[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 19.6.2008

COM(2008) 391 konč.

SPOROČILO KOMISIJE SVETU IN EVROPSKEMU PARLAMENTU

POROČILO O PRVEM LETU IZVAJANJA SINERGIJE ČRNEGA MORJA

SPOROČILO KOMISIJE SVETU IN EVROPSKEMU PARLAMENTU

POROČILO O PRVEM LETU IZVAJANJA SINERGIJE ČRNEGA MORJA

1. UVOD

Maja 2007 je Svet sprejel sklepe o Sporočilu Komisije „Sinergija Črnega morja – Nova pobuda za regionalno sodelovanje“[1]. Prihodnja predsedstva in Evropsko komisijo je pozval, naj se še naprej zavzemajo za večje in bolj usklajeno vključevanje EU v črnomorsko regijo in sodelovanje z njo[2]. Glede na strateški pomen črnomorske regije za EU je Svet zaprosil Komisijo, da v prvi polovici letošnjega leta oceni napredek pri izvajanju pobude za sinergijo Črnega morja.

Sinergija Črnega morja je bila v času portugalskega in slovenskega predsedovanja redna tema razprav zadevne delovne skupine Sveta. Države članice in Komisija so imele tako dovolj priložnosti, da ocenijo njen razvoj.

Evropski parlament je sprejel poročilo o sinergiji Črnega morja[3], v katerem poudarja, da se mora EU osredotočiti na omejeno število prednostnih ciljev in tako preprečiti razpršenost ter podvajanje prizadevanj. Poleg tega Evropski parlament meni, da morajo za sprejetje skladnega, učinkovitega in ciljno usmerjenega pristopa v zvezi z regionalno politiko Sporočilu slediti nadaljnji skladni ukrepi za spodbujanje prave regionalne razsežnosti, prilagojene temu območju. Nadalje meni, da bi Bolgarija, Grčija in Romunija kot države članice EU v črnomorski regiji lahko igrale oziroma bi morale igrati vodilno vlogo pri spodbujanju tesnejšega sodelovanja z regijo in znotraj nje.

Odbor regij je pripravil mnenje o sinergiji Črnega morja, ki je bilo sprejeto na njegovem plenarnem zasedanju 6. in 7. februarja 2008[4].

Ekonomsko-socialni odbor na zahtevo Komisije pripravlja raziskovalno mnenje o Sporočilu Komisije o sinergiji Črnega morja iz leta 2007.

Poročilo o prvem letu izvajanja sinergije Črnega morja obravnava dosedanji napredek pri izvajanju nalog, določenih v Sporočilu iz leta 2007. Poroča tudi o vrsti stikov in razprav s partnerji iz črnomorske regije, ki so pripomogli k temu, da je bila sinergija sprejeta kot skupno prizadevanje, ter prispevali številne predloge za nadaljnje sodelovanje.

Pobuda za sinergijo Črnega morja dopolnjuje evropsko sosedsko politiko, politiko širitve za Turčijo in strateško partnerstvo z Rusko federacijo.

2. NAPREDEK PRI IZVAJANJU KONKRETNIH NALOG

V Sporočilu Komisije iz leta 2007 so bili opredeljeni konkretni cilji in naloge po posameznih sektorjih in tematskih področjih. Komisija je večino teh nalog že začela izvajati.

2.1. Okolje

Komisija preučuje možnosti za pristop Evropske skupnosti h Konvenciji o varstvu Črnega morja pred onesnaževanjem. Podprla je preučitev sprememb prava, ki bi bile potrebne za pristop. To vprašanje naj bi obravnavali na ministrski konferenci Konvencije oktobra 2008 v Kijevu. Polnopravno članstvo v Konvenciji iz Bukarešte je še posebno pomembno zaradi nedavno sprejete Okvirne direktive o morski strategiji, ki je v veliki meri odvisna od mednarodnega sodelovanja, vključno s sodelovanjem v okviru regionalnih morskih konvencij.

V začetni fazi je tudi preučitev možnosti, da bi koncept delovne skupine DABLAS[5] uporabili tudi na drugih področjih okoljske politike. Zlasti obetavno v tem pogledu je področje odpadkov. Poleg tega je Komisija uvedla projekt za nadaljevanje in okrepitev dela te delovne skupine. Tako bo sekretariat skupine DABLAS zagotavljal storitve za celotno regijo DABLAS, kakor tudi neposredno pomoč v obliki naložb v projekte, povezane z upravljanjem porečij.

Komisija bo kmalu začela izvajati projekt tehnične pomoči na področju podnebnih sprememb, ki vključuje črnomorsko regijo. Projekt bo namenjen zlasti povečanju zmogljivosti za izvajanje Kjotskega protokola in sodelovanje v mednarodnih pogajanjih o sporazumu za obdobje po letu 2012. Potekajo tudi razprave s partnericami o pobudah na ravni celotne regije, namenjenih spoprijemanju z podnebnimi spremembami.

2.2. Pomorska politika in ribištvo

Komisija v okviru nedavno sprejete celostne pomorske politike za Evropsko unijo[6] spodbuja boljše sodelovanje med nacionalnimi organi, pristojnimi za državne dejavnosti na morju, in podpira vzpostavitev skupne mreže pomorskih nadzornih sistemov, ki bo zajemala tudi zahodni del črnomorske regije. V tem okviru bo preučila tudi možnosti za razširitev te mreže na druge obalne države ob Črnem morju, ki niso članice EU.

Črnomorske države so že vzpostavile izključne ekonomske cone in se pripravljajo na razvoj regionalne strategije za celostno upravljanje obalnih območij. Komisija bo do konca leta 2008 pripravila časovni načrt, s katerim bo olajšala razvoj pomorskega prostorskega načrtovanja. Države članice iz črnomorske regije so vabljene, da tudi same začnejo razmišljati o pomorskem prostorskem načrtovanju in se pri tem oprejo na izkušnje drugih držav članic.

Komisija vzpostavlja evropsko mrežo za pomorsko opazovanje in pomorske podatke za vse morske bazene, vključno s Črnim morjem.

Ukrepi EU za upravljanje ribištva so bili določeni v Uredbi Sveta o določitvi ribolovnih možnosti in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se za leto 2008 uporabljajo v Črnem morju. Ti ukrepi se nanašajo samo na Bolgarijo in Romunijo, medtem ko bi morala upravljanje ribištva ter ustrezen ekosistemski pristop vključevati vse države ob Črnem morju. Zato je Komisija začela preverjati možnosti za vzpostavitev regionalnega sodelovanja pri upravljanju ribištva. O izsledkih te analize in konkretnih predlogih se bo posvetovala z državami članicami in obalnimi državami ob Črnem morju.

2.3. Energetika

Črnomorska regija je dosegla precejšen napredek pri uporabi obstoječih instrumentov in virov. Republika Moldavija, Turčija in Ukrajina so potrdile svojo namero, da se vključijo v formalna pogajanja za pristop k Pogodbi o ustanovitvi Skupnosti za energijo, ki ureja izvajanje pravnega reda Skupnosti v sektorjih električne energije in plina. Gruzija je bila decembra 2007 sprejeta kot opazovalka.

Na področju energetske infrastrukture Komisija financira študijo izvedljivosti o plinskem koridorju, ki bi potekal prek Kaspijskega jezera in Črnega morja. Študija preverja različne možnosti transporta (s plinovodi in brez njih).

2.4. Promet

Komisija je začela racionalizirati različne pobude za sodelovanje na področju prometa. Začela je uvodne pogovore z državami v regiji o razširitvi vseevropskih prometnih omrežij. To vključuje možnost priprave struktur programa TRACECA[7], ki bi služile kot institucije za jugovzhodno os. Komisija skupaj z državami članicami programa TRACECA pripravlja srečanje prometnih ministrov, ki bo potekalo ob koncu letošnjega leta in na katerem bodo morda sprejete pomembne odločitve.

Z vrsto projektov, ki so povezani z zgoraj omenjenimi dejavnostmi, je Komisija več pozornosti namenila pomorski varnosti in zaščiti. Poleg tega je začela izvajati koncept pomorskih avtocest v Črnem morju, ki je tesno povezan s programom TRACECA.

Pričele so se tudi dejavnosti za razširitev skupnega zračnega prostora na črnomorske države, ki vključujejo izboljšanje varnostnega nadzora in okrepitev civilnih letalskih organov.

2.5. Upravljanje migracij in izboljšanje varnosti

Evropski svet je v sklepih o globalnem pristopu k migracijam, ki jih je sprejel junija 2007, podprl vrsto prednostnih ukrepov, med njimi tudi ustanovitev platforme za sodelovanje na področju migracij v črnomorski regiji. Aprila 2008 je EU sklenila, da ustanovi navedeno platformo, ki združuje države članice, agencije EU, države, ki mejijo na Črno morje, in regionalne organizacije. Namen platforme je omogočiti ciljno usmerjen in okrepljen dialog ter boljše sodelovanje v praksi med državami članicami in državami v regiji, kot tudi boljše medsebojno sodelovanje med črnomorskimi državami.

Načrti za financiranje nadaljnjega razvoja centra za usklajevanje v črnomorski regiji v Burgasu[8] so v zreli fazi. Vse črnomorske države naj bi ustanovile nacionalne centre, ki bodo zagotavljali informacije centru za usklajevanje ter prek njega izmenjevali informacije. Komisija sofinancira dva projekta na področju boja proti trgovini z ljudmi; prvi obsega ukrepe na trgu dela, drugi pa policijske ukrepe.

2.6. Raziskovalne, znanstvene in izobraževalne mreže

Komisija s programom Tempus podpira institucionalno sodelovanje in strukturne reforme na področju visokega šolstva. Nova faza programa, ki je namenjena predvsem večdržavnim projektom, bo omogočila nove možnosti za regionalno sodelovanje na visokošolskem področju v črnomorski regiji. Program Erasmus Mundus bo še naprej namenjen spodbujanju sodelovanja v visokem šolstvu in akademske mobilnosti.

Projekt za medsebojno povezovanje držav ob Črnem morju (Black Sea Interconnection), katerega financiranje je bilo odobreno leta 2007, je namenjen vzpostavitvi regionalne raziskovalne in izobraževalne mreže, ki bo omogočala povezavo s širokopasovnim vseevropskim raziskovalnim omrežjem GÉANT2. Ta osrednji projekt je največji te vrste v regiji.

Komisija podpira tudi regionalno znanstveno sodelovanje, med drugim s projektom INCONet EECA, ki se je začel izvajati januarja 2008.

2.7. Zaposlovanje in socialne zadeve

Dejavnosti na regionalni ravni so se pričele nedavno. Namenjene so bodisi posebnim vprašanjem črnomorske regije (na primer seminar o socialnem dialogu, ki bo organiziran v letošnjem letu) bodisi širšim temam (seminar o enakosti spolov, ki je potekal novembra 2007).

2.8. Trgovina

EU še naprej spodbuja liberalizacijo regionalne trgovine v črnomorski regiji in zlasti podpira prizadevanja trgovinskih partneric za vstop v Svetovno trgovinsko organizacijo.

2.9. Demokracija, spoštovanje človekovih pravic in dobro upravljanje

Maja 2008 je v Republiki Moldaviji potekal prvi v vrsti seminarjev v okviru sinergije Črnega morja o vprašanjih civilne družbe, povezanih s človekovimi pravicami. Na seminarju so bili obravnavani standardi svobode izražanja z vidika civilne družbe. Med udeleženci so bili državni uradniki in predstavniki civilne družbe iz črnomorskih držav. Sprejeta so bila priporočila vladam glede svobode izražanja.

2.10. „Zamrznjeni“ spori

Komisija se še naprej zavzema za aktivno vlogo EU pri spoprijemanju z vzroki za te spore, med drugim v okviru črnomorskega regionalnega okvira. Posebno pozornost namenja spodbujanju ukrepov za krepitev zaupanja v celotni regiji, vključno s programi sodelovanja, zasnovanih posebej za povezovanje sicer sprtih strani.

3. ČEZMEJNO SODELOVANJE IN SODELOVANJE S CIVILNO DRUžBO

Programi čezmejnega sodelovanja v okviru evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta spodbujajo sodelovanje med lokalnimi organi mejnih regij pri spoprijemanju s skupnimi izzivi. Olajšujejo tudi stike med ljudmi.

Program čezmejnega sodelovanja v črnomorski regiji je v fazi zagona. Partnerji (predstavniki državnih in regionalnih organov desetih držav[9]) so pripravili „skupni operativni program“. Za ta program so na voljo sredstva v višini 17,5 milijona EUR[10]. Prvi razpisi za zbiranje predlogov naj bi bili objavljeni še pred koncem letošnjega leta.

Za program čezmejnega sodelovanja med Romunijo, Moldavijo in Ukrajino, ki pokriva severozahodno obalo Črnega morja, so bila dodeljena sredstva v višini 126 milijonov EUR. Izvajati naj bi se začel letošnjo jesen.

Forum za Črno morje[11] namenja več pozornosti civilni družbi. Prve dejavnosti foruma v zvezi s civilno družbo so že bile izvedene.

Sinergija Črnega morja vzbuja precejšnje zanimanje nevladnih organizacij. V Odessi je 7. februarja 2008 potekalo srečanje zveze 29 okoljskih nevladnih organizacij, ki je sprejela dokument o stališču z naslovom „Okolju prijaznejša sinergija Črnega morja“.

4. POMOč

V letu 2007 je bilo za sedem črnomorskih držav, ki niso članice EU, zagotovljenih 837 milijonov EUR pomoči Skupnosti v okviru evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta (ENPI) ter instrumenta za predpristopno pomoč (IPA). (Podrobnosti so navedene v Prilogi).

Poleg tega uvedba sklada za naložbe v sosedstvo ponuja orodje za združevanje nepovratnih sredstev Skupnosti in držav članic. S temi sredstvi se lahko financirajo tudi dodatna posojila evropskih javnih finančnih institucij za naložbe v sosednjih državah, vključno s črnomorsko regijo. Sklad za naložbe v sosedstvo bo olajšal mobilizacijo dodatnih sredstev za prednostne projekte in lahko podpira tudi pobude za regionalno sodelovanje v črnomorski regiji.

5. DRUGE OBLIKE SODELOVANJA S PARTNERSKIMI DRžAVAMI TER REGIONALNIMI IN MEDNARODNIMI ORGANIZACIJAMI

Vse črnomorske države sodelujejo v razpravah o sinergiji Črnega morja. Predsedstva in Komisija so z njimi opravila vrsto posvetovanj v različnih oblikah.

V zadnjem obdobju so se pospešeno razvijali odnosi med Evropsko unijo in Organizacijo za črnomorsko gospodarsko sodelovanje (BSEC)[12]. Junija 2007 je Komisija dobila status opazovalke v BSEC. Februarja 2008 so se predstavniki predsedstva EU, prihajajočega predsedstva EU in Komisije pridružili zunanjim ministrom držav članic BSEC na delovnem zajtrku v Kijevu. Razširjena trojka BSEC je imela tri sestanke z zadevno delovno skupino Sveta. Predstavniki Komisije so se udeležili vseh zasedanj BSEC na visoki ravni in prispevali k dejavnostim delovnih skupin BSCE.

6. SREčANJE ZUNANJIH MINISTROV V KIJEVU (14. FEBRUAR 2008)

Srečanje zunanjih ministrov je bilo organizirano na pobudo Evropske unije. Udeležili so se ga vsi regionalni partnerji, države članice EU in institucije EU.

Na srečanju je bila sinergija Črnega morja sprejeta kot skupno prizadevanje. Udeleženci so sprejeli skupno izjavo[13], v kateri pozdravljajo sinergijo Črnega morja in poudarjajo, da lahko večja vključenost Evropske unije poveča potencial za regionalno sodelovanje v črnomorski regiji. sinergijo črnega morja bodo podpirale evropska sosedska politika in druge politike EU, ki urejajo odnose z državami v regiji. Podpora EU regionalnemu sodelovanju v črnomorski regiji naj bi dala oprijemljive rezultate na številnih prednostnih področjih, zlasti na področju energetike, prometa, komunikacij, trgovine, okolja, pomorske politike, ribištva, migracij, kazenskega pregona in boja proti organiziranemu kriminalu. Poleg tega je v izjavi zapisano, da bi povečana vloga EU lahko koristila tudi razvoju trgovine, znanosti, raziskav, kulture in izobraževanja ter zaposlovanja in socialnih zadev.

7. NADALJNJI RAZVOJ

Izkušnje, pridobljene v prvem letu izvajanja strategije, potrjujejo umestnost načel iz lanskega Sporočila. Glavni cilj pobude ostaja krepitev dejavnosti na regionalni ravni, namenjenih spodbujanju stabilnosti in blaginje v črnomorski regiji. Pobuda zagotavlja prilagodljiv, odprt in pregleden okvir, ki temelji na skupnih interesih EU in vseh črnomorskih držav.

Komisija pozdravlja dejstvo, da nameravajo udeleženci sinergije Črnega morja tudi v prihodnje nadaljevati delo na pragmatičen in projektno usmerjen način. Zato je treba nadaljevati dejavnosti za izvedbo nalog, določenih v Sporočilu iz leta 2007 ter v skupni izjavi, sprejeti v Kijevu. Nadaljevati je treba tudi koristno sodelovanje z BSEC in drugimi regionalnimi organi.

Na zasedanju zunanjih ministrov v Kijevu in v mesecih zatem so države članice EU in partnerice sinergije Črnega morja predstavile predloge, s katerimi bi lahko sodelovanje v okviru sinergije Črnega morja utrdili kot dolgoročno prizadevanje. Ti predlogi lahko dajo nov zagon regionalnemu sodelovanju z državami partnericami vzhodno od Evropske unije. Komisija jih namerava preučiti in aktivno podpirati, da bi spodbudila učinkovitejše in bolj zavzeto delovanje:

- na področjih, kot so promet, okolje, energetika ali pomorska varnost, je treba določiti dolgoročne, merljive cilje , ki bodo spodbudili bolj usklajeno delovanje. Te cilje morajo podpreti vse države članice sinergije Črnega morja. Za vsak posamezen primer je treba določiti vodilno državo in/ali organizacijo , ki bo skrbela za usklajevanje dejavnosti, namenjenih doseganju zastavljenih ciljev. Dejavnosti se lahko izvajajo na nacionalni ali regionalni ravni,

- zaradi lažjega izvajanja projektov bi lahko ustanovili resorna partnerstva , ki bi zagotovila okvir za sofinanciranje (med drugim prek sklada za naložbe v sosedstvo) in podlago za vključenost mednarodnih finančnih institucij. Taka partnerstva bi lahko vključevala vse ali nekatere članice sinergije Črnega morja, ki bi sodelovale v vrsti projektov. Uspešna partnerstva severne dimenzije[14] so dober zgled, kako bi lahko navedena partnerstva delovala v praksi,

- pogostost ministrskih srečanj mora odražati dejanske potrebe. V nekaterih primerih bi lahko v ta namen uporabili obstoječi resorni okvir (na primer program TRACECA ali pobudo Baku) ali pa model iz Kijeva (vzporedno s sejami BSEC s polno udeležbo EU ali s sodelovanjem odprte trojke). Zunanji ministri bi se lahko sestajali po potrebi ob najpomembnejših mejnikih v tem procesu.

Številni drugi predlogi so prav tako vredni temeljitejšega premisleka:

- vključitev Belorusije v nekatere od resornih dejavnosti, povezanih s sinergijo,

- ustanovitev črnomorskega foruma za civilno družbo,

- krepitev akademskih in študentskih omrežij,

- ustanovitev inštituta za evropske študije v črnomorski regiji.

Komisija je pripravljena sodelovati z državami članicami in vsemi zainteresiranimi stranmi v teh in drugih novih dejavnostih, ki krepijo regionalno sodelovanje v črnomorski regiji ter:

- dopolnjujejo dvostransko, prilagojeno sodelovanje s partnerskimi državami v okviru evropske sosedske politike in drugih politik na tem območju,

- so vključujoče, kar pomeni, da vključujejo vse države članice in črnomorske države,

- pomenijo dodano vrednost.

8. SKLEP

Začetni rezultati sinergije Črnega morja so pokazali praktično uporabnost in potencial tega novega pristopa regionalne politike EU. Zagonska faza sinergije je zaključena in začelo se je njeno izvajanje. Sodelujoče države se zavzemajo za dolgoročno sodelovanje v črnomorski regiji in so oblikovale usklajene predloge glede vsebine in izvedbe.

Izkušnje v prvem letu izvajanja kažejo tudi, da je črnomorsko sodelovanje ob podpori EU proces, ki poteka v zapletenem okolju. Za nadaljnji napredek bo potrebno dosledno in dejavno sodelovanje vse večjega števila partnerjev, med njimi tako držav članic kot partneric ob Črnem morju. Kot že v prvem letu je Komisija pripravljena prispevati k tej pomembni nalogi.

PRILOGA I

Zemljevid držav v črnomorski regiji

[pic]

PRILOGA II

Pomoč ES državam v okviru sinergije Črnega morja (odobritve v milijonih EUR)

2000–2006 v okviru programa Tacis in instrumentov za Turčijo | 2007 v okviru instrumentov ENPI/IPA | 2007 v okviru instrumenta ES za humanitarno pomoč |

Dvostransko sodelovanje |

Armenija | 44,8 | 24 |

Azerbajdžan | 72,6 | 22 | 1,35 |

Gruzija | 65 | 28,8 | 2 |

Moldavija | 86,5 | 45,7 | 3 |

Ruska federacija | 559 | 13 | 19,45 |

Turčija | 1040 | 497,2 |

Ukrajina | 501,5 | 144 |

Dvostransko sodelovanje skupaj | 2369,4 | 774,7 |

Regionalno sodelovanje | 962,2 | 62 |

Skupaj | 3331,6 | 836,7 | 25,8 |

[1] COM(2007) 160 konč., sprejeto 11. 4. 2007.

[2] Črnomorska regija (glej zemljevid v Prilogi) vključuje Grčijo, Bolgarijo, Romunijo in Moldavijo na zahodu, Ukrajino in Rusijo na severu, Gruzijo, Armenijo in Azerbajdžan na vzhodu ter Turčijo na jugu. Čeprav Armenija, Azerbajdžan, Moldavija in Grčija niso obalne države, zgodovina, bližina in tesne vezi utemeljujejo njihovo regionalno pripadnost.

[3] Poročilo o pristopu k regionalni politiki za Črno morje (2007/2101(INI)).

[4] RELEX-IV-008 COR.

[5] Delovno skupino za Donavo in Črno morje so ustanovile države na območju Donave in Črnega morja, da bi spodbujale strateške naložbe v vodnem sektorju.

[6] COM(2007) 575 konč. – Celostna pomorska politika za Evropsko unijo.

[7] Program TRACECA (Transport Corridor Europe Caucasus Central Asia) zagotavlja tehnično pomoč za cestne, železniške, letalske in pomorske prometne povezave.

[8] Center za obveščanje in usklajevanje meja v črnomorski regiji ima sedež v Burgasu.

[9] Armenija, Azerbajdžan, Bolgarija, Gruzija, Grčija, Moldavija, Romunija, Ruska federacija, Turčija in Ukrajina.

[10] Sodelovanje Turčije v programu se dodatno financira s sredstvi v okviru instrumenta za predpristopno pomoč.

[11] Pobuda Romunije.

[12] BSEC je bila ustanovljena leta 1992. Prvotno je bila namenjena zlasti gospodarskemu sodelovanju, postopoma pa je svoje dejavnosti razširila. Članice te organizacije so vse črnomorske države iz opombe 2 ter Albanija in Srbija.

[13] Ruska federacija ni sodelovala v razpravah o skupni izjavi, saj je menila, da bi bila primernejša izjava EU in BSEC. Kljub temu je poudarila, da podpira večjo vlogo EU, predvideno v skupni izjavi, in zato ni nasprotovala sprejetju dokumenta.

[14] Partnerstva severne dimenzije izbirajo in financirajo projekte, s katerimi se dosegajo dogovorjeni cilji in za katere se porabljajo namenska sredstva.