Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2021/C 22/09)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI ENOTNEGA DOKUMENTA

„COTEAUX DU GIENNOIS“

PDO-FR-A0394-AM01

Datum obvestila: 5. 11. 2020

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Sklic na uradni geografski kodeks

Dodan je sklic na uradni geografski kodeks za geografsko območje in območje v neposredni bližini. Gre za redakcijsko pojasnilo, ki v ničemer ne spreminja teh dveh območij.

Enotni dokument je bil zato spremenjen v točkah 6 in 9.

2. Pravila rezi

Uvedba kratke rezi (kotlasta ali pahljačasta gojitvena oblika) za sorto vinske trte pinot noir z največ 12 očesi na trs, tako da imajo rezniki največ dve očesi. Za sorto vinske trte gamay N gojitvena oblika s kratko rezjo, ki se je razširila na rez, pri kateri imajo rezniki največ dve očesi.

Odobritev kratke rezi kotlaste gojitvene oblike za sorto vinske trte pinot noir kot dopolnitev že odobrenih drugih tehnik bo omogočala boljše ohranjanje donosa zlasti za močne klone, predhodno zasajene za to sorto vinske trte. Potrjena je strokovna usposobljenost vinogradnikov. Ta način rezi naj bi izboljšal kakovost grozdja in s tem tudi vina. Nazadnje bo znižal proizvodne stroške, ugotovljene pri pletju mladik in zeleni rezi, pri katerih je potrebna rez guyot.

Tako postanejo pravila rezi za sorti vinske trte pinot noir in gamay enaka zaradi razširitve kratke rezi (kotlasta ali pahljačasta gojitvene oblika) z največ 12 očesi na trs, pri kateri imajo rezniki največ dve očesi. Te največje omejitve omogočajo ohranjanje kakovosti rdečih vin in vin rosé s kontrolirano označbo.

Enotni dokument je bil zato spremenjen v točki 5.

3. Zrelost grozdja

Povečana sta vsebnost sladkorja grozdja in najmanjši naravni volumenski delež alkohola.

Zaradi povečanja števila sušnih let in izboljšanja kakovostnih praks gojenja (pletje mladik, odstranjevanje dvojnih poganjkov, odstranjevanje listov, zelena trgatev) se je zvišala vsebnost sladkorja v grozdju.

Enotni dokument je bil zato spremenjen v točki 3.

4. Posebni enološki postopki

Največji volumenski delež skupnega alkohola po obogatitvi se je povečal z 12,5 % na 13 %.

Glede na podnebne razmere in zrelost, ugotovljeno v več sezonah, se zaradi tega povečanja obogatitev ne bo povečala, bo pa ta še naprej veljala za posebne položaje, vlažna in hladna ter zelo sušna leta. S tem povečanjem bodo vinogradniki tudi lažje izpolnjevali tehnične pogoje.

Enotni dokument je bil zato spremenjen v točkah 3 in 4.

5. Namakanje

Črtanje prepovedi namakanja

V veljavnih nacionalnih predpisih je namakanje prepovedano od 1. maja v letu trgatve. Odslej bo mogoče namakanje vinogradov po trgatvi in pred 1. majem zlasti glede na potrebe mladih nasadov.

Zaradi te spremembe se enotni dokument ni spremenil.

6. Promet med odobrenimi skladišči

Točka (b) odstavka 5 oddelka IX poglavja 1, ki se nanaša na datum dajanja vina v promet med odobrenimi skladišči, je črtana.

Zaradi te spremembe se enotni dokument ni spremenil.

7. Prehodni ukrepi

Prehodni ukrepi, ki so se iztekli, so bili iz specifikacije proizvoda črtani. Zaradi te spremembe se enotni dokument ni spremenil.

8. Glavne točke, ki jih je treba preverjati

Besedilo glavnih točk, ki jih je treba preverjati, je spremenjeno zaradi poenostavljenih metod njihovega ocenjevanja.

Zaradi te spremembe se enotni dokument ni spremenil.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime proizvoda

Coteaux du Giennois

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Opis vin

Vina so mirna bela in rdeča vina ter vina rosé z naslednjimi glavnimi analitskimi lastnostmi:

— najmanjši volumenski delež naravnega alkohola: 10,5 %.

— serije vina, ki se tržijo neustekleničeno ali ki so v fazi pakiranja, vsebujejo največ 4 grame fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) na liter za bela vina in vina rosé ter največ 2,5 grama na liter za rdeča vina;

— po obogatitvi volumenski delež skupnega alkohola v vinu ne presega 13 %;

— serije rdečega vina, ki se tržijo neustekleničeno ali v fazi pakiranja, vsebujejo največ 0,3 grama jabolčne kisline na liter;

Vsebnosti hlapnih kislin, skupnih kislin in skupnega žveplovega dioksida so določene v predpisih Unije.

Bela vina so suha in imajo zaznavno mineralnost ter svežino. Najpogosteje imajo značilno aromo po kutini ali belem cvetju.

Vina rosé so fina in nežna, na začetku imajo v ustih pogosto nekoliko popraste note na koncu pa sadne note, torej okuse, ki spominjajo na zrelo sadje in vinogradniško breskev.

Rdeča vina so hkrati fina in sadna. V aromah se pogosto zaznava drobno rdeče in črno jagodičje, pomešano z začimbnimi notami.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

(a) Posebni enološki postopki

Posebni enološki postopek

Pri obdelavi vin rosé je prepovedano samostojno ali v mešanici z drugimi pripravki uporabljati oglje za enološko uporabo. Prepovedana je vsakršna toplotna obdelava potrganega grozdja nad 40 °C, če ji sledi takojšnja ločitev tekoče in trdne faze. Uporaba lesenih trsk je prepovedana. Za rdeča vina so dovoljene tehnike obogatitve z rektifikacijo, najvišja stopnja delne koncentracije glede na uporabljene količine pa je določena na 10 %. Po obogatitvi volumenski delež skupnega alkohola v vinu ne presega 13 %.

Poleg navedene določbe je treba pri vinih v zvezi z enološkimi postopki upoštevati obveznosti, določene na ravni Unije ter v zakoniku o kmetijstvu in morskem ribolovu.

Pridelovalna praksa

(a) najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 5 700 trsov na hektar. Razdalja med vrstami ne sme biti večja od 1,40 metra, razmik med trsi v isti vrsti pa ne sme biti manjši od 0,80 metra in večji od 1,25 metra.

(b) Trsi se obrezujejo: sauvignon B - pinot noir N: – z enojno rezjo guyot z največ desetimi očesi na trs, pri čemer je največ osem očes na enem šparonu in največ dve očesi na enem ali dveh reznikih; – s kratko rezjo (kordonska oblika royat ali kotlasta ali pahljačasta gojitvena oblika za pinot noir N) z največ 12 očesi na trs in največ dvema očesoma na reznikih); gamay N: – z enojno rezjo guyot z največ osmimi očesi na trs, pri čemer je največ šest očes na enem šparonu in največ dvema očesoma na enem ali dveh reznikih; – s kratko rezjo (kordonska oblika royat, kotlasta ali pahljačasta gojitvena oblika) z največ desetimi očesi na trs in največ dvema očesoma na reznikih;

Obdobje vzgoje kordonske oblike royat je omejeno na največ štiri leta. V tem obdobju je dovoljen enojni ali dvojni rez guyot. Na šparonu je lahko največ osem očes. Pomladitev vinogradniške parcele s kordonsko gojitveno obliko royat ne sme presegati 20 % obstoječih trsov na leto. – s kratko rezjo (kotlasta ali pahljačasta gojitvena oblika) z največ desetimi očesi na trs, pri čemer imajo rezniki največ eno do dve očesi.

(b) Največji donosi

Bela vina

75 hektolitrov na hektar

Rdeča vina in vina rosé

69 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Trgatev, vinifikacija, obdelava in donegovanje vin potekajo na ozemlju naslednjih občin (seznam je določen na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2019): – departma Loiret: Beaulieu-sur-Loire, Bonny-sur-Loire, Briare, Gien, Ousson-sur-Loire, Thou. – departma Nièvre: Alligny-Cosne, La Celle-sur-Loire, Cosne-Cours-sur-Loire, Myennes, Neuvy-sur-Loire, Pougny, Saint-Loup, Saint-Père.

7. Glavne sorte vinske trte

gamay N

pinot noir N

sauvignon B – sauvignon blanc

8. Opis povezave

„Povezava z geografskim območjem“

Geografsko območje na vzhodu meji na obronke masiva Moran in griče v pokrajini Puisaye, na zahodu in jugozahodu na griče Sancerros, od severa do juga se v dolžini 45 km razteza od občine Gien na ozkem pasu pobočij, ki ležijo v smeri jugozahod, nato vzdolž reke Loire do kantona Cosne-Cours-sur-Loire po pobočjih z južno in jugovzhodno lego do nekaterih pritokov reke Loire vzhodno od kantona Cosne-Cours-sur-Loir. Natančno razmejene parcele za pridelavo grozdja so zbrane na pobočjih in robovih planot, ki lokalno omejujejo reko Loire in njene pritoke. Tla, ki lahko mestoma vsebujejo grobe elemente glede na svoj topografski položaj, so nastala na apnenčastih plasteh iz pozne jure (kimmeridgijska in titonijska podlaga) ali kredastih formacijah iz cenomanija in turonija, oziroma na apnenčastih jezerskih formacijah iz eocena. Podnebje je oslabljeno oceansko, ker je na stičišču oceanskih in kontinentalnih vplivov. Temperaturo uravnavajo reka Loire in doline, kamor se spušča hladen zrak s pobočij. Malo padavin, in sicer približno 650 milimetrov na leto, je posledica fena, ki piha z bližnjih gričev Sancerrois z najvišjo nadmorsko višino 434 metrov. Vinogradi, ki ležijo na višini od 180 do 250 metrov, so tako zaščiteni pred vlažnimi zahodnimi vetrovi.

Opis človeških dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Grozdne pečke iz 2. stoletja, ki so jih našli v kantonu Cosne-Cours-sur-Loire, dokazujejo, da je na tem področju doline reke Loire, na katerem se nahajajo druga vinorodna območja, vinska trta prisotna že zelo dolgo. Pozneje je v srednjeveških zapisih prav tako potrjeno, da so tukaj pridelovali kakovostno vino iz Giena, ki so ga kupovali na dvoru kralja Karla VI. Na gradu v Cosne-Cours-sur-Loire, ki ga je v 13. stoletju zgradil grof Auxerre, so obdelovali bližnji vinograd in proizvodnjo vinificirali v prostornih kleteh. K razvoju tega vinorodnega območja je močno prispevala tudi gradnja številnih opatij v regiji. Pri tem razvoju sta imela odločilno vlogo cistercianski samostan la Roche v občini Myennes in komenda templjarjev.

Plovne poti po reki Loire, kanalu Briare in pozneje po stranskem kanalu reke Loire so zelo kmalu omogočile odpošiljanje vina v glavno mesto, s čimer je to vinorodno območje uveljavilo svojo prepoznavnost in sloves. J. NEE iz La Rochelle je leta 1827 v svojih spominih „Mémoires pour servir à l’histoire du Nivernais et Dionzais“ poročal, da „vinska trta lepo uspeva na bližnjih gričih Cosne“ in da „[…] [se v Cosni poleg tega trguje z vinom, lesom […]]. Pristanišče je veliko in ima živahno pomorsko trgovino. “ Prav pred krizo, ki jo je povzročil napad trtne uši leta 1890, je bilo v okrožju Giena 2 300 hektarov vinogradov, v kantonu Cosne-Cours-sur-Loire pa 1 500 hektarov. Ta kriza je posledično spodbudila k ustanovitvi vinogradniških sindikatov (sindikat za boj proti trni uši v Gienu, ustanovljen leta 1886, in sindikat v kantonu Cosne-Cours-sur-Loire, ustanovljen leta 1888), katerih prvotna naloga je bila zaščita vinogradov. Te organizacije so si nato začele prizadevati za priznanje slovesa svojih vin.

Sloves vin iz Giena je bil potrjen zlasti po koncu druge svetovne vojne s pridelavo rdečih vin, pridobljenih z zvrščanjem sort vinske trte gamay N in pinot noir N, ter belih vin, pridobljenih iz sort vinske trte sauvignon B. Prvo geografsko območje šestih občin je zajemalo občino Gien departmaja Loiret in je sestavljalo geografsko območje označbe porekla razmejenega vina višje kakovosti, priznano leta 1954, ki jim je v letih 1964 in 1966 sledilo še osem občin departmaja Nièvre, ki so bile do tedaj upravičene le do navadne označbe „Cosne-sur-Loire“. Kontrolirana označba porekla je bila temu vinorodnemu območju priznana leta 1998.

Leta 2010 je znašala površina območja, s katerim upravlja 40 vinogradnikov, 195 hektarov, proizvodnja pa približno 8 000 hektolitrov. Bela vina predstavljajo 50 % proizvodnje, rdeča vina 30 % in vina rosé preostalih 20 %.

„Opis proizvoda in medsebojni vzročni vplivi“

Bela vina so suha in imajo zaznavno mineralnost ter svežino. Najpogosteje imajo značilno aromo po kutini in belem cvetju. Vina rosé so fina in nežna, na začetku imajo v ustih pogosto nekoliko popraste note na koncu pa sadne note, s čimer njihove arome spominjajo na zrelo sadje in vinogradniško breskev. Rdeča vina so hkrati fina in sadna. V aromah se pogosto zaznava drobno rdeče in črno jagodičje, pomešano z začimbnimi notami.

Slavni ampelograf Luis Levadoux je leta 1973 zapisal: „ni dovolj upoštevati samo en naravni dejavnik, ampak je treba upoštevati več ugodnih dejavnikov, ki se seštevajo in so posledica tektonskega delovanja ter lokalnega topografskega modela. [...] ‚Coteux du Giennois‘ je torej niz gričev, ki se vrstijo od vzhoda proti zahodu, katerih južni, jugovzhodni in jugozahodni obronki so primerni za gojenje vinske trte in na katerih že zelo dolgo pridelujejo kakovostna vina.“ Ta ugotovitev dobro ponazarja ugodne geografske in podnebne razmere geografskega območja. Dobro osončena pobočja z apnenčastimi ali kremenastimi tlemi, posebno podnebje, povezano z odvajanjem hladnega zraka reke Loire, in vpliv fena, ki piha z gričevja Sancerrois na zahodu geografskega območja, omogočajo zgodnji razvoj trt in dobro zrelost grozdja.

V skladu z običaji se pri razmejitvi parcel za trgatev grozdja upoštevajo le parcele z dobrimi toplotnimi lastnostmi. Izbira parcel za gojenje vinske trte in njihova prilagojenost ter stanovitnost proizvodnih običajev, ki jih je vinogradniška skupnost oblikovala skozi generacije, pojasnjujejo kakovost in izvirnost vin „Coteux du Giennois“. Zvrščanje sort vinske trte gamay N in pinot N, zasajene zelo na gosto na gričih z večinoma južno lego, omogoča najboljše možnosti za pridelavo izvirnega rdečega vina, ki je sadno in živahno.

Sorta vinske trte sauvignon B, katere polni potencial se izrazi na teh gričih, je skozi leta obdržala nespremenjeno stopnjo zrelosti ter omogoča pridelavo svežih in izvirnih vin. Ta so danes vodilna pri kontrolirani označbi, saj so leta 2010 predstavljala polovico pridelave.

Skupni večdesetletni napori za pridelavo izvirnih vin se kažejo v stalnem in rednem povečevanju tega vinorodnega območja, ki se počasi uveljavlja med močnimi in slavnimi okoliškimi vinorodnimi območji.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema v zvezi s proizvodnjo na razmejenem geografskem območju.

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za proizvodnjo, obdelavo in donegovanje vina (seznam na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2019) obsega ozemlje naslednjih občin: – departma Cher: Bannay, Bué, Crézancy-en-Sancerre, Jalognes, Menetou-Râtel, Ménétréol-sous-Sancerre, Montigny, Neuvy-Deux-Clochers, Saint-Satur, Sainte-Gemme-en-Sancerrois, Sancerre, Sury-en-Vaux, Thauvenay, Veaugues, Verdigny, Vinon. – departma Loiret: Saint-Brisson-sur-Loire. – departma Nièvre: Bulcy, Garchy, Mesves-sur-Loire, Pouilly-sur-Loire, Saint-Andelain, Saint-Laurent-l’Abbaye, Saint-Martin-sur-Nohain, Tracy-sur-Loire. – departma Yonne: Lavau.

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju.

Opis pogoja:

(a) Vse neobvezne navedbe so na etiketah izpisane s črkami, katerih velikost niti po višini niti po širini ne presega dvakratne velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

(b) velikost črk za navedbo geografskega imena „Val de Loire“ niti po višini niti po širini ne presega dveh tretjin velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

(c) Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede ime manjše geografske enote pod pogojem, da: – gre za kraj, zaveden v katastru; – je ta naveden na prijavi pridelka.

Povezava na specifikacijo proizvoda

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-969d4bf1-b8ce-4792-af8b-8fd3b96dda75

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.