ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.4

Osnutek uredbe zagotavlja učinkovito in enotno uporabo zakonodaje Skupnosti za notranji letalski trg, in sicer s strožjimi in natančnejšimi merili za uporabo (npr. za operativne licence, zakup letala, obveznosti javne službe in pravila o porazdelitvi prometa). Prav tako krepi notranji trg z odpravo še vedno obstoječih omejitev glede zagotavljanja zračnih prevozov, ki izvirajo iz starejših dvostranskih sporazumov med državami članicami, in s podelitvijo pravice Skupnosti, da se pogaja o prometnih pravicah znotraj Skupnosti s tretjimi državami. S spodbujanjem transparentnosti in nediskriminacije cen krepi pravice potrošnikov.
1.1

V okviru Evrope državljanov je treba poenostaviti in pojasniti evropsko pravo, da bi postalo bolj jasno in dosegljivo navadnemu državljanu, ki bi tako dobil nove priložnosti in možnost uresničiti posebne pravice, ki mu jih to pravo podeljuje. Tega cilja ne bo mogoče doseči, dokler bodo številni predpisi, ki so bili večkrat spremenjeni – pogosto gre za velike spremembe – ostali tako razpršeni, da jih je treba iskati delno v izvirnem aktu in delno v kasnejših aktih, ki ga spreminjajo. Da bi našli veljavne določbe, je treba veliko raziskovati in primerjati veliko dokumentov. Zato je kodifikacija predpisov, ki so bili pogosto spremenjeni, nujna za jasnost in preglednost evropskega prava.
1.1

V tem mnenju ni mogoče zajeti vseh dejavnosti GD za konkurenco (1). Na kratko smo lahko obravnavali le omejeno število primerov; sklepov sodišč v zvezi s protimonopolnimi pravili, spojitvami/združevanji in državnimi pomočmi ni bilo mogoče obravnavati, saj bi bilo za to treba izvesti poglobljeno analizo natančnega tržnega vedenja podjetij in stališč oblasti glede tega. Kljub temu je iz poročila jasno, da pristop GD za konkurenco pri obravnavi primerov in vodenju postopkov zaznamuje resnična vztrajnost in želja najti primerne in izvedljive rešitve problemov. Kritiko bi lahko izrekli v zvezi z nekaterimi temami, pri katerih glede na zahteve mednarodne konkurence, ki jih opisujejo lizbonska strategija in njeni spremljevalni dokumenti, pomen sektorja ni upravičeval pozornosti Komisije. Po mnenju EESO sta takšna primera dokument za spremljanje – poročilo za leto 2005 Poklicne storitve – prostor za več reform in delovni dokument Komisije Napredek po državah članicah pri pregledovanju in odpravljanju nepotrebnih omejevanj konkurence na področju poklicnih storitev. EESO meni, da liberalizacija storitev, h kateri poziva lizbonska strategija, vključuje predvsem storitve, pomembne v mednarodnem obsegu (infrastruktura, telekomunikacije, transport), in precej manj svobodne poklice (arhitekte, odvetnike, zdravnike, inženirje, računovodje ali farmacevte); ti namreč najpogosteje delujejo kot mikro–podjetniki na lokalni ravni in zato v skladu z načelom subsidiarnosti spadajo v pristojnost držav članic (gl. sodbo Sodišča Evropskih skupnosti v združenih zadevah C-94/04 in C-202/04, Cipolla-Macrino (2)). Če želimo izpolniti pričakovanja družbe – zagotoviti visoko raven strokovnosti, izkušenj in zaupanja, ne smemo zanikati potrebe po določenih normativnih omejitvah. EESO pozdravlja dejstvo, da so bile v državah članicah izvedene natančne analize različnih trgov svobodnih poklicev, ki so ocenile obseg in strogost veljavnih omejitev. Vendar kljub temu velja poudariti, da je treba poleg gospodarskih učinkov na strukturo konkurence analizirati tudi možne učinke predlaganih liberalizacij na družbeno strukturo. To seveda ne izključuje postopkov nacionalnih organov za konkurenco v zvezi s kršitvami protimonopolnih pravil, večinoma usmerjenih proti poskusom poklicnih združenj, da bi določala cene.
3.7.1

Po mnenju Odbora je nadaljnja pomanjkljivost doslej izvedenih študij tudi v tem, da ne obravnavajo neposredno temeljnega cilja prekinitve vezi med gospodarsko rastjo in povpraševanjem po prevoznih storitvah, ki je določen v prenovljeni strategiji trajnostnega razvoja. Poleg tega ne upoštevajo dovolj posledic izzivov, povezanih s podnebnimi spremembami, in visoke stopnje zmanjšanja emisij CO2, ki je potrebno v naslednjih 50 letih. Glede na hitro rast mobilnosti v zadnjih 50 letih in glede na to, da se povpraševanje po še večji mobilnosti nadaljuje (v Evropi, še bolj pa v državah v razvoju), Odbor močno dvomi, da bo zgolj s spodbujanjem večje energetske učinkovitosti, različnih vrst prometa in vzpostavitvijo najboljšega možnega ravnovesja med njimi – ne glede na to, kako zaželeni so ti cilji – možno zmanjšanje CO2, ki ga mora doseči prometni sektor, s čimer bi se izognili „podnebni katastrofi“. Po mnenju Odbora mora Komisija nujno naročiti študije o tem, kakšni ukrepi bi bili potrebni, da bi zajezili naraščanje povpraševanja po vedno večji mobilnosti. Pri tem bi morali upoštevati tudi ustrezne signale glede oblikovanja cen in razmisliti o preoblikovanju urbanističnih politik in politik prostorskega načrtovanja tako, da bi spodbudili zagotavljanje blaga in storitev vseh vrst na lokalni ravni, s čimer bi izpolnili pričakovanja ljudi, ne da bi ti morali premagovati vedno večje razdalje za zadovoljitev svojih potreb. Nadalje bi bilo treba razmisliti o možnostih za začetek širše javne razprave o teh vprašanjih ter proučiti, s kakšnimi odločitvami in ravnanjem, ko gre za izbiro prevoza in potovanja, lahko odgovorni posamezniki in podjetja najbolj prispevajo k trajnostnemu razvoju.
4.8

Iz seznama ribiških proizvodov, za katera nadomestila niso odobrena, so v predlogu uredbe izključena ribiška plovila, „ki plujejo pod zastavo Venezuele in delujejo v vodah Skupnosti“. Če bo venezuelskim plovilom na podlagi sporazuma med EU in Venezuelo dovoljeno, da zahtevajo nadomestilo, predvideno v predlogu uredbe, bi bilo treba to izrecno navesti in opredeliti, v katerih vodah Skupnosti območja na skrajnem obrobju velja to pravilo o nadomestilu za njihove ribiške proizvode.
2.6.1

„Deset članov neposredno imenujejo organi, katerih člani so: — predstavnik Evropskega parlamenta, — predstavnik Sveta, — predstavnik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, — predstavnik Odbora regij, — predstavnik Evropske centralne banke, — dva predstavnika Odbora za statistični program, — predstavnik Združenja evropskih industrijskih in delodajalskih konfederacij (Union of Industrial Employers' Confederation of Europe — UNICE), — predstavnik Evropske konfederacije sindikatov (European Trade Union Confederation — ETUC), — predstavnik Evropskega združenja obrti, malih in srednje velikih podjetij (European Association of Craft Small and Medium-sized Enterprises — UEAPME).“
4.2

Kljub temu, da se je postopek sprejemanja uredbe o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe št. 883/2004 že začel, Odbor meni, da so splošne ugotovitve, ki jih je podal v mnenju o drugih delnih spremembah uredb št. 1408/71 in 574/72, sprejetem na plenarnem zasedanju EESO 28. in 29. septembra 2005 (5), še vedno pomembne in jih je zato treba upoštevati, saj so še vedno aktualne.
3.4

Čeprav lahko države članice po veljavni zakonodaji Skupnosti in v skladu s četrto uvodno izjavo obravnavanega predloga preglede, preverjanja in nadzore organizirajo in izvajajo kjerkoli želijo, bi jih bilo treba uskladiti; če to ni mogoče, pa bi si morale države članice za nemoten potek prometa vsaj izmenjati rezultate, in se tako izogniti temu, da vsaka država članica vedno znova izvaja nove nadzore ali preglede. Z uvedbo rečnih informacijskih storitev (RIS) to ne bi smelo povzročati težav na področju prevoza po celinskih plovnih poteh.
3.7

Člen 13: Posvetovanje z gospodarskimi subjekti. Predvideno je, da se Komisija in države članice „redno“ posvetujejo z gospodarskimi subjekti v vseh fazah priprave, razvoja in namestitve sistemov in storitev. V okviru tega posvetovanja bi se bilo treba redno posvetovati z reprezentativno skupino gospodarskih subjektov. EESO meni, da je to normalna praksa v Skupnosti in ustreza načelom posvetovanja in preglednosti. Pomembno pa je, da tudi pri teh posvetovanjih različne potrebe in nasprotujoči si trendi ne pridejo preveč do izraza, saj bi lahko povzročili ovire, katerih premagovanje bi vzelo veliko časa in bi lahko preprečilo smiselne kompromise. Zato mora biti posvetovalna faza toliko temeljita, da bo omogočila nemudno sprejemanje odločitev.
3.1

Ob uvedbi programa GALILEO so bile vsebinsko in časovno gledano naloge skupnega podjetja in evropskega nadzornega organa različne. Danes je zaradi približno dvoletne zamude pri začetku razvojne faze in dejanski uvedbi evropskega nadzornega organa iz ekonomskih, zakonskih in tehničnih razlogov treba nadzornemu organu dovoliti, da sodeluje v razvojni fazi in ukine skupno podjetje. S tem je seveda potrebna sprememba veljavne zakonodaje, zlasti Uredbe Sveta (ES) št. 1321/2004.
2.2

Opredelitve, ki se nanašajo na gensko zdravljenje in somatsko celično zdravljenje na splošno ne predstavljajo težav, ker so odmik in izkušnje omogočile doseči soglasje; ti izdelki so uvrščeni med zdravila in so kot takšni v Skupnosti že urejeni
4.2.4

Nanoznanosti, nanotehnologije, materiali in nove proizvodne tehnologije. Tudi tu gre za novo, izredno inovativno področje (11), ki se je v okviru medsebojnega učinkovanja temeljnih in uporabnih raziskav razvilo iz različnih virov in spoznanj s področja fizikalnih in kemijskih raziskav in tehnologije. To področje ima potencial za razvoj novih ali izboljšanih proizvodov in postopkov na mnogih področjih tehnologije. Hkrati je to področje tako raznoliko in razvejano, da je potreben velik pregled za prepoznavanje in izrabo skupnih lastnosti in prečnih povezav znotraj discipline, ki sega od atomske fizike do plazemske tehnologije, od nanomehanike do plemenitenja tekstila. Ker se nanoprocesi odvijajo na državljanom težko predstavljivi mikroskopski ravni, je od vsega začetka o tej temi potreben konstruktiven dialog s potrošniki, da se prepoznajo in preprečijo tveganja, po drugi strani pa pomirijo neutemeljene skrbi. Odbor zato pozdravlja in podpira širok pristop Komisije, ki zajema tudi prizadevanja za posredovanje znanja.
2.3

Cilj predloga je zmanjšanje in obvladovanje tveganja poplav, ki vplivajo na življenje in zdravje ljudi in njihovo premoženje ter na naravo in okolje. Vključitev tega predloga v Okvirno direktivo o vodah bo omogočila poenostavljanje organizacijskih in upravnih postopkov, saj ustreza obstoječim vodnim območjem v skladu z Okvirno direktivo o vodah. To pomeni, da bi se morali vsi ukrepi za preprečitev in zmanjšanje tveganja poplav izvajati v okviru načrtov za povodje vsake posamezne reke. To pomeni tudi, da so v obeh primerih pristojni isti organi in da bodo prevzeli to novo odgovornost. Poleg tega je treba opozoriti, da bo usklajevanje časovnega razporeda iz novega predloga s tistim iz Okvirne direktive o vodah povečalo učinkovitost.
5.11

Treba je omeniti, da Komisija v svojih pogovorih in razpravah s predstavniki industrije ni našla veliko novih idej in rešitev za prenos znanja z univerz v industrijo. Komisija se bo k tem vprašanjem vrnila in jih bo obravnavala v prihodnjem sporočilu. Tudi podjetja morajo prevzeti svoj delež odgovornosti za vzpostavitev ustreznih povezav z raziskovanjem. To pomanjkanje idej za prenos znanja je zaskrbljujoče, tudi če upoštevamo počasnost doseganja cilja, da se za raziskave in razvoj namenja 3 % evropskega BDP. Drug razlog za skrb je število študentov na znanstvenih in tehničnih smereh v EU, ki se zmanjšuje v primerjavi z glavnimi tekmeci Unije. Mala in srednja podjetja bi morala izboljšati svoj človeški kapital in začeti zaposlovati visoko izobraženo delovno silo na področju proizvodnje in inovacij. Sedmi okvirni program bi moral pomagati malim in srednjim podjetjem pri uvajanju naprednih tehnoloških raziskav in proizvodnih postopkov.
Odbor priznava strokovnost in obstoječi mehanizem za spremljanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin v okviru Sveta Evrope, vključno z zavezujočimi socialnimi pravicami revidirane Evropske socialne listine. Ravno tako priznava pristojnost Sveta Evrope in Evropskega sodišča za človekove pravice, da primere kršitev človekovih pravic obravnavata v skladu z mednarodnimi konvencijami in zakoni, za katere Agencija ni pristojna. Zato je nujno okrepiti usklajevanje in sodelovanje med Agencijo in Svetom Evrope.

Tako kot Sodišče Evropskih skupnosti v svojih mnenjih in sodbah se mora tudi Agencija pri razlagi in uporabi primarne in sekundarne zakonodaje sklicevati na mednarodne dokumente.

Odbor ponovno zahteva, da EU pristopi k Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in revidirani Socialni listini Sveta Evrope, ko bo za to imela ustrezne pristojnosti.
3.14

Razprava o pravici do organiziranja in pravici do kolektivnega pogajanja mora biti v središču dela Odbora s KESS v zvezi s človekovimi pravicami. Komisija mora nadaljevati dialog s kitajsko vlado, da bi ji pomagala premagati globoko nezaupanje do „protivladnih organizacij“, „učinka gibanja Solidarnost“ in do „barvnih revolucij“. Poskušati mora pozitivno označiti „različne načine delavskega sodelovanja“, ki ga je kitajska vlada opredelila kot pomembno točko v predlogu za trgovinsko in gospodarsko sodelovanje v „dokumentu o politiki do EU“ iz oktobra 2003. Strukturni dialog med EU in Kitajsko o delu, zaposlovanju in socialnih zadevah, za katerega sta se dogovorila komisar Špidla in kitajski minister za delo in socialno varnost, je morda lahko dobra priložnost za to. Prav tako bo Odbor poskušal uporabiti svoje stike s KESS.
2.4.9

Komisija ne predvideva pravil, ki bi preprečevala morebiten dostop dobaviteljev in drugih zainteresiranih strank do hranjenih podatkov. Zato je treba določiti, da bo dostop do omenjenih podatkov možen samo v posebnih primerih in pod (pravo)sodnim nadzorom. V predlogu žal tudi ni pojasnjeno, kako bodo hranjeni podatki zaščiteni med zahtevanim obdobjem.
8.1

Odbor podpira posodobitev evropske politike državnih pomoči, ki temelji na novem proaktivnem pristopu in novem skupnem splošnem okviru. V zvezi s tem priporoča: — politiko, ki lahko zagotovi ustrezne odzive in popravi ali odstrani tržne pomanjklivosti, — politiko, ki bistveno prispeva k dokončnemu oblikovanju notranjega trga, ne da bi povzročila izkrivljanje konkurenčnosti, — bolj skladno in integrirano politiko, ki spodbuja uresničevanje različnih delov lizbonske strategije, za večjo konkurenčnost in inovativnost podjetij na svetovnem trgu in za izboljšanje kakovosti dela in življenja državljanov, — krepitev industrijske in storitvene strukture s spodbujanjem podjetij in prilagoditvijo industrijskega sektorja in trga dela novim ciljem industrijske politike in novim zahtevam globalizacije, — močno podporo vsem oblikam inovacij proizvodov in postopkov (19), — proaktivni pristop za povečanje privlačnosti Evrope za vlagatelje in njene sposobnosti ustvarjanja delovnih mest, krepitev konkurenčnosti podjetij, spodbujanje raziskovalnih in inovacijskih projektov ter spodbujanje razvoja, razširjanja novih znanj in usposabljanja kadrov, — večjo pozornost do dejavnikov, ki resnično izkrivljajo konkurenco na notranjem in mednarodnem trgu, brez nepotrebnih upravnih postopkov in stroškov za omejene pojave, ki nimajo nobenega vpliva na izkrivljanje, — pristop, ki temelji na poenostavitvi in preglednosti nekaterih postopkov in pravil, ter hkrati ukrepe, ki temeljijo na uveljavljenih nediskrecijskih merilih, ki so združljiva z lizbonsko strategijo v smislu usklajenega, celovitega in konkurenčnega razvoja na svetovni ravni, — okrepljeno vključevanje podjetij v postopke sprejemanja in izvajanja odločitev ter ocenjevanje in spremljanje njihove učinkovitosti, kakor tudi njihovega uveljavljanja, — tesnejšo povezanost z evropskimi predpisi in predpisi mednarodnih ustanov (STO) ter glavnimi evropskimi partnerji na svetovnih trgih, — opredelitev skupne vizije in vnaprejšnjo določitev, kako in v kakšni višini je posredovanje dejansko skladno z razvojem, pri čemer morajo biti udeleženi vsi politični, gospodarski in socialni akterji.
2.2

Odbor pozdravlja in podpira prizadevanje Komisije za poenotenje postopkov, saj bo s tem evropska zakonodaja postala bolj jasna in uporabna. Ne samo zakonodaja, tudi delovanje samih evropskih agencij bo s tem poenoteno in poenostavljeno, ravno tako naloga Komisije glede vodenja agencij. Ta jasnost in poenostavitev bosta koristni tudi za izvršne direktorje agencij in njihove namestnike, saj bodo bolj jasne naloge in pristojnosti posameznih agencij. Terminologija uredb o ustanovitvi posameznih agencij ni konsistentna, zlasti terminologija v zvezi z imenovanjem izvršnih direktorjev, direktorjev in namestnikov direktorjev, v zvezi z obnovitvijo, podaljšanjem in nadaljevanjem njihovega mandata. Nekonsistentnost je prisotna tudi pri trajanju mandatov. Vse to pa vodi v zmedo pri uporabi pravnih določb v zvezi z imenovanjem in mandati.
2.5

EESO v celoti odobrava vsebino člena 6 predloga (7) in z zadovoljstvom ugotavlja, da si Komisija prizadeva določiti pravilo za države članice, ki bi moralo biti vedno osnova njihovih odnosov z državljani, ne glede na to, ali so gospodarski akterji ali ne. Javna uprava mora vedno in vestno odgovarjati na zahtevke, ki so ji predloženi. Opredeljeni roki za odgovore — še zlasti trimesečni rok, v katerem mora javna uprava izvršiti vračilo ali dati negativni odgovor — se zdijo primerni in razumni. Vendar se lahko vprašamo, ali so realni za vseh 25 držav članic EU. V nekaterih državah članicah so namreč zamude pri vračilih tako dolge, da je mogoče pomisliti na neučinkovitost v temeljih, ki je ni možno hitro odpraviti.
2.2.10

Na Japonskem Agencija za mala in srednje velika podjetja dodeljuje različne vrste javnih pomoči za inovacije. Take pomoči so npr.: — program Start Up, ki krije del stroškov praktičnega izvajanja R+R, tehnološkega ocenjevanja, pridobivanja patentov (50 % znižanje stroškov registracije in podaljšanje za tri leta), — program R+R za kreativne tehnologije, — program za spodbujanje R+R na lokalni ravni, — program za spodbujanje sodelovanja med industrijo, akademskim svetom, vlado in drugimi javnimi akterji, — Small Business Innovation Research System, ki je japonski SBIR, je namenjen spodbujanju razvoja tehnoloških zmogljivosti MSP, dodeljevanju javne pomoči za njihove kreativne dejavnosti in financiranju trženja rezultatov raziskav, — program, ki z javnimi sredstvi podpira vpeljavo in razvoj informacijskih tehnologij v podjetjih, — program za pomoč MSP za inovacije, — program za spodbujanje krepitve poslovnih virov MSP, — program za oprostitev posojilnih jamstev, — ukrepi za znižanje obrestnih mer za posojila, ki jih podeljujejo Japan Finance Corporation for Small and Medium Enterprise (JASME), National Life Finance Corporation (NLFC) in Shoko Chukin Bank, — načrt za davčne olajšave za SMP, — načrt za investicije do 300 000 jenov, pripravljajo ga Small and Medium Business Investment and Consultation Companies, — načrt za spodbude, ki ga predvideva zakon Promotion of Improvement of Employment Management in Small and Medium sized Enterprises for Securing Manpower and Creating Quality Jobs (zakon za spodbujanje izboljševanja upravljanja zaposlovanja v MSP za ohranjanje delovne sile in ustvarjanje kakovostnih delovnih mest).
10.3

Poleg svoje vključitve v institucionalni sistem Skupnosti in prenosov pristojnosti ali načinov skupnega izvajanja oblasti se je država članica razvila tudi na notranji ravni; nastala so številna središča za odločanje z decentralizacijo ali dekoncentracijo uprav in državnih služb, prenosom pristojnosti na lokalne ali regionalne oblasti ali samostojne upravne organe in agencije, ki imajo zakonodajne in upravne pristojnosti, s proračunskimi posledicami, ki jih to predpostavlja. Tudi zunaj Evropske unije je država podrejena nadnacionalnim pravnim redom (sprejetim in zaradi tega obveznim po načelu pacta sunt servanda) in njen nadzor nad vodenjem gospodarstva se je na nekaterih področjih zmanjšal (globalizacija in STO, enotni trg, privatizacija).
2.7

Delovni načrt, ki ga je sprejela Agencija, določa prednostne naloge na podlagi omejenih sredstev, ki bodo na voljo, zato je EESO zaskrbljen, da bodo zaradi trenutnih težav pri doseganju sporazuma o proračunu Skupnosti sredstva, ki bodo v končni fazi dodeljena, nižja od tistih, predvidenih v predlogu proračuna. To bi pomenilo izbiro nekaterih ukrepov namesto drugih ali napredek na nekaterih območjih na račun drugih. EESO ne more podpirati tega pristopa, ker sklep držav članic, da Agenciji dodelijo dodatne pristojnosti, pomeni, da ji je treba zagotoviti denarno pomoč, ki bo omogočila izpolnitev ciljev na področju preprečevanja onesnaženja v pomorskem prometu. Zelo pomembno je, da se preprečevanju onesnaženja v pomorskem prometu in odzivanju na onesnaženje pripisuje ustrezen pomen tudi na ravni Skupnosti in da se ne obravnavata le z ekonomskega stališča.
4.3

Odbor vztraja na pomembnosti vloge mediatorja v celotnem postopku, da se zagotovi učinkovito zaključen postopek, in zato meni, da bi morala Komisija predlagati smernice, ki bi zajamčile določeno usklajenost med državami članicami ter avtoriteto in kakovost mediatorjev. Minimalne zahteve za mediatorje, ki bi jih bilo treba vključiti v člen 4, so: — primerna izobrazba in usposobljenost na področju mediacije; — neodvisnost in nepristranskost v odnosu do strank v sporu; — transparentnost delovanja in odgovornost za svoja dejanja. Zagotoviti bi bilo treba predvsem možnost obstoja te storitve v vseh državah članicah, kar bi v manjših državah zagotovilo neodvisnost mediatorja glede na stranke v sporu.
3.2.6

EESO meni, da je pomembno tesno povezati sedanje nacionalne akreditacijske sisteme z evropskim akreditacijskim sistemom. Dejansko so države članice odgovorne za organizacijo državnih sistemov zagotavljanja kakovosti in akreditacije in morajo odločati o podeljevanju licenc ali zagotovljanju sredstev za univerze. Vendar je to treba uskladiti z evropskim akreditacijskim sistemov, da bi bilo s tem lažje vzajemno priznavanje kvalifikacij in diplom. Akreditacijska merila in certificiranje v državah nečlanicah bi lahko predstavljala orodje za promocijo podobe teh institucij in naj bi jih ne subvencionirala država. Čeprav te možnosti niso enake glede na to, kaj predstavljajo državam članicam, ki so odgovorne za zagotavljanje kakovosti izobraževanja, EESO meni, da je pozitivno, da Komisija „podpira fazo vzpostavitve in preskusa nadnacionalne evalvacije in akreditacije enotnih in skupnih študijskih programov“ skupaj z vzpostavitvijo „evropske akreditacije na področjih kot so medicina ali tehnične vede“, kar bi lahko predstavljalo odločilni korak k temu, da se „velikokrat obravnavano 'vzajemno priznavanje' uresniči“.
3.7.1

Predlagan ukrep je kombinacija različnih elementov: priznavanja preteklega dogajanja, potrebe po preglednosti in politični primernosti. Ni prvič, da obstajajo odstopanja od skupnih pravil. Pristopne pogodbe, tako stare kot nove, so dokaz tega. Zunanjim opazovalcem in tistim, ki niso neposredno udeleženi, je morda težko sprejeti obravnavana pravila. Vendar bi morda lahko stanje, v katerem moramo živeti, prepričalo nosilce odločitev, da oblikujejo uravnotežene rešitve, ki so predvsem pregledne in dobro utemeljene. V tem primeru pogajalcem ne bo treba samo najti kompromisa med pravičnim povračilom in solidarnostjo, omenjenega v točki 1.4, temveč bodo morali z upoštevanjem javnega mnenja v Evropi in še posebej javnega mnenja v novih državah članicah pokazati tudi posebno politično občutljivost.
4.8

EESO poudarja, da predlog za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o ukrepanju držav članic glede zahtev javne službe in oddaje javnih naročil za storitve v železniškem in cestnem potniškem prometu ter potniškem prometu po celinskih plovnih poteh [COM(2000) 7 final in spremenjeni predlog COM(2002) 107 final] še vedno čaka v Svetu. Podrobno oblikovanje te direktive bi lahko imelo vpliv na pravila o varstvu javnih prog v okviru deregulacije mednarodnega železniškega potniškega prometa.