[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 15.6.2006

COM(2006) 305 konč.

2006/0102 (CNS)

Predlog

SKLEP SVETA

o prvem obroku tretjega prispevka Skupnosti v Evropsko banko za obnovo in razvoj (EBOR) za Sklad za zaščitno zgradbo černobilskega reaktorja

(predložila Komisija)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. IZVEDBENI NAčRT ZA ZAščITNO ZGRADBO

Zaščitna zgradba, ki zajema ostanke četrte enote jedrske elektrarne v Černobilu (ChNPP), je bila zgrajena pod zelo tveganimi pogoji kmalu po nesreči 26. aprila 1986. Namen zaščitne zgradbe ni bil trajna rešitev; zgradba je dejansko čedalje bolj nestabila in njeno stanje se še slabša ter omogoča vdor deževnice. Obstaja tveganje zrušitve zaradi seizmične aktivnosti, izrednih vremenskih razmer ali nadaljnjega poslabšanja konstrukcije. Možnost onesnaženja okoliškega pasu in porečja Dnipro bo ostala, dokler visokoradioaktivni materiali v zgradbi ne bodo ustrezno izolirani od okolja.

Evropska komisija je leta 1995 po predhodnem projektu, ki se je financiral iz programa Tacis, dala pobudo za določitev skupine strokovnjakov iz EU in Ukrajine, da bi pripravila in ocenila številne morebitne rešitve za preureditev černobilske četrte enote in njene trenutne zaščitne zgradbe v ekološko varno stanje. Skupini so se leta 1996 pridružili strokovnjaki iz ZDA in Japonske. V poročilu študije, izdanem novembra 1996, je predlagan priporočeni potek ukrepanja, ki vključuje stabilizacijo in druge kratkoročne ukrepe ter pripravo za dolgoročno preureditev v ekološko varno lokacijo.

Delovna skupina za jedrsko varnost G7 je na začetku leta 1997 s predstavniki ukrajinske vlade dosegla sporazum o nadaljnjem razvoju zgoraj navedene študije. Pregledni načrt je bil dokončan maja 1997 v tesnem sodelovanju z mednarodno skupino strokovnjakov in postal znan kot izvedbeni načrt za zaščitno zgradbo (SIP).

SIP vključuje vrsto nalog za zavarovanje in stabilizacijo zaščitne zgradbe, ki jih je treba izpeljati v obdobju desetih let. Glavne naloge so naslednje:

- kratkoročna stabilizacija in zaščita;

- povečanje jedrske varnosti za odpravljanje kritičnih tveganj pri upravljanju voda;

- priprava strategije za odstranjevanje preostalih materialov, ki vsebujejo gorivo (Fuel Containing Masses – FCM);

- gradnja nove varne zaščitne zgradbe;

- odstranitev nestabilnih zgornjih delov trenutne zaščitne zgradbe.

Začetna ocena stroškov projekta za obdobje 1998–2005 je znašala 768 milijonov USD, vključno z 10 milijoni USD za podporo pri podeljevanju licenc.

2. SKLAD ZA ZAščITNO ZGRADBO čERNOBILSKEGA REAKTORJA

Na zasedanju skupine G7 v Denverju junija 1997 so voditelji držav in vlad G7 ter predsednik Evropske komisije podprli vzpostavitev večstranskega mehanizma financiranja za pomoč Ukrajini pri izvajanju SIP. Strinjali so se glede finančnega prispevka G7, ki ga morajo dopolniti drugi donatorji. Strinjali so se tudi glede tega, da mora Evropska banka za obnovo in razvoj (EBOR) vzpostaviti in upravljati namenski sklad – Sklad za zaščitno zgradbo černobilskega reaktorja (CSF). CSF je uradno vzpostavila uprava EBOR 6. novembra 1997.

Prva donatorska konferenca je potekala v New Yorku 20. novembra 1997. Petindvajset držav članic in Evropska komisija so obljubile približno 400 milijonov USD. Ukrajina je obljubila 50 milijonov USD kot prispevek v blagu. Ta znesek je zadostoval za začetek izvajanja SIP.

Ker je bila pobuda skupščine CSF med letoma 1998 in 1999 za zbiranje sredstev pri zasebnih donatorjih neuspešna, je EBOR kot upraviteljica CSF opozorila, da je treba sklad nujno napolniti do sredine leta 2000, če se želi ohraniti prvotni časovni načrt. Druga donatorska konferenca je zato potekala 5. julija 2000 v Berlinu. Dvaindvajset držav in Evropska komisija so obljubile približno 320 milijonov USD, kar ustreza celotnemu znesku, obljubljenem na dveh konferencah, ki je blizu ocenjenemu strošku v višini 768 milijonov USD (glej prilogo 1).

EBOR je na podlagi pravil Sklada novembra 1997 z ukrajinsko vlado sklenila okvirni sporazum, ki je utrl pot za posamezne sporazume o nepovratnih sredstvih, ki jih je treba skleniti med Banko in prejemniki. Banka je pripravila vzorčni sporazum in z njim povezane standardne pogoje, ki se uporabljajo za vsa nepovratna sredstva iz Sklada. Obveznosti in izplačila sredstev iz denarnega sklada se izvršijo na podlagi sporazumov o nepovratnih sredstvih. Do sedaj je bilo podpisanih sedem sporazumov o nepovratnih sredstvih.

S Skladom upravlja skupščina prispevajočih. Trenutno sestoji iz 22 članov, vključno z Evropsko komisijo in Ukrajino. Skupščina odobri sporazume o nepovratnih sredstvih, nadzoruje njihovo izvajanje s strani Banke, preverja učinkovitost financiranih dejavnosti ter odobri letni proračun in finančne izkaze Sklada. Prvo srečanje skupščine je potekalo 12. decembra 1997. Predsednik skupščine je trenutno Dr. Hans Blix (Švedska).

SIP pomeni obsežno vrsto ukrepov, zato je bistvenega pomena, da se upravlja v okviru enotne izvedbene sheme. To je določeno v pravilih Sklada za zaščitno zgradbo. Ta pravila vsebujejo določbe za naročanje storitev in dobavo. Pravila zlasti zagotavljajo, da „za vsa nepovratna sredstva iz sredstev Sklada veljajo politike in pravila naročanja EBOR s pridržkom, da je naročanje načeloma omejeno na blago in storitve, ki so proizvedene v ali dobavljene iz prispevajočih držav ali dobavljene državam, v katerih je dejavna EBOR“. Zato je potrebno, da sporazum Komisije o prispevkih z EBOR temelji na skupnem dogovoru, da med posameznimi državami članicami Evropske unije ne bo diskriminacije. Udeležba tretjih držav pri naročanju se lahko odobri za vsak posamezni primer.

3. PRISPEVKI SKUPNOSTI ZA CSF

Prvi obljubi Evropske komisije leta 1997 (100 milijonov USD) za Sklad za zaščitno zgradbo černobilskega reaktorja je uradno sledil „Sklep Sveta 98/381/ES z dne 5. junija 1998 o prispevku Skupnosti v Evropsko banko za obnovo in razvoj za Sklad za zaščitno zgradbo černobilskega reaktorja“[1]. Ta prispevek je bil učinkovito financiran iz proračuna Skupnosti za leti 1998 in 1999. Drugi prispevek Komisije (100 milijonov EUR) je bil oblikovan s Sklepom Sveta 2001/824/ES.

Komisija je predložila prvo poročilo o napredku glede izvajanja CSF oktobra 1999[2], kakor je predvideno v členu 3(2) Sklepa 98/381/ES. Drugo poročilo o napredku je bilo predloženo leta 2001[3] in tretje leta 2004[4].

Sklad za zaščitno zgradbo černobilskega reaktorja zagotavlja zelo pomembno orodje za pomoč Ukrajini pri reševanju težav, nastalih pri nesreči v Černobilu. Ob upoštevanju, da je Skupnost daleč največji donator v CSF, je njena nadaljnja udeležba bistvena za uspeh projekta. To je upoštevano v Uredbi Tacis, ki obravnava obdobje 2000–2006, ki kot prednostni ukrep[5]izključno omenja „zadevne mednarodne pobude, ki jih podpira EU, kot je pobuda G7/EU o zaprtju jedrske elektrarne v Černobilu“.

Na podlagi finančnega pregleda, predloženega spodaj, je EBOR navedla, da je pred sklenitvijo pogodbe za novo varno zaščitno zgradbo (predvidene za leto 2006) potrebno napolniti sklad, kar pomeni nove obveznosti s strani prispevajočih. Za nadaljevanje projektov v Černobilu in za njihov uspešen zaključek so največji donatorji maja 2005 na srečanju v Londonu obljubili približno 173 milijonov EUR. Ta znesek vključuje sredstva v višini 49,1 milijona EUR, ki jih je obljubila Komisija (kar ustreza pretekli delitvi bremena med bivšimi člani G7, vključno z ES) in za katera poteka postopek zahtevane odobritve. Komisija naj bi sredstva izplačala v obdobju 2006–2009.

Cilj sedanjega predloga je doseči sklep Sveta za prvi obrok tretjega prispevka Skupnosti v višini 14,4 milijona EUR. Predlagani novi prispevek se po potrebi ureja pod enakimi pogoji, kot so navedeni v členih 1 in 3 Sklepa Sveta 98/381/ES z dne 5. junija 1998. Preostali znesek obljube (34,7 milijona EUR), ki ga je treba plačati v obdobju 2007–2009, bo predmet novega sklepa.

Prispevek bo plačan v skladu s členom II, oddelka 2.02 Pravil Sklada in bo predmet uradnega sporazuma o prispevkih med Evropsko komisijo in Evropsko banko za obnovo in razvoj.

4. TRENUTNI FINANčNI POLOžAJ CSF

Finančni položaj Sklada je bil 31. oktobra 2005 naslednji:

- skupni prispevki v CSF znašajo približno 658,6 milijona EUR, vključno s prispevki v blagu Ukrajine v višini 50 milijonov USD;

- sporazumi o nepovratnih sredstvih, sklenjeni med donatorji in EBOR, so znašali okoli 446,5 milijona EUR;

- zneski pogodb so predstavljali 323,4 milijona EUR;

- izplačila so znašala 248,5 milijona EUR.

V finančnem pregledu, ki je predložen v tretjem poročilu o napredku, je bilo pojasnjeno, da je bilo glede na ocene stroškov, ki so temeljile na dejanskih konstrukcijskih delih, treba stroške projekta pregledati. Ocena, ki jo je predložila EBOR sredi leta 2004, je bila 1,091 milijona USD[6] (namesto 768 milijonov USD, ki so bili prvotno predvideni); datum zaključka je bil predviden za konec leta 2008 (namesto v 2007). Obstajali sta dve bistveni razliki med ocenama iz leta 1997 in leta 2004. Prvič, okvir prvotne ocene ni vključeval nalog, za katere je bilo pozneje ugotovljeno, da so potrebne (npr. odstranitev prezračevalnega jaška, začasno skladiščenje radioaktivnih odpadkov, inženir upravljavca ter naprave in oprema za razgradnjo zaščitne zgradbe), in ki so povečale stroške na 876,82 milijona USD. Poleg tega prvotna ocena ni vključevala določb za porast in tveganje ter rezervo za nepredvidljive dogodke za novo varno zaščitno zgradbo, ki pomeni dodatnih 214,2 milijona USD.

EBOR je na skupščini prispevajočih CSF 22. novembra 2005 navedla, da so pravkar prejete ponudbe za novo varno zaščitno zgradbo precej presegle predvideno ceno, zato bodo morda potrebna dodatna sredstva poleg tistih, ki so že bila obljubljena na treh srečanjih. Vendar obseg morebitnega primanjkljaja ne bo znan, dokler ocena ponudbe ne bo zaključena.

Obljube za CSF

Prispevajoče države | Prispevek pred julijem 2000 | Donatorska konferenca – Berlin 2000 |

Valuta | Prispevek | Valuta | Prispevek (1 EUR = 0,95 USD) |

Avstrija | EUR | 2 500 000 | EUR | 2 500 000 |

Belgija | EUR | 2 500 000 | EUR | 600 000 |

Kanada | USD | 20 000 000 | USD | 13 000 000 |

Danska | EUR | 2 500 000 | EUR | 2 500 000 |

ES | USD | 100 000 000 | EUR | 100 000 000 |

Finska | EUR | 2 500 000 | EUR | 1 000 000 |

Francija | EUR | 18 520 000 | EUR | 23 250 000 |

Nemčija | USD | 23 610 000 | USD | 25 610 000 |

Grčija | EUR | 2 500 000 | EUR | 2 500 000 |

Islandija | USD | 10 000 | USD | 15 000 |

Irska | EUR | 2 515 790 | EUR | 3 085 000 |

Italija | USD | 16 820 000 | EUR | 17 820 000 |

Kuvajt | USD | 4 000 000 | USD | 2 000 000 |

Luksemburg | EUR | 2 500 000 | 0 |

Japonska | USD | 22 500 000 | USD | 22 500 000 |

Nizozemska | NLG | 6 000 000 | EUR | 3 000 000 |

Norveška | USD | 5 000 000 | NKR | 20 000 000 |

Poljska | EUR | 2 500 000 | napovedana dodatna dvostranska obveza v višini 3 000 000 EUR |

Portugalska | USD | 200 000 | USD | 200 000 |

Slovaška | EUR | 2 000 000 | 0 |

Slovenija | - | - | USD | 300 000 |

Španija | USD | 3 000 000 | USD | 2 000 000 |

Švedska | EUR | 2 500 000 | SEK | 24 000 000 |

Švica | EUR | 4 000 000 | SFR | 7 000 000 |

Ukrajina | USD | 50 000 000 | 0 |

Združeno kraljestvo | USD | 16 820 000 | USD | 18 320 000 |

ZDA | USD | 78 000 000 | USD | 80 000 000 |

Vmesni seštevek 1 EUR = 0,95 USD | USD EUR | ~ 395 000 000 ~ 415 789 000 | ~ 321 767 250 ~ 338 702 368 |

Skupaj | USD EUR EUR | ~ 716 767 250 ~754 491 368 ~ 754.491368 |

2006/0102 (CNS)

Predlog

SKLEP SVETA

o prvem obroku tretjega prispevka Skupnosti v Evropsko banko za obnovo in razvoj (EBOR) za Sklad za zaščitno zgradbo černobilskega reaktorja

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 308 Pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 203 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[7],

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta[8],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Skupnost je v skladu z jasno politiko podpiranja Ukrajine pri njenih prizadevanjih za odpravo posledic jedrske nesreče, ki se je pripetila 26. aprila 1986 v jedrski elektrarni v Černobilu, že prispevala v Sklad za zaščitno zgradbo černobilskega reaktorja (CSF), ustanovljen pri Evropski banki za obnovo in razvoj (EBOR), 90,5 milijona EUR v letih 1999–2000 v skladu s Sklepom Sveta 98/381/ES, Euratom[9] in nadaljnih 100 milijonov EUR v letih 2001–2005 v skladu s Sklepom Sveta 2001/824/ES, Euratom[10].

(2) EBOR kot upraviteljica Sklada za zaščitno zgradbo černobilskega reaktorja je skupščini prispevajočih CSF potrdila, da je obstajal primanjkljaj v višini približno 250 milijonov EUR in da ni bilo na voljo zadostnih nedodeljenih sredstev, ki bi omogočila oddajo naročil za novo varno zaščitno zgradbo. Od prispevajočih so se zahtevale nove obveznosti v letu 2005, da bi se izognili nadaljnjim zamudam pri projektu.

(3) Nekdanji člani G7 in ES, ki so zagotovili največ prispevkov v CSF, so se strinjali glede načela o nadaljnjih prispevkih v Sklad na podlagi pretekle delitve bremena med prispevajočimi.

(4) Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 99/2000 z dne 29. decembra 1999 o zagotavljanju pomoči partnerskim državam v vzhodni Evropi in srednji Aziji[11] v členu 2(5)(c) kot prednostno nalogo na področju jedrske varnosti vključuje prispevek k „zadevnim mednarodnim pobudam, ki jih podpira EU, kot je pobuda G7/EU o zaprtju jedrske elektrarne v Černobilu“.

(5) Komisija je v svojem sporočilu z dne 6. septembra 2000 Svetu in Evropskemu parlamentu predlagala, da je treba finančno podporo Skupnosti od leta 2001 za jedrsko varnost v novih neodvisnih državah (NND) ter državah srednje in vzhodne Evrope[12] vzeti iz enotne proračunske vrstice za finančno pomoč jedrski varnosti za NND.

(6) Pravila javnega naročanja EBOR se uporabljajo za nepovratna sredstva, izvedena iz sredstev Sklada za zaščitno zgradbo černobilskega reaktorja, ob predpostavki, da je javno naročanje načeloma omejeno na blago in storitve, ki so proizvedene v ali dobavljene iz prispevajočih držav ali dobavljene državam, v katerih je dejavna EBOR. Ta pravila niso enaka tistim, ki se uporabljajo za dejavnosti, neposredno financirane prek programa Tacis, ki posledično ne more zajemati prispevka, ki je predmet tega sklepa.

(7) Vendar je primerno zagotoviti, da ob upoštevanju dogovorov za naročila, pripravljenih v skladu s Pravili EBOR za Sklad za zaščitno zgradbo černobilskega reaktorja, ne gre za diskriminacijo med posameznimi državami članicami Evropske skupnosti, ne glede na to, ali so sklenile posamezne sporazume o prispevkih z EBOR ali ne.

(8) Primerno je tudi, da se dogovore za naročila z državami, ki ne pripadajo Evropski uniji ali ki niso partnerske države TACIS, dovoli za vsak posamezni primer, kar je v interesu projekta v zvezi z izvedbenim načrtom za zaščitno zgradbo.

(9) Pogodbe za sprejetje tega sklepa ne predvidevajo drugih pooblastil kot tistih, ki so določena v členu 308 Pogodbe ES in členu 203 Pogodbe Euratom –

SKLENIL:

Člen 1

Skupnost prispeva 14,4 milijona EUR v Evropsko banko za obnovo in razvoj („EBOR“) za Sklad za zaščitno zgradbo černobilskega reaktorja v letu 2006.

Proračunski organi odobrijo sredstva v okviru omejitev iz finančne perspektive.

Člen 2

1. Komisija upravlja s prispevkom k Skladu za zaščitno zgradbo černobilskega reaktorja v skladu s finančno uredbo, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, ob upoštevanju zlasti načel dobrega in učinkovitega upravljanja.

Komisija posreduje vse ustrezne informacije Računskemu sodišču in od EBOR zahteva vse dodatne informacije, ki bi jih Računsko sodišče lahko potrebovalo glede vidikov delovanja Sklada za zaščitno zgradbo černobilskega reaktorja, ki se nanašajo na prispevek Skupnosti.

2. Komisija zagotovi, da pri dogovorih za naročila v zvezi z nepovratnimi sredstvi iz sredstev Sklada, ne pride do diskriminacije med državami članicami.

Člen 3

Prispevek Skupnosti je v skladu s členom II, oddelka 2.02 Pravil Sklada za zaščitno zgradbo černobilskega reaktorja predmet uradnega sporazuma o prispevkih med Komisijo in Evropsko banko za obnovo in razvoj.

Člen 4

Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu vsako leto poročilo o napredku glede izvajanja Sklada za zaščitno zgradbo černobilskega reaktorja.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

ZAKONODAJNI FINANČNI IZKAZ

1. NASLOV PREDLOGA

Predlog za Sklep Sveta o prvem obroku tretjega prispevka Skupnosti v Evropsko banko za obnovo in razvoj za Sklad za zaščitno zgradbo černobilskega reaktorja

2. OKVIR ABM/ABB

Zadevno(-a) področje(-a) in povezana(-e) dejavnost(-i):

Odnosi z vzhodno Evropo, Kavkazom in republikami srednje Azije (poglavje 19.06).

Prispevek Skupnosti v Evropsko banko za obnovo in razvoj za Sklad za zaščitno zgradbo černobilskega reaktorja.

3. PRORAČUNSKE VRSTICE

3.1. Proračunske vrstice, vključno z razdelki:

Ukrep bo financiran iz obstoječe proračunske vrstice 19 06 06 – prispevek Skupnosti v Evropsko banko za obnovo in razvoj za Sklad za zaščitno zgradbo černobilskega reaktorja.

3.2. Trajanje ukrepa in finančni vpliv:

Dodelitve bodo izvedene v letu 2006. Njihovo podaljšanje ni predvideno.

Preostali znesek obljube (34,7 milijona EUR), ki jo je treba plačati med leti 2007–2009, bo predmet novega sklepa.

3.3. Značilnosti proračuna:

Proračunska vrstica | Vrsta odhodkov | Novo | Prispevek EFTA | Prispevki držav prosilk | Razdelek v finančni perspektivi |

19.06.06 | Neobvezni | dif.[13] | NE | NE | NE | št. |

4. POVZETEK SREDSTEV

4.1. Finančna sredstva

4.1.1. Povzetek odobritev za prevzem obveznosti (OPO) in odobritev plačil (OP)

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Vrsta odhodkov | Oddelek | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Skupaj |

Odhodki iz poslovanja[14] |

Odobritve za prevzem obveznosti (OPO) | 8.1 | a | 14,400 | 14,400 |

Odobritve plačil (OP) | b | 14,400 | 14,400 |

Upravni odhodki, vključeni v referenčni znesek[15] |

Tehnična in upravna pomoč (NS) | 8.2.4 | c |

REFERENČNI ZNESEK SKUPAJ |

Odobritve za prevzem obveznosti | a+c | 14,400 | 14,400 |

Odobritve plačil | b+c | 14,400 | 14,400 |

Upravni odhodki, ki niso vključeni v referenčni znesek[16] |

Človeški viri in z njimi povezani odhodki (NS) | 8.2.5 | d | PM |

Upravni stroški, ki niso vključeni v referenčni znesek, razen stroškov za človeške vire in z njimi povezanih stroškov (NS) | 8.2.6 | e | 0,002 | 0,002 |

Ocenjeni stroški financiranja ukrepa skupaj

OPO, vključno s stroški za človeške vire, SKUPAJ | a+c+d+e | 14,402 | 14,402 |

OP, vključno s stroški za človeške vire, SKUPAJ | b+c+d+e | 14,402 | 14,402 |

Podrobnosti o sofinanciranju

Se ne uporablja.

4.1.2. Skladnost s finančnim programiranjem

( Predlog je skladen z obstoječim finančnim programiranjem.

( Predlog bo pomenil ponovno programiranje ustreznega razdelka v finančni perspektivi.

( Predlog lahko zahteva uporabo določb Medinstitucionalnega sporazuma[17] (tj. instrumenta prilagodljivosti ali spremembe finančne perspektive).

4.1.3. Finančni vpliv na prihodke

( Predlog nima finančnih posledic za prihodke.

( Predlog ima finančni vpliv – učinek na prihodke je naslednji:

4.2. Človeški viri FTE (vključno z uslužbenci ter začasnim in zunanjim osebjem) – glej podrobnosti v točki 8.2.1.

Letne potrebe | 2006 | 2007 | 2008 |

Število potrebnih človeških virov | 0,6 |

5. ZNAČILNOSTI IN CILJI

5.1. Potrebe, ki jih je treba kratkoročno ali dolgoročno pokriti

Mednarodna skupina strokovnjakov, vključno s strokovnjaki iz EU, ZDA in Ukrajine, je leta 1996 pripravila študijo o morebitnih rešitvah za preureditev černobilske četrte enote in njene trenutne zaščitne zgradbe v ekološko varno stanje. V poročilu študije je predlagan priporočeni potek ukrepanja, ki vključuje stabilizacijo in druge kratkoročne ukrepe ter pripravo za preureditev v ekološko varno lokacijo.

Delovna skupina za jedrsko varnost G7 je na začetku leta 1997 s predstavniki ukrajinske vlade dosegla sporazum o nadaljnjem razvoju priporočenega pristopa. Temu primerno je bil v tesnem sodelovanju s strokovnjaki EU, ZDA in Ukrajine dokončan multidisciplinarni program za upravljanje gradnje, imenovan izvedbeni načrt za zaščitno zgradbo (SIP). SIP je predvidel izvedbo popravil na zaščitni zgradbi, katerih cilj je fizično varna in ekološko stabilna zgradba. Za financiranje SIP je bil pod vodstvom Evropske banke za obnovo in razvoj (EBOR) ustanovljen Sklad za zaščitno zgradbo černobilskega reaktorja.

Skupni strošek projekta za Sklad za zaščitno zgradbo černobilskega reaktorja, ki ga je najprej ocenila skupina strokovnjakov, ki je razvila projekt, je znašal približno 768 milijonov USD za obdobje 1998–2005, vključno s podporo pri podeljevanju licenc. Na podlagi nove ocene stroškov, ki temelji na dejanskih konstrukcijskih delih in inženirskem delu, je EBOR navedla pregledane stroške v višini 1,091 milijona USD. Predlagani novi prispevek Skupnosti v višini 14,4 milijona EUR pomeni prvi obrok obljube Komisije v višini 49,1 milijona EUR, da se pokrije primanjkljaj v višini približno 250 milijonov EUR za dokončanje projekta[18].

SIP je financiran iz obstoječe proračunske vrstice 19 06 06 (prispevek Skupnosti v Evropsko banko za obnovo in razvoj za Sklad za zaščitno zgradbo černobilskega reaktorja). Trenutni prispevek pomeni dopolnilo k financiranju dodatnih stroškov za dokončanje projekta, ki jih je EBOR utemeljila za skupščino prispevajočih.

5.2. Dodana vrednost zaradi vključitve Skupnosti in skladnost predloga z drugimi finančnimi instrumenti ter možne sinergije

Sklad za zaščitno zgradbo černobilskega reaktorja zagotavlja pomembno orodje za pomoč Ukrajini pri reševanju resnega tveganja v zvezi z varnostjo za Ukrajino in Evropo. Temelj tega dela je preureditev poškodovane jedrske elektrarne v Černobilu v ekološko varno stanje. Ker je Skupnost daleč največji donator, je njena nadaljnja udeležba odločilna za uspeh projekta.

5.3. Cilji in pričakovani rezultati predloga ter z njimi povezani kazalniki v okviru ABM

Izvedbeni načrt za zaščitno zgradbo vključuje naslednje večje tehnične korake, ki jih je treba izvesti v obdobju do leta 2010/2011:

- stabilizacija trenutne zaščitne zgradbe do obsega, zahtevanega za poznejše korake;

- zaščita za namene zaščite pred sevanjem;

- povečanje jedrske varnosti za odpravljanje kritičnega tveganja pri upravljanju voda;

- gradnja nove varne zaščitne zgradbe;

- odstranitev nestabilnih zgornjih delov trenutne zaščitne zgradbe;

- analiza preostalih materialov, ki vsebujejo gorivo (FMC), in priprava strategije za odstranjevanje FMC.

Skupni stroški načrta so ocenjeni na 1,091 milijona USD, vključno z delom pri podeljevanju licenc. Vsebina SIP je bila podrobno pojasnjena skupini strokovnjakov za jedrsko varnost Phare/Tacis 27. maja 1997 in v nadaljevanju 20. decembra 2000. Posodobljeni podatki o pregledanih stroških in časovnem načrtu so bili predloženi skupini strokovnjakov za jedrsko varnost Phare/Tacis (PTEG) 28. aprila 2004. Podrobnosti o pregledanih stroških in časovnem načrtu so bili predloženi delovni skupini Sveta ‘Vzhodna Evropa’ (COEST) 20. septembra 2004.

Čeprav je Ukrajina ciljna prejemnica, so prednosti jedrske varnosti skupne in zagotavljajo dodatno varnost okolja za države članice Evropske unije.

5.4. Metoda izvedbe (okvirna)

( Skupno upravljanje z mednarodnimi organizacijami

Pripombe:

SIP se financira iz Sklada za zaščitno zgradbo černobilskega reaktorja, ki ga upravlja EBOR. Banka poroča donatorski skupščini, na kateri je prisotna Komisija. Skupščina odobri nepovratna sredstva za financiranje posebnih projektov.

6. SPREMLJANJE IN OCENJEVANJE

Skupščina prispevajočih spremlja in nadzoruje ukrepe, ki jih izvaja SIP. EBOR kot upraviteljica Sklada zagotovi donatorjem redno poročilo (najmanj dvakrat letno).

Komisija je v skladu s členom 3(2) Sklepa Sveta 98/381/ES predložila prvo poročilo o napredku glede izvajanja Sklada za zaščitno zgradbo černobilskega reaktorja oktobra 1999[19], drugo poročilo je bilo predloženo septembra 2001[20] in tretje julija 2004[21].

V členu 4 trenutnega sklepa se predvideva, da Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu vsako leto poročilo o napredku glede izvajanja Sklada za zaščitno zgradbo černobilskega reaktorja.

7. UKREPI PROTI GOLJUFIJAM

EBOR skupščini donatorjev, katere članica je Evropska komisija, redno poroča o napredku in finančnem stanju projekta. Revizija Računskega sodišča je možna, kakor je predvideno z izmenjavo dopisov z EBOR.

8. PODROBNOSTI O SREDSTVIH

8.1. Cilji predloga z vidika stroškov financiranja

Odobritve za prevzem obveznosti v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

(Navedba ciljev, ukrepov in realizacij) | 2006 | 2007 | 2008 | SKUPAJ |

2006 | 2007 | 2008 |

Uradniki ali začasno osebje[22] (19 01 01) | A*/AD | 0,25 |

B*, C*/AST | 0,25 0,10 |

SKUPAJ | 0,60 |

Dejanska sprostitev potrebnih upravnih virov bo odvisna od letnega sklepa Komisije o dodeljevanju sredstev ob upoštevanju števila osebja in dodatnih zneskov, ki jih odobri proračunski organ.

8.2.2. Opis nalog, ki izhajajo iz ukrepa

- Upravno spremljanje.

- Udeležba na zasedanjih.

- Priprava poročil.

8.2.3. Človeški viri – viri delovnih mest (obvezno)

( Delovna mesta, trenutno dodeljena upravljanju programa, ki se nadomesti ali podaljša.

8.2.4. Drugi upravni odhodki, vključeni v referenčni znesek (19 01 04/05 – Odhodki za upravno poslovodenje)

Se ne uporablja.

8.2.5. Stroški financiranja človeških virov in z njimi povezani stroški, ki niso vključeni v referenčni znesek

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Človeški viri – vrsta delovnih mest | 2006 | 2007 | 2008 |

Uradniki ali začasno osebje (19 01 01) | PM |

Osebje, financirano v skladu s členom 19 01 02 (pomožno osebje, napoteni nacionalni izvedenci, pogodbeno osebje itd.) | 0 |

Stroški za človeške vire in z njimi povezani stroški (ki NISO vključeni v referenčni znesek) skupaj | PM |

Potrebe po človeških virih se krijejo s sredstvi, dodeljenimi GD za upravljanje v okviru postopka letne dodelitve (glej 8.2.1).

8.2.6. Drugi upravni odhodki, ki niso vključeni v referenčni znesek

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

2006 | 2007 | 2008 | SKUPAJ |

19 01 02 11 01 – Službena potovanja | 0,002 | 0,002 |

19 01 02 11 02 – Zasedanja & konference |

19 01 02 11 03 – Odbori |

19 01 02 11 04 – Študije in posvetovanja |

19 01 02 11 05 – Informacijski sistemi |

2 Drugi odhodki za poslovodenje skupaj (19 01 02 11) | 0,002 | 0,002 |

3 Drugi odhodki upravne narave |

Upravni odhodki, razen stroškov za človeške vire in z njimi povezanih stroškov (ki NISO vključeni v referenčni znesek), skupaj | 0,002 | 0,002 |

[1] UL L 171, 17.6.1998, str. 31.

[2] COM(1999) 470 z dne 12. oktobra 1999.

[3] COM(2001) 251 z dne 29. maja 2001.

[4] COM(2004) 481 z dne 14. julija 2004.

[5] Uredba Sveta 99/2000, člen 2(5)(c).

[6] Znesek, ki ga je predložila skupščina prispevajočih CSF 22. junija 2004. EBOR je navedla, da je bil primanjkljaj po takratnem deviznem tečaju (1 EUR = 1,23 USD) enakovreden 245 milijonom EUR.

[7] UL C

[8] UL C

[9] UL L 171, 17.6.1998, str. 31.

[10] UL L 308, 27.11.2001, str. 25.

[11] UL L 12, 18.1.2000, str. 1.

[12] COM(2000) 493 konč.

[13] Diferencirana sredstva.

[14] Odhodki, ki ne spadajo v poglavje 19 01 zadevnega naslova 19.

[15] Odhodki v okviru člena 19 01 04 naslova 19.

[16] Odhodki v okviru poglavja 19 01, razen odhodkov iz člena 19 01 04 ali 19 01 05.

[17] Glej točki 19 in 24 Medinstitucionalnega sporazuma.

[18] Ta znesek bo treba verjetno ponovno pregledati, če bo med ocenjenim stroškom in najnižjo ceno za gradnjo nove varne zaščitne zgradbe obstajala bistvena razlika, ki je rezerva za nepredvidljive dogodke ne zajema.

[19] COM(1999) 470 z dne 12. oktobra 1999.

[20] COM(2001) 251 z dne 29. maja 2001.

[21] COM(2004) 481 konč. z dne 14. julija 2004.

[22] Stroškov zanje referenčni znesek NE krije.