1. Povzetek

Komisija s sprejetjem tega zbirnega poročila, ki temelji na zagotovilih in pridržkih, ki so jih generalni direktorji in vodje služb zabeležili v svojih letnih poročilih o dejavnostih, prevzema splošno politično odgovornost za upravljanje proračuna EU.

Komisija na področju neposrednega upravljanja sredstev EU meni, da so okrepljeni sistemi notranje kontrole in dejanska poenostavitev upravičenosti ter druga pravila ključni elementi pri prizadevanju za znižanje stopenj napak. Vendar so natančnejše kontrole drage in Komisija meni, da je treba izvesti dodatne revizije in kontrole le, kadar je mogoče Komisiji in upravičencem dokazati, da morebitne koristi prevladajo nad stroški.

Komisija obravnava posebne izzive deljenega upravljanja, pri čemer izraža jasno stališče o številnih vprašanjih:

- organi držav članic morajo čim bolj uporabiti vse razpoložljive instrumente, da preprečijo napake ter učinkovito izpolnjujejo svoje odgovornosti in obveznosti za vse programe v okviru deljenega upravljanja, da se zaščiti proračun EU. V svojih upravljavskih in kontrolnih sistemih morajo odpraviti preostale pomanjkljivosti. Komisija bo še naprej zagotavljala smiselne kontrolne kazalnike in statistične podatke, ki olajšajo izčrpno analizo upravljanja sredstev s strani držav članic;

- Komisija bo okrepila svoj revizijski okvir in strategijo, kadar je ustrezno, da bi ugotovila preostale pomanjkljivosti v sistemih držav članic, zlasti tistih s profili najvišjega tveganja v zvezi z izvajanjem programov EU;

- Komisija bo še naprej izvajala pravila o ustavitvah in prekinitvah plačil na področjih, na katerih so se pojavile hude pomanjkljivosti. Po potrebi bo uporabila novi mehanizem za ustavitev kmetijskih plačil kot nov predhodni instrument za zaščito proračuna EU pred pomanjkljivostmi v kontrolnih sistemih držav članic;

- Komisija državam članicam, ki ne izvajajo trdnih sistemov, naloži finančne popravke. Vsakič ko bodo izpolnjeni pogoji iz novega pravnega okvira, bo uporabila instrument neto finančnih popravkov.

Finančni obseg pridržkov, ki so jih izrazili generalni direktorji, se je v primerjavi z letom 2012 povečal. To je posledica dodatnih prizadevanj v smislu virov in metodologije, da bi se natančneje ocenile količine tveganja in stopnje preostalih napak. Nikakor pa to ni zaradi slabšega finančnega poslovodenja s strani služb. Ker so programi in kontrolni sistemi večletni, je dejanski učinek pomanjkljivosti nadzornih in kontrolnih sistemov ter upravljanja proračuna EU mogoče presojati le ob upoštevanju finančnega učinka korektivnih ukrepov v naslednjih letih poročanja.

Komisija v tem poročilu proučuje glavne dosežke pri izboljšanju sistemov merjenja uspešnosti in poročanja. Ponovno poudarja, da je zelo zavezana k nadaljnji krepitvi teh sistemov. V prizadevanju za ohranitev čim bolj racionaliziranih struktur poročanja službam daje številne konkretne usmeritve:

– v zvezi z različnimi preglednimi poročili, kot sta npr. poročilo o oceni in zbirno poročilo, morajo osrednje službe storiti vse, kar je potrebno, da se izognejo prekrivanju;

– v zvezi z letnimi poročili o posameznih dejavnostih: v delu 1 je treba predstaviti pošteno in resnično sliko stanja dosežkov politik. Najboljše je, da se to naredi v enaki obliki kot v dokumentih načrtovanja. Izjava o zanesljivosti se mora osredotočiti na upravljanje in finančne zadeve.

2. 1 Veriga odgovornosti in poročanje o upravljanju

Evropska komisija je v skladu s členom 317 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) odgovorna za izvrševanje proračuna EU v mejah odobrenih proračunskih sredstev, pri čemer upošteva načela dobrega finančnega poslovodenja. Navedeni člen določa, da morajo države članice sodelovati s Komisijo, da se zagotovi poraba odobrenih proračunskih sredstev v skladu s temi načeli.

Kolegij komisarjev poverja operativno izvrševanje političnih ciljev in ciljev upravljanja generalnim direktorjem in vodjem služb, ki (kot odredbodajalci na podlagi prenosa) v ta namen prejmejo potrebna sredstva. Za tovrstno decentralizirano organizacijo upravljanja je značilna jasna razmejitev odgovornosti posameznih akterjev. Odredbodajalci na podlagi prenosa imajo vsa pooblastila za določitev najustreznejšega in najučinkovitejšega kontrolnega sistema za zagotavljanje dobrega in uspešnega upravljanja sredstev, za katera so odgovorni. Letna poročila o dejavnostih so glavni način, kako lahko odredbodajalci na podlagi prenosa prikažejo upravljanje človeških in finančnih virov, za katere so odgovorni. V letnih poročilih o dejavnostih poročajo o opravljanju svojih nalog[1] in navedejo vsa vprašanja, s katerimi se srečujejo pri upravljanju sredstev in ki jih je treba sporočiti kolegiju.

Vsako letno poročilo o dejavnostih vključuje podpisano izjavo o zanesljivosti, v kateri generalni direktor ali vodja službe v vlogi odredbodajalca na podlagi prenosa zagotavlja zanesljivost glede poštene in resnične slike, ki jo zagotavlja poročilo, ter glede zakonitosti in pravilnosti ter dobrega finančnega poslovodenja vseh finančnih transakcij v okviru njegove odgovornosti, pa tudi za to, da se pomembne informacije ne izpustijo. Če se šteje za potrebno, izjava vsebuje pridržke glede opredeljenih področij prihodkov in odhodkov.

V delu 1 letnega poročila o dejavnostih odredbodajalec na podlagi prenosa zagotovi informacije na letni podlagi o napredku pri doseganju ciljev politike, določenih v načrtu za upravljanje, na podlagi razpoložljivih informacij v času poročanja. Te informacije zajemajo vložke, izložke, vmesne rezultate in dolgoročne učinke. Razlikovati je treba med odgovornostjo Komisije za poročanje o doseženem napredku pri ciljih politike in odgovornostjo za doseganje teh ciljev. Službe Komisije so odgovorne za izvajanje proračuna in upravljanje finančnih programov, pri čemer upoštevajo način upravljanja. Čeprav Komisija zagotavlja, da ti programi dosegajo želene učinke na terenu imajo na rezultate in dosežene učinke vpliv tudi sozakonodajalci EU, organi držav članic in številni drugi akterji na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni. Poleg tega na dosežke (ali neuspehe) politike zaradi pobud služb Komisije vpliva več zunanjih dejavnikov (socialni, demografski, gospodarski in okoljski), ki so povsem zunaj nadzora generalnih direktorjev.

Da se zagotovi, da izjave o zanesljivosti v letnih poročilih o dejavnostih ostanejo popolnoma skladne s finančno odgovornostjo za izvajanje proračuna EU, Komisija potrjuje, da se morajo osredotočiti na upravljanje in finančne zadeve.

Vsako letno poročilo o dejavnostih izrecno potrjuje, da so bili pristojni komisarji še pred dokončnim podpisom izjave o zanesljivosti obveščeni o glavnih vidikih letnega poročila o dejavnostih, vključno z vsemi pridržki, ki jih nameravajo izraziti odredbodajalci na podlagi prenosa.

To poročilo je bilo sprejeto po razpravi kolegija 11. junija 2014. Komisija s sprejetjem tega zbirnega poročila, ki temelji na zagotovilih in pridržkih, ki so jih generalni direktorji in vodje služb zabeležili v svojih letnih poročilih o dejavnostih, prevzema splošno politično odgovornost za upravljanje proračuna EU. V zbirnem poročilu je Komisija hkrati opredelila ključna vprašanja upravljanja, ki jih je treba obravnavati prednostno, ter ukrepe, ki jih je treba sprejeti za obravnavanje ugotovljenih pomanjkljivosti.

Komisija bo poleg takega zbiranja dosežkov pri upravljanju predstavila tudi zbirnik rezultatov, ki so jih dosegli programi porabe. To bo naredila v letnem finančnem poročilu o financah Unije na podlagi doseženih rezultatov, kar določa člen 318 PDEU (v nadaljnjem besedilu: finančno poročilo iz člena 318). Zbirno poročilo in finančno poročilo iz člena 318 imata svoje posebne namene in sta izhodišče za postopek razrešnice proračuna. Za širše bralstvo je na spletišču Europa na voljo veliko drugih informacij. Deležniki, ki zahtevajo podrobnejše proračunske informacije, jih lahko najdejo v poročilu Komisije o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju[2]. Državljani, ki želijo splošnejše informacije o dosežkih strategije Evropa 2020, lahko poročila o ustreznih vodilnih pobudah in posameznih programih porabe[3] najdejo na ustreznih spletiščih.

Komisija svojim službam naroča, naj na voljo dajo posodobljene informacije, prilagojene potrebam različnih uporabnikov, in poiščejo zastarela ali odvečna poročila, da bo poročanje o dosežkih racionalno.

3. 2 Krepitev okvira Komisije o upravljanju uspešnosti

Predhodno določanje ciljev in kazalnikov za programe porabe in dejavnosti, ki ne pomenijo izdatkov, v načrtih upravljanja ter naknadno merjenje, ocenjevanje in poročanje o dosežkih so osrednji elementi okvira Komisije glede upravljanja uspešnosti. To tako imenovano zrcaljenje je omogočilo večjo nepristranskost okvira uspešnosti.

Komisija si je v skladu s svojimi zavezami iz zbirnega poročila za leto 2012 prizadevala za krepitev svojega okvira uspešnosti. Ta pomembni premik poudarka bo omogočil dokaze o rezultatih in učinkih dejavnosti EU v srednje- in dolgoročnem obdobju.

Komisija se je odločila za postopne korake. Prvič, zagotovila je, da pravne podlage programov porabe za obdobje 2014–2020 vključujejo skladnejši okvir za spremljanje, ocenjevanje in poročanje o njihovi uspešnosti. Drugič, v načrte upravljanja generalnih direktoratov (GD) za leto 2014 so bili vključeni okviri, ki bodo pomenili podlago za poročanje o dosežkih ter se bodo prvič uporabili pri letnih poročilih o dejavnostih za leto 2014 in naslednji izdaji finančnega poročila iz člena 318. Tretjič, Komisija si prizadeva izboljšati okvir uspešnosti za „dejavnosti, ki ne pomenijo izdatkov“[4], pri čemer se najprej osredotoča na načrte upravljanja za leto 2015.

Poleg tega Služba za notranjo revizijo v okviru svojega strateškega načrta za revizijo za obdobje 2013–2015 izvaja številne revizije uspešnosti. Služba za notranjo revizijo je leta 2013 opravila 12 revizij, pri čemer je bil največji poudarek na vprašanjih glede uspešnosti. Med revizijami so se razkrile nekatere skupne ugotovitve, zlasti v zvezi s sistemi merjenja uspešnosti, upravljanjem človeških virov ter upravljanjem projektov in varnosti informacijske tehnologije. Organ, pristojen za razrešnico, bo imel v okviru poročila o notranjih revizijah, ki ga določa člen 99(5) finančne uredbe, na voljo podrobnejše informacije o revizijah uspešnosti.

Komisija tudi meni, da so posebna poročila Evropskega računskega sodišča zelo dragoceni instrumenti za nadaljnje razvijanje njenega sistema upravljanja uspešnosti na različnih področjih politike.

2.1 Zahteve glede uspešnosti v večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020

V celotnem letu 2013 in v začetku leta 2014 so bili elementi spremljanja, ocenjevanja in poročanja, določeni v pravnih podlagah programov v večletnem finančnem okviru 2014–2020, dodatno opredeljeni v številnih izvedbenih in delegiranih aktih ter v primeru evropskih strukturnih in investicijskih skladov vključeni v partnerske sporazume z državami članicami in operativne programe. Poleg tega so se v evropske strukturne in investicijske sklade vključile finančne spodbude v obliki rezerve za smotrnost poslovanja (glej oddelek 2.6).

Vsi okviri uspešnosti za programe in sklade za obdobje 2014–2020 so skladni z načeli v zvezi z uspešnostjo iz finančne uredbe. Vključujejo točne in natančne informacije o dodani vrednosti finančnih intervencij za obdobje 2014–2020 ter njihovem pomenu za strateške cilje Komisije, cilje sektorske politike ter posebne cilje, skupaj s količinskimi in kakovostnimi kazalniki, ki merijo njihove dosežke. Upoštevati je treba, da so bili sozakonodajalci[5] tesno vključeni v določanje programskih ciljev in kazalnikov uspešnosti.

2.2 Načrti upravljanja

Službe Komisije so v zadnji četrtini leta 2013 in v začetku leta 2014 vključile glavne elemente okvirov uspešnosti za nove programe porabe v načrte upravljanja za leto 2014. Ti elementi so obsegali cilje in kazalnike, pa tudi določbe o spremljanju, ocenjevanju in poročanju v pravni podlagi programov. Posebna pozornost je bila namenjena vzpostavljanju ustreznih podlag ter dovolj ambicioznih in realnih mejnikov in ciljev. Službe Komisije so, kadar je bilo primerno ter glede na časovni zamik med izvajanjem programov porabe in njihovimi pričakovanimi cilji, določile dodatne notranje kazalnike, da bi lahko v svojih letnih poročilih o dejavnostih smiselno prikazale, da se programi razvijajo tako, da bodo zagotovili pričakovane rezultate. Poleg tega so GD, pristojni za programsko upravljanje, za vsak program in sklad opisali logiko ukrepanja (npr. povezave med uporabljenimi viri, proizvodnjo in zastavljenimi cilji). V tem okviru so tudi pojasnili, kako bi njihovi lastni načrtovani ukrepi in končni izsledki prispevali k doseganju programskih ciljev. Osrednje službe so podprle pripravo načrtov upravljanja za leto 2014, zlasti z organiziranjem namenskih sestankov za medsebojne preglede.

Opozoriti je treba, da se cilji načrtov upravljanja GD v več primerih nanašajo na družbene probleme, ki se rešujejo na zelo različne načine, vključno s finančno intervencijo, usklajevanjem politike, regulativnimi ukrepi in kazenskim pregonom, ki so organizirani na različnih upravnih ravneh. Razlikovanje med prispevki GD k doseganju navedenih ciljev ter vplivi zunanjih dejavnikov in udeležbe drugih akterjev predstavlja pomemben izziv. Kljub temu so službe Komisije odgovorne za spremljanje doseganja političnih ciljev Komisije in glavnih prednostnih nalog politike, pri čemer se osredotočajo na spremembe, ki bodo izboljšale življenja državljanov EU.

Komisija podpira izboljšave načrtov upravljanja za dejavnosti porabe, da bi se ustrezno odražali okviri uspešnosti za programe porabe za obdobje 2014–2020. Svojim osrednjim službam naroča, naj pripravijo tudi potrebne smernice za krepitev merjenja uspešnosti in poročanja za „dejavnosti, ki ne pomenijo izdatkov“, kot so priprava zakonodaje, spremljanje in izvrševanje, razvoj in usklajevanje politike ter upravne podporne dejavnosti. Cilj mora biti osredotočenost na rezultate (uspešnost politike), pri čemer je treba hkrati tudi prikazati, v kolikšnem obsegu je lastno ukrepanje Komisije (njena uspešnost) vplivalo na njihovo doseganje ali k njim prispevalo.

2.3 Letna poročila o dejavnostih

Letna poročila o dejavnostih so postala pomemben vir informacij, zlasti za Evropsko računsko sodišče in organ, pristojen za razrešnico. V zadnjih letih so odredbodajalci na podlagi prenosa podrobneje poročali o tem, kako so uporabili dodeljene finančne in človeške vire za doseganje ciljev politike, ki jih je določil kolegij, in kako so politike ustvarile dodano vrednost za družbo EU.

Komisija meni, da je v zadnjih letih poleg dosežkov pri upravljanju dosegla pomemben napredek pri poročanju o dosežkih politike in da letna poročila o dejavnostih GD vsebujejo veliko koristnih informacij o ciljih politike, doseženih rezultatih in njihovem vplivu na družbo.

V letna poročila o dejavnostih za leto 2014 in poznejše finančno poročilo iz člena 318 bodo vključeni prvi elementi poročanja o napredku pri doseganju ciljev novih programov večletnega finančnega okvira, pa čeprav v zvezi z zelo zgodnjo fazo izvajanja programa.

Poleg številnih prilagoditev strukture letnih poročil o dejavnostih (glej oddelek 3.2) je bilo sprejetih več ukrepov, da bi se zagotovila večja osredotočenost na uspešnost:

- vključitev primerov prizadevanj za izboljšanje učinkovitosti in ekonomije upravljanja;

- vključitev več izčrpnih informacij o uspešnosti iz različnih virov, npr. iz ocenjevanj, študij, revizij in ocen učinka;

- vključitev reprezentativnih primerov, ki prikazujejo dodano vrednost programov EU; in

- večja usklajenost načrtov upravljanja z letnimi poročili o dejavnostih (npr. z uporabo enakih predlog tako za poročanje o ciljih kot tudi za poročanje o kazalnikih).

Komisija osrednjim službam naroča, naj na podlagi teh izkušenj izboljšajo dokumente strateškega načrtovanja in oblikovanja programov, tako da bo s tem, ko bodo informacije postale dostopne, postopoma na voljo natančnejša in izčrpnejša analiza obsega, v katerem je poraba EU prispevala k doseganju splošnih ciljev politike. Osrednje službe morajo proučiti, ali je treba v ta namen pripraviti bolj namenska poročila ali izboljšati obstoječa orodja poročanja.

Osrednje službe so preverile, ali so letna poročila o dejavnostih skladna s stalnimi navodili. Težave, ki so jih imele številne službe Komisije pri usklajevanju z navodili, kažejo na potrebo po dodatnih smernicah in pomoči osrednjih služb v zvezi s poročanjem o uspešnosti. Manj kot polovica GD je na primer v letno poročilo o dejavnostih vključila ustrezne primere konkretnih dosežkov v okviru programov porabe. 80 % jih je navedlo primere pobud za izboljšanje učinkovitosti in gospodarnosti izvajanja svojih dejavnosti, vendar niso bili vsi primeri enako dobri.

Komisija osrednjim službam naroča, naj razvijejo bolj prilagojen pristop (npr. po „družinah“ storitev) za poročanje o uspešnosti v letnih poročilih o dejavnostih za leto 2014, zlasti da bi bolje prikazale odgovornost Komisije pri doseganju ciljev politike ter da bi poročale o pobudah za izboljšanje učinkovitosti in gospodarnosti izvajanja dejavnosti.

2.4 Finančno poročilo (člen 318 PDEU), ocena rezultatov sredstev EU na ravni Komisije

Komisija je junija 2013 že tretjič poročala[6] o svoji oceni financ EU glede na dosežene rezultate. Namen navedenega poročila, ki ga zahteva člen 318 PDEU, je zagotoviti pregled napredka pri izvajanju programa ter učinka in doseženih rezultatov s sredstvi EU. Poročilo zajema programe EU na vseh področjih politike, vključno z odhodki večletnega finančnega okvira. Poleg rezultatov ocene je vsebovalo tudi druge informacije, povezane z uspešnostjo.

Komisija si nenehno prizadeva za izboljšanje takega poročanja. Vključitev poročila iz člena 318 v cikel strateškega načrtovanja in oblikovanja programov zahteva, da poročilo temelji na informacijah o ocenah v letnih poročilih o dejavnostih, zaradi česar se je bilo treba v delu 1 letnih poročil o dejavnostih bolj osredotočiti na ocene. Ta vključitev tudi zagotavlja, da so kazalniki in cilji uspešnosti v skladu s tistimi iz drugih dokumentov o strateškem načrtovanju in oblikovanju programov.

Različne ocene so zagotovile koristne informacije o dosežkih politike, o katerih se je poročalo v teh poročilih. Vendar vse ocene niso neposredno namenjene za letno poročilo o dejavnostih, saj na primer časovni okvir, ki ga zajemajo, morda ne ustreza zadevnemu letu.

Komisija osrednjim službam naroča, naj okrepijo vidike, povezane z uspešnostjo (tj. rezultate in učinke), kar zadeva njihovo spremljanje in ocene, da se izboljša poročanje o uspešnosti v finančnem poročilu.

2.5 Poročanje o strategiji Evropa 2020 in dodana vrednost proračuna EU

Komisija je sprejela številne ukrepe, da bi prikazala pomen kakovosti porabe in dodane vrednosti proračuna EU. Tako je na primer predstavila obsežno poročilo o dodani vrednosti pri porabi EU v podporo svojim predlogom za novo generacijo programov iz novega večletnega finančnega okvira[7]. Poleg tega so vsi pravni predlogi o novem programu ali skladu porabe vključevali oceno njune dodane vrednosti in njunega prispevka k strategiji Evropa 2020.

2.6 Dodeljevanje proračunskih sredstev po državah članicah in rezerva za smotrnost poslovanja

Za nov večletni finančni okvir bo na novo ustvarjen mehanizem rezerve za smotrnost poslovanja v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov pomagal zagotoviti dodatno spodbudo za doseganje ciljev. Rezerva za smotrnost poslovanja predstavlja 6 % vseh dodeljenih sredstev za cilj „naložbe za rast in delovna mesta“, ukrepov Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in deljenega upravljanja na področju pomorske in ribiške politike. Države članice in regije bodo morale vnaprej sporočiti, katere cilje nameravajo doseči z razpoložljivimi sredstvi, in natančno določiti, kako bodo preverjale napredek. To bo vključevalo redno spremljanje načina porabe finančnih sredstev in na podlagi tega nadaljnje ukrepanje. Rezerva se bo dodelila le programom in prednostnim nalogam, ki bodo po oceni v končnem pregledu uspešnosti, ki ga bo opravila Komisija leta 2019, dosegli svoje mejnike. To bo spodbudilo večjo osredotočenost na uspešnost in doseganje ciljev strategije EU za pametno, trajnostno in vključujočo rast ter ciljev za posamezne sklade.

4. 3 Izboljšanje kakovosti letnih poročil o dejavnostih

3.1 Ocena Evropskega računskega sodišča

Evropsko računsko sodišče je v svojem letnem poročilu za leto 2012 pregledalo letna poročila o dejavnostih za leto 2012. Na splošno se njegove glavne ugotovitve nanašajo na potrebo po bolj usklajenem pristopu k določanju obsega in količinskem opredeljevanju pridržkov, zlasti v zvezi z zneskom tveganja in stopnjo preostalih napak. Komisija si je od takrat posebej prizadevala za opredelitev (glej Prilogo 2) in oceno (glej oddelek 4.1) količine tveganja na skladen in primerljiv način v vseh GD.

3.2 Revizija strukture letnih poročil o dejavnostih

Struktura letnih poročil o dejavnostih za leto 2013 je bila znatno revidirana, da bi odredbodajalci na podlagi prenosa lahko izpolnili zahteve poročanja v okviru nove finančne uredbe in se odzvali na številna revizijska priporočila.

V zadnjem desetletju so se poročila izkazala za uporabna tako za notranje kot zunanje deležnike. Komisija zato redno prejema zahtevke za vključitev dodatnih podatkov in informacij. Revidirana navodila upoštevajo te zahteve, kadar je mogoče, hkrati pa jasno določajo, da so poročila namenjena kolegiju kot poročila o upravljanju in morajo kot taka vsebovati ugotovitve upravljanja o doseganju političnih in operativnih ciljev, delovanju sistemov notranje kontrole ter, kar zadeva finančno poslovodenje, podatek o tem, ali odredbodajalec na podlagi prenosa lahko da razumno zagotovilo, da so bila sredstva, dodeljena za dejavnosti, porabljena v skladu z njihovim namenom in v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja. Informacije, ocenjene v poročilu, morajo biti takšne, da podpirajo te ugotovitve.

Pri revidiranju navodil je bilo veliko pozornosti namenjene zagotovitvi, da bi poročila vključevala le ustrezne podatke ter da bi se povečali jasnost in doslednost v vseh GD. Cilj je zagotoviti skladnost, jedrnatost, jasnost in doslednost, hkrati pa zmanjšati breme poročanja.

Navodila so bila natančno pregledana, da bi se izključile neključne zahteve. Rezultat tega je zdaj jasno razlikovanje med obveznimi zahtevami in smernicami.

Da bi se zadostilo raznolikim potrebam različnih uporabnikov informacij, so poročila sestavljena iz treh sklopov, pri čemer vsak naslednji sklop vsebuje podrobnejše informacije:

(1) povzetek, ki nespecializiranemu bralcu na jedrnat in razumljiv način predstavi glavne dosežke politike ter ugotovitve upravljanja o kontroli in zanesljivosti;

(2) jedro poročila, ki navaja elemente, na katerih temeljijo ugotovitve v povzetku; in

(3) priloge, ki vsebujejo podrobnejše (tehnične) informacije.

Z uporabo predloge s predlaganimi uvodnimi odstavki sta se jasnost in primerljivost v GD znatno izboljšali. Povzetki so se izkazali za uporabne zlasti za pridobitev ključnih informacij, ki so na voljo o vseh GD.

Komisija svojim službam naroča, naj sprejmejo ukrepe za ohranitev ustrezne stopnje preglednosti, pri čemer naj letna poročila o dejavnostih ostanejo razumno dolga. Osrednjim službam je nadalje naročeno, naj jih podprejo in opredelijo dobre prakse.

3.3 Okrepljen postopek medsebojnega pregleda

Ker si osrednje službe nenehno prizadevajo za nadaljnje izboljšave, že v zgodnji fazi pomagajo službam pri pripravi letnih poročil o dejavnostih. Z njimi razpravljajo o ključnih vprašanjih in jih po potrebi usmerjajo. Medsebojni pregledi so se izkazali za učinkovito platformo za izmenjavo mnenj o oblikovanju medsektorskih vprašanj in odpravljanju pomanjkljivosti. Prav tako je bila služba za notranjo revizijo aktivno vključena v te razprave in je predložila zgodnje povratne informacije o osnutkih letnih poročil o dejavnostih.

3.4 Stroškovna učinkovitost kontrol

Revidirana finančna uredba[8] vključuje nove določbe, v skladu s katerimi morajo odredbodajalci na podlagi prenosa upoštevati tveganje in stroškovno učinkovitost pri vzpostavitvi sistemov notranje kontrole[9] (člen 66(2) finančne uredbe) ter določanju pogostosti in intenzivnosti kontrol (člen 49 pravil uporabe finančne uredbe). Odredbodajalci na podlagi prenosa morajo zdaj v letno poročilo o dejavnostih vključiti tudi celotne stroške in koristi kontrol (člen 66(9) finančne uredbe).

Glavni cilj ocenjevanja stroškovne učinkovitosti kontrol je podpora sprejemanju odločitev glede upravljanja v zvezi z obliko sistemov kontrole in dodeljevanja povezanih sredstev. Strategije in sistemi kontrole morajo zagotoviti večjo intenzivnost in pogostost kontrol na področjih z večjim tveganjem ter zagotoviti, da kontrole nenehno dodajajo vrednost.

Osrednja finančna služba Komisije je vsem odredbodajalcem na podlagi prenosa v Komisiji pomagala razviti pristop h kontroli, ki temelji na razlikovanju tveganj. Za podporo izvajanju tega pristopa je ustanovila delovne skupine ter zagotovila smernice o reviziji strategij notranje kontrole, predloge in primere o tem, kako opredeliti in izračunati zahtevane kazalnike stroškovne učinkovitosti za štiri glavne vrste odhodkov in načine upravljanja. Letna poročila o dejavnostih vključujejo strategije notranje kontrole v skladu s predlagano strukturo, tako da je mogoče:

- vzpostaviti neposredno povezavo med tveganji in kontrolami;

- opredeliti merila za prilagoditev pogostosti in intenzivnosti kontrol tveganjem; ter

- razviti kazalnike za ocenjevanje uspešnosti in učinkovitosti kontrol.

Vendar so potrebna dodatna prizadevanja za boljšo uporabo teh informacij za prilagajanje intenzivnosti in pogostosti kontrole v skladu s tveganjem. V zvezi z določanjem kazalnikov za učinkovitost kontrole so bile odkrite velike vrzeli. To je predvsem zaradi pomanjkanja sistematične registracije rezultatov kontrol in težav pri ocenjevanju koristi kontrol.

Komisija podpira prizadevanja za pregled strategij notranje kontrole, da se zagotovi uspešnost in stroškovna učinkovitost kontrol. Njene službe morajo intenzivnost kontrol še naprej prilagajati tveganjem, s katerimi se soočajo, ob ustreznem upoštevanju njihovega učinka na doseganje ciljev politik. Poleg tega generalnemu direktorju za proračun naroča, naj še naprej razvija dodatne smernice, pri čemer naj določi omejeno število kazalnikov stroškovne učinkovitosti, ki se lahko uporabijo na ravni Komisije, in natančneje opredeli metodologijo za njihov izračun.

5. 4 Zagotovila, pridobljena na podlagi letnih poročil o dejavnostih, in pridržki, ki so jih izrazili generalni direktorji

Komisija po pregledu letnih poročil o dejavnostih, zlasti izjav odredbodajalcev na podlagi prenosa, in ob upoštevanju njihovih pridržkov ugotavlja, da vsi dajejo razumna zagotovila glede porabe sredstev v skladu z njihovim namenom, spoštovanja načel dobrega finančnega poslovodenja in glede dejstva, da dajejo kontrolni postopki potrebna zagotovila v zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo zadevnih transakcij.

4.1 Število pridržkov in količina tveganja

Število pridržkov v letnih poročilih o dejavnostih se je z 29 leta 2012 zmanjšalo na 21 leta 2013. Izraženi so bili trije[10] novi pridržki, enajst pa jih je bilo umaknjenih[11]. Štirje pridržki so izraženi iz razlogov, povezanih z ugledom, ostalih sedemnajst pa zadeva zakonitost in pravilnost finančnih poslov.

Število pridržkov ni pokazatelj števila ali obsega težav, na katere so naletele službe, ker lahko en sam izražen pridržek vpliva na programe, ki jih upravlja več služb, in zaradi katerega je zato lahko prikazano nesorazmerno veliko število pridržkov[12]. Prav tako sta narava in obseg temeljnih vzrokov in omejitev redko primerljiva. Ker so bili umaknjeni pridržki povezani z dejavnostmi porabe z manjšimi finančnimi obsegi, nižje število ni pomenilo zmanjšanja obsega ali količine tveganja[13]. Ravno nasprotno, leta 2013 sta se namreč obseg in izpostavljenost finančnemu tveganju iz pridržkov povečala.

Odredbodajalci na podlagi prenosa so opredelili glavne razloge za svoje pridržke in določili popravne ukrepe za njihovo obravnavo. Priloga 1 k temu poročilu vsebuje količinski pregled pridržkov in preglednica v nadaljevanju prikazuje količino tveganja (3 807 milijonov EUR) za del odhodkov v okviru pridržkov (v obsegu 129 149 milijonov EUR).

Preglednica. Pridržki za leto 2013 – obseg in količina tveganja (v milijonih EUR)[14]

Območje || Skupni odhodki || Obseg || Količina tveganja

Kmetijstvo || 58 227 || 58 051 || 1 888

Kohezija || 58 912 || 57 723 || 1 506

Delna vsota deljenega upravljanja || 117 139 || 115 774 || 3 394

|| || ||

Zunanja pomoč || 6 383 || 3 768 || 126

Raziskave || 11 539 || 6 291 || 180

Druge notranje politike || 4 217 || 354 || 8

Uprava || 5 488 || 0 || 0

Delna vsota neposrednega/posrednega upravljanja || 27 626 || 10 412 || 314

Proračun EU skupaj || 144 766 || 126 186 || 3 708

ERS || 2 963 || 2 963 || 99

Skupaj || 147 729 || 129 149 || 3 807

Finančni pridržki se izrazijo, kadar količina tveganja presega 2-odstotni prag pomembnosti. Vendar ni nujno, da pri preostalih odhodkih, ki niso vključeni v ta obseg, ni primerov neskladij. Kljub temu količina tveganja za te odhodke, za katere ni pridržkov, ni večja od 2 %, zato za leto 2013 predstavlja največ 372 milijonov EUR[15].

Komisija je zato prepričana, da največja skupna količina tveganja za celotne odhodke za leto 2013 (proračun EU in ERS), vključno s količino tveganja za odhodke, glede katerih so bili izraženi pridržki, in odhodke, glede katerih ni bilo pridržkov, znaša manj kot 4 179 milijonov EUR (3 807 milijonov EUR + 372 milijonov EUR), kar ustreza 2,8 %[16] vseh izplačanih odhodkov.

V skladu s finančno uredbo in pravili za posamezne sektorje je leta 2013 Komisija izvedla finančne popravke in izterjave v znesku 3 362 milijonov EUR, kar je predstavljalo 2,3 % plačil iz proračuna EU. Razlog za zmanjšanje v letu 2012 (4 419 milijonov EUR) je pomemben primer (ki predstavlja 49 % celotnega zneska finančnih popravkov, izvedenih leta 2012), povezan z izvedbo finančnega popravka leta 2012 v višini 1,8 milijarde EUR v zvezi s programi Kohezijskega sklada v obdobju 2000–2006 v Španiji. Posledično 34-odstotno zmanjšanje finančnih popravkov, izvedeno leta 2013 (s 3 742 milijonov EUR na 2 472 milijonov EUR), je le delno nadomestilo 31-odstotno povečanje izterjav, izvedenih leta 2013 (s 678 milijonov EUR na 890 milijonov EUR).

Večletna narava kontrol in revizij v skladu s členom 59 finančne uredbe, vključno z naknadnimi kontrolami, ki jih izvajajo Komisija in države članice, pomeni, da je treba uporabiti zbirne podatke za zagotovitev bolj smiselne slike o pomenu in učinkovitosti korektivnih mehanizmov, ki jih uporabljajo Komisija in države članice, ter njihovem vplivu na preostalo količino tveganja. Naslednji kazalniki jasno prikazujejo, da popravna zmožnost nadzornih in kontrolnih sistemov Komisije v zadnjih petih letih narašča. Celotni znesek finančnih popravkov in izterjav leta 2013 (3 362 milijonov EUR) za 632 milijonov EUR presega povprečni znesek za obdobje 2009–2013 (2 730 milijonov EUR). Za obdobje 2009–2013 je povprečni znesek finančnih popravkov in izterjav predstavljal 2,13 % povprečnega zneska plačil iz proračuna EU, medtem ko v obdobju 2009–2012 predstavlja 2,07 %.

4.2 Prihodki

Pomisleki glede zanesljivosti izjav belgijskih organov o tradicionalnih lastnih virih so bili odpravljeni, ker se je izboljšala notranja kontrola. Zato je generalni direktor za proračun lahko umaknil pridržek glede nezadostnega zagotovila o zanesljivosti belgijskega sistema potrjevanja obračunov in računovodstva.

4.3 Upravni odhodki

GD za človeške vire in varnost je na podlagi ugotovitev Evropskega računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Evropskih šol za leto 2012 in odkritih nepravilnosti, povezanih z možnimi goljufijami v zvezi z eno od šol, izrazil pridržek glede ugleda.

GD za človeške vire in varnost je že sprejel ukrepe v okviru obstoječega okvira upravljanja, kot je nenehno vztrajanje pri takojšnji izvedbi priporočil Sodišča in službe za notranjo revizijo, zlasti v zvezi z novim sistemom računovodstva. Poleg tega bo izkoristil priložnost, ki jo nudi revizija finančne uredbe Evropskih šol, da bo predlagal način preoblikovanja sistema odgovornosti Evropskih šol.

Komisija GD za človeške vire in varnost naroča, naj pomaga okrepiti kontrolne postopke in izboljša splošno kontrolno okolje v Evropskih šolah, tako da prek Sveta guvernerjev še naprej vztraja pri tem, da Evropske šole sprejmejo potrebne sklepe in ukrepe. Evropske šole morajo sprejemati priporočila v skladu s priporočili Evropskega računskega sodišča in službe za notranjo revizijo, predvsem v zvezi z novim sistemom računovodstva.

4.4 Kmetijstvo in razvoj podeželja, okolje, ribištvo in zdravje

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja je izrazil nov pridržek o tržnih ukrepih, ki jih financira Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS) za različne sheme pomoči v devetih državah članicah (Avstrija, Češka, Francija, Italija, Nizozemska, Poljska, Španija, Švedska in Združeno kraljestvo). Količina tveganja ustreza 7,43 % izplačanih odhodkov. Pri večini zadevnih ukrepov je Komisija med revizijami na kraju samem ugotovila pomanjkljivosti. V drugih primerih (organizacije proizvajalcev na Nizozemskem ter sheme šolskega mleka v Franciji in na Švedskem) je pridržek sprožila visoka stopnja napak, o kateri so poročale plačilne agencije ali certifikacijski organ. V vseh primerih so bili potrebni korektivni ukrepi že opredeljeni in sporočeni zadevnim državam članicam.

Generalni direktor je ohranil svoj pridržek glede neposrednih plačil iz EKJS za 20 plačilnih agencij v šestih državah članicah (Španija (15), Francija, Združeno kraljestvo (Anglija), Grčija, Madžarska in Portugalska). Količina tveganja ustreza 2,34 % izplačanih odhodkov. Ker je Komisija sama ugotovila pomanjkljivosti, so bili potrebni korektivni ukrepi že opredeljeni in navedene države članice so bile o tem obveščene.

Generalni direktor je ohranil svoj pridržek glede odhodkov iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) v zvezi z 31 plačilnimi agencijami v 19 državah članicah (Belgija, Bolgarija, Ciper, Nemčija (2), Danska, Španija (6), Finska, Francija (2), Združeno kraljestvo (2), Grčija, Madžarska, Irska, Italija (5), Luksemburg, Nizozemska, Poljska, Portugalska, Romunija in Švedska). Količina tveganja ustreza 5,12 % izplačanih odhodkov. Ker je Komisija sama ugotovila pomanjkljivosti, so bili potrebni korektivni ukrepi že opredeljeni in navedene države članice so bile o tem obveščene.

Generalni direktor je tudi izrazil nov pridržek glede odhodkov v Turčiji iz instrumenta za predpristopno pomoč za razvoj podeželja (IPARD). Količina tveganja ustreza 5,46 % skupnih odhodkov IPARD.

Generalna direktorica za pomorske zadeve in ribištvo je ohranila svoj pridržek glede upravljavskih in kontrolnih sistemov Evropskega sklada za ribištvo (ESR) (upravičenost prijavljenih odhodkov za šest držav članic (Češka, Danska, Španija, Finska, Nizozemska in Združeno kraljestvo)). Plačila v zvezi s šestimi zadevnimi programi so bila ali bodo prekinjena. Za vsak posamezen primer se bo pripravil akcijski načrt, ki bo določil ukrepe, ki jih je treba sprejeti za odpravo pomanjkljivosti, zaradi katerih so stopnje napak visoke, ter veljavne časovne okvire. Plačila se bodo spet začela šele, ko bodo ta vprašanja ustrezno obravnavana. Količina tveganja teh šestih programov z visokimi stopnjami napak skupaj predstavlja le 1,91 % skupnih plačil ESR.

4.5 Regionalna politika, energetika in promet

Generalni direktor za regionalno in mestno politiko je ohranil dva pridržka. Glavni pridržek se navezuje na upravljavske in kontrolne sisteme Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR)/Kohezijskega sklada/instrumenta za predpristopno pomoč (IPA) za obdobje 2007–2013 za 68 operativnih programov v 15 državah članicah (Avstrija, Belgija, Bolgarija, Češka, Nemčija, Estonija, Španija, Madžarska, Italija, Malta, Nizozemska, Poljska, Slovenija, Slovaška in Združeno kraljestvo), pet programov evropskega teritorialnega sodelovanja in dva programa IPA v letu 2013. Količina tveganja ustreza 2,66 % plačil iz ESRR/Kohezijskega sklada in IPA, izvedenih leta 2013. Drugi pridržek se nanaša na upravljavske in kontrolne sisteme ESRR/Kohezijskega sklada za obdobje 2000–2006 leta 2013 za pet operativnih programov v Italiji in na Irskem ter za Kohezijski sklad (prometni sektor) na Poljskem in v Romuniji, pri čemer pa ni bilo vpliva na končna plačila leta 2013.

V vsakem posameznem primeru so se sprejeli in načrtovali ukrepi, ki vključujejo:

- opozorila za preprečitev predložitve zahtevkov za plačilo v zvezi z nepravilnimi odhodki;

- roke za ustavitve plačil;

- začetek korekcijskih postopkov, kadar Komisija meni, da nacionalni organi niso izvedli ustreznih preverjanj pred prenehanjem projektov;

- dopolnilne smernice in podporo za nacionalne organe;

- medsebojne revizijske preglede, da se preveri, ali so nacionalni organi zmožni izpolniti svoje obveznosti;

- posodobitev revizijskega načrta in nenehno osredotočenost na revizije na podlagi tveganja; ter

- spremljanje izvajanja sprejetih popravnih akcijskih načrtov za obravnavo po prekinitvah/ustavitvah plačil.

Kar zadeva programsko obdobje 2000–2006, so bili v vsakem posameznem primeru sprejeti ali načrtovani posebni ukrepi, ki so vključevali:

- začetek postopka za finančni popravek v okviru postopka zaprtja; in

- pozivanje organov, naj izvedejo dodatna preverjanja pred prenehanjem projektov.

4.6 Zaposlovanje in socialne zadeve

Generalni direktor za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje je ohranil dva pridržka za hude pomanjkljivosti pri ključnih vidikih upravljavskih in kontrolnih sistemov za opredeljene operativne programe. Glavni pridržek je finančni pridržek za Evropski socialni sklad (ESS) za obdobje 2007–2013 za 36 operativnih programov v 11 državah članicah (Belgija, Češka, Francija, Nemčija, Irska, Italija, Poljska, Romunija, Slovaška, Španija in Združeno kraljestvo) leta 2013. Količina tveganja za pridržek za obdobje 2007–2013 ustreza 2,4 % plačil, izvedenih za ESS leta 2013.

Drugi pridržek je pridržek iz razlogov, povezanih z ugledom, za ESS za obdobje 2000–2006 za šest operativnih programov v štirih državah članicah (Francija, Italija, Švedska in Združeno kraljestvo) leta 2013. V zvezi s programskim obdobjem 2000–2006 ni finančnega tveganja, ker se bodo končna plačila izvedla šele, ko bodo rešena vsa vprašanja in bo dosežen sporazum z zadevnimi državami članicami v zvezi s stopnjo finančnega popravka, ki se uporabi. Komisija je sprejela ali načrtuje posebne ukrepe za vsak posamezni zadevni program, da bi pridobila zagotovilo o izvedenih zahtevanih korektivnih ukrepih.

Komisija je v okviru pogajanj za partnerske sporazume in operativne programe za programsko obdobje 2014–2020 poleg prizadevanja za strogo politiko prekinitev in ustavitev plačil za zaščito sredstev EU dejavno spodbujala koristnost uporabe možnosti poenostavljenega obračunavanja stroškov za ESS.

Ker se tretjina operativnih programov, glede katerih so bili izraženi pridržki, še vedno nanaša na Španijo, se bo pripravil poseben ciljni akcijski načrt v tesnem sodelovanju s španskimi organi, da se bodo obravnavala opredeljena posebna vprašanja.

GD za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje bo v Romuniji prav tako podrobno spremljal izvajanje ukrepa, ki ga je zahteval za izboljšanje upravljavskega in kontrolnega sistema.

4.7 Zunanji odnosi, razvojna pomoč in širitev

Generalni direktor za razvoj in sodelovanje – EuropeAid je ohranil svoj splošni pridržek, ki zajema vse dejavnosti in cikle upravljanja, ker je leta 2013 splošna stopnja preostalih napak v smislu zakonitosti in pravilnosti zadevnih transakcij znašala 3,35 %. Na podlagi pridržka iz leta 2012 se je pripravil akcijski načrt. Ta akcijski načrt se že izvaja in obravnava tudi ponavljajoči se pridržek.

4.8 Raziskave in druge notranje politike

Tretjina pridržkov v letnih poročilih o dejavnostih za leto 2013 se nanaša na sedmi okvirni program za raziskave (7. OP). To je zato, ker se program izvaja prek šestih različnih GD in dveh izvajalskih agencij. Ker je konec leta 2013 zaznana stopnja napake iz skupnega reprezentativnega revizijskega vzorca znašala 4,14 %, so vsi zadevni odredbodajalci na podlagi prenosa ohranili svoj pridržek. Le Izvajalska agencija Evropskega raziskovalnega sveta (ERCEA) in Izvajalska agencija za raziskave (REA) tega nista storili za dve posebni podpopulaciji (projekti družbe Ideas and People (Ideje in ljudje)), ki imata različna profila upravičenca in preprostejše donacijske načine, zaradi česar so stopnje napak za program nižje od povprečnih.

Direktor REA je izrazil pridržek v zvezi s posebno podpopulacijo malih in srednjih podjetij (projekti MSP), ker meni, da je stopnja preostalih napak lahko največ 14 % zaradi sorazmerno višjega profila tveganja.

Ukrepi za poenostavitve, uvedeni leta 2011, so imeli pozitiven učinek na stopnjo napak. Vendar Komisija meni, da so bile za 7. OP možnosti za poenostavitev pravil izčrpane.

Komisija službam, ki upravljajo sedmi okvirni program za raziskave, naroča, naj ohranijo ukrepe za zmanjšanje napak, npr. da si stalno prizadevajo za zagotavljanje smernic in povratnih informacij udeležencem in revizorjem, ki izdajajo potrdila, da se prepreči pojavljanje napak. Kontrole in revizije se morajo nadaljevati, zakonitost in pravilnost pa uravnotežiti z drugimi cilji, kot so privlačnost in uspešnost raziskovalne politike EU, mednarodna konkurenčnost, znanstvena odličnost, spodbujanje udeležbe malih in srednjih podjetij ter obvladovanje stroškov kontrol.

Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo (EACEA) je ohranila svoj pridržek glede programa vseživljenjskega učenja, ker je bila stopnja preostale napake (3,04 %) še vedno višja od 2 %. Agencija proučuje najpogostejše napake in po potrebi sprejema nadaljnje ukrepe ob upoštevanju stroškov in koristi kakršnih koli korektivnih ukrepov. Obvezna uporaba revizijskih potrdil s strani upravičencev, skupaj z izboljšano komunikacijo o finančnih obveznostih, mora omogočiti doseganje 2–odstotnega praga pomembnosti za projekte, izvedene zadnje leto sedanjega programskega obdobja, in sicer leta 2013. Vendar bo na podlagi ocene direktorja EACEA stopnja napake za celotni program vseživljenjskega učenja za obdobje 2007–2013 sprožila pridržek za najmanj nekaj let.

Generalni direktor za podnebno politiko je ohranil svoj pridržek glede ugleda v zvezi s preostalimi varnostnimi pomanjkljivostmi, ugotovljenimi v registru sistema EU za trgovanje z emisijami (EU ETS). Po organiziranih kibernetskih napadih na nekatere nacionalne registre med novembrom 2010 in januarjem 2011 ter kraji znatnega števila pravic so se v zadevnih varnostnih določbah zaznale pomembne in sistemske pomanjkljivosti. Izvajalec je na Sodišče vložil pritožbo zoper Komisijo zaradi kraje pravic. Zato je bila v računovodskih izkazih GD za podnebno politiko zabeležena pogojna obveznost v višini 16,2 milijona EUR. Sodni postopki še potekajo. Leta 2012 ali 2013 ni bilo nobenih dogodkov, ki bi resneje ogrozili varnost, vendar Komisija še naprej izboljšuje stopnjo varnosti. „Izjava o varnosti“, ki sta jo konec januarja 2013 skupaj izdala GD za podnebno politiko in GD za informatiko, vključuje akcijski načrt, ki predlaga pet dodatnih varnostnih ukrepov za skupno odpravljanje šestih opredeljenih poslovnih tveganj. Pravočasna in uspešna uvedba akcijskega načrta do leta 2015 bi razumno zagotovila, da je bilo preostalo tveganje kakršnega koli kibernetskega napada zmanjšano na sprejemljivo nizko stopnjo.

Generalna direktorica za zdravje in potrošnike je ohranila svoj pridržek glede točnosti zahtevkov držav članic za povračilo stroškov (preostala stopnja napake v višini 2,3 % leta 2013) v okviru programov za izkoreninjenje in spremljanje živalskih bolezni na področju hrane in krme. GD za zdravje in potrošnike je sprejel že številne ukrepe za ublažitev za znižanje stopnje napake na navedenem področju. Natančnejša in bolj omejevalna opredelitev upravičenih odhodkov je bila predstavljena v sklepu Komisije o veterinarskih programih z začetkom 1. januarja 2011. Uporaba stroškov na enoto v programih za leti 2012 in 2013 bo pomagala zmanjšati število napak v zahtevkih za povračilo stroškov. Pričakuje se, da bo kumulativni učinek vseh ukrepov dodatno znižal stopnjo napake, verjetno pod 2-odstotni prag.

6. 5 Zagotovilo, pridobljeno z delom službe za notranjo revizijo

Odbor za spremljanje poteka revizij obvešča kolegij o zadevah v zvezi z revizijo, vključno z zadevami institucionalne razsežnosti. V poročilu o notranji reviziji za leto 2013[17] je bil opisan napredek pri izvajanju revizijskih priporočil službe za notranjo revizijo. Do konca leta 2013 je bilo izvedenih 79 % priporočil, sprejetih v obdobju 2009–2013. Kar zadeva priporočila, izdana v obdobju 2009–2013 in ocenjena kot „zelo pomembna“ ali „kritična“, je izvajanje le desetih (2,3 %) „zelo pomembnih“ priporočil zaostajalo za več kot šest mesecev (na podlagi roka v začetnem akcijskem načrtu). Izvajanje treh „zelo pomembnih“ priporočil, izdanih pred letom 2009, je prav tako zaostajalo. Nobeno nujno priporočilo ni ostalo neizvedeno. Odbor za spremljanje poteka revizij je bil redno obveščen o primerih, ko je izvajanje „kritičnih“ ali „zelo pomembnih priporočil“ zaostajalo za več kot šest mesecev. Nadaljnje delo službe za notranjo revizijo je potrdilo, da se priporočila v glavnem izvajajo zadovoljivo in da se kontrolni sistemi v revidiranih službah izboljšujejo. Služba za notranjo revizijo je zaključila 96 % upoštevanih priporočil v tem obdobju.

Notranji revizor Komisije je predložil splošno mnenje, ki v glavnem temelji na njegovem lastnem delu in delu oddelkov za notranjo revizijo ter se osredotoča na finančno poslovodenje. Meni, da je Komisija uvedla ustrezne postopke upravljanja, obvladovanja tveganj in notranje kontrole, ki kot celota dajejo razumno zagotovilo o doseganju njenih finančnih ciljev. Splošno mnenje je oblikovano na podlagi pridržkov, ki so jih v svojih letnih poročilih o dejavnostih izrazili odredbodajalci na podlagi prenosa. Poleg tega je notranji revizor dodal odstavek s „poudarjeno zadevo“, v katerem je izpostavil tri vprašanja, ki zahtevajo posebno pozornost:

(1) V zvezi s poročanjem o stroškovni učinkovitosti kontrol v letnih poročilih o dejavnostih (glej oddelek 3.4 tega dokumenta) predlaga, da se smernice natančneje opredelijo, tako da bi službe jasneje prikazale, da so kontrole učinkovite in sorazmerne ter da se omejena sredstva uporabljajo ciljno usmerjeno in racionalno.

(2) Priznava napredek v načinu oblikovanja in predstavitve stopenj preostalih napak v letnih poročilih o dejavnostih, zlasti glede strukturnih skladov, raziskav, kmetijstva in razvoja podeželja. Meni, da je ključno, da GD še naprej dokazujejo zanesljivost in trdno podlago preostalih stopenj. Kadar se uporabijo informacije o stopnjah napak in finančnih popravkih iz držav članic, morajo GD prek svojih kontrol in revizij sprejeti vse razumne ukrepe, da preverijo njihovo točnost. Zagotoviti morajo še, da se njihovi lastni korektivni ukrepi v praksi dosledno uporabljajo.

(3) Revizije službe za notranjo revizijo, opravljene leta 2013 za delo Izvajalske agencije za konkurenčnost in inovativnost (EACI)[18] in REA, so izpostavile pomembne ugotovitve v zvezi s kontrolnimi strategijami in sistemi ter navedle, katere ustrezne ukrepe je treba sprejeti.

Večletni finančni okvir za obdobje 2014–2020 bo vključeval več nalog, ki se prenesejo na izvajalske agencije. Na podlagi vedno večjih operativnih proračunov agencij in odgovornosti bodo morale ustrezno okrepiti svoje sisteme notranje kontrole, da se bodo lahko odzvale na prihodnje izzive in v celoti obravnavale tveganje za napake v zadevnih transakcijah.

Notranji revizor Komisije v zvezi s popravno zmožnostjo večletnih nadzornih in kontrolnih sistemov navaja, da je razumno domnevati, da se bodo na plačila, izvedena leta 2013, nanašale primerljive letne poprečne ravni finančnih popravkov in izterjav, kakor je bilo v zadnjih štirih letih. Zato se ocenjuje, da so finančni popravki in izterjave dovolj obsežni, da lahko ščitijo proračun kot celoto in s časovnega vidika.

V skladu s členom 99(5) revidirane finančne uredbe se bo povzetek poročila o delu notranjega revizorja posredoval organu, pristojnemu za razrešnico.

7. 6 Izziv deljenega upravljanja

Države članice so v okviru deljenega upravljanja odgovorne, da vzpostavijo in ohranjajo zanesljive upravljavske in kontrole sisteme. V skladu s členom 317 PDEU in nove finančne uredbe deljeno upravljanje pomeni tudi deljeno odgovornost med Komisijo in državami članicami. Po podatkih iz letnega poročila Evropskega računskega sodišča za leto 2012 bi lahko nacionalni organi odkrili in odpravili približno dve tretjini napak.

6.1 Organi držav članic morajo čim bolj uporabiti vse razpoložljive instrumente, da preprečijo napake ter učinkovito izpolnjujejo svoje odgovornosti in obveznosti za vse programe v okviru deljenega upravljanja, da se zaščiti proračun EU ter odpravijo preostale pomanjkljivosti v njihovih upravljavskih in kontrolnih sistemih.

Potrebni bodo dodatni nacionalni ukrepi za ciljno obravnavanje najšibkejših povezav v verigi dajanja zagotovil, tj. preverjanje pomanjkljivih upravljavskih in kontrolnih sistemov na ravni upravljalnih/plačilnih organov in agencij, ki izvajajo neučinkovita preverjanja na prvi stopnji, zaradi katerih so rezultati kontrol nezanesljivi. Komisija bo okrepila svojo nadzorno vlogo prek organov držav članic, da bi čim učinkoviteje zagotovila, da se prihodnje napake ne pojavijo in da se pretekli odhodki popravijo. Zato bo Komisija še naprej izvajala svoje ciljno usmerjene ukrepe za krepitev zmogljivosti. Poleg tega spodbuja najširšo uporabo poenostavljenih plačilnih shem, ki so veliko manj izpostavljene napakam kot tradicionalni mehanizmi porabe.

Komisija poziva države članice, naj pokažejo svojo zavezanost k večji odgovornosti in preglednosti ter po potrebi okrepijo kontrolne ukrepe, zlasti v zvezi z upravljavskimi preverjanji na prvi stopnji, preden Komisiji potrdijo odhodke, in sprejmejo jasna pravila o upravičenosti za zmanjšanje tveganja napak.

Popravek neupravičeno izplačanih zneskov je pomemben vidik dobrega finančnega poslovodenja. Leta 2013 so se nadaljevala prizadevanja za izvedbo finančnih popravkov, kadar je bilo potrebno, izboljšanje kakovosti podatkov držav članic o finančnih popravkih in izterjavah ter spodbujanje uporabe dobrih praks, da bi se izboljšali mehanizmi izterjave na ravni držav članic in EU.

Kar zadeva deljeno upravljanje, letna poročila o dejavnostih vsebujejo podrobne informacije o popravkih, ki so jih izvedle in Komisiji sporočile države članice, ter oceno nacionalnih kontrolnih sistemov. Na področju kohezijske politike, pa tudi na področju kmetijske politike, države članice izvajajo popravke na podlagi lastnih revizij in revizij EU. Za programsko obdobje 2007–2013 se je o njih poročalo kumulativno do 31 marca in z enoletno zamudo, tako da so leta 2013 države članice poročale o svojih popravkih iz leta 2012. Poleg popravkov na podlagi revizij EU so vključevali popravke in izterjave na podlagi lastnih revizij, in sicer v skupnem znesku 1 411 milijonov EUR. Odredbodajalci na podlagi prenosa so sporočili najnovejše številčne podatke, ki so bili znani ob podpisu letnih poročil o dejavnostih[19].

6.2 Komisija bo okrepila svoj revizijski okvir in strategijo, da bi pomagala odpraviti preostale pomanjkljivosti v sistemih držav članic, zlasti tistih s profili najvišjega tveganja za izvajanje programov EU.

Evropsko računsko sodišče je ugotovilo, da so revizijska poročila držav članic, na katerih temelji analiza tveganja Komisije, včasih nezanesljiva. Čeprav je večina revizijskih poročil o državah članicah zanesljivih, se Komisija na rezultate ne zanaša stoodstotno, temveč jih vedno oceni in oblikuje sklepe o njihovi zanesljivosti.

Komisija bo na področju kmetijstva ohranila svoj pristop na podlagi tveganja, pri čemer se bo začela ukvarjati z večletno revizijsko strategijo za obdobje 2014–2020, da bi se doseglo boljše ravnotežje med pokritostjo tveganja in geografsko pokritostjo. Izpuščena ne bo nobena država članica, vendar bodo tiste, ki jih bodo prizadela večja tveganja, revidirane intenzivneje. Revizije Komisije se bodo še naprej osredotočale na kontrole plačilnih agencij pred plačili končnim upravičencem. V vseh primerih hude pomanjkljivosti bodo države članice morale pripraviti in izvesti natančne popravne akcijske načrte, Komisija pa bo spremljala njihovo izvajanje. Nova enota bo posvečena tej dejavnosti za neposredna plačila, vključno z izboljšanji identifikacijskega sistema za zemljišča. Če pomanjkljivosti v skladu z akcijskim načrtom ne bodo v zadostni meri odpravljene v skladu z akcijskim načrtom, bodo plačila zaustavljena. Neodvisno (v okviru ločenega postopka potrditve skladnosti) se uvedejo neto finančni popravki za zaščito proračuna EU.

V okviru reforme skupne kmetijske politike (in kot je določeno v revidirani finančni uredbi) morajo certifikacijski organi od leta zahtevka 2014 naprej ponovno izvesti primarne kontrole na reprezentativnem vzorcu transakcij na ravni upravičenca ter podati mnenje o zakonitosti in pravilnosti transakcij. GD za kmetijstvo in razvoj podeželja bo revidiral zanesljivost tega mnenja ter ga uporabil za utrditev svojega zagotovila in podrobno prilagoditev analize tveganja za lastne revizije na ravni primarnih kontrol. Na področju kohezijske politike je večletna revizijska strategija Komisije za obdobje 2007–2013, ki se posodablja vsako leto na podlagi ocene tveganja, sestavljena iz dveh glavnih komponent:

- preverjanje (prek „ponovnega izvajanja“ nacionalne revizije na kraju samem, vključno na ravni upravičencev) obsega, v katerem se lahko zanese na delo nacionalnih revizijskih organov, njihove sporočene rezultate revizije in stopnje napak; ter

- neposredno revidiranje programov ali organov, za katere je ocenila, da nezadostno obravnavajo opredeljena visoka tveganja, vključno z revizijami na kraju samem na ravni upravičencev, da se potrdijo rezultati ciljno usmerjenih sistemskih revizij.

Nova enotna revizijska strategija za obdobje 2014–2020 odraža nadgradnjo določenih vidikov letnega finančnega poslovodenja in kontrolnega cikla, katerih cilj je do 15. februarja vsako leto zagotoviti potrjene računovodske izkaze programa, izjave o zanesljivosti upravljanja in letni povzetek, revizijsko mnenje o delovanju sistemov, zakonitost in pravilnost odhodkov in računovodskih izkazov ter ustrezno kontrolno poročilo.

GD za regionalno in mestno politiko ter GD za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje bosta na podlagi svojih obširnih revizij od leta 2009, s katerimi sta ocenjevala zanesljivost najpomembnejših revizijskih organov (zajemali so 96 % dodelitev), še naprej spremljala uspešnost organov za zagotovitev, da delo opravljajo po zahtevanih standardih. Za tiste revizijske organe, ki dela ne opravljajo dobro, bosta zahtevala popravni akcijski načrt ter jim zagotovila smernice in skupna metodološka orodja.

Preverjanja na prvi stopnji izjav o odhodkih upravičencev, ki jih izvajajo upravljalni organi/plačilne agencije, so temelj verige dajanja zagotovil. Komisija bo prek lastnih sistemskih revizij na podlagi tveganja (ki vključujejo revizijske obiske upravičencev na kraju samem) preverila, ali nacionalni organi izvajajo ustrezne preglede. V skladu s svojimi revizijskimi ugotovitvami izvaja nadaljnje ukrepe, dokler nima zagotovila, da so sistemske pomanjkljivosti obravnavane in odpravljene, pri čemer bo uvedla tudi finančne popravke za zaščito proračuna EU.

6.3 Komisija bo še naprej zaustavljala plačila v primeru hudih pomanjkljivosti, ki jih zadevne države članice ne obravnavajo pravočasno. Uporabila bo okrepljen mehanizem za ustavitev plačil za kmetijstvo kot predhodni instrument za zaščito proračuna EU pred pomanjkljivostmi v kontrolnih sistemih držav članic.

Službe, ki opravljajo transakcije v okviru deljenega upravljanja, so v svojih letnih poročilih o dejavnostih navedle vse odločitve o prekinitvi/ustavitvi plačil, vključno z ustreznimi operativnimi programi, zadevnimi državami članicami, vrstami pomanjkljivosti, glavnimi razlogi za posamezno odločitev in proračunskimi posledicami odločitve. Te informacije pomenijo pomembno razsežnost razumnega zagotovila in odgovornosti.

Po uvedbi novega instrumenta za prekinitev plačil za programsko obdobje 2007–2013 so se GD, ki delujejo v okviru deljenega upravljanja, leta 2013 uradno odločili prekiniti plačilne roke v 265 primerih v skupni vrednosti 4 930 milijonov EUR. Leta 2013 in v prvi četrtini leta 2014 je kolegij tudi sprejel 17[20] odločitev o ustavitvi plačil v okviru programov za obdobje 2007–2013. Plačila se ne bodo nadaljevala, dokler odredbodajalci na podlagi prenosa ne dobijo jasnih revizijskih dokazov, da so bili razlogi za prekinitve in/ali ustavitve odpravljeni, da so bili izvedeni potrebni finančni popravki ter da ni več tveganj za prihodnje odhodke, ki jih je treba potrditi Komisiji.

Te izkušnje v deljenem upravljanju potrjujejo, da so ustavitve plačil za države članice učinkovita spodbuda, da sprejmejo ustrezne popravne ukrepe.

6.4 Komisija naloži finančne popravke državam članicam, ki ne izvajajo trdnih sistemov. Uporabila bo instrument neto finančnih popravkov.

Komisija je bila leta 2013 na splošno zelo dejavna pri izterjavi neupravičenih zneskov in izvajanju finančnih popravkov. Oddelek 4.1 jasno prikazuje, da ustrezno ščiti proračun EU pred odhodki, nastalimi zaradi kršitve zakonodaje. Več podrobnosti o teh podatkih in korektivnih mehanizmih v veljavni zakonodaji je na voljo v pojasnilu 6 k računovodskim izkazom za leto 2013 ter sporočilu Komisije organu, pristojnemu za razrešnico, in računskemu sodišču vsak september. Na zahtevo Evropskega parlamenta bo sporočilo vsebovalo razčlenitev finančnih popravkov po državi članici, podatke o neto finančnih popravkih, ki vodijo do dodeljenih prihodkov za proračun EU, in rezultate popravkov, ki so jih izvedle države članice.

Komisija bo še naprej sodelovala z državami članicami, katerih revizijski sistemi izkazujejo stalne in sistematične pomanjkljivosti. Poleg tega uporablja vse razpoložljive instrumente za preprečevanje napak in zaščito proračuna EU.

Na področju kmetijske politike, vključno z razvojem podeželja, se finančni popravki uporabijo vedno, kadar so ugotovljeni nepravilni odhodki. Zdaj je cilj dodatno skrajšati čas za sprejetje odločitve o neto finančnemu popravku. Postopek, ki se izvaja, je zaradi svojega kontradiktornega in kompromisnega postopka predolg. Hitrejši postopek[21] mora države članice bolj spodbuditi k pravočasnemu odpravljanju pomanjkljivosti v svojih upravljavskih in kontrolnih sistemih, čeprav je treba poudariti, da je proračun EU dobro zaščiten tudi, kadar se popravki izvedejo pozno.

Za evropske strukturne in investicijske sklade je nova določba o neto finančnih popravkih dodatek k obstoječim korektivnim postopkom, kadar država članica lahko ponovno uporabi sredstva EU, ki so dana na voljo za druge projekte ali programe, če je to v skladu s popravkom. Vendar bo Komisija za hude pomanjkljivosti, ugotovljene po predložitvi letnih računovodskih izkazov, uporabila popravke, ki zmanjšajo dodelitve države članice, tako da popravljenih zneskov ni mogoče ponovno uporabiti. Uredba o skupnih določbah, ki zajema evropske strukturne in investicijske sklade, določa jasna pravila[22] in pogoje za uporabo popravkov[23]. Komisija jih mora uporabiti, če ugotovi hude pomanjkljivosti. Ker je za zadevno državo članico potreben kontradiktorni postopek, bi Komisija pričakovala, da se popravki uporabijo v 10 do 12 mesecih po prejetem obvestilu o ugotovitvah.

Komisija svojim službam naroča, naj čim prej zagotovijo učinkovit sistem za uporabo neto finančnih popravkov v okviru uredb za novo programsko obdobje od leta 2016 in naj sprejmejo ukrepe za pospešitev obstoječih postopkov skladnosti v kmetijstvu.

6.5 Komisija bo še naprej zagotavljala smiselne statistične podatke za olajšanje izčrpne analize uspešnosti držav članic.

Letna poročila o dejavnostih so zelo dragocen vir informacij za organ, pristojen za razrešnico, saj pregledno prikažejo, kako Komisija izpolnjuje svojo odgovornost za zagotavljanje zakonitosti in pravilnosti politik deljenega upravljanja na ravni posameznih držav članic in programov (za kohezijsko politiko) ali plačilnih agencij (za kmetijstvo). Poročila vsebujejo ocene stopenj napak in preostalo količino tveganja, razčlenjene po plačilni agenciji/programu in po državi članici. Prav tako organu, pristojnemu za razrešnico, pomagajo podrobneje oceniti stanje, ker pokažejo dejansko tveganje, ko so države članice in Komisija (za neto finančne popravke) izvedle korektivne ukrepe.

Komisija je leta 2013 sporočila zneske, izterjane s finančnimi popravki in izterjavami v letu 2012. Informacije so zajemale preventivne in korektivne ukrepe ter, kadar je bilo mogoče, njihov učinek na zagotovitev trajnega izboljšanja upravljavskih in kontrolnih sistemov, kot je izraženo s stopnjami napak.

Prav tako je treba opozoriti, da se stopnje preostalih napak, ki so jih sporočile službe Komisije, uporabljajo za oceno finančne izpostavljenosti in se razlikujejo od stopenj napak, ki jih je navedlo Evropsko računsko sodišče. Glavni vzrok za to je, da upoštevajo učinek različnih korektivnih mehanizmov, ko so dejansko izvedeni.

8. 7 Medsektorska vprašanja in rešitve

7.1 Standardi notranje kontrole

Komisija je upoštevala „Pregled stanja notranje kontrole“, ki ga je pripravil generalni direktor za proračun, in je zadovoljna s pozitivnim trendom glede operativnih postopkov.

Komisija GD za proračun naroča, naj si še naprej prizadeva za poenostavitev standardov notranje kontrole, da bodo bolj usmerjeni v učinkovitost in uspešnost, ter naj jih ustrezno spremeni.

7.2 Učinek, ki ga imajo pooblaščeni subjekti na verigo dajanja zagotovil

Revidirana finančna uredba je poenostavila opredelitev načinov in metod upravljanja, tako da jih je vključila v skupni logični okvir, vključno z:

- neposrednim upravljanjem, kadar odredbodajalec na podlagi prenosa prenese sredstva EU, da jih dodeli upravičencem in izvajalcem; in

- neposrednim ali deljenim upravljanjem, kadar so za sredstva EU pooblaščeni drugi subjekti ali država članica, preden se prenesejo na končne prejemnike.

Uredba prav tako določa morebitno ustvarjanje novih vrst delegiranih akterjev, na katere odredbodajalci na podlagi prenosa prenesejo naloge izvrševanja proračuna v okviru širokega razpona ureditev, kar med drugim vključuje:

- navzkrižne delegacije drugim odredbodajalcem na podlagi prenosa,

- operativne proračune za izvajalske agencije,

- sredstva za skupna podjetja,

- sredstva za sporazume o prispevkih EuropeAid s tretjimi državami,

- finančne instrumente, ki jih upravljata Evropska investicijska banka (EIB) in Evropski investicijski sklad,

- proračun, izvršen prek nacionalnih agencij, in

- mandate z drugimi mednarodnimi organizacijami.

Leta 2013 se je 22 služb Komisije zanašalo na pooblaščene organe za pomoč pri izvajanju proračuna prek operacij v skupnem znesku 6 572 milijonov EUR. Razen Izvajalske agencije za inovacije in omrežja so vse ugotovile, da so imele na voljo zadostne informacije, na podlagi katerega so lahko podale izjavo o zanesljivosti.

Komisija je v zbirnem poročilu za leto 2012 potrdila, da je izjava o zanesljivosti zajemala vse vire, dodeljene njenim GD, ne glede na način upravljanja in dejstvo, ali je bil pooblaščen organ predmet ločenega sklepa o razrešnici. Odredbodajalci na podlagi prenosa zagotovijo ustrezen nadzor, upoštevajo morebitne negativne rezultate kontrole ali pomanjkljivosti kontrolnega sistema ter po potrebi izrazijo pridržke.

GD za proračun je pripravil navodila, predloge in smernice za namenski oddelek in prilogo v letnih poročilih o dejavnostih, v katerih lahko službe poročajo o svojem nadzoru in doseganju zanesljivosti v zvezi s subjekti, na katere so kot nadrejeni GD prenesli naloge izvrševanja proračuna.

GD za gospodarske in finančne zadeve je zlasti navedel izzive izvajanja smernic zaradi prevelikega števila posebnih ureditev s pooblaščenimi organi v okviru sporazumov, ki so stari več let.

Medsebojni pregledi osnutkov letnih poročil o dejavnostih so odkrili tudi vrzel v predpisani strategiji nadzora. Slednja se ne uporablja v celoti, kadar financiranje ne pokrije operativnih odhodkov, vendar se uporablja izključno za financiranje upravnih stroškov pooblaščenega organa.

Komisija GD za proračun naroča, naj razvije dodatne posebne smernice o najprimernejših strategijah notranje kontrole za zunanje upravljanje in o najboljših praksah nadzora kontrole, ki jo izvajajo nadrejeni GD, ter s tem povezano dokumentacijo.

7.3 Strategija Komisije za boj proti goljufijam

Sporočilo o strategiji Komisije na področju boja proti goljufijam[24] je poudarilo, da morajo GD in službe okrepiti svoje sisteme notranje kontrole, da bi obravnavali tveganje goljufij. Eden ključnih ukrepov je bil oblikovati in sprejeti strategije na področju boja proti goljufijam do konca leta 2013.

Dvanajst služb[25] je že v celoti izvedlo svoje strategije, druge pa so navedle pričakovan datum celotne izvedbe in opredelile neizvedene ukrepe, tako da se lahko javno objavijo, ne da bi ogrozili svojo učinkovitost. O neublaženem preostalem tveganju se ni poročalo.

Količinski kazalniki, o katerih se je poročalo, so pravzaprav število sumov goljufije, posredovanih Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF) ali ki jih slednji preiskuje. GD za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje ter GD za zdravje in potrošnike kot finančne kazalnike prav tako navajata zneske, vključene v bolj tvegane finančne operacije, ki so predmet pozornega spremljanja.

Na podlagi letnih poročil o dejavnostih je mogoče sklepati, da z vidika izvajanja strategije na področju boja proti goljufijam s strani služb, čeprav vse njihove posamezne strategije še niso bile v celoti izvedene, ni neublaženih tveganj, zaradi katerih bi se lahko sklepalo, da ta cilj kontrole ni ustrezno dosežen.

Ukrepi na tem področju (npr. analiza posebnega tveganja upravičencev, pozorno spremljanje izbranih projektov ali pogodb ali drugi ukrepi za zmanjševanje tveganj goljufij) so že opisani v nekaterih letnih poročilih o dejavnostih skupaj s posebnimi rezultati ukrepov za boj proti goljufijam, sprejetih v letu poročanja, in drugimi elementi zagotovila, ki jih je mogoče izpeljati iz njih. To se bo izvedlo v vseh poročilih za leto 2014.

Komisija je zadovoljna z dejstvom, da je večina GD že v naprednih fazah oblikovanja in izvajanja svojih strategij na področju boja proti goljufijam. Svojim službam naroča, naj v okviru ocen svojih sistemov notranje kontrole še naprej vključujejo informacije o preprečevanju goljufij.

[1] Člen 66 finančne uredbe.

[2] To poročilo vsebuje opis ciljev, doseženih v zadevnem letu, v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja (člen 227 pravil uporabe finančne uredbe). V skladu s členom 141 finančne uredbe vse institucije in organi, katerih zaključni račun mora biti konsolidiran, pripravijo letno poročilo o proračunskem in finančnem poslovodenju svojih upravnih odhodkov. Poročilo Komisije obravnava odhodke iz poslovanja Evropske unije.

[3] Na primer Letni pregled rasti, nacionalni reformni programi in namenski portal o Evropi 2020, na voljo na http://ec.europa.eu/europe2020/index_sl.htm.

[4] „Dejavnosti, ki ne pomenijo izdatkov“ se nanašajo na tiste dejavnosti, katerih edini glavni operativni proračun so upravni odhodki.

[5] Komisija je rezultate zakonodajnega postopka za večletni finančni okvir 2014–2020 povzela v posebnem sporočilu: „Končni pregled stanja pri izvajanju programa poenostavitve za večletni finančni okvir za obdobje 2014–2020“, COM(2014) 114 final.

[6] COM(2013) 461 final.

[7] Poročilo o dodani vrednosti pri porabi EU, (SEC(2011) 867).

[8] Revidirana finančna uredba je začela veljati januarja 2013.

Finančna uredba: Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (UL L 298, 26.10.2012, str. 1).

Pravila uporabe: Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1268/2012 z dne 29. oktobra 2012 o pravilih uporabe Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (UL L 362, 31.12.2012, str. 1).

[9] Finančna uredba „kontrolo“ opredeljuje kot vsak ukrep za ugotavljanje ustreznega zagotovila za doseganje ciljev notranje kontrole. To vključuje vsestranske sisteme notranje kontrole, pri čemer so zajeti vsi ukrepi za upravljanje proračunskih sredstev, od opredeljevanja potreb in ciljev, ki se opravi pred kakršno koli pravno obveznostjo, do končnih sklepov o zaključku večletnih programov.

[10] Najpomembnejši novi pridržek zadeva tržne ukrepe Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS), drugi najpomembnejši pridržek pa instrument za predpristopno pomoč za razvoj podeželja (IPARD) (oba je izrazil GD za kmetijstvo in razvoj podeželja). Tretji je povezan z ugledom in se nanaša na vprašanja odgovornosti v Evropskih šolah (GD za človeške vire in varnost).

[11] Za umik pridržka so bili odredbodajalci na podlagi prenosa pozvani, naj prikažejo, da so bile pomanjkljivosti učinkovito obravnavane. Umaknjeni pridržki so zadevali:

- štiri preostale pridržke glede 6. okvirnega programa (GD, pristojni za področje raziskav);

- certificirane ekološke proizvode (GD za kmetijstvo in razvoj podeželja);

- finančni instrument za usmerjanje ribištva (GD za pomorske zadeve in ribištvo);

- Evropski energetski program za oživitev (GD za energetiko);

- projekt druge generacije schengenskega informacijskega sistema (SIS II) (GD za notranje zadeve);

- zanesljivost finančnega poročanja Evropske vesoljske agencije (GD za podjetništvo in industrijo);

- misije za opazovanje volitev (služba za instrumente zunanje politike); in

- pridržek v zvezi s prihodki o tradicionalnih lastnih sredstvih (GD za proračun).

[12] To velja zlasti na področju raziskovalne politike, kjer vprašanja v zvezi z upravljanjem okvirnih programov zadevajo šest GD in dve izvajalski agenciji.

[13] Koncept količine tveganja je opredeljen v Prilogi 2.

[14] Če ni drugače navedeno, so viri za vse podatke, citirane v tem poročilu, začasni konsolidirani zaključni računi EU za finančno leto 2013 in letna poročila o dejavnostih. V primeru odstopanja so vir podatka začasni zaključni računi. Taki primeri so posebej navedeni.

[15] 372 milijonov EUR ustreza 2 % razlike med 147 729 milijoni EUR in 129 149 milijoni EUR.

[16] Napak ne smemo zamenjevati z goljufijo. Pri napakah gre na primer za napačno izpolnitev obrazca ali neupoštevanje ustreznega postopka za javni razpis. Le majhno število napak je povzročenih namerno. Goljufija pa je namerno povzročena nepravilnost, ki velja za kaznivo dejanje. Primeri suma goljufije so sistematično posredovani Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF).

[17] Člen 99(3) finančne uredbe.

[18] Pozneje preimenovana v Izvajalsko agencijo za mala in srednja podjetja (EASME).

[19] Informacije o finančnih popravkih in izterjavah na področju kmetijstva se nanašajo na leto poročila.

[20] Leta 2013 so bile sprejete odločitve o petnajstih ustavitvah, v prvi četrtini leta 2014 pa o dveh. Šest odločitev je zadevalo ESRR, 11 pa ESS.

[21] Za več podrobnosti glej točko 2.b.

[22] Hude pomanjkljivosti bodo opredeljene v smislu (ne)skladnosti z glavnimi elementi upravljavskih in kontrolnih sistemov, podrobno ocenjenih v skladu z 18 ključnimi zahtevami za vse organe, pristojne za programe. Glavni elementi, ki se ocenijo na podlagi natančnih in izčrpnih revizijskih rezultatov, vključujejo:

- ustrezno ločenost funkcije organov, pristojnih za program, in nadzora nad vsemi posredniškimi organi, vključenimi v upravljavski in kontrolni sistem;

- ustrezno izbiro operacij in učinkovita preverjanja s strani upravljavskih organov, da se že na začetku izogne napakam;

- učinkovite ukrepe za boj proti goljufijam;

- ustrezne ukrepe za pripravo zahtevkov za plačilo ter za potrjevanje popolnosti, točnosti in verodostojnosti računovodskih izkazov programa Komisiji; ter

- učinkovite revizije sistemov, operacij in računovodskih izkazov.

Zaradi šibke skladnosti ali neskladnosti z eno od navedenih ključnih zahtev, predlaganih v delegiranem aktu, ali z dvema ali več ključnimi zahtevami bo Komisija samodejno sklenila, da obstajajo hude pomanjkljivosti, zaradi katerih prihaja do neto finančnih popravkov.

[23] Delegirani akt bo tudi določil merila, ki jih Komisija uporabi pri ugotavljanju stopnje pavšalnega popravka (5 %, 10 %, 25 % ali 100 %). Ta merila so povezana z relativno lestvico hude pomanjkljivosti, njeno pogostostjo in obsegom ter izgubo za proračun Unije. Akt bo zagotovil tudi, da se dvigne raven pavšalnega financiranja v primerih ponavljajočih se hudih pomanjkljivosti, ker organi, pristojni za program, niso sprejeli potrebnih ukrepov za popravo sistema po uporabi finančnega popravka v prejšnjem obračunskem letu.

[24] COM(2011) 376 z dne 24. junija 2011.

[25] GD za kmetijstvo in razvoj podeželja (AGRI), GD za komunikacijska omrežja, vsebine in tehnologijo (CNECT), GD za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje (EMPL), GD za notranje zadeve (HOME), GD za pravosodje (JUST), GD za regionalno politiko (REGIO), Služba za instrumente zunanje politike (FPI), Služba za notranjo revizijo (IAS), Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), Pravna služba (SJ), Urad svetovalcev za evropsko politiko (BEPA) ter Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo (EACEA).