Besedilo Sveta glede najnižjega praga v zvezi z voznim parkom podjetja, pod katerim država članica, v kateri ima podjetje sedež, ne more omejiti uporabe vozil, najetih in registriranih v drugi državi članici, določa:

Ker se bo s prenovljeno direktivo verjetno povečala uporaba najetih vozil in ker so ta vozila pogosto novejša in okolju prijaznejša, je ta rešitev koristna tudi za doseganje podnebnih ciljev EU.

Komisija se lahko strinja s to kompromisno rešitvijo, saj je skladna s ciljem predloga Komisije, da se na trgu najetih vozil omogoči večja prožnost, kakor jo omogoča veljavna direktiva. Države članice lahko zdaj uvedejo omejitve samo za svoja podjetja, medtem ko je obstoječa direktiva dovoljevala omejitve pri najemanju vozil za tuja podjetja. V skladu z veljavno direktivo lahko države članice zaprosijo za takojšnjo domačo registracijo najetih vozil s tujo registrsko tablico. V skladu s stališčem Sveta bo zdaj določeno minimalno obdobje uporabe (30 dni), ki ga morajo odobriti vse države članice in v katerem ne morejo zaprositi za nacionalno registracijo takih vozil (kar je za podjetja drago in obremenjujoče). Sprejemljive so tudi določbe o obveznosti prevoznih podjetij, da najeta vozila prijavijo v nacionalnih elektronskih registrih, saj bi to nacionalnim organom omogočalo boljši nadzor nad takimi vozili.

Za sozakonodajalca je bilo najbolj sporno vprašanje, za kakšno najkrajše obdobje morajo države članice podjetjem, ustanovljenim v skladu z njihovo zakonodajo, dovoliti uporabo najetih vozil s tujo registrsko tablico. Stališče Sveta temelji na dvotirni rešitvi, ki najkrajše obdobje najema povezuje z nacionalnimi pravili za registracijo najetih vozil. Države članice bi lahko bodisi dovolile samo 30 zaporednih dni za uporabo najetih vozil s tujimi registrskimi tablicami (za države članice, za katere se zahteva registracija po 30 dneh ali manj) bodisi odobrile dva meseca za uporabo takih vozil (za države članice, ki imajo bolj „velikodušna“ pravila za registracijo). Mogoča bi bila tudi popolna liberalizacija (za tuja vozila, ki jih uporabljajo podjetja države članice, sploh ne bi bila potrebna registracija), če bi država članica to želela. Svet je sprejel tudi pravila, po katerih morajo prevozna podjetja v nacionalnih elektronskih registrih podjetij cestnega prevoza prijaviti najeta vozila, tudi tista, ki so bila najeta v državi članici, ki ni država članica sedeža.

Vendar Svet ni želel vključiti vozil, ki so na voljo podjetju ter so bila najeta (in registrirana) v tujini. Če ima npr. podjetje sedež v državi članici, ki v celoti uporablja navedeno omejitev, in ima na voljo 120 vozil, od katerih jih je 20 registriranih v drugi državi članici, lahko v drugi državi članici najame samo še 5 vozil, kar skupaj znaša 25 takih vozil (25 % od (120 – 20) = 25), in ne še 10 vozil (25 % od 120 = 30).

Komisija lahko sprejme stališče Sveta. Pojem „na voljo“ je dobro uveljavljen (glej člen 1(5)(d)(iii) in člen 4(3) Uredbe (ES) št. 1072/2009) in ga ni mogoče napačno razumeti, kar pa ne velja za „vozila v lasti podjetja“. V najemu je veliko tovornjakov, pri čemer imajo zakupniki ekonomsko lastništvo, zakupodajalec pa ohrani pravno lastništvo, zato ni jasno, kako bi bilo treba razumeti „lastništvo“. Pojem „vozila, ki so na voljo podjetju“ je seveda širši kot pojem „vozila v lasti podjetja“, saj zajema tudi vsa vozila, ki jih ima podjetje na podlagi pogodbe o nakupu na obroke, najemne ali zakupne pogodbe, in ne le vozila, ki so v celoti v lasti podjetja. Zato ta pojem omogoča večje število najetih vozil in povečuje prožnost za prevozna podjetja, kar bi bil še en argument v prid njegovi podpori.

3.3. Storitve za lastne potrebe

Stališče Sveta državam članicam omogoča, da uporabo najetih vozil za lastne potrebe omejijo le v primeru vozil, ki so registrirana v drugi državi članici, in to ne glede na težo vozila.

Komisija lahko sprejme to rešitev, saj bo izključila omejitve za domača podjetja, ki opravljajo storitve za lastne potrebe z domačimi najetimi vozili. Take omejitve so možne v skladu z veljavno direktivo. Ena od glavnih točk predloga Komisije je bilo črtanje te zelo omejevalne določbe, za katero na trgu ni potrebe. Komisija lahko sprejme rešitev Sveta, ki dovoljuje le omejitve pri storitvah za lastne potrebe z vozili s tujimi registrskimi tablicami. Taka omejitev je lahko upravičena, saj države članice ne morejo izvajati nadzora nad takimi vozili, saj niso prijavljena v nacionalnih registrih podjetij cestnega prevoza (v katerih so navedena le profesionalna prevozna podjetja in ne prevozniki za lastne potrebe). Za domača vozila za lastne potrebe je tak nadzor mogoč, saj jih je treba registrirati v skladu z nacionalnimi predpisi o registraciji, ki veljajo za vsa vozila.

4.Zaključek

Stališče Sveta je za Komisijo sprejemljivo, saj je v skladu s cilji predloga Komisije in bo znatno povečalo prožnost podjetij pri uporabi najetih vozil, ki so registrirana v drugih državah članicah, ali pri uporabi takih vozil za lastne potrebe. Gre torej za pomemben korak pri izvajanju svežnja o mobilnosti I. Z revidirano zakonodajo se bo verjetno povečala uporaba najetih vozil in ker so taka vozila pogosto novejša in okolju prijaznejša, ta rešitev prispeva tudi k doseganju ciljev evropskega zelenega dogovora.