o odobritvi začetka pogajanj v imenu Evropske unije na 31. sestanku pogodbenic o spremembah Sporazuma o sodelovanju pri ravnanju v primeru onesnaženja Severnega morja z nafto in drugimi škodljivimi snovmi (Bonnski sporazum) v zvezi s pristopom Kraljevine Španije k Sporazumu in razširitvijo področja uporabe Sporazuma

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

To priporočilo se nanaša na sklep o pooblastitvi pogajalca Unije (v tem primeru: Komisije), da se v imenu Unije pogaja o stališču v okviru Sporazuma o sodelovanju pri ravnanju v primeru onesnaženja Severnega morja z nafto in drugimi škodljivimi snovmi (v nadaljnjem besedilu: Bonnski sporazum ali Sporazum) v zvezi s predvidenim sprejetjem dveh sklepov na prihodnjem sestanku pogodbenic Bonnskega sporazuma, in sicer, da se:

–olajša razširitev področja uporabe Sporazuma zaradi izboljšanja sodelovanja pri nadzoru v zvezi z zahtevami iz Priloge VI h Konvenciji MARPOL (v nadaljnjem besedilu: sprememba zaradi konvencije MARPOL) ter

–omogoči pristop Kraljevine Španije k Sporazumu in uvedejo potrebne posledične spremembe Sporazuma (v nadaljnjem besedilu: sprememba zaradi pristopa Španije).

1.1.Sporazum o sodelovanju pri ravnanju v primeru onesnaženja Severnega morja z nafto in drugimi škodljivimi snovmi (v nadaljnjem besedilu: Bonnski sporazum)

Namen Bonnskega sporazuma je boj proti onesnaževanju na območju Severnega morja ter varovanje obalnih območij pred pomorskimi nesrečami in kroničnim onesnaževanjem z ladij in naprav na morju. Sporazum je začel veljati 1. septembra 1989.

Evropska unija (takrat „Evropska gospodarska skupnost“) je pogodbenica Sporazuma (kakor je bil spremenjen). Pogodbenice Sporazuma so tudi države ob Severnem morju, ki so članice Evropske unije, in Norveška.

Namen Sporazuma je spodbujati dejavno sodelovanje in medsebojno pomoč med obalnimi državami in Evropsko unijo v boju proti onesnaževanju Severnega morja z nafto in drugimi škodljivimi snovmi, da bi zaščitili morsko okolje in interese obalnih držav. V ta namen Sporazum določa, da pogodbenice izvajajo nadzor kot pomoč za odkrivanje onesnaževanja in boj proti onesnaževanju ter preprečevanje kršitev predpisov proti onesnaževanju. Severno morje je razdeljeno na različne cone, kjer je odgovornost za nadzor in oceno nezgod dodeljena pogodbenicam. Pogodbenice morajo vse druge zadevne pogodbenice obvestiti o tem, da so izvedele za prisotnost nafte ali drugih škodljivih snovi, ki lahko resno ogrozi obalo ali s tem povezane interese katere koli druge pogodbenice. Kadar pogodbenice potrebujejo pomoč pri ravnanju v primeru onesnaženja na morju ali na njihovi obali, si morajo pogodbenice, zaprošene za pomoč, čim bolj prizadevati, da priskočijo na pomoč, kolikor je v njihovi moči.

Depozitar Bonnskega sporazuma je vlada Zvezne republike Nemčije (člen 18(3) Bonnskega sporazuma).

Pogodbenice odločitve v zvezi s Sporazumom sprejemajo v skladu z ustreznimi določbami Bonnskega sporazuma in povezanim poslovnikom; pomagajo jim sekretariat in pomožni organi (kot je delovna skupina za operativna, tehnična in znanstvena vprašanja v zvezi z dejavnostmi za boj proti onesnaževanju [OTSOPA]).

V skladu s členom 16 Sporazuma lahko vsaka pogodbenica predloži predlog spremembe Sporazuma ali njegove priloge v obravnavo in glasuje na sestanku pogodbenic. Potem ko pogodbenice na sestanku pogodbenic predlagano spremembo soglasno sprejmejo ad referendum (člen 16(1) Bonnskega sporazuma), je treba o predvideni spremembi obvestiti pogodbenice, ki jo odobrijo v skladu s svojim internim postopkom. Sprememba začne veljati po tem, ko vse pogodbenice o svoji odobritvi uradno obvestijo depozitarja.

V skladu s členom 20 Sporazuma lahko pogodbenice katero koli drugo obalno državo na območju severovzhodnega Atlantika soglasno povabijo, da pristopi k Sporazumu (člen 20(1) Bonnskega sporazuma). Člen 2 Sporazuma in njegova priloga se spremenita, kot je potrebno. Ko pogodbenice soglasno sprejmejo spremembe člena 2 in Priloge k Sporazumu, začnejo te spremembe veljati z začetkom veljavnosti Bonnskega sporazuma za pristopno državo (tj. Španijo), in sicer prvi dan drugega meseca, ki sledi datumu, na katerega je navedena država deponirala svojo listino o pristopu (člen 20(2) Bonnskega sporazuma).

1.2.Predvidene spremembe Bonnskega sporazuma

1.2.1.Sprememba zaradi konvencije MARPOL – sprememba stvarnega področja uporabe Sporazuma

Pogodbenice Bonnskega sporazuma naj bi na svojem 31. sestanku (8.–10. oktobra 2019) sprejele sklep na podlagi člena 16 Sporazuma o razširitvi področja uporabe Sporazuma, da bo zajemal tudi nadzor nad onesnaževanjem zraka, ki ga povzročajo ladje, glede na zahteve iz Priloge VI h konvenciji MARPOL.

Namen te spremembe je izboljšati sodelovanje in usklajevanje med pogodbenicami pri boju proti nezakonitim emisijam v zrak, ki jih povzroča ladijski promet, da bi se omejile negativne posledice izgorevanja goriv za plovila z visoko vsebnostjo žvepla ali dušika za zdravje ljudi, biotsko raznovrstnost in celotno morsko okolje. Pogodbenice predvidevajo, da se bo to doseglo s spremembami različnih določb Bonnskega sporazuma (členov 1, 5, 6 in 15 Sporazuma, pa tudi naslova in preambule Sporazuma), s katerimi se bo njegovo področje uporabe razširilo na onesnaževanje zraka z ladij, kot to ureja Priloga VI h konvenciji MARPOL.

1.2.2.Sprememba zaradi pristopa Španije – sprememba geografskega področja uporabe Sporazuma