ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 6.11.2007

COM(2007) 684 konč.

SPOROČILO KOMISIJE SVETU

o stopnji prispevka v pokojninski sistem uradnikov in drugih uslužbencev Evropskih skupnosti {SEC(2007) 1466}

SPOROČILO KOMISIJE SVETU

o stopnji prispevka v pokojninski sistem uradnikov in drugih uslužbencev Evropskih skupnosti

V skladu s členom 83a Kadrovskih predpisov Komisija vsako leto Svetu predloži posodobljeno različico aktuarske ocene pokojninskega sistema v skladu s členom 1(2) Priloge XII. Kadar kaže, da je razlika med stopnjo trenutno veljavnega deleža prispevka in stopnjo, potrebno za ohranitev aktuarskega ravnotežja, najmanj 0,25 točke, Svet preuči, ali je treba stopnjo prilagoditi.

Eurostat je izvedel študijo sistema v skladu s členom 13 Priloge XII h Kadrovskim predpisom, ki določa stopnjo prispevka, nujno za ohranitev aktuarskega ravnotežja na 10,3 %. Veljavna stopnja prispevka je 10,25. Razlika je torej 0,05 in je pod pragom, določenim v členu 83a.

Torej Komisija za letošnje leto ne bo predstavila predloga o prilagoditvi stopnje prispevka za pokojninski sistem uradnikov in drugih uslužbencev Evropskih skupnosti.
[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 14.11.2006

COM(2006) 681 konč.

SPOROČILO KOMISIJE SVETU

o stopnji prispevka v pokojninski sistem uradnikov in drugih uslužbencev Evropskih skupnosti {SEC(2006)1441}

SPOROČILO KOMISIJE SVETU

o stopnji prispevka v pokojninski sistem uradnikov in drugih uslužbencev Evropskih skupnosti

V skladu s členom 83a Kadrovskih predpisov Komisija vsako leto Svetu predloži posodobljeno različico aktuarske ocene pokojninskega sistema v skladu s členom 1(2) Priloge XII. Kadar kaže, da je razlika med stopnjo trenutno veljavnega deleža prispevka in stopnjo, potrebno za ohranitev aktuarskega ravnotežja, najmanj 0,25 točke, Svet preuči, ali je treba stopnjo prilagoditi.

Eurostat je izvedel študijo sistema v skladu s členom 13 Priloge XII h Kadrovskim predpisom, ki določa stopnjo prispevka, nujno za ohranitev aktuarskega ravnotežja na 10,4 %. Veljavna stopnja prispevka je 10,25. Razlika je torej 0,15 in je pod pragom, določenim v členu 83a.

Torej Komisija za letošnje leto ne bo predstavila predloga o prilagoditvi stopnje prispevka za pokojninski sistem uradnikov in drugih uslužbencev Evropskih skupnosti.
[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 14.9.2006

COM(2006)504 konč.

POROČILO KOMISIJE SVETU

Protidampinški postopek v zvezi z uvozom digitalnih vsestranskih diskov (DVD+/–R) za snemanje s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Hong Konga in Tajvana

POROČILO KOMISIJE SVETU

Protidampinški postopek v zvezi z uvozom digitalnih vsestranskih diskov (DVD+/–R) za snemanje s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Hong Konga in Tajvana

To poročilo je pripravljeno v skladu s členom 9(2) Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (UL L 56, 6.3.1996, str. 1).

Člen 9 te uredbe določa naslednje:

"Zaključek brez ukrepov; uvedba dokončnih dajatev

1. Kjer se pritožba umakne, se lahko postopek zaključi, razen če tak zaključek ne bi bil v interesu Skupnosti.

2. Če se po posvetovanju zaščitni ukrepi izkažejo za nepotrebne in znotraj Svetovalnega odbora ni ugovorov, se preiskava ali postopek zaključi. V vseh ostalih primerih Komisija Svetu nemudoma predloži poročilo o rezultatih posvetovanja, skupaj s predlogom, da se postopek zaključi. Postopek se šteje za zaključenega, če v enem mesecu Svet s kvalificirano večino ne odloči drugače. (poudarjeno)

Posvetovanju o predlogu za zaključek postopka so sledili ugovori v Svetovalnem odboru. Predlog za zaključek primera in podrobnosti o posvetovanju so predstavljeni v prilogah.

Priloge:

1 – Povzetek mnenj, predloženih med in po sestanku s Svetovalnim odborom (poslano samo v angleškem jeziku na zaupni osnovi (EU omejeno).

2 – Osnutek odločbe Komisije o določitvi razlogov za zaključek zadevnega postopka (poslano v vseh jezikih).
[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 21.12.2004

COM(2004)819 konč.

SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU IN EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU

o nezavezujočih smernicah za izvajanje nekaterih določb Direktive Sveta 98/24/ES o varovanju zdravja in zagotavljanju varnosti delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti kemičnim dejavnikom pri delu

SEC(2004)1594

Člen 12(2) Direktive 98/24/ES[1] določa, da Komisija sestavi praktične nezavezujoče smernice v podporo državam članicam v skladu s to direktivo pri oblikovanju njihovih nacionalnih politik in za lažje usklajevanje njihovih predpisov o varovanju zdravja in varnosti delavcev, zlasti kar zadeva teme iz členov 3, 4, 5 in 6 ter oddelka 1 Priloge II.

V ta namen je Komisija sestavila smernice, ki zajemajo naslednje teme:

Analitične metode za merjenje indikativne mejne vrednosti kemičnih snovi za poklicno izpostavljenost iz Priloge k Direktivi Komisije 2000/39/ES[2] o določitvi prvega seznama indikativnih mejnih vrednosti za poklicno izpostavljenost pri izvajanju Direktive Sveta 98/24/ES.

Ugotavljanje, ocena in nadzor tveganj, ki izhajajo iz prisotnosti nevarnih kemičnih snovi na delovnem mestu.

Splošna načela za preprečevanje tveganj v zvezi z nevarnimi kemičnimi snovmi ter posebni varnostni in preventivni ukrepi za nadzorovanje teh tveganj.

Zdravstveni nadzor in biološko spremljanje delavcev, ki so izpostavljeni svincu in njegovim ionskim spojinam.

Pri pripravi teh smernic je Komisiji pomagal Svetovalni odbor za varnost, higieno in varovanje zdravja pri delu, ki je 28. junija 2004 predložil pozitivno mnenje.

Svetovalni odbor meni, da smernice ustrezno obravnavajo temeljna vprašanja iz določb zgoraj omenjene Direktive 98/24/ES.

Prepričan je tudi, da bodo državam članicam služile kot koristno referenčno gradivo pri pripravi njihovih smernic, zlasti za mala in srednja podjetja.

Komisija poziva države članice, da v skladu s členom 12(2) Direktive 98/24/ES pri pripravi nacionalnih politik za varovanje zdravja in varnost delavcev v največji možni meri upoštevajo te smernice in jih čim bolj razširijo med zainteresiranimi.

[1] UL L 131, 5.5.1998.

[2] UL L 142, 16.6.2000.
o spremembi Sklepa (EU) 2015/2169 o sklenitvi Sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Svet je 1. oktobra 2015 sprejel Sklep (EU) 2015/2169 o sklenitvi Sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani.

Protokol o sodelovanju v kulturi, priložen Sporazumu o prosti trgovini med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Protokol), v členu 1 vzpostavlja okvir za sodelovanje pogodbenic pri spodbujanju izmenjave kulturnih dejavnosti, dobrin in storitev, med drugim v avdiovizualnem sektorju.

Protokol vključuje določbe o upravičenosti avdiovizualnih koprodukcij do koriščenja zadevnih shem.

V skladu s členom 5(8)(b) Protokola se upravičenost po prvih treh letih podaljšuje za naknadna zaporedna enako dolga obdobja, razen če ena od pogodbenic s pisnim obvestilom najmanj tri mesece pred iztekom začetnega ali katerega koli naslednjega obdobja odloči, da se upravičenost ne podaljša.

V skladu s trenutnim členom 3(1) Sklepa (EU) 2015/2169 mora Komisija uradno obvestiti Republiko Korejo, da Unija ne bo podaljšala obdobja upravičenosti koprodukcij na podlagi člena 5 Protokola po postopku iz člena 5(8), točka (b), Protokola, razen če Svet na predlog Komisije štiri mesece pred koncem tega obdobja upravičenosti soglasno odobri nadaljevanje upravičenosti.

Sodišče je s sodbo z dne 1. marca 2022 v zadevi Komisija proti Svetu odločilo, da postopek iz člena 3(1) Sklepa Sveta (EU) 2015/2169 ni v skladu s členom 218 PDEU, saj določa, da Svet glasuje soglasno. Pravilo glasovanja, ki se uporablja za sprejetje odločitev iz člena 3(1) Sklepa Sveta (EU) 2015/2169, bi moralo biti pravilo iz člena 218(8) PDEU, prvi pododstavek, in sicer glasovanje s kvalificirano večino v Svetu.

Zato bi bilo treba črtati zahtevo, da mora Svet pri odločanju o nadaljevanju upravičenosti odločati soglasno.

2.PRAVNA PODLAGA

•Pravna podlaga

Predlog spreminja Sklep Sveta (EU) 2015/2169 in bi ga bilo zato treba sprejeti na isti pravni podlagi, in sicer na členih 91, 100(2), 167(3) in 207 v povezavi s členom 218(6)(a)(v) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), pri čemer Svet po pridobitvi soglasja Parlamenta odloča s kvalificirano večino.

•Izbira instrumenta

Predlog spreminja Sklep Sveta (EU) 2015/2169.

2022/0257 (NLE)

Predlog

SKLEP SVETA
stališčem Sveta o sprejetju uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 805/2004 glede uporabe regulativnega postopka s pregledom za prilagoditev členu 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije

2016/0399 (COD)

SPOROČILO KOMISIJE

EVROPSKEMU PARLAMENTU



v skladu s členom 294(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije



v zvezi s

stališčem Sveta o sprejetju uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 805/2004 glede uporabe regulativnega postopka s pregledom za prilagoditev členu 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije



1.Ozadje

Datum predložitve predloga Evropskemu parlamentu in Svetu

(dokument COM(2016) 798 final – 2016/0399 COD): 13. marec 2017 Datum stališča Evropskega parlamenta v prvi obravnavi: 17. april 2019 Datum sprejetja stališča Sveta: 28. junij 2022

2.Cilj predloga Komisije

Cilj tega predloga je tri akte s področja pravosodja, ki se še vedno sklicujejo na regulativni postopek s pregledom, prilagoditi členu 290 Pogodbe o delovanju EU.

3.Pripombe k stališču Sveta

Stališče Sveta, kakor je bilo sprejeto v prvi obravnavi, v celoti odraža dogovor, ki je bil ob podpori Komisije dosežen na tehnični ravni in potrjen v elektronskem sporočilu z dne 8. junija 2022 med službami Evropskega parlamenta in Sveta. Trialogi niso bili potrebni. Glavne točke tega dogovora so:

–Kompromisno besedilo izmed treh aktov iz prvotnega predloga Komisije obravnava le uskladitev Uredbe (ES) št. 805/2004. Druga akta, Uredba Sveta (ES) št. 1206/2001 in Uredba (ES) št. 1393/2007, sta bila medtem razveljavljena in zato nista vključena v končno dogovorjeno besedilo.

–Uvodni izjavi 1 in 2 o spremembah, ki so bile uvedene z Lizbonsko pogodbo v zvezi z akti, ki jih lahko sprejme Komisija, sta bili usklajeni z uvodnimi izjavami Uredbe (EU) 2019/1243.

–Dve uvodni izjavi sta bili predlagani za pojasnitev uporabe Uredbe v zvezi z Dansko in Irsko.

–Edina določba Uredbe (ES) št. 805/2004, ki določa uporabo regulativnega postopka s pregledom, bo usklajena z delegiranimi akti, kot je predlagala Komisija.

–Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je na Komisijo preneseno za obdobje petih let, ki se lahko obnavlja, Komisija pa mora devet mesecev pred iztekom vsakega takega obdobja predložiti poročilo o tem, kako je uporabila pooblastilo. Komisija je prvotno predlagala pooblastilo z nedoločenim trajanjem, vendar je omejitev trajanja skladna tem, kar je bilo dogovorjeno za številna druga usklajena pooblastila, med drugim tudi za druga dva dokumenta iz predloga Komisije, ki sta bila medtem razveljavljena in nadomeščena z drugima aktoma.

Komisija podpira dogovor, dosežen na tehnični ravni.

4.Zaključek

Komisija sprejema stališče Sveta.
0.4476

ex 7019 61 00 ex 7019 61 00 ex 7019 65 00 ex 7019 65 00 ex 7019 65 00 ex 7019 65 00 ex 7019 65 00 ex 7019 65 00 ex 7019 65 00 ex 7019 66 00 ex 7019 66 00 ex 7019 66 00 ex 7019 66 00 ex 7019 66 00 ex 7019 66 00 ex 7019 66 00 ex 7019 90 00 ex 7019 90 00

11 19 11 12 13 14 15 18 19 11 12 13 14 15 18 19 11 19

Tkanine iz rovinga, impregnirane z epoksi smolo, s koeficientom toplotne razteznosti med 30 ºC in 120 ºC (kakor je določeno z metodo IPC–TM–650) za: — 10 ppm ali več na ºC, vendar ne več kot 12 ppm na °C po dolžini in širini ter — 20 ppm ali več na °C, vendar ne več kot 30 ppm na °C po debelini, s točko posteklenitve pri 152 °C ali več, vendar ne več kot 153 °C (kakor je določeno z metodo IPC–TM–650)

0 %

–
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Po poslabšanju razmer v Burundiju pred parlamentarnimi in predsedniškimi volitvami junija in julija 2015 je Evropska unija menila, da Republika Burundi ni izpolnila bistvenih elementov iz člena 9 Sporazuma o partnerstvu AKP-EU v zvezi s človekovimi pravicami, demokracijo in pravno državo.

Po posvetovanjih, ki so potekala 8. decembra 2015 v Bruslju na podlagi člena 96 Sporazuma o partnerstvu AKP-EU, se je Evropska unija seznanila z odgovori burundijske vlade in njeno zavezo, da bo zagotovila pojasnila v zvezi z zastavljenimi vprašanji in pospešila nekatere sodne postopke. Vendar je Evropska unija menila, da izražena stališča niso celovito obravnavala vprašanja nespoštovanja bistvenih elementov partnerstva med EU in Republiko Burundi. Ta stališča prav tako niso zagotovila zadovoljivega odziva na sklepe, ki jih je Mirovni in varnostni svet Afriške unije sprejel 17. oktobra in 13. novembra 2015, zlasti na potrebo po hitrem sklicu pristnega in vključujočega dialoga, ki bi temeljil na spoštovanju mirovnega in spravnega sporazuma iz Aruše za Burundi.

Postopek posvetovanj je bil 13. novembra 2015 zaključen s sklenitvijo Sklepa Sveta (EU) 2016/394 in sprejeti so bili ustrezni ukrepi, kot je določeno v Prilogi k navedenemu sklepu. Ti so vključevali začasno prekinitev finančne podpore ali izplačil sredstev (vključno s proračunsko podporo) v neposredno korist burundijske uprave ali organov.
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Novi protokol o izvajanju zajema obdobje petih let od datuma začetka začasne uporabe, ki je določen v členu 19 Protokola, tj. od datuma, na katerega ga pogodbenici podpišeta. Določa klavzulo o reviziji v drugem letu uporabe zaradi morebitne prilagoditve ribolovnih možnosti in zadevnega finančnega prispevka.

Sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju med Islamsko republiko Mavretanijo in Evropsko skupnostjo je bil podpisan in se je začel začasno uporabljati 8. avgusta 2008 za obdobje šestih let. Sporazum se od takrat tiho podaljšuje. Zadnji protokol o izvajanju Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju, ki je imel sprva obdobje veljavnosti štiri leta (2015–2019), je bil dvakrat podaljšan, vsakokrat za eno leto. Veljati preneha 15. novembra 2021. Evropska komisija je na podlagi pogajalskih smernic opravila pogajanja z vlado Islamske republike Mavretanije (v nadaljnjem besedilu: Mavretanija), da bi v imenu Evropske unije sklenila nov sporazum o partnerstvu o trajnostnem ribištvu in protokol o izvajanju. Po koncu pogajanj so pogajalci 28. julija 2021 parafirali Sporazum in Protokol.

•Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

Glavni cilj novega sporazuma je posodobiti okvir ob upoštevanju prednostnih nalog prenovljene skupne ribiške politike in njene zunanje razsežnosti, da bi se strateško partnerstvo med Evropsko unijo in Islamsko republiko Mavretanijo na področju ribištva nadaljevalo in okrepilo.

Cilj Protokola je, da se plovilom Evropske unije zagotovijo ribolovne možnosti na ribolovnem območju Mavretanije v skladu z najboljšim razpoložljivim znanstvenim mnenjem ter resolucijami in priporočili Mednarodne komisije za ohranitev tunov v Atlantskem oceanu (ICCAT) in Odbora za ribištvo za vzhodni srednji Atlantik (CECAF) v okviru omejitev razpoložljivega presežka. Evropska komisija je svoje pogajalsko stališče med drugim oprla na rezultate ocene prejšnjega protokola (2015–2019) in v prihodnost usmerjene ocene smotrnosti sklenitve novega protokola. Obe oceni so izvedli zunanji strokovnjaki. Cilj je tudi okrepiti sodelovanje med Evropsko unijo in Islamsko republiko Mavretanijo pri spodbujanju trajnostne ribiške politike in odgovornega izkoriščanja ribolovnih virov na mavretanskem ribolovnem območju in v Atlantskem oceanu v interesu obeh pogodbenic. To sodelovanje bo prispevalo tudi k ustvarjanju delovnih mest ob spoštovanju dostojnih delovnih pogojev v skladu s Konvencijo št. 188 MOD o delu v sektorju ribištva.

Novi protokol v prvih dveh letih uporabe določa iste ribolovne možnosti kot sedanji protokol, razen v zvezi z referenčnimi tonažami za dve kategoriji plovil za ribolov tuna, pri katerih je uvedena manjša prilagoditev. Gre zlasti za naslednje kategorije:
2.3.Predvideni akt Mednarodnega sveta za žito

Mednarodni svet za žito je 14. maja 2021 predlagal, da se v opredelitev „zrnja“ ali „zrn“ iz točke (e) člena 2(1) Konvencije (v nadaljnjem besedilu: predvideni akt) vključijo stročnice. Predlaga se, da se odločitev Mednarodnega sveta za žito sprejme z glasovanjem po pošti (tj. s pisnim postopkom) z rokom 31. oktobra 2021. Če nobena članica Mednarodnega sveta za žito ne pošlje pisnega ugovora, se z učinkom od 1. novembra 2021 v opredelitev „zrnja“ ali „zrn“ iz točke (e) člena 2(1) Konvencije dodajo stročnice.

V skladu s predlogom se „leča, suhi grah, čičerika, suhi fižol, druge stročnice in njihovi proizvodi vključijo v opredelitev ‚zrnja‘ ali ‚zrn‘ iz točke (e) člena 2(1) Konvencije o trgovanju z žitom iz leta 1995“.

Namen predvidenega akta je Mednarodnemu svetu za žito omogočiti, da razširi svoje redno delo iz člena 3 Konvencije na stročnice. Zlasti redna poročila, izmenjava informacij in posebne študije iz člena 3 Konvencije bi morali od 1. novembra 2021 vključevati stročnice in njihove proizvode. Vlade članice bi morale sodelovati s sekretariatom Mednarodnega sveta za žito in zagotoviti ustrezne informacije o stročnicah in njihovih proizvodih.

Čeprav v Konvenciji za postopek glasovanja po pošti (ali pisni postopek) ni posebnih pravil, člen 14 Konvencije o sklepih Sveta ne določa, da bi se taki sklepi morali sprejemati na seji Sveta.

3.Stališče, ki se zavzame v imenu Unije

Evropska unija je s Sklepom Sveta 96/88/ES sklenila Konvencijo o trgovanju z žitom iz leta 1995, in sicer za obdobje do 30. junija 1998, od takrat pa se je Konvencija redno podaljševala. Vsakokrat se Konvencija v skladu s členom 33 Konvencije podaljša za največ dve leti. Nazadnje je bila podaljšana s sklepom Mednarodnega sveta za žito 7. junija 2021 in je veljavna do 30. junija 2023.

Ob sklenitvi Konvencije je opredelitev „zrnja“ ali „zrn“ iz točke (e) člena 2(1) vključevala naslednje proizvode: „ječmen, koruzo, proso, oves, rž, sirek, tritikalo in pšenico ter proizvode iz njih“.

Leta 2008 so se članice Mednarodnega sveta za žito odločile, da bodo v opredelitev „zrnja“ ali „zrn“ vključile tudi riž in njegove proizvode z učinkom od 1. julija 2009. Poleg tega je bila opredelitev „zrnja“ ali „zrn“ z učinkom od 1. julija 2013 dodatno razširjena na različna semena oljnic, kot so kopra, bombažno seme, palmova jedrca, zemeljski oreški, repično seme/kanola, soja in sončnično seme, in njihove proizvode.

Evropska unija je bila vedno dejavna članica Mednarodnega sveta za žito in je podpirala razširitev njegovega dela na analizo tržnega in trgovinskega razvoja stročnic. Doslej je bilo to opravljeno na ad hoc podlagi, pod pogojem, da se odobri letni delovni program Mednarodnega sveta za žito.
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

To priporočilo se nanaša na sklep o pooblastitvi Komisije, da v imenu Unije sodeluje v pogajanjih za delni pregled Mednarodnega sporazuma o kavi 2007, ki se jih je odločil začeti Mednarodni svet za kavo.

1.OZADJE PRIPOROČILA

•Mednarodni sporazum o kavi 2007

Evropska unija je pogodbenica Mednarodnega sporazuma o kavi.

Namen Mednarodnega sporazuma o kavi 2007 (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je zagotoviti okrepljeno mednarodno sodelovanje v zvezi s svetovnimi vprašanji glede kave in povezanimi zadevami, zagotoviti forum za medvladna posvetovanja o kavi in načinih za izboljšanje svetovnega gospodarstva kave, olajšati trgovino z zbiranjem in zagotavljanjem informacij o svetovnem trgu kave ter spodbujati povečanje povpraševanja po kavi na svetovni ravni. Temeljni cilj Sporazuma je spodbuditi pogodbenice k razvoju trajnostnega sektorja kave v gospodarskem, socialnem in okoljskem smislu.

Sporazum je bil podpisan leta 2007 in je začel veljati 2. februarja 2011 za obdobje desetih let, nato pa je bila njegova veljavnost podaljšana za eno leto (do 1. februarja 2022). Sporazum se lahko po potrebi podaljša za največ osem let.
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Uredba Sveta (EU) 2020/1706 o odprtju in zagotavljanju upravljanja avtonomnih tarifnih kvot Unije za nekatere ribiške proizvode v obdobju 2021–2023 je bila sprejeta 13. novembra 2020.

Cilj Uredbe je zagotoviti konkurenčnost predelovalne industrije Unije in preprečiti ogrožanje proizvodnje ribiških proizvodov Unije z zagotavljanjem ustrezne oskrbe zanjo. Zato uredba znižuje ali opušča uvozne dajatve za več proizvodov v okviru kvot ustreznega obsega. Določa tudi, kateri postopki predelave („zahtevani postopki“) omogočajo uporabo kvot.

Združeno kraljestvo je 31. januarja 2020 izstopilo iz Evropske unije. Uredba je temeljila na predpostavki, da bosta EU in Združeno kraljestvo sklenila sporazum o prosti trgovini, ki se bo uporabljal od konca prehodnega obdobja, tako da se bodo trgovinski tokovi med njima lahko nadaljevali in uvozne dajatve ne bodo veljale. Medtem ko Sporazum o trgovini in sodelovanju določa dostop do ribiških proizvodov brez dajatev in kvot, britanske čezmorske države in ozemlja niso več povezani z EU in njihov izvoz ribiških proizvodov v Unijo ni več upravičen do tarifnih znižanj.

Dodatna dvostranska protokola s Kraljevino Norveško in Islandijo, ki določata kvote za nekatere ribe in ribiške proizvode, sta prenehala veljati 30. aprila 2021. Ker pogajanja o novih kvotah do takrat niso bila zaključena, se bo industrija EU morda soočila s pomanjkanjem brezcarinskih proizvodov za predelavo.

Zato je treba spremeniti Uredbo Sveta (EU) 2020/1706, da bi se obravnavale posledice umika britanskih čezmorskih držav in ozemelj iz trgovinskega režima med EU in čezmorskimi državami in ozemlji ter prenehanja veljavnosti dodatnih protokolov z Norveško in Islandijo.

• Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

Ta pobuda je v skladu z dosledno politiko EU v zadnjih 20 letih, saj je njen namen zagotoviti ustrezno oskrbo predelovalne industrije EU z ribiškimi proizvodi.

2. PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

• Pravna podlaga

Člen 31 Pogodbe o delovanju Evropske unije.

• Subsidiarnost (za neizključno pristojnost)

Dajatve skupne carinske tarife so v izključni pristojnosti Unije. Načelo subsidiarnosti se zato ne uporablja.

• Sorazmernost

Odločitev o politiki je sorazmerna, saj se za vsak proizvod odobri le omejena količina, pri čemer se upoštevajo stopnja uporabe kvote, enaki konkurenčni pogoji za proizvajalce EU in proizvajalce iz držav nečlanic EU, dodana vrednost in drugi trgovinski preferenciali.

• Izbira instrumenta

Primerno je uporabiti isto vrsto akta, kot je tisti, ki se spreminja, tj. uredbo Sveta.