S sodbo Sodišča evropskih skupnosti z dne 7. septembra 2006 v primeru C-310/04 je bilo poglavje 10a naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003 razveljavljeno zaradi kršenja načela sorazmernosti, zlasti glede na okoliščino, da „Svet, avtor Uredbe (ES) št. 864/2004, ni dokazal pred sodiščem, da je pri sprejemanju nove sheme podpore za bombaž, uvedene z navedeno uredbo, dejansko uporabil svojo diskrecijsko pravico, kar bi vključevalo upoštevanje vseh zadevnih dejavnikov in okoliščin primera, tudi vseh stroškov dela, povezanih z gojenjem bombaža, in sposobnosti preživetja odzrnjevalnih podjetij, kar bi bilo treba upoštevati, da bi se ocenila donosnost te poljščine“, in da Sodišče ni imelo možnosti „preveriti, ali je zakonodajalec Skupnosti lahko, ne da bi presegel okvir široke diskrecijske pravice, ki jo ima v tej zadevi, prišel do ugotovitve, da določitev zneska specifične podpore za bombaž kot 35 % celotne obstoječe pomoči, določene v okviru prejšnje sheme pomoči, zadošča za zagotovitev dosege cilja, določenega v uvodni izjavi 5 v preambuli Uredbe (ES) št. 864/2004“, da se znesek specifične podpore za bombaž izračuna tako, da se ustvarijo gospodarske razmere, ki bodo omogočile nadaljevanje pridelovanja bombaža v regijah, ki se ukvarjajo s to dejavnostjo, in preprečevale nadomeščanje bombaža z drugimi poljščinami.

S sodbo Sodišča evropskih skupnosti z dne 7. septembra 2006 v primeru C-310/04 je bilo poglavje 10a naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003 razveljavljeno zaradi kršenja načela sorazmernosti, zlasti glede na okoliščino, da „Svet, avtor Uredbe (ES) št. 864/2004, ni dokazal pred sodiščem, da je pri sprejemanju nove sheme podpore za bombaž, uvedene z navedeno uredbo, dejansko uporabil svojo diskrecijsko pravico, kar bi vključevalo upoštevanje vseh zadevnih dejavnikov in okoliščin primera, tudi vseh stroškov dela, povezanih z gojenjem bombaža, in sposobnosti preživetja odzrnjevalnih podjetij, kar bi bilo treba upoštevati, da bi se ocenila donosnost te poljščine“, in da Sodišče ni imelo možnosti „preveriti, ali je zakonodajalec Skupnosti lahko, ne da bi presegel okvir široke diskrecijske pravice, ki jo ima v tej zadevi, prišel do ugotovitve, da določitev zneska specifične podpore za bombaž kot 35 % celotne obstoječe pomoči, določene v okviru prejšnje sheme pomoči, zadošča za zagotovitev dosege cilja, določenega v uvodni izjavi 5 v preambuli Uredbe (ES) št. 864/2004“, namreč zagotoviti donosnost in s tem ohranitev poljščine, torej cilj, ki je povezan s ciljem, določenim v odstavku 2 Protokola št. 4. Sodišče je tudi zadržalo učinke razveljavitve, dokler se ne sprejme nova uredba, če se ta sprejme v razumnem času.

Bombaž se goji zlasti v regijah, katerih BDP je med najnižjimi v Evropski uniji in kjer je gospodarstvo tesno povezano s kmetijstvom. V teh regijah sta gojenje bombaža in odzrnjevalna panoga, ki gojenje podpira, osnovna vira zaslužka in zaposlitve in v nekaterih primerih predstavljata več kot 80 % dejavnosti v območju, v katerem ima njihova dejavnost sedež. Poleg tega je stanje tal v nekaterih območjih z agronomskega vidika tako, da v kratkem roku ni mogoče uvesti nobene alternativne poljščine .

Sedanja shema pomoči za bombaž je zelo specifična. Nastala je v času pristopnih aktov Grčije, Španije in Portugalske in med njenimi cilji je podpiranje proizvodnje bombaža v nekaterih regijah Skupnosti, ki so sedaj odvisne od te poljščine, zagotavljanje primernega dohodka zadevnim proizvajalcem in vzpostavljanje ravnovesja na trgu.

Sedanja shema pomoči za bombaž je zelo specifična. Nastala je v času pristopnih aktov Grčije, Španije in Portugalske in med njenimi cilji je podpiranje proizvodnje bombaža v nekaterih regijah Skupnosti, ki so sedaj odvisne od te poljščine, zagotavljanje primernega dohodka zadevnim proizvajalcem in vzpostavljanje ravnovesja na trgu.

Nova shema bi morala izpolnjevati cilje, določene v odstavku 2 Protokola št. 4 o bombažu, ki je v prilogi Akta o pristopu Grčije („Protokol 4“), in tako podpirati proizvodnjo bombaža v regijah Skupnosti, kjer je pomembna za kmetijsko gospodarstvo in socialno strukturo , zagotavljati zadevnim proizvajalcem primeren zaslužek ter stabilizirati trg s strukturnimi izboljšavami na ravni ponudbe in trženja.

Nova shema bi morala izpolnjevati cilje, določene v odstavku 2 Protokola št. 4 o bombažu, ki je v prilogi Akta o pristopu Grčije („Protokol 4“), in tako podpirati proizvodnjo bombaža v regijah Skupnosti, kjer je pomembna za kmetijsko gospodarstvo, in omogočati zadevnim proizvajalcem primeren zaslužek ter stabilizirati trg s strukturnimi izboljšavami na ravni ponudbe in trženja.

(5) Upoštevati je treba vse zadevne dejavnike in okoliščine, povezane s specifičnimi razmerami v bombažnem sektorju, vključno z vsemi elementi, potrebnimi za oceno donosnosti te poljščine. V ta namen je bil sprožen proces ocenjevanja in posvetovanja: izvedeni sta bili dve študiji o socialno-ekonomskem in okoljskem učinku prihodnje sheme podpore za bombaž na sektor bombaža v Skupnosti, organizirani pa so bili tudi posebni seminarji in internetna posvetovanja z zainteresiranimi stranmi.