Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Strategija EU za tla do leta 2030 – Koristi zdravih tal za ljudi, hrano, naravo in podnebje

(COM(2021) 699 final)

(2022/C 290/21)

Poročevalec: Arnaud SCHWARTZ

Zaprosilo Evropska komisija, 20. 12. 2021 Pravna podlaga člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Pristojnost strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje Datum sprejetja mnenja strokovne komisije 8. 3. 2022 Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju 23. 3. 2022 Plenarno zasedanje št. 568 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 169/0/5

1. Sklepi in priporočila

1.1 Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) pozdravlja sporočilo Evropske komisije o strategiji za tla do leta 2030 in želi biti redno obveščen o pripravi predloga o varstvu tal ter dejavno prispevati k njej.

1.2 Tla so ogrožena strateška ekonomska in naravna dobrina ter zaslužijo okvir, ki vsebuje cilje, programe in predpise. EESO poziva Komisijo, naj spodbuja sprejetje evropskega pravnega okvira, ki bo učinkovito preprečeval degradacijo tal in podpiral programe obnove, v njem pa bo določen tudi načrt za dobro zdravstveno stanje tal. Poziva tudi, naj se za izvajanje strategije za tla dodelijo sredstva iz evropskega proračuna.

1.3 Komisija za izvajanje strategije predvideva sprejetje zakonodaje o zdravju tal. Vendar EESO priporoča, da se izvede načrtovana ocena učinka, nato pa se določijo najustreznejši instrumenti. Ker je treba vsem deležnikom, aktivnim v gospodarskih panogah, ki so povezane s tlemi in njihovo rabo, zagotoviti enake konkurenčne pogoje, priporoča tudi, da ta okvir temelji na naslednjih načelih: — jasni opredelitvi „zdravih tal“, kazalnikov in mejnih vrednosti, ki so razviti na trdni znanstveni podlagi, — določitvi jasnih ciljev za leto 2030 na podlagi opredelitve „zdravih tal“, — zagotavljanju ustreznega okoljskega varstva in podnebnih ukrepov, — doslednem spoštovanju načela subsidiarnosti glede na raznolikost tal, vrst uporabe in zahtev za uporabo, različnih geoloških, podnebnih in krajinskih pogojev ter raznolikih tveganj in že sprejetih nacionalnih predpisov, — dajanju prednosti ukrepom za izobraževanje, svetovanje in prenos znanja ter pobudam za varstvo tal pred dodatnimi pravnimi obveznostmi, — omejevanju upravnega bremena za vse akterje na razumno raven ob zagotavljanju njegove cenovne dostopnosti.

1.4 EESO priporoča, naj se o vsebini zakonodajne pobude čim širše razpravlja z gospodarskimi in družbenimi akterji ter organizacijami civilne družbe. Zato poziva Komisijo, naj čim prej pripravi predlog, da bo dovolj časa za razpravo pred glasovanjem o besedilu v sedanjem zakonodajnem mandatu.

1.5 EESO poudarja, da je treba obravnavati vse vidike degradacije tal s posebnim poudarkom na kontaminaciji tal, izkoriščanju zemljišč za razvoj mest in infrastrukturo ter izčrpavanju organskih snovi na kmetijskih zemljiščih, saj imajo ti pojavi še posebej močan in potencialno nepopravljiv vpliv na zdravje tal in njihovo zmogljivost pri zagotavljanju ekosistemskih storitev.

1.6 V Evropi so tla zelo raznolika, kar je odraz razlik v podnebju, geologiji in rabi zemljišč. Nevarnosti, ki so jim izpostavljena tla, se razlikujejo tudi po vrsti in intenzivnosti, zato je treba politike za preprečevanje degradacije tal prilagoditi različnim geografskim in kulturnim razmeram. Zakonodaja o varstvu tal v državah članicah je raznolika in razdrobljena, številne nevarnosti za tla pa v političnih in zakonodajnih okvirih več držav članic niso obravnavane.

1.7 EESO opozarja tudi na ključno in perečo potrebo po obravnavanju posledic za tla, ki jih je zaradi podnebnih sprememb povzročil človek. Zato izrecno priporoča, da se v novo strategijo EU za tla vključijo ukrepi proti eroziji in dezertifikaciji, do katerih prihaja zaradi hudih poplav, suše in požarov.

1.8 EESO izraža veliko zaskrbljenost zaradi izkoriščanja zemljišč, ki ga povzročajo urbanistični procesi, ki v veliki večini primerov prizadenejo rodovitna tla na ravninah in priobalnih območjih. Cilj ničelnega neto izkoriščanja zemljišč, ki ga je treba doseči do leta 2050, morajo spremljati spodbude za ponovno uporabo opuščenih območij in obnovo neuporabljenih neprepustnih površin.

1.9 EESO meni, da je prednostna naloga v skladu z izzivom krožnega in z viri gospodarnega gospodarstva ohraniti ekološko produktivnost evropskih tal, s čimer bi se zmanjšal ekološki odtis EU, ki nastaja v tretjih državah. Meni, da je treba absolutno prednost nameniti dokončnemu oblikovanju pobud za jamstva za nekrčenje gozdov v mednarodni trgovini.

2. Ozadje mnenja

2.1 Komisija je 20. maja 2020 objavila predlog strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030. V sporočilu je poudarila, da je „[p]rst […] izredno pomemben neobnovljiv vir, ki je ključnega pomena za zdravje ljudi in gospodarstva ter proizvodnjo hrane in novih zdravil“ ( 1 ) , ter da je treba rešiti problematiko izkoriščanja zemljišč in obnoviti ekosisteme tal. Zavezala se je, da bo v letu 2021 posodobila tematsko strategijo za tla in v okviru programa Obzorje Evropa oblikovala misijo „za zdravje tal in hrane“, da bi poiskali rešitve za ponovno vzpostavitev zdravja in funkcij tal.

2.2 Evropski parlament je 28. aprila 2021 sprejel resolucijo o varstvu tal, v kateri poudarja, da je treba zaščititi, trajnostno upravljati in obnoviti tla v Evropi, ohraniti njihovo večnamensko vlogo in zmogljivost za podporo proizvodnji zdrave hrane in surovin ter družbi zagotoviti številne ekosistemske storitve. Poudarja, da so zdrava tla bistvena za doseganje ciljev evropskega zelenega dogovora, vključno s podnebno nevtralnostjo in obnovo biotske raznovrstnosti. Izraža tudi obžalovanje zaradi neenakih konkurenčnih pogojev med državami članicami, ki izhajajo iz njihovih različnih ureditev varstva tal, in poziva Komisijo, „naj ob popolnem spoštovanju načela subsidiarnosti oblikuje vseevropski skupni pravni okvir za varstvo in trajnostno rabo tal“.

2.3 Evropski parlament je 9. junija 2021 pozdravil predlagano evropsko strategijo za biotsko raznovrstnost do leta 2030 in sprejel resolucijo, v kateri med skoraj 200 priporočili močno poudarja osrednjo vlogo biotske raznovrstnosti tal. V njej ponovno poziva Komisijo, naj predstavi predlog za vzpostavitev skupnega pravnega okvira za varstvo tal in „za učinkovito vključitev tega varstva v vse ustrezne politike EU“. Poudarja tudi, da se je EU „zavezala nevtralnosti glede degradacije tal do leta 2030, vendar ta cilj verjetno ne bo dosežen“, kot je ugotovilo Evropsko računsko sodišče v posebnem poročilu ( 2 )

2.4 Komisija je 17. novembra 2021 v okviru strategije EU za biotsko raznovrstnost objavila predlog strategije EU za tla s podnaslovom Koristi zdravih tal za ljudi, hrano, naravo in podnebje.

2.5 Komisija v predlogu nadgrajuje prejšnjo strategijo za tla, da bi v skladu s strateškim poslanstvom evropskega zelenega dogovora omogočila reševanje podnebne krize in krize biotske raznovrstnosti ter podprla ambicije EU za globalno ukrepanje glede tal.

2.6 Namen strategije je odločilno prispevati k doseganju številnih ciljev zelenega dogovora, med katerimi so tudi boj proti dezertifikaciji in obnova degradiranih zemljišč in tal ter prizadevanje za svet brez degradacije tal do leta 2030 (cilj trajnostnega razvoja 15.3), prispevanje k odvzemu toplogrednih plinov, doseganje dobrega ekološkega in kemijskega stanja površinskih in podzemnih voda do leta 2027, zmanjšanje izgube hranil za 50 % ter skupne uporabe pesticidov in njihovega tveganja za 50 % do leta 2030, zmanjšanje onesnaževanja tal do ravni, ki ne veljajo več za škodljive zdravju ljudi in naravnim ekosistemom, s čimer bi se do leta 2050 ustvarilo okolje brez strupov, ter do leta 2050 doseči ničelno neto izkoriščanje zemljišč ( 3 )

2.7 V strategiji so „zdrava tla“ opredeljena kot tla, ki so v dobrem kemijskem, biološkem in fizičnem stanju ter tako lahko neprekinjeno zagotavljajo čim več pričakovanih ekosistemskih storitev, kot so zagotavljanje hrane in biomase, shranjevanje in filtriranje vode, kroženje mineralnih hranil, podpiranje življenja in biotske raznovrstnosti, shranjevanje ogljika ter podpiranje človekovih dejavnosti, krajine in kulturne dediščine. Ta opredelitev je skladna z opredelitvijo organizacij Združenih narodov ( 4 ) . V viziji, ki je predstavljena v strategiji, je treba dobro zdravje tal doseči do leta 2050, in sicer z zavezami za trajnostno rabo zemljišč in prizadevanji za obnovo. Komisija ocenjuje, da je od 60 do 70 % tal v EU nezdravih, kar je neposredna posledica sedanjih praks upravljanja ( 5 ) , pri čemer so med državami velike razlike. S korenito spremembo sedanjih praks gospodarjenja z zemljišči pa je mogoče in treba doseči cilj 75 % zdravih tal do leta 2030 ( 6 )

2.8 Namen strategije je zagotoviti enako raven varstva tal kot za vodo in zrak ter odpraviti pomanjkanje zakonodaje o tleh na ravni EU. Zato je v njej napovedana zakonodaja o zdravju tal, ki naj bi bila pripravljena do leta 2023 po oceni učinka, preverjanju subsidiarnosti ter posvetovanju z deležniki in državami članicami. V novi zakonodaji o zdravju tal bi bilo treba obravnavati čezmejne vplive degradacije tal in zagotoviti skladnost politik na ravni EU in nacionalni ravni, da bi uresničili cilje strategije.

2.9 Strategija vsebuje kombinacijo novih prostovoljnih in pravno zavezujočih ukrepov, ki jih je treba oblikovati ob popolnem spoštovanju subsidiarnosti in na podlagi obstoječih nacionalnih politik. Njihov namen je: — izboljšati varstvo organskih tal in šotišč, — podpreti pobudo Komisije za trajnostne cikle ogljika, vključno z nagrajevanjem praks sekvestracije ogljika v kmetijskih zemljiščih, — podpreti ponovno uporabo izkopanih zemljin, vključno z uvedbo „potnega lista“, da bi se te varno prevažale, obdelale in ponovno uporabile, — zahtevati, da države članice do leta 2023 določijo nacionalne cilje za zmanjšanje izkoriščanja zemljišč zaradi novih naselij in infrastrukture v skladu s ciljem „ničelnega neto izkoriščanja zemljišč“ do leta 2050 in uvedejo hierarhijo za boljšo rabo tal v mestih, pri čemer naj dajo prednost ponovni uporabi grajenega okolja in postopno odpravijo lokalne davčne ugodnosti za spremembo kmetijskih zemljišč v mestna, — spodbuditi varno in trajnostno recikliranje organskih snovi, kot so kompost, digestat, blato iz čistilnih naprav, predelan gnoj in drugi kmetijski odpadki, — oceniti, zavarovati in obnoviti biotsko raznovrstnosti tal, — povezati in usklajevati upravljanje tal in vode ter spodbuditi sprejetje naravnih rešitev za upravljanje površinskih voda in deževnice, — podpreti trajnostno upravljanje tal v kmetijstvu, — spremljati trende dezertifikacije in sprejeti ukrepe za blaženje in preprečevanje degradacije tal, — preprečiti onesnaževanje tal z urejanjem in omejevanjem uporabe in izpusta mikroplastike, polifluoroalkilnih snovi (PFAS) in drugih strupenih kemikalij v tla, — sodelovati z državami članicami pri opredeljevanju onesnaženih območij in njihovem saniranju, — oceniti izvedljivost uvedbe zdravstvenega spričevala za tla za transakcije z zemljišči, — izboljšati dejavnosti spremljanja tal in sprejeti digitalna orodja za upravljanje hranil, — znatno financirati raziskovalne dejavnosti na področju biotske raznovrstnosti tal ter rešitve za degradacijo in onesnaženost tal, — uvesti kampanje obveščanja, izobraževanja in ozaveščanja državljanov za promoviranje zdravja tal.

2.10 EESO je v mnenju NAT/713 iz leta 2017 z naslovom Raba zemljišč za trajnostno proizvodnjo hrane in trajnostne ekosistemske storitve izrazil stališče, da bi bil za trajnostno rabo in varstvo tal, zlasti na kmetijskih zemljiščih, bistvenega pomena posodobljen okvir politike EU, ki bi vključeval opredelitev dobrega stanja tal in enotne terminologije ter usklajena merila za spremljanje. V njem je tudi pozval, naj se v ukrepe politike EU vključijo načela trajnostnega gospodarjenja s tlemi.

3. Splošne ugotovitve

3.1 EESO pozdravlja predlog Komisije za strategijo EU za tla do leta 2030, ki je močno zakoreninjena v okviru zelenega dogovora in njegovi viziji, da se grožnje podnebnih sprememb, izguba biotske raznovrstnosti in degradacija okolja spremenijo v priložnost za preoblikovanje EU v sodobno, z viri gospodarno in konkurenčno gospodarstvo.

3.2 EESO priznava strateško vlogo zdravih tal, ki so kot celota in v vsej svoji raznolikosti ena najpomembnejših naravnih bogastev, na katere se državljani lahko zanesejo za svojo blaginjo in varnost.

3.3 EESO se zaveda, da so tla edinstven in omejen vir, ki je ogrožen zaradi številnih pritiskov. Degradacija tal in s tem povezana izguba rodovitnosti lahko povečata prispevek Evrope k svetovnemu obremenjevanju tal, kar lahko poveča odvisnost od uvoza živilskih in neživilskih surovin iz tretjih držav, v katerih širjenje neustrezne pridelave povzroča degradacijo tal, s tem pa so povezani tudi krčenje gozdov in emisije toplogrednih plinov.

3.4 EESO poudarja, da je nujno dokončno oblikovati pobude za uvedbo jamstva za nekrčenje gozdov v trgovini s tretjimi državami. Meni, da je prednostna naloga v skladu z izzivom ustvarjanja krožnega in z viri gospodarnega gospodarstva zmanjšati vpliv notranjega povpraševanja z ohranjanjem in obnavljanjem dolgoročne ekološke produktivnosti evropskih tal. Bolj trajnostna raba tal, ki temelji na agroekoloških načelih, lahko tako na evropski kot na svetovni ravni pomembno prispeva k doseganju ciljev evropskega zelenega dogovora in ciljev trajnostnega razvoja iz agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030.

3.5 Preseči je treba omejeno pojmovanje tal kot zgolj podlage za naselja in dejavnosti. Ker so tla kompleksen biotski sistem, od katerega je odvisno zagotavljanje ekosistemskih storitev in osnovnih dobrin, jih je treba ustrezno upravljati, kar vključuje odgovorno ravnanje lastnikov in uporabnikov zemljišč, odgovornost lokalnih uprav ter aktivno vlogo nacionalnih vlad. Evropa mora imeti vodilno vlogo, saj so izzivi prehranske varnosti, shranjevanje vode, ohranjanja biotske raznovrstnosti in odziv na podnebne spremembe tesno povezani z dobrim upravljanjem tal.

3.6 EESO poudarja, da je treba za trajnostno upravljanje tal v strategiji za tla uporabljati pravične metode in orodja, ki so v skladu z načelom subsidiarnosti: vsaki ravni upravljanja zemljišč je treba dati ustrezne naloge in odgovornosti ter ji dodeliti ustrezne vire; posebno pozornost je treba nameniti podpori majhnih podeželskih skupnosti. Poziva tudi k večjemu vključevanju državljanov, organizacij civilne družbe, sindikatov in podjetij ter k delitvi odgovornosti in virov za doseganje cilja boja proti degradaciji tal.

3.7 Evropska komisija za izvajanje strategije predvideva sprejetje zakonodaje o zdravju tal. Vendar EESO priporoča, da se izvede načrtovana ocena učinka, nato pa se določijo najustreznejši instrumenti. Ker je treba vsem deležnikom, aktivnim v gospodarskih panogah, ki so povezane s tlemi in njihovo rabo, zagotoviti enake konkurenčne pogoje, priporoča tudi, da ta okvir temelji na naslednjih načelih: — jasni opredelitvi „zdravih tal“, kazalnikov in mejnih vrednosti, ki so razviti na trdni znanstveni podlagi, — določitvi jasnih ciljev za leto 2030 na podlagi opredelitve „zdravih tal“, — zagotavljanju ustreznega okoljskega varstva in podnebnih ukrepov, — doslednem spoštovanju načela subsidiarnosti glede na raznolikost tal, vrst uporabe in zahtev za uporabo, različnih geoloških, podnebnih in krajinskih pogojev ter raznolikih tveganj in že sprejetih nacionalnih predpisov, — dajanju prednosti ukrepom za izobraževanje, svetovanje in prenos znanja ter pobudam za varstvo tal pred dodatnimi pravnimi obveznostmi, — omejevanju upravnega bremena za vse akterje na razumno raven ob zagotavljanju njegove cenovne dostopnosti.

3.8 Novi predlog za varstvo tal mora biti v sinergiji z zakonodajo o podnebju, vodi, zraku in biotski raznovrstnosti ter s skupno kmetijsko politiko. EESO poziva Komisijo, naj predvidi predstavitev okvira, preden bo predložena v dokončno odobritev v sedanjem zakonodajnem obdobju, da bi omogočila širšo razpravo o njeni vsebini z različnimi deležniki.

4. Posebne ugotovitve

4.1 2 na leto, pri čemer je bilo 78 % zemljišč izkoriščenih na kmetijskih površinah, le 13 % urbanega razvoja pa se je dogajalo na recikliranih zemljiščih Ena najhujših oblik degradacije tal, katere pojav je najtežje obrniti, je izkoriščanje zemljišč, povezano s procesi urbanizacije. V obdobju 2012–2018 je izkoriščanje zemljišč v EU-28 znašalo 539 kmna leto, pri čemer je bilo 78 % zemljišč izkoriščenih na kmetijskih površinah, le 13 % urbanega razvoja pa se je dogajalo na recikliranih zemljiščih ( 7 ) . EESO meni, da je treba cilj „ničelnega neto izkoriščanja zemljišč“ do leta 2050 dopolniti s krajšimi vmesnimi in realističnimi cilji, ki bodo podprti s spodbudami za ponovno uporabo zapuščenih naselij in obnovo neuporabljenih pozidanih površin. V ciljih za zmanjšanje izkoriščanja zemljišč za razvoj mest in infrastrukturo bi bilo treba upoštevati različen demografski razvoj v državah članicah in regijah. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti varstvu in obnovi obalnih območij, zlasti sredozemske obale, kjer je prišlo do obsežne urbanizacije, ki znatno škoduje obalni biotski raznovrstnosti in turizmu.

4.2 Neokrnjena tla naravnih ekosistemov so glavni vir podpore biotski raznovrstnosti in naravno skladišče ogljika ter jih je treba ohraniti v prvotnem stanju. EESO zato meni, da je treba v strategiji za tla dati prednost njihovemu varstvu in varstvu z njimi povezanih vegetacij, ohranjanju njihove celovitosti in podpiranju njihovega upravljanja z ustrezno živinorejo ali pridelavo.

4.3 Posebno podporo bi bilo treba nameniti ohranjanju trajnih pašnikov in travišč, saj lahko njihovo ustrezno upravljanje s trajnostno živinorejo pripomore k ohranjanju tal, bogatih z ogljikom.

4.4 2 na leto Organske snovi v prsti so bistveni element pri uravnavanju zmožnosti tal, da podpirajo visoko raven biotske raznovrstnosti in zagotavljajo ekosistemske storitve, povezane z njihovo rodovitnostjo, ter pri skladiščenju ogljika, odstranjenega iz ozračja. Zmanjševanje količine organskih snovi v evropskih tleh je zelo zaskrbljujoče, predvsem zaradi zmanjševanja rodovitnosti in s tem povezanega tveganja dezertifikacije, pa tudi zaradi posledičnih emisij toplogrednih plinov. Izračunano je bilo, da te znašajo več kot 170 milijonov ton COna leto ( 8 ) ali več kot 4 % svetovnih emisij toplogrednih plinov v EU-27, ki so večinoma povezane s spremembo rabe zemljišč na organskih in šotnih tleh. Z novo strategijo za tla bi bilo treba zagotoviti varstvo šotišč in mokrišč ter ustrezno podpreti kmete z novimi oblikami prihodkov pri sprejemanju praks, temelječih na agroekoloških konceptih, ki spodbujajo ohranjanje in povečanje organskih snovi v tleh. Prednost bi bilo treba dati razširjanju znanja v zvezi z dobrimi praksami in trajnostnim upravljanjem kmetijskih tal, kar bi moralo biti usmerjeno zlasti na male kmete.

4.5 Poleg pomena organskih snovi v tleh EESO poudarja, da je treba preprečiti izčrpavanje ali izgubo hranilnih mineralov v tleh. Količino gnojil je treba prilagoditi poljščinam ter preprečiti pretirano uporabo. V skladu s cilji strategije „od vil do vilic“ si je treba prizadevati za 50-odstotno zmanjšanje uhajanja dušika in fosforja iz tal do leta 2030.

4.6 Tla, ki so bila v preteklosti ali nedavno onesnažena zaradi industrije, še naprej ogrožajo javno zdravje in kemijsko stanje vodnih virov. 2,8 milijona območij v EU ima potencialno onesnažena tla, od katerih jih je treba sanirati približno 390 000 ( 9 ) . Odločitve o tem, kako jih obnoviti, bi bilo treba sprejeti v skladu z merili trajnostne sanacije in na podlagi analiz tveganja za posamezno lokacijo. EESO pričakuje, da bo strategija na podlagi najnaprednejših nacionalnih izkušenj zagotovila enotne metode in merila za izvajanje teh postopkov, kar bo odpravilo večja neskladja med različnimi nacionalnimi predpisi.

4.7 EESO ceni, da se strategija osredotoča na ključni koncept „zdravih tal“ ( 10 ) , ter poudarja, da je treba razviti sistem učinkovitih kazalnikov za nedvoumno opredelitev zdravstvenega stanja tal v indeksu zdravja tal in splošnih ciljev, ki jih je treba doseči, ter njihove umestitve v raznolikost evropskih pedoklimatskih razmer. Za spremljanje doseganja teh ciljev morajo biti na voljo zanesljiva orodja za nedvoumno oceno indeksa zdravja tal na vsaki posamezni parceli.

4.8 EESO poudarja, da je treba povečati ozaveščenost in znanje o tleh, njihovi ekologiji in funkcijah. V ta namen je treba podpreti informativne programe za državljane in izobraževanje za šole, pa tudi usposabljanje kmetov in na splošno strokovnjakov, ki se ukvarjajo z zemljišči in tlemi, na tradicionalnih ali nastajajočih področjih biogospodarstva in krožnega gospodarstva, ter usposabljanje lokalnih in regionalnih nosilcev odločanja, od katerih so odvisne odločitve o spremembah rabe zemljišč.

4.9 Dostop do zdravih tal je bistvenega pomena za različne gospodarske sektorje. Gospodarske in socialne posledice strategije ne bi smele vplivati na delovna mesta in konkurenčnost. Zlasti je treba zaščititi prihodke v podeželskih skupnostih in družinah, ki so za svoje preživljanje odvisne od tal. Strategija bi morala zagotoviti pravično porazdelitev stroškov in koristi med deležniki: zaščititi bi bilo treba ranljive skupine in regije, podpreti samooskrbne kmete in dodeliti sredstva skupnostim, ki potrebujejo pomoč.

V Bruslju, 23. marca 2022 Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Christa SCHWENG

(1) Evropska komisija (2020), Strategija za biotsko raznovrstnost do leta 2030, https://ec.europa.eu/environment/strategy/biodiversity-strategy-2030_sl.

(2) Posebno poročilo Evropskega računskega sodišča št. 33/2018, Boj proti dezertifikaciji v EU: vse večja grožnja, v zvezi s katero so potrebni dodatni ukrepi.

(3) V strategiji so tla opredeljena kot kompleksen in biološko aktiven sistem (pedosfera), ki podpira kopensko vegetacijo, leži na stičišču litosfere in atmosfere ter vpliva na hidrosfero. Ne vključuje pa morskih in jezerskih sedimentov. V skladu s sporočili Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) so tla osnova za 95 % svetovne proizvodnje hrane.

(4) FAO (2015), Healthy soils are the basis for healthy food production (Zdrava tla so osnova za zdravo proizvodnjo hrane), https://www.fao.org/documents/card/en/c/645883cd-ba28-4b16-a7b8-34babbb3c505/.

(5) Evropska komisija (2020), Caring for soil is caring for Life (Skrb za tla je skrb za življenje), poročilo odbora misije za zdravje tal in hrane, https://op.europa.eu/sl/publication-detail/-/publication/32d5d312-b689-11ea-bb7a-01aa75ed71a1.

(6) Prav tam.

(7) EEA (2020), Land take in Europe – Indicator assessment (Izkoriščanje zemljišč v Evropi – ocena kazalnikov), https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/indicators/land-take-3/assessment.

(8) Skupno raziskovalno središče Evropske komisije (2015), Soil threats in Europe: status, methods, drivers and effects on ecosystem services (Grožnje za tla v Evropi: stanje, metode, vzroki in učinki na ekosistemske storitve), tehnično poročilo, https://esdac.jrc.ec.europa.eu/public_path/shared_folder/doc_pub/EUR27607.pdf.

(9) Skupno raziskovalno središče Evropske komisije (2018), Status of local soil contamination in Europe (Stanje lokalne onesnaženosti tal v Evropi), https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/handle/JRC107508.

(10) Vizija in cilji: doseči dobro zdravje tal do leta 2050, Evropska komisija 2021, strategija EU za tla do leta 2030, https://ec.europa.eu/environment/publications/eu-soil-strategy-2030_sl.