SL    SL SL 
SL    SL  EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 8.12.2010 
SEC(2010) 1511 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA  
 
 
Spremni dokument k 
  
Predlog  
 
UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
  
o celovitosti in pregledn osti energetskega trga 
   
{COM(2010) 726 kon č.} 
{SEC(2010) 1510 kon č.}
 
SL 2   SL Zanesljive cene, oblikovane na likvi dnih trgih na debelo, pošiljajo klju čne kratkoro čne signale 
za optimalno delovanje energetskoproizvodnih  obratov in enot za odjem. Obenem 
zagotavljajo dolgoro čne smernice, kje so potrebne prihodnje naložbe v energetsko 
infrastrukturo. Podjetjem vlivajo zaupanje, da  se bodo lahko odzvala na spremembe na trgih. 
To bo klju čno, saj bo jutrišnje nizkooglji čno gospodarstvo potrebovalo dolgoro čno 
prepoznavnost, da bo lahko financiralo velike kap italske investicije v no ve proizvodne obrate. 
Konec koncev pa so rezultati na trgih na de belo zanesljivo merilo za maloprodajne cene za 
gospodinjske odjemalce in industrij ske uporabnike ter spodbujajo u činkovito rabo energije. 
Ker so energetski trgi klju čni za blaginjo evropskih državljanov in konkuren čnost evropskih 
podjetij, je bistvenega pomena, da državljani, podjetja in naciona lni organi zaupajo v njihovo 
celovitost. Možnost nepošteni h trgovalnih praks lahko, če se je ne obravnava u činkovito, 
spodkoplje zaupanje javnosti, odvra ča naložbe, pove ča nestanovitnost cen energije in 
povzroči višje cene energije na sploš no. To lahko privede do manjše konkuren čnosti drugih 
sektorjev in energetsko intenzivnih panog.  
Finančni predpis na ravni EU, Dire ktiva o zlorabi trga (MAS), samo delno pokriva energetske 
trge, saj je namenjena za finan čne trge. Čeprav se njeni ukrepi tr enutno pregledujejo, zaradi 
svojega splošnega zna čaja ne bo v celoti zajel a kršitev trga, zna čilnih za energetske trge (npr. 
strateško zadržanje proizvodnih sredstev). Zakonodaja o notranjih en ergetskih trgih ne 
opredeljuje standardov, ki bi zagotovili celovito st teh trgov. Morda obstajajo nekateri drugi 
predpisi na ravni držav članic, vendar imajo omejen obseg, ki se nanaša samo na eno 
trgovalno platformo, in zajemajo samo eno državo članico. 
Če povzamemo, predpisi, ki urejaj o energetske trge, niso zados tni, da bi zagotovili njihovo 
stabilno in urejeno de lovanje. Trgov ni mogo če celovito spremljati in dolo čene kršitve, kot so 
čezmejne kršitve, kršitve med blagovnimi bor zami in trgi, je težk o zaznati. To stališ če 
podpirajo sektorski regulatorji v svojem nasv etu Komisiji in vprašani v sklopu posvetovanja 
Komisije. 
Cilji 
(1) Potreben je smotrn in u činkovit okvir, ki zagotavlja, da ev ropski energetski trgi, kjer 
poteka trgovanje, delujejo pravilno, tj. da  njihovih rezultatov ne izkrivljajo zlorabe 
trga, temve č da v resnici odražajo osnove trga. To bo povzro čilo večje zaupanje vseh 
zainteresiranih strani, kar bo privedlo do ve čje udeležbe, razvito sti in likvidnosti ter 
nižjih stroškov transakcij. 
(2) Pravila morajo u činkovito zajemati kršitve trga, zna čilne za energetske trge. Biti 
morajo usklajena v celotni Evropi, tako da  lahko trgovci uporablj ajo enake standarde 
skladnosti in nimajo opravka z razhajajo čimi se pravili in zahtevami, ko trgujejo v 
različnih državah članicah. Poleg tega morajo biti popolna in zajemati vse zadevne 
transakcije. To pomeni tudi, da mo rajo biti pravila združljiva z obstoje čo finančno 
zakonodajo. V ta namen bo obstoje ča pobuda uvedla pojma trgovanje z notranjimi 
informacijami in tržna manipulacija, ki ju zajema MAD, na energetski trg na debelo. 
Podroben pravilnik pa bo opredeljen v delegiranih aktih. 
(3) Za odkrivanje kršitev trga je treba energetske trge na de belo redno spremljati. Za to 
potrebuje u činkovito delujo č nadzornik trga pravo časen dostop do popolnih in 
preverjenih sklopov podatkov o transakcijah. Ko se odkrije kršitev trga, je treba 
uveljaviti skladnost s pravili. Za ta namen je treba opredeliti pristojne izvršne organe, 
SL 3   SL ki lahko u činkovito preiskujejo in dokažejo primere zlorabe trga na energetskih trgih. 
Potrebovali bi u činkovita pooblastila za kaznovanje, da bi odvrnili udeležence na trgu 
od kršitev v prihodnosti. Za  reševanje zapletenih čezmejnih zlorab in zlorab med 
blagovnimi borzami je treba vzpostaviti ustrezen usklajevalni mehanizem med 
finančnimi in energetskimi regulatorji. 
Možnosti politike 
Poleg scenarija „poslovanje brez sprememb“ smo preu čili sedem možnosti z naslednjimi 
lastnostmi: 
Možnost 0: Poslovanje brez sprememb  
Pri tej možnosti se uvede podro čna pobuda, regulativni organi pa  nadzorujejo samo nekatere 
dele trga, na katerem se trguje. Ni pravil o ravnanj u na trgu, ki bi bila sprejeta na ravni EU in 
bi jih lahko dosledno izvajali v državah članicah. Nadzorni okviri se med posameznimi 
državami članicami razlikujejo in čeprav bodo nacionalni regulativni organi za energetiko vse 
bolj sodelovali znotraj Agencije za sodelova nje energetskih regulatorjev (ACER), ni 
vzpostavljenega postopka za dostop do in iz menjavo podatkov za namen spremljanja trga. 
Zato je kršitve trga, do katerih prihaja na ve č trgih in ki se nanašajo na razli čne, vendar med 
seboj povezane proizvode/blago, težko, če ne kar nemogo če odkriti. 
Če ni ukrepanja na ravni EU, to ne pomen i, da ne bo ukrepanja na ravni držav članic. 
Nacionalni zakonodajalci so že za čeli zapolnjevati to vrzel in uvedli nacionalne ukrepe, 
vključno z zbiranjem podatkov o transakcijah ter programi za regulativno spremljanje in 
poročanje. Ti programi, ki sicer nedvomno pove čujejo obseg regulativnega nadzora, bodo 
neizogibno ostali nepopolni. Pri spremljanju transa kcij, ki se nanašajo samo na eno državo 
članico, ostanejo blagovni in čezmejni vidiki energetskih trgov, na katerih se trguje, neodkriti 
in določene tržne manipulacije se ne odkrijejo. 
Možnost 1a – Pravila, opredeljena na ravni EU, države članice spremljajo in uveljavljajo  
Ta možnost predvideva pravila o kršitvah trga, op redeljena na ravni EU. Trgi se spremljajo na 
ravni držav članic na podlagi decentraliziranega poro čanja o transakcijah pristojnim 
regulativnim organom. Nacionalni regulatorji  bi prevzeli odgovornos t za spremljanje 
transakcij, ki se izvajajo v državi članici (ali so z njo povezan i), kjer imajo pristojnost1. 
Transakcije posameznim regulatorjem poro čajo trgovci ali tretje osebe. Trgovci in/ali 
posredniki bi o vseh svojih energe tskih transakcijah na debelo poro čali regulatorju v državi, 
kjer so ustanovljeni, ne gled e na to, kje pride do dobave2. Podrobnosti poro čanih transakcij in 
oblike podatkov so opredeljeni na ravni EU. Poda tki o transakcijah se shranjujejo na razli čne 
načine, v lo čenih sistemih 27 nacionalnih regulat ivnih organov. Regulatorji upravljajo 
mehanizem za decentralizirano iz menjavo podatkov, ki jim omogo ča spremljanje vseh 
transakcij, ki se izvedejo v njihovi pristojnosti,  in uveljavljanje prilagoj enih pravil o ravnanju 
na trgu. Če transakcije zadevajo ve č držav članic (npr. pogodbe o r azlikah v ceni med 
lokacijami), je treba uvesti ustrezna pravila in  usklajevalne mehanizme. Takšna pravila in 
                                                 
1 Če trgovec, ustanovljen v državi A, opravi transakcijo z drugim trgovcem, ustanovljenim v državi B, v 
zvezi z elektri čno energijo, ki se dobavi državi C, prevzame odgovornost spremljanja regulator v državi 
C.  
2 Če trgovec, ustanovljen v državi A, opravi transakcije, ki se izvedejo v državi B, C in D (ali so z njimi 
povezane), mora o teh transakcijah poro čati regulatorju, ki je pristojen v državi A. 
SL 4   SL mehanizmi bi opredeljevali tudi odgovornost uveljavljanja in obveznost sodelovanja. 
Regulativno sodelovanje lahko podpi ra organ EU (npr. ACER).  
Možnost 1b – Pravila, opred eljena na ravni EU, države članice poro čajo, spremljajo in 
uveljavljajo, Agencija EU obdeluje podatke in spremlja čezmejne in blagovne kršitve  
Kot pri možnosti 1a se tudi pri tej možnos ti pravila o kršitvah trga, obveznosti poro čanja, 
oblike podatkov ter obveznosti spre mljanja in uveljavljanja opredelijo na ravni EU. Toda v 
primerjavi z možnostjo 1 se  razlikuje v dveh vidikih. 
Prvič, medtem ko pristojni organi držav članic še naprej spremljajo transakcije, za katere 
prevzemajo odgovornost, se uvede dodatna stopnja spremljanja na ravni  EU. Ta funkcija 
spremljanja bi bila osredoto čena na odkrivanje zlorab trga čezmejnega in blagovnega zna čaja. 
Drugič, namesto izvajanja mehanizma za decentralizirano izmenjavo podatkov regulatorji 
neposredno pošiljajo podatke o tran sakcijah Agenciji EU, ki jih razvrsti po kraju dobave. 
Razvrščeni sklopi podatkov se nato pošljejo nazaj  ustreznemu pristojnemu regulatorju. 
Dvojnik vseh prejetih podatkov ostane v Agenciji EU, kar slednji omogo ča spremljanje 
omenjenih zlorab trga. 
Možnost 2 – Pravila, opredeljena na ravni EU, skupno spremljanje v enotni Agenciji EU in 
državah članicah, države članice uveljavljajo  
V nasprotju z možnostjo 1b se transakcije poro čajo Agenciji EU. Ni predvideno neposredno 
poročanje regulatorjem, toda naci onalni organi imajo dostop do podatkov, ki jih hrani organ 
EU. Agencija EU po enakem postopku, kot je opi san pri možnosti 1b, razvrsti transakcije in 
pošlje namenske sklope podatkov zadevnim regulatorjem. To jim omogo ča spremljanje 
transakcij v njihovi pristojnosti, ne da bi sami zbirali podatke. 
Možnost 3 – Pravila, opredeljena na ravni EU, skupno spremljanje, ki ga izvajajo ACER in 
države članice, države članice uveljavljajo  
Ta možnost je enaka kot možnost 2, le da vse funkcije in pristojnosti  organa na ravni EU 
prevzame ACER. 
Možnost 4 – Pravila, opredeljena na ravni EU , spremlja in uveljavlja ACER ali enotna 
Agencija EU v čezmejnih primerih  
Ta možnost je enaka kot možnosti 2 in 3, le da v vseh ugotovljenih čezmejnih kršitvah ACER 
in Agencija EU prevzameta odgovornost za uvelja vljanje. Vendar se ta možnost v nadaljnji 
analizi opusti, ker Komisija nima razloga, da bi mi slila, da bi v primeru odkrite kršitve države 
članice ne bile zmožne uveljaviti pravil tako u činkovito kot Agencija ali ACER. Skladno z 
načelom subsidiarnosti morajo nacionalni organi  v primeru odkrite zlor abe sprejeti izvršilni 
ukrep.  
Možnost 5 – Samoregulacija trgov  
Ta možnost predvideva, da javni organi na ravni EU ali države članice ne bodo izvajali 
nobenih ukrepov v zvezi z opredelitvijo pravil a li spremljanjem. Predvideva se, da bo sama 
industrija sprejela dogovor o nekaterih pravil ih o celovitosti trga. V primeru odkritih kršitev 
bi se lahko v uveljavljanje teh pravil vklju čila nacionalna sodiš ča ali javni organi na ravni 
splošnega nadzora trgov. Ni mogo če izključiti, da bi se industrija na nekatere na čine 
SL 5   SL dogovorila o oblikovanju pravil o kršitvah trga. Vendar se pri čakuje, da bi bilo spremljanje in 
uveljavljanje takih pravil a priori neučinkovito, ker bo pobuda, skladno s katero naj bi 
udeleženci na trgu prenašali podatke, pri tem pa bi  jih spremljali drugi udeleženci na trgu ali 
zasebna podjetja, brez neodvisnosti javnih or ganov omejena. Slabo spremljanje bo verjetno 
povzročilo neučinkovito ureditev celovitosti trga. Iz teh razlogov se ta možnost opusti.  
Možnost 6 – Razširitev MAD (Brez podro čnih ukrepov)  
Razširitev zakonodaje o finan čnih trgih na vse zadevne energetske trge bi povzro čila, da bi 
bili vsi ti trgi zajeti v finan čnem regulativnem okviru. Ne gled e na to pa tesne povezave med 
energetskimi trgi in nekaterimi finan čnimi trgi, vklju čno s fizičnimi energetskimi trgi, in 
opredelitev prepovedi kršitev, zna čilnih za energetiko (npr. zad ržanje proizvodnih sredstev, 
opredelitev notranjih informacij), v MAD niso zaželene in bi razdrobile splošni zna čaj te 
direktive. To sta ugotovila CESR/ERGEG v nasv etu Komisiji, kjer navajata: „Zgolj razširitev 
obsega uporabe predpisov o zlor abi trga … v MAD na fizi čne produkte se ne priporo ča … 
povzročila bi tveganje neustrezne uporabe MAD na drugih podro čjih“3. Glede na ta odlo čen 
nasvet in jasen obseg uporabe MAD se  ta možnost ni podrobno obravnavala. 
Ocena možnosti 
Na splošno so se možnosti 1–3 izkazale za boljš e od scenarija „poslovanje brez sprememb“, 
saj lahko v razli čni meri omogo čijo boljše odkrivanje in odvra čanje od kršitev trga ter 
zmanjšajo s tem povezane stroške za družbo. Obenem  vse te možnosti zajemajo višje upravne 
stroške. Možnosti politike 1b, 2 in 3 imajo pomembno prednost pred možnostjo 1a, namre č 
bolje omogo čajo odkrivanje čezmejnih in blagovnih zlorab. Možnosti 2 in 3 imata prednost 
pred možnostjo 1b, namre č lahko pove čata učinkovitost celotnega spremljanja. Neposredno in 
centralno zajeti podatki bi poenos tavili in pospešili celotno obravnavo podatkov in zmanjšali 
število poti, po katerih se posre dujejo podatki. S tem bi se tu di zmanjšala pogostost napak pri 
prenosu in obravnavi podatkov. 
Možnost 3 lahko naju činkoviteje odkrije in odvra ča od zlorab trga, zna čilnih za energetske 
trge, zaradi splošnega regulativnega str okovnega znanja ACER in njene posebne 
osredotočenosti na energetiko. Ker ACER že obstaja, bodo upravni stroški spremljanja trga, 
povezani s to agencijo, nižji kot pri možnosti 2, kjer bi bilo treba ustanoviti novo agencijo. 
Zato se možnost 3 najbolje ujema z opredeljenimi cilji. Čeprav je celotne koristi predlaganih 
ukrepov težko koli činsko opredeliti, se zdi, da o čitno prevladajo nad stroški upravnega 
bremena, ki ga ustvarijo. 
Druga vprašanja 
Priprava podro čnih pravil – pravna oblika 
Ker MAD že zajema pomembne kraje za trgovan je z energijo, bodo morale biti opredelitve 
pojmov, povezane s kršitvami trga, ki se nanašajo na fizi čne energetske trge, zelo dobro 
usklajene z MAD. Kolikor je to mogo če in smiselno, je treba pri prav ilih izhajati iz konceptov, 
na katerih temeljijo opredelitv e pojmov v MAD. Toda klju čno je, da prirejena ureditev 
upošteva posebne zna čilnosti energetskih trgov, zlasti nj ihovo visoko stopnjo dovzetnosti za 
pomembne spremembe cen, ki so posledica gospodarskega ali fizi čnega zadržanja kapacitete. 
                                                 
3 Nasvet CESR ERGEG Evropski komisiji – odgovor na vprašanje F.20 – Zloraba trga. 
SL 6   SL Da bi zagotovili prožnost in pravno gotovos t, morajo biti pravila izdelana skladno s 
smernicami ob posvetovanju z udeleženci na trgu. Nato se lahko opredelijo kot obvezujo ča na 
podlagi delegiranih aktov, ki jih sprejm e Komisija. Ta predlog se odraža v ve čini industrijskih 
odzivov. Gre za smiseln pristop k vsaki možnosti, ki predpisuje pravila na ravni EU. Skladen 
je s pristopom, uvedenim v predpisih za finan čni sektor z ureditvijo Lamfalussy, zato bi 
pripomogel k medsebojnemu delovanju med finan čnimi predpisi in podro čnimi predpisi. Če 
je za spremljanje in pripravo podrobnejših sm ernic odgovorna agencija EU, je najprimernejša 
oblika osnovnega akta uredba.  
Obseg blagovne borze 
Trgi z elektri čno energijo in plinom so povezani z dr ugimi blagovnimi borzami, predvsem s 
trgi za primarne energetske proizvode in emisijske kupone (EUA) v sistemu EU trgovanja z 
emisijami (EU ETS). 
Premog je pomembno primarno gorivo, ki se u porablja v proizvodnji elektrike, medtem ko 
cene nafte in naftnih proiz vodov vplivajo na cene elektri čne energije zaradi svoje referen čne 
vloge v dolgoro čnih pogodbah o dobavi plina. Toda na teh trgih po vsem svetu trgujejo 
pomembni udeleženci s sedežem v tretjih državah. Izolirano spremljanje trga na ravni EU bi 
ostalo nepopolno in pravila glede kršitev bi bilo mogo če samo delno uveljaviti. Vprašani v 
posvetovanju so bili enakega mnenja.  
V primeru emisijskih kuponov pa je stvar druga čna. Trgovanje z emisijami v sklopu EU ETS 
ima po definiciji evropski obseg. Z uvedbo tega trgovanja je ogljik postal središ čen za 
evropske trge z elektri čno energijo. Elektrogospoda rski sektor je najve čji povzročitelj emisij v 
EU in nanj odpade okoli 40 % emisij v sk lopu EU ETS. Ponudba emisijskih kuponov vpliva 
na izbiro goriva pri proizvajalcih in s tem na povpraševanje po razli čnih gorivih; ravno tako 
kot gibanja relativnih cen goriv vpliv ajo na odpremo obrata in posledi čno opredeljujejo 
povpraševanje po ogljiku. Torej sta ta dva trga  medsebojno odvisna. Komisija priznava to 
medsebojno povezanost ter vse ve čji pomen trgovanja z ogljikom in se je zato odlo čila, da 
pripravi poglobljen pregled vprašanja, kako najb olje zagotoviti celovito st teh trgov. Rezultati 
pregleda bodo na voljo leta 2011. 
Spremljanje in ocenjevanje 
Neprekinjeno ocenjevanje in spremljanje iz vajanja prilagojene ureditve za zagotavljanje 
celovitosti energetskih trgov bo mo ralo zajemati številna podro čja, vključno s primernostjo 
pravil o zlorabah trga, ki zadevajo energetske trge, medsebojnim delovanjem s predpisi za 
finančne trge, vplivi na nadzor trga na ravni držav članic in na to, kako usklajevanje 
uveljavljanja deluje v praksi, kot tudi u činkovitost spremljanja na ra vni EU in dejanske vplive 
poročanja transakcij na udeležence na trgu. 
SL 7   SL Predvidevamo naslednji časovni razpored spremlja nja in pregledovanja:  
Po dveh letih ACER predloži poro čilo Komisiji o vplivu nove ur editve na nadzor na ravni 
držav članic, izkušnjah s sodelovanjem med naciona lnimi organi, tudi pri uveljavljanju, in o 
vplivu novih ureditev na udeležen ce na trgu, zlasti glede poro čanja transakcij. Komisija na 
podlagi poro čila ACER preu či učinkovitost spremljanja na ravni EU. 
Po petih letih ACER in finan čni regulatorji skupaj pregledajo medsebojno delovanje med 
prilagojeno ureditvijo celovitosti za energetiko in širšimi finan čnimi predpisi na ravni EU in 
nacionalni ravni.  
Komisija na podlagi skupnega pregleda , ki ga izvedejo ACER in finan čni regulatorji, preu či 
celotno učinkovitost prilagojene ureditve celovitosti trga.