SPOROČILO KOMISIJE SVETU Ocena izvajanja proračuna v okviru tekočih postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem po napovedi služb Komisije iz jeseni 2011 /* COM/2012/04 final */





SPOROČILO KOMISIJE SVETU Ocena izvajanja proračuna v okviru tekočih postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem po napovedi služb Komisije iz jeseni 2011 1. Pregled Pomen zdravih javnih financ kot predpogoja za trajnostno gospodarsko rast in ustvarjanje novih delovnih mest se poudarja vse od začetka finančne in gospodarske krize po letu 2007. Zaradi premalo previdne fiskalne politike skupaj s širšim makroekonomskim neravnovesjem je več držav članic postalo ranljivih za težave na finančnem trgu po letu 2008. Obstoječi mehanizmi EU za usklajevanje in nadzor niso bili dovolj močni in obsežni, da bi posameznim državam članicam preprečili vse večjo ranljivost in vpliv na druge države. Kot odgovor na to pomanjkljivost je Komisija septembra 2010 predlagala obsežen zakonodajni paket za okrepitev fiskalnega nadzora in širitev političnega nadzora na makroekonomska neravnovesja. Zakonodajni paket, takoimenovani „šesterček“, sta Svet in Evropski parlament dokončno potrdila novembra 2011, veljati pa je začel 13. decembra 2011. Paket predstavlja pomembno okrepitev orodij gospodarskega in fiskalnega nadzora. Kot osrednji del tega paketa je bil Pakt za stabilnost in rast okrepljen, tako njegov preventivni kot korektivni del, in sicer postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem. V trenutnih razmerah, ko je 23 držav članic v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, so posebej pomembne nove določbe o korektivnem delu. Za države članice euroobmočja se finančne sankcije sedaj praviloma uporabljajo, kadar nacionalni organi ne sprejmejo učinkovitih ukrepov za skladnost s priporočili, ki jih je nanje naslovil Svet na podlagi člena 126(7) Pogodbe. Zlasti Uredba (EU) št. 1173/2011 z dne 16. novembra 2011 o učinkovitem izvrševanju proračunskega nadzora v euroobmočju[1] zahteva, da Komisija priporoči Svetu uvedbo globe za države članice euroobmočja, ki niso sprejele učinkovitih ukrepov za odpravo čezmernega primanjkljaja v skladu s členom 126(8) Pogodbe. To novo pravilo velja za vse države članice euroobmočja, na katere Svet naslovi sklep na podlagi člena 126(8) Pogodbe po začetku veljavnosti šesterčka. Stroga uporaba okrepljenih pravil o fiskalni disciplini je odločilna za verodostojnost eura kot stabilne in močne valute ter je nenadomestljiv del rešitve krize javnega dolga. Komisija je že zgodaj nakazala, da bo dosledno uporabljala nova orodja, ki jih določa zakonodajni paket. Opravljena je bila obsežna ocena izvajanja proračuna v okviru tekočih postopkov v zvezi s čezmernim primanjkljajem na podlagi napovedi služb Komisije iz jeseni 2011, objavljene 10. novembra 2011. Od 23 držav članic, ki so trenutno v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, jih pet koristi ali je koristilo program finančne pomoči[2]. Medtem ko je treba razvoj proračuna v državah v programu pregledati glede na zadevne programske dokumente, je ocena služb Komisije o izvajanju priporočil Sveta na podlagi člena 126(7) v 18 državah članicah, ki niso vključene v program, pokazala, da večina politik držav kaže na dober napredek proti pravočasni in trajnostni odpravi čezmernega javnega primanjkljaja. Vendar je istočasno ocena pokazala tudi, da je v nekaterih državah članicah s približujočim se rokom za odpravo čezmernega primanjkljaja, tj. leto 2011 ali 2012, in sicer v Belgiji, na Cipru, Madžarskem, Malti in Poljskem, pravočasna in trajnostna odprava očitno ogrožena. Pomembno je navesti, da v štirih od teh petih držav – Madžarska, Poljska, Belgija in Ciper – fiskalni napor, sprejet do roka iz napovedi služb Komisije iz jeseni 2011 (24. oktober 2011), po ocenah ne bi dosegel napora, ki ga je priporočil Svet, razen če bi bili sprejeti dodatni ukrepi. V primeru Malte in Madžarske, za kateri je bil rok za odpravo čezmernega javnofinančnega primanjkljaja leto 2011, je bilo ugotovljeno, da javnofinančni primanjkljaj ne bo odpravljen na trajnosten način, kot zahteva Svet, brez sprejetja dodatnih ukrepov za ohranjanje javnofinančnega primanjkljaja pod 3 % BDP v obdobju iz napovedi. Ob upoštevanju te ocene in skorajšnjega začetka veljavnosti šesterčka je podpredsednik Olli Rehn, odgovoren za gospodarske in denarne zadeve in euro, 11. novembra 2011 pisal zadevnim državam članicam. Te države članice je pozval, naj kot nujno obravnavajo sprejetje proračuna za leto 2012 in/ali dodatnih ukrepov, ki zagotavljajo pravočasno in trajnostno odpravo čezmernega primanjkljaja. Če ne bodo sprejeti popravni ukrepi, bo sprejetje dodatnih ukrepov v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem z možnostjo sankcij postalo neizogibno. Poziv k dodatnim ukrepom odraža tudi sklepe Sveta o fiskalnih politikah z dne 4. oktobra 2011, v katerih poziva države članice k celovitemu izvajanju njihovih obveznosti iz Pakta za stabilnost in rast ter določa, da morajo države v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem s precejšnjimi vrzelmi pri prilagajanju te vrzeli odpraviti s posebnimi ukrepi, najpozneje v njihovih proračunih za leto 2012. Od sredine novembra je vseh pet držav članic z rokom za odpravo primanjkljaja v letih 2011 in 2012 ter kjer je bila po napovedi služb Komisije iz jeseni 2011 pravočasna in trajnostna odprava čezmernega primanjkljaja ogrožena, sprejelo in najavilo ukrepe. V večini primerov se ti dodatni ukrepi štejejo za zadostne za uspešno zmanjševanje čezmernega primanjkljaja v skladu s priporočili Sveta. To velja za Belgijo, Ciper, Malto in Poljsko. Vendar, medtem ko je tudi Madžarska sprejela dodatne ukrepe, ocena Komisije kaže, da ta prizadevanja še vedno niso dovolj za zagotovitev ustreznega napredka proti trajnostni odpravi čezmernega primanjkljaja. To sporočilo določa ključne elemente ocene Komisije. Na podlagi napovedi služb Komisije iz jeseni 2011 in ob upoštevanju sledečih proračunskih pobud, ki jih je sprejelo teh pet držav članic do 9. januarja 2012, predstavlja najnovejše stališče Komisije o izvajanju proračuna v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem v teh državah članicah. Podrobnejša in obsežnejša ocena je na voljo v petih delovnih dokumentih služb Komisije za posamezne države, ki so objavljeni skupaj s tem sporočilom. Na podlagi ocene Komisija priporoča Svetu, naj pospeši postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Madžarsko. V ta namen Komisija, skupaj s tem sporočilom, sprejema priporočilo za sklep Sveta na podlagi člena 126(8) Pogodbe, v katerem ugotavlja, da ni bil sprejet noben učinkovit ukrep kot odgovor na priporočilo Sveta iz člena 126(7) Pogodbe z namenom odprave čezmernega javnofinančnega primanjkljaja. Pozneje, če Svet ugotovi, da ni bil sprejet noben učinkovit ukrep, Komisija v skladu z določbami Pakta za stabilnost in rast za Madžarsko – državo članico, katere valuta ni euro – sprejme priporočilo za novo priporočilo Sveta na podlagi člena 126(7) Pogodbe za odpravo čezmernega javnofinančnega primanjkljaja. To priporočilo bo sprejel Svet v dveh mesecih po sklepu Sveta, v katerem navaja, da ni bil sprejet noben učinkovit ukrep. Po sklepu Sveta, da ni bil sprejet noben učinkovit ukrep, lahko Komisija v skladu z določbami Uredbe Sveta (ES) št. 1084/2006, razmisli o predlogu Svetu o ustavitvi obveznosti iz Kohezijskega sklada, namenjenih Madžarski. Službe Komisije so v napovedi iz jeseni 2011 pokazale na vrzeli v proračunskih prilagoditvah za nekatere države članice, za katere je rok za odpravo čezmernega primanjkljaja leto 2013. Te države članice morajo nujno obravnavati te vrzeli, zlasti ko pripravljajo svoje proračunske načrte za predložitev v okviru evropskega semestra 2012 v posodobljenih programih stabilnosti in konvergence. Komisija bo nadaljevala s spremljanjem izvajanja proračuna v vseh državah članicah, ki so trenutno v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, vključno s petimi državami članicami, ki so obravnavane v tem sporočilu. Naslednja obsežna ocena bo izvedena v okviru napovedi služb Komisije iz pomladi 2012. 2. Ocene za posamezne države 2.1. Belgija V svojih priporočilih, izdanih v skladu s členom 126(7) Pogodbe z dne 2. decembra 2009, je Svet priporočil Belgiji, naj do leta 2012 zmanjša primanjkljaj pod 3 % BDP na verodostojen in trajnosten način ter naj zagotovi povprečni letni fiskalni napor 0,75 % BDP v letu 2010–2012. Po napovedi služb Komisije iz jeseni 2011 je bil v letu 2011 pričakovan javnofinančni primanjkljaj 3,6 % BDP, brez sprejetja dodatnih ukrepov bo ta v letu 2012 znašal 4,6 % BDP in 4,5 % BDP v letu 2013. Ocenjena povprečna letna sprememba strukturnega salda v letih 2010–2012 za –0,1 % je bila pod fiskalnim naporom, ki ga je priporočil Svet. Zato napovedani razvoj javnofinančnega primanjkljaja, skupaj z ocenjenim fiskalnim naporom, ni bil v skladu s pravočasno in trajnostno odpravo čezmernega primanjkljaja. Po izteku roka iz napovedi iz jeseni 2011 je belgijska vlada dosegla sporazum o predlogu proračuna za leto 2012, ki je bil uradno predložen parlamentu 21. decembra 2011. Na podlagi ocene Komisije ukrepov, ki so jih belgijski organi javno objavili 9. januarja 2012, se napoveduje javnofinančni primanjkljaj v višini 2,9 % BDP v letu 2012 in 2,75 % BDP v letu 2013 (glej Tabelo 1). Posledično, po upoštevanju vseh ukrepov do 9. januarja 2012, se zdi, da so belgijski organi sprejeli učinkovite ukrepe za pravočasno in trajnostno odpravo čezmernega primanjkljaja. Podrobnejša ocena je na voljo v delovnem dokumentu služb Komisije o Belgiji, ki je bil objavljen skupaj s tem sporočilom. Glede na zgornjo oceno Komisija meni, da trenutno niso potrebni dodatni ukrepi v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Belgijo. Komisija bo še naprej pozorno spremljala proračunski razvoj v Belgiji v skladu s Pogodbo ter Paktom za stabilnost in rast. Tabela 1: Belgija – primerjava proračunskih napovedi, javnofinančni saldo (v % BDP) || 2011 || 2012 || 2013 COM AF 2011 || –3,6 || –4,6 || –4,5 Nacionalni organi || –3,6 || –2,8 || –1,8* COM jan. 2012 || –4,1** || –2,9 || –2,75 Opombe: COM AF 2011 – napoved služb Komisije iz jeseni 2011. COM jan 2012 – ocena služb Komisije iz januarja 2012. Napovedi nacionalnih organov (z dne 21. decembra 2011) in ocena služb Komisije iz januarja 2012 upoštevajo ukrepe, ki jih je vlada najavila v osnutku proračuna za leto 2012. * V skladu s posodobitvijo programa stabilnosti iz aprila 2011 je bil za leto 2013 postavljen cilj –1,8 % BDP; do zdaj v osnutku proračuna za leto 2012 ni nobenega cilja za leto 2013. ** Popravljen po upoštevanju novih informacij o nižjih prihodkih od pričakovanih ter dodatnih stroških zaradi reševanja Dexie. Viri: službe Komisije, nacionalne napovedi 2.2. Ciper V svojih priporočilih, izdanih v skladu s členom 126(7) Pogodbe z dne 13. julija 2010, je Svet priporočil Cipru, naj do leta 2012 zmanjša javnofinančni primanjkljaj pod 3 % BDP na verodostojen in trajnosten način ter naj v obdobju 2010–2012 zagotovi povprečni letni fiskalni napor vsaj 1,5 % BDP. Po napovedih služb Komisije iz jeseni 2011 je bil za leto 2011 pričakovan javnofinančni primanjkljaj 6,7% BDP, za leto 2012 4,9 % BDP, brez sprejetja dodatnih ukrepov pa bo ta v letu 2013 znašal 4,7% BDP. Ocenjena povprečna letna sprememba strukturnega salda v letih 2011–2012 za 0,7% BDP je bila precej pod fiskalnim naporom, ki ga je priporočil Svet. Zato napovedani razvoj javnofinančnega primanjkljaja, skupaj z ocenjenim fiskalnim naporom, ni bil v skladu s pravočasno in trajnostno odpravo čezmernega primanjkljaja. Po roku iz napovedi iz jeseni 2011 je ciprski parlament 16. decembra 2011 sprejel zakon o proračunu za leto 2012 ter dodatni konsolidacijski paket. Na podlagi ocene proračuna za leto 2012 in spremljajočih ukrepov Komisija napoveduje, da bo javnofinančni primanjkljaj padel na 2,7 % BDP v letu 2012 ter na 1,8 % BDP v letu 2013 (glej Tabelo 2). Podrobnejša ocena je na voljo v delovnem dokumentu služb Komisije o Cipru, ki je bil objavljen skupaj s tem sporočilom. Na podlagi trenutno razpoložljivih informacij se zdi, da so ciprski organi sprejeli učinkovite ukrepe za pravočasno in trajnostno odpravo čezmernega primanjkljaja. Zlasti so ciprski organi opredelili konsolidacijsko strategijo, ki temelji na odhodkih, ter sprejeli proračun za leto 2012 na podlagi previdnih makroekonomskih napovedi, sprejeli pa so tudi podporne ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja. Glede na zgornjo oceno Komisija meni, da trenutno niso potrebni dodatni ukrepi v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem Cipra. Komisija bo še naprej pozorno spremljala proračunski razvoj na Cipru v skladu s Pogodbo ter Paktom za stabilnost in rast. Tabela 2: Ciper – primerjava proračunskih napovedi, javnofinančni saldo (v % BDP) || 2011 || 2012 || 2013 COM AF 2011 || –6,7 || –4,9 || –4,7 Nacionalni organi || || > –2,5 || > –1,0 COM jan. 2012 || || –2,7 || –1,8 Opombe: COM AF 2011 – napoved služb Komisije iz jeseni 2011. COM jan 2012 – ocena služb Komisije iz januarja 2012. Napovedi nacionalnih organov (iz decembra 2011) in ocena služb Komisije iz januarja 2012 upoštevajo ukrepe, ki jih je vlada sprejela v osnutku proračuna za leto 2012 ter dodatni konsolidacijski paket, ki ga je vlada sprejela decembra 2011. Viri: službe Komisije, nacionalne napovedi 2.3. Madžarska V svojih priporočilih, izdanih 7. julija 2009 v skladu s členom 104(7) Pogodbe o ustanovitvi Evropskih skupnosti (PES)[3], je Svet priporočil Madžarski, naj do leta 2011 zmanjša primanjkljaj pod 3 % BDP na verodostojen in trajnosten način ter naj v obdobju 2010–2011 zagotovi kumulativni fiskalni napor v višini vsaj 0,5 % BDP . V skladu z napovedjo služb Komisije iz jeseni 2011 se je od Madžarske pričakovalo, da leta 2011 doseže presežek 3,6 % BDP zaradi začasnih ukrepov, ter ob predpostavki, da ni sprejela nobenih dodatnih konsolidacijskih ukrepov, v letu 2012 zabeleži primanjkljaj 2,8 % BDP, ponovno ob upoštevanju začasnih ukrepov, leta 2013 pa naj bi primanjkljaj znašal 3,7 % BDP. Ker začasni ukrepi ne izboljšujejo osnovnega proračunskega položaja, je bilo po oceni v obdobju 2010–2011 ugotovljeno znatno poslabšanje strukturnega proračunskega salda za skupno 2,75 % BDP, kar je v nasprotju z izboljšanjem, ki ga priporoča Svet. Zato napovedani razvoj javnofinančnega primanjkljaja, skupaj z ocenjenim fiskalnim naporom, ni bil v skladu s trajnostno odpravo čezmernega primanjkljaja. Po izteku roka iz napovedi iz jeseni 2011 je odobren proračun za leto 2012 vključeval dodatne ukrepe v zvezi z odhodki in prihodki glede na osnutek predloga. Poleg tega so madžarski organi 15. decembra 2011 nadalje opredelili svoj program strukturne reforme ter sprejeli dodatne konsolidacijske ukrepe. Istega dne je bil sprejet sporazum med vlado in bančnim sektorjem o tem, kako si deliti breme, ki izhaja iz podpornih shem za imetnike hipotek, ki so se znašli v težavah. Na podlagi ocene Komisije teh ukrepov, poleg napovedi iz jeseni 2011, je napovedani javnofinančni primanjkljaj 2,75 % BDP v letu 2012 in 3,25 % BDP v letu 2013 (glej Tabelo 3), tudi brez upoštevanja možnih negativnih učinkov poslabšanja makroekonomskega scenarija in višje stopnje donosov. Posledično in po upoštevanju vseh ukrepov, ki so jih javno objavili madžarski organi do konca leta 2011, še vedno ni zagotovljen ustrezen napredek za pravočasno in trajnostno odpravo čezmernega primanjkljaja. V tem okviru je Komisija sprejela priporočilo za sklep Sveta o neučinkovitih ukrepih na podlagi člena 126(8) Pogodbe. Podrobnejša ocena je na voljo v delovnem dokumentu služb Komisije o Madžarski, ki je bil objavljen skupaj s tem sporočilom. Tabela 3: Madžarska – primerjava proračunskih napovedi, javnofinančni saldo (v % BDP) || 2011 || 2012 || 2013 COM AF 2011 || 3,6 || –2,8 || –3,7 Nacionalni organi || 3,9 || –2,5 || –2,2 COM jan. 2012 || 3,5 || –2,75 || –3,25 Opombe: COM AF 2011 – napoved služb Komisije iz jeseni 2011. COM jan 2012 – ocena služb Komisije iz januarja 2012. Napovedi nacionalnih organov (z dne 30. septembra 2011 in njihova potrditev s strani Komisije 15. decembra 2011) ter ocena služb Komisije iz januarja 2012 upoštevajo ukrepe iz osnutka proračuna za leto 2012 ter dodatni konsolidacijski paket z dne 15. decembra 2011. Viri: službe Komisije, nacionalne napovedi 2.4. Malta V svojih priporočilih, izdanih v skladu s členom 126(7) Pogodbe z dne 16. februarja 2010, je Svet priporočil Malti, naj do leta 2011 zmanjša primanjkljaj pod 3 % BDP na verodostojen in trajnosten način ter naj v letu 2011 zagotovi fiskalni napor v višini 0,75 % BDP. Po napovedih služb Komisije iz jeseni 2011, ki je bila objavljena 10. novembra 2011, je bil za leto 2011 ocenjen javnofinančni primanjkljaj v višini 3 % BDP, brez sprejetja dodatnih ukrepov bo po napovedih v letu 2012 narasel na 3,5% BDP in na 3,6 % BDP v letu 2013. Medtem ko je bila ocenjena sprememba strukturnega salda v letu 2011 v skladu s fiskalnim naporom, ki ga je priporočil Svet, pa napovedan razvoj javnofinančnega primanjkljaja ni bil v skladu s trajnostnim popravkom čezmernega primanjkljaja. Po izteku roka iz napovedi iz jeseni 2011 je malteška vlada 14. novembra 2011 sprejela svoj osnutek proračuna za leto 2012. Na podlagi ocene proračuna s strani Komisije so bile napovedi javnofinančnega primanjkljaja posodobljene na 2,6 % BDP leta 2012 in 2,9 % BDP leta 2013 (glej Tabelo 4). Podrobnejša ocena je na voljo v delovnem dokumentu služb Komisije o Malti, ki je bil objavljen skupaj s tem sporočilom. Na podlagi trenutno razpoložljivih informacij se zdi, da so malteški organi sprejeli učinkovite ukrepe za pravočasno in trajnostno odpravo čezmernega primanjkljaja. Predvsem so malteški organi sprejeli proračun za leto 2012, ki vključuje sklop ukrepov za ustavitev rasti primanjkljaja. Glede na zgornjo oceno Komisija meni, da trenutno niso potrebni nadaljnji koraki v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Malto. Komisija bo še naprej pozorno spremljala proračunski razvoj na Malti v skladu s Pogodbo ter Paktom za stabilnost in rast. Tabela 4: Malta – primerjava proračunskih napovedi, javnofinančni saldo (v % BDP) || 2011 || 2012 || 2013 COM AF 2011 || –3,0 || –3,5 || –3,6 Nacionalni organi || –2,8 || –2,3 || –1,8 COM jan. 2012 || –3,0 || –2,6 || –2,9 Opombe: COM AF 2011 – napoved služb Komisije iz jeseni 2011. COM jan 2012 – ocena služb Komisije iz januarja 2012. Nacionalne napovedi temeljijo na informacijah, ki so jih posredovali nacionalni organi kot dodatek k predstavitvi proračuna za leto 2012. Nacionalne napovedi in ocena služb Komisije iz januarja 2012 upoštevajo ukrepe iz osnutka proračuna za leto 2012. Viri: službe Komisije, nacionalne napovedi 2.5. Poljska V svojih priporočilih, izdanih v skladu s členom 104(7) Pogodbe o ustanovitvi Evropskih skupnosti (PES)[4], z dne 6. julija 2009 je Svet priporočil Poljski, naj do leta 2012 zmanjša javnofinančni primanjkljaj pod 3 % BDP na verodostojen in trajnosten način ter naj v obdobju 2010–2012 zagotovi povprečni letni fiskalni napor vsaj 1,25 % BDP. Po napovedih služb Komisije iz jeseni 2011 je bil za leto 2011 pričakovan javnofinančni primanjkljaj 5,6% BDP, za leto 2012 4,0% BDP, brez sprejetja dodatnih ukrepov pa bo ta v letu 2013 znašal 3,1% BDP. Poleg tega, ob upoštevanju sprememb makroekonomskega scenarija, ki so nastale v času med napovedmi, ki so bile podlaga za priporočila o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem (tj. napoved služb Komisije iz pomladi 2009), in napovedjo iz jeseni 2011, zlasti dejstva, da je bila napoved srednjeročne rasti za Poljsko popravljena navzgor, ocenjena povprečna letna sprememba strukturnega proračunskega salda v obdobju 2010–2012 ni dosegla prilagoditve, ki jo je priporočil Svet. Zato napovedani razvoj javnofinančnega proračunskega primanjkljaja, skupaj z ocenjenim fiskalnim naporom, ni bil v skladu s pravočasno in trajnostno odpravo čezmernega primanjkljaja. Po izteku roka iz napovedi iz jeseni 2011 je nova poljska vlada 8. decembra 2011 sprejela revidirani proračunski zakon za leto 2012. Na podlagi ocene revidiranega proračuna s strani Komisije, poleg napovedi iz jeseni 2011, je za leto 2012 napovedan javnofinančni primanjkljaj v višini 3,3% BDP, za leto 2013 pa 2,6 % BDP (glej Tabelo 5). Podrobnejša ocena je na voljo v delovnem dokumentu služb Komisije o Poljski, ki je bil objavljen skupaj s tem sporočilom. V primeru Poljske mora ocena v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem upoštevati določbe šesterčka v zvezi z učinkom sistemskih pokojninskih reform na proračun. In sicer, kadar stopnja, za katero primanjkljaj presega referenčno vrednost 3 % BDP, vključuje učinke takšne pokojninske reforme, se upoštevajo vsi neposredni neto stroški reforme, ki bremenijo javni proračun, če (i) primanjkljaj znatno in stalno upada ter se približuje referenčni vrednosti 3 % BDP, (ii) delež bruto javnega dolga ne presega 60 % BDP ter (iii) se vzdržuje splošna fiskalna vzdržnost. Primanjkljaj v višini 3,3 % BDP, ki ga pričakujejo službe Komisije ob upoštevanju ukrepov, najavljenih/sprejetih po napovedi iz jeseni leta 2011, se lahko šteje za blizu referenčni vrednosti, razmerje med dolgom in BDP pa je trajnostno pod referenčno vrednostjo 60 % BDP. V skladu z Uredbo Sveta (EU) št. 1177/2011[5] to dopušča upoštevanje stroškov sistemske pokojninske reforme. Delež dolga bi bil razmeroma stabilen in bi dosegel 56 % BDP do leta 2020 ob predpostavki, da ne bo nobenih drugih sprememb politike poleg napovedi služb Komisije iz jeseni 2011. Poljski organi ocenjujejo, da bodo neposredni neto stroški take pokojninske reforme v letu 2012 znašali približno 0,6 %. Na podlagi trenutno razpoložljivih informacij se zdi, da so poljski organi sprejeli učinkovite ukrepe za pravočasno in trajnostno odpravo čezmernega primanjkljaja. Glede na zgornjo oceno (vključno z neposrednimi neto stroški sistemske pokojninske reforme, uvedene leta 1999) Komisija meni, da trenutno niso potrebni nadaljnji koraki v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem Poljske. Komisija bo še naprej pozorno spremljala proračunski razvoj na Poljskem v skladu s Pogodbo ter Paktom za stabilnost in rast. Tabela 5: Poljska – primerjava proračunskih napovedi, javnofinančni saldo (v % BDP) || 2011 || 2012 || 2013 COM AF 2011 || –5,6 || –4,0 || –3,1 CP 2011 || –5,6 || –2,9 || –2,5 Osnutek proračunskega zakona 2012 || Ni podatka || –2,9* || Ni podatka COM jan. 2012 || –5,6 || –3,3 || –2,6 Opombe: COM AF 2011 – napoved služb Komisije iz jeseni 2011. CP 2011 – posodobitev konvergenčnega programa iz aprila 2011. COM jan 2012 – ocena služb Komisije iz januarja 2012. V oceni služb Komisije iz januarja 2012 se upoštevajo ukrepi, ki jih je sprejela vlada v osnutku proračunskega zakona za leto 2012. * Proračunski saldo, predstavljen v osnutku proračunskega zakona za leto 2012, je izračunan po nacionalni metodi, ki temelji na računovodenju po načelu plačane realizacije, ki ni neposredno primerljiva z metodo računovodenja na podlagi nastanka poslovnega dogodka ESA95. Viri: službe Komisije, nacionalne napovedi [1] UL L 306, 23.11.2011, str. 5. [2] Grčija, Irska, Portugalska, Romunija in Latvija. Program plačilne bilance za Latvijo se zaključi 20. januarja 2012. [3] Ustrezni člen Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki je začela veljati 1. decembra 2009, je člen 126. [4] Ustrezni člen Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki je začela veljati 1. decembra 2009, je člen 126. [5] Glej člen 1(2c). Uredba je spremenila načine, kako se lahko proračunski stroški uvedbe obveznega, v celoti financiranega stebra v nacionalni pokojninski sistem upoštevajo pri oceni ustreznega napredka proti pravočasni in trajnostni odpravi čezmernega primanjkljaja. V primeru držav članic v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, v katerih stopnja, za katero presežek presega referenčno vrednost 3 % BDP, vključuje učinke takšne pokojninske reforme, se upoštevajo vsi neposredni neto stroški reforme, ki bremenijo javni proračun, če (i) primanjkljaj znatno in stalno upada ter se približuje referenčni vrednosti 3 % BDP, (ii) delež bruto javnega dolga ne presega 60 % BDP ter (iii) se vzdržuje splošna fiskalna vzdržnost.