POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

O ZUNANJI DEJAVNOSTI EIB LETA 2012 S PRORAČUNSKIM JAMSTVOM EU

1. UVOD

Sklep št. 1080/2011/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o odobritvi jamstva EU Evropski investicijski banki za izgube pri posojilih in jamstvih za posojila za projekte zunaj Unije[1] (v nadaljnjem besedilu: sklep ali v nadaljnjem besedilu: jamstvo EU) od Komisije zahteva, da letno poroča o financiranju EIB, ki se izvaja na podlagi jamstva EU, in sicer na podlagi letnih poročil, ki jih zagotovi EIB.

To poročilo vsebuje tudi povzetek poslov na lastno tveganje, ki jih je EIB izvedla leta 2012 v regijah, vključenih v ta sklep. Po prvem celem letu izvajanja novega okvira EIB za merjenje rezultatov (REsults Measurement – REM) to poročilo vsebuje podrobnejše informacije o pričakovanih rezultatih na podlagi financiranja EIB, odobrenega leta 2012. Posli EIB v afriških, karibskih in pacifiških državah (AKP) ter čezmorskih državah in ozemljih (ČDO) so zajeti v ločenem letnem poročilu.

Podrobnejše informacije in statistične razpredelnice o zgoraj navedenih dejavnostih, med drugim na projektni, sektorski, državni in regionalni ravni, so navedene v priloženem delovnem dokumentu služb Komisije (v nadaljnjem besedilu: DDS)[2]. Dejanski rezultati na podlagi študije primerov poslov, ki se izvajajo ali so zaključeni, so predstavljeni v DDS.

Opozoriti je treba, da je Komisija 23. maja 2013 sprejela zakonodajni predlog novega sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o odobritvi jamstva EU za financiranja EIB zunaj EU v okviru naslednjega večletnega finančnega okvira (MFF), kateremu je priložena ocena učinka[3].

2. NAJPOMEMBNEJŠI REZULTATI

Sklep določa skupno zgornjo mejo za splošni mandat pri 27 484 milijonih EUR in dodatnih 2 000 milijonov v okviru mandata za podnebne spremembe.

Še naprej so se beležili slabi gospodarski rezultati v euroobmočju in drugih naprednih gospodarstvih ter leta 2012 prispevali k nadaljnji upočasnitvi rasti svetovne proizvodnje. Med regijami, ki jih zajema sklep, so bile predpristopne države med najbolj prizadetimi zaradi tesne povezave z euroobmočjem, kar je privedlo do znižanja stopenj rasti v Turčiji z 8,5 % na 3 % in v drugih predpristopnih državah z 1,3 % leta 2011 na –0,2 % leta 2012. Tudi države vzhodnega sosedstva so utrpele škodo zaradi svojih tesnih trgovinskih odnosov z euroobmočjem, hkrati pa je še vedno trajajoča negotovost, povezana s politično in gospodarsko tranzicijo po arabski pomladi, še naprej negativno vplivala na gospodarsko uspešnost držav južnega Sredozemlja. V Aziji in Latinski Ameriki se je zmanjšala rast predvsem zaradi upočasnitve rasti v Braziliji, na Kitajskem in v Indiji. Tudi vpliv na Južno Afriko je bil negativen in rast se je zmanjšala s 3,5 % leta 2011 na 2,3 % leta 2012.

Kljub težavnemu poslovnemu okolju je EIB leta 2012 ohranila podpisane posle v regijah, ki jih zajema sklep, na isti ravni kot leta 2011, to je pri 6,5 milijarde EUR. Financiranje v okviru jamstva EU se je povečalo za okoli 900 milijonov EUR, in sicer na 4,0 milijarde EUR, medtem ko se je financiranje EIB na lastno tveganje zmanjšalo za okoli 900 milijonov EUR, in sicer na 2,5 milijarde EUR.

Januarja 2012 je EIB vzpostavila okvir REM, ki krepi merjenje rezultatov banke in poročanje o njih ter učinek njenih poslov, kot se to zahteva v sklepu. Razvit je bil obsežen sklop objektivno merljivih kazalnikov, ki jih je mogoče spremljati in bodo vodilo za oceno med trajanjem projektov. Pričakovani rezultati vseh poslov EIB, odobrenih leta 2012, so povzeti v DDS. Celotno poročilo EIB o rezultatih poslov EIB zunaj EU je bilo objavljeno na njeni spletni strani[4].

V revidiranem sklepu je bila poudarjena tudi tesnejša povezava med zunanjo dejavnostjo EIB ter zunanjimi politikami, programi in instrumenti EU. Tekom leta 2012 je EIB še naprej tesno sodelovala s Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD), da bi okrepila doslednost in usklajenost dejavnosti EIB z zunanjimi politikami EU. V zvezi s tem je bilo izvedenih več novih pravnih zahtev iz sklepa, vključno z regionalnimi tehničnimi operativnimi smernicami, ki sta jih sprejeli Komisija in EIB novembra 2012[5], ter strategijo EIB o podnebnih spremembah[6] v državah, vključenih v zunanji mandat, ki je bila predložena Svetu in Parlamentu konec leta.

3. POSLI FINANCIRANJA

3.1. Pregled obsega financiranja EIB v regijah, ki jih zajema sklep

V naslednji razpredelnici je pregled obsega financiranja EIB v letu 2012 v regijah iz sklepa.

Razpredelnica 1: Posli financiranja EIB, podpisani leta 2012 , v regijah, ki jih zajema sklep

Države poslov || Posli v okviru mandata || Posli EIB na lastno tveganje || Skupaj

(v milijonih EUR) || Skupno jamstvo || Kritje političnega tveganja || Skupaj

Predpristopne države || 821 || 0 || 821 || 2 285 || 3106

Sredozemske države || 1 466 || 189 || 1655 || 11 || 1 665

Vzhodne sosede, Rusija || 534 || 400 || 934 || 0 || 934

Azija in Latinska Amerika || 350 || 100 || 450 || 250 || 700

Južna Afrika || 0 || 100 || 100 || 0 || 100

Skupaj || 3 171 || 789 || 3960 || 2546 || 6 506

Po visoki ravni posojanja na lastno tveganje leta 2011 so se relativni deleži dejavnosti v okviru jamstva EU in na lastno tveganje EIB ponovno uravnotežili v korist tistih v okviru jamstva, ki so se povečali za 30 % in dosegli 3,96 milijarde EUR ali 61 % celotnega financiranja leta 2012 v regijah, ki jih zajema ta sklep. Večina (89,8 %) poslov, ki jih financira EIB na lastno tveganje, je bilo podpisanih v predpristopnem obdobju.

Leta 2012 je bilo 80,1 % posojil, podpisanih v okviru jamstva EU, kritih s skupnim jamstvom, ki se uporablja za državne in poddržavne posle, 19,9 % posojil je prejelo kritje političnega tveganja za posle v zasebnem sektorju, vsa druga tveganja pa je prevzela EIB.

Diagram 1: Letni razvoj obsega posojanja EIB v regijah, ki jih zajema sklep.

Konec leta 2012 je skupni znesek, ki je bil podpisan na podlagi sklepa (zmanjšan za odpovedi) znašal 23,1 milijarde EUR oziroma 79 % celotne zgornje meje v okviru sklepa. Skupni znesek 6,3 milijarde EUR je bil na voljo za nove posle EIB v okviru jamstva. Od EIB se pričakuje, da bo nekatere regionalne zgornje meje dosegla do konca leta 2013, medtem ko bo pri drugih morda še ostalo nekaj manevrskega prostora. Sklep predvideva možnost prerazporejanja med regionalnimi zgornjimi mejami, ki znaša do 10 %.

Razpredelnica 2: Vsi podpisani posli in izplačila EIB na podlagi sklepa (2007–2012)

V milijonih EUR || Zgornja meja || Neto podpisani posli || Neto podpisani posli kot % zgornje meje || Izplačila || Neto izplačila kot % neto podpisanih poslov

Predpristopne države || 9 048 || 8 446 || 93 % || 4 923 || 59 %

Sredozemlje || 9 700 || 7 861 || 81 % || 3 263 || 42 %

Vzhodne sosede, Rusija || 3 848 || 2 642 || 69 % || 551 || 21 %

Azija in Latinska Amerika || 3 952 || 2 871 || 73 % || 1 825 || 64 %

Južna Afrika || 936 || 691 || 74 % || 520 || 75 %

Skupaj na podlagi splošnega mandata || 27 484 || 22 511 || 82 % || 11 082 || 49 %

Mandat za podnebne spremembe (2011–2013) || 2 000 || 650 || 33 % || 150 || 20 %

Mandat skupaj || 29 484 || 23 161 || 79 % || 11 232 || 48 %

Kar zadeva izplačila, ki so jasen pokazatelj napredka pri izvajanju projektov, je bilo konec leta 2012 izplačanih 48 % neto zneskov, podpisanih v okviru sklepa (11,2 milijarde EUR). Ta raven ustreza povprečju običajnega časovnega zamika med podpisom finančne pogodbe in izplačilom. Južna Afrika je relativno črpala največ, in sicer 75 % neto podpisanih zneskov, sledili so ji Azija in Latinska Amerika (64 %) ter predpristopne države (59 %). Leta 2012 so se izplačila v Sredozemlju povečala na rekordno raven v višini 1,5 milijarde EUR, od tega približno 1,2 milijarde EUR v okviru sedanjega sklepa. Kumulativna izplačila pa so ostala pod povprečjem, in sicer pri 42 % neto podpisanih poslov v Sredozemlju. V vzhodnem sosedstvu počasnejše povečevanje izplačil odraža prvotne zamude pri izvajanju projektov in administrativne zamude v državah prejemnicah. V vzhodnem sosedstvu in Rusiji so izplačila ostala pri 21 % neto podpisanih poslov.

Razpredelnica 3: Letna podpisana posojila v okviru sedanjega sklepa (2007–2013)

V milijonih EUR || 2007 (*) || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 || 2012 || Bruto skupaj || Ukinitve || Neto skupaj

Predpristopne države || 389 || 2 009 || 2 859 || 1 535 || 874 || 821 || 8 486 || 40 || 8 446

Sredozemlje || 1 205 || 1 195 || 1 510 || 2 009 || 926 || 1 305 || 8 150 || 288 || 7 861

Vzhodne sosede, Rusija || 0 || 170 || 233 || 631 || 675 || 934 || 2 642 || 0 || 2 642

Azija in Latinska Amerika || 305 || 469 || 1 088 || 643 || 310 || 300 || 3 115 || 244 || 2 871

Južna Afrika || 0 || 203 || 280 || 50 || 115 || 100 || 748 || 56 || 691

Skupaj na podlagi splošnega mandata || 1 899 || 4 045 || 5 969 || 4 867 || 2 900 || 3 460 || 23 140 || 629 || 22 511

Mandat za podnebne spremembe (2011–2013) || || || || || 150 || 500 || 650 || -- || 650

Predpristopne države || || || || || 150 || - || 150 || -- || 150

Sredozemlje || || || || || || 350 || 350 || -- || 350

Vzhodne sosede, Rusija || || || || || || -- || -- || -- || --

Azija in Latinska Amerika || || || || || || 150 || 150 || -- || 150

Južna Afrika || || || || || || -- || -- || -- || --

Mandat skupaj || 1 899 || 4 045 || 5 969 || 4 867 || 3 050 || 3 960 || 23 790 || -- || 23 161

(*) Do 31. julija 2007 so se posojila izvajala tudi v okviru prejšnjega sklepa 2000–2007.

Kar zadeva število projektov, je bilo leta 2012 v okviru sklepa financiranih 39 projektov v primerjavi z letom 2011, ko je bilo financiranih 29 projektov.

Kot je prikazano v razpredelnici 1, so bile predpristopne države leta 2012 še naprej glavne upravičenke do financiranja EIB zunaj EU, in sicer so podpisani posli znašali 3,1 milijarde EUR, kar predstavlja 48 % skupnega financiranja v zadevnih regijah. EIB je prednostno obravnavala kreditne linije za MSP (55 % podpisanih poslov) in vseevropske infrastrukturne projekte. Posojila v okviru jamstva so se zmanjšala na 0,8 milijarde EUR, medtem ko so posojila v okviru predpristopne pomoči na lastno tveganje še naprej znašala 2,3 milijarde EUR kot v prejšnjem letu.

Kljub še trajajoči nestabilnosti po arabski pomladi in prekinitvi dejavnosti v Siriji, se je financiranje EIB v sredozemskih državah leta 2012 spet povečalo na 1,7 milijarde EUR podpisanih poslov, kar predstavlja 73-odstotno povečanje glede na prejšnje leto. Tako kot v prejšnjih letih sta bila največja upravičenca do financiranja EIB v Sredozemlju energetski in prometni sektor. EIB je poleg tega okrepila tudi posojila zasebnemu sektorju, in sicer je leta 2012 zagotovila okoli 660 milijonov EUR[7], kar pomeni povečanje za več kot 300 milijonov EUR v primerjavi z letom 2011 in najvišjo raven od leta 2007 naprej. S 350 milijoni EUR podpisanih poslov v okviru mandata za podnebne spremembe in znatnim razvojem projektov med letom je bila regija tudi glavna upravičenka do dodatnih finančnih sredstev v okviru mandata, sproščenih oktobra 2011 za podnebne ukrepe.

Dejavnost financiranja v vzhodnem sosedstvu in Rusiji se je leta 2012 povečala na novo rekordno raven 934 milijonov EUR, in sicer s 776 milijonov EUR leta 2011. Kreditne linije za mala in srednje velika podjetja so predstavljale približno 50 % podpisanih poslov, kar odraža potrebo po podpiranju podjetništva in bolj vključujoče rasti v regiji. Energetski in prometni sektor sta bila tudi velika upravičenca financiranja EIB v podporo strateškim infrastrukturnim projektom.

V Aziji in Latinski Ameriki se je znesek vseh posojil zmanjšal na 700 milijonov EUR (v primerjavi z 1,17 milijarde EUR leta 2011) zaradi preložitve dveh velikih poslov. Posojila so bila še naprej osredotočena na podnebne ukrepe, ki so letno predstavljali 86 % podpisanih poslov (100 % v Aziji in 67 % v Latinski Ameriki). V Južni Afriki sta bili leta 2012 podpisani dve novi posojili v podporo energiji iz obnovljivih virov in mestni infrastrukturi v višini 100 milijonov EUR, kar pomeni zmanjšanje v primerjavi s 165 milijoni EUR v letu 2011.

Razpredelnica 4: Razčlenitev poslov, podpisanih v letu 2012 v okviru jamstva EU, po sektorjih (v milijonih EUR).

Regija || Skupaj || Energija || Promet || Industrija in storitve || Vodovod in kanalizacija || Kreditne linije za MSP || Mestna/kombinirana infra- struktura || Telekomunikacije

Predpristopne države || 821 || || || 217 || 26 % || 175 || 21 % || 254 || 31 % || 175 || 21 % || || || ||

Sredozemske države || 1 655 || 387 || 23 % || 615 || 37 % || 218 || 13 % || 70 || 4 % || 165 || 10 % || 201 || 12 % || ||

Vzhodne sosede, Rusija || 934 || 217 || 23 % || 211 || 23 % || || || 7 || 1 % || 500 || 54 % || || || ||

Azija in Latinska Amerika || 450 || 75 || 17 % || 200 || 44 % || || || || || 75 || 17 % || || || 100 || 22 %

Južna Afrika || 100 || 50 || 50 % || || || || || || || || || 50 || 50 % || ||

Skupaj || 3 960 || 729 || 18 % || 1 243 || 31 % || 393 || 10 % || 330 || 8 % || 915 || 23 % || 251 || 6 % || 100 || 4%

3.2. Prispevek k ciljem politike EU

Sklep predvideva tri horizontalne cilje na visoki ravni za vse regije, zajete v proračunsko jamstvo EU:

(i) blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje;

(ii) razvoj socialne in gospodarske infrastrukture;

(iii) razvoj lokalnega zasebnega sektorja, zlasti pomoči MSP.

Dodatni temeljni cilji vključujejo prispevek k splošnim načelom za zunanje delovanje, kakor je navedeno v členu 21 PEU, in regionalno povezovanje med partnerskimi državami, vključno z gospodarskim povezovanjem med predpristopnimi državami, sosednjimi državami in Unijo.

Cilj tehničnih regionalnih operativnih smernic je zagotavljanje, da je financiranje EIB v sklopu jamstva EU v skladu z ustreznimi zunanjimi politikami EU, programi in instrumenti v različnih regijah, vključenih v sklep, in jih dopolnjuje.

Zgoraj navedeni horizontalni cilji na visoki ravni služijo kot osnova za poročanje o novih poslih od leta 2012 naprej.

EIB je v obdobju, zajetem v tem sklepu, še naprej krepila posojila za podnebne ukrepe. Dodatna finančna sredstva v okviru mandata za podnebne spremembe v višini 2 milijard EUR so pomagala povečati število držav v razvoju – poleg tržnih gospodarstev v vzponu –, v katerih se vlaga v podnebne ukrepe. Do konca leta 2012 je bila uporabljena tretjina finančnih sredstev, ki znašajo 2 milijardi EUR (sproščena oktobra 2011), v vseh regijah je bil zgrajen znaten plinovod z dobrimi možnostmi za polno izrabo pred iztekom mandata.

Kumulativna podpora EIB projektom v zvezi s podnebnimi ukrepi od leta 2007 naprej znaša v regijah, ki jih zajema sklep, 8,5 milijarde EUR. Velika večina (86 %) posojil za podnebne ukrepe je povezanih z naložbami v energijo iz obnovljivih virov, energetsko učinkovitost in trajnostni promet. Vendar s priznavanjem, da so regije, ki jih zajema sklep, še posebej izpostavljene sedanji spremenljivosti podnebja in prihodnjim podnebnim spremembam, EIB krepi vključevanje odpornosti na podnebne spremembe v projekte. To vključuje podpiranje tehnične pomoči in ustreznih ukrepov za načrtovanje ter posebnih naložb za prilagajanje na podnebne spremembe, kot so ukrepi za nadzor poplav in obrambo.

Leta 2012 so sklenjeni posli v zvezi s podnebnimi ukrepi znašali 1,6 milijarde EUR, kar predstavlja 24 % skupnega financiranja EIB v regijah, ki jih zajema sklep (29 % sklenjenih poslov v okviru jamstva EU, in sicer kar zadeva finančna sredstva v okviru splošnega mandata ali mandata za podnebne spremembe). Ta delež je v skladu z globalnim ciljem EIB, ki znaša 25 % skupnega posojanja (povečanje z 20 % leta 2010), in relativno več kot leta 2010, ko je približno enak obseg sklenjenih poslov za podnebne ukrepe v višini 1,6 milijarde EUR predstavljal 21 % skupnega financiranja v regijah, ki jih zajema sklep (15 % sklenjenih poslov v okviru jamstva EU).

Razpredelnica 5: Sklenjeni posli posojanja za podnebne ukrepe v letu 2012 v regijah, ki jih zajema ta sklep

V milijonih EUR || Podnebni ukrepi v okviru || || Skupaj podnebni ukrepi || kot % vseh sklenjenih poslov

Splošni mandat || Mandat za podnebne spremembe || EIB na lastno tveganje

Predpristopne države || 85 || || 157 || 242 || 8 %

Sredozemlje || 113 || 350 || 11 || 474 || 28 %

Vzhodno sosedstvo || 195 || || || 195 || 21 %

Azija || || 150 || 250 || 400 || 100 %

Latinska Amerika || 200 || || || 200 || 67 %

Južna Afrika || 50 || || || 50 || 50 %

Skupaj v regijah, ki jih zajema sklep || 643 || 500 || 417 || 1 560 || 24 %

kot % vseh podpisanih poslov || 29 % || 16 % || ||

V sedanjem gospodarskem okolju je posojanje MSP postalo pomembna kratkoročna prednostna naloga banke za podporo gospodarskemu razvoju v predpristopnih državah, kar je dejansko zmanjšalo delež okoljskih projektov.

Vendar je bilo leta 2012 opravljeno znatno kvalitativno delo v smislu krepitve odnosov z lokalnimi posredniki, kar se bo od leta 2013 naprej preneslo na posle v zvezi s podnebnimi spremembami (npr. manjši projekti v zvezi z vodo in odpadki). Poleg tega naj bi se leta 2013 izvedlo financiranje pogozdovanja in železniških projektov z zelo pozitivnim vplivom na podnebjem. Tako naj bi se stopnja prevzetih obveznosti glede financiranja ukrepov za obvladovanje podnebnih sprememb v predpristopnih regijah močno povečala.

V skladu z zahtevami sklepa je EIB v posvetovanju s Komisijo razvila strategijo o podnebnih spremembah v državah, vključenih v zunanji mandat, ki je bila predložena Evropskemu svetu in Parlamentu 19. decembra 2012. Strategija opisuje pristop EIB glede podpore podnebnim ukrepom v kvantitativnem in kvalitativnem smislu ter predstavlja različne kratkoročne in dolgoročne ukrepe, da bi se dodatno okrepilo delo banke na področju podnebja.

V letih 2007–2012 je EIB zagotovila več kot 23,2 milijarde EUR za financiranje socialne in gospodarske infrastrukture, vključno s prometom, energijo, okoljsko infrastrukturo ter informacijsko in komunikacijsko tehnologijo. Podpora EIB za socialno in gospodarsko infrastrukturo je v letu 2012 predstavljala 51 % vseh dejavnosti EIB v regijah iz sklepa (73 % poslov v okviru jamstva).

Tudi podpora zasebnemu sektorju je v letu 2012 znašala 51 % vseh dejavnosti EIB v regijah iz sklepa (37 % poslov v okviru jamstva). Razvoj zasebnega sektorja je potreben za vključujočo in trajnostno rast, ki je pogoj za zmanjševanje revščine. Podpora EIB razvoju lokalnega zasebnega sektorja je sestavljena predvsem iz posojil prek posredniških bank malim in srednjim podjetjem ter podjetjem s srednje veliko tržno kapitalizacijo[8] ter neposrednih posojil večjim zasebnim podjetjem.

Leta 2012 je posojanje malim in srednjim podjetjem ter podjetjem s srednje veliko tržno kapitalizacijo prek posrednikov v regijah, ki jih zajema sklep, doseglo 2,1 milijarde EUR, kar je več kot dvakratni obseg podpisanih poslov v prejšnjem letu, in sicer predvsem zaradi večjega števila podpisanih poslov v predpristopnih državah in vzhodnem sosedstvu/Rusiji. To je leta 2012 v regijah, ki jih zajema sklep, predstavljalo 66 % dejavnosti EIB v zasebnem sektorju (56 % poslov v okviru jamstva). 64 % poslov je bilo podpisanih v okviru predpristopne pomoči brez jamstva EU. Dodelitev sredstev v okviru kreditnih linij je leta 2012 znašala 1,7 milijarde EUR in je prispevala k skoraj 4 800 investicijskim projektom MSP in podjetij s srednje veliko tržno kapitalizacijo s skupnimi investicijskimi stroški 3,6 milijarde EUR. Več podrobnosti o dejavnostih finančnih posrednikov v podporo MSP je navedenih v DDS.

EIB podpira tudi razvoj lokalnega zasebnega sektorja prek neposrednih posojil večjim zasebnim podjetjem predvsem v industrijskem sektorju in sektorju storitev. Te investicije pogosto sprožijo zaposlovanje in investicijske učinke tudi pri lokalnih dobaviteljih. Leta 2012 so bila neposredna posojila lokalnemu zasebnemu sektorju osredotočena na predpristopne države in Sredozemlje.

3.3. V skladu s členom 12 sklepa in politiko EIB do pomanjkljivo reguliranih, nepreglednih in nekooperativnih jurisdikcij, sprejeto leta 2010, niso bili izvedeni nobeni čezmejni posli financiranja EIB v okviru jamstva EU s partnerji s sedežem v jurisdikcijah, ki ne upoštevajo predpisov.

3.4. Učinek in dodana vrednost poslov EIB

· Da bi nadalje okrepila svoje ocenjevanje, merjenje in poročanje o rezultatih in učinkih svojih poslov zunaj EU in v skladu z zahtevami sklepa, je EIB uvedla nov okvir za nadomestitev sedanjega okvira za ocenjevanje gospodarskega in socialnega učinka. Okvir REM, ki je bil uveden leta 2012 kot pilotni projekt, izboljšuje predhodno oceno pričakovanih rezultatov projektov in krepi sposobnost EIB, da spremlja dejanske dosežene rezultate in o njih poroča. V zvezi s tem EIB v okviru postopka skrbnega pregleda sistematsko upošteva gospodarsko, finančno, okoljsko in socialno trajnost pri načrtovanju in spremljanju projektov, ki jih financira. V skladu z nekdanjimi okviri so projekti razvrščeni v REM v skladu s tremi „stebri“:

· V stebru 1 se ocenjuje pričakovani prispevek k ciljem posojanja.

· V stebru 2 se merijo pričakovani rezultati, kakovost in utemeljenost projektov.

· V stebru 3 se meri pričakovana finančna in nefinančna dodatnost prispevka EIB.

Naslednji deli se osredotočajo na posle, ki so bili odobreni v letu 2012, v nasprotju preostalim poročilom, ki preučujejo podpisane posle. Zgled lista REM je na voljo v DDS. Pričakovani rezultati so bili ocenjeni med skrbnim pregledom. Ko se odobreni projekti začnejo zaključevati, se zberejo dejanski doseženi rezultati in se o njih poroča. Ker bo trajalo več let, da se v okviru novega okvira REM z odobrenimi posli dosežejo dejanski rezultati, letošnje letno poročilo REM uporablja osem študij primerov za poročanje o dejanskih rezultatih, doseženih s projekti, ki se izvajajo ali so zaključeni. Od leta 2013 naprej bo poročilo temeljilo na podpisanih in ne odobrenih poslih, da bi bilo bolje usklajeno z drugimi obveznostmi banke glede poročanja.

Celotno poročilo REM, ki zajema vse posle EIB zunaj EU, vključno s tistimi na podlagi mandata iz Cotonouja za regijo AKP, kot tudi študije primerov so na voljo na spletni strani EIB.

Diagram 2 prikazuje porazdelitev ocen odobrenih projektov leta 2012 v regijah, vključenih v sklep, po stebrih REM.

Opomba: Ocene iz tretjega stebra za dodatnost se nekoliko razlikujejo: 4-visoka, 3-znatna, 2-srednja, 1-nizka

Podrobnejše informacije o okviru REM je mogoče najti v DDS.

4. SODELOVANJE S KOMISIJO

Seznam obstoječih okvirov, znotraj katerih sta sodelovali EIB in Komisija leta 2012, da bi okrepili skladnost skupne podpore EU v regijah, ki jih zajema sklep, je vključen v DDS skupaj z zbirno razpredelnico o obsegih financiranja, ki jih je podpisala EIB v okviru upravljanja s proračunskimi sredstvi EU. Nekatere glavne dejavnosti, usklajene med obema institucijama v letu 2012, so opisane v nadaljevanju.

Regionalne tehnične operativne smernice, pripravljene v tesnem sodelovanju med Komisijo in EIB, sta instituciji sprejeli novembra 2012[9]. Strategijo o podnebnih spremembah v državah, vključenih v zunanji mandat, pripravljeno v tesnem sodelovanju s Komisijo, je EIB predložila Svetu in Evropskemu parlamentu decembra 2012. Zaradi ustanovitve ESZD in z vidika podpisa posla leta 2013 je bil leta 2012 posodobljen memorandum o soglasju med Komisijo in EIB iz maja 2008.

Komisija je aprila 2012 sprejela delegiran akt, s katerim je Sirijo izbrisala s seznama držav upravičenk v okviru sklepa[10]. V zvezi s tem je treba opozoriti, da EIB ni prejela obresti in odplačil posojila od sirske vlade, jamstveni sklad pa je moral leta 2012 večkrat pokriti neplačila v zvezi s posojili v Siriji v znesku, ki znaša približno 21,5 milijona EUR[11].

EIB in ESZD sta upoštevali načelo o namestitvi pisarn EIB znotraj delegacij EU. Vse nove zunanje pisarne EIB se nahajajo v prostorih delegacij, potekajo pa tudi prizadevanja za premestitev obstoječih pisarn, kjer je to mogoče. Leta 2012 je EIB odprla pisarno v prostorih delegacije EU v Ukrajini, dosežen pa je bil tudi znaten napredek pri razpravah o pisarnah EIB na Kitajskem in v Rusiji.

Leta 2012 se je razpravljalo o osnutkih okvirnih sporazumov s številnimi na novo upravičenimi partnerji (Kambodža, Islandija, Irak, Kosovo[12] in Libija). Sporazum s Kosovom je bil podpisan leta 2013.

Leta 2012 so potekali sestanki o geografskem usklajevanju med EIB, Komisijo in ESZD v vseh regijah, vključenih v sklep, da se določijo konkretne dejavnosti za povečanje sinergij.

EIB je zagotovila prispevek za oceno učinka, ki jo je izvedla Komisija leta 2012 za pripravo zakonodajnega predloga Evropskemu parlamentu in Svetu za naslednje jamstvo EU za posle EIB zunaj EU v obdobju 2014–2020.

EIB je nadaljevala svoje dejavno sodelovanje v delovni skupini EU na visoki ravni, ki jo je ustanovila visoka predstavnica in podpredsednica Komisije Catherine Ashton za zagotavljanje usklajenega odziva EU na potrebe držav arabske pomladi.

EIB je bila leta 2012 še naprej dejavno udeležena v regionalnih mehanizmih kombiniranja posojil in nepovratnih sredstev. Prav tako je s Komisijo tesno sodelovala v skupini strokovnjakov, zadolženi za proučitev ustanovitve platforme EU za kombiniranje pri zunanjem sodelovanju (EUBEC). Platforma je bila ustanovljena konec leta 2012[13] in EIB je aktivno udeležena v EUBEC, in sicer tudi kot predsednica ene od tehničnih skupin, ustanovljenih v tem okviru.

5. SODELOVANJE Z MEDNARODNIMI FINANČNIMI INSTITUCIJAMI

Sodelovanje z drugimi mednarodnimi finančnimi institucijami je sestavni del dejavnosti EIB, ki segajo od dialoga o institucionalnih zadevah, horizontalnih temah in tematskih vprašanjih ter medsebojnega posvetovanja do okrepljenih oblik operativnega sofinanciranja in delitve dela. Velik del dialoga med mednarodnimi finančnimi institucijami poteka znotraj specializiranih delovnih skupin, ki se redno srečujejo, da bi si izmenjevale najboljše prakse ali obravnavale posebna vprašanja. Obstaja približno 30 delovnih skupin multilateralnih razvojnih bank, ki občasno vključujejo druge mednarodne finančne institucije in pokrivajo široko vrsto tem. Poleg tega EIB sodeluje z drugimi multilateralnimi razvojnimi bankami pri pomembnih prizadevanjih za uskladitev spremljanja in poročanja o finančnih sredstvih za boj proti podnebnim spremembam. V Dohi sta bili objavljeni dve poročili o blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje. Poleg tega je banka največ prispevala k delovni skupini mednarodnih finančnih institucij za obračunavanje toplogrednih plinov. Banka tudi sodeluje v drugih pobudah za dialog, kot je polletno srečanje vodij multilateralnih razvojnih bank, ki ga je leta 2012 EIB gostil Luxembourg.

Leta 2012 je sofinanciranje z drugimi mednarodnimi finančnimi institucijami ali evropskimi bilateralnimi institucijami predstavljalo 67 % skupnih podpisanih poslov EIB z jamstvom EU v primerjavi s 56 % v letu 2011. Seznam sofinanciranih poslov, ki so bili leta 2012 podpisani v regijah, ki jih zajema mandat, je naveden v DDS.

Memorandum o soglasju med Komisijo, skupino EIB in Evropsko banko za obnovo in razvoj, podpisan marca 2011, je bil posodobljen leta 2012, da bi se upošteval prvi pregled iz marca 2012. Memorandum o soglasju določa okvir za sodelovanje zunaj EU, ki želi povečati kombinirani učinek zadevnih poslov obeh bank v interesu držav upravičenk in delničarjev zadevnih bank. Ta posodobitev razširja seznam regij skupnega delovanja zunaj EU, tako da se vključita južna in vzhodna sredozemska regija.

V okviru pobude za vzajemno zaupanje med Francosko agencijo za razvoj (AfD), EIB in nemško Kreditno banko za obnovo (KfW) so bile leta 2012 finalizirane operativne smernice na podlagi izkušenj iz pilotne faze s štirinajstimi skupnimi projekti v južnem sosedstvu in podsaharski Afriki. Pobuda za vzajemno zaupanje je mehanizem, s katerim pri sofinanciranju projektov eden od treh partnerjev prevzame vlogo vodilnega vlagatelja, pri čemer se opira na standarde in postopke, pod pogojem, da so izpolnjene minimalne zahteve drugih partnerjev. Leta 2013 se bo pobuda razširila na druge geografske regije zunaj EU.

EIB je leta 2012 sodelovala z drugimi posojilodajalci v okviru partnerstva iz Deauvilla skupine G-8 za optimizacijo sinergij v podporo demokratični in gospodarski tranziciji v regiji južnega sosedstva. Leta 2012 je Evropska investicijska banka podpisala tudi bilateralni memorandum o soglasju z Islamsko razvojno banko.

Banka je skupaj z Evropsko banko za obnovo in razvoj in skupino Svetovne banke januarja 2012 kot odgovor na ponovna tveganja za predpristopne države zaradi krize v euroobmočju sprožila „Dunajsko pobudo 2“ . Osredotoča se na usklajevanje organov države izvora in države gostiteljice, da se podpre stabilno čezmejno bančništvo in varovanje pred neurejenim zmanjševanjem finančnih vzvodov. Zahodne bančne skupine imajo še vedno pomembno vlogo pri pobudi, in sicer s tem, ko podpirajo prizadevanja za usklajevanje in se izogibajo neurejenemu zmanjševanju finančnih vzvodov.

[1] UL L 280, 27.10.2011, str. 1.

[2] SWD(2013) 484.

[3] COM(2013) 293.

[4] http://www.eib.org/infocentre/publications/all/eib-rem-annual-report-2012.htm

[5] SWD(2012) 357 final.

[6] http://www.eib.org/infocentre/publications/all/eibs-climate-strategy-outside-the-eu.htm

[7] Vključno s 24 milijoni EUR v kapitalski udeležbi z uporabo tveganega kapitala Sklada za evro-sredozemske naložbe in partnerstvo in sredstev Skrbniškega sklada.

[8] Srednje velika podjetja z 250 do 3 000 zaposlenimi.

[9] SWD(2012) 357 final.

[10] UL L 110, 24.4.2012, str. 38.

[11] Za dodatne podrobnosti glej Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o Jamstvenem skladu in njegovem upravljanju v letu 2012 (COM(2013) 662), predloženo Evropskemu parlamentu in Svetu 27. septembra 2013.

[12] To poimenovanje ne posega v stališča glede statusa ter je v skladu z RVSZN 1244/1999 in mnenjem Meddržavnega sodišča o razglasitvi neodvisnosti Kosova.

[13] Poročilo skupine strokovnjakov je na voljo na naslednjem naslovu: http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupDetailDoc&id=6980&no=1 in http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupDetailDoc&id=6981&no=2