Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 380/12)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI ENOTNEGA DOKUMENTA

„GROS PLANT DU PAYS NANTAIS“

PDO-FR-A0275-AM02

Datum obvestila: 15. september 2020

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Geografsko območje

Geografsko območje je bilo spremenjeno zaradi združitve občin, zaradi katere se je spremenilo ime nekaterih občin.

Tako sta občini „Saint-Géréon“ in „Ancenis“ nadomeščeni z občino „Ancenis-Saint-Géréon“. Občina „Saint-Hilaire-de-Loulay“ je nadomeščena z občino „Montaigu-Vendée (znotraj katere samo ozemlje pooblaščene občine Saint-Hilaire-de-Loulay)“.

Ta sprememba je redakcijska in ni spremenila geografskega območja.

Ta sprememba je povzročila spremembo točke 6 enotnega dokumenta.

2. Razmejeno območje parcel

V odstavku 2 oddelka IV poglavja 1 specifikacije proizvoda je za besedilom „15. novembra 2018“ dodano besedilo „in 17. junija 2020“.

Namen te spremembe je dodati datum, ko je pristojni nacionalni organ odobril spremembo razmejenega območja parcel znotraj geografskega območja proizvodnje. Razmejitev parcel znotraj geografskega območja proizvodnje zajema opredelitev parcel, primernih za proizvodnjo zadevne zaščitene označbe porekla.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

3. Povezava z geografskim območjem

Enotni dokument je bil spremenjen tako, da je bilo črtano sklicevanje na število občin geografskega območja.

Ta sprememba je bila narejena v točki 8 enotnega dokumenta.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime proizvoda

Gros Plant du Pays nantais

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Opis vin

To so suha mirna bela vina.

Ta vina imajo:

— najmanj 9-odstotni volumenski delež naravnega alkohola;

— najvišjo vsebnost fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) 4 grame na liter;

— najvišjo vsebnost hlapnih kislin 10 miliekvivalentov na liter;

— največ 11-odstotni volumenski delež skupnega alkohola po obogatitvi.

Vsebnosti skupnih kislin in skupnega žveplovega dioksida v vinu ter skupni delež dejanskega alkohola so znotraj mejnih vrednosti, določenih z zakonodajo Unije. To so suha mirna bela vina.

So zelo bledo rumene barve, mlada vina pa imajo včasih zelene odtenke.

Imajo uravnotežen in kiselkast okus, v katerem na splošno prevladujeta svežina in lahkost.

Imajo nežen vonj, v katerem prevladujejo sadne ali cvetlične note, ki jih pogosto spremlja vonj po jodu.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

a. Posebni enološki postopki

Pridelovalna praksa

Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 5 000 trsov na hektar.

Razdalja med vrstami ne sme biti večja od 2,20 metra, razdalja med trsi v isti vrsti pa mora biti med 0,90 metra in 1,10 metra.

Trsi se obrezujejo z največ 14 očesi na trs:

— bodisi s kratko rezjo (kordonska gojitvena oblika royat, kotlasta gojitvena oblika, pahljačasta gojitvena oblika),

— bodisi z rezjo na enojni guyot.

Obrezovanje se konča pred pojavom socvetij v fenofazi 5 lestvice po Eichhornu in Lorentzu.

V fenofazi, imenovani „brstenje“, ima posamezen trs največ 12 enoletnih rodnih mladik.

Posebni enološki postopek

Prepovedana je vsakršna toplotna obdelava obranega grozdja pri temperaturi pod –5 °C.

Po obogatitvi volumenski delež skupnega alkohola v vinu ne presega 11 %.

Poleg zgornjih določb veljajo za vina v zvezi z enološkimi postopki obveznosti iz predpisov Unije ter zakonika o kmetijstvu in morskem ribolovu.

b. Največji donosi

75 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Vse faze proizvodnje potekajo na geografskem območju, ki ga je na zasedanju pristojnega nacionalnega odbora 20. junija 2018 odobril nacionalni inštitut za poreklo in kakovost (Institut national de l’origine et de la qualité). To območje je na datum, ko je pristojni nacionalni organ odobril to specifikacijo proizvoda, na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2020 obsegalo ozemlje naslednjih občin:

— departma Loire-Atlantique: Aigrefeuille-sur-Maine, Ancenis, Basse-Goulaine, La Bernerie-en-Retz, Le Bignon, La Boissière-du-Doré, Bouaye, Brains, Carquefou, Le Cellier, La Chapelle-Heulin, Château-Thébaud, Chaumes-en-Retz (znotraj katere samo ozemlje pooblaščene občine Chéméré), La Chevrolière, Clisson, Corcoué-sur-Logne, Divatte-sur-Loire, Geneston, Gétigné, Gorges, La Haie-Fouassière, Haute-Goulaine, Le Landreau, Legé, La Limouzinière, Le Loroux-Bottereau, Maisdon-sur-Sèvre, Mauves-sur-Loire, Monnières, Montbert, Les Moutiers-en-Retz, Mouzillon, Oudon, Le Pallet, La Planche, Pont-Saint-Martin, Port-Saint-Père, La Regrippière, La Remaudière, Remouillé, Saint-Aignan-Grandlieu, Saint-Colomban, Sainte-Pazanne, Saint-Fiacre-sur-Maine, Saint-Géréon, Saint-Hilaire-de-Chaléons, Saint-Hilaire-de-Clisson, Saint-Julien-de-Concelles, Saint-Léger-les-Vignes, Saint-Lumine-de-Clisson, Saint-Lumine-de-Coutais, Saint-Mars-de-Coutais, Saint-Philbert-de- Grand-Lieu, Les Sorinières, Thouaré-sur-Loire, Vair-sur-Loire, Vallet, Vertou, Vieillevigne in Villeneuve-en-Retz;

— departma Maine-et-Loire: Mauges-sur-Loire (znotraj katere samo ozemlje pooblaščene občine La Chapelle-Saint-Florent), Montrevault-sur-Èvre (znotraj katere samo ozemlje pooblaščene občine La Chaussaire), Orée d’Anjou in Sèvremoine (znotraj katere samo ozemlje pooblaščenih občin Saint-Crespin-sur-Moine in Tillières);

— departma Vendée: Cugand, Montaigu-Vendée (znotraj katere samo ozemlje pooblaščene občine Saint-Hilaire-de-Loulay), Rocheservière, Saint-Étienne-du-Bois in Saint-Philbert-de-Bouaine.

7. Glavne sorte vinske trte

Colombard B

Folle blanche B

Montils B

8. Opis povezave

Opis naravnih dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Površje geografskega območja so izoblikovali vodotoki, ki južno in vzhodno od mesta Nantes prepredajo površino z gosto mrežo. Pokrajino nantskega območja, ki se razprostira od predgorja masiva Mauges na vzhodu do obale Atlantskega oceana na zahodu in od obrežja reke Loare na severu do ravnin departmaja Vendée na jugu, oblikujejo vinogradniški griči, ki se izmenjujejo z dolinami, v katerih poteka živinoreja. Vinograd je zasajen po možnosti po vzpetinah in gričih okoli jezera Grandlieu in njegovih pritokov ter po pobočjih ob močvirju Goulaine in ob dolini Loare. To geografsko območje je najzahodnejši podaljšek velikega vinograda doline Loare ter obsega departmaje Loire-Atlantique, Maine-et-Loire in Vendée.

Geografsko območje leži na stari in kompleksni geološki podlagi, ki je kombinacija plutonskih formacij (graniti, gabri) in metamorfnih kamnin (gnajs, blestnik, amfibolit, eklogit), ki jih mestoma pokrivajo peščeno-gruščnate terciarne usedline. Če so te različne kamnine izpostavljene eroziji, na njih pogosto nastanejo kisla, zdrava in zračna tla, bogata z grobimi elementi (pesek, kamni, prod), ki so naravno zelo odcedna, slabo rodovitna in imajo zmerno zalogo vode. Na območju parcel za pridelovanje grozdja so tradicionalno strogo razmejeni najstrmejši griči, na katerih so plitva peščena tla.

Podnebje nantskega območja je povezano z oceanskim vplivom, ki se zlahka širi v notranjost po ustju reke Loare. Zanj so značilne majhne temperaturne razlike med letom. Zime so posebej blage, zaradi česar se tla spomladi zgodaj segrejejo. Poleti ostajajo temperature zaradi morskih vetrov sveže, kar zmanjšuje pogostost in intenzivnost obdobij vročinskih valov. Padavine so razmeroma dobro razporejene prek celega leta, čeprav jih poleti izrazito primanjkuje. Osončenost za to zemljepisno širino je precejšnja.

Opis človeških dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Nantsko vinorodno območje, ki nadaljuje zelo staro vinogradniško tradicijo, je bilo v srednjem veku eno najobsežnejših v Franciji. Od 16. stoletja se je pod vplivom holandskih trgovcev usmerilo v dejavnosti destilacije. Tedaj se je razširila charentska sorta folle blanche B, ki je znana po tem, da se iz nje pridobivajo izbrana žganja, in ki je nadomestila avtohtone sorte vinske trte. Ta sorta je v naravnih razmerah nantskega območja pokazala svojo primernost za proizvodnjo belih vin. Ime „Gros Plant“ se je za označevanje teh vin, ki so na zahodu Francije dosegla velik uspeh, prvič pojavilo v nekem zapisu iz leta 1732. V sredini 19. stoletja, ko so dejavnosti destilacije nantskega območja zamirale, je vinorodno območje „Gros Plant“ obsegalo približno 20 000 hektarjev.

Po krizi zaradi napada trtne uši so bile poleg sorte folle blanche B v manjšem obsegu zasajene sorte montils B in colombard B ter druge sorte charentskega porekla. Proizvajalci so za obvladovanje vitalnosti naravno rodovitnih sadik sprejeli stroga pravila: zmerna do velika gostota zasaditve, kratka rez vinskih trt in stroga omejitev števila rodovitnih mladik. Parcele, namenjene tej proizvodnji, so izbrali zaradi njihove zmožnosti za zgodnjo dozorelost, omejenih vodnih zalog in manjše rodovitnosti. Z zmanjšanjem donosa se je izboljšala kakovost vin. Označbi „Gros Plant du Pays nantais“ je bila zaradi promocijskih ukrepov, ki jih je izvajala vinska bratovščina reda Bretvins, ustanovljena leta 1948, in prizadevanj prvega sindikata za varstvo, ustanovljenega leta 1951, s sodno odločbo z dne 26. februarja 1954 podeljena označba porekla razmejenega vina višje kakovosti. Vina so tedaj pridobila ugled na nacionalni ravni.

Izvajalci so v želji po proizvodnji bogatejših in kompleksnejših vin prevzeli posebno tehniko proizvodnje vina – t. i. „méthode nantaise“ (nantska metoda), pri kateri se vina pozimi en mesec hranijo na finih vinskih drožeh brez pretakanja; to znanje in veščine izhajajo iz navade proizvajalcev, da so obdržali barik svojega najboljšega vina na drožeh za družinska praznovanja prihodnje pomladi. Tak način zorenja daje vinom okroglost in oljnost, zlasti s tem, da jih obogati z manoproteini in drugimi spojinami, ki nastanejo pri avtolizi celičnih sten kvasovk. Poleg tega ta metoda, pri kateri vina niso obdelana in so hranjena v atmosferi, napolnjeni z ogljikovim dioksidom, kar močno omeji oksidacijo in sproščanje hlapnih spojin, omogoča, da se do pomladi in še dlje ohranijo arome, nastale med alkoholnim vrenjem. Leta 1977 je bil določen poseben predpis za tradicionalni izraz „sur lie“ (na drožeh), kar se od leta 1994 izraža s stekleničenjem vin v prostorih za pridelavo vino, da se omejita pretakanje in prelivanje vin.

Vinorodno območje s kontrolirano označbo porekla je leta 2009 obsegalo skoraj 1 500 hektarjev, ki jih je obdelovalo 600 proizvajalcev, letna proizvodnja pa je znašala približno 100 000 hektolitrov, od česar več kot tretjina z navedbo „sur lie“ (na drožeh). Vina s kontrolirano označbo porekla „Gros Plant du Pays nantais“ so mirna bela vina. So zelo bledo rumene barve, mlada vina pa imajo včasih zelene odtenke. Imajo uravnotežen in kiselkast okus, v katerem na splošno prevladujeta svežina in lahkost. Imajo nežen vonj, v katerem prevladujejo sadne ali cvetlične note, ki jih pogosto spremlja vonj po jodu.

Vina, označena z izrazom „sur lie“ (na drožeh), so na splošno uravnoteženega, bolj k okroglosti usmerjenega okusa in kompleksnejšega vonja z rahlim iskrenjem, ki je posledica preostalega ogljikovega dioksida, nastalega med alkoholnim vrenjem. Med zorenjem so zaščitena pred oksidacijo, da se ohranijo njihova svežina, aromatična večplastnost in naravno prisoten ogljikov dioksid. Ker vsebujejo preveč ogljikovega dioksida, da bi se lahko pakirala v mehke embalaže, se ustekleničijo, pri čemer je potrebna posebna previdnost. Zasaditev sort vinske trte, ki prispeva k izvirnosti vin s kontrolirano označbo porekla, v nantsko regijo izhaja hkrati iz geografskega položaja in zgodovine mesta Nantes. V tem velikem pristaniškem mestu, ki leži ob izlivu Loare v Atlantski ocean, se je že zelo zgodaj razvila živahna trgovina z vini, ki so bila namenjena za mestna središča na severu Evrope. To izredno pomembno trgovsko mesto je privabilo številne trgovce, med drugim tudi veliko skupino nizozemskih, ki so odločilno prispevali k širitvi sorte folle blanche B po geografskem območju, preden sta bili zasajeni dve drugi sorti montils B in colombard B z zelo podobno agronomsko učinkovitostjo.

Zaradi talnih in podnebnih razmer v nantski regiji se lahko s temi sortami pridelujejo uravnotežena bela vina z nežnimi aromami. Groba kisla tla geografskega območja, ki so se razvila na granitih, gnajsih, blestnikih ali peščeno-gruščnatih nanosih, skupaj z blagimi zimami nantskega podnebja namreč spodbujajo zgodnji začetek rastnega cikla vinske trte in zagotavljajo popolno dozorelost grozdja. Lega vinorodnega območja s kontrolirano označbo porekla na severu in njegova izpostavljenost oceanskim vplivom zagotavljata sveže poletne temperature, zaradi česar se lahko ohranijo prekurzorji nežnih arom, prisotnih v grozdnih jagodah.

Izvajalci z geografskega območja so si lahko pri prilagoditvi izbranih sort vinske trte naravnemu okviru nantskega območja pomagali z globoko zakoreninjenim vinogradniškim znanjem in veščinami, ki izvirajo iz večstoletne tradicije trgovine z visokokakovostnimi vini. Tehnične odločitve pri izbiri parcel pred zasaditvijo in pri nadzoru nad vitalnostjo vinske trte omogočajo, da se za pridobitev zrelega in zdravega pridelka pri trgatvi čim bolje izkoristijo slabo rodovitna tla in velika osončenost geografskega območja.

Nantski način zorenja vin na finih drožeh iz vinifikacije, brez pretakanja, omogoča, da se lahko v vinih sprostijo molekule vonjev, ki nastanejo pri vrenju. Zaradi blagih zim podnebja se spodbujajo izmenjave z drožmi, tako da se vina še naprej izboljšujejo. S takim način zorenja postanejo vina z navedbo „sur lie“ (na drožeh) bolj okrogla in njihove sadne ali cvetlične arome prefinjene in nežne, prisotno pa je tudi rahlo iskrenje, ki je posledica preostalega ogljikovega dioksida, ki nastane ob koncu vrenja. Da bi izvajalci ohranili prednosti takega zorenja in preprečili kakršno koli oksidacijo, so ob pakiranju vin pridobili posebno znanje in veščine, medtem ko so stekleničenje izvajali neposredno v prostorih za pridelavo vina. Ta tradicionalna praksa, s katero se čim bolj zmanjša ravnanje s proizvodi, je zelo primerna za ohranjanje občutljivih spojin vonjav v vinih.

Loarsko vino „Gros Plant z du Pays nantais“, ki se prideluje pri oceanu, saj se geografsko območje razprostira do zaliva Bourgneuf, pusti v ustih kisel okus in na splošno arome, ki spominjajo na jod, ki se odlično prilegajo k rakom in ostrigam. Proizvajalci so nenehoma uveljavljali to značilno povezavo med vini in lokalno gastronomijo, pri čemer jim je bila leta 1954 podeljena označba porekla razmejenega vina višje kakovosti. Obalna lega vinogradniškega območja med Bretanjo in Vendéejem predstavlja v poslovnem smislu še vedno prednost, saj turistični obisk poleti močno prispeva k njegovemu ugledu in krepi podobo vina kot odličnega spremljevalca k morskim proizvodom.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema v zvezi s proizvodnjo na razmejenem geografskem območju.

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za vinifikacijo in obdelavo vin ter vinifikacijo, obdelavo, zorenje in pakiranje vin, za katera se lahko uporabi izraz „sur lie“ (na drožeh), na podlagi uradnega geografskega kodeksa za leto 2018 obsega ozemlje naslednjih občin:

— departma Loire-Atlantique: Boussay, Chaumes-en-Retz (znotraj katere samo ozemlje pooblaščene občine Arthon-en-Retz), Couffé, Ligné, Loireauxence (znotraj katere samo ozemlje pooblaščene občine Varades), La Marne, Mésanger, Paulx in Rezé;

— departma Maine-et-Loire: Beaupréau-en-Mauges (znotraj katere samo ozemlje pooblaščene občine Gesté), Montrevault-sur-Èvre (znotraj katere samo ozemlja pooblaščenih občin La Boissière-sur-Evre, Le Fuilet in Le Puiset-Doré).

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju.

Opis pogoja:

Za vina, ki ustrezajo pogojem proizvodnje, ki so za ta izraz določeni v specifikaciji proizvoda, je lahko ime kontrolirane označbe porekla dopolnjeno z izrazom „sur lie“ (na drožeh).

Ime kontrolirane označbe porekla se lahko dopolni z dodatnim geografskim imenom „Val de Loire“ v skladu s pravili, določenimi v specifikaciji proizvoda za uporabo tega geografskega imena.

Velikosti črk v izrazu „sur lie“ (na drožeh) in v geografskem imenu „Val de Loire“ niti po višini ter niti po širini in debelini ne presega velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Na vinih z izrazom „sur lie“ (na drožeh) je naveden letnik.

Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede ime manjše geografske enote, če:

— gre za kraj, zaveden v katastru;

— je ta naveden na prijavi pridelka.

Velikost črk za navedbo imena kraja, zavedenega v katastru, niti po višini, niti po širini ali debelini ne presega polovične velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla. To ime je navedeno v istem vidnem polju kot ime kontrolirane označbe porekla.

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

pakiranje na razmejenem geografskem območju.

Opis pogoja:

Ta vina se stekleničijo v prostorih za pridelavo vina med 1. marcem in 31. decembrom leta, ki sledi letu trgatve, da se ohranijo lastnosti, ki izhajajo iz njihovega načina proizvodnje in zorenja, zlasti njihova svežina, aromatična večplastnost in rahlo iskrenje, ki je posledica vsebnosti naravno prisotnega ogljikovega dioksida, da se omeji pretakanje.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-8fd4318d-e004-4c39-afe6-5016a5faef3f

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.