[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 20.10.2008

COM(2008) 659 konč.

POROČILO KOMISIJE

19. LETNO POROČILO O IZVAJ ANJU STRUKTURNIH SKLADOV (2007) {SEC(2008) 2649}

KAZALO

1. Uvod 4

2. Analiza izvajanja 5

3. Usklajenost in koordinacija 9

4. Ocene 10

5. Kontrole 11

6. Odbori za pomoč Komisiji 12

POROČILO KOMISIJE

19. LETNO POROČILO O IZVAJANJUSTRUKTURNIH SKLADOV (2007)

To poročilo je predloženo v skladu s členom 45(2) Uredbe (ES) št. 1260/1999 o splošnih določbah o strukturnih skladih. Zajema dejavnosti v zvezi s pomočjo strukturnih skladov za obdobje 2000–2006 v letu 2007.

Podrobnejše informacije so na voljo v delovnem dokumentu služb Komisije (priloženem k temu poročilu).

1. Uvod

Leto 2007 je bilo osmo leto izvajanja, povezanega s programskim obdobjem 2000–2006, v katerem se je nadaljevalo dobro in učinkovito upravljanje programov in projektov strukturnih skladov. Skupno se je v letu 2007 upravljalo 659 programov[1].

Za večjo kakovost programov in projektov, ki se sofinancirajo iz strukturnih skladov, so bila vložena velika prizadevanja. Okrepitev finančnega upravljanja, nadzor in ocenjevanje so prav tako prispevali k spodbujanju dobrega upravljanja sofinanciranih programov in projektov. Model partnerstva za izvajanje programov, vzpostavljen med Komisijo ter nacionalnimi in regionalnimi organi v državah članicah, je postal izjemno uspešen.

Države članice in regije s programi z visoko stopnjo izvajanja bi lahko začele priprave za zaključek pomoči. Splošni okvir za zaključek pomoči iz strukturnih skladov za obdobje 2000–2006 je bil določen s sprejetjem smernic Komisije C(2006) 3424 leta 2006.

Poleg izvajanja programov in projektov strukturnih skladov za obdobje 2000–2006 ter priprave za njihov zaključek so bile službe Komisije v letu 2007 intenzivno vključene v pripravo in načrtovanje programov za obdobje 2007–2013. Med letom so bila končana pogajanja o skupno 27 nacionalnih strateških referenčnih okvirih in 428 programih (311 iz ESRR, 117 iz ESS).[2]

Da bi prikazali dodano vrednost evropske kohezijske politike, je bila leta 2007 sprožena naknadna ocena programov iz Cilja 1 in Cilja 2 za obdobje 2000–2006. Pripravljalno delo je bilo opravljeno tudi za oblikovanje naknadnih ocen pobud INTERREG in URBAN.

Komisija je bila na podlagi pobude Regije za gospodarsko spremembo dejavna pri krepitvi opredelitve projektov dobre prakse na različnih področjih gospodarske modernizacije z dejavnostmi omrežja in spodbujanjem razširjanja v korist glavnih operativnih programov.

Oktobra 2007 je Komisija skupaj z Odborom regij organizirala DNEVE ODPRTIH VRAT v okviru „Evropskega tedna regij in mest“. Dogodka z naslovom „Doseči rezultate: regije zagotavljajo rast in delovna mesta“ se je udeležilo več kot 5 500 udeležencev iz 34 držav in 212 regij.

Potsdam je 28. in 29. junija 2007 gostil konferenco „50. obletnica Evropskega socialnega sklada – pregled in obeti“. To je bil uradni dogodek ob 50. obletnici Evropskega socialnega sklada.

2. Analiza izvajanja

2.1. Izvrševanje proračuna

2.1.1. ESRR

Z vidika izvrševanja proračuna je bilo leto 2007 izjemno. Splošna stopnja izvajanja odobritve plačil ESRR je dosegla 99,9 %, pri čemer je bila stopnja odobritve plačil višja kot kdaj prej, to je 17,4 milijarde za programe iz obdobja 2000–2006. Za Cilj 1 in Cilj 2 ter pobude Skupnosti je bilo doseženo polno izvajanje odobritve plačil. Poleg tega je bilo v programih iz Cilja 1 večje povpraševanje po povračilih od prvotnih napovedi, pri čemer so se izravnala predplačila za nove programe, ki so bili sprejeti konec decembra 2007 ali so bili prestavljeni v leto 2008.

Konec leta 2007 so obveznosti iz prejšnjih let, ki jih je bilo še vedno treba plačati (RAL), znašale 27,7 milijarde EUR v primerjavi s 45,8 milijarde EUR leta 2006.

Pravilo samodejne razveljavitve obveznosti („n + 2“) se je leta 2007 znova izkazalo za učinkovito orodje spodbujanja držav članic, naj namenijo sredstva in prizadevanja za pravočasno izvajanje evropskih programov. Zadnje napovedi kažejo, da tveganje mogočih razveljavitev obveznosti ne sme presegati 0,7 % obveznosti iz leta 2005 (približno 140 milijonov EUR).

Absorpcijska stopnja ESRR za vse države članice je leta 2007 dosegla 79 % vseh dodeljenih finančnih sredstev za obdobje 2000–2006. Nove države članice so dosegle najvišje vrednosti absorpcije, pri čemer so leta 2007 prejele 3 milijarde EUR, skoraj toliko, kot jim je bilo skupaj povrnjeno v letih 2004, 2005 in 2006 (3,5 milijarde EUR). Do konca leta 2007 so povprečno dosegle 71-odstotno porabo dodeljenih finančnih sredstev za obdobje 2004–2006, medtem ko je bila povprečna absorpcijska stopnja ESRR za EU-15 85 % (v obdobju 2000–2006).

2.1.2. ESS

Splošna stopnja izvajanja odobritve plačil ESS je dosegla 99,9 %, pri čemer je bila stopnja odobritve plačil višja od lanske.

Skupaj so odobritve obveznosti ESS za operativne programe za obdobje 2007–2013 znašale 10,486 milijona EUR (99,88 %). Preostala sredstva (13 163 237 EUR), ki niso bila dodeljena v letu 2007, ustrezajo francoskemu operativnemu programu „Regija Martinik“, katerega sprejetje leta 2007 ni bilo pričakovano. Skupna poraba sredstev je dosegla 1 513 milijonov EUR, kar ustreza 99,87 % letnih sredstev (1 515 milijonov EUR). Razlika (1 957 184,6 EUR) ustreza predplačilu za francoski operativni program „Regija Martinik“ in bo izplačana leta 2008.

Kar zadeva uporabo pravila „n + 2“, je bilo ob koncu leta 2007 vključenih 12 programov in v zvezi z njimi 92,2 milijona EUR. Tveganje mogočih razveljavitev obveznosti ne sme presegati 0,8 % obveznosti iz leta 2005.

Skupna neporavnana plačila v zvezi z obveznostmi pred letom 2007 so konec leta 2007 znašala 12 milijard EUR. RAL iz obdobja pred letom 2000 zdaj znašajo 179 milijonov EUR (v primerjavi z 204,6 milijona EUR konec leta 2006).

2.1.3. EKUJS

Skupni izplačani znesek je v letu 2007 znašal 3,4 milijarde EUR. Finančna stopnja izvajanja odobritve plačil EKUJS za programe za razvoj podeželja za obdobje 2000–2006 je bila 100-odstotno dosežena.

Ker operativni programi za razvoj podeželja niso del strukturnih skladov v novem programskem obdobju 2007–2013, se je celotni izplačani znesek v letu 2007 v primerjavi s prejšnjim letom (tj. 3,6 milijarde EUR) rahlo zmanjšal. Za uresničitev popolnega finančnega izvajanja so bili opravljeni nekateri notranji prenosi, večinoma iz novega Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP). Za leto 2007 ni nobenih obveznosti za programe za razvoj podeželja v zvezi z obdobjem 2000–2006.

Obveznosti iz prejšnjih let, ki jih je bilo še vedno treba plačati (RAL), so konec leta 2007 znašale 3,9 milijarde EUR v primerjavi s 7,3 milijarde EUR leta 2006.

Glede pravila „n + 2“ (uporablja se konec leta 2007 za obveznosti iz leta 2005 ali od prej) prve ocene kažejo, da je tveganje mogočih razveljavitev obveznosti v zvezi s sredstvi za razvoj podeželja približno 70 milijonov EUR.

2.1.4. FIUR

Izvrševanje proračuna je bilo v letu 2007 zelo zadovoljivo. Izvedenih je bilo 97,5 % odobritev plačil. Stopnja plačil je dosegla 96,44 % v regijah iz Cilja 1 in 99,96 % v regijah zunaj Cilja 1.

Skupne RAL za FIUR so konec leta 2007 dosegle 811 milijonov EUR (v primerjavi s 1 336 milijonov EUR leta 2006).

Glede izvajanja pravila „n + 2“ je ocena razveljavitev obveznosti približno 54 milijonov EUR za leto 2007.

2.2. Izvajanje programa

2.2.1. Cilj 1

Programi znotraj Cilja 1 so bili usmerjeni v naložbe v osnovne infrastrukturne projekte (41,4 %), pri čemer je bila več kot polovica vseh naložb v tej kategoriji namenjena prometni infrastrukturi (53 %). Več kot ena tretjina sredstev iz Cilja 1 (33,5 %) je bila vložena v produktivno okolje, pri čemer so bila še naprej prednostno usmerjena v pomoč malim in srednje velikim podjetjem ter obrtnemu sektorju (28,6 %). Naložbe v projekte, ki so usmerjeni v človeške vire, vključujejo 23,2 % sredstev v regijah Cilja 1. Glavni področji delovanja sta bili skoraj enakovredno politika trga dela (31,3 %) ter izobraževanje in poklicno usposabljanje (31 %).

2.2.2. Cilj 2

V regijah Cilja 2 je bil glavni cilj programov še naprej produktivno okolje z več kot polovico vseh finančnih sredstev (55,8 %), namenjenih za to kategorijo. Na tem področju je prevladovala pomoč malim in srednje velikim podjetjem ter obrtnemu sektorju (56,6 %). Drugo najpomembnejše področje dejavnosti je osnovna infrastruktura z 39,6 % vseh sredstev Cilja 2. Za razliko od programov Cilja 1, je bilo s finančnega vidika najpomembnejše področje načrtovanje in obnovitev območij (45,4 %). V kategoriji človeških virov (10,1 % vseh naložb v regijah Cilja 2) so bila glavna področja naložb prilagodljivost delovne sile, podjetniška dejavnost, inovativnost, informacijske in komunikacijske tehnologije (30,8 %).

2.2.3. Cilj 3

Glavni poudarek izvajanja programa ESS v letu 2007 je bila še naprej podpora evropski strategiji zaposlovanja, zlasti ukrepom, namenjenim izboljšanju zaposljivosti na trgu dela (32 %), vseživljenjskemu učenju (27 %) in enakim možnostim (6 %). Poleg tega je bila še naprej opazna razlika v dejanskem izvajanju programov glede na finančno izvajanje med EU-15, kjer so se programi, ki potekajo že dlje časa, še naprej izvajali, in EU-10, kjer so se nekatere države članice srečevale s težavami pri izvajanju nekaterih tekočih programov in ukrepov.

2.2.4. Ribištvo zunaj Cilja 1

Izvajanje strukturne politike v ribiškem sektorju se je leta 2007 izboljšalo. To se je odrazilo v finančnem izvajanju operativnih programov FIUR, kar je prispevalo k doseganju ciljev skupne ribiške politike.

2.2.5. Pobude Skupnosti

2.2.5.1. INTERREG

Na podlagi 81 programov INTERREG III in sosedskih programov je bilo do konca leta 2007 izbranih približno 15 000 projektov in omrežij s ciljem zmanjšanja vplivov nacionalnih meja, jezikovnih ovir in kulturnih razlik ter razvoja obmejnih območij, podpore strateškemu razvoju in območnega povezovanja na večjih območjih Unije ter boljšega povezovanja s sosedi. Učinkovitost politike in instrumentov za regionalni razvoj sta podpirali delitev dobre prakse in izmenjava izkušenj.

Izvajanje se je leta 2007 dobro nadaljevalo z 68-odstotno stopnjo izvajanja plačil. Zaradi posebne in zahtevne narave programov sodelovanja in projektov se prenehanju obveznosti zaradi pravila „n + 2“ pri nekaterih programih ni bilo mogoče izogniti.

2.2.5.2. EQUAL

Izvajanje 27 programov in več kot 3 300 projektov v okviru pobude EQUAL je leta 2007 še naprej dobro napredovalo. V zvezi s finančnim izvajanjem šest držav članic ni moglo uporabiti dela (med 8 % in 49 %) proračunske obveznosti iz leta 2005 (pravilo „n + 2“).

Da bi se čim bolje uporabili dosežki programov in projektov EQUAL z obveščanjem o politiki in praksi, vključno z obliko nacionalnih in regionalnih programov ESS za programsko obdobje 2007–2013, je Komisija v partnerstvu z državami članicami nadaljevala delo iz leta 2006. To delo je zajemalo pomembna politična vprašanja, kot so prosilci za azil, raznolikost in krepitev moči, zaposlovanje mladih, (ponovno) vključevanje nekdanjih storilcev kaznivih dejanj, socialna ekonomija, ustanavljanje invalidskih podjetij, mediji in raznolikost, skupaj z načeli upravljanja (partnerstvo, meddržavno sodelovanje, inovacije ter integracija načela enakosti spolov).

2.2.5.3. URBAN

Upravljanje 71 operativnih programov, ki izvajajo pobudo Skupnosti URBAN, se je leta 2007 nadaljevalo z analizami letnih poročil, nadzornimi odbori in letnimi srečanji. Dejavno spremljanje programa URBACT I je bilo zagotovljeno, vključno z začetkom dveh hitrih pilotnih omrežij. Program URBACT II, ki je eden od glavnih instrumentov za izvajanje pobude Regije za gospodarsko spremembo, je bil odobren in se je začel. URBACT je razvil 20 omrežij in šest tematskih delovnih skupin ter delovne skupine, ki združujejo več omrežij s posebno temo.

2.2.5.4. LEADER+

Pobudo Skupnosti LEADER+ sestavljajo trije ukrepi: izvajanje strategij za lokalni razvoj z javno-zasebnimi partnerstvi, sodelovanje med podeželskimi območji in mrežno povezovanje. Za obdobje 2000–2006 je bilo za EU-15 odobrenih 73 programov LEADER+. Nedavno pridružene države članice EU so imele možnost vključevanja ukrepov vrste LEADER+ v programe Cilja 1 EKUJS.

2.2.6. Inovativne dejavnosti

2.2.6.1. ESRR

Generalni direktorat za regionalno politiko je prav tako upravljal 122 regionalnih programov za inovativne dejavnosti (od katerih jih je bilo leta 2007 26 končanih), ki v regijah prispevajo k spodbujanju inovativnosti na strateški ravni s poskusi z inovativnimi metodami in praksami, oblikovanimi za izboljšanje ravni inovativnosti in kakovosti pomoči EU na podlagi treh tem: znanje in tehnološke inovacije, informacijska družba in trajnostni razvoj.

2.2.6.2. ESS

Leta 2007 je bilo končanih šest preostalih projektov v zvezi z razpisom za zbiranje predlogov „Lokalne strategije zaposlovanja in inovativnost“. Generalni direktorat za zaposlovanje je prav tako upravljal 80 nadnacionalnih projektov, ki so bili izbrani v treh krogih zadnjega razpisa za zbiranje predlogov o „inovativnih pristopih k obvladovanju sprememb“ (22 projektov je bilo končanih leta 2007). Taki projekti podpirajo razvoj in preskušanje inovativnih dejavnosti za napovedovanje in upravljanje sprememb na dveh prednostnih področjih: upravljanje prestrukturiranja in upravljanje demografskih sprememb. Poleg tega je 13 projektov (od katerih jih je bilo leta 2007 končanih pet) usmerjenih v integracijo dosežkov prej izbranih projektov na podlagi razpisa o „prenosu in širitvi inovacij iz projektov člena 6 ESS“.

2.2.6.3. FIUR

Generalni direktorat za ribištvo in pomorske zadeve je upravljal 29 projektov inovativnih dejavnosti (od katerih sta bila zadnja dva končana leta 2007).

3. Usklajenost in koordinacija

3.1. Usklajenost z drugimi politikami Skupnosti

3.1.1. Konkurenca

V skladu z določbami Uredbe št. 1083/2006 se pristop k nadzoru nad vprašanji o državni pomoči v novih dejavnostih strukturnih skladov temeljno razlikuje od pristopa, ki je bil uporabljen v programskem obdobju 2000–2006. Na podlagi novega pravnega okvira imajo za skladnost dejavnosti strukturnih skladov s pravili o državni pomoči polno odgovornost države članice in zlasti organi za upravljanje. Vendar novi pristop nikakor ne vpliva na možnost ukrepanja Komisije, vključno s preverjanjem domnevno nepriglašenega ukrepa ali vračila neskladne nepriglašene pomoči, ki so jo sofinancirali strukturni skladi.

3.1.2. Notranji trg

Od držav članic se tudi zahteva, da preverijo, ali so vse dejavnosti, ki jih financira Sklad, v skladu z direktivami za javna naročila EU. Kadar je Komisija obveščena o kakršni koli kršitvi zakonodaje ES ali kadar revizije pokažejo kršitev, je treba ustrezno ukrepati. Uveden je bil novi regulativni okvir za zakon o javnih naročilih in oddaji koncesij, da bi se zagotovila večja pravna varnost za zasebni in javni sektor.

3.1.3. Okolje

V zvezi s tekočimi programi je glavni poudarek še vedno na podpori usklajenosti s pravnim redom Skupnosti na področju mestne kanalizacije, oskrbe z vodo, ravnanja z odpadki ter podpori biotske raznovrstnosti. Drugi pomembni področji naložb sta bili okoljske inovacije in sanacija onesnaženih tal. Spodbujanje trajnostnega razvoja se je nadaljevalo z vlaganjem v okolju prijazna promet in energijo ter prav tako z uvajanjem okoljskih meril pri izbiri projektov in s proaktivnim zagotavljanjem usklajenosti projektov z okoljsko zakonodajo.

3.1.4. Promet

Kohezijski programi so še naprej glavni vir podpore Skupnosti za izvajanje prednostnih nalog Skupnosti v prometnem sektorju, kot so bile uvedene z Belo knjigo „Evropska prometna politika za leto 2010: čas za odločitev“ in njenim vmesnim pregledom, objavljenim leta 2006. V skladu s tem so bili skladi uporabljeni v projektih vseevropskih prometnih omrežij in tudi v projektih, ki podpirajo somodalnost, energetsko učinkovitost v prometu, inteligentne transportne sisteme in mobilnost mestnega prevoza.

3.1.5. Enakost med spoloma

Komisija si je prizadevala za izvajanje „Načrta za enakost med ženskami in moškimi“, ki odraža zavezanost Komisije temu vprašanju. Glede na to sta bili enakost med spoloma in integracija načela enakosti spolov horizontalno vprašanje, o katerem se je razpravljalo za vse programe v novem obdobju kohezijske politike 2007–2013. Na zasedanju skupine na visoki ravni za integracijo načela enakosti spolov v strukturnih skladih junija 2007 je bila poudarjena pomembnost sodelovanja organov za enakost med spoloma pri oblikovanju in izvajanju programov.

3.2. Koordinacija instrumentov

3.2.1. Strukturni skladi in Kohezijski sklad

V obdobju 2000–2006 je vseh 25 držav članic koristilo pomoč iz strukturnih skladov, medtem ko je 13 držav članic imelo koristi tudi od Kohezijskega sklada, ki podpira manj uspešne države. Dejavnosti strukturnih skladov so bile med seboj in glede na Kohezijski sklad (zlasti ESRR) skrbno koordinirane, da bi se izognili podvajanju pri podprtih projektih.

3.2.2. Strukturni skladi in EIB/EI S

V okviru J ASPERS („Joint Assistance in Supporting Projects in European Regions“ – „Skupna pomoč pri podpori projektov v evropskih regijah“) so bili do sredine leta akcijski načrti (delovni programi) za leto 2007 dogovorjeni z EU-12.

Nova pobuda JEREMIE („Joint European Resources for Micro-to-Medium Enterprises“– Skupna evropska sredstva za mikro in srednja podjetja) za olajšanje dostopa do financiranja za MSP v regijah je bila v prvem letu, letu 2007, uspešna, pri čemer so jo uporabljale regije, organi za upravljanje ter tudi poslovni in bančni sektor.

S pobudo JESSICA („Joint European Support for Sustainable Investment in City Areas“ – Skupna evropska podpora za trajnostne naložbe v mestna območja), ki se osredotoča na trajnostne naložbe, rast in delovna mesta na mestnih območjih v Evropi, se uvaja kulturna novost glede dodeljevanja pomoči iz strukturnih skladov s spodbujanjem oblike pomoči, ki jo je mogoče ponovno uporabiti, in manjše odvisnosti od subvencij.

4. Ocene

Leta 2007 je Komisija še naprej izvajala ocene v podporo odločanju na podlagi kohezijske politike in prispevala h kakovosti programov za obdobje 2007–2013.

Ocene, ki so bile končane leta 2007, so bile analiza vpliva kohezijske politike, študija o razvoju sposobnosti ocenjevanja v državah članicah in študija o gospodarskem vplivu konvergence. Komisija je tudi sprožila naknadno oceno Cilja 1 in Cilja 2 za obdobje 2000–2006, to je niz skupaj 12 medsebojno povezanih delnih „delovnih paketov“ za raziskovanje različnih vidikov učinkovitosti in uspešnosti kohezijske politike. V zvezi z naknadno oceno programov ESS za obdobje 2000–2006 sta bili leta 2007 skrbno načrtovani dve pripravljalni študiji za zbiranje bistvenih informacij.

Za ocenjevanje dejanskih rezultatov in vplivov posegov ESS so bili na nacionalni ravni na podlagi navodil služb Komisije vzpostavljeni novi sistemi spremljanja in ukrepi za vrednotenje. Ocenjevanje pobude Skupnosti EQUAL se je v letu 2007 nadaljevalo za opredelitev uspešnih inovativnih praks, ki jih je mogoče vključiti v programe ESS.

5. Kontrole

5.1. ESRR

Za programsko obdobje 1994–1999 so bile izvedene zaključne revizije na vzorcu 56 prevladujočih programov in enega programa INTERREG, ki so zajemali vse države članice EU-15. Zaključenih je bilo 18 preiskav in sprejeti so bili popravki v višini 23,9 milijona EUR (vključno z uradno odločbo Komisije v višini 9,6 milijona EUR).

Za obdobje 2000–2006 revizijsko delo obsega dve stopnji: pregled sistemov in revizijo vzorca projektov, ki so izbrani na reprezentativni podlagi. Revizijsko delo na kraju samem, ki je bilo načrtovano na začetku, je bilo končano do konca leta 2006 za EU-15 in konec leta 2007 za EU-10. Leta 2007 so bile izvedene dodatne revizije za 25 programov za razširitev kritja ali odpravo posebnih tveganj, kjer je bila ta potreba ugotovljena na podlagi rezultatov revizije, ali za spremljanje izvajanja akcijskih načrtov. Ob koncu leta 2007 je bilo opravljenih 214 revizijskih misij (od teh 13 iz pobude INTERREG) in revidiranih 95 programov z 61 % načrtovanih prispevkov ESRR.

5.2. ESS

Za programsko obdobje 1994–1999 je bilo leta 2007 končanih sedem programov, od katerih eden ni imel popravkov, pet pa jih je imelo popravke v skupni višini 3,4 milijona EUR (Belgija, Španija, Francija, Italija in Združeno kraljestvo). V istem obdobju so se začeli štirje postopki v višini 13 milijonov EUR v zvezi s tremi državami članicami (Belgijo, Dansko in Združenim kraljestvom).

Za obdobje 2000–2006 je bilo organiziranih 95 revizijskih misij, ki so vključevale revizijo (a) nerevidiranih (delno ali v celoti) operativnih programov, opredeljenih v analizi tveganja iz leta 2007, in (b) nadaljnjih misij o izvajanju priporočil, ki jih je izdala revizijska služba ESS, ali o rezultatih revizij Evropskega računskega sodišča. Postopek preskušanja podatkov je potekal leta 2007, zajel pa je 433 projektov s teoretičnimi pregledi in 270 projektov s pregledi na kraju samem. Skupno kritje (v zneskih) programskega obdobja 2000–2006, vključno z dodatnim kritjem nacionalnih revizij, je doseglo 98,9 %. Zdaj se načrtuje revidiranje 520 projektov v 20 revizijah v letu 2008.

5.3. EKUJS

Za obdobje 1994–1999 se je naknadni revizijski program zaključil že leta 2006. Komisija je med letom sprejela štiri sklepe finančnih popravkov, ki zajemajo 12 programov.

Leta 2007 je bilo za obdobje 2000–2006 (EU-25) revidiranih 19 programov, ki zajemajo 18 % načrtovanih odhodkov. Do konca leta je bilo revidiranih 87 od 152 programov, odobrenih za programe Usmerjevalnega oddelka EKUJS. Revidirani programi zajemajo 92 % načrtovanega prispevka EKUJS in 57 % programov. Komisija je med letom sprejela eno odločbo o finančnih popravkih, v kateri je zajet en program.

5.4. FIUR

Sektor za naknadni nadzor je leta 2007 za FIUR opravil skupaj deset pregledov na kraju samem. Deset revizij FIUR, opravljenih leta 2007, je zajemalo 12 operativnih programov, osredotočile pa so se na preverjanje in spremljanje dejanskega delovanja sistemov upravljanja in nadzora za obdobje 2000–2006.

Skupaj so revizije sistemov Generalnega direktorata za pomorske zadeve in ribištvo zajele 93,6 % vseh prispevkov FIUR za obdobje 2000–2006. Za druge programe zagotovilo temelji na drugem revizijskem delu strukturnih skladov za generalni direktorat in/ali nacionalnih revizijah.

5.5. OLAF

Leta 2007 je OLAF v državah članicah izvedel 37 misij v zvezi z ukrepi, ki se sofinancirajo iz strukturnih skladov. 19 navedenih misij je zadevalo preverjanja na kraju samem[3] (med katerimi se je 26 preverjanj na kraju samem opravilo na gospodarskih subjektih), 18 drugih vrst misij pa je bilo opravljenih za zbiranje informacij ali za pomoč nacionalnim upravam ali sodnim organom.

Države članice so v skladu z Uredbo (ES) št. 1681/94[4] leta 2007 Komisiji sporočile 3 740[5] primerov nepravilnosti v višini 717 431 387 EUR, ki so vplivale na sofinancirane ukrepe v programskih obdobjih 1994–1999 in 2000–2006. 124 primerov nepravilnosti zadeva programsko obdobje 1994–1999 s finančnim vplivom približno 33 milijonov EUR. Države članice so obvestile Komisijo, da so se upravni in/ali sodni postopki za številne primere na nacionalni ravni končali, pri čemer je bil vrnjen znesek v višini 153 465 848 EUR.

6. Odbori za pomoč Komisiji

6.1. Odbor za usklajevanje skladov (COCOF)

Novi Odbor za usklajevanje skladov (COCOF) je bil ustanovljen, da se zagotovi forum za predstavitev razlagalnih dokumentov Komisije in razpravljanje o njih, da se mnenja delijo z državami članicami. Leta 2007 so bile glavne teme razprav upravičeni odhodki v obdobju 2007–2013, Evropsko združenje za teritorialno sodelovanje, številne smernice o revizijski strategiji in za ugotavljanje skladnosti ter študija o regionalnih odhodkih ESRR in Kohezijskega sklada.

6.2. Odbor ESS

Odbor ESS (Odbor v skladu s členom 147 Pogodbe) je razpravljal o izvajanju ESS, natančneje o prepoznavnosti ESS, in o vlogi Odbora ESS ter tematskih ocenah obdobja 2000–2006 v zvezi s preoblikovanjem upravljanja in razvijanjem upravne usposobljenosti. Tehnična delovna skupina je bila obveščena o sedanjem stanju sprejemanja operativnih programov za obdobje 2007–2013. Med drugim je razpravljala o vprašanjih v zvezi z revizijo in nadzorom, ocenjevanju, pravilu „n + 2“ in vidikih poenostavitve, vključno s pravilom o pavšalu v zvezi z izjavo o posrednih stroških in javnim razpisom.

6.3. Odbor za kmetijske strukture in razvoj podeželja (STAR)

Odbor STAR je dal pozitivno mnenje o spremembi enega programa za razvoj podeželja (program Sapard za Hrvaško) na podlagi člena 4 Uredbe Sveta (ES) št. 1268/1999.

6.4. Odbor za strukture v ribištvu in ribogojstvu (CSFA)

Leta 2007 so bila opravljena posvetovanja z Odborom o več vprašanjih: osnutku Uredbe Komisije o spremembi Uredbe (EGS) št. 3440/84 glede pogojev za nekatere vlečne mreže za plovila, ki uporabljajo sisteme za črpanje na krov; osnutku Odločbe Sveta o finančnem prispevku za programe nadzora ribištva, inšpekcije in spremljanja držav članic za leto 2007 (drugi obrok); osnutku Uredbe Komisije o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1966/2006 z dne 21. decembra 2006 o elektronskem zapisovanju in poročanju podatkov o ribolovnih dejavnostih ter daljinskem zaznavanju; osnutku Uredbe Komisije o postopkih iztovarjanja in tehtanja za sled, skušo in šura; Sklepu Komisije o imenovanju Agencije Skupnosti za nadzor ribištva.

[1] 226 programov iz Cilja 1 in Cilja 2, 47 iz Cilja 3, 12 v FIUR (zunaj Cilja 1), 81 iz pobude INTERREG, 71 iz pobude URBAN, 27 iz pobude EQUAL, 73 iz pobude LEADER+ in 122 programov inovativnih dejavnosti.

[2] Glej Sporočilo o rezultatih pogajanj o strategijah in programih za programsko obdobje 2007–2013.

[3] Uredba (ES) št. 2185/1996, UL L 292, 15.10.1996, str. 2.

[4] UL L 178, 12.7.1994, str. 43.

[5] 2006: število sporočenih primerov 2 988; celotni znesek v zvezi s sporočili je bil 516 697 561 EUR.