[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 4.7.2006

COM(2006) 374 konč.

2004/0055 (COD)

SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU v skladu z drugim pododstavkom člena 251 (2) Pogodbe ES o

skupnem stališču Sveta o sprejetju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi postopka za evropski plačilni nalog

2004/0055 (COD)

SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU v skladu z drugim pododstavkom člena 251 (2) Pogodbe ES o

skupnem stališču Sveta o sprejetju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi postopka za evropski plačilni nalog

1. OZADJE

Datum predložitve predloga EP in Svetu (dokument COM(2004) 173 konč. – 2004/0055(COD): | 19.3. 2004 |

Datum mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora: | 9. 2. 2005 |

Datum mnenja Evropskega parlamenta, prvo branje: | 13. 12. 2005 |

Datum predložitve spremenjenega predloga: | 8. 2. 2006 |

Datum sprejetja skupnega stališča: | 30. 6. 2006 |

2. CILJ PREDLOGA KOMISIJE

Hitra izterjava neporavnanih dolgov, kjer utemeljitev ni vprašljiva, je najvišjega pomena za gospodarske subjekte v Evropski uniji in pravilno delovanje notranjega trga. Pravni okvir, ki upniku ne jamči dostopa do hitre poravnave nespornih zahtevkov, lahko slabim dolžnikom dovoli določeno stopnjo nekaznovanosti in tako pomeni spodbudo za namerno zadržanje plačil v lastno korist. Zamujena plačila so glavni razlog za insolventnost, ki grozi obstoju gospodarstva, zlasti malih in srednjih podjetij, in povzroča izgubo številnih delovnih mest.

Če je treba celo za izterjavo nespornih dolgov uporabiti dolgotrajne, okorne in drage sodne postopke, to neizogibno poslabša te škodljive gospodarske učinke. Ta položaj za sodne sisteme držav članic pomeni večstranski izziv. Bistvenega pomena je postalo, da se na najzgodnejši možni stopnji postopkov loči resnično sporne zadeve od tistih, kjer ni resnega pravnega spora. Takšno razlikovanje je nujen, vendar ne zadosten pogoj za učinkovito rabo omejenih sredstev, dodeljenih sodiščem. Omogoča jim, da se osredotočijo na sporni postopek in izrečejo sodbo v razumnem roku. Vendar se želeni rezultat lahko doseže le, če je na voljo hiter in učinkovit postopek za obravnavo nespornih zahtevkov.

Cilj predloga je ustanoviti enoten mehanizem za izterjavo nespornih denarnih zahtevkov v vsej Evropski uniji, ki bo hiter in učinkovit.

3. PRIPOMBE NA SKUPNO STALIŠČE

3.1. Splošna pripomba

Skupno stališče Sveta je bilo sprejeto soglasno. Ohranja bistvene elemente prvotnega predloga Komisije, kakor je bil spremenjen s spremenjenim predlogom.

Glavne spremembe, ki jih prinaša skupno stališče, zadevajo naslednja vprašanja:

– skupno stališče omejuje področje uporabe na čezmejne primere; čezmejni primer je opredeljen kot primer, v katerem ima vsaj ena od strank stalno prebivališče v državi članici, ki ni država članica, v kateri je sodišče, ki je prejelo vlogo;

– besedilo je bilo na več mestih spremenjeno, da bi se omogočila elektronska in avtomatizirana obdelava vlog (glej člene 7(5), 7(6), 8, 16(4) in 16(5));

– prvotni dvostopenjski postopek za plačilni nalog se je nadomestil z enostopenjskim postopkom. Vendar so bila v besedilo vstavljena dodatna postopkovna jamstva, da se zaščitijo pravice strank v postopku (glej zlasti člene 8, 10, 11 in 12). Tako bo sodišče ob prejemu vloge na podlagi obrazca vloge proučilo, ali so izpolnjene zahteve glede sprejemljivosti in ali se zahtevek zdi utemeljen. Sodišče lahko na podlagi navedene proučitve vlogo bodisi zavrne bodisi izda evropski plačilni nalog;

– drugače kot v prvotnem predlogu Uredba zdaj predvideva možnost za izdajo evropskega plačilnega naloga za del zahtevka, če se tožeča stranska s tem strinja;

– Uredba je razjasnila roke za različne stopnje postopka. Da bi se zagotovila doslednost, Uredba uporablja enotni rok 30 dni za vročitev evropskega plačilnega naloga in za pošiljanje ugovora;

– drugače kot v prvotnem predlogu Uredba zdaj vključuje določbe o izvršbi (glej člene 21, 22 in 23). Odprava preverjanja izvršljivosti je bila vključena v samo besedilo Uredbe skupaj z minimalnimi standardi, ki so že bili predvideni v Uredbi št. 805/2004 o uvedbi evropskega naloga za izvršbo nespornih zahtevkov;

– skupno stališče vključuje podrobno klavzulo o pregledu.

Druge spremembe so bolj formalne narave in so bile sprejete z namenom, da bi bilo besedilo razumljivejše.

Komisija lahko sprejme skupno stališče, ki kljub temu, da spreminja nekatere posebne značilnosti prvotnega predloga Komisije, kakor je bil spremenjen na podlagi mnenja Parlamenta, ostaja zvesto cilju poenostavitve in pospešitve sodnih postopkov ter zmanjšanju njihovih stroškov v zvezi z nespornimi denarnimi zahtevki.

3.2. Rezultat sprememb, ki jih je predlagal Parlament

Vse spremembe, ki jih je predlagal Parlament, so bile vključene v spremenjenem predlogu Komisije in tudi v skupnem stališču. Vendar pa so v nekaterih primerih razprave v Svetu in revizija besedila, ki so jo opravili strokovnjaki pravniki/lingvisti, pokazala potrebo po nekaterih tehničnih razjasnitvah. Uvodne izjave in standardni obrazci so bili spremenjeni in posodobljeni, da bi bili skladni z besedilom Uredbe.

V členu 3(1) se pojavlja primer razhajanja med spremenjenim predlogom in skupnim stališčem:

– člen 3(1) spremenjenega predloga: „Za namene te uredbe je čezmejni primer tisti, v katerem ima vsaj ena od strank stalno prebivališče v državi, ki ni država članica, v kateri je sodišče, ki je prejelo vlogo.“

– člen 3(1) skupnega stališča: „Za namene te uredbe je čezmejni primer tisti, v katerem ima vsaj ena od strank stalno prebivališče v državi članici, ki ni država članica, v kateri je sodišče, ki je prejelo vlogo.“

Komisija še naprej obžaluje omejitev na primere, v katerih imata obe stranki stalno prebivališče v državi članici, in je v skladu s tem sprejela izjavo.

Svet je skupno stališče uskladil s pogajanji z Evropskim parlamentom, da bi se doseglo soglasje pri prvi obravnavi. Evropski parlament zato ne bi smel zahtevati sprememb skupnega stališča.

4. SKLEP

Komisija sprejme skupno stališče glede na dejstvo, da vključuje ključne elemente, ki jih vsebuje njen prvotni predlog, in spremembe Parlamenta, kakor so bile vključene v spremenjeni predlog.

5. IZJAVA KOMISIJE

Komisija je ob sprejetju skupnega stališča dala naslednjo izjavo:

_____________

IZJAVA KOMISIJE

Komisija izjavlja, da opredelitev pojma „čezmejni primer“ v okviru te uredbe ni razlaga obveznosti, predvidene v členu 65 Pogodbe, v smislu omejitve ukrepanja Skupnosti na zadeve, ki imajo čezmejne posledice, ampak je samo ena izmed možnosti za omejitev področja uporabe te uredbe v okviru člena 65.

Ni potrebe po omejitvi področja uporabe s sklicevanjem na splošno opredelitev pojma „čezmejni“ v instrumentih, ki so povezani z zasebnim mednarodnim pravom.

Potreba ali interes za sklicevanje na splošno opredelitev pojma „čezmejni“ v drugih instrumentih, ki niso povezani z zasebnim mednarodnim pravom, kot je predlagana direktiva o mediaciji, ki je drugačnega narave od te uredbe, se mora skrbno analizirati na osnovi vsakega posameznega primera, pri čemer se morajo upoštevati cilji vsakega instrumenta.