EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 13.12.2022 COM(2022) 745 final SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU o petem poročilu o napredku pri izvajanju strategije EU za varnostno unijo



1. UVOD Komisija je julija 2020 sprejela celovito strategijo za varnostno unijo. Od takrat se okolje groženj razvija na zelo pomembne načine. Kriza zaradi COVID-19 je poudarila nekatere ranljivosti, zlasti s tem, da so bile dejavnosti potisnjene na splet. Število kibernetskih napadov se še naprej povečuje, napadi pa se širijo na nove oblike. Vpliv ruske vojne agresije proti Ukrajini se odraža na notranjo varnost EU, pri čemer se povečuje tveganje trgovine z ljudmi, nevarnosti kemičnih in jedrskih nesreč ter nedovoljenega pretoka strelnega orožja. Sprožila je tudi uporabo tujega manipuliranja z informacijami in vmešavanja. Nedavna sabotaža plinovodov Severni tok je poudarila, da so bistveni sektorji, kot so energija, digitalna infrastruktura, promet in vesolje, odvisni od odporne kritične infrastrukture. Ponovno je pokazala, da sta fizična in digitalna varnost tesno prepleteni in da ju je treba zaščititi hkrati. Namen tega poročila o napredku varnostne unije je zagotoviti „vmesni“ pregled izvajanja strategije, pri čemer je treba do konca mandata te Komisije poudariti, kaj je bilo doseženo in kaj je še treba storiti. EU si od julija 2020 si močno prizadeva za dokončanje ukrepov na ključnih področjih, ki jih zajemajo štirje stebri strategije. To poročilo kaže, da je bila obravnavana velika večina ukrepov, navedenih v strategiji. Vendar si je treba še prizadevati za dosego polnega učinka strategije za varnostno unijo za državljane in državljanke, zlasti za sprejetje nerešenih zakonodajnih predlogov s strani Evropskega parlamenta in Sveta ter za izvajanje dogovorjene zakonodaje s strani držav članic. Cilje varnostne unije je mogoče najbolje zagotoviti tudi s tesnim sodelovanjem s povezanimi pobudami EU na področjih, kot so energetska varnost, evropska zdravstvena unija in akcijski načrt za evropsko demokracijo. Stalni prispevek Komisije vključuje tri predloge, sprejete skupaj s tem poročilom, tj. nedovoljena trgovina s kulturnimi dobrinami, bistvene informacije, ki jih zagotavljajo predhodne informacije o potniku, in predlog za boj proti trgovini z ljudmi. 2. ZAŠČITA FIZIČNE IN DIGITALNE INFRASTRUKTURE PRED FIZIČNIM, KIBERNETSKIM IN HIBRIDNIM NAPADOM Zaščita kritične infrastrukture v EU pred fizičnimi in digitalnimi napadi EU je še pred nedavnimi napadi na kritično infrastrukturo svojo odpornost gradila z dvema povezanima pobudama: revidirano direktivo o varnosti omrežij in informacij in novo direktivo o odpornosti kritičnih subjektov. Skupaj v tem okviru obravnavata sedanja in prihodnja spletna in nespletna tveganja, od kibernetskih napadov do naravnih nesreč. Sozakonodajalca sta se strinjala glede teh direktiv, zato bosta začeli veljati v prihodnjih tednih. Revidirana direktiva o varnosti omrežij in informacij bo povečala pokritost za srednje in velike subjekte v številnih ključnih sektorjih. Krepi varnostne zahteve, vključno za odzivanje na incidente in krizno upravljanje, varnost dobavne verige, obravnavanje in razkrivanje šibkih točk, preizkušanje kibernetske varnosti in učinkovito uporabo šifriranja. Prav tako racionalizira obveznosti poročanja o incidentih, uvaja strožje nadzorne ukrepe in si prizadeva za uskladitev režimov sankcij v vseh državah članicah. Direktiva o odpornosti kritičnih subjektov zajema fizično odpornost kritičnih subjektov proti nevarnostim, ki jih povzroči človek, in naravnim nevarnostim. Direktiva, ki zajema 11 sektorjev, predstavlja pomemben korak pri izboljšanju sposobnosti kritičnih subjektov, ki izvajajo bistvene storitve, pri preprečevanju pomembnih incidentov, zaščiti pred njimi, odzivanju nanje, odpornosti proti njim, njihovemu blaženju, absorbiranju, prilagajanju nanje in okrevanju po njih. V finančnem sektorju je bila v okviru svežnja za digitalno financiranje sprejeta tudi uredba o digitalni operativni odpornosti (DORA). DORA bo po uvedbi z racionalizacijo in nadgradnjo obstoječih pravil okrepila digitalno operativno odpornost subjektov finančnega sektorja EU ter po potrebi uvedla nove zahteve. Za dodatno povečanje zaščite kritične infrastrukture pred obsežnimi kibernetskimi napadi Komisija, visoki predstavnik in Skupina za sodelovanje na področju varnosti omrežij in informacij razvijajo scenarije tveganj, ki se osredotočajo na kibernetsko varnost v energetskem, telekomunikacijskem in prometnem sektorju ter vesolju. Prav tako potekajo dela v zvezi z ukrepi za izboljšanje skupne ravni zaščite in kibernetske odpornosti vesoljskih sistemov in storitev. Pripravljajo se tudi ciljno usmerjene ocene tveganja kibernetske varnosti za komunikacijsko infrastrukturo in omrežja v EU (vključno s fiksno in mobilno infrastrukturo, sateliti, podvodnimi kabli in internetnim usmerjanjem). Komisija je prav tako sprožila pobudo za pripravo scenarijev, ki zajema naravne nesreče, povezane z varnostnimi grožnjami, kot so kibernetski napadi ali terorizem, da bi izboljšala preprečevanje nesreč ter pripravljenost in odzivanje nanje. Sabotaža plinovodov Severni tok in drugi nedavni incidenti so poudarili grožnjo za kritično infrastrukturo EU in nujnost ukrepanja. Zato se napoveduje okvir direktive o odpornosti kritičnih subjektov in revidirane direktive o varnosti omrežij in informacij, da bi se pospešili ukrepi za krepitev odpornosti kritične infrastrukture ter okrepitev pripravljenosti in odzivanja v ključnih sektorjih. To je združeno v priporočilu Sveta, ki bo omogočilo pospešitev učinkovitega izvajanja direktiv. Ponuja skupni pristop za izvajanje stresnih testov na subjektih, ki upravljajo kritično infrastrukturo, in sicer začenja v energetskem sektorju, pri čemer se opira na dogovorjena skupna načela. Stresni testi se bodo začeli izvajati takoj, da jih bo mogoče zaključiti pred koncem leta 2023, napredek pa bo treba preučiti aprila 2023. Načrt, ki ga bo pripravila Komisija v sodelovanju s Svetom na podlagi podpore in prispevkov ustreznih agencij Unije, bo pomagal zagotoviti usklajen odziv na ravni EU na znatne motnje v kritični infrastrukturi. V energetskem sektorju Komisija pripravlja omrežni kodeks o kibernetski varnosti čezmejnih pretokov električne energije, vključno s pravili o ocenah tveganj, skupnih minimalnih zahtevah, načrtovanju, spremljanju, poročanju in kriznem upravljanju, ki bo v celoti skladen z okvirom revidirane direktive o varnosti omrežij in informacij. V ločenem ukrepu v odziv na rusko vojaško agresijo proti Ukrajini so bila marca 2022 električna omrežja Ukrajine in Republike Moldavije sinhronizirana z omrežjem celinske Evrope, kar je dopolnilo ukrepe za zmanjšanje tveganj, vključno za kibernetsko varnost. V prometnem sektorju Komisija sodeluje z državami članicami, Agencijo Evropske unije za varnost v letalstvu (EASA) ter Obveščevalnim in situacijskim centrom EU (EU INTCEN), z namenom rednega ocenjevanja stopnje ogroženosti in tveganj za civilno letalstvo EU, ki izhajajo s konfliktnih območij. Sistem EU za opozarjanje o konfliktnih območjih se navaja kot dobra praksa na mednarodni ravni. Med ukrepe sodijo ponovni zagon delovnega procesa za oceno tveganja letalskega tovora, prva ocena tveganja na ravni EU za oceno groženj za potniške ladje in celovito evidentiranje tveganja na področju varovanja v letalstvu za posodobitev ocene groženj za civilno letalstvo. Posebna pozornost je namenjena tudi pomorski kritični infrastrukturi. Trenutno se razvija skupno okolje za izmenjavo informacij na področju pomorstva, ki bo v celoti začelo delovati do konca leta 2023 in bo prostovoljno povezovalo organe za pomorski nadzor, da si bodo lahko izmenjevali informacije v skoraj realnem času. Svojo zmogljivost varovanja pred kibernetskimi napadi je okrepil tudi evropski forum o funkcijah obalne straže. Za varnejšo digitalno infrastrukturo in izgradnjo zmogljivosti za preprečitev in ublažitev kibernetskih napadov si prizadeva tudi več raziskovalnih projektov v okviru programa Obzorje Evropa. Krepitev kibernetske varnosti EU Komisija in visoki predstavnik sta 16. decembra 2020 predstavila novo strategijo EU za kibernetsko varnost v digitalnem desetletju za okrepitev kolektivne odpornosti Evrope proti kibernetskim grožnjam in zagotovitev, da imajo državljani in državljanke ter podjetja koristi od zanesljivih, zaupanja vrednih storitev in digitalnih orodij. Strategija je izvedena skoraj v celoti. Revidirana direktiva o varnosti omrežij in informacij predvideva ustanovitev organizacijske mreže za povezovanje v kibernetski krizi (EU-CyCLONe), ki bo podpirala usklajeno upravljanje obsežnih incidentov in kriz na področju kibernetske varnosti na operativni ravni. To bo zagotovilo redno izmenjavo ustreznih informacij med državami članicami ter institucijami, organi, uradi in agencijami EU. Komisija razvija središče za analizo stanja na področju kibernetske varnosti, da bi okrepila svoje notranje zmogljivosti. Komisija sodeluje z državami članicami, med drugim v okviru nadaljnjega ukrepanja v skladu s svojim priporočilom o skupni kibernetski enoti, da bi zagotovila usklajen odziv EU na obsežne kibernetske incidente. Komisija in visoki predstavnik sta v letu 2022 prav tako dejavno vključena v vaje iz kibernetske varnosti, organizirane skupaj z državami članicami. Omrežja in računalniški sistemi zahtevajo stalno spremljanje in analizo za odkrivanje vdorov in anomalij v realnem času. Komisija je predlagala vzpostavitev mreže centrov za varnostne operacije po vsej EU za spremljanje komunikacijskih omrežij in odkrivanje sumljivih dogodkov. Z okrepitvijo obstoječih centrov za varnostne operacije, vzpostavitvijo novih centrov in povezovanjem centrov za varnostne operacije v več državah članicah se bodo okrepile zmogljivosti za kolektivno odkrivanje. Te bi lahko temeljile tudi na najnovejši umetni inteligenci in podatkovne analitike ter tako ščitile civilna komunikacijska omrežja in pospešile odkrivanja kibernetskih napadov. Za okrepitev pripravljenosti in odzivanja na večje kibernetske incidente je Komisija vzpostavila tudi kratkoročni program za podporo državam članicam z dodatnim financiranjem, dodeljenim agenciji ENISA, vključno s penetracijskim testiranjem kritičnih subjektov za ugotavljanje ranljivosti. Na ta način lahko države članice za odziv na velike incidente, ki prizadenejo kritične subjekte, prejmejo pomoč, ki jo agencija ENISA zagotavlja ob podpori zaupanja vrednih zasebnih ponudnikov storitev kibernetske varnosti. Naslednji korak bo zagotoviti, da države članice v celoti izkoristijo te priložnosti. Strojna in programska oprema sta vedno pogosteje predmet kibernetskih napadov. Kibernetski napadi naraščajo v številu in so vse bolj izpopolnjeni, pri čemer je izkoriščanje ranljivosti programske opreme ključni dejavnik. Dve tretjini vseh incidentov, sporočenih v okviru varnosti omrežij in informacij, vključuje izkoriščanje ranljivosti programske opreme. Prav tako narašča vpliv na državljane in državljanke, infrastrukturo ali podjetja. Dve tretjini vseh incidentov, sporočenih v okviru varnosti omrežij in informacij, vključuje izkoriščanje ranljivosti programske opreme. Komisija je septembra 2022 predlagala zakon o kibernetski odpornosti, da bi se zmanjšale ranljivosti pri proizvodih z digitalnimi elementi in zagotovila hitra razpoložljivost popravkov in blažilnih ukrepov. Predlaga, da bi morali proizvodi z digitalnimi elementi (strojna in programska oprema) vstopiti na trg le, če izpolnjujejo posebne bistvene zahteve glede kibernetske varnosti. Proizvajalci in razvijalci bi morali pet let zagotavljati kibernetsko varnost svojih proizvodov in potrošnikom zagotavljati preglednost glede kibernetske varnosti. To bo pomembno prispevalo k varnosti oskrbovalne verige .

Certificiranje ima ključno vlogo pri povečevanju zaupanja pomembnih proizvodov in storitev v digitalnem svetu ter njihove varnosti. Akt o kibernetski varnosti vzpostavlja evropski certifikacijski okvir za kibernetsko varnost, na podlagi katerega lahko Komisija pozove agencijo ENISA, naj razvije certifikacijske sheme. Razvita je bila skupna evropska certifikacijska shema za kibernetsko varnost, ki temelji na merilih, v pripravi pa so tudi sheme za storitve v oblaku in varnost 5G. Komisija še naprej sodeluje z državami članicami, da bi zagotovila varnost in odpornost omrežij 5G ter spremljala izvajanje nabora orodij EU za tehnologijo 5G na nacionalni ravni in ravni EU. Medtem ko je velika večina držav članic že okrepila ali krepi varnostne zahteve za omrežja 5G, je zdaj nujno, da vse države članice dokončajo izvajanje ukrepov iz nabora orodij, zlasti da uvedejo omejitve za dobavitelje z visokim tveganjem, ob upoštevanju, da lahko izguba časa poveča ranljivost omrežij v Uniji ter tudi okrepi fizično in nefizično zaščito kritičnih in občutljivih delov omrežij 5G, vključno s strogim nadzorom dostopa. Da bi EU in državam članicam pomagal pri proaktivnem in strateškem pristopu k industrijski politiki kibernetske varnosti, bo Evropski kompetenčni center za kibernetsko varnost (ECCC) sodeloval z nacionalnimi koordinacijskimi centri pri podpiranju inovacij na področju kibernetske varnosti in krepitvi zmogljivosti skupnosti za tehnologije kibernetske varnosti. Agencija ENISA je septembra 2022 uradno uvedla evropski okvir za znanja in spretnosti na področju kibernetske varnosti, ki opredeljuje najpotrebnejše profile delovnih mest na tem področju in zagotavlja skupno evropsko podlago za lažje priznavanje znanj in spretnosti ter razvoj usposabljanja, povezanega s kibernetsko varnostjo. Ta okvir bo gradnik akademije za kibernetske veščine, predlagane v okviru delovnega programa Komisije za leto 2023, ki bo ponudil celovit pristop za obravnavanje vse večje potrebe po strokovnjakih za kibernetsko varnost v Evropi. Zaradi občutljive narave netajnih podatkov in tajnih podatkov EU, ki jih obravnavajo institucije, organi, uradi in agencije EU, je pomembno, da so ti podatki dobro zaščiteni pred kibernetskimi napadi. Komisija je marca 2022 predlagala uredbo za visoko skupno raven kibernetske varnosti v vseh teh organih, pri čemer je načela, na katerih temelji revidirana direktiva o varnosti omrežij in informacij, uporabila za institucionalno okolje EU. Strategija vključuje nov Medinstitucionalni odbor za kibernetsko varnost in okrepljen center za kibernetsko varnost (CERT-EU), da se zagotovi ustrezna izmenjava informacij in sodelovanje z organi držav članic, na primer prek mreže skupine za odzivanje na incidente na področju računalniške varnosti (CSIRT). Hkrati je Komisija sprejela predlog uredbe o informacijski varnosti v institucijah, organih, uradih in agencijah EU, da bi okrepila odpornost proti kibernetskim in hibridnim grožnjam z oblikovanjem skupnega sklopa standardov informacijske varnosti na visoki ravni za vse institucije, organe, urade in agencije Unije. Bistveno je, da Svet pospeši svoje delo v zvezi s tem predlogom in pri tem upošteva večkratne pozive držav članic, ki od Komisije zahtevajo, naj pripravi ukrepe za boljšo zaščito postopka odločanja EU pred zlonamernimi dejavnostmi vseh vrst. Center CERT-EU in agencija ENISA sta zasnovala in preizkusila tudi novo vrsto vaje iz kibernetske varnosti, ki je prilagojena agencijam EU, kot je priporočilo Evropsko računsko sodišče. Ključni rezultati Evropski mesec kibernetske varnosti: pobuda evropskega meseca kibernetske varnosti se je vključno z delavnicami, kampanjami na družbenih medijih in predavanji povečala s 184 dejavnosti v letu 2014 na 500 dejavnosti v oktobru 2022. To prispeva k izboljšanju odziva uporabnikov na spletu, ko so soočeni z grožnjo kibernetske varnosti (kot je poročalo 73 % držav članic, vključenih v raziskavo leta 2021). Podatkovna zbirka o visokošolskem izobraževanju za kibernetsko varnost: podatkovna zbirka o visokošolskem izobraževanju za kibernetsko varnost je bila v zadnjih dveh letih najbolj obiskana spletna stran agencije ENISA s približno 70 000 obiski na leto. Mladim talentom omogoča sprejemanje informiranih odločitev o različnih možnostih, ki jih ponuja visokošolsko izobraževanje na področju kibernetske varnosti, univerzam pa pomaga pritegniti visokokakovostne študente, ki so motivirani za ohranjanje kibernetske varnosti v Evropi. Boj proti hibridnim grožnjam, boj proti tujemu vmešavanju in krepitev kibernetske obrambe EU Strateški kompas EU za varnost in obrambo določa ambiciozen akcijski načrt za povečanje zmogljivosti EU za ukrepanje, krepitev odpornosti in boljše naložbe v obrambne zmogljivosti EU. Medtem ko je boj proti hibridnim grožnjam v glavnem odgovornost držav članic, EU dopolnjuje nacionalne ukrepe s podpiranjem usklajevanja, krepitvijo situacijskega zavedanja, spodbujanjem sodelovanja z enako mislečimi državami in mednarodnimi organizacijami ter zagotavljanjem skupnih možnosti odzivanja. V zadnjem desetletju je bilo uvedenih več kot 200 ukrepov za povečanje odpornosti in preprečevanje hibridnih groženj na ravni EU. Hibridna fuzijska celica EU INTCEN prispeva k odločanju EU in je osrednji organ za zagotavljanje celovitega situacijskega zavedanja in strateškega predvidevanja, združevanje informacij iz vseh virov in izvajanje ocene obveščevalnih podatkov o hibridnih grožnjah. Začelo se je delo za ustanovitev skupin za hitro odzivanje na hibridne grožnje v EU, ki jih napoveduje strateški kompas, za podporo državam članicam ter misijam in operacijam skupne varnostne in obrambne politike ter partnerskim državam pri preprečevanju hibridnih groženj z uporabo ustreznega nacionalnega in evropskega strokovnega znanja v kratkem času, po potrebi tudi vojaškega strokovnega znanja. Nabor orodij EU za odzivanje na hibridne grožnje je v pripravi in bo zagotovil okvir za usklajen odziv na hibridne kampanje, ki vplivajo na EU in države članice, pri čemer se zunanja in notranja razsežnost vključita v nemoten pretok ter združijo nacionalni in vseevropski vidiki. Pomemben napredek je bil dosežen tudi pri krepitvi odpornosti in preprečevanju hibridnih groženj z opredelitvijo obstoječih sektorskih izhodišč odpornosti. Komisija je prav tako nadaljevala analitične raziskave o krepitvi odpornosti proti hibridnim grožnjam in dokončala vključevanje hibridnih premislekov v oblikovanje politike. Pandemija COVID-19 in ruska vojna proti Ukrajini sta pokazali, kako lahko manipulacija informacijskega okolja vpliva na EU in partnerje po vsem svetu. Pri hibridnih napadih je vse pomembnejši tudi namen razjedanja zaupanja v EU in mednarodni red, ki temelji na pravilih, tuje manipuliranje z informacijami in vmešavanje. Komisija je na podlagi akcijskega načrta za evropsko demokracijo uvedla vrsto oprijemljivih ukrepov in struktur, vključno z revidiranim kodeksom ravnanja glede dezinformacij, aktom o digitalnih storitvah in predlogom o preglednosti političnega oglaševanja, ki je trenutno v medinstitucionalnih pogajanjih, za boj proti manipulaciji z informacijami in dezinformacijam. Rezultat bi bile nove obveznosti na platformah in prvič pravno zavezujoč okvir za nadzor. Poleg tega Evropska služba za zunanje delovanje (ESZD), kot je napovedal strateški kompas, v tesnem sodelovanju s Komisijo in državami članicami nadalje razvija nabor orodij EU za boj proti tujemu manipuliranju z informacijami in vmešavanju (nabor orodij za obravnavo tujega manipuliranja z informacijami in vmešavanja), da bi okrepila usklajen odziv na manipulativno ravnanje tujih akterjev. ESZD še naprej krepi sodelovanje z mednarodnimi partnerji, kot sta mehanizem G7 za hitro odzivanje in NATO. Komisija obsoja vsakršno tuje vmešavanje na suverenem ozemlju držav članic EU in je zaskrbljena zaradi poročil o kitajskih čezmorskih policijskih službah v EU, kar bi bilo, če je res, popolnoma nesprejemljivo. Čeprav morajo organi držav članic te domneve preiskati, je Komisija ob podpori Europola pripravljena olajšati izmenjavo med državami članicami. Komisija je to težavo izpostavila na zasedanju Sveta za pravosodje in notranje zadeve decembra 2022. Novembra 2022 sta Komisija in visoki predstavnik predstavila novo politiko EU o kibernetski obrambi, ki določa sredstva za okrepitev sodelovanja in naložb v kibernetsko obrambo za boljšo zaščito pred kibernetskimi napadi. Cilj je zaščititi interese EU v kibernetskem prostoru s povečanim sodelovanjem med akterji kibernetske obrambe EU, pri tem pa razvijati mehanizme za krepitev zmogljivosti na ravni EU, tudi v okviru misij in operacij SVOP. Politika bo spodbujala razvoj zmogljivosti kibernetske obrambe celotnega spektra in okrepila sodelovanje med vojaškimi in civilnimi kibernetskimi skupnostmi EU, s čimer bo okrepila situacijsko zavedanje, krizno usklajevanje in usposabljanje, vključno z zasebnim sektorjem. Pomagala bo tudi zmanjšati strateške odvisnosti v kritičnih kibernetskih tehnologijah z razvojem strateškega načrta za kritične tehnologije kibernetske varnosti in kibernetske obrambe ter okrepiti tehnološko in industrijsko bazo evropske obrambe. Strateški kompas opredeljuje vesolje kot peto operativno področje vojskovanja (poleg kopenskega, morskega, zračnega in kibernetskega) ter poziva Komisijo in visokega predstavnika, naj razvijeta prvo vesoljsko strategijo za varnost in obrambo. Strategija bo predlagala ukrepe za izboljšanje skupne ravni zaščite in odpornosti vesoljskih sistemov in storitev pa tudi za odvračanje groženj, vključno s kibernetskimi, za občutljive vesoljske sisteme in storitve v EU ter odzivanje nanje. 3. BOJ PROTI TERORIZMU IN RADIKALIZACIJI Sprejete so bile skoraj vse ključne pobude, predstavljene v varnostni strategiji EU za podporo državam članicam v boju proti terorizmu in radikalizaciji. Posebna tema je zaščita pred spletnimi grožnjami. Naslednji korak je zagotovitev polnega učinka teh pobud.

Boju proti terorizmu Agenda EU za boj proti terorizmu od sprejetja decembra 2020 opremlja EU za boljše predvidevanje, preprečevanje, zaščito in odzivanje na teroristične grožnje. Tudi posebne geografske pobude prispevajo k odzivanju na spreminjajoče se razmere v zvezi z grožnjami. Glede na razvoj dogodkov v Afganistanu je koordinator EU za boj proti terorizmu v sodelovanju s Komisijo, visokim predstavnikom, predsedstvom in ključnimi agencijami EU pripravil akcijski načrt za boj proti terorizmu v Afganistanu, ki so ga države članice potrdile oktobra 2021. Jasen dosežek je bil prostovoljni postopek za okrepljeno varnostno preverjanje ljudi, ki prihajajo iz Afganistana. Obravnavanje grožnje, ki jo predstavljajo tuji teroristični bojevniki, ki se vračajo v Sirijo in Irak, je prednostna naloga. Medtem ko so za to odgovorne predvsem države članice, jim sodelovanje na ravni EU pomaga pri reševanju skupnih izzivov, kot so pregon storilcev terorističnih kaznivih dejanj, preprečevanje neodkritih primerov vstopa na schengensko območje ter reintegracija in rehabilitacija terorističnih bojevnikov, ki so se vrnili. Komisija še naprej tesno sodeluje z državami članicami in ključnimi partnerskimi državami, da bi zagotovila vnos dokazov z bojišč v podatkovne zbirke in informacijske sisteme EU. Koordinator EU za boj proti terorizmu v dogovoru z državami članicami in v tesnem sodelovanju z visokim predstavnikom in Komisijo raziskuje nove načine za uporabo izboljšanih življenjskih razmer v zaporih in taboriščih v severovzhodni Siriji za pomoč v boju proti radikalizaciji. Zakonodaja EU v zvezi z bojem proti terorizmu je posodobljena. Direktivo o boju proti terorizmu, sprejeto leta 2017, zdaj izvajajo vse države članice, da bi kriminalizirale ravnanje, kot sta usposabljanje in potovanje za namene terorizma ter financiranje terorizma. Še vedno je treba obravnavati nepravilen prenos Direktive v več državah članicah. Preprečevanje, da bi teroristi uporabili sredstva za izvedbo napada, je ključnega pomena v boju proti terorizmu. Skoraj vse države članice so v svojem nacionalnem pravu sprejele posodobljeno zakonodajo o strelnem orožju. Nova zakonodaja, katere namen je omejiti dostopnost predhodnih sestavin za eksplozive, ki bi jih teroristi lahko uporabili za izdelavo bomb, je začela veljati februarja 2021. Komisija na podlagi pristopa, ki se uporablja za reguliranje dostopa do predhodnih sestavin za eksplozive, preučuje, kako omejiti dostop do nekaterih nevarnih kemikalij, ki bi se lahko uporabile za izvedbo napadov. Javni prostori so bili večkrat v središču terorističnih napadov. Komisija je izdala priročnik za spodbujanje varnosti z oblikovanjem javnih prostorov. To je v skladu s podrobnimi tehničnimi smernicami, orodji za oceno ranljivosti javnih prostorov in celovito podporo ključnim deležnikom ter priporočilom o neobveznih zahtevah glede učinkovitosti rentgenske opreme, ki se uporablja na javnih mestih (zunaj letalstva). Sklad za notranjo varnost je leta 2022 prav tako financiral 14,5 milijona EUR v obliki projektov za izboljšanje zaščite javnih prostorov, vključno z verskimi objekti. Droni so zelo inovativno orodje, ki ga je mogoče uporabiti za zakonite, pa tudi zlonamerne namene, vključno z napadi na javne prostore, posameznike in kritično infrastrukturo. Novembra 2022 je Komisija sprejela strategijo za drone 2.0, ki ji bo leta 2023 sledil podrobnejši pristop EU k preprečevanju zlonamerne uporabe dronov. Boj proti radikalizaciji, ki vodi v nasilni ekstremizem in terorizem na spletu in zunaj njega Preprečevanje radikalizacije in boj proti njej sta ključna za učinkovite protiteroristične politike. Komisija podpira države članice z mrežo za ozaveščanje o radikalizaciji, ki združuje 6 000 strokovnjakov, dejavnih na področju preprečevanja. Glavna področja podpore državam članicam vključujejo boj proti nasilnim ekstremističnim ideologijam in polarizaciji, ki vodijo v radikalizacijo, preprečevanje radikalizacije na spletu in zlorabe novih tehnologij ter upravljanje in pripravo ponovne vključitve storilcev kaznivih dejanj, ki so bili izpuščeni iz zapora. Povezave med nasilnimi ekstremističnimi skupinami in ideologijami ter manifestacije sovražnega govora so obravnavane v kodeksu ravnanja EU za odpravo nezakonitega sovražnega govora na spletu. EU si prav tako prizadeva preprečiti tuje vplive in financiranje za podporo radikalnih/ekstremističnih stališč v državah članicah. Komisija je še naprej pozorna, da prepreči, da bi sredstva EU podpirala kateri koli projekt, ki ni združljiv z evropskimi vrednotami, ali ki bi si prizadeval za nezakonite cilje. Zato se projekti, ki jih upravlja Komisija, od konca leta 2021 objavijo takoj po podpisu sporazuma o nepovratnih sredstvih na edinstveni platformi, imenovani platforma priložnosti za financiranje in razpise. Bistveno je, da države članice to možnost uporabijo, da bi same preverile upravičence in Komisiji predložile vse dodatne informacije, ki so jim na voljo. V zvezi s tem revizija finančne uredbe, ki jo je predlagala Komisija, vključuje dodajanje vprašanja obsodbe za „spodbujanje sovraštva“ kot razloga za izključitev iz financiranja EU. Komisija poziva Evropski parlament in Svet, naj to vprašanje učinkovito obravnavata v končnem besedilu. Poleg tega Komisija izvaja notranje ukrepe za ozaveščanje in razvija notranje delovne metode, da bi zagotovila večji nadzor pri izbiri projektov. Še en ključni poudarek je preprečevanje radikalizacije na spletu. Uredba o obravnavanju razširjanja terorističnih spletnih vsebin se je začela uporabljati junija 2022. Od takrat lahko pristojni nacionalni organi zahtevajo, da se teroristične vsebine odstranijo v eni uri po uradnem nalogu za odstranitev. Ponudniki spletnih storitev, ki so izpostavljeni terorističnim vsebinam, morajo sprejeti posebne ukrepe za zaščito svojih platform pred zlorabo. To dopolnjuje delo internetnega foruma EU, ki ga je zagnala Komisija, da bi združila države članice, internetna podjetja in civilno družbo ter preprečila razširjanje nasilnih ekstremističnih in terorističnih spletnih vsebin. Nedavna podpora internetnega foruma EU tehnološkim podjetjem in ponudnikom internetne infrastrukture pri njihovih prizadevanjih za moderiranje vsebine vključuje imenik o spletiščih, ki jih upravljajo teroristi, in letno posodobljen paket znanja o nasilnih desničarskih ekstremističnih skupinah, simbolih in manifestih. Od leta 2019 se v tem forumu obravnava tudi preprečevanje spolne zlorabe otrok na spletu. Ključni rezultati Kako je sodelovanje z Eurojustom pripeljalo do obsodbe tujega terorističnega bojevnika: glavna tarča preiskave v zvezi s terorizmom je bila leta 2021 obsojena na štiri leta zapora zaradi sodelovanja v teroristični organizaciji, potem ko so italijanski organi uporabili register za boj proti terorizmu za ugotavljanje povezav med osumljenim tujim bojevnikom in drugimi primeri terorizma. Eurojust je združil nacionalne organe, kar je privedlo do izvrševanja evropskih preiskovalnih nalogov in prošenj za medsebojno pravno pomoč. Usklajevanje Europola proti priročnikom o bombah, ki so na voljo na spletu: v eni od rednih skupnih pobud, akcijskem dnevu februarja 2022, ki ga je podprl Europol ob sodelovanju osmih držav članic in Združenega kraljestva, je bilo na spletu najdenih več sto predmetov, vključno z navodili za izdelavo bomb s predhodnimi sestavinami in njihovo uporabo v terorističnih napadih. Informacije so bile posredovane ponudnikom spletnih storitev. 4. BOJ PROTI ORGANIZIRANEMU KRIMINALU Na področju organiziranega kriminala v Evropi se sodelovanje med storilci kaznivih dejanj nenehno spreminja. Kriminalne mreže so lahko vključene v različne kriminalne dejavnosti, ki združujejo trgovino z drogami, organiziran premoženjski kriminal, goljufije, tihotapljenje migrantov in trgovino z ljudmi. Povečana uporaba interneta in spletnih storitev je še dodatno spodbudila kibernetsko kriminaliteto in kibernetsko nasilje na podlagi spola. Vse večja uporaba šifriranih komunikacijskih kanalov ob hkratnem varovanju zasebnosti in temeljnih pravic predstavlja dodatne izzive za kazenski pregon. Medtem motnja, ki jo je povzročila ruska vojna agresija proti Ukrajini, ustvarja nove priložnosti, ki so jih hitro izkoristile organizirane kriminalne združbe. Komisija je aprila 2021 sprejela strategijo EU za boj proti organiziranemu kriminalu za obdobje 2021–2025. Strategija poudarja pomen razbijanja struktur organiziranega kriminala, osredotočiti pa se je treba na tiste skupine, ki pomenijo večje tveganje za varnost Evrope, in posameznike, ki so višje na hierarhični lestvici kriminalnih organizacij. Njeno izvajanje je zdaj v polnem teku, pri čemer je bilo več ključnih ukrepov že sprejetih ali izvedenih. Komisija prav tako zagotavlja finančno podporo državam članicam za boj proti grožnjam kriminala, s katerimi se sooča EU.

Kibernetska kriminaliteta Pospešena digitalizacija med pandemijo COVID-19 je spodbudila širjenje kibernetskih groženj, kot je izsiljevalsko programje. Izsiljevalsko programje ustvarja precejšnja kibernetska tveganja za kritično infrastrukturo in javno varnost. Europolov center za boj proti kibernetski kriminaliteti (EC3) je skupaj s skupno delovno skupino za ukrepanje na področju kibernetske varnosti (J-CAT) pred kratkim razvil mednarodni model odzivanja na izsiljevalsko programje za operacionalizacijo celovitega odziva organov kazenskega pregona. EU je leta 2022 sodelovala na vrhunskem srečanju pobude za boj proti izsiljevalskem programju, da bi okrepila mednarodno sodelovanje na področju izsiljevalskega programja. 36 držav in EU so se strinjale, da bodo nadaljevale delo v okviru mednarodne projektne skupine za boj proti izsiljevalskem programju, da bi uskladile delo na področju odpornosti in motenj ter preprečile nezakonite dejavnosti financiranja. Komisija in Europol sta skupaj vzpostavila platformo za dešifriranje, s čimer sta skrajšala čas, potreben za forenzični dostop do digitalnih dokazov, in pomagala pri boju s šifriranimi kriminalnimi komunikacijskimi omrežji, kar je povzročilo velike udarce dejavnostim organiziranega kriminala. EU je bila maja 2022 ključna pri uspešnem pogajanju o drugem dodatnem protokolu h Konvenciji o kibernetski kriminaliteti iz Budimpešte. To vključuje zelo potrebna orodja za čezmejno sodelovanje pri preiskovanju in pregonu kibernetske kriminalitete ter podrobne pogoje in zaščitne ukrepe za varstvo podatkov. Vse države članice bi morale hitro podpisati drugi dodatni protokol, Evropski parlament pa bi moral dati soglasje, da se omogoči hitra ratifikacija. Komisija se v imenu EU pogaja tudi o novi konvenciji Združenih narodov o kibernetski kriminaliteti. Samo v letu 2021 je bilo po vsem svetu prijavljenih 85 milijonov slik in videoposnetkov, ki prikazujejo spolno zlorabo otrok, še veliko več pa jih ostaja neprijavljenih, tako alarmantno razširjena je spolna zloraba otrok. Otroci, ki več časa preživijo na spletu, so bolj dovzetni za pridobivanje za spolne namene, posledica tega pa je, da otroci več gradiva za izkoriščanje posnamejo sami. V skladu s strategijo EU za učinkovitejši boj proti spolni zlorabi otrok, sprejeto julija 2020, in celovito strategijo EU o otrokovih pravicah iz marca 2021 je Komisija maja 2022 sprejela predlog o določitvi pravil za preprečevanje spolne zlorabe otrok na spletu in boj proti njej z novimi obveznostmi za ponudnike spletnih storitev. Če preprečevanje ne zmanjša znatnega tveganja, bi bilo mogoče od ponudnikov storitev zahtevati, naj spolno zlorabo otrok na spletu odkrijejo, prijavijo, odstranijo in preprečijo. S predlogom bi se vzpostavil tudi namenski center EU, ki bi olajšal izvajanje. Začasna zakonodaja, sprejeta avgusta 2021, da se ponudnikom spletnih storitev omogoči nadaljnje prostovoljno odkrivanje spolne zlorabe otrok na spletu in poročanje o njej, bo prenehala veljati poleti 2024. Zato je bistveno, da Evropski parlament in Svet hitro dosežeta dogovor o predlagani uredbi. V začetku naslednjega leta bo ta pobuda dopolnjena s predlogom za posodobitev direktive o boju proti spolni zlorabi in spolnemu izkoriščanju otrok ter otroški pornografiji iz leta 2011. Kibernetsko nasilje nad ženskami in dekleti je nastajajoča nova razsežnost kibernetskega nasilja na podlagi spola. Leta 2020 je bilo ocenjeno, da je ena od dveh mladih žensk doživela to obliko nasilja. Komisija je v svojem predlogu direktive o boju proti nasilju nad ženskami in nasilju v družini, sprejetem marca 2022, predlagala ciljno usmerjena pravila o nasilju nad ženskami na podlagi spola na spletu ali zunaj njega. Organizirani kriminal Trgovina z ljudmi je temeljna dejavnost organiziranega kriminala v EU. Čeprav je bila trgovina z ljudmi v strategiji za varnostno unijo že opredeljena kot prednostna naloga, so storilci kaznivih dejanj med pandemijo COVID-19 našli nove priložnosti za ustvarjanje znatnega dobička in okrepitev kriminalnih dejavnosti. Hitro usklajevanje na ravni EU pomaga preprečevati vse večjo grožnjo trgovine z ljudmi zaradi ruske vojaške agresije proti Ukrajini. Koordinatorka EU za boj proti trgovini z ljudmi je pripravila skupni načrt za boj proti trgovini z ljudmi , da bi uskladila delo Komisije z državami članicami, agencijami EU in Evropsko službo za zunanje delovanje za obravnavanje tveganj trgovine z ljudmi in zagotovila podporo potencialnim žrtvam. Ta prizadevanja so pripomogla k temu, da je število potrjenih primerov trgovine z ljudmi ostalo omejeno, čeprav grožnja ostaja visoka. Aprila 2021 je strategija EU za boj proti trgovini z ljudmi za obdobje 2021–2025 zagotovila izčrpen notranji in zunanji okvir za ukrepanje. Komisija spremlja prihodnji predlog za spremembo direktive o boju proti trgovini z ljudmi, da bi odpravila pomanjkljivosti v sedanjem pravnem okviru in ga posodobila, da bi odražal spletno razsežnost, ter si prizadeva za zmanjšanje povpraševanja. Septembra 2022 je bil dan skupnega ukrepanja EMPACT, katerega so se udeležili organi kazenskega pregona iz 20 držav, usmerjen v kriminalne mreže, ki uporabljajo spletišča in platforme družbenih medijev za novačenje žrtev za spolno izkoriščanje v prvem hekatonu EU proti trgovini z ljudmi, ki ga podpirata Europol in Eurojust. Identificiranih je bilo 11 osumljenih trgovcev z ljudmi in 45 možnih žrtev. Za razliko od trgovine z ljudmi tisti, ki tihotapcem plačujejo, da lahko nezakonito vstopijo v EU, to storijo prostovoljno. Vendar je dejavnost tihotapcev kaznivo dejanje, pogosto ogroža življenja in lahko privede do dodatnih varnostnih tveganj za EU. Preprečevanje tihotapljenja migrantov in boj proti njemu je ključni cilj strategije EU za varnostno unijo, strategije EU za boj proti organiziranemu kriminalu ter novega pakta o migracijah in azilu. Zahteva stalno mednarodno sodelovanje in usklajevanje na vseh ravneh. Izvajanje akcijskega načrta EU za boj proti tihotapljenju migrantov za obdobje 2021–2025 napreduje, z Marokom, Nigrom in Zahodnim Balkanom pa se razvijajo operativna partnerstva za boj proti tihotapljenju, ki jih podpirajo institucije, organi in agencije EU in se financirajo iz sredstev EU. Trg prepovedanih drog, ki je ocenjen na najnižjo maloprodajno vrednost v višini 30 milijard EUR na leto, ostaja največji kriminalni trg v EU in glavni vir dohodka za organizirane kriminalne združbe ter ogroža socialno stabilnost in zdravje. Leta 2021 je bilo z ukrepanjem in sodelovanjem na ravni EU z ulic odstranjenih za 7 milijard EUR drog. V agendi in akcijskem načrtu EU za boj proti drogam za obdobje 2021–2025 iz julija 2020 so določeni konkretni ukrepi za okrepitev ukrepov na ravni EU, vključno s preoblikovanjem Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami v Agencijo Evropske unije za droge. Revidirani mandat Agencije, predlagan januarja 2022, bi okrepil njene zmogljivosti za spremljanje in ocenjevanje groženj ter zmožnost odzivanja na nove izzive. Svet je junija 2022 sprejel splošni pristop, delo v Evropskem parlamentu pa še poteka. Komisija je začela tudi sodelovanje v internetnem forumu EU za obravnavo spletne trgovine s prepovedanimi drogami in predlagala posebno tematsko schengensko oceno o tihotapljenju kokaina v pristanišča EU. Povečala se je podpora Pomorskemu analitičnemu in operacijskemu centru za narkotike. EU nadaljuje tudi politične dialoge o drogah s tretjimi državami, in sicer z drugim dialogom s Kitajsko julija 2022 in novim dialogom s Kolumbijo, ki se je začel junija 2022. Po podatkih Europola se skoraj 99 % kriminalnega dobička izogne zaplembi v EU in ostaja v rokah storilcev kaznivih dejanj. V Svetu napreduje sprejemanje predlogov za okrepitev boja EU proti pranju denarja in financiranju terorizma, ki jih je julija 2021 predlagala Komisija. Komisija je maja 2022 predlagala okrepitev in posodobitev pravil EU o izterjavi in zaplembi sredstev. O predlogu so razpravljale delovne skupine Sveta, napredek pa je bil dosežen na več področjih. Evropsko javno tožilstvo je zdaj opravilo svoje prvo polno leto dela na področju zaščite finančnih interesov EU. Prejelo je 4 006 poročil o kaznivih dejanjih, sprožilo 929 preiskav in izdalo odredbe o začasnem zavarovanju v skupni vrednosti 259 milijonov EUR. V prvih sedmih mesecih dejavnosti so bili preiskovani primeri potencialno odgovorni za ocenjeno škodo za proračun Unije v višini 5,4 milijarde EUR. Komisija prav tako pripravlja nabor orodij EU za boj proti ponarejanju, kot je napovedano v akcijskem načrtu za intelektualno lastnino in poudarjeno v strategiji za boj proti organiziranemu kriminalu. Korupcija, ki škoduje zaupanju med državo ter državljani in državljankami, ogroža tudi varnost. Je ključno orodje organiziranega kriminala in spodbuja najrazličnejše kriminalne dejavnosti. To je osrednja tema letnega cikla poročila o stanju pravne države. Medtem ko so nekatere države članice EU še naprej med najuspešnejšimi na svetovni ravni v boju proti korupciji, ostajajo številni izzivi, zlasti v zvezi s kazenskimi preiskavami, pregonom in naložitvijo sankcij za korupcijo. Številne države članice že izvajajo ukrepe za krepitev okvirov za preprečevanje korupcije in integriteto, sredstva, dodeljena za boj proti korupciji, pa so pogosto premajhna. Komisija pripravlja protikorupcijski sveženj za leto 2023, ki bo posodobil in racionaliziral zakonodajo na tem področju. Akcijski načrt EU za boj proti nedovoljeni trgovini s strelnim orožjem za obdobje 2020–2025 je bil sprejet skupaj s strategijo za varnostno unijo julija 2020. Temu je sledil predlog iz oktobra 2022 za revizijo pravil o izvoznih dovoljenjih ter ukrepih glede uvoza in tranzita strelnega orožja s širšim poudarkom na digitalizaciji. Na splošno bi to moralo izboljšati sledljivost civilnega strelnega orožja. Prav tako potekajo prizadevanja za boljšo podporo Ukrajini in Republiki Moldaviji v zvezi z osebnim in lahkim orožjem v okviru ruske vojne agresije proti Ukrajini. Nedovoljena trgovina s kulturnimi dobrinami je donosen posel za organizirane kriminalne združbe ter v nekaterih primerih za udeležence v konfliktih in teroriste. Zato spodbuja organizirani kriminal in ima škodljiv vpliv na kulturno dediščino. Storilci kaznivih dejanj lahko zlorabijo tudi zakonito pridobljene kulturne dobrine, in sicer za pranje denarja, izogibanje sankcijam, davčno utajo ali financiranje terorizma. Za okrepitev boja proti trgovini s kulturnimi dobrinami Komisija danes sprejema akcijski načrt. Po podatkih Interpola in Programa Združenih narodov za okolje je okoljska kriminaliteta četrta največja kriminalna dejavnost na svetu za nedovoljenim prometom s prepovedanimi drogami, trgovino z ljudmi in ponarejanjem. Trenutno potekajo pogajanja o ambicioznih predlogih Komisije za novo direktivo o okoljski kriminaliteti, novo uredbo o pošiljkah odpadkov in novo uredbo o krčenju gozdov. Ko bodo navedene uredbe sprejete, bodo okrepile verigo izvrševanja in zagotovile višje sankcije ter ustrezna preiskovalna orodja. Dopolnjuje jih tudi revidirani akcijski načrt za boj proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami. Ključni rezultati Encrochat: s podporo Europola in Eurojusta so pravosodni organi in organi kazenskega pregona v Belgiji, Franciji in na Nizozemskem sodelovali, da bi preprečili uporabo šifriranih sporočil velikih organiziranih kriminalnih združb. Storitev je imela v času zaprtja 60 000 naročnikov, od tega jih je bilo po ocenah 90 % kriminalnih. Pravosodno in policijsko sodelovanje EU je privedlo do razpada obsežne organizirane kriminalne združbe („primer Pollino“): skupna preiskovalna skupina, ustanovljena leta 2016 med Italijo, Nemčijo in Nizozemsko, je sprožila akcijski dan, ki ga je koordiniral Eurojust in podprl Europol, kar je privedlo do obsodbe 34 posameznikov, skupaj na več kot 400 let zapora. Kasneje je bilo na več kot 173 let zapora obsojenih še 12 posameznikov, v več državah članicah pa postopki še vedno potekajo.

4. ZAGOTAVLJANJE VARNOSTI NAŠIH MEJA TER PODPORA SODELOVANJU NA PODROČJU KAZENSKEGA PREGONA IN PRAVOSODJA Dobro delujoče schengensko območje je poleg gospodarskih in socialnih koristi ključnega pomena za varnost EU. To zahteva učinkovito upravljanje zunanjih meja EU in okrepljeno sodelovanje na področju kazenskega pregona. Komisija je junija 2021 sprejela strategijo za polno delovanje in odpornost schengenskega območja, v kateri je določila, kako lahko ukrepi na področju varnosti, policije in pravosodnega sodelovanja zagotovijo, da EU ostane trdna v boju proti varnostnim grožnjam, tudi brez nadzora na notranjih mejah. Strategija se zdaj izvaja v okviru letnega schengenskega cikla – nov model upravljanja schengenskega območja –, napredek pa je prikazan v prvem poročilu o stanju schengenske ureditve, sprejetem maja 2022. Ključni korak je spremenjeni zakonik o schengenskih mejah s predlogom Komisije iz decembra 2021, ki je vključeval nove določbe za podporo učinkovitemu varnostnemu sodelovanju in ukrepe, ki jih je treba sprejeti za učinkovitejše upravljanje zunanjih meja v kriznih razmerah. Glede na splošni pristop Sveta iz junija 2022 je pomembno, da Evropski parlament in Svet hitro zaključita pogajanja. Komisija je poudarila tudi koristi vključitve Bolgarije, Romunije in Hrvaške v vse vidike schengenskega območja, s čimer bi se okrepila varnost in medsebojno zaupanje v schengenskem območju. Svet je decembra 2022 sprejel sklep o polni uporabi schengenskega pravnega reda na Hrvaškem. Na območju brez nadzora na notranjih mejah bi morali imeti policisti v eni državi članici dostop do istih informacij, ki so na voljo njihovim sodelavcem v drugi državi članici. Pravilo mora biti polno in učinkovito sodelovanje. Zato je bistveno okrepiti orodja, ki so na voljo organom kazenskega pregona in pravosodnim organom po vsej EU za izmenjavo informacij in čezmejno sodelovanje. Sveženj o policijskem sodelovanju iz decembra 2021 je ponudil veliko izboljšanje razpoložljivih orodij. Z direktivo o izmenjavi informacij je zdaj dosežen politični dogovor med Evropskim parlamentom in Svetom, Svet pa je junija 2022 sprejel priporočilo Sveta za okrepitev delovanja čezmejnega policijskega sodelovanja. Nadaljujejo se pogajanja o uredbi o reviziji prümskega okvira, ki naj bi omogočila učinkovitejšo avtomatizirano izmenjavo podatkov med organi kazenskega pregona na posebnih področjih, kot so podatki o DNK, daktiloskopski podatki in podatki o registraciji vozil, ter dodala kategorije policijskih evidenc in podob obraza. S hitrim dogovorom o Prümski uredbi II bi se uresničil celoten nabor novih orodij za izmenjavo informacij na temelju kazenskega pregona v državah članicah. Za učinkovitejši boj proti čezmejnemu kriminalu morajo organi kazenskega pregona in pravosodni sistemi držav članic sodelovati s podporo agencij EU, kot sta Europol in Eurojust. Novi mandat Europola je začel veljati junija 2022, kar mu omogoča, da okrepi svoje strokovno znanje in operativne zmogljivosti ter tako bolje podpre države članice v boju proti hudim kaznivim dejanjem in organiziranemu kriminalu ter terorizmu. Mandat krepi tudi okvir Europola za varstvo podatkov in nadzor Evropskega nadzornika za varstvo podatkov. Preiskovalni organi in sodišča različnih držav članic morajo pri preiskovanju in pregonu kaznivih dejanj prav tako sodelovati in se medsebojno podpirati ter si varno in hitro izmenjevati informacije in dokaze. Sveženj za digitalizacijo pravosodja, sprejet decembra 2021, je vključeval praktične ukrepe za izboljšanje digitalne izmenjave informacij o primerih čezmejnega terorizma, vzpostavitev platforme za sodelovanje za podporo delovanju skupnih preiskovalnih skupin ter okrepitev digitalizacije čezmejnega pravosodnega sodelovanja in dostopa do sodnega varstva v civilnih, gospodarskih in kazenskih zadevah. S hitrim sprejetjem tega svežnja s strani Evropskega parlamenta in Sveta bi se bistveno olajšala izmenjava informacij med pravosodnimi organi. Elektronski dokazi so del skoraj vsake preiskave. Začasni politični sporazum o elektronskih dokazih, dosežen novembra 2022, bo pravosodnim organom v državah članicah zagotovil zanesljivo izmenjavo dokazov kritične vrednosti za učinkovitejši boj proti kriminalu. Zaščita zunanjih meja EU je skupna odgovornost. Prve ekipe stalne enote evropske mejne in obalne straže so bile uspešno razporejen od januarja 2021, v stalni enoti pa je zdaj približno 4 800 uradnikov agencije Frontex in nacionalnih uradnikov. Povečanje nezakonitih prihodov v letošnjem letu na večini migracijskih poti je poudarilo pomen sistematičnega preverjanja identitete in varnosti vseh migrantov, ki prihajajo na zunanje meje EU, ter zdravstvenih pregledov, ki izpolnjujejo skupne standarde. Varnost je pomembna tema v novem paktu o migracijah in azilu. Hitro usmerjanje migrantov v ustrezne postopke v okviru predloga o preverjanju bi pomagalo zagotoviti izvajanje varnostnih preverjanj ob polnem spoštovanju vseh obveznosti v zvezi s temeljnimi pravicami. Na stališče Evropskega parlamenta o tem predlogu se še vedno čaka. Instrumentalizacija migrantov v politične namene s strani beloruskega režima v drugi polovici leta 2021 je sprožila doslej največje pravne, operativne in človeške izzive, tudi v zvezi z varnostjo. Predlog zakonika o schengenskih mejah obravnava tudi vprašanje instrumentalizacije migrantov s strani tretjih držav v politične namene. Države članice, ki se spopadajo s temi razmerami, bi lahko na primer omejile število mejnih prehodov in okrepile nadzor na mejah. Razvija se nova arhitektura informacijskih sistemov EU, da bi se bolje podprla prizadevanja nacionalnih organov za zagotavljanje varnosti ter upravljanja meja in migracij. V središču tega je prenovljeni schengenski informacijski sistem, ki bi moral začeti delovati marca 2023. Druga ključna orodja so sistem vstopa/izstopa (ki naj bi začel delovati maja 2023), Evropski sistem za potovalne informacije in odobritve ETIAS (ki naj bi začel delovati do konca leta 2023) in posodobitev Vizumskega informacijskega sistema (VIS). To bo omogočilo več pregledov in zapolnilo vrzeli v varnostnih informacijah z boljšo izmenjavo informacij med državami članicami. Za to delo je ključna interoperabilnost sistemov: bistvenega pomena je, da agencija eu-LISA in države članice nemudoma sprejmejo potrebne ukrepe za uresničitev tega ambicioznega projekta, ki bo v celoti izveden do konca leta 2024. Nadzor nad dohodnim blagom mora biti učinkovit, da se zmanjšajo tveganja za EU ter njene državljane in državljanke ter hkrati zagotovi konkurenčnost zakonitih podjetij EU. Varnostni nadzor nad tem blagom je okrepljen z nadgrajenim sistemom nadzora uvoza v EU, da bi se podprle učinkovite carinske kontrole na podlagi tveganja in ukrepi za zaščito varnosti zračnega tovora pred terorističnimi grožnjami. Instrument za finančno podporo za opremo za carinske kontrole prav tako financira pregleden nakup, vzdrževanje in nadgradnjo ustrezne, najsodobnejše in zanesljive opreme za carinski nadzor. Zmožnost predhodnih informacij o potniku, da prispevajo k varnosti, ovirajo pravila, ki so zastarela in se uporabljajo neenakomerno. Novi predlogi Komisije bi razveljavili sedanjo direktivo o predhodnih informacijah o potniku, da bi pojasnili in izboljšali uporabo predhodnih informacij o potniku za upravljanje meja in kazenski pregon. Uporabo predhodnih informacij o potniku bi razširili na izbrane lete znotraj EU in razširili nabor orodij, ki je na voljo organom kazenskega pregona držav članic na schengenskem območju. Razmišljanja o zunanji razsežnosti politike EU o evidencah podatkov o potnikih so v teku, kar odraža dejstvo, da čedalje več tretjih držav razvija sposobnost za obdelavo teh informacij za kazenski pregon in varovanje meja. Komisija pripravlja tudi zakonodajni predlog o okviru za vzajemni dostop do informacij, povezanih z varnostjo, za uradnike na prvi črti v EU in partnerskih tretjih državah za učinkovito odkrivanje storilcev kaznivih dejanj in teroristov. Goljufije s potnimi listinami omogočajo nezakonito gibanje storilcev kaznivih dejanj in teroristov ter imajo ključno vlogo pri trgovini z ljudmi in nedovoljenem prometu s prepovedanimi drogami. To je treba obravnavati skupaj s potrebo po olajšanju zakonitih potnikov, zato države članice od avgusta 2021 izdajajo osebne izkaznice z usklajenimi varnostnimi standardi, vključno s čipom, ki vsebuje biometrične identifikatorje, ki jih lahko preverijo vsi mejni organi EU. Komisija pripravlja nadaljnjo pobudo o digitalizaciji potnih listin in poenostavitvi potovanja, ki bo povečala varnost ter pohitrila potovalne in mejne postopke z brezpapirnim naprednim sporočanjem potovalnih in osebnih podatkov ter biometričnimi kontrolami na mejah. Kazenski pregon in nove tehnologije Tehnologije, kot sta umetna inteligenca ali šifriranje, lahko prinesejo dodano vrednost organom kazenskega pregona in pravosodnim organom, lahko pa tudi ovirajo njihovo delo. Komisija je v svojem sporočilu o umetni inteligenci in Aktu o umetni inteligenci poudarila, da lahko umetna inteligenca znatno prispeva k ciljem strategije za varnostno unijo, preprečuje sedanje grožnje ter predvideva prihodnja tveganja in priložnosti. V okviru programa EU za raziskave in inovacije Obzorje Evropa za obdobje 2021–2027 so na voljo sredstva za ukrepe na področju raziskav in inovacij na področju civilne varnosti, vključno z umetno inteligenco ali biometrijo. Samo za leti 2021 in 2022 je bilo načrtovanih 413,8 milijona EUR. Ključni rezultat Uporaba schengenskega informacijskega sistema: v letu 2021 so države članice v schengenskem informacijskem sistemu opravile skoraj sedem milijard iskanj. Organi držav članic so v povprečju opravili skoraj 20 milijonov iskanj v sistemu na dan, kar je v povprečju povzročilo 600 zadetkov tujih razpisov ukrepov na dan, kar je prispevalo k reševanju enakovrednega števila primerov. Po krutem dvojnem umoru v Romuniji leta 2021 so na primer storilca le nekaj dni kasneje izsledili v Italiji zaradi razpisa ukrepa schengenskega informacijskega sistema za prijetje, ki je obvestil italijanske preiskovalce, da so ga lahko aretirali v Rimu. 5. POVEZAVA MED NOTRANJO IN ZUNANJO VARNOSTJO: VARNOST V SOSEDSTVU EU IN PARTNERSKIH DRŽAVAH

Kar se dogaja zunaj meja EU je tesno povezano z varnostjo v Evropi. Podpora in pomoč našim sosedam in partnericam pri krepitvi njihove notranje varnosti ter sodelovanje z našimi zavezniki in mednarodnimi organizacijami, kot sta NATO ali ZN, sta nujna za okrepitev notranje varnosti EU. Evropska služba za zunanje delovanje (ESZD) in službe Komisije tesno sodelujejo s ključnimi partnerskimi državami in mednarodnimi organizacijami prek rednih dialogov o boju proti terorizmu. Več kot 30 dialogov o boju proti terorizmu poteka s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami. Hkrati se je okrepila mreža strokovnjakov za boj proti terorizmu in varnost v delegacijah EU v ključnih tretjih državah. Za boljše preprečevanje notranjih varnostnih groženj, ki izhajajo iz ruske vojne agresije proti Ukrajini, so se službe Komisije in ESZD s koordinatorjem EU za boj proti terorizmu dogovorile z Ukrajino, da bodo vzpostavile stalno strukturirano varnostno sodelovanje. Cilj tega sodelovanja je okrepiti operativno sodelovanje, vključno z Europolom in agencijo Frontex, in izmenjavo informacij o grožnjah za notranjo varnost. Agencije EU so zagotovile takojšnjo podporo pri odzivanju na izzive po invaziji. Trenutno ima Frontex 277 zaposlenih v regiji, Europol jih ima 15 in Agencija Evropske unije za azil 60. Organi kazenskega pregona držav članic in njihovi partnerji sodelujejo v okviru Evropske večdisciplinarne platforme proti grožnjam kriminala (EMPACT), da bi organizirali operativne ukrepe in dneve skupnih ukrepanj proti novim ali razvijajočim se grožnjam kriminala, povezanim z rusko vojno agresijo proti Ukrajini. Dialog o kibernetski varnosti med EU in Ukrajino se je okrepil z usklajeno politično, finančno in materialno podporo EU, da se Ukrajini pomaga okrepiti kibernetsko odpornost. S skupni sredstvi v višini 29 milijonov EUR za povečanje kibernetske in digitalne odpornosti Ukrajine se financirajo oprema za kibernetsko varnost, programska oprema in odporna digitalna preobrazba. Republika Moldavija ima zaradi svoje geografske lege ključno vlogo pri odpravljanju posledic kaznivih dejanj in varnostnih posledic ruske invazije na Ukrajino. Komisija je julija 2022 v sodelovanju z ESZD ustanovila podporno vozlišče EU za notranjo varnost in upravljanje meja z Republiko Moldavijo. Njegova glavna naloga je olajšati sodelovanje in operativne ukrepe za obravnavo skupnih varnostnih groženj na šestih prednostnih področjih, ki sta jih skupaj opredelili EU in Republika Moldavija: trgovine s strelnim orožjem, tihotapljenja migrantov, trgovine z ljudmi, preprečevanja in boj proti terorizmu in nasilnemu ekstremizmu, kibernetskega kriminala in nedovoljenega prometa s prepovedanimi drogami. Republika Moldavija je marca 2022 podpisala sporazum o statusu glede ukrepov agencije Frontex, ki temelji na okrepljenem mandatu. Sodelovanje na področju kazenskega pregona med EU in državami Zahodnega Balkana – tudi na podlagi agencij EU – se je v zadnjih treh letih še naprej krepilo. V skladu s sklepi Sveta marca 2021 je bilo sodelovanje na področju kazenskega pregona s tretjimi državami vključeno v vse operativne akcijske načrte Evropske večdisciplinarne platforme proti grožnjam kriminala (EMPACT), kar je spodbudilo sodelovanje Zahodnega Balkana v dejavnostih EMPACT. Za reformo in uspešnost kazenskega pregona se še naprej zagotavljajo znatna sredstva v okviru instrumenta za predpristopno pomoč, pri čemer agencije EU zagotavljajo tudi krepitev zmogljivosti varnostnim akterjem. Skupni akcijski načrt za boj proti terorizmu, podpisan leta 2018, dobro napreduje, v primeru Severne Makedonije in Albanije, glede na to, da je bila večina ukrepov zaključenih, pa je bila decembra 2022 podpisana revidirana posodobljena različica zadevnih dvostranskih sporazumov, da bi se še izboljšalo naše sodelovanje na področju boja proti terorizmu ter preprečevanja nasilnega ekstremizma in boja proti njemu. Svet je 18. novembra 2022 odobril začetek pogajanj o sporazumih o statusu glede ukrepov agencije Frontex med EU in Albanijo, Srbijo, Črno goro ter Bosno in Hercegovino. Ti sporazumi bi agenciji Frontex omogočili, da napoti skupine za upravljanje meja, ki bi pod poveljstvom ustreznih nacionalnih organov izvajale naloge nadzora meja. To bo še posebej pomembno za boj proti tihotapljenju migrantov. Severna Makedonija je oktobra 2022 podpisala sporazum o statusu glede ukrepov agencije Frontex, ki temelji na okrepljenem mandatu. EU in ZDA imata prav tako dolgo zgodovino partnerstva in sodelovanja pri varnostnih vprašanjih, katerih cilj je bolj sistematična in pravočasna izmenjava informacij o vprašanjih, kot so terorizem, radikalizacija in organizirani kriminal. EU in ZDA se redno sestajata na skupnih srečanjih na področju pravosodja in notranjih zadev za poglobitev sodelovanja pri zadevah skupnega interesa, spodbujanje svetovne varnosti in medsebojno posodabljanje o zakonodajnem napredku pri zadevah PNZ. Evropski pravosodni organi in organi kazenskega pregona tesno sodelujejo s kolegi iz ZDA pri operativnih in zakonodajnih zadevah. Organi kazenskega pregona ZDA so dejavni udeleženci več ukrepov in omrežij v okviru platforme EMPACT, pri čemer sta ZDA in Europol sklenili sporazum o operativnem sodelovanju. Močan primer učinkovitega sodelovanja je operativna projektna skupina Greenlight/Trojan Shield, ki je ena največjih in najbolj izpopolnjenih operacij kazenskega pregona v boju proti šifriranim kriminalnim dejavnostim doslej. Program za sledenje financiranja terorističnih dejavnosti med EU in ZDA zagotavlja številne konkretne sledi za teroristične preiskave. Sodelovanje temelji tudi na jasnem spremljanju zaščitnih ukrepov in kontrol. Redni dialogi med EU in ZDA o kibernetski varnosti krepijo sodelovanje in usklajevanje na področju kibernetske diplomacije in kibernetske odpornosti, vključno s standardizacijo kibernetske varnosti. Svet za trgovino in tehnologijo je prav tako omogočil poglobitev sodelovanja s skupno izjavo o kibernetski varnosti in korakih za morebitno sodelovanje pri raziskavah in razvoju po 5G in 6G, o nadzoru izvoza, o pregledu naložb ter o sankcijah proti Rusiji in Belorusiji. Poleg tega bo Svet za trgovino in tehnologijo še naprej spodbujal sodelovanje med EU in ZDA na področju boja proti tujemu manipuliranju z informacijami in vmešavanju. Pomembni varnostni izzivi v Afriki neposredno vplivajo na same Afričane in varnost EU. Izvajajo se številni projekti za pomoč partnerskim državam pri izgradnji zmogljivosti za spopadanje s temi izzivi, na primer s financiranjem mednarodne akademije za boj proti terorizmu (AILCT) v zahodni Afriki ali z regionalno pobudo za krepitev zmogljivosti za boj proti pranju denarja in financiranju terorizma v regiji Vzhodne Afrike. Države Latinske Amerike in Karibov so bistveni partnerji EU, maja 2022 pa je bila uvedena nova regionalna pobuda Ekipe Evropa za varnost in pravosodje, da bi vzpostavili partnerstvo med EU ter Latinsko Ameriko in Karibi za krepitev pravne države in boj proti organiziranemu kriminalu. Uredba EU o pregledu neposrednih tujih naložb je začela veljati oktobra 2020 in zagotavlja okvir za izboljšanje zaščite pred neposrednimi tujimi naložbami, ki predstavljajo tveganje za varnost ali javni red v več kot eni državi članici. V prvem polnem letu delovanja je bilo Komisiji priglašenih več kot 400 primerov. Uredba o blagu z dvojno rabo, sprejeta septembra 2021, je nadgradila in okrepila sistem EU nadzora izvoza blaga z dvojno rabo ter uvedla nove določbe, ki EU – ob usklajevanju z državami članicami – omogočajo sprejetje avtonomnega nadzora nad izvozom blaga in tehnologij, ki niso na seznamu. V globaliziranem svetu, v katerem so huda kazniva dejanja in terorizem vedno bolj nadnacionalni, bi morali biti organi kazenskega pregona in pravosodni organi ustrezno opremljeni za sodelovanje z zunanjimi partnerji, da bi lahko zagotovili varnost svojih državljanov in državljank. To zahteva odprtje vrat za sodelovanje in izmenjavo informacij med pravosodnimi organi tretjih držav za Europol in Eurojust. Junija 2022 je bil med Europolom in Novo Zelandijo podpisan sporazum o izmenjavi osebnih podatkov za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu, ki so mu sledila pogajanja s številnimi drugimi državami, vendar je napredek v večini primerov še vedno počasen. Kar zadeva Eurojust, so pogajanja dobro napredovala z Armenijo, kjer je bil dosežen dogovor o besedilu, in so se začela s Kolumbijo, Alžirijo in Libanonom. EU in Organizacija združenih narodov sta aprila 2022 sprejeli konkretne ukrepe za okrepitev svojega obstoječega partnerstva za boj proti vztrajnim, vendar razvijajočim se grožnjam mednarodnemu miru in varnosti med četrtim dialogom voditeljev o boju proti terorizmu. Strateško partnerstvo se je dodatno okrepilo z uvedbo novega „instrumenta med EU in Organizacijo združenih narodov za globalne teroristične grožnje“, ki ga financira EU, za podporo državam, ki se spopadajo s terorizmom in nasilnim ekstremizmom, vključno s pomočjo, usposabljanjem in mentorstvom. Druga vprašanja skupnega pomena vključujejo nastajajoče grožnje v zvezi z novimi tehnologijami, vključno z njihovim vplivom na mlade kot posebno ciljno skupino za radikalizacijo k nasilja in terorizem, ki temelji na ksenofobiji, rasizmu in drugih oblikah nestrpnosti ali v imenu vere ali prepričanja. Okrepljeno je bilo tudi sodelovanje med EU in Natom, z oprijemljivimi rezultati na vseh področjih sodelovanja. EU in NATO sta okrepila svoje delo in sodelovanje po ruski vojni agresiji z enotno politično držo in usklajevanjem, da bi Ukrajini pomagali pri obrambi in zaščiti njenega prebivalstva. Strateško partnerstvo med EU in Natom je v tem kritičnem trenutku za evroatlantsko varnost trdnejše in pomembnejše kot kdaj koli prej. V zvezi z odpornostjo se je januarja 2022 začel namenski strukturirani dialog, ki se zdaj poglablja v podporo zaščiti kritične infrastrukture, v zvezi s tem pa bo ustanovljena projektna skupina EU-NATO. Na področju vojaške mobilnosti so bile dosežene dodatne izboljšave v zvezi s prometom in regulativnimi vidiki, vključno s prevozom nevarnega blaga. Boj proti hibridnim grožnjam prav tako ostaja ključno področje sodelovanja z Natom. Izmenjave vključujejo boj proti terorizmu ter strateško komuniciranje, manipuliranje s tujimi informacijami in vmešavanje ter kibernetska vprašanja. Med drugim so se izvajale vaje kriznega upravljanja EU Integrated Resolve novembra 2022 v okviru koncepta vzporedne in koordinirane vaje z vključitvijo osebja Nata, da bi se izboljšalo medsebojno delovanje zadevnih mehanizmov za odzivanje na krize. Od septembra 2022 je EU sopredsednica Globalnega foruma za boj proti terorizmu. Prednostne naloge vključujejo obravnavanje teroristične grožnje v Afriki ter vključevanje spola in izobraževanja v politiko boja proti terorizmu. Pogajanja o sporazumu o sodelovanju med Unijo in Interpolom še potekajo, da bi se v prvi polovici leta 2023 dosegel dogovor na tehnični ravni. Glavni cilj je dodatno okrepiti izmenjavo informacij med Interpolom ter agencijami in organi EU, da bi se zagotovila boljša podpora državam članicam in povečala varnost državljanov in državljank ne le v EU, temveč po vsem svetu. Ključni rezultat Operacija Desert Light (puščavska svetloba): evropski narkokartel uničen v šestih državah: Novembra 2022 so bile po vsej Evropi in v Združenih arabskih emiratih (ZAE) izvedene usklajene racije, ki so bile usmerjene tako v poveljniški in nadzorni center kot v logistično infrastrukturo za nedovoljen promet s prepovedanimi drogami v Evropi. Cilji visoke vrednosti so oblikovali „super narkokartel“, ki nadzoruje približno tretjino trgovine s kokainom v Evropi. Po preiskavah v Španiji, Franciji, Belgiji, na Nizozemskem in v ZAE je bilo s podporo Europola aretiranih skupno 49 osumljencev. Med preiskavami so policisti zasegli 30 ton mamil.