[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 19.9.2007

COM(2007) 537 konč.

POROČILO KOMISIJE SVETU

o nadaljnjem ukrepanju na podlagi sklepov o razrešnicah za leto 2005 (Povzetek) – priporočila Sveta {SEC(2007)1186}

KAZALO

PREAMBULA 3

I. Priporočilo Sveta o splošnem proračunu 4

A) Uvod (delovni dokument Komisije, točke 1–4) 4

B) Izjava o zanesljivosti (DAS) in dodatni podatki(delovni dokument Komisije, točki 5–6) 4

C) Notranja kontrola Komisije (delovni dokument Komisije, točke 7–9) 4

D) Upravljanje proračuna (delovni dokument Komisije, točke 10–12) 5

E) Prihodki (delovni dokument Komisije, točke 13–21) 5

F) Skupna kmetijska politika (delovni dokument Komisije, točke 22–26) 6

G) Strukturni ukrepi (delovni dokument Komisije, točke 27–31) 6

H) Notranje politike, vključno z raziskavami(delovni dokument Komisije, točke 32–38) 7

I) Zunanji ukrepi (delovni dokument Komisije, točke 39–46) 7

J) Predpristopna strategija (delovni dokument Komisije, točke 47–52) 8

K) Upravni odhodki (delovni dokument Komisije, točke 53–62) 8

L) Finančni instrumenti in bančne dejavnosti(delovni dokument Komisije, točke 63–65) 8

II. Posebna poročila računskega sodišča(delovni dokument Komisije, točke 66–84) 9

III. Evropski razvojni skladi (delovni dokument Komisije, točke 85–87) 9

PREAMBULA

V skladu s členom 276 Pogodbe ES in členom 180b Pogodbe Euratom „Komisija ukrene vse potrebno glede ugotovitev, izraženih v sklepih o razrešnici, in drugih ugotovitev Evropskega parlamenta o izvrševanju odhodkov, pa tudi glede pojasnil, priloženih priporočilom Sveta, ki se nanašajo na razrešnico. Komisija na zahtevo Evropskega parlamenta ali Sveta poroča o ukrepih, ki jih je sprejela na podlagi omenjenih ugotovitev in pojasnil, zlasti pa o navodilih, ki jih je dala službam, odgovornim za izvrševanje proračuna. Tudi ta poročila se predložijo Računskemu sodišču“[1].

V skladu s tem je Komisija pripravila poročila o nadaljnjem ukrepanju, ki se nanašajo na priporočilo Sveta z dne 27. februarja 2007 in resolucije, ki jih je Evropski parlament izglasoval 24. aprila 2007. Sedanje poročilo o nadaljnjem ukrepanju obravnava priporočila Sveta v zvezi z razrešnicami za leto 2005. Ločeno poročilo o nadaljnjem ukrepanju obravnava priporočila Parlamenta v zvezi z razrešnicami za proračunsko leto 2005 [2] .

Strnjena poročila o nadaljnjem ukrepanju, objavljena v vseh uradnih jezikih EU, dopolnjujejo delovni dokumenti Komisije, ki dajejo podrobne odgovore na vsako posamezno priporočilo Sveta in Parlamenta. Odgovori navajajo ukrepe, ki jih Komisija namerava izvesti ali jih je že izvedla, ter tudi priporočila, ki jih Komisija ne bo izvedla ali jih ne more izvesti. Zaradi prevajalskih omejitev so podrobni delovni dokumenti objavljeni v angleščini, francoščini in nemščini. V vsakem poglavju strnjenih poročil so navedena tudi sklicevanja na ustrezne številke priporočil v delovnih dokumentih.

V okviru razrešnice za leto 2005 je Komisija obravnavala skupno 87 priporočil Sveta Komisiji. Komisija meni, da so bili za 32 priporočil zahtevani ukrepi že sprejeti. Komisija soglaša, da bo za ostalih 54 priporočil sprejela ukrepe, ki jih je priporočil Svet. Z enim priporočilom pa se Komisija ne more strinjati in zato ne bo sprejela zahtevanih ukrepov[3].

I. PRIPOROčILO SVETA O SPLOšNEM PRORAčUNU

A) Uvod (delovni dokument Komisije, točke 1–4)

Komisija v celoti soglaša s Svetom, da je pomembno še nadalje izboljševati finančno poslovodenje ter imeti pravilno in učinkovito delujoče kontrole. Komisija je julija 2007 pripravila vmesno poročilo o napredku o izvajanju akcijskega načrta za integriran okvir notranje kontrole, končno poročilo o izvajanju akcijskega načrta pa bo predložila v začetku leta 2008. Končno poročilo bo prvič obravnavalo učinek različnih ukrepov na zagotovilo in v njem bodo sprejeti sklepi za nadaljnjo utrjevanje integriranega okvira notranje kontrole.

Na podlagi izkušenj so se številni ukrepi v okviru akcijskega načrta za integriran okvir notranje kontrole izpopolnili, da bi dali nov zagon prizadevanjem za večjo zanesljivost, ob tem pa so se osredotočili na neposredno centralizirano upravljanje in upoštevali podroben pregled razmerja stroški-koristi-tveganje za kontrole. Do konca leta 2007 bodo izpolnjeni osnovni pogoji, da bo integrirani okvir notranje kontrole lahko začel vplivati na zagotovila, kot je bilo načrtovano.

Poleg tega letno zbirno poročilo Komisije o dosežkih pri upravljanju opredeljuje slabosti pri oblikovanju in delovanju sistemov kontrol ter vzpostavlja ustrezne popravljalne ukrepe in poročila o njihovem izvajanju. Zbirno poročilo za leto 2006 je dalo nov zagon za razvoj pokazateljev o zakonitosti in pravilnosti transakcij, da bi se okrepila zagotovila, izražena v letnih poročilih o dejavnostih. Z letnimi poročili o dejavnostih za leto 2007 bodo postali tovrstni pokazatelji obvezni.

B) Izjava o zanesljivosti (DAS) in dodatni podatki (delovni dokument Komisije, točki 5–6)

Kar zadeva računovodske izkaze, je Komisija, če je bilo mogoče, popravila napake, ki jih je izpostavilo Sodišče v reviziji leta 2005. Poleg tega je Komisija te napake in njihove vzroke upoštevala pri načrtovanju in sestavi računovodskih izkazov za leto 2006, da bi se izognila njihovemu ponavljanju.

Komisija bo Svetu predložila podatke o izterjavah, vključno z zneski, ki so jih izterjale države članice v okviru deljenega upravljanja. Ti podatki bodo v prvi vrsti temeljili na povzetku finančnega poročila Jamstvenega oddelka EKUJS in na letnem poročilu o izvajanju strukturnih skladov ter opombah k zaključnim računom za leto 2006.

Podatki o ukrepih, sprejetih na različnih področjih odhodkov, sledijo v spodaj navedenih točkah.

C) Notranja kontrola Komisije (delovni dokument Komisije, točke 7–9)

PO PRIPOROčILU SVETA SI KOMISIJA šE NAPREJ PRIZADEVA IZBOLJšATI FINANčNO POSLOVODENJE. V AKCIJSKEM NAčRTU ZA INTEGRIRAN OKVIR NOTRANJE KONTROLE IN V AKCIJSKIH NAčRTIH, KI SO VKLJUčENI V LETNA POROčILA O DEJAVNOSTIH GENERALNIH DIREKTORATOV ZA LETO 2006 IN NAMENJENI ODPRAVI SLABOSTI, JE KOMISIJA DOLOčILA NIZ UKREPOV ZA IZBOLJšANJE KONTROLE IN ZAGOTOVILA.

Komisija postopoma uvaja bolj strukturirano in enotno predstavitev sistemov notranje kontrole generalnih direktoratov. Za letna poročila o dejavnostih za leto 2006 je bil razvil jedrnat obrazec, s katerim bi se zagotovila dosledna predstavitev kontrolnih struktur in virov zagotovil. Pričakuje se, da bo obrazec sčasoma povečal ozaveščenost o strukturah kontrole in virih zagotovil ter prispeval k natančnemu opredeljevanju slabosti in izboljšav.

Strukture, vzpostavljene od leta 2000 dalje na podlagi finančne reforme in večinoma izvedene, in zelo visoka skladnost s temeljnimi zahtevami standardov notranje kontrole, ki je bila dosežena na ravni celotne Komisije, so zaznamovale začetek nove faze, katere namen je izboljšati učinkovitost sistemov za notranjo kontrole Komisije. Leta 2006 so se začele izvajati revizije standardov notranje kontrole, da bi se večji poudarek namenil merjenju učinkovitosti notranje kontrole.

D) Upravljanje proračuna (delovni dokument Komisije, točke 10–12)

KOMISIJA UGOTAVLJA, DA SVET UGODNO OCENJUJE IZBOLJšANO UPRAVLJANJE PRORAčUNA V LETU 2005. POVEčANJE NEPORAVNANIH OBVEZNOSTI V LETU 2005, ZLASTI PRI STRUKTURNIH SKLADIH, PO MNENJU KOMISIJE NI BILO NEPRIčAKOVANO. VZROK ZA TO JE BILO PREDVSEM OBSEžNO POVEčANJE V OBVEZNOSTIH ZA DRžAVE EU-10 (V SKLADU S KOPENHAGENSKIM PROFILOM), MEDTEM KO JE IZVRšEVANJE PLAčIL ZA TE PROGRAME IN PROJEKTE POTEKALO V ZAčETNI STOPNJI šE VEDNO RELATIVNO POčASI. PLAčILA ZA PROGRAME EU-15 SO SE SPET POVEčALA V LETU 2005. DEJSTVO, DA JE BILO LE MALO PRORAčUNSKIH DODELITEV RAZVELJAVLJENIH, NAKAZUJE TUDI NA TO, DA PRAVILO N+2 ZAGOTAVLJA DRžAVAM čLANICAM MOčNO SPODBUDO ZA DOVOLJ VISOKO STOPNJO NADALJNJEGA IZVRšEVANJA.

Komisija tako kot Svet posveča veliko pozornost hitremu sprejetju programov za obdobje 2007–2013 in o tej zadevi redno poroča Svetu. Napovedi in načrtovanje proračuna se spremljajo redno vse leto. Orodje za obveščanje o proračunskih napovedih, vzpostavljeno leta 2006, prispeva k dobremu upravljanju proračuna.

E) Prihodki (delovni dokument Komisije, točke 13–21)

Prav tako kot Svet tudi Komisija pozdravlja dejstvo, da so skupni rezultati glede zanesljivosti računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij za prihodke po mnenju Sodišča v letu 2005 ponovno zadovoljivi.

Komisija trenutno proučuje zahtevo Sveta po splošni analizi skupnih stroškov v okviru uprave, upravljanja in kontrole sistemov tradicionalnih lastnih sredstev in lastnih sredstev iz naslova DDV na ravni Skupnosti in držav članic; zlasti proučuje, kateri pristop bi iz stroškovno najbolj učinkovitega vidika zagotovil zanesljive in primerljive podatke, potrebne za smiselno oceno.

Kar zadeva tradicionalna lastna sredstva, Komisija proučuje možnost, da bi izdala natančnejše smernice o trenutnih postopkih, povezanih z uporabo sistema računov B v državah članicah, in smernice o osnovnih pogojih, ki jih morajo izpolniti države članice, če hočejo vzpostaviti ravnovesje med finančnimi interesi Skupnosti in trgovinskimi olajšavami. Komisija izvaja tudi potrebne ukrepe za izboljšanje sistemov za upravljanje primerov medsebojne pomoči.

V Svetovalnem odboru za lastna sredstva Komisija nadaljuje s pogovori o pridržkih glede DDV in njihovem vplivu na države članice. Kar zadeva sredstva iz naslova BND, bo Komisija izvedla bolj neposredna preverjanja izbranih nacionalnih agregatov v okviru obiskov za preverjanje BND v obdobju 2007–2009 v smislu, kot je navedlo Sodišče, ter preko Odbora BND nadalje spodbujala najboljše prakse pri pripravi nacionalnih računov. Komisija bo predlagala, da se dodeljene posredno merjene storitve finančnega posredništva (PMSFP) za namen lastnih sredstev vključijo v BND takrat, kadar meni, da to lahko enotno izvedejo vse države članice. To se pričakuje v letu 2008.

F) Skupna kmetijska politika (delovni dokument Komisije, točke 22–26)

Komisija si še naprej prizadeva za spremljanje celotne in pravilne uporabe integriranega administrativnega in kontrolnega sistema (IAKS) v vseh državah članicah. V primeru pomanjkljivosti bo Komisija nemudoma določila finančne popravke.

Komisija je odpravila pomanjkljivosti, ugotovljene v sektorju oljčnega olja, postopki za potrditev obračunov pa so v teku. Večji del proizvodnje oljčnega olja je bil vključen v shemo enotnega plačila. Pomoč se zato ne izplačuje več na podlagi proizvedene količine, ampak temelji na površinah in se kontrolira v okviru IAKS. To naj bi znatno zmanjšalo tveganja napak.

Kar zadeva razvoj podeželja, je Komisija sprejela predlagane ukrepe za odpravo ugotovljenih slabosti. Službe Komisije bodo v zvezi s prehodnim instrumentom za razvoj podeželja Odboru za kmetijske sklade predložile delovni dokument, s katerim bodo nekatere nove države članice pozvane, naj te programe zaključijo do 16. oktobra 2007, da bo programe po odločbi o potrditvi obračuna za leto 2007 mogoče dokončno zaključiti maja 2008.

G) Strukturni ukrepi (delovni dokument Komisije, točke 27–31)

Komisija izvaja ukrepe, ki jih je priporočil Svet. Za finančni okvir za obdobje 2007–2013 naj bi številne spremembe zmanjšale upravno breme, povezano s strukturnimi odhodki. Države članice bodo v veliki meri določile pogoje upravičenosti, za manjše programe z višjim odstotkom nacionalnih sredstev pa bodo lahko v nekaterih primerih uporabljale zahteve in postopke na nacionalni ravni namesto na ravni EU. Hkrati bodo za okrepitev okvira kontrole in zmožnosti Komisije za nadzor njegovega delovanja uvedeni novi elementi, kot na primer predhodna ocena skladnosti nacionalnih sistemov, ki jo izvedejo države članice pred začetkom izvajanja vmesnih plačil, in mnenje o letni reviziji, ki ga mora pripraviti revizijski organ.

Komisija podpira načelo sorazmernosti med kontrolami ter vpletenimi tveganji in stroški. Kot del akcijskega načrta za integriran okvir notranje kontrole (COM(2006) 9 in COM(2007) 86) zato Komisija z raziskavo izvaja oceno stroškov kontrol v okviru strukturnih skladov. Komisija države članice tudi poziva, naj zagotovijo redne podatke o stopnjah napak, ki jih odkrijejo pri revizijah in ki so pokazatelj tveganja. Na podlagi predloženih podatkov bo mogoče pojasniti razmerje med stroški in koristmi kontrol ter doseči boljše ravnovesje. Sodelovanje med Komisijo in državami članicami na področjih poročanja, izmenjave rezultatov revizij in usklajevanja računovodskih standardov se razvija še naprej. Akcijski načrt in zakonodaja za obdobje 2007–2013 prinašata temu dolgotrajnemu razvoju dodaten zagon.

Komisija je leta 2006 izdala smernice za zaključek programov strukturnih skladov za obdobje 2000–2006 (C(2006) 3424) in bo v kratkem storila enako za zaključek projektov Kohezijskega sklada za isto obdobje. V letu 2006 je izdala tudi dokumente, ki opredeljujejo dobre prakse za upravljanje preverjanj in pregledov plačilnih organov pred potrditvijo odhodkov.

Komisija je leta 2006 izdala navodila o podatkih o izterjavah in finančnih popravkih, ki jih morajo predložiti države članice, v začetku leta 2007 pa je vse države članice pozvala, naj posredujejo popolne podatke o izterjavah, umikih in odprtih izterjavah za leto 2006 ter kumulativno za celotno obdobje 2000–2006. Komisija trenutno prejema te podatke in jih namerava povzeti v poročilu, ki ga bo predložila jeseni 2007.

H) Notranje politike, vključno z raziskavami (delovni dokument Komisije, točke 32–38)

Komisija v celoti soglaša s pomisleki, ki jih je izrazil Svet, glede slabosti, ki jih je odkrilo Računsko sodišče. Še naprej izboljšuje svoje sisteme kontrol v okviru akcijskega načrta za integriran okvir notranje kontrole. Na raziskovalnem področju je bil uveden večletni pristop za zmanjšanje tveganja, povezanega z vračilom precenjenih stroškov, vključno z občutnim povečanjem števila naknadnih revizij in krepitvijo sistema za revizijska potrdila. Poleg tega so bili vpeljani „dogovorjeni postopki“ za zagotovitev obveznih postopkov za potrdila o finančnih izkazov in potrdila o metodologiji, opisani v vzorcu sporazuma o dodelitvi sredstev za 7. okvirni program za raziskave (OP7). Zaradi teh ukrepov naj bi se na podlagi boljšega preprečevanja, odkrivanja in popravkov zmanjšala pogostost napak.

V okviru OP7 so bili sprejeti tudi ukrepi za poenostavitev pravil za vračilo stroškov, vključno z uporabo pavšalnih zneskov za države, ki so partnerice v mednarodnem sodelovanju, v okviru sporazumov o donacijah za posredne ukrepe. Zahteve za evidentiranje časa raziskovalcev so jasno določene v pravilniku za potrdila o finančnih izkazih in potrdila o metodologiji, priloženi k sporazumu o donaciji, potrditi pa jih morajo revizorji. Komisija je leta 2007 izdala tudi navodila za upravičence.

Kar zadeva nacionalne agencije, sklepi o vzpostavitvi nove generacije programov na področju izobraževanja, usposabljanja in mladih zagotavljajo celovite preglede in kontrole v zvezi z upoštevanjem postopkov in mehanizmov notranjih kontrol, da se zagotovijo in preverijo zakonitost in pravilnost transakcij ter dejanska izvedba in upravičenost dejavnosti.

I) Zunanji ukrepi (delovni dokument Komisije, točke 39–46)

Po priporočilih Sveta Komisija še naprej izboljšuje delovanje notranjih in zunanjih revizij, poročanja o upravljanju ter nadzornih sistemov in sistemov kontrol. Komisija si bo prizadevala nadalje krepiti obstoječe analize tveganja in bolje sporočati podlage svojih analiz. Zaveda se tveganja na ravni organizacij, ki projekte izvajajo, zato je v zadnjih letih sprejela številne ukrepe za ublažitev morebitnih učinkov tveganja. Sem spadata uporaba in izboljšanje standardnih pogodbenih določb. V začetku leta 2006 so bile revidirane na primer standardne pogodbe o donacijah in standardne pogodbe o storitvah, plačljivih po enotnih cenah. Zdaj je vključen še standardni pravilnik za revizorje za preverjanje odhodkov, ki jih morajo pred končnimi plačili predložiti upravičenci skladov Skupnosti. Namen revizije novega pravilnika je bil izboljšati preverjanje skladnosti s pogodbenimi pogoji, vključno s tistimi, ki se nanašajo na postopke javnih naročil. Na podlagi skupnega informacijskega sistema Relex v okviru EuropaAid (CRIS) se lahko izvajajo ustrezne analize, med drugim glede na vrsto izvajalske organizacije ali način upravljanja. Sistem se v skladu z razvojem potreb poslovodenja nenehno izboljšuje in izpopolnjuje.

J) Predpristopna strategija (delovni dokument Komisije, točke 47–52)

Po priporočilih Sveta bo Komisija še naprej natančno spremljala dejansko delovanje nacionalnih nadzornih sistemov in sistemov kontrol za odhodke, namenjene programom v okviru predpristopne strategije, zlasti v plačilnih agencijah SAPARD/IPARD. V okviru programa PHARE je Komisija izvajala ukrepe, da bi pojasnila upravičenost odhodkov iz naslova DDV, ter prejela in obravnavala večino končnih izjav nacionalnih organov. Tako kot Svet tudi Komisija obžaluje, da je prišlo do zamud pri postopku akreditacije za Phare in ISPA v okviru razširjenega decentraliziranega sistema izvajanja. Komisija mora vztrajati pri nadaljnjih izboljšavah nacionalnih upravnih struktur, preden dodeli EDIS, da bi zagotovila dobro finančno upravljanje sredstev.

K) Upravni odhodki (delovni dokument Komisije, točke 53–62)

Komisija je ustrezno upoštevala priporočila Sveta v zvezi z upravnimi odhodki. Vsa poročila o NAP (novem sistemu izplačevanja osebnih dohodkov) so na zahtevo dostopna vsakemu odredbodajalcu, vendar pa odredbodajalci posamezne institucije sami opredelijo njihove lastne kontrolne ukrepe. PMO (Urad za upravljanje in izplačevanje posameznih dajatev) uporablja svoje kontrole, med drugim nekatere naknadne kontrole, in ob upoštevanju izkušenj preteklih let meni, da so trenutne kontrole zadovoljive in na tej stopnji ne namerava svojih naknadnih kontrol nadalje okrepiti. Kar zadeva vračilo stroškov službenih potovanj, je trenutno v pregledu Pravilnik o službenih potovanjih (notranja pravila, ki jih je sprejela Komisija in ki upravljajo službena potovanja njenih uslužbencev), da se bodo ustrezno upoštevale pripombe Sodišča. Sprejetje novih pravil je načrtovano za začetek leta 2008.

Pod tem naslovom je Svet vključil tudi priporočila v zvezi z regulativnimi agencijami. Komisija ima enake pomisleke kot Svet in Evropski parlament glede dobrega upravljanja in boljše ureditve agencij. Po njenem mnenju bi sprejetje osnutka medinstitucionalnega sporazuma o skupnem okviru za evropske regulativne agencije (COM(2005) 59) v veliki meri odpravilo izpostavljene težave, kot na primer ocena učinka, premisleki o stroškovni učinkovitosti, vrednotenje in letno poročanje. Zato Komisija upa, da bo Svet glede teh pomembnih vprašanj dosegel napredek v bližnji prihodnosti. Komisija v celoti upošteva samostojnost regulativnih agencij in ob tem pa jih še naprej daje izčrpne napotke in jih podpira. Dogovori o ravni storitev, sklenjeni v letu 2006 s številnimi regulativnimi agencijami na različnih področjih uprave in usposabljanja[4], so za to dober primer. Po priporočilih Sveta je Komisija Predhodni predlog proračuna za proračunsko leto 2008 prvič predložila skupaj s pregledom o agencijah. Komisija se je prav tako zavezala, da bo zagotovila metaoceno obstoječih decentraliziranih agencij.

L) Finančni instrumenti in bančne dejavnosti (delovni dokument Komisije, točke 63–65)

KOMISIJA IZVAJA POTREBNE UKREPE ZA IZVAJANJE PRIPOROčIL SVETA O UPRAVLJANJU, SPREMLJANJU IN ZAKLJUčEVANJU PROGRAMOV FINANčNIH OPERACIJ, KOT NA PRIMER MEDIA II IN ECIP, TER ZA ODPRAVLJANJE ZAOSTANKOV PRI RAZISKOVALNIH PROGRAMIH ZA PREMOG. POLEG TEGA JE BIL 16. JANUARJA 2007 PODPISAN REVIDIRAN TRISTRANSKI SPORAZUM MED RAčUNSKIM SODIščEM, EVROPSKIM INVESTICIJSKIM SKLADOM IN KOMISIJO.

II. POSEBNA POROčILA RAčUNSKEGA SODIščA ( delovni dokument Komisije, točke 66–84)

SVET JE KOMISIJI PRIPRAVIL šTEVILNA PRIPOROčILA V ZVEZI S POSEBNIMI POROčILI, KI JIH JE IZDALO RAčUNSKO SODIščE V LETIH 2005 IN 2006. ODGOVORI KOMISIJE NA TA PRIPOROčILA SO NA VOLJO V DELOVNEM DOKUMENTU KOMISIJE (TOčKE 66–84).

III. EVROPSKI RAZVOJNI SKLADI ( delovni dokument Komisije , točke 85–87 )

Komisija je ustrezno upoštevala priporočila Sveta v zvezi z evropskimi razvojnimi skladi. Glavni nadzorni sistemi in sistemi kontrol Komisije so se v zadnjih letih nenehno izboljševali, med drugim na podlagi priporočil Sodišča. Nadaljnje izboljšave bodo izvedene v skladu z akcijskim načrtom Komisije „za integriran okvir notranje kontrole“, ki obravnava glavne pomanjkljivosti v okviru kontrole. To vključuje formalizirano in usklajeno predstavitev strategij notranje kontrole, katerih namen je zagotoviti celovit pregled nad potekom notranje kontrole in s tem povezano verigo odgovornosti ter dokumentirati odziv na povezana tveganja. V poročilu o finančnem poslovodenju ERS za leto 2006 je Komisija odpravila težave, ki jih je izpostavil Svet.

* * *

[1] Glej tudi člen 147 finančne uredbe za splošni proračun.

[2] Razrešnica za splošni proračun za leto 2005, Razrešnica za ERS za leto 2005, Razrešnica za agencije za leto 2005.

[3] Glej priporočilo 62.

[4] Glej tudi druge primere, navedene v točki 56 delovnega dokumenta.