[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 4.4.2006

COM(2006) 142 konč.

SPOROČILO KOMISIJE

Novo obsežno partnerstvo z Grenlandijo v obliki skupne izjave in sklepa Sveta na podlagi člena 187 Pogodbe ES

Predlog

SKLEP SVETA

o odnosih med Evropsko skupnostjo na eni strani ter Grenlandijo in Kraljevino Dansko na drugi strani

(predložila Komisija)

SPOROČILO KOMISIJE

Novo obsežno partnerstvo z Grenlandijo v obliki skupne izjave in sklepa Sveta na podlagi člena 187 Pogodbe ES

1. Povzetek

1.1. To sporočilo preučuje, kako Komisija izvaja svoje sporočilo o vmesnem pregledu 4. protokola o ribolovu z Grenlandijo (COM(2002)697), in izpolnjuje zahtevo Sveta z dne 24. februarja 2003 o pripravi konkretnih predlogov za širitev in krepitev bodočih odnosov med EU in Grenlandijo.

1.2. EU še vedno želi obravnavati Grenlandijo kot privilegirano sosedo in želi prispevati k blaginji in gospodarskemu razvoju Grenlandije. Za EU so odnosi z Grenlandijo pomembni

- zaradi trajnostnega razvoja ČDO v okviru njihovih regij,

- za sodelovanje pri upravljanju staležev rib in morskega okolja ter zagotavljanje ribolovnih možnosti za plovila Skupnosti,

- za sodelovanje v okviru prizadevanj EU pri obvladovanju podnebnih sprememb,

- za spodbujanje razvijanja alternativnih energetskih virov ali nosilcev energije (npr. vodika),

- iz geostrateških razlogov,

- za skupne raziskave in razvoj severnih morskih poti in grenlandske izključne ekonomske cone.

1.3. Kar zadeva bodoče sodelovanje na drugih področjih, kot je ribolov, je Grenlandija izrazila prednostni interes za izobraževanje in usposabljanje, mineralne surovine, energetiko, turizem, kulturo in raziskave. Grenlandija se sklicuje na sklepe Sveta z dne 24. februarja 2003[1], v katerih se je Svet „obvezal, da bo bodoče odnose EU z Grenlandijo po letu 2006 gradil na obsežnem partnerstvu za trajnostni razvoj, ki bo vključeval poseben sporazum o ribolovu in ki bo rezultat pogajanj na podlagi splošnih pravil in načel za take sporazume.“

1.4. Komisija predlaga, naj prihodnje obsežno partnerstvo z Grenlandijo temelji na političnem sporazumu, izraženem v skupni izjavi, ki potrjuje obojestranski interes in nadaljevanje sporazuma o ribolovu ter razširitev sodelovanja na druga področja. Politični sporazum mora spremljati sekundarni akt, tj., sklep Sveta na podlagi člena 187 Pogodbe ES, ki bo pravna podlaga za to razširjeno sodelovanje in proračunsko podporo EU Grenlandiji za prispevanje k trajnostnemu razvoju grenlandskega gospodarstva.

1.5. Komisija meni, da je finančna podpora, ki znaša največ 25 milijonov na leto za sodelovanje v drugih sektorjih razen ribiškega, v mejah predloga za finančno perspektivo (2007–2013). Predviden potek, o katerem so se dogovorile države članice decembra 2005, je trenutno odvisen od končnega soglasja o Medinstitucionalnem sporazumu o finančni perspektivi 2007–2013. Komisija navaja sklepe Sveta, da morajo biti prihodnje zaveze v zvezi s finančno podporo za Grenlandijo določene glede na njihovo sedanjo raven – 42,8 milijonov EUR na leto – ob upoštevanju tekočih pogajanj za novi partnerski sporazum o ribolovu, ki bi kril razliko.

2. Zgodovinsko ozadje

2.1. Grenlandija je največji otok na svetu; njegova najbolj severna točka leži le 740 km od Severnega tečaja. Samo okrog 15 % površja Grenlandije ne pokriva večni led; ostalo površino predstavlja drugi največji ledenik na svetu. Prebivalcev je 56 854 (2004).

2.2. Grenlandija je postala del Skupnosti skupaj z Dansko leta 1973. Notranji status Grenlandije se je spremenil z zakonom o avtonomiji, ki je začel veljati 1. maja 1979. Na posvetovalnem referendumu na Grenlandiji februarja 1982 je 52 % volivcev volilo za spremembo statusa Grenlandije v Skupnosti. Zato je Danska predlagala spremembo pogodb. Dne 1. februarja 1985 je začela veljati Pogodba o izstopu z dne 13. marca 1984 ali „Pogodba o Grenlandiji “[2],; ta je Grenlandiji dodelila status, ki velja za čezmorske države in ozemlja (ČDO), povezane s Skupnostjo.

2.3. Pogodba o Grenlandiji poudarja tudi vidike sodelovanja in razvoja. V preambuli navaja „uvedbo ureditve, ki dopušča ohranjanje tesnih in trajnih vezi med Skupnostmi in Grenlandijo, in upoštevanje vzajemnih interesov, zlasti razvojnih potreb Grenlandije“. Poleg tega preambula navaja, da so kljub ureditvi za čezmorske države in ozemlja iz četrtega dela Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti, ki za odnose z Grenlandijo zagotavlja primeren okvir, „za te odnose potrebne dodatne posebne določbe“.

2.4. Protokol o posebni ureditvi za Grenlandijo, ki je priložen k Pogodbi ES, navaja, da ima Grenlandija s svojimi ribiškimi proizvodi neomejen in dajatev prost dostop na trg Skupnosti pod pogojem, da ima Skupnost zadovoljive možnosti za dostop do grenlandskih voda v okviru sporazuma o ribolovu.

2.5. Grenlandija ostaja poseben primer, od Unije oddaljeno ozemlje z majhnim številom prebivalcev na ogromnem otoku, kjer vladajo izjemne podnebne razmere ter posebno sociološko, gospodarsko in kulturno mešanico kot posledica zgodovine tega otoka in njegove kolonialne preteklosti.

3. Pravni okvir – status ČDO

3.1. Status ČDO, ki ga je s Pogodbo o Grenlandiji pridobila tudi Grenlandija, je opredeljen v sedanjih členih 182 do 188 Pogodbe ES, ki zajemajo tudi druga območja, povezana s Francijo, Nizozemsko in Združenim kraljestvom. Ti členi se izvajajo z naknadnimi sklepi Sveta, trenutno s „Sklepom o čezmorski pridružitvi“ z dne 27. novembra 2001[3]. Ta sklep opredeljuje splošne odnose med 20 ČDO[4] in Evropsko skupnostjo z omembe vredno izjemo Grenlandije v posebnih določbah glede ribolova.

3.2. Čeprav so Grenlandijo obravnavali različni sklepi Sveta, ki se nanašajo na pridružitev ČDO, finančna pomoč ERS ni bila predvidena teritorialno, ker pomoč, namenjena pokritju razvojnih potreb Grenlandije, trenutno zagotavljajo naknadni protokoli o ribolovu.

3.3. Grenlandiji so na voljo drugi instrumenti, ki jih predvideva Sklep o čezmorski pridružitvi na področju razvoja finančnega sodelovanja in enostranskega trgovinskega sistema.

3.4. Septembra 2006 bo na Grenlandiji potekal letni forum EU-ČDO

4. Pravni okvir – ribolov

4.1. Odnose na področju ribištva med Skupnostjo in Grenlandijo ureja „Sporazum o ribolovu med Evropsko gospodarsko skupnostjo na eni strani in vlado Danske ter lokalno vlado Grenlandije na drugi strani“[5] (sporazum o ribolovu), pogajanja o njem in njegova sklenitev so bila dejansko povezana z izstopom Grenlandije iz Skupnosti ter sklenitvijo Pogodbe o Grenlandiji.

4.2. Sporazum o ribolovu je bil sklenjen za začetno obdobje desetih let, po katerem se lahko tiho podaljša za dodatna šestletna obdobja, razen če ga ne zaključi stranka z obvestilom o odpovedi, ki ga predloži vsaj devet mesecev pred iztekom vsakega obdobja. Izvaja se z naknadnimi protokoli. Stranki sta v medsebojnem soglasju odprli pogajanja za nov partnerski sporazum o ribolovu, da se doseže skladnost s sklepi Sveta iz februarja 2003, po katerih naj bi se sedanji sporazum o ribolovu nadomestil do 1. januarja 2007.

4.3. Sporazum o ribolovu temelji na načelih Pogodbe o Grenlandiji. V preambuli se posebej sklicuje tako na „duh sodelovanja, ki izhaja iz odločitve Skupnosti, da Grenlandiji dodeli status čezmorskega območja,“ kot tudi na prej omenjeni protokol o posebni ureditvi za Grenlandijo. Nadalje preambula navaja „vitalni pomen ribolova za Grenlandijo, saj predstavlja bistveno gospodarsko dejavnost“ in poudarja, da „je za Skupnost ohranitev ribolovnih dejavnosti v grenlandskih vodah za plovila pod zastavo države članice bistvenega pomena za pravilno delovanje skupne ribiške politike“.

4.4. Zato je cilj sporazuma o ribolovu, da se Skupnosti omogočijo lovne kvote v grenlandskih vodah in posebna prednost za dostop do dodatnega možnega ulova v grenlandskih vodah v zameno za plačevanje finančnega nadomestila Grenlandiji. Sporazum o ribolovu določa tudi, da lahko lovne kvote Skupnosti pridobijo plovila, ki ne pripadajo Skupnosti, do mere, ki je potrebna za pravilno delovanje sporazumov o ribolovu med Skupnostjo in tretjimi državami. Ta možnost je omogočila, da so se sporazumi o obojestranskem dostopu z Norveško, Ferskimi otoki in Islandijo delno ali popolnoma uravnotežili, ne da bi negativno vplivali na obstoječe dodelitve kvot v ribolovnih vodah Skupnosti.

4.5. V skladu s ciljem in namenom pogodbe o Grenlandiji in Protokola o posebni ureditvi za Grenlandijo sporazum o ribolovu ni bil omejen samo na ribištvo, ampak je bil njegov namen tudi sodelovanje pri razvoju strukturne ribiške politike na Grenlandiji.

4.6. Natančneje povedano, Grenlandija je še naprej prejemala enake zneske denarja, kot jih je prejemala v obliki finančne pomoči, ko je bila še del Skupnosti, in ta sredstva, ki trenutno znašajo 42,82 milijonov EUR na leto , so Grenlandiji na voljo samo preko sporazuma o ribolovu.

5. Vmesni pregled četrtega protokola k sporazumu o ribolovu

5.1. Svet je 24. februarja 2003 sprejel sklepe glede Sporočila Komisije o vmesnem pregledu četrtega protokola o ribolovu z Grenlandijo[6]. Cilj naknadnih protokolov je bila prilagoditev finančnega nadomestila tako, da bi bile vidne nominalne spremembe lovnih kvot in bi bila mogoča inflacija. Trenutni četrti protokol zajema obdobje od 1. januarja 2001 do 31. decembra 2006.

5.2. Do vmesnega pregleda, ki je bil izveden leta 2003 na podlagi sklepov Sveta z dne 24. februarja 2003, so v četrtem protokolu z Grenlandijo manjkale specifične določbe za podporo posebnih ukrepov v ribiškem sektorju, za razliko od protokolov o ribolovu, ki so bili sklenjeni z drugimi državami. Tako Računsko sodišče kot tudi Evropski parlament sta izrazila potrebo po transparentnosti, ki vključuje jasno določitev plačil, ki ustrezajo dejanskim ribolovnim možnostim.

5.3. V skladu s spremenjenim četrtim protokolom se splošni finančni prispevek deli na naslednji način:

- finančno nadomestilo za ribolovne možnosti: 31,76 milijonov EUR/leto (74 %),

- finančno nadomestilo za shemo proračunske podpore: 11,05 milijonov EUR/leto (26 %),

5.4. finančno nadomestilo Skupnosti predstavlja približno 6 % bruto nacionalnega dohodka Grenlandije (ali 3,3 % BDP).

6. Sklepi Sveta o dolgoročnih odnosih z Grenlandijo

6.1. Na podlagi Sklepov Sveta z dne 24. februarja 2003 so se pogajanja za vmesni pregled sporazuma o ribolovu lahko začela z jasnejšim vpogledom v dolgoročno prihodnost odnosov med EU in Grenlandijo.

Svet:

- se je strinjal, da obstaja potreba po širitvi in krepitvi prihodnjih odnosov med EU in Grenlandijo ob upoštevanju pomembnosti ribolova in strukturnih razvojnih problemov na Grenlandiji;

- se je zavezal za utemeljitev bodočih odnosov EU z Grenlandijo po letu 2006 na obsežnem partnerstvu za trajnostni razvoj, ki bo zajemal poseben sporazum o ribolovu, o katerem se bodo pogajali po splošnih pravilih in načelih za take sporazume. Svet je menil, da morajo biti prihodnje finančne obveznosti v naslednjem finančnem okviru Evropske unije, ob upoštevanju potreb vseh čezmorskih držav in ozemelj, določene glede na njihovo sedanjo stopnjo, pri čemer je treba upoštevati najprej druge prevladujoče okoliščine in pravično ravnovesje obojestranskih interesov – zlasti razvojne potrebe Grenlandije in potrebe ES za nadaljnji trajni dostop do razpoložljivega staleža rib v grenlandskih vodah na – nato pa tudi finančne prispevke drugih strani. To je bilo brez poseganja v naslednjo finančno perspektivo EU.

- je pozval Komisijo, naj svoje sporočilo izvede tako, da na podlagi teh sklepov predloži konkretne predloge vsaj leto dni pred iztekom četrtega protokola o ribolovu.

7. Splošna predstavitev gospodarskega položaja Grenlandije

7.1. Za grenlandsko gospodarstvo je značilen ogromen javni sektor in premalo razvit zasebni sektor. Danska podpira proračun Grenlandije z letnim transferjem približno 400 milijonov EUR, kar predstavlja 56 % nacionalnih odhodkov (ali 32 % celotnega BDP). Izvoz predstavlja 20 % razpoložljivega prihodka, k čemur največ prispeva ribolov s 93 % leta 2004 v državi, ki je skoraj popolnoma odvisna od uvoza.

7.2. Po zadnji oceni OECD[7] iz leta 1999 je BDP Grenlandije v zadnjih desetih letih realno stagniral. Na podlagi tega poročila je lokalna vlada Grenlandije leta 2000 pripravila načrt strukturne politike, ki ga je sprejel Parlament in ki je sestavljen iz treh glavnih delov: prehod v politiki subvencioniranja proti bolj tržno usmerjeni družbi; spodbujanje trgovine in industrije; izboljšanje politik izobraževanja in trga delovne sile.

7.3. Dosežki v izvajanju makroekonomskega restukturiranja med letoma 2002 in 2004 so zajeli tudi reformo stanovanjske podpore, privatizacijo podjetij v javni lasti, poenostavitev zakonodaje na področju razvoja podjetništva, izboljšanje osnovnega in srednjega izobraževanja ter zmanjšanje subvencij.

7.4. Kratkoročno gospodarske težave povzročajo občutljivost javnih financ, zato je lokalna vlada Grenlandije močno odvisna od splošne podpore danske vlade in finančnega nadomestila EU, ki se izplačuje v okviru protokolov o ribolovu. Grenlandija na kulturni in politični ravni ohranja globoke zgodovinske vezi s Kraljevino Dansko, torej tudi z EU.

8. Osnutek „Sporazuma Kayak“ – predlog Grenlandije za novo obsežno partnerstvo

8.1. V obvestilu z dne 18. februarja 2005 je lokalna vlada Grenlandije predstavila predlog o 4 specifičnih sektorjih za sodelovanje med Evropsko unijo in Grenlandijo poleg ribiškega sektorja. Temu obvestilu je 22. aprila sledil osnutek sporazuma o sodelovanju in partnerstvu, tako imenovani Sporazum Kayak.

8.2. Za Grenlandijo je splošni namen sodelovanja med EU in Grenlandijo naslednji:

- ohraniti celotni znesek približno 42,82 milijonov EUR, ki ga EU dodeljuje Grenlandiji;

- ohraniti dajatev prost dostop grenlandskih izdelkov v EU s Protokolom o posebni ureditvi za Grenlandijo in pridružitvijo ČDO ter pridobiti pravico do izvoza v EU brez omejitev, kar zadeva varnost živil, z izvajanjem in spoštovanjem veljavnih veterinarskih pravil na notranjem trgu;

- prizadevati si, da se v program trajnostnega sodelovanja vključijo še drugi sektorji poleg ribiškega;

- doseči, da postanejo izobraževanje in usposabljanje, mineralne surovine, energetika, turizem, kultura in raziskave prednostna področja političnega delovanja.

8.3. Grenlandija je predlagala strategije za zagotovitev, da bosta tako Grenlandija kot EU uživali ugodnosti sodelovanja, in si s tem v zvezi posebej prizadeva za:

- skupno iskanje načinov, kako izkoristiti skupne možnosti in odgovoriti na skupne izzive v izbranih prednostnih sektorjih z namenom priprave rešitev v skladu z načeli trajnostnega razvoja in;

- zagotavljanje in izboljšanje učinkovitosti sodelovanja glede na trajnostni gospodarski razvoj.

9. Cilji obsežnega partnerstva EU-Grenlandija

9.1. Rezultat novega partnerskega sporazuma o ribolovu med EU in Grenlandijo bo predvidoma jasna določitev plačil, ki ustrezajo dejanskim ribolovnim možnostim, kot je izraženo v stališčih Računskega sodišča in Evropskega parlamenta, ter skladnost z veljavnimi proračunskimi pravili. To bo občutno zmanjšalo vrednost sporazuma o ribolovu v primerjavi z njegovo sedanjo ravnijo.

9.2. Bodoče obsežno partnerstvo z Grenlandijo bo temeljilo na dveh stebrih: prvi je novi partnerski sporazum o ribolovu, drugi pa poseben sklep ČDO, ki ureja tisto sodelovanje med EU in Grenlandijo, ki ni povezano z ribištvom.

9.3. Politična izjava, izražena v skupni izjavi, bo potrdila obojestranski interes, ki zajema ribolov in razširitev sodelovanja na druga področja.

9.4. Cilji obsežnega partnerstva med Skupnostjo in Grenlandijo so:

- določiti okvir za dialog;

- doseči skupne cilje ob posvetovanju o zadevah skupnega interesa, s čimer se zagotovi, da imajo prizadevanja za sodelovanje čimvečji učinek v skladu s prednostnimi nalogami obeh partneric;

- zagotoviti podlago za gospodarsko, finančno, znanstveno, izobraževalno in kulturno sodelovanje, ki bi temeljilo na načelih vzajemne odgovornosti in vzajemne podpore;

- prispevati k razvoju Grenlandije.

9.5. EU še vedno želi obravnavati Grenlandijo kot privilegirano sosedo in prispevati k blaginji in gospodarskemu razvoju Grenlandije, saj je ta tesno povezana z eno od držav članic in bo še naprej igrala pomembno vlogo – tako glede odgovornosti kot tudi možnosti – v okviru ribiške politike EU, ki s spodbujanjem trajnostnega upravljanja staleža rib in varstvom okolja presega meje gospodarskega ribolova.

9.6. Za EU je Grenlandija pomembna tudi z geostrateškega stališča. EU in Grenlandija želita sodelovati pri znanstvenih raziskavah podnebnih sprememb in razvoju teh raziskav, zlasti zaradi nedavno potrjenih pretresljivih dokazov o topljenju arktične ledene plošče . Eden od skupnih prednostnih interesov EU in Grenlandije je razvijanje alternativnih virov ali nosilcev energije, kot je vodik.

10. Pravna osnova novega obsežnega partnerstva: v okviru razprav z lokalno vlado Grenlandije je ta poudarila pomembnost dialoga in partnerstva. Najprimernejši instrument bo sprejeti novi sklep ČDO o Grenlandiji na podlagi člena 187 Pogodbe ES. S tem v zvezi bo zagotovljeno, da ima prvotno odgovornost za določitev razvojnih strategij ČDO, in sicer s pripravo programskega dokumenta ČDO skupaj s Komisijo in državo članico, s katero je povezana.

11. Proračunske posledice

11.1. Predviden je bil odgovor na zahtevo Sveta z dne 24. februarja 2003, naj se predložijo konkretni predlogi za širitev in krepitev prihodnjih odnosov med EU in Grenlandijo. Komisija je to upoštevala ob oblikovanju svojih predlogov za naslednje obdobje finančne perspektive na področju razdelka 4. Komisija meni, da je finančna podpora, ki znaša največ 25 milijonov na leto za sodelovanje v drugih sektorjih, ločenih od ribiškega, v mejah predloga za finančno perspektivo (2007–2013). Predviden potek, o katerem so se države članice dogovorile decembra 2005, je trenutno odvisen od sprejetja končnega soglasja o Medinstitucionalnem sporazumu o finančni perspektivi 2007–2013.

11.2. Mednarodni sporazumi o ribolovu se bodo obravnavali v naslednjem obdobju finančne perspektive v konsolidiranem instrumentu ribiške politike. V okviru tega instrumenta bodo zagotovljena sredstva za izpolnitev obveznosti Evropske unije.

12. Sklepi

12.1. Komisija ugotavlja, da je najboljši način za oblikovanje obsežnega partnerstva z Grenlandijo politična izjava, izražena v skupni izjavi (priložena k temu sporočilu), ki potrjuje obojestranski interes v obliki novega partnerskega sporazuma o ribolovu, in širi sodelovanje na druga področja. Tej izjavi sledi sekundarni akt v obliki sklepa Sveta, ki temelji na členu 187 Pogodbe ES (priložen k temu sporočilu). Svet naj bi začel postopek za sprejetje programskega dokumenta za trajnostni razvoj Grenlandije s proračunsko podporo EU Grenlandiji v obdobju 2007–2013.

PRILOGA

SKUPNA IZJAVA EVROPSKE SKUPNOSTI NA ENI STRANI TER LOKALNE VLADE GRENLANDIJE IN VLADE DANSKE NA DRUGI STRANI O PARTNERSTVU MED EVROPSKO SKUPNOSTJO IN GRENLANDIJO

1. PREAMBULA

Evropska skupnost na eni strani ter lokalna vlada Grenlandije in Vlada Danske na drugi strani so

- ob upoštevanju tesnih zgodovinskih, političnih, gospodarskih in kulturnih vezi med Evropo in Grenlandijo,

- ob sklicevanju na tesne in trajne vezi med Evropsko skupnostjo in Grenlandijo, ki so bile leta 1985 vzpostavljene s pogodbo o Grenlandiji, ter v soglasju, da je treba ohranjati te vezi, in potrditvi, da bo Evropska skupnost na splošno pri svojih politikah in predvsem v odnosih z Grenlandijo upoštevala obojestranske interese, zlasti pa razvojne potrebe Grenlandije,

- ob ugotovitvi, da je Svet Evropske unije 24. februarja 2003 sklenil, da je ob upoštevanju pomena ribištva in programov za strukturni razvoj na Grenlandiji treba razširiti in okrepiti prihodnje odnose med EU in Grenlandijo,

- ob upoštevanju trajnega geostrateškega interesa Evropske skupnosti, da Grenlandijo, ki je del države članice, obravnava kot privilegirano sosedo ter prispeva k blaginji in gospodarskemu razvoju Grenlandije,

- ob upoštevanju, da je Grenlandija ena od čezmorskih držav in ozemelj, pridruženih Evropski skupnosti,

- ob upoštevanju, da bo Evropska skupnost upoštevala interese Grenlandije v kontekstu arktičnega okna njene politike Severne dimenzije, zlasti pa poseben pomen občutljivega naravnega okolja Grenlandije in izzive za njeno prebivalstvo,

- ob upoštevanju, da je ohranitev ribiških dejavnosti plovil pod zastavo države članice v vodah Grenlandije za Evropsko skupnost bistveni del pravilnega delovanja skupne ribiške politike v severnem Atlantiku,

sklenile še naprej krepiti odnose in sodelovanje med EU in Grenlandijo na podlagi obsežnih skupnih interesov z namenom obojestranske koristi za svoje narode ter medsebojnim odnosom dati dolgoročno perspektivo.

2. SKUPNI CILJI

Evropska skupnost in Grenlandija nameravata okrepiti svoje partnerstvo in sodelovanje na naslednjih področjih:

- Sodelovanje pri trajnostnem upravljanju staleža rib in morskega okolja ter zagotavljanje možnosti ribolova za plovila držav članic EU. To je in bo ostal bistveni steber partnerstva med ES in Grenlandijo ter bo še naprej temeljil na partnerskem sporazumu o ribolovu med ES in Grenlandijo ter naknadnih protokolih.

- Sodelovanje na področju vzgoje in izobraževanja.

- Sodelovanje v okviru prizadevanj Grenlandije za trajnostni razvoj njenega gospodarstva, zlasti na področju mineralnih virov, turizma in kulture.

- Sodelovanje v okviru prizadevanj ES za obvladovanje podnebnih sprememb in spodbujanje trajnostnega razvoja na arktičnem območju.

- Sodelovanje ter skupno znanstveno raziskovanje in praktični razvoj alternativnih energetskih virov.

- Skupno raziskovanje in razvoj, kar zadeva severne morske poti in izključno ekonomsko cono Grenlandije.

Evropska skupnost zase izjavlja, da:

- ob upoštevanju svojih ciljev v okviru pogodbe o Grenlandiji, ki je začela veljati 1. februarja 1985, ter tesnih in obojestransko koristnih odnosov med Grenlandijo in Evropsko unijo v zadnjih 20 letih;

- ob upoštevanju geostrateškega pomena Grenlandije, zlasti v okviru arktičnega okna in politike Severne dimenzije;

- ob upoštevanju pomena Grenlandije kot odgovorne partnerice za upravljanje in ohranitev okoljskih in naravnih virov, vključno s staležem rib;

želi v naslednjih sedmih letih razvijati sodelovanje z Grenlandijo na podlagi dvojnega partnerstva, ki ga na eni strani sestavljata partnerski sporazum o ribolovu, ob upoštevanju trenutnih ribolovnih možnosti, ki so na voljo Evropski skupnosti v vodah Grenlandije, ter na drugi strani obsežno sodelovanje v drugih sektorjih razen ribištva, ob upoštevanju statusa Grenlandije kot ČDO,

želi zagotoviti ohranitev dodeljevanja sredstev iz proračuna EU za sodelovanje z Grenlandijo na enaki ravni kot v prejšnjih letih in na podlagi tega dvojnega partnerstva.

3. IZVAJANJE PARTNERSTVA

Za dosego skupnih ciljev in razvoj partnerstva se bosta Evropska skupnost in Grenlandija medsebojno obveščali in posvetovali na področjih tega partnerstva ter na vseh drugih obojestransko določenih področjih, ki bodo izhajala iz duha te izjave.

Menita naslednje:

- glede izvajanja dela obsežnega partnerstva, ki ni zajet s partnerskim sporazumom o ribolovu, Evropska skupnost in Grenlandija menita, da so ureditve na podlagi pridružitve Grenlandije k Evropski skupnosti kot čezmorske države ali ozemlja ustrezen okvir za odziv na potrebe Grenlandije in odgovor na njene posebne potrebe, ob upoštevanju njene izredno periferne lokacije, ekstremnega podnebja in zgodovinske dediščine; .

- Evropska skupnost in Grenlandija menita, da morata razvijati sodelovanje na področjih izobraževanja, varnosti živil in razvoja virov, ki lahko prispevajo k trajnostnemu razvoju gospodarstva Grenlandije ter k reševanju strukturnih problemov;

- Evropska skupnost in Grenlandija menita tudi, da je treba razvijati znanstveno sodelovanje na področju novih energetskih virov in podnebnih sprememb. To sodelovanje bo vključevalo tudi znanstvene raziskave v zvezi z izključno ekonomsko cono Grenlandije ob upoštevanju prihodnjega razvoja morskega prometa.

Evropska skupnost namerava prihodnje sodelovanje z Grenlandijo v drugih sektorjih razen ribištva vzpostaviti s sklepom Sveta na podlagi člena 187 ES, da se vključi finančna podpora iz proračuna v višini največ [25] milijonov EUR letno v okviru finančne perspektive za obdobje 2007–2013.

Obe strani sta prepričani, da bo njuno partnerstvo imelo veliko koristi od medsebojnega znanja in razumevanja, pridobljenega s popolno uporabo vseh obstoječih posvetovalnih forumov, zlasti pa z rednim dialogom in, po potrebi, s posvetovanjem med uradniki na obeh straneh.

V tem smislu namerava Grenlandija na koncu vsakega leta poročati o napredku pri izpolnjevanju zgoraj omenjenih ciljev. Pred koncem junija 2010 bosta Evropska skupnost in Grenlandija opravili celovit vmesni pregled svojega partnerstva.

Za lokalno vlado Grenlandije Za Evropsko skupnost

…………………………………………….…………………………….

Za Vlado Danske

………………………….

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. OZADJE PREDLOGA

1.1. Razlogi za predlog in njegovi cilji

Svet je 24. februarja 2003 sprejel sklepe glede Sporočila Komisije o vmesnem pregledu četrtega protokola o ribolovu z Grenlandijo[8]. Ti sklepi so omogočili tudi pogajanja za vmesni pregled sporazuma o ribolovu, ki so se začela z jasnejšim vpogledom v dolgoročno prihodnost odnosov med EU in Grenlandijo. V zvezi z dolgoročnimi odnosi med EU in Grenlandijo se je Svet:

- strinjal, da obstaja potreba po širitvi in krepitvi prihodnjih odnosov med EU in Grenlandijo ob upoštevanju pomembnosti ribolova in strukturnih razvojnih problemov na Grenlandiji.

- zavezal, da bodo prihodnji odnosi med EU in Grenlandijo po letu 2006 temeljili na obsežnem partnerstvu za trajnostni razvoj, ki bo vključeval poseben sporazum o ribolovu, ki bo rezultat pogajanj na podlagi splošnih pravil in načel za take sporazume. Svet je menil, da morajo biti prihodnje finančne obveznosti v naslednjem finančnem okviru Evropske unije, ob upoštevanju potreb vseh ČDO, določene glede na sedanjo stopnjo in da je treba upoštevati druge prevladujoče okoliščine in pravično ravnovesje obojestranskih interesov – zlasti razvojne potrebe Grenlandije in potrebe ES za nadaljnji trajni dostop do razpoložljivega staleža rib v grenlandskih vodah – pa tudi finančne prispevke drugih strani. To je bilo brez poseganja v naslednjo finančno perspektivo EU.

Ta predlog, skupaj s skupno izjavo Evropske skupnosti ter lokalne vlade Grenlandije in vlade Danske, je podlaga za prihodnje odnose EU z Grenlandijo v obdobju od 2007 do 2013.

1.2. Splošno ozadje

Grenlandija je postala del Skupnosti skupaj z Dansko leta 1973. Notranji status Grenlandije se je spremenil z zakonom o avtonomiji, ki je začel veljati 1. maja 1979. Na posvetovalnem referendumu na Grenlandiji februarja 1982 je 52 % volivcev volilo za izstop iz Skupnosti. Posledično je Danska predlagala spremembo pogodb. Dne 1. februarja 1985 je začela veljati Pogodba o izstopu z dne 13. marca 1984 ali „Pogodba o Grenlandiji“[9], ki je Grenlandiji dodelila status, ki velja za čezmorske države in ozemlja (ČDO), povezane s Skupnostjo.

Pogodba o Grenlandiji poudarja tudi vidike sodelovanja in razvoja. V preambuli se sklicuje na „uvedbo ureditve, ki dopušča ohranjanje tesnih in trajnih vezi med Skupnostmi in Grenlandijo in upoštevanje vzajemnih interesov, zlasti razvojnih potreb Grenlandije“. Poleg tega preambula navaja, da so kljub ureditvi za čezmorske države in ozemlja iz četrtega dela Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti, ki za odnose z Grenlandijo zagotavlja primeren okvir, „za te odnose potrebne dodatne posebne določbe“.

Protokol o posebni ureditvi za Grenlandijo, priložen k Pogodbi ES Grenlandija, navaja, da ima Grenlandija s svojimi ribiškimi proizvodi neomejen in dajatev prost dostop na trg Skupnosti pod pogojem, da ima Skupnost zadovoljive možnosti za dostop do grenlandskih voda v okviru sporazuma o ribolovu.

Sporazum o ribolovu je bil sklenjen za začetno obdobje desetih let, po katerem se lahko tiho podaljša za dodatna šestletna obdobja, razen če ga ne zaključi stranka z obvestilom o odpovedi, ki ga predloži vsaj devet mesecev pred iztekom vsakega obdobja. Izvaja se z naknadnimi protokoli. Stranki sta v medsebojnem soglasju odprli pogajanja za nov partnerski sporazum o ribolovu v skladu s sklepi Sveta iz februarja 2003, da se do 1. januarja 2007 nadomesti sedanji sporazum o ribolovu.

Grenlandija ostaja poseben primer, od Unije oddaljeno ozemlje z majhnim številom prebivalcev na ogromnem otoku, kjer vladajo izjemne podnebne razmere in s posebno sociološko, gospodarsko in kulturno mešanico kot posledico zgodovine tega otoka in njegove kolonialne preteklosti.

1.3. Obstoječe določbe na področju, na katero se nanaša predlog

Sklep Sveta z dne 27. novembra 2001 o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj k Evropski skupnosti („Sklep o čezmorski pridružitvi“)[10]. Sklep opredeljuje splošen odnos med 20 ČDO[11] in Evropsko skupnostjo z omembe vredno izjemo za Grenlandijo v posebnih določbah glede ribolova.

2. POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENA UČINKA

2.1. Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi

V okviru generalnega sekretariata je bila za obdobje od 1. maja 2005 do 31. marca 2006 ustanovljena delovna skupina za pripravo prihodnjega okvira odnosov med EU in Grenlandijo. Naloga delovne skupine je bila ponoven zagon medresorske skupine, ustanovljene leta 2001, da bi pripravila predloge za nov okvirni sporazum z Grenlandijo in predlog za prihodnje upravljanje odnosov z Grenlandijo.

Delovna skupina je organizirala štiri medresorske seje, in sicer 10. junija 2005, 13. septembra 2005, 24. novembra 2005 in 30. januarja 2006, z namenom izmenjave stališč o osnutku sporazuma Kayak in o tem, kaj morajo biti cilji Komisije v njenem bodočem sodelovanju z Grenlandijo.

Poleg tega je delovna skupina organizirala še številne neuradne tehnične sestanke z grenlandskimi oblastmi in uradne pogovore s člani grenlandske vlade, in sicer 7. decembra 2005 v Bruslju in 18. januarja 2006 v Nuuku na Grenlandiji.

2.2. Zbiranje in uporaba izvedenskih mnenj

Zunanje izvedensko mnenje ni bilo potrebno.

2.3. Ocena učinka

Predvidoma bo rezultat novega partnerskega sporazuma o ribolovu med EU in Grenlandijo jasna določitev plačil, ki ustrezajo dejanskim ribolovnim možnostim, kot je izraženo v stališčih Računskega sodišča in Evropskega parlamenta, ter skladnost z običajnimi proračunskimi pravili o razvojnem sodelovanju. To bo občutno zmanjšalo vrednost sporazuma o ribolovu v primerjavi s sedanjo ravnijo.

Cilji partnerstva med Skupnostjo in Grenlandijo so:

- določiti okvir za dialog;

- doseči skupne cilje s posvetovanjem o zadevah skupnega interesa, da se zagotovi, da imajo prizadevanja za sodelovanje čimvečji učinek v skladu s prednostnimi nalogami obeh strank;

- oblikovati podlago za gospodarsko, finančno, znanstveno, izobraževalno in kulturno sodelovanje, ki bo temeljilo na načelih obojestranske odgovornosti in podpore;

- prispevati k razvoju Grenlandije.

EU še vedno želi obravnavati Grenlandijo kot privilegirano sosedo in želi prispevati k blaginji in gospodarskemu razvoju Grenlandije, saj je ta tesno povezana z eno od držav članic in bo še naprej igrala pomembno vlogo – tako glede odgovornosti kot tudi možnosti – v okviru ribiške politike EU, ki s spodbujanjem trajnostnega upravljanja staleža rib in varstvom okolja presega meje gospodarskega ribolova.

Za EU je Grenlandija pomembna tudi z geostrateškega stališča. EU in Grenlandija želita sodelovati pri znanstvenih raziskavah podnebnih sprememb in razvoju teh raziskav, zlasti zaradi nedavno potrjenih pretresljivih dokazov o topljenju arktične ledene plošče. Eden od skupnih prednostnih interesov EU in Grenlandije je razvijanje alternativnih virov ali nosilcev energije, kot je vodik.

3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA

3.1. Povzetek predlaganih ukrepov

Cilj tega predloga je določiti pravno podlago, ki omogoča in določa pogoje, v okviru katerih lahko Skupnost vzpostavi obsežno partnerstvo z Grenlandijo.

3.2. Pravna podlaga

Člen 187 Pogodbe ES.

4. PRORAČUNSKE POSLEDICE

Predviden je bil odgovor na zahtevo Sveta z dne 24. februarja 2003, naj se predložijo konkretni predlogi za širitev in krepitev prihodnjih odnosov med EU in Grenlandijo. Komisija je to upoštevala pri oblikovanju svojih predlogov za naslednje obdobje finančne perspektive na področju razdelka 4. Komisija meni, da je finančna podpora, ki znaša največ 25 milijonov na leto za sodelovanje v drugih sektorjih, ločenih od ribiškega, v mejah predloga za finančno perspektivo (2007–2013). Predviden potek, o katerem so se države članice dogovorile decembra 2005, je trenutno odvisen od sprejetja končnega soglasja o Medinstitucionalnem sporazumu o finančni perspektivi 2007–2013.

Mednarodni sporazumi o ribolovu se bodo v naslednjem obdobju finančne perspektive obravnavali v konsolidiranem instrumentu ribiške politike. V okviru tega instrumenta bodo zagotovljena sredstva za izvedbo obveznosti Unije, ko bo veljal novi partnerski sporazum o ribolovu.

5. DODATNE INFORMACIJE

Predlog vključuje klavzulo o pregledu.

Predlog

SKLEP SVETA

o odnosih med Evropsko skupnostjo na eni strani ter Grenlandijo in Kraljevino Dansko na drugi strani (Besedilo velja za EGP)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 187 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[12],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Pogodba, ki glede na Grenlandijo spreminja pogodbe o ustanovitvi Evropskih skupnosti[13] („Pogodba o Grenlandiji“) in ki je začela veljati 1. februarja 1985, določa, da se Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti za Grenlandijo ne uporablja več, pač pa je Grenlandija, ki je del ene od držav članic, odslej pridružena Evropski skupnosti kot ena od čezmorskih držav in ozemelj (ČDO).

(2) Pogodba o Grenlandiji v preambuli potrjuje, da je uvedena ureditev, ki dopušča ohranjanje tesnih in trajnih vezi med Skupnostmi in Grenlandijo in upoštevanje vzajemnih interesov, zlasti razvojnih potreb Grenlandije, in da ureditev za ČDO, določena v delu štiri Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ustvarja primeren okvir za te odnose.

(3) V skladu s členom 182 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti je namen pridružitve spodbujanje gospodarskega in socialnega razvoja ČDO ter vzpostavitev tesnih gospodarskih odnosov med njimi in Skupnostjo kot celoto. Na podlagi člena 188 se členi 182 do 187 uporabljajo za Grenlandijo, ob upoštevanju specifičnih določb iz Protokola o posebni ureditvi za Grenlandijo, priloženem k pogodbi.

(4) Določbe o uporabi načel iz členov 182 do 186 Pogodbe so navedene v Sklepu Sveta 2001/822/ES z dne 27. novembra 2001 o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski skupnosti („Sklep o pridružitvi čezmorskih držav“)[14], ki se še vedno uporablja za Grenlandijo pod pogoji, določenimi v navedenem sklepu.

(5) Svet Evropske unije se je v sklepih z dne 24. februarja 2003 o vmesnem pregledu četrtega protokola o ribolovu med Evropsko skupnostjo, vlado Danske in lokalno vlado Grenlandije strinjal, da obstaja potreba po širitvi in krepitvi prihodnjih odnosov med EU in Grenlandijo ob upoštevanju pomembnosti ribolova in strukturnih problemov razvoja na Grenlandiji. Poleg tega se je Svet obvezal, da bo bodoče odnose EU z Grenlandijo po letu 2006 gradil na splošnem partnerstvu za trajnostni razvoj, ki bo vključeval poseben sporazum o ribolovu, ki bo rezultat pogajanj na podlagi splošnih pravil in načel za take sporazume.

(6) Svet Evropske unije je v sklepih z dne 24. februarja 2003 menil, da morajo biti prihodnje finančne obveznosti v naslednjem finančnem okviru Evropske unije, ob upoštevanju potreb vseh ČDO, določene glede na sedanjo stopnjo, pri čemer je treba upoštevati druge prevladujoče okoliščine in pravično ravnovesje obojestranskih interesov – zlasti razvojne potrebe Grenlandije in potrebe ES za nadaljnji trajni dostop do razpoložljivega staleža rib v grenlandskih vodah – pa tudi finančne prispevke drugih strani.

(7) Sporazum o ribolovu med Evropsko gospodarsko skupnostjo na eni strani in vlado Danske ter lokalno vlado Grenlandije na drugi strani, podpisan v Bruslju 13. marca 1984, ki oživlja duha sodelovanja in je izšel iz sklepa Skupnosti, da se Grenlandiji dodeli status čezmorskega območja, bo 1. januarja 2007 nadomestil nov partnerski sporazum o ribolovu.

(8) Skupna izjava Evropske skupnosti na eni strani ter lokalne vlade Grenlandije in vlade Danske na drugi strani o partnerstvu med Evropsko skupnostjo in Grenlandijo, podpisana [DD MM 2006] v Bruslju, oživlja tesne zgodovinske, politične, gospodarske in kulturne vezi med Skupnostjo in Grenlandijo in poudarja potrebo po nadaljnji krepitvi njunega partnerstva in sodelovanja na področjih, ki jih ta sklep ne zajema.

(9) Ukrepe, potrebne za izvajanje tega sklepa, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil[15] –

SKLENIL:

DEL ENA

SPLOŠNE DOLOČBE O ODNOSIH MED SKUPNOSTJO IN GRENLANDIJO

Člen 1

Partnerstvo

1. Brez poseganja v Sklep Sveta 2001/822/ES je cilj partnerstva med Skupnostjo in Grenlandijo predvsem širitev in krepitev odnosov med Skupnostjo in Grenlandijo ter prispevanje k trajnostnemu razvoju Grenlandije.

2. Cilji partnerstva so:

(a) določiti okvir za dialog;

(b) doseči skupne cilje s posvetovanjem o zadevah skupnega interesa za zagotovitev, da imajo prizadevanja za sodelovanje čimvečji učinek v skladu s prednostnimi nalogami obeh partneric;

(c) oblikovati osnovo za gospodarsko, finančno, znanstveno, izobraževalno in kulturno sodelovanje, ki bo temeljilo na načelih obojestranske odgovornosti in podpore;

(d) prispevati k razvoju Grenlandije.

Člen 2

Dialog

Skupnost, Grenlandija in Danska se medsebojno posvetujejo o načelih, podrobnih postopkih in rezultatih partnerstva, vzpostavljenega s tem sklepom.

Člen 3

Upravljanje

Izvajanje tega sklepa vodita Komisija in lokalna vlada Grenlandije v skladu z vlogami in odgovornostmi obeh partneric, kot je določeno v finančnih sporazumih, ki izhajajo iz tega.

DEL DVA

SODELOVANJE ZA TRAJNOSTNI RAZVOJ GRENLANDIJE

Člen 4

Področja sodelovanja

Sodelovanje podpira sektorske politike in strategije za lažji dostop do proizvodnih dejavnosti in virov zlasti na naslednjih področjih:

(a) izobraževanje in usposabljanje;

(b) mineralne surovine;

(c) energetika;

(d) turizem in kultura;

(e) raziskave;

(f) varnost živil.

Člen 5

Načela

1. Sodelovanje temelji na partnerstvu in se izvaja v skladu s strategijami sodelovanja, sprejetimi na podlagi člena 6. Zagotavlja, da se pretok virov uresničuje na predvidljivi in redni osnovi ter da je prožen in se prilagaja položaju na Grenlandiji.

2. Na osnovi partnerskega pristopa se o dejavnostih sodelovanja odloča v tesnem posvetovanju Komisije, lokalne vlade Grenlandije in vlade Danske. Tako partnerstvo se upravlja v popolni skladnosti z zadevnimi institucionalnimi, pravnimi in finančnimi pooblastili vsake partnerice.

Člen 6

Programiranje

1. V okviru partnerstva lokalna vlada Grenlandije prevzame odgovornost za oblikovanje sektorskih politik, vključno s strategijami in njihovim izvajanjem. Za zagotovitev trajnosti sektorskih politik in strategij se bo primerno izvajala strateška presoja vplivov na okolje.

2. V okviru tega sklepa lokalna vlada Grenlandije in Komisija pripravita in sprejmeta okviren programski dokument za trajnostni razvoj Grenlandije (v nadaljevanju PDTR) v skladu s sektorskimi politikami iz odstavka 1.

3. Lokalna vlada Grenlandije je pristojna za:

(a) sprejemanje sektorskih politik;

(b) spremljanje in oceno učinkov ter rezultatov sektorskih politik;

(c) zagotavljanje pravilnega, hitrega in učinkovitega izvajanja strategij v okviru sektorskih politik;

(d) letno poročanje Komisiji o dosežkih v okviru sektorskih politik.

4. Komisija je odgovorna za sprejetje letnega finančnega sklepa o celotni porazdelitvi sredstev, ki ustrezajo PDTR, v skladu s postopkom iz člena 10.

Člen 7

Obseg financiranja

V okviru sektorskih politik, ki jih določi lokalna vlada Grenlandije, se finančna podpora lahko dodeli za naslednje dejavnosti, ki spadajo v obseg financiranja:

(a) reforme in projekti, ki se skladajo s sektorskimi politikami;

(b) institucionalni razvoj, povečanje zmogljivosti in vključitev okoljskih vidikov;

(c) programi tehničnega sodelovanja.

Člen 8

Upravičenost do financiranja

Lokalna vlada Grenlandije je upravičena do finančne podpore, zagotovljene v okviru tega sklepa.

Člen 9

Izvedbeni ukrepi

Ukrepi, potrebni za izvajanje tega dela sklepa, se sprejmejo v skladu s postopkom upravljanja iz člena 10(2) v treh mesecih po začetku veljavnosti tega sklepa.

Člen 10

Postopek Odbora

1. Komisiji pomaga [] odbor [v nadaljnjem besedilu „Odbor“].

2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES.

3. Rok iz člena 4(3) Sklepa 1999/468/ES, je [tri] mesece.

4. Odbor sprejme svoj poslovnik.

Člen 11

Finančna pomoč

1. Finančna pomoč Skupnosti za namene tega dela sklepa krije obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013.

2. Finančna pomoč Skupnosti se dodeli kot proračunska podpora.

3. Finančna pomoč Skupnosti se bo dodelila z uporabo centraliziranega neposrednega upravljanja, kot je določeno v členu 53 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002[16].

Člen 12

Nadzori

1. Sklep se izvaja v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti[17];. Od Grenlandije se pričakuje, da bo vzpostavila primeren nadzorni sistem. Tretje države morajo izvajati redne preglede za zagotavljanje, da so ukrepi, financirani iz proračuna Skupnosti, pravilno izvedeni. Grenlandija poleg letnega poročanja o dosežkih v okviru sektorskih politik pripravi letno poročilo, ki zagotavlja zakonitost in pravilnost. Pri tem sprejme primerne ukrepe za preprečevanje nepravilnosti in goljufij ter po potrebi začne sodni pregon za izterjavo nepravilno plačanih sredstev.

2. Podrobne obveznosti lokalne vlade Grenlandije glede upravljanja sredstev Skupnosti se določijo v finančnih sporazumih, sklenjenih s Komisijo za namene izvajanja tega sklepa. Finančni sporazumi bodo določili zlasti sektorske kazalnike, ki so namenjeni pogojem plačila, ki morajo biti izpolnjeni, in metode preverjanja za poročanje o napredku sektorskih kazalnikov ter za zagotovitev skladnosti s temi pogoji.

DEL TRI

KONČNE DOLOČBE

Člen 13

Pregled

Skupnost, lokalna vlada Grenlandije in vlada Danske do konca junija 2010 izvedejo vmesni pregled partnerstva. Na podlagi tega pregleda Komisija po potrebi predlaga spremembo tega sklepa.

Člen 14

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati 1. januarja 2007. Uporablja se do 31. decembra 2013.

Člen 15

Objava

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije .

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

ZAKONODAJNI FINANČNI IZKAZ

Področje(-a) politike: 21 – „Razvoj in odnosi z državami AKP“ Dejavnost(-i): 21 07 – „Drugi ukrepi sodelovanja in priložnostni programi“ |

NASLOV UKREPA: SKLEP SVETA O ODNOSIH MED EVROPSKO SKUPNOSTJO NA ENI STRANI TER GRENLANDIJO IN KRALJEVINO DANSKO NA DRUGI STRANI |

PRORAČUNSKA VRSTICA(-E) + NASLOV(-I)

Postavka 4: „EU v svetu“

Področje politike: 21 – „Razvoj in odnosi z državami AKP“

Proračunsko poglavje: 21 07 – „Drugi ukrepi sodelovanja in priložnostni programi“

Proračunski člen: 21 07 01 – „Sodelovanje z Grenlandijo“

SKUPNI ZNESKI

Skupna dodeljena sredstva za ukrep (del B): 25 milijonov EUR za obveznosti

Obdobje uporabe:

2007–2013

Skupna večletna ocena odhodkov:

(a) Časovni pregled odobritev za prevzem obveznosti/odobritev plačil (finančna intervencija) (glej točko 6.1.1)

v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Leto [n] | [n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5] | [n+5 in nasl. leta] | Skupaj |

Obveznosti | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 175 |

Plačila | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 175 |

(b) Tehnična in upravna pomoč ter odhodki za podporo ( glej točko 6.1.2 )

Obveznosti | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

Plačila | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

Vmesni seštevek a+b |

Obveznosti | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 175 |

Plačila | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 175 |

(c) Skupni finančni vpliv človeških virov in drugih upravnih odhodkov (glej točki 7.2 in 7.3)

Obveznosti/plačila | v teku |

SKUPAJ a+b+c |

Obveznosti | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 175 |

Plačila | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 175 |

Skladnost s finančnim programiranjem in finančno perspektivo

Predlog je v skladu s predlagano finančno perspektivo za obdobje 2007–2013.

Finančni vpliv na prihodke:

Predlog nima finančnih posledic za prihodke.

(v mio. EUR na eno decimalno mesto natančno)

Pred ukrepom [Leto n-1] | Stanje po ukrepu |

neobvezni | dif./ | DA | NE | NE | št. 4 |

PRAVNA PODLAGA

Člen 187 Pogodbe ES

OPIS IN RAZLOGI

Potreba po intervenciji Skupnosti

Cilji

Grenlandija je ČDO in je bila zajeta z zaporednimi sklepi Sveta o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj. Vendar ni nikoli uživala ugodnosti od ozemeljske okvirne dodelitve iz ERS, ker se finančni transferji na Grenlandijo izvajajo na podlagi sporazuma o ribolovu med Skupnostjo ter Grenlandijo in Dansko. Na podlagi sporazuma o ribolovu bo Grenlandija do konca leta 2006 prejemala 42,8 milijonov EUR letno, pri čemer je 31,8 milijonov EUR tega zneska vrednost ribolovnih možnosti, dodeljenih Skupnosti, 11 milijonov EUR pa strukturna pomoč za ribištvo. Vendar pa trenutne ribolovne možnosti za Skupnost več ne upravičujejo finančnega nadomestila za takšno vsoto. Zato je treba določiti jasno ločnico med finančnim nadomestilom Grenlandiji, ki ustreza dejanskim ribolovnim možnostim za Skupnost v vodah Grenlandije, na eni strani in pomočjo Grenlandiji na drugi strani.

Svet se je 24. februarja 2003 obvezal, da bo prihodnje odnose EU z Grenlandijo po letu 2006 utrdil na obsežnem partnerstvu za trajnostni razvoj, vključno s posebnim sporazumom o ribolovu, ki bo rezultat pogajanj v skladu s splošnimi pravili in načeli za takšne sporazume, pa tudi s sodelovanjem na drugih področjih. Svet je menil, da se morajo prihodnje finančne obveznosti v okviru naslednjega finančnega okvira Evropske unije, ob upoštevanju potreb vseh ČDO, ravnati po trenutni ravni, brez poseganja v naslednjo finančno perspektivo.

Predvideva se, da bo z novim partnerskim sporazumom o ribolovu med EU in Grenlandijo mogoče jasno ugotoviti plačila, ki ustrezajo učinkovitim ribolovnim možnostim, kot je izraženo v stališčih Računskega sodišča in Evropskega parlamenta, ter doseči uskladitev z običajnimi proračunskimi pravili o razvojnem sodelovanju. To bo občutno zmanjšalo vrednost sporazuma o ribolovu v primerjavi s trenutno ravnjo.

Cilji partnerstva med Skupnostjo in Grenlandijo so:

- zagotoviti okvir za dialog;

- doseči skupne cilje ob posvetovanju o vprašanjih skupnega interesa za zagotovitev, da imajo prizadevanja za sodelovanje minimalni učinek v skladu s prednostnimi nalogami obeh partneric;

- zagotoviti podlago za gospodarsko, finančno, znanstveno, izobraževalno in kulturno sodelovanje, ki bo temeljilo na načelih medsebojne odgovornosti in podpore;

- prispevati k razvoju Grenlandije.

EU še vedno želi obravnavati Grenlandijo kot privilegirano sosedo in prispevati k blaginji in gospodarskemu razvoju Grenlandije, saj je ta tesno povezana z eno od držav članic in bo še naprej igrala pomembno vlogo – tako glede odgovornosti kot tudi možnosti – v okviru ribiške politike EU, ki s spodbujanjem trajnostnega upravljanja staleža rib in varstvom okolja presega meje gospodarskega ribolova.

Grenlandija je za EU pomembna tudi z geostrateškega vidika. EU in Grenlandija želita sodelovati pri znanstvenih raziskavah podnebnih sprememb in razvoju teh raziskav, zlasti zaradi nedavno potrjenih pretresljivih dokazov o topljenju arktične ledene plošče. Razvoj alternativnih energetskih virov ali energetskih nosilcev, kot je vodik, je prednostnega pomena tako za EU kot za Grenlandijo.

Ukrepi, sprejeti v zvezi s predhodnim vrednotenjem

(a) razložiti, kako in kdaj je bilo izvedeno predhodno vrednotenje (avtor, čas in kje je/so poročilo(-a) na voljo) ali kako so bile zbrane ustrezne informacije

Predhodno vrednotenje so opravile službe Komisije (delovna skupina Generalnega sekretariata, ki je delovala med 1. majem 2005 in 15. marcem 2006) ob upoštevanju naknadnega vrednotenja četrtega protokola o ribolovu, ki ga je vodil zunanji svetovalec (MegaPesca 2005), zlasti v zvezi s podatki o celotni podobi gospodarskega stanja.

(b) na kratko opisati ugotovitve in izkušnje iz predhodnega vrednotenja.

Za gospodarstvo Grenlandije je značilno, da ima ogromen javni sektor in premalo razvit zasebni sektor.

Grenlandija ostaja poseben primer, od Unije oddaljeno ozemlje z majhnim številom prebivalstva na ogromnem otoku, ki se sooča z izrednimi podnebnimi razmerami, ter posebno sociološko, gospodarsko in kulturno mešanico, nastalo kot posledica njene zgodovinske dediščine in kolonialne preteklosti.

Prihodnje obsežno partnerstvo z Grenlandijo bo sestavljeno iz dveh stebrov; prvi bo novi partnerski sporazum o ribolovu, drugi pa posebni sklep o ČDO, ki bo zajemal sodelovanje med EU in Grenlandijo na drugih področjih kot ribištvo.

Predvideva se, da bo z novim partnerskim sporazumom o ribolovu med EU in Grenlandijo mogoče jasno ugotoviti plačila, ki ustrezajo trenutnim ribolovnim možnostim, kot je izraženo v stališčih Računskega sodišča in Evropskega parlamenta, ter doseči uskladitev z veljavnimi proračunskimi pravili. To bo občutno zmanjšalo vrednost sporazuma o ribolovu v primerjavi s trenutno ravnjo.

Ukrepi, sprejeti po naknadnem vrednotenju

Nova intervencija: naknadnega vrednotenja ni.

Predvideni ukrep in proračunske intervencije

Predlog zagotavlja razvojno sodelovanje kot del obsežnega partnerstva za trajnostni razvoj Grenlandije v skladu z zgoraj omenjenimi sklepi Sveta z dne 24. februarja 2003. Grenlandija je Komisiji predložila predloge glede sodelovanja v okviru navedenega partnerstva na področjih, ki niso povezana z ribištvom (osnutek „sporazuma Kayak“). Na podlagi teh predlogov Komisija priznava, da morajo biti področja za takšno sodelovanje izobraževanje in usposabljanje, mineralne surovine, energetika, turizem in kultura ter raziskave. V ta namen je v razdelku 4 finančne perspektive za obdobje 2007–2013 zagotovljenih do 25 milijonov EUR letno. Ta sredstva je treba dodeliti Grenlandiji kot sektorsko proračunsko podporo, kar pomeni, da morajo postati del splošnega proračuna Grenlandije (za celotno ozemlje in prebivalstvo). V teh okoliščinah Komisija ne preverja konkretne uporabe sredstev (ker ne pomeni oblikovanja projektov, ki jih financira ES). Namesto tega Komisija preverja številne kazalnike, povezane s sektorskimi politikami in strategijami, ki jih bo Grenlandija opredelila v programskem dokumentu za trajnostni razvoj Grenlandije. Programski dokument za trajnostni razvoj je večletni programski dokument, ki ga bo Komisija sprejela po začetku veljavnosti predlaganega sklepa. Namen ocene sektorskih kazalnikov je preveriti, ali je Grenlandija učinkovito napredovala k trajnostnemu razvoju z dosežki v zadevnih osrednjih sektorjih.

Po oceni Komisije makroekonomskega stanja in upravljanja javnih financ na Grenlandiji bo najprej izplačana fiksna tranša (prvič leta 2007). Nato bodo (za naslednja leta) po preverjanju sektorskih kazalnikov s strani Komisije in Grenlandije izplačane spremenljive tranše. Spremenljive tranše bodo odražale stopnjo dosege ciljev, določenih s temi kazalniki.

Načini izvajanja

Centralizirano neposredno upravljanje s strani Komisije v skladu s členom 53 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605 /2002 z dne 25. junija 2002. Odredbodajalec je generalni direktor DG AIDCO.

FINANČNI VPLIV

Finančni vpliv na del B, skupaj – (v celotnem obdobju programiranja)

p.m.

(Način za izračun skupnega zneska, navedenega v spodnji razpredelnici, mora biti razložen z razčlenitvijo v razpredelnici 6.2)

6.1.1. Finančna intervencija

Obveznosti (v mio. EUR na tri decimalna mesta natančno)

Razčlenitev | [Leto n] | [n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5 in nasl. leta] | Skupaj |

Ukrep 1 |

Ukrep 2 |

itd. |

SKUPAJ |

6.1.2. Tehnična in upravna pomoč, odhodki za podporo in odhodki za IT (odobritve za prevzem obveznosti)

[Leto n] | [n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5 in nasl. leta] | Skupaj |

1) Tehnična in upravna pomoč | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

a) Uradi tehnične pomoči | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. p.m. | p.m. | p.m. |

b) Druga tehnična in upravna pomoč: – notranja: – zunanja: od tega za vzpostavitev in vzdrževanje informatiziranega sistema upravljanja | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

Vmesni seštevek 1 | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

2) Odhodki za podporo | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

a) Študije | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

b) Sestanki strokovnjakov | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

c) Obveščanje in publikacije | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

Vmesni seštevek 2 | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

SKUPAJ | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

Izračun stroškov po ukrepih, predvidenih v delu B (v celotnem obdobju programiranja)

Obveznosti (v mio. EUR na tri decimalna mesta natančno)

Razčlenitev | Vrsta realizacij (projekti, dokumentacija) | Število realizacij (skupaj za leta 1…n) | Povprečni stroški na enoto | Stroški skupaj (skupaj za leta 1…n) |

1 | 2 | 3 | 4=(2X3) |

Ukrep 1 – Posamezni ukrep 1 – Posamezni ukrep 2 Ukrep 2 – Posamezni ukrep 1 – Posamezni ukrep 2 – Posamezni ukrep 3 itd. | p.m. p.m. | p.m. p.m. | p.m. p.m. | p.m. p.m. |

STROŠKI SKUPAJ | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

Po potrebi pojasniti način izračuna

VPLIV NA ODHODKE ZA ZAPOSLENE IN UPRAVNE ODHODKE

Vpliv na človeške vire

V teku

Vrsta delovnega mesta | Osebje, dodeljeno za upravljanje ukrepov, z uporabo obstoječih in/ali dodatnih virov | Skupaj | Opis nalog, ki izhajajo iz ukrepa |

Število stalnih delovnih mest | Število začasnih delovnih mest |

Stalno ali začasno zaposleno osebje | A B C | 0.25 ekvivalenta polne zaposlitve | Krito z obstoječimi viri AIDCO |

Drugi človeški viri |

Skupaj | 0.25 ekvivalenta polne zaposlitve |

Skupni finančni vpliv človeških virov

Vrsta človeških virov | Znesek (EUR) | Način izračuna * |

Uradniki Začasno osebje |

Drugi človeški viri (navesti proračunsko vrstico) |

Skupaj |

Zneski so skupni odhodki za dvanajst mesecev.

Drugi upravni odhodki, ki izhajajo iz ukrepa

Proračunska vrstica (številka in ime postavke) | Znesek (EUR) | Način izračuna |

Skupna porazdelitev (naziv A7) A0701 – Misije A07030 – Sestanki A07031 – Obvezni odbori1 A07032 – Neobvezni odbori1 A07040 – Konference A0705 – Študije in posvetovanja Drugi izdatki (navesti) | 1 % letno za upravne izdatke za AIDCO. |

Informacijski sistemi (A-5001/A-4300) |

Drugi izdatki – del A (navesti) |

Skupaj | 250 000 EUR |

Zneski so skupni odhodki za dvanajst mesecev.

1 Opredeliti vrsto odbora in skupino, kateri pripada.

I. Letni znesek, skupaj (7.2 + 7.3) II. Trajanje ukrepa III. Strošek ukrepa, skupaj (I x II) | EUR let EUR |

SPREMLJANJE IZVAJANJA IN OCENA

Režimi spremljanja

Za spremljanje izvajanja programskega dokumenta za prihodnji trajnostni razvoj Grenlandije (glej točko 8.2) bo letno poročanje Grenlandije o izvajanju programiranja bistvenega pomena. Podrobna pravila v zvezi s tem bodo določena v izvedbenih ukrepih, ki jih bo sprejela Komisija. Ta pravila bodo podobna tistim, ki se uporabljajo za ČDO, ki uživajo ugodnosti od ozemeljske dodelitve iz ERS, in bodo pomenila, da bo Grenlandija morala letno sestaviti poročilo o izvajanju, ki bo dokončano po razgovoru med Komisijo in Grenlandijo v sodelovanju z Dansko. To poročilo bo poleg tega predpogoj za izplačilo sredstev, ker bo moralo zagotoviti osnovne podatke, ki bodo ocenjeni za preveritev, ali so bili cilji kazalnikov, povezani s sektorsko proračunsko podporo, doseženi (prim. trenutno sodelovanje z Novo Kaledonijo).

Režim in časovni načrt za načrtovano oceno

Predlagani sklep vsebuje klavzulo o ponovnem pregledu za oceno učinkovitosti partnerstva med Grenlandijo in ES najpozneje 30. junija 2010. Poleg tega morajo izvedbeni ukrepi, ki jih sprejme Komisija, vsebovati podrobne določbe za spremljanje, pregled, vrednotenje in revizijo, podobne tistim, ki se trenutno uporabljajo za ČDO, ki prejemajo ozemeljske dodelitve iz ERS. Te določbe morajo med drugim omogočiti vmesni in končni pregled programskega dokumenta za trajnostni razvoj Grenlandije z namenom prilagoditve večletnega programiranja razvoju potreb in uspešnosti Grenlandije.

UKREPI PROTI GOLJUFIJAM

V skladu s členom 12 predloga se od Grenlandije pričakuje, da uvede ustrezen nadzorni sistem za zagotovitev pravilnega izvajanja ukrepov, ki so financirani iz proračuna Skupnosti. Poleg tega bo Grenlandija uvedla ustrezne ukrepe za preprečitev nepravilnosti in goljufij ter bo začela sodni pregon za izterjavo nepravilno plačanih sredstev.

Finančni sporazumi, sklenjeni med Komisijo in lokalno vlado Grenlandije, bodo zagotovili podrobna pravila, zlasti v zvezi z:

- upravljanjem sredstev Skupnosti;

- preprečevanjem goljufij in drugih nepravilnosti, povezanih s pomočjo Skupnosti, ki ga zagotovi Grenlandija;

- nadzorom, ki ga zagotovi Komisija, vključno z Evropskim uradom za boj proti goljufijam (OLAF) ter Računskim sodiščem, kadar je primerno. Ta nadzor bo vključeval pravico opravljanja preverjanj in inšpekcijskih pregledov na kraju samem.

[1] Glej Zapisnik 2487. zasedanja Sveta Evropske unije (SPLOŠNE ZADEVE in ZUNANJI ODNOSI), ki je potekalo v Bruslju 24. februarja 2003, dok. 6604/03 z dne 24. februarja 2003 in Bl.1/ 2-2003, točka 1.3.175.

[2] Pogodba, ki glede na Grenlandijo spreminja pogodbe o ustanovitvi Evropskih skupnosti, UL L 29, 1.2.1985, str. 1.

[3] Sklep 2001/822/ES z dne 27.11.2001, UL L 314, 30.11.2001, str. 1.

[4] V Prilogi II k Pogodbi ES je naštetih 21 ČDO, vendar se Sklep o čezmorski pridružitvi ne nanaša na Bermude.

[5] UL 29, 1.2.1985, str. 9.

[6] Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu: vmesni pregled četrtega protokola o ribolovu med EU in Grenlandijo, COM(2002) 697 konč.

[7] OECD – grenlandsko gospodarstvo: določitev strategije za prihodnost; DOC.DT/TDPC (99)10

[8] Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu Vmesni pregled četrtega protokola o ribištvu med EU in Grenlandijo. COM(2002) 697 konč.

[9] Pogodba, ki glede na Grenlandijo spreminja pogodbe o ustanovitvi Evropskih skupnosti, UL L 29/19, 1.2.1985, str. 1.

[10] Sklep 2001/822/ES z dne 27.11.2001, UL L 314, 30.11.2001, str. 1.

[11] V Priloga II k Pogodbi ES je naštetih 21 ČDO, vendar se Sklep o čezmorski pridružitvi ne nanaša na Bermude.

[12] UL C , , str. .

[13] UL L 29, 1.2.1985, str. 1.

[14] UL L 314, 30.11.2001, str. 1.

[15] UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

[16] UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

[17] UL L 248, 16.9.2002, str. 1.