[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 11.9.2007

COM(2007) 508 konč.

2007/0185 (COD)

2007/0186 (COD)

Predlog

ODLOČBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uvedbi poenostavljenega režima kontrole oseb na zunanjih mejah na podlagi enostranskega priznanja določenih listin s strani Bolgarije, Češke, Cipra, Madžarske, Latvije, Malte, Poljske, Romunije, Slovaške in Slovenije kot enakovrednih njihovim nacionalnim vizumom za namene tranzita prek njihovih ozemelj

Predlog

ODLOČBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o spremembi Odločbe št. 896/2006/ES o vzpostavitvi poenostavljenega režima kontrole oseb na zunanjih mejah na podlagi enostranskega priznanja določenih dovoljenj za prebivanje, ki jih izdata Švica in Lihtenštajn, s strani držav članic za namen tranzita preko njihovih ozemelj.

(predložila Komisija)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. UVOD

Evropski parlament in Svet sta 14. junija 2006 sprejela dve odločbi o vzpostavitvi poenostavljenega režima kontrole državljanov tretjih držav, ki morajo imeti vizum, na zunanjih mejah Unije v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 539/2001[1]:

- Odločbo št. 895/2006/ES[2] o uvedbi poenostavljenega režima kontrole oseb na zunanjih mejah na podlagi enostranskega priznanja določenih listin s strani Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške kot enakovrednih njihovim nacionalnim vizumom za namene tranzita prek njihovih ozemelj in

- Odločbo št. 896/2006/ES[3] o vzpostavitvi poenostavljenega režima kontrole oseb na zunanjih mejah na podlagi enostranskega priznanja določenih dovoljenj za prebivanje, ki jih izdata Švica in Lihtenštajn, s strani držav članic za namen tranzita preko njihovih ozemelj.

S tem so bila temeljna skupna pravila o enostranskem priznanju vizumov in dovoljenj za prebivanje prvič vključena v pravni red Skupnosti o vizumih.

Odločba št. 895/2006/ES obravnava posebne potrebe na področju vizumske politike držav članic, ki so pristopile k Evropski uniji leta 2004, zlasti njihove vizumske obveznosti v prehodnem obdobju do njihove polne vključitve v schengensko območje. Odločba namreč odpravlja znatno dodatno upravno obremenitev, ugotovljeno s strani konzularnih predstavništev teh držav, ki so morale izdati nacionalne tranzitne vizume osebam, ki ne pomenijo nikakršnega tveganja za države članice.

Brez določitve novih obveznosti poleg tistih, naštetih v Aktu o pristopu iz leta 2003, Odločba št. 895/2006/ES uvaja neobvezni režim na podlagi skupnih pravil, ki tem državam članicam omogoča, da na zunanjih mejah poenostavijo kontrole državljanov tretjih držav, ki imajo določene listine, izdane s strani držav članic, ki v celoti izvajajo schengenski pravni red, in tudi podobne listine, izdane s strani drugih držav članic, ki schengenskega pravnega reda še ne izvajajo v celoti. Skupna pravila se uporabljajo do konca prehodnega obdobja, tj. do polnega sodelovanja teh držav članic v območju brez notranjih meja, datuma, od katerega postane vzajemno priznavanje takšnih listin obvezno.

Ta režim enostranskega priznanja je omejen na namen tranzita, ki ne sme trajati več kot pet dni. Takšna omejitev se je štela za potrebno, da se prepreči kakršna koli nevarnost zmede ali napačne razlage veljavnih schengenskih pravil o vizumih, ki določajo državo, odgovorno za obravnavanje prošnje za vizum (bodisi državo, na ozemlju katere je glavni cilj potovanja, bodisi državo prvega vstopa).

Enak pristop je bil uporabljen za Odločbo št. 896/2006/ES, ki obravnava upravne težave, ki jih imajo države članice pri izdajanju vizumov državljanom tretjih držav, ki zakonito prebivajo v Švici ali Lihtenštajnu. Glede na veliko sezonsko mobilnost (v času poletnih počitnic) so bila konzularna predstavništva nekaterih držav članic v Švici in Lihtenštajnu, ki so jih ta premikanja še posebej zadevala zaradi njihovega geografskega položaja, obremenjena s povečanim upravnim delom zaradi potrebe po pravočasni izdaji zahtevanih vizumov v teh obdobjih.

Odločba št. 896/2006/ES uvaja skupna pravila za enostransko priznanje določenih dovoljenj za prebivanje, ki jih Švica in Lihtenštajn izdata državljanom tretjih držav, s strani držav članic kot enakovrednih njihovim tranzitnim vizumom. Nova pravila so obvezna za države članice, ki v celoti sodelujejo v skupnem območju brez notranjih meja, in neobvezna za države članice, ki so se pridružile Uniji leta 2004. To razlikovanje je potrebno, da bi se izognili nalaganju dodatnih obveznosti novim državam članicam v prehodnem obdobju do njihove polne vključitve v schengensko območje.

Kot je določeno v členu 5 Odločbe št. 895/2006/ES in členu 4 Odločbe št. 896/2006/ES[4], so Češka, Ciper, Madžarska, Latvija, Malta, Poljska, Slovenija in Slovaška uradno obvestile Komisijo o svoji odločitvi, da bodo izvajale skupni režim za obe odločbi. Zlasti glede Odločbe št. 895/2006/ES so se države odločile tudi za enostransko priznanje vseh listin, naštetih v prilogi, ki so jih izdale druge države članice, ki schengenskega pravnega reda še ne izvajajo v celoti.

Komisija je posredovane informacije objavila v Uradnem listu Evropske unije [5]. Datum začetka izvajanja skupnih pravil je v vsaki državi članici različen. Ker v besedilih odločb ni posebnih določb, so se nekatere države članice odločile za takojšnje izvajanje skupnih pravil (Slovenija in Ciper), medtem ko so se druge iz upravnih razlogov odločile za poznejši začetek izvajanja. Od 1. decembra 2006 uporabljajo skupna pravila Češka, Ciper, Madžarska, Latvija, Malta, Poljska, Slovenija in Slovaška.

Za zagotovitev učinkovitega izvajanja skupnih pravil so države članice sprožile vprašanja (v okviru zadevne delovne skupine Sveta) o posebnih zadevah, povezanih z Odločbo št. 895/2006/ES, in zaprosile službe Komisije za nasvet in razlago glede področja uporabe nekaterih določb.

Službe Komisije so pri oblikovanju odgovorov na ta vprašanja izhajale iz namena uvedbe skupnih pravil s poudarkom na omejitvi področja uporabe teh pravil na namen tranzita. Skupni režim se uporablja v prehodnem obdobju do polne vključitve zadevnih držav članic v schengensko območje (prva odločba) in do polnega izvajanja schengenskega pravnega reda s strani Švice in Lihtenštajna (druga odločba).

Službe Komisije so poudarile, da je bil namen uvedbe skupnih pravil poenostaviti tranzit nekaterih kategorij oseb in odpraviti kakršno koli neupravičeno upravno obremenitev za konzularna predstavništva glede prosilcev za vizum, ki ne pomenijo tveganja za države članice.

Uvedba teh novih pravil ne vpliva na izvajanje vseh ostalih določb pravnega reda Skupnosti o vizumih in zunanjih mejah, ki ostajajo v veljavi, s strani držav članic. Skupna pravila zlasti ne vplivajo na določbe v pravnem redu, povezane z vizumi z omejeno ozemeljsko veljavnostjo, letališkimi tranzitnimi vizumi ali kontrolami oseb na zunanjih mejah.

Komisija je glede zadnje točke poudarila, da je treba kontrole oseb na zunanjih mejah izvajati v skladu s členi od 5 do 13 ter 18 in 19 Uredbe (ES) št. 562/2006[6]. Obmejni organi morajo še naprej izvajati kontrole na zunanjih mejah ob upoštevanju poenostavitve, ki jo prinašajo skupna pravila, pri tem pa se morajo izogniti kakršni koli napačni uporabi določb Odločbe št. 895/2006/ES. Zato so te kontrole uravnotežene in sorazmerne glede na zastavljene cilje. Mejni organi morajo v vsakem posameznem primeru proučiti, ali bi lahko bili državljani tretjih držav upravičeni do poenostavljenih pravil in ali izpolnjujejo pogoje za vstop ter spoštujejo rok, določen za tranzit v Odločbi št. 895/2006/ES. Glede na oceno, ki so jo izvedli mejni organi, če oseba krši dovoljeno trajanje tranzita, se tej osebi lahko vstop zavrne. Določijo se lahko tudi drugi upravni ukrepi, ki so bolj primerni za posamezen primer (npr. denarne kazni).

Glede na uspešne izkušnje v zvezi s tema dvema odločbama mora EU razširiti poenostavljeni režim na Bolgarijo in Romunijo, ki sta k Evropski uniji pristopili 1. januarja 2007 in še nista zajeti v veljavnih skupnih pravilih. Razlogi, na katerih temeljita zgoraj navedeni odločbi, veljajo tudi za Bolgarijo in Romunijo.

Za ti državi članici je bil, kakor za prejšnjo širitev leta 2004, uporabljen tako imenovani „schengenski dvofazni postopek izvajanja“ v zadevah, povezanih s pravnim redom o vizumih (člen 4 Akta o pogojih pristopa Republike Bolgarije in Romunije ter prilagoditvah pogodb, na katerih temelji Evropska unija (v nadaljnjem besedilu: Akt o pristopu iz leta 2005)). To pomeni, da morata Bolgarija in Romunija od dneva pristopa (1.1.2007) uporabljati določbe Uredbe (ES) št. 539/2001, in sicer za državljane tretjih držav, naštete v Prilogi I k Uredbi, določiti vizumsko obveznost, medtem ko še naprej izdajata nacionalne vizume do datuma, ki ga bo določil Svet, ki bo odobril njuno polno vključitev v schengensko območje. Ker se schengenska pravila o vzajemnem priznavanju za namene tranzita in bivanja za krajši čas za Bolgarijo in Romunijo ne uporabljajo od dneva njunega pristopa, morata ti državi od 1. januarja 2007 izdajati nacionalne vizume za vstop in tranzit preko njunega ozemlja za državljane tretjih držav, za katere velja vizumska obveznost v skladu z Uredbo (ES) št. 539/2001, čeprav imajo te osebe schengenski vizum ali dovoljenje za prebivanje ali nacionalni vizum za daljše bivanje, ki ga je izdala schengenska država. Isto velja za podobne listine, izdane s strani drugih držav članic, ki so pristopile k Uniji leta 2004 in ki schengenskega pravnega reda še ne izvajajo v celoti.

Poleg tega Češka, Ciper, Madžarska, Latvija, Malta, Poljska, Slovenija in Slovaška, ki izvajajo skupni režim iz Odločbe št. 895/2006/ES od 1. decembra 2006 in ki niso še polno vključene v schengensko območje, niso imele možnosti, da bi enostransko priznale dovoljenja za prebivanje in vizume, ki sta jih izdali Bolgarija in Romunija za namen tranzita preko njunega ozemlja.

Veljavna pravila Bolgariji in Romuniji ne omogočajo priznanja dovoljenj za prebivanje, ki sta jih izdala Švica in Lihtenštajn.

2. DVA PREDLOGA

Ker ni posebnih določb, ki bi zagotavljale pozitiven odgovor na upravno obremenitev za bolgarska in romunska konzularna predstavništva, in da bi obravnavali posebne potrebe drugih držav članic po pristopu Bolgarije in Romunije k Evropski uniji, Komisija meni, da je potrebno ponovno pregledati skupna pravila, določena v odločbah št. 895/2006/ES in 896/2006/ES.

V ta namen je Komisija obravnavala:

- posebne potrebe Bolgarije in Romunije na področju vizumske politike, nove težave držav članic po zadnji širitvi in v obdobju do polne vključitve v schengensko območje držav članic, ki so pristopile k Evropski uniji leta 2004 in 2007, ter

- stroge kontrole in pregledovanje zadevnih državljanov tretjih držav s strani držav članic, ki so izdale vizum za kratkoročno bivanje ali dovoljenje za prebivanje, in tudi majhno tveganje, ki ga ta kategorija oseb pomeni za druge države članice.

Na podlagi tega se predlaga dva instrumenta:

2.1. Odločba Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi poenostavljenega režima kontrole oseb na zunanjih mejah na podlagi enostranskega priznanja določenih listin s strani Bolgarije, Češke, Cipra, Madžarske, Latvije, Malte, Poljske, Romunije, Slovenije in Slovaške kot enakovrednih njihovim nacionalnim vizumom za namene tranzita prek njihovih ozemelj.

Predlagana odločba temelji na členu 62(2) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in je naslovljena na Bolgarijo in Romunijo, kot tudi na države članice, ki so se odločile za izvajanje Odločbe št. 895/2006/ES.

Ker v besedilu Odločbe (ES) št. 895/2006/ES ni določb, ki po zadnji širitvi Evropske unije dovoljujejo razširitev poenostavljenega režima kontrol določenih kategorij oseb, ki imajo določene listine, na zunanjih mejah, je potrebna revizija skupnih pravil, da se zadovoljijo posebne potrebe, nastale s pristopom Bolgarije in Romunije 1. januarja 2007.

Razširitev režima enostranskega priznanja z instrumentom Skupnosti ne bi državam članicam naložila nobenih novih obveznosti poleg tistih, naštetih v Aktu o pristopu iz leta 2003 in v Aktu o pristopu iz leta 2005. Ta instrument tako ne bi pomenil odstopanja od teh dveh pristopnih pogodb.

Predlagani režim se bo izvajal neobvezno: zadevne države članice imajo možnost ali izvajati nov instrument ali še naprej izdajati nacionalne vizume, kakor je določeno v pristopnih pogodbah.

Novi predlog mora Bolgariji in Romuniji, ki sta pristopili k Evropski uniji leta 2007, omogočiti, da kot enakovredne svojim nacionalnim vizumom enostransko priznata vizume in dovoljenja za bivanje, ki so jih izdale schengenske države, kot tudi podobne listine, ki sta jih izdali ti državi in države članice, ki so pristopile k Uniji leta 2004 in še niso polno vključene v schengensko območje.

Poleg tega morajo imeti države članice, ki so se odločile za izvajanje Odločbe št. 895/2006/ES in ki še niso polno vključene v območje brez notranjih meja, možnost enostranskega priznanja vizumov in dovoljenj za prebivanje, ki sta jih izdali Bolgarija in Romunija. Države članice, ki se niso odločile za izvajanje odločbe št. 895/2006/ES, ne smejo izvajati nove odločbe, saj menijo, da se lahko samo dovoljenja za prebivanje in vizumi, izdani s strani držav članic, ki v celoti izvajajo schengenski pravni red, štejejo za enakovredne njihovim nacionalnim vizumom za namen tranzita.

Poenostavljeni režim temelji na domnevi, da so državljani tretjih držav, ki bi imeli koristi od sistema, že šli skozi strog postopek preverjanja s strani držav članic in ne pomenijo grožnje za javni red ali tveganje v smislu nezakonitega priseljevanja.

Režim se uporablja do konca prehodnega obdobja in polne vključitve teh držav članic v območje brez notranjih meja, oziroma do datuma, od katerega postane vzajemno priznavanje takšnih listin obvezno.

Kot v Odločbi št. 895/2006/ES bo režim priznavanja omejen na namen tranzita preko ozemlja zadevnih držav članic. Tranzit ne sme trajati dlje kakor pet dni. Cilj tega režima ni nadomestiti izdajanje nacionalnih vizumov s strani zadevnih držav članic za kratkoročno bivanje. Poleg tega imajo v skladu z veljavnimi pravili te države članice možnost izdajanja nacionalnih kratkoročnih vizumov za večkraten vstop, ki so lahko veljavni za eno leto ali več, da se olajša mobilnost državljanov tretjih držav, imetnikov schengenskih listin, ki morajo pogosto potovati na ozemlje teh držav.

Listine, izbrane za režim priznanja, so:

- enotni vizum, ki ga izda schengenska država v skladu s skupnimi pravili, določenimi v Skupnih konzularnih navodilih (tranzit, kratkoročno bivanje ali potovanje, skupinski vizum);

- nacionalni vizumi za daljše bivanje, ki jih izda schengenska država v skladu s svojo nacionalno zakonodajo;

- dovoljenja za prebivanje, ki jih izda schengenska država in so vključena v Prilogo IV k Skupnim konzularnim pravilom, v katerih so naštete listine, ki njihovim imetnikom dovoljujejo vstop na schengensko območje brez vizuma;

- nacionalni vizumi za kratkoročno in daljše bivanje kot tudi dovoljenja za prebivanje, izdana s strani države članice, ki je pristopila k Evropski uniji leta 2004, kakor so našteti v prilogi k Odločbi št. 895/2006/ES;

- nacionalni vizumi za kratkoročno in daljše bivanje kot tudi dovoljenja za prebivanje, ki jih izdata Bolgarija in Romunija.

Če se Bolgarija in Romunija odločita za izvajanje skupnega režima, bosta morali sprejeti vse listine, izdane s strani držav članic, ki v celoti izvajajo schengenski pravni red, in tako preprečiti vsakršno razlikovanje glede organa izdajatelja.

Zadevne države članice morajo svojo odločitev sporočiti Komisiji. Komisija bo te informacije objavila v Uradnem listu Evropske unije in s tem zagotovila preglednost celotnega sistema. Države članice lahko kljub temu zavrnejo vstop državljanom tretjih držav, katerih imena so navedena na nacionalnem seznamu razpisov ukrepov.

Ta instrument bo sprejet v postopku soodločanja.

2.2 . Odločba Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Odločbe št. 896/2006/ES o vzpostavitvi poenostavljenega režima kontrole oseb na zunanjih mejah na podlagi enostranskega priznanja določenih dovoljenj za prebivanje, ki jih izdata Švica in Lihtenštajn, s strani držav članic za namen tranzita preko njihovih ozemelj.

Predlagana odločba temelji na členu 62(2)(a) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti.

Predlagana odločba upošteva pristop Bolgarije in Romunija k Evropski uniji januarja 2007 in njen cilj je spremeniti Odločbo št. 896/2006/ES, da lahko Bolgarija in Romunija uporabita poenostavljen režim kontrole oseb na zunanjih mejah na podlagi enostranskega priznanja določenih dovoljenj za prebivanje s strani teh dveh držav članic, ki sta jih izdala Švica in Lihtenštajn in so navedena v prilogi k Odločbi št. 896/2006/ES. Predlagana odločba temelji na domnevi, da državljani tretjih držav, ki imajo dovoljenje za prebivanje iz Švice ali Lihtenštajna, ne pomenijo grožnje za javni red držav članic ali tveganja v smislu nezakonitega priseljevanja.

Priznanje je omejeno na namen tranzita. Če se Bolgarija in Romunija odločita sodelovati v Odločbi Evropskega parlamenta in Sveta, ki omogoča njuno enostransko priznanje listin, ki so jih izdale schengenske države ali druge države članice, kot enakovrednih nacionalnim vizumom za namen tranzita, je izvajanja tega instrumenta v prehodnem obdobju do datuma, ki ga določi Svet za njuno polno vključitev v schengensko območje, neobvezno.

Bolgarija in Romunija se lahko odločita, ali bosta sodelovali v režimu priznanja, in o svoji odločitvi morata obvestiti Komisijo. Komisija bo zagotovila objavo zadevnih informacij.

Predlagani sistem na noben način ne vpliva na pravila schengenskega pravnega reda glede postopkov in kontrol, ki se zahtevajo za prehod zunanjih meja.

Ker je predlagani sistem omejen na tranzit, ne vpliva na možnost, da lahko Bolgarija in Romunija izdata kratkoročne vizume za večkraten vstop, veljavne za eno leto ali več, da se olajša mobilnost državljanov tretjih držav, imetnikov dovoljenj za prebivanje, ki sta jih izdala Švica in Lihtenštajn.

Ta instrument bo sprejet v postopku soodločanja.

3. SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

Člen 5 Pogodbe ES določa, da „ukrepi Skupnosti ne smejo prekoračiti tega, kar je potrebno za doseganje ciljev te pogodbe“. Ukrep Skupnosti mora biti najpreprostejši možni način ukrepanja, ki omogoča, da predlog doseže svoj cilj in da se izvaja čim bolj učinkovito. Zato so za revizijo skupnih pravil za režim enostranskega priznanja, vzpostavljen z odločbama št. 895/2006/ES in 896/2006/ES, predlagani instrumenti naslednji:

- odločba, ki omogoča Bolgariji, Češki, Cipru, Madžarski, Latviji, Malti, Poljski, Romuniji, Sloveniji in Slovaški, da enostransko priznajo določene listine kot enakovredne njihovim nacionalnim vizumom za namene tranzita preko njihovih ozemelj v prehodnem obdobju do polne vključitve teh držav članic v skupno območje brez notranjih meja. Sodelovanje v režimu je neobvezno;

- sprememba Odločbe št. 896/2006/ES o vzpostavitvi poenostavljenega režima kontrole oseb na zunanjih mejah na podlagi enostranskega priznanja določenih dovoljenj za prebivanje, ki jih izdata Švica in Lihtenštajn, s strani držav članic za namen tranzita preko njihovih ozemelj. Cilj predlagane spremembe je razširitev poenostavljenega režima na Bolgarijo in Romunijo za tranzit preko njunega ozemlja z opustitvijo potrebe po tranzitnih vizumih za imetnike takšnih dovoljenj za prebivanje, ki sta jih izdali ti dve državi.

Sodelovanje v režimu priznanja je za države članice, ki so pristopile k Evropski uniji leta 2004 in 2007, neobvezno v prehodnem obdobju do datuma njihove polne vključitve v skupno območje brez notranjih meja, oziroma datuma, od katerega režim vzajemnega priznavanja postane obvezen za države članice, ki v celoti sodelujejo v območju brez notranjih meja.

Cilj zgoraj navedenih predlogov, in sicer začasna uvedba skupnih pravil o enostranskem priznanju določenih listin s strani Bolgarije in Romunije ter držav članic, ki že izvajajo Odločbo št. 895/2006/ES, in tudi širitev skupnega režima za enostransko priznanje določenih dovoljenj za prebivanje, ki sta jih izdala Švica in Lihtenštajn, na Bolgarijo in Romunijo, je mogoče doseči samo z ukrepanjem na ravni Skupnosti, ker nobena država ne bi mogla sprejeti samo nacionalnih ukrepov z želenim učinkom.

Skupnost se je odločila za ukrepe, ki bodo omogočili dosego ciljev predloga in bodo učinkoviteje izvedeni. Zato sta bila v skladu z odločbama z dne 14. junija 2006 izbrana dva različna pravna instrumenta ob upoštevanju zastavljenih ciljev. Za prvi predlog je odločba Evropskega parlamenta in Sveta ustrezen pravni instrument za neobvezno izvajanje skupnih pravil o enostranskem priznanju, ki pomenijo začasno odstopanje od obstoječih pravil o vzajemnem priznavanju, s strani zadevnih držav članic. Za drugi predlog je izbrana sprememba Odločbe št. 896/2006/ES z novo odločbo Evropskega parlamenta in Sveta, da se skupna pravila razširijo in omogoči enostransko priznanje določenih dovoljenj za prebivanje, ki sta jih izdali Švica in Lihtenštajn, s strani Bolgarije in Romunije.

4. POSLEDICE V ZVEZI Z RAZLIČNIMI PROTOKOLI, PRILOŽENIMI POGODBI

Prva predlagana odločba Evropskega parlamenta in Sveta je naslovljena izključno na Bolgarijo, Češko, Ciper, Madžarsko, Malto, Latvijo, Poljsko, Romunijo, Slovenijo in Slovaško ter uvaja poseben prehoden režim, ki jim omogoča, da enostransko priznajo določene listine, ki so jih izdale države članice, kot enakovredne njihovim nacionalnim tranzitnim vizumom. Predlagana odločba je neobvezna in zadevne države članice jo uporabljajo do datuma, ki ga določi Svet v skladu s členom 3(2) Akta o pristopu iz leta 2003 in členom 4(2) Akta o pristopu iz leta 2005.

Glede na svojo naravo režim, vzpostavljen s tem predlogom, ne more vsebovati spremenljive situacije, kakor je določeno v protokolih o položaju Združenega kraljestva, Irske in Danske.

Ta odločba, naslovljena izključno na države članice, ki jih schengenski pravni red zavezuje, ne da bi bile polno vključene v skupno območje brez notranjih meja, ne pomeni razvoja schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma, podpisanega 18. maja 1999 med Svetom, Norveško in Islandijo, o pridružitvi teh dveh držav k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda[7]. Vendar zaradi skladnosti in pravilnega delovanja schengenskega sistema ta odločba zajema tudi vizume in dovoljenja za prebivanje, ki jih izdata Norveška in Islandija, državi, ki sta pridruženi k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda in ki v celoti izvajata schengenski pravni red.

Ta odločba, naslovljena izključno na države članice, ki jih zavezuje schengenski pravni red, niso pa še polno vključene v skupno območje brez notranjih meja, ne pomeni razvoja schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma, podpisanega med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo, o pridružitvi slednje k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda[8], kar sodi v področje iz člena 4(1) sklepa Sveta o podpisu v imenu Evropske skupnosti in začasni uporabi.

Predlagana odločba Evropskega parlamenta in Sveta, ki spreminja Odločbo št. 896/2006/ES, je naslovljena na Bolgarijo in Romunijo, da bi tema dvema državama članicama omogočili enostransko priznanje določenih dovoljenj za prebivanje, ki sta jih izdala Švica in Lihtenštajn, kot enakovrednih njihovim vizumom. Glede na svojo naravo režim, vzpostavljen s tem predlogom, ne more vsebovati spremenljive situacije, kakor je določeno v protokolih o položaju Združenega kraljestva, Irske in Danske.

Odločba ne pomeni razvoja schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma, podpisanega 18. maja 1999 med Svetom, Norveško in Islandijo, o pridružitvi teh dveh držav k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, saj se nov element, ki ga ta odločba uvaja, nanaša na razširitev poenostavljenega režima iz Odločbe št. 896/2006/ES na Bolgarijo in Romunijo brez spreminjanja temeljnih pravil in načel.

2007/0185 (COD)

Predlog

ODLOČBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uvedbi poenostavljenega režima kontrole oseb na zunanjih mejah na podlagi enostranskega priznanja določenih listin s strani Bolgarije, Češke, Cipra, Madžarske, Latvije, Malte, Poljske, Romunije, Slovaške in Slovenije kot enakovrednih njihovim nacionalnim vizumom za namene tranzita prek njihovih ozemelj

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 62(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[9],

v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) V skladu s členom 4(1) Akta o pogojih pristopa Republike Bolgarije in Romunije ter prilagoditve pogodb, na katerih temelji Evropska unija, (v nadaljnjem besedilu: Akt o pristopu iz leta 2005), morata Bolgarija in Romunija, ki sta 1. januarja 2007 pristopili k Uniji, od tega datuma od državljanov tretjih držav, ki so naštete v Prilogi I Uredbe Sveta (ES) 539/2001 z dne 15. marca 2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve[10], zahtevati vizume.

(2) V skladu s členom 4(2) Akta o pristopu iz leta 2005 se določbe schengenskega pravnega reda o pogojih in merilih za izdajo enotnih vizumov za kratkoročno bivanje ter določbe o vzajemnem priznavanju vizumov ter enakovrednosti dovoljenj za prebivanje in vizumov v Bolgariji in Romuniji uporabljajo šele po sprejetju odločbe Sveta glede teh vprašanj. Vendar pa so za te države članice zavezujoče od dneva pristopa.

(3) Od Bolgarije in Romunije se torej zahteva, da za vstop ali tranzit preko njunega ozemlja izdata nacionalne vizume državljanom tretjih držav, ki imajo enoten vizum ali vizum za daljše bivanje ali dovoljenje za prebivanje, izdan s strani države članice, ki polno izvaja schengenski pravni red, ali podobno listino, izdano s strani držav članic, ki schengenskega pravnega reda še ne izvajajo v celoti.

(4) Imetniki listin, ki so jih izdale države članice, ki v celoti izvajajo schengenski pravni red, in podobnih listin, ki so jih izdale države članice, ki še ne izvajajo schengenskega pravnega reda v celoti, ne pomenijo tveganja za Bolgarijo in Romunijo, saj so bili podvrženi vsem potrebnim kontrolam v drugih državah članicah. Da bi se izognili neupravičenim dodatnim upravnim obremenitvam za Bolgarijo in Romunijo, je treba skupna pravila, uvedena z Odločbo št. 895/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o uvedbi poenostavljenega režima kontrole oseb na zunanjih mejah na podlagi enostranskega priznanja določenih listin s strani Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške kot enakovrednih njihovim nacionalnim vizumom za namene tranzita prek njihovih ozemelj[11], razširiti na ti državi.

(5) Nova skupna pravila morajo Bolgariji in Romuniji omogočiti, da enostransko priznata določene listine, ki so jih izdale države članice, ki v celoti izvajajo schengenski pravni red, podobne listine, ki so jih izdale te države članice, ter listine, naštete v prilogi k Odločbi št. 895/2006/ES, izdane s strani držav članic, ki so pristopile k Evropski uniji leta 2004, kot enakovredne svojim nacionalnim vizumom in da se vzpostavi poenostavljen režim kontrol oseb na zunanjih mejah, ki bo temeljil na tej enostranski enakovrednosti.

(6) Glede na to, da so Češka, Ciper, Madžarska, Latvija, Malta, Poljska, Slovenija in Slovaška obvestile Komisijo o svoji odločitvi, da bodo uporabile poenostavljeni režim, ki ga uvaja Odločba št. 895/2006/ES, morajo nova skupna pravila tem državam članicam omogočiti tudi priznanje vizumov in dovoljenj za prebivanje, ki sta jih izdali Bolgarija in Romunija, kot enakovrednih njihovim nacionalnim vizumom za namen tranzita preko njihovega ozemlja.

(7) Nova skupna pravila se morajo uporabljati za prehodno obdobje, do datuma, ki bo določen v sklepu Sveta, kot je navedeno v prvem pododstavku člena 3(2) Akta o pristopu iz leta 2003 in členu 4(2) Akta o pristopu iz leta 2005.

(8) Priznanje listine mora biti omejeno na namen tranzita preko ozemelj Bolgarije, Češke, Cipra, Madžarske, Latvije, Malte, Poljske, Romunije, Slovenije in Slovaške. Sodelovanje v skupnem sistemu mora biti neobvezno, brez nalaganja dodatnih obveznosti za nove države članice, kakor je opredeljeno v Aktu o pristopu iz leta 2003 in Aktu o pristopu iz leta 2005.

(9) Skupna pravila se morajo nanašati na enotne vizume za kratkoročno bivanje, vizume za daljše bivanje in dovoljenja za prebivanje, ki jih izdajo države članice, ki v celoti izvajajo schengenski pravni red, podobne listine, ki jih izdajo države članice, ki schengenskega pravnega reda še ne izvajajo v celoti, kakor tudi na vizume za kratkoročno bivanje, vizume za daljše bivanje in dovoljenja za prebivanje, ki jih izdata Bolgarija in Romunija.

(10) Pogoji za vstop, določeni v členu 5(1) Uredbe (ES) št. 562/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah)[12], morajo biti izpolnjeni z izjemo pogoja, določenega v členu 5(1)(b) te uredbe, dokler ta odločba, ki razširja skupna pravila iz Odločbe št. 895/2006/ES, ne vzpostavi režima za enostransko priznanje določenih listin, ki so jih izdale države članice, ki v celoti izvajajo schengenski pravni red, s strani Bolgarije in Romunije, kakor tudi vizume za kratkoročno bivanje, vizume za daljše bivanje in dovoljenja za prebivanje, ki sta jih izdali Bolgarija in Romunija za namen tranzita, poleg tega pa omogoča Češki, Cipru, Madžarski, Latviji, Malti, Poljski, Sloveniji in Slovaški, ki uporabljajo poenostavljeni režim, uveden z Odločbo št. 895/2006/ES, da priznajo podobne listine, ki sta jih izdali Bolgarija in Romunija.

(11) Ker države članice ne morejo zadovoljivo doseči cilja te odločbe, in sicer uvedbe režima enostranskega priznanja, ki bi ga uporabljale nove države članice, ki so se pridružile Uniji leta 2004 in 2007, in bi se ta cilj zaradi obsega in učinkov ukrepa lažje dosegel na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, kakor je navedeno v členu 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz istega člena ta odločba ne presega tega, kar je potrebno za uresničitev tega cilja.

(12) Ta odločba ne pomeni razvoja določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma, sklenjenega med Svetom Evropske unije ter Republiko Islandijo in Kraljevino Norveško, o pridružitvi teh dveh držav k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, saj je naslovljena le na države članice, ki so se pridružile k Evropski uniji leta 2004 in 2007 in ki schengenskega pravnega reda še ne izvajajo v celoti. Vendar zaradi skladnosti in ustreznega delovanja schengenskega sistema ta odločba zajema tudi vizume in dovoljenja za prebivanje, ki jih izdajo tretje države, ki so pridružene k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda in ki v celoti izvajajo schengenski pravni red, kakor sta Islandija in Norveška.

(13) V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, ti državi članici ne sodelujeta pri sprejetju te odločbe.

(14) V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Danska ne sodeluje pri sprejetju te odločbe –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Ta odločba uvaja poenostavljen režim kontrole oseb na zunanjih mejah, s katerim:

- lahko Bolgarija in Romunija enostransko priznata listine iz členov 2 in 3 in tudi tiste iz člena 4, ki jih izdata ti dve državi državljanom tretjih držav, ki morajo imeti vizum v skladu z Uredbo (ES) št. 539/2001, kot enakovredne svojim nacionalnim vizumom za namen tranzita.

- lahko Češka, Ciper, Madžarska, Latvija, Malta, Poljska, Slovenija in Slovaška, ki so obvestile Komisijo o svoji odločitvi, da bodo uporabljale poenostavljeni režim, uveden z Odločbo št. 895/2006/ES, enostransko priznajo listine iz člena 4, ki sta jih izdali Bolgarija in Romunija državljanom tretjih držav, ki morajo imeti vizum v skladu z Uredbo (ES) št. 539/2001, kot enakovredne svojim nacionalnim vizumom za namen tranzita.

Člen 2

1. Bolgarija in Romunija lahko štejeta kot enakovredne svojemu nacionalnemu vizumu za namen tranzita naslednje listine, ki jih izdajo države članice, ki v celoti izvajajo schengenski pravni red, ne glede na državljanstvo imetnikov:

(i) „enotni vizum“ iz člena 10 Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma;

(ii) „vizum za daljše bivanje“ iz člena 18 Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma;

(iii) „dovoljenje za prebivanje“, kakor je vključeno v Prilogo IV k Skupnim konzularnim navodilom.

2. Če se Bolgarija in Romunija odločita uporabljati to odločbo, priznata vse listine iz odstavka 1, ne glede na to, katera država je listino izdala.

Člen 3

Če se Bolgarija in Romunija odločita za uporabo člena 2, lahko poleg tega priznata nacionalne vizume za kratkoročno bivanje, vizume za daljše bivanje in dovoljenja za prebivanje, ki jih je izdala ena ali več drugih držav članic, ki so pristopile k Uniji leta 2004 in schengenskega pravnega reda še ne izvajajo v celoti, kot enakovredne svojim nacionalnim vizumom za namen tranzita.

Listine, izdane s strani držav članic, ki schengenskega pravnega reda še ne izvajajo v celoti, ki se lahko priznajo, so naštete v prilogi k Odločbi št. 895/2006/ES.

Člen 4

Poleg tega lahko Bolgarija in Romunija priznata tudi nacionalne vizume za kratkoročno bivanje, vizume za daljše bivanje in dovoljenja za prebivanje, ki sta jih izdali, kot enakovredne svojemu nacionalnemu vizumu za namen tranzita.

Listine, ki jih izdata Bolgarija in Romunija in se lahko priznajo v skladu s to odločbo, so naštete v Prilogi.

Člen 5

Češka, Ciper, Madžarska, Latvija, Malta, Poljska, Slovenija in Slovaška lahko priznajo tudi bolgarske in romunske listine, naštete v prilogi k tej odločbi, za namen tranzita.

Člen 6

Bolgarija, Češka, Ciper, Madžarska, Latvija, Malta, Poljska, Romunija, Slovenija in Slovaška lahko priznajo listine kot enakovredne svojim nacionalnim vizumom za namen tranzita samo, če tranzit državljana tretje države preko njihovega ozemlja ni daljši od petih dni.

Obdobje veljavnosti listin iz členov 2, 3 in 4 zajema trajanje tranzita.

Člen 7

Bolgarija, Češka, Ciper, Madžarska, Latvija, Malta, Poljska, Romunija, Slovenija in Slovaška obvestijo Komisijo v 10 delovnih dneh od začetka veljavnosti te odločbe, če jo nameravajo uporabljati. Komisija objavi naznanilo s strani novih držav članic v Uradnem listu Evropske unije .

Člen 8

Ta odločba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

Uporablja se do dneva, ki ga Svet določi v sklepu, sprejetem v skladu s članom 4(2) Akta o pristopu iz leta 2005.

Člen 9

Ta odločba je naslovljena na Bolgarijo, Češko, Ciper, Madžarsko, Latvijo, Malto, Poljsko, Romunijo, Slovenijo in Slovaško.

V Bruslju, […]

Za Evropski parlament Za Svet

Predsednik Predsednik

[…]

PRILOGA

Seznam listin, ki jih izdaja BOLGARIJA

– Vizumi

1. Виза за летищен транзит (виза вид "А") – letališki tranzitni vizum (vrste „A“)

2. Визи за транзитно преминаване (виза вид "B") – tranzitni vizumi (vrste „B“)

- Еднократна транзитна виза – vizum za enkratni tranzit

- Двукратна транзитна виза – vizum za dvakratni tranzit

- Многократна транзитна виза – vizum za večkratni tranzit

3. Визи за краткосрочно пребиваване (виза вид "C") – vizumi za kratkoročno bivanje (vrste „C“)

- Еднократна входна виза – vizum za enkratni vstop

- Многократна входна виза – vizum za večkratni vstop

4. Виза за дългосрочно пребиваване (виза вид "D") – vizum za daljše bivanje (vrste „D“)

– Dovoljenja za bivanje

1. Карта на продължително пребиваващ в Република България чужденец – dovoljenje za prebivanje za daljši čas

2. Карта на постоянно пребиваващ в Република България чужденец – dovoljenje za stalno prebivanje

3. Карта на бежанец – dovoljenje za prebivanje za begunca

4. Удостоверение за пътуване зад граница на чужденец с хуманитарен статут – dovoljenje za prebivanje za državljana tretje države, ki mu je Republika Bolgarija odobrila humanitarno zaščito

Seznam listin, ki jih izdaja ROMUNIJA

– Vizumi

- viză de tranzit, identificată prin simbolul B (tranzitni vizum; označeno z B)

- viză de scurtă şedere, identificată prin simbolul C (vizum za kratkoročno bivanje; označeno s C)

- viză de lungă şedere, identificată prin unul dintre următoarele simboluri, în funcţie de activitatea pe care urmează să o desfăşoare în România străinul căruia i-a fost acordată:

(i) desfăşurarea de activităţi economice, identificată prin simbolul D/AE

(ii) desfăşurarea de activităţi profesionale, identificată prin simbolul D/AP

(iii) desfăşurarea de activităţi comerciale, identificată prin simbolul D/AC

(iv) angajare în munca, identificată prin simbolul D/AM

(v) studii, identificată prin simbolul D/SD

(vi) reîntregirea familiei, identificată prin simbolul D/VF

(vii) intrarea în România a străinilor căsătoriţi cu cetăţeni români, identificată prin simbolul D/CR

(viii) activităţi religioase sau umanitare, identificată prin simbolul D/RU

(ix) viză diplomatică şi viză de serviciu, identificată prin simbolul DS

(x) alte scopuri, identificată prin simbolul D/AS

(vizum za daljše bivanje, označen z enim od naslednjih simbolov glede na dejavnost, ki jo bo tujec, ki prejme vizum, v Romuniji opravljal:

(i) gospodarske dejavnosti; označeno z D/AE

(ii) poklicne dejavnosti; označeno z D/AP

(iii) trgovinske dejavnosti; označeno z D/AC

(iv) zaposlitev; označeno z D/AM

(v) študij; označeno z D/SD

(vi) združitev družine; označeno z D/VF

(vii) vstop tujcev, ki so poročeni z romunskimi državljani, na romunsko ozemlje; označeno z D/CR

(viii) verske ali humanitarne dejavnosti; označeno z D/RU

(ix) diplomatski vizum ali službeni vizum; označeno z DS

(x) drugi nameni; označeno z D/AS)

– Dovoljenja za bivanje

- Permis de şedere temporară (dovoljenje za začasno prebivanje)

- Permis de şedere permanentă (dovoljenje za stalno prebivanje)

- Carte de rezidenţă – pentru străinii membri de familie ai cetăţenilor români (izkaznica za prebivanje – za tujce, ki so družinski člani romunskih državljanov)

- Carte de rezidenţă permanentă – pentru străinii membri de familie ai cetăţenilor români (izkaznica za stalno prebivanje – za tujce, ki so družinski člani romunskih državljanov)

2007/0186 (COD)

Predlog

ODLOČBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o spremembi Odločbe št. 896/2006/ES o vzpostavitvi poenostavljenega režima kontrole oseb na zunanjih mejah na podlagi enostranskega priznanja določenih dovoljenj za prebivanje, ki jih izdata Švica in Lihtenštajn, s strani držav članic za namen tranzita preko njihovih ozemelj.

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 62(2)(a) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[13],

v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Odločba št. 896/2006/ES določa skupna pravila o enostranskem priznanju določenih dokumentov, ki jih izdajata Švica in Lihtenštajn, s strani držav članic, kar omogoča poenostavljen režim za kontrole državljanov tretjih držav, ki imajo te dokumente na zunanjih mejah.

(2) Na podlagi dvofaznega izvajanja schengenskega pravnega reda morajo države članice, ki so pristopile k Evropski uniji 1. maja 2004, od tega datuma državljanom tretjih držav, ki sta jim Švica ali Lihtenštajn izdala dovoljenje za prebivanje in morajo imeti vizum na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 539/2001, izdati nacionalne vizume. Ta obveznost je povzročila dodatne upravne obremenitve za konzularna predstavništva teh držav članic v Švici in Lihtenštajnu.

(3) Za države članice se ni zdelo nujno potrebno, da od te skupine oseb zahtevajo vizum, saj pomenijo nizko tveganje nezakonitega priseljevanja za države članice.

(4) Glede na to, da enako sklepanje velja za Bolgarijo in Romunijo, je treba poenostavljeni režim, ki ga uvaja Odločba št. 896/2006/ES[14], razširiti na Bolgarijo in Romunijo.

(5) Če se Bolgarija in Romunija odločita za uporabo Odločbe št. …/2007/ES, jima mora takšna sprememba Odločbe št. 896/2006/ES omogočiti enostransko priznanje dovoljenj za prebivanje, ki jih izdajata Švica in Lihtenštajn in so našteta v prilogi k Odločbi št. 896/2006/ES, kot enakovrednih svojim nacionalnim vizumom za namen tranzita.

(6) Takšno priznanje bi moralo biti omejeno na namen tranzita preko ozemlja Bolgarije in Romunije in ne bi smelo posegati v možnost teh dveh držav članic, da izdajata vizume za kratkoročno bivanje.

(7) Možnost, da Bolgarija in Romunija te odločbe ne uporabita, mora biti omejena na prehodno obdobje do datuma, ki ga določi Svet v skladu s členom 4(2) Akta o pristopu iz leta 2005.

(8) Pogoji za vstop, določeni v členu 5(1) Uredbe ES št. 562/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o Zakoniku Skupnosti o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah)[15] morajo biti izpolnjeni, razen pogoja, določenega v členu 5(1)(b) Uredbe, kolikor ta odločba vzpostavlja režim enakovrednosti med tranzitnimi vizumi, ki jih izdajata Bolgarija in Romunija, in določenimi dovoljenji za prebivanje, ki jih izdata Švica in Lihtenštajn.

(9) Ker cilj predlaganega ukrepa neposredno zadeva pravni red Skupnosti o vizumih in ker države članice same tega cilja ne morejo zadovoljivo doseči, ampak se cilj lahko zaradi obsega in učinkov ukrepa laže doseže na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, kakor je navedeno v členu 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta odločba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja.

(10) V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, ti državi članici ne sodelujeta pri sprejetju te odločbe.

(11) V skladu s členi 1 in 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa in zato ta zanjo ni zavezujoč niti ga ni obvezana uporabljati –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Členu 2 Odločbe št. 896/2006/ES se kot tretji pododstavek doda naslednji pododstavek:

„Če se Bolgarija in Romunija odločita uporabljati Odločbo št. …/2007/ES, lahko enostransko priznata dovoljenja za prebivanje, našteta v Prilogi k tej odločbi, kot enakovredna svojim tranzitnim vizumom, do datuma, ki ga določi Svet v skladu s členom 4(2) Akta o pogojih pristopa Republike Bolgarije in Romunije ter prilagoditve pogodb, na katerih temelji Evropska unija.“

Člen 2

Bolgarija in Romunija obvestita Komisijo v 10 delovnih dneh od dneva začetka veljavnosti te odločbe, če nameravata uporabljati to odločbo. Komisija objavi njuno naznanilo v Uradnem listu Evropske unije .

Člen 3

Ta odločba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

Člen 4

Ta odločba je naslovljena na Bolgarijo in Romunijo.

V Bruslju, […]

Za Evropski parlament Za Svet

Predsednik Predsednik

[…]

[1] UL L 81, 21.3.2001, str. 1; Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1932/2006 (UL L 405, 30.12.2006, str. 23).

[2] UL L 167, 20.6.2006, str. 1.

[3] UL L 167, 20.6.2006, str. 8.

[4] Države članice, ki so pristopile k Evropski uniji leta 2004, so morale Komisijo do 1. avgusta 2006 uradno obvestiti o svoji odločitvi, da bodo uporabljale skupna pravila.

[5] UL C 251, 17.10.2006, str. 20.

[6] Uredba (ES) št. 562/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o Zakoniku Skupnosti o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah), UL L 105, 13.4.2006, str. 1.

[7] UL L 176, 10.7.1999, str. 35.

[8] Dokument Sveta 13054/04.

[9] UL C […], […], str. […].

[10] UL L 81, 21.3.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1932/2006 (UL L 405, 30.12.2006, str. 23).

[11] UL L 167, 20.6.2006, str. 1.

[12] UL L 105, 13.4.2006, str. 1.

[13] UL C […], […], str.[…].

[14] UL L 167, 20.6.2006.

[15] UL L 105, 13.4.2006, str. 1.