-konec leta 2018 je bilo v sektorju železniškega prometa zaposlenih nekaj več kot 916 000 oseb, od tega približno 527 000 pri prevoznikih v železniškem prometu (glavni in drugi prevozniki) in 389 000 pri upravljavcih infrastrukture.

Glavne ugotovitve in trendi za obdobje 2015–2018 v EU-27 (razen dolžine visokohitrostnega omrežja, ki se primerja z letom 2019) so:

Poročilo zajema podatke do leta 2018 in zato ne vsebuje dokazov o vplivu pandemije COVID-19 na sektor. Čeprav so storitve v železniškem prometu, zlasti tovorne, še naprej delovale skozi vse leto 2020, se je število mednarodnih potnikov med različnimi omejitvami gibanja znatno zmanjšalo, zaradi negotovosti in upada gospodarske rasti pa se je zmanjšalo tudi splošno povpraševanje.

Zanesljivo spremljanje trga storitev v železniškem prometu je ključnega pomena za razumevanje razvoja dogodkov na trgu in sprejemanje utemeljenih političnih odločitev. Komisija financira sektorske pobude, kot so dejavnosti primerjalne analize ključnih kazalnikov uspešnosti platforme upravljavcev železniške infrastrukture v Evropi, in sodeluje z državami članicami za izboljšanje spremljanja.

To poročilo je sedmo v vrsti poročil o spremljanju trga storitev v železniškem prometu, ki jih Komisija vsaki dve leti predloži Evropskemu parlamentu in Svetu v skladu s členom 15(4) Direktive 2012/34/EU. Njegov namen je zagotoviti pregled glavnih dogodkov na trgih storitev v železniškem prometu v okviru politike EU za trg storitev v železniškem prometu. Poročilo zajema različne teme, vključno z: razvojem enotnega trga storitev v železniškem prometu; infrastrukturo in storitvami, ki so na voljo prevoznikom v železniškem prometu; okvirnimi pogoji za trg storitev v železniškem prometu (vključno z uporabninami); stanjem omrežja, uporabo pravic dostopa ter ovirami, ki preprečujejo večjo učinkovitost storitev v železniškem prometu. Podrobno analizo teh tem vsebuje priloženi delovni dokument služb Komisije.

To je drugo poročilo, ki temelji na vprašalniku za poročanje iz Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/1100 o spremljanju trga storitev v železniškem prometu (v nadaljnjem besedilu: uredba RMMS), in prvo, ki bo pripravljeno po prehodnem obdobju za njeno izvajanje, ki se je končalo leta 2018.

To poročilo temelji na podatkih RMMS, ki so jih predložili države članice, Združeno kraljestvo in Norveška, ter prispevkih iz statističnega priročnika Promet EU v številkah, poročilih Agencije Evropske unije za železnice, podatkih Eurostata, statističnih podatkih, ki so jih zbrale različne sektorske organizacije, ter predstavitvah in študijah. Kjer je uredba RMMS edini vir, so v poročilu ocenjeni trendi za obdobje 2015–2018 za zagotovitev primerljivosti podatkov. Kadar so uporabljeni drugi viri, so lahko v poročilu predstavljeni trendi za daljše obdobje.

Združeni podatki in povprečja se nanašajo na EU-27 (to je na sedanje države članice EU). Ker je bilo Združeno kraljestvo država članica do 31. januarja 2020, poročilo vsebuje tudi skupne podatke in povprečja za EU-28, in sicer v besedilu ali v Excelovi datoteki, objavljeni na spletišču GD MOVE skupaj s poročilom.

2.Železniški promet in trajnostnost

Železniški promet je edini način prevoza, pri katerem so se emisije toplogrednih plinov in CO2 od leta 1990 skoraj neprestano zmanjševale, pri čemer se z železniškim prometom prepelje približno 13 % tovora in 7 % potnikov ob upoštevanju vseh načinov prevoza (EU-27, 2018). To pomeni, da železniški promet v primerjavi z drugimi motoriziranimi prevoznimi sredstvi manj onesnažuje okolje in je energijsko učinkovitejši. Leta 2018 je železniški promet predstavljal le 0,4 % emisij toplogrednih plinov in CO2 v prometu in 2 % porabe energije v prometu v EU-27. Za dosego ciljev evropskega zelenega dogovora bo moral železniški promet pridobiti večji delež potniškega in tovornega prometa.

3.Železniško omrežje EU

Skupna dolžina železniškega omrežja EU-27 je leta 2018 znašala približno 201 000 progovnih kilometrov (0,4 % manj kot leta 2015). Približno 56 % omrežja je bilo elektrificiranega, kar je 855 kilometrov več kot leta 2015 (+1,2 %).

Konec leta 2019 je bilo omrežje za visoke hitrosti EU dolgo več kot 9 100 kilometrov, kar je 17 % več kot leta 2015.

Slika 1: Dolžina nacionalnih omrežij po državah (v tisoč progovnih kilometrov, 2018) in relativna sprememba (2015–2018) Vir: Statistični priročnik, 2020. Uporabljeni so bili tudi podatki iz različnih drugih virov.

4.Razvoj storitev v železniškem prometu

Skupno število vlakovnih kilometrov v EU (vožnje potniških in tovornih vlakov) je ostalo v zadnjih desetih letih precej nespremenjeno. Storitve potniškega in tovornega prometa so po finančni krizi leta 2008 okrevale različno hitro (z nihanji pri storitvah tovornega prometa). Med letoma 2015 in 2018 se je železniški promet v EU-27 na letni ravni povečal za 2,5 % za potnike in za 4,1 % za tovor.

Slika 2: Obseg potniškega in tovornega prometa (v potniških kilometrih, tonskih kilometrih in vlakovnih kilometrih, 2005–2018) Vir: RMMS, 2020. Uporabljeni so bili tudi podatki iz različnih drugih virov in vključujejo tudi ocene. Podatki za leti 2015 in 2016 za RO so ocene; podatki vključujejo tudi prilagoditve vrednosti potniških kilometrov za leto 2018 za BE, vrednosti tonskih kilometrov za leti 2015 in 2016 za ES, NL in LU ter vrednosti vlakovnih kilometrov za leti 2015 in 2016 za IE.

Do leta 2018 je obseg železniškega potniškega prometa v EU-27 znašal 404 milijarde potniških kilometrov, skupni kopenski promet pa približno 5 bilijonov potniških kilometrov. Železniški potniški promet poteka predvsem znotraj držav, pri čemer ga je bilo leta 2018 le 7 % čezmejnega.