Do resne škode ali grožnje resne škode za proizvajalce v Uniji lahko pride tudi, kadar niso izpolnjene posamezne obveznosti iz naslova VIII „Trgovina in trajnostni razvoj“ dela IV Sporazuma, zlasti glede opredeljenih delavskih in okoljskih standardov, zaradi česar je treba uvesti zaščitne ukrepe.

Zaščitni ukrepi bi se lahko uporabili le, kadar se zadevni izdelek uvaža v Unijo v tako povečanem obsegu, v absolutnem smislu ali glede na proizvodnjo Unije in pod takimi pogoji, da povzroča resno škodo ali resno ogroža proizvajalce v Uniji, ki proizvaja podobne ali neposredne konkurenčne izdelke, kot določa člen 104 Sporazuma. Za izdelke in gospodarske sektorje najbolj oddaljenih regij bi bilo treba uvesti zaščitne ukrepe, če zadevni uvoženi izdelki v Unijo povzročajo ali lahko povzročijo škodo proizvajalcem iz najbolj oddaljenih regij Unije, ki proizvajajo podobne ali neposredne konkurenčne proizvode, v skladu s členom 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije.

Potrebne so podrobne določbe glede začetka postopkov. Komisija mora od držav članic in zainteresiranih strani prejeti informacije vključno z razpoložljivimi dokazi o kakršnih koli gibanjih uvoza, zaradi katerih je morda treba uporabiti zaščitne ukrepe.

Za večjo pravno varnost vpletenih gospodarskih subjektov in zagotovitev učinkovitosti ukrepov je treba v skladu s členom 112 Sporazuma določiti tudi roke za začetek preiskav in za ugotovitve, ali so ukrepi primerni ali ne, da so te ugotovitve sprejete hitro.

Za večjo pravno varnost vpletenih gospodarskih subjektov je treba v skladu s členom 112 Sporazuma določiti tudi roke za začetek preiskav in za ugotovitve, ali so ukrepi primerni ali ne, da so te ugotovitve sprejete hitro.

Zaščitni ukrepi se morajo uporabljati le v obsegu in časovnem obdobju, ki sta potrebna za preprečitev resne škode in omogočanje lažje prilagoditve. Treba je opredeliti najdaljše trajanje zaščitnih ukrepov ter posebne določbe glede podaljšanja in pregleda takih ukrepov, kakor določa člen 105 Sporazuma. V primeru zaščitnih ukrepov, uvedenih za zaščito proizvodnje in gospodarskih sektorjev najbolj oddaljenih regij, bi bilo treba uporabiti posebne določbe v skladu s členom 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije.

Zaščitni ukrepi se morajo uporabljati le v obsegu in časovnem obdobju, ki sta potrebna za preprečitev resne škode in omogočanje lažje prilagoditve. Treba je opredeliti najdaljše trajanje zaščitnih ukrepov ter posebne določbe glede podaljšanja in pregleda takih ukrepov, kakor določa člen 105 Sporazuma.

Treba bi bilo vztrajati pri pomenu spoštovanja mednarodnih določb o delu, ki jih pripravlja in nadzoruje Mednarodna organizacija dela. Zaščita dostojnega dela za vse bi morala biti absolutna prednostna naloga in banane, uvožene iz Centralne Amerike, bi se morale proizvajati v pravičnih plačilnih, socialnih in okoljskih pogojih, da proizvajalci Unije ne bi bili žrtve dampinga, ki ga ne bi mogli nadomestiti in ki bi dokončno poslabšal njihovo konkurenčnost na svetovnem trgu banan.

Komisija bi morala vsako leto predložiti poročilo o izvajanju sporazuma, zaščitnih ukrepov in stabilizacijskega mehanizma za banane, kjer bi povzela posodobljene in zanesljive statistične podatke o uvozu iz Srednje Amerike ter ocenila njegov vpliv na tržne cene, zaposlovanje, delovne pogoje in razvoj pridelovalnega sektorja v Uniji, pri tem pa se posebej osredotočila na male proizvajalce in zadruge. Poročilo bi moralo vsebovati tudi analizo vpliva sporazuma in te uredbe na ekološko pridelavo in potrošnjo v Uniji ter na tokove pravične trgovine med vsemi pogodbenicami Sporazuma.

3. Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži letno poročilo o spremljanju najnovejših statističnih podatkov o uvozu izdelkov iz Srednje Amerike v občutljivih sektorjih in tistih sektorjih, na katere je bilo spremljanje razširjeno, vključno z bananami.

1. Komisija spremlja razvoj statističnih podatkov o uvozu in izvozu srednjeameriških proizvodov, zlasti v občutljivih sektorjih, vključno z bananami. V ta namen sodeluje z državami članicami, sektorji Unije in vsemi zainteresiranimi stranmi ter z njimi redno izmenjuje podatke.

Po potrebi se lahko Evropski parlament posvetuje z neodvisnimi organi, kot so sindikati, Mednarodna organizacija dela, akademiki ali organizacije za človekove pravice, in črpa iz njihovih analiz.

2. Zahteva za začetek preiskave mora vsebovati dokaze, da so izpolnjeni pogoji za uvedbo zaščitnih ukrepov iz člena 2(1). Zahteva mora na splošno vsebovati naslednje informacije: stopnjo in obseg povečanja uvoza zadevnega izdelka, izraženo absolutno in relativno, delež domačega trga, ki ga prevzame povečani uvoz, ter spremembe v stopnji prodaje, proizvodnje, produktivnosti, izkoriščenosti zmogljivosti, dobička in izgub , zaposlenosti in delovnih pogojev .

2. Zahtevek za začetek preiskave vključuje dokaze, da so izpolnjeni pogoji za sprejetje zaščitnega ukrepa iz člena 2(1). Zahteva na splošno vsebuje naslednje informacije: stopnjo in obseg povečanja uvoza zadevnega izdelka, izraženo absolutno in relativno, delež domačega trga, ki ga prevzame povečani uvoz, ter spremembe v stopnji prodaje, proizvodnje, produktivnosti, izkoriščenosti zmogljivosti, dobička in izgub ter zaposlenosti.

4. Komisija zahteva vse informacije, za katere meni, da so potrebne za ugotovitve v zvezi s pogoji iz člena 2(1), in si prizadeva te informacije preveriti.

4. Komisija zahteva vse informacije, za katere meni, da so potrebne za ugotovitve v zvezi s pogoji iz člena 2(1), in si prizadeva te informacije preveriti , kadar meni, da je to ustrezno .

5. Komisija v preiskavi oceni vse ustrezne objektivne in merljive dejavnike, ki vplivajo na položaj industrije Unije, zlasti stopnjo in obseg povečanja uvoza zadevnega izdelka v absolutnem in relativnem smislu, delež notranjega trga, ki ga zadeva povečan uvoz, ter spremembe ravni prodaje, proizvodnje, produktivnosti, izkoriščenosti zmogljivosti, dobička in izgube ter zaposlenosti. Ta seznam ni izčrpen in Komisija lahko upošteva tudi druge zadevne dejavnike za ugotavljanje obstoja škode ali grožnje resne škode, na primer delnice, cene, donos na vloženi kapital, denarni tok in druge dejavnike, ki povzročajo, so morda povzročili ali bi lahko povzročili resno škodo industriji Unije , kot je doseganje sprožitvenega obsega, predvidenega v okviru stabilizacijskega mehanizma za banane iz poglavja II te uredbe .

5. Komisija v preiskavi oceni vse ustrezne objektivne in merljive dejavnike, ki vplivajo na položaj industrije Unije, zlasti stopnjo in obseg povečanja uvoza zadevnega izdelka v absolutnem in relativnem smislu, delež notranjega trga, ki ga zadeva povečan uvoz, ter spremembe ravni prodaje, proizvodnje, produktivnosti, izkoriščenosti zmogljivosti, dobička in izgube ter zaposlenosti. Ta seznam ni izčrpen in Komisija lahko upošteva tudi druge zadevne dejavnike za ugotavljanje obstoja škode ali grožnje resne škode, na primer delnice, cene, donos na vloženi kapital, denarni tok in druge dejavnike, ki povzročajo, so morda povzročili ali bi lahko povzročili resno škodo industriji Unije.

7. Komisija zagotovi, da so vsi podatki in statistike, ki se uporabljajo v preiskavi, na voljo in so razumljivi, pregledni, posodobljeni, zanesljivi in preverljivi.

7. Komisija zagotovi, da so vsi podatki in statistike, ki se uporabljajo v preiskavi, na voljo in so razumljivi, pregledni in preverljivi.

4. Pred vsakim podaljšanjem v skladu z odstavkom 3 se opravi preiskava na zahtevo države članice, katere koli pravne osebe ali katerega koli združenja, ki ni pravna oseba in deluje v imenu industrije Unije , na zahtevo zainteresiranih strani ali Evropskega parlamenta ali na pobudo Komisije, če je na podlagi dejavnikov iz člena 4(5) dovolj dokazov prima facie, da so izpolnjeni pogoji iz odstavka 3.

4. Pred vsakim podaljšanjem v skladu z odstavkom 3 se opravi preiskava na zahtevo države članice, katere koli pravne osebe ali katerega koli združenja, ki ni pravna oseba in deluje v imenu industrije Unije, ali na pobudo Komisije, če je na podlagi dejavnikov iz člena 4(5) dovolj dokazov prima facie, da so izpolnjeni pogoji iz odstavka 3.