[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 3.12.2008

COM(2008) 801 konč.

2008/0227 (COD)

Predlog

DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o razveljavitvi direktiv Sveta 71/317/EGS, 71/347/EGS, 71/349/EGS, 74/148/EGS, 75/33/EGS, 76/765/EGS, 76/766/EGS in 86/217/EGS o meroslovju

{SEC(2008)2909} {SEC(2008)2910} {SEC(2008)2968}

(PREDLOžILA KOMISIJA)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. OZADJE

1.1. Obstoječa zakonodaja

Ta predlog zadeva osem direktiv o meroslovju:– Direktiva 75/33/EGS o vodomerih za hladno vodo za surovo vodo,– Direktivi 76/765/EGS in 76/766/EGS o alkoholometrih in alkoholnih tablicah,– Direktivi 71/317/EGS in 74/148/EGS o utežeh srednje točnosti in utežeh nad srednjo točnostjo,– Direktiva 86/217/EGS o merilnikih zračnega tlaka v plašču motornih vozil,– Direktiva 71/347/EGS o masi žita,– Direktiva 71/349/EGS o umerjanju ladijskih cistern.

Te direktive so tako imenovane direktive neobvezne vrste z izjemo Direktive 76/766/EGS o alkoholnih tablicah, ki predvideva popolno uskladitev. Države članice morajo sprejeti instrumente, opisane v vsaki od teh direktiv, kar je bilo v sedemdesetih letih prejšnjega stoletja uporabno, saj so takrat trgovino ovirali različni predpisi držav članic. Poleg uporabe direktiv lahko države članice obdržijo nacionalne zakone, ki vsebujejo tehnične specifikacije, ki se razlikujejo od tistih iz direktiv. Ti nacionalni zakoni, ki so bili pogosto sproti dopolnjeni, da so ohranili korak s tehnološkim napredkom, temeljijo na mednarodnih in evropskih standardih in vsebujejo klavzule o vzajemnem priznavanju, v katerih je zahteva, da so sprejemljivi tudi instrumenti s podobno ravnijo učinkovitosti. Upoštevati je treba, da je uporaba mednarodnih in evropskih standardov prostovoljna in da ni potrebe po nacionalnem zakonu ali usklajenih direktivah za uporabo proizvajalcev. Pogosto so najbolj uporabljena tehnična specifikacija, če ni nobenih predpisov.

1.2. Potreba po pregledu

Na podlagi javnega posvetovanja in zunanje raziskave se zdi, da ni nobenih ovir v trgovini v šestih sektorjih, ki jih pokriva osem direktiv po starem pristopu. Prav tako je razvidno, da direktive zadevajo instrumente, ki se vedno manj uporabljajo. Mednarodni standardi in dodatna nacionalna zakonodaja, ki temelji na načelu vzajemnega priznavanja, upoštevajo tehnični napredek. Zlasti kar zadeva merjenje alkohola vin in žganih pijač ter določanja mase žita, se obstoječe evropske uredbe[1] že nanašajo na mednarodne standarde, vključno z mednarodnimi standardi za alkoholne tablice, s čimer povzemajo večji del vsebine Direktive 76/766/EGS o alkoholnih tablicah.

Glede na to, da obstajajo mednarodni standardi, vključno s tistimi za zastarele tehnologije in alkoholne tablice, se bi zdelo smiselno pričakovati, da države članice, ki bi se ob razveljavitvi direktiv odločile za ohranitev svojih trenutnih predpisov zaradi subsidiarnosti, ne bi vzpostavile novih ovir v trgovini. Pričakuje se, da ne bi bilo nikakršne spremembe glede na trenutno stanje.

1.3. Ocena učinka drugih možnosti politike

Komisija je kot del politike boljše priprave zakonodaje[2] izvedla oceno učinka drugih možnosti politike, v kateri je obravnavala tri možnosti: odsotnost ukrepanja, razveljavitev direktiv in razveljavitev skupaj z razširitvijo področja uporabe Direktive 2004/22/ES o merilnih instrumentih za vključitev instrumentov iz razveljavljenih direktiv.

Na podlagi ocene učinka kot takšne, se meni, da ni najprimernejše možnosti, in sicer zaradi odsotnosti ovir v trgovini in dejstva, da se direktive vedno manj uporabljajo.

Razveljavitev osmih direktiv o meroslovju bi bila v skladu s pristopom Komisije glede poenostavitev veljavnega evropskega prava z razveljavitvijo zastarelih zakonodajnih aktov[3], ki imajo majhen ali nikakršen praktičen učinek in so zato postali nepomembni. To bi bilo tudi popolnoma v skladu z načelom subsidiarnosti.

Možnost razveljavitve skupaj z razširitvijo področja uporabe Direktive 2004/22/ES se ne zdi primerna, ker uskladitev ni potrebna. In to zaradi dejstva, da je trenutno stanje vzajemnega priznavanja nacionalnih zakonov, ki temeljijo na mednarodnih standardih, zadovoljivo in ni nobene ovire za prosti pretok. Tudi ni nobenih znakov o skupni potrebi po višji ravni varstva potrošnikov. Poleg tega se pričakuje, da bodo številne države članice v primeru razširitve področja uporabe Direktive 2004/22/ES uporabile možnost izvzetja iz uskladitve, predvidene v členu 2 navedene direktive.

2. RAZLOGI ZA PREDLOG IN NJEGOVI CILJI

2.1. Poenostavitev in boljša ureditev

Zaradi zgoraj navedenih razlogov je predlagana razveljavitev osmih direktiv. Medtem ko sta možnosti razveljavite in ponovnega reguliranja obe možna rezultata cilja poenostavitve in bosta v celoti dosegli cilj poenostavitve, bo možnost razveljavitve povzročila manjše obveznosti na evropski ravni in zmanjšala količino evropske zakonodaje ob polni ohranitvi notranjega trga.

2.2. Pravna podlaga

Pravna podlaga za osem obstoječih direktiv je člen 95 Pogodbe ES.

3. SKLADNOST Z NAčELI SKUPNOSTI

3.1. Sorazmernost

Razveljavitev je sorazmerna v smislu, da direktive zadevajo tehnologijo, ki postaja zastarela in v večini primerov njihovo področje uporabe v celoti pokrivajo mednarodni standardi. Nacionalni organi trenutno uporabljajo sporazum WELMEC o homologizaciji za izmenjavo informacij za namene nadzorovanja trga na neusklajenih področjih in občasne kontrole med uporabo za nove tehnologije, ta sistem pa bi bil lahko prav tako uporabljen za nacionalni zakon o starih tehnologijah, ko bodo direktive razveljavljene.

3.2. Subsidiarnost

Glede na to, da očitno ni omejitev in ovir v trgovini, tudi glede tehnološko razvitih instrumentov, kaže, da ni potrebe po nadomestitvi trenutne uskladitve z novim zakonom Skupnosti. V skladu z načelom subsidiarnosti lahko države članice same odločijo, ali želijo to področje zakonsko urejati, in če se za to odločijo, morajo takšni nacionalni predpisi temeljiti na mednarodnih standardih in vzajemnem priznavanju. Dejstvo je, da je bilo državam članicam že omogočeno takšno delovanje in je učinek razveljavitve tak, da bo ta možnost ostala nespremenjena.

4. SKLADNOST S POLITIKAMI SKUPNOSTI

4.1. Konkurenčnost

Obstoječe direktive se dejansko ne uporabljajo, v praksi pa so jih presegli nacionalni zakoni, ki temeljijo na mednarodnih standardih, ki upoštevajo tehnični napredek. Prosti pretok blaga je zagotovljen zaradi zadovoljive uporabe načela vzajemnega priznavanja. Po potrebi je s tem zagotovljeno varstvo potrošnikov, ker vzajemno priznavanje proizvajalce odveže večkratnega ugotavljanja skladnosti.

4.2. Trajnostni razvoj

Če ravnovesje med zaščitnimi koristmi in upravnimi stroški obstaja za uteži in merilnike zračnega tlaka v plašču motornih vozil, uskladitev ni nikjer zahtevana zaradi potrebe po skupni politiki. Nacionalni predpis, ki temelji na mednarodnih standardih in načelu vzajemnega priznavanja, je lahko tako učinkovit kot uskladitev.

4.3. Druge politike Skupnosti

V primeru merjenja alkohola vin in žganih pijač ter določanja mase žita se obstoječe evropske uredbe[4] že sklicujejo na mednarodne standarde, vključno z mednarodnimi standardi za alkoholne tablice. Direktiva 76/766/EGS o alkoholnih tablicah je bila pretežno povzeta v uredbah Skupnosti, ki bodo še naprej veljale.

5. SKLICEVANJE NA DELOVNI PROGRAM

Predlog je omenjen v zakonodajnem in delovnem programu Komisije za leto 2008[5].

6. VELJAVNOST ZA EGP

TA PREDLOG JE ZAJET S SPORAZUMOM O EVROPSKEM GOSPODARSKEM PROSTORU.

7. POSVETOVANJE Z ZUNANJIMI STROKOVNJAKI

Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi je potekalo osem tednov do 15. julija 2008. Štirinajst odzivov je bilo objavljenih na spletni strani Europa in predstavljeno v poročilu o javnem posvetovanju. Proizvajalci ne poročajo o ovirah v trgovini, ki bi upravičevale dodatno uskladitev z uredbo EU. Potrošniki in kupci niso poročali o premajhni zaščiti. Organi niso poročali o prevladujočih potrebah politike o uskladitvi.

Obenem je bila naročena raziskava zunanjih strokovnjakov, katere rezultati so bili objavljeni na spletni strani Evropa. V raziskavi je bilo ugotovljeno, da je šest sektorjev, ki jih pokriva osem direktiv, majhnih in da zainteresirane strani niso omenile nobenih ovir v trgovini.Navedeno je bilo, da je bil tehnološki napredek upoštevan prek prostovoljne uporabe mednarodnih in evropskih standardov.

Minimalni standardi Komisije so bili izpolnjeni in noben odziv ni bil izključen.

2008/0227 (COD)

Predlog

DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o razveljavitvi direktiv Sveta 71/317/EGS, 71/347/EGS, 71/349/EGS, 74/148/EGS, 75/33/EGS, 76/765/EGS, 76/766/EGS in 86/217/EGS o meroslovju

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 95 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[6],

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[7],

v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe[8]:

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Politike Skupnosti o bolje oblikovanih predpisih poudarjajo pomen poenostavitve nacionalne zakonodaje in zakonodaje Skupnosti kot temeljnega elementa za povečanje konkurenčnosti podjetij in doseganje ciljev lizbonske agende.

(2) Številni merilni instrumenti so zajeti v posebnih direktivah, sprejetih na podlagi Direktive Sveta 71/316/EGS z dne 26. julija 1971 o približevanju zakonodaje držav članic, ki se nanašajo na skupne določbe za merilne instrumente in metode meroslovne kontrole[9].

(3) Direktiva Sveta 71/317/EGS z dne 26. julija 1971 o približevanju zakonodaje držav članic, ki se nanaša na 5- do 50-kilogramske paralelepipedne uteži srednje točnosti in na 1- do 10-kilogramske cilindrične uteži srednje točnosti[10], Direktiva Sveta 71/347/EGS z dne 12. oktobra 1971 o približevanju zakonodaje držav članic, ki se nanaša na merjenje hektolitrske mase žita[11], Direktiva Sveta 71/349/EGS z dne 12. oktobra 1971, ki se nanaša na umerjanje cistern na plovilih[12], Direktiva Sveta 74/148/EGS z dne 4. marca 1974 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z utežmi od 1 mg do 50 kg nad srednjo točnostjo[13], Direktiva Sveta 75/33/EGS z dne 17. decembra 1974 o približevanju zakonodaje držav članic, ki se nanaša na vodomere za hladno vodo[14], Direktiva Sveta 76/765/EGS z dne 27. julija 1976 o približevanju zakonodaje držav članic, ki se nanašajo na alkoholometre in alkoholne hidrometre[15], in Direktiva Sveta 86/217/EGS z dne 26. maja 1986 o približevanju zakonodaje držav članic, ki se nanašajo na merilnike zračnega tlaka v plašču motornih vozil[16], sprejete na podlagi Direktive Sveta 71/316/EGS so tehnično zastarele, ne odražajo stanja v meroslovni tehnologiji ali zadevajo instrumente, ki niso doživeli tehnološkega razvoja in ki se vedno manj uporabljajo. Poleg tega lahko ob določbah Skupnosti obstajajo tudi nacionalni predpisi.

(4) Medtem ko Direktiva 76/766/EGS z dne 27. julija 1976 o približevanju zakonodaje držav članic, ki se nanaša na alkoholne tablice[17], predvideva popolno uskladitev, je večina določb vključena v uredbe Skupnosti o merjenju alkohola vin in žganih pijač, namreč v Uredbo Komisije (EGS) št. 2676/90 z dne 17. septembra 1990 o določitvi metod Skupnosti za analizo vin[18] in Uredbo Komisije (ES) št. 2870/2000 z dne 19. decembra 2000 o določitvi referenčnih metod Skupnosti za analizo žganih pijač[19]. Mednarodni standardi za alkoholne tablice so enaki standardom iz Direktive 76/766/EGS in so lahko še naprej podlaga nacionalnim predpisom.

(5) Tehnični napredek in inovacije v zvezi z merilnimi instrumenti, zajeti z direktivami, ki se razveljavijo, v praksi zagotavlja prostovoljna uporaba izdelanih mednarodnih in evropskih standardov ali uporaba nacionalnih predpisov, s katerimi se izvajajo takšne nove specifikacije. Poleg tega je prosti pretok vseh zadevnih izdelkov na notranjem trgu zagotovljen z zadovoljivo uporabo členov 28 do 30 Pogodbe ES in načela vzajemnega priznavanja.

(6) Razveljavitev direktiv ne sme ustvariti novih ovir za prosti pretok ali dodatnih upravnih bremen. Poleg tega, ob upoštevanju načel sorazmernosti in subsidiarnosti, ni nobenih znakov o skupni potrebi po višji ravni varstva potrošnikov.

(7) Direktive 71/317/EGS, 71/347/EGS, 71/349/EGS, 74/148/EGS, 75/33/EGS, 76/765/EGS, 76/766/EGS in 86/217/EGS je zato treba razveljaviti.

(8) Razveljavitev direktiv ne sme vplivati na obstoječe odobritve tipa EGS in certifikate EGS do konca njihove veljavnosti.

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Direktive 71/317/EGS, 71/347/EGS, 71/349/EGS, 74/148/EGS, 75/33/EGS, 76/765/EGS, 76/766/EGS in 86/217/EGS se zato razveljavijo z učinkom od {1 januarja 2010}.

Člen 2

1. Države članice najpozneje do {31. decembra 2009} sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo. Komisiji takoj sporočijo besedilo navedenih predpisov in korelacijsko tabelo med navedenimi predpisi in to direktivo.

Navedene predpise uporabljajo od {1. januarja 2010}.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2. Države članice Komisiji sporočijo besedilo temeljnih predpisov nacionalnega prava, ki jih sprejmejo na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 3

Postopki za podelitev homologacije EGS in certifikati EGS, izdani do { 31. decembra 2009} v skladu z direktivami iz člena 1, ostanejo veljavni.

Člen 4

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

Člen 5

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju,

Za Evropski parlament Za Svet

Predsednik Predsednik [pic][pic][pic][pic][pic][pic]

[1] Uredba Komisije (EGS) št. 2676/90 z dne 17. septembra 1990 o določitvi metod Skupnosti za analizo vin (UL L 272, 3.10.1990, str.1), Uredba Komisije (ES) št. 2870/2000 z dne 19. decembra 2000, o določitvi referenčnih metod Skupnosti za analizo žganih pijač (UL L 333, 29.12.2000, str. 20) in Uredba Komisije (ES) št. 824/2000 z dne 19. aprila 2000 o uvedbi postopkov za prevzem žit, s strani intervencijskih agencij in določitvi metode analiz za ugotavljanje kakovosti žit (UL L 100, 20.4.2000, str. 31).

[2] Medinstitucionalni sporazum o boljši pripravi zakonodaje, UL C321, 31.12.2003, str. 1, in Evropska uprava: boljša priprava zakonodaje, COM(2002) 275 konč., 5.6.2002.

[3] Izvajanje Lizbonskega programa Skupnosti: Strategija za poenostavitev zakonodajnega okolja, (COM(2005) 535).

[4] Uredba Komisije (EGS) št. 2676/90 z dne 17. septembra 1990 o določitvi metod Skupnosti za analizo vin (UL L 272, 3.10.1990, str. 1), Uredba Komisije (ES) št. 2870/2000 z dne 19. decembra 2000, o določitvi referenčnih metod Skupnosti za analizo žganih pijač (UL L 333, 29.12.2000, str. 20) in Uredba Komisije (ES) št. 824/2000 z dne 19. aprila 2000 o uvedbi postopkov za prevzem žit, s strani intervencijskih agencij in določitvi metode analiz za ugotavljanje kakovosti žit (UL L 100, 20.4.2000, str. 31).

[5] COM(2007) 640, str. 33 – Meroslovje: razširitev področja uporabe Direktive 2004/22/ES o merilnih instrumentih in razveljavitev 8 direktiv o meroslovju po „starem pristopu“.

[6] UL C, , str. .

[7] UL C, , str. .

[8] UL C, , str. .

[9] UL L 202, 6.9.1971, str. 1.

[10] UL L 202, 6.9.1971, str. 14.

[11] UL L 239, 25.10.1971, str. 1.

[12] UL L 239, 25.10.1971, str. 15.

[13] UL L 84, 28.3.1974, str. 3.

[14] UL L 14, 20.1.1975, str. 1.

[15] UL L 262, 27.9.1976, str. 143.

[16] UL L 152, 6.6.1986, str. 48.

[17] UL L 262, 27.9.1976, str. 149.

[18] UL L 272, 3.10.1990, str. 1.

[19] UL L 333, 29.12.2000, str.20.