Objava vloge za spremembo specifikacije proizvoda na ravni Unije za ime v vinskem sektorju v skladu s členom 97(3) Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

(2022/C 74/07)

V skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo v dveh mesecih od datuma te objave.

VLOGA ZA SPREMEMBO SPECIFIKACIJE PROIZVODA NA RAVNI UNIJE

„Jumilla“

PDO-ES-A0109-AM05

Datum vloge: 10. februar 2021

1. Vložnik in pravni interes

Združenje Consejo Regulador D.O. „Jumilla“ (Regulativni svet za označbo porekla „Jumilla“),

katerega člani so vsi vinogradniki in vinske kleti, ki pridelujejo grozdje in proizvajajo, shranjujejo ali stekleničijo vino za ZOP „Jumilla“ ali vina, ki lahko uporabljajo to ZOP.

2. Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se spremembe nanašajo

☐ Ime proizvoda

☐ Kategorije proizvoda vinske trte

☐ Povezava

☒ Omejitve trženja

3. Opis spremembe in razlogi zanjo

Pakiranje na razmejenem geografskem območju in odprava možnosti premikanja neustekleničenega zaščitenega vina v vinske kleti, ki niso zajete z ZOP.

a) Zadevne postavke v specifikaciji proizvoda: 8. Veljavne zahteve

b) Zadevni deli enotnega dokumenta: 9. Dodatni pogoji

Razlogi

Gre za spremembo Unije, ki spada v eno od kategorij iz člena 14(1) Uredbe (EU) 2019/33, in sicer: nadaljnje omejitve trženja proizvoda.

Utemeljitev spremembe v skladu s členom 4 Uredbe (EU) št. 2019/33

Kakovostni razlogi

— Proizvodnja vin z ZOP „Jumilla“ se ne konča s postopkom spreminjanja mošta v vino z alkoholnim vrenjem in drugimi dodatnimi postopki, pač pa s stekleničenjem. To se mora namreč šteti za zaključno fazo proizvodnje teh vin, saj vključuje druge enološke postopke, ki bi lahko vplivali na posebne značilnosti, tj. filtriranje, stabilizacijo in različne vrste korektivnih ukrepov. Poleg tega je pogosto treba izvesti tudi fazo staranja v steklenici, ki poteka na stojalih za steklenice v potrjeni vinski kleti, saj se končno vino tako zaokroži. Vinogradniki so pomen te zaključne faze pri proizvodnji vina spoznali z izkušnjami, ki so jih pridobili, ko je neustekleničeno vino še lahko zapuščalo razmejeno območje. Ta označba porekla je bila priznana v Španiji leta 1966. Podobno kot v preostalem sektorju so tudi kakovostne zahteve v dolgi zgodovini te označbe porekla bistveno napredovale, zato je skrbno spremljanje stekleničenja danes nujni predpogoj za kakovost. Zato se želi v samem sektorju zagotoviti, da se takšnemu spremljanju ne bo izognilo nobeno vino, ki lahko uporablja označbo „Jumilla“. Zadostuje navedba, da je bilo pred 20 leti (v sezoni 2000–2001) 86 % vina s to ZOP izvoženega neustekleničenega, zdaj pa ta delež znaša le približno 4 %.

— Nadalje je jasno tudi, da se s prevozom na dolge razdalje ali v daljšem obdobju poveča tudi tveganje za spremembo proizvoda, saj lahko pride do oksidacije ali spremembe temperature, kar škoduje kakovosti vina. Omogočanje takšnih pošiljk torej ogroža kakovost. Vinogradniki se tega močno zavedajo, zato delež neustekleničenega vina na trgu sedaj predstavlja le delček vsega vina, ki se proda na ZOP.

— Stekleničenje bi morali izvajati potrjeni vinogradniki z območja ZOP, torej na razmejenem območju, da bi se tako v celoti zagotovila kakovost proizvoda. V nasprotnem primeru bi lahko bil ogrožen ugled proizvoda, za katerega so ti vinogradniki neposredno odgovorni in imajo od njega koristi.

Jamstvo porekla

— Nadzorni organ, ki deluje znotraj razmejenega območja, je imenoval pristojni španski organ, akreditiral pa ga je nacionalni akreditacijski organ v skladu s standardom ISO 17065 o certificiranju proizvodov. Potrebna je popolna sledljivost, da se tako jamči za dejansko poreklo surovin in proizvodov. Te dejavnosti lahko izvede le nadzorni organ, ki pa iz logističnih in finančnih razlogov ne more obiskovati vinskih kleti v drugih državah članicah ali tretjih državah, da bi jamčil za poreklo vina, ki se stekleniči tam.

— Če se neustekleničeno vino pošlje izvajalcem dejavnosti zunaj območja, nadzorni organ da jamstvo s spremnim dokumentom, v katerem je potrjeno poreklo proizvoda in njegova skladnost s specifikacijami ZOP „Jumilla“ vse do odpreme. Če ni nadaljnje kontrole, je to jamstvo porekla neuporabno in torej neveljavno za namene ZOP. Res je, da je v pravilih EU predvideno sodelovanje z nadzornimi organi v namembnih državah. Izkušnje pa kažejo, da je takšno sodelovanje omejeno le na običajni nadzor, ki ga izvajajo proizvajalci. Zahteve za fazo stekleničenja iz zadevnih specifikacij se ne pregledujejo ustrezno. Na vsaki steklenici mora biti jamstvo porekla v obliki sekundarne etikete ali oštevilčenega žiga. Pri stekleničenju zunaj razmejenega območja pa se od nadzornega organa ti elementi ne zahtevajo. To pomeni, da se sekundarne etikete in oštevilčeni žigi ne uporabljajo, čeprav to zahteva specifikacija. Razmere so še slabše, če stekleničenje poteka v tretji državi, približno 75 % prodanega neustekleničenega vina z ZOP „Jumilla“ pa je namenjenih v države zunaj EU. V takšnih primerih ni vzpostavljen niti mehanizem za izvajanje nadzora nad temi vini. Nadalje je nemogoče, da bi nadzorni organ vedel, kako bodo takšni proizvodi končali na trgu: pod imenom ZOP, pod drugim imenom ali pomešani z drugimi vini.

Zagotavljanje nadzora

— Pred to vlogo za spremembo so bila pošiljkam neustekleničenega zaščitenega vina na zahtevo registriranega izvajalca dejavnosti priložena potrdila o poreklu. Iz zgoraj navedenih razlogov in na podlagi izkušenj ter zaradi nezagotavljanja kakovosti in nadzora, ki je značilno za pošiljke neustekleničenega vina, se ne zdi primerno, da bi se še naprej izdajala potrdila za vina, za katera se pred dajanjem na trg ne izvede nikakršen nadzor.

— Obseg izvoza neustekleničenega vina se sčasoma zmanjšuje, kar jasno dokazujejo trenutni podatki. Kot primer naj navedemo, da je bilo v sezoni 2010–2011 izvoženih 20 704 hektolitrov, torej približno 25 % proizvodnje. V sezoni 2019–2020 je bilo izvoženih 8 939 hektolitrov, torej približno 4 % proizvodnje. V letu 2021 do zdaj ni bila izvožena nobena pošiljka neustekleničenega vina. Zato bi bili kakršni koli poskusi izvajanja nadzora certifikacijskega organa še manj upravičeni, saj gre za zelo majhne količine, ki so namenjene v zelo razpršene kraje.

— Nadzorni organ in njegov pristojni organ poleg tega menita, da se ta vina dejansko dajo na trg brez ZOP „Jumilla“. Zato nobenemu od vinogradnikov, ki stekleničijo vina z ZOP „Jumilla“, ne bo treba spremeniti svojih praks, prav tako pa tudi ne bodo prizadeti njihovi interesi. Vsi proizvajalci, ki izvažajo neustekleničena vina, se s tem ukrepom strinjajo, odobrili pa so ga tudi vsi vinogradniki in vinske kleti na območju zaščitene označbe porekla. V nacionalnem postopku ugovora za odobritev te spremembe specifikacije ni bilo intervencij.

— Nacionalni akreditacijski organ, ki vsako leto revidira delo nadzornega organa, je podal komentar na izgubo nadzora nad izvoženimi količinami, ki jih je potrdil nadzorni organ. S to spremembo bodo rešene tudi tovrstne težave, ki bi lahko ogrozile status nadzornega organa kot certifikacijskega organa za vino.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime proizvoda

Jumilla

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

3. Likersko vino

4. Opis vina

1. Bela vina („Jumilla“ in „Jumilla Dulce“)

Videz: od kovinske do topazne barve. Vina so bistra in sijoča.

Vonj: po svežem sadju. V sladkih vinih so lahko prisotne note suhega sadja.

Okus: ravnotežje med kislinami in sladkorji. Pri sladkih vinih sladkorji prevladajo nad kislinami.

Analitske zahteve, ki niso vključene v tabelo, so v skladu z veljavno zakonodajo EU o vinu.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 11 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 13,3 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

2. Vina rosé („Jumilla“ in „Jumilla Dulce“)

KRATEK OPIS

Videz: razpon barv od malinasto rožnate do nežno lososove. Vina so bistra in sijoča.

Vonj: po svežem sadju, po rdečem jagodičju. V sladkih vinih so lahko prisotne note suhega sadja.

Okus: uravnotežena vsebnost kislin. Pri sladkih vinih sladkorji prevladajo nad kislinami.

Analitske zahteve, ki niso vključene v tabelo, so v skladu z veljavno zakonodajo EU o vinu.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 11,5 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 13,3 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

3. Vina rosé („Jumilla Monastrell“)

KRATEK OPIS

Videz: razpon barv od malinasto rožnate do nežno lososove. Vina so bistra in sijoča.

Vonj: po svežem sadju, po rdečem jagodičju. V sladkih vinih so lahko prisotne note suhega sadja.

Okus: uravnotežena vsebnost kislin. Pri sladkih vinih sladkorji prevladajo nad kislinami.

Analitske zahteve, ki niso vključene v tabelo, so v skladu z veljavno zakonodajo EU o vinu.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 12 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 13,3 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

4. Rdeča vina („Jumilla Monastrell“)

KRATEK OPIS

Videz: od vijolične do opečnato rdeče barve, sladka vina lahko razvijejo okraste odtenke. Vina so bistra in sijoča.

Vonj: po rdečem jagodičju, po črnem jagodičju. V sladkih vinih so lahko prisotne note suhega sadja.

Okus: uravnotežena vsebnost kislin. Taničen. V sladkih vinih sladkorji prevladajo nad kislinami.

Analitske zahteve, ki niso vključene v tabelo, so v skladu z veljavno zakonodajo EU o vinu.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 12,5 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 13,3 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Rdeča vina („Jumilla“ in „Jumilla Dulce“)

KRATEK OPIS

Videz: od vijolične do opečnato rdeče barve, sladka vina lahko razvijejo okraste odtenke. Vina so bistra in sijoča.

Vonj: po rdečem jagodičju, po črnem jagodičju. V sladkih vinih so lahko prisotne note suhega sadja.

Okus: uravnotežena vsebnost kislin. Taničen. V sladkih vinih sladkorji prevladajo nad kislinami.

Analitske zahteve, ki niso vključene v tabelo, so v skladu z veljavno zakonodajo EU o vinu.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 12 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 13,3 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

6. Likerska vina („Tinto Monastrell“)

KRATEK OPIS

Videz: od češnjevo rdeče do okraste barve. Vina so bistra in sijoča.

Vonj: po črnem jagodičju, po suhem sadju.

Okus: sladkorji prevladajo nad kislinami. Taničen.

Analitske zahteve, ki niso vključene v tabelo, so v skladu z veljavno zakonodajo EU o vinu.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 15 Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

a. Posebni enološki postopki

Pridelovalna praksa

Vinogradi, namenjeni za zaščiteno označbo porekla „Jumilla“, se lahko obdelujejo ekstenzivno ali intenzivno.

Ekstenzivna pridelava: za vinograde, v katerih je zaradi terena, nadmorske višine, padavin in drugih okoljskih dejavnikov gostota zasaditve v skladu z naslednjimi kmetijskimi parametri: največ 1 900 trsov na hektar in najmanj 1 100 trsov na hektar.

Intenzivna pridelava: za vinograde, ki prav tako glede na okoljske razmere izpolnjujejo naslednje kmetijske parametre: gostota zasaditve med 3 350 in 1 500 trsov na hektar.

Grozdje se trga tako, da se ne poslabša njegova kakovost. Za vina z ZOP se uporablja samo zdravo grozdje, ki je dovolj zrelo in ima najmanj 10,7 ° Bauméja (belo grozdje) oziroma 11 ° Bauméja (rdeče grozdje).

Grozdje sorte monastrell, ki se uporablja za likersko vino, mora imeti ob trganju najmanj 13 °Bauméja.

Pri stiskanju sta mošt in vino izpostavljena tlaku, tako da se dobi največji donos, ta pa po predelavi ne sme preseči 74 litrov končnega vina na 100 kilogramov grozdja.

Za izračun potekov staranja se kot izhodišče določi prvi dan oktobra vsakega leta.

b. Največji donosi

1. Najpogosteje gojene rdeče sorte 5 000 kilogramov grozdja na hektar 37 hektolitrov na hektar

2. Najpogosteje gojene bele sorte 5 625 kilogramov grozdja na hektar 41,62 hektolitrov na hektar

3. Intenzivno gojenje 8 750 kilogramov grozdja na hektar 64,75 hektolitra na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Proizvodno območje vin z zaščiteno označbo porekla „Jumilla“ obsega zemljišča v občinah Jumilla v pokrajini Murcia ter v običajen Fuentealamo, Albatana, Ontur, Hellín, Tobarra in Montealegre del Castillo v pokrajini Albacete.

7. Sorte vinske trte

AIRÉN

CABERNET SAUVIGNON

CHARDONNAY

GARNACHA TINTA

GARNACHA TINTORERA

MACABEO – VIURA

MALVASIA AROMATICA – MALVASIA DE SITGES

MERLOT

MONASTRELL

MOSCATEL DE GRANO MENUDO

PEDRO XIMÉNEZ

PETIT VERDOT

SAUVIGNON BLANC

SYRAH

TEMPRANILLO – CENCIBEL

VERDEJO

8. Opis povezave

8.1 Vino

Najpomembnejša sorta grozdja je monastrell, zelo trdoživa sorta, ki je popolnoma prilagojena težkim razmeram na tem območju, kot so suša, zelo vroča poletja in spomladanska zmrzal. Daje bujna vina polnega okusa s precej alkohola in kislin ter zelo značilnimi aromami zrelega sadja in dobro povezano trpkostjo.

Druge dovoljene sorte odlično dopolnjujejo sorto monastrell, saj ustalijo barvo, prinašajo kisline in pripomorejo k primernosti za staranje ter do potankosti uskladijo arome.

8.2 Likerska vina

Ta vina so proizvedena iz sorte monastrell, ki z visokimi temperaturami na območju daje srednje do zelo izrazito barvo, ki je lahko skoraj motna.

9. Posebne dodatne zahteve (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Označevanje

Pravni okvir:

v nacionalni zakonodaji

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Ime zaščitene označbe porekla mora biti na etiketah vidno navedeno v pisavi, ki mora biti visoka najmanj tri milimetre in največ deset milimetrov.

Ime mora biti napisano poleg navedbe „Zaščitena označba porekla“ ali „Zaščitena označba“, ki mora biti v velikosti pisave najmanj dva milimetra, vendar mora biti vedno manjša od pisave spremljajočega imena ZOP.

Druge navedbe so določene v splošni zakonodaji o označevanju vin ter v posebnih pravilih in predpisih o označevanju, ki jih je določil regulativni svet in so trenutno v veljavi.

Embalaža mora vsebovati žige kakovosti, sekundarne etikete ali oštevilčene etikete, ki jih izda regulativni svet. Vinska klet jih mora pritrditi na vidno mesto na embalaži na način, ki preprečuje njihovo ponovno uporabo.

Prevoz vin

Pravni okvir

Organizacija, ki ureja ZOP/ZGO, če tako določijo države članice.

Vrsta dodatnega pogoja

Pakiranje na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja

Zaščiteno vino se lahko stekleniči le v polnilnicah na območju proizvodnje vina z ZOP „Jumilla“.

Vsa zaščitena vina morajo biti odposlana v steklenicah, da se tako zagotovi ustrezna uporaba ZOP.

Proizvodnja vin z označbo porekla se ne konča s postopkom spreminjanja mošta v vino z alkoholnim vrenjem in drugimi dodatnimi postopki, pač pa s stekleničenjem. To se mora namreč šteti za zaključno fazo proizvodnje teh vin, saj vključuje druge enološke postopke, ki bi lahko vplivali na posebne značilnosti, tj. filtriranje, stabilizacijo in različne vrste korektivnih ukrepov. Poleg tega je pogosto treba izvesti tudi fazo staranja v steklenici, saj se končno vino tako zaokroži. Nadalje je jasno tudi, da se s prevozom na dolge razdalje ali v daljšem obdobju poveča tudi tveganje za spremembo proizvoda, saj lahko pride do oksidacije ali spremembe temperature, kar škoduje kakovosti vina. Zato je treba vino stekleničiti na razmejenem območju ZOP, da se tako ohrani njegova kakovost.

Nadzorni organ je imenoval pristojni španski organ, akreditiral pa ga je nacionalni akreditacijski organ v skladu s standardom ISO 17065 o certificiranju proizvodov. V primeru neustekleničenih količin, ki se razpošljejo izvajalcem dejavnosti zunaj razmejenega območja, lahko nadzorni organ jamči samo za poreklo in skladnost z ZOP „Jumilla“ do odpreme. Nadzorni organ pa iz logističnih razlogov in zaradi stroškov ne more delovati v namembnih državah, kjer nacionalni pristojni organi v praksi prav tako ne izvajajo nadzora. Približno 75 % neustekleničenih pošiljk je namenjenih v tretje države. Nadzorni organ zato ni seznanjen s tem, kako se ta vina dajejo na trg. Seznanjen je le s tem, da na teh steklenicah ni zahtevane sekundarne etikete ali oštevilčenega žiga, saj se pri stekleničenju ne zahteva. To pomeni, da stekleničenje vin z ZOP „Jumilla“ ne bi smelo potekati zunaj razmejenega območja. Zato mora biti vse vino stekleničeno na razmejenem območju, da je tako mogoče jamčiti za poreklo in zagotoviti nadzor.

Povezava do specifikacije proizvoda

https://www.mapa.gob.es/es/alimentacion/temas/calidad-diferenciada/pcdopjumillamodificacionmayoram05limpio_tcm30-556674.pdf

(1) UL L 347, 20.12.2013, str. 671.