ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1.

odločno obsoja nasilje in smrtne žrtve v zahodni Afriki in na območju Sahela, vključno z zlorabami, storjenimi v okviru vojaških operacij, ter izraža zaskrbljenost zaradi vse večje nestabilnosti v Sahelu, ki ogroža varnost in stabilnost zadevnih držav in ima hude regionalne in mednarodne posledice; izraža solidarnost in sožalje družinam vseh žrtev terorističnih napadov v tej regiji; znova izraža odločno podporo prebivalcem zahodne in sahelske Afrike ter njihovi težnji k miru, človekovim pravicam, varnosti, stabilnosti, gospodarskemu razvoju ter družbenemu in demokratičnemu napredku; izraža priznanje lokalnim in mednarodnim akterjem, ki si neutrudno prizadevajo za mir in napredek v tej regiji; se zaveda, da varnostne razmere v Sahelu še vedno prinašajo velike izzive in da številni civilisti trpijo zaradi premajhne varnosti ali so žrtve terorističnih napadov;
12.

poziva podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Komisijo in države članice, naj s turškimi sogovorniki še naprej govorijo o primeru Osmana Kavale in vseh drugih samovoljno priprtih zagovornikih človekovih pravic, odvetnikih, novinarjih, politikih in akademikih ter slednjim ponudijo diplomatsko in politično podporo, tudi opazovanje sodnih procesov in spremljanje zadev; poziva delegacijo Evropskega parlamenta, naj se udeleži sojenja Osmanu Kavali in njegovim soobtožencem, če bo do njega prišlo; je seznanjen z možnostjo vložitve pritožbe zoper zadnjo sodbo pri turškem kasacijskem sodišču in ustavnem sodišču;
9.

odločno obsoja odločitve ruskih sodišč, ki so privedle do zaprtja društva International Memorial in centra Memorial za človekove pravice, ki sta skupaj ena najstarejših in najvidnejših organizacij za človekove pravice v Rusiji ter dobitnika nagrade Saharova; obsoja stalna opozorila organa Roskomnadzor proti Novi gazeti glede cenzure in domnevnih kršitev zakona o „tujih agentih“, zaradi česar je časopis napovedal, da do konca vojne v Ukrajini ne bo več deloval; prav tako obžaluje zahtevo ruskega generalnega tožilca, naj Roskomnadzor omeji dostop do radijske postaje Echo Moskvy in televizijske postaje Dožd zaradi njunega poročanja o vojni v Ukrajini; izreka pohvalo za vlogo, ki sta jo odigrali ti medijski hiši, pa tudi številne druge neodvisne organizacije in novičarski mediji, ki so bili medtem ukinjeni, saj so razkrivali resnico in posredovali dejstva o hudodelstvih sovjetskega režima in ruske vlade ter se zavzemali za človekove pravice; poziva k prenehanju sistematičnega zatiranja novinarskih institucij in neodvisnih medijev, ki so temeljni stebri svobode in demokracije;
38.

poziva k uvedbi poenostavljenega in posodobljenega sistema DDV z omejitvami za oprostitve in nestandardne stopnje, da bi spodbudili pošteno in učinkovito poslovno konkurenčnost na notranjem trgu, zmanjšali stroške izpolnjevanja obveznosti in izboljšali prostovoljno izpolnjevanje obveznosti; ugotavlja, da bi takemu poenostavljenemu sistemu DDV še vedno koristil sistem „vse na enem mestu“, da bi zmanjšali stroške izpolnjevanja obveznosti za podjetja EU in spodbudili trgovino znotraj Unije; je seznanjen s predlogom nekdanjega portugalskega predsedstva Sveta in sedanjega slovenskega predsedstva Sveta, da se postopno odpravijo vse ničelne stopnje DDV in znižane stopnje za okolju škodljivo blago in storitve na ravni držav članic, kot so fosilna goriva, kemični pesticidi in kemična gnojila; poziva, naj se preuči izvajanje socialnih ukrepov za gospodinjstva z nizkimi dohodki, da bi izravnali zmanjšanje razpoložljivega dohodka zaradi višjih stopenj DDV za blago in storitve, ki onesnažujejo okolje; poziva države članice, naj hitro sprejmejo predlog revidirane direktive o stopnjah DDV ( 32 )
22.

naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, vladi in predsedniku Armenije, vladi in predsedniku Azerbajdžana, generalni sekretarki Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi, generalni sekretarki Sveta Evrope, generalni direktorici Unesca in generalnemu sekretarju Organizacije združenih narodov.
19.

poziva Rusijo in separatiste, ki jih podpira, naj pristopijo k sporazumu o premirju; poziva Rusijo, naj konstruktivno sodeluje v normandijski četverici in tristranski kontaktni skupini ter naj izpolni svoje mednarodne obveznosti, zlasti v okviru sporazumov iz Minska in Konvencije OZN o pomorskem mednarodnem pravu; poziva k takojšnji izpustitvi vseh nezakonito pridržanih in zaprtih ukrajinskih državljanov; poleg tega spodbuja Svet, naj razširi obseg svojih sankcij, tako da bi zajemale vsiljevanje potnih listov, organizacijo nezakonitih volitev na Krimu in odločitev o vključitvi rezidentov doneške in luganške pokrajine, ki trenutno nista pod nadzorom vlade, v volitve v državno dumo septembra 2021, ter naj zagotovi, da bo Rusija občutila hujše posledice zaradi blokade izvajanja sporazumov iz Minska in pogovorov v okviru normandijske četverice; poziva Mednarodno kazensko sodišče, naj razišče zločine, ki so jih zagrešili ruska stran in njeni posredniki na Krimskem polotoku in v vzhodni Ukrajini; pri tem poudarja potencialno vlogo zadev pred Meddržavnim sodiščem in zadev s splošno sodno pristojnostjo; meni, da bi bilo treba politično in vojaško vodstvo dejanskih oblasti v luganški in doneški pokrajini sankcionirati v okviru globalnega režima sankcij EU na področju človekovih pravic;
50.

izraža pohvalo dragocenemu delu preiskovalnih novinarjev, ki poročajo o odmevnih primerih in razkrivajo povezave med organiziranimi kriminalnimi združbami, politiki in podjetji; odločno obsoja napade, tudi načrtne uboje, ustrahovanje, sovražni govor in klevetanje zoper preiskovalne novinarje in civilno družbo; z zaskrbljenostjo ugotavlja primere sovražnega govora in klevetanja s strani državnih uradnikov, poslancev in predstavnikov vlad, vladajočih strank in medijev, ki so v državni lasti ali jih deloma financira država; poziva oblasti in organe kazenskega pregona, naj zaščitijo preiskovalne novinarje in civilno družbo, da bodo ti lahko neovirano delovali, ter poziva h kaznovanju vseh oblik sovražnega govora, usmerjenega proti manjšinam in ranljivim skupinam, zlasti v zvezi z njihovim nacionalnim ali etničnim poreklom; ponovno poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj okrepita sodelovanje s civilno družbo, nevladnimi organizacijami, oblikovalci politik, ki so naklonjeni reformam, akademiki in neodvisnimi mediji na terenu, ter povečata podporo zanje; spodbuja Komisijo in lokalne delegacije EU, naj sodelujejo z lokalnimi deležniki pri krepitvi postopkov za redno spremljanje sojenj v primerih korupcije in organiziranega kriminala;
43.

poziva Komisijo, naj še naprej varuje pravice intelektualne lastnine in spodbuja njihovo uveljavljanje v državah, ki niso članice EU, tudi s povečanjem financiranja ciljno usmerjenih programov EU za tehnično sodelovanje in krepitev zmogljivosti, kot so trije ključni programi sodelovanja na področju intelektualne lastnine s Kitajsko, jugovzhodno Azijo in Latinsko Ameriko, ki sedaj potekajo, ter skupno partnerstvo z afriško celino za spodbujanje boljšega ustvarjanja in upravljanja intelektualne lastnine ter s podpiranjem režimov intelektualne lastnine, ki spodbujajo lokalni razvoj kmetijstva; v zvezi s tem spodbuja Komisijo, naj na podlagi izkušenj EU pomaga oblikovalcem politik in izvršilnim organom ter jim zagotovi znanje in smernice za izboljšanje zmogljivosti za boj proti kršitvam pravic intelektualne lastnine ter spodbuja izvedljive rešitve, ki bi lahko znatno zmanjšale stroške in poenostavile postopke za pridobitev, ohranjanje in uveljavljanje varstva pravic intelektualne lastnine, ter naj imetnikom pravic posreduje informacije o spremembah v zvezi s kršitvami pravic intelektualne lastnine in dobavi ponarejenega blaga;
F.

ker sta tudi Odbor za odpravo diskriminacije žensk in Odbor OZN za pravice invalidov avgusta 2018 podala skupno izjavo, v kateri sta poudarila, da gre pri dostopu do varnega in zakonitega splava ter z njim povezanih storitev in informacij za bistven vidik reproduktivnega zdravja žensk, države pa sta pozvala, naj ustavijo omejitve na področju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic žensk in deklet, saj to ogroža njihovo zdravje in življenja; ker je splav človekova pravica, preložitev ali zanikanje dostopa do njega pa je oblika nasilja na podlagi spola, ki je lahko enakovredna mučenju oziroma krutemu, nečloveškemu in poniževalnemu ravnanju; ker so spolno in reproduktivno zdravje in pravice cilji v okviru ciljev OZN glede trajnostnega razvoja št. 3 in 5 in ker sta izkoreninjenje nasilja na podlagi spola in vseh škodljivih praks zoper ženske cilj v okviru cilja trajnostnega razvoja 5;
16.

Evropski komisiji priporoča in jo poziva: (a) naj Parlament obvešča o izvajanju sporazuma in protokola; (b) naj zagotovi, da izvajanje sporazuma in protokola prispeva k blažitvi globalnega segrevanja in dovoljuje prilagajanje njegovim vse večjim učinkom, k ohranjanju in obnavljanju biotske raznovrstnosti ter k trajnostnim ciljem zelenega dogovora in je v skladu s cilji skupne ribiške politike; (c) naj zagotovi uporabo previdnostnega pristopa za trenutno izkoriščane in ciljne staleže, kot so trska, rdeči okun in grenlandska morska plošča; (d) naj izboljša zbiranje in analizo podatkov ter posodobitev nadzora s pomočjo finančnega prispevka Evropske unije za sektorsko podporo, da se zagotovi trajnostno upravljanje staležev, ki jih izkorišča Unija, ter da kvote za evropska plovila predstavljajo „presežek“; (e) naj zagotovi izboljšanje razpoložljivih podatkov o velikosti flote in ribolovnem naporu grenlandskih flot za samooskrbni in mali ribolov; (f) naj v štirih letih zagotovi podaljšanje protokola za dve leti ter stori vse, da bodo lahko evropska plovila stalno opravljala svoje dejavnosti v grenlandskih vodah; (g) naj stori vse, da se z letnim določanjem kvot ne bodo zmanjšale ribolovne možnosti, določene v protokolu, razen če je to potrebno na podlagi znanstvenega mnenja; (h) naj kvote, ki zaradi zamude pri začasni uporabi sporazuma niso porabljene, upoštevaje najboljša znanstvena mnenja deloma ali v celoti prenese v leto 2022; (i) naj Grenlandijo spodbuja k podpisu sporazuma obalnih držav o upravljanju skuše; (j) naj zlasti pri sektorski podpori posebno pozornost nameni izgubljenemu ribolovnemu orodju, zbiranju morskih odpadkov, morskim ekosistemom in ranljivim vrstam, ocenjevanju habitatov in prilovu ptic; (k) naj izboljša povezavo med sporazumom o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med EU in Grenlandijo ter sklepom o pridružitvi čezmorskih držav; (l) naj izboljša prepoznavnost in preglednost različnih mednarodnih instrumentov za upravljanje staležev v regiji, kot so regionalne organizacije za upravljanje ribištva in sporazumi obalnih držav za upravljanje nekaterih staležev; v zvezi s tem poudarja pomen upoštevanja znanstvenih priporočil, vključno o učinkih podnebnih sprememb, ter izboljšanja postopkov odločanja v regionalnih organizacijah za upravljanje ribištva, vključno s pravili o nadzoru ulova; (m) naj dolgoročno razmisli o formalizaciji odnosov s partnerji EU v regiji ter o zmanjšanju nestabilnosti, ki so nastale z izstopom Združenega kraljestva iz Evropske unije, zlasti na področju ribištva; (n) naj vzpostavi dolgoročno razpravo o povezavi med sporazumom o partnerstvu o trajnostnem ribištvu z Grenlandijo in sporazumi o ribolovu z Norveško, tudi o njihovi soodvisnosti; (o) naj pri utrjevanju geostrateškega položaja EU v Arktičnem oceanu v celoti upošteva sporazum o partnerstvu o trajnostnem ribištvu;
33.

poudarja, da bi morale biti družbene potrebe in interesi v središču raziskav in inovacij ter da bi zato moralo biti sodelovanje državljanov, lokalnih skupnosti in civilne družbe v središču novega ERP, da bi olajšali družbeno uporabo in s tem dosegli večji družbeni učinek in večje zaupanje v znanost; zato poziva k okrepljenim znanstvenim komunikacijskim kampanjam in kampanjam ozaveščanja ter k tesnemu sodelovanju civilne družbe in končnih uporabnikov od začetka procesov raziskav in inovacij, vključno s predstavniškimi organizacijami skupin, ki jim bolj grozi izključenost, kot so invalidi in druge nezadostno zastopane skupine v družbi, da bi obravnavali kritična vprašanja, povezana z njihovo izključitvijo v raziskavah in inovacijah, ter zagotovili, da bodo naknadno razvite tehnologije in inovacije dejansko služile družbi in ne obratno;
57.

poziva BiH in EU, naj še naprej krepita sodelovanje na področju mednarodne zaščite tistih, ki jo potrebujejo, naj si prizadevata za rešitve, ki bi temeljile na solidarnosti, ter naj preprečujeta kršitve mednarodnega prava in temeljnih pravic, o katerih se poroča, na primer zavračanje na mejah BiH; poziva Komisijo, naj vzpostavi neodvisen mehanizem za spremljanje in preiskovanje; podpira preiskave delovne skupine Evropskega parlamenta za nadzor nad Frontexom; poziva Komisijo, agencije EU in mednarodne organizacije, naj dejavno sodelujejo z bosanskimi oblastmi, da bi oblikovali delujoč in trajnosten sistem za migracije in azil; poziva Komisijo, agencije EU in mednarodne organizacije, naj BiH zagotovijo dodatno operativno, tehnično, logistično in finančno pomoč, da bi vzpostavila ustrezne sprejemne zmogljivosti in pogoje po vsej državi, po možnosti na točkah, kjer migranti vstopajo v državo, omogočila dostop do učinkovitega azilnega postopka, povečala zmogljivost za obravnavo prispelih migrantov in prošenj za azil ter po potrebi izvajala postopke vračanja v skladu z mednarodnimi in evropskimi standardi; poziva k oceni ustreznega financiranja, da bi zagotovili pregledno in verodostojno pomoč EU za migracijske potrebe, ki bi temeljila na pogojih, ustrezala svojemu namenu ter prišla v roke predvidenih upravičencev;
5.

poudarja svojo zaskrbljenost zaradi čedalje jasnejših znamenj zlorabe proračuna EU in čedalje večjega tveganja, da bo ta zloraba zmanjšala spoštovanje načel pravne države v nekaterih državah članicah; obžaluje, da Svet ne more doseči napredka pri uveljavljanju vrednot Unije v tekočih postopkih po členu 7 v odziv na grožnje skupnim evropskim vrednotam na Poljskem in Madžarskem; poudarja, da so zaradi tega, ker Svet ni učinkovito uporabil člena 7 PEU, še naprej ogroženi neokrnjenost skupnih evropskih vrednot, medsebojno zaupanje in verodostojnost Unije kot celote; poziva prihodnja predsedstva Sveta, naj redno pripravljajo zaslišanja; priporoča Svetu, naj kot nadaljnji korak po zaslišanjih zadevnim državam članicam predloži konkretna priporočila, kot je zapisano v členu 7(1) PEU, in navede roke za izvedbo teh priporočil;
1.

poudarja, da so uživanje, varstvo in spodbujanje človekovih pravic, ki temeljijo na človekovem dostojanstvu, ter zdrav in trajnosten planet medsebojno povezani; poziva EU in njene države članice, naj na svetovnem prizorišču delujejo kot verodostojen in zanesljiv partner, tako da sprejmejo, krepijo in izvajajo zakonodajo, ki je usklajena s celostnim in na človekovih pravicah temelječim pristopom k podnebnim ukrepom, usmerjajo politike in ukrepe za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje ter zagotovijo, da so te politike in ukrepi primerni, dovolj ambiciozni, nediskriminatorni in v skladu z zahtevami, povezanimi z osnovnimi človekovimi pravicami; ugotavlja, da bi morali standardi in načela, ki izhajajo iz mednarodnega prava človekovih pravic, usmerjati vse politike in programe, povezane s podnebnimi spremembami, in sicer v vseh fazah procesa; poziva EU in njene države članice, naj spodbujajo države, ki niso članice EU, podjetja in lokalne oblasti, da sprejmejo in uvedejo rešitve ter ukrepe, ki bodo prispevali k varstvu okolja in odpravljali posledice podnebnih sprememb;
43.

poziva Komisijo, naj predlaga pravni okvir za umetno inteligenco, ki bo kos izzivom prihodnosti, da bodo sprejeti pravno zavezujoči etični ukrepi in standardi za zagotavljanje temeljnih pravic in svoboščin ter razvoj zaupanja vrednih, etičnih in tehnično zanesljivih aplikacij umetne inteligence, vključno z integriranimi digitalnimi orodji, storitvami in proizvodi, kot sta robotika in strojno učenje, s posebnim poudarkom na izobraževanju; poziva, naj bodo podatki, ki se uporabljajo in ustvarjajo v aplikacijah umetne inteligence v izobraževanju, dostopni, interoperabilni in visokokakovostni ter naj se na dostopen način delijo z ustreznimi javnimi organi ob spoštovanju zakonodaje o avtorskih pravicah in poslovnih skrivnostih; želi spomniti, da so otroci ranljiva skupina, ki si zasluži posebno pozornost in zaščito; poudarja, da je umetna inteligenca lahko koristna za izobraževanje, vendar je treba upoštevati njene tehnološke, regulativne in socialne vidike, tako da se vzpostavijo ustrezna jamstva in na človeka osredotočen pristop, ki navsezadnje zagotavlja, da lahko ljudje vedno nadzorujejo in popravijo odločitve sistema; v zvezi s tem poudarja, da morajo učitelji pri interakciji z učenci, dijaki in študenti nadzorovati in spremljati vsakršno uvajanje in uporabo tehnologij umetne inteligence v šolah in na univerzah; opozarja, da sistemi umetne inteligence ne smejo brez popolnega človeškega nadzora sprejemati končnih odločitev, ki bi lahko vplivale na možnosti izobraževanja, kot je končna ocena učencev; opozarja, da so avtomatizirane odločitve o fizičnih osebah, ki temeljijo na profiliranju, če imajo pravne ali podobne učinke, strogo omejene, v skladu s splošno uredbo o varstvu podatkov pa morata biti vedno zagotovljeni pravica do človeškega posredovanja in pravica do pojasnila; opozarja, da je treba to dosledno upoštevati, še posebej v izobraževalnem sistemu, kjer se sprejemajo odločitve o prihodnjih možnostih in priložnostih;
—

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 z dne 23. februarja 2005 o mejnih vrednostih ostankov pesticidov v ali na hrani in krmi rastlinskega in živalskega izvora ter o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS (1) ter zlasti njenega člena 5(1) in člena 14(1)(a),
15.

je zaskrbljen, ker so nadzorni organi v 21 državah članicah od skupaj 31 držav, ki uporabljajo splošno uredbo o varstvu podatkov, in sicer so to vse članice Evropske unije ter Evropskega gospodarskega prostora in Združeno kraljestvo, izrecno navedli, da nimajo dovolj človeških, tehničnih in finančnih virov, prostorov in infrastrukture, da bi lahko učinkovito opravljali svoje naloge in izvajali pooblastila; je zaskrbljen zaradi pomanjkanja namenskega tehničnega osebja v večini nadzornih organov v EU, ki otežuje preiskave in izvrševanje; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da so nadzorni organi pod pritiskom, saj jim za opravljanje nalog v zvezi z varovanjem osebnih podatkov vse bolj primanjkuje sredstev; ugotavlja, da bodo digitalne storitve vse bolj kompleksne zaradi vse pogostejše uporabe inovacij, kot je umetna inteligenca (tj. težava z omejeno preglednostjo obdelave podatkov bo vse večja, zlasti za učenje algoritmov); zato poudarja, kako pomembno je, da imajo nadzorni organi EU in Evropski odbor za varstvo podatkov zadostne finančne, tehnične in človeške vire, da bi lahko hitro, vendar temeljito obravnavali vse večje število zapletenih primerov, za katere je potrebno veliko virov, ter usklajevali in lajšali sodelovanje med nacionalnimi organi za varstvo podatkov, da bi ustrezno spremljali uporabo splošne uredbe o varstvu podatkov ter zaščitili temeljne pravice in svoboščine; izraža zaskrbljenost, da bi lahko zaradi nezadostnih sredstev za organe za varstvo podatkov, zlasti če se ta sredstva primerjajo s prihodki velikih informacijskotehnoloških podjetij, prišlo do dogovorov o poravnavi, saj bi ti omejili stroške dolgotrajnih in zapletenih postopkov;
I.

ker 42 % Evropejcev še vedno nima niti osnovnih digitalnih znanj in spretnosti (16), pri čemer obstajajo velike razlike med državami članicami in znotraj njih ter glede na socialno-ekonomski položaj, starost, spol, stopnjo izobrazbe in zaposlitev; ker ima le 35 % oseb, starih od 55 do 74 let, osnovna digitalna znanja in spretnosti, med osebami, starimi od 16 do 24 let, pa jih ima ta znanja in spretnosti 82 %, (17) zaradi česar so starejši bolj izpostavljeni digitalni izključenosti; ker je med cilji programa znanj in spretnosti zagotoviti, da bo 70 % oseb, starih od 16 do 74 let, do leta 2025 imelo osnovna digitalna znanja in spretnosti, kar pomeni povprečno letno povečanje za 2 odstotni točki, medtem ko je med letoma 2015 in 2019 letno povečanje znašalo 0,75 odstotne točke; ker glede na tako velike vrzeli na ravni osnovnih digitalnih znanj in spretnosti učeči se nikoli ne bodo imeli enakih možnosti za osvojitev teh znanj in spretnosti;
33.

poziva Komisijo, naj predvidi, da bi v harmonizirane standarde za posebne kategorije proizvodov v uredbi o gradbenih proizvodih vključila nekatere zahteve v zvezi z okoljsko učinkovitostjo in merili trajnostnosti v celotnem življenjskem ciklu proizvodov, pri čemer naj upošteva tržni in tehnološki razvoj ter nacionalne regulativne zahteve za gradbeni sektor ali stavbne politike, da bi proizvajalcem zagotovila enoten okvir za ocenjevanje in preskušanje proizvodov, kadar se pojavijo ustrezne skupne zahteve glede skladnosti; poudarja, da so lahko sedanje osnovne zahteve za gradbene objekte, določene v uredbi o gradbenih proizvodih, že podlaga za pripravo mandatov za standardizacijo in harmoniziranih tehničnih specifikacij v zvezi z okoljsko učinkovitostjo in trajnostnostjo gradbenih proizvodov; poudarja pomen ustrezne ocene kategorij proizvodov, za katere bi bile te zahteve ustrezne, in potrebo po vključitvi vseh ustreznih deležnikov v postopek ocenjevanja; poudarja, da se zaradi vključitve tega merila ne bi smele zvišati cene gradbenih proizvodov;
(3)

Evropski steber socialnih pravic določa, da imajo delavci ne glede na vrsto in trajanje delovnega razmerja pravico do poštenega in enakega obravnavanja v zvezi z delovnimi pogoji, da je treba delodajalcem zagotoviti potrebno prožnost za hitro prilagajanje na spremembe v gospodarskem okolju, da je treba spodbujati inovativne oblike dela, ki zagotavljajo kakovostne delovne pogoje, ter da je treba preprečevati delovna razmerja, ki vodijo v negotove delovne pogoje, vključno s prepovedjo zlorab netipičnih pogodb (načelo št. 5). Določa tudi, da imajo delavci pravico, da so ob nastopu zaposlitve pisno obveščeni o svojih pravicah in dolžnostih, ki izhajajo iz delovnega razmerja (načelo št. 7), da se v skladu z nacionalnimi praksami vodi posvetovanje s socialnimi partnerji glede zasnove in izvajanja ekonomskih, zaposlitvenih in socialnih politik (načelo št. 8), da imajo starši in osebe, ki morajo skrbeti za druge, pravico do ustreznega dopusta in prožnih ureditev dela (načelo št. 9) ter da imajo delavci pravico do zdravega, varnega in dobro prilagojenega delovnega okolja in varstva podatkov ter pravico do delovnega okolja, ki je prilagojeno njihovim poklicnim potrebam in jim omogoča, da so dlje udeleženi na trgu dela (načelo št. 10).
9.

opozarja, da so za ustvarjanje trajnostne rasti in delovnih mest potrebne naložbe v povezljivost; opozarja, da je treba pri teh naložbah spoštovati javno dobro, preglednost, učinkovitost trga, enake konkurenčne pogoje, vključno s poštenim dostopom do trgov javnih naročil, in fiskalno vzdržnost, pri tem pa se izogibati pasti zadolževanja; poudarja, da morajo take naložbe podpirati ekonomsko odpornost, razogljičenje gospodarstva, skladno s Pariškim sporazumom, in razvoj novih znanj in spretnosti delovne sile ter izpolnjevati visoke okoljske standarde in standarde biotske raznovrstnosti; poleg tega poudarja, da je treba spoštovati stroge standarde EU na področju socialnih pravic in pravic delavcev, preglednosti, človekovih pravic, primerne skrbnosti, interoperabilnosti in dobrega upravljanja ter dati besedo ljudem, ki jih projekti zadevajo, z ustreznimi, vključujočimi in javnimi posvetovanji z deležniki in odprtim dostopom, tudi za lokalne deležnike, kot so mala in srednja podjetja;