Priporočilo za

SKLEP SVETA

o razveljavitvi Sklepa 2010/282/EU o obstoju čezmernega primanjkljaja v Avstriji

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti člena 126(12) Pogodbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) S Sklepom Sveta 2010/282/EU z dne 2. decembra 2009 je bilo po priporočilu Komisije odločeno, da v Avstriji obstaja čezmeren primanjkljaj. Svet je opozoril, da je predvideni primanjkljaj sektorja država za leto 2009 znašal 3,9 % BDP, kar je nad referenčno vrednostjo 3 % BDP iz Pogodbe, medtem ko naj bi bruto dolg sektorja država v letu 2009 po pričakovanjih dosegel 68,2 % BDP, kar je nad referenčno vrednostjo 60 % BDP iz Pogodbe[1].

(2) Svet je 2. decembra 2009 v skladu s členom 126(7) PDEU in členom 3(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem[2] po priporočilu Komisije na Avstrijo naslovil priporočilo, v skladu s katerim naj bi ta čezmerni primanjkljaj odpravila najpozneje do konca leta 2013. Priporočilo je bilo objavljeno.

(3) V skladu s členom 4 Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbama, Komisija zagotovi podatke za izvajanje postopka. V skladu s členom 3 Uredbe Sveta (ES) št. 479/2009 z dne 25. maja 2009 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti[3], morajo države članice v okviru uporabe tega protokola dvakrat letno sporočiti podatke o primanjkljaju in dolgu sektorja država ter drugih s tem povezanih spremenljivkah, in sicer pred 1. aprilom in 1. oktobrom.

(4) Svet bi moral odločitev o razveljavitvi sklepa o obstoju čezmernega primanjkljaja sprejeti na podlagi sporočenih podatkov. Poleg tega lahko Svet sklep o obstoju čezmernega primanjkljaja razveljavi le, če primanjkljaj v skladu z napovedmi Komisije v obdobju, ki ga napovedi zajemajo, naj ne bi presegal referenčne vrednosti 3 % BDP[4].

(5) Na podlagi podatkov, ki jih je predložila Komisija (Eurostat) v skladu s členom 14 Uredbe (ES) št. 479/2009 po uradnem obvestilu, ki ga je Avstrija poslala aprila 2014, na podlagi programa stabilnosti za leto 2014 in napovedi Komisije iz pomladi 2014 je ugotovljeno naslednje:

– Primanjkljaj sektorja države v Avstriji se je po najvišji vrednosti 4,5 % BDP v letu 2010 že v letu 2011 znižal pod referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe. To izboljšanje glede na prvotno načrtovane fiskalne rezultate je povezano z dejstvom, da so se ukrepi državnih odhodkov za dokapitalizacijo „slabe banke“ KA Finanz v višini približno 0,4 % BDP priznali šele v državnih računih za leto 2012, ko so bili iz tega izhajajoči učinki potrjeni na podlagi finančnih poročil banke. V manjšem obsegu je bilo zmanjšanje primanjkljaja posledica dejstva, da so bili odhodki na vseh ravneh sektorja država nižji od načrtovanih, in ugodnejših gospodarskih pogojev, zaradi katerih je bila rast prihodkov višja od napovedane. V nasprotju z napovedmi na nacionalni ravni in napovedmi Komisije je bil v letu 2012 primanjkljaj sektorja države še naprej pod 3 % BDP. Vendar zaradi nevarnosti tveganj, povezanih z morebitnimi nadaljnjimi ukrepi za reševanje finančnega sektorja, ki bi lahko imeli za posledico primanjkljaj nad 3 % BDP v naslednjih letih, Komisija ni priporočila predčasne razveljavitve postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Vendar se ta tveganja niso uresničila in Avstrija je za leto 2013 sporočila primanjkljaj v višini 1,5 % BDP. Navedeno nadaljnje zmanjšanje primanjkljaja je bilo v veliki meri posledica nepričakovanega obsega enkratnih ukrepov v zvezi s prodajo frekvenčnih območij za mobilno telefonijo, ki je znašal približno 0,6 % BDP.

– V programu stabilnosti za obdobje 2014–2018, ki ga je avstrijska vlada sprejela 29. aprila 2014, je načrtovano povečanje primanjkljaja sektorja država na 2,7 % BDP v letu 2014 in nato zmanjšanje na 1,4 % BDP v letu 2015. Glede na napoved Komisije iz pomladi 2014 naj bi se primanjkljaj zmanjšal, in sicer na 2,8 % BDP v letu 2014 in 1,5 % BDP v letu 2015. Tako naj bi primanjkljaj v obdobju, ki ga zajemajo napovedi, ostal pod referenčno vrednostjo 3 % BDP. Poleg tega je vlada v okviru Uredbe (EU) št. 473/2013 napovedala in v obvestilu Komisiji potrdila sklop dodatnih prihrankov in višjih prihodkov, ki bodo po oceni Komisije znašali 0,2 % BDP, da bi se izognila načrtovanemu bistvenemu odstopanju od zahtevanega poteka prilagoditev za doseganje srednjeročnega cilja.

– Vzrok za povečanje primanjkljaja sektorja država v letu 2014 je ustanovitev slabe banke (organ za likvidacijo, Abbaueinheit) za likvidacijo oslabljenih sredstev banke Hypo Alpe Adria. Skupina zunanjih strokovnih svetovalcev, ki jo je imenovala vlada, je ocenila učinek ustanovitve organa za likvidacijo banke Hypo Alpe Adria na največ 4 milijarde EUR (1,2 % BDP), vključno z učinkom dokapitalizacije v višini 750 milijonov EUR, ki je že bila izvedena v letu 2014. Dokončni učinek na povečanje primanjkljaja bo mogoče določiti po neodvisnem pregledu kakovosti sredstev banke Hypo Alpe Adria, ki bo potekal letos, da bi lahko Eurostat ocenil statistični učinek te operacije. Zdi se, da je za sedanjo oceno, ki jo je pripravila skupina strokovnih svetovalcev, značilna razumna stopnja previdnosti, zato je to oceno mogoče obravnavati kot verjetno; vendar pa pri tej operaciji ni mogoče izključiti večjega učinka na primanjkljaj. Ta operacija predstavlja glavno negativno tveganje za napoved primanjkljaja za leto 2014. Hkrati pa se ob upoštevanju dodatnih diskrecijskih ukrepov, ki jih je vlada napovedala po objavi napovedi Komisije in naj bi privedli do nadaljnjega zmanjšanja nominalnega primanjkljaja, tveganja za primanjkljaj za leto 2014 zdijo na splošno uravnotežena.

– Strukturni saldo, tj. prilagojen za gospodarski cikel in brez upoštevanja učinkov enkratnih in drugih začasnih ukrepov, se je med letoma 2011 in 2013 vsako leto izboljšal za povprečno skoraj 0,7 % BDP, kar je na splošno v skladu s priporočili Sveta. V skladu s pomladansko napovedjo Komisije, njeno oceno posodobljenega osnutka proračunskega načrta, ki je bil predložen 29. aprila 2014, in dodatnimi ukrepi, ki jih je vlada napovedala 12. maja 2014, naj bi se strukturni saldo v letu 2014 nekoliko povečal. V tem okviru se zdi, da trenutno nastaja v primerjavi z zahtevano prilagoditvijo strukturnega salda za dosego srednjeročnega cilja v letu 2014 vrzel v višini 0,5 % BDP, kar kaže na potrebo po okrepitvi proračunskih ukrepov, da se glede na nastajajoče tveganje bistvenega odklona od zahtevanega poteka prilagoditve zagotovi popolno upoštevanje preventivnega dela akta.

– Delež javnega dolga v razmerju do BDP se je med letoma 2009 in 2013 povečal z 69,2 % na 74,5 %. Po napovedih naj bi se bruto dolg sektorja država v letu 2014 povečal na okrog 80 % BDP, v glavnem zaradi tega, ker so bile v dolg sektorja država vključene obveznosti, ki so nastale v povezavi s prenosom oslabljenih sredstev banke Hypo Alpe Adria na organ za likvidacijo.

(6) Svet poudarja, da za Avstrijo od leta 2014, tj. od leta po odpravi čezmernega primanjkljaja, velja preventivni del Pakta za stabilnost in rast, zato bi morala začeti izpolnjevati srednjeročni cilj z ustrezno hitrostjo, vključno s spoštovanjem referenčne vrednosti za odhodke, ter doseči ustrezen napredek pri izpolnjevanju merila glede zmanjšanja dolga v skladu s členom 2(1a) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 iz julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem.

(7) V skladu s členom 126(12) Pogodbe se sklep Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja razveljavi, če je čezmerni primanjkljaj v zadevni državi članici po mnenju Sveta odpravljen.

(8) Po mnenju Sveta je bil čezmerni primanjkljaj v Avstriji odpravljen, zato bi bilo treba Sklep 2010/282/EU razveljaviti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Iz celovite ocene izhaja, da je čezmerni primanjkljaj v Avstriji odpravljen.

Člen 2

Sklep 2010/282/EU se razveljavi.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na Republiko Avstrijo.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

[1] Primanjkljaj in dolg sektorja država za leto 2009 sta bila naknadno popravljena na 5,5 % BDP oziroma 116,4 % BDP.

[2] UL L 209, 2.8.1997, str. 6.

[3] UL L 145, 10.6.2009, str. 1.

[4] V skladu z dokumentom „Posebnosti izvajanja Pakta za stabilnost in rast ter smernice za obliko in vsebino programov stabilnosti in konvergenčnih programov“ z dne 3. septembra 2012. Glej: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf