ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Podaljšani in razširjeni EFSI bi moral obravnavati preostalo nedelovanje trga in neoptimalne naložbene okoliščine ter še naprej mobilizirati financiranje zasebnega sektorja v naložbah, ki so bistvenega pomena za prihodnje ustvarjanje delovnih mest (tudi za mlade) v Evropi, rast in konkurenčnost ter okrepljeno dodatnosti. To vključuje naložbe na področjih energije, okolja in podnebnih ukrepov, socialnega in človeškega kapitala ter z njim povezane infrastrukture, zdravstva, raziskav in inovacij, čezmejnega in trajnostnega prometa ter digitalne preobrazbe. Prav tako bi bilo treba okrepiti prispevek operacij, ki jih podpira EFSI, k doseganju ambicioznih ciljev Unije s konference o podnebnih spremembah v Parizu (COP21). Več sredstev bi bilo treba nameniti tudi prednostnim projektom medsebojne povezave na energetskem področju in projektom za energetsko učinkovitost. Poleg tega bi se bilo treba izogibati podpori EFSI za avtoceste , razen če je to potrebno za spodbujanje zasebnih naložb na področju prometa v kohezijskih državah ali pri čezmejnih prometnih projektih , v katere je vključena vsaj ena kohezijska država . Zaradi jasnosti in kljub že sedanji upravičenosti bi bilo treba izrecno določiti, da spadajo projekti s področja kmetijstva, ribištva in ribogojstva v okvir splošnih ciljev in so torej upravičeni do podpore EFSI.

Podaljšani in razširjeni EFSI bi moral obravnavati preostalo nedelovanje trga in neoptimalne naložbene okoliščine ter še naprej mobilizirati financiranje zasebnega sektorja v naložbah, ki so bistvenega pomena za prihodnje ustvarjanje delovnih mest (tudi za mlade) v Evropi, rast in konkurenčnost ter okrepljeno dodatnosti. To vključuje naložbe na področjih energije, okolja in podnebnih ukrepov, socialnega in človeškega kapitala ter z njim povezane infrastrukture, zdravstva, raziskav in inovacij, čezmejnega in trajnostnega prometa ter digitalne preobrazbe. Prav tako bi bilo treba okrepiti prispevek operacij, ki jih podpira EFSI, k doseganju ambicioznih ciljev Unije s konference o podnebnih spremembah v Parizu (COP 21) , ter izvedbenih ukrepov, določenih na konferenci COP 22, projekti, ki se financirajo iz EFSI, pa bi morali biti odporni na nesreče . Več sredstev bi bilo treba nameniti tudi prednostnim projektom medsebojne povezave na energetskem področju in projektom za energetsko učinkovitost. Poleg tega bi se bilo treba izogibati podpori EFSI za ogljično intenzivne prometne projekte in energijo iz fosilnih goriv, razen če je to potrebno za spodbujanje zasebnih naložb na področju prometa v kohezijskih državah ali pri čezmejnih prometnih projektih. Zaradi jasnosti in kljub že sedanji upravičenosti bi bilo treba izrecno določiti, da spadajo projekti s področja kmetijstva, ribištva in ribogojstva v okvir splošnih ciljev in so torej upravičeni do podpore EFSI.
11.

predlaga oblikovanje osrednjega evropskega usmerjevalnega odbora za opredelitev, usklajevanje in razvoj na področju varnosti in zdravja pri delu (za čigar koordinacijo bi po možnosti skrbela Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu – EU-OSHA), ki bi poleg tega učinkoviteje opravljal proaktivno usmerjevalno vlogo vodenja in nadzora izvajanja zakonodaje EU v državah članicah. Tak odbor bi moral: — biti organiziran kot omrežje, ki bi sinergično usklajevalo različne pristojnosti, ki so danes razpršene med številne evropske (zlasti EU-OSHA in Eurofound), nacionalne, regionalne in lokalne organe, hkrati pa bi bilo treba prilagoditi njihove operativne naloge ob upoštevanju korenitih sprememb v zadnjih petnajstih letih; — biti v sodelovanju s socialnimi partnerji na ravni EU in z njihovim vključevanjem tudi stalen forum za posvetovanje in razvoj, da bi pridobili celostno sliko na področju varnosti in zdravja pri delu, sestavljeno z več vidikov; — uporabiti izključno že obstoječe človeške vire, prostore in infrastrukturo itd. v okviru evropskih in nacionalnih organov s področja varnosti in zdravja pri delu, da ne bi ustvarjali dodatnih stroškov z vidika sedanjega evropskega okvira pregleda porabe;
„Člen 8 Brez poseganja v člen 3(5) lahko vsaka država članica sprejme ukrepe, zlasti da: — prevoznikom po celinskih plovnih poteh, ki zapuščajo to gospodarsko panogo, olajša predčasno upokojitev ali prehod v drugo gospodarsko panogo, — organizira programe za poklicno usposabljanje ali preusposabljanje za člane posadke, ki to panogo zapuščajo, — izboljša usposobljenost za plovbo po celinskih plovnih poteh, da bi zagotovila razvoj in prihodnost te panoge, — spodbuja lastnike-prevoznike, naj se pridružijo panožnim združenjem in okrepijo organizacije, ki predstavljajo prevoz po celinskih plovnih poteh na ravni Unije, — spodbuja prilagajanje plovil tehničnemu napredku, da bi se izboljšali obratovalni pogoji in uveljavila varnost, — spodbuja inovacije na področju plovil in prilagajanje plovil tehničnemu napredku na področju okoljske učinkovitosti.“

„Člen 8 Brez poseganja v člen 3(5) lahko vsaka država članica sprejme ukrepe, zlasti da: — prevoznikom po celinskih plovnih poteh, ki zapuščajo to gospodarsko panogo, olajša predčasno upokojitev ali prehod v drugo gospodarsko panogo, — organizira programe za poklicno usposabljanje ali preusposabljanje za člane posadke, ki to panogo zapuščajo, — izboljša usposobljenost za plovbo po celinskih plovnih poteh, da bi zagotovila razvoj in prihodnost te panoge, — podpira spodbuja lastnike-prevoznike, naj da se pridružijo panožnim združenjem in okrepijo organizacije, ki predstavljajo prevoz po celinskih plovnih poteh na ravni Unije, — se zavzema za spodbuja prilagajanje plovil tehničnemu napredku, da bi se izboljšali obratovalni pogoji in uveljavila varnost, — spodbuja inovacije na področju plovil in prilagajanje plovil tehničnemu napredku na področju okoljske učinkovitosti.“
46.

poziva k realistični oceni prihodnje proizvodnje, potrošnje v EU in izvoza na srednji in dolgi rok (2020–2030) glede na vrsto proizvoda, z upoštevanjem vse večje nestanovitnosti cen na svetovnem trgu. Nezmožnost usmerjanja ponudbe in neobstoj politike javnih zalog v Evropi in Združenih državah lahko to nestanovitnost, ki ni skladna z razvojem evropskega sektorja mleka, samo še povečata;
63.

glede na pomen posodobitve in diverzifikacije gospodarstev najbolj oddaljenih regij izpostavlja, da je pomembno, da Komisija zlasti spodbuja posodobitev ribiških flot in pomorske infrastrukture v najbolj oddaljenih regijah, in jo k temu tudi poziva, saj so morski in ribolovni viri eden najpomembnejših virov teh regij, ki prispevajo k diferenciaciji proizvodov in vključevanju regij v enotni trg, hkrati pa spodbujajo rast in konkurenčno trgovanje z njihovimi sosednjimi državami;
57.

Odbor regij poudarja, da je treba pri načrtovanju usklajevanja različnih programov prisluhniti stališčem regionalne ravni. Za aktivacijo in spodbujanje inovacijske dejavnosti na regionalni ravni je ključno, da generalni direktorati Komisije pri odločanju o področjih raziskav prisluhnejo predstavnikom regij, kot je OR. Poleg tega bi morali pravila o izvajanju projektov v okviru programa Obzorje 2020 in načini uporabe sredstev temeljiti na cilju materialne in metodološke podpore projektom, ki se izvajajo v regijah s pomočjo kohezijskih sredstev, poleg običajne zahteve po medsebojnem obveščanju o rezultatih raziskav. To sodelovanje bi bilo naslednje: — Program Obzorje 2020 vključuje regionalne projekte tesnega sodelovanja, ki se izvajajo s kohezijskimi sredstvi in v okviru katerih se rezultati raziskav prenesejo in uporabijo v obliki praktičnih inovacij. Na ta način se oblikujejo veliki vseevropski sistemi partnerskih projektov, ki temeljijo na sodelovanju in zaupanju, so usmerjeni zlasti v stebra „vodilni položaj v industriji“ in „družbeni izzivi“ v okviru programa Obzorje in s pomočjo katerih si regije z uporabo kohezijskih sredstev prizadevajo za uporabo najnovejših rezultatov raziskav na strateških področjih razvoja. — Takšni sistemi projektov so zlasti potrebni pri razvoju znanja in postopkov, ki jih zahteva dinamika regionalnih inovacijskih ekosistemov, in sicer na način, ki zagotavlja, da bodo delovali kot lokalni centri za evropsko inovacijsko dejavnost in spodbujevalci inovacij za celotno regijo. Na podlagi regionalnih odločitev podpirajo tudi inovacijske dejavnosti različnih ciljnih skupin, kot so šolarji, študenti na univerzah ali visokih šolah ter upokojenci. — Ti regionalni inovacijski ekosistemi se osredotočajo na tematike, ki se izberejo na podlagi regionalnih strateških odločitev, in prispevajo k organizaciji inovacijske dejavnosti akterjev za spremembe v regijah. Dejavnosti vključujejo tudi različne sisteme živih laboratorijev ter sorodne poskusne in pilotne projekte. Ukrepi tesnega sodelovanja (twinning) in kateder ERP v okviru programa Obzorje 2020 bi tudi lahko znatno prispevali k razvoju dejavnosti takšnih ekosistemov.
16.

opozarja, da razdelitev možnih partnerjev v tri skupine v predlogu ECCP, to so (a) regionalni in lokalni javni organi, (b) gospodarski in socialni partnerji ter (c) organi, ki predstavljajo civilno družbo, vključno z okoljskimi partnerji in nevladnimi organizacijami, ter organi, odgovorni za spodbujanje enakosti in boja proti diskriminaciji, na enako raven postavlja akterje, ki se zelo razlikujejo in imajo različne možnosti za dejanski vpliv na izvajanje programa;
37.

poziva k temu, da se pri krepitvi sinergij določi in upošteva osnoven niz načel, ki bi vključevala tudi naslednje: — fiskalna avtonomija: pojasnitev vloge in odgovornosti različnih proračunskih organov na ravni EU, držav članic ter lokalnih in regionalnih oblasti. Sem sodi tudi pojasnitev pomena in utemeljitev političnega in finančnega poseganja EU, spoštovanje subsidiarnosti in proračunskih pravic lokalnih in regionalnih oblasti (njihove vloge pri sprejemanju odločitev in nadzoru), tj. njihove demokratične odgovornosti do skupnosti, ki so jih izvolile, ter zagotavljanje avtonomnosti vseh ravni upravljanja pri določanju prednostnih nalog in izdatkov; — preglednost: zagotavljanje preglednosti proračunskih procesov na vseh ravneh upravljanja (vključno z izrecno opredelitvijo virov financiranja EU znotraj nacionalnih in podnacionalnih proračunov) ter zagotavljanje razpoložljivosti podatkov na ravni EU o tipu porabe v okviru programov financiranja EU na regionalni ravni (kjer je to možno); — racionalizacija postopkov: pojasnitev, kako se usklajujejo prednostne naloge in financiranje na ravni EU, držav članic ter lokalnih in regionalnih oblasti za uresničevanje prednostnih nalog, dogovorjenih na ravni EU; zaveza k prizadevanjem za odpravo "ozkih grl" (racionalizacija upravnih, regulativnih in političnih postopkov), da se dosežejo večje sinergije v proračunih in politikah ter prepreči ustvarjanje dodatnega upravnega bremena; — partnerstvo: zaveza za pristop, ki temelji na partnerstvu, pri čemer je treba izhajati iz načela enakopravnega partnerstva med različnimi ravnmi upravljanja (EU, države članice, lokalne in regionalne oblasti). Ta pristop je treba podpreti s formalnimi in neformalnimi mehanizmi, ki spodbujajo sodelovanje, npr. tako, da se v dialog med Evropskim parlamentom in parlamenti držav članic vključijo predstavniki zakonodajnih organov s podnacionalne ravni;
3. Države članice, ki uporabljajo možnost iz odstavka 2, uporabijo del zgornje meje, ki ostane po uporabi navedenega odstavka, da bi povečale vrednost pravic do plačila v primerih, kadar je skupna vrednost pravic do plačila, ki jih imajo kmetje na podlagi sheme osnovnega plačila, izračunane na podlagi odstavka 2, nižja od skupne vrednosti pravic do plačila, vključno s posebnimi pravicami, ki so jih imeli 31. decembra 2013 na podlagi sheme enotnega plačila v skladu z Uredbo (ES) št. 73/2009. V ta namen se nacionalni ali regionalni znesek na enoto vsake pravice do plačila zadevnega kmeta poveča za delež razlike med skupno vrednostjo pravic do plačila na podlagi sheme osnovnega plačila, izračunane na podlagi odstavka 2, in skupne vrednosti pravic do plačila, vključno s posebnimi pravicami, ki jih je kmet imel 31. decembra 2013 na podlagi sheme enotnega plačila v skladu z uredbo (ES) št. 73/2009. Pri izračunu povečanja lahko država članica upošteva tudi podporo, ki je bila odobrena v koledarskem letu 2013 na podlagi členov 52, 53(1), in 68(1)(b) Uredbe (ES) št. 73/2009, pod pogojem da se država članica odloči, da za zadevne sektorje ne bo uporabila prostovoljne vezane podpore na podlagi naslova IV te uredbe. Za namen prvega pododstavka se šteje, da ima kmet 31. decembra 2013 pravice do plačila, če so mu bile do tega datuma pravice do plačila dodeljene ali nanj dokončno prenesene.

3. Države članice, ki uporabljajo možnost iz odstavka 2, uporabijo del zgornje meje, ki ostane po uporabi navedenega odstavka, da bi povečale vrednost pravic do plačila v primerih, kadar je skupna vrednost pravic do plačila, ki jih imajo kmetje na podlagi sheme osnovnega plačila, izračunane na podlagi odstavka 2, nižja od skupne vrednosti pravic do plačila, vključno s posebnimi pravicami, ki so jih imeli 2013 na podlagi sheme enotnega plačila v skladu z Uredbo (ES) št. 73/2009. V ta namen se nacionalni ali regionalni znesek na enoto vsake pravice do plačila zadevnega kmeta poveča za delež razlike med skupno vrednostjo pravic do plačila na podlagi sheme osnovnega plačila, izračunane na podlagi odstavka 2, in skupne vrednosti pravic do plačila, vključno s posebnimi pravicami, ki jih je kmet imel 31. decembra 2013 na podlagi sheme enotnega plačila v skladu z uredbo (ES) št. 73/2009. Pri izračunu povečanja lahko država članica upošteva tudi podporo, ki je bila odobrena v koledarskem letu 2013 na podlagi členov 52, 53(1), in 68(1)(b) Uredbe (ES) št. 73/2009, pod pogojem da se država članica odloči, da za zadevne sektorje ne bo uporabila prostovoljne vezane podpore na podlagi naslova IV te uredbe. Za namen prvega pododstavka se šteje, da ima kmet 31. decembra 2013 pravice do plačila, če so mu bile do tega datuma pravice do plačila dodeljene ali nanj dokončno prenesene.
Sredstva za kohezijo za rast in zaposlovanje za posamezne države so določena na podlagi napovedi bruto domačega proizvoda (v nadaljnjem besedilu: BDP) iz pomladi 2011. Glede na negotovosti pri napovedih in učinek na države članice z omejitvijo dodeljenih kohezijskih sredstev bi bilo treba pripraviti vmesno oceno za primerjavo napovedanega in dejanskega BDP ter njegovega učinka na ta sredstva. Če se BDP za obdobje 2014–2016 razlikuje za več kot +/– 5 % od napovedi, uporabljene leta 2011, je treba sredstva za obdobje 2018–2020 za zadevne države članice prilagoditi. Določiti je treba pravila za to prilagoditev.

Sredstva za kohezijo za rast in zaposlovanje za posamezne države so določena na podlagi napovedi bruto domačega proizvoda (v nadaljnjem besedilu: BDP) iz pomladi 2011. Glede na negotovosti pri napovedih in učinek na države članice z omejitvijo dodeljenih kohezijskih sredstev bi bilo treba pripraviti vmesn za primerjavo napovedanega in dejanskega BDP ter njegovega učinka na ta sredstva. Če se BDP za obdobje 2014–2016 razlikuje za več kot +/– 5 % od napovedi, uporabljene leta 2011, je treba sredstva za obdobje 2018–2020 za zadevne države članice prilagoditi Določiti je treba pravila za to prilagoditev.
60.

izraža mnenje, da so izzivi, ki jih je v uvodu navedla Komisija, ustrezno zajeti v uvodni izjavi k predlogu. To pa nujno ne velja za predlagano porazdelitev sredstev. Pri tem je občuten poudarek na večjem financiranju projektov in mobilnosti v visokošolskem izobraževanju. Evropski programi naj bi spodbujali in si prizadevali za zaželen razvoj in večjo kakovost, zaradi česar bi moralo biti spodbujanje največje na področjih, kjer sta potreba in možen učinek največja. Zaradi tega bi bilo treba sredstva jasno prerazporediti, in sicer v smeri projektov za tiste, ki trenutno nimajo veliko stikov s programi mobilnosti, tj. šole, mlade izven formalnega izobraževanja in odrasle, ki se izobražujejo in usposabljajo;
42.

Odbor regij pozdravlja povečanje finančnih sredstev za sedmi (2007–2013) okvirni program za raziskave in razvoj v primerjavi s šestim (2000–2006) ter ustanovitev Evropskega raziskovalnega sveta. Odbor regij izraža tudi zadovoljstvo z evropskimi pobudami za izmenjavo in sodelovanje med regionalnimi oblastmi ter akademskimi, znanstvenimi in gospodarskimi akterji, zlasti v okviru proračunske postavke „regije znanja“ in sheme „Cofund“ posebnega programa „Zmogljivosti“ ter instrumentov, kot so mreže odličnosti in mreže evropskega raziskovalnega prostora.
23.

predlaga, da bi Evropska komisija v sodelovanju z Odborom regij organizirala „srečanja na temo mobilnosti“, kjer bi se evropske institucije srečale z lokalnimi in regionalnimi oblastmi; tako bi omogočila izmenjave lokalnih in regionalnih uradnikov in drugih uslužbencev, udeleženih v mobilnosti, z uradniki, ki si želijo kariere v tujini. Lahko bi uvedli nagrado za mobilnost („Mobilis“), ki bi jo podelili lokalnim in regionalnim oblastem, ki se želijo zavzemati za mobilnost;
59.

ugotavlja, da je treba razširiti in poglobiti pojem inovativnosti, pri čemer je treba poudariti potrebo po tem, da se v okviru industrije združi inovativnost na podlagi lastnih izkušenj – to je pristop DUI (Doing, Using and Interacting) – „delovanje, uporaba in interakcija“ s pristopom STI (Science, Technology and Innovation) – „znanost, tehnologija in inovativnost“, ki temelji na eksplicitnem znanstvenem in tehnološkem znanju;
58.

z zadovoljstvom ugotavlja, da tudi akcijski načrt obravnava skupne interese v zvezi z zakonitim in nezakonitim preseljevanjem (priseljevanje, azil in sodelovanje na področju varovanja meja) ter upošteva boj proti terorizmu in kriminalu, geografsko pogojeno določanje prednostnih nalog pri posameznih temah, okvirne pogoje za izmenjavo informacij, jamstva za varstvo temeljnih in človekovih pravic, preglednost in prost dostop do informacij ter varstvo podatkov in s tem povezana pravna jamstva za državljane Unije in pripadnike tretjih držav;
34.

ugotavlja, da je bilo že nekaj uspešnih primerov in da se z učinkovito podporo regije pripravljajo na to, da izkoristijo novi digitalni izziv. Primeri umetniških kinematografov, ki so že prejeli pomoč Evropskega sklada za regionalni razvoj za digitalizacijo, so iz nemške dežele Spodnje Saške, poljske regije Malopolske, ter severne in osrednje regije ter regije Alentejo na Portugalskem;
4.

pozdravlja večjo odprtost Evropske komisije za pripravo novih predlogov in njeno posvetovanje tudi zunaj evropskih institucij z zainteresiranimi stranmi, zlasti z evropskimi predstavniškimi združenji lokalnih in regionalnih oblasti, kot tudi navdušeno izvajanje strukturiranega dialoga s posredovanjem Odbora regij. Pomembno je, da so posvetovalni mehanizmi dostopni in raznoliki, da se tako zagotovi oblikovanje politike EU na podlagi širšega reprezentativnega javnega mnenja v Evropi. To bo omogočilo bolj uravnoteženo sprejemanje odločitev in njihovo učinkovitejše izvajanje, zlasti v primerih, ko so lokalne in regionalne oblasti pristojne za uporabo in izvajanje predpisov EU;
12.

izraža tudi dvom, da bo popolna uskladitev prispevala k večjemu zaupanju potrošnikov in spodbudila konkurenco. Doslej so se potrošniki srečevali s težavami zlasti zaradi negotovosti in zapletenosti uporabe zakonodaje pri čezmejnem trgovanju (jezikovne ovire, odvetniški in sodni stroški itd.). Direktiva glede tega ne prinaša nikakršnih izboljšav;
1. Instrument se izvaja z uporabo naslednjih vrst ukrepov, kot je primerno: (a) jamstva in instrumenti za delitev tveganja; (b) lastniški instrumenti; (c) dolžniški instrumenti; (d) podporni ukrepi, kot so obveščanje, spremljanje, nadziranje, revizije in ocene, ki so neposredno potrebni za uspešno in učinkovito izvajanje Sklepa ter dosego njegovih ciljev. 2. Instrument je odprt za javna in zasebna telesa, ki imajo sedež v državi članici in ponujajo mikrofinanciranje osebam in mikropodjetjem v državah članicah.

1. Instrument se izvaja z uporabo naslednjih vrst ukrepov, kot je primerno: (a) jamstva in instrumenti za delitev tveganja; (b) lastniški instrumenti; (c) dolžniški instrumenti; (d) podporni ukrepi, kot so obveščanje, spremljanje, nadziranje, revizije in ocene, ki so neposredno potrebni za uspešno in učinkovito izvajanje Sklepa ter dosego njegovih ciljev. 2. Instrument je odprt za javna in zasebna telesa, ki imajo sedež v državi članici in ponujajo mikrofinanciranje osebam in mikropodjetjem v državah članicah.
44.

pričakuje, da bo Komisija izračunala vrednost jamstev za pomoč, zlasti za mala in srednje velika podjetja, ustrezno glede na finančno krizo; zlasti opozarja, da je treba trajnostno in takoj spodbuditi sisteme za kreditna jamstva in naložbe tveganega kapitala ter jih finančno podpreti, da bi MSP omogočili dostop do ustreznih možnosti financiranja. To velja predvsem v sedanjih kriznih razmerah, ki še posebej negativno vplivajo na ta podjetja;
soglaša, da so za zagotavljanje dobro delujočega zdravstva pristojne posamezne države in v nekaterih primerih regionalne in lokalne oblasti, ki morajo upoštevati naslednja načela: univerzalnost, dostop do visokokakovostnega zdravstvenega varstva, enakost in solidarnost ter standarde kakovosti in varnosti zdravstvenih storitev. Poleg tega je zelo pomembno, da:

— obstajajo ureditve za zagotavljanje in nadzor upoštevanja standardov;

— pacienti med zdravljenjem in zdravstveno oskrbo dobijo ustrezne informacije (da bi lahko sprejemali premišljene odločitve);

— je vzpostavljen sistem pritožb pacientov;

— imajo zaposleni v zdravstvenem sektorju sklenjeno zavarovanje poklicne odgovornosti;

— so osebni podatki strogo varovani;

— se prepreči neenako obravnavanje pacientov, ne glede na to, iz katere države članice prihajajo.

Našteta področja so odločilnega pomena za dobro delujoč zdravstveni sistem in morajo biti še naprej v pristojnosti držav članic ali v nekaterih primerih regionalnih in lokalnih oblasti. Predlog direktive ne sme biti korak v smeri uskladitve.

Čeprav so za določanje standardov kakovosti pristojne države članice ali v nekaterih primerih ustrezne službe regionalnih in lokalnih oblasti, institucije EU še vedno lahko izrekajo priporočila, da bi poenotile merila in spodbujale sodelovanje z ustanavljanjem referenčnih mrež in storitev;
17.

poudarja pomembno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri pomorskem prostorskem načrtovanju, zlasti kot organov, ki financirajo projekte, vendar tudi kot lokalnih organov, ki so v najboljšem položaju za organizacijo skladnega sožitja različnih uporab. Obstoječa pomorska in obalna partnerstva ter pomorska omrežja lahko odločilno prispevajo k spodbujanju razvoja pomorskega prostorskega načrtovanja v državah članicah in njegovem izvajanju. Običajno so države članice pristojne za upravljanje teritorialnih voda in IGC (7), vendar so lokalne in regionalne oblasti vključene že zaradi svojih pristojnosti in odgovornosti za upravljanje voda – in včasih tudi kot pristaniške oblasti za zavarovana območja. Na splošno so pristojne za enakomeren in solidaren razvoj, iz katerega pomorsko območje ne sme biti izključeno;
Predlog spremembe OR

Ukrepi za podporo nekaterim energetsko intenzivnim industrijskim panogam v primeru povečanja emisij CO2 Komisija glede na rezultat mednarodnih pogajanj in obseg njihovega vpliva na zmanjšanje svetovnih emisij toplogrednih plinov ter po posvetovanju z vsemi zadevnimi socialnimi partnerji najkasneje junija 2011 predloži Evropskemu parlamentu in Svetu analitično poročilo, ki ocenjuje položaj glede energetsko intenzivnih panog ali delov panog, za katere je bilo ugotovljeno, da so izpostavljeni visokemu tveganju povečanja emisij CO2. Poročilu se priložijo morebitni ustrezni predlogi, ki lahko vključujejo: — prilagoditev deleža pravic, ki so jih panoge ali deli panog iz člena 10a prejeli brezplačno; — vključitev uvoznikov proizvodov, proizvedenih v panogah ali delih panog iz člena 10a, v sistem Skupnosti. Morebitni obvezujoči sporazumi med panogami, ki vodijo do zmanjšanja svetovnih emisij v obsegu, ki je potreben za učinkovito reševanje podnebnih sprememb in ki ga je mogoče spremljati in preverjati ter ki se ob upoštevanju obveznih izvedbenih določb upošteva pri proučevanju ustreznih ukrepov.