RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTAZ
dne 24. aprila 2007
s pripombami, ki so sestavni del sklepa o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske
unije za proračunsko leto 2005, Oddelek III –Komisija
EVROPSKI PARLAMENT,
— ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2005 (1),
— ob upoštevanju zaključnega računa Evropskih skupnosti za proračunsko leto 2005 –zvezek I
(SEK(2006) 0916 –C6-0263/2006, SEK(2006) 0915 –C6-0262/2006) (2),
— ob upoštevanju Letnega poročila Komisije organu, pristojnemu za podelitev razrešnice, o nadaljnjem
ukrepanju na podlagi sklepov o razrešnicah za leto 2004 (KOM(2006) 0642, KOM(2006) 0641) indelovnega dokumenta Komisije –Priloga k poročilu Komisije Evropskemu parlamentu o nadaljnjem
ukrepanju na podlagi sklepov o razrešnicah za leto 2004 (SEK(2006) 1376, SEK(2006) 1377),
— ob upoštevanju Sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu
odboru in Odboru regij z naslovom „Dosežki politik leta 2005“ (KOM(2006) 0124),
— ob upoštevanju Sporočila Komisije z naslovom „Zbirno poročilo o dosežkih Komisije pri upravljanju
v letu 2005“ (KOM(2006) 0277),
— ob upoštevanju Letnega poročila Komisije organu, pristojnemu za podelitev razrešnice, o notranjih
revizijah, opravljenih leta 2005 (KOM(2006) 0279),
— ob upoštevanju Poročila Komisije o odgovorih držav članic na Letno poročilo Rač unskega sodišča 2004
(KOM(2006) 0184),
— ob upoštevanju Zelene knjige o pobudi za preglednost v Evropi, ki jo je Komisija sprejela dne 3. maja
2006 (KOM(2006) 0194),
— ob upoštevanju Mnenja št. 2/2004 Računskega sodišča o modelu „enotne revizije “(in predloga za okvir
notranje kontrole Skupnosti) (
3),
— ob upoštevanju Sporočila Komisije o časovnem načrtu za integriran okvir notranje kontrole (KOM(2005)
0252),
— ob upoštevanju akcijskega načrta Komisije za integriran okvir notranje kontrole (KOM(2006) 0009),
— ob upoštevanju prvega poročila o rezultatih uresničevanja akcijskega načrta Komisije za integriran okvir
notranje kontrole z dne 19. julija 2006 (SEK(2006) 1009),
— ob upoštevanju Poročila Odbora za evropsko unijo zgornjega doma britanskega parlamenta z naslovom
„Finančno upravljanje in goljufija v Evropski uniji: ugotovitve, dejstva in predlogi“, ki je bilo objavljenodne 13. novembra 2006,
— ob upoštevanju Letnega poročila Računskega sodišča glede izvrševanja proračuna za proračunsko
leto 2005 (
4) in njegovih posebnih poročil skupaj z odgovori revidiranih institucij,15.7.2008 SL Uradni list Evropske unije L 187/25
(1) UL L 60, 8.3.2005.
(2) UL C 264, 31.10.2006, str. 1.
(3) UL C 107, 30.4.2004, str. 1.
(4) UL C 263, 31.10.2006, str. 1.
— ob upoštevanju izjave o zanesljivosti poslovnih knjig ter zakonitosti in pravilnosti poslovnih dogodkov,
ki jo predloži Računsko sodišče v skladu s členom 248 Pogodbe ES (5),
— ob upoštevanju Priporočila Sveta z dne 27. februarja 2007 (5710/2007 –C6-0081/2007),
— ob upoštevanju členov 274, 275 in 276 Pogodbe ES ter členov 179a in 180b Pogodbe Euratom,
— ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o Finančni uredbi, ki se
uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (6), in zlasti členov 145, 146 in 147 Uredbe,
— ob upoštevanju Mnenja št. 4/2006 Računskega sodišča o Osnutku uredbe Sveta o spremembi Uredbe
(ES, Euratom) št. 1605/2002 (7),
— ob upoštevanju člena 70 in Priloge V svojega Poslovnika,
— ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenj drugih zadevnih odborov (A6-0095/
2007),
A. kerčlen 274 Pogodbe ES predvideva, da je Komisija odgovorna za izvrševanje proračuna Skupnosti
v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja in v sodelovanju z državami članicami,
B. ker je najboljši način, da Komisija pokaže svojo resnično zavezanost preglednosti in dobremu
finan čnemu poslovodenju, izvajanje in popolna podpora pobudam za izboljšanje kakovosti finančnega
poslovodenja, da prejme pozitivno izjavo o zanesljivosti (DAS –kratica za francoski izraz „Déclaration
d'assurance“) s strani Evropskega računskega sodišča (v nadaljevanju „Sodišče“),
C. ker je treba s pozornim spremljanjem napredka Komisije in držav članic podpreti izboljšanje finančnega
upravljanja v Uniji ter mu dati nov zagon,
D. ker je za izvajanje politike EU značilno „deljeno upravljanje“ proračuna Skupnosti med Komisijo in
državami članicami, kar pomeni, da 80 % odhodkov Skupnosti upravljajo države članice,
E. ker bi moral prevzem odgovornosti za nadzor s strani držav članic na področju priprave finančnih
informacij in zahteva, da se povzetki razpoložljivih kontrol in obrazložitve pripravljajo v skladu
sčlenom 44 Medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo
o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (8) z dne 17. maja 2006, jasno prispevati
k izboljšanju upravljanja proračuna Skupnosti, vzpostavitvi integriranega okvira notranje kontrole in
k pridobitvi pozitivne izjave o zanesljivosti,
F. ker je Parlament v resolucijah z dne 12. aprila 2005 (9) in 27. aprila 2006 (10) predlagal, da bi morala
vsaka država članica zagotoviti predhodno izjavo o razkritju in naknadno letno izjavo o zanesljivosti
v zvezi s porabo sredstev EU,L 187/26 SL Uradni list Evropske unije 15.7.2008
(5) UL C 263, 31.10.2006, str. 10.
(6) UL L 248, 16.9.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 1995/2006 (UL L 390,
30.12.2006, str. 1).
(7) UL C 273, 9.11.2006, str. 2.
(8) UL C 139, 14.6.2006, str. 1.
(9) UL L 196, 27.7.2005, str. 1.
(10) UL L 340, 6.12.2006, str. 5.
G. ker Parlament kot osrednje načelo opredeljuje dejstvo, da bi morala Komisija v skladu s Pogodbo ES
v celoti prevzeti končno odgovornost za upravljanje proračuna in države članice, odgovornost za
upravljanje s sredstvi, ki so jim bila dana na voljo;
H. ker je Ekonomsko-finanč ni svet v svojih sklepih z dne 8. novembra 2005 zavrnil predlog Parlamenta
v zvezi z izjavami na nacionalni ravni (11),
I. ker točka 44 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 določa, da ustrezni revizijski organi
v državah članicah pripravijo oceno skladnosti sistemov upravljanja in kontrole s predpisi Skupnosti, ter
da se države članice zavežejo, da bodo na ustrezni nacionalni ravni pripravile letni povzetek
razpoložljivih revizij in izjav,
J. ker se načelo učinkovitega notranjega nadzora vključuje med proračunska načela Finančne uredbe od
njene spremembe z Uredbo (ES, Euratom) št. 1995/2006, kot je v zgoraj navedenem akcijskem načrtu
predlagala Komisija,
K. ker je Sodišče v letnem poročilu 2005 v zvezi z izvajanjem integriranega okvira notranje kontrole
poudarilo, da „sorazmernost in stroškovna učinkovitost kontrol predstavljata enega najpomembnejših
ciljev, ki jih je odobrila Komisija“ (točka 2.10), in je pri tem ugotovilo, da bi lahko v tej povezavi postopek
poenostavitve (npr. pogostejša uporaba pavšalnih in fiksnih plačil, poenostavljena pravila za oddajojavnih naročil in odobritev pomoči) kot tudi uporaba revizijskih potrdil in izjav o zanesljivosti s strani
tretjih oseb, odgovornih za izvrševanje proračuna, imeli pomembno vlogo,
L. ker je Ekonomsko-finančni svet dne 8. novembra 2005 v svojih sklepih ocenil, da so vzpostavitev
integriranega notranjega nadzora ter jasnost in poenostavitev zakonodaje, ki velja za nadzor, bistveni, in
je„od Komisije zahteval, da oceni stroške kontrol po področjih odhodkov“ (točka 5),
M. ker sta delovanje parlamentarnega Odbora za proračunski nadzor na splošno in zlasti postopek
razrešnice del postopka, katerega cilji so: (1) vzpostavitev popolne odgovornosti Komisije kot celote,
posameznih komisarjev in vseh ostalih udeležencev, pomembnih za finančno poslovodenje EU v skladus Pogodbo ES; (2) izvajanje za to ustreznega letnega postopka, ki Parlamentu omogoča, da se neposrednostopi poveže z odgovornimi za to poslovodenje; ter (3) izboljšanje finančnega poslovodenja v EU in s tem
ustvarjanje trdnejše podlage za odločanje na podlagi rezultatov revizije Računskega sodišča,
N. ker bi moral Odbor za proračun upoštevati rezultate in priporočila razrešnice za leto 2005 v naslednjem
proračunskem postopku,
O. ker je Sodišče za uslužbence dne 13. decembra 2006 v primeru F-17/05 Carvalho razveljavilo Sklep
Komisije z dne 22. septembra 2004 o podaljšanju invalidnosti,
HORIZONTALNA VPRAŠANJA
Izjava o zanesljivosti
Zanesljivost poslovnih knjig
1. ugotavlja, da Sodišče razen nekaterih izjem, navedenih v pripombah, ocenjuje, da letni zaključni računi
Evropske skupnosti izkazujejo pravo finančno stanje Skupnosti na dan 31. decembra 2005 ter tudirezultate poslovnih dogodkov in denarnih tokov za proračunsko leto, ki se je s tem datumom izteklo(poglavje 1, DAS, točke V do VIII); poziva Sodišče, da v prihodnjih letnih poročilih poda nadaljnje15.7.2008 SL Uradni list Evropske unije L 187/27
(11) Glej dokument Sveta 14138/05.
pripombe v zvezi s področji politike in državami članicami, ki so posebej izpostavljene;
2. pozdravlja zlasti prizadevanje služb Komisije za sprejetje računovodenja proračunskega leta v roku, ki ga
Finančna uredba določa za oblikovanje finančnih izkazov;
3. vendar izraža zaskrbljenost zaradi pripomb Sodišča o napakah, ki so vplivale na zabeležene vsote
v računovodskem sistemu (precenitev kratkoročnih dolgov in skupni znesek dolgoročnega inkratkoročnega vnaprejšnjega financiranja) ter napake v lokalnih računovodskih sistemih nekaterihgeneralnih direktoratov;
4. poziva Komisijo, da takoj odpravi pomanjkljivosti, ki jih je ugotovilo Sodišče, da se prepreči vpliv na
zanesljivost finančnih izkazov za leto 2006;
5. pozdravlja, na podlagi ponavljajočih se zahtev Parlamenta, novi člen 61 Finančne uredbe, ki določa, da
računovodja Komisije potrdi poslovne knjige ter je pristojen za preverjanje prejetih informacij inizražanje pridržkov; poudarja, da mora računovodja razpolagati z jasnimi pooblastili za izvrševanje teodgovornosti, zlasti v zvezi z izvajanjem kontrol; poziva Komisijo, da obvesti Odbor za proračunskinadzor o organizacijskih spremembah, ki jih je sprejela ali jih načrtuje, da bi računovodja lahkoizpolnjeval svoje obveznosti v skladu s členom 61;
6. ugotavlja, da je Komisija v skladu z zahtevo, navedeno v resoluciji o razrešnici za proračunsko leto 2004,
posredovala podatke o neznanih bančnih računih; obžaluje dejstvo, da transakcije prek teh računovs posredovanimi informacijami še vedno niso postale transparentne; ugotavlja, da bi bilo treba sredstva,
ki se nahajajo na teh računih, prenesti nazaj v proračun kot druge prihodke; s tem v zvezi pozivaKomisijo, da pojasni, zakaj konti poslovnih dejavnosti trgovine Economat, ki niso del proračuna, še
vedno niso bili vključeni v proračun;
7. obžaluje dejstvo, da v skladu s pripombami Sodišča v letnem poročilu 2005 (točka 1.49) računovodja ni
upošteval računovodskih pravil št. 2 in 12 v zvezi z novimi strukturami, predstavitvijo bilance stanja in
novim obravnavanjem pokojninskih obveznosti Skupnosti; ugotavlja, da je računovodja Komisijepregledal računovodska pravila št. 2 in 12 oktobra 2006;
8. z zaskrbljenostjo opaža, da je Sodišče ugotovilo napake, ki vplivajo na vknjiženo vnaprejšnje
financiranje, in poziva Komisijo, da takoj odpravi te pomanjkljivosti, da bi poslovne knjige čim bolj
zanesljivo izražale finančno stanje Skupnosti; opozarja Komisijo na obvezo, da vsako polletjeproračunski organ obvesti o poslovodenju vnaprejšnjega financiranja;
Upravljanje proračuna
9. je zaskrbljen nad ponovnim zvišanjem neporavnanih obveznosti in poziva k višji stopnji izkoriščenosti
v naslednjih treh letih;
10. poudarja, da se večina sredstev, ki so bila sproščena ob upoštevanju pravila n + 2, nanaša na Evropski
socialni sklad; poziva države članice, naj zagotovijo, da se zahtevki za plačila predložijo Komisiji hitreje,
saj Evropski socialni sklad financira ukrepe, ki naj bi izboljšali sposobnost zaposlovanja, povečaličloveške vire in bistveno pripomogli k doseganju lizbonskih ciljev; nizka stopnja izkoriščenosti je zelozaskrbljujoča, zlasti z vidika novoustanovljenega Evropskega sklada za prilagajanje globalizaciji innjegovih ciljev;
11. poziva Komisijo in Računsko sodišče, da ustrezno upoštevata upravičence, ki vlagajo zahtevke za
sorazmerno nizke zneske, namenjene projektom ali organizacijam, ki zaradi svoje velikosti ne morejonajeti potrebnih strokovnjakov za revizijo in ocenjevanje, da bi dosegli pravo ravnovesje med stroškiprojekta ter stroški in številom zaposlenih na področju revidiranja in poročanja;L 187/28 SL Uradni list Evropske unije 15.7.2008
Zakonitost in pravilnost poslovnih dogodkov
12. upošteva stališče Sodišča, v skladu s katerim na področjih, na katerih je Komisija izvajala ustrezne
sisteme nadzora in spremljanja, ni prišlo do pomembnih ugotovitev v zvezi z zakonitostjo inpravilnostjo poslovnih dogodkov (poglavje 1, DAS, točka IX);
13. kljub temu obžaluje dejstvo, da na zelo pomembnih področjih upravljanja proračuna Skupnosti
(odhodki na področju SKP, za katere ne velja Integrirani administrativni in kontrolni sistem (IACS),strukturni skladi, notranja politika, zunanji ukrepi, Sapard) Sodišče ugotavlja, da je treba izboljšatiučinkovitost sistemov spremljanja in nadzora, ker še vedno obstajajo pomanjkljivosti, ki ovirajo sprejetje
pozitivne izjave o zanesljivosti na teh področjih (poglavje 1, DAS, točke IX do XI);
14. z veliko zaskrbljenostjo ugotavlja znatno število napak, ki jih je Sodišče izpostavilo v zvezi s poslovnimi
dogodki na ravni končnega upravičenca, in razen tega opozarja, da so pri deljenem upravljanju za
preprečevanje, opredeljevanje in popravljanje napak na ravni končnega upravi čenca odgovorne države
članice, medtem ko mora Komisija hkrati dati državam članicam jasne, učinkovite in uspešne smernice,
kako preprečiti, opredeliti in popraviti te napake;
15. poziva Komisijo, da še izboljša svoje uspešno spremljanje kontrol, prenesenih na države članice; vztraja,
da bi morala Komisija v primerih, kjer imajo kontrolni sistemi držav članic še vedno pomanjkljivosti,
postaviti jasne roke in določiti kazni, če roki niso izpolnjeni;
16. meni, da je osrednje vprašanje, ki si ga je treba zastaviti v zvezi z DAS, ali se sistemi spremljanja in
nadzora dobro izvajajo na ravni Skupnosti in nacionalni ravni ter če zagotavljajo zakonitost in
pravilnost poslovnih dogodkov;
17. v tem smislu ocenjuje, da bo revizija Sodišča omogočila določitev izvora ugotovljenih pomanjkljivosti in
prispevala k uspešnejšemu odpravljanju omejitev kot le z ugotavljanjem napak, ki ovirajo poslovnedogodke;
18. pozdravlja pregledani pristop DAS, ki ga Sodišče začelo uvajati leta 2002, in zlasti njegovo zadnjo
spremembo, sprejeto februarja 2006 (
12), ki se bo prvič uporabila v njegovem letnem poročilu 2006;
Izjave o državnem upravljanju
19. opozarja, da mora v skladu s členom 274 Pogodbe ES vsaka država članica v celoti prevzeti svoje
odgovornosti na področju upravljanja in izvajati ukrepe, ki so potrebni za zmanjšanje tveganja napak priposlovnih dogodkih;
20. pozdravlja dogovor, dosežen z Medinstitucionalnim sporazumom, da države članice morajo predložiti
letne povzetke razpoložljivih revizij in izjav, kar je prvi korak v smeri izjav o državnem upravljanju;
21. poudarja, da je nujno uvesti nacionalno izjavo na ustrezni politični ravni, ki bi zajemala celoto sred-
stev Skupnosti v deljenem upravljanju, kot je predlagal Parlament v svojih resolucijah o razrešnicah zaleti 2003 in 2004;
22. poudarja pomen akcijskega načrta za integriran okvir notranje kontrole in v celoti podpira predlog
Komisije iz ukrepa 5 navedenega akcijskega načrta, v skladu s katerim bi „države članice morale določiti
po en nacionalni usklajevalni organ“ na politično področje, ki bi zagotovil pregled nad razpoložljivimi
zagotovili na področju ukrepov Skupnosti, ki so v pristojnosti držav članic;15.7.2008 SL Uradni list Evropske unije L 187/29
(12) Točka 1.59 letnega poročila Računskega sodišča za leto 2005.
23. opozarja, da so članice EU države in ne regije ter zato ni sprejemljivo, da država članica zavrne
nacionalne izjave zaradi organizacije svojega ozemlja; meni, da mora biti vsaka država članica sposobna
prevzeti odgovornost za upravljanje prejetih sredstev EU, bodisi na podlagi enotne izjave o državnemupravljanju bodisi v obliki več izjav znotraj nacionalnega okvira;
24. meni, da bi nacionalne izjave o državnem upravljanju, ki bi lahko obsegale več izjav znotraj
nacionalnega okvira in ne le ene ter tako upoštevale federalne in decentralizirane politične sistemev nekaterih državah članicah, kot je navedel Parlament v svoji resoluciji z dne 2. februarja 2006 o izjavah
o državnem upravljanju (
13), nedvomno prispevale k izboljšanju kakovosti ustreznih nacionalnih
sistemov spremljanja in nadzora ter bi lahko pripomogle, da Rač unsko sodišče izda pozitivno izjavo
o zanesljivosti, ne da bi bila pri tem ogrožena njegova neodvisnost, saj takšne izjave predstavljajopomemben element pri vzpostavljanju integriranega okvira notranje kontrole; ter bi tako pomembnoprispevale k pridobitvi pozitivne izjave o zanesljivosti;
25. z navdušenjem pozdravlja pobudo Nizozemske, katere vlada je potrdila sprejetje izjave o državnem
upravljanju sredstev Skupnosti, ki temelji na delnih izjavah, povezanih z različnimi področji porabe, in
ki jo bo na zadnji stopnji podpisal minister za finance nizozemske vlade;
26. z navdušenjem pozdravlja tudi odločitev Združenega kraljestva in Švedske, da sprejmeta ukrepe za
uvedbo nacionalnih izjav o državnem upravljanju sredstev Skupnosti, pri čemer je v primeru
Združenega kraljestva določeno, da izjavo podpiše visoki uradnik, pristojen za zadevno področje;nadalje poudarja, da bo danski nacionalni revizijski organ podal mnenje o upravljanju sredstevSkupnosti v okviru deljenega upravljanja;
27. z zaskrbljenostjo ugotavlja, da kljub tem pozitivnim pobudam večina držav članic še vedno nasprotuje
uvedbi nacionalnih izjav;
28. vseeno poziva Komisijo, da Svetu pred koncem leta 2007 posreduje predlog izjave o državnem
upravljanju, ki zajema vsa sredstva Skupnosti v deljenem upravljanju in temelji na prenizkih prijavahrazličnih nacionalnih struktur za upravljanje odhodkov; meni, da je potreben skupen pristop k izvajanjuin oblikovanju nacionalnih izjav, narejenih v skladu z istimi načeli, pri čemer po možnosti sodelujejo
nacionalni revizijski organi, da bi zagotovili pomen nacionalne izjave za Komisijo in Računsko sodišče;
29. poziva Svet, da nemudoma ponovno odpre razpravo o tem vprašanju;
30. poziva nacionalne parlamente (zlasti nacionalne odbore, odgovorne za nadzor nad javnimi
financami, ter odbore iz Konference odborov za zadeve Skupnosti in evropske zadeve parlamentovEvropske unije –COSAC), da organizirajo razprave o uvedbi nacionalnih izjav ter obvestijo Parlament
o izidu teh razprav;
Točka 44 Medinstitucionalnega sporazuma
31. poudarja, da točka 44 Medinstitucionalnega sporazuma določa, da ustrezni revizijski organi v državah
članicah pripravijo oceno skladnosti sistemov upravljanja in kontrole s predpisi Skupnosti, ter da sedržave članice zavežejo, da bodo na ustrezni nacionalni ravni pripravile letni povzetek razpoložljivih
revizij in izjav;
32. meni, da morajo revizijski organi iz točke 44 Medinstitucionalnega sporazuma prevzeti to novo
odgovornost za lokalno uporabo sredstev Skupnosti in da mora ta nadzor na nacionalni ravni zagotovititemelje za izjave o državnem upravljanju, ki jih sestavijo nacionalni organi;L 187/30 SL Uradni list Evropske unije 15.7.2008
(13) UL C 288 E, 25.11.2006, str. 83.
33. poudarja, da bodo izjave o državnem upravljanju le tako imele resnično vrednost in da bi morale
v obliki, kot jih oblikuje Parlament, pomeniti resnična zagotovila dobrega delovanja nacionalnihupravljavskih in kontrolnih sistemov;
34. poziva Komisijo, da države članice zaprosi za informacije iz točke 44 Medinstitucionalnega sporazuma
o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju, na podlagi teh informacij pripravidokument, ki bo analiziral pomanjkljivosti in prednosti nacionalnih upravljavskih in kontrolnihsistemov v zvezi s sredstvi Skupnosti ter rezultate izvedenih revizij v vsaki državi članici, ter ga predloži
Parlamentu in Svetu;
35. meni, da bi bilo zelo koristno, če bi na podlagi tega končnega dokumenta Komisije Ekonomsko-socialni
svet začel primerjalno analizo in razpravo o ustreznih lastnostih sistemov, ki jih države članice
uporabljajo za zagotovitev nadzora nad sredstvi, dodeljenimi iz proračuna Skupnosti;
Začasna ustavitev plačil in finančni popravki
36. ponovno opozarja na sporočilo Komisije z dne 15. junija 2005 o časovnem načrtu za integriran okvir
notranje kontrole (KOM(2005) 0252), katere točka B določa, da „če država članica ne uspe ustrezno
izpolniti svojih nalog v zvezi z obvladovanjem tveganja napake, Komisija zaščiti proračun EU s strogouporabo obstoječih določb o ustavitvi plačil in finančnih popravkih“.
Začasna ustavitev plačil
37. v celoti podpira Komisijo pri strogem uveljavljanju zakonodaje na področju začasne ustavitve plačil in
pozdravlja že začete ukrepe za zagotovitev, da se prenos sredstev ne izvede, če Komisija nima nobenih
brezpogojnih zagotovil v zvezi z zanesljivostjo upravljavskih in kontrolnih sistemov držav članic, ki so
upravi čene do zadevnih sredstev;
38. ocenjuje, da bo na področju ponavljajočih se pridržkov, povezanih z načrti odhodkov določene države
članice, začasna ustavitev plačil kot oblika pritiska prispevala k povečanju interesa držav članic za
pravilno uporabo prejetih sredstev Skupnosti;
39. poziva Komisijo, da poenostavi pravila in uporabi obstoječo zakonodajo na področju začasne ustavitve
plačil, ko je to potrebno, ter Svet, Parlament in Rač unsko sodišče pravo časno obvesti o zneskih teh
začasnih ustavitvah plačil in razlogih zanje;
40. vztraja, da bi morala biti plačila sredstev v celoti ali deloma zaustavljena, če države članice ne
izpolnjujejo osnovnih zahtev, kot v primeru sistema IACS v Grčiji, in če grške oblasti ne odpravijo
obstoječih težav v predvidenem roku, kot določa akcijski načrt, ki so ga skupaj sprejele Komisija in grškeoblasti in si prizadeva za vzpostavitev popolno delujočega sistema IACS;
41. meni, da različni standardi kontrole, ki jih uporabljajo posamezne države članice, škodujejo podobi EU;
Finančni popravki v ve čletnih programih
42. meni, da bi morala Komisija na področju deljenega ali decentraliziranega upravljanja v celoti izvajati
člen 53(5) Finančne uredbe, na podlagi katerega mora v skladu s členom 274 Pogodbe ES prevzeti
končno odgovornost pri izvrševanju proračuna prek postopkov za potrditev obračuna ali mehanizmovfinan čnih popravkov;
43. poudarja, da lahko Komisija ob upoštevanju večletne narave odhodkov v programih Skupnosti postopke
za potrditev obračuna in mehanizme finančnih popravkov, katerih cilj je naknadno odpravljanjeugotovljenih napak, začne izvajati šele ob koncu večletnih ciklov, če je na voljo obsežna in jasno
razumljiva dokumentacija o izvajanju projekta; nadalje poudarja, da je finančne popravke treba izvestitakoj, ko države članice zaznajo nepopravljene nepravilnosti, ne pa čakati na konec večletnega cikla;15.7.2008 SL Uradni list Evropske unije L 187/31
44. z zaskrbljenostjo ugotavlja, da Sodišče izraža ostre kritike glede finančnih popravkov, ki jih izvaja
Komisija in ki ne omogočajo „preprečevanja ter pravočasnega opredeljevanja in odpravljanja napak“, ne
upoštevajo dovolj pomanjkljivosti, ugotovljenih pri poslovnih dogodkih, torej na ravni končnegaupravi čenca, ter „držav članic ne spodbujajo k uvedbi ukrepov za preprečevanje nepravilnosti ali
izboljšanje njihovih upravljavskih in kontrolnih sistemov“ (točki 1.64 in 6.35 letnega poročila
Računskega sodišča);
45. opozarja, da je cilj končnih odločb in popravnih ukrepov (
14), da se iz financiranja Skupnosti izključijo
odhodki, ki niso nastali v skladu z zakonodajo Skupnosti, in da bi morale te odločbe, ki so v pristojnostiKomisije, predstavljati pomemben instrument v sistemih spremljanja in nadzora;
46. meni, da končni popravni ukrepi, ki se ne uporabljajo neposredno za dejavnosti na ravni končnega
upravi čenca, glede na ugotovitve Sodišča v praksi povzročajo preusmeritev stroškov nezakonitih in
nepravilnih poslovnih dogodkov iz proračuna Skupnosti k nacionalnim davkoplačevalcem in neh končnemu upravičencu, ki je storil napako (točka 1.65 letnega poročila Rač unskega sodišča);
ugotavlja, da imajo zato popravki le omejen preventiven in svarilen učinek na upravičence in upravitelje;
47. zato poudarja, da je zelo pomembno, da imajo države članice na voljo ustrezne sisteme za izboljšanje
preprečevanja in opredeljevanja napak na ravni končnega upravi čenca, kar bo odpravilo potrebo po
izvajanju popravnih ukrepov s strani Komisije;
48. ugotavlja, da mora načelo uspešne in učinkovite uporabe sredstev voditi v uspešno izterjavo; meni, da bi
izboljšana izterjava dokazala učinkovitost kazni EU ter povečala verodostojnost evropskih institucij;
49. meni, da lahko uspešna izterjava poteka samo prek izvršilnih organov držav članic; zato poziva, da se pri
izterjavi upošteva stroške držav članic v zvezi z njihovimi izvršilnimi organi;
50. je prepričan, da je mogoče obseg izterjav izboljšati z objavo dolžnikov, ki so bili pravnomočno obsojeni
in kljub temu niso pripravljeni poravnati svojih obveznosti;
51. ugotavlja, da mora Komisija ob upoštevanju resnih kritik Sodišča sprejeti vse ustrezne ukrepe, da se
napake in nepravilnosti sploh ne bi pojavile, ter obžaluje, da Komisija očitno namenja več pozornosti
mehanizmom za izvajanje končnih finančnih popravkov, ki imajo po mnenju Sodišča resnepomanjkljivosti in „jih ni mogoče opredeliti kot mehanizme, ki bodo preprečili in pravo časno
zaznali ter popravili napake“ (odstavek 1.64 letnega poročila Evropskega računskega sodišča);
52. obžaluje kritiko Komisije Rač unskemu sodišču v zvezi s finančnimi popravnimi ukrepi, ki jih je Komisija
izvedla v letu 2005, izraženo na predstavitvi letnega poročila Sodišča v Odboru za proračunski nadzordne 23. oktobra 2006, saj zaupanje državljanov v zmožnost delovanja evropskih institucij med drugimtemelji na zagotovljeni neodvisnosti Računskega sodišča kot zunanjega revizijskega organa;
53. poziva Komisijo, da Parlamentu in Sodišču predstavi opredelitev, ki podrobno navaja različne pojme,
zajete v izrazu „finančni popravki “, in zneske dejansko izvedenih popravkov iz leta 2005;L 187/32 SL Uradni list Evropske unije 15.7.2008
(14) Potrditev obračunov v okviru Jamstvenega oddelka EKUJS, zapiranje operativnih programov strukturnih skladov in
zaključevanje revizij v zvezi z decentraliziranim upravljanjem.
54. poziva Komisijo, da v prihodnje predstavi letno poročilo, v katerim bo naveden natančen znesek
dejansko izvedenih finančnih popravkov;
Sistem notranje kontrole Komisije
Akcijski načrt za integrirani okvir notranje kontrole
55. pozdravlja, da je Komisija dne 17. januarja 2006 sprejela sporočilo Svetu, Evropskemu parlamentu in
Računskemu sodišču o akcijskem načrtu Komisije za integrirani okvir notranje kontrole (KOM(2006)
0009 in SEK(2006) 0049), ki določa 16 konkretnih ukrepov, s katerimi naj bi dosegli bolj učinkovitonotranjo kontrolo sredstev EU;
56. z navdušenjem pozdravlja prvi polletni pregled napredka na področju izvajanja ukrepov iz navedenega
akcijskega načrta, ki ga je Komisija predstavila dne 19. julija 2006 (SEK(2006) 1001) v skladu z zahtevoParlamenta iz resolucije o razrešnici za leto 2004; pričakuje, da bo Parlament drugi polletni preglednapredka prejel pred 1. januarjem 2008;
57. kljub temu obžaluje, da se v skladu z navedenim poročilom nekateri ukrepi niso izvajali zaradi zamud
v predvidenem časovnem razporedu, zlasti ukrepi 7, 9 in 10 (
15);
Stroškovna učinkovitost –Analiza ravnovesja med odhodki za poslovanje in stroški kontrolnih sistemov –
Sprejemljiva stopnja napak ali tveganje napake
58. poudarja, da je Računsko sodišče v letnem poročilu za leto 2005 v zvezi z vzpostavitvijo integriranega
okvira notranje kontrole menilo, da „sorazmernost in stroškovna učinkovitost kontrol predstavljata
enega najpomembnejših ciljev, ki jih je odobrila Komisija“ (točki 2.9 in 2.10);
59. opozarja tudi, da je Ekonomsko-socialni svet dne 8. novembra 2005 razsodil, da je izvajanje integrirane
notranje kontrole bistveno, in navedel, da je Svet v skladu z mnenjem Sodišča št. 2/2004 sklenil, da bi
moral doseči sporazum z Evropskim parlamentom v zvezi z dopustnimi tveganji pri transakcijah, obupoštevanju stroškov in koristi kontrol v okviru različnih politik ter ustreznega zneska odhodkov;pričakuje, da bo Svet hitro uresničil svoje sklepe;
60. opozarja na ukrep 4 zgoraj navedenega akcijskega načrta, ki v skladu s priporočili Parlamenta, predlaga
„začetek medinstitucionalnega dialoga o dopustnih tveganjih pri transakcijah, povezanih z računovod-skimi izkazi“;
61. opozarja tudi na ukrep 10, katerega cilj je izvajanje „analize stroškov kontrol“, ker je treba doseči
„ustrezno ravnovesje med stroški in koristmi kontrol“, in rezultate katerega se bo predstavilo v začetkuleta 2007, vendar ugotavlja, da se je ta ukrep šele začel izvajati;
62. s tem v zvezi poudarja pomen Mnenja Računskega sodišča št. 2/2004 glede modela enotne revizije,
zlasti v zvezi s potrebo po zagotovitvi sovpadanja ravni organov, ki predpisujejo, financirajo in imajokoristi (točka 24), glede sorazmernosti med stroški in koristmi kontrol (točka 25) in glede preglednostikontrol (točka 26);
63. obžaluje, tako kot Računsko sodišče v svojem mnenju št. 4/2006, da še ni bilo določeno razmerje med
sprejemljivim tveganjem ter razmerjem med stroški in koristmi kontrol, ter da še ni bilo pojasnjeno,
kako je mogoče določiti sprejemljivo tveganje, čeprav gre za bistven koncept sistema integrirane
notranje kontrole;15.7.2008 SL Uradni list Evropske unije L 187/33
(15) Ukrep 7: spodbujanje najboljših praks za izboljšanje razmerja med stroški in koristmi pri revizijah na ravni projektov;
Ukrep 9: spodbujanje pristopa enotne revizije; Ukrep 10: priprava začetne ocene in analize stroškov kontrol.
64. zato meni, da bi morala Komisija ob spoštovanju načel sorazmernosti in stroškovne učinkovitosti
kontrolnih sistemov oceniti obstoječe razmerje med sredstvi, ki so na voljo za posamezno politiko, terdelom teh sredstev, ki jih uporablja v kontrolnih sistemih glede na področje odhodkov, in tudi sredstvi, kibi se lahko izgubila zaradi tako ugotovljenih napak;
65. poziva Komisijo, da javnosti v celoti razkrije metode, ki jih uporablja za določanje stopenj napake, ter jo
spodbuja k medinstitucionalnem dialogu o metodologiji revizije;
66. meni, da je za Komisijo bistveno, da razpolaga z verodostojnim načrtom za doseganje pozitivne izjave
o zanesljivosti;
67. poziva Komisijo, da uspešno izvede to primerjalno analizo, ki je edini temelj za določitev ravni
dopustnega tveganja, ter jo predloži Parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču v skladu z zahtevoEkonomsko-socialnega sveta;
68. meni, da bi moral biti odnos med stroški in koristmi, ki obstaja med sredstvi, uporabljenimi pri
dejavnostih nadzora, in rezultatom teh kontrol, temeljni element, ki ga mora Računsko sodišče
upoštevati pri oblikovanju izjave o zanesljivosti v zvezi z zanesljivostjo poslovnih knjig;
Politična odgovornost in odgovornost Komisije na področju upravljanja
69. poudarja, da različna vsebina letnih poročil o dejavnostih služb ovira ta postopek; vendar je zaskrbljen
nad izjavo Sodišča, da nekatera od teh poročil še vedno ne vključujejo ustreznih dokazov za izjavo
o zanesljivosti (točke 2.15, 2.18 in 2.19 letnega poročila za leto 2005);
70. poziva Komisijo, da zagotovi, da bodo letna poročila o delu in priložene izjave podrobneje, po možnosti
na ravni posameznih držav članic, obravnavali obstoječe sisteme, ugotovljene pomanjkljivosti in njihove
finan čne posledice;
71. znova poziva generalnega sekretarja Komisije, da pri oblikovanju zbirnega poročila izda izjavo
o zanesljivosti v zvezi z izjavami vseh generalnih sekretarjev, da bi se izrecno poudarila pomoč, ki jo dajekolegiju komisarjev, ko se odločajo o svojem stališču glede vsebine poročila;
Sodelovanje članov Komisije
72. poudarja pomen mnenja notranjega revizorja Komisije, ki ga je ta izrazil v letnem poročilu o notranjih
revizijah, v skladu s katerim „bi polna vključenost komisarjev pri oceni političnih tveganj omogočila
boljše celovito obvladovanje tveganj ter s tem boljše načrtovanje in dodeljevanje sredstev teruresničevanje politik“ (
16);
73. sprejema kritiko glede pomanjkanja obsežnega sodelovanja komisarjev; poziva Komisijo, da opredeli
ukrepe, ki bi bili potrebni za zagotovitev te polne vključenosti komisarjev, ki jo zahteva notranji revizor,in hkrati pojasnitev odnosa med generalnimi direktorji in komisarji ter jo prosi, da o tem ustreznoobvesti Parlament;
74. obžaluje razliko v kakovosti predstavitve komisarjev v Odboru za proračunski nadzor, in upa, da to ne
odraža pomembnosti, ki jo posamezni komisarji pripisujejo dobremu finančnemu poslovodenju;vztraja, da bi komisarji, razen nekaterih izjem, morali biti bolje pripravljeni na zaslišanja v zvezis postopkom razrešnice za leto 2006;L 187/34 SL Uradni list Evropske unije 15.7.2008
(16) Letno poročilo organu, ki podeli razrešnico, o notranjih revizijah, opravljenih leta 2005 (člen 86(4) Finančne uredbe)
(KOM(2006) 0279), točka 2.1, str. 4.
Poklicna etika
75. z navdušenjem pozdravlja zgoraj navedeno evropsko pobudo o preglednosti, v skladu s katero Komisija
namerava začeti „razpravo z drugimi evropskimi institucijami o pravilih in standardih glede poklicne
etike javnih funkcionarjev v evropskih institucijah“; poziva k hitremu začetku razprave, tako da bi se
lahko morebitni novi ukrepi pričeli izvajati z začetkom novega parlamentarnega obdobja junija 2009 innovo sestavo Komisije novembra 2009;
76. podpira idejo o tej razpravi ter Komisijo poziva, da odpravi obstoječo praznino ter v zavezujoč kodeks
ravnanja komisarjev vključi temeljne etične standarde in vodilna načela, ki jih morajo komisarjispoštovati pri opravljanju svoje funkcije, predvsem pri imenovanju sodelavcev, zlasti v svojem kabinetu;
77. poziva Komisijo, da v okviru pobude za preglednost predlaga rešitve in nameni posebno pozornost
dejstvu, da je precejšnje število nekdanjega in sedanjega osebja na visokih in občutljivih položajih
zapustilo Komisijo (včasih na osnovi neplačanega dopusta) in se pridružilo lobistom in odvetniškimpisarnam, da bi na primer zastopalo stranke, ki so v postopku preiskave pod vodstvom generalnegadirektorata za konkurenco, ali stranke, ki so se pritožile zaradi izrečenih denarnih kazni;
Preglednost
78. pozdravlja pobudo Komisije za preglednost in pričakuje, da bo vodila v dejanske ukrepe in zakonodajne
pobude, ki bodo naredile način porabe in upravljanja sredstev EU pregleden; od držav članic pričakuje,
da bodo podprle in dopolnile to pomembno pobudo, in sicer tako, da bodo uporabljale sredstva EU napopolnoma pregleden način;
79. pričakuje, da bo uprava Parlamenta v sodelovanju z Odborom za proračunski nadzor vključena
v nadaljnja posvetovanja o načrtovanju posebnih zakonodajnih pobud;
80. odločno poziva Komisijo, da stori vse, kar je v njeni moči, da države članice omogočijo javnosti dostop
do podatkov v zvezi s projekti in prejemniki sredstev EU, ki so predmet skupnega upravljanja;
81. pričakuje, da bo vzpostavljen enostaven in pregleden sistem za dostop do vseh teh podatkov prek
osrednje in lahko dostopne spletne strani;
82. pozdravlja pobude Komisije, da se zagotovi javna objava sredstev, ki so bila izplačana v okviru sheme
Skupnosti za podporo kmetijstvu;
83. pričakuje, da bo Komisija čim hitreje naročila državam članicam, da standardizirajo informacije v zvezi
s sredstvi, namenjenimi za kmetijstvo, ki se nahajajo na spletnih straneh, tako da bo lahko vsakdoprimerjal informacije med državami članicami;
84. pozdravlja dejstvo, da je Komisija ugotovila, da je treba javnosti omogočiti dostop do podatkov
o različnih oblikah skupin strokovnjakov, ki ji pomagajo pri njenem delu;
85. odločno poziva Komisijo, da dokonča proces, s katerim želi doseči večjo preglednost, tako da zagotovi
enostaven dostop do podatkov o osebah, ki sodelujejo v teh skupinah, in njihovih nalogah;
86. poziva Komisijo, da objavi imena oseb, ki sodelujejo v teh skupinah, in imena posebnih svetovalcev, ki
so jih zaposlili posamezni Komisarji in/ali generalni direktorati in/ali „kabineti“;15.7.2008 SL Uradni list Evropske unije L 187/35
SEKTORSKA VPRAŠANJA
Prihodki
87. z zadovoljstvom ugotavlja, da kontrole Sodišča niso ugotovile večjih nepravilnosti v zvezi s plačili,
povezanimi z lastnimi sredstvi iz naslovov DDV in BND;
DDV
88. obžaluje, da je Sodišče ugotovilo povečanje števila neodpravljenih pridržkov v zvezi s prihodki iz DDV
držav članic v letu 2005 in odsotnost učinkovitih instrumentov za zagotovitev predložitve ustreznih
informacij s strani držav članic, da bi se Komisija lahko odločala o tem, ali naj pridržke umakne ali ne
(točki 4.13 in 4.15 letnega poročila);
89. poziva Komisijo, da to vprašanje obravnava skupaj z državami članicami na rednih sestankih
Svetovalnega odbora za lastna sredstva in pristojni parlamentarni odbor obvešča o sprejetih ukrepih aliukrepih, ki jih je treba sprejeti s končnim ciljem umika pridržkov;
BND
90. obžaluje, da je v letnem poročilu Sodišča za leto 2005 zapisano, da preverjanje nacionalnih poslovnih
knjig s strani Komisije še vedno ni ustrezno in da so kontrole Komisije, izvedene v okviru sistemov
spremljanja in nadzora, omejene na preglede dokumentacije (točka 4.16);
91. prav tako ugotavlja, da v skladu z mnenjem Sodišča od leta 2005 veljajo nova pravila za razporeditev
posredno merjenih storitev finančnega posredništva, ki so bila sprejeta v letu 2002 in ki bodo pomnenju Eurostata povzročila znatno povečanje BND, vendar obžaluje, da Komisija Svetu še ni
predstavila nobenega predloga za uporabo teh sprememb pri izračunu lastnih sredstev (točki 4.20in 4.21);
92. ne odobrava dejstva, da Komisija v primeru posredno merjenih storitev finančnega posredništva očitno
postopa drugače kot pa v primeru vključitve nezakonitih dejavnosti v BND (odstavek 4.19), ki so delizračuna lastnih sredstev, čeprav še ni zagotovljena enotna obravnava s strani držav članic in je Komisija
zato izrazila pridržke, kar omogoča naknadno popravljanje številk;
93. predpostavlja, da bo razporeditev posredno merjenih storitev finančnega posredništva za namene lastnih
sredstev iz naslova BND samodejno vključena v prihodnji sklep o lastnih sredstvih, saj Komisija v svojempredlogu sklepa Sveta o sistemu virov lastnih sredstev Skupnosti (KOM(2006) 0099) v zvezi s tem nivključila nobenega pridržka;
94. poziva Komisijo, da brez odlašanja odpravi nepravilnosti, na katere opozarja Sodišče;
Skupna kmetijska politika
95. z navdušenjem pozdravlja, da Sodišče priznava, da je integrirani administrativni in kontrolni sistem
(IACS), če se pravilno izvaja, učinkovit sistem spremljanja za zmanjševanje tveganja napak ali nepravilnih
odhodkov;
96. kljub temu z zaskrbljenostjo ugotavlja ponavljajoče se kritike Sodišča glede postopka, ki se trenutno
uporablja za potrditev obračunov SKP (poročila certifikacijskih organov in odločitve o potrditvi), in kiv skladu z mnenjem Sodišča ni zasnovan tako, da bi zagotavljal zakonitost in pravilnost poslovnihdogodkov na ravni plačil končnim upravičencem (kmetje in izvajalci);
97. ponovno poudarja, da je sodelovanje med državami članicami in Komisijo nujno potrebno za
zagotavljanje zakonitosti in pravilnosti poslovnih dogodkov na ravni končnega prejemnika, in pozivaKomisijo, da razširi kontrole, izvedene po plačilih, in poskrbi za izterjavo plačil, ki so bila izplačanav nasprotju s predpisi;L 187/36 SL Uradni list Evropske unije 15.7.2008
98. obžaluje, da Sodišče še naprej ugotavlja težave pri uporabi IACS v Grčiji, v celoti podpira akcijski načrt,
ki je usklajen z roki in konkretnimi cilji in ga Komisija zahteva od grških organov za odpravo napak, terprav tako podpira namen Komisije, da strogo uveljavlja obstoječo zakonodajo glede začasne ustavitveplačil, če grška vlada ne odpravi trenutnih težav v roku, ki ga je navedla v pristojnem parlamentarnem
odboru;
99. je seznanjen s težavami pri uporabi IACS v novih državah članicah, ki jih je obiskalo Sodišče in v katerih
sistemi še niso povsem zanesljivi, ter poziva Komisijo in zadevne države članice, da storijo vse za
odpravo teh pomanjkljivosti;
100. prav tako ugotavlja precejšnje pomanjkljivosti, ki jih je Sodišče odkrilo pri kontrolah v zvezi z razvojem
podeželja, izvoznimi nadomestili in zlasti s sektorjem oljčnega olja v Španiji, Grčiji in Italiji, ter poziva
Komisijo, da poostri nadzor v teh sektorjih pred koncem leta 2007 ter obvesti Parlament predpostopkom razrešnice za leto 2006 o izidu kontrol; ugotavlja, da možnosti v zvezi z izvajanjemnedavne reforme v sektorju oljčnega olja, skupaj z dokončnim razvojem in delovanjem kmetijskihinformacijskih sistemov, ki so na voljo državam članicam proizvajalkam, v čim večji možni meri
zmanjšujejo kakršno koli tveganje za nastanek nepravilnosti pri dodeljevanju pomoči v okviru skupneureditve trga;
101. odobrava finančne popravke Komisije na področju pomoči proizvodnji oljčnega olja, s katerimi naj bi
omejili izgube v proračunu Skupnosti, in pozdravlja predlog Komisije Svetu za poenostavitev te ureditve;
Strukturni ukrepi, zaposlovanje in socialne zadeve
102. je zlasti zadovoljen, da so v okviru pobude za preglednost v Evropi in v skladu z novimi predpisi glede
strukturnih skladov za obdobje 2007–2013 države članice zavezane k temu, da posredujejo informacije
v zvezi z upravičenci do finančnih sredstev Skupnosti, in da bo morala Komisija objaviti te informacije;poziva Komisijo, da vse te informacije in informacije o upravičencih z vseh drugih politik Unije objavi nanačin, da so informacije lahko dostopne tudi za širšo javnost ter da je možna primerjava med različnimi
državami članicami;
103. z veseljem ugotavlja dejstvo, da Komisija v skladu z zgoraj navedenimi novimi predpisi v zvezi
s strukturnimi skladi za obdobje 2007–2013 ne bo povrnila odhodkov, ne da bi prej prejela pisno izjavoneodvisnega organa, ki potrjuje obstoj nacionalnih sistemov upravljanja in nadzora v skladu s predpisiSkupnosti (
17);
104. obžaluje, da je Sodišče ponovno ugotovilo pomanjkljivosti, ki vplivajo na nacionalne kontrolne sisteme,
in visok odstotek napak, kar zmanjšuje zanesljivost končnih izjav o odhodkih, ki jih predstavijo državečlanice (odstavka 6.26 in 6.29 letnega poročila); prav tako obžaluje, da Komisija v skladu z mnenjemSodišča ne izvaja uspešnega spremljanja kontrol, prenesenih na države članice, in jo poziva, da to
nemudoma izboljša;
105. opozarja, da je za dobro finančno poslovodenje in DAS bolj kot ugotovljene napake pomemben obstoj
primernih sistemov spremljanja, ki Komisiji omogočajo ustrezen nadzor tveganja za proračun Skupnostiin izvajanje potrebnih finan čnih popravkov;
106. obžaluje, se v nekaj državah članicah še vedno pojavljajo znane težave, kar povzroča ponavljajoče se
zadržke, ter poziva Komisijo, da natančno spremlja ukrepe nacionalnih organov, da se zagotovi njihovaustreznost, in da o napredku ustrezno obvešča pristojni parlamentarni odbor;15.7.2008 SL Uradni list Evropske unije L 187/37
(17) Uredba Sveta (ES) št. 1083/2006, člen 71 (UL L 210, 31.7.2006, str. 25).
107. prav tako obžaluje, da države članice po mnenju Sodišča niso ustrezno upoštevale svoje obveznosti, da
sistematično zagotavljajo informacije glede razveljavitve prispevkov in povrnjenih zneskov, ki jih morajoredno posredovati Komisiji (točka 6.36 letnega poročila);
108. poziva Komisijo, da uporabi vsa sredstva, ki jih ima na voljo, da bi države članice ustrezno izpolnile to
obveznost posredovanja informacij, in da ne izvrši nobenega plačila, dokler državni organi ne predložijo
zahtevanih informacij;
109. ugotavlja, da je Komisija med letoma 2004 in 2006 začela dejavnosti za začasno ustavitev plačil
v okviru ESRR in ESS v korist nekaterih držav članic, v katerih so napake postopoma povzročile
ponavljajoče se pridržke, in spodbuja te ukrepe;
110. poziva Komisijo, ki ima končno odgovornost za dobro finan čno poslovodenje sredstev Skupnosti, da se
v skladu z odstavkom 38 in sledečimi odstavki te resolucije uporabijo pravila Skupnosti v zveziz začasno ustavitvijo plačil (
18),če država članica ne predloži želenih zagotovil;
Notranja politika
111. obžaluje, da v skladu z mnenjem Sodišča na področju neposrednega upravljanja s strani Komisije še
vedno obstajajo iste težave kot v preteklih letih (napake pri povračilu stroškov, zapletenost veljavnihpravil in pomanjkanje učinkovitih kazni), ter poziva Komisijo, da nadaljuje s prizadevanji zapoenostavitev in boljšo pojasnitev pravil za programe z delitvijo stroškov, zlasti v zvezi z evidentiranjemčasa, ki mora biti sorazmerno z vloženim naporom pri vodenju evidence (Letno poročilo Računskegasodišča za leto 2005, odstavek 7.29), da v primernem dialogu s prejemniki finančne podpore čim bolj
pojasni veljavne priročnike in obrazce in poskrbi, da se mehanizem kazni uspešno in primerno uporabivsakič, kadar je to potrebno (kjer je to primerno s predlaganjem sprememb, potrebnih za povečanjeučinkovitosti sistema), ter da poleg tega z boljšim obveščanjem in medsebojno izmenjavo izboljša obseg,kakovost in nadaljnje spremljanje revizij sistemov, ki jih opravljajo nacionalne agencije (Letno poročiloRačunskega sodišča za leto 2005 odstavek 7.29 in predlog spremembe Parlamenta člena 35a (novo)
spremenjenih pravil za izvajanje Finančne uredbe (
19); poziva Komisijo, da proračunskemu organu
s konkretnim katalogom ukrepov pojasni, kako namerava Komisija v sedanjem mandatu doseči izjavoo zanesljivosti brez pridržkov na področju neposrednega upravljanja;
Promet in turizem
112. ugotavlja, da je bilo v končno sprejetem in med letom spremenjenem proračunu za leto 2005 skupaj
917 200 000 EUR namenjenih za odobritve za prevzem obveznosti na področju prometne politike in931 800 000 EUR za odobritve plačil. Nadalje ugotavlja, da je od tega:
— 671 400 000 EUR bilo na razpolago za odobritve za prevzem obveznosti za vseevropska
prometna omrežja (TEN-T) in 747 900 000 EUR za odobritve plačil,
— 15 900 000 EUR bilo na razpolago za obveznosti in 18 100 000 EUR za plačila za prometno
varnost,
— 30 500 000 milijonov EUR bilo na razpolago za program Marco Polo in 8 200 000 EUR za
plačila,
— 69 000 000 EUR bilo na razpolago za obveznosti in 62 000 000 milijonov EUR za plačila za
agencije za promet;L 187/38 SL Uradni list Evropske unije 15.7.2008
(18)Člen 106(4) pravil za izvajanje finančne uredbe in posebna sektorska pravila iz člena 38(5) in 39(2) Uredbe (ES)
št. 1260/1999.
(19) Glej sprejeta besedila z dne 13.2.2007, P6_TA(2007)0027, sprememba 10.
113. pozdravlja neprestano povišanje stopnje uporabe tako odobritev za prevzem obveznosti kot odobritev
plačil za projekte vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T), ki dosegajo skoraj 100 %, vendarobžaluje, da je kljub temu izvajanje projekta še naprej počasno in nezadovoljivo, čeprav dokončanje
projektov prometne infrastrukture traja ponavadi nekaj let;
114. izraža zaskrbljenost, da je bila omejitev prispevkov EU za vse projekte nejasna, ker Finančna uredba ne
določa, ali se 10 % omejitev financiranja EU nanaša na trenutne odhodke ali na skupne pričakovanestroške projekta; ugotavlja, da je zato Računsko sodišče opozorilo na presežek porabe v višini146 milijonov EUR; pozdravlja dejstvo, da je Komisija sprejela jasno stališče, in se strinja, da bi bilo trebaodstotne omejitve izračunavati kot odstotek končnih stroškov projekta;
115. pozdravlja revizijo 49 % celotnih stroškov za projekte TEN-T, ki jo opravlja GD TRED, vendar poziva
k podpori tega napredka z revizijo 20 % vseh projektov;
116. izraža zaskrbljenost nad deležem napak v pogodbah za raziskave na področju prometa, ki je višji od
povprečnega deleža napak, in poziva k odpravljanju težav na tem področju; poziva Računsko sodišče,naj to ponovno preuči v svojem letnem poročilu za leto 2006;
117. z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je stopnja izkoriščenosti plačil za prometno varnost znašala 74 %
razpoložljivih sredstev; prav tako izraža zaskrbljenost nad stopnjo izkoriščenosti plačil za programMarco Polo, ki je znašala 53 %; meni, da so te stopnje porabe za ključni cilj, določen v Beli knjigio prometu, popolnoma nesprejemljive, kar velja zlasti za drastičen upad pri uporabi odobritev plačil;
118. poziva Komisijo, naj Parlamentu in Svetu vsako leto posreduje podrobnejši opis odhodkov za vsako
proračunsko vrstico skupaj z opombami, ki so bile podane za posamezno vrstico;
Okolje, javno zdravje in varnost hrane
119. meni, da so splošne stopnje izvajanja proračunskih postavk za okolje, javno zdravje in varno hrano
zadovoljive;
120. poziva Komisijo, naj v okviru večletnih programov spodbudi nadaljnjo pomoč za prijavitelje; odobrava
prizadevanja za bolje usmerjene javne razpise in večjo pomoč prijaviteljem, da bi se izognili prijavljanju
projektov, ki očitno niso upravičeni do sredstev ali so slabe kakovosti; ugotavlja, da je potrebno nadaljnjedelo, dokler ne bo dosežen zadovoljiv položaj; poziva Komisijo, naj preuči različne faze izvajanja, da bipospešili cikel izvajanja med letom;
121. ugotavlja, da so bile stopnje izplačil na področjih okoljske politike ter politik javnega zdravja in varnosti
hrane pod 80 %; se zaveda te žav pri načrtovanju potreb po izplačilih iz proračuna, saj je Komisija delno
odvisna od hitrega izdajanja računov upravi čencev in izvajalcev; vendar poziva Komisijo, naj si še naprej
prizadeva izboljšati svoje postopke, ki vplivajo na izvrševanje odobrenih plačil;
122. upa, da bo model, vpeljan v novi finančni perspektivi, tj. združitev vseh dejavnosti znotraj enega
političnega področja ter enega samega programa in proračunske vrstice, privedel do učinkovitej še
porabe razpoložljivih sredstev;
Kultura in izobraževanje
123. meni, da je dodatna poenostavitev zahtev, ki jih mora prosilec izpolniti v okviru novih večletnih
programov, kot so npr. Mladi v akciji, Evropa za državljane in Kultura 2007, nujen korak, ki bo Unijobolj približal državljanom, prav tako od Komisije pričakuje, da podrobneje preuči tovrstne možnostiv okviru revidirane Finančne uredbe;15.7.2008 SL Uradni list Evropske unije L 187/39
124. meni, da je potrebno, da Komisija pri izvajanju določb Finančne uredbe preuči, ali bi bilo treba
standardizirati postopek oddaje javnih naročil s pavšalnimi rešitvami in uporabo odločitev Komisije zafinanciranje programov;
125. spodbuja Komisijo, da si še naprej prizadeva spremljati delovanje 99 nacionalnih agencij, ki sodelujejo
pri vodenju programov, pri večjem številu teh agencij so bile namreč ugotovljene precejšnje
pomanjkljivosti pri uporabi revizijskih postopkov;
126. od Izvajalske agencije za izobraževanje, avdiovizualno in kulturo pričakuje, da bo izboljšala operativne
postopke; poudarja, da zlasti organizacije, za katere je agencija pristojna, potrebujejo zanesljive inpravočasne informacije o podpori projektov; v zvezi s tem ugotavlja, da so prosilci pogosto zelo majhneorganizacije ali fizične osebe, ki nimajo zadostnih sredstev ali strokovnega znanja za izvajanje strokovnerevizije;
127. meni, da so stroški za revidiranje projektov na kraju samem izjemno visoki; kljub temu meni, da je treba
glede na cilj, da se v čim večji možni meri omeji nastanek napak, zagotoviti sorazmernost med stroški in
učinkovitostjo opravljenih kontrol, da bi dosegli optimalno razmerje med sredstvi, porabljenimi zauresničevanje politik Skupnosti, in sredstvi, namenjenimi za izvajanje kontrol;
128. želi zagotoviti spoštovanje načela dodatnosti pri komunikacijski podpori informacijskih kampanj, ki se
izvajajo v sodelovanju med državami članicami in Komisijo, in slednjo poziva, naj od držav članic
zahteva zagotovilo, iz katerega bo razvidno, da finančna podpora ni namenjena zgolj nadomeščanjupodpore držav članic za nacionalne ukrepe na področju informacijske politike EU;
129. poziva Komisijo, da zagotovi, da nacionalne agencije pri dodeljevanju sredstev v celoti upoštevajo
splošna merila, kot v primeru projekta na Poljskem, ki je vključeval mlade z istospolno usmerjenostjo, inčlen 13 Pogodbe ES ter da se v primeru kršitve meril programa preuči povračilo sredstev EU;
Pravice žensk in enakost spolov
130. v skladu s členom 3(2) Pogodbe ES poudarja, da je spodbujanje enakosti med moškimi in ženskami
temeljno načelo EU in cilj, ki je pomemben za vse dejavnosti in politike Skupnosti; ponavlja svojozahtevo, da se integracija načela enakega obravnavanja spolov ustrezno upošteva kot prednostni cilj prinačrtovanju proračuna v skladu z načelom zagotavljanja proračunskih sredstev za politiko enakostispolov ter poziva Komisijo, da zagotovi podatke za vrednotenje;
131. ponavlja svojo zahtevo, da mora poročilo o razrešnici za proračun vsebovati podatke o politikah
vključevanja enakosti spolov in podatke, vezane na spol; obžaluje, da Komisija ni posredovala tehinformacij;
132. z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je stopnja izvrševanja plačil v programu „Daphne“ nizka (58 %); ugotavlja,
ob upoštevanju utemeljitev Komisije glede vzdrževanja standardov kakovosti za projekte, da velikovisoko kakovostnih projektov ni prejelo finančne pomoči; zato odobrava povečanje sredstev za tretjostopnjo programa Daphne, vendar je zaskrbljen zaradi nespremenjene upravne usposobljenosti; zatopoziva k izvedbi raziskave, ki bo natančno pojasnila, kateri bi lahko bili razlogi za nizko stopnjo
izvrševanja;
133. opozarja na pomanjkanje podatkov v zvezi z dejavnostmi, ki spodbujajo enakosti spolov in so prejele
pomoč iz strukturnih skladov, ter poziva Komisijo, da izboljša ta položaj;
134. meni, da bi bilo treba večjo pozornost nameniti spodbujanju udeležbe žensk v družbi znanja in torej
visoko-kakovostnemu usposabljanju ter zaposlovanju žensk na področjih informacijske in komunikacij-
ske tehnologije;L 187/40 SL Uradni list Evropske unije 15.7.2008
135. pozdravlja pomemben napredek, ki ga je dosegla Komisija glede letnih ciljev zaposlovanja in imenovanja
žensk na vodstvene položaje in druga delovna mesta stopnje A*/AD v upravi Komisije; poziva Komisijo,da si še naprej prizadeva na tem področju.
Državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve
136. pozdravlja dejstvo, da je bil pri izvrševanju obveznosti v zvezi z območjem svobode, varnosti in pravice
dosežen napredek; obžaluje zniževanje stopnje izvrševanja plačil (79,8 % po podatkih Računskega
sodišča v primerjavi s 83,8 % v letu 2004); ugotavlja, da je ta stopnja ena najnižjih stopenj Komisije;poziva generalni direktorat za pravosodje, svobodo in varnost, da izboljša izvrševanje proračunav prihodnosti;
Raziskave in razvoj
137. obžaluje, da Komisija v skladu z mnenjem Sodišča še vedno ni uspela zagotoviti zanesljivega sistema za
evidentiranje stroškov dela na področju raziskav; meni, da „je bistveno, da je v sporazumih o donacijah
(dodelitvi sredstev) jasna zahteva po utemeljitvi delovnega časa osebja, ki sodeluje pri ukrepu“ (točka 7.7
letnega poročila) (
20);
138. z zaskrbljenostjo ugotavlja, da sistem revizijskega potrjevanja v letu 2005 kljub visokim stroškom ni
povzročil zadostnih zagotovil glede na napake, ki jih je ugotovilo Sodišče v izjavah glede stroškov dela inustreznih splošnih stroškov, za katere so bila izdana revizijska potrdila brez pridržkov; vendar ugotavlja,da se je kakovost revizijskega potrdila izboljšala, potem ko so bile objavljene zahteve za ta potrdila;poziva Komisijo, da še naprej razvija primerna merila za revizijska potrdila, da bi izboljšala njihovo
uporabnost;
139. spodbuja Komisijo, da pospeši izvajanje ukrepov iz akcijskega načrta za integriran okvir notranje
kontrole, zlasti ukrepa 7 (Spodbujanje najboljših praks za izboljšanje razmerja med stroški in koristmipri revizijah na ravni projektov);
140. poziva Komisijo, da izpolni zahtevo za udeležbo iz Sedmega okvirnega programa, da bi uvedla postopek
za pav šalna plačila, ter da v okviru vmesne ocene obvesti ustrezen odbor;
141. obžaluje, da v skladu z mnenjem Sodišča zaradi preveč splošnih in ne dovolj jasnih pogodbenih določb
še vedno obstajajo negotovosti, zlasti kar zadeva izbirne kriterije in neodvisnost revizorjev, odgovornihza potrjevanje, in je seznanjen z obveznostjo, ki jo je sprejela Komisija (
21) o poenostavitvi okvira
Skupnosti in prilagoditvi uporabe revizijskih potrdil;
142. prav tako ugotavlja, da notranji revizor (Služba za notranjo revizijo) Komisije meni, da obstaja tveganje,
da preplačila ne bodo ugotovljena zaradi učinkovitega kontrolnega sistema v trenutku izvrševanjaproračunskih obveznosti, in zato poziva Komisijo, da v ta namen sprejme primerne ukrepe spremljanja;
Zunanji ukrepi
143. opozarja, da Sodišče pri pregledu vzorcev plačil, izvršenih na ravni delegacij, ni ugotovilo nobenih
napak, napake pa je ugotovilo pri pregledu vzorca javnih razpisov in poslovnih dogodkov na ravniorganov, odgovornih za izvajanje;
144. kot prednostno nalogo določa zagotovitev skladnosti politik Skupnosti, ki vplivajo na države v razvoju,
in zato ocenjuje, da je treba pojasniti razdelitev dela med različne generalne direktorate, ki vodijozunanje ukrepe;15.7.2008 SL Uradni list Evropske unije L 187/41
(20) Glej tudi Mnenje št. 1/2006 v zvezi s Sedmim okvirnim programom za raziskave in tehnološki napredek.
(21) V svojem Sporočilu „Zbirno poročilo o dosežkih Komisije pri upravljanju v letu 2005“.
145. z zaskrbljenostjo ugotavlja, da glede na mnenje Sodišča analize tveganj, ki jih je izvajala organizacija
EuropeAid, niso upoštevale tveganj, ki jih povzročajo različne vrste organov, pristojnih za izvajanjeprojektov (NVO, mednarodna organizacija, vladna ustanova itd.), ali uporabljeni načini financiranja(donacije, proračunska pomoč, skrbniški sklad itd.); poziva Komisijo, da z diferencirano pripravo poročilzagotovi več jasnosti glede učinkovitosti posameznih instrumentov pomoči; spodbuja, da se pri
vprašanju pomoči državam v razvoju premisli o uvedbi postopnega sistema, pri čemer je treba na prvi
stopnji s spodbujanjem posameznih projektov zagotoviti osnovne predpostavke za odobritevproračunskih pomoči, namreč obliko demokratične proračunske kontrole kot tudi neodvisne revizijske
strukture;
146. obžaluje zlasti dejstvo, da ker pregledi organizacije EuropeAid niso ustrezno zaobjeli poslovanja
izvajalskih organov, lahko le deloma prispevajo k splošnemu zagotavljanju zakonitosti in pravilnostiopravljenih transakcij (točka 8.12 letnega poročila);
147. poziva EuropeAid, da vzpostavi program kontrol na ravni organov, pristojnih za izvajanje projektov, in
vse svoje prizadevanje usmeri v naknadne revizije različnih NVO, s katerimi sodeluje;
148. je zaskrbljen, ker na področju uspešnosti sredstev, dodeljenih programu TACIS, Komisija po mnenju
Sodišča konec leta 2005 ni mogla določiti, koliko je program prispeval k izboljšanju varnosti v jedrskihelektrarnah (točka 8.36 letnega poročila); ocenjuje, da je ta kritika izjemno resna, ker izpostavljaodsotnost zagotovil v zvezi s temeljnim in prednostnim vidikom ukrepov Skupnosti, in sicer njihovouspešnostjo;
149. je seznanjen s kritikami Sodišča v zvezi s skupnim informacijskim sistemom Relex (CRIS), ki zagotavlja
finan čne informacije, ki niso ustrezne ali ne dovolj dosledne, da bi lahko bile podlaga za podrobno
analizo tveganj (točka 8.6 letnega poročila); poziva Komisijo, da nemudoma odpravi pomanjkljivostisistema CRIS in izkoristi vse možnosti, ki jih zagotavlja ta instrument, za pridobivanje informacij zasisteme kontrol;
150. se je seznanil z informacijo Komisije (odgovor na pisno vprašanje E-4481-06), da so tri podjetja,
vpletena v afero v zvezi z goljufijami in podkupovanji pri projektu Lesotho Highlands Water Project(LHWP), prejela finančno pomoč EU, ki jim je visoko sodišče v Lesotu izreklo denarno kazen: Schneider
Electric SA (Francija), Impregilo Spa (Italija) in Lahmeyer International GmbH (Nemčija);
151. kritizira dejstvo, da Komisija v primeru projekta Lesotho Highlands Water Project očitno ni sprejela
odločitve v skladu s členom 93(1)(e) Finančne uredbe (izključitev iz postopka oddaje javnih naročil);
pričakuje, da bo Komisija sedaj najkasneje do junija 2007 sprejela in objavila ustrezne odločitve terParlamentu, skupaj s prav tako vpleteno Evropsko investicijsko banko, najkasneje septembra 2007predložila izčrpno poročilo o aferi, iz katerega bo razvidno, kaj vse je bilo storjeno, da bi bil denar
povrnjen;
Razvoj
152. pozdravlja povečanje deleža sredstev EU, namenjenih osnovnemu zdravstvu in izobraževanju, z 4,98 %
na 6,83 %, vendar obžaluje, da še vedno ni bila dosežena 20 % stopnja, določena v proračunu za
leto 2005; se ne strinja s tem, da Komisija legitimni in nujni cilj –boljše usklajevanje med donatorji in
delitev dela med njimi –uporablja kot izgovor za premajhne naložbe v osnovno zdravstvo in
izobraževanje, ter jo poziva, da nemudoma sprejme ukrepe za dosego 20 % stopnje in Parlamentnajmanj dvakrat letno pisno obvesti o izvrševanju in dejavnikih, ki jih je upoštevala pri izračunu;
153. obžaluje, da Komisija do sedaj ni razvila celovite strategije, s katero bi skupaj z državami prejemnicami
opredelila področji zdravstva in izobraževanja kot prednostni nalogi v novih strateških dokumentihdržav;L 187/42 SL Uradni list Evropske unije 15.7.2008
154. obžaluje tudi, da v strateških dokumentih držav, ki se trenutno pripravljajo, v splošnem niso upoštevani
razvojni cilji tisočletja, prav tako niso opredeljeni posamezni cilji in urniki za doseganje teh ciljev, pa tudiprispevek Skupnosti k njihovemu doseganju ni ustrezno upoštevan, čeprav Komisija trdi nasprotno;
155. pozdravlja izjave Komisije v zvezi z nepopolnim izvrševanjem nekaterih proračunskih razdelkov, zlasti
tistih, povezanih s prispevkom Skupnosti za sheme nevladnih organizacij v zvezi z državami v razvoju(člen 21 02 03), z okoljem v državah v razvoju (člen 21 02 05), s pomočjo za bolezni, povezanimiz revščino v državah v razvoju (postavka 21 02 07 02), s pomočjo za prebivalstvo in skrbjo zareproduktivno zdravje (postavka 21 02 07 03) in z decentraliziranim sodelovanjem (člen 21 02 13);vendar poziva k nadaljnjim krepitvam prizadevanj za izvrševanje proračuna v celoti;
156. poziva Komisijo, da natančneje spremlja priseljevanje kvalificirane delovne sile iz držav v razvoju
v države EU in predlaga ustrezne ukrepe, s katerimi bi tem ljudem omogočili, da ostanejo v svojidomovini ali se vanjo vrnejo, s čimer bi lahko ukrepi dajalcev, med drugim na področju zdravstva in
izobraževanja, dolgoročno in učinkovito prispevali k odpravi revščine v državah v razvoju;
157. pozdravlja ugotovitev Rač unskega sodišča, da je Komisija izboljšala svoje sisteme nadzora in kontrole;
vendar obžaluje, da izboljšanje ne obsega nadzora, kontrole in revizije izvajalskih organov; meni, da nisprejemljivo, da se zato na najpomembnejši točki verige med evropskimi davkoplačevalci in končnimiprejemniki v državi v razvoju še naprej pojavlja tako veliko število napak; poziva Komisijo, da zlasti
zagotovi izvajanje predpisanih postopkov javnih naročil ter da prepreči dvojne vnose;
158. poziva Komisijo, da stori vse potrebno, da bo Računsko sodišče lahko učinkovito kontroliralo finančna
sredstva EU v okviru ukrepov, ki jih izvajajo mednarodne organizacije, zlasti agencije ZN;
159. pričakuje, da bo Komisija svojim delegacijam v državah v razvoju naročila, naj v svojih poročilih
podrobneje predstavijo dejanske rezultate uporabe sredstev EU, da bo lahko Komisija merila in objavljalarezultate razvojnega sodelovanja EU;
160. poziva Komisijo, da redno preverja uporabo sredstev za poslovanje svojih delegacij in združljivost
njihovih nalog s prednostnimi nalogami Evropske unije;
161. pozdravlja prizadevanja Komisije, da bi v razvojno sodelovanje vključila skrb za okolje, in jo poziva, naj
še naprej spodbuja okoljsko razsežnost v razvojni politiki, vključno z ukrepi za okolju prijazno oskrboz energijo;
162. pozdravlja pozitiven splošen potek humanitarne pomoči Skupnosti v povezavi z obnovo po cunamiju;
vendar obžaluje, da ukrepi nujne pomoči niso bili v zadostni meri koordinirani; poziva Komisijo, danatančneje opredeli vlogi generalnega direktorata za humanitarno pomoč in generalnega direktorata za
okolje (postopki Skupnosti za zaščito v primeru nesreč) ter oblikuje pristope za pomoč prizadetim
regijam pri koordiniranju različnih donatorjev; pozdravlja pripravljenost Komisije, da bo redno pisnoobveščala Parlament o doseženem napredku;
163. ponovno ugotavlja, da bi vključitev Evropskega razvojnega sklada v proračun EU omogočila večjo
povezanost evropskega razvojnega sodelovanja v celoti, povečala transparentnost in učinkovitost terolajšala demokratično kontrolo;
Evro-sredozemsko partnerstvo
164. je zadovoljen z oceno Računskega sodišča, v skladu s katero je Komisija uvedla občutne izboljšave
v zvezi z upravljanjem programa MEDA; poziva Komisijo, da dodatno izboljša učinkovitost in zagotovinemoten prehod na nove finančne instrumente; vztraja, da bi morala Komisija Parlament obveščati15.7.2008 SL Uradni list Evropske unije L 187/43
o uresničevanju ciljev, določenih v strate ških dokumentih in okvirnih programih, ki jih vsebujejo novi
instrumenti;
165. poziva Komisijo, da predloži natančnejši sistem ocenjevanja v zvezi z odhodki za zunanjo pomoč,
s preglednejšo povezavo med odhodki in političnimi rezultati, da se Parlamentu kot proračunskemuorganu omogoči učinkovito izvajanje njegovih pristojnosti in obveznosti;
Vzhodni sosedi
166. je zadovoljen s prizadevanji Komisije za dodatno izboljšanje upravljanja projektov v okviru programa
TACIS v Rusiji in drugih upravi čenih državah; priznava, da je Komisija začela reševati številne
pomanjkljivosti, poudarjene v Posebnem poročilu Sodišča št. 2/2006;
167. z zanimanjem pričakuje oceno prispevka k izboljšanju varnosti v različnih jedrskih elektrarnah v okviru
programa TACIS, s čimer je Komisija začela leta 2006;
168. ponavlja svojo zahtevo, da Komisija agencijam Združenih narodov pojasni pravico Računskega sodišča
do dostopa do projektov, ki jih upravljajo te agencije;
169. zahteva, da Komisija vztraja pri sledljivosti sredstev, ki jih dodeli Evropska unija mednarodnim
organizacijam, npr. agencijam Združenih narodov in Svetovni banki, ter preglednosti upravljanja tehsredstev, in da te podatke posreduje Parlamentu;
170. meni, da bi bilo treba izboljšati vidnost Evropske unije; poziva Komisijo in Svet, da nadaljujeta razmislek
o svojih načinih komunikacije, z namenom zagotoviti večjo preglednost in vidnost zunanje politikeEvropske unije;
Predpristopna strategija
171. ugotavlja, da so po mnenju Sodišča resne napake vplivale na poslovne dogodke v okviru
programa Sapard, ki jih je Sodišče revidiralo, in da so se sistemi spremljanja in nadzora na ravniKomisije sicer izboljšali, vendar so bile na nacionalni ravni ugotovljene znatne pomanjkljivosti(točki 9.10 in 9.19);
172. zato Komisiji priporoča, da izboljša spremljanje nacionalnih sistemov in na splošno nameni posebno
pozornost končnih izjavam o stroških programov ter zlasti natančno nadzoruje plačilne agencijev okviru programa Sapard;
173. je zaskrbljen zaradi zamud v okviru postopka akreditacije EDIS za programa Phare in ISPA v Bolgariji,
kar je privedlo do tega, da se je postopek pred širitvijo le delno zaključil; ugotavlja, da je Bolgarija
podaljšala pripravljalno obdobje in dosegla napredek, vendar mora še izboljšati nadzorne in kontrolne
sisteme ter upravne zmogljivosti, potrebne za pravočasno in učinkovito izvajanje projektov; pozivaKomisijo, da nadaljuje sodelovanje z bolgarskimi in romunskimi organi in jim tako zagotovi podporopri nadaljnjem prilagajanju zahtevam EDIS;
174. je zadovoljen z oceno Sodišča, da je decentralizirano upravljanje, uvedeno za projekte CARDS na
Hrvaškem, potekalo nemoteno; poziva Komisijo, da nadaljuje sodelovanje z nacionalnimi izvajalskimiagencijami in tako izboljša njihove zmogljivosti upravljanja;
175. čeprav priznava pomen sodelovanja z mednarodnimi finančnimi institucijami, vztraja, da bi se morala
Komisija odločiti za sodelovanje v skupnih projektih le v primeru, ko slednji zagotavljajo učinkovitouporabo sredstev; vztraja, da mora pomoč EU ustvariti jasno dodano vrednost in zahteva, da Komisija
pozorno spremlja uspešnost skupnih projektov;L 187/44 SL Uradni list Evropske unije 15.7.2008
176. spodbuja Komisijo, da nadaljuje delo v zvezi z uspešnim izvajanjem klavzule o preverjanju, ki jo vsebuje
Finančni in upravni okvirni sporazum, ter v zvezi s smernicami o dogovorjeni ravni zahtevanihpodrobnosti pri poročanju agencij ZN o izvajanju projektov, ter tako zavaruje finančne interese EU inpristojnosti Rač unskega sodišča;
Upravni odhodki
177. z zadovoljstvom ugotavlja, da revizija Sodišča ni pokazala nobenih resnih napak, ki bi škodile
zakonitosti upravnih odhodkov;
178. poziva Komisijo, da pred koncem leta 2007 obvesti Parlament o napredku, ki so ga naredile nove države
članice, zlasti Romunija in Bolgarija, pri uvajanju protikorupcijske zakonodaje; obžaluje, da je romunski
parlament blokiral sprejetje protikorupcijske zakonodaje, ki jo je predlagal minister za pravne zadeveromunske vlade; v celoti podpira prizadevanja vlade za sprejetje in uvedbo navedene zakonodaje;
179. vendar je zaskrbljen nad naraščajočimi stroški invalidskih pokojnin in meni, da uporaba obveznih
invalidskih upokojitev v primeru psiholoških motenj za namen razreševanja konfliktnih odnosov medosebjem Komisije ni sprejemljiva;
Agencije
180. meni, da vse večje število agencij ne izraža vedno pravih potreb Unije in njenih državljanov; zato poziva
Komisijo, da pred ustanavljanjem nove agencije predloži študijo o stroških in koristih, Računsko sodišče
pa poziva naj poda mnenje o študiji preden Parlament sprejme odločitev;
181. poziva Komisijo, da vsakih pet let predloži študijo dodane vrednosti za vsako obstoječo agencijo; poziva
vse zadevne institucije, da sprejmejo v primeru negativne ocene dodane vrednosti za agencijo vsepotrebne ukrepe, tako da spremenijo mandat zadevne agencije ali pa jo zaprejo;
182. obžaluje, da so bile, kot to ugotavlja Sodišče v svojem letnem poročilu, letos ponovno ugotovljene
pomanjkljivosti v zvezi z zaposlovanjem osebja in postopki javnih naročil ter da v agencijah ni bilovzpostavljeno upravljanje po dejavnostih;
183. ugotavlja, da notranji revizor v svojem letnem poročilu o delu za leto 2005 izraža pridržek s trditvijo, da
nima na voljo ustreznega osebja, da bi lahko pravilno izpolnjeval obveznosti iz Finančne uredbe zaizvajanje letne revizije teh agencij; poziva notranjega revizorja, da proračunskemu organu čim prej
pojasni, koliko dodatnega osebja potrebuje;
184. meni, da zaradi vse večjega števila regulativnih agencij postaja vse bolj nujna pojasnitev odgovornosti
različnih institucionalnih udeležencev v Skupnosti v zvezi z njimi in določitev jasnih pravil na tempodročju, zlasti v zvezi z dodelitvijo odgovornosti za nadzor;
185. obžaluje, da Komisija pri pogajanjih o osnutku medinstitucionalnega sporazuma o skupnem okviru za
evropske regulativne agencije, sprejetim februarja 2005 (KOM(2005) 0059), ni dosegla napredka;
186. ugotavlja, da so s pomočjo službe za notranjo revizijo agencije začele izvajati lastne storitve notranje
kontrole in, da bo v prihodnosti služba za notranjo revizijo vodila redne preglede teh storitev; razen tegameni, da mora služba za notranjo revizijo začeti spremljanje pravilnega delovanja sistemov notranjeganadzora agencij ter Parlament obveščati o tem spremljanju in doseženem napredku;15.7.2008 SL Uradni list Evropske unije L 187/45
187. poziva Komisijo, da razmisli o ideji organizacije revizije za vsako posamezno agencijo, da bi preverili
njihovo poslovanje, zlasti upravljanje človeških virov, proračun in ali so opravile naloge, ki so jim bile
zadane;
188. je seznanjen, da je več agencij ustanovilo „skupno podporno službo“, katere naloga bo prilagoditi
informacijske sisteme za finan čno poslovanje sistemom, ki jih uporablja Komisija; je seznanjen, da so se
sredstva za skupne podporne službe upravljala zunaj proračunskih sistemov agencij (točka 10.27 letnegaporočila 2005); skupaj s Sodiščem ocenjuje, da bi moralo to sodelovanje upoštevati proračunski načelienotnosti in preglednosti ter da bi bilo treba prispevke agencij skupni podporni službi upravljati kotnamenske prejemke, vključene v proračunske sisteme agencij;
189. poziva Rač unsko sodišče, da v svoje letno poročilo vstavi še eno poglavje, namenjeno agencijam, da bi
imeli boljšo predstavo o uporabi sredstev EU po posameznih agencijah;
Evropske šole
190. je seznanjen s pozitivnim poročilom Sodišča o letnih računih evropskih šol; kljub temu ugotavlja, da
v skladu z mnenjem Sodišča sistem notranjega nadzora šol ne spoštuje načela ločevanja nalog med
odredbodajalcem in računovodjem ter da se naloge odredbodajalca izvajajo v delegacijah dveh vodijoddelka za vse postavke in brez finančnih omejitev; upa, da bo nova Finančna uredba za evropske šole,
ki je začela veljati dne 1. januarja 2007, popravila pomanjkljivosti, ki jih je ugotovilo Sodišče; upa, da bov prihodnosti Komisija prevzela večjo odgovornost za trajnostno politiko na področju šolstva in sicer
v meri, ki ustreza njenemu deležu financiranja evropskih šol, ne pa njenemu uradnemu številu glasov
v najvišjih odločitvenih organih, ter da si bo prizadevala za dolgoročno politiko, ki bo za sodelujočezanesljiva in bo omogočala gotovost pri načrtovanju; želi, da bi se srednjeročno uskladilo uradno število
glasov z deležem financiranja;
Vprašanja v zvezi s stavbami Skupnosti
191. je seznanjen s pripombami generalnega direktorja Urada za infrastrukturo in logistiko v Bruslju (OIB), ki
v svojem letnem poročilu o delu opozarja na strukturni deficit, ki ga povzročajo stroški vzdrževanjapalače Berlaymont po njeni obnovi (
22), ter druge težave z računovodstvom in upravljanjem; ocenjuje, da
je treba ugotovljene težave s strukturnim deficitom nemudoma rešiti ter Komisijo poziva, da sprejmenujne ukrepe, in o tem obvešča Parlament;
192. se bo prav tako vrnil na druga vprašanja v zvezi s stavbo Berlaymont, takoj ko bo predloženo
napovedano posebno poročilo Rač unskega sodišča o stavbni politiki;
193. se je seznanil s poročili Komisije z dne 21. februarja 2007 o kartelu v zvezi z dvigali in tekočimi
stopnicami, katerega članom so bile izrečene denarne kazni v višini 990 000 000 EUR; pričakuje, da bo
Komisija do septembra 2007 predložila poročilo, iz katerega bo razvidno, v kolikšni meri so bile tudiinstitucije Skupnosti žrtev kartela pri različnih gradbenih projektih, in kateri ukrepi so bili sprejeti za
uveljavitev odškodninskih zahtevkov;
ZAKLJUČKI V ZVEZI S POSEBNIMI POROČILI RAČUNSKEGA SODIŠČA
Posebno poročilo št. 6/2005 o vseevropskem prometnem omrežju (TEN-T)
194. poudarja, da bo nova finančna perspektiva 2007–2013 pomembno vplivala na projekte TEN-T, saj je
dogovorjeni znesek za približno 40 % nižji od prvotnega predloga Komisije; zato meni, da boposledično izbiranje in razvrščanje projektov po njihovi pomembnosti postalo še bolj pomembno;L 187/46 SL Uradni list Evropske unije 15.7.2008
(22) Točka 2.2.1.2. letnega poročila o delu Urada za infrastrukturo in logistiko „Upravljanje tveganj“, stran 23.
195. ocenjuje, da bi bilo v sedanjem finan čnem okviru treba dajati prednost čezmejnim področjem
prednostnih projektov, da bi sodelovalo več držav članic;
196. poziva države članice, da namesto zagovarjanja načela pravičnega deleža podprejo pristop, ki poudarja
evropsko dodano vrednost;
197. meni, da mora Komisija dodatno izboljšati sodelovanje z državami članicami pri izbiri prednostnih
projektov na nacionalni ravni in ravni EU;
198. v tem smislu je zelo zaskrbljen zaradi počasnega izvajanja prednostnih projektov TEN-T ter Komisijo in
države članice poziva, naj nemudoma izboljšajo usklajevanje financiranja prometne infrastrukture EU
v okviru letnih in večletnih programov;
199. poziva Komisijo, da si še naprej prizadeva za vzpostavitev pravnih okvirov in jasnih postopkov za
zagotovitev strogega nadzora in poglobljene ocene projektov in programov ter da oblikuje podrobenseznam natančnih meril za pregledno prednostno razvrščanje projektov;
200. poziva Komisijo, da pri vzpostavljanju regulativnega okvira za vsebino poročil evropskih koordinatorjev
pojasni postopek imenovanja slednjih;
201. poziva Komisijo, da vzpostavi jasno in transparentno delitev institucionalnih pristojnosti ter opredeli
okvir za usklajevanje dejavnosti med generalnim direktoratom za regionalno politiko in generalnimdirektoratom za energetiko in promet, da bi se izognili dvojnemu financiranju istih projektov;
202. ugotavlja, da je Sodišče prvo analizo stroškov in koristi v zvezi z ustanovitvijo izvajalske agencije ocenilo
kot neustrezno; poziva Sodišče, da drugo analizo, dokončano julija 2005, oceni pravo časno za poročilo
na lastno pobudo pristojnega parlamentarnega odbora;
203. poudarja, da Uredba Sveta (ES) št. 58/2003 z dne 19. decembra 2002 o statutu izvajalskih agencij,
pooblaščenih za izvajanje nekaterih nalog pri upravljanju programov Skupnosti (
23), v svojem členu 3(1)
predvideva analizo stroškov in koristi ob upoštevanju številnih dejavnikov, ki jo je treba opraviti, preden
se lahko zahteva vzpostavitev izvajalske agencije; obžaluje, da Komisija Računskemu sodišču na začetkuni mogla predstaviti zadovoljive analize stroškov in koristi vzpostavitve izvajalske agencije; dvomi, ravnotako kot Evropsko računsko sodišče, o kakovosti revidirane različice analize stroškov in koristi v zveziz eksternalizacijo upravljanja finančne pomoči Skupnosti za omrežja TEN-T; poziva Komisijo, da skušav prihodnje od Rač unskega sodišča pridobiti pozitivno mnenje o analizah stroškov in koristi, preden
zahtevo za vzpostavitev izvajalske agencije posreduje proračunskim organom;
204. ocenjuje, da bi morala Komisija načrtovati predlog povečanja financiranja Skupnosti za vse čezmejne
projekte v proračunski postavki TEN-T; s tem v zvezi pozdravlja sporazum o sodelovanju z Evropsko
investicijsko banko;
Posebno poročilo št. 1/2006 o prispevku Evropskega socialnega sklada k preprečevanju zgodnje
opustitve izobraževanja
205. pripisuje velik pomen učinkoviti in odgovorni rabi proračuna EU ter uporabi načela, da se z javnim
denarjem ne bi smelo financirati pobud, ki niso v zadostni meri preverljive, ter zato obžaluje, da medzmanjšanjem stopnje zgodnje opustitve izobraževanja in financiranjem s strani EU ni bila odkrita jasnapovezava;
206. priznava, da ima Komisija primeren mehanizem spremljanja in nadzorovanja za zagotavljanje
upoštevanja načel dobrega finančnega poslovodenja, vendar poudarja, da ga je treba izboljšati v skladuz izjavami same Komisije; s tem v zvezi poziva Komisijo, naj predlaga, kako se namerava s temspoprijeti;15.7.2008 SL Uradni list Evropske unije L 187/47
(23) UL L 11, 16.1.2003, str. 1.
207. spodbuja Komisijo, naj sodeluje z državami članicami in njihovimi nacionalnimi statističnimi uradi, da
se ustrezno opredeli in prepozna pojav zgodnje opustitve izobraževanja ter spodbudi izmenjavapodatkov in najboljših praks med vsemi lokalnimi in nacionalnimi organizacijami, ki so odgovorne zapreprečevanje zgodnje opustitve izobraževanja;
208. poziva k iskanju skupnega razumevanja standardov merjenja in opredelitev, ki so povezane s težavami
zgodnje opustitve izobraževanja, v državah članicah EU-27, s čimer se zagotovita primerljivost in
ustrezna kakovost nacionalnih podatkov, ki sta potrebni za ugotavljanje dejanskega uresničevanjaprednostnih nalog iz lizbonske strategije na tem področju;
209. poziva Komisijo, da v novih državah članicah pripravi temeljito oceno, in sicer čim prej ter dovolj
zgodaj, da so po potrebi mogoči ukrepi za odpravljanje napak; nadalje poziva Računsko sodišče, naj tudiv novih državah članicah opravi podobno revizijo o posledicah zgodnje opustitve izobraževanja, kot jo
je opravil v državah članicah EU-15;
Posebno poročilo št. 2/2006 o uspešnosti projektov, ki se v Ruski federaciji financirajo iz
programa TACIS
210. poudarja, da kljub pozitivnim rezultatom na mnogih področjih skupni učinek programa TACIS v smislu
njegove učinkovitosti in trajnosti ni izpolnil vseh pričakovanj; ugotavlja, da gre pri večini nepravilnosti,ki jih je ugotovilo Sodišče, za slabo upravljanje s strani Komisije pri načrtovanju programa;
211. poziva Komisijo k nadaljevanju dialoga z rusko vlado, da bi opredelili nacionalne potrebe in trenutno
usmeritev ter si prizadevali za ugotovitev in opredelitev prednostnih nalog in ciljev, ki naj bi jih doseglis sprejetimi ukrepi; meni, da bi Komisija morala zasledovati načelo učinkovite porabe sredstev ter jo zatopoziva, da bolj pazljivo in dosledno kot doslej spremlja in ocenjuje program;
212. spodbuja Komisijo, da osredoto či izbiro prednostnih nalog na omejeno število področij in programov ter
da projektni pristop spremeni v programskega, saj je prejšnji pogosto omejeval dialog, lastništvo inprožnost, prav tako pa je bil naklonjen samostojnim projektom, ki niso prispevali k doseganju širših in
dolgoročnih ciljev, določenih v veljavnem sporazumu o partnerstvu in sodelovanju;
213. poziva Komisijo, da sprejme koristne ukrepe za pripravo predlogov za pravno podlago, ki omogoča
uporabo sredstev programa TACIS za skupno sofinanciranje z Rusko federacijo, ter da upošteva izjemenpomen možnosti za finančno vključevanje regionalnih in lokalnih akterjev, socialnih partnerjev intesnejšega sodelovanja zasebnega sektorja;
214. poziva Komisijo, da zagotovi pogosto ocenjevanje projektov ne glede na čas njihovega zaključka, s čimer
bo izboljšala povratne informacije o preteklih izkušnjah in prav tako zagotovila jasne informacijeo projektih v teku in različnih programih za lažji dostop javnosti do informacij ter povečala odprtost inpreglednost uporabe sredstev in procesa sprejemanja odločitev;
Posebno poročilo št. 3/2006 o odzivu humanitarne pomoči Evropske komisije na cunami
215. pozdravlja splošno pozitivno oceno Računskega sodišča o odzivu humanitarne pomoči GD ECHO na
cunami;
216. poziva Komisijo, da pojasni vlogi GD za humanitarno pomoč in GD za okolje (prek mehanizma civilne
zaščite) pri zadovoljevanju humanitarnih potrebah, da bi zagotovili usklajeno ukrepanje;L 187/48 SL Uradni list Evropske unije 15.7.2008
217. poziva Komisijo, da okrepi vlogo GD ECHO in s tem omogoči dodatno izboljšanje usklajevanja in
odzivnih zmogljivosti, ki omogočajo zadovoljevanje potreb žrtev humanitarnih nesreč v prihodnosti, ter
nameni ustrezno pozornost vidiku povezovanja kratkoročne humanitarne pomoči z dolgoročnoobnovo in sanacijo; ugotavlja, da sta trenutno obe stopnji razdeljeni med različne generalne direktorate,postopke in pooblastila;
218. vztraja na načelu dobrega finan čnega poslovodenja in meni, da je zagotavljanje podrobnih finančnih
informacij nujno za učinkovitej še spremljanje izvajanja projektov;
219. opozarja na priporočilo Rač unskega sodišča, v skladu s katerim bi moral GD ECHO okrepiti svoj sistem
spremljanja;
220. je seznanjen z dejstvom, da se v izjemnih razmerah ni mogoče izogniti zvišanju stroškov za blago in
delo; vseeno poziva Komisijo, da preuči ukrepe za čim boljši nadzor in spremljanje stroškov;
221. izraža zaskrbljenost nad tekmovalnostjo donatorjev humanitarne pomoči za oglaševanje njihovih
blagovnih znamk in povečanje prepoznavnosti pri humanitarnih nesrečah, ki so medijsko zeloodmevne, saj to negativno vpliva na usklajevanje humanitarne pomoči in na predstavo, ki jo imajoo tovrstni pomoči žrtve teh nesreč;
222. poziva Evropsko komisijo, da jasno opredeli pojem NVO;
Posebno poročilo št. 4/2006 o naložbenih projektih programa PHARE v Bolgariji in Romuniji
223. obžaluje prakso Komisije, ki za nekatere projekte, financirane iz programa Phare, ni vnaprej dokazala, da
so potrebni, in je s tem kršila načela zakonitosti in pravilnosti;
224. poziva Komisijo, da bolgarske in romunske oblasti pritegne k sodelovanju, da se natančneje določijo
potrebe in zmogljivosti omenjenih držav ter prednostne naloge in cilji, ki jih je treba uresničiti;
225. ugotavlja, da so kljub nekaterim ukrepom, ki so bili sprejeti za rešitev problema v zvezi z nezadostno
upravljavsko sposobnostjo in napakam pri pogodbenem pravu ter za zagotovitev izpolnitve zahtevv zvezi s sofinanciranjem, še vedno potrebna nadaljnja prizadevanja;
226. poziva Komisijo, da nameni posebno pozornost vzpostavljanju upravnih struktur in informacijskih
sistemov v Romuniji in Bolgariji, ki bodo omogočali dobro gospodarjenje z evropskimi sredstvi ter
kontrolo, in da nadzira reorganizacijo upravnih organov, odgovornih za investiranje sredstev;
227. poziva Komisijo, da zagotovi jasne podatke o potekajočih projektih in programih ter o splošni
usposobljenosti romunske in bolgarske uprave za samostojno upravljanje in upravni nadzor ter dapoveča odprtost in preglednost porabe sredstev in sprejemanja odločitev v zvezi z njo;
228. poziva Komisijo, da pridobi neodvisno mnenje o tem, ali so romunske in bolgarske oblasti sposobne
pravilno in gospodarno upravljati z sredstvi Skupnosti;
Posebno poročilo št. 6/2006 o okoljskih vidikih razvojnega sodelovanja Komisije
229. poziva Komisijo na podlagi nove razvojne politike, ki je bila podpisana decembra 2005, naj za svoje
razvojno sodelovanje vpelje celovito okoljsko strategijo;15.7.2008 SL Uradni list Evropske unije L 187/49
230. meni, da bi morala taka strategija poleg priznavanja pomena vključevanja okolja v vse razvojne
programe in projekte, okolje tudi upoštevati kot prednostno področje izdatkov;
231. meni, da bi moralo biti usposabljanje na področju vključevanja okolja za uradnike na delovnih mestih
v ključnih sektorjih obvezno; poziva Komisijo, naj čim prej zaključi s pripravo priročnika o vključevanju
okolja;
232. poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo ustrezno notranje znanje in izkušnje o okolju ter jasni postopki
vključevanja okolja opredeljeni in se bodo upoštevali;
233. poziva Komisijo, naj širše uporablja priznano znanje in izkušnje upravljanja nacionalnih pomoči držav
članic in zasebnih podjetij, ki imajo vpeljane izkušnje kot partnerji upravljanja nacionalnih pomoči privodenju okoljskih projektov v okviru nacionalnih razvojnih programov;
234. vztraja, da se morajo projekti načrtovati na podlagi podrobnih specifikacij z jasno določenimi cilji, da se
zaposli zunanje opazovalce za vrednotenje stopnje uspešnosti posameznega projekta in se jasnoopredeli posamezne napake ali pomanjkljivosti;
Posebno poročilo št. 7/2006 o naložbah v razvoj podeželja: Ali uspešno rešujejo težave
podeželskih območij?
235. pozdravlja objavo poročila in odločno poziva Komisijo, da zlasti pri odobravanju nacionalnih
programov upošteva pomanjkljivosti, ki so opredeljene v poročilu in niso obravnavane v novi Uredbi zarazvoj podeželja ali v podrobnih pravilih o uporabi;
236. Komisijo še zlasti poziva, da določi jasnejše strategije v zvezi s posebnimi cilji in da si ob tesnem
sodelovanju z državami članicami prizadeva za natančnejšo opredelitev ciljev, upravičencev in območij
za boljšo izbiro najprimernejših projektov, ter da obravnavane vidike vključi v programske dokumenteza obdobje 2007–2013;
237. meni, da bi nekoliko daljši časovni okvir Komisije za odobritev nacionalnih programov lahko prispeval
k natančnejši analizi teh programov, saj bo kakovost nacionalnih programov pomembno vplivala na to,ali je dodeljevanje sredstev upravi čencem in območjem, ki pomoč najbolj potrebujejo, nedvomno
upravi čeno, ter na merjenje učinkovitosti naložbenih ukrepov v prihodnje;
238. ponovno poudarja, da pripisuje velik pomen učinkoviti in odgovorni porabi proračuna EU ter
spoštovanju načela, da se z javnimi sredstvi ne sme financirati pobud, ki jih ni mogoče ustreznopreveriti; meni, da je v tem okviru ključnega pomena, da se v nacionalnih programih določijo jasni ciljiin oblikujejo jasne strategije;
239. meni, da bi se doseganje dvojne razsežnosti (strukturne in kmetijske) ciljev naložbenih ukrepov moralo
izvajati z natančno uravnoteženim področnim (za kmetijstvo) in ozemeljskim pristopom (zagospodarsko in socialno kohezijo);
240. ker je drugi steber SKP nepogrešljivo orodje za nadaljnji razvoj podeželskih območij v EU, poziva
Komisijo, da spodbudi države članice k preučitvi ključnih dejavnikov za uspeh naložbenih projektov in
k razširjanju primerov dobre prakse;
241. spodbuja Komisijo, da ob tesnem sodelovanju z državami članicami izboljša sisteme za spremljanje in
ocenjevanje, na primer z razvojem ustreznih kazalcev kakovosti, ki bodo državam članicam in Komisiji
omogočili, da ocenijo, ali so bili ukrepi učinkoviti in kateri cilji so bili doseženi;L 187/50 SL Uradni list Evropske unije 15.7.2008
242. pozdravlja dejstvo, da je razprava o tem posebnem poročilu potekala isto časno kot prva uvodna
predstavitev predloga Komisije o reformi v sektorju sadja in zelenjave, ki naj bi začel veljati od leta 2008dalje;
Posebno poročilo št. 8/2006 „Uspešna rast? Uspešnost podpore Evropske unije za proizvajalce
sadja in zelenjave“
243. ponovno poudarja svojo zavezanost podpori Skupnosti za sektor sadja in zelenjave v EU, ki je potrebna,
da bi postal bolj trajnostno usmerjen in konkurenčen;
244. poudarja, da so organizacije proizvajalcev temelj skupne ureditve trga za sadje in zelenjavo, zato podpira
Komisijo, ki spodbuja in podpira pridelovalce, da vzpostavijo organizacije proizvajalcev;
245. izraža svojo podporo odpravljanju intervencijskih ukrepov, kot sta npr. umik ali podpora predelanih
proizvodov, ker meni, da nasprotujejo ciljem sektorja sadja in zelenjave;
246. meni, da so sistemi podpore za operativne programe za organizacije proizvajalcev sadja in zelenjave, ki
so naravnani proti intervencijskim ukrepom, veliko obetavnejši;
247. je seznanjen z ocenjevalno študijo, predvideno v letu 2009, in jo pozdravlja ter poziva Komisijo, da za
sektor sadja in zelenjave vzpostavi ustrezen mehanizem za spremljanje in nadzor, ki bo zagotavljalspoštovanje načela dobrega finan čnega poslovodenja;
248. pozdravlja izjavo Komisije, da bo izboljšala svoje zmožnosti za zbiranje podatkov in razvila ustrezne
kazalnike kakovosti ter količinske kazalnike za opredelitev uspešnosti in učinkovitosti; meni, da bi tikazalniki morali bolje obravnavati celovitejše koristi programov, ki bi jih morali spremljati na višjiagregacijski ravni; nadalje predlaga, naj Komisija čim prej pregleda ustreznost in natančnost obstoječih
kazalnikov in statistik;
249. se strinja s Sodiščem, da je treba obstoječi sistem natančno pregledati zaradi izboljšanja njegove
učinkovitosti in uspešnosti; zato poziva Komisijo in države članice k natančnemu spremljanju ter
povečanju učinkovitosti in uspešnosti sistema operativnih programov proizvajalcev, k preučevanjudejavnikov, ki so prispevali k uspešnejšim rezultatom, in na osnovi tega k pripravi zaključkov, ki bodoomogočili boljše izvajanje na ravni držav članic, zlasti v manj učinkovito organiziranih regijah;
250. zato zaradi povečanja preglednosti in zmanjšanja upravnih stroškov za plačilne programe podpira
priporočila Sodišča, ki priporoča pojasnjevanje in poenostavljanje meril o upravi čenosti;
251. poziva Komisijo, da uskladi postopke za dodeljevanje pomoči in pravila s tistimi, ki veljajo za Sklad za
razvoj podeželja, da bi razjasnili, kdaj se postopki in pravila lahko medsebojno dopolnjujejo in kdaj seizključujejo;
252. poziva Komisijo, naj natančno spremlja in nadzira izvajanje programa v novih državah članicah;
Posebno poročilo št. 9/2006 o odhodkih Komisije, Parlamenta in Sveta za prevajanje
253. poudarja, da predstavljajo celotni stroški jezikovnih služb evropskih institucij za prevajanje in
tolmačenje komaj 1 % celotnega proračuna EU;15.7.2008 SL Uradni list Evropske unije L 187/51
254. je presenečen, da institucije do sedaj niso izračunale niti svojih celotnih stroškov prevajanja (24) niti
svojih stroškov na stran; ugotavlja, da je v letu 2005 Komisija prevedla 1 324 000 strani(1 450 prevajalcev), Parlament 1 080 000 strani (550 prevajalcev) in Svet 475 000 strani (660prevajalcev); nadalje ugotavlja, da je Sodišče izračunalo celotne stroške prevajanja v letu 2003 v višini414 200 000 EUR, od tega 214 800 000 za Komisijo, 99 000 000 za Parlament in 100 400 000 zaSvet; ugotavlja, da so v istem letu znašali povprečni stroški prevajanja na stran 166,37 EUR: 150,2 EURza Komisijo, 149,7 EUR za Parlament in 251,8 EUR za Svet;
255. meni, da bi morale institucije sprejeti ustrezne ukrepe za povečanje produktivnosti prevajalskih služb EU
v primerjavi z zasebnim sektorjem;
256. zahteva pojasnilo, zakaj so cene svobodnih prevajalcev, ki opravljajo storitve za Parlament, v povprečju
za 12 % višje od cen svobodnih prevajalcev Komisije;
257. pozdravlja, da sta po pridružitvi novih desetih držav članic Komisija in Svet uspela omejiti povečanje
obsega prevajanja in tako preprečila povečanje stroškov;
258. meni, da bi morale vse tri institucije določiti stroške prevajanja na letni osnovi, pri čemer bi uporabile
ista merila in načine izračuna; meni, da bilo treba tako izračunane podatke uporabiti ne le zaproračunske namene, ampak tudi za osveščanje uporabnikov;
259. pozdravlja pripravljenost Komisije, da za leto 2006 preuči postopek odobritve in preverjanja zahtevkov
za prevod; prav tako pozdravlja, da je Svet v letu 2003 uvedel seznam osrednjih dokumentov in takoomejil prevajanje drugih besedil;
260. priporoča, da se v večji meri omeji dolžina prevodov in pisnih povzetkov;
261. spodbuja parlamentarne odbore in delegacije, da besedila zagotavljajo le v jezikih članov odbora in
njihovih namestnikov; predlaga, da bi se lahko druge jezikovne različice zagotovile na posebno zahtevo;
262. na splošno meni, da morajo institucije sprejeti potrebne ukrepe za zagotavljanje visoke kakovosti
prevodov; zato meni, da bi morali Svet, Parlament in Komisija pravočasno za postopek razrešnice zaleto 2006 poročati Sodišču in Odboru za proračunski nadzor o ukrepih, ki so jih sprejeli za spremlja-nje in izboljšanje kakovosti prevodov;
263. meni, da bi morale institucije še izboljšati informacije, ki so na voljo vodstvu za spremljanje
prevajalskega procesa, in pri tem upoštevati kazalnike uspešnosti, ki jih predlaga Sodišče (
25);
264. meni, da bi morali Svet, Parlament in Komisija učinkovito in uspešno uporabljati notranje in zunanje
vire, kot so podatkovne zbirke, računalniško podprto prevajanje, delo na daljavo in oddaja prevodovzunanjim izvajalcem;
265. meni, da bi morala vsaka institucija pred oddajo prevodov zunanjim izvajalcem preveriti proste
prevajalske zmogljivosti v drugih dveh institucijah;
Posebno poročilo št. 10/2006 o naknadnem vrednotenju programov za Cilj 1 in Cilj 3 za
obdobje 1994–1999 (strukturni skladi)
266. poziva Komisijo, naj dokaže, v kakšnem obsegu je bila metodologija predhodnega, vmesnega in
naknadnega vrednotenja konsolidirana, da bi se, kolikor je mogoče, izognili logičnim napakam, kot je
bilo ugotovljeno v posebnem poročilu Sodišča, pri izvajanju naknadnega vrednotenja za obdobje2000–2006;L 187/52 SL Uradni list Evropske unije 15.7.2008
(24) Sodišče je celotne stroške opredelilo kot vse stroške, povezane s prevajalci, tajniki, vodstvom, uslužbenci prevajalske
službe, enoto za načrtovanje, poslopji, informacijsko tehnologijo in upravljanjem človeških virov (npr. usposabljanje).
(25) Glej točki 53 in 88 poročila Sodišča.
267. predlaga, naj se glede skupnih točk metod vrednotenja poveča sodelovanje med GD REGIO in GD EMPL;
268. ugotavlja, da metodologija sedanje uporabe modela HERMIN povzroča velike te žave; je zaskrbljen, ker
sedanja metodologija za nekatera gospodarstva, na primer turizem, ne omogoča, da bi se dovoljupošteval pomen storitvenega sektorja; je zaskrbljen, da bodo zaradi posebnih okoliščin novih tržnihgospodarstev hude te žave pri vrednotenju strukturnih skladov v državah, ki so postale članice Evropske
unije v letu 2004; zahteva, naj Komisija pred začetkom vrednotenja proračunskega obdobja 2000–2006dokaže, v kakšnem obsegu je spremenila metodologijo, da bi upoštevala to kritiko;
269. prav tako zahteva, naj se metodologiji dodajo dopolnila za merjenje mikroekonomskih učinkov; meni,
da so zasebne naložbe pomembne za dolgoročni vpliv strukturnih skladov in za ustvarjanje delovnihmest; zahteva, naj se jih upošteva pri naknadnem izvajanju v obdobju 2000–2006;
270. v skrbi za zagotovitev skladnega pristopa zahteva, da se pri vrednotenju strukturnih skladov na splošno
upoštevajo zaključki posebnega poročila Sodišča pri predhodnem, vmesnem in naknadnem vrednotenjuprogramskih obdobij 2000–2006, 2007–2013 in naslednjih obdobij;
271. podpira zamisel, da bi bilo treba vrednotenje strukturnih skladov upoštevati kot stalen proces, ki se
stalno oskrbuje z zaključki posameznih opravljenih predhodnih, vmesnih in naknadnih vrednotenj;zahteva, naj so pri vrednotenju v ta proces vključene države članice, in poziva Komisijo, naj v najkrajšem
možnem času dokaže, kako bo te zamisli uresničila;
272. meni, da bi morala prihodnja ocenjevanja za ponazoritev evropske dodane vrednosti strukturnih
skladov javnosti poudariti tudi posredne učinke strukturnih skladov;
273. poziva Komisijo, da v povezavi z usmerjevalno skupino za naknadno vrednotenje obdobja 2000–2006
preuči možnosti za okrepljeno sodelovanje z univerzami (za vključitev mnenj zunanjih strokovnjakov)v obliki partnerstev s specializiranimi inštituti in študijami o specifičnih temah;
274. meni, da bi takšno sodelovanje omogočilo natančnejše ocenjevanje in v večji meri izkoristilo potencial
strukturnih skladov; poziva Komisijo, da sledi temu pristopu in oblikuje model za ocenjevanjeekonomske, socialne in teritorialne kohezije, specifičen za Evropo, ki bi ga bilo mogoče uporabiti tudiv svetovnem merilu.15.7.2008 SL Uradni list Evropske unije L 187/53