[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 25.8.2010

COM(2010) 441 konč.

POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

o celotnem izvajanju uradnega nadzora v državah članicah glede varnosti hrane, zdravstvenega varstva in dobrega počutja živali ter zdravstvenega varstva rastlin

POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

o celotnem izvajanju uradnega nadzora v državah članicah glede varnosti hrane, zdravstvenega varstva in dobrega počutja živali ter zdravstvenega varstva rastlin

1. Ozadje

Člen 44(1) Uredbe (ES) št. 882/2004[1] (v nadaljnjem besedilu: Uredba o nadzoru krme in živil) določa, da države članice Komisiji vsako leto predložijo poročilo o izvajanju svojih večletnih nacionalnih načrtov nadzora, pripravljenih v skladu s členom 41 Uredbe. V skladu z Uredbo morajo poročila vsebovati:

(a) podatke o spremembah večletnih nacionalnih načrtov nadzora, da se med drugimi dejavniki upoštevajo spremembe zakonodaje, novi vzorci tveganja, nove znanstvene ugotovitve, rezultati preteklega nadzora;

(b) rezultate nadzora in revizij, opravljenih v prejšnjem letu v skladu z določili nacionalnega načrta nadzora;

(c) vrsto in število primerov neskladnosti, ki so bili ugotovljeni z nadzorom;

(d) ukrepe za zagotovitev učinkovitega delovanja nacionalnega načrta nadzora, vključno z izvršilnimi ukrepi in njihovimi rezultati.

Tu je treba omeniti tudi dopolnilne določbe iz člena 7 Uredbe (ES) št. 882/2004, v skladu s katerimi morajo države članice zagotoviti, da svoje nadzorne dejavnosti opravljajo zelo pregledno.

Člen 44(4) in (6) Uredbe določa, da Komisija izdela ter predloži Evropskemu parlamentu in Svetu letno poročilo o celotnem izvajanju nadzora v državah članicah ob upoštevanju:

(a) letnih poročil, ki so jih predložile države članice;

(b) revizij in inšpekcijskih pregledov EU, ki so jih izvedle države članice, in

(c) vseh drugih pomembnih informacij.

To poročilo lahko po potrebi vključuje priporočila o mogočih izboljšavah sistemov uradnega nadzora in revizij v državah članicah, posebnih nadzornih ukrepov v zvezi s sektorji ali dejavnostmi ali usklajenih načrtih, katerih namen je obravnavanje še posebno pomembnih zadev.

Poglavitni namen letnega poročila Komisije je zagotoviti pregled, kako pristojni organi v državah članicah izvajajo uradni nadzor za preverjanje skladnosti z zakonodajo o živilih (v najširšem smislu, saj ni zajeta samo varnost hrane in krme, temveč tudi zdravstveno varstvo in dobro počutje živali ter – do neke mere – zdravstveno varstvo rastlin). Po mnenju Komisije naj bi torej s takšnim poročilom dobili tudi nekaj glavnih kazalnikov uspešnosti nadzornih dejavnosti, ki jih države članice izvajajo vzdolž prehranske verige na različnih zadevnih področjih, ter o njihovem izidu in rezultatih.

Namen tega prvega poročila je predvsem:

- zagotoviti prvi pregled podatkov in informacij o uradnem nadzoru, ki so trenutno na voljo Komisiji, skupaj z analizo takšnih podatkov in informacij, pridobljenih s prvimi letnimi poročili, ki so jih države članice predložile Komisiji v skladu s členom 44(1);

- predstaviti nekaj začetnih ugotovitev, kako izboljšati sedanji sistem poročanja držav članic.

Komisija namerava začeti razprave z državami članicami o vprašanjih iz tega poročila, še posebno o možnostih racionalizacije in izboljšanja zbiranja in obdelave podatkov o uradnem nadzoru. Komisija namerava z državami članicami pregledati tudi, kako izvajajo člen 7 Uredbe (ES) št. 882/2004, v skladu s katerim morajo zagotoviti zelo pregledno opravljanje svojih nadzornih dejavnosti. Med takšnimi razpravami naj bi razmislili, kako bi lahko z racionalizacijo in izboljšanjem letnih poročil pomagali državam članicam zagotoviti visoko stopnjo preglednosti pri njihovih dejavnostih uradnega nadzora, kot je zahtevano v členu 7.

2. Letna poročila držav članic

Uredba o nadzoru krme in živil je začela veljati 1. januarja 2006. Države članice so morale predložiti prvo letno poročilo o svojih nadzornih dejavnostih za leto 2007. Rok za predložitev je bil 1. julij 2008. Poročila so poslale vse države članice razen ene.

Komisija je prejemala poročila v drugi polovici leta 2008 in v začetku leta 2009. Vsako poročilo se je ocenilo v skladu s šestimi glavnimi naslovi, ki na splošno sledijo priporočeni strukturi poročil iz (nezavezujočih) smernic iz Odločbe Komisije 2008/654/ES[2]:

( rezultati nadzora;

( analiza neskladnosti;

( ukrepi, sprejeti v primerih neskladnosti;

( nacionalni sistem revizij;

( ukrepi za izboljšanje učinkovitosti nadzornih organov;

( ukrepi za izboljšanje učinkovitosti nosilcev živilske dejavnosti.

Komisija priznava, da so države članice vložile precej truda v pripravo svojih prvih letnih poročil v skladu z Uredbo. V letnih poročilih so bile na splošno podane informacije, kot so zahtevane v Uredbi. So se pa predložene informacije precej razlikovale po naravi, podrobnostih in kakovosti. Poleg tega so bila to čisto prva poročila, ki so jih države članice predložile v skladu z določbami člena 44. Zaradi tega prispevek teh informacij k pričujočemu prvemu poročilu Komisije o celotnem izvajanju uradnega nadzora ni bil tolikšen, kot bi bil lahko. Položaj je treba obravnavati tudi ob upoštevanju informacij, ki so bile pridobljene že med nadzorom EU, izvedenim v skladu s členom 45 Uredbe (ES) št. 882/2004, ali ob upoštevanju drugih ustreznih informacij, ki so na voljo Komisiji, na primer sektorskih poročil, ki jih države članice predložijo v skladu z drugimi določbami zakonodaje EU.

Povzetek osrednjih rezultatov analize prejetih poročil, ki jo je pripravila Komisija, je podan spodaj. Večina držav članic je v letnih poročilih zbrala in/ali se sklicevala na poročila, ki so jih pripravili različni nacionalni organi, pristojni za živila rastlinskega izvora, živila živalskega izvora, živalsko krmo, zdravstveno varstvo in dobro počutje živali oziroma zdravstveno varstvo rastlin, čeprav niso vedno upoštevale splošnega pristopa iz smernic Komisije. Kakovost prejetih informacij se je močno razlikovala glede na to, kateri nadzorni organ je bil pristojen. V tem povzetku je tudi poudarjeno, kje bi bilo mogoče uvesti izboljšave, da bi upoštevali smernice Komisije, in ga je zato treba obravnavati v tem smislu.

Rezultati nadzora

V večini poročil so bili podani podatki o številu in vrsti inšpekcijskih pregledov, vzorcev in opravljenih analiz, čeprav so se stopnje podrobnosti, združevanja in splošne kakovosti močno razlikovale. Informacije o nadzoru glede na sektor, stopnjo proizvodnje ali tveganje/bolezen so bile navadno podane, vendar so se razlikovale po stopnji podrobnosti, strukturiranosti podatkov in načinu, kako so bili ti predstavljeni.

Analiza neskladnosti

Informacije o vrsti in številu ugotovljenih neskladnosti so na splošno manjkale ali pa so bile nepopolne.

Ukrepi, sprejeti v primerih neskladnosti

Učinkovitost izvršilnih ukrepov v daljšem časovnem obdobju je odvisna od vrste in doslednosti ukrepov za izboljšanje in orodij za izvrševanje, ki se uporabijo pri obravnavni neskladnosti – kakšna opozorila/priporočila se izdajajo, kakšne kazni se izrečejo, kakšna zaprtja/omejitve gibanja/uničenja so odrejena in kakšni sodni postopki se sprožijo. Na splošno so bile informacije pod tem naslovom omejene. Kadar pa so bile predložene, se je stopnja podrobnosti po državah članicah močno razlikovala.

Nacionalni sistemi revizij

Člen 4(6) Uredbe določa, da morajo organi v državah članicah izvajati notranje revizije, s katerimi zagotovijo, da izpolnjujejo zahteve Uredbe. Komisija je septembra 2006 izdala smernice, v katerih je svetovala, kako naj se organizira nacionalni sistem revizij (Odločba Komisije 2006/677/ES[3]). V Uredbi je določeno, da morajo letna poročila držav članic vključevati poročila o rezultatih takšnih revizij, opravljenih v preteklem letu. Z nekaj izjemami so bili podatki, predloženi za ta namen, nepopolni. Vseeno pa je treba priznati, da je bilo veliko držav članic med pripravo poročil za leto 2007 še na zgodnji stopnji vzpostavljanja sistema revizij.

Ukrepi za izboljšanje učinkovitosti nadzornih organov

Države članice so bile pozvane, da pod tem naslovom poročajo o ukrepih, ki so jih sprejele v letu 2007 za povečanje učinkovitosti samih nadzornih organov. Z izjemo informacij o usposabljanju in rutinskih postopkih države članice na splošno pod tem naslovom niso poročale o ničemer pomembnejšem, čeprav je tudi tukaj nekaj izjem.

Ukrepi za izboljšanje učinkovitosti nosilcev živilske dejavnosti

Pod tem naslovom naj bi države članice zagotovile informacije, katere ukrepe so sprejele za izboljšanje učinkovitosti različnih akterjev v prehranski verigi, in sicer z objavami v medijih, svetovanjem, usposabljanjem itd. V praksi je bilo pod tem naslovom zagotovljenih izredno malo informacij, tiste, ki so bile predložene, pa so se po državah članicah razlikovale glede na podrobnosti in vsebino.

3. Revizije in inšpekcijski pregledi Komisije v državah članicah ter naknadni ukrepi Komisije

Urad za prehrano in veterinarstvo pri Generalnem direktoratu za zdravje in potrošnike opravlja revizije in inšpekcijske preglede, s katerimi preverja skladnost z zakonodajo o krmi in živilih, zdravstvenem varstvu in dobrem počutju živali ter zdravstvenem varstvu rastlin. Z njimi tudi potrjuje, da se nacionalni uradni nadzor na teh področjih izvaja v skladu z zakonodajo EU.

Vsako leto se pripravi program Urada za prehrano in veterinarstvo, v katerem so opredeljena prednostna področja in države, kjer se bodo izvajali inšpekcijski pregledi. Ti programi so objavljeni na spletni strani Generalnega direktorata za zdravje in potrošnike.[4] Program se sredi leta pregleda, s čimer se zagotavlja, da ostane aktualen in ustrezen. Tako je mogoče treba v program vključiti nove inšpekcijske preglede, na primer zaradi novih pojavljajočih se tveganj, kot so izbruhi bolezni. Ti novi inšpekcijski pregledi se vključijo kot spremembe v program inšpekcijskih pregledov.

Ugotovitve vsake revizije in inšpekcijskega pregleda so navedene v poročilu skupaj s sklepnimi ugotovitvami in priporočili za odpravo ugotovljenih pomanjkljivosti. Pristojni organi iz države, kjer je bil opravljen pregled, imajo možnost, da podajo pripombe na poročila, ko so ta na stopnji osnutka. Urad za prehrano in veterinarstvo tem organom poda priporočila za odpravo morebitnih pomanjkljivosti, ki so se pokazale med inšpekcijskimi pregledi. Organi morajo nato predložiti „akcijski načrt“, v katerem opišejo, kako so se odzvali ali se nameravajo odzvati na priporočila. Komisija nato ovrednoti akcijski načrt ter sistematično spremlja izvajanje ukrepov z vrsto dejavnosti nadaljnjega spremljanja, kot so: splošne naloge spremljanja, med katerimi se organi držav članic srečujejo z Uradom za prehrano in veterinarstvo in pregledujejo napredek glede priporočil, ki je bil dosežen v navedeni državi članici; nadaljnji inšpekcijski pregledi na kraju samem ali revizije na zadevnih področjih; zahteve za pisna poročila ter dvostranska srečanja na visoki ravni, če težave postanejo prevelike ali vztrajajo predolgo.

Kadar tako narekujejo okoliščine, lahko Komisija sproži pravni spor. To lahko poteka v dveh oblikah: v obliki izrednih oziroma zaščitnih ukrepov v skladu z ustrezno pravno podlago[5] ali postopka za ugotavljanje kršitev. Kadar se med inšpekcijskim pregledom ugotovi neposredno tveganje za zdravje ljudi, živali ali rastlin, lahko Komisija sprejme izredne ali zaščitne ukrepe. Ti lahko vključujejo pravni spor za preprečitev trgovanja s krmo, živili, živalmi in rastlinami ali katerim koli od njihovih proizvodov ter njihov uvoz. Kadar ustrezni organ ne sprejme zadovoljivih postopkov za odpravo pomanjkljivosti, lahko Komisija proti navedeni državi članici sproži postopek za ugotavljanje kršitev.

Komisija tako na kraju samem v državah članicah spremlja in preverja, ali ravnajo v skladu z zakonodajo o krmi in živilih, zdravstvenem varstvu živali in dobrem počutju živali ter zdravstvenem varstvu rastlin, in po potrebi sprejme ukrepe za zaščito zdravja ljudi, živali in rastlin pred tveganji in/ali za zagotovitev skladnosti z navedeno zakonodajo. Poleg tega z objavljanjem poročil inšpekcijskih pregledov in akcijskih načrtov držav članic ter z rednim posodabljanjem profilov držav članic zainteresiranim stranem in državljanom zagotavlja realen pregled, kako nadzorni organi v vsaki državi članici izpolnjujejo svojo dolžnost zagotavljanja in po potrebi uveljavljanja pravilnega izvajanja zakonodaje na tem področju.

V skladu z zahtevami iz člena 45(4) Uredbe o nadzoru krme in živil se pripravi in objavi letno poročilo o takih dejavnostih. V njem so precej podrobno opisani splošni rezultati takšnih revizij in inšpekcijskih pregledov za zadevno leto. Poročili za leti 2007 in 2008 sta bili predloženi Parlamentu in Svetu ter sta že objavljeni. Ogledati si ju je mogoče na spletni strani Europa.[6] V navedenih poročilih so predstavljene poglavitne težave, ugotovljene med revizijami in inšpekcijskimi pregledi, opravljenimi v zadevnem letu, in ukrepi, sprejeti na njihovi podlagi. Urad za prehrano in veterinarstvo pripravlja tudi druga poročila, kot so splošna pregledna poročila, v katerih so strnjeni rezultati vrste inšpekcijskih pregledov na isto temo, opravljenih v več državah članicah.

Tako je Urad za prehrano in veterinarstvo za leto 2007 (leto, na katero se nanašajo poročila držav članic iz odstavka 2 zgoraj) načrtoval 260 inšpekcijskih pregledov. Od navedenih je bilo dokončanih 209, 63 jih je bilo iz različnih razlogov umaknjenih iz programa, 43 pa je bilo novih. Torej je bilo skupaj dokončanih 252 inšpekcijskih pregledov, od tega jih je 159 potekalo v državah članicah, 12 v državah kandidatkah[7] in 81 v tretjih državah[8]. Inšpekcijski pregled Urada za prehrano in veterinarstvo lahko zajema vrsto ciljev, ki se prekrivajo. Vsak cilj se uvršča v eno od štirih širših področij: varnost hrane, zdravstveno varstvo živali, dobro počutje živali ali zdravstveno varstvo rastlin. Na tej podlagi se je 70 % ciljev inšpekcijskih pregledov v letu 2007 nanašalo na varnost hrane. Vendar pa zaradi pristopa „od vil do vilic“ veliko inšpekcijskih pregledov s področja varnosti hrane zajema tudi elemente zdravstvenega varstva in dobrega počutja živali. Celoten seznam držav, v katerih so bili opravljeni inšpekcijski pregledi v letu 2007, in vsebina teh inšpekcijskih pregledov sta predstavljena v Prilogi 2 k poročilu iz leta 2007.

Ugotovitve in priporočila na podlagi inšpekcijskih pregledov in revizij, izvedenih v letu 2007, so bili večinoma takšni, da so bili obravnavani z zgoraj opisanim postopkom nadaljnjega spremljanja. Pri nobeni takšni reviziji ali inšpekcijskem pregledu v državah članicah ni bilo ugotovljeno nobeno neposredno tveganje za zdravje potrošnikov, živali ali rastlin, pri katerem bi morala Komisija sprejeti izredne ali zaščitne ukrepe. Ker pa za redno izvajanje ustrezne zakonodaje skrbijo pristojni organi v državah članicah, se popravni ukrepi večinoma sprejemajo na tej ravni. Štirje inšpekcijski pregledi so bili usmerjeni v nadaljnje spremljanje resnejših pomanjkljivosti pri nadzoru, povezanem s tekočimi postopki za ugotavljanje kršitev proti državam članicam.

Podatki o ugotovitvah in ukrepih za leto 2007 so na voljo v samem poročilu, ki ga je mogoče prenesti s spletne strani Europa.[9]

Nazadnje, Urad za prehrano in veterinarstvo je začel leta 2007 izvajati vrsto „splošnih revizij“ iz člena 45 Uredbe o nadzoru krme in živil. Te revizije, s katerimi so zajete vse države članice, bodo dokončane leta 2011. Namen splošnih revizij je potrditi, da uradni nadzor na splošno poteka v skladu z zakonodajo EU in večletnimi nacionalnimi načrti nadzora.[10] Komisija bo po dokončanju teh revizij dobila obširen pregled nad splošno uporabo uradnega nadzora v državah članicah.

4. Drugi viri informacij o nadzoru v državah članicah

Komisija dobiva informacije in podatke o delovanju nacionalnih sistemov nadzora v državah članicah tudi na druge načine.

Poročanje po posameznih sektorjih

Z leti se je obseg zakonodaje EU o varnosti hrane, zdravstvenem varstvu in dobrem počutju živali ter zdravstvenem varstvu rastlin povečeval, s tem pa so se povečevale tudi zahteve do držav članic po pošiljanju rednih poročil o izvajanju te zakonodaje. Ta poročila vsebujejo obširne, včasih tudi podrobne informacije o delovanju različnih sistemov nadzora v državah članicah in rezultatih tega nadzora. Vsebujejo tudi informacije, ki jih lahko Komisija koristno uporabi pri vrednotenju učinka obstoječe zakonodaje ali presojanju, ali jo je treba posodobiti ali spremeniti in kako to storiti.

Pridobivanje osnovnih podatkov in pripravljanje poročil v različnih oblikah in v različnih obdobjih precej obremenjuje nacionalne organe v državah članicah. Tudi Komisija mora namenjati precej virov za njihovo prevajanje in analizo.

Komisija na podlagi teh nacionalnih poročil pripravlja in daje na voljo vrsto sektorskih poročil, ki pričajo o stanju izvajanja nekaterih vidikov zakonodaje EU, ki se uporablja za prehransko verigo, skupaj z nekaterimi posebnimi podatki o uradnem nadzoru in njegovih rezultatih na zadevnih področjih.

Med najpomembnejša takšna poročila sodijo: poročilo o spremljanju in testiranju prežvekovalcev na prisotnost transmisivne spongiformne encefalopatije (TSE), zbirno poročilo EU o zoonozah, njihovih povzročiteljih in izbruhih bolezni, ki se prenašajo s hrano (za to je pooblaščena Evropska agencija za varnost hrane (EFSA)), in letno poročilo o spremljanju ostankov pesticidov za vso EU.

Seznam objavljenih poročil je na voljo v Prilogi k temu poročilu.

Poročanje na sejah Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali

Države članice redno predstavljajo poročila o izvajanju nadzora na sejah Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali. To so lahko rutinska poročila o pojavljanju in nadzoru bolezni, ki se prenašajo s hrano, živalskih ali rastlinskih boleznih, lahko so tudi povezana z nedavnimi izbruhi in izrednimi ukrepi, s katerimi so se države odzvale nanje. To je še en pomemben vir informacij, na podlagi katerega lahko Komisija oceni, kako deluje nadzor v državah članicah. Komisija je v zadnjih letih na svoji spletni strani začela objavljati te predstavitve skupaj z zapisniki ustreznih sej.

V nekaterih primerih Komisija tudi zbere poročila, ki jih je prejela od držav članic, in jih objavi v zapisniku Stalnega odbora.[11]

Sistem hitrega obveščanja in druga orodja za poročanje

Sedanji sistemi hitrega obveščanja za živila in krmo (RASFF), izbruhe živalskih bolezni (ADNS) in izbruhe rastlinskih bolezni (Europhyt) so pomembna orodja za omogočanje hitrega odziva na izredne razmere in nastajajoča tveganja ter vir informacij o vzorcu tveganj in bolezni, ko se razvijajo vzdolž prehranske verige. Tako pridobljeni podatki so pomemben kazalnik neustrezne skladnosti z uveljavljenimi varnostnimi standardi. Podrobni rezultati teh sistemov hitrega obveščanja o varnosti hrane in živalskih boleznih se vsako leto strnejo v letnih poročilih o sistemih RASFF[12] in ADNS[13], ki se objavita na spletni strani Komisije. Komisija namerava od leta 2010 naprej pripravljati podobno letno poročilo o izvajanju sistema Europhyt, ki je orodje za obveščanje o izbruhih rastlinskih bolezni. Sistem TRACES, ki omogoča izmenjavanje informacij med Komisijo in državami članicami o nadzoru živali in živalskih proizvodov (o domačih proizvodih in uvozu iz tretjih držav) je še en pomemben vir podatkov, in to ne samo o količini prometa z obravnavanim blagom, temveč tudi o izvedenem uradnem veterinarskem nadzoru.

5. Sklepna ugotovitev

Ocena Komisije o učinkovitosti sistemov nadzora v državah članicah temelji na informacijah in podatkih, ki jih prejema od držav članic po vseh zgoraj predstavljenih poteh. Komisija meni, da države članice na splošno ustrezno obravnavajo pomanjkljivosti pri nadzoru, ki so bile ugotovljene z inšpekcijskimi pregledi Urada za prehrano in veterinarstvo ali zlasti s posameznimi pritožbami. Kadar ni tako, Komisija sprejme vse ukrepe, ki jih ima na voljo, za uveljavitev zahtev zakonodaje EU, pri čemer je v najhujših primerih sprožila tudi postopke za ugotavljanje kršitev. Povzetek pritožb na področju zakonodaje o prehranski verigi, ki jih je prejela in obravnavala Komisija, je v strnjeni obliki predstavljen v letnem poročilu Komisije o uporabi zakonodaje EU.[14]

Vendar pa ta pregled različnih virov informacij o izvajanju nadzora v državah članicah, ki jih je dobila Komisija, kaže, da obstaja veliko področij, kjer so mogoče izboljšave pri zbiranju, prenašanju in analizi informacij o izvajanju zakonodaje o prehranski verigi, ter zlasti o uradnem nadzoru, pri čemer je pridobivanje in obdelavo podatkov mogoče poenostaviti ter izboljšati in povečati ustreznost predstavljanja podatkov. Če bodo podatki laže dostopni in bolj primerljivi, bo to omogočilo učinkovitejše delovanje nacionalnih organov in Komisije, kar je tudi zagotovilo za državljane EU, da so sistemi nadzora celostni, trdni in učinkoviti.

Komisija tako namerava v tesnem sodelovanju z državami članicami preučiti vrsto ukrepov za povečanje učinkovitosti in izčrpnosti načina za zbiranje podatkov o nadzoru, njihove analize in predstavljanja na ravni EU, še zlasti:

1. kako je mogoče obveznosti poročanja, ki jih državam članicam nalaga sedanja zakonodaja EU, poenostaviti in izboljšati, sem sodi tudi odprava dvojnih in odvečnih informacij, ter uporabiti standardizirane predloge za kvantitativne podatke, s katerimi bi lahko precej zmanjšali zahteve za prevajanje iz različnih uradnih jezikov;

2. kako je mogoče v celoti izkoristiti precejšnje možnosti za elektronski prenos in analizo podatkov z uporabo interneta, s čimer bi dosegli poenostavitev in standardizacijo ter zmanjšali breme ustvarjanja, zbiranja in prenašanja podatkov o nadzoru, in sicer z ustreznim prispevkom in pomočjo Eurostata;

3. kako lahko poenostavitev in standardizacija zahtev za poročanje pomagata državam članicam pri izpolnjevanju obveznosti iz člena 7 Uredbe o nadzoru živil in krme, ki od njih zahteva, naj zagotovijo, da se dejavnosti opravljajo „zelo pregledno“ in, še natančneje, da ima javnost dostop do informacij o nadzorni dejavnosti pristojnih organov in njihovi učinkovitosti.

PRILOGA

SEZNAM OBJAVLJENIH SEKTORSKIH POROČIL KOMISIJE O IZVAJANJU ZAKONODAJE EU O VARNOSTI HRANE, ZDRAVSTVENEM VARSTVU ŽIVALI IN DOBREM POČUTJU ŽIVALI TER ZDRAVSTVENEM VARSTVU RASTLIN

Poročilo | Pravna podlaga | Objava |

Letno poročilo o spremljanju in testiranju prežvekovalcev na prisotnost transmisivne spongiformne encefalopatije (TSE) v EU | Člen 6(4) Uredbe (ES) št. 999/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2001 o določitvi predpisov za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje nekaterih transmisivnih spongiformnih encefalopatij | http://ec.europa.eu/food/food/biosafety/tse_bse/monitoring_annual_reports_en.htm |

Zbirno poročilo EU o trendih in virih zoonoz, njihovih povzročiteljev in izbruhih, ki se prenašajo s hrano, v Evropski uniji | Člen 9(2) Direktive 2003/99/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o spremljanju zoonoz in povzročiteljev zoonoz, ki spreminja Odločbo Sveta 90/424/EGS in razveljavlja Direktivo Sveta 92/117/EGS (Pooblaščena agencija EFSA, pripravlja agencija EFSA v sodelovanju s centrom ECDC) | http://www.efsa.europa.eu/en/press/news/zoonoses100128.htm |

Letno poročilo o sistemu hitrega obveščanja za živila in krmo (RASFF) | Člen 50 Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane | http://ec.europa.eu/food/food/rapidalert/rasff_publications_en.htm |

Letno poročilo o spremljanju ostankov pesticidov za vso EU | Člen 32 Uredbe (ES) št. 396/2005 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. februarja 2005 o mejnih vrednostih ostankov pesticidov v ali na hrani in krmi rastlinskega in živalskega izvora ter o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS (Pooblaščena agencija EFSA) | http://ec.europa.eu/food/fvo/specialreports/pesticides_index_en.htm http://www.efsa.europa.eu/en/scdocs/doc/EFSA_2007_Annual_Report_Pesticide%20Residue_en.pdf |

Letno poročilo o obsevanju živil | Člen 7(3) Direktive 1999/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. februarja 1999 o približevanju zakonodaje držav članic o živilih in živilskih sestavinah, obsevanih z ionizirajočim sevanjem | http://ec.europa.eu/food/food/biosafety/irradiation/index_en.htm // |

Delovni dokument služb Komisije o izvajanju nacionalnih načrtov spremljanja ostankov v državah članicah | Člen 8 Direktive Sveta 96/23/ES z dne 29. aprila 1996 o ukrepih za spremljanje nekaterih snovi in njihovih ostankov v živih živalih in v živalskih proizvodih ter razveljavitvi direktiv 85/358/EGS in 86/469/EGS in odločb 89/187/EGS in 91/664/EGS | http://ec.europa.eu/food/food/chemicalsafety/residues/control_en.htm |

Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o izvajanju člena 9 Direktive Sveta 89/398/EGS o približevanju zakonodaje držav članic, ki se nanaša na živila za posebne prehranske namene | Člen 9 Direktive Sveta 89/398/EGS z dne 3. maja 1989 o približevanju zakonodaje držav članic, ki se nanaša na živila za posebne prehranske namene | http://ec.europa.eu/food/food/labellingnutrition/nutritional/foodstuff_particular_nutri_uses_en.htm |

Povzetek Komisije o četrtletnih poročilih, ki so jih države članice predložile o izvajanju programov za aviarno influenco pri perutnini in divjih pticah, vključno z vsemi pozitivnimi in negativnimi rezultati seroloških in viroloških laboratorijskih preiskav, ki so bili pridobljeni med nadzorom. | Člen 19(1)(d) Odločbe Komisije 2006/875/ES in člen 9(1)(d) Odločbe Komisije 2006/876/ES o odobritvi programov za izkoreninjenje in spremljanje živalskih bolezni in nekaterih TSE ter za preprečevanje zoonoz, ki so jih države članice ter Bolgarija in Romunija predložile za leto 2007 | Za perutnino: http://ec.europa.eu/food/animal/diseases/controlmeasures/avian/res_surv_wb_annual_07_en.pdf Za divje ptice: http://ec.europa.eu/food/animal/diseases/controlmeasures/avian/res_ai_surv_wildbirds_2007_en.pdf |

Letno poročilo o rezultatih izvajanja nadzornih programov za aviarno influenco pri perutnini in divjih pticah (Povzetek letnih poročil držav članic o rezultatih nadzora za aviarno influenco pri perutnini in divjih pticah, ki ga pripravita Komisija in referenčni laboratorij EU za aviarno influenco.) | Člen 19(1)(f) Odločbe Komisije 2006/875/ES in člen 9(1)(f) Odločbe Komisije 2006/876/ES o odobritvi programov za izkoreninjenje in spremljanje živalskih bolezni in nekaterih TSE ter za preprečevanje zoonoz, ki so jih države članice ter Bolgarija in Romunija predložile za leto 2007 | Za perutnino: http://ec.europa.eu/food/animal/diseases/controlmeasures/avian/res_surv_wb_annual_07_en.pdf Za divje ptice: http://ec.europa.eu/food/animal/diseases/controlmeasures/avian/res_ai_surv_wildbirds_2007_en.pdf |

Poročila s sej strokovnih podskupin (goveja bruceloza, bruceloza ovac in koz, goveja tuberkuloza in steklina) delovne skupine za spremljanje izkoreninjenja bolezni v državah članicah | Delovna skupina je bila ustanovljena leta 2000 kot ukrep, predviden v beli knjigi Komisije o varni hrani. | http://ec.europa.eu/food/animal/diseases/eradication/taskforce_en.htm |

Letni povzetek predlogov držav članic o uvozu proizvodov živalskega izvora za osebno uporabo, ki povzema zadevne informacije o ukrepih, sprejetih za oglaševanje in izvajanje pravil iz Uredbe ter o njihovih rezultatih. | Člen 7(1) Uredbe Komisije (ES) št. 206/2009/ES (ki je razveljavila člen 5(1) Uredbe Komisije (ES) št. 745/2004) o vnosu osebnih pošiljk proizvodov živalskega izvora v EU | http://ec.europa.eu/food/animal/animalproducts/personal_imports/sum_personal_imports_2005_2007_final.pdf |

Dobro počutje živali: uredba o prevozu | Člen 27(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1/2005 | http://ec.europa.eu/food/animal/welfare/transport/inspections_reports_reg_1_2005_en.htm |

[1] Uredba (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o izvajanju uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih ter s pravili o zdravstvenem varstvu živali in zaščiti živali (UL L 165, 30.4.2004, str. 1).

[2] Odločba Komisije 2008/654/ES z dne 24. julija 2008 o smernicah za pomoč državam članicam pri pripravi letnega poročila o enotnem večletnem nacionalnem načrtu nadzora iz Uredbe (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 214, 9.8.2008, str. 56).

[3] Odločba Komisije 2006/677/ES z dne 29. septembra 2006 o določitvi smernic, ki določajo merila za izvajanje presoj v skladu z Uredbo (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju uradnega nadzora za preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih ter s pravili o zdravstvenem varstvu živali in zaščiti živali (UL L 278, 10.10.2006, str. 15, in UL L 142M, 5.6.2007, str. 259).

[4] http://ec.europa.eu/food/fvo/inspectprog/index_en.htm.

[5] Na primer odločitve, sprejete v skladu s členom 53 Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (UL L 31, 1.2.2002, str. 1–24).

[6] http://ec.europa.eu/food/fvo/annualreports/index_en.htm.

[7] Države kandidatke so države, ki kandidirajo za prihodnje članstvo v EU, a še niso začele formalnega postopka za pristop.

[8] Od 81 inšpekcijskih pregledov, ki so bili leta 2007 izvedeni v tretjih državah, jih je bilo največ v Braziliji (7), sledile so ji Argentina, Avstralija, Kanada, Islandija in Švica (po 3 v vsaki). Po drugi strani pa so bile v letu 2006 države, kjer je bilo opravljenih največ inšpekcijskih pregledov, Kitajska (5 inšpekcijskih pregledov), sledile so ji Brazilija (4), Norveška (3) in Tajska (3).

[9] http://ec.europa.eu/food/fvo/annualreports/ann_rep_2007_en.pdf.

[10] Področje uporabe na splošno zajema druge vidike zakonodaje o živilih, kot so označevanje hrane, ekološko pridelana hrana, hrana, zaščitena z geografskimi oznakami, itd.

[11] http://ec.europa.eu/food/committees/regulatory/index_en.htm.

[12] http://ec.europa.eu/food/food/rapidalert/rasff_publications_en.htm.

[13] http://ec.europa.eu/food/animal/diseases/adns/index_en.htm.

[14] http://ec.europa.eu/community_law/infringements/infringements_annual_report_en.htm.