SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 20. 4. 2004 
COM(2004) 275 kon č. 
  
Predlog  
SKLEP SVETA 
o načelih, prednostnih nalogah in pogojih iz Evropskega partnerstva s Hrvaško 
(predložila Komisija) 
 
SL 2   SL OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM  
Evropski svet je 19. in 20. junija  2003 v Solunu ponovno poudaril svojo odlo čenost, da v 
celoti in u činkovito podpre evropsko perspektivo držav  zahodnega Balkana in potrdil, da 
„bodo države zahodnega Balkana postale sestav ni del EU takrat, ko bodo izpolnile dolo čena 
merila“. Odobril je sklepe Sveta z dne 16. junija 2003 o državah za hodnega Balkana, vklju čno 
s prilogo „Solunska agenda za zahodni Balkan: približevanje evropskemu združevanju“, 
katere cilj je nadaljnja krepitev odnosov me d Evropsko unijo in zahodnim Balkanom, tudi s 
krepitvijo praks, uporabljenih v procesu širitve, med drugim z uvedbo evropskih partnerstev. 
Svet je pozval Komisijo, naj mu predloži v odob ritev prvi sklop evropskih partnerstev skupaj 
z letošnjimi letnimi poro čili o stabilizacijsko-pridružitvenem procesu (SPP) .  
Evropsko partnerstvo za Hrvaško temelji na dolo čbah Uredbe Sveta (ES) št. 533/2004. V njej 
so naštete srednje-in dolgoro čne prednostne naloge za prip rave Hrvaške na nadaljnje 
vključevanje v Evropsko unijo, ki so bile opredeljene v mnenju Ko misije o prošnji Hrvaške za 
članstvo. Uredba sama služi kot kontrolni seznam  za merjenje napredka. Evropsko partnerstvo 
za Hrvaško odraža trenutno stopnjo pripravljenos ti te države in je prilagojeno njenim 
potrebam. Od Hrvaške se pri čakuje, da se bo na evropsko partnerstvo odzvala tako, da bo 
pripravila na črt s časovnim razporedom in podrobnimi podatki o tem, kako namerava 
uresničiti prednostne naloge evropskega partners tva. Komisija bo zlasti z letnimi poro čili SPP 
in s strukturami, dolo čenimi v okviru stabilizacijsko-p ridružitvenega procesa, redno 
spremljala napredek pri uresni čevanju prednostnih nalog.  
Prednostne naloge evropskega part nerstva morajo biti podlaga za na črtovanje finan čne 
pomoči Skupnosti, ki bo še naprej zagotovljena v okviru obstoje čega(-ih) finan čnega(-ih) 
instrumenta(-ov), zlasti Uredbe Sveta (ES) 2666/2000 z dne 5. decembra 2000 (CARDS). 
Predlagani Sklep Sveta nima finan čnih posledic. 
Glede na zgoraj navedeno Komisija poz iva Svet, naj sprejme priloženi sklep. 
 
SL 3   SL Predlog  
SKLEP SVETA 
o načelih, prednostnih nalogah in pogojih iz Evropskega partnerstva s Hrvaško 
SVET EVROPSKE UNIJE JE – 
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Uredbe Sveta (E S) št. 533/2004 o ustanovitvi evr opskih partnerstev v okviru 
stabilizacijsko-pridružitvenega procesa
1 in zlasti člena 2 Uredbe, 
ob upoštevanju predloga Komisije, OB UPOŠTEVANJU NASLEDNJEGA: (1)  Evropski Svet v Solunu je 19. in 20. junija 2003 potrdil „Solunsko agendo za zahodni 
Balkan: približevanje evropskemu združev anju“, kjer je oblikovanje evropskih 
partnerstev omenjeno kot eno od sredstev za krepitev stabilizacijs ko-pridružitvenega 
procesa. 
(2) Uredba Sveta (ES) št. 533/2004 dolo ča, da Svet s kvalificirano ve čino in na predlog 
Komisije odlo ča o načelih, prednostnih nalogah in pogo jih, ki jih vsebujejo evropska 
partnerstva, ter o katerih koli naknadnih prilagoditvah. 
(3) Uredba Sveta (ES) št. 533/2004 tudi dolo ča, da bo nadaljevanje izvajanja evropskih 
partnerstev zagotovljeno prek mehanizmov, vzpostavljenih v okviru stabilizacijsko-
pridružitvenega procesa, zlasti z letnimi poro čili.  
(4) Mnenje Komisije o prošnji Hrvaške za članstvo predstavlja ana lizo priprav Hrvaške na 
nadaljnje vklju čevanje v Evropsko unijo in za nadaljnje delo dolo ča številna 
prednostna podro čja. 
(5) Da bi se Hrvaška pripravila na nadaljnje vklju čevanje v Evropsko unijo, mora izdelati 
načrt s časovnim razporedom in podrobnimi poda tki o izpolnitvi prednostnih nalog 
evropskega partnerstva –  
SPREJEL NASLEDNJI SKLEP: 
Člen 1 
V skladu s členom 1 Uredbe Sveta (ES) št. 533/2004 so na čela, prednostne naloge in pogoji v 
Evropskem partnerstvu s Hrvaško navedeni v Prilogi k temu skle pu, ki je njegov sestavni del. 
                                                
 
1 UL L 
 
SL 4   SL Člen 2 
Izvajanje Evropskega partnerstva se prever ja z mehanizmi, vzpostavljenimi v okviru 
stabilizacijsko-pridružitvenega procesa. 
Člen 3 
Ta sklep za čne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Ev ropskih skupnosti.  
V Bruslju, […]  
 Za Svet 
 Predsednica […] 
 
SL 5   SL PRILOGA  
1. U VOD 
Solunska agenda za zahodni  Balkan opredeljuje na čine in sredstva za krepitev stabilizacijsko-
pridružitvenega proces a, med drugim z uvedbo ev ropskih partnerstev. 
Namen Evropskega partnerstva za Hrvaško, ki te melji na mnenju Komisije o prošnji Hrvaške 
za članstvo, je dolo čiti prednostne naloge za delova nje v podporo prizadevanju za 
približevanje Evropski uniji v skladnem okviru. Prednostne naloge so prilagojene posebnim 
potrebam in stopnji pripravljenosti Hrvaške ter se bodo po potrebi pos odabljale. Evropsko 
partnerstvo predvideva tudi usmeritve za finan čno pomoč Hrvaški. 
Pričakuje se, da bo Hrvaška sprejela na črt s časovnim razporedom in podrobnostmi o tem, 
kako namerava izpolniti prednostne na loge Evropskega partnerstva. Na črt mora tudi navesti 
načine, kako izvajati Solunsko agendo, prednos tne naloge v boju proti organiziranemu 
kriminalu in korupciji ter ukrepe za celostno  upravljanje meja, ki so bili predstavljeni na 
srečanju ministrov PNZ v Bruslju, 28. novembra  2003, v okviru foruma EU-zahodni Balkan. 
2. N AČELA 
Stabilizacijsko-pridružitveni proces ostaja okvir za evropsko usmeritev držav zahodnega 
Balkana vse do njihovega pristopa v prihodnosti. 
Glavne prednostne naloge, dolo čene za Hrvaško, se nanašajo na njeno sposobnost 
izpolnjevanja meril, ki jih je dolo čil Evropski Svet leta 19 93 v Kopenhagnu, ter pogojev, 
določenih za stabilizacijsko-pridru žitveni proces, zlasti pogojev, opredeljenih v sklepih Sveta 
z dne 29. aprila 1997 ter 21. in 22. junija 1999, na vsebino sklepne izjave zagrebškega vrha 
dne 24. novembra 2000 ter na solunsko agendo. 
3. P REDNOSTNE NALOGE  
Evropsko partnerstvo dolo ča glavna prednostna podro čja za priprave Hrvaške na nadaljnje 
vključevanje v Evropsko unijo, ki temeljijo na analizi v mnenju Komisije o prošnji Hrvaške 
za članstvo. Prednostne naloge, na vedene v tem evropskem partne rstvu, so bile izbrane na 
podlagi ocene, ali jih bo Hrvašk a lahko izpolnila ali na teh podro čjih v naslednjih nekaj letih 
bistveno napredovala. Razlikujemo med kratkoro čnimi prednostnimi nalogami, za katere se 
pričakuje, da bodo izpolnjene v enem do dveh letih, in srednjero čnimi prednostnimi nalogami, 
ki naj bi bile izpolnjen e v treh do štirih letih. 
Kar zadeva približevanje zakonodaje, je treba opozoriti, da vklju čevanje pravnega reda Unije 
v nacionalno zakonodajo samo po sebi ne zadostuj e; treba se bo pripraviti tudi na njegovo 
polno izvajanje. 
3.1. K RATKORO ČNE PREDNOSTNE NALOGE  
POLITIČNA MERILA  
 
SL 6   SL DEMOKRACIJA IN PRAVNA DRŽAVA  
• Krepiti pravosodni sistem.  Razviti in izvajati celostno strategijo za reformo 
pravosodja v posvetovanju z zainteresiranimi stranmi, vklju čno s sprejetjem potrebne nove 
zakonodaje in vzpostavitvijo sistema na črtovanja poklicne poti, ki vklju čuje tudi odprt, pošten 
in transparenten sistem zaposlovanja, ocen jevanja in mobilnosti. Krepiti strokovnost v 
pravosodju z zagotavljanjem ustreznih državnih sredstev za izobraževal ne ustanove sodnikov 
in drugih upravnih uslužbencev, kar bi omogo čilo razvoj visoko kakovo stnega usposabljanja 
za sodnike, tožilce in upravno osebje. Dolo čiti primerne sheme za četnega in poklicnega 
usposabljanja. Rešiti problem sodnih zaostankov. Sprejeti ukrepe za zagot ovitev ustreznega in 
celovitega izvrševanja sodnih odlo čb. 
• Izboljšati boj proti korupciji.  Sprejeti ukrepe za zagotovite v uveljavitve in izvajanja 
pravnega okvira za odpravo korupc ije. Krepiti zlasti upravno in izvedbeno sposobnost Urada 
za prepre čevanje korupcije in organiziranega kr iminala (USKOK). Še naprej razvijati 
nacionalno strategijo za prepre čevanje in boj proti korupciji in omogo čiti zahtevano 
uskladitev med pristojnimi vladnimi službami in  organi pri izvajanju te ga delovanja. Uvesti 
kodekse ravnanja/etike za uradnike in izvoljene  predstavnike. Sprejeti konkretne ukrepe za 
povečanje ozaveš čenosti o dejstvu, da je korupcija hudo kaznivo dejanje.  
• Izboljšati delovanje javne uprave  – Sprejeti za četne ukrepe za zagotovitev uporabe 
transparentnih postopkov v zvezi z zaposlova njem in napredovanjem ter za izboljšanje 
upravljanja človeških virov v vseh organih javne upr ave, da se zagotovi  odgovornost, odprtost 
in transparentnost javnih služb . 
ČLOVEKOVE PRAVICE IN ZAŠ ČITA MANJŠIN  
• Izboljšati spoštovanje pravic manjšin.  Zagotoviti izvajanje ustavnega zakona o 
narodnih manjšinah. Zagotoviti zlasti sorazm erno zastopanost manjšin v lokalnih in 
regionalnih samoupravnih enotah, državni uprav i in pravosodnih organih ter organih javne 
uprave, kot je urejeno z zakonodajo. Zagotoviti potrebna sredstva, vklju čno z ustreznim 
financiranjem, za zagotovitev pravilnega delo vanja izvoljenih svetov manjšin. Izvajati novo 
strategijo za zaš čito in vklju čevanje Romov. 
• Pospešiti vra čanje beguncev.  Do aprila 2004 kon čati obravnavo že vloženih 
zahtevkov za obnovo stanovanj ; do aprila 2005 obnoviti vsa stanovanja, za katera so bili 
zahtevki odobreni; zagotoviti  primerno kampanjo ozaveš čanja javnosti za morebitne 
upravičence po ponovnem odprtju roka za vlo go zahtevkov za obnovo od 1. aprila do 30. 
septembra 2004. Do junija 2004 zaklju čiti postopek vra čanja stanovanj . Izvajati zakonodajo 
za nadomestilo za izgubljene stanovanjske/najemniške pravice znotraj in izven obmo čij 
posebnega državnega interesa. Ustvari ti take socialne in gospodarske okoliš čine, da bi se 
izboljšale razmere za povratnike in za lažje sprejemanje povratnikov v skupnosti. Okrepiti 
regionalno sodelovanje, da  se pospeši postopek vra čanja beguncev.  
• Krepiti svobodo izražanja in zagotoviti demokrati čno delovanje medijev.  Pregledati 
medijsko zakonodajo v skladu s priporo čili, ki jih je februarja 2004 pripravila skupna misija 
za izvedensko mnenje Sveta Evrope, Komi sije in OVSE. Zlasti pregledati zakon o 
elektronskih medijih, da se vzpostavi  transparenten, predvidljiv in u činkovit ureditveni okvir 
(vključno s postopnim prilagajanjem pravnemu redu Skupnosti s popolnim izvajanjem že 
ratificirane Konvencije Sveta Evrope o čezmejni televiziji); zagotoviti politi čno in finan čno 
neodvisnost Sveta za elektronske medije; zagotoviti,  da Hrvaška radio in televizija ter njen 
 
SL 7   SL programski svet delujeta neodvisno in ostaneta stabilna, zakon o hrvaškem radiu in televiziji 
pa se pregleda; zagotoviti, da pregled zakona o medijih in zakonodaje o žalitvi časti in 
dobrega imena sledi evropskim standardom, kot je dolo čeno v členu 10 Evropske konvencije 
o človekovih pravicah in sodni praksi Evropskega sodiš ča za človekove pravice. 
• Izboljšati sodelovanje z varuhom človekovih pravic  ob doslednem upoštevanju 
ugotovitev, izraženih v njegovih priporo čilih in letnem poro čilu. 
REGIONALNO SODELOVANJE  
• Zagotoviti celostno sodelovanje z MKSJ.  
• Krepiti regionalno sodelovanje.  Prizadevati si za dokon čne rešitve še nerešenih 
dvostranskih vprašanj, zlasti mejnih  vprašanj s Slovenijo, Srbijo in Črno goro ter Bosno in 
Hercegovino. Zagotoviti izvajanje vseh regional nih sporazumov o prosti trgovini. Skleniti in 
izvajati vrsto sporazumov s sosednjimi državami na podro čjih organiziranega kriminala, 
upravljanja meja in ponovnega sprejema oseb. Za četi izvajati Memorandum o soglasju o 
razvoju klju čnega regionalnega prometnega omrežja v jugovzhodni Evropi in zlasti sprejeti 
ukrepe za vzpostavitev mehanizmov sodelovanj a, med drugim usmerjevalnega odbora in 
Prometnega observatorija za Jugovzhodno Evr opo (SEETO). Napredovati pri izpolnjevanju 
zavez, prevzetih v okviru memorandumov atenskega procesa za regionalni energetski trg v jugovzhodni Evropi iz let 2002 in 2003. 
• Zagotoviti ustrezno izvajanje stabilizac ijsko-pridružitvenega sporazuma na podro čju 
regionalnega sodelovanja. Zaključiti pogajanja z Nekdanjo jugoslovansko republiko 
Makedonijo o dvostranski konvenci ji o regionalnem sodelovanju. 
G
OSPODARSKA MERILA  
• Ohranjati preudarne, k stabilnosti usmerjene makroekonomske politike , vključno z 
razvojem tržno usmerjenih dena rnih instrumentov za krepitev u činkovitosti denarne politike. 
• Pospešiti prestrukturiranj e podjetij in privatizacijo.  S hitrim sprejetjem še nesprejete 
zakonodaje odpraviti negotovost. Posp ešiti prestrukturiranje podjet ij in privatizacijo podjetij v 
družbeni lasti. Razviti in sprejeti strategije za  prestrukturiranje in privatizacijo ali likvidacijo 
velikih podjetij v državni lasti, zlasti v proi zvodnji, kmetijstvu, prometu, turizmu in javnih 
podjetjih. V skladu z zahtevami EU sprejeti in za četi izvajati programe prestrukturiranja v 
jeklarskem sektorju. 
• Zmanjšati ovire za dostop in izstop s trga.  Poenostaviti pravila za dostop in izstop s 
trga za podjetja. Zlasti pospešiti postopke registracije in izboljšati izvajanje ste čajnih pravil. 
• Pospešiti zemljiško reformo  in zlasti vpis v zemljiško knjigo in privatizacijo 
kmetijskih zemljiš č – z vzpostavitvijo modernega in u činkovitega katastra in zemljiške knjige, 
da se odpravijo obstoje če ovire za razvoj trga z zemljiš či in stanovanjskega trga. 
• Sprejeti srednjero čen finan čni okvir , ki odraža stalno dav čno prilagajanje in 
konsolidacijo. 
• Nadaljevati strukturne reforme javnih financ , zlasti na podro čju upravljanja 
izdatkov. Vzpostaviti transparentno in u činkovito upravljanje dolgov. 
 
SL 8   SL SPOSOBNOST ZA PREVZEMANJE OBVEZNOSTI ČLANSTVA  
NOTRANJI TRG IN TRGOVINA  
• Prost pretok blaga  – Preoblikovati obstoje či institucionalni okvir za dokon čanje 
potrebnega lo čevanja med ureditvenimi, akreditacijskimi in standardizacijskimi dejavnosti ter 
dejavnostmi certificiranja izdelkov. Nadaljevati  s prenosom direktiv po starem in novem 
pristopu. Odpraviti preostale ukrepe, ki imajo enak u činek kot koli činske omejitve na uvoz iz EU. 
Vzpostaviti potrebne upravne strukt ure, da se zagotovi celovit pris top za izboljšanje varnosti 
hrane v celotni prehranski verigi.  Zagotoviti, da u činkovit in transparenten postopek javnega naro čanja v celoti deluje, in 
sprejeti potrebne iz vedbene predpise. 
• Svoboda opravljanja storitev  – Krepiti ureditveni in upravni okvir za nadzor finan čnih 
služb, zlasti zavarovalniškega tr ga, investicijskih storitev in  trgov vrednostnih papirjev.  
Ustanoviti neodvisen nadz orni organ na podro čju varstva osebnih podatkov. 
• Prost pretok kapitala  – Izboljšati zakonodajo pro ti pranju denarja in dokon čati 
vzpostavitev u činkovitega sistema proti pranju denarja. 
• Pravo družb  – Nadaljevati prilagajanje zakonoda je za zagotovitev varstva pravic 
intelektualne, industrijske in poslovne lastnine na enaki ravni , kot je raven v Skupnosti, in 
krepiti upravno usposobljenos t, da se zagotovijo u činkovita sredstva za uveljavitev teh pravic. 
• Konkurenca  – Nadaljevati prilagajanje pravnemu redu, krepiti protimonopolni nadzor 
in nadzor državne pomo či ter sprejeti ustrezne izvedbene predpise. Okrepiti upravno 
usposobljenost in neodvisnost agencije za varstvo konkurence na trgu, obe na podro čjih 
državne pomo či in prepre čevanja monopolov. Izboljšati transparentnost na podro čju državne 
pomoči, med drugim z zagotavljanj em rednega letnega poro čila Evropski skupnosti, in 
vzpostaviti celovito evidenco sistemov državne pomo či. 
• Obdav čenje – Začeti pregledovati sedanjo dav čno zakonodajo in upravne postopke, da 
se zagotovi u činkovito izvrševanje dav čne zakonodaje. 
Okrepiti usposobljenost carinske in dav čne uprave, zlasti glede zbiranja in nadzora; 
vzpostaviti delovanje trošarinskih služb z ustreznim osebjem; poenostaviti postopke za 
učinkovito odpravljanje dav čnih utaj. 
Začeti razvijati potrebne si steme informacijske tehnologije, da se omogo či izmenjava 
elektronskih podatkov z EU in njenimi državami članicami. 
• Carinska unija  – Krepiti upravno in izvedbeno uspos obljenost carinskih služb, zlasti 
za nadzor preferencialnih pravil  o poreklu blaga, ter nadalje vati prilagajanje Carinskemu 
zakoniku EU. Še bolj krepiti upravno sodelovanje v carinskem sektorju v skladu z za časnim sporazumom. 
• Zunanji odnosi  – Zaklju čiti pogajanja o prilagoditvi SPS/vmesnega sporazuma o 
širitvi EU 1. maja 2004 in pr avilno izvesti te spremembe. 
S
EKTORSKE POLITIKE  
 
SL 9   SL • Kmetijstvo – Začeti vzpostavljati ustrezen identifikacijski sistem zemljiških parcel in 
sistem ozna čevanja živali v skladu s pravnim redom. Okrepiti zbiranje in obdelavo kmetijske 
statistike v skladu s standardi in metodologijo EU. Razviti strategijo za ustanovitev u činkovitih in finan čno stabilnih organov za izpla čila za 
upravljanje in nadzor kmetijskih skladov v skladu z zahtevami EU in mednarodnimi revizijskimi standardi. Okrepiti upravne strukture, potrebne za vzpost avitev strategije za razvoj podeželja, in 
politične instrumente za obli kovanje, izvajanje, upravljanj e, spremljanje, nadzor in 
ovrednotenje programov razvoja podeželja. Nadaljevati prilagajanje pravne mu redu v veterinarskem in fito sanitarnem sektorju, nadgraditi 
ureditve inšpekcij, posodob iti tovarne mesnih in mle čnih izdelkov v skladu s higienskimi in 
javnozdravstvenimi standardi EU. Prilagoditi uvozni režim za žive živali in izdelke živalskega 
izvora mednarodnim sanitarnim in fitosanitarnim (SPS) zahtevam in pravnemu redu EU. 
• Ribištvo – Začeti ustanavljati ustrezne upravne in inšpekcijske strukture za ribiško 
politiko. Z Evropsko komisijo in zainteresirani mi sosednjimi državami, zlasti s Slovenijo in 
Italijo, oceniti posledice ribolovnih dejavnosti v „ekološki in ribiški coni“, ki jo je Hrvaška 
enostransko.razglasila oktobr a 2003, da se pripra vijo ustrezne rešitve za zagotovitev 
nadaljevanja ribolovnih  dejavnosti Skupnosti v hrvaških ribolovnih vodah. 
• Promet – Nadaljevati prilagajan je zakonodaje in krepit i upravno usposobljenost v 
letalskem sektorju. Pogajati se s Skupnostjo  o celovitem sporazumu o letalstvu, ki bi 
zagotavljal vzajemen dostop na letalski trg. 
• Statistika  – Okrepiti upravno usposobljenost hrvašk ega urada za statisti ko in izboljšati 
usklajevanje z drugimi institucijami, ki pripra vljajo uradno statistiko na Hrvaškem. Predložiti 
Komisiji nov predlog za statisti čne regije v skladu z zahtevami EU. 
• Telekomunikacije in informacijske tehnologije  – Okrepiti usposobljenost nacionalnih 
regulativnih organov na podro čju telekomunikacij in poštnih storitev ter zagotoviti njihovo 
neodvisnost. 
• Okolje – Razviti horizontal no zakonodajo, vklju čno s presojo vplivov na okolje in 
sodelovanjem javnosti. Okrepiti upravno usposobljenost na nacionaln i in regionalni ravni, da se zagotovi na črtovanje, 
vključno s pripravami finan čnih strategij. 
Krepiti usposobljenost nacionalnih in regi onalnih inšpekcijskih služb in jim omogo čiti 
učinkovito uveljavljanje okoljske zakonodaje. 
Sprejeti in za četi izvajati na črt za ravnanje z odpadki. 
• Finan čni nadzor  – Razviti politiko za vzpostavitev sistema notranjega nadzora javnih 
financ (PIFC). Vzpostaviti ali krepiti notranji nadzor javnih financ z zagotovitvijo ustreznega 
osebja, usposabljanja in opreme, vklju čno z enotami neodvisne notranje revizije. 
Uvesti učinkovite postopke za odkrivanje, obravnavanje in finan čno, upravno in pravosodno 
spremljanje nepravilnosti, ki zadevajo finan čne interese Skupnosti. 
S
ODELOVANJE NA PODRO ČJU PRAVOSODJA IN NOTRANJIH ZADEV  
• Upravljanje meja  – Okrepiti upravljanje meja, zlasti s krepitvijo nadzora morskih 
meja; sprejeti in izvajati celovito strategijo upravljanja mej; pove čati naložbe v tehni čno 
opremo in infrastrukturo; podpirati pose bno usposabljanje za obmejne uradnike. 
 
SL 10   SL V sodelovanju z vsemu ustreznimi agencijami izvest i ukrepe, ki jih je sprejela vlada in so bili 
predstavljeni na sre čanju ministrov PNZ v Bruslju, 28. novembra 2003, v okviru foruma EU-
zahodni Balkan. 
• Organizirani kriminal, droge , korupcija in terorizem –  Izvesti akcijske  ukrepe, ki jih 
je sprejela vlada in so bili predstavljeni na sre čanju ministrov PNZ v Bruslju, 28. novembra 
2003, v okviru foruma EU-zahodni Balkan. Izboljšati usklajevanje med or gani kazenskega pregona in pravosodjem, zlasti v zvezi z 
gospodarskim kriminalom, organiziranim krim inalom, goljufijami, pranjem denarja in 
korupcijo; okrepiti boj proti prom etu z drogami in krepiti prepre čevanje ter zmanjševanje 
povpraševanja po prepovedanih drogah; kr epiti upravno sposobnost Urada za prepre čevanje 
korupcije in organizirane ga kriminala (USKOK). 
Nadaljevati s pripravo na sklenitev s porazuma o sodelovanju z Europolom. 
Povečati mednarodno sodelovanje in v celoti izva jati ustrezne mednarodne konvencije glede 
terorizma; izboljšati sodelovanje in iz menjavo informacij med policijo in obveš čevalnimi 
službami znotraj države in z drugimi državami; okrepiti prepre čevanje financiranja in priprave 
terorističnih dejanj. 
• Migracije in azil  – Uvesti novo zakonodajo o azilu, vklju čno z ustanovitvijo 
začasnega sprejemnega centra. 
3.2. S
REDNJERO ČNE PREDNOSTNE NALOGE  
POLITIČNA MERILA  
DEMOKRACIJA IN PRAVNA DRŽAVA  
• Nadalje krepiti pravosodni sistem.  Še naprej izvajati refo rmo pravosodja in sprejeti 
ukrepe za nadaljnje zmanjšanje sodnih zaostankov na vseh sodiš čih; racionalizirati 
organizacijo sodiš č, vključno z razvojem sodobnih sistemov informacijske tehnologije in 
zadostnim številom upravnega osebja; zagotoviti redno in u činkovito izvrševanje sodnih 
odločb; omogo čiti dostop do sodne in pravne pomo či ter ustreznih prora čunskih sredstev; 
spodbujati usposabljanje v zakonodaji EU.  
• Še naprej krepiti boj proti korupciji.  Spodbujati nadaljnji napredek na podro čju boja 
proti korupciji in izvajati us trezno zakonodajo. Vzpostaviti zlasti posebne enote za boj proti 
korupciji v okviru ustreznih služb in v ta namen zagotoviti primerno usposabljanje in 
sredstva. Zagotoviti, da bodo z us trezno zakonodajo in upravnimi ukrepi izpolnjeni standardi, 
določeni v okviru mednarodnih instrumentov. 
• Še naprej izboljševati delovanje javne uprave . Nadaljevati postopek ustanavljanja 
institucij, ki so neposredno povezane s pravnim redom EU, in uvesti reforme za splošno izboljšanje u činkovitosti javne uprave. Dokon čati proces denacionalizacije. 
Č
LOVEKOVE PRAVICE IN ZAŠ ČITA MANJŠIN  
• Zagotoviti trajno spoštovanje pravic manjšin.  Nadaljevati prizadevanja za izboljšanje 
položaja Romov z okrepljenim izvajanjem ustrezne strategije, vklju čno z dolo čbo o potrebni 
finančni podpori na nacionalni in lo kalni ravni, protidiskriminatornimi ukrepi, usmerjenimi v 
ustvarjanje novih delovnih mest, lažji dosto p do izobraževanja in izboljšanje bivalnih 
pogojev.  
 
SL 11   SL • Dokon čati postopek vra čanja beguncev s pravilnim in pravo časnim izvajanjem 
ustrezne zakonodaje. Zagotoviti po novno socialno in gospodarsko vklju čitev povratnikov s 
pomočjo regionalnih razvojnih pr ogramov na prizadetih obmo čjih. 
REGIONALNO SODELOVANJE  
• Nadalje krepiti regionalno sodelovanje.  Ob upoštevanju atenskega procesa o 
regionalnem energetskem trgu v jugovzhodni Evr opi pripraviti vzpostavitev celostnega 
regionalnega energetske ga trga v letu 2005. 
GOSPODARSKA MERILA  
• Nadalje izboljšati pogoje za zasebna podjetja . Znatno napredovati v postopku 
privatizacije in nadaljevati prizadevanja za iz boljšanje pogojev za ustanavljanje in razvoj 
zasebnih podjetij. Znatno napredovati na podro čju prestrukturiranja velikih podjetij. 
• Dokon čati zemljiško reformo  s posebnim poudarkom na vpisu v zemljiško knjigo in 
privatizaciji kmetijskih zemljiš č. 
• Nadaljevati reformo trga dela.  Nadaljevati prizadevanja za  izboljšanje odzivnosti trga 
dela in pove čati udeležbo delovne sile. 
• Nadalje izvajati trajnosten srednjero čni finančni okvir  s postopnim zmanjševanjem 
celotne javne porabe kot de leža BDP. Prednostno razv rstiti javno porabo, da bodo na 
razpolago sredstva za prilag ajanje pravnemu redu EU, vklju čno z reformo zdravstvenega 
varstva in pokojninskega sistema. Nadalje zm anjševati subvencije za  nerentabilna podjetja. 
Na tej podlagi še naprej zm anjševati splošni javnofinan čni primanjkljaj in breme dolga 
javnega sektorja. 
SPOSOBNOST ZA PREVZEMANJE OBVEZNOSTI ČLANSTVA  
NOTRANJI TRG IN TRGOVINA  
• Prost pretok blaga –  Znatno napredovati pri prenosu direktiv po starem in novem 
pristopu in pri sprejemanj u evropskih standardov. 
Nadaljevati prilagajanje hrvaške zakonodaje o živ ilih in okrepiti potrebne strukture izvajanja. 
Izvajati postopek javnega naro čanja z vsemi ustreznimi upravnimi strukturami in znatno 
napredovati pri zagotavljanju popolne  prilagoditve pravnemu redu. 
• Prost pretok oseb  – Nadaljevati prilagajanje zakonodaje pravnemu redu na podro čju 
medsebojnega priznavanja poklicnih kvalifikacij in diplom, vklju čno z dolo čitvami glede 
izobraževanja in usposabljanja, in nadalje  razvijati zahtevane upr avne strukture.  
Odpraviti vse diskriminatorne ukrepe glede delavcev migrantov EU in državljanov EU; 
okrepiti upravne strukture za usklajevanje shem socialne varnosti. 
• Svoboda opravljanja storitev  – Odpraviti preostale ovire za vzpostavitev in 
zagotavljanje čezmejnih storitev, s katerimi se soo čajo fizične ali pravne osebe iz EU.  
Nadaljevati prilagajanje zakonoda je o varstvu podatkov; krepi ti in zagotoviti neodvisnost 
nadzornega organa. 
• Prost pretok kapitala  – Delovati za odpravo preostalih omejitev glede kapitalskih 
transakcij: nadaljevati prilagajanje zakonodaje o pla čilnih sistemih in zagotoviti u činkovito 
 
SL 12   SL izvajanje.  
Okrepiti upravno usposobljenost enote finan čnega nadzora in izboljš ati njeno sodelovanje z 
drugimi institucijami, vklju čene v boj proti pr anju denarja. 
• Pravo družb  – Dokon čati prilagajanje na podro čju pravic intelektua lne in industrijske 
lastnine ter krepiti boj pr oti piratstvu in ponarejanju. 
• Konkurenca – Okrepiti protimonopolni nadz or in nadzor državne pomo či ter 
vzpostaviti verodostojn o evidenco izvrševanja. Znatno iz boljšati transpar entnost na podro čju 
državne pomo či. Razviti usposabljanje  o zakonodaji in politiki konkurence na vseh ravneh 
uprave in pravosodja. 
• Obdav čenje – Nadaljevati delo za dokon čanje prilagajanja dav čne zakonodaje 
pravnemu redu EU, kar zadeva DDV in trošarine, s posebnim poudarkom na vklju čevanje 
prostih con v teritorialno uporabo režima DDV in na odpravo obstoje čih ničelnih stopenj 
DDV in prometnega davka. Izpolniti na čela kodeksa ravnanja za obdav čitev podjetij in zagotoviti, da so novi dav čni 
ukrepi v skladu s temi na čeli. 
Še naprej krepiti dav čno upravo – vklju čno s sektorjem informac ijske tehnologije – in 
zagotoviti njeno ustrezno delovanj e, da se dosežejo standardi EU in medsebojna povezanost 
sistemov informacijske tehnologije. R azviti in izvajati kodeks etike. 
• Carinska unija  – Okrepiti in utrditi upravno in  izvedbeno usposobljenost carinskih 
služb. Razširiti usposabljan je za vse osebje in pove čati uporabo informacijske tehnologije, 
združljive s tehnologijo EU, in nadaljevati priprave za zagotov itev medsebojne povezanosti s 
sistemi EU. Razviti in izvajati kodeks etike za carinske službe. Okrepiti preverjanje in uporabo ocenjevanja tveganja ter selektivnost. Nadaljevati prilagajanje na podro čjih prostih con, tranzita, daja tev, tarifnih plafonov in sheme 
splošnih tarifnih preferencialov EU (GSP). 
S
EKTORSKE POLITIKE  
• Kmetijstvo – Okrepiti upravne strukture, potr ebne za izvajanje tržne politike in 
politike razvoja podeželja; vzpostaviti regi ster vinogradov v skladu s standardi EU. 
Nadaljevati priprave za vzpostavitev v celoti delujo če uprave in nadzornega sistema ter 
plačilne agencije v skladu z zahtevami EU.  
Nadaljevati in znatno izboljšati prilagajanje prav nemu redu v veterinarskem in fitosanitarnem 
sektorju, vklju čno s sistemom za ozna čevanje živali, obdelavo živalskih odpadkov, 
posodobitvijo tovarn mesnih in mle čnih izdelkov, programi za nadzor bolezni živali in 
varstvom rastlin; bistveno posodobiti inšpekcijske strukture. 
• Ribištvo – Nadaljevati z ustanavljanjem ustrezn ih upravnih struktur in opreme za 
zagotovitev u činkovitega izvajanja ri biške politike, vklju čno z upravljanjem virov, inšpekcijo 
in nadzorom ribolovnih dejavnosti, tržno politiko, strukturnimi programi, evidenco ribiških 
plovil in na črtovanjem upravljanja zmogljivosti ribišk ega ladjevja v skladu z razpoložljivimi 
viri rib. 
• Promet – Nadaljevati prilagajanje pravnemu  redu in razviti ustrezne upravne 
zmožnosti na podro čjih cestnega prometa (socialne, tehni čne in dav čne določbe), 
železniškega prometa (zlasti dolo čbe o interoperabilnosti in neodvisnem dodeljevanju 
zmogljivosti) in pomorskem prometu (zlasti na podro čju pomorske varnosti). Dose či popolno 
 
SL 13   SL prilagoditev pravnemu redu na podro čju letalstva v okviru sporaz uma o udeležbi Hrvaške na 
skupnem evropskem letalskem trgu. 
• Ekonomska in monetarna unija – Nadaljevati prilagajanje zakonodaje, ki ureja 
delovanje centralne banke. Izboljšati dena rno politiko, da se razširi uporaba in u činkovitost 
tržno usmerjenih finan čnih instrumentov. 
• Socialna politika in zaposlovanje –  Nadaljevati prilagajanje zakonodaji EU na 
področjih poklicnega zdravja in va rnosti, delovnega prava, enakega obravnavanja žensk in 
moških in protidiskriminacije ; okrepiti s tem povezane upravne strukture in strukture za 
usklajevanje shem socialne varnosti. Razviti in izvajati celovito za poslitveno strategijo, ki vklju čuje vse ustrezne interesne skupine, 
s ciljem poznejšega sodelovanja v evropski strategiji zaposlovanja ob hkratni krepitvi 
ustreznih zmogljivosti za analiz o, izvajanje in vrednotenje. 
Nadalje razvijati usposobljenost socialnih partnerjev, zlasti  v dvostranskem socialnem 
dialogu, za razvoj in iz vajanje pravnega reda. 
Nadaljevati prilagajanje zakonoda je o javnem zdravju in pove čati naložbe v zdravstvo. 
• Energija – Nadaljevati prilagajanje pravnemu redu EU na podro čju notranjega 
energetskega trga, izboljšati energetsko u činkovitost, spodbujati uporabo obnovljivih 
energetskih virov, pove čati zaloge nafte za zagotovitev us trezne varnosti oskrbe, zagotoviti 
jedrsko varnost in zaš čito pred sevanjem. Okrepiti upr avno usposobljenost na vseh teh 
področjih. 
• Mala in srednja podjetja  – Nadaljevati izvajanje Evrops ke listine za mala podjetja. 
Nadalje poenostaviti postopke  za registracijo družb. 
• Znanost in raziskave  – Okrepiti zmogljivosti razis kovalne dejavnosti in tehnološkega 
razvoja za uspešno sodelovanje v okvirnih programih Skupnosti. 
• Izobraževanje in usposabljanje  – Pospeševati prizadevanja za ustanovitev sodobnega 
sistema poklicnega izobraževanja in usposabljanja. 
• Telekomunikacije in informacijske tehnologije –  Sprejeti potrebno primarno in 
sekundarno zakonodajo za dokon čanje ureditvenega okvira in  uvesti konkurenco na vseh 
področjih. Sprejeti usklajeno strategijo za spodbujanje na znanju temelje čega gospodarstva. 
• Regionalna politika in usklajeva nje strukturnih instrumentov– Zagotoviti jasno 
razdelitev pristojnosti in u činkovito usklajevanje med minist rstvi za oblikovanje celovite in 
usklajene strategije regionalnega razvoja. Vzpos taviti partnerske strukture za zagotavljanje 
tesnega sodelovanja med pomembnimi interesn imi skupinami na nacionalni in regionalni 
ravni. Zagotoviti, da imenovani upravljalni in pla čilni organi postopoma pove čujejo svoje 
zmogljivosti; na črtovati in izvajati regionalne razvojne na črte; okrepiti postopke za finan čno 
upravljanje in nadzor; vzpostaviti ustr ezne sisteme nadzora in ocenjevanja. 
• Okolje  – Zagotoviti vklju čevanje zahtev varstva okolja  v opredelitev in izvajanje 
drugih sektorskih politik za spodbujanje tr ajnostnega razvoja; iz vajati horizontalno 
zakonodajo. Nadaljevati s prenosom pravnega reda EU  s posebnim poudarkom na ravnanju z odpadki, 
kakovosti vode, kakovosti zraka, zaš čiti narave in celovitem prepre čevanju in nadzorovanju 
 
SL 14   SL onesnaževanja okolja. Razviti strategijo naložb v okolje na podlagi ocene stroškov 
prilagajanja. Pove čati naložbe v okoljsko infrastruktur o s posebnim poudarkom na zbiranju 
odpadne vode in njene obdelave, oskrbi s pitno vodo in ravnanju z odpadki. 
• Varstvo potrošnikov in zdravja  – Nadaljevati prilagoditev pravnemu redu EU glede 
ukrepov, povezanih z varnostjo, in okrepiti upravno usposobljenost, potrebno za u činkovito 
nadzorovanje trga. 
• Finan čni nadzor  – Razviti skladen zakonodajni okvir in u činkovite mehanizme za 
spremljanje, nadzor in prev erjanje javnih prihodkov in odhodkov.  
Razviti u činkovite mehanizme za obveš čanje Komisije o nepravilnostih, ki vplivajo na 
finančni interes Skupnosti, in vzpostaviti  potrebne usklajevalne metode. 
SODELOVANJE NA PODRO ČJU PRAVOSODJA IN NOTRANJIH ZADEV  
• Upravljanje meja  – Okrepiti nadzor meja, razvit i nacionalne zbirke podatkov in 
registrov ter zagotoviti usklaje nost med ustreznimi službami. 
• Organizirani kriminal in korupcija  – Izboljšati policijsko opr emo in infrastrukturo, 
vključno z vzpostavitvijo ra čunalniško podprtega sistema za prei skave; okrepiti sodelovanje 
med policijo in drugimi organi kazenskega pregona; okrepiti boj proti prometu z drogami, 
organiziranemu kriminalu, gospodarskemu kriminalu (vklju čno s pranjem denarja in 
ponarejanjem denarja), goljufijam in korupc iji; izboljšati prilagajanje s tem povezane 
nacionalne zakonodaje pravnemu redu EU na teh podro čjih. 
4. N AČRTOVANJE  
Pomoč Skupnosti v okviru stabilizacijsko-pridru žitvenega procesa držav zahodnega Balkana 
bo zagotovljena v okviru obstoje čih finančnih instrumentov, zlasti Uredbe Sveta (ES) št. 
2666/20002; skladno s tem ta sklep ne bo imel finan čnih posledic. Poleg tega bo imela 
Hrvaška dostop do sredstev iz ve čdržavnih in horizont alnih programov. Komisija sodeluje z 
Evropsko investicijsko ba nko in mednarodnimi finan čnimi institucijami, zlasti z Evropsko 
banko za obnovo in razvoj ter Svetovno banko, da bi  olajšala sofinanciranje projektov, 
povezanih s stabilizacijsko-pridružitvenim procesom. 
5. P OGOJENOST POMO ČI 
Pogoj za pomo č Skupnosti v okviru stabiliz acijsko-pridružitvenega procesa držav zahodnega 
Balkana je nadaljnji napredek pri izpolnjevanju kopenhagenskih kriterijev in zlasti napredek 
pri izpolnjevanju posebnih pre dnostnih nalog iz tega evrops kega partnerstva. V primeru 
nespoštovanja omenjenih splošnih pogojev lahko Svet na podlagi člena 5 Uredbe Sveta (ES) 
št. 2666/2000 ustrezno ukrepa.  
Pogoj za pomo č Skupnosti je tudi izpolnjev anje zahtev, ki jih je opred elil Svet v sklepih z dne 
29. aprila 1997 ter 21. in 22. junija 1999 zlasti glede zavez prejemni ce, da bo izvedla 
demokrati čne, gospodarske in institucionalne reforme. 
                                                 
2 UL L 306, 7.12.2000, str. 1. 
 
SL 15   SL 6. S PREMLJANJE  
Spremljanje evropskega partnerstva se zagot avlja z mehanizmi, vzpostavljenimi v okviru 
stabilizacijsko-pridružitvenega procesa, zlasti z letnimi poro čili o stabilizacijsko-
pridružitvenem procesu.