OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Pravična obdavčitev je eden od glavnih temeljev evropskega socialnega tržnega gospodarstva in eden ključnih stebrov zaveze Komisije za „gospodarstvo za ljudi“. Pravična obdavčitev spodbuja socialno pravičnost in enake konkurenčne pogoje v EU. Pravičen davčni sistem bi moral temeljiti na davčnih pravilih, ki zagotavljajo, da vsi plačujejo pravičen delež, hkrati pa davčnim zavezancem, tako podjetjem kot državljanom, omogočiti, da ravnajo v skladu s pravili. Pravična in učinkovita obdavčitev je ključna za zaščito zadostnih prihodkov za javne naložbe v ljudi in infrastrukturo, hkrati pa ustvarja poslovno okolje na enotnem trgu, na katerem lahko inovativna podjetja uspevajo.

Zaradi pandemije COVID-19 je treba nujno zaščititi javne finance, pri čemer je treba omejiti njene socialno-ekonomske posledice. Države članice bodo potrebovale zadostne davčne prihodke za financiranje njihovih znatnih prizadevanj za zajezitev negativnega gospodarskega učinka ukrepov proti pandemiji COVID-19, pri čemer bodo zagotovile, da najbolj ranljive skupine ne bodo nosile bremena, povezanega s povečanjem teh prihodkov. Zagotavljanje davčne pravičnosti s preprečevanjem davčnih goljufij, davčnih utaj in izogibanja davkom je postalo pomembnejše kot kadar koli prej. V tem okviru je krepitev upravnega sodelovanja in izmenjave informacij bistvenega pomena v boju proti izogibanju davkom in davčnim utajam v Uniji. Kot je poudarjeno v sporočilu Komisije „Čas za Evropo: obnova in priprava za naslednjo generacijo“, želi Komisija zagotoviti, da bo okrevanje temeljilo na solidarnosti in pravičnosti, zato bo okrepila boj proti davčnim goljufijam in drugim nepoštenim praksam. To bo državam članicam pomagalo ustvariti prihodke od davkov, potrebne za odzivanje na večje izzive sedanje krize.

Ta zakonodajni predlog je del svežnja za pravično in preprosto obdavčitev v podporo okrevanju EU, ki vključuje sporočilo za akcijski načrt, v katerem bodo predstavljene številne prihodnje pobude za pravično in preprosto obdavčitev, ki podpirajo strategijo za okrevanje, ter sporočilo Komisije o dobrem davčnem upravljanju v EU in širše, ki bo vsebovalo pregled napredka, ki je bil dosežen pri krepitvi dobrega davčnega upravljanja v EU, pa tudi zunaj nje, in predloge področij, ki bi jih bilo treba izboljšati.

V zadnjih letih je EU svoja prizadevanja osredotočila na boj proti davčnim goljufijam, davčnim utajam in izogibanju davkom ter na povečanje transparentnosti. Na področju izmenjave informacij je sicer prišlo do znatnih izboljšav, vendar je ocena uporabe Direktive Sveta 2011/16/EU z dne 15. februarja 2011 o upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja pokazala, da je še vedno treba izboljšati obstoječe določbe, ki se nanašajo na vse oblike izmenjave informacij in upravnega sodelovanja. Za najbolj problematična elementa okvira sta se pokazala zlasti pojma verjetne primernosti in zaprosila za informacije za skupino davčnih zavezancev.

Ocena je tudi pokazala, da pravila za uporabo sočasnega nadzora in omogočanje prisotnosti uradnikov ene države članice med preiskavo v drugi državi članici nimajo pravne podlage v nekaterih nacionalnih sistemih, kar trenutno preprečuje učinkovito uporabo navedenih določb. V poročilu Skupnega foruma za transferne cene iz leta 2018 o nadzoru transfernih cen v EU je ta točka podrobneje obravnavana. Poročilo temelji na obstoječi praksi držav članic, pri čemer poudarja sedanje pomanjkljivosti in predlaga možne izboljšave pri uporabi nadzora transfernih cen v dveh ali več državah članicah. V poročilu je priporočeno sprejetje usklajenega pristopa k nadzoru transfernih cen, kar bi prispevalo k boljšemu delovanju notranjega trga na dveh področjih: davčnim upravam bi omogočilo pregledno in učinkovito orodje za lažje dodeljevanje pravic do obdavčevanja ter bi preprečilo dvojno obdavčevanje in dvojno neobdavčevanje.

Zato je jasno, da je treba izboljšati obstoječi okvir za izmenjavo informacij in upravno sodelovanje v EU. Predsednica Komisije je na začetku svojega mandata poudarila, da je treba preučiti, kako bi lahko izboljšali sodelovanje med nacionalnimi organi. Izboljšanje izmenjave informacij in upravnega sodelovanja v EU ima osrednjo vlogo.

Poleg krepitve obstoječih predpisov je v EU potrebna razširitev upravnega sodelovanja na nova področja, da bi se odzvali na izzive, ki jih prinaša digitalizacija gospodarstva, in pomagali davčnim upravam, da bi bolje in učinkoviteje ter v koraku z novimi dosežki zbirale davke. Zaradi značilnosti gospodarstva digitalnih platform je zelo težko zagotoviti sledljivost in zaznavanje obdavčljivih dogodkov, ki jih izvajajo davčni organi. Problem je še bolj razširjen, zlasti ko se take transakcije izvajajo prek operaterjev digitalnih platform s sedežem v drugi jurisdikciji. Pomanjkanje poročanja o prihodkih, ki jih ustvarijo prodajalci za zagotavljanje storitev ali prodajo blaga prek digitalnih platform, vodi v primanjkljaj davčnih prihodkov držav članic. Prodajalcem zagotavlja tudi prednost v primerjavi s tistimi, ki niso dejavni na digitalnih platformah. Če se ta regulativna vrzel ne odpravi, cilja pravične obdavčitve ni mogoče zagotoviti.