[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 26.3.2010

COM(2010)114 konč.

POROČILO KOMISIJE SVETU

o oceni napredka pri izterjavi dodatne dajatve, ki jo dolgujejo proizvajalci mleka za obdobja od 1995/1996 do 2001/2002, o katerem je Italija poročala Komisiji in Svetu(na podlagi člena 3 Odločbe Sveta 2003/530/ES)

POROČILO KOMISIJE SVETU

o oceni napredka pri izterjavi dodatne dajatve, ki jo dolgujejo proizvajalci mleka za obdobja od 1995/1996 do 2001/2002, o katerem je Italija poročala Komisiji in Svetu(na podlagi člena 3 Odločbe Sveta 2003/530/ES)

Pričujoče ocenjevalno poročilo je Komisija sestavila na podlagi člena 3 Odločbe Sveta 2003/530/ES z dne 16. julija 2003 o združljivosti pomoči, ki jo namerava Republika Italija dodeliti svojim proizvajalcem mleka, s skupnim trgom.

Na podlagi člena 1 navedene odločbe pomoč, ki jo je Italijanska republika zagotovila tako, da je Skupnosti sama izplačala znesek dodatne dajatve na mleko za obdobja od 1995/1996 do 2000/2001, ki so ga dolgovali proizvajalci mleka, in tem proizvajalcem omogočila, da dolg odplačajo v obliki odloženega plačila v teku več let brez obresti, izjemoma velja za združljivo s skupnim trgom pod pogojem, da:

- proizvajalci odplačajo znesek v celoti v enako velikih letnih obrokih in

- obdobje odplačevanja, ki se začne 1. januarja 2004, ni daljše od 14 let.

Na podlagi člena 2 Odločbe mora Italija za namen dodelitve pomoči skupno dodatno dajatev za zadevna obdobja prijaviti Evropskemu kmetijskemu usmerjevalnemu in jamstvenemu skladu (EKUJS) in neporavnani dolg v treh enako velikih letnih obrokih odbiti od izdatkov, ki jih je EKUJS financiral za november 2003, november 2004 in november 2005.

Italija je z dopisom z dne 26. avgusta 2003 ustrezno prijavila skupno dodatno dajatev za zadevna obdobja.

Preostali znesek neporavnanega dolga je bil ustrezno odbit od izdatkov, ki jih je EKUJS financiral za november 2003, november 2004 in november 2005.

Člen 3 Odločbe od pristojnih italijanskih organov zahteva, da Svetu in Komisiji vsako leto poročajo o svojem napredku pri izterjavi dolgovanega zneska od proizvajalcev za dodatno dajatev za obdobja od 1995/1996 do 2001/2002.

Italijanske oblasti so svoje peto poročilo na podlagi te določbe predstavile Komisiji v dopisu agencije AGEA z dne 23. novembra 2009 o plačilu obrokov za leto 2008.

Plačilo dajatve v okviru sheme obročnega odplačevanja

Izmed skupno približno 23 300 proizvajalcev, ki zdaj dolgujejo dajatev za sedem obdobij iz Odločbe Sveta, ki pa so od nacionalnih sodišč v pričakovanju pravnomočne sodbe pridobili odredbe o zaustavitvi plačil, se jih je približno 15 403 odločilo za plačilo v okviru sheme obročnega odplačevanja. Odločitev za plačilo v okviru sheme obročnega odplačevanja je pomenila umik vseh še nerešenih sodnih postopkov. Poleg tega neplačilo katerega koli izmed letnih obrokov pomeni izključitev iz sheme, kar lahko povzroči, da se proizvajalcem zaseže celotni dolgovani znesek skupaj z obračunanimi obrestmi.

15 403 udeleženih proizvajalcev je leta 2004, preden je bil plačan prvi obrok, dolgovalo skupaj približno 345 milijonov EUR, kar je približno ena četrtina skupnega neporavnanega zneska dajatve na ravni proizvajalcev. Zaradi tega se zdi, da se je za shemo odločila večina proizvajalcev, odgovornih za manjše presežke posameznih pošiljk. Po drugi strani pa so se proizvajalci z večjimi posameznimi presežnimi pošiljkami (približno 8 000 proizvajalcev, ki jim je za sedem obdobij zaračunana dolgovana dajatev v višini približno 1 milijarde EUR) odločili, da se ne vključijo v shemo obročnega plačevanja. Vendar so italijanski organi v letu 2008 prejeli približno 95 novih vlog za plačilo v obrokih, kar ustreza približno 3 milijonom EUR.

Peti obrok v skupnem znesku 25 125 386,94 EUR naj bi do 31. decembra 2008 plačalo 12 038 proizvajalcev. Preverjanja, ki so jih izvedli italijanski organi, kažejo, da je 11 872 proizvajalcev pravočasno plačalo zneske v skupni višini 24 217 314,32 EUR v letu 2008. To pomeni, da je 98,5 % proizvajalcev pravočasno plačalo 96,4 % dajatev v okviru petega obroka. Pred tem je bilo pravočasno plačilo prvega, drugega, tretjega in četrtega obroka zabeleženo v obsegu 99,6 %, 97,9 %, 99,5 % oziroma 99,7 % dolgovanega zneska. Zbrani zneski dajatev v okviru prvih štirih obrokov zato skupaj znašajo približno 127 milijonov EUR (98,6 % skupnega dolgovanega zneska).

Čeprav te ravni zagotovo kažejo, da udeleženi proizvajalci želijo izpolniti svoje obveznosti, Komisija meni, da je nadaljnje spremljanje primerov, pri katerih plačilo ni bilo evidentirano v določenem roku, glavni kazalec stopnje zavezanosti organov zagotavljanju ustreznega upoštevanja pogojev režima in končno tudi izterjavi celotnega zneska dolgovane dajatve.

Za peto obdobje odplačevanja obrokov 166 proizvajalcev do konca leta 2008 še ni plačalo svojih obrokov v skupni višini 908 072,62 EUR. V skladu z informacijami, prejetimi od italijanskih organov, so osrednji organi o vseh teh primerih obvestili ustrezne regionalne organe, da bi izterjali plačilo celotnega dolgovanega zneska (vključno z obrestmi).

Vendar v zvezi s tem Komisija ugotavlja, da peto italijansko poročilo ne navaja zneskov dejansko pobranih dajatev po opravljenih kontrolah in postopkih izvrševanja, ki so jih opravili italijanski organi.

Dolgovana dajatev za obdobja od 1995/1996 do 2001/2002, ki ni vključena v shemo obročnega odplačevanja

Navedeno je bilo, da je bil s shemo obročnega odplačevanja zbran le majhen delež zneska dajatve, vključene v to shemo. To pomeni, da je ovira, ki jo za takojšnjo izterjavo predstavljajo odredbe o zaustavitvi plačila, ki so jih v pričakovanju pravnomočne sodbe izdala italijanska sodišča, še vedno ostala za približno 8 000 proizvajalcev, ki jim je zaračunana dajatev v višini približno 1 milijon EUR in ki so se odločili, da ne sodelujejo v shemi obročnega plačevanja.

V prejšnjih ocenjevalnih poročilih, ki jih je Komisija predložila Svetu, je Komisija izrazila stališče, da morajo letna poročila Italije konkretno obravnavati sodne postopke, ki se nanašajo na sedem zadevnih obdobij, in navajati podrobnosti, ki potrjujejo plačilo s strani proizvajalcev, ki so bili neuspešni v svojih sodnih postopkih. Brez teh navedb Komisija ne more ustrezno spremljati napredka pri izterjavi tistega dela dajatve, ki ni bil vključen v shemo obročnega odplačevanja.

Vendar za razliko od prejšnjega poročila Italije poročilo o petem obroku ne vsebuje informacij o teh sodnih postopkih.

Kljub temu nekatere dodatne informacije, prejete od italijanskih organov avgusta 2009, kažejo, da je bila italijanska uprava uspešna v primerih, ki približno ustrezajo 11 milijonom EUR. Komisija pa ni prejela informacij o dejanski izterjavi teh zneskov. Informacije, prejete v avgustu 2009, tudi kažejo, da na italijanskih sodiščih še vedno potekajo postopki v zvezi s približno 529 milijoni EUR.

Komisija obžaluje počasen napredek pri izterjavi tistega dela dajatev, ki ni bil vključen v shemo obročnega odplačevanja, in nezadostno raven informacij, ki so jih poslali italijanski organi. Napredek je počasen tako glede trajanja sodnih postopkov (pri čemer sodni postopki, povezani s približno 529 milijoni EUR, še trajajo, približno 527 milijonov EUR pa se nanaša na sodne primere, ki so stari 5–10 let) kot tudi glede trajanja izterjave zneskov, za katere so se sodni postopki že končali (italijansko poročilo o petem obroku ne vsebuje informacij o izterjavi, vendar prejšnje informacije kažejo, da je bilo po uspešnih sodnih postopkih do leta 2008 izterjanih le približno 300 000 EUR).

Sklepne ugotovitve

Komisija meni, da napredek italijanskih organov pri izterjavi dolgovanega zneska od proizvajalcev, ki so se odločili za shemo obročnega odplačevanja, ki jo je leta 2003 odobril Svet za obdobja od 1995/1996 do 2001/2002, dokazuje, da je upravljanje sheme ustrezno. Vendar Komisija obžaluje, da zaradi manjkajoče navedbe zneskov, dejansko pobranih od tistih udeleženih proizvajalcev, ki niso plačali obroka in so zato izključeni iz nadaljnje udeležbe, ne more oceniti prizadevnosti ali napredka pri izterjavi ustreznih dajatev. Komisija meni, da je nujno, da prihodnja poročila italijanskih organov vsebujejo dovolj podrobne informacije o izterjavi navedenih zneskov.

Glede zneskov dajatev, ki niso bili vključeni v shemo obročnega odplačevanja in glede katerih na italijanskih sodiščih še potekajo sodni postopki, Komisija obžaluje, da je napredek skrajno počasen, in meni, da je izterjavo dajatev, ki poteka na ta način, treba znatno izboljšati. Kot je bilo že navedeno, Komisija meni, da je potrebno, da prihodnja italijanska poročila vsebujejo dovolj podrobne informacije o izterjavi tistega dela še dolgovanih dajatev, ki ni vključen v shemo obročnega odplačevanja.