Uvod

Podnebne spremembe so eden najpomembnejših izzivov naše dobe, EU pa je vseskozi na čelu pogajanj o večstranskem okviru za spopadanje s tem svetovnim izzivom. Leta 2015 je imela diplomacija EU vodilno vlogo pri izpogajanju zgodovinsko pomembnega svetovnega Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah. 195 držav se je dogovorilo o preprostem cilju: prihodnjim generacijam zapustiti bolj zdrav planet ter uspešnejšo, sodobnejšo in pravičnejšo družbo. Sistem ZN je prvič v zgodovini dosegel, da so se vse države zavezale prispevati k omejitvi emisij toplogrednih plinov. Zdaj so angažirani vsi največji svetovni onesnaževalci, vključno s Kitajsko, ki predstavlja več kot četrtino svetovnih emisij. Cilj Pariškega sporazuma je, da se povečanje povprečne globalne temperature zadrži precej pod 2°C, pri čemer je zadani cilj omejiti povečanje temperature na 1,5°C. Da bi pogodbenice spoštovale svoje zaveze, je v okviru sporazuma predviden trden sistem za zagotavljanje preglednosti, s katerim se bo spremljal napredek pogodbenic pri izvajanju njihovih prispevkov ter s katerim se bo od pogodbenic vsakih pet let zahtevalo, da na podlagi najnovejših znanstvenih dognanj začrtajo še bolj ambiciozne cilje.

EU je na domačem prizorišču delovala hitro in odločno, da bi zaveze iz Pariškega sporazuma preoblikovala v konkretne ukrepe. Na začetku mandata te Komisije pred skoraj petimi leti je predsednik Juncker kot jasno prioriteto boja proti podnebnim spremembam opredelil oblikovanje odporne evropske energetske unije s podnebno politiko, usmerjeno v prihodnost, da bi se omogočil pošten in pravičen prehod na sodobno, podnebno nevtralno in konkurenčno gospodarstvo ter obenem ustvarile priložnosti za nova delovna mesta in trajnostno rast. Podnebni ukrepi so ključni tudi za doseganje vseh 17 ciljev trajnostnega razvoja.

Po zaslugi te politike je EU zdaj edino veliko gospodarstvo na svetu, ki je v zakonodajo v celoti preneslo ukrepe za izpolnitev svojih zavez iz Pariškega sporazuma. V okviru priprav na podnebno nevtralno gospodarstvo si bo EU prizadevala do leta 2030 zmanjšati svoje emisije toplogrednih plinov za vsaj 40 %.

Danes ima EU verjetno najbolj celovit in ambiciozen zakonodajni okvir, ki temelji na njenem dolgoletnem demokratičnem in vključujočem procesu odločanja. Uspešno izvaja prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo – med letoma 1990 in 2017 so se njene emisije toplogrednih plinov zmanjšale za 23 %, medtem ko se je gospodarstvo povečalo za 58 %. V času, ko naši mednarodni partnerji krepijo svoja prizadevanja za prehod, narašča tudi zanimanje za model in politike EU, s tem pa se odpirajo odlične priložnosti za sodelovanje pri politikah in gospodarsko diplomacijo.

Kljub spremembam v politiki, ki jih prinašajo nacionalni politični cikli, zlasti v Združenih državah Amerike, je svetovna podpora Pariškemu sporazumu še vedno močna in še naprej ga podpirajo vsa velika svetovna gospodarstva razen enega. Vendar pa je jasno, da svetovni prehod, ki je potreben za uresničitev ciljev iz Pariškega sporazuma, ne poteka dovolj hitro. Najnovejša znanstvena poročila, zlasti posebno poročilo o globalnem segrevanju za 1,5 stopinje, ki ga je pripravil Medvladni panel za podnebne spremembe (IPCC), potrjujejo, da prvi krog prispevkov pogodbenic Pariškega sporazuma ne zadostuje za doseganje ciljev Sporazuma. Zaradi tega je javnost vse bolj zaskrbljena in državljani pozivajo k ambicioznejšim in odločnejšim ukrepom v zvezi s podnebnimi spremembami, kot so potrdile tudi nedavne evropske volitve in raziskava Eurobarometer o podnebnih spremembah.

V tem kontekstu bo Generalni sekretar Združenih narodov António Guterres gostil vrh o podnebnih ukrepih, ki bo potekal v New Yorku 23. septembra 2019, dan pred začetkom zasedanja Generalne skupščine ZN. Temu vrhu bo 24. in 25. septembra sledil vrh ZN o ciljih trajnostnega razvoja.

Cilj vrha o podnebnih ukrepih je povečati ambicioznost pri podnebnih ukrepih in pospešiti izvajanje Pariškega sporazuma. Namen vrha je zlasti spodbuditi pogodbenice, naj do zasedanja Konference pogodbenic (Pariškega sporazuma) konec leta 2020 povečajo ambicioznost svojih obstoječih prispevkov za zmanjšanje emisij in predložijo dolgoročne strategije. Vrh bo pomembna priložnost za voditelje držav in vlad, da predstavijo dosedanji napredek in svoje načrte za povečanje ambicij, pa tudi za podnacionalne organe, podjetja, javne in zasebne vire financiranja ter civilno družbo, da pošljejo močne tržne in politične signale ter spodbudijo tekmo v doseganju višjih ciljev. Generalni sekretar Združenih narodov Guterres je pozval vse voditelje držav in vlad, naj se udeležijo vrha, in obenem poudaril: „Ne pridite z govorom, pridite z načrtom“.

Evropska unija je zavezana pospešenemu uresničevanju podnebnih ciljev

EU in države članice se v skladu s svojimi zavezami k večstranskem ukrepanju, temelječem na znanstvenem pristopu, dejavno pripravljajo, da bi do začetka leta 2020 dosegle dogovor in predstavile dolgoročno strategijo EU za uresničitev podnebne nevtralnosti do leta 2050. Na podlagi Pariškega sporazuma se od vseh sodelujočih vlad pričakuje, da bodo take strategije predlagale do leta 2020. V okviru priprav na dolgoročno strategijo EU in z namenom, da se vsem državam članicam EU omogoči analizirati in ponotranjiti to vizijo, se je Evropska komisija že novembra 2018 odzvala na poziv Evropskega sveta s sporočilom „Čist planet za vse“. V preteklem letu je bilo to sporočilo predmet poglobljenih demokratičnih razprav na evropski, nacionalni in lokalni ravni. Poleg strategije na ravni EU morajo države članice EU pripraviti tudi svoje nacionalne dolgoročne strategije v skladu z uredbo o upravljanju energetske unije.

Velika večina držav članic EU je že podprla cilj EU glede podnebne nevtralnosti do leta 2050 in nadaljujejo se razprave, ki naj bi v naslednjih nekaj mesecih omogočile soglasje. Evropski svet je pozval Svet in Komisijo, naj nadaljujeta delo v zvezi s pogoji, spodbudami in omogočitvenim okvirom, ki so potrebni za zagotovitev prehoda na podnebno nevtralno EU. Evropski svet bo svoje smernice dokončal pred koncem leta, da bi lahko v začetku leta 2020 predložil dolgoročno strategijo EU k Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC). Poleg tega je pozval Evropsko investicijsko banko, naj okrepi dejavnosti v podporo podnebnim ukrepom. Evropski parlament, Ekonomsko-socialni odbor in Odbor regij so že potrdili cilj podnebne nevtralnosti do leta 2050.

Cilj podnebne nevtralnosti do leta 2050, ki je ambicioznejši od usmeritev, določenih v posebnem poročilu Medvladnega panela za podnebne spremembe o globalnem segrevanju za 1,5° stopinje, je za EU izziv v smislu naložb in modernizacije, pa tudi odlična priložnost za dosego konkurenčne prednosti „prvega na trgu“, ustvarjanje delovnih mest in izboljšanje življenjskega standarda prebivalcev Unije. Z manj ambicioznim načrtom bi se odpovedali našim dolgoletnim ambicijam glede svetovnih podnebnih ciljev in EU bi zamudila gospodarsko priložnost.

V središču prizadevanj za uresničitev naših ambicij na področju podnebnih ciljev je proračun Evropske unije. Evropska komisija je za obdobje 2021–2027 predlagala proračun EU v višini več kot bilijon evrov, ki je trenutno v fazi pogajanj. Predlagala je, da se vsaj 25 % odhodkov EU nameni dejavnostim za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje, vključno s proračunom Evropske unije za mednarodno in razvojno sodelovanje. Zato bo prihodnji proračun spodbujal podnebju prijazne ukrepe na vseh področjih politike, z ustreznim nadzorom pa se bo zagotovilo, da se ne bodo financirale naložbe, ki niso skladne s prehodom na podnebno nevtralnost. Program Obzorje Evropa bo zagotovil novo usmeritev za evropske raziskave in inovacije, pri čemer bodo podnebni ukrepi v središču pozornosti. Program InvestEU, Instrument za povezovanje Evrope, vsa naša kohezijska sredstva in sredstva EU za razvoj podeželja bodo na voljo za zagotavljanje spodbud za infrastrukturne in produktivne naložbe, ki jih potrebujemo v vsej EU.