Zaradi emisij fluoriranih toplogrednih plinov (v nadaljnjem besedilu: F-plini) se podnebje segreva. Preprečevanje teh emisij pomembno prispeva k doseganju podnebnih ciljev EU iz evropskega zelenega dogovora ter izpolnjevanju zavez iz Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah in Montrealskega protokola o substancah, ki škodljivo delujejo na ozonski plašč, ki urejata F-pline. Stroškovno učinkoviti ukrepi v zvezi z F-plini na ravni EU bodo države članice podprli pri doseganju njihovih nacionalnih ciljev glede toplogrednih plinov v skladu z uredbo o porazdelitvi prizadevanj.

Uredba (EU) št. 517/2014 o fluoriranih toplogrednih plinih je glavni instrument EU za preprečevanje emisij F-plinov in zagotavljanje skladnosti z Montrealskim protokolom. F-plini so umetne kemikalije, ki se uporabljajo za številne namene, npr. kot hladilna sredstva v hladilni opremi in klimatskih napravah, vključno s toplotnimi črpalkami, v kemični proizvodnji, kot potisni plini v pršilih za astmo ali izolacijski materiali v opremi za prenos električne energije ali penah v stavbah. Emisije nastajajo, ko se plini proizvajajo, uporabljajo v izdelkih ali opremi ali ko se ti izdelki in oprema odstranjujejo.

V oceni je bilo ugotovljeno, da uredba o F-plinih zagotavlja znatno zmanjšanje emisij in da je razmeroma učinkovita. Vendar mora biti Uredba ob upoštevanju okrepljenih podnebnih ciljev EU do leta 2030 in cilja doseči podnebno nevtralnost do leta 2050 ambicioznejša. Sedanja pravila poleg tega dolgoročno ne morejo zagotoviti skladnosti z Montrealskim protokolom. Prisotnih je tudi nekaj izzivov pri izvajanju, vključno s potrebo po zaustavitvi nezakonitih dejavnosti, ter vrzeli in neučinkovitosti pri spremljanju. Pregled ponuja tudi priložnost za izboljšanje jasnosti Uredbe in njene skladnosti z drugimi politikami.

Komisija bo na podlagi te ocene učinka predlagala spremembo Uredbe. Oblikovane so bile tri možnosti, v okviru katerih se opredeljena vprašanja obravnavajo v različnem obsegu. Možnost 1 zajema ukrepe, ki zagotavljajo skladnost z Montrealskim protokolom, njen cilj pa je prihraniti dodatne emisije in doseči izboljšave, kar je mogoče zagotoviti s precej nizkimi stroški in ravnmi prizadevanja. Možnost 2 poleg tega vključuje ukrepe za dodatno zmanjšanje emisij ter zagotovitev celovitejšega spremljanja in nadzora ob zmernih stroških. Možnost 3 vključuje vse ukrepe, ki se štejejo za koristne in tehnično izvedljive, tudi tiste, ki lahko pomenijo visoke stroške ali ravni prizadevanj.

Možnost 2 je prednostna kombinacija ukrepov. Sveženj ukrepov v okviru možnosti 1 se zdi v sedanjem političnem kontekstu nezadosten, saj kljub odpravi količinsko znatnih izvzetij iz sistema kvot v primerjavi z izhodiščno vrednostjo ne zagotavlja večjega prihranka emisij do leta 2050, sveženj ukrepov v okviru možnosti 3 pa se zdi predrag glede na koristi, ki bi jih prinesel, saj bi zelo močno obremenil nekaj podsektorjev, hkrati pa v primerjavi z možnostjo 2 zagotovil le malo dodatnih prihrankov emisij.

V primerjavi s sedanjim stanjem bo možnost 2 dodatno omejila višino kvot, ki so na voljo za dajanje fluoriranih ogljikovodikov na trg vsako leto do leta 2050, proizvajalci in uvozniki v EU pa bodo morali začeti plačevati za svoje pravice do kvot. Prepovedi uporabe F-plinov bodo začele veljati tudi za več vrst nove opreme (npr. klimatske naprave in stikalne mehanizme), obseg ukrepov za preprečevanje emisij pa bo razširjen. Možnost 2 bo zagotovila uskladitev Uredbe z Montrealskim protokolom z odpravo nekaterih izvzetij, uvedbo ločenega postopnega zmanjševanja proizvodnje fluoriranih ogljikovodikov in prenehanjem trgovanja z državami, ki niso pogodbenice Protokola, od leta 2028. Poleg tega bodo glede carinskih postopkov in gospodarskih subjektov uvedene tudi posebne zahteve za preprečevanje nezakonitih dejavnosti, osebje za servisiranje opreme pa bo bolje usposobljeno na področju alternativnih tehnologij. Dejavnosti spremljanja in poročanja podjetij bodo celovitejše in ustreznejše glede na svoj namen.

Možnost 2 bo zagotovila, da bo prihranek emisij do leta 2030 za 40 Mt CO2e, do leta 2050 pa za 310 Mt CO2e večji od prihranka, ki bi se zagotovil s sedanjo uredbo (tj. 430 oziroma 1 990 Mt CO2e). Čeprav se bodo cene fluoriranih ogljikovodikov za nekatere uporabnike opreme zaradi strožjih omejitev kvot zvišale, bo možnost 2 zaradi prihrankov energije dolgoročno tem uporabnikom na splošno zagotovila prihranke pri stroških. Upravni stroški za industrijo, države članice in Komisijo se bodo zmerno povečali, zlasti stroški izvajanja ukrepov za uskladitev z mednarodnimi pravili in doseganje boljšega nadzora.

Komisija je v odziv na krizo na področju zemeljskega plina, ki je posledica nedavnih geopolitičnih dogodkov, predlagala pospešitev uvajanja toplotnih črpalk. Izboljšanje energijske učinkovitosti toplotnih črpalk in omejitev njihovih neposrednih emisij F-plinov sta sicer pomembna, vendar sistem kvot v okviru možnosti 2 zagotavlja zadostno rezervo za njihovo večjo uporabo tudi v primeru nekoliko počasnejšega prehoda z malih toplotnih črpalk na podnebju prijazne alternative.

Tako se zdi, da je postopno zmanjševanje skladno s cilji glede energije iz obnovljivih virov, tudi če se upoštevata bistveno večja uporaba toplotnih črpalk, ki je potrebna zaradi trenutne energetske krize na področju zemeljskega plina, in posledično nekoliko počasnejši prehod z malih toplotnih črpalk na podnebju prijazne alternative.

Opravljena so bila obsežna posvetovanja z deležniki. Ti se strinjajo, da je treba Uredbo pregledati zdaj in da bi moral pregled temeljiti na obstoječih ukrepih. Industrija, države članice in nevladne organizacije na splošno podpirajo ukrepe, s katerimi se obravnavajo izzivi pri izvajanju in skladnost z Montrealskim protokolom. Kar zadeva raven ambicioznosti postopnega zmanjševanja in prepovedi fluoriranih ogljikovodikov, zlasti v zvezi z uporabo F-plinov v toplotnih črpalkah, nekateri industrijski deležniki menijo, da je sedanja uredba dovolj ambiciozna, inovatorji in proizvajalci podnebju prijaznih tehnologij pa se zavzemajo za močnejše politične spodbude za trženje svojih rešitev. Za to se zavzemajo tudi nevladne organizacije in številni pristojni organi. To je bilo upoštevano v treh preučenih možnostih.