SL

Bruselj, 16.7.2009

COM(2009) 363 konč.

2009/ 0108 (COD)

Predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o ukrepih za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe s plinom

in o razveljavitvi Direktive 2004/67/ES

{SEC(2009) 977}

{SEC(2009) 978}

{SEC(2009) 979}

{SEC(2009) 980}

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. Ozadje predloga

Komisija predlaga uredbo, ki bo razveljavila obstoječo Direktivo 2004/67/ES o ukrepih za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe z zemeljskim plinom [1]. Navedena direktiva zaradi vedno večje odvisnosti od uvoza in bolj tveganih oskrbe in tranzita v tretjih državah ter povečanega pretoka plina in razvoja notranjega trga s plinom v Skupnosti ni več ustrezna.

Evropski svet in Evropski parlament sta v odziv na rusko-ukrajinsko krizo januarja 2009, ki je povzročila motnje v oskrbi Skupnosti s plinom preko Ukrajine, kakršnih v preteklosti še ni bilo, pozvala k pospešitvi revizije obstoječe direktive. Ponovnih večjih motenj v oskrbi s plinom ni mogoče izključiti in lahko do njih pride že v bližnji prihodnosti. Skupnost se mora zato pripraviti za morebitne prihodnje motnje v oskrbi s plinom.

Januarska kriza je pokazala na potrebo po tem, da se kratkoročno jasneje določijo vloge plinskega sektorja, držav članic in institucij Skupnosti pri obravnavanju motenj v oskrbi s plinom in dolgoročno zagotovi potrebna infrastruktura. Nauk krize je, da so ukrepi dosledni in učinkoviti le, če so izoblikovani dovolj zgodaj in usklajeni na ravni Skupnosti.

Predlog uredbe je v skladu s cilji Unije, zlasti s ciljem vzpostavitve delujočega notranjega trga s plinom in zanesljivosti oskrbe z energijo.

2. Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi in ocena učinka

Javna posvetovanja

Komisija je 13. novembra 2008 objavila sporočilo o izvajanju obstoječe direktive – COM(2008) 769. Objavi sporočila je med novembrom 2008 in marcem 2009 sledilo javno posvetovanje zainteresiranih strani (države članice, sektor, regulatorji in državljani). Podrobnejša posvetovanja o revidirani zakonodaji za zanesljivost oskrbe s plinom so potekala tudi 23. februarja, 2. aprila in 13. maja na sestankih koordinacijske skupine za plin, ki združuje predstavnike držav članic, plinskega sektorja in odjemalcev preko evropskih združenj (Eurogas, OGP, GIE, IFIEC, BEUC, Eurelectric). Države članice so svoja mnenja izrazile na Svetu za energijo 12. januarja in 19. februarja 2009, več držav članic pa je Komisiji nato poslalo tudi pisne pripombe.

Ocena učinka

Ocena učinka je proučila pet možnih načinov ukrepanja: 1) brez novih ukrepov na ravni Skupnosti; 2) boljše izvajanje Direktive 2004/67/ES; 3) prostovoljno ukrepanje sektorja; 4) revizija direktive; 5) nova uredba.

Za možnosti 1 in 2 je Komisija izvedla oceno izvajanja obstoječe direktive. Ugotovitev ocene je, da obstoječa direktiva zaradi vedno večje odvisnosti od uvoza ter bolj tveganih oskrbe in tranzita v tretjih državah ter povečanega pretoka plina in razvoja notranjega trga s plinom v Skupnosti ni več ustrezna. Velika pomanjkljivost možnosti 3 je, da prostovoljni pristop ne more zagotoviti usklajenega sodelovanja vseh vključenih strani. Poleg tega niso nujno tržne sile tiste, ki zagotavljajo dodatne zmogljivosti za zanesljivost oskrbe. Glede možnosti 4 in 5 (izbira pravnega instrumenta) Komisija meni, da je uredba primernejši instrument od direktive, saj: uredbo neposredno uporabljajo pristojni organi v državi članici, podjetja plinskega gospodarstva in odjemalci; ne zahteva dolgotrajnega postopka prenosa v nacionalno zakonodajo; zagotavlja jasnost in usklajenost standardov in obveznosti v celotni Skupnosti ter neposredno določa vključenost institucij Skupnosti.

3. Pravni elementi predloga

Pravna podlaga

Pravna podlaga predloga je člen 95 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti. Glavni cilj predloga je povečati zanesljivost oskrbe s plinom z oblikovanjem spodbud za naložbe v medsebojne povezave, potrebne za dosego kazalca N-1, ter v preusmeritev sedanjih tokov plina. Medsebojne povezave so potrebne tudi za pravilno delovanje notranjega trga s plinom.

Uredba zlasti poudarja vlogo notranjega trga s plinom pri zagotavljanju zanesljivosti oskrbe s plinom. Cilj določb je podjetjem plinskega gospodarstva omogočiti, da svoje odjemalce v Skupnosti kar najdlje in brez omejitev na nacionalni ravni oskrbujejo s plinom. Uredba omogoča uporabo netržnih ukrepov, o katerih kot zadnji možni rešitvi v izrednih razmerah odloča pristojni organ, potem ko so bili vsi tržni ukrepi izčrpani in podjetja plinskega gospodarstva ne morejo več obvladovati motenj v oskrbi. Komisija ima tudi večjo vlogo pri zagotavljanju, da notranji trg deluje najdlje, kot je mogoče, in da so ukrepi na nacionalni ravni v skladu s tem načelom.

Načelo subsidiarnosti

Namen predloga je okrepiti zanesljivost oskrbe s plinom v Skupnosti. V okviru vzpostavitve notranjega trga z energijo in kot so pokazale motnje v oskrbi s plinom januarja 2009, je zanesljivost oskrbe s plinom vprašanje, pri katerem postaja dimenzija Skupnosti vedno bolj pomembna, zato upravičuje vključenost institucij Skupnosti in zlasti Komisije. Kadar se v Skupnosti pojavijo izredne razmere, je Komisija v najboljšem položaju, da usklajuje ukrepe pristojnih organov držav članic in omogoča boljši dialog s tretjimi državami. Za preprečevanje motenj v oskrbi s plinom in pripravo nanje je najboljše jamstvo za zanesljivost oskrbe obsežen, dobro povezan in konkurenčen notranji trg, ki ponuja raznolike vire in poti oskrbe ter ki razprši vpliv, ki ga imajo motnje v oskrbi na posamezne države članice ali dobavitelje.

Načelo sorazmernosti

Predlog je v skladu z načelom sorazmernosti in ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje zastavljenih ciljev. Države članice bodo še naprej odgovorne za zanesljivost oskrbe in bodo ob upoštevanju nacionalnih posebnosti v plinskem sektorju v veliki meri fleksibilne pri izbiri ureditev in instrumentov za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe.

4. Proračunske posledice

Predlog bo imel omejen vpliv na proračun Skupnosti, zlasti za kritje stroškov srečanj koordinacijske skupine za plin in v primeru vključitve skupine za spremljanje stroškov njenega delovanja; skupina lahko sodeluje pri spremljanju pretoka plina znotraj in zunaj Skupnosti in poroča o tem. Misije izven Skupnosti v času krize so upravičene do sredstev instrumenta za stabilnost.

2009/xxxx (COD)

Predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o ukrepih za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe s plinom

in o razveljavitvi Direktive 2004/67/ES

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 95 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije [2],

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora [3],

ob upoštevanju mnenja Odbora regij [4],

v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe [5],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Zemeljski plin (v nadaljnjem besedilu: plin) je bistveni element oskrbe z energijo v Skupnosti, saj predstavlja četrtino primarne oskrbe z energijo in se v glavnem uporablja pri proizvodnji energije, ogrevanju, kot surovina v industriji in gorivo v prometu.

(2) Poraba plina se je v Evropi v zadnjih desetih letih hitro povečevala. Ob zmanjšani domači proizvodnji se je uvoz še hitreje povečeval, s čimer je postala odvisnost od uvoza večja in vidik zanesljivosti oskrbe pomembnejši.

(3) Z Direktivo Sveta 2004/67/ES je bil na ravni Skupnosti prvič vzpostavljen pravni okvir, da se zagotovi zanesljivost oskrbe z zemeljskim plinom in prispeva k pravilnemu delovanju notranjega trga s plinom, in sicer tudi v primeru motenj v oskrbi. Z direktivo je bila vzpostavljena koordinacijska skupina za plin, ki je koristna pri izmenjavi informacij in določanju skupnih ukrepov držav članic, Komisije, plinskega sektorja in odjemalcev. Mreža korespondentov za zanesljivo oskrbo z energijo (Network of Energy Security Correspondents, NESCO), ki jo je potrdil Evropski svet decembra 2006, je izboljšala zmogljivosti za zbiranje informacij in je zagotovila zgodnja opozorila glede možnih nevarnosti za zanesljivost oskrbe z energijo. Nova zakonodaja o notranjem trgu z energijo, ki jo je Svet sprejel junija 2009, predstavlja pomemben korak k dokončnemu oblikovanju notranjega trga z energijo, njen nedvoumni cilj pa je povečati zanesljivost oskrbe z energijo v Skupnosti.

(4) Vendar pa veljavni ukrepi glede zanesljivosti oskrbe s plinom, ki so bili sprejeti na ravni Skupnosti, državam članicam puščajo veliko manevrskega prostora pri izbiri ukrepov. Kadar je zanesljivost oskrbe države članice ogrožena, obstaja jasno tveganje, da ukrepi, ki jih država članica razvije enostransko, lahko ogrozijo pravilno delovanje notranjega trga s plinom. Nedavne izkušnje so pokazale, da takšno tveganje dejansko obstaja. Da bi omogočili delovanje notranjega trga s plinom tudi v primeru pomanjkanja zalog, mora biti odgovor v primeru krize pri oskrbi s plinom bolj usklajen tako glede preventivnih ukrepov kot odziva na dejanske motnje v oskrbi.

(5) Plinovodi in plinski viri Skupnosti bi morali podpirati zanesljivost oskrbe Skupnosti kot celote in vsake države članice posebej. Zanesljivost oskrbe bo v prihodnosti odvisna od tega, v kakšno smer se bo razvilo razmerje med gorivi, od razvoja proizvodnje v Skupnosti in tretjih državah, ki oskrbujejo Skupnost, od naložb v skladiščne zmogljivosti in plinovode znotraj in zunaj Skupnosti, vključno z zmogljivostmi za utekočinjen zemeljski plin.

(6) Velika motnja v oskrbi Skupnosti s plinom lahko vpliva na vse države članice in podpisnice Pogodbe o energetski skupnosti ter povzroči veliko gospodarsko škodo v celotni Skupnosti. Motnja v oskrbi s plinom ima lahko tudi resne družbene posledice in zlasti prizadene ranljive skupine odjemalcev.

(7) Poročilo iz decembra 2008 o izvajanju evropske varnostne strategije izpostavlja vse večjo odvisnost od energije iz uvoza, kar je veliko dodatno tveganje za zanesljivost oskrbe Skupnosti z energijo, in poudarja, da je zanesljivost oskrbe z energijo nov izziv za politiko varnosti. Notranji trg s plinom je osnovni element povečanja zanesljivosti oskrbe z energijo v Skupnosti in zmanjšanja škodljivih učinkov motenj v oskrbi, ki so jim izpostavljene posamezne države članice.

(8) Odpoved največje in edine infrastrukture ali vira oskrbe s plinom, tako imenovano načelo N-1, je realna možnost. Če odpoved take infrastrukture ali vira oskrbe vzamemo za referenco pri tem, kaj bi morale biti države članice sposobne nadomestiti, je to dobra začetna točka za zagotavljanje njihove zanesljivosti oskrbe s plinom.

(9) Primerna plinska infrastruktura v državi članici in celotni Skupnosti je bistvenega pomena pri odpravi prekinitev v oskrbi. Skupna minimalna merila glede zanesljivosti oskrbe s plinom morajo zagotoviti enakovredne pogoje za zanesljivost oskrbe s plinom in oblikovati pomembne spodbude za izgradnjo potrebne infrastrukture in izboljšanje pripravljenosti v primeru krize. Ukrepi na strani povpraševanja, kot je zamenjava vrste goriva, imajo lahko pomembno vlogo pri zagotavljanju zanesljivosti oskrbe z energijo, če jih je v primeru motnje v oskrbi mogoče začeti hitro izvajati in znatno zmanjšati povpraševanje.

(10) Izrazito je treba spodbujati naložbe v nove plinske infrastrukture. Te morajo povečati zanesljivost oskrbe s plinom in hkrati zagotoviti pravilno delovanje notranjega trga z zemeljskim plinom. Kadar je narava naložbe v infrastrukturo čezmejna, se morata Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev (Agency for the Cooperation of Energy Regulators, ACER), ustanovljena z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. .../…, in Evropsko omrežje upravljavcev prenosnih omrežij za plin (European Network of Transmission System Operators for Gas, ENTSO-G) intenzivno vključiti, da se bolje upoštevajo čezmejni dejavniki.

(11) Državam članicam so na voljo različna sredstva Skupnosti za financiranje potrebnih naložb v domačo proizvodnjo in infrastrukture, zlasti posojila in jamstva Evropske investicijske banke ali sredstva regionalnih, strukturnih ali kohezijskih skladov. Evropska investicijska banka in zunanji instrumenti Skupnosti, kot so ENPI, IPA in DCI, lahko prav tako financirajo ukrepe v tretjih državah, namenjene izboljšanju zanesljivosti oskrbe s plinom .

(12) Uredba mora podjetjem plinskega gospodarstva in odjemalcem omogočiti, da se lahko ob soočanju z motnjami kar najdlje zanesejo na tržne mehanizme. Prav tako mora določiti ukrepe za izredne razmere, ki se uporabijo, ko se trgi niso več sposobni učinkovito soočiti z motnjami v oskrbi s plinom. Tudi v izrednih razmerah morajo imeti tržni mehanizmi prednost pri blaženju učinkov motenj v oskrbi.

(13) Po sprejetju tretjega svežnja o notranjem energetskem trgu [6] se bodo v sektorju plina uporabljale nove določbe, ki bodo jasno opredelile vloge in odgovornosti držav članic, regulatorjev, upravljavcev prenosnega omrežja in ACER ter izboljšale transparentnost trga, kar bo pozitivno vplivalo na njegovo dobro delovanje in zanesljivost oskrbe.

(14) Dokončno oblikovanje notranjega trga s plinom in učinkovita konkurenca znotraj tega trga Skupnosti zagotavljata najvišjo stopnjo zanesljivosti oskrbe za vse države članice, pod pogojem, da v primeru motenj v oskrbi, ki prizadenejo del Skupnosti, trg ne glede na vzrok motnje v polnosti deluje. Zato je potreben celovit in učinkovit skupni pristop k zanesljivosti oskrbe, zlasti preko transparentnih in nediskriminatornih politik, ki so v skladu s tržnimi zahtevami, pri čemer se je treba izogibati tržnim motnjam in oviram pri odzivih trga na motnje.

(15) Natančna opredelitev vlog in odgovornosti podjetij plinskega gospodarstva in pristojnih organov je zato bistvenega pomena pri ohranjanju dobro delujočega notranjega trga, zlasti v primeru motenj v oskrbi in v kriznih situacijah.

(16) Treba je opredeliti dovolj usklajene standarde za zagotavljanje oskrbe, ki bodo primerni vsaj za situacijo, do kakršne je prišlo januarja 2009, ob upoštevanju razlik med državami članicami, vendar brez nerazumnih in nesorazmernih obremenitev podjetij plinskega gospodarstva, vključno z novimi in malimi podjetji.

(17) Za dobro delovanje trga je bistvenega pomena, da podjetja plinskega gospodarstva pravočasno izvedejo naložbe v domačo proizvodnjo in infrastrukture, kot so medsebojne povezave, oprema, ki omogoča dvosmerni pretok po plinovodih, skladiščenje in obrati za UZP za ponovno uplinjanje, pri čemer je treba upoštevati možne motnje v oskrbi, do kakršne je prišlo januarja 2009.

(18) Pomembno je ohraniti oskrbo s plinom, zlasti kar zadeva gospodinjstva in ostale zaščitene odjemalce, kot so šole in bolnišnice, kadar jih trg ne more več oskrbovati s plinom. Bistveno je ukrepe, ki jih je treba v primeru krize izvajati, določiti še pred nastankom kakršne koli krize.

(19) Na voljo je veliko instrumentov za izpolnitev zahtev o zanesljivosti oskrbe. Te instrumente je treba glede na potrebe uporabiti na nacionalni ali regionalni ravni ali na ravni Skupnosti, da se zagotovijo usklajeni in stroškovno učinkoviti rezultati.

(20) Vidiki zanesljivosti oskrbe dolgoročnega načrtovanja naložb v zadostne čezmejne zmogljivosti in druge infrastrukture, ki zagotavljajo dolgoročno zmogljivost sistema, da zagotovi zanesljivost oskrbe in zadovolji razumne potrebe, so predmet Direktive Evropskega parlamenta in Sveta …/…/ES [o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom in o razveljavitvi Direktive 2003/55/ES] [7]. Za izpolnitev standardov zanesljivosti oskrbe bo morda potrebno prehodno obdobje za izvedbo potrebnih naložb. Desetletni načrt razvoja omrežja, ki ga je oblikoval ENTSO-G in ga nadzoruje ACER, je temeljno orodje za določanje naložb, ki so potrebne na ravni Skupnosti.

(21) ENTSO-G in ACER morata biti kot člana koordinacijske skupino za plin v celoti vključena v postopek sodelovanja in posvetovanj na ravni Skupnosti.

(22) Da se zagotovi najvišja stopnja pripravljenosti v primeru motenj v oskrbi, morajo podjetja plinskega gospodarstva skupaj s pristojnimi organi oblikovati načrte za izredne razmere. Takšni načrti morajo biti medsebojno usklajeni. Vsebina mora upoštevati najboljše prakse že obstoječih načrtov ter mora jasno določiti vloge in odgovornosti vseh zadevnih podjetij plinskega gospodarstva in pristojnih organov. Kjer je možno in potrebno, je treba na regionalni ravni oblikovati skupne načrte za izredne razmere.

(23) Da se okrepi solidarnost med državami članicami v primeru izrednih razmer na ravni Skupnosti in zlasti v podporo državam članicam z manj ugodnimi geografskimi in geološkimi pogoji, morajo države članice razviti posebne solidarnostne ukrepe, vključno s trgovinskimi sporazumi med podjetji plinskega gospodarstva, mehanizmi kompenzacij, povečanim izvozom plina ali povečano sprostitvijo zalog. Solidarnostni ukrepi so zlasti primerni med državami članicami, za katere Komisija priporoča vzpostavitev skupnih načrtov preventivnih ukrepov ali načrtov za izredne razmere na regionalni ravni.

(24) Evropska solidarnost mora biti po potrebi izražena tudi s pomočjo civilne zaščite, ki jo zagotovijo Skupnost in njene države članice. Takšno pomoč je treba spodbujati in usklajevati z mehanizmom Skupnosti na področju civilne zaščite, vzpostavljenim z Odločbo Sveta 2007/779/EC, Euratom [8].

(25) Uredba ne vpliva na suverene pravice držav članic nad lastnimi naravnimi viri.

(26) Direktiva Sveta 2008/114/ES z dne 8. decembra 2008 o ugotavljanju in določanju evropske kritične infrastrukture ter o oceni potrebe za izboljšanje njene zaščite [9] določa postopek, katerega cilj je v Skupnosti okrepiti varnost določenih kritičnih evropskih infrastruktur, vključno z nekaterimi plinskimi infrastrukturami. Direktiva 2008/114/ES skupaj s to uredbo prispeva k oblikovanju celovitega pristopa k zanesljivosti oskrbe z energijo v Skupnosti.

(27) Načrte za izredne razmere je treba redno posodabljati in jih objaviti. Pregledati jih morajo strokovnjaki, treba jih je tudi testirati.

(28) Koordinacijska skupina za plin, vzpostavljena z Direktivo 2004/67/ES z dne 26. aprila 2004 o ukrepih za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe z zemeljskim plinom [10], mora Komisiji svetovati glede lažjega usklajevanja ukrepov za zanesljivost oskrbe v primeru izrednih razmer na ravni Skupnosti. Nadzorovati mora tudi zadostnost in primernost ukrepov, ki jih je treba sprejeti v skladu s to uredbo.

(29) Cilj uredbe je omogočiti podjetjem plinskega gospodarstva in pristojnim organom držav članic, da ob motnjah v oskrbi kar najdlje zagotavljajo učinkovito delovanje notranjega trga s plinom, dokler pristojni organi ne sprejmejo ukrepov za rešitev situacije, v kateri trg ne more več zagotoviti potrebnih zalog plina. Takšni izredni ukrepi morajo biti v celoti skladni s pravili Skupnosti in je o njih treba obvestiti Komisijo.

(30) Ker je oskrba s plinom iz tretjih držav bistvena za zanesljivost oskrbe Skupnosti s plinom, mora Komisija usklajevati ukrepe, vezane na tretje države, ter z državami proizvajalkami in tranzitnimi državami najti ureditev za obvladovanje krizne situacije in zagotoviti stabilen dotok plina v Skupnost. Komisija mora imeti možnost, da v spremljanje pretoka plina v krizni situaciji v Skupnosti in po posvetovanju z vpletenimi tretjimi državami članicami tudi izven Skupnosti vključi skupino za spremljanje in da, če krizo povzročijo težave v tretji državi, prevzame vlogo posredovanja in spodbujanja.

(31) Februarja 2009 je Svet za energijo sklenil, da je treba povečati transparentnost in zanesljivost, in sicer s smiselno izmenjavo informacij med Komisijo in državami članicami o odnosih s tretjimi državami na področju energije, vključno z dolgoročno ureditvijo oskrbe, pri čemer pa je treba zaščititi poslovno občutljive informacije.

(32) Ker države članice same ne morejo doseči ciljev ukrepa za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe s plinom v Skupnosti in jih zaradi obsega ali učinkov ukrepov laže doseže Skupnost, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za dosego navedenih ciljev.

(33) Direktivo 2004/67/ES je treba razveljaviti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vsebina

Ta uredba določa ukrepe za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe s plinom, da se zagotovi pravilno in neprekinjeno delovanje notranjega trga s plinom, in sicer z določitvijo jasne opredelitve in dodelitve odgovornosti ter uskladitvijo odziva na ravni držav članic in Skupnosti tako glede preventivnih ukrepov kot odziva na dejanske motnje v oskrbi.

Člen 2

Opredelitev pojmov

Za namene te uredbe se uporabljajo opredelitve iz Direktive 2009/xxx/ES [11] (direktiva o plinu) in Uredbe 2009/xxx/ES [12] (uredba o Agenciji).

Poleg tega se uporabljajo naslednje opredelitve:

(1) „zaščiteni odjemalci“ pomenijo odjemalce, ki so že priključeni na distribucijsko omrežje za plin in lahko, če tako odloči zadevna država članica, vključujejo tudi mala in srednje velika podjetja, šole in bolnišnice, pod pogojem, da so že priključeni na distribucijsko omrežje za plin;

(2) „pristojni organ“ pomeni nacionalni regulativni organ ali nacionalni vladni organ, ki ga država članica določi, da je odgovoren za zanesljivost oskrbe s plinom. To ne vpliva na izbiro države članice, da nekatere naloge iz te uredbe dodeli drugim organom, kot je pristojni organ. Te naloge se izvajajo pod nadzorom pristojnega organa in se podrobno določijo v načrtih iz člena 4.

Člen 3

Odgovornost za zanesljivost oskrbe s plinom

1. Zagotavljanje zanesljivosti oskrbe s plinom je naloga podjetij plinskega gospodarstva, pristojnih organov njihovih držav članic, industrijskih odjemalcev plina in Komisije, in sicer glede na področja odgovornosti. Med njimi mora biti visoka stopnja sodelovanja.

2. Vsaka država članica določi pristojni organ, ki je odgovoren za izvajanje ukrepov zagotavljanje oskrbe s plinom, določenih s to uredbo. Ukrepi vključujejo dvoletno oceno tveganj, oblikovanje načrtov preventivnih ukrepov in načrtov za izredne razmere ter neprekinjeno spremljanje zagotavljanja oskrbe s plinom na nacionalni ravni. Pristojni organi medsebojno sodelujejo, da preprečijo motnje v oskrbi in omejijo njihove posledice, če do motenj pride.

3. Vsaka država članico Komisijo obvesti o pristojnem organu, ki ga je določila, najkasneje [30. junija 2010; 3 mesece po začetku veljavnosti].

4. Komisija na ravni Skupnosti s pomočjo koordinacijske skupine za plin usklajuje delo pristojnih organov, zlasti v primeru izrednih razmer na ravni Skupnosti.

5. Ukrepi za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe so jasno opredeljeni, transparentni, sorazmerni, nediskriminatorni, preverljivi in ne izkrivljajo neupravičeno konkurence ter učinkovitega delovanja notranjega trga.

Člen 4

Oblikovanje načrta preventivnih ukrepov in načrta za izredne razmere

1. Najpozneje [31. marca 2011; 12 mesecev po začetku veljavnosti] pristojni organ po posvetovanju s podjetji plinskega gospodarstva, ustreznimi združenji, ki predstavljajo interese gospodinjstev in industrijskih odjemalcev, ter regulativnim organom, če slednji ni pristojni organ, oblikuje:

(a) načrt preventivnih ukrepov z ukrepi za zmanjšanje ugotovljenih tveganj; in

(b) načrt za izredne razmere z ukrepi za zmanjšanje učinka motenj v oskrbi s plinom.

2. Pred sprejetjem navedenih načrtov pristojni organi izmenjajo informacije in se posvetujejo med seboj in s Komisijo, da zagotovijo, da so načrti in ukrepi na ustrezni regionalni ravni medsebojno usklajeni. Posvetovanja pokrivajo najmanj medsebojne povezave, čezmejne zaloge in skladiščenje ter fizično zmogljivost za transport plina v obe smeri.

3. Med postopkom iz odstavka 2 lahko Komisija poda priporočilo, na kateri regionalni ravni se opravijo izmenjava informacij in posvetovanja. Komisija lahko po posvetovanju z Evropskim omrežjem upravljavcev prenosnih omrežij za plin (ENTSO-G) in Agencijo za sodelovanje energetskih regulatorjev (ACER) priporoči tudi oblikovanje skupnega načrta na regionalni ravni.

4. Države članice se lahko odločijo tudi, da namesto ali poleg ločenih nacionalnih načrtov oblikujejo skupne načrte na regionalni ravni.

5. Pristojni organ svoje načrte, skupaj s spremenjenimi različicami iz odstavka 6, objavi in jih takoj sporoči Komisiji.

6. V šestih mesecih po sporočilu pristojnih organov o načrtih Komisija vse načrte držav članic oceni. Komisija se o načrtih posvetuje z ENTSO-G, ACER, koordinacijsko skupino za plin ter ostalimi zadevnimi zainteresiranimi stranmi. Če Komisija meni, da načrt ni učinkovit pri zmanjšanju tveganj, kot so bila ugotovljena v oceni tveganja, ali je neskladen s scenariji tveganj ali načrti ostalih držav članic oziroma ni v skladu z določbami te uredbe ali drugimi določbami prava Skupnosti, zahteva revizijo načrta.

V dveh mesecih po tem, ko Komisija sporoči svojo zahtevo, zadevni pristojni organ spremeni svoj načrt in obvesti Komisijo o spremenjenem načrtu ali pa Komisiji razloži, zakaj se z zahtevo ne strinja. V slednjem primeru lahko Komisija svojo zahtevo spremeni ali umakne.

Če se Komisija v dveh mesecih odloči, da svoje zahteve ne bo spremenila ali umaknila, pristojni organ ravna v skladu z zahtevo Komisije v treh mesecih po sporočilu zahteve Komisije.

Člen 5

Vsebina preventivnega akcijskega načrta

1. Preventivni akcijski načrt vsebuje:

(a) ukrepe za vzpostavitev infrastrukture in zagotovitev standardov, kot določata člen 6 in člen 7; ti ukrepi obsegajo vsaj načrte za izpolnjevanje standarda N-1, potreben obseg in zmogljivosti, ki so potrebne za oskrbo zaščitenih odjemalcev v času povečanega povpraševanja, ukrepe na strani povpraševanja in obveznosti podjetij za zemeljski plin in drugih ustreznih teles;

(b) oceno tveganja, kot določa člen 8;

(c) preventivne ukrepe za obvladovanje ugotovljenih tveganj;

(d) podatke o ustreznih obveznostih javnih služb.

2. Preventivni akcijski načrt, še posebej ukrepi za izpolnjevanje infrastrukturnih standardov iz člena 6, temeljijo na desetletnem načrtu za razvoj omrežja in so skladni z njim. Navedeni načrt naj bi izdelal ENTSO-G [13].

3. Preventivni akcijski načrt upošteva ekonomsko učinkovitost, učinke na delovanje notranjega trga z energijo ter okoljske učinke.

4. Preventivni akcijski načrt se posodobi vsaki dve leti.

Člen 6

Infrastrukturni standard

1. Pristojni organ najpozneje do [31. marca 2014, 3 leta po začetku veljavnosti] zagotovi, da ima preostala infrastruktura (N-1) v primeru motnje v največji infrastrukturi za oskrbo s plinom zadostno zmogljivost za dobavo potrebne količine plina za zadostitev skupni potrebi po plinu na izračunanem območju v 60-dnevnem obdobju izjemno velikega povpraševanja po plinu v najhladnejših obdobjih, ki se statistično pojavljajo vsakih 20 let.

2. Po priporočilu Komisije iz člena 4(3) ali v primeru iz člena 4(4) se lahko obveznost, določena v odstavku 1, izpolni na regionalni ravni. Šteje se, da je standard N-1 izpolnjen, če pristojni organ v preventivnem akcijskem načrtu iz člena 5 dokaže, da je motnje v oskrbi mogoče zadostno in pravočasno nadomestiti z ukrepi na strani povpraševanja.

3. Uporabi se metodologija za izračun standarda N-1, kot določa Priloga I. Pri metodologiji je treba upoštevati konfiguracijo omrežja in dejanski pretok plina ter obstoječe proizvodne in skladiščne zmogljivosti. Izračunano območje iz Priloge I se po potrebi razširi na ustrezno regionalno raven.

4. Vsak pristojni organ Komisiji brez odlašanja sporoči vsakršen primer neupoštevanja standarda N-1.

5. Upravljavci prenosnega omrežja v roku dveh let po začetku veljavnosti te uredbe omogočijo stalno fizično zmogljivost za prenos plina v obe smeri na vseh medsebojnih povezavah, razen v primerih kjer Komisija na zahtevo pristojnega organa odloči, da dodani dvosmerni pretok ne bi pomenil varnejše oskrbe za katero koli državo članico. Tak sklep se lahko revidira v primeru spremenjenih okoliščin. Raven zmogljivosti dvosmernega toka se doseže na stroškovno učinkovit način z upoštevanjem vsaj tiste zmogljivosti, ki je potrebna za izpolnjevanje standarda oskrbe iz člena 7. V navedenem dvoletnem obdobju upravljavec prenosnega omrežja prilagodi delovanje prenosnega sistema v celoti, da se omogoči dvosmerni pretok plina.

6. Države članice poskrbijo, da vsaka nova infrastruktura za prenos omogoča varno oskrbo z zadostnim številom vstopnih in izstopnih točk ter prispeva k razvoju dobro povezane infrastrukture.

7. Nacionalni regulativni organi pri potrjevanju tarif v skladu s členom 41(8) Direktive […/…ES] upoštevajo stroške izpolnjevanja standarda N-1 in stroške zaradi zagotavljanja stalne fizične zmogljivosti za prenos plina v obe smeri. Če stroški nastanejo v več kot eni državi članici, se nacionalni regulativni organi vseh zadevnih držav članic skupaj dogovorijo o porazdelitvi stroškov. Uporablja se člen 8(1) Uredbe (ES) št. …/...

Člen 7

Standard oskrbe

1. Pristojni organ sprejme ukrepe za zagotovitev oskrbe s plinom zaščitenim odjemalcem v državi članici v primeru:

a) izredno nizkih temperatur v sedemdnevnem obdobju največje intenzivnosti, ki se statistično pojavlja vsakih dvajset let; in

b) 60-dnevnega obdobja izjemno velikega povpraševanja po plinu v najhladnejših vremenskih obdobjih, ki se statistično pojavljajo vsakih 20 let

2. Pristojni organ sprejme ukrepe za zagotovitev oskrbe s plinom zaščitenim odjemalcem za obdobje šestdesetih dni tudi v primeru izrednih razmer, kot določa člen 9(2). Pristojni organ se trudi zaščitenim odjemalcem zagotavljati oskrbo, dokler je to potrebno.

3. Obveznosti podjetij za zemeljski plin v zvezi z izpolnjevanjem standarda oskrbe, kot določata odstavka 1 in 2, so nediskriminatorne in ne pomenijo prevelikega bremena za nove ponudnike na trgu in mala podjetja.

4. Pristojni organ podjetjem za zemeljski plin omogoči izpolnjevanje teh meril na regionalni ravni in ravni Skupnosti ter ne zahteva izpolnjevanja teh standardov na podlagi infrastrukture, ki se nahaja zgolj na njegovem ozemlju.

5. Pristojni organ zagotovi, da se pogoji za oskrbo zaščitenih odjemalcev določijo brez poseganja v normalno delovanje notranjega trga s plinom ter po ceni, ki upošteva tržno vrednost surovine.

Člen 8

Ocena tveganja

1. Do [30. septembra 2010, 6 mesecev po začetku veljavnosti,] vsak pristojni organ opravi celovito oceno tveganj, ki vplivajo na zanesljivost oskrbe s plinom v njegovi državi članici:

a) z uporabo standardov, navedenih v členih 6 in 7;

b) ob upoštevanju vseh ustreznih nacionalnih in regionalnih okoliščin;

c) z izvajanjem različnih scenarijev izjemno velikega povpraševanja in motenj v oskrbi, kot so na primer odpoved glavne infrastrukture za prenos, skladiščnih zmogljivosti ali terminalov z utekočinjenim zemeljskim plinom ter motnje v oskrbi s strani dobaviteljev iz tretjih držav;

d) s prepoznavanjem medsebojnega učinkovanja in povezanosti tveganj z drugimi državami članicami.

2. Podjetja za zemeljski plin, ustrezna združenja, ki predstavljajo interese gospodinjstev in industrijskih odjemalcev, ter regulativni organ, če slednji ni pristojni organ, medsebojno sodelujejo in zagotovijo vse potrebne podatke za oceno tveganja.

3. Ocena tveganja se ponovi vsaki dve leti pred 30. septembrom ustreznega leta.

Člen 9

Načrt ukrepov ob izrednih razmerah in stopnje krize

1. Načrt ukrepov ob izrednih razmerah:

(1) temelji na stopnjah krize v skladu z odstavkom 2;

(2) določa vlogo in odgovornost podjetij za zemeljski plin in industrijskih odjemalcev, njihovo sporazumevanje s pristojnim organom ter, kjer je to ustrezno, z regulativnim organom;

(3) določa vlogo in odgovornosti pristojnega organa;

(4) podrobno določa postopke, ki jih je treba izpeljati pri posamezni stopnji krize, vključno z ustreznimi shemami izmenjave informacij;

(5) določa kriznega upravitelja ali skupino in njuno vlogo;

(6) ugotavlja pričakovani prispevek tržnih ukrepov iz Priloge II za obvladovanje razmer na stopnji pripravljenosti in ublažitev razmer na stopnji izrednih razmer;

(7) ugotavlja pričakovani prispevek netržnih ukrepov iz Priloge III, ki so predvideni za stopnjo izrednih razmer oziroma jih je treba na tej stopnji izvesti, in ocenjuje, v kolikšni meri je treba za obvladovanje krize uporabiti netržne ukrepe, ocenjuje njihove učinke in določa postopke za njihovo izvajanje;

(8) opisuje mehanizme za sodelovanje z drugimi državami članicami na vsaki stopnji krize;

(9) podrobno določa obveznosti poročanja za podjetja za zemeljski plin na stopnji pripravljenosti in stopnji izrednih razmer;

(10) vsebuje seznam predhodno določenih ukrepov za zagotovitev plina v primeru izrednih razmer, vključno z mehanizmi kompenzacij in trgovskimi sporazumi med strankami, udeleženimi v takšnih ukrepih. Takšni ukrepi lahko obsegajo čezmejne sporazume med državami članicami in/ali podjetja za zemeljski plin.

2. Glavne tri stopnje krize so naslednje:

(1) stopnja zgodnjega opozarjanja (zgodnje opozarjanje): kadar so na voljo konkretni, resni in zanesljivi podatki, po možnosti s strani mehanizma za zgodnje opozarjanje, da lahko pride do poslabšanja pogojev oskrbe;

(2) stopnja pripravljenosti (pripravljenost): kadar pride do motenj v oskrbi ali do izjemno visokega povpraševanja, vendar trg še lahko razreši položaj brez posredovanja pristojnega organa;

(3) stopnja izrednih razmer (izredne razmere): kadar pride do izjemno visokega povpraševanja ali do motenj v oskrbi prek ali iz največje infrastrukture ali vira, obenem pa obstaja resno tveganje, da standarda oskrbe zaščitenih odjemalcev ni več mogoče izpolnjevati zgolj s tržnimi mehanizmi.

3. Načrt ukrepov ob izrednih razmerah zagotavlja možnost čezmejnega dostopa do skladiščnih objektov tudi v primeru izrednih razmer. Načrt ukrepov ob izrednih razmerah ne uvaja ukrepov, ki bi neupravičeno omejevali pretok plina prek meja.

4. Kadar pristojni organ razglasi katero od stopenj krize, o tem nemudoma obvesti Komisijo in ji zagotovi vse potrebne informacije. V primeru izrednih razmer, v katerih bi bilo treba za pomoč zaprositi EU in države članice, pristojni organ zadevne države članice nemudoma obvesti Center za spremljanje in obveščanje na področju civilne zaščite v okviru Komisije.

5. Ko pristojni organ razglasi izredne razmere, sprejme predhodno določene ukrepe, kot jih določa načrt ukrepov ob izrednih razmerah, in nemudoma obvesti Komisijo zlasti o ukrepih, ki jih namerava izvesti v skladu s členom 9(1). Komisija lahko skliče zasedanje Koordinacijske skupine za plin.

6. Komisija v roku enega tedna preveri, če je razglasitev izrednih razmer upravičena in ne predstavlja prevelikega bremena za podjetja za zemeljski plin in za delovanje notranjega trga. Komisija lahko pristojni organ zaprosi, naj zlasti prilagodi ukrepe, ki predstavljajo preveliko breme za podjetja za zemeljski plin, ter odpravi razglasitev izrednih razmer, če Komisija meni, da ni (več) upravičena.

Člen 10

Ukrepanja skupnosti ob izrednih razmerah

1. Komisija lahko razglasi izredne razmere na ravni Skupnosti na zahtevo enega pristojnega organa ali v primeru, ko Skupnost izgubi več kot 10 % dnevnega uvoza plina iz tretjih držav po izračunu ENTSO-G. Izredne razmere na ravni Skupnosti razglasi, če več kot en pristojni organ razglasi izredne razmere, potem ko so bila opravljena preverjanja v skladu s členom 9(6). Izredne razmere na ravni Skupnosti lahko razglasi tudi za posebej prizadeta geografska območja, ki obsegajo več kot eno državo članico.

2. Komisija skliče zasedanje Koordinacijske skupine za plin, čim razglasi izredne razmere na ravni Skupnosti.

3. Ob izrednih razmerah na ravni skupnosti Komisija usklajuje ukrepe pristojnih organov. Komisija zlasti poskrbi za izmenjavo informacij, za doslednost in učinkovitost ukrepov na ravni držav članic in regionalni ravni glede na raven Skupnosti ter usklajuje ukrepe v zvezi s tretjimi državami. Komisija lahko skliče skupino za krizno upravljanje, ki jo sestavljajo zlasti predstavniki industrijskega sektorja ter države članice, ki jih zadeva izredno stanje.

4. Če Komisija meni, da ukrep, ki ga je ob izrednih razmerah na ravni Skupnosti sprejel pristojni organ ali podjetje za zemeljski plin, ni primeren za rešitev izrednih razmer ali resno ogroža položaj v drugi državi članici, Komisija od pristojnega organa ali podjetja za zemeljski plin zahteva, naj spremeni svoj ukrep.

V treh dneh, ko Komisija sporoči svojo zahtevo, zadevni pristojni organ spremeni svoj ukrep in obvesti Komisijo ali pa Komisiji razloži, zakaj se z zahtevo ne strinja. V slednjem primeru lahko Komisija svojo zahtevo spremeni ali umakne.

Če se Komisija v treh dneh odloči, da svoje zahteve ne bo spremenila ali umaknila, pristojni organ nemudoma ravna v skladu z zahtevo Komisije.

5. Pristojni organ ali podjetja za zemeljski plin ne izvedejo nobenega ukrepa, ki bi kadar koli omejil pretok plina znotraj notranjega trga.

6. Ob izrednih razmerah na ravni Skupnosti države članice poskrbijo za ohranitev čezmejnega dostopa do skladiščnih objektov in ne uvedejo pravnih določb, ki bi neupravičeno omejevale pretok plina do prizadetih trgov.

7. Komisija naredi seznam trajnih rezerv za projektno skupino za spremljanje, ki jo sestavljajo strokovnjaki na področju industrije ter predstavniki Komisije. Ta projektna skupina za spremljanje se lahko vključi po potrebi. Skupina v sodelovanju z državami dobaviteljicami in tranzitnimi državami spremlja pretok plina znotraj Skupnosti in zunaj nje in poroča o slednjem.

8. Pristojni organ Centru za spremljanje in obveščanje na področju civilne zaščite v okviru Komisije zagotovi vse podatke o potrebni pomoči. Center za spremljanje in obveščanje na področju civilne zaščite oceni splošni položaj in svetuje o pomoči, ki jo je treba zagotoviti najbolj prizadetim državam članicam in tretjim državam, kjer je to primerno.

Člen 11

Koordinacijska skupina za plin

1. Zaradi lažjega usklajevanja ukrepov, ki zadevajo zanesljivost oskrbe, se ustanovi koordinacijska skupina za plin. Skupino sestavljajo predstavniki pristojnih organov, Agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev (ACER), Evropskega omrežja operaterjev prenosnega sistema za plin (ENTSO-G) ter predstavniška telesa zadevne industrije in zadevnih odjemalcev. Komisija odloči o sestavi Skupine in poskrbi, da je reprezentativna, ter predseduje Skupini. Skupina sprejme svoj poslovnik.

2. Koordinacijska skupina za plin pomaga Komisija zlasti pri vprašanjih v zvezi z:

(a) zanesljivostjo oskrbe s plinom, vselej, še posebej pa v primerih izrednih razmer;

(b) vsemi podatki, ki so pomembni za varno oskrbo s plinom na nacionalni in regionalni ravni ter na ravni Skupnosti;

(c) najboljšimi praksami in možnimi smernicami za vse udeležene stranke;

(d) ravnijo zanesljivosti pri oskrbi, referenčnimi merili in metodologijami ocenjevanja;

(e) scenariji ukrepanja na nacionalni in regionalni ravni ter na ravni Skupnosti in preizkusi pripravljenosti;

(f) usklajevanjem ukrepov za reševanje izrednih razmer znotraj Skupnosti in držav podpisnic Pogodbe o energetski skupnosti ter s tretjimi državami;

(g) izvrševanjem načrtov;

(h) pomočjo, ki jo potrebujejo najbolj prizadete države.

3. Komisija redno sklicuje zasedanja koordinacijske skupine za plin.

Člen 12

Izmenjava podatkov

1. Pristojni organ v izrednih razmerah ima redno ter vsak dan na voljo naslednje podatke:

(a) dnevno povpraševanje po plinu in napovedi o oskrbi za naslednje tri dni;

(b) urni pretok plina na vseh čezmejnih vstopnih in izstopnih točkah ter na vseh točkah, ki proizvodni obrat povezujejo z omrežjem, skladiščnim objektom, utekočinjenim zemeljskim plinom v mcm/d;

(c) obdobje, izraženo v dnevih, ko je mogoče zagotoviti oskrbo s plinom zaščitenim odjemalcem.

2. Komisija ima v primeru izrednih razmer na ravni Skupnosti pravico zaprositi pristojni organ, naj ji brez odlašanja zagotovi vsaj:

(a) podatke iz odstavka 1;

(b) podatke o ukrepih, ki jih pristojni organ namerava izvesti in jih je že izvedel za ublažitev izrednih razmer, in njihovi učinkovitosti;

(c) zahteve po dodatnih ukrepih s strani drugih pristojnih organov;

(d) ukrepe, ki so bili uresničeni na zahtevo drugih pristojnih organov.

3. Pristojni organi in Komisija poskrbijo za zaupnost poslovno občutljivih informacij.

4. Pristojni organ Komisiji zagotovi podatke o uporabi načrta ukrepov ob izrednih razmerah in izvedenih ukrepih.

5. Po razglasitvi izrednih razmer pristojni organ Komisiji brez odlašanja zagotovi podrobno oceno izrednih razmer in učinkovitosti izvedenih ukrepov, vključno z oceno gospodarskih posledic izrednih razmer, vpliva menjave goriva na ravni emisij, vpliva na elektroenergetski sektor ter pomočjo, ki je bila zagotovljena Skupnosti in njenim državam članicam in/ali je bila od slednjih prejeta.

6. Da bi Komisiji omogočili oceniti zanesljivost oskrbe na ravni Skupnosti, najpozneje do [30. septembra 2010, 6 mesecev po začetku veljavnosti]:

a) države članice Komisiji pošljejo obstoječe medvladne sporazume, sklenjene s tretjimi državami, ki vplivajo na razvoj plinske infrastrukture in oskrbe s plinom; pred sklenitvijo novih medvladnih sporazumov države članice obvestijo Komisijo, naj oceni njihovo spoštovanje zakonodaje notranjega trga;

b) podjetja za zemeljski plin obvestijo Komisijo o naslednjih podrobnostih pogodb, sklenjenih z dobavitelji iz tretjih držav:

- trajanje pogodb in določbe o podaljšanju;

- skupna letna pogodbena količina in povprečna mesečna količina;

- prilagodljivost pogodbene količine, vključno z določbami o obveznostih „vzemi ali plačaj”.

- pogodbeno dogovorjena prevzemna mesta.

Člen 13

Spremljanje zanesljivosti oskrbe s plinom in poročanje o njej

1. Poleg obveznosti spremljanja in poročanja, ki ju določa člen 5 Direktive o plinu, pristojni organ vsako leto do 31. julija izda in pošlje Komisiji poročilo z naslednjimi podatki:

(a) izračun kazalca N-1 in podatki, ki so potrebni za navedeni izračun, napredek pri potrebnih naložbah za izpolnjevanje standarda N-1, specifične težave, na katere so pri izpolnjevanju naletele posamezne države, ter nove in alternativne rešitve;

(b) letni zneski, trajanja in države dobaviteljice, ki jih obsegajo pogodbe za dobavo uvoženega plina;

(c) največja zmogljivost medsebojnih povezav na vsaki vstopni in izstopni točki v plinske sisteme in iz njih;

(d) glavni elementi ustreznih medvladnih sporazumov, sklenjenih s tretjimi državami.

2. Pristojni organi in Komisija poskrbijo za zaupnost poslovno občutljivih informacij.

Člen 14

Spremljanje

Potem ko Komisija oceni priglašene načrte in se posvetuje s Koordinacijsko skupino za plin, do […] pripravi sklepne ugotovitve o možnih načinih za izboljšanje zanesljivosti oskrbe na ravni Skupnosti ter Evropski parlament in Svet obvesti o izvajanju te uredbe. Poročilo vsebuje priporočila za izboljšanje te uredbe, kjer je to primerno.

Člen 15

Razveljavitev

Direktiva 2004/67/ES se razveljavi.

Člen 16

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju,

Za Evropski parlament Za Svet

Predsednica Predsednica

PRILOGA I: IZRAČUN KAZALCA N-1

1. Izračun kazalca N-1

Kazalec N-1 kaže zmogljivost plinske infrastrukture za oskrbo plina ob največjem povpraševanju na izračunanem območju v primeru motenj v največji infrastrukturi.

„Izračunano območje“ pomeni geografsko območje, na katerem se izračuna uporaba kazalca N-1.

Tehnična zmogljivost [14] vseh ostalih razpoložljivih infrastruktur za oskrbo s plinom mora biti v primeru motenj v največji infrastrukturi najmanj enaka skupnemu povpraševanju po plinu na izračunanem območju v 60-dnevnem obdobju izjemno velikega povpraševanja po plinu v najhladnejših obdobjih, ki se statistično pojavljajo vsakih 20 let. Kazalec N-1 se izračuna kot je prikazano spodaj in mora biti najmanj enak 100 %.

……………………….IPm+Pm+Sm+LNGm – Im -Tout

N-1[%] = --------------------------------------------- * 100, N-1 ≥ 100%

……………………………………….Dmax

Opredelitve, ki so potrebne za izračun kazalca N-1:

Opredelitve na strani dobave

Ipm – Največja tehnična zmogljivost plinovoda za uvoz (mcm/d) pomeni vsoto največje tehnične zmogljivosti plinovodov, ki zagotavljajo plin izračunanemu območju.

Pm – Največja proizvodna zmogljivost (mcm/d) pomeni vsoto največjih možnih stopenj proizvodnje vseh proizvodnih objektov na izračunanem območju, ob upoštevanju kritičnih elementov, kot je obnova nahajališč zemeljskega plina;

Sm – Zmogljivost odjema ob krizi (mcm/d) pomeni najvišjo stopnjo odjema vseh zalog na izračunanem območju, ki se lahko ohranja ob vsakem od šestdesetih dni obdobja motenj. Ta stopnja se lahko določi s kombinacijo stopenj odjema različnih vrst vseh v 60-dnevnem obdobju uporabljenih skladiščnih objektov na izračunanem območju

LNGm – Največja zmogljivost obrata za utekočinjeni zemeljski plin (mcm/d) pomeni vsoto največjih možnih zmogljivosti na vseh terminalih za utekočinjenje zemeljskega plina ali uvoz, raztovarjanje, sistemske storitve, prehodna skladišča in ponovno uplinjanje utekočinjenega zemeljskega plina, upoštevajoč kritične elemente, kot so največje razpoložljive odpremne skladiščne zmogljivosti ter tehnična zmogljivost pošiljanja do sistema, ki izračunanemu območju zagotavlja plin v 60-dnevnem obdobju.

Im – zmogljivost največje plinske infrastrukture (mcm/d), ki izračunano območje oskrbuje z največjim deležem plina.

Kadar izračunano območje zagotavlja prenosno zmogljivost z več kot enega plinovoda ali vstopne točke in ni največja infrastruktura (Ipm ≠ Im), je v števcu prav tako treba odšteti preostalo prenosno zmogljivost.

Tout – Zmogljivost prenosa odtoka (mcm/d) je vsota preostale tehnične zmogljivosti za prenos plina prek izračunanega območja v primeru motenj v največji infrastrukturi.

Izračun povpraševanja

Dmax – pomeni zmogljivost za oskrbo ustreznega dnevnega povpraševanja po plinu na izračunanem območju, ki je povezano z najhladnejšim dnem z izredno velikim povpraševanjem po plinu, ki se statistično pojavi vsakih 20 let.

PRILOGA II: SEZNAM TRŽNIH UKREPOV ZA ZANESLJIVO OSKRBO S PLINOM

Pristojni organ pri oblikovanju preventivnega načrta in načrta ukrepov ob izrednih razmerah upošteva naslednji okviren in neizčrpen seznam ukrepov:

Stran dobave

· Večja prilagodljivost proizvodnje

· Večja prilagodljivost uvoza

· Skladiščenje plina za komercialne namene – kapaciteta odjema in količina plina v skladiščnem objektu

· Zmogljivost terminala za utekočinjeni zemeljski plin in največja zmogljivost pošiljanja

· Razširitev oskrbe in oskrbovalnih poti

· Dvosmerni tok

· Usklajeno pošiljanje s strani upravljavcev prenosnega omrežja

· Dolgoročne in kratkoročne pogodbe

· Naložbe v infrastrukturo

· Pogodbene ureditve, ki zagotavljajo zanesljivost oskrbe s plinom

Stran povpraševanja

· Prekinljive pogodbe

· Možnost menjave goriva – uporaba alternativnih nadomestnih goriv v industrijskih obratih in elektrarnah

· Povečana učinkovitost

· Povečana raba obnovljivih virov energije

PRILOGA III: SEZNAM NETRŽNIH UKREPOV ZA ZANESLJIVO OSKRBO S PLINOM

Pri razvoju preventivnih načrtov in načrtov za ukrepanje pristojni organ preuči koristnost naslednjih ukrepov samo v izrednih razmerah:

Stran dobave

· Strateške zaloge plina

· Prisilna menjava goriva

· Uporaba zalog alternativnih goriv (npr. v skladu z obveznimi zalogami nafte za 90 dni)

· Uporaba elektrike iz drugih virov, ki niso plinski

Stran povpraševanja

· Različni ukrepi za obvezno zmanjšanje povpraševanja

OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA

Ta dokument spremlja in dopolnjuje obrazložitveni memorandum. Zato je primerno, da se pri izpolnjevanju te ocene finančnih posledic zakonodajnega predloga ne ponavljajo informacije iz obrazložitvenega memoranduma, pri čemer to ne sme vplivati na njegovo berljivost. Pred izpolnjevanjem obrazca si oglejte posebna navodila, ki so pri tem v pomoč in pojasnjujejo spodnje točke.

1. NASLOV PREDLOGA:

„Uredba Evropskega parlamenta in Sveta o ukrepih za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe s plinom“ (Dejavnost, povezana z nalogami nadzornih strokovnjakov).

2. OKVIR ABM/ABB

Zadevno(-a) področje(-a) in povezana(-e) dejavnost(-i):

06: Energetika in promet

06 04: Konvencionalne in obnovljive energije

3. PRORAČUNSKE VRSTICE

3.1. Proračunske vrstice (vrstice za poslovanje in z njimi povezane vrstice za tehnično in upravno pomoč (nekdanje vrstice BA)) z navedbo imena postavke:

06 01 01: Odhodki za aktivno zaposlene na področju „Energetika in promet“

06 04 03: Varstvo dobave konvencionalne energije

06 01 02: Odhodki za zunanje sodelavce in drugi odhodki za upravljanje v podporo na področju „Energetika in promet“

3.2. Trajanje ukrepa in finančni vpliv:

Začetek: 2010 Konec ni določen

3.3. Značilnosti proračuna (po potrebi se dodajo vrstice):

Proračunska vrstica | Vrsta odhodkov | Novo | Prispevek držav EFTA | Prispevki držav prosilk | Razdelek v finančni perspektivi |

06.01.01 | neobvezni | nedif. [15] | NE | NE | NE | št. 5 |

06.04.03 | neobvezni | dif. | NE | NE | NE | št. 1a |

06.01.02 | neobvezni | nedif. | NE | NE | NE | št. 5 |

4.

POVZETEK SREDSTEV

4.1. Finančna sredstva

4.1.1. Povzetek odobritev za prevzem obveznosti (OPO) in odobritev plačil (OP)

v milijonih EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Vrsta odhodkov | Oddelek | | Leto n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 in pozneje | Skupaj |

Odhodki iz poslovanja [16] | | | | | | | | |

Odobritve za prevzem obveznosti (OPO) | 8.1 | a | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 3 |

Odobritve plačil (OP) | | b | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 3 |

Upravni odhodki, ki jih referenčni znesek krije [17] | | | | |

Tehnična in upravna pomoč (NS) | 8.2.4 | c | | | | | | | |

REFERENČNI ZNESEK SKUPAJ | | | | | | | |

Odobritve za prevzem obveznosti | | a+c | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 3 |

Odobritve plačil | | b+c | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 3 |

Upravni odhodki, ki jih referenčni znesek ne krije [18] | | |

Človeški viri in z njimi povezani odhodki (NS) | 8.2.5 | d | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 1,464 |

Upravni stroški, ki jih referenčni znesek ne krije, razen stroškov za človeške vire in z njimi povezanih stroškov (NS) | 8.2.6 | e | 0,15 | 0,15 | 0,15 | 0,15 | 0,15 | 0,15 | 0,9 |

Ocenjeni stroški financiranja ukrepa skupaj

OPO, vključno s stroški za človeške vire, SKUPAJ | | a+c+d+e | 0,89 | 0,89 | 0,89 | 0,89 | 0,89 | 0,89 | 5,364 |

OP, vključno s stroški za človeške vire, SKUPAJ | | b+c+d+e | 0,89 | 0,89 | 0,89 | 0,89 | 0,89 | 0,89 | 5,364 |

Podrobnosti o sofinanciranju

Če so države članice ali drugi organi (treba jih je navesti) vključeni v sofinanciranje, se v spodnjo razpredelnico vpiše predvidena raven tega sofinanciranja (lahko se dodajo vrstice, če ukrep sofinancirajo različni organi):

v milijonih EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Organ, ki sofinancira ukrep | | Leto n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 in pozneje | Skupaj |

…………………… | f | | | | | | | |

OP, vključno s sofinanciranjem, SKUPAJ | a+c+d+e+f | | | | | | | |

4.1.2. Skladnost s finančnim načrtovanjem

x Predlog je združljiv s sedanjim finančnim načrtovanjem.

Predlog bo zahteval ponovno načrtovanje ustreznega razdelka v finančni perspektivi.

Predlog lahko zahteva uporabo določb Medinstitucionalnega sporazuma [19] (tj. instrumenta prilagodljivosti ali spremembe finančne perspektive).

4.1.3. Finančni vpliv na prihodke

x Predlog nima finančnih posledic za prihodke.

Predlog ima finančni vpliv – učinek na prihodke je naslednji:

Opomba: vse podrobnosti in pripombe glede metode izračuna učinka na prihodke je treba navesti v posebni prilogi.

v milijonih EUR (na eno decimalno mesto natančno)

| | Pred ukrepom [Leto n-1] | | Situation following action |

Proračunska vrstica | Prihodki | | | [Leto n] | [n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5] [20] |

| a) Prihodki, izraženi absolutno | | | | | | | | |

| b) Sprememba v prihodkih | | | | | | | | |

(Navedejo se vse zadevne proračunske vrstice za prihodke, pri čemer se v razpredelnico doda ustrezno število vrstic, če gre za učinek na več kot eno proračunsko vrstico.)

4.2. EPDČ za človeške vire (vključno z uradniki, začasnim in zunanjim osebjem) – glej podrobnosti v točki 8.2.1.

Letne potrebe | Leto n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 in pozneje |

Število potrebnih človeških virov SKUPAJ | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |

5. ZNAČILNOSTI IN CILJI

Podrobnosti o ozadju predloga so predstavljene v obrazložitvenem memorandumu. Ta oddelek ocene finančnih posledic zakonodajnega predloga mora vsebovati naslednje posebne dopolnilne podatke:

5.1. Potreba, ki jo je treba kratkoročno ali dolgoročno pokriti

Kot se predlaga v „Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta o ukrepih za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe s plinom“, Komisija ustanovi stalno projektno skupino za spremljanje, ki jo sestavljajo izvedenci iz sektorja industrije in predstavniki Komisije. Projektna skupina za spremljanje začne z delom v primeru motenj ali morebitnih motenj v oskrbi s plinom ter v sodelovanju z državami dobaviteljicami in tranzitnimi državami spremlja pretok plina znotraj ali zunaj Evropske unije in poroča o njem.

5.2. Dodana vrednost zaradi vključitve Skupnosti, skladnost predloga z drugimi finančnimi instrumenti in možne sinergije

Kot se je pokazalo ob nedavni plinski krizi januarja 2009, vprašanja zanesljive oskrbe s plinom ni mogoče reševati zgolj s pobudami na ravni držav članic. Potrebna so prizadevanja Skupnosti, da se zagotovi usklajeno delovanje znotraj Unije in čim bolj zmanjša učinek krize ter da se uresničijo jasne pobude v zvezi z dobavitelji in tranzitnimi državami.

5.3. Cilji in pričakovani rezultati predloga ter z njimi povezani kazalniki v okviru ABM

Kot se je pokazalo ob plinski krizi januarja 2009, Skupnost potrebuje vire, ki jih je mogoče hitro uporabiti, kot npr. skupino za spremljanje, ki vključuje industrijske izvedence, da ob plinski krizi pomagajo uslužbencem Komisije pri spremljanju pretoka plina v zadevnih državah.

5.4. Metoda izvedbe (okvirno)

Spodaj se prikaže(-jo) izbrana(-e) metoda(-e) [21] izvedbe ukrepa.

X Centralizirano upravljanje

x neposredno Komisija

ٱ posredno s prenosom na:

ٱ izvajalske agencije

ٱ organe, ki so jih ustanovile Skupnosti, kakor je navedeno v členu 185 finančne uredbe

ٱ nacionalne javne organe/organe, ki opravljajo javne storitve

ٱ Deljeno ali decentralizirano upravljanje

ٱ z državami članicami

ٱ s tretjimi državami

ٱ Skupno upravljanje z mednarodnimi organizacijami (treba jih je navesti)

Opombe:

6.

NADZOR IN VREDNOTENJE

6.1. Sistem nadzora

Dejavnosti skupine za spremljanje se ocenijo in vključijo v vsako letno poročilo

6.2. Ocenjevanje

6.2.1. Predhodna ocena

Se ne uporablja.

6.2.2. Ukrepi, sprejeti po vmesnem/naknadnem vrednotenju (na podlagi podobnih preteklih izkušenj)

Se ne uporablja.

6.2.3. Oblika in pogostnost prihodnjega vrednotenja

Se ne uporablja.

7. UKREPI PROTI GOLJUFIJAM

Dejavnost spremljanja se oceni enkrat letno. O tem se pripravi tudi poročilo. Dejavnost skupine za spremljanje je podvržena standardnim ukrepom za preprečevanje goljufij, ki se izvajajo v okviru Komisije.

8. PODROBNOSTI O SREDSTVIH

8.1. Cilji predloga z vidika stroškov financiranja

odobritve za prevzem obveznosti v milijonih EUR (na tri decimalna mesta natančno)

(Navedba ciljev, ukrepov in realizacij) | Vrsta realizacije | Povprečni stroški | Leto n | Leto n+1 | Leto n+2 | Leto n+3 | Leto n+4 | Leto n+5 in pozneje | SKUPAJ |

| | | število real. | stroški skupaj | število real. | stroški skupaj | število real. | stroški skupaj | število real. | stroški skupaj | število real. | stroški skupaj | število real. | stroški skupaj | število real. | stroški skupaj |

OPERATIVNI CILJ št. 1 [22]……… | | | | | | | | | | | | | | | | |

Ukrep 1: Naloga skupine za spremljanje | Plačila za misije strokovnjakov (predvidenih na 10 misij po 50 dni) | | 10 | 0,5 | 10 | 0,5 | 10 | 0,5 | 10 | 0,5 | 10 | 0,5 | 10 | 0,5 | 50 | 2,5 |

Realizacija 1 | | | | | | | | | | | | | | | | |

Realizacija 2 | | | | | | | | | | | | | | | | |

Ukrep 2: …………… | | | | | | | | | | | | | | | | |

Realizacija 1 | | | | | | | | | | | | | | | | |

Vmesni seštevek za cilj 1 | | | | | | | | | | | | | | | | |

OPERATIVNI CILJ št. 21……… | | | | | | | | | | | | | | | | |

Ukrep 1: …………… | | | | | | | | | | | | | | | | |

Realizacija 1 | | | | | | | | | | | | | | | | |

Vmesni seštevek za cilj 2 | | | | | | | | | | | | | | | | |

OPERATIVNI CILJ št. n1……… | | | | | | | | | | | | | | | | |

Vmesni seštevek za cilj n | | | | | | | | | | | | | | | | |

Stroški skupaj | | | 10 | 0,5 | 10 | 0,5 | 10 | 0,5 | 10 | 0,5 | 10 | 0,5 | 10 | 0,5 | 50 | 2,5 |

8.2. Upravni odhodki

8.2.1. Človeški viri – število in vrsta delovnih mest

Vrsta delovnega mesta | | Osebje, potrebno za upravljanje ukrepa ob uporabi obstoječih in/ali dodatnih človeških virov (število delovnih mest/FTE) |

| | Leto n | Leto n+1 | Leto n+2 | Leto n+3 | Leto n+4 | Leto n+5 |

Uradniki ali začasno osebje [23] (XX 01 01) | A*/AD | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |

| B*, C*/AST | | | | | | |

Osebje, financirano [24] iz člena XX 01 02 | | | | | | |

Drugo osebje [25], financirano iz člena XX 01 04/05 | | | | | | |

SKUPAJ | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |

8.2.2. Opis nalog, ki izhajajo iz ukrepa

Izvajanje misij spremljanja v državah članicah in/ali tretjih državah po potrebi ob pojavu plinskih kriz. Rezultati misije se sporočijo državam članicam prek poročil o misiji ter na sestankih Koordinacijske skupine za plin.

8.2.3. Človeški viri – viri delovnih mest (po sistemizaciji)

(Pri navedbi več virov se navede število delovnih mest iz vsakega vira)

x Delovna mesta, trenutno dodeljena upravljanju programa, ki se nadomesti ali podaljša

Delovna mesta, ki so bila predhodno dodeljena v okviru izvajanja LSP/PPP za leto n

Delovna mesta, potrebna v naslednjem postopku LSP/PPP

Delovna mesta, ki bodo zapolnjena s prerazporeditvijo obstoječih človeških virov znotraj zadevne službe (notranja prerazporeditev)

Delovna mesta, potrebna za leto n, ki niso predvidena pri izvajanju LSP/PPP za zadevno leto

8.2.4.

Drugi upravni odhodki, ki jih referenčni znesek krije (XX 01 04/05 – Odhodki za upravno poslovodenje)

v milijonih EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Proračunska vrstica(številka in ime postavke) | Leto n | Leto n+1 | Leto n+2 | Leto n+3 | Leto n+4 | Leto n+5 in pozneje | SKUPAJ |

1 Tehnična in upravna pomoč (vključno s povezanimi stroški za osebje) | | | | | | | |

Izvajalske agencije [26] | | | | | | | |

Druga tehnična in upravna pomoč | | | | | | | |

- intra muros | | | | | | | |

- extra muros | | | | | | | |

Tehnična in upravna pomoč SKUPAJ | | | | | | | |

8.2.5. Stroški financiranja človeških virov in z njimi povezani stroški, ki jih referenčni znesek ne krije

v milijonih EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Vrsta človeških virov | Leto n | Leto n+1 | Leto n+2 | Leto n+3 | Leto n+4 | Leto n+5 in pozneje |

Uradniki in začasno osebje (XX 01 01) | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 0,244 |

Osebje, financirano iz člena XX 01 02 (pomožno osebje, napoteni nacionalni izvedenci, pogodbeno osebje itd.)(navesti proračunsko vrstico) | | | | | | |

Stroški za človeške vire in z njimi povezani stroški (ki jih referenčni znesek NE krije) SKUPAJ | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 0,244 |

Izračun – Uradniki in začasni uslužbenci

Po potrebi s sklicem na točko 8.2.1

2 AD FTE (ekvivalent polnega delovnega časa) 122 000 €/uradnik/leto* 2= 244 000 €

Izračun – Osebje, financirano iz člena XX 01 02

Po potrebi s sklicem na točko 8.2.1

Drugi upravni odhodki, ki jih referenčni znesek ne krijev milijonih EUR (na tri decimalna mesta natančno) |

| Leto n | Leto n+1 | Leto n+2 | Leto n+3 | Leto n+4 | Leto n+5in pozneje | SKUPAJ |

XX 01 02 11 01 – Misije | | | | | | | |

XX 01 02 11 02 – Sestanki in konference | 0,15 | 0,15 | 0,15 | 0,15 | 0,15 | 0,15 | 0,9 |

XX 01 02 11 03 – Odbori [27] | | | | | | | |

XX 01 02 11 04 – Študije in konzultacije | | | | | | | |

XX 01 02 11 05 – Informacijski sistemi | | | | | | | |

2 Drugi odhodki za poslovodenje skupaj (XX 01 02 11) | | | | | | | |

3 Drugi odhodki upravne narave (opredeliti, vključno s sklicem na proračunsko vrstico) | | | | | | | |

Upravni odhodki, razen stroškov za človeške vire in z njimi povezanih stroškov (ki jih referenčni znesek NE krije), SKUPAJ | 0,15 | 0,15 | 0,15 | 0,15 | 0,15 | 0,15 | 0,9 |

Izračun – Drugi upravni odhodki, ki jih referenčni znesek ne krije

Občasna zasedanja Koordinacijske skupine za plin, na katerih se razpravlja o vprašanjih v zvezi z zanesljivostjo oskrbe s plinom (30 strokovnjakov x 1000 EUR x 5 zasedanj).

[1] UL L 127, 29.4.2004, str. 92.

[2] UL C , , str..

[3] UL C , , str..

[4] UL C , , str..

[5] UL C , , str..

[6] UL L

[7] Direktiva XXX.

[8] UL L 314, 1.12.2007, str. 9.

[9] UL L 345, 23.12.2008, str. 75.

[10] UL L 127, 29.4.2004, str. 92.

[11] Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2009/xxx/ES o spremembi Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2003/55/ES o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom (UL L [ ]).

[12] Uredba Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev (UL L [ ]).

[13] Člen XX Direktive UL L.

[14] Osnutek Uredbe (ES) št. …/… Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za dostop do prenosnih omrežij za zemeljski plin in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1775/2005. Člen 2(18): „tehnična zmogljivost“ pomeni največjo stalno zmogljivost, ki jo upravljavec prenosnega omrežja lahko ponudi uporabnikom omrežja, upoštevajoč celovitost omrežja in obratovalne zahteve prenosnega omrežja;

[15] Nediferencirana sredstva, v nadaljnjem besedilu NS.

[16] Odhodki, ki ne spadajo v poglavje xx 01 zadevnega naslova xx.

[17] Odhodki iz člena xx 01 04 naslova xx.

[18] Odhodki iz poglavja xx 01, razen odhodkov iz člena xx 01 04 ali xx 01 05.

[19] Glej točki 19 in 24 Medinstitucionalnega sporazuma.

[20] Po potrebi, tj. če ukrep traja več kot 6 let, se dodajo stolpci.

[21] Pri navedbi več kot ene metode je treba navesti dodatne podrobnosti v oddelku „Opombe“ pod to točko.

[22] Kakor je opisano v oddelku 5.3.

[23] Teh stroškov referenčni znesek NE krije.

[24] Teh stroškov referenčni znesek NE krije.

[25] Te stroške referenčni znesek krije.

[26] S sklicevanjem na posebno oceno finančnih posledic zakonodajnega predloga za zadevno(-e) izvajalsko(-e) agencijo(-e).

[27] Opredeliti vrsto odbora in skupino, v katero spada.

--------------------------------------------------