

(53)Potrjevanje je pomemben korak pri zagotavljanju, da so podatki, ki jih države članice zberejo v skladu z Uredbo (ES) št. 1224/2009, zanesljivi in popolni. Sklop podatkov, ki jih je treba potrditi, in obveznosti držav članic v primeru nedoslednosti bi bilo treba pojasniti. (54)Da bi Komisija izpolnila svoje dolžnosti na podlagi pravil skupne ribiške politike, mora imeti dostop do različnih podatkov, ki jih zberejo države članice. Pojasniti bi bilo treba, do katerih podatkov bi ji moral biti omogočen dostop in katere naloge mora opraviti z uporabo navedenih podatkov. (55)Podatki, ki jih zberejo države članice, so zelo pomembni tudi za znanstvene namene. Pojasniti bi bilo treba, da se lahko znanstvenim organom držav članic in znanstvenim organom Unije zagotovi dostop do podatkov, zbranih v skladu z Uredbo (ES) št. 1224/2009, zlasti podatkov o položaju plovil in podatkov o ribolovni dejavnosti. Podatki o ribolovni dejavnosti, ki jih zberejo države članice, so ne nazadnje pomembni tudi za statistični urad Evropske unije (Eurostat), ki jih lahko uporabi za pripravo statistike o ribištvu. (56)Ker je izmenjava podatkov med državami članicami bistvena za nadzor in izvrševanje obveznosti na podlagi pravil skupne ribiške politike, bi bilo treba pojasniti določbe v zvezi s takimi izmenjavami. Države članice bi zlasti morale druga drugi dodeliti dostop do svojih registrov kršitev, saj jim bo to omogočilo izboljšanje izvrševanja pravil v zvezi z ribiškimi plovili Unije, ki v njihovih vodah plujejo pod zastavo druge države članice, in v zvezi z ribiškimi plovili, ki plujejo pod njihovo zastavo ter so kršila pravila v vodah drugih držav članic. (57)Sklop podatkov, ki jih zberejo države članice in do katerih bi morala imeti Komisija dostop, kot so podatki o ribolovni dejavnosti, podatki o nadzoru, druge elektronske zbirke podatkov o ribištvu in nacionalni register kršitev, lahko vključuje osebne podatke. Ker lahko identifikacijska številka ribolovnega potovanja ali ime ribiškega plovila omogočita identifikacijo fizičnih oseb, kot je lastnik ali kapitan ribiškega plovila, lahko informacije, ki vsebujejo take podatke, v nekaterih okoliščinah pomenijo osebne podatke. (58)Obdelava osebnih podatkov je potrebna za nadzor ribištva in izvrševanje. Zlasti bi morala biti Komisija za namene spremljanja ribolovnih možnosti, vključno s porabo kvote, zmožna obdelovati podatke iz ladijskih dnevnikov, deklaracij o iztovarjanju, obvestil o prodaji in drugih podatkov o ribolovni dejavnosti, da lahko potrdi zbrane podatke, ki jih predložijo države članice. Da bi Komisija lahko izvajala preverjanja in revizije ter spremljala nadzorne dejavnosti držav članic, bi morala imeti dostop do informacij, kot so poročila o inšpekcijskih pregledih in poročila nadzornih opazovalcev ter podatkovna zbirka kršitev, in jih obdelovati. Komisija bi morala v okviru priprave mednarodnih sporazumov in ohranitvenih ukrepov ter skladnosti z njimi po potrebi obdelati podatke o ribolovnih dejavnostih ribolovnih plovil Unije zunaj voda Unije, vključno z identifikacijskimi številkami plovila ter imenom lastnika in kapitana plovila. (59)Osebne podatke, obdelane za nadzor ribištva in izvrševanje, bi bilo treba na splošno hraniti pet let, ker Komisija za namene spremljanja ribolovnih možnosti zbrane podatke, ki jih predložijo države članice, potrdi v petih letih po njihovem prenosu. V primeru nadaljnjega spremljanja kršitev, inšpekcijskih pregledov, preverjanj, pritožb ali revizij ali v primeru tekočih sodnih ali upravnih postopkov je potrebno določeno daljše, desetletno obdobje hranjenja zaradi dolgotrajnosti takih postopkov in potrebe po uporabi navedenih podatkov v celotnem obdobju trajanja takih postopkov. (60)Vedno in na vseh ravneh bi bilo treba zagotoviti upoštevanje obveznosti glede varstva osebnih podatkov iz Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbe (EU) 2018/XX, in kjer je primerno, nacionalnih določb za prenos Direktive (EU) 2016/680 v nacionalno zakonodajo. (61)Na podlagi Uredbe (ES) št. 1224/2009 je Komisija pooblaščena za izvajanje nekaterih določb navedene uredbe. (62)Zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe je treba pooblastila, ki so bila Komisiji podeljena na podlagi Uredbe (ES) št. 1224/2009, uskladiti s členoma 290 in 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije. (63)Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastila za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 PDEU za dopolnitev Uredbe (ES) št. 1224/2009 s posebnimi pravili, ki urejajo nadzor, glede: –izvzetja nekaterih ribiških plovil iz obveznosti glede dovoljenja za ribolov; –določb, ki se uporabljajo v primeru nedelovanja elektronskih sistemov za evidentiranje in poročanje, v zvezi s sistemi za sledenje, ladijskim dnevnikom, predhodnimi obvestili, pretovarjanjem in deklaracijami o iztovarjanju; –izvzetja nekaterih kategorij ribiških plovil iz obveznosti izpolnjevanja in predložitve predhodnega obvestila in deklaracije o pretovarjanju; –podrobnih pravil v zvezi z delovanjem sistemov sledljivosti; –meril in postopka za registracijo tehtalcev in vsebine evidenc o tehtanju; –pravil o postopkih tehtanja in posebnih pravil za male pelagične vrste; –pravil o nadzornih opazovalcih; –pravil o inšpekcijskih pregledih za pristojne organe držav članic in gospodarske subjekte; –opredelitve sprožilca za začasen preklic ali odvzem dovoljenja za gospodarski ribolov, nadaljnjega ukrepanja po začasni ukinitvi ali preklicu, črtanja točk;

–minimalnih zahtev za nacionalne nadzorne akcijske programe in letna poročila ter določitve referenčnih meril; –določitve roka, do katerega morajo države članice dokazati, da se lahko staleži varno izkoriščajo. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016 (1). Da bi zagotovila enakopravno sodelovanje pri pripravi delegiranih aktov, bi Evropski parlament in Svet morala prejeti vse dokumente istočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa bi morali imeti možnost, da se sistematično udeležujejo sej strokovnih skupin Komisije, ki se ukvarjajo s pripravo delegiranih aktov. (64)Na Komisijo bi bilo treba prenesti izvedbena pooblastila, da bi se zagotovili enotni pogoji za izvajanje Uredbe (ES) št. 1224/2009 glede: –dovoljenj za gospodarski ribolov in dovoljenj za ribolov; –označevanja in prepoznavanja ribolovnih plovil in orodja; –tehničnih zahtev in značilnosti naprav za sledenje; –odstopanja; –pretvorbenih količnikov za pretvorbo teže skladiščenih ali predelanih rib v živo težo rib; –vsebine podatkov o položaju plovil ter vsebine in oblike, pravil v zvezi z izpolnjevanjem, digitalnim evidentiranjem in pošiljanjem ladijskih dnevnikov, predhodnih obvestil, deklaracij o pretovarjanju in deklaracij o iztovarjanju; –tehničnih zahtev in značilnosti sistemov elektronskih naprav za spremljanje, vključno s sistemom CCTV; –oblike za predložitev podatkov o evidentiranju ulova in ribolovnem naporu Komisiji; –pravnih sredstev v primeru povzročitve škode državi članici; –preverjanj moči motorja, tonaže ribiškega plovila, preverjanj vrste, števila in lastnosti ribolovnega orodja; –tehničnih zahtev in lastnosti naprav za stalno spremljanje moči motorja; –potrjevanja moči motorja; –sistema za registracijo ali izdajanje dovoljenj, sledenja plovilom in nadzora orodij za nekatere vrste rekreacijskega ribolov; –načrtov vzorčenja nesortiranih iztovorov; –registriranih kupcev; –poročil o inšpekcijskem pregledu in nadzorovanju;

–delovanja zbirke podatkov za poročila o inšpekcijskem pregledu in nadzorovanju; –določitve količin glede na kvote v primeru popravnih ukrepov; –delovanja sistema točk za imetnike dovoljenj in kapitane; –posebnih programov nadzora in inšpekcijskih pregledov; –odbitkov kvot; –dostopa do podatkov in izmenjave podatkov; –poročanja držav članic; –medsebojne pomoči. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta. (65)Zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe je treba spremeniti nekatere določbe, ki pooblastila za odločanje podeljujejo le Svetu, in jih uskladiti z novimi postopki, ki se uporabljajo za skupno ribiško politiko. Zato bi bilo treba preoblikovati določbe Uredbe (ES) št. 1224/2009, ki se nanašajo na naslednje elemente: –sprejetje praga ulova v vsakem večletnem načrtu, nad katerim je treba uporabiti določeno pristanišče ali kraj blizu obale, in pogostost sporočanja podatkov; –vzpostavitev programa o nadzornem opazovanju. (66) Uredbo (ES) št. 1224/2009 bi zato bilo treba ustrezno spremeniti. (67)Zaradi skladnosti s področjem uporabe Uredbe (ES) št. 1224/2009 bi bilo treba razširiti cilje Uredbe Sveta (ES) št. 768/2005. Naloge Evropske agencije za nadzor ribištva bi morale zajemati uskladitev uporabe skupne ribiške politike kot celote. Vključevati bi morale raziskave in razvoj na področju nadzornih in inšpekcijskih metod ter zagotavljanje pomoči Komisiji na posebnih področjih. (68)Zagotoviti bi bilo treba, da Agencija v okviru obdelave in izmenjave podatkov upošteva obveznosti v zvezi z varstvom osebnih podatkov iz Uredbe (EU) 2018/XX. Predstavniki institucij Unije bi morali imeti možnost, da sodelujejo na sestankih upravnega odbora Agencije. (69)Pojasniti bi bilo treba, da je treba osnutek letnega in osnutek večletnega delovnega programa Agencije, ki ju pripravi njen izvršni direktor, predložiti upravnemu odboru Agencije. (70)Pojasniti bi bilo treba, da lahko Agencija prejme sredstva tudi v obliki sporazumov o prenosu pooblastil ali ad hoc nepovratnih sredstev, ne da bi to vplivalo na druge vire prihodka. (71)Nazadnje, pojasniti bi bilo treba tudi določbe o oceni Agencije, ki jo izvede Komisija. (72)Uredbo (ES) št. 768/2005 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

(73)Da bi se zagotovila skladnost med določbami o nadzoru, bi bilo treba spremeniti Uredbo Sveta (ES) št. 1967/2006 in Uredbo (EU) 2016/1139 Evropskega parlamenta in Sveta. Zlasti bi bilo treba črtati določbe o nadzoru ljubiteljskega ribolova, evidentiranju pretovarjanj in poročanju o njih ter evidentiranju ulova iz Uredbe Sveta (ES) št. 1967/2006 in določbe o ladijskih dnevnikih in odstopanju pri ocenah, evidentiranih v ribolovnem ladijskem dnevniku, iz Uredbe (EU) 2016/1139, namesto njih pa bi se morale uporabljati ustrezne določbe Uredbe (ES) št. 1224/2009. (74)Sistem potrdil o ulovu iz poglavja III Uredbe (ES) št. 1005/2008 temelji na papirju, zato ni učinkovit in ni v skladu z digitaliziranim sistemom sledljivosti za ribiške proizvode. V skladu z mednarodnimi zavezami in zaradi zagotavljanja učinkovitega izvajanja sistema bi bilo treba spremeniti Uredbo (ES) št. 1005/2008, da bi se vzpostavila zbirka podatkov za upravljanje potrdil o ulovu (CATCH) na podlagi informacijskega sistema za uradni nadzor, ki omogoča nadzor na podlagi tveganja, zmanjšuje možnosti nezakonitega uvoza in olajšuje upravno breme držav članic. Operativne funkcije sistema CATCH bodo razvite v različnih fazah. (75)Da se zagotovijo enotni pogoji za izvajanje Uredbe (ES) št. 1005/2008, zlasti pa omogočijo celovito upravljanje, hramba in izmenjava informacij in dokumentov, ki so pomembni za uradne preglede, preverjanja, nadzor in druge ustrezne uradne dejavnosti v zvezi z uvozom in izvozom ribiških proizvodov v skladu z Uredbo (ES) št. 1005/2008, ter ravnanje z informacijami in dokumenti, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena in delegirana pooblastila v zvezi z delovanjem in razvojem sistema CATCH na podlagi informacijskega sistema za uradni nadzor. (76)Da se zagotovi skladnost med pravnimi instrumenti Unije, s katerimi se ureja nadzor ribištva, bi bilo treba črtati nekatere določbe o hudih kršitvah iz Uredbe (ES) št. 1005/2008 in jih po potrebi prenesti v Uredbo (ES) št. 1224/2009, ki je glavni pravni instrument na področju nadzora ribištva. Zato bi bilo treba v Uredbi (ES) št. 1005/2008 navesti sklic na določbe o hudih kršitvah iz Uredbe (ES) št. 1224/2009. (77)Uredbo (ES) št. 1005/2008 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: Člen 1 Spremembe Uredbe (ES) št. 1224/2009 Uredba (ES) št. 1224/2009 se spremeni: (1)Člen 4 se spremeni: (a)Uvodni stavek se nadomesti z naslednjim: „Če v tej uredbi ni določeno drugače, se v tej uredbi uporabljajo opredelitve pojmov iz člena 4 Uredbe (EU) št. 1380/2013 in člena 5 Uredbe (EU) št. 1379/2013.“ (b)Točka 2 se nadomesti z naslednjim: „2. ,pravila skupne ribiške politike‘ pomenijo pravno zavezujoče akte Unije, vključno z mednarodnimi sporazumi, ki jih je sklenila Unija, o ohranjanju, upravljanju in izkoriščanju morskih bioloških virov, o ribogojstvu ter predelavi, prevozu in trženju ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva;“ (c)Točka 9 se nadomesti z naslednjim: „9. ,dovoljenje za gospodarski ribolov‘ pomeni uradni dokument, ki imetniku v skladu z nacionalnimi pravili podeljuje pravico do uporabe nekaterih ribolovnih zmogljivosti za komercialno izkoriščanje morskih bioloških virov. Vsebuje minimalne zahteve glede prepoznavanja, tehničnih lastnosti in opremljenosti ribiškega plovila;“ (d)Točka 12 se nadomesti z naslednjim: „12. „podatki o položaju plovil“ pomenijo podatke o prepoznavanju ribiškega plovila, geografskem položaju, datumu, času, smeri in hitrosti, ki se prek sledilnih naprav na krovu ribiških plovil prenašajo v center za spremljanje ribištva države članice zastave;“ (e)Točka 14 se nadomesti z naslednjim: „14.,območje z omejenim ribolovom‘ pomeni vsako morsko območje, na katerem so ribolovne dejavnosti začasno ali stalno omejene ali prepovedane;“

(f)Točka 20 se nadomesti z naslednjim: „20.,pošiljka‘ pomeni serijo enot ribiških proizvodov ali proizvodov iz ribogojstva;‘ (g)Točka 24 se nadomesti z naslednjim: „24.,večletni načrti‘ pomenijo načrte obnovitve iz členov 9 in 10 Uredbe (EU) št. 1380/2013, načrte upravljanja, sprejete v skladu s členom 18 Uredbe (EU) št. 1380/2013, in druge ukrepe Unije, sprejete na podlagi člena 43(3) Pogodbe, ki za več kot eno leto določajo posebno upravljanje ali obnovitev za določene staleže rib;“ (h)Točka 23 se črta. (i)Točka 28 se nadomesti z naslednjim: „28. ,rekreacijski ribolov‘ pomeni nekomercialne ribolovne dejavnosti, ki izkoriščajo morske biološke vire za rekreacijo, turizem ali šport;“ (j)Točka 31 se črta. (k)Vstavita se naslednji točki 33 in 34: „33. ,izpust‘ pomeni prakso namernega spuščanja rib iz ribolovnega orodja, preden se to v celoti dvigne na krov ribiškega plovila; 34. ,plovilo za ulov‘ pomeni ribiško plovilo, ki se uporablja za ulov morskih bioloških virov.“ (2)V členu 5 se črta odstavek 6. (3)Člen 6 se nadomesti z naslednjim: „Člen 6 Dovoljenje za gospodarski ribolov 1. Ribiško plovilo Unije se lahko uporablja za komercialno izkoriščanje morskih bioloških virov le, če ima veljavno dovoljenje za gospodarski ribolov. 2. Država članica zastave zagotovi, da so podatki v dovoljenju za gospodarski ribolov točni in v skladu s podatki iz registra ribolovne flote Unije, navedenega v členu 24 Uredbe (EU) št. 1380/2013. 3. Država članica zastave začasno prekliče dovoljenje za gospodarski ribolov plovila, za katero velja začasna onesposobitev gibanja, o kateri je odločila navedena država članica, ali katerega dovoljenje za ribolov je bilo začasno preklicano v skladu s členom 91b. 4. Država članica zastave dokončno odvzame dovoljenje za gospodarski ribolov plovilu, za katero velja ukrep prilagoditve zmogljivosti iz člena 22 Uredbe (EU) št. 1380/2013 ali ki mu je bilo v skladu s členom 91b odvzeto dovoljenje za ribolov. 5.Komisija lahko z izvedbenimi akti določi pravila o veljavnosti dovoljenj za gospodarski ribolov, ki jih izda država članica zastave, in minimalnih podatkih, navedenih v dovoljenjih. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2).“

(4)Člen 7 se spremeni: (a)Odstavek 2 se nadomesti z naslednjim: „2. Če ima država članica poseben nacionalni sistem dovoljenj za ribolov za ribiške ladje, ki plujejo pod njeno zastavo, Komisiji na njeno zahtevo pošlje povzetek podatkov iz izdanih dovoljenj in z njimi povezane zbrane številke o ribolovnem naporu.“ (b)Odstavek 5 se nadomesti z naslednjim: „5.Komisija lahko z izvedbenimi akti določi pravila o veljavnosti dovoljenj za ribolov, ki jih izda država članica zastave, in minimalnih podatkih, navedenih v dovoljenjih. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2).“ (c)Vstavi se odstavek 6: „6. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 119a, ki omogočajo odstopanja od obveznosti pridobitve dovoljenj za ribolov za ribiška plovila Unije, katerih skupna dolžina je manj kot 10 metrov.“ (5)Člen 8 se spremeni: (a)Naslov člena 8 se nadomesti z naslednjim: „Člen 8 Označevanje in prepoznavanje ribiških plovil Unije in orodij“ (b)Odstavek 2 se nadomesti z naslednjim: „2.Komisija lahko z izvedbenimi akti določi pravila o: (a)označevanju in prepoznavanju plovil; (b)identifikacijskih dokumentih plovila, ki jih morajo imeti na krovu; (c)označevanju in prepoznavanju plovil in naprav za zbiranje rib; (d)označevanju in prepoznavanju ribolovnega orodja; (e)označbah za označevanje orodja; (f)označevanju boj in namestitvi vrvi. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2).“

(6)Člen 9 se nadomesti z naslednjim: „Člen 9 Sistemi za spremljanje plovil 1.Države članice uporabljajo sisteme za spremljanje plovil za učinkovito spremljanje položaja in premika ribiških plovil, ki plujejo pod njihovo zastavo, kjer koli se ta plovila nahajajo, in ribiških plovil v vodah držav članic, z zbiranjem in analizo podatkov o položaju plovil. Vsaka država članica zastave zagotovi stalno in sistematično spremljanje in nadzor točnosti podatkov o položaju plovil. 2.Ribiška plovila Unije imajo na krovu nameščeno popolnoma delujočo napravo, ki s prenosom podatkov o položaju plovil v rednih presledkih omogoča samodejno določanje položaja tega plovila in njegovo prepoznavanje prek sistema za spremljanje plovil. Sistemi za spremljanje plovil centru za spremljanje ribištva iz člena 9a države članice zastave omogočajo tudi, da kadar koli pridobijo informacije o ribiškem plovilu. Prenos podatkov o položaju plovil in pridobivanje informacij se izvedeta prek satelitske povezave ali z uporabo kopenskega mobilnega omrežja, kadar je tako omrežje v dosegu. 3.Z odstopanjem od odstavka 2 lahko imajo kapitani ribiških plovil Unije, katerih skupna dolžina je manj kot 12 metrov, na krovu mobilno napravo, ki z evidentiranjem in prenosom podatkov o položaju plovil v rednih presledkih omogoča samodejno določanje položaja plovila in njegovo prepoznavanje prek sistema za spremljanje plovil. Kadar naprava ni v dosegu mobilnega omrežja, se podatki o položaju plovila v tem času evidentirajo, prenesejo pa se takoj, ko je plovilo v dosegu takega omrežja, in najpozneje pred vstopom v pristanišče. 4.Kadar je ribiško plovilo Unije v vodah druge države članice, država članica zastave da na voljo podatke o položaju navedenega plovila s samodejnim prenosom centru za spremljanje ribištva obalnih držav članic. Podatki o položaju plovila se dajo na voljo tudi državi članici, v pristaniščih katere bo ribiško plovilo verjetno iztovorilo svoj ulov ali v vodah katere bo ribiško plovilo verjetno nadaljevalo svoje ribolovne dejavnosti. 5.Če ribiško plovilo Unije deluje v vodah tretje države ali vodah, v katerih ribolovne vire upravlja regionalna organizacija za upravljanje ribištva iz člena 3(1), in če tako določa sporazum z navedeno tretjo državo ali veljavna pravila navedene organizacije, se podatki o položaju plovila dajo na voljo tudi navedeni državi ali organizaciji. 6.Ribiška plovila tretjih držav, ki delujejo v vodah Unije, imajo na krovu nameščeno popolnoma delujočo napravo, ki s prenosom podatkov o položaju plovil v rednih presledkih omogoča samodejno določanje položaja takega plovila in njegovo prepoznavanje prek sistema za spremljanje plovil, tako kot za ribiška plovila Unije na podlagi tega člena. 7.Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 119a o določitvi podrobnih pravil o spremljanju ribolovnih dejavnosti in ribolovnega napora, ki ga izvajajo centri za spremljanje ribištva, zlasti kar zadeva odgovornosti kapitanov v zvezi z napravami za spremljanje plovil. 8. Komisija lahko z izvedbenimi akti določi podrobna pravila o: (a)obliki in vsebini podatkov o položaju plovil; (b)zahtevah in tehničnih specifikacijah naprav za spremljanje plovil; (c)pogostosti prenosa podatkov v zvezi s položajem in premikom ribiških plovil, tudi na območjih z omejenim ribolovom; (d)prenosu podatkov do obalnih držav članic. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2).“ (7)Vstavi se naslednji člen 9a: „Člen 9a Centri za spremljanje ribištva

1.Države članice ustanovijo in vodijo centre za spremljanje ribištva, ki spremljajo ribolovne dejavnosti in ribolovni napor. Center za spremljanje ribištva posamezne države članice spremlja ribiška plovila, ki plujejo pod njeno zastavo, ne glede na to, v katerih vodah delujejo ali v katerem pristanišču so, in tudi ribiška plovila Unije, ki plujejo pod zastavo drugih držav članic, ter ribiška plovila tretjih držav, ki delujejo v vodah pod suverenostjo ali jurisdikcijo navedene države članice in za katera se uporabljajo določbe o sistemu za spremljanje plovil. 2.Vsaka država članica zastave imenuje organe, pristojne za center za spremljanje ribištva, in sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovi, da ima njen center za spremljanje ribištva ustrezne kadrovske vire in je opremljen z računalniško strojno in programsko opremo, ki omogoča samodejno obdelavo in elektronski prenos podatkov. Države članice zagotovijo varnostne in obnovitvene postopke za primer napake v sistemu. Države članice lahko vodijo skupni center za spremljanje ribištva. 3.Države članice zagotovijo, da imajo centri za spremljanje ribištva dostop do vseh ustreznih podatkov in zlasti podatkov iz členov 109 in 110 ter delujejo sedem dni na teden in 24 ur na dan. 4.Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 119a o določitvi podrobnih pravil o spremljanju ribolovnih dejavnosti in ribolovnega napora, ki ga izvajajo centri za spremljanje ribištva, zlasti kar zadeva: (a)spremljanje vstopa na določena območja in izstopa z njih; (b)spremljanje in evidentiranje ribolovnih dejavnosti; (c)določbe, ki se uporabljajo v primeru tehnične okvare ali odpovedi komunikacije ali nedelovanja naprave za spremljanje plovil; (d)ukrepe v primeru neprejema podatkov v zvezi s položajem in premikom ribiških plovil.“ (8)Člen 10 se nadomesti z naslednjim: „Člen 10 Sistem samodejnega prepoznavanja V skladu z Direktivo 2002/59/ES je ribiško plovilo, katerega skupna dolžina presega 15 metrov, opremljeno s sistemom samodejnega prepoznavanja, ki mora vedno delovati in ki izpolnjuje izvedbene standarde Mednarodne pomorske organizacije.“ (9)Člen 12 se nadomesti z naslednjim: „Člen 12 Pošiljanje podatkov za postopke nadzorovanja Podatki iz sistemov za spremljanje plovil, sistema samodejnega prepoznavanja in sistema za zaznavanje plovil, zbrani na podlagi te uredbe, se dajo na voljo Komisiji, agencijam Unije in pristojnim organom držav članic, vključenim v postopke nadzorovanja, za namen pomorske varnosti, nadzora meje, varstva morskega okolja in izvrševanja veljavnih predpisov.“ (10)Člen 13 se črta. (11)Člen 14 se nadomesti z naslednjim: „Člen 14 Izpolnjevanje ribolovnih ladijskih dnevnikov

1.Kapitan vsakega plovila Unije za ulov vodi elektronski ribolovni ladijski dnevnik za namene evidentiranja ribolovnih dejavnosti. 2.Ribolovni ladijski dnevnik iz odstavka 1 vsebuje zlasti naslednje podatke: (a)edinstveno identifikacijsko številko ribolovnega potovanja; (b)identifikacijske številke plovila in ime ribiškega plovila; (c)3-črkovno kodo FAO posamezne vrste in ustrezno geografsko območje, na katerem je bil ulov opravljen; (d)datum in po potrebi čas ulova; (e)datum in čas odhoda iz pristanišča in prihoda vanj ter trajanje ribolovnega potovanja; (f)vrsto orodja, tehnične specifikacije in dimenzije; (g)ocenjene količine posameznih vrst v kilogramih žive teže ali po potrebi številu kosov, vključno s količinami ali kosi pod najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja, ki se uporablja za te vrste, kot ločen vnos; za ribiška plovila Unije s skupno dolžino 12 metrov ali več se ti podatki predložijo za posamezen izvlek ali ribolovno dejavnost; (h)ocenjene zavržke v ekvivalentu žive teže za vse vrste, za katere ne velja obveznost iztovarjanja; (i)ocenjene zavržke v ekvivalentu žive teže za vse vrste, za katere ne velja obveznost iztovarjanja v skladu s členom 15(4) in (5) Uredbe (EU) št. 1380/2013; (j)uporabljene pretvorbene količnike; (k)podatke, ki se zahtevajo pri uporabi sporazumov o ribolovu iz člena 3(1). 3.V primeru ribolovnega orodja, izgubljenega na morju, ladijski dnevnik vsebuje tudi: (a)vrsto izgubljenega orodja; (b)datum in čas izgube orodja; (c)položaj izgube orodja; (d)ukrepe, izvedene za izvlek orodja. 4.Pri primerjanju z iztovorjenimi količinami ali rezultatom inšpekcijskega pregleda je dopustno odstopanje pri ocenah količin rib v kilogramih, ki so na krovu plovila, evidentiranih v ribolovnem ladijskem dnevniku, 10 % za posamezno vrsto. Za vrste, ki so na krovu plovila in ne presegajo 50 kg v ekvivalentu žive teže, je dopustno odstopanje 20 % za posamezno vrsto. Z odstopanjem od prvega pododstavka se za vrste ribolova iz prve in tretje alinee člena 15(1)(a) Uredbe (EU) št. 1380/2013, pri katerih se ulov iztovarja nesortiran, dovoljena odstopanja iz tega odstavka ne uporabljajo za ulov vrst, ki izpolnjuje oba naslednja pogoja:

(a)predstavljajo manj kot 1 % teže vseh iztovorjenih vrst in (b)njihova skupna teža je manjša od 100 kg. 5.Pri vrstah ribolova, za katere velja ureditev ribolovnega napora Unije, kapitani plovil Unije za ulov v svoj ribolovni ladijski dnevnik evidentirajo in obračunajo čas, ki so ga preživeli na določenem območju, na naslednji način: (a)v zvezi z vlečnim orodjem: (i) prihod v pristanišče na zadevnem območju in odhod iz njega; (ii) vsak vstop na morska območja, na katerih se uporabljajo posebna pravila o dostopu do voda in virov, in izstop z morskih območij; (iii) ulov, obdržan na krovu, po vrstah v kilogramih žive teže ob izstopu z navedenega območja ali pred prihodom v pristanišče na navedenem območju; (b)v zvezi z mirujočim orodjem: (i) prihod v pristanišče na zadevnem območju in odhod iz njega; (ii) vsak vstop na morska območja, na katerih se uporabljajo posebna pravila o dostopu do voda in virov, in izstop z morskih območij; (iii) datum in čas namestitve ali ponovne namestitve mirujočega orodja na teh območjih; (iv) datum in čas zaključka ribolovne operacije z uporabo mirujočega orodja; (v) ulov, obdržan na krovu, po vrstah v kilogramih žive teže ob izstopu z navedenega območja ali pred prihodom v pristanišče na navedenem območju. 6.Za pretvorbo teže skladiščenih ali predelanih rib v težo živih rib za namene ladijskega dnevnika kapitani plovil Unije za ulov uporabljajo pretvorbeni količnik, določen v skladu z odstavkom 9. 7.Kapitani plovil tretjih držav za ulov, ki delujejo v vodah Unije, evidentirajo podatke iz tega člena enako kot kapitani ribiških plovil Unije. 8.Za točnost podatkov v ribolovnem ladijskem dnevniku je odgovoren kapitan. 9.Komisija lahko z izvedbenimi akti: (a)določi podrobna pravila o izvajanju odstopanja iz odstavka 3; (b)določi podrobna pravila o uporabi pretvorbenih količnikov; (c)določi pretvorbene količnike.

Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2).“ (12)Člen 15 se nadomesti z naslednjim: „Člen 15 Elektronska predložitev ladijskih dnevnikov 1.Kapitani plovil Unije za ulov, katerih skupna dolžina je 12 metrov ali več, v elektronski obliki predložijo podatke iz člena 14 pristojnemu organu svoje države članice zastave: (a)vsaj enkrat dnevno, in kjer je primerno, po vsakem izvleku in (b)po zaključku zadnje ribolovne operacije in pred vstopom v pristanišče. 2.Kapitani plovil Unije za ulov, katerih skupna dolžina je manj kot 12 metrov, v elektronski obliki predložijo podatke iz člena 14 pristojnemu organu svoje države članice zastave po zaključku zadnje ribolovne operacije in pred vstopom v pristanišče. 3.Kapitani plovil Unije za ulov podatke iz člena 14 elektronsko pošljejo tudi ob vsakem inšpekcijskem pregledu in na zahtevo pristojnega organa svoje države članice zastave. 4.Pristojni organi obalne države članice sprejemajo elektronska poročila države članice zastave, ki vsebujejo podatke z ribiških plovil iz odstavkov 1, 2 in 3. 5. Kapitani plovil tretjih držav za ulov, ki delujejo v vodah Unije, v elektronski obliki predložijo podatke iz člena 14 pristojnemu organu obalne države članice.“ (13)Vstavi se naslednji člen 15a: „Člen 15a Delegirani in izvedbeni akti o zahtevah v zvezi z ladijskimi dnevniki 1.Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 119a o: (a)določbah, ki se uporabljajo v primeru tehnične okvare ali odpovedi komunikacije ali nedelovanja elektronskih sistemov za evidentiranje in sporočanje podatkov iz ladijskih dnevnikov; (b)ukrepih, ki jih je treba sprejeti v primeru neprejema podatkov iz ladijskih dnevnikov; (c)dostopu do podatkov iz ladijskih dnevnikov in ukrepih, ki jih je treba sprejeti v primeru nezmožnosti dostopa do podatkov. 2.Komisija lahko z izvedbenimi akti določi podrobna pravila o: (a)obliki, vsebini in predložitvi ribolovnih ladijskih dnevnikov;

(b)izpolnjevanju in digitalnem evidentiranju podatkov v ribolovnih ladijskih dnevnikih; (c)delovanju elektronskega sistema za evidentiranje in sporočanje podatkov v ladijskih dnevnikih; (d)zahtevah za prenos podatkov iz ladijskih dnevnikov z ribiškega plovila Unije pristojnim organom njegove države zastave in povratna sporočila organov; (e)zahtevah in obliki zapisa za izmenjavo podatkov iz ladijskih dnevnikov med državami članicami; (f)nalogah posameznega organa iz člena 5(5) glede ribolovnih ladijskih dnevnikov; (g)pogostostjo prenosa podatkov iz ladijskih dnevnikov. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2).“ (14)Člen 16 se črta. (15)Člen 17 se spremeni: (a)Odstavek 1 se nadomesti z naslednjim: „1.Brez poseganja v posebne določbe iz večletnih načrtov kapitani ribiških plovil Unije, katerih skupna dolžina je 12 metrov ali več, pristojnim organom svoje države članice zastave vsaj štiri ure pred predvidenim prihodom v pristanišče v elektronski obliki sporočijo naslednje podatke: (a)edinstveno identifikacijsko številko potovanja, kot je navedena v ladijskem dnevniku; (b)identifikacijske številke plovila in ime ribiškega plovila; (c)ime namembnega pristanišča in namen pristanka, kot so iztovarjanje, pretovarjanje ali dostop do storitev; (d)datume ribolovnega potovanja in ustrezna geografska območja, na katerih je bil ulov opravljen; (e)datum in čas odhoda iz pristanišča ter predvideni datum in čas prihoda v pristanišče; (f)3-črkovno kodo FAO posamezne vrste; (g)količine posamezne vrste, evidentirane v ribolovnem ladijskem dnevniku, vključno s količinami pod najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja, ki se uporablja za te vrste, kot ločen vnos; (h)količine posamezne vrste, ki bodo iztovorjene ali pretovorjene, vključno s tistimi pod najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja, ki se uporablja za te vrste, kot ločen vnos.“ (b)Vstavi se odstavek 1a:

„1aObalna država članica lahko določi krajše obdobje za predhodno obvestilo za plovila, ki plujejo pod njeno zastavo in delujejo izključno v njenih teritorialnih vodah, če to ne zmanjšuje zmožnosti držav članic za izvajanje inšpekcijskih pregledov.“ (c)Odstavek 6 se nadomesti z naslednjim: „6.Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 119a o: (a)izvzetju nekaterih kategorij ribiških plovil iz obveznosti iz odstavka 1, ob upoštevanju količin in vrst ribiških proizvodov, ki bodo iztovorjeni; (b)razširitvi obveznosti predhodnega obvestila iz odstavka 1 na ribiška plovila, katerih skupna dolžina je manj kot 12 metrov, za posamezne vrste ribolova; (c)določbah, ki se uporabljajo v primeru tehnične okvare ali odpovedi komunikacije ali nedelovanja elektronskih sistemov za evidentiranje in sporočanje za predhodno obveščanje; (d)ukrepih, ki jih je treba sprejeti v primeru neprejema podatkov iz predhodnih obvestil; (e)dostopu do podatkov iz predhodnih obvestil in ukrepih, ki jih je treba sprejeti v primeru nezmožnosti dostopa do podatkov.“ (16)Člen 18 se črta. (17)V členu 19 se besede „iz členov 17 in 18“ nadomestijo z „iz člena 17“. (18)Vstavi se člen 19a: „Člen 19a Predhodno obveščanje o iztovarjanju v pristaniščih tretjih držav 1.Ribiška plovila Unije smejo iztovarjati v pristaniščih zunaj voda Unije le, če so pristojnim organom svoje države članice zastave vsaj tri dni pred predvidenim časom prihoda v pristanišče v elektronski obliki sporočile podatke iz odstavka 3, država članica zastave pa v tem času ni zavrnila dovoljenja za iztovarjanje. 2. Država članica zastave lahko za predhodno obveščanje iz odstavka 1 za ribiška plovila, ki plujejo pod njeno zastavo in opravljajo ribolovne dejavnosti v vodah tretje države, določi krajše obdobje, ki ne sme biti krajše od štirih ur, pri čemer upošteva vrsto ribiških proizvodov ter oddaljenost med ribolovnimi območji in pristaniščem. 3.Kapitani ribiških plovil Unije državi članici zastave predložijo naslednje podatke: (a)edinstveno identifikacijsko številko potovanja, kot je navedena v ladijskem dnevniku v skladu s členom 14(2)(a); (b)identifikacijsko številko plovila in ime ribiškega plovila; (c)ime namembnega pristanišča in namen pristanka, kot so iztovarjanje ali dostop do storitev; (d)ustrezna geografska območja, na katerih je bil ulov opravljen;

(e)datum in čas odhoda iz pristanišča ter predvideni datum in čas prihoda v pristanišče; (f)3-črkovno kodo FAO posamezne vrste; (g)količine posamezne vrste, evidentirane v ribolovnem ladijskem dnevniku; (h)količini vsake vrste, ki se iztovarja. 4.Kadar je na podlagi analize predloženih podatkov in drugih razpoložljivih podatkov mogoče utemeljeno meniti, da ribiško plovilo ne spoštuje pravil skupne ribiške politike, pristojni organi države članice zastave zahtevajo sodelovanje tretje države, v kateri namerava plovilo iztovarjati, zaradi morebitnega inšpekcijskega pregleda. V ta namen lahko država članica zastave od ribiškega plovila zahteva, naj iztovarja v drugem pristanišču ali prestavi čas prihoda v pristanišče ali iztovarjanja.“ (19)V člen 20 se vstavita naslednja odstavka 2a in 2b: „2a. Brez poseganja v člen 4(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1005/2008 in člen 43(3) te uredbe smejo plovila dajalcev Unije ali prejemna plovila Unije pretovarjati na morju zunaj voda Unije ali v pristaniščih tretjih držav le na podlagi dovoljenja svojih držav članic zastave. 2b. Da bi lahko kapitani plovil Unije zaprosili za dovoljenje za pretovarjanje na podlagi odstavka 2a, svoji državi članici zastave vsaj tri dni pred načrtovanim pretovarjanjem elektronsko predložijo naslednje podatke: (a)edinstveno identifikacijsko številko potovanja, kot je navedena v ladijskem dnevniku v skladu s členom 14(2)(a); (b)identifikacijske številke plovila ter ime ribiškega plovila dajalca in prejemnega ribiškega plovila; (c)3-črkovno kodo FAO posamezne vrste in ustrezno geografsko območje, na katerem je bil ulov opravljen; (d)ocenjene količine posameznih vrst v kilogramih teže proizvoda in žive teže, razčlenjene glede na vrsto predstavitve proizvoda; (e)namembno pristanišče prejemnega ribiškega plovila; (f)datum in čas načrtovanega pretovarjanja; (g)geografski položaj ali posebno ime pristanišča, v katerem je načrtovano pretovarjanje.“ (20)Člen 21 se nadomesti z naslednjim: „Člen 21 Izpolnjevanje deklaracij o pretovarjanju 1.Kapitani ribiških plovil Unije, katerih skupna dolžina je 10 metrov ali več, ki so vključena v pretovarjanje, izpolnijo elektronsko deklaracijo o pretovarjanju. 2.Deklaracija o pretovarjanju iz odstavka 1 vsebuje vsaj naslednje podatke:

(a)edinstveno identifikacijsko številko potovanja, kot je navedena v ladijskem dnevniku v skladu s členom 14(2)(a); (b)identifikacijske številke plovila ter ime ribiškega plovila dajalca in prejemnega ribiškega plovila; (c)3-črkovno kodo FAO posamezne vrste in ustrezno geografsko območje, na katerem je bil ulov opravljen; (d)ocenjene količine posameznih vrst v kilogramih teže proizvoda in žive teže, razčlenjene glede na vrsto predstavitve proizvoda, ali po potrebi številu kosov, vključno s količinami ali kosi pod najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja, ki se uporablja za te vrste, kot ločen vnos; (e)namembno pristanišče prejemnega ribiškega plovila ter predvideni datum in čas prihoda v pristanišče; (f)datum in čas pretovarjanja; (g)geografsko območje ali določeno pristanišče pretovarjanja; (h)uporabljene pretvorbene količnike. 3.Pri primerjanju z iztovorjenimi količinami ali rezultatom inšpekcijskega pregleda je dopustno odstopanje pri ocenah količin rib v kilogramih, ki so na krovu plovila, evidentiranih v deklaraciji o pretovarjanju, 10 % za posamezno vrsto. 4.Kapitan ribiškega plovila dajalca in kapitan prejemnega ribiškega plovila sta oba odgovorna za točnost podatkov, evidentiranih v njunih zadevnih deklaracijah o pretovarjanju. 5.Za pretvorbo teže skladiščenih ali predelanih rib v živo težo rib za namene deklaracije o pretovarjanju kapitani ribiških plovil uporabljajo pretvorbeni količnik, določen v skladu z členom 14(9). 6.Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 119a, da se nekatere kategorije ribiških plovil izvzamejo iz obveznosti iz odstavka 1, pri čemer se upoštevajo količine in/ali vrsto ribiških proizvodov.“ (21)Členi 22, 23 in 24 se nadomestijo z naslednjim: „Člen 22 Elektronsko pošiljanje podatkov iz deklaracij o pretovarjanju 1.Kapitani ribiških plovil Unije, katerih skupna dolžina je 10 metrov ali več, podatke iz člena 21 v elektronski obliki pošljejo pristojnemu organu svoje države članice zastave v 24 urah po zaključku pretovarjanja. 2.Pristojni organi obalne države članice sprejmejo elektronska poročila države članice zastave, ki vsebujejo podatke z ribiških plovil iz odstavka 1. 3.Kadar ribiško plovilo Unije pretovori svoj ulov v državi članici, ki ni njegova država članica zastave, pristojni organi države članice zastave takoj po prejemu deklaracije o pretovarjanju v elektronski obliki pošljejo podatke iz te deklaracije pristojnim organom države članice, v kateri je bil ulov pretovorjen in v katero je ulov namenjen. 4.Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 119a o: (a)določbah, ki se uporabljajo v primeru tehnične okvare ali odpovedi komunikacije ali nedelovanja elektronskih sistemov za evidentiranje in sporočanje podatkov o pretovarjanju;

(b)ukrepih, ki jih je treba sprejeti v primeru neprejema podatkov o pretovarjanju; (c)dostopu do podatkov o pretovarjanju in ukrepih, ki jih je treba sprejeti v primeru nezmožnosti dostopa do podatkov. 5.Komisija lahko z izvedbenimi akti določi podrobna pravila o: (a)obliki in vsebini deklaracije o pretovarjanju; (b)izpolnjevanju in elektronskem evidentiranju podatkov o pretovarjanju; (c)delovanju elektronskega sistema za evidentiranje in sporočanje podatkov o pretovarjanju; (d)zahtevah za prenos podatkov o pretovarjanju z ribiškega plovila Unije pristojnim organom njegove države zastave in povratna sporočila organov države članice zastave; (e)zahtevah in obliki zapisa za izmenjavo podatkov o pretovarjanju med državami članicami; (f)nalogah posameznega organa iz člena 5(5) glede pretovarjanj; (g)pogostosti prenosa podatkov o pretovarjanju. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2). Člen 23 Izpolnjevanje deklaracij o iztovarjanju 1.Kapitan ribiškega plovila Unije ali njegov zastopnik izpolni elektronsko deklaracijo o iztovarjanju. 2.Deklaracija o iztovarjanju iz odstavka 1 vsebuje vsaj naslednje podatke: (a)edinstveno identifikacijsko številko ribolovnega potovanja; (b)identifikacijske številke plovila in ime ribiškega plovila; (c)3-črkovno kodo FAO posamezne iztovorjene vrste in ustrezno geografsko območje, na katerem je bil ulov opravljen; (d)količine posameznih iztovorjenih vrst v kilogramih proizvoda, stehtanega v skladu s členom 60, in v kilogramih žive teže, razčlenjene glede na vrsto predstavitve proizvoda, ali po potrebi številu kosov, vključno s količinami ali kosi pod najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja, ki se uporablja za te vrste, kot ločen vnos; (e)pristanišče iztovarjanja;

(f)datum in čas iztovarjanja; (g)registracijsko številko tehtalca; (h)uporabljene pretvorbene količnike. 3.Za točnost podatkov v deklaraciji o iztovarjanju je odgovoren kapitan. 5.Za pretvorbo teže skladiščenih ali predelanih rib v živo težo rib za namene deklaracije o iztovarjanju kapitani ribiških plovil uporabljajo pretvorbeni količnik, določen v skladu z členom 14(9). Člen 24 Elektronsko pošiljanje podatkov iz deklaracij o iztovarjanju 1.Kapitan ribiškega plovila Unije ali njegov zastopnik podatke iz člena 23 v elektronski obliki predloži pristojnemu organu svoje države članice zastave v 24 urah po zaključku postopka iztovarjanja. 2.Z odstopanjem za ribiške proizvode, ki so namenjeni za prehrano ljudi, se iztovorijo nesortirani in stehtajo v skladu s členom 60(5)(c), kapitan predloži posodobljene podatke iz člena 23 takoj po drugem tehtanju, da se vključi rezultat drugega tehtanja. 3.Kadar ribiško plovilo Unije iztovarja ulov v državi članici, ki ni njegova država članica zastave, pristojni organi države članice zastave takoj v elektronski obliki pošljejo podatke iz deklaracije o iztovarjanju, potem ko jo prejmejo, pristojnim organom države članice, v kateri je bil ulov iztovorjen. 4.Pristojni organi obalne države članice sprejmejo elektronska poročila države članice zastave, ki vsebujejo podatke z ribiških plovil iz odstavkov 1 in 2. 5.Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 119a o: (a)odstopanjih v zvezi s predložitvijo deklaracij o iztovarjanju; (b)določbah, ki se uporabljajo v primeru tehnične okvare ali odpovedi komunikacije ali nedelovanja elektronskih sistemov za evidentiranje in sporočanje podatkov o iztovarjanju; (c)ukrepih, ki jih je treba sprejeti v primeru neprejema podatkov iz deklaracij o iztovarjanju; (d)dostopu do podatkov iz deklaracij o iztovarjanju in ukrepih v primeru nezmožnosti dostopa do podatkov. 6.Komisija lahko z izvedbenimi akti določi podrobna pravila o: (a)obliki in vsebini deklaracije o iztovarjanju; (b)izpolnjevanju in digitalnem evidentiranju podatkov iz deklaracij o iztovarjanju; (c)delovanju elektronskega sistema za evidentiranje in sporočanje podatkov iz deklaracij o iztovarjanju;

(d)zahtevah za prenos podatkov iz deklaracij o iztovarjanju z ribiškega plovila Unije pristojnim organom njegove države zastave in povratna sporočila organov; (e)zahtevah in obliki zapisa za izmenjavo podatkov iz deklaracij o iztovarjanju med državami članicami; (f)nalogah posameznega organa iz člena 5(5) glede deklaracij o iztovarjanju; (g)pogostosti pošiljanja podatkov iz deklaracij o iztovarjanju. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2).“ (22)Člen 25 se črta. (23)V oddelku 1 poglavja 1 naslova IV se vstavi naslednji člen 25a: „Člen 25a Nadzor obveznosti iztovarjanja 1.Države članice zagotovijo učinkovit nadzor obveznosti iztovarjanja. V ta namen je minimalni delež ribiških plovil, ki lovijo vrste, za katere velja obveznost iztovarjanja, in plujejo pod njihovo zastavo, določen v skladu z odstavkom 2, opremljen s sistemi televizije zaprtega kroga (CCTV) za neprekinjeno snemanje, ki vključujejo shranjevanje podatkov. 2.Delež ribiških plovil iz odstavka 1 se določi za različne kategorije tveganja v posebnih programih nadzora in inšpekcijskih pregledov, sprejetih v skladu s členom 95. V teh programih se določijo tudi kategorije tveganja in vrste ribiških plovil, vključenih v take kategorije. 3. Države članice lahko poleg sistemov CCTV iz odstavka 1 za namene nadzora obveznosti iztovarjanja zahtevajo tudi uporabo drugih elektronskih sistemov za spremljanje. 4.Komisija lahko z izvedbenimi akti določi podrobna pravila o zahtevah, tehničnih specifikacijah, namestitvi in delovanju elektronskih sistemov za spremljanje za nadzor obveznosti iztovarjanja, vključno s sistemi CCTV za neprekinjeno snemanje. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2).“ (24)Člen 28 se črta. (25)V členu 29(3) se črta zadnji stavek. (26)Člen 32 se črta. (27)Člen 33 se nadomesti z naslednjim: „Člen 33 Evidentiranje ulova in ribolovnega napora

1.Vsaka država članica zastave evidentira vse podatke v zvezi z ulovom in ribolovnim naporom iz te uredbe, zlasti podatke iz členov 14, 21, 23, 55, 59a, 62, 66 in 68, ter hrani izvirnike teh podatkov vsaj tri leta v skladu z nacionalnimi pravili. 2.Vsaka država članica zastave do 15. dne vsakega meseca Komisiji ali organu, ki ga ta imenuje, elektronsko sporoči zbirne podatke o: (a)količinah vsakega staleža ali skupine staležev, ki so jih v preteklem mesecu ujele in jih hranijo na krovu, in količinah vsake zavržene vrste v ekvivalentu žive teže, vključno s količinami pod najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja, ki se uporablja za te vrste, kot ločen vnos; (b)ribolovnem naporu, opravljenem v preteklem mesecu, za vsako ribolovno območje, za katero velja ureditev ribolovnega napora, ali po potrebi za vsak ribolov, za katerega velja ureditev ribolovnega napora. 3.Kadar podatki, ki jih države članice predložijo v skladu z odstavkom 2, temeljijo na ocenah za stalež ali skupino staležev, država članica Komisiji popravljene količine, določene na podlagi deklaracij o iztovarjanju, zagotovi takoj, ko so na voljo, najpozneje pa 12 mesecev po datumu iztovarjanja. 4.Kadar država članica ugotovi nedoslednosti med podatki, predloženimi Komisiji v skladu z odstavkoma 2 in 3, ter rezultati potrjevanja, izvedenega v skladu s členom 109, Komisiji popravljene količine, določene na podlagi navedenega potrjevanja, zagotovi takoj, ko so na voljo, najpozneje pa 12 mesecev po datumu iztovarjanja. 5.Vsak ulov staleža ali skupine staležev, za katere velja kvota in ga opravijo ribiška plovila Unije, se ne glede na kraj iztovarjanja odšteje od kvot, ki so na voljo njihovi državi članici zastave za zadevni stalež ali skupino staležev. 6.Ulov v okviru znanstvenih raziskav, ki se trži in proda, po potrebi vključno s tistim pod najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja, ki se uporablja, države članice evidentirajo, podatki o takem ulovu pa se predložijo Komisiji. Od kvote, ki se uporablja za državo članico zastave, se odšteje, če presega 2 % zadevnih kvot. Ta odstavek se ne uporablja za ulov v okviru znanstvenih raziskav na morju iz člena 5(1)(b) Uredbe (EU) 2017/1004 Evropskega parlamenta in Sveta (*). 7.Razen ribolovnega napora ribiških plovil, ki so izvzeta iz uporabe ureditve ribolovnega napora, se ves ribolovni napor, ki ga na geografskem območju, na katerem velja navedena ureditev ribolovnega napora, opravijo ribiška plovila Unije, ki imajo na krovu ribolovno orodje ali orodja, za katera velja ureditev ribolovnega napora, ali ta orodja uporabljajo, ali ki opravljajo ribolov, za katerega velja ureditev ribolovnega napora, odšteje od največjega dovoljenega ribolovnega napora, dodeljenega državi članici zastave za to geografsko območje in to ribolovno orodje ali ta ribolov. 8.Ribolovni napor, ki ga na geografskem območju, na katerem velja ureditev ribolovnega napora, v okviru znanstvenih raziskav opravi ribiško plovilo, ki ima na krovu ribolovno orodje ali orodja, za katera velja ureditev ribolovnega napora, ali ki opravlja ribolov, za katerega velja ureditev ribolovnega napora, se odšteje od največjega dovoljenega ribolovnega napora, dodeljenega državi članici zastave plovila za to ribolovno orodje ali orodja ali ta ribolov in to geografsko območje, če se ulovi, opravljeni med uporabo tega napora, tržijo in prodajo in če presegajo 2 % dodeljenega ribolovnega napora. Ta odstavek se ne uporablja za ulov v okviru znanstvenih raziskav na morju iz člena 5(1)(b) Uredbe (EU) 2017/1004. 9.Komisija lahko z izvedbenimi akti sprejme obliko prenosa podatkov iz tega člena. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 119(2). (*)Uredba (EU) 2017/1004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2017 o vzpostavitvi okvira Unije za zbiranje, upravljanje in uporabo podatkov v ribiškem sektorju in podporo znanstvenemu svetovanju v zvezi s skupno ribiško politiko ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 199/2008 (UL L 157, 20.6.2017, str. 1).“ (28)Člen 34 se nadomesti z naslednjim: „Člen 34 Podatki o izčrpanju ribolovnih možnosti Komisija lahko od države članice zahteva, naj predloži podrobnejše podatke in jih predloži pogosteje, kot je določeno v členu 33, če se ugotovi, da za stalež ali skupino staležev velja, da je izčrpanih 80 % kvote.“ (29)V členu 35 se odstavka 2 in 3 nadomestita z naslednjim: „2.Zadevna država članica od datuma iz odstavka 1 vsem ribiškim plovilom ali delu plovil, ki plujejo pod njeno zastavo, prepove ribolovne dejavnosti bodisi za ta stalež ali skupino staležev, katerih kvota je bila izčrpana, v okviru zadevnega ribolova bodisi ko imajo na geografskem območju na krovu zadevno ribolovno orodje, kadar je bil dosežen največji dovoljeni ribolovni napor, in določi datum, do katerega so dovoljena pretovarjanja, prenosi in iztovarjanja ali zadnje prijave ulovov. 3.Zadevna država članica objavi odločitev iz odstavka 2 in jo nemudoma sporoči Komisiji. Objavi se na javno dostopnem delu spletnega mesta Komisije. Od datuma, ko je zadevna država članica javno objavila odločitev, države članice zagotovijo, da v njihovih vodah in na njihovem ozemlju ribiška plovila ali skupina plovil, ki plujejo pod zastavo zadevne države članice, ne izvajajo ribolovnih dejavnosti v zvezi z zadevnim staležem ali skupino staležev.“ (30)V členu 36 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.Kadar Komisija ugotovi, da za ribolovne možnosti, ki so na voljo Uniji, državi članici ali skupini držav članic, velja, da so bile izčrpane, o tem obvesti zadevne države članice in lahko z izvedbenimi akti prepove ribolovne dejavnosti za zadevno območje, orodje, stalež ali skupino staležev ali floto, vključeno v te posebne ribolovne dejavnosti.“ (31)Člen 37 se spremeni: (a)Odstavek 2 se nadomesti z naslednjim: „2.Če škoda, ki jo je utrpela država člani