POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU o kakovosti fiskalnih podatkov, ki so jih države članice sporočile leta 2014 /* COM/2015/088 final */





POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU o kakovosti fiskalnih podatkov, ki so jih države članice sporočile leta 2014 KAZALO 1. Ozadje. 3 2. Glavne ugotovitve poročanja leta 2014 o stopnjah javnofinančnega primanjkljaja in državnega dolga.. 3 2.1. Pravočasnost, zanesljivost in popolnost. 3 2.1.1. Pravočasnost. 3 2.1.2. Zanesljivost. 4 2.1.3. Popolnost preglednic in dodatnih informacij 5 2.1.4. Dodatne preglednice v zvezi s finančno krizo. 6 2.1.5. Vprašalnik o meddržavnih posojilih. 7 2.2. Skladnost z računovodskimi pravili in doslednost statističnih podatkov. 7 2.2.1. Izmenjava informacij in pojasnil 7 2.2.2. Obiski za dialog in metodološki obiski 7 2.2.3. Poseben nasvet Eurostata. 8 2.2.4. Začetek preiskave iz Uredbe (EU) št. 1173/2011 Evropskega parlamenta in Sveta o učinkovitem izvrševanju proračunskega nadzora v euroobmočju. 8 2.2.5. Najnovejša metodološka vprašanja. 9 2.2.6. Usklajenost s temeljnimi računi države. 9 2.3. Objava. 10 2.3.1. Objava najpomembnejših podatkov in podrobnih poročevalnih preglednic. 10 2.3.2. Pridržki glede kakovosti podatkov. 10 2.3.3. Spremembe sporočenih podatkov. 11 2.3.4. Objava metapodatkov (popisi). 11 3. Sklepi. 11 1. Ozadje Člen 8(3) Uredbe Sveta (ES) št. 479/2009 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti[1], kakor je bila spremenjena, zahteva, da Komisija (Eurostat) (v nadaljnjem besedilu: Eurostat) redno poroča Evropskemu parlamentu in Svetu o kakovosti dejanskih podatkov, ki so jih sporočile države članice. To letno poročilo zagotavlja celovito oceno pravočasnosti, zanesljivosti, popolnosti, skladnosti z računovodskimi pravili in doslednosti podatkov. Komisija je predhodno poročilo (o uradnih obvestilih iz leta 2013) sprejela 7. marca 2014[2]. Eurostat redno ocenjuje kakovost dejanskih podatkov, ki jih sporočajo države članice, in temeljnih računov sektorja država, ki so bili oktobra 2014 prvič pripravljeni v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 549/2013 z dne 21. maja 2013 o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Evropski uniji (ESR 2010)[3]. Poudarek te ocene je na dejavnikih, ki pojasnjujejo javnofinančni primanjkljaj/presežek ter spremembo državnega dolga. Države članice pošljejo te informacije Eurostatu dvakrat letno v okviru „preglednic uradnih obvestil o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem“ in dodatnih informacij, vključenih v „vprašalnik v zvezi s preglednicami uradnih obvestil o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem“, v „dodatni preglednici za finančno krizo“ in preko dvostranskih pojasnil, ki jih predložijo države članice. Poleg tega Eurostat z rednimi obiski za dialog v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem zagotavlja stalen dialog z državami članicami. To poročilo temelji na glavnih ugotovitvah in rezultatih poročanja v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem v letu 2014, pri čemer je poudarek na zadnjem poročanju iz oktobra 2014. Po potrebi se primerja s poročanjem iz aprila 2014 in poročanjem iz leta 2013. 2. Glavne ugotovitve poročanja leta 2014 o stopnjah javnofinančnega primanjkljaja in državnega dolga 2.1. Pravočasnost, zanesljivost in popolnost 2.1.1. Pravočasnost Države članice morajo Eurostatu dvakrat letno poročati o dejanskih in načrtovanih podatkih o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, in sicer pred 1. aprilom in 1. oktobrom[4]. Leta 2014 je poročanje v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem zajelo obdobje 2010–2014. Podatki za leto 2014 so tisti, ki so jih nacionalni organi načrtovali, medtem ko so podatki za obdobje 2010–2013 dejanski podatki[5]. Eurostat v skladu s členom 8(1) Uredbe (ES) št. 479/2009 oceni dejanske podatke, ki so jih sporočile države članice, vendar ne načrtovanih podatkov. Roki za poročanje se v veliki meri upoštevajo. Leta 2014 so vse države članice sporočile svoje dejanske podatke pred zakonskim rokom v obeh uradnih obvestilih o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Načrtovane podatke za leto 2014 so nekatere države sporočile pozneje kot dejanske podatke. 2.1.2. Zanesljivost Popravki v času med uradnimi obvestili aprila 2014 in oktobra 2014 so zlasti posledica uvedbe novega ESR 2010 in drugih statističnih sprememb. V nasprotju s preteklimi leti je bil delež dolga popravljen bolj kot delež javnofinančnega primanjkljaja, zlasti zaradi prerazvrstitev javnih enot v sektor država in zaradi znatnega povečanja BDP. Novi ESR 2010 je uvedel tri glavne metodološke spremembe: · spremembo meril, uporabljenih za določitev področja uporabe sektorja država, ki lahko privede do prerazvrstitve subjektov v sektor država ali iz njega; · spremembo pri zajemanju pavšalnih zneskov, ki so državi plačani v zvezi s prenosom pokojninskih skladov; · odpravo prilagoditve za neto obrestne tokove, povezane z zamenjavami in dogovori o terminski obrestni meri. Oktobrskemu sporočilu za medije je bila priložena podrobna preglednica z informacijami o glavnih spremembah po državah članicah in letih[6]. Največji pozitivni popravki[7] primanjkljaja kot odstotka BDP v letu 2013 so bili opravljeni na Irskem (+1,5 odstotne točke), v Luksemburgu (+0,6 odstotne točke), na Cipru (+0,5 odstotne točke) in v Grčiji (+0,5 odstotne točke). Največji negativni popravek[8] primanjkljaja je bil opravljen v Litvi (–0,5 odstotne točke), pri petih državah članicah pa je znašal –0,3 odstotne točke. Popravki BDP ponavadi ne vplivajo znatno na deleže javnofinančnega primanjkljaja, vendar je zaradi ESR 2010 in drugih (v nekaterih primerih referenčnih) sprememb več držav članic znatno popravilo svoj BDP (običajno navzgor). Popravki BDP navzgor so znatno izboljšali primanjkljaj za leto 2013 na Cipru (+0,5 odstotne točke), Irskem (+0,4 odstotne točke), v Sloveniji (+0,4 odstotne točke) in v Združenem kraljestvu (+0,3 odstotne točke). Pri popravkih primanjkljaja za leto 2013 zaradi uvedbe ESR 2010 je do največjih pozitivnih popravkov prišlo na Irskem (+0,9 odstotne točke) in v Grčiji (+0,3 odstotne točke), medtem ko so bili največji negativni popravki zabeleženi v Litvi (–0,5 odstotne točke) in Združenem kraljestvu (–0,4 odstotne točke). Drugi veliki popravki primanjkljaja za leto 2013 (ki niso povezani z uvedbo ESR 2010 v računih države ali s spremembami BDP) so bili opaženi v Luksemburgu (+0,5 odstotne točke), na Slovaškem (+0,3 odstotne točke), v Estoniji (–0,3 odstotne točke) in Belgiji (–0,4 odstotne točke). Številne države članice so svoj dolg za leto 2013 znatno popravile. Učinek imenovalca popravkov BDP je običajno večji na deleže državnega dolga kot na deleže javnofinančnega primanjkljaja. Popravek BDP navzgor znatno vpliva na zmanjševanje dolga (zlasti če je raven dolga visoka). Devet držav članic je delež dolga za leto 2013 popravilo za 2 odstotni točki BDP ali več: Ciper (–9,5 odstotne točke), Nizozemska (–4,9 odstotne točke), Italija (–4,8 odstotne točke), Združeno kraljestvo (–3,3 odstotne točke), Malta (–3,2 odstotne točke), Švedska (–2,0 odstotne točke), Belgija (+3,0 odstotne točke), Avstrija (+6,7 odstotne točke) in Hrvaška (+8,6 odstotne točke). Vpliv sprememb BDP na delež dolga je bil zlasti opazen na Irskem in Cipru, čeprav se je na Irskem to v veliki meri izravnalo z vplivom ESR 2010 (enako velja za Portugalsko). Popravek dolga (števec) zaradi uvedbe ESR 2010 je bil v vseh državah EU razen na Danskem veliko bolj izrazit kot popravki, povezani z drugimi razlogi. Kljub temu so imeli ti drugi popravki razmeroma velik vpliv v Belgiji (+1,7 odstotne točke), na Danskem (+1,1 odstotne točke) in v Franciji (+0,9 odstotne točke). 2.1.3. Popolnost preglednic in dodatnih informacij Izpolnjevanje poročevalnih preglednic je pravna obveznost in je nujna za primerno oceno kakovosti podatkov, ki jo opravi Eurostat. Člen 8(2) Uredbe (ES) št. 479/2009, kakor je bila spremenjena, določa, da morajo države članice Eurostatu zagotoviti ustrezne statistične informacije, ki „(…) so zlasti: (a) podatki iz nacionalnih računov; (b) evidence; (c) preglednice uradnih obvestil o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem; (d) dodatni vprašalniki in pojasnila v zvezi z uradnimi obvestili.“ Obstajajo štiri glavne preglednice uradnih obvestil o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Preglednica 1 se nanaša na poročanje o javnofinančnem primanjkljaju/presežku in državnemu dolgu, preglednice od 2A do 2D vsebujejo podatke, ki pojasnjujejo prehod med nacionalnimi opredelitvami javnofinančnega salda in primanjkljajem/presežkom vsakega državnega podsektorja, preglednice od 3A do 3D pa vsebujejo podatke, ki pojasnjujejo prispevke javnofinančnega primanjkljaja/presežka in druge pomembne dejavnike k spremembi višine njihovega državnega dolga in konsolidaciji dolga. Preglednica 4 vsebuje zlasti podatke o komercialnih kreditih in predujmih[9]. Izpolnjevanje preglednic od 1 do 3 o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem je pravna obveznost. Preglednici 1 in 2A (centralna država) zajemata obdobje 2010–2014, medtem ko druge preglednice zajemajo obdobje 2010–2013[10]. Večina držav članic je izpolnila vse preglednice uradnih obvestil o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem[11]. V poročilu iz oktobra 2014 za preglednico 2 o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem so vse države članice zagotovile podatke o povezavi med tekočim saldom in presežkom/primanjkljajem v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem za vse podsektorje. V Združenem kraljestvu se tekoči saldo obravnava na podlagi ESR 2010. Zato je sporočenih zelo malo prilagoditev za pretvorbo tekočega salda v primanjkljaj/presežek v skladu z ESR. Tudi nekatere druge države poročajo le o omejenem številu prehodnih postavk. Vse države članice niso zagotovile vseh razčlenitev za preglednico 3 o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem. V poročilo niso bili vedno vključeni zlasti zahtevani podatki za proračunski postavki „posojila“ in „lastniški kapital“. Kljub izboljšavam, doseženim v nekaterih državah članicah, je splošno zajetje v preglednici 4 o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem v mnogih primerih še vedno neustrezno. Več držav zlasti ne zagotavlja popolnih podatkov za stanje obveznosti pri komercialnih kreditih in predujmih, kar prispeva k popolnejši sliki o državnih obveznostih. Popolnost preglednic o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem je mogoče še izboljšati. Vendar se pričakuje, da bodo preostala vprašanja imela le malo vpliva na kakovost podatkov. Vse države članice so predložile odgovore na „Vprašalnik v zvezi s preglednicami uradnih obvestil“[12]. Čeprav sta se obseg in kakovost odgovorov v primerjavi s prejšnjimi leti stalno izboljševala, je še vedno potreben napredek, saj nekatere države niso sporočile vseh podatkov, zahtevanih v vprašalniku. To velja zlasti za podatke o terjatvah in odpisih dolga centralne države, razčlenitev drugih terjatev in obveznosti, zajemanje jamstev države (v glavnem zajema podsektor lokalna država) ter podatke o kapitalskih injekcijah. 2.1.4. Dodatne preglednice v zvezi s finančno krizo Eurostat od 15. julija 2009 zbira sklop podatkov o finančni krizi v dodatni preglednici. Podatki, zbrani leta 2014, se nanašajo na obdobje 2007–2013. Vse države članice, razen osmih (Bolgarija, Češka republika, Estonija, Hrvaška, Malta, Poljska, Romunija in Slovaška), so poročale o različnih intervencijah države v okviru finančne krize v obdobju 2007–2013. Eurostat je poleg svojih sporočil za medije glede postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem objavil tudi obvestilo o analizi teh podatkov[13]. 2.1.5. Vprašalnik o meddržavnih posojilih Države članice pošiljajo tudi podatke o dvostranskih meddržavnih posojilih, običajno v okviru programov finančne pomoči. Te informacije in informacije o meddržavnih posojilih v okviru evropskega instrumenta za finančno stabilnost (EFSF) so vključene v sporočilo za medije o postopku v zvezi čezmernim primanjkljajem. Za leto 2013 se podatki v glavnem nanašajo na posojila Grčiji, Irski in Portugalski. Takšno dvostransko meddržavno posojanje in meddržavno posojanje v okviru EFSF se je znatno povečalo v okviru finančne krize. Pri izračunu vrednosti maastrichtskega državnega dolga za EU-28 in euroobmočje[14] se to posojanje odšteje, saj je oboje prikazano na konsolidirani osnovi. Zaradi te konsolidacije vrednosti za EU-28 in euroobmočje nista enaki aritmetični vsoti dolga držav članic (tj. zgoraj navedena meddržavna posojila med državami v izogib dvojnemu štetju niso vključena). Podatki, ki so bili sporočeni za leta 2011, 2012 in 2013 za države članice, torej vključujejo zneske v zvezi z EFSF. 2.2. Skladnost z računovodskimi pravili in doslednost statističnih podatkov 2.2.1. Izmenjava informacij in pojasnil V obdobju obveščanja od roka za pošiljanje poročil 1. oktobra do objave podatkov 21. oktobra 2014 je Eurostat vzpostavil stik z nacionalnimi statističnimi organi vseh držav članic ter zahteval dodatne informacije in pojasnila glede izvajanja računovodskih pravil o posebnih transakcijah. Ta proces je obsegal več izmenjav korespondence med Eurostatom in nacionalnimi organi. Prvi krog zahtevkov za pojasnila je bil poslan vsem državam pred 4. oktobrom. Drugi krog zahtevkov je bil poslan 21 državam, tretji krog pa petim državam. Četrti in peti sklop zahtevkov za pojasnila sta bila poslana eni državi članici. V nekaterih državah je Eurostat zahteval popravljene preglednice uradnih obvestil. 2.2.2. Obiski za dialog in metodološki obiski Uredba (ES) 479/2009, kakor je bila spremenjena, določa obiske za dialog in metodološke obiske. Obiski v državah članicah za dialog se izvajajo redno zaradi pregleda sporočenih podatkov, preučitve metodoloških vprašanj, razprav o statističnih virih ter ocene skladnosti z ustreznimi računovodskimi pravili, na primer razmejitev sektorja država, čas zajemanja ter klasifikacija državnih transakcij in obveznosti. Redni obiski za dialog v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem so v zadnjih letih pogostejši, določajo pa se na podlagi postopka ocene tveganja države, ki ga je razvil Eurostat. Če država članica opozori na posebej pomembno vprašanje, ki ga ni mogoče obravnavati brez fizičnega sestanka z zadevnimi organi, je po skrajšanem postopku organiziran ad hoc obisk v državi članici. Do novembra leta 2014 je Eurostat opravil naslednje obiske za dialog v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem: Bolgarija (22.–23. januarja), Belgija (3.–5. februarja), Nemčija (26.–27. februarja), Grčija (20.–21. marca), Malta (20.–21. maja), Madžarska (10.–11. junija), Francija (25.–26. junija), Avstrija (7.–8. julija), Grčija (22.–23. septembra), Ciper (24.–25. septembra), Danska (24.–25. septembra), Portugalska (10.–11. novembra), Češka republika (19.–20. novembra) in Irska (26.–28. novembra). Poleg tega so bili opravljeni tudi ad hoc obiski v Belgiji (13.–14. februarja), na Poljskem (2. septembra), v Romuniji (8. septembra) in Luksemburgu (18. septembra). Eurostat je bil 2.–4. junija na tehničnem obisku na Hrvaškem, 5.–6. marca je obiskal Litvo pred vstopom v euroobmočje, 8.–9. septembra pa je bil na obisku za usposabljanje na Hrvaškem. Dokončne ugotovitve vsakega obiska za dialog, vključno z opisom dogovorjenih ukrepov, in trenutno stanje so poslani Ekonomsko-finančnemu odboru ter objavljeni na spletni strani Eurostata. Posledica izvajanja teh ukrepov je postopno izboljšanje kakovosti podatkov. Metodološki obiski se opravljajo le, kadar Eurostat ugotovi znatna tveganja ali težave v zvezi s kakovostjo podatkov, zlasti v zvezi z uporabljenimi metodami, pojmi ali klasifikacijami. V letu 2014 ni bil opravljen noben metodološki obisk. 2.2.3. Poseben nasvet Eurostata Države članice se redno posvetujejo z Eurostatom za pojasnitev različnih nacionalnih računovodskih vprašanj v zvezi s prihodnjim ali preteklim poslovanjem. Eurostat zagotavlja nasvete v skladu z obstoječimi smernicami. Za zagotovitev skladnosti z določbo o preglednosti iz Uredbe (ES) št. 479/2009, kakor je bila spremenjena, Eurostat svoj nasvet objavi[15], razen če zadevna država članica temu nasprotuje. Eurostat je leta 2014 objavil šestnajst predhodnih nasvetov. 2.2.4. Začetek preiskave iz Uredbe (EU) št. 1173/2011 Evropskega parlamenta in Sveta o učinkovitem izvrševanju proračunskega nadzora v euroobmočju Uredba (EU) št. 1173/2011 Evropskega parlamenta in Sveta pooblašča Komisijo, da začne preiskavo, če obstaja sum, da so statistični podatki izkrivljeni zaradi „namernega napačnega poročanja“ ali „hude malomarnosti“. Uredba (EU) št. 1173/2011 vzpostavlja postopke preiskave in omogoča finančne sankcije (do 0,2 % BDP) v primeru izkrivljanja statističnih podatkov. Evropska komisija se je 11. julija 2014 odločila, da začne formalni postopek preiskave o možnem izkrivljanju statističnih podatkov v regiji Valencia (Comunidad Valenciana) v Španiji[16]. S preiskavo se bo ugotavljalo, ali so bili podatki o španskem nacionalnem dolgu in primanjkljaju v obdobju 1988–2011 zaradi namernega ali hudo malomarnega napačnega poročanja o izdatkih v regiji napačno prikazani. To je prvič, da je Komisija v okviru „šesterčka“ zakonodaje o ekonomskem upravljanju izkoristila svoje nove pristojnosti, da razišče domnevno izkrivljenost podatkov o dolgu in primanjkljaju države članice. Če Komisija meni, da je preiskava potrdila obstoj napačnega prikazovanja, lahko Svetu priporoči, naj državi članici naloži denarno kazen. Preiskava je še v teku. Komisija natančnosti statističnih podatkov v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem v Španiji ne postavlja pod vprašaj. 2.2.5. Najnovejša metodološka vprašanja Eurostat je kot običajno ocenil pravilno uporabo pravil ESR 2010, zlasti ob upoštevanju svojih zadnjih sklepov v skladu s členom 10(2) Uredbe (ES) št. 479/2009. Ti sklepi so vključeni v Priročnik o javnofinančnem primanjkljaju in dolgu, katerega zadnja različica je bila objavljena avgusta 2014[17]. Nova različica je sestavljena iz osmih delov, vendar je bilo treba v skladu z ESR 2010 posodobiti le nekaj poglavij. Eurostat predloži dokumentacijo z dodatnimi metodološkimi smernicami o računovodskih pravilih za postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem in statistiko državnih financ, ki dopolnjuje splošna pravila ESR 2010. Smernice se objavijo v okviru pristojnosti Eurostata, po posvetovanju z državami članicami. Leta 2014 je Eurostat objavil tri smernice: – klasifikacijo osrednjih organov za skladiščenje v ESR 2010; – terjatve za odloženi davek in zajemanje davčnih odbitkov, povezanih s terjatvami za odloženi davek, v ESR 2010; – obravnavanje klavzul o vračanju sredstev pri državni prodaji sredstev v nacionalnih računih. Eurostat je od januarja 2013 na svojem spletišču objavil „Popis postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem“. Namen dokumenta je opis postopkov in načel, ki jih Eurostat uporablja v postopku preverjanja podatkov o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem. 2.2.6. Usklajenost s temeljnimi računi države Roka za uradna obvestila, tj. 1. april in 1. oktober, določena z Uredbo (ES) št. 479/2009, kakor je bila spremenjena, sta bila uvedena za zagotovitev usklajenosti s temeljnimi letnimi in četrtletnimi računi sektorja država, kot so bili Eurostatu sporočeni v različnih prenosih podatkov ESR. Eurostat sistematično analizira skladnost uradnih obvestil o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem s temeljnimi računi sektorja država. Skupni izdatki in prihodki države morajo biti na primer usklajeni s sporočenim podatkom za primanjkljaj. Vendar je za četrtletne finančne račune sektorja država rok, do katerega morajo države euroobmočja sporočiti začasne podatke, določen pred uradnim obvestilom o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem (t+85 dni). Splošna skladnost podatkov o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem s sporočenimi računi države ESR 2010 se je v zadnjih letih izboljšala, čeprav to na splošno bolj velja za nefinančne kot finančne podatke. V poročilu iz oktobra 2014 je bila skladnost med podatki v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem ter letnimi in četrtletnimi temeljnimi agregati sektorja država (preglednici 2 in 25 ESR) popolna za nefinančne podatke in četrtletni javni dolg. Vendar pa si morajo države članice še vedno prizadevati za zagotovitev skladnosti med podatki v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem in preglednicami ESR glede finančnih podatkov. V okviru poročanja oktobra 2014 so bila pri petih državah članicah (Belgija, Nemčija, Grčija, Luksemburg in Avstrija) ugotovljena opazna neskladja med podatki v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem in četrtletnimi finančnimi računi. Manjše razlike so bile opažene v štirih državah. 2.3. Objava 2.3.1. Objava najpomembnejših podatkov in podrobnih poročevalnih preglednic V členu 14(1) Uredbe (ES) št. 479/2009, kakor je bila spremenjena, je določeno: „Komisija (Eurostat) zagotovi dejanske podatke o javnofinančnem primanjkljaju in dolgu za uporabo Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem v treh tednih po rokih za poročanje […]. Podatki se zagotovijo z objavo.“ Podatki o javnofinančnem primanjkljaju in državnem dolgu so bili objavljeni 23. aprila[18] in 21. oktobra[19] 2014 skupaj z vsemi poročevalnimi preglednicami, ki so jih uradno sporočile države članice. Eurostat od februarja 2012 v intervalih približno T+115 dni redno objavlja sporočila za medije o četrtletnem maastrichtskem dolgu. Od februarja 2014 objavlja tudi sporočilo za medije o četrtletnem primanjkljaju sektorja država. V skladu z Uredbo (ES) št. 479/2009, kakor je bila spremenjena, države članice objavijo svoje dejanske podatke o primanjkljaju in dolgu. Vse države članice objavljajo podatke o primanjkljaju in dolgu na nacionalni ravni. Večina držav članic je Eurostatu poročala o praksi objavljanja vseh svojih preglednic v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Šest držav članic (Bolgarija, Italija, Luksemburg, Malta, Poljska in Slovaška) objavlja le nekaj poročevalnih preglednic, ena država članica, in sicer Francija, pa na nacionalni ravni ne objavlja nobenih preglednic v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. 2.3.2. Pridržki glede kakovosti podatkov Eurostat je izrazil pridržek v zvezi s podatki, ki jih je Nizozemska sporočila v uradnem obvestilu o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem aprila 2014, zaradi negotovosti glede statističnega učinka posredovanja države v zvezi z nacionalizacijo in prestrukturiranjem družbe SNS Reaal v letu 2013. To vprašanje so nizozemski statistični organi pojasnili in Eurostat je v uradnem obvestilu o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz oktobra 2014 pridržek umaknil. Poleg tega je Eurostat aprila 2014 umaknil pridržek v zvezi s podatki, ki jih je Avstrija sporočila v uradnem obvestilu o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem oktobra 2013, zaradi negotovosti glede statističnega učinka sklepov za deželo Salzburg iz poročila zveznega urada za revizijo. Po preiskavah, ki so jih izvedli avstrijski statistični organi, so bili sporočeni podatki o dolgu in primanjkljaju ustrezno popravljeni. 2.3.3. Spremembe sporočenih podatkov Eurostat ni spremenil podatkov, ki so jih države članice sporočile v uradnih obvestilih o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem aprila in oktobra 2014. 2.3.4. Objava metapodatkov (popisi[20]) Uredba (ES) 479/2009, kakor je bila spremenjena, določa, da so popisi o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem del statističnih podatkov, ki jih morajo predložiti države članice, da se Eurostatu omogoči preverjanje skladnosti s pravili ESR. Poleg tega določa, da je objava teh popisov v posamezni državi obvezna. Eurostat je uvedel posodobljeno obliko za popise o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki vključuje strukturne spremembe in zahteva podrobnejše informacije. Posodobljeni popisi o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem so bili objavljeni 12. decembra 2013[21]. Novi popisi o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem za dvajset držav članic so na voljo na spletni strani Eurostata. Za preostale države članice, in sicer Belgijo, Hrvaško, Irsko, Luksemburg, Nizozemsko, Avstrijo in Združeno kraljestvo, je priprava novih popisov še vedno v teku. Eurostat vzdržuje stalni dialog z državami članicami glede njihovih izvedbenih načrtov. Zamude so posledica dejstva, da je prednost imelo izvajanje ESR 2010. Dogovorjene so bile nove predloge za popis, ki so prilagojene ESR 2010, predvidoma pa bodo objavljene konec leta 2015. 3. Sklepi Eurostat priznava splošno izboljšanje skladnosti in popolnosti sporočenih podatkov. Vendar pa so nekatere težave še vedno prisotne, zato bi si države članice morale še bolj prizadevati za izboljšanje obsega in kakovosti sporočenih komercialnih kreditov ter doseganje enakih ravni kakovosti pri izračunu drugih državnih obveznosti. To zlasti velja za Belgijo, Dansko, Nemčijo, Irsko, Grčijo, Francijo, Hrvaško, Italijo, Ciper, Malto, Nizozemsko in Združeno kraljestvo. Eurostat je leta 2014 izrazil pridržek v zvezi s podatki, ki jih je Nizozemska sporočila v uradnem obvestilu o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem aprila 2014. Pridržek je bil umaknjen oktobra 2014. Drugih pridržkov ali sprememb sporočenih podatkov v sporočilu za medije glede postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz oktobra 2014 ni bilo, šlo pa je za prvo uradno obvestilo o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem v skladu z ESR 2010. Popravki preteklih podatkov o primanjkljaju in dolgu so bili zaradi izvajanja ESR 2010 popolnoma upravičeni. Na splošno Eurostat ugotavlja, da je kakovost poročanja fiskalnih podatkov v letu 2014 še bolj napredovala. Države članice so na splošno predložile boljše informacije, in sicer tako v preglednicah uradnih obvestil o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem kot v drugih ustreznih statističnih poročilih. [1] UL L 145, 10.6.2009, str. 1. [2] COM(2014) 122 final. [3] UL L 174, 26.6.2013, str. 1–727. [4] Člen 3(1) in (3) Uredbe (ES) št. 479/2009, kakor je bila spremenjena. [5] Dejanski podatki so lahko končni, nedokončni ali okvirni. [6] Glej http://ec.europa.eu/eurostat/documents/1015035/2022675/Revisions-gov-deficit-debt-2010-2013.pdf/e1fb4083-c18a-4f69-9dbc-138fb73ad9a5 [7] Zmanjšanje primanjkljaja. [8] Povečanje primanjkljaja. [9] Glej izjave k zapisniku Sveta z dne 22. novembra 1993. https://webgate.ec.europa.eu/fpfis/mwikis/gfs/images/e/e7/Statements_9817.en93.pdf [10] Uredba Sveta (ES) št. 479/2009, kakor je bila spremenjena, ne zahteva izrecno zagotovitve načrtovanih podatkov v preglednicah o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, razen v preglednicah 1 in 2A. [11] Preglednice uradnih obvestil o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki so jih sporočile države članice, so na voljo na spletni strani Eurostata. Glej: http://ec.europa.eu/eurostat/web/government-finance-statistics/excessive-deficit-procedure/edp-notification-tables [12] Ta vprašalnik zajema trinajst oddelkov, v katerih je treba navesti kvantitativne in včasih kvalitativne informacije o več področjih, kot so transakcije davkov in socialnih prispevkov ter transakcije z EU, nakup vojaške opreme, državna jamstva, odpisi dolgov, kapitalske injekcije javnih družb s strani države, javno-zasebna partnerstva itd. [13] Glej: http://ec.europa.eu/eurostat/documents/1015035/2022675/Background-note-fin-crisis-Oct-2014-final.pdf [14] V skladu s Protokolom o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priložen k pogodbam, je državni dolg konsolidiran bruto dolg celotnega sektorja država, ki je konec leta neporavnan (v nominalni vrednosti). V skladu z Uredbo št. 479/2009, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (EU) št. 220/2014, vključuje naslednje kategorije: gotovina in vloge (AF.2), dolžniški vrednostni papirji (AF.3) in posojila (AF.4), kot je opredeljeno v ESR 2010. [15] Glej: http://ec.europa.eu/eurostat/web/government-finance-statistics/methodology/advice-to-member-states [16] C(2014) 4856 final. [17] Glej: http://ec.europa.eu/eurostat/web/products-manuals-and-guidelines/-/KS-GQ-14-010 [18] Glej: http://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/5178982/2-23042014-AP-EN.PDF/83e13609-68f7-4cac-9dd7-0ccf92663564?version=1.0 [19] Glej: http://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/5182258/2-21102014-AP-EN.PDF/497e3b55-dca0-482f-93e0-d82f81bc92d7?version=1.0 [20] Popisi metod, postopkov in virov, uporabljenih za zbiranje dejanskih podatkov o primanjkljaju in dolgu ter z njimi povezanih državnih računov. [21] http://ec.europa.eu/eurostat/web/government-finance-statistics/excessive-deficit-procedure/edp-inventories