OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Ozadje predloga

- Razlogi za predlog in njegovi cilji

V znanstvenem mnenju Mednarodnega sveta za raziskovanje morja (ICES) je bilo navedeno, da je približno 30 rečnih staležev prostoživečega lososa, ki sestavljajo stalež lososa v Baltskem morju, zunaj varnih bioloških meja in jim grozi genska izčrpanost. Neobvezujoč načrt upravljanja, ki ga je leta 1997 pripravila Mednarodna komisija za ribištvo v Baltskem morju, se je iztekel leta 2010, zato brez novega načrta ne bodo na voljo cilji za upravljanje staleža v prihodnosti, ribičem in turističnim podjetjem pa ne bo zagotovljena predvidljivost. Države članice, Regionalni svetovalni svet za Baltsko morje in zainteresirane strani so zato Evropsko komisijo večkrat pozvale, naj pripravi predlog za nov sistem upravljanja.

Cilj predloga je vzpostaviti večletni načrt upravljanja ribolova za staleže lososa v Baltskem morju, da se zagotovita ugodno stanje ohranjenosti celotnega staleža v Baltskem morju, vključno z vsemi rečnimi staleži lososa, in trajnostno izkoriščanje. Specifična cilja pobude sta:

a) zagotoviti trajnostno izkoriščanje staleža v Baltskem morju v skladu z načelom največjega trajnostnega donosa;

b) ohraniti gensko celovitost in raznovrstnost staleža lososa v Baltskem morju.

- Splošno ozadje

- Trenutno upravljanje staleža lososa v Baltskem morju vključuje letno določanje celotnega dovoljenega ulova in tehnične ohranitvene ukrepe, kot so nelovne dobe in najmanjša dovoljena velikost ulovljenih rib. S prepovedjo visečih mrež, ki je bila sprejeta zaradi zaščite pristaniških rjavih pliskavk v Baltskem morju, se je omejil tudi ribolovni napor za lososa v glavni podmorski kotlini. Losos je vrsta v interesu EU, kot je določeno v direktivi o habitatih[1], njegov celinski habitat pa je zaščiten z okvirno direktivo o vodah[2]. Poleg tega je Komisija za varstvo morskega okolja Baltika (HELCOM)[3] določila nekaj ciljev za vrste, ki so zajete v akcijskem načrtu HELCOM za Baltsko morje[4].

- V skladu s splošnim ciljem SRP glede ohranjanja ribolovnih virov ter zlasti ob upoštevanju členov 5 in 6 Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (osnovna uredba), na podlagi katere je treba pripraviti večletne načrte, so glavni elementi načrta:

- namen in cilji (doseči 75 % potencialne proizvodne zmogljivosti za dveletne losose v vsaki reki s prostoživečim lososom v desetih letih od začetka veljavnosti te uredbe);

- TAC na podlagi stalne stopnje ribolovne umrljivosti 0,1. TAC bo zajemal le morsko ribištvo, vendar bo vključeval kapitane neribiških plovil, ki ponujajo storitve rekreativnega ribolova;

- obveznost držav članic, da največ 24 mesecev po začetku veljavnosti načrta določijo in začnejo izvajati tehnične ohranitvene ukrepe, kot so zaprta območja in nelovne dobe, da v svojih obalnih vodah zaščitijo losose, ki se za drstitev selijo;

- postopno opuščanje izpustov lososov v reke z ovirami, ki jih je zgradil človek, v katerih ni pogojev za ponovno vzpostavitev samozadostnih populacij prostoživečega lososa, da se zaščiti genska raznovrstnost staležev prostoživečih lososov;

- finančna pomoč ESR za neposredno obnavljanje staležev v rekah s pogoji za samozadostne populacije prostoživečega lososa kot ohranitveni ukrep.

- Veljavne določbe EU na področju, na katero se nanaša predlog

Osnovna uredba določa splošni okvir za SRP in opredeljuje primere, v katerih Svet sprejme večletne načrte.

- Opozoriti je treba, da bodo v okviru prihodnje reforme SRP nekatere določbe tega osnutka predloga spremenjene.

Uredba Sveta (ES) št. 2187/05 z dne 21. decembra 2005, v kateri so opisani tehnični ohranitveni ukrepi v Baltskem morju, tj. najmanjša dovoljena velikost ulovljenih rib in nelovne dobe za ribolov lososa.

V letni uredbi Sveta o določitvi ribolovnih možnosti in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v Baltskem morju, so določene ravni celotnega dovoljenega ulova za lososa (na primer za leto 2011 je to Uredba Sveta (EU) št. 1124/2010 z dne 29. novembra 2010 o določitvi ribolovnih možnosti za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se za leto 2011 uporabljajo v Baltskem morju).

Uredba Sveta (ES) 1224/2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema EU za ribištvo določa splošno zahtevo glede nadzora ribištva in tudi posebne zahteve za večletne načrte.

- Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije

Cilji predloga so skladni z okoljsko politiko Evropske unije, zlasti s cilji direktive o habitatih, okvirne direktive o vodah in okvirne direktive o morski strategiji.

POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENA UčINKA

Posvetovalne metode, glavni ciljni sektorji in splošni profil vprašancev

Ker je losos vrsta, ki je v interesu zelo različnih strani, ne samo komercialnih ribičev, ampak tudi rekreativnih ribičev, turističnih podjetij in zainteresiranih strani, ki delujejo na področju rek, se je poskušalo v postopek posvetovanja vključiti vse zainteresirane strani. V spletu je bil objavljen dokument odprtega posvetovanja, preveden v vse baltske jezike. Na posvetovalnem sestanku, ki je potekal 28. aprila 2009 v Bruslju, so sodelovali tudi organi za ribištvo in okolje iz držav članic, ki mejijo na Baltsko morje, ter ključne zainteresirane strani. Ustanovljena je bila usmerjevalna skupina za oceno učinkov, ki je vključevala predstavnike iz šestih generalnih direktoratov, in sicer GD za okolje, GD za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje, GD za regionalno politiko, GD za gospodarske in finančne zadeve, GD za trgovino ter generalni sekretariat.

Zadevna znanstvena/strokovna področja

Predlog temelji na strokovnem mnenju ICES glede okoljskih parametrov[5], finskega raziskovalnega inštituta za lovne živali in ribištvo glede socialnih in ekonomskih ocen[6] ter ocenah Znanstvenega, tehničnega in gospodarskega odbora za ribištvo (STECF)[7].

Povzetek in upoštevanje odgovorov

Povzetek znanstvenih mnenj in posvetovanj je na voljo v poročilu o oceni učinka, ki je priloženo temu predlogu.

Sredstva za javno objavo strokovnih mnenj

Vsa mnenja in prispevki k postopku posvetovanja so na voljo na spletni strani GD za pomorske zadeve in ribištvo: http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/governance/consultations_en.htm.

- Ocena učinka

Če se bodo predlagani ukrepi izvajali učinkovito in skupaj z okoljskimi zakonskimi obveznostmi za celinske vode, se bodo z njimi dosegli naslednji cilji:

a) za stalež lososa v Baltskem morju

- obnovitev vseh rečnih staležev prostoživečega lososa na območju Baltskega morja na ravni znotraj varnih bioloških meja in do ugodnega stanja ohranjenosti z omejitvijo ribolovnega pritiska na ranljive rečne staleže lososa;

- obnovitev samozadostnih populacij lososa v rekah, v katerih populacij lososa ni ali pa so zelo majhne, kar bi omogočilo večjo proizvodnjo prostoživečega lososa na splošno;

- ohranitev genske raznovrstnosti prostoživečega lososa, ker se bo znatno zmanjšalo dopolnjevanje staleža z gojenim lososom, ki lahko negativno vpliva na gene;

b) za sektor komercialnega ribolova

- predvidljivost ribolovnih možnosti na podlagi jasnih pravil o ribolovu;

- večja proizvodnja prostoživečega lososa in obnovitev vseh rečnih staležev prostoživečega lososa, s čimer se bodo dolgoročno povečale ribolovne možnosti;

c) za sektor rekreativnega ribolova

- večja proizvodnja prostoživečega lososa in obnovitev vseh rečnih staležev prostoživečega lososa, s čimer se bodo dolgoročno povečale ribolovne možnosti;

d) za sektor turizma

- možnosti za rast na podlagi večjih ribolovnih možnosti za prostoživečega lososa v morju in rekah.

PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA

- Pravna podlaga

Pravna podlaga tega predloga je člen 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije[8].

- Načelo subsidiarnosti

V skladu s členom 3(1)(d) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) je predlog v izključni pristojnosti Evropske unije. Čeprav je losos v Baltskem morju anadromna vrsta, ga je treba opredeliti kot „morski biološki vir“ v smislu člena 3(1)(d) PDEU. V skladu s to določbo je treba zagotoviti učinkovito ohranjanje morskih vrst v njihovem celotnem ciklu selitve. Načelo subsidiarnosti se zato ne uporablja.

- Sorazmernost

Predlagani ukrepi so skladni z načelom sorazmernosti, ker ne presegajo tistega, kar je potrebno za doseganje cilja ohranjanja staleža lososa v Baltskem morju v okviru SRP, in ker so ustrezni za zagotavljanje dolgoročne trajnosti takšnega ribolova.

PRORAčUNSKE POSLEDICE

Predlog nima novih proračunskih posledic.

DODATNE INFORMACIJE

- Klavzula o pregledu/reviziji/časovni omejitvi veljavnosti

Predlog vključuje klavzulo o pregledu in reviziji.

2011/0206 (COD)

Predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o vzpostavitvi večletnega načrta za stalež lososa v Baltskem morju in ribištvo, ki izkorišča ta stalež

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[9],

ob upoštevanju mnenja Odbora regij[10],

po posredovanju predloga nacionalnim parlamentom,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega:

1. Akcijski načrt za lososa, sprejet leta 1997 v okviru Mednarodne komisije za ribištvo v Baltskem morju, se je iztekel leta 2010. Države, ki so članice Komisije za varstvo morskega okolja Baltika (HELCOM), EU pozivajo, naj pripravi dolgoročen načrt upravljanja lososa v Baltskem morju.

2. V nedavnih znanstvenih mnenjih Mednarodnega sveta za raziskovanje morja (ICES) ter Znanstvenega, tehničnega in gospodarskega odbora za ribištvo (STECF) je bilo navedeno, da je nekaj rečnih staležev lososa na območju Baltskega morja zunaj varnih bioloških meja in da je zato treba pripraviti večletni načrt na evropski ravni.

3. V skladu s členom 3(1)(d) Pogodbe o delovanju Evropske unije ima Unija izključno pristojnost za ohranjanje morskih bioloških virov. Ker je losos anadromna vrsta, morskih staležev lososa v Baltskem morju ni mogoče ohraniti brez ukrepov za zaščito takšnih staležev med njihovem življenjem v rekah. Zato so tudi takšni ukrepi v izključni pristojnost Unije, da se zagotovi učinkovito ohranjanje morskih vrst v njihovem celotnem ciklu selitve, in jih je treba obravnavati v večletnem načrtu.

4. V Direktivi 92/43/EGS o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst[11] je losos naveden kot vrsta v interesu Evropske unije, zato mora biti cilj ukrepov, sprejetih v skladu s to direktivo, zagotoviti, da se pri izkoriščanju lososa upošteva ugodno stanje ohranjenosti. Ukrepi za zaščito lososa, sprejeti v skladu s to uredbo, morajo torej biti skladni in usklajeni z ukrepi, sprejetimi v skladu z navedeno direktivo.

5. Cilj Direktive 2000/60/ES o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike[12] je zaščititi, ohraniti in izboljšati vodno okolje, v katerem losos preživi del svojega življenjskega cikla. Večletni načrt v zvezi s staležem lososa v Baltskem morju bi moral prispevati k izpolnjevanju ciljev Direktive 2000/60/ES. Ukrepi, ki se že zahtevajo v skladu z navedeno direktivo, kot so načrti upravljanja povodij, se na podlagi te uredbe ne smejo podvajati, vendar je treba zagotoviti usklajenost in skladnost ukrepov, sprejetih v skladu s to uredbo, in ukrepov, sprejetih v skladu z navedeno direktivo, za zaščito in izboljšanje habitatov lososa v celinskih vodah.

6. V izvedbenem načrtu, ki je bil sprejet na svetovnem vrhu o trajnostnem razvoju v Johannesburgu leta 2002, je navedeno, da je treba do leta 2015 vse komercialne staleže obnoviti na ravni, ki omogočajo največji trajnostni donos. ICES meni, da za rečne staleže lososa na območju Baltskega morja ta raven ustreza ravni proizvodnje dveletnega lososa med 60 % in 75 % potencialne proizvodne zmogljivosti za dveletne losose v različnih rekah s prostoživečim lososom. Takšno znanstveno mnenje mora biti podlaga za določitev ciljev večletnega načrta.

7. V znanstvenem mnenju je navedeno, da se lahko zaradi genskega onesnaževanja staležev lososa v Baltskem morju zmanjša stopnja preživetja in številčnost avtohtonih populacij, poslabša genetska zmožnost boja proti boleznim ter spremenijo lokalni okoljski pogoji. Zato ima ohranitev genske celovitosti in raznovrstnosti staleža lososa v Baltskem morju ključno vlogo pri njegovem ohranjanju ter mora biti kot cilj vključena v večletni načrt.

8. Stopnja ribolovne umrljivosti v morju in rekah mora biti takšna, da se zagotovi stalež prostoživečega lososa, ki omogoča največji trajnostni donos v skladu z določenimi cilji in okviri. Stopnja ribolovne umrljivosti v morju mora biti določena na podlagi mnenja STECF.

9. Za učinkovitejše izvajanje načrta in zagotovitev bolj ciljno usmerjenega odziva na specifičnosti posameznega rečnega staleža lososa morajo biti zadevne države članice pooblaščene, da v skladu s členom 2(1) PDEU določijo ravni ribolovne umrljivosti in TAC ter nekatere tehnične ohranitvene ukrepe za svoje reke.

10. Pri sprejemanju ukrepov v okviru te uredbe morajo države članice v celoti spoštovati svoje mednarodne obveznosti, zlasti tiste na podlagi člena 66 Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu z dne 10. decembra 1982[13], v skladu s katero morajo med drugim država izvora staležev anadromne vrste in druge zadevne države sodelovati pri ohranjanju in upravljanju teh staležev.

11. Sprejeti je treba določbe, v skladu s katerimi Komisija redno ocenjuje ustreznost in učinkovitost ukrepov držav članic na podlagi ciljev iz večletnega načrta.

12. V znanstvenem mnenju je navedeno, da imajo lahko postopki dopolnjevanja staleža pomembne posledice za gensko raznovrstnost staleža v Baltskem morju in da obstaja tveganje, da veliko število gojenih lososov, ki so vsako leto izpuščeni v Baltsko morje, vpliva na gensko celovitost prostoživečega lososa, zaradi česar je to prakso treba postopoma opustiti. Zato je treba v tem večletnem načrtu določiti pogoje za izpuste.

13. Neposredno obnavljanje staleža v rekah z lososi se pod posebnimi pogoji šteje za ohranitveni ukrep, ker bo imelo pozitiven učinek na skupno število lososov in na ribištvo, saj se bodo lahko ponovno vzpostavile samozadostne populacije lososa. Sprejeti je treba določbe, s katerimi se izrecno dovoljuje neposredno obnavljanje staleža, ki izpolnjuje navedene pogoje za upravičenost do sredstev v skladu s členom 38(2) Uredbe (ES) št. 1198/2006 o Evropskem skladu za ribištvo[14].

14. Vendar so izpusti v nekaterih državah članicah trenutno obvezni, zato morajo biti izpusti lososov, kadar ne gre za dopolnjevanje staleža in neposredno obnavljanje staleža, v prehodnem obdobju sedmih let od začetka veljavnosti te uredbe dovoljeni, da se tem državam omogoči dovolj časa za prilagoditev na te obveznosti.

15. Za zagotovitev skladnosti z ukrepi iz te uredbe je treba sprejeti specifične nadzorne ukrepe poleg ukrepov iz Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike[15].

16. Veliko obalnih plovil za ribolov lososa je krajših od 10 m. Zato je treba uporabo ribolovnega ladijskega dnevnika, kot se zahteva v členu 14, in predhodno obveščanje, ki se zahteva v členu 17 Uredbe (ES) št. 1224/2009 razširiti na vsa plovila.

17. Za zagotovitev, da se ulov lososa ne prijavi napačno kot morska postrv in s tem izogne ustreznemu nadzoru, je treba obveznost predhodnega obveščanja v skladu s členom 17 Uredbe (ES) št. 1224/2009 razširiti tudi na vsa plovila, ki imajo na krovu morske postrvi.

18. Za boljše in obsežnejše znanstvene podatke o staležu lososa je treba dovoliti elektroribolov.

19. V nedavnem znanstvenem mnenju je navedeno, da rekreativni ribolov lososa na morju znatno vpliva na staleže lososa, čeprav podatki o tem niso zelo natančni. Zlasti rekreativni ribolov s plovil, ki ga izvajajo podjetja, ki svoje storitve ponujajo za plačilo, lahko predstavlja velik del ulova lososa v Baltskem morju. Zato je za učinkovitost večletnega načrta primerno, da se uvedejo nekateri posebni ukrepi upravljanja za nadzor takšnih dejavnosti.

20. Za učinkovito doseganje ciljev iz te uredbe in čim hitrejše odzivanje na spremembe stanj staležev je treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 209 Pogodbe sprejema akte v zvezi z nekaterimi nebistvenimi elementi iz te uredbe, kot je določeno v njenih členih 6, 7, 11 in 25. To pooblastilo mora zajemati možnost spreminjanja stopnje ribolovne umrljivosti v morju, spreminjanja seznama rek s prostoživečim lososom in nekaterih tehničnih informacij iz Prilog k tej uredbi ter sprejemanja ukrepov za rečne staleže na območju Baltskega morja, kadar ukrepi držav članic na podlagi pooblastila iz uvodne izjave 9 niso sprejeti ali se štejejo za neučinkovite.

21. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje zadevnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu.

22. Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje določb o dopolnjevanju staleža, določenih v členu 12 te uredbe, je treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila se morajo izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije[16] –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I VSEBINA, PODROČJE UPORABE IN OPREDELITEV POJMOV

Člen 1

Vsebina

Ta uredba vzpostavlja večletni načrt za ohranjanje in upravljanje staleža lososa v Baltskem morju (v nadaljnjem besedilu: načrt).

Člen 2

Področje uporabe

1. Načrt se uporablja za:

(a) komercialni ribolov v Baltskem morju in z njim povezanih rekah na ozemlju držav članic (v nadaljnjem besedilu: zadevne države članice);

(b) rekreativni ribolov lososa v Baltskem morju, kadar se takšen ribolov opravlja z delovnimi plovili.

Člen 3

Opredelitev pojmov

1. V tej uredbi se uporabljajo opredelitve pojmov iz člena 3 Uredbe (ES) št. 2371/2002, člena 2 Direktive 2000/60/ES in člena 4 Uredbe (ES) št. 1224/2009.

2. Uporabljajo se tudi naslednje opredelitve pojmov:

23. „Baltsko morje“ pomeni podrazdelke ICES 22–32;

24. „baltske reke“ pomenijo z Baltskim morjem povezane reke na ozemlju držav članic;

25. „stalež lososa v Baltskem morju“ pomeni vse staleže prostoživečega in gojenega lososa v Baltskem morju in baltskih rekah;

26. „reka s prostoživečim lososom“ pomeni reko s samozadostnimi populacijami prostoživečega lososa brez izpustov ali z omejenimi izpusti gojenega lososa, kot je navedeno v Prilogi I;

27. „reka s pogoji, primernimi za lososa,“ pomeni reko, v kateri so bile v preteklosti populacije prostoživečega lososa in v kateri zdaj ni naravnega razmnoževanja ali ga je malo, vendar bi se v njej lahko ponovno vzpostavila samozadostna populacija prostoživečega lososa;

28. „potencialna proizvodna zmogljivost za dveletne losose“ pomeni proizvodno zmogljivost za dveletne losose, ki se za posamezno reko izračuna na podlagi ustreznih parametrov;

29. „tehnični ohranitveni ukrepi“ pomenijo ukrepe, ki urejajo sestavo ulova po posameznih vrstah, sestavo ulova glede na velikost in učinke na sestavne dele ekosistema, ki so posledica ribolovnih dejavnosti, tako da določajo pogoje glede uporabe in strukture ribolovnega orodja ter omejitve dostopa do ribolovnih območij;

30. „dopolnjevanje staleža“ pomeni nameren izpust dveletnih lososov ali gojenih lososov v zgodnjem življenjskem obdobju v reke s prostoživečim lososom;

31. „neposredno obnavljanje staleža“ pomeni izpust dveletnih lososov ali gojenih lososov v zgodnjem življenjskem obdobju v reke s pogoji, primernimi za lososa;

32. „delovno plovilo“ pomeni plovilo, s katerim upravlja podjetje, ki ponuja storitve, vključno z zagotavljanjem ribolovne opreme, prevoza in/ali vodenja, za namene rekreativnega ribolova lososa v Baltskem morju;

33. „celotni dovoljeni ulov“ (TAC) pomeni količino lososa v Baltskem morju, ki se lahko iz staleža ulovi in iztovori vsako leto.

POGLAVJE II NAMEN

Člen 4

Namen

Namen načrta je:

a) zagotoviti trajnostno izkoriščanje staleža lososa v Baltskem morju v skladu z načelom največjega trajnostnega donosa;

b) ohraniti gensko celovitost in raznovrstnost staleža lososa v Baltskem morju.

POGLAVJE III CILJI

Člen 5

Cilji za rečne staleže prostoživečega lososa

34. V rekah s prostoživečim lososom, ki do začetka veljavnosti te uredbe dosežejo 50 % potencialne proizvodne zmogljivosti za dveletne losose, v petih letih po začetku veljavnosti te uredbe v okviru proizvodnje prostoživečega dveletnega lososa vsaka reka doseže 75 % potencialne proizvodne zmogljivosti za dveletne losose.

35. V rekah s prostoživečim lososom, ki do začetka veljavnosti te uredbe ne dosežejo 50 % potencialne proizvodne zmogljivosti za dveletne losose, v petih letih po začetku veljavnosti te uredbe v okviru proizvodnje prostoživečega dveletnega lososa vsaka reka doseže 50 % potencialne proizvodne zmogljivosti za dveletne losose, v desetih letih pa 75 %.

36. Deset let po začetku veljavnosti te uredbe se proizvodnja prostoživečega dveletnega lososa v vsaki reki s prostoživečim lososom ohrani vsaj na ravni 75 % potencialne proizvodne zmogljivosti za dveletne losose.

37. Zadevne države članice lahko za posamezno reko s prostoživečim lososom določijo druge, strožje cilje.

POGLAVJE IV PRAVILA O RIBOLOVU

Člen 6

Določitev TAC za reke

38. Letni TAC za staleže lososa v rekah s prostoživečim lososom ne presega stopnje ribolovne umrljivosti iz odstavka 2.

39. Stopnjo ribolovne umrljivosti za staleže lososa v rekah s prostoživečim lososom opredeli posamezna država članica v skladu s cilji iz člena 5 in strokovnimi mnenji STECF in ICES, pri čemer jo navedena organa ponovno ocenita vsakič, ko je na voljo več informacij ali se spremenijo značilnosti reke. V ta namen države članice upoštevajo potencialne proizvodne zmogljivosti za dveletne losose, kot jo za vsako reko na podlagi njenih specifičnih parametrov izračuna ICES, in ki jo navedeni organ ponovno oceni vsakič, ko je na voljo več informacij ali se spremenijo značilnosti reke.

40. Zadevne države članice na javno dostopnem delu svojega uradnega spletnega mesta, vzpostavljenega v skladu s členom 114 Uredbe št. 1224/2009, objavijo stopnjo ribolovne umrljivosti za reke s prostoživečim lososom in ustrezen TAC lososa najpozneje eno leto po začetku veljavnosti te uredbe ter te podatke vsako leto pregledajo.

41. Komisija vsaka tri leta na podlagi namena in ciljev iz členov 4 in 5 oceni skladnost ter učinkovitost ukrepov, ki so jih države članice sprejele v skladu s tem členom.

42. Če zadevne države članice navedenih ukrepov v skladu z odstavki 1, 2 in 3 ne objavijo v določenem roku po datumu začetka veljavnosti te uredbe, je Komisija pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 26, da opredeli stopnjo ribolovne umrljivosti in/ali ustrezni TAC za reke s prostoživečim lososom in/ali določi zaključek ukrepov v zvezi z ribištvom.

43. Če se ukrepi držav članic na podlagi ocene, opravljene v skladu z odstavkom 4, izkažejo za neskladne z namenom in cilji iz členov 4 in 5 ali pa se šteje, da ne izpolnjujejo tega namena in ciljev, je Komisija pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 26, da opredeli stopnjo ribolovne umrljivosti in/ali ustrezni TAC za reke s prostoživečim lososom in/ali določi zaključek ukrepov v zvezi z ribištvom.

44. Namen ukrepov, ki jih sprejme Komisija, je zagotoviti, da so namen in cilji iz členov 4 in 5 izpolnjeni. Po tem, ko Komisija sprejme delegirani akt, se ukrepi držav članic ne uporabljajo več.

Člen 7

Določitev TAC za morje

45. Letni TAC za staleže lososa v morju ne presega stopnje ribolovne umrljivosti 0,1.

46. Kadar obstajajo jasni pokazatelji, da se je stanje staleža spremenilo in/ali da veljavna stopnja ribolovne umrljivosti ni ustrezna za doseganje ciljev iz člena 4, lahko Komisija z delegiranimi akti, sprejetimi v skladu s členom 26, spremeni stopnjo ribolovne umrljivosti za morje iz odstavka 1.

47. V primeru nenadnega izbruha bolezni, kritično nizkih stopenj preživetja dveletnega lososa ali drugih nepredvidenih dogodkov Svet določi TAC, ki je manjši od TAC, ki bi temeljil na stopnji ribolovne umrljivosti iz odstavka 1.

Člen 8

Uporaba nacionalne kvote v primeru delovnih plovil

Lososi, ki jih na morju ulovijo delovna plovila, se odštejejo od nacionalne kvote.

POGLAVJE V TEHNIČNI OHRANITVENI UKREPI

Člen 9

Ukrepi držav članic za zaščito rečnih staležev lososa v slabem stanju

48. Zadevne države članice najpozneje dve leti po začetku veljavnosti te uredbe opredelijo nacionalne tehnične ohranitvene ukrepe za reke s prostoživečim lososom, ki do začetka veljavnosti te uredbe ne dosežejo 50 % potencialne proizvodne zmogljivosti za dveletne losose.

49. Tehnični ohranitveni ukrepi iz odstavka 1 temeljijo na specifičnih zahtevah za posamezno reko, da bi ustrezno prispevali k doseganju namena in ciljev iz členov 4 in 5. Lokacija izvajanja teh ukrepov se določi na podlagi najboljših razpoložljivih informacij o selitvenih poteh lososa v morju.

Člen 10

Ukrepi za zaščito drugih rečnih staležev lososa

Države članice lahko opredelijo nacionalne tehnične ohranitvene ukrepe za svoje baltske reke za rečne staleže lososa, ki niso vključeni v člen 9 te uredbe. Ti ukrepi prispevajo k doseganju namena in ciljev iz členov 4 in 5.

Člen 11

Ukrepi Komisije

50. Komisija na podlagi namena in ciljev iz členov 4 in 5 vsaka tri leta oceni skladnost ter učinkovitost ukrepov, ki so jih države članice sprejele v skladu s členoma 9 in 10, zlasti v primeru rek s prostoživečim lososom, ki tečejo skozi več držav članic.

51. Če zadevne države članice ne sprejmejo tehničnih ohranitvenih ukrepov v skladu s členom 9 v določenem roku po datumu začetka veljavnosti te uredbe, je Komisija pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 26, da opredeli navedene ukrepe, skladno s potrebo po njih.

52. Če se ukrepi držav članic na podlagi ocene, opravljene v skladu z odstavkom 1, izkažejo za neskladne z namenom in cilji iz členov 4 in 5 ali pa se šteje, da ne izpolnjujejo tega namena in ciljev, je Komisija pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 26, da opredeli tovrstne tehnične ohranitvene ukrepe, skladno s potrebo po njih.

53. Namen ukrepov, ki jih sprejme Komisija, je zagotoviti, da so namen in cilji iz členov 4 in 5 izpolnjeni. Po tem, ko Komisija sprejme delegirani akt, se ukrepi držav članic ne uporabljajo več.

POGLAVJE VI IZPUSTI

Člen 12

Dopolnjevanje staleža

54. Dopolnjevanje staleža lososa je mogoče le v rekah s prostoživečim lososom. Število izpuščenih dveletnih lososov v posamezni reki ne presega ocenjene potencialne proizvodne zmogljivosti reke za dveletne losose.

55. Dopolnjevanje staleža mora potekati tako, da se ohrani genska raznovrstnost različnih rečnih staležev lososa, pri čemer je treba upoštevati obstoječe ribje skupnosti v reki, v kateri se dopolnjuje stalež, in v sosednjih rekah ter hkrati čim bolj povečati učinek dopolnjevanja staleža.

56. Komisija lahko z izvedbenimi akti, sprejetimi v skladu s postopkom preverjanja iz člena 27(2), določi podrobna pravila za uporabo tega člena.

Člen 13

Neposredno obnavljanje staleža

Neposredno obnavljanje staleža v rekah s pogoji, primernimi za lososa, se izvede le, če:

(a) reka zagotavlja proste selitvene vodne poti, ustrezno kakovost vode ter habitat, primeren za razmnoževanje in rast lososa;

(b) je namen neposrednega obnavljanja staleža vzpostaviti ali okrepiti samozadostno populacijo prostoživečega lososa, ki je sposobna preživeti;

(c) se pred izpustom in po njem izvaja program spremljanja z oceno;

(d) se izvajajo ustrezni in zadostni ohranitveni ukrepi in ukrepi upravljanja, s katerimi se olajša ponovna vzpostavitev samozadostne populacije lososa v reki.

Neposredno obnavljanje staleža v skladu z odstavkom 1 se šteje za ohranitveni ukrep za namene člena 38(2) Uredbe (ES) št. 1198/2006 o Evropskem skladu za ribištvo.

Člen 14

Prehodno obdobje

Izpusti lososa, razen izpusti v skladu s členoma 12 in 13, se lahko izvajajo do 7 let po začetku veljavnosti te uredbe.

POGLAVJE VII NADZOR IN IZVRŠEVANJE

Člen 15

Povezanost z Uredbo (ES) št. 1224/2009

Poleg nadzornih ukrepov iz Uredbe (ES) št. 1224/2009 se uporabljajo nadzorni ukrepi iz tega poglavja, razen če je v členih tega poglavja določeno drugače.

Člen 16

Ladijski dnevniki

Z odstopanjem od člena 14 Uredbe št. 1224/2009 kapitani ribiških plovil Evropske unije vseh dolžin, ki imajo dovoljenje za ribolov lososa, vodijo ladijski dnevnik o svojih dejavnostih v skladu s pravili iz člena 14 Uredbe (ES) št. 1224/2009.

Člen 17

Predhodno obveščanje

Z odstopanjem od uvodnega stavka člena 17(1) Uredbe št. 1224/2009 kapitani ribiških plovil Evropske unije vseh dolžin, ki imajo na krovu losose in/ali morske postrvi, pristojnim organom svoje države članice zastave takoj po zaključku ribolovnih dejavnosti sporočijo informacije iz člena 17(1) Uredbe št. 1224/2009.

Člen 18

Posebna dovoljenja za opravljanje dejavnosti

57. Delovna plovila imajo posebno dovoljenje za opravljanje dejavnosti za ribolov lososa, ki se izda v skladu s Prilogo II k tej uredbi.

58. Zadevne države članice vključijo posebna dovoljenja za opravljanje dejavnosti na seznam dovoljenj za ribolov v elektronski zbirki podatkov, vzpostavljeni v skladu s členom 116(1)(d) Uredbe (ES) št. 1224/2009. Poleg tega vključijo podatke o posebnih dovoljenjih za opravljanje dejavnosti v računalniški sistem potrjevanja iz člena 109 Uredbe (ES) št. 1224/2009.

Člen 19

Izjava o ulovu

59. Kapitan delovnega plovila izpolni izjavo o ulovu v skladu s Prilogo III in jo do zadnjega dne vsakega meseca predloži pristojnemu organu države članice zastave delovnega plovila.

60. Zadevne države članice do 15. vsakega meseca vnesejo informacije, zabeležene v izjavah o ulovu za prejšnji mesec, v svojo elektronsko zbirko podatkov, vzpostavljeno v skladu s členom 116(1)(f) Uredbe (ES) št. 1224/2009, in računalniški sistem potrjevanja iz člena 109 Uredbe (ES) št. 1224/2009. Elektronski podatki in izjave o ulovu se hranijo 3 leta.

Člen 20

Inšpekcijski pregledi iztovarjanja

Zadevne države članice z inšpekcijskimi pregledi iztovarjanja preverijo točnost informacij, zabeleženih v izjavah o ulovu. Takšni inšpekcijski pregledi iztovarjanja zajemajo vsaj 10 % inšpekcijskih pregledov skupnega števila iztovarjanj.

Člen 21

Nacionalni programi nadzora

Nacionalni programi nadzora, kot so določeni v členu 46 Uredbe (ES) št. 1224/2009, vključujejo vsaj:

a) uporabo tehničnih ohranitvenih ukrepov, opredeljenih v skladu s poglavjem V te uredbe;

b) skladnost s pravili o izkoriščenosti kvot, dovoljenjem za opravljanje dejavnosti in izjavo o ulovu delovnih plovil;

c) spremljanje pravil o dopolnjevanju staleža in neposrednem obnavljanju staleža.

POGLAVJE VIII ZBIRANJE PODATKOV

Člen 22

Za zbiranje podatkov se lahko vsaka kohorta nedoraslega lososa pred dopolnitvijo dveh let v vseh rekah s prostoživečim lososom pregleda z elektroribolovom.

POGLAVJE IX NADALJNJE UJKREPANJE

Člen 23

Poročanje držav članic

61. Zadevne države članice tretje leto po začetku veljavnosti te uredbe in potem vsaka tri leta Komisiji poročajo o tehničnih ohranitvenih ukrepih, sprejetih v skladu s poglavjem V, in doseganju ciljev iz člena 5.

62. Zadevne države članice šesto leto po začetku veljavnosti te uredbe in potem vsakih šest let Komisiji poročajo o izvajanju te uredbe in izpolnjevanju ciljev iz člena 5. Poročilo držav članic vključuje zlasti:

a) informacije o razvoju nacionalnega ribištva, vključno z deležem ulova na odprtem morju, v obalnem morju in rekah ter deležem ulova komercialnih ribičev, podjetij z delovnimi plovili in drugih rekreativnih ribičev;

b) informacije o proizvodnji mladega in dveletnega lososa ter najboljšo razpoložljivo oceno potencialne proizvodne zmogljivosti za dveletne losose za vsako reko s prostoživečim lososom;

c) razpoložljive genske podatke za vsak rečni stalež prostoživečega lososa;

d) informacije o dejavnostih dopolnjevanja staleža in neposrednega obnavljanja staleža lososa;

e) informacije o izvajanju nacionalnega programa nadzora iz člena 46 Uredbe (ES) št. 1224/2009.

Člen 24

Ocena načrta

Na podlagi poročanja držav članic iz člena 23 te uredbe in znanstvenih mnenj Komisija v letu po tistem, v katerem je prejela poročila držav članic, oceni učinek ukrepov upravljanja na stalež lososa v Baltskem morju in ribištvo, ki izkorišča ta stalež.

POGLAVJE X SPREMEMBE PRILOG

Člen 25 Spremembe prilog

63. Komisija lahko z delegiranimi akti, sprejetimi v skladu s členom 26, spremeni seznam rek s prostoživečim lososom iz Priloge I, da ga posodobi glede na najnovejše znanstvene informacije.

64. Komisija lahko z delegiranimi akti, sprejetimi v skladu s členom 26, spremeni prilogi II in III, da zagotovi učinkovit nadzor.

POGLAVJE XI POSTOPKOVNE DOLOČBE

Člen 26

Izvrševanje delegiranih pooblastil

65. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov se na Komisijo prenese pod pogoji iz tega člena.

66. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 6, 7, 11 in 25 se na Komisijo prenese za nedoločen čas.

67. Pooblastilo iz členov 6, 7, 11 in 25 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati pooblastilo iz navedenega sklepa. Preklic začne veljati dan po objavi sklepa v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši datum, ki je v njem naveden. Preklic ne vpliva na veljavnost delegiranih aktov, ki so že v veljavi.

68. Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

69. Delegirani akt, sprejet na podlagi členov 6, 7, 11 in 25, začne veljati le, če mu Evropski parlament ali Svet v dveh mesecih od uradnega obvestila, ki sta ga prejela v zvezi s tem aktom, ne nasprotujeta ali če sta pred iztekom tega roka oba obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Navedeni rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 27

Preklic pooblastil

Kadar zadevne države članice ne opredelijo ali objavijo ukrepov iz odstavka 6 ali 11 do določenega roka ali kadar se ti ukrepi na podlagi ocene, izvedene v skladu z odstavkom 6.4 ali 11.1, štejejo za neustrezne in/ali neučinkovite, Komisija prekliče pooblastilo zadevne države članice iz člena 6 ali 11. Sklep o preklicu odpravi pooblastilo, na katerega se sklep nanaša. Veljati začne dan po objavi sklepa v Uradnem listu Evropske unije ali pozneje, na dan, ki ga navaja sklep.

Člen 28

Postopek odbora

70. Komisiji pomaga Odbor za ribištvo in ribogojstvo, ustanovljen v skladu s členom 30 Uredbe (ES) št. 2371/2002. Navedeni odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

71. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

POGLAVJE XII KONČNE DOLOČBE

Člen 29

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

Ta uredba se uporablja od XXX.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju,

Za Evropski parlament Za Svet

Predsednik Predsednik

PRILOGA I

Reke s prostoživečim lososom na območju Baltskega morja

Finska

- Simojoki

Finska/Švedska

- Tornionjoki/Torneälven

Švedska

- Kalixälven, Råneälven, Piteälven, Åbyälven, Byskeälven, Rickleån, Sävarån, Ume/Vindelälven, Öreälven, Lögdeälven, Emån, Mörrumsån, Ljungan

Estonija

- Pärnu, Kunda, Keila, Vasalemma

Latvija

- Salaca, Vitrupe, Peterupe, Irbe, Uzava, Saka

Latvija/Litva

- Barta/Bartuva

Litva

- porečje reke Nemunas (Zeimena)

PRILOGA II

OSNOVNE INFORMACIJE ZA POSEBNA DOVOLJENJA ZA OPRAVLJANJE DEJAVNOSTI

1. PODATKI O PLOVILU

Ime plovila[17]

Država zastave

Pristanišče registracije (ime in nacionalna koda)

Zunanja oznaka

Mednarodni radijski razpoznavni znak (IRCS[18])

2. IMETNIK DOVOLJENJA, LASTNIK PLOVILA IN KAPITAN[19]

Ime in naslov fizične ali pravne osebe

3. ZNAČILNOSTI PLOVILA

Moč motorja (kW)[20]

Tonaža (BT)

Skupna dolžina

4. RIBOLOVNI POGOJI

1. Datum izdaje:

2. Obdobje veljavnosti:

3. Pogoji dovoljenja, vključno z vrsto, cono in ribolovnim orodjem, kadar je to ustrezno:

PRILOGA III

IZJAVE O ULOVU

Vsaka zadevna država članica za svoja delovna plovila izda uradni obrazec, ki ga je treba izpolniti kot izjavo o ulovu. Ta obrazec vsebuje vsaj naslednje informacije:

a) referenčno številko posebnega dovoljenja za opravljanje dejavnosti, izdanega v skladu s členom 18 te uredbe;

b) ime fizične ali pravne osebe, ki je imetnik posebnega dovoljenja za opravljanje dejavnosti, izdanega v skladu s členom 18 te uredbe;

c) ime in podpis kapitana delovnega plovila;

d) datum in čas odhoda iz pristanišča in prihoda v pristanišče ter trajanje ribolovnega potovanja;

e) kraj in čas iztovarjanja za posamezno ribolovno potovanje;

f) orodje, ki se uporablja v ribolovnih dejavnostih;

g) količine iztovorjenih rib po vrsti in na ribolovno potovanje;

h) količine zavrženih rib glede na vrsto in ribolovno potovanje;

i) območje ulovov posameznega ribolovnega potovanja, izraženo kot statistično območje ICES.

[1] UL L 206, 22.7.1992, str. 7. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2006/105/ES (UL L 363, 20.12.2006, str. 368).

[2] UL L 327, 22.12.2000, str. 1. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Odločbo št. 2455/2001/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 331, 15.12.2001, str. 1).

[3] Konvencija o varstvu morskega okolja območja Baltiškega morja, 1992 (veljati je začela 17. januarja 2000).

[4] Sprejet je bil na izrednem ministrskem srečanju HELCOM 15. novembra 2007 v Krakovu na Poljskem.

[5] Posebno mnenje ICES iz leta 2008, 8.3.3.3: Zahtevek ICES za mnenje o upravljanju staleža lososa v Baltskem morju.

[6] Finski raziskovalni inštitut za lovne živali in ribištvo, 2008. Analiza podatkov v podporo pripravi akcijskega načrta za lososa v Baltskem morju, SI2.491891, FISH/2007/03 – sklop 6.

[7] Poročilo o 31. plenarnem zasedanju Znanstvenega, tehničnega in gospodarskega odbora za ribištvo: (PLEN-09-02), 13.–17. julija 2009, København.

[8] UL C, 9.5.2008, str. 1.

[9] UL C , , str. .

[10] UL C , , str. .

[11] UL L 206, 22.7.1992, str. 7. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2006/105/ES (UL L 363, 20.12.2006, str. 368).

[12] UL L 327, 22.12.2000, str. 1. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Odločbo št. 2455/2001/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 331, 15.12.2001, str. 1).

[13] UL L 179, 23.6.1998, str. 1–2.

[14] UL L 223, 15.8.2006, str. 1–44.

[15] UL L 343, 22.12.2009, str. 1–50.

[16] UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

[17] Za plovila, ki imajo ime.

[18] Za plovila, ki morajo imeti IRCS.

[19] Navedite za vsako ustrezno osebo.

[20] V skladu z Uredbo (ES) št. 2930/86.