Sporočilo o novem zavezništvu Afrike in Evropske unije za trajnostne naložbe in delovna mesta: naše partnerstvo za naložbe in delovna mesta se bo dvignilo na novo raven

Sporočilo o novem zavezništvu Afrike in Evropske unije za trajnostne naložbe in delovna mesta: naše partnerstvo za naložbe in delovna mesta se bo dvignilo na novo raven

V hitro spreminjajočem se svetu imata Evropa in Afrika veliko koristi od okrepljenih gospodarskih in političnih vezi. Ta dokument določa ključna področja ukrepanja za trdno gospodarsko agendo za EU in njene afriške partnerje. Njegov namen je spodbujanje znatnega povečanja zasebnih naložb s strani Afrike in Evrope, spodbujanje trgovine, ustvarjanje delovnih mest ter prispevanje k trajnostnemu in vključujočemu razvoju, spodbujanje standardov sodobne in trajnostne tehnologije, varstva okolja in delovne sile ter odgovornega poslovanja. Pomeni zavezništvo za trajnostne naložbe in delovna mesta kot del partnerstva med Evropsko unijo in Afriško unijo.

To zavezništvo je več kot finančni načrt. Predstavlja radikalen premik v načinu, kako kot partnerji razmišljamo in se usmerjamo v gospodarski potencial Afrike in mobilizacijo zasebnega sektorja. Zavezništvo se zavzema za sprostitev zasebnih naložb in iskanje ogromnih priložnosti, ki lahko prinesejo koristi tako afriškim kot evropskim gospodarstvom, s posebnim poudarkom na delovnih mestih za mlade, pri čemer se upoštevajo tudi demografski vzorci Afrike. Gre za gospodarsko strategijo, ki uveljavlja ustrezne prednosti Evrope in Afrike, pri čemer dviguje ambicije načrta za zunanje naložbe na novo raven. Zavezništvo bo na podlagi konkretnih ukrepov v naslednjih petih letih podprlo ustvarjanje 10 milijonov delovnih mest v Afriki.

To zavezništvo ni samostojna pobuda. Je del širšega sklopa odnosov med EU in Afriko ter strateških okvirov, ki združujejo Evropo in Afriko, kot so agenda Združenih narodov do leta 2030 in njenih 17 ciljev trajnostnega razvoja kot vodilne vizije za obe celini, pa tudi ustrezna politična okvira Afriške unije (Agenda 2063) in EU (globalna strategija in evropsko soglasje o razvoju). Je ključni element za uresničitev dogovorjenih zavez iz deklaracije z vrha med Afriško unijo in Evropsko unijo v Abidžanu ter je tudi del izgradnje trdnega afriškega stebra po izteku sporazuma iz Cotonouja in razvoja partnerstev v Severni Afriki v okviru evropske sosedske politike. V središču zavezništva bodo načela partnerstva, dialoga in lastništva. Da bi zavezništvo doseglo svoj polni potencial, bi moralo mobilizirati in usklajevati dejavnosti in instrumente EU in držav članic z Afriko.

Ta skladna gospodarska strategija temelji na sklepih Evropskega sveta iz junija 2018, ki zahtevajo vzpostavitev „novega okvira, ki bo omogočil bistveno okrepitev zasebnih naložb tako iz Afrike kot iz Evrope“, kot tudi na podlagi predlogov Evropske komisije za naslednji večletni finančni okvir in rezultatov sestankov komisij med EU in Afriško unijo. Temelji na pomembnih odločitvah 10. izrednega vrha Afriške unije v Kigaliju 21. marca 2018. Odraža tudi namen izjave z gradu Meseberg z dne 19. junija 2018 in namerava prispevati k načrtu francoskega predsedstva skupine G7 leta 2019.

Aktivna mobilizacija z afriškimi partnerji na področju naložb in delovnih mest je ključna za skupno reševanje vprašanj mobilnosti in migracij, spodbujanje usklajenega vključevanja držav izvora, držav tranzita in namembnih držav v skladu z načeli solidarnosti, partnerstva, obveznosti in delitve odgovornosti. Hkrati pa izboljšane skupnega upravljanja migracij in mobilnosti prispeva k splošni stabilnosti, ki spodbuja trajnostne naložbe. Zavezništvo je bistven del strategije, ki na usklajen in uravnotežen način združuje različne elemente našega skupnega pristopa k migracijam: skupna odgovornost pri obravnavanju temeljnih vzrokov za nedovoljene migracije in prisilno razseljevanje, učinkovito upravljanje meja, preprečevanje in boj proti tihotapljenju migrantov in trgovini z ljudmi, reševanje in varovanje življenj, zagotavljanje poti za zakonite migracije ter zagotavljanje boljšega sodelovanja pri vračanju, ponovnem sprejemu in reintegraciji migrantov brez urejenega statusa v skladu z uveljavljenimi načeli in mednarodnimi obveznostmi ter dogovorjenimi ureditvami.

V okviru tega celovitega pristopa bi bilo treba okrepiti zakonite poti v EU, da se zagotovijo varne in učinkovite alternative za nevarne poti in nedovoljene migracije. V ta namen je Komisija v svojem novem sporočilu o spodbujanju zakonitih poti v Evropo pozvala k uresničitvi izboljšanega sistema modre karte EU in k razvoju pilotnih projektov o zakoniti migraciji z izbranimi državami v Afriki.

Ker se dinamika rasti, zaposlovanja in neenakosti ter izzivi, povezani z nestabilnostjo, odpornostjo, zdravjem in upravljanjem, razlikujejo po posameznih regijah Afrike in med državami, bo zavezništvo upoštevalo raznolikost afriške celine in posebnosti vsake države, vključno s posebnimi izzivi v zvezi z nestabilnimi razmerami in pogodbenimi odnosi severnoafriških držav v okviru njihovih pridružitvenih sporazumov in izkušenj, ki izhajajo iz sodelovanja z Evropsko unijo v okviru evropske sosedske politike.

1. Spodbujanje strateških naložb za ustvarjanje delovnih mest in krepitev vloge zasebnega sektorja

Zasebni sektor ima največji potencial za ustvarjanje delovnih mest in rasti, zato je bistveno, da se spodbudijo odgovorne zasebne – domače in tuje – naložbe v Afriki.

Trenutno stanje

Naložbe v Afriki kažejo neenakomerno sliko, ki odraža svetovno negotovost, pri čemer tokovi tujih neposrednih naložb v Afriko nihajo in ne prikazujejo potrebnega močnega trenda rasti. Južna Afrika, Nigerija, Kenija, Egipt in Maroko so leta 2016 skupaj privabile 58 % skupnih neposrednih tujih naložb, manj razvite in bolj nestabilne države pa se soočajo s sistemskimi izzivi pri privabljanju zasebnih naložb. Nekatere afriške države so še naprej odvisne od primarnih proizvodov, druge pa so pri odzivanju na nizke cene primarnih proizvodov uspele diverzificirati svoja gospodarstva. Poleg tega od leta 2016 vidimo dodatno razširitev neposrednih tujih naložb zunaj ekstraktivnega sektorja.

Kar zadeva naložbe EU v Afriki, je EU največja vlagateljica v Afriki, države članice pa so imele leta 2016 približno 40 % vseh tujih neposrednih naložb v vrednosti 291 milijard EUR. Velik gospodarski napredek Afrike v zadnjih dveh desetletjih in z njim povezan potencial za prihodnost pomenita, da obstaja velika priložnost, da se doseže še več. Demografske napovedi za Afriko jasno kažejo, da je treba ustvariti tudi milijone novih delovnih mest, zlasti za mlade, ki vstopajo na trg dela.

Predlagani potek ukrepanja

Ukrep 1: Podpora Afriki za pritegnitev naložb se bo še dodatno povečala z uporabo vedno večjih zneskov z mešanim financiranjem in jamstvi, da se mobilizirajo viri na kapitalskih trgih z mednarodnimi, evropskimi in nacionalnimi finančnimi institucijami, ter zmanjšajo tvegane naložbe in olajša dostop do financiranja. Prednost imajo sektorji z dodano vrednostjo, ki imajo velik potencial za trajnostno ustvarjanje delovnih mest, zlasti za ženske in mlade, ter povečujejo možnosti za uresničitev njihovih pričakovanj, tudi prek zagonskih podjetij. Posebna pozornost bo namenjena tudi nestabilnim razmeram. EU je med letoma 2014 in 2017 z mešanim financiranjem zagotovila približno 35 milijard EUR. Od začetka izvajanja načrta za zunanje naložbe in ustanovitve Evropskega sklada za trajnostni razvoj leta 2017 je EU mobilizirala sredstva za naložbe v višini 15 milijard EUR z mešanim financiranjem in več kot 16 milijard EUR v okviru jamstva. Do leta 2020 je na dobri poti, da uresniči cilj načrta za zunanje spodbujevalne naložbe v Afriki in sosedstvu v vrednosti 44 milijard EUR. Konkretni rezultati bodo vključevali dostop do električne energije za 30 milijonov ljudi in podjetij ter povečanje zmogljivosti za pridobivanje energije iz obnovljivih virov za 5 gigavatov. 24 000 ljudi bo imelo dostop do cest, ki so prevozne vse leto, zaradi spodbujevalnih naložb v prometno infrastrukturo. Pričakuje se, da bo v Afriki nastalo 3,2 milijona delovnih mest samo v okviru naložbenih programov, ki so usmerjeni v mala in srednja podjetja. To so dobri primeri obsega in vpliva ukrepov v okviru predlaganega zavezništva.

V okviru naslednjega dolgoročnega proračuna (večletnega finančnega okvira) bi morala EU nadalje izboljšati instrumente in orodja, tako da bi zagotovila učinkovitejšo dobavo in znatno povečanje razpoložljivih sredstev v ta namen.

Ukrep 2: Za povečanje naložb zasebnega sektorja z največjim možnim vplivom je treba opredeliti najbolj obetavne vrednostne verige na nacionalni in regionalni ravni. V ta namen trenutno potekajo razprave o paktih za delovna mesta in rast z večino naših afriških partnerjev, katerih cilj je usmerjanje skupnih prizadevanj v okviru teh vrednostnih verig z največjim potencialom za ustvarjanje delovnih mest, izkoriščanje možnosti za proizvodnjo in predelavo, sprostitev ogromnega potenciala zelenega in modrega gospodarstva, podpiranje prehoda na nizkoogljično gospodarstvo, odporno na podnebne spremembe, izkoriščanje celotnega potenciala digitalnega preoblikovanja gospodarstva, zlasti e-trgovanja in podatkovnega gospodarstva, ter obravnavanje področij, ki zahtevajo reformo, da bi se izboljšalo poslovno okolje. Delo v zvezi s pakti za delovna mesta in rast zahteva tudi strukturiran dialog z evropskim in afriškim zasebnim sektorjem, ki temelji na platformi za trajnostno poslovanje za Afriko, vzpostavljeni v okviru načrta za zunanje naložbe. Zagotovljena bo povezava z dogovorom skupine G20 z Afriko.