Objava vloge za spremembo specifikacije za ime v vinskem sektorju v skladu s členom 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

(2022/C 159/13)

V skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo v dveh mesecih od datuma te objave.

VLOGA ZA SPREMEMBO SPECIFIKACIJE PROIZVODA

„Vicenza“

PDO-IT-A0476-AM03

Datum vloge: 13. julij 2018

1. Predpisi, ki se uporabijo za spremembo

Člen 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 – sprememba, ki ni manjša

2. Opis spremembe in razlogi zanjo

2.1. Črtanje peneče različice za sorte vinske trte chardonnay, garganega (garganego) in pinot bianco

V okviru splošnega pregleda vrst proizvodov, ki jih zajema označba „Vicenza“ so bila črtana določena peneča vina, kot so peneče vino iz sorte chardonnay „Vicenza“, peneče vino iz sorte garganega „Vicenza“ in peneče vino iz sorte pinot bianco „Vicenza“.

Ta zahteva izhaja iz ugotovitve, da nobena od teh treh vrst ni bila proizvedena od trgatve leta 2014.

Spremembe se nanašajo na člene 1, 4, 5 in 6 specifikacije proizvoda ter točko 1.4 enotnega dokumenta.

2.2. Povečanje največjega donosa grozdja na hektar

Povečal se je donos grozdja (tone na hektar) za naslednje sorte vinske trte: s 14 na 15 za cabernet in cabernet sauvignon; s 16 na 18 za garganega (garganego); s 13 na 14 za manzoni bianco; s 14 na 16 za merlot; s 14 na 15 za pinot bianco; s 13 na 15 za pinot grigio ter s 13,5 na 15 za riesling in sauvignon.

To majhno povečanje donosa je potrebno, da se izrazi dejanska zmogljivost obstoječih vinogradov. Povečanje temelji na dejanskih donosih na tem območju, poskusi, izvedeni v zvezi s tehnikami gojenja in spreminjajočimi se vremenskimi razmerami, pa so pokazali, da ta sprememba ne vpliva na kakovost pridelave grozdja in proizvodnje vina.

Ta sprememba se nanaša na člen 4 specifikacije proizvoda in točko 1.5.2 enotnega dokumenta.

2.3. Črtanje zahteve, da se morajo proizvodi z označbo „riserva“ tri mesece donegovati v lesenih sodih

Črtana je zahteva, da se morajo proizvodi z označbo „riserva“ tri mesece donegovati v lesenih sodih, še vedno pa velja, da se morajo kot pogoj za uporabo tega tradicionalnega izraza proizvodi obvezno starati najmanj dve leti, kot je določeno v veljavni zakonodaji. Izraz „donegovati“ je bil torej nadomeščen z izrazom „starati“.

Glede na trende potrošnje na glavnih trgih za tovrstne proizvode bi bilo treba vinskim kletem prepustiti odločitev o tem, ali uporabljati lesene posode in kako dolgo naj vina pustijo v njih starati, pri čemer pa je treba upoštevati, da je najkrajše obdobje staranja še vedno dve leti.

Sprememba se nanaša na člen 5 specifikacije proizvoda, ne vpliva pa na enotni dokument.

2.4. Rdeče vrste vina z označbo „riserva“ – ločen opis analitskih in organoleptičnih lastnosti

Analitske in organoleptične lastnosti rdečih vin, označenih s tradicionalnim izrazom „riserva“ (rosso, cabernet, cabernet sauvignon, merlot, pinot nero in raboso), ki so bile v specifikaciji proizvoda opisane skupaj s tistimi za osnovna rdeča vina, so zdaj opisane ločeno.

Namen te spremembe je izboljšati besedilo tako, da bi bile analitske in organoleptične lastnosti vseh vrst vina iz specifikacije proizvoda jasno opisane.

Sprememba se nanaša na člen 6 specifikacije proizvoda in točko 1.4 enotnega dokumenta.

2.5. Spremembe pri organoleptičnih lastnostnih določenih vrst

Uvedene so bile nekatere spremembe pri organoleptičnih lastnostih naslednjih vrst: belo biser vino, belo peneče vino, chardonnay, garganega, riesling, sauvignon, manzoni bianco, pinot grigio, peneče vino iz sorte moscato, cabernet, cabernet riserva, cabernet sauvignon, cabernet sauvignon „riserva“, merlot, merlot „riserva“, pinot nero, pinot nero „riserva“, raboso, raboso „riserva“, rosé, rosé biser vino in mlado vino.

Opis vin je bil usklajen z izrazi, ki jih v vinskem sektorju uporabljajo usposobljeni preskuševalci.

Ta sprememba se nanaša na člen 6 specifikacije proizvoda in točko 1.4 enotnega dokumenta.

2.6. Spremembe najmanjšega volumenskega deleža skupnega alkohola pri beli vrsti vina iz sušenega grozdja

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola za belo vino iz sušenega grozdja je bil povečan s 13 vol. % na 16 vol. %.

V skladu s posebnimi načini pridelave vin iz sušenega grozdja je treba povečati njihov najmanjši volumenski delež skupnega alkohola. Ti načini zajemajo sušenje grozdja, zaradi česar se poveča delež alkohola.

Ta sprememba se nanaša na člen 6 specifikacije proizvoda in točko 1.4 enotnega dokumenta.

2.7. Dovoljena uporaba navojnih zamaškov za zapirala

Za vina v kategorijah „vino“ in „biser vino,“ danih na trg v steklenicah s prostornino do 5 litrov, je dovoljen navojni zamašek.

Tako se lahko proizvajalci hitro odzovejo na zahteve različnih mednarodnih trgov in dobavijo vina v ustreznem pakiranju. To je še zlasti pomembno za trge, na katerih očitno povprašujejo po vinih v steklenicah, zaprtih z navojnim zamaškom.

Ta sprememba se nanaša na člen 8 specifikacije proizvoda in točko 1.9 enotnega dokumenta (Dodatni pogoji – pakiranje).

2.8. Dovoljena uporaba nesteklenih posod

Dovoljena je tudi uporaba nesteklenih posod s prostornino od 5 do 20 litrov, ki so izdelane iz meha iz večplastnega polietilena ali poliestra v škatli iz kartona ali drugega togega materiala.

Razlogi: tako se lahko proizvajalci hitro odzovejo na zahteve različnih mednarodnih trgov in dobavijo vina v ustreznem pakiranju. Severnoevropski trg je na primer vse bolj naklonjen alternativnim oblikam pakiranja kakovostnih vin z geografsko označbo, kot je kartonska škatla z mehom, ki je že zelo pogosta na nekaterih trgih, kot so Nemčija in države severne Evrope.

Ta sprememba se nanaša na člen 8 specifikacije proizvoda in točko 1.9 enotnega dokumenta (Dodatni pogoji – pakiranje).

2.9. Pakiranje vina „Vicenza“ z označbo „riserva“

Posebej je bilo določeno, katere lastnosti morajo imeti vina z ZOP „Vicenza“ z označbo „riserva“ ob dajanju na trg, in sicer glede vrste posode in zamaškov, ki se lahko uporabijo, ter največje dovoljene prostornine. Zlasti vina s kontrolirano označbo porekla „Vicenza“ z označbo „riserva“ morajo biti dana na trg v steklenicah s prostornino največ 9 litrov, zaprtih s plutovinastim zamaškom. Uporaba pletenk ali demižonov ni dovoljena.

Zaščititi je treba podobo različic z označbo „riserva“, vključno z zaznavanjem vrhunske kakovosti, kar se začne s posodami, ki se lahko uporabijo za pakiranje.

Ta sprememba se nanaša na člen 8 specifikacije proizvoda in točko 1.9 enotnega dokumenta (Dodatni pogoji – pakiranje).

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime proizvoda

Vicenza

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

5. Kakovostno peneče vino

6. Kakovostno aromatično peneče vino

8. Biser vino

4. Opis vin

1. Belo vino „Vicenza“

Barva: slamnato rumena do intenzivna slamnato rumena;

vonj: saden, intenziven, včasih rahlo aromatičen;

okus: suh, svež, uravnotežen;

najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,50 %;

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 15,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

2. Belo biser vino „Vicenza“

Barva: slamnato rumena;

vonj: nežen, saden, včasih rahlo aromatičen s cvetličnimi notami;

okus: suh do srednje sladek, svež;

najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,50 %;

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 14,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

3. Belo peneče vino „Vicenza“

Pena: nežna in obstojna z nežno teksturo;

barva: svetlo slamnato rumena različne intenzivnosti;

vonj: nežen, saden, včasih rahlo aromatičen s cvetličnimi notami;

okus: suh do sladek, saden;

najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 %;

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 15,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

4. Belo vino iz sušenega grozdja „Vicenza“

Barva: od slamnato rumene do zlato rumene;

vonj: značilen vonj po vinu iz sušenega grozdja, prefinjen;

okus: srednje sladek do sladek, skladen;

najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 16,00 %;

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 18,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Rdeče vino „Vicenza“

Barva: rubinasto rdeča različne intenzivnosti;

vonj: intenziven in obstojen z notami rdečega jagodičja;

okus: svež, suh, skladen;

najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 %;

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 18,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

6. Mlado rdeče vino „Vicenza“

Barva: rubinasto rdeča, včasih z odtenki vijolične;

vonj: intenziven in začimben z notami rdečega jagodičja;

okus: poln, aromatičen, mehek;

najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 %;

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 18,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

7. Rdeče vino „Vicenza“ z označbo „riserva“

Barva: rubinasto rdeča različne intenzivnosti;

vonj: intenziven in obstojen z notami rdečega jagodičja;

okus: suh, skladen, poudarjen, rahlo taničen;

najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12,50 %;

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 22,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

8. Rosé vino „Vicenza“

Barva: rožnata različne intenzivnosti;

vonj: nežen, cvetličen;

okus: suh do srednje sladek;

najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,50 %;

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 15,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 5,0 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

9. Rosé biser vino „Vicenza“

Barva: rožnata različne intenzivnosti;

vonj: nežen, cvetličen;

okus: polsuh do polsladek, svež, živahen;

najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,50 %;

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 15,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

10. Peneče vino iz sorte moscato „Vicenza“

Pena: nežna in obstojna z nežno teksturo;

barva: svetlo slamnato rumena;

vonj: intenziven, značilen za sorto;

okus: polsuh do sladek, značilen za sorto;

najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 %;

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 13,0 g/l.

Proizvajajo se naslednje vrste: „izredno suho“, „zelo suho“, „suho“, „polsuho“ in „polsladko“.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

11. Chardonnay „Vicenza“

Barva: slamnato rumena z zelenkastimi odtenki;

vonj: nežen s pridihom zrelega belega sadja;

okus: suh, skladen;

najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 %;

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 15,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

12. Garganega „Vicenza“

Barva: slamnato rumena;

vonj: nežen z notami belega cvetja in zrelega belega sadja;

okus: suh, skladen in nekoliko grenak;

najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,50 %;

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 14,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

13. Riesling „Vicenza“

Barva: slamnato rumena z zelenkastimi odtenki;

vonj: intenziven z notami breskev in eksotičnega sadja;

okus: suh, saden;

najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 %;

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 15,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

14. Sauvignon „Vicenza“

Barva: slamnato rumena različne intenzivnosti;

vonj: nežen z notami breskev in eksotičnega sadja;

okus: svež, skladen;

najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 %;

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 15,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

15. Belo vino Manzoni „Vicenza“

Barva: svetlo slamnato rumena z zelenkastimi odtenki;

vonj: saden z notami belega cvetja;

okus: svež, skladen, poln;

najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 %;

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 15,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

16. Pinot bianco „Vicenza“

Barva: bledo slamnato rumena;

vonj: saden s pridihom eksotičnega sadja;

okus: svež, skladen, saden;

najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 %;

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 15,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

17. Pinot grigio „Vicenza“

Barva: slamnato do zlato rumena, včasih z rožnatimi odtenki;

vonj: intenziven, saden, včasih rahlo aromatičen s cvetličnimi notami;

okus: suh, svež, žameten;

najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 %;

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 15,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

18. Cabernet „Vicenza“

Barva: temno rubinasto rdeča;

vonj: intenzivna aroma rdečega sadja, včasih z rahlo travnatimi notami;

okus: suh in obstojen;

najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 %;

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 18,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

19. Cabernet „Vicenza“„riserva“

Barva: temno rubinasto rdeča, ki lahko prehaja v granatno;

vonj: saden, včasih z začimbnimi notami;

okus: suh z ravno pravo količino taninov;

najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12,00 %;

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 22,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

20. Cabernet sauvignon „Vicenza“

Barva: temno rubinasto rdeča;

vonj: intenziven z notami rdečega sadja;

okus: suh, skladen;

najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 %;

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 18,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

21. Cabernet sauvignon „Vicenza“„riserva“

Barva: temno rubinasto rdeča, ki lahko prehaja v granatno;

vonj: kompleksna aroma rdečega jagodičja;

okus: suh, poln, rahlo taničen;

najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12,00 %;

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 22,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

22. Merlot „Vicenza“

Barva: rubinasto rdeča;

vonj: intenziven, s pridihom češenj in jagodičja;

okus: svež, mehek;

najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 %;

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 18,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

23. Merlot „Vicenza“„riserva“

Barva: rubinasto rdeča, ki lahko prehaja v granatno;

vonj: kompleksen, z pridihom češenj in jagodičja;

okus: poln, mehek, obstojen;

najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12,00 %;

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 22,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

24. Pinot nero „Vicenza“

Barva: rubinasto rdeča;

vonj: eteričen, prijeten;

okus: suh, aromatičen;

najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 %;

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 18,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

25. Pinot nero „Vicenza“„riserva“

Barva: rubinasto rdeča, ki lahko prehaja v granatno;

vonj: eteričen, kompleksen;

okus: poln, žameten, obstojen;

najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12,00 %;

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 22,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

26. Raboso „Vicenza“

Barva: rubinasto rdeča različne intenzivnosti, včasih z vijoličnimi odtenki;

vonj: vinski in intenziven z notami višenj marask;

okus: svež, skladen, aromatičen;

najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,50 %;

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 20,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

27. Raboso „Vicenza“„riserva“

Barva: rubinasto rdeča različne intenzivnosti, ki lahko prehaja v granatno;

vonj: intenziven in kompleksen z notami višenj marask;

okus: svež, močan, obstojen;

najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,50 %;

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 22,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

a. Osnovni enološki postopki

–

b. Največji donosi

1. Garganega 18 000 kg grozdja na hektar

2. Manzoni bianco 14 000 kg grozdja na hektar

3. Merlot, merlot „riserva“ 16 000 kg grozdja na hektar

4. Moscato, pinot nero, pinot nero „riserva“ 13 000 kg grozdja na hektar

5. Belo vino, belo biser vino, belo peneče vino 18 000 kg grozdja na hektar

6. Belo vino iz sušenega grozdja 14 400 kg grozdja na hektar

7. Rdeče vino, mlado rdeče vino, rdeče vino „riserva“, rosé vino, rosé biser vino 16 000 kg grozdja na hektar

8. Peneče vino iz sorte moscato 13 000 kg grozdja na hektar

9. Cabernet, cabernet „riserva“, cabernet sauvignon „riserva“, chardonnay, pinot bianco, pinot grigio, raboso, raboso „riserva“, riesling 15 000 kg grozdja na hektar

10. Sauvignon, cabernet sauvignon 15 000 kg grozdja na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Območje pridelave vin s kontrolirano označbo poreklo „Vicenza“ iz člena 1 je opredeljeno tako:

zajema celotno ozemlje naslednjih občin:

Albettone, Alonte, Altavilla Vicentina, Arcugnano, Arzignano, Asigliano Veneto, Barbarano Vicentino, Breganze, Brendola, Cassola, Carrè, Cartigliano, Castegnero, Castelgomberto, Chiuppano, Creazzo, Fara Vicentina, Gambellara, Gambugliano, Grancona, Lonigo, Longare, Malo, Marano Vicentino, Marostica, Mason Vicentino, Molvena, Montebello Vicentino, Montecchio Maggiore, Montecchio Precalcino, Montegalda, Montegaldella, Monteviale, Montorso Vicentino, Mossano, Mussolente, Nanto, Nove, Orgiano, Pianezze, Rosà, Rossano Veneto, Salcedo, Sandrigo, San Germano dei Berici, San Vito di Leguzzano, Sarego, Sarcedo, Schiavon, Sossano, Sovizzo, Tezze sul Brenta, Thiene, Villaga, Zanè, Zermeghedo, Zovencedo in Zugliano

ter del ozemlja naslednjih občin:

Agugliaro, Bassano del Grappa, Brogliano, Caltrano, Calvene, Chiampo, Costabissara, Cogollo del Cengio, Campiglia dei Berici, Costabissara, Cornedo, Dueville, Grumolo delle Abbadesse, Isola Vicentina, Lugo Vicentino, Monte di Malo, Nogarole Vicentino, Piovene Rocchette, Pove del Grappa, Poiana Maggiore, Romano d’Ezzelino, Quinto Vicentino, Schio, Santorso, Torri di Quartesolo, Trissino, Vicenza in Villaverla.

Meja tega območja je opredeljena tako:

tam, kjer se konča državna cesta št. 46 (del Pasubio) pri Alberi v občini Vicenza, meja zavije levo na Viale Diaz in nato poteka vzdolž Viale del Verme do Via Cricoli. Od tam se nadaljuje proti vzhodu vzdolž Via Ragazzi del 99 do križišča z Via Quadri, nato pa po tej cesti poteka proti jugovzhodu do križišča s Strada Bertesina. Nato se nadaljuje proti vzhodu, dokler se ne priključi Via Quintarello in nadaljuje do mosta nad avtocesto Valdastico, ki ji sledi do pokrajinske ceste Cà Balbi. Nato prečka most čez reko Tesina, od tam takoj zavije levo skozi vas Marola in poteka po Via Stradone do mosta čez reko Tergola, ki ji sledi proti jugu vse do Tribola. Pri mostu zavije na pokrajinsko cesto Abbadesse, ki ji sledi do Vancimuglia. Od tam se nadaljuje vzdolž Via Longare in prečka reko Settimo, ki je meja med občinama Grumolo delle Abbadesse in Longare. Nadaljuje se vzdolž meje med občinama Montegalda in Grisignano di Zocco do meje s pokrajino Padova. Po pokrajinski meji poteka do gore Punta di Vò, od tam pa po cesti do Agugliara, znani kot Via Punta, do križišča z Via Roma, po kateri približno 50 metrov poteka proti zahodu, nato pa zavije desno na Via Mottarelle in se nadaljuje do križišča z Via Finale. Po Via Finale poteka proti zahodu, dokler se ne priključi na Via Ponte Alto, kjer zavije levo in 50 metrov poteka po državni cesti št. 247 (Riviera), nato pa zavije desno in se nadaljuje vzdolž Via Giotto do križišča z mejo občine Agugliaro, kjer vstopi v občino Campiglia dei Berici. Na križišču z Via Galileo Galilei nato zavije levo in poteka vzdolž Via Crocetta, dokler se ne priključi meji z občino Noventa Vicentina, po kateri poteka do križišča s kanalom Alonte. Vzdolž kanala Alonte se nadaljuje proti jugu, pri mostu Ponte Murello prečka pokrajinsko cesto San Feliciano, pri mostu Ponte Cazzola pa pokrajinsko cesto Poianese in se nadaljuje vse do kanala Roneghetto, ki mu približno 100 metrov sledi proti jugovzhodu do meje med občinama Poiana Maggiore in Noventa Vicentina, po kateri poteka vse do kanala Ronego. Nato vzdolž kanala Ronego poteka proti severozahodu vse do meje z občino Asigliano Veneto. Od tam razmejitvena črta poteka vzdolž meje pokrajine Vicenza mimo vasi Spessa, Bagnolo di Lonigo in Lobia Vicentina, dokler pri vasi Torri di Confine v občini Gambellara ne doseže državne ceste št. 11 (Padana Superiore). Nato poteka po meji občine Gambellara vzdolž meje s pokrajino Verona mimo Sarmazze ter se vzdolž pokrajinske meje nadaljuje vse do Calderine (na nadmorski višini 45 m), Cavaggonija (348 m) in Monte Segana (504 m). Nadaljuje se vzdolž medpokrajinske meje mimo višinske točke 608 m do naselja Rubeldi. Od tam sledi cesti v kraj Motti do kraja Maglio di Chiampo in od vasi Sgargeri poteka vzdolž ceste skozi mesto Nogarole. Po tej cesti poteka vse do vasi Selva di Trissino in po cesti Selva di Trissino vse do naselja Capitello tik nad višinsko točko 543 m, kjer zavije levo na pot, ki vodi do akvadukta. Po tej poti poteka skozi naselje Pizi, nato pa se na nadmorski višini 530 m združi s cesto v mesto Cornedo Vicentino in poteka po njej skozi vasi Pellizzari in Duello vse do križišča z občinsko cesto, ki pelje v naselja Caliari, Stello, Savegnago in Ambrosi, skozi vas Grigio, nato pa se znova združi s pokrajinsko cesto v Cornedo. V Cornedu se združi z državno cesto št. 246, po kateri poteka skoraj vse do mostu Nori, nato zavije proti vzhodu na občinsko cesto, ki poteka mimo naselij Colombara, Bastianci, Muzolon in Milani (nadmorska višina 547 m). Od tam nato poteka po poljski cesti proti severovzhodu vse do naselja Crestani (nadmorska višina 532 m). Nato poteka po občinski cesti, ki pelje v naselja Mieghi, Milani (nadmorska višina 626 m), Casare di Sopra, Casare di Sotto in Godeghe, vse do občinske ceste Monte di Malo–Monte Magrè, po kateri poteka vse do naselja Monte Magrè. Od tam poteka po cesti v Magrè do nadmorske višine 294 m, naprej proti severozahodu do nadmorske višine 218 m, po cesti Valfreda vse do naselja Raga (nadmorska višina 414 m) in nato naprej vse do meje med občinama Schio in Torrebelvicino, po kateri poteka vse do višinske točke 216 m. Od tam sledi potoku Leogra vse do mostu na državni cesti št. 46. Poteka vzdolž državne ceste št. 46 do Polea in se nato nadaljuje proti severovzhodu do Folgareja (nadmorska višina 287 m), San Martina (273 m), Sessegola (289 m) in Timonchia (226 m). Od Timonchia poteka po občinski cesti mimo Murella, Grimole, Santorsa (nadmorska višina 292 m) in Inderleja na meji med občinama Santorso in Piovene Rocchette, dokler se ne sreča s potokom Astico, ki mu sledi navzgor do nadmorske višine 150 m. Od tam poteka vzdolž občinske ceste v Cogollo del Cengio prek naselja Scalzanella, od Cogolla del Cengia pa sledi občinski cesti, ki vodi do naselja Falon in nato vasi Mosson (nadmorska višina 302 m) vse do središča mesta Caltrano. Nato se priključi pokrajinski cesti Caltrano–Calvene, ki skozi naselji Camisino in La Costa vodi do mesta Calvene, od tam pa poteka po občinski cesti v naselja Mortisa, Lore in Capitello delle Mare v občini Lugo Vicentino (nadmorska višina 416 m). Od tam poteka vzdolž meje med občinama Salcedo in Lusiana vse do Ponteja (nadmorska višina 493 m), kjer doseže pokrajinsko cesto Breganze–Lusiana. Nadaljuje se vzdolž občinske meje do Laverde (nadmorska višina 229 m, 346 m, 410 m in 510 m) in doseže cesto do naselja Crosara, ki ji sledi vse do središča. Od tam poteka vzdolž Via Pianari vse do naselja Erta (nadmorska višina 456 m), preden se nadaljuje proti vzhodu in spusti proti naseljema Capo di Sopra in Piazzette (263 m). Nato poteka po pokrajinski cesti od naselja Valle San Floriano do naselij Valrovina in Caluga (nadmorska višina 388 m) vse do zaselka Vallison (285 m), od tam pa sledi potoku Vallison do sotočja z reko Brento. Od sotočja potoka Vallison z reko Brento poteka po reki navzgor vse do mosta v vasi Campese. Nato poteka skozi vasi Albertoni, Zanchetta Pove del Grappa in Rivagge ter se nadaljuje proti severovzhodu vzdolž meje med občinama Pove del Grappa in Romano d’Ezzelino do naselja Signori (nadmorska višina 342 m in 250 m), kjer doseže državno cesto št. 141, ki ji sledi vse do pokrajinske meje (nadmorska višina 236 m in 217 m). Nato poteka vzdolž pokrajinske meje med Vicenzo in Trbižem, dokler se ne priključi meji s pokrajino Padova in se nadaljuje proti zahodu vse do reke Brente. Poteka ob reki do naselij San Michele, Scaldaferro in Bassanese na meji z občino Sandrigo, nato pa proti jugu vse do Salvettija, kjer se priključi občinski meji in ji proti severu sledi vse do naselja Rozzola. Nato poteka vzdolž občinske ceste do zaselka Povolaro mimo naselja Le Buse in središča mesta Dueville vse do mesta Villanova, kjer se priključi meji občine Dueville in ji sledi proti jugu, dokler se pri potoku Timonchio ne priključi meji občine Villaverla. Od tam poteka vzdolž meje občine Villaverla, dokler ne doseže meje občine Isola Vicentina. Nato se vzdolž te meje nadaljuje proti jugu in sledi občinski cesti do vasi Ponte, kjer se priključi na državno cesto št. 46 in se nadaljuje vse do Vicenze.

7. Glavne sorte vinske trte

Cabernet franc N. – cabernet

Cabernet sauvignon N. – cabernet

Chardonnay B.

Garganega B.

Manzoni bianco B. – incrocio manzoni 6.0.13 B.

Merlot N.

Moscato bianco B. – moscato

Pinot bianco B. – pinot blanc

Pinot grigio

Pinot nero N.

Raboso piave N. – raboso

Raboso veronese N. – raboso

Riesling italico B. – riesling

Sauvignon B.

8. Opis povezave

8.1. „Vicenza“ – vse kategorije proizvodov vinske trte

Naravni dejavniki:

Območje je zaradi svoje geografske lege posebno primerno za vinogradništvo, saj ga na severu pred mrzlimi zimski vetrovi varujejo gorski grebeni, na jugu pa Beriški griči omilijo tople zračne tokove iz Padske nižine. Vicenza ima tudi zelo dobro hidrografsko mrežo, ki je bistvena za razvoj vinogradništva in vseh drugih kmetijskih dejavnosti.

Vinorodno območje ima zaradi ugodne izpostavljenosti pobočij posebno podnebje, za katerega so značilne blage pomladi, zmerno vroča poletja in blage jeseni. Povprečna poletna temperatura je 22,9 oC z najvišjimi temperaturami v juliju. Jeseni so velike temperaturne razlike med dnevom in nočjo. Dežuje večinoma od aprila do septembra, padavine pa so razmeroma enakomerno razporejene.

Geološko ima območje pridelave različne vrste substratov – od vulkanskega bazalta, ki prevladuje na zahodnih gričih in na severu, do sedimentnih morskih apnencev zlasti v osrednjem in južnem delu ter po Beriških gričih. Pri izbiri uporabljenih sort vinske trte se upoštevajo značilnosti zemljišča, ki je zaradi rahle teksture tal običajno dobro odcedno. To omogoča dober razvoj vinske trte ter uravnoteženo vegetativno in produktivno rast, kar pa zagotavlja kakovostno proizvodnjo.

Grozdje ima ob trgatvi povprečno vsebnost sladkorja in vsebnost skupnih kislin, ki se v obdobju trgatve spreminjata glede na vremenske razmere, a vedno zadostujeta za proizvodnjo zelo svežih vin.

Zgodovinski in človeški dejavniki:

Kontrolirana označba porekla „Vicenza“ je iz leta 2000 in pokriva obsežno območje, ki se razprostira od območja Beriških gričev južno od mesta Vicenza do predgorij na severovzhodnem delu pokrajine Vicenza. Sodobne vinogradniške tehnike ter tehnično znanje in izkušnje v pokrajini Vicenza temeljijo na starodavni tradiciji pridelave vina.

Preskusi, ki jih je izvajal center za preskušanje Conegliano, ter dejavnosti usposabljanja in razširjanje novih vinogradniških in enoloških tehnik, ki sta jih izvajala inštitut Conegliano in kmetijski inštitut San Michele all’Adige, sta utrla pot sodobnemu vinogradništvu. K temu so bistveno prispevali lokalni vinogradniki, ki so uvedli postopke in metode upravljanja vinogradov ter inovativne tehnologije pridelave vina, katerih cilj je doseči okoljsko in gospodarsko trajnostnost.

8.2. „Vicenza“ – kategorija vina

Informacije o kakovosti/lastnostih vina, ki jih je mogoče pripisati predvsem geografskemu okolju

Bela vina različnih vrst so od slamnato do zlato rumene barve, včasih z rožnatimi odtenki, kot v primeru vina pinot grigio.

So lahkega in svežega okusa, njihov aromatični profil pa je povezan s sortami vinske trte, iz katerih so pridelana (v glavnem chardonnay, sorte iz družine pinot, sauvignon in lokalne sorte, kot je garganega). Za vonj belih vin so značilne sadne note, včasih s pridihom belega cvetja. So suhega in skladnega okusa, včasih z nekoliko kislimi notami.

Glavne sorte vinske trte, uporabljene za rdeča vina z ZOP „Vicenza“, so cabernet in merlot ali lokalna sorta raboso. Rdeča vina so rubinasto rdeče barve različne intenzivnosti, ki lahko pri staranih vinih prehaja v granatno. Njihov vonj je intenziven s pridihom rdečega jagodičja ali eteričen v primeru vin iz sorte pinot nero. Rdeča vina so na splošno sveža in imajo nižjo vsebnost kislin, vendar so pogosto dobro strukturirana z zmernim deležem alkohola in ustreznimi ravnmi polifenolov. Gričevnata pokrajina z večinoma apnenčastimi tlemi zagotavlja zlasti strukturo, barvo in lastnosti sorte. Rdeča vina s staranjem razvijejo kompleksne arome, trpkost in ustrezno raven taninov.

Rosé vina so običajno pridelana iz rdečih sort vinske trte (večinoma iz sorte merlot), odlikuje pa jih rožnata barva, katere intenzivnost se spreminja glede na postopek pridelave vina. Njihov vonj je nežen in cvetličen. Imajo svež in skladen suh do srednje sladek okus z na splošno uravnoteženo vsebnostjo kislin in zmernim deležem alkohola.

Mlada vina so svetlo rdeče do rubinasto rdeče barve, včasih z vijoličnimi odtenki. Imajo intenziven, vinski vonj z opazno prisotnostjo začimbnih not, značilnih za karbonsko maceracijo. Njihov okus je poln, mehek in aromatičen.

Bela vina iz sušenega grozdja so slamnato rumene do zlato rumene barve, ki je odvisna od uporabljenih sorte vinske trte in tehnike. Njihov vonj je fin in razpoznaven z notami sušenega grozdja. Imajo skladen srednje sladek do sladek okus.

Vzročna povezava med elementi geografskega območja ter kakovostjo in lastnostmi proizvoda, ki jih je mogoče pripisati predvsem geografskemu okolju

Posebne lastnosti vin „Vicenza“ v kategoriji vina so posledica talnih in podnebnih razmer na območju pridelave v povezavi s človeškimi dejavniki, ki so vplivali in še vedno vplivajo na enološki potencial grozdja in tehnologije vinifikacije.

Za okolje območja pridelave so značilni blage pomladi, ki omogočajo kalitev zelo zgodnjih sort, kot so chardonnay in različne sorte vinske trte iz družine pinot, ne prevroča poletja, zaradi katerih grozdje ne dozori prezgodaj, ter mile jeseni, ki določenim poznim sortam, kot so garganega, cabernet sauvignon in raboso, omogočajo, da popolnoma dozorijo.

Razlike med dnevnimi in nočnimi temperaturami so tesno povezane z razvojem določenih aromatskih spojin (terpeni), značilnih za uporabljene sorte, ter aromatičnih predhodnih sestavin zelo cenjenih cvetličnih not belega in rosé vina. To poudarja značilne organoleptične in kemijske lastnosti vin, vključno z njihovim včasih intenzivnim vonjem, suhim okusom, dobro strukturo in volumenskim deležem alkohola ter zmerno vsebnostjo kislin.

Bistveni dejavnik pri tem je strokovnost vinogradnikov v smislu optimizacije upravljanja vinogradov, varstvo listne površine in rastlin, pri čemer se upošteva občutljivost grozdov, med drugim različnih sort iz družine pinot.

Za različne sorte grozdja se lahko uporabijo različne tehnike pridelave vina, da se poudarijo posebne organoleptične lastnosti, pa trgatev grozdja in njegova predelava v vino potekata ločeno.

Razlike med dnevnimi in nočnimi temperaturami ter tokovi svežega zraka, značilni za to podnebje, prispevajo k ohranjanju grozdja, medtem ko se suši v sušilnicah. To sušeno grozdje ima veliko koncentracijo snovi in je najprimernejše za proizvodnjo belih vin iz sušenega grozdja, katerih barva se spreminja glede na uporabljeno sorto in tehniko pridelave vina.

8.3. Kategorije vina z označbo „Vicenza“: kakovostno peneče vino, kakovostno aromatično peneče vino in biser vino

Informacije o kakovosti/lastnostih vina, ki jih je mogoče pripisati predvsem geografskemu okolju

Kakovostna peneča vina, kakovostna aromatična peneča vina in biser vina z označbo „Vicenza“ imajo običajno slamnato rumeno barvo različne intenzivnosti, rosé biser vina pa značilen rožnat odtenek.

Kakovost penečih vin je tesno povezana z omejenim naborom sort vinske trte, iz katerih so lahko proizvedena.

Peneča vina imajo fino in obstojno peno.

Vonj belih penečih vin je saden s pridihom jabolka in breskve ali drugih belomesnatih sadežev; njihov okus je nežen z morebitnimi notami belega cvetja in suhega sadja zaradi vrenja v jeklenih posodah.

Peneče vino iz sorte moscato je pridelano iz sorte moscato giallo, njegove aromatične note pa so poudarjene z nežnim postopkom zorenja, h kateremu prispeva podalpsko podnebje. Ima intenziven vonj z značilnimi muškatnimi notami, tipičnimi za to sorto vinske trte.

Bela ali rosé biser vina se odlikujejo po svoji nežni svežini, povezani z zmernim sproščanjem ogljikovega dioksida.

Peneča in biser vina imajo skladen okus s svežimi notami in uravnoteženo vsebnost kislin. Vsebnost sladkorja sega od polsuhega do sladkega za belo peneče vino „Vicenza“ in peneče vino iz sorte moscato „Vicenza“ ter od polsuhega do polsladkega za belo in rosé biser vino „Vicenza“.

Vzročna povezava med elementi geografskega območja ter kakovostjo in lastnostmi proizvoda, ki jih je mogoče pripisati predvsem geografskemu okolju

Navedene posebne lastnosti kakovostnih penečih vin, kakovostnih aromatičnih penečih vin in biser vin izhajajo iz prepleta talnih in podnebnih razmer na območju pridelave ter človeških dejavnikov, ki so v preteklosti in do danes skupaj vplivali na enološki potencial grozdja in tehnologije predelave.

Kakovost kakovostnih penečih, kakovostnih aromatičnih penečih in biser vrst vina je povezana z razpoložljivostjo surovin, ki izvirajo z vinorodnih območij in imajo ravno prave kakovostne lastnosti za proizvodnjo takih vin. Te kakovostne lastnosti vključujejo zlasti sposobnost grozdja, da ohrani uravnoteženo razmerje med sladkorji in kislinami, k čemur prispevajo razlike med dnevnimi in nočnimi temperaturami v zadnji fazi zorenja, zaradi česar dobijo vina prepoznavne nežne vonje.

Ključnega pomena je, kako pridelovalci upravljajo vinograd, kar med drugim zajema izbiro podlage, gojitveno obliko vinske trte, odstranjevanje listja z območja grozdja in upravljanje vodnih virov. Vsi ti vidiki so bistveni za pridelavo grozdja, primernega za zvrst osnovnega vina, iz katere bo v naslednji fazi proizvedeno kakovostno peneče vino, kakovostno aromatično peneče vino ali biser vino z zahtevanimi organoleptičnimi lastnostmi svežine in elegance.

To grozdje se običajno potrga prej kot grozdje, namenjeno za proizvodnjo mirnih vin, da se zagotovi ustrezno ravnotežje med vsebnostjo sladkorjev in kislin, potrebno za proizvodnjo kakovostnega penečega vina. Osnovno vino je običajno izdelano iz ene same sorte, pri čemer se vse druge sestavine primešajo v fazi izdelave zvrsti osnovnega vina.

Kakovostno peneče vino, kakovostno aromatično peneče vino in biser vino „Vicenza“ so prav tako rezultat tehnoloških inovacij v postopkih vrenja v jeklenih posodah, ki so pripomogle k večji učinkovitosti procesa predelave kvasovk, s čimer se je izboljšal aromatični profil proizvedenih vin, da so postala še prijetnejša. Tako se še dodatno poudari organoleptična edinstvenost vin, pri čemer se še posebej izrazijo njihova svežina in cvetlične note, ki izvirajo večinoma iz grozdja, iz česar je razvidno, da je lokalno okolje najprimernejše za proizvodnjo vin z označbo „Vicenza“. Edinstvene in razpoznavne lastnosti kakovostnega penečega vina, kakovostnega aromatičnega penečega vina in biser vina z območja ZOP „Vicenza“ torej temeljijo na ravnotežju med vsebnostjo kislin in vrednostjo pH, ki še poudari prijetno aromo in s tem tudi splošno eleganco vin, ti pa sta končni rezultat ustreznih postopkov pridelave vina.

9. Bistveni dodatni pogoji

Posebna pravila za pakiranje

Pravni okvir:

zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

dodatne določbe o posodah:

Za vina s kontrolirano označbo porekla „Vicenza“, dana na trg v posodah s prostornino do 5 litrov, je treba uporabiti tradicionalne steklenice, zaprte s plutovinastim ali navojnim zamaškom.

Dovoljena je tudi uporaba nesteklenih posod s prostornino od 5 do 20 litrov, ki so izdelane iz meha iz večplastnega polietilena ali poliestra v škatli iz kartona ali drugega togega materiala.

Vendar se takšna alternativna embalaža ne sme uporabljati za vino z označbo „riserva“.

Zamaški, ki se uporabljajo za peneča vina, morajo biti skladni z veljavno zakonodajo. Navojni zamaški se lahko uporabljajo za biser vina.

Vina s kontrolirano označbo porekla „Vicenza“ z označbo „riserva“ morajo biti dana na trg v steklenicah s prostornino največ 9 litrov, zaprtih s plutovinastim zamaškom. Zato uporaba pletenk ali demižonov ni dovoljena.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/17002

(1) UL L 347, 20.12.2013, str. 671.