Posebno poročilo Sistem vrednotenja  
in sistem v rezultate 
usmerjenega spremljanja, 
ki ju uporablja EuropeAidSL 2014  št. 18
EVROPSKO 
RAČUNSKO
SODIŠČE

EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČE  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-naslov: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Veliko dodatnih informacij o Evropski uniji je na voljo na internetu.  
Dostop je mogoč na strežniku Europa (http://europa.eu).
Luxembourg: Urad za publikacije Evropske unije, 2014
ISBN 978-92-872-1889-6
doi: 10.2865/4803
© Evropska unija, 2014
Reprodukcija je dovoljena z navedbo vira.
Printed in Luxembourg
Sistem vrednotenja 
in sistem v rezultate 
usmerjenega spremljanja, 
ki ju uporablja EuropeAid
(v skladu z drugim pododstavkom člena 287(4) PDEU)Posebno poročiloSL 2014  št. 18
02
 Kazalo
Odstavek
 Glosar in okrajšave
I–VII Povzetek
1–10 Uvod
2–5 Okvir vrednotenja, ki ga je pripravila Komisija
6–10 Sistem vrednotenja in sistem v rezultate usmerjenega spremljanja, ki ju uporablja EuropeAid
11–13 Obseg revizije in revizijski pristop
14–64 Opažanja
14–22 Funkcije vrednotenja in sistema v rezultate usmerjenega spremljanja so na splošno dobro 
organizirane, vendar bi lahko EuropeAid namenil več pozornosti učinkoviti uporabi virov
15–17 Odgovornosti so dobro porazdeljene, nadzor nad vrednotenjem programov pa ne zadošča
18–22 EuropeAid ne namenja dovolj pozornosti učinkoviti uporabi virov
23–52 Sistem vrednotenja in sistem ROM, ki ju uporablja EuropeAid, ne zagotavljata dovolj relevantnih in zanesljivih ugotovitev
24–31 Pri izboru vrednotenj programov in pravočasni izvedbi vrednotenj so nekatere slabosti
32–38 Postopki za zagotavljanje kakovosti vrednotenj programov in v rezultate usmerjenih spremljanj se ne 
izvajajo dosledno
39–52 Sistem vrednotenja in sistem ROM ne zagotavljata ustreznih informacij o doseženih rezultatih
53–64 Sistem vrednotenja in sistem ROM, ki ju uporablja EuropeAid, ne zagotavljata največje možne 
uporabe ugotovitev
54–58 Primerni mehanizmi za nadaljnje ukrepanje niso vzpostavljeni
59–64 Ugotovitve iz vrednotenj in v rezultate usmerjenih spremljanj so razen v zvezi z vrednotenjem programov 
dobro razširjene
65–70 Zaključki in priporočila
03 Kazalo
 Priloga I – Sistem razvrščanja v sistemu ROM
 Priloga II  – Seznam pregledanih programskih dokumentov
 Priloga III – Seznam pregledanih sporazumov o financiranju
 Priloga IV – Seznam pregledanih vrednotenj
 Priloga V – Seznam pregledanih v rezultate usmerjenih spremljanj
 Priloga VI – Seznam delegacij, ki so se odzvale na anketo
 Odgovori Komisije
04
 Glosar  
in okrajšave
Delegacije EU : EU zastopa 139 delegacij EU in pisarn po svetu, ki predstavljajo, pojasnjujejo in izvajajo politike 
EU (npr. politiko razvojnega sodelovanja), analizirajo in poročajo o politikah in napredkih v državah, za katere so 
akreditirane, ter v skladu s pooblastili vodijo pogajanja.
EuropeAid : Generalni direktorat za razvoj in sodelovanje: EuropeAid, ki deluje v okviru Evropske komisije, je 
odgovoren za:
– oblikovanje razvojne politike EU in opredelitev sektorskih politik na področju zunanje pomoči,
– pripravo večletnega načrtovanja instrumentov zunanje pomoči, ki jo izvede skupaj z Evropsko službo za zunanje 
delovanje (ESZD),
– spodbujanje usklajevanja med EU in državami članicami pri razvojnem sodelovanju ter zunanje zastopanje EU 
na tem področju.
Evropska investicijska banka (EIB) : banka EU, ki je v lasti držav članic EU in predstavlja njihove interese. Pri 
izvajanju politike EU tesno sodeluje z drugimi institucijami EU. EIB je največja posojilojemalka in posojilodajalka na svetu. Več kot 90 % njenih dejavnosti je osredotočenih na Evropo, podpira pa tudi zunanje in razvojne politike EU.
Evropska služba za zunanje delovanje (ESZD) : v skladu z Lizbonsko pogodbo je bila ustanovljena decembra 2010. 
Med njenimi dejavnostmi je tudi priprava državnih in regionalnih dodelitev sredstev ter strategij za sodelovanje 
EU, kar skupaj z ustreznimi oddelki Komisije izvede kot del programskega cikla za večino instrumentov zunanjega delovanja.
Evropski razvojni skladi (ERS) : glavni instrument za zagotavljanje pomoči EU za razvojno sodelovanje afriškim, 
karibskim in pacifiškim državam (države AKP) ter čezmorskim državam in ozemljem (ČDO). Veljavni okvir za 
odnose EU z državami AKP in ČDO je sporazum o partnerstvu, ki je bil za obdobje 20 let podpisan 23. junija 2000 
v Cotonouju. Osredotočen je na zmanjševanje in sčasoma odpravo revščine. ERS financirajo države članice EU, urejajo jih posebne finančne uredbe, upravlja pa jih Komisija, in sicer zunaj splošnega proračuna EU.
Finančne perspektive : večletni okvir finančnega načrtovanja, ki določa meje za odhodke EU. Prednostne naloge, 
določene za politike Unije, izraža v finančnem smislu, hkrati pa je instrument proračunske discipline in načrtovanja. 
Sedanje finančne perspektive veljajo za obdobje od 2014 do 2020, prejšnje pa so veljale za obdobje od 2007 do 2013.
Finančno poročilo Unije iz člena 318 PDEU : v skladu s členom 318 Pogodbe o delovanju Evropske unije Komisija 
„predloži Evropskemu parlamentu in Svetu tudi finančno poročilo Unije glede na dosežene rezultate“. Poročilo je na 
voljo na http://ec.europa.eu/smart‑regulation/evaluation/documents_sl.htm.
Instrumenti financiranja : uredbe, ki jih običajno izdata Evropski parlament in Svet. Zagotavljajo financiranje, 
potrebno za podporo politiki EU. Razvojno politiko EU podpira več instrumentov financiranja.
05 Glosar in okrajšave 
Letno poročilo o dejavnostih : predstavlja dosežke generalnega direktorata in vire, ki so bili pri tem uporabljeni. 
Odraža letni delovni program. Poleg tega je to tudi poročilo o upravljanju, ki ga generalni direktor kot 
odredbodajalec na podlagi prenosa pooblastil predloži Komisiji v okviru opravljanja svojih nalog pri upravljanju 
proračuna EU. Poročilo se predloži tudi Evropskemu parlamentu in Svetu. Na voljo je na http://ec.europa.eu/atwork/
key‑documents/index_sl.htm.
Letno poročilo o razvojni politiki in politiki zunanje pomoči Evropske unije ter njunem izvajanju: se zahteva 
v skladu z uredbami, ki vzpostavljajo instrumente financiranja zunanje pomoči EU, in se predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko‑socialnemu odboru in Odboru regij. Poroča o doseganju ciljev za vsak 
instrument financiranja, temelji pa na kazalnikih in merjenju doseženih rezultatov ter učinkovitosti instrumentov. Na 
voljo je na http://ec.europa.eu/europeaid/node/44406_en?language=sl.
OECD–DAC : Odbor za razvojno pomoč. Odbor pri OECD (Organizaciji za gospodarsko sodelovanje in razvoj), ki se 
ukvarja posebej z razvojno pomočjo.
Poročilo o upravljanju zunanje pomoči : glavni dokument, ki ga delegacije EU uporabljajo za poročanje 
EuropeAid. Poročilo mora biti dosegljivo Evropskemu parlamentu in Svetu.
Proračunska podpora : pri tem načinu zagotavljanja pomoči se sredstva iz agencije za zunanje financiranje 
prenesejo v nacionalno zakladnico partnerske vlade. Tako prenesena sredstva se upravljajo v skladu s proračunskimi 
postopki prejemnice. V programe proračunske podpore so običajno vključeni ukrepi za razvoj zmogljivosti, ki partnerskim državam pomagajo okrepiti oblikovanje politik in upravljanje ter spodbujajo dialog o zasnovi, izvajanju in rezultatih nacionalnih in sektorskih politik.
Rezultat : izraz zajema:
– izložke: kar se proizvede ali doseže z viri, dodeljenimi za ukrepe (npr. kmetom dodeljena nepovratna sredstva, 
tečaji usposabljanja za brezposelne, izgradnja ceste),
– izide: takojšnje spremembe, ki so rezultat ukrepa (npr. boljši dostop do območja zaradi izgradnje ceste, 
pripravniki, ki so dobili službo), ter
– vplive: dolgoročnejše socialno‑ekonomske posledice, ki so lahko neposredne ali posredne in pozitivne ali 
negativne ter jih je mogoče opaziti v nekem obdobju po zaključku ukrepa.
Skupina za notranjo revizijo : enota pri generalnem direktoratu Komisije, ki poroča neposredno generalnemu 
direktorju. Njena naloga je dati neodvisno zagotovilo o uspešnosti sistema notranje kontrole, da se izboljšajo 
dejavnosti generalnega direktorata.
Ugotovitve vrednotenja : izraz v tem poročilu zajema zaključke, priporočila in izkušnje, do katerih je privedlo 
vrednotenje.
06
 Povzetek
I
Generalni direktorat za razvoj in sodelovanje – Euro ‑
peAid (EuropeAid) je v decentraliziranem organizacij ‑
skem okviru Komisije vzpostavil lasten okvir odgovor ‑
nosti za rezultate, ki obsega spremljanje, vrednotenje 
in poročanje o njegovih dejavnostih. Poročilo preučuje vrednotenja in sistem v rezultate usmerjenega sprem ‑
ljanja (sistem ROM), ki sta dva od glavnih elementov tega okvira. Vrednotenje je sistematično in objektivno 
ocenjevanje tekoče ali zaključene politike ali pro ‑
grama, njune zasnove, izvajanja in rezultatov. ROM je 
standardiziran zunanji pregled, ki se uporablja pose ‑
bej za zunanjo pomoč in je zasnovan za preučevanje smotrnosti programov. Glavni namen teh dveh ele ‑
mentov okvira odgovornosti je s povratnimi informa ‑
cijami in pridobljenimi izkušnjami izboljšati izvajanje tekočih programov in zasnovo prihodnjih programov ter zagotoviti osnovo za odgovornost.
II
Sodišče je ugotovilo, da sistem vrednotenja in sistem ROM, ki ju uporablja EuropeAid, nista dovolj zanesljiva.
III
Funkcije vrednotenja in sistema ROM so na splošno dobro organizirane, ugotovljeno pa je bilo pomanjka ‑
nje splošnega nadzora dejavnosti vrednotenja pro ‑
gramov. Prav tako je premalo pozornosti namenjene učinkoviti uporabi virov za vrednotenje in v rezultate usmerjenega spremljanja.
IV
Sistem vrednotenja in sistem ROM ne zagotavljata dovolj relevantnosti in zanesljivosti ugotovitev. Načrti za vrednotenje programov ne temeljijo na dovolj 
jasnih merilih za prednostno razvrščanje, prav tako pa 
ni vzpostavljen sistem spremljanja za opredelitev in obravnavo pogostih odstopanj od načrtov za vredno ‑
tenje. Postopki za kontrolo kakovosti se pri spremlja ‑
njih, usmerjenih v rezultate, in vrednotenjih progra ‑
mov ne izvajajo dosledno.V
Sistem vrednotenja in sistem ROM ne zagotavljata kar najboljše uporabe ugotovitev, ker niso vzpostavljeni 
primerni mehanizmi za spremljanje nadaljnjih ukrepov 
in razširjanja ugotovitev.
VI
Sistem vrednotenja in sistem ROM ne zagotavljata ustreznih informacij o doseženih rezultatih, saj cilji in kazalniki niso dovolj dobro opredeljeni, poleg tega je delež naknadnih vrednotenj in v rezultate usmerje ‑
nih spremljanj majhen, obstajajo pa tudi inherentne 
omejitve pri metodologiji za vrednotenje proračun ‑
ske podpore. Ti dejavniki znatno omejujejo zmož ‑
nost EuropeAid za utemeljitev dejansko doseženih 
rezultatov.
VII
Sodišče daje priporočila o učinkoviti uporabi virov za vrednotenje in v rezultate usmerjeno spremljanje, prednostnem razvrščanju in spremljanju vrednotenj, 
izvajanju postopkov za kontrolo kakovosti, prikazu 
doseženih rezultatov ter nadaljnjih ukrepih in razširja ‑
nju ugotovitev iz vrednotenja in v rezultate usmerje ‑
nega spremljanja.
07
 Uvod
01 
V sedanjih gospodarskih in političnih 
razmerah mora Komisija vse bolj zago ‑
tavljati in dokazovati, da so sredstva EU uporabljena gospodarno, učinko ‑
vito in uspešno. Evropski parlament in Svet sta opozorila, da je potreben jasnejši uvid v rezultate, dosežene pri glavnih ciljih EU.
1 Informacije o do ‑
sežnih rezultatih je mogoče pridobiti samo na podlagi okvira odgovornosti 
za rezultate, ki vsebuje tri elemente: 
spremljanje, vrednotenje in poročanje.
Okvir vrednotenja, ki ga 
je pripravila Komisija
02 
Vrednotenje je sistematično in objek ‑
tivno ocenjevanje tekočega ali zaklju ‑
čenega programa ali politike, njune 
zasnove, izvajanja in rezultatov. Glavni 
namen je preveriti, ali so bili doseženi cilji, in pripraviti priporočila za izboljša ‑
nje bodočih ukrepov, ki bodo Komi ‑
siji, Evropskemu parlamentu in Svetu 
v oporo pri odločanju.03 
Vrednotenje je nujno potrebno za na ‑
črtovanje, zasnovo in izvajanje politik in ukrepov EU ter krepitev pregled ‑
nosti in demokratične odgovornosti. 
To poudarja tudi člen 318 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim mora Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu vsako leto predlo ‑
žiti finančno poročilo Unije glede na dosežene rezultate (finančno poročilo iz člena 318 PDEU). Evropski parlament je v zvezi s prvimi tremi poročili, ki jih je pripravila Komisija, februarja 2014 poudaril
2, da proračunskemu organu 
niso zagotovila jasne slike o dejanskem obsegu, v katerem so bili izpolnjeni 
glavni cilji Unije.
04 
Okvir vrednotenja, ki ga uporablja 
Komisija, je določen v več regulativnih dokumentih in dokumentih o politiki:
(a) finančna uredba, ki se uporablja za 
proračun EU;
3
(b) sporočilo o povečanju uporabe vrednotenja;
4
(c) sporočilo o strateškem vrednote ‑
nju5 ter
(d) sporočilo o krepitvi temeljev 
pametne pravne ureditve – izbolj ‑
šanju vrednotenja.61 Kot so priporočila Sveta 
Komisiji o doseganju rezultatov v zvezi z razrešnico za leto 2011 (dokument 5752/13 ADD1, str. 31). Priporočila Evropskega parlamenta v zvezi z razrešnico za leto 2011, glej priporočilo 248 za ESZD in EuropeAid ter priporočili 308 in 309 za Komisijo kot celoto (dokument P7_TA‑PROV(2013)0122).
2 Resolucija z dne 26. februarja 2014 o oceni financ Unije glede na dosežene rezultate: novo orodje za boljši postopek razrešnice Evropski komisiji. Dokument P7_TA(2014)0134.
3 Člen 30(4) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (UL L 298, 26.10.2012, str. 1).
4 SEC(2007) 213 z dne 21. februarja 2007: sporočilo o povečanju uporabe vrednotenja kot odgovoru na strateške potrebe z naslovom „Responding to Strategic Needs: Reinforcing the use of evaluation“, ki ga je Daila Grybauskaité v soglasju s predsednikom poslala Komisiji.
5 C(2001) 3661 z dne 12. novembra 2001: sporočilo predsednika o izvajanju vrednotenja v Komisiji z naslovom „Putting evaluation into practice within the Commission“.
6 COM(2013) 686 final z dne 2. oktobra 2013: „Krepitev temeljev pametne pravne ureditve – k boljšemu vrednotenju“.
08 Uvod
05 
Posamezni generalni direktorati so 
odgovorni za vrednotenje svojih de ‑
javnosti in lahko sisteme vrednotenja oblikujejo glede na lastne potrebe in zahteve v skladu s standardi za orga ‑
nizacijo, izbor, zasnovo in uporabo ugotovitev vrednotenj, ki jih je določila Komisija.
Sistem vrednotenja  
in sistem v rezultate 
usmerjenega spremljanja, 
ki ju uporablja EuropeAid
06 
Sistem vrednotenja in sistem v rezul ‑
tate usmerjenega spremljanja (sistem 
ROM) sta del okvira odgovornosti za 
rezultate, ki temelji na regulativnih 
dokumentih in dokumentih o politiki iz odstavka 4 ter regulativnih doku ‑
mentih in dokumentih o politiki, ki so značilni za razvojno pomoč EU:
(a) finančne uredbe, ki veljajo za ERS,
7 
in drugi instrumenti financiranja, ki 
podpirajo razvojno politiko EU;
(b) pariška deklaracija, agenda za ukrepanje iz Akre
8 in sporazum 
o partnerstvu iz Busana9;
(c) evropsko soglasje o razvoju10;
(d) sporočilo o agendi za 
spremembe11.07 
EuropeAid vodi dve vrsti vrednotenj, ki 
jih izvajajo zunanji izvajalci:
(a) strateška vrednotenja vključujejo 
geografsko usmerjena vrednotenja (za državo ali regijo) in tematska vrednotenja, ki zajemajo posame ‑
zne sektorje (npr. izobraževanje, 
prehranska varnost) ali način zago ‑
tavljanja pomoči (npr. proračunska 
podpora, sodelovanje z razvojnimi bankami), ter
(b) vrednotenja programov,
12 ki se 
lahko opravijo med izvajanjem (vmesno vrednotenje), ob zaključ ‑
ku (končno vrednotenje) ali po zaključku (naknadno vrednotenje) ukrepa.
08 
Ta vrednotenja ocenjujejo smotrnost glede na pet meril, ki jih je skupaj z mednarodno donatorsko skupnostjo 
oblikoval Odbor za razvojno pomoč 
Organizacije za gospodarsko sodelo ‑
vanje in razvoj (OECD–DAC)
13: ustrez ‑
nost, uspešnost, učinkovitost, trajnost in vplivnost. Z vrednotenjem se mora 
poleg tega oceniti tudi primerjalna 
prednost EU in skladnost z drugimi po ‑
litikami in programi EU, ukrepi dona ‑
torjev in politikami partnerskih držav.7 10. ERS: člena 12 in 27 Uredbe 
Sveta (ES) št. 215/2008 z dne 18. februarja 2008 o finančni uredbi, ki se uporablja za 10. evropski razvojni sklad (UL L 78, 19.3.2008, str. 1).
 11. ERS: Sklep št. 1/2013 Sveta ministrov AKP‑EU z dne 7. junija 2013 o sprejetju protokola o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 v okviru Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi (UL L 173, 26.6.2013, str. 67).
8 Paris Declaration on Aid Effectiveness, 2005, in Accra Agenda for Action, 2008: http://www.oecd.org/dac/effectiveness/parisdeclaratio ‑
nandaccraagendaforaction.htm.
9 Busan Partnership Agreement for Effective Development Co‑operation, 2011: http://www.oecd.org/dac/effectiveness/fourthhighlevel ‑
forumonaideffectiveness.htm.
10 Skupna izjava Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, ter Evropskega parlamenta in Komisije o razvojni politiki Evropske unije: „Evropsko soglasje“ (UL C 46, 24.2.2006, str. 1).
11 COM(2011) 637 final z dne 13. oktobra 2011: „Povečanje učinka razvojne politike EU: agenda za spremembe“.
12 Izraz program  v tem poročilu 
pomeni projekte , ki so manjši 
ukrepi, in programe, ki so večji 
ukrepi.
13 http://www.oecd.org/dac/
evaluation/daccriteriaforeva ‑
luatingdevelopmentassistan ‑
ce.htm.
09 Uvod
09 
EuropeAid uporablja sistem ROM za 
spremljanje kakovosti svojih progra ‑
mov na kraju samem. Zunanji strokov ‑
njaki med kratkimi obiski programov na terenu in ob upoštevanju petih meril za vrednotenje, ki jih je določil OECD–DAC (glej odstavek 8), ocenijo smotrnost programa (glej Prilogo 1 ). 
Namen ocenjevanja je omogočiti primerjavo med različnimi programi in pripraviti zbirne podatke o smotrnosti za portfelj programov. V rezultate usmerjeno spremljanje je v primerja ‑
vi z vrednotenji bolj blago orodje, ki 
omogoča kratek pregled smotrnosti 
programov. Tako kot vrednotenja programov se lahko opravi med ali po izvajanju programov.10 
EuropeAid pripravlja naslednja glavna poročila:
(a) poročilo o upravljanju zunanje 
pomoči, ki je objavljeno vsakih šest mesecev in ga delegacije EU uporabljajo kot glavni dokument za poročanje;
14
(b) poročila direktorjev EuropeAid o upravljanju sredstev, ki so prene ‑
sena nanje;
(c) letno poročilo o dejavnostih, ki ga generalni direktor EuropeAid predloži komisarju ter Evropskemu parlamentu in Svetu;
(d) letno poročilo o razvojni politiki in politiki zunanje pomoči Evrop ‑
ske unije, ki ga Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu, ter
(e) prispevek k finančnemu poročilu iz člena 318 PDEU, ki ga Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu.14 Od leta 2014 naprej je treba 
poročila o upravljanju zunanje pomoči predložiti vsako leto.
10
 Obseg revizije  
in revizijski pristop
11 
Sodišče je preučilo, ali sta sistem vred ‑
notenja in sistem ROM, ki ju uporablja 
EuropeAid, zanesljiva. Revizija se je 
osredotočila na tri glavna vprašanja:
(a) Ali so funkcije vrednotenja in v re ‑
zultate usmerjenega spremljanja, 
ki ju uporablja EuropeAid, ustrezno 
organizirane in ali so viri, dodeljeni 
zanje, ustrezni?
(b) Ali sistem vrednotenja in sistem ROM, ki ju uporablja EuropeAid, zagotavljata relevantne in zaneslji ‑
ve ugotovitve?
(c) Ali sistem vrednotenja in sistem ROM, ki ju uporablja EuropeAid, zagotavljata kar najboljšo uporabo 
ugotovitev?
12 
Revizija je zajemala sistem vrednotenja 
in sistem ROM, ki sta se uporabljala v obdobju od 2007 do 2013. Kadar so 
bile na voljo ustrezne informacije, ki jih 
je Sodišče lahko preverilo, so se upo ‑
števale spremembe, ki jih je EuropeAid sprejel ali načrtoval za obdobje od 2014 do 2020.13 
Revizija, ki je potekala med no ‑
vembrom 2013 in marcem 2014, je 
obsegala:
(a) pregled smernic EuropeAid za 
vrednotenje in v rezultate usmerje ‑
no spremljanje ter pregled glavnih dokumentov in procesov pri vode ‑
nju vrednotenj;
(b) razgovore z uradniki iz šestih enot EuropeAid;
15
(c) obiske delegacij EU v Beninu in Indiji, ki so vključevali razgovore z uslužbenci delegacij in pregled 
ustrezne dokumentacije;
(d) pregled programskih dokumen ‑
tov (glej  Prilogo II ), sporazu ‑
mov o financiranju programov 
(glej  Prilogo III ), strateških vred ‑
notenj in vrednotenj programov (glej  Prilogo IV ) in poročil o spre ‑
mljanjih, usmerjenih v rezultate (glej  Prilogo V ), ter
(e) anketo, poslano 50 delegacijam EU, 
na katero je bilo prejetih 41 odgo ‑
vorov (glej Prilogo VI ).15 Vrednotenje; kakovost in 
rezultati; načrtovanje AKP in horizontalna koordinacija; geografska koordinacija za Azijo in Pacifik; izobraževanje, zdravje, raziskave, kultura; razvoj podeželja, prehranska varnost, prehrana; partnerstvo Afrika‑EU, mirovna pomoč; regionalni programi za južno sosedstvo.
11
 Opažanja
16 Skupaj je pet koordinatorjev 
v rezultate usmerjenega spremljanja: po en za geografske programe v vsaki regiji (Afrika ‑  Karibski 
otoki ‑ Pacifik, Azija, Latinska Amerika, sosedstvo) in en za tematske programe.Funkcije vrednotenja  
in sistema v rezultate 
usmerjenega spremljanja so na splošno dobro organizirane, vendar bi lahko EuropeAid namenil 
več pozornosti učinkoviti 
uporabi virov
14 
Sodišče je preučilo, ali sistem vred ‑
notenja in sistem ROM zagotavljata 
dobro porazdelitev odgovornosti ter 
učinkovito uporabo finančnih in kad ‑
rovskih virov.
Odgovornosti so dobro 
porazdeljene, nadzor nad 
vrednotenjem programov  
pa ne zadošča
15 
Organizacija EuropeAid uspešno 
združuje centralizirane in decentrali ‑
zirane naloge. V okviru centralizirano 
upravljanih nalog:
(a) enota za vrednotenje vodi strate ‑
ška vrednotenja in mora zato imeti 
celovit pregled nad dejavnostmi EuropeAid. Odgovorna je za razvoj 
metodologije za vrednotenje 
ter usklajevanje in spremljanje dejavnosti vrednotenja, ki jih iz ‑
vaja EuropeAid. Ima tudi osrednjo vlogo pri poročanju o ugotovitvah strateških vrednotenj v letnih po ‑
ročilih o dejavnostih in letnih po ‑
ročilih ter pri prispevku EuropeAid k finančnemu poročilu Komisije iz člena 318 PDEU;(b) enota za kakovost in rezultate 
nadzira sistem ROM, vključno 
s splošnim zagotavljanjem kakovo ‑
sti, ki je skupno vsej organizaciji, 
ter skladnost med sistemom ROM in vrednotenji programov, pomaga 
pa tudi pri analizi podatkov, prido ‑
bljenih s spremljanjem, usmerje ‑
nim v rezultate, in vrednotenjem 
programov. Za letna poročila o de ‑
javnostih in letna poročila zagota ‑
vlja zbirne ocene smotrnosti;
(c) koordinatorji v rezultate usmerje ‑
nega spremljanja pri EuropeAid
16 
nadzirajo sistem ROM na svojih področjih ukrepov. Kontaktne 
osebe sistema ROM v operativnih 
enotah in delegacijah EU pri Euro ‑
peAid strokovnjakom zagotavljajo podporo pri organizaciji obiskov na terenu.
16 
Enota za vrednotenje ter enota za kakovost in rezultate sta odgovorni neposredno namestniku generalnega 
direktorja. Ker ima ta v organizaciji 
dovolj visok položaj, lahko zagotovi, da za svojo vlogo dobita podporo z višje vodstvene ravni.
12 Opažanja
17 
Vodenje vrednotenj programov je 
decentralizirano ter poteka v opera ‑
tivnih enotah in delegacijah EU pri EuropeAid. Korist tega bi lahko bila, da se zagotovi uporaba rezultatov vrednotenj. Toda vodje programov so pri vodenju vrednotenj programov precej avtonomni, saj so odgovorni za 
vse faze procesa od uvedbe vredno ‑
tenja do spremljanja rezultatov. Ker ni 
splošnega usklajevanja in spremljanja te dejavnosti, EuropeAid nad njo nima pregleda, prav tako pa je le malo nad ‑
zora z višje vodstvene ravni.
EuropeAid ne namenja 
dovolj pozornosti učinkoviti 
uporabi virov
18 
V skladu s standardi vrednotenja, ki 
jih je določila Komisija, morajo imeti dejavnosti vrednotenja ustrezne vire, 
da lahko dosežejo svoj namen. Pred ‑
vsem mora vsak generalni direktorat 
zagotoviti, da so finančni in kadrovski viri jasno opredeljeni in sorazmerno dodeljeni posameznim dejavnostim 
vrednotenja, da jih je mogoče izvesti.19 
EuropeAid nima dovolj informacij o vi ‑
rih, porabljenih za sistem vrednotenja in sistem ROM. Letni stroški strateških 
vrednotenj po razpoložljivih podatkih znašajo med 5 in 6 milijoni EUR, letni stroški spremljanj, usmerjenih v re ‑
zultate, pa so v obdobju 2007–2013 znašali 17 milijonov EUR.
17 Po ocenah, 
ki jih je leta 2010 in leta 2013 opravil EuropeAid, letni stroški za vredno ‑
tenje programov znašajo med 12 in 
15 milijoni EUR. Skupni letni stroški 
vrednotenj in v rezultate usmerjenih 
spremljanj naj bi torej znašali med 34 in 38 milijoni EUR. Vendar Sodišče ne more potrditi, da so te ocene točne, 
ker EuropeAid nima zanesljivih infor ‑
macij o številu vrednotenj programov, 
njihove stroške pa je v računalniško podprtem informacijskem sistemu za upravljanje težko opredeliti.
 18
20 
V enoti za vrednotenje je 16 uslužben ‑
cev, v enoti za kakovost in rezultate pa pri spremljanjih, usmerjenih v rezul ‑
tate, sodeluje približno en uslužbe ‑
nec (izraženo v ekvivalentu polnega delovnega časa). Za kadrovske vire, ki sodelujejo pri vrednotenjih programov in v rezultate usmerjenih spremljanjih na ravni vodij programov, kontaktnih 
oseb in koordinatorjev v rezultate 
usmerjenih spremljanj, ni podatkov za poslovodenje. Sodišče je na podlagi ankete ocenilo, da v delegacijah EU pri spremljanjih, usmerjenih v rezultate, in vrednotenjih programov sodeluje 
približno 60 uslužbencev (izraženo 
v ekvivalentu polnega delovnega časa). Skupno število uslužbencev, ki se ukvarjajo z vrednotenji in v rezultate usmerjenimi spremljanji, je torej verje ‑
tno precej več kot 80 (izraženo v ekvi ‑
valentu polnega delovnega časa).17 EuropeAid ocenjuje, da se 
bodo ti letni stroški zlasti zaradi daljših obiskov na terenu (s povprečno dveh dni na osem) in sodelovanja z višjimi strokovnjaki zvišali na približno 25,5 milijona EUR.
18 Skupni informacijski sistem RELEX.
13 Opažanja
21 
EuropeAid zaradi pomanjkanja zanes ‑
ljivih informacij ne more zagotoviti, da 
so kadrovski in finančni viri ustrezni 
in sorazmerno dodeljeni različnim dejavnostim vrednotenja in v rezultate usmerjenega spremljanja.
22 
Sodišče je ugotovilo, da usklajevanje med vrednotenji programov in v re ‑
zultate usmerjenimi spremljanji ni 
ustrezno, kar lahko privede do neučin ‑
kovitosti. Za vrednotenja programov 
in v rezultate usmerjena spremljanja se uporabljajo popolnoma različna merila in pristopi k načrtovanju (glej odstav ‑
ka 26 in 30).
19 Programi so lahko zaradi 
neustrezne kombinacije v rezultate usmerjenih spremljanj in vrednotenj 
previsoko ali prenizko ocenjeni, včasih 
pa sploh niso ocenjeni, kot se pogosto zgodi v fazi po zaključku (glej odstavke od 43 do 46). To je potrdila tudi anketa, ki jo je opravilo Sodišče: samo polovi ‑
ca anketirancev je v svojih odgovorih menila, da se vrednotenja programov in v rezultate usmerjena spremljanja dobro dopolnjujejo.Sistem vrednotenja  
in sistem ROM, ki ju 
uporablja EuropeAid,  
ne zagotavljata dovolj relevantnih in zanesljivih ugotovitev
23 
Sodišče je preučilo, ali so bila vredno ‑
tenja in v rezultate usmerjena sprem ‑
ljanja izbrana na podlagi ustreznih 
meril ter izvedena pravočasno. Poleg tega je preučilo, ali so jih izvedli dovolj 
usposobljeni strokovnjaki, ali so bili 
postopki za kontrolo kakovosti us ‑
pešno uporabljeni in ali so zagotovili dovolj dokazov o rezultatih, doseženih z ukrepi EuropeAid.
Pri izboru vrednotenj 
programov in pravočasni 
izvedbi vrednotenj so nekatere slabosti
Večletni načrti za strateška 
vrednotenja temeljijo  na ustreznih merilih
24 
Namen okvirnega večletnega načrta 
za vrednotenje za obdobje 2007–2013 je bil doseči popolno geografsko 
zajetje, da se pridobijo izkušnje za 
naslednji proces priprave programov. Tematska vrednotenja so bila izbrana glede na pomembnost dodeljenih sredstev in glede na težo, ki jo imajo 
sektorji pri strategijah za sodelovanje 
EU na državni in regionalni ravni. Cilj je bil tudi povečati število vrednotenj načinov zagotavljanja pomoči (npr. proračunska podpora, sodelovanje z EIB, razvojne banke, sodelovanje z organizacijami ZN).19 Edino pravilo je, da v rezultate 
usmerjeno spremljanje ne sme biti izvedeno v istem letu kot vrednotenje programa.
14 Opažanja
25 
Izbirna merila za tekoči delovni pro ‑
gram za obdobje 2014–2018 so bila še 
izpopolnjena. S tem naj bi zagotovili 
dovolj gradiva za poročanje Evropske ‑
mu parlamentu in Svetu o rezultatih in vplivih finančnih instrumentov leta 2017, kot določajo skupna pravila in postopki za izvajanje instrumentov 
Unije za financiranje zunanjega delo ‑
vanja.
20 Tematska vrednotenja so bila 
izbrana na podlagi prednostnih tem iz 
agende za spremembe,21 cilj pa je bil 
zagotoviti sorazmerno uravnoteženost 
med regijami (Afrika, Latinska Ame ‑
rika in Azija) in vrstami držav (države 
s srednje visokimi dohodki, nestabilne države in države z močnimi programi za proračunsko podporo).
Merila za izbor programov  
za vrednotenje so nejasna
26 
Vrednotenja programov se izvajajo 
predvsem, ker je to obveznost ali mož ‑
nost, določena v sporazumu o finan ‑
ciranju, ki se podpiše z upravičencem ali izvedbenim partnerjem. O določbi glede vrednotenja v teh sporazumih se odloča v fazi zasnove programa in za vsak primer posebej, smernic za 
sprejemanje tovrstnih odločitev pa ni. 
Sodišče je pri pregledu 20 nedavnih programov (glej  Prilogo III ) ugotovilo 
bistvene in nepojasnjene razlike pri pristopu:(a) vmesna vrednotenja so bila 
opravljena za vse programe, 
vendar so bila obvezna samo za 
polovico;
(b) naknadna vrednotenja so bila 
opravljena samo za dve tretjini 
programov, obvezna pa samo za 
enega.
Vrednotenja pogosto niso 
izvedena po načrtu
27 
EuropeAid ni vzpostavil ustreznega 
sistema, ki bi spremljal izvajanje načr ‑
tov za strateško vrednotenje in vred ‑
notenje programov, analiziral razloge za odstopanja in obravnaval sistemske vzroke za zamudo.
28 
Strateška vrednotenja so pogosto trajala dlje, kot je bilo načrtovano.
22 
Okvirni večletni načrt za vrednotenje za obdobje 2007–2013 tudi zaradi tega 
ni bil v celoti izveden, saj je bilo do ‑
končanih samo 70 % izbranih vredno ‑
tenj. Po mnenju EuropeAid so do tega 
privedle predvsem omejitve pri kad ‑
rovskih virih v enoti za vrednotenje.20 Člen 17 Uredbe (EU) 
št. 236/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o določitvi skupnih pravil in postopkov za izvajanje instrumentov Unije za financiranje zunanjega delovanja (UL L 77, 15.3.2014, str. 95).
21 Glavne prioritete politik so:•  človekove pravice, 
demokracija, upravljanje (vključno s pravno državo, enakostjo spolov in krepitvijo vloge žensk, upravljanjem javnega sektorja, davčno politiko in upravljanjem, bojem proti korupciji, civilno družbo in lokalnimi organi, naravnimi viri ter povezavo med razvojem in varnostjo),
•  vključujoča in trajnostna rast (socialna zaščita, zdravje, izobraževanje in delovna mesta, poslovno okolje, regionalno povezovanje in svetovni trgi, trajnostno kmetijstvo in energija).
22 Vrednotenja za posamezne države so v povprečju trajala 18 mesecev namesto načrtovanih 12.
15 Opažanja
29 
Čeprav so vrednotenja programov 
običajno izvedena v skladu s časovnim 
razporedom, je Sodišče z anketo ugo ‑
tovilo bistvene razlike med načrtovani ‑
mi in izvedenimi vrednotenji v obdob ‑
ju 2010–2013.23 Določbe iz sporazumov 
o financiranju se med izvajanjem 
programov niso sistematično upora ‑
bljale, saj so bila vrednotenja včasih 
preložena ali odpovedana. Anketa, 
ki jo je opravilo Sodišče, je pokazala, 
da delegacije EU tovrstne odločitve 
sprejemajo na podlagi dejavnikov, kot 
so omejeni kadrovski viri24, potrebe 
uporabnikov vrednotenj in proble ‑
matično izvajanje programa. Razlogi 
za neizvedbo načrtovanih vrednotenj 
niso bili dokumentirani. To povečuje tveganje, da se odločitve o neizvajanju vrednotenj ne sprejemajo na podlagi utemeljenih razlogov ali na ustrezni ravni.
Metodologija izbiranja 
v rezultate usmerjenih 
spremljanj zmanjšuje 
uporabnost teh spremljanj
30 
Izbor v rezultate usmerjenih sprem ‑
ljanj temelji na jasno opredeljenih 
standardnih merilih25 in je opravljen 
po posvetovanjih med pogodbeniki za izvajanje v rezultate usmerjenih spre ‑
mljanj in vodji programov. V rezultate usmerjena spremljanja so običajno izvedena v skladu z načrtom, poročila pa pripravljena brez bistvenih zamud.31 
Toda Sodišče je v Posebnem poro ‑
čilu št. 1/201126 opozorilo na glavne 
omejitve, ki zmanjšujejo uporabnost v rezultate usmerjenih spremljanj kot 
kazalnika za celotni portfelj pomoči, 
zlasti ker vzorec izbranih projektov ni določen na statistični podlagi, pač pa na podlagi presoje. Leta 2011 je skupina za notranjo revizijo pri Europe ‑
Aid ugotovila tudi, da zato, ker izbor ni 
izveden na podlagi tveganja, v rezul ‑
tate usmerjena spremljanja vodjem programov ne zagotavljajo povratnih 
informacij, kadar so te najbolj potreb ‑
ne za izboljšanje izvajanja programa.
Postopki za zagotavljanje 
kakovosti vrednotenj 
programov in v rezultate usmerjenih spremljanj  
se ne izvajajo dosledno
Postopki za sklepanje pogodb 
zagotavljajo angažiranje dovolj 
usposobljenih strokovnjakov
32 
Vrednotenja izvajajo zunanji svetoval ‑
ci, ki jih EuropeAid izbere s postopki 
javnega naročanja. Predlogi svetoval ‑
nih podjetij se točkujejo na podlagi posebnih zahtev,
27 zlasti v zvezi s stro ‑
kovno usposobljenostjo strokovnjakov. Vodje ekip in višji strokovnjaki imajo 
običajno od 10 do 15 let strokovnih iz ‑
kušenj na področju posameznih ukre ‑
pov, vodje ekip pa še pet let izkušenj iz 
vrednotenja.23 Delegacije EU so v povprečju 
načrtovale 3,5 letnih vrednotenj, izvedenih pa je bilo 2,9 vrednotenj.
24 Navedeno kot glavni razlog, da se načrtovano vrednotenje ni izvedlo.
25 Do odstopanj od standardnih meril pride predvsem, (i) da se prepreči nepotrebno spremljanje programov, ki so dobro upravljani ali so bili nedavno ovrednoteni; (ii) da se zajamejo problematični programi, ki ne dosegajo finančnega praga, ter (iii) da se okrepijo prizadevanja za spremljanje pri programih z nezadostnim notranjim spremljanjem.
26 Posebno poročilo št. 1/2011 – Ali se je z dekoncentracijo upravljanja zunanje pomoči s sedeža Komisije na njene delegacije izboljšala dostava pomoči?, odstavek 25 (http://eca.europa.eu).
27 Razpisni pogoji ali tehnične specifikacije.
16 Opažanja
33 
V rezultate usmerjena spremljanja 
izvajajo tudi zunanja svetovalna pod ‑
jetja (pogodbeniki za izvajanje v rezul ‑
tate usmerjenih spremljanj), izbrana s postopki javnega naročanja.
28 Višji 
strokovnjaki morajo imeti 10 let izku ‑
šenj iz razvojnega sodelovanja v po ‑
samezni regiji, strokovnjaki na srednji stopnji od 5 do 10 let, strokovnjaki začetniki pa do pet let. EuropeAid je za pogodbe, podpisane v letu 2014, od pogodbenikov za izvajanje v rezultate usmerjenih spremljanj zahteval, naj za 
daljše naloge najamejo specializirane 
strokovnjake, da bi še okrepili raven strokovnega znanja.
Postopki za kontrolo kakovosti 
vrednotenja programov 
in v rezultate usmerjenih 
spremljanj se ne uporabljajo sistematično
34 
Standardi vrednotenja, ki jih uporab ‑
lja Komisija, določajo, da mora biti za 
vsako vrednotenje, razen v ustrezno 
upravičenih primerih, ustanovljena 
referenčna skupina29, ki bo dovolj 
pogosto dajala nasvete o razpisnih pogojih, pomagala pri vrednotenju in 
sodelovala pri ocenjevanju kakovosti 
vrednotenja. Smernice za vrednotenje, ki jih je določil EuropeAid, poudarjajo, da je zagotavljanje kakovosti v vseh fazah procesa glavna naloga vodje vrednotenja, in sicer v sodelovanju 
z referenčno skupino, v kateri morajo 
sodelovati predstavniki najpomemb ‑
nejših deležnikov.
30
35 
Referenčne skupine se oblikujejo za vsa strateška vrednotenja. Sestajajo se 
redno, njihovo delo, vključno s pre ‑
gledom kakovosti v vseh fazah, pa se 
dokumentira v zapisnikih sestankov.36 
To pa ni veljalo za vrednotenja pro ‑
gramov. Sodišče je v anketi ugotovilo, 
da samo 39 % delegacij EU vedno ali 
v večini primerov ustanovi referenčno skupino
31 ter da so operativne enote 
in delegacije EU pri EuropeAid, ki jih je obiskalo Sodišče, le redko formalno 
ustanovile referenčno skupino. Nekate ‑
ra posvetovanja med vodji programov 
in drugimi deležniki lahko potekajo v različnih fazah procesa vrednotenja (npr. pri pripravi razpisnih pogojev ali pregledu osnutka poročila o vrednote ‑
nju). Toda Sodišče zaradi pomanjkanja ustrezne dokumentacije ni moglo oceniti, ali je to pogosta praksa.
37 
V skladu s smernicami za vrednotenje, ki jih je določil EuropeAid, je treba kakovost osnutka in končnega poro ‑
čila o vrednotenju oceniti na podlagi devetih dobro opredeljenih meril.
32 
Preglednico o kakovosti morata izpol ‑
niti dve osebi, ki se posvetujeta o teh 
merilih. Za strateška vrednotenja je 
bila preglednica o kakovosti sistema ‑
tično izpolnjena in skupaj s poročilom o vrednotenju objavljena na spletišču EuropeAid.
33 Za vrednotenja progra ‑
mov je anketa, ki jo je opravilo Sodišče, pokazala, da samo 71 % delegacij EU 
ocenjuje kakovost poročila o vredno ‑
tenju, ocenjevalno preglednico pa jih 
izpolnjuje samo 37 %.
3428 Skupaj je pet pogodbenikov 
za izvajanje v rezultate usmerjenih spremljanj: po en v vsaki regiji za geografske programe (Afrika  – Karibski 
otoki – Pacifik, Azija, Latinska Amerika; sosedstvo) in en za tematske programe.
29 Komisija temu pravi tudi usmerjevalna skupina.
30 Referenčne skupine lahko odvisno od vrste in kraja vrednotenja vključujejo predstavnike EuropeAid, Evropske službe za zunanje delovanje, drugih oddelkov Komisije, organov partnerske države, organizacij civilne družbe, drugih donatorskih agencij ali druge strokovnjake.
31 Delegacije in operativne enote, obiskane med revizijo, niso oblikovale formalnih referenčnih skupin, razen pri vrednotenjih programov, ki so podobna strateškim vrednotenjem.
32 Teh devet meril vključuje: (1) zadovoljevanje potreb; (2) ustrezen obseg; (3) upravičena zasnova; (4) zanesljivi podatki; (5) dobra analiza; (6) verodostojne ugotovitve, (7) veljavni zaključki; (8) koristna priporočila; (9) jasno poročilo. Pri vrednotenjih programov sta merilo 2 in merilo 3 združena v enega: ustrezna zasnova. Vsako merilo se ocenjuje glede na pet stopenj: odlično, zelo dobro, dobro, slabo in nesprejemljivo (http://ec.europa.eu/europeaid/evaluation/methodology/guidelines/gui_qal_flr_en.htm#03).
33 http://ec.europa.eu/
europeaid/evaluation‑reports_en.
34 Preglednica je bila izpolnjena pri samo enem od desetih vrednotenj programov, ki jih je pregledalo Sodišče, in sicer pri vrednotenju mirovne pomoči za Afriko.
17 Opažanja
38 
Vodje programov morajo izpolniti ob ‑
vezni vprašalnik in tako oceniti kako ‑
vost poročil o spremljanjih, usmerjenih 
v rezultate. To je bilo narejeno za manj kot 60 % poročil, ki so bila pripravljena v obdobju med 2011 in 2013.
Sistem vrednotenja in 
sistem ROM ne zagotavljata 
ustreznih informacij o doseženih rezultatih
Programski cilji in kazalniki 
niso dobro opredeljeni
39 
Da bi se ocenjevanje dosežkov lahko 
izvajalo na podlagi dokazov, so za programe z objektivno preverljivimi 
kazalniki potrebni specifični, merljivi 
in časovno določeni cilji. Cilji, nave ‑
deni v dokumentih o politiki na visoki ravni in pravnih besedilih o vzposta ‑
vitvi instrumentov financiranja, imajo 
politično ozadje in čeprav bi morali 
zagotoviti temelje, pogosto niso dovolj osredotočeni, da bi bili uporabni na izvedbeni ravni. Pri načrtovanju po ‑
moči za državo, regijo ali sektor in pri oblikovanju posameznih ukrepov bi jih 
morali preoblikovati v bolj specifične 
operativne cilje.40 
Od 15 tematskih, regionalnih in držav ‑
nih programskih dokumentov, ki jih je 
pregledalo Sodišče (glej Prilogo II ), so 
bili v petih35 cilji in kazalniki jasno opi ‑
sani, niso pa vsebovali osnov ali ciljnih vrednosti, na podlagi katerih bi lahko 
ocenili smotrnost. Pri ostalih 10 doku ‑
mentih so bili cilji nejasni, kazalnikov pa pogosto sploh ni bilo (glej Okvir 1 ).
41 
Sodišče je v zvezi s posameznimi pro ‑
grami v več poročilih36 poudarilo, da 
cilji niso dovolj jasni, merljivi kazal ‑
niki pa niso opredeljeni. Od desetih 
poročil o vrednotenju programov, ki 
jih je pregledalo Sodišče, so v štirih kot velika pomanjkljivost navedeni nejasni cilji in kazalniki ter odsotnost osnov in nerazpoložljivost podatkov o spremlja ‑
nju (glej Okvir 2 ).
37 Pripombe v zvezi 
s tem so bile pozitivne pri samo dveh vrednotenjih.
38
42 
Zaradi pomanjkanja jasno oprede ‑
ljenih ciljev in kazalnikov ni mogoče, da bi z vrednotenjem dobili ocene 
smotrnosti, ki temeljijo na dokazih. 
To vprašanje je bilo omenjeno tudi v študiji iz leta 2011, ki jo je naročil EuropeAid.
3935 Prehranska varnost, Benin, 
Čad, Urugvaj in Zambija.
36 Npr. Posebno poročilo št. 1/2012 – Uspešnost razvojne pomoči Evropske unije za zanesljivo preskrbo s hrano v podsaharski Afriki, odstavek 51, in Posebno poročilo št. 13/2013 – Razvojna pomoč EU Srednji Aziji, odstavek 52. (http://eca.europa.eu).
37 Podobne pripombe sta v svojih letnih poročilih za leta 2011, 2012 in 2013 imela dva pogodbenika za izvajanje v rezultate usmerjenih spremljanj. Prvi je bil odgovoren za spremljanje Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva, drugi pa za spremljanje centralno upravljanih tematskih programov.
38 Benin: PACTE – programme d’appui aux collectivités territoriales ter programi instrumenta za hrano, ki se izvajajo skupaj z medafriškim uradom za živalske vire pri Afriški uniji (AU‑IBAR): projekt nujnih ukrepov v zvezi z rejnimi živalmi, da se zmanjša kriza zaradi pomanjkanja hrane v Somaliji (LEISOM), in projekt cepiv za nadzor zanemarjenih živalskih bolezni v Afriki (VACNADA).
39 Študija o pravnih instrumentih in izkušnjah, pridobljenih z vrednotenji, ki jih je vodila skupna enota za ocenjevanje, julij 2011, odstavek 26, str. ix (ne zajema Evropskega razvojnega sklada), http://ec.europa.eu/europeaid/evaluation‑reports_en, v razdelku „per instrument/channel “.
18 Opažanja
Primeri nenatančnih ciljev v večletnih programskih dokumentih
Vlaganje v ljudi: vmesni pregled strateškega dokumenta za tematski program (2007–2013) in večletnega 
okvirnega programa za obdobje 2011–2013
V zvezi s krepitvijo zdravstvenih sistemov in splošnega dostopa do osnovnega zdravstvenega varstva:
„Tematski ukrepi bi se morali pri izvedbi osredotočati na podporne dejavnosti, ki:
 οpospešujejo uspešno pritegnitev virov za krepitev vključujočega zdravstvenega sistema in spodbujajo 
zagotavljanje zdravstvenih storitev za vse;
 οspodbujajo in podpirajo uporabo inovativnih načinov in dobrih praks za odpravo slabosti pri zagotavljanju 
zdravstvenih storitev ter izboljšanje kakovosti zdravstvenega varstva;
 οpodpirajo vlogo civilne družbe, strokovnih združenj in drugih deležnikov pri njihovem zavzemanju za ideje, 
spremljanju politik in svetovalni vlogi na področju zdravja;
 οpodpirajo platforme za dialoge o politiki in izmenjujejo dobre prakse o različnih zdravstvenih vidikih na regionalni in globalni ravni;
 οpodpirajo partnerske države v procesu izvajanja mednarodnih pravnih obveznosti na področju zdravja.“
Državni strateški dokument/nacionalni okvirni program za Bolivijo 2007–2013
„Krepitev proizvodnega sektorja, vključno z mikropodjetji ter malimi in srednje velikimi podjetji, in izboljšanje 
okvira institucij, da se povečata njihova produktivnost in konkurenčnost, kar bo vodilo do boljšega dostopa na trg in integracije, zato da se ustvari dostojno in trajnostno delo.“
Primeri nenatančnih ciljev v programih
Projekt evro -sredozemskih migracij EuroMed Migration II 2008–2011
„Okrepiti sodelovanje pri vodenju ali migracijah, da se zgradijo zmogljivosti partnerjev programa MEDA za 
zagotavljanje uspešne, usmerjene in celovite rešitve za različne oblike migracij.“
Mirovna pomoč za Afriko (African Peace Facility) 2003–2013„Podpirati operacionalizacijo Afriške strukture za mir in varnost ter povečati uspešnost Afriške unije in afri -
ških regionalnih organizacij pri vodenju mirovnih operacij v Afriki.“Okvir 1 Okvir 2
19 Opažanja
Vrednotenja in v rezultate 
usmerjena spremljanja se bolj 
kot na dosežene rezultate osredotočajo na izvajanje programov
43 
Smernice za vrednotenje, ki jih upo ‑
rablja EuropeAid, določajo, da:
(a) so vmesna in končna vrednotenja 
namenjena nabiranju izkušenj iz 
prvih let izvajanja ukrepa, prilago ‑
ditvi tekočih ukrepov, kadar je to 
potrebno, ter zagotavljanju analize o doseženih prvih rezultatih in 
vplivih;
(b) so naknadna vrednotenja name ‑
njena zlasti preverjanju doseženih 
vplivov in ocenjevanju trajnosti koristi, ki jih prinašajo ukrepi, poro ‑
čanju institucijam, ki so dodelile sredstva, in pomoči pri izmenjavi pridobljenih izkušenj drugim drža ‑
vam ali sektorjem.
44 
Naknadna vrednotenja programov se le redko izvajajo. Pri obeh obiska ‑
nih delegacijah EU so bila samo tri 
vrednotenja od 17, ki so bila izvedena 
v obdobju 2010–2013, naknadna vred ‑
notenja. V sporazumih o financiranju je le redko določeno, da se morajo tovrstna vrednotenja izvajati (glej 
odstavek 27(b)). Naknadnih vrednotenj 
je tako malo tudi zato, ker se vrednote ‑
nja programov financirajo iz lastnega proračuna programa in jih zaradi tega omejuje njegov datum zaključka.45 
Po mnenju EuropeAid k temu prispe ‑
vajo tudi dodatni dejavniki, kot sta ne ‑
razpoložljivost podatkov o spremljanju po zaključku programa in morebitni razvoj dogodkov v partnerski državi, ki bi lahko vplival na uspešnost progra ‑
ma. Sodišče meni, da ti argumenti niso veljavni: sistem spremljanja je lahko 
zasnovan tako, da se potrebni podatki 
v nekem obdobju po zaključku progra ‑
ma še naprej zbirajo (glej odstavek 49), namen vrednotenja pa je tudi opre ‑
deliti in oceniti vpliv nepričakovanih dejavnikov.
46 
Smernice v rezultate usmerjenega spremljanja
40 določajo, da morajo 
naknadna spremljanja omogočati pri ‑
dobitev zanesljivih informacij o zasno ‑
vi projekta, njegovih dejanskih vplivih in trajnosti, ki jih je mogoče v celoti oceniti šele po koncu projekta. Toda v povprečju je bilo samo 11 % vseh v rezultate usmerjenih spremljanj, ki so bila izvedena v obdobju 2008–2012, 
naknadnih spremljanj. EuropeAid se je 
odločil, da jih bo od leta 2014 naprej prenehal izvajati. Po njegovem mnenju metodologija za naknadna v rezultate usmerjena spremljanja ni bila ustrezna za ocenjevanje vpliva, namen revi ‑
diranega sistema ROM pa naj bi bil samo podpora pri vodenju in izvajanju programa.40 Glej ROM Handbook 2012, 
priročnik za spremljanja, usmerjena v rezultate, za leto 2012, str. 57.
20 Opažanja
47 
Okvir za merjenje rezultatov (ReM), 
ki ga uporablja Evropska investicijska 
banka (EIB), v nasprotju z majhnim 
deležem naknadnih vrednotenj programov in v rezultate usmerjenih spremljanj v EuropeAid že od leta 2012 vključuje naknadno spremljanje, ki traja še tri leta po zaključku projekta, 
EIB pa namerava na ta način zbra ‑
ne podatke uporabiti pri naknadnih 
vrednotenjih.
Pri metodologiji za vrednotenje 
proračunske podpore so inherentne omejitve
48 
Mreža za vrednotenje razvoja pri 
OECD DAC je pod vodstvom enote za vrednotenje EuropeAid pripravila 
dokument o metodološkem pristopu 
vrednotenja proračunske podpo ‑
re z naslovom „Evaluating Budget Support  – Methodological Approach“, 
ki je bil objavljen leta 2012.
41 To je 
skupni okvir vrednotenja, s katerim se vrednotijo dejavnosti proračunske 
podpore in ki zagotavlja smernice za 
organizacijo in izvedbo teh vrednotenj. V dokumentu je navedeno, da bo v ve ‑
čini primerov težko količinsko oprede ‑
liti prispevek proračunske podpore, ki 
ga bo treba oceniti kvalitativno.
49 
Čeprav se kvalitativne ocene seveda 
upoštevajo pri vseh vrednotenjih, te ‑
žave pri vzpostavljanju nedvoumnih in 
logičnih vzročno‑posledičnih povezav 
med opaženimi rezultati in programi 
proračunske podpore slabijo zaneslji ‑
vost dokazov, pridobljenih z vredno ‑
tenjem. Ta inherentna omejitev ni na ‑
vedena niti v poročilih o vrednotenju proračunske podpore
42 niti v poročilih 
EuropeAid43.Poročanje ne zagotavlja veliko 
dokazov o doseženih rezultatih
50 
Zmožnost EuropeAid za ocenjevanje 
in poročanje o doseženih rezultatih je bistveno manjša zaradi premalo jasnih 
ciljev in kazalnikov, določenih za ope ‑
rativne programe, ter zaradi osredoto ‑
čenosti na vrednotenja in v rezultate 
usmerjena spremljanja med izvajanjem programov.
51 
Kot je v več poročilih44 navedlo So ‑
dišče, je v poročilih o upravljanju zunanje pomoči, ki jih pripravljajo 
delegacije EU, in v dveh glavnih letnih 
poročilih EuropeAid le malo informacij o dejanskih rezultatih pomoči, saj se slednja bolj kot na dosežke politike osredotočajo na izvedene dejavnosti.
52 
Tako je tudi pri prispevku EuropeAid k finančnemu poročilu Komisije iz člena 318 PDEU. Sodišče je v letnem 
poročilu za leto 2012
45 ugotovilo, da 
ta poročila kljub nekaterim pozitiv ‑
nim spremembam ne zagotavljajo zadostnih, relevantnih in zanesljivih 
dokazov o dosežkih politik EU ter da zaradi tega niso primerna, da bi se uporabljala v postopku razrešnice, kot je bilo načrtovano.41 http://www.oecd.org/dac/
evaluation/dcdndep/
Methodological%20approach %20BS%20evaluations%20Sept%202012%20_with%20cover%20Thi.pdf.
42 EuropeAid je vodil štiri vrednotenja proračunske podpore: Mali in Tunizija (2011), Tanzanija in Južna Afrika (2013).
43 Letno poročilo o dejavnostih za leti 2011 in 2013 ter letno poročilo za leto 2012.
44 Letno poročilo Računskega 
sodišča o izvrševanju 
proračuna za proračunsko leto 2011, odstavek 10.12 (UL C 344, 12.11.2012); Posebno poročilo št. 1/2011, odstavek 59; Posebno poročilo št. 13/2013, odstavki od 78 do 80 (http://eca.europa.eu).
45 Letno poročilo Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2012, odstavka 10.21 in 10.22 (UL C 331, 14.11.2013).
21 Opažanja
Sistem vrednotenja  
in sistem ROM, ki ju 
uporablja EuropeAid,  
ne zagotavljata največje možne uporabe ugotovitev
53 
Sodišče je preučilo, ali sistem vredno ‑
tenja in sistem ROM, ki ju uporablja 
EuropeAid, zagotavljata primerno na ‑
daljnje ukrepanje v zvezi z ugotovitva ‑
mi in njihovo razširjanje predvidenim 
uporabnikom.
Primerni mehanizmi  
za nadaljnje ukrepanje  
niso vzpostavljeni
Ugotovljene so bile slabosti 
pri nadaljnjih ukrepih v zvezi 
z ugotovitvami iz strateških 
vrednotenj
54 
Ukrepi po strateškem vrednotenju so 
opisani v dokumentu46, ki je skupaj 
s poročilom o vrednotenju objavljen na spletišču EuropeAid. Čeprav je to 
dobra praksa, pri večini tovrstnih do ‑
kumentov, ki jih je pregledalo Sodišče, 
niso bile zagotovljene dovolj natančne informacije o načrtovanih ukrepih, njihovem časovnem razporedu in raz ‑
poreditvi odgovornosti.55 
Nadaljnji ukrepi v zvezi z akcijskim načrtom, ki ga izvaja enota za vredno ‑
tenje, so omejeni na eno leto po objavi poročila o vrednotenju. To obdobje je pogosto prekratko, da bi omogočilo izvedbo akcijskih načrtov, ki vključu ‑
jejo spremembe sektorskih politik in strategij za sodelovanje EU na državni 
in regionalni ravni.
47
56 
Pri medsebojnem strokovnem pre ‑
gledu,48 ki ga je leta 2012 izvedel 
OECD DAC, je bilo ugotovljeno, da eno ‑
ta EuropeAid za vrednotenje ni imela jasnega pregleda o obsegu, v katerem 
so bila sprejeta priporočila o prednosti strateških vrednotenj in uporablje ‑
na pri novih politikah in programih. Enota za vrednotenje je leta 2014 
naročila študijo o uporabi rezultatov 
strateških vrednotenj, v kateri je bilo ugotovljeno, da rezultati niso uspešno uporabljeni.46 Imenovan „fiche 
contradictoire“.
47 Na primer tematsko vrednotenje podpore Evropske komisije pri spoštovanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin je bilo izdano leta 2011. Številni ukrepi naj bi se zaključili šele po letu 2012. To je veljalo za večino vrednotenj, ki so bila zaključena leta 2012 in leta 2013 in za katera naj bi se priporočila izvajala zlasti v programskem obdobju 2014–2020.
48 Evropska unija (2012), medsebojni strokovni pregled Odbora za razvojno pomoč: glavne ugotovitve in priporočila, http://www.oecd.org/dac/peer_reviews/europeanunion2012dacpeer ‑
reviewmainfindingsan ‑
drecommendations.htm.
22 Opažanja
Premalo je dokumentiranih 
nadaljnjih ukrepov  
za vrednotenja programov  in ugotovitve ROM
57 
O ugotovitvah iz vrednotenj progra ‑
mov in v rezultate usmerjenih sprem ‑
ljanj se običajno razpravlja v operativ ‑
nih enotah ali delegacijah EU, vodje 
programov pa morajo zagotoviti, da se sprejmejo ustrezni ukrepi. Za razliko od strateških vrednotenj pri teh vred ‑
notenjih in spremljanjih priprava in 
spremljanje dokumentiranih akcijskih 
načrtov nista sistematična, kar je pri dveh obiskanih delegacijah EU ugoto ‑
vilo tudi Sodišče. Anketa, ki jo je opra ‑
vilo Sodišče, je pokazala, da samo 44 % delegacij EU običajno pripravi akcijske 
načrte. V vprašalnikih v zvezi s sprem ‑
ljanji, usmerjenimi v rezultate, ki jih je 
preučilo Sodišče, so opisani ukrepi, ki jih je treba sprejeti. Toda vprašalniki so bili izpolnjeni za samo 60 % v rezultate 
usmerjenih spremljanj, ki so bila izve ‑
dena v obdobju od 2011 do 2013.
58 
Sodišče je v več kot polovici pregle ‑
danih primerov49 našlo dokaze, da 
so bile uporabljene nekatere ugo ‑
tovitve iz vrednotenj programov in v rezultate usmerjenih spremljanj. 
Ker ni vzpostavljen ustrezen sistem nadaljnjega ukrepanja, EuropeAid ne more zagotoviti, da so ugotovitve in priporočila iz vrednotenj programov 
in v rezultate usmerjenih spremljanj 
uspešno uporabljena.Ugotovitve iz vrednotenj 
in v rezultate usmerjenih 
spremljanj so razen v zvezi 
z vrednotenjem programov dobro razširjene
Razširjanje ugotovitev  
iz strateških vrednotenj in v rezultate usmerjenih 
spremljanj je primerno
59 
Poročila o strateških vrednotenjih in 
v rezultate usmerjenih spremljanjih so zlahka dostopna za vse enote Europe ‑
Aid in delegacije EU. Poročila o stra ‑
teških vrednotenjih so na voljo tudi zunanjim deležnikom. Objavljena so na spletišču EuropeAid in spletišču OECD ter poslana Evropskemu parlamentu, Svetu in državam članicam EU. Poro ‑
čila in pridobljene izkušnje se razšir ‑
jajo tudi na več drugih načinov (npr. s sestanki, delavnicami in seminarji), ki so prilagojeni ciljnemu občinstvu (npr. oddelkom Komisije, ESZD, delegacijam EU, evropskim institucijam, zunanjim 
partnerjem in mrežam strokovnjakov).
60 
EuropeAid v letnem poročilu o dejav ‑
nostih50 in letnem poročilu51 predstavi 
sintezo rezultatov strateških vredno ‑
tenj in glavne pridobljene izkušnje ter združene podatke o smotrnosti, 
pridobljene s spremljanji, usmerjeni ‑
mi v rezultate. Prispeva tudi k prip ‑
ravi finančnega poročila Komisije iz člena 318 PDEU, v katerem so povzete ugotovitve iz strateških vrednotenj.
5249 V šestih od desetih preučenih 
vrednotenj programov in šestih od osmih preučenih v rezultate usmerjenih spremljanj.
50 Letno poročilo o dejavnostih za leto 2013, str. 117–119 in 150–162 ter Priloga 9.
51 Letno poročilo 2012 o razvojni politiki in politiki zunanje pomoči Evropske unije ter njunem izvajanju, str. 166–173.
52 COM(2013) 461 final z dne 26. junija 2013, Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o oceni financ Unije glede na dosežene rezultate, str. 22 in 23.
23 Opažanja
Razširjanje vrednotenj 
programov je neustrezno
61 
Vodje programov poročila o vrednote ‑
nju programov običajno posredujejo 
deležnikom in o njih razpravljajo z nji ‑
mi, tj. zlasti z geografskimi in tematski ‑
mi enotami EuropeAid in izvedbenim partnerjem, le redko pa jih posredujejo upravičencem in drugim donatorjem.
62 
Delegacije morajo v poročilih o upravljanju zunanje pomoči, ki so objavljena vsakih šest mesecev, Euro ‑
peAid poročati o izkušnjah, pridoblje ‑
nih z vrednotenji programov. Poročila o upravljanju zunanje pomoči, ki jih je pregledalo Sodišče, niso vsebovala ta ‑
kih informacij ali pa jih je bilo malo. Za 
vrednotenja programov, ki jih vodijo 
operativne enote EuropeAid, do leta 2012 ni bilo podobne zahteve za poro ‑
čanje. V letnem poročilu o dejavnostih EuropeAid za leto 2013
53 je povzeto 15 
vrednotenj programov, ni pa navede ‑
no, kolikšen je ta delež glede na vsa 
vrednotenja, zaključena leta 2013.
63 
Kot je opozorilo Sodišče,54 se poročil 
o vrednotenjih programov ne da sis ‑
tematično uporabljati, ker ni centralne baze podatkov za hranjenje vredno ‑
tenj. To bistveno zmanjšuje zmožnost 
EuropeAid za zagotavljanje osnove za odgovornost ter analiziranje in razširja ‑
nje te informacije znotraj organizacije 
in zunanjim deležnikom.64 
EuropeAid je sporočil, da namerava 
razviti novo orodje IT za upravljanje, 
shranjevanje in analiziranje v rezultate 
usmerjenih spremljanj in vrednotenj programov, ki se bo uporabljalo kot centralno mesto za shranjevanje vseh poročil ter bo uporabnikom omo ‑
gočalo napredno iskanje in analize. 
Odločitev o razvoju dela aplikacije, 
namenjenega vrednotenju progra ‑
mov, v času revizije Sodišča še ni bila sprejeta, čeprav je bila dostopnost poročil za vrednotenja programov pomembnejša.53 Letno poročilo o dejavnostih 
za leto 2013, Priloga 9: Podatki o smotrnosti, vključeni v vrednotenja.
54 Posebno poročilo št. 1/2011, odstavek 60.
24
 Zaključki  
in priporočila
65 
Sodišče je prišlo do zaključka, da 
sistem vrednotenja in sistem ROM, ki 
ju uporablja EuropeAid, nista dovolj 
zanesljiva.
66 
Funkcije vrednotenja in v rezultate us ‑
merjenega spremljanja so na splošno dobro organizirane, prav tako so ustre ‑
zno kombinirane centralizirane in de ‑
centralizirane odgovornosti, s katerimi 
se želi spodbuditi kulturo ocenjevanja 
in dati vrednotenju pomembno vlogo pri procesu upravljanja pomoči. Vendar splošni nadzor vrednotenj programov, ki se opravlja na višji vodstveni ravni, ni ustrezen. Ker ni primernih podatkov 
o upravljanju kadrovskih in finančnih 
virov, porabljenih za vrednotenja pro ‑
gramov, EuropeAid ne more zagotoviti, da so ti primerni in učinkovito dode ‑
ljeni raznim dejavnostim, povezanim z vrednotenjem.
67 
Sistem vrednotenja in sistem ROM ne zagotavljata dovolj relevantnosti in zanesljivosti ugotovitev vrednotenj 
in v rezultate usmerjenih spremljanj. 
Načrti za vrednotenje, pripravljeni na podlagi premalo jasnih meril, ne jamčijo, da bodo imela prednost vrednotenja, ki so najbolj uporabna 
pri sprejemanju odločitev. EuropeAid 
zaradi pomanjkanja spremljanja tudi ne more opredeliti in obravnavati vzrokov za pogosta odstopanja od teh načrtov. Postopki javnega naročanja omogočajo, da imajo izbrani zunanji 
strokovnjaki zahtevane spretnosti in 
znanje. Postopki za kontrolo kakovosti 
za vrednotenja programov in v rezulta ‑
te usmerjenih spremljanj se v Europe ‑
Aid ne uporabljajo dosledno.68 
Ugotovitve iz vrednotenj in v rezultate 
usmerjenih spremljanj niso uporablje ‑
ne v največji možni meri. Primerni me ‑
hanizmi za nadaljnje ukrepanje, ki bi zagotovili ustrezno uporabo ugotovi ‑
tev iz vrednotenj in v rezultate usmer ‑
jenih spremljanj, niso vzpostavljeni. Ugotovitve iz strateških vrednotenj in 
v rezultate usmerjenih spremljanj se 
z raznimi komunikacijskimi orodji mno ‑
žično razširjajo širokemu krogu notra ‑
njih in zunanjih deležnikov. Resnično izmenjavo znanja ovira pomanjkanje dostopa do vrednotenj programov ter 
to, da ni orodij za iskanje.
69 
Sistem vrednotenja in sistem ROM ne 
zagotavljata ustreznih informacij o do ‑
seženih rezultatih, saj cilji in kazalniki 
niso dovolj dobro opredeljeni, delež 
naknadnih vrednotenj in spremljanj ROM je majhen, obstajajo pa tudi inherentne omejitve pri metodologiji za vrednotenje proračunske podpore. Zato je zmožnost EuropeAid, da ute ‑
melji svoje dejavnosti, omejena, v nje ‑
govem poročanju pa je malo kazalni ‑
kov o dejansko doseženih rezultatih.
70 
Nedavno sta Komisija in EuropeAid sprožila pobude za izboljšanje svoje zmožnosti za ocenjevanje in poročanje 
o dosežkih politike. Ker so bile te po ‑
bude še v zelo zgodnji fazi, Sodišče ni 
moglo oceniti, ali uspešno obravnavajo vprašanja iz tega poročila.
25 Zaključki in priporočila 
Priporočilo 1  
Učinkovita uporaba virov  
za sistem vrednotenja in sistem 
ROM EuropeAid naj hrani ustrezne 
informacije o vodenju in redno izvaja ocene potreb, da se za vrednotenja 
programov in v rezultate usmerjena spremljanja zagotovi dodeljevanje fi ‑
nančnih in kadrovskih virov na podlagi 
informacij.
Priporočilo 2 
Ustrezno prednostno 
razvrščanje vrednotenj 
programov in spremljanje 
dejavnosti vrednotenja
Da bi zagotovili, da izvedena vrednote ‑
nja odražajo prioritete organizacije, naj 
EuropeAid:
– opredeli jasna izbirna merila za 
prednostno razvrščanje vrednote ‑
nja programov in dokumentiranje njihove uporabe pri načrtovanju 
vrednotenj, pri čemer je treba 
upoštevati njihovo komplemen ‑
tarnost s spremljanji, usmerjenimi v rezultate;
– bistveno okrepi svoj sistem za 
spremljanje in poročanje o izvaja ‑
nju načrtov za vrednotenje, vključ ‑
no z analizo vzrokov za zamude 
in opisom ukrepov, sprejetih za njihovo odpravo;
– okrepi splošni nadzor dejavnosti vrednotenja programov, ki jih izvaja.Priporočilo 3 
Kontrola kakovosti
Da se zagotovi kakovost vrednotenj programov in v rezultate usmerjenih spremljanj, naj EuropeAid:
– vztraja, da operativne enote in 
delegacije upoštevajo zahteve 
za kontrolo kakovosti, vključno z uporabo referenčne skupine in dokumentiranjem izvedenih kontrol kakovosti za vrednotenja programov;
– redno preverja uporabo teh kontrol.
Priporočilo 4 
Prikaz doseženih rezultatov
Za okrepitev zmožnosti sistema za vrednotenje, da zagotovi ustrezne informacije o doseženih rezultatih, naj 
EuropeAid:
– dosledneje uporablja uredbene 
določbe, ki zahtevajo uporabo ciljev in preverljivih kazalnikov SMART;
– spremeni sistem spremljanja tako, da bo zagotavljal podatke o programih še najmanj tri leta po njihovem zaključku, ter
– znatno poveča delež naknadnih vrednotenj programov.
26 Zaključki in priporočila 
Priporočilo 5 
Nadaljnji ukrepi  
in razširjanje ugotovitev  
iz vrednotenj in v rezultate 
usmerjenih spremljanj
Da se zagotovi največja možna upo ‑
raba ugotovitev iz vrednotenj in 
v rezultate usmerjenih spremljanj, naj 
EuropeAid:
– podaljša obdobje za nadalj ‑
nje ukrepanje pri strateških 
vrednotenjih;
– razvije centralno bazo podatkov za 
vrednotenja programov, v kateri 
bi hranili poročila o vrednotenju, 
akcijske načrte in z njimi povezane nadaljnje ukrepe, omogočala pa bi tudi iskanje, na podlagi katerega bi lahko opravljali analize.
To poročilo je sprejel senat III, ki ga vodi g. Karel PINXTEN, član Evropskega 
računskega sodišča, v Luxembourgu na zasedanju 21. oktobra 2014.
 Za Računsko sodišče
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA  
 Predsednik

27
 Priloge
Sistem razvrščanja v sistemu ROM
Sistem ROM ocenjuje smotrnost programov ob upoštevanju petih meril za vrednotenje (tehtnost, učinkovitost, 
uspešnost, pričakovani vpliv in potencialna trajnost) in v skladu z naslednjim sistemom za razvrščanje:
Razvrščanje Številčno Kvalitativno Obrazložitev razreda
A 4 zelo dobroPoložaj se šteje kot zelo zadovoljiv, visoko nad povprečjem in kot morebitni primer 
dobre prakse. Priporočila poudarjajo, da je treba te dobre prakse uporabljati pri drugih dejavnostih.
B 3 dobroPoložaj se šteje kot zadovoljiv, vendar so možnosti za izboljšave. Priporočila so uporab -
na, vendar ne bistvena za dejavnost.
C 2 problemiTreba je obravnavati nekatera vprašanja, saj bi lahko to v nasprotnem primeru imelo negativen vpliv na splošno smotrnost dejavnosti. Vendar zaradi potrebnih izboljšanj ne bodo potrebne večje revizije strategij, povezanih z dejavnostmi.
D 1 resne pomanjkljivostiNekatere pomanjkljivosti so tako resne, da jih je treba odpraviti, sicer bi lahko vodile do neuspeha dejavnosti. Potrebne so večje prilagoditve in revizija strategije.
Vsak program se nato razvrsti glede na število ocen A, B, C ali D, ki jih je prejel. Programi se lahko uvrstijo v štiri 
kategorije. „I“ pomeni, da je smotrnost zelo dobra; „II“ pomeni, da je smotrnost dobra; „III“ pomeni, da so pri smotrnosti nekateri problemi; „IV“ pomeni, da program ni smotrn ali da ima velike težave.
EuropeAid nato določi delež programov iz portfelja ROM, ki spadajo v posamezno kategorijo. To opravi za ves 
portfelj, in sicer glede na regijo in sektor v regiji, kar je podlaga za njegovo poročanje o smotrnosti portfelja.Priloga  I
28 Priloge Priloga  IISeznam pregledanih programskih dokumentov
Tematski
 ο Programa za okolje in trajnostno upravljanje naravnih virov (ENRTP), strateški dokument in večletni okvirni pro ‑
gram 2011–2013,
 ο Tematski program zanesljivosti preskrbe s hrano, strateški dokument in večletni okvirni program 2011–2013,
 ο Vlaganje v ljudi, vmesni pregled strateškega dokumenta za tematski program 2007–2013 in večletni okvirni pro ‑
gram 2011–2013.
Regionalni
 ο Regionalni strateški dokument za Centralno Azijo 2007–2013,
 ο Regionalni okvirni program za Latinsko Ameriko 2007–2013,
 ο Večletni okvirni program za Azijo 2007–2010,
 ο Sodelovanje znotraj držav AKP , 10. evropski razvojni sklad, večletni okvirni program 2008–2013.
Državni
 ο Dokument o nacionalni strategiji za Laos 2007–2013,
 ο Dokument o nacionalni strategiji za Bangladeš 2007–2013,
 ο Dokument o nacionalni strategiji za Indijo 2007–2013,
 ο Dokument o nacionalni strategiji /nacionalni okvirni program za Benin 2008–2013,
 ο Dokument o nacionalni strategiji /nacionalni okvirni program za Čad 2008–2013,
 ο Dokument o nacionalni strategiji /nacionalni okvirni program za Zambijo 2008–2013,
 ο Dokument o nacionalni strategiji /nacionalni okvirni program za Urugvaj 2007–2013,
 ο Dokument o nacionalni strategiji /nacionalni okvirni program za Bolivijo 2007‑2013.
29 Priloge Priloga  IIISeznam pregledanih sporazumov o financiranju
(EUR)
Država Številka sklepa Naslov Prispevek EU
Afrika
Madagaskar FED/2012/023-503 (EC)Amélioration de la Sécurité Alimentaire et Augmentation des Revenus Agricoles 
(ASARA)40 000  000
Uganda FED/2013/023-513 (EG)Small and Medium Agribusiness Development Fund – A Public-Private Partnership15 000  000
Etiopija FED/2011/023-531 (CA)Capacity development and governance support for scaling up renewable energy services in rural and peri-urban areas of Ethiopia – CfP 129364 Prop 3531 176 000
Somalija FED/2012/023-536 (EC) Support to Democratisation 14 000  000
Papua Nova Gvineja FED/2012/023-538 (EG) Non State Actors (NSAs) Support Programme in Papua New Guinea 4 538 000
Nigerija FED/2013/023-551 (EG) Energising Access to Sustainable Energy in Nigeria (EASE) 27 000  000
Kenija FED/2012/023-566 (EC) Standards for Market Access Programme (SMAP) 12 100  000
Liberija FED/2012/023-568 (EC) Support to trade facilitation in the customs sector 3 000  000
8 sporazumov o financiranju  SKUPAJ 116 814 000
Latinska Amerika
Honduras DCI-ALA/2013/023-720 (EC) Promoting fair and accessible justice in Honduras (EuroJusticia) 27 500  000
Kostarika DCI-ALA/2010/021-501 (EC)Comprehensive Strategy to reduce school drop-out rates in public secondary 
education8 500  000
Dominikanska republika BAN/2012/024-100 (EC) Banana accompanying measure (BAM) Dominican Republic 16 340 000
Urugvaj DCI-ALA/2011/022-498 (EC)Support for the reform of the Uruguayan penal justice and penitentiary systems for the improvement of the quality of life and social and labour reintegration of prison inmates5 000  000
4 sporazumi o financiranju  SKUPAJ 57 340 000
Sosedstvo
Egipt ENPI/2012/024-080 (EC) Emergency Employment Investment Project 70 000  000
Maroko ENPI/2012/024-196 (EC)Programme d’appui à l’Initiative Nationale de Développement Humain (INDH) – 
phase II25 000  000
Tunizija ENPI/2011/022-772 (EC) Programme de Modernisation des service s 20 000  000
Zahodni breg in območje GazeENPI/2010/022-476 (EC) PEGASE : Private Sector Development 11 000  000
4 sporazumi o financiranju  SKUPAJ 126 000  000
Azija in Pacifik
Afganistan DCI-ASIE/2013/024-844 (EG) Support to credible and transparent elections 15 000  000
Tonga FED/2013/024-766 (EG) Technical Cooperation Facility, Good Governance and NSA programme II 472 000
Vietnam DCI-ASIE/2013/024-370 (EG)EU-HSPSP 2 – EU Health Sector Policy Support Programme phase 2: Towards 
Equity and Quality of Health Services in Vietnam114 000  000
Bangladeš DCI-ASIE/2012/022-446 (EC) Poverty Reduction Through Inclusive and Sustainable Markets (PRISM) 30 000  000
4 sporazumi o financiranju  SKUPAJ 159 472 000
20 sporazumov o financiranju  SKUPAJ 459 626 000
30 Priloge
Seznam pregledanih vrednotenj
(EUR)
Leto1Vrednotenja 
programov 
ali strateška 
vrednotenjaVrsta 
vrednotenjaVrednoten program/tema/država Instrument financiranja Prispevek EUStroški 
vrednotenja
2012strateško 
vrednotenjedržavnosodelovanje EU z Nepalom – vrednotenje na ravni države  (zajeto obdobje 2002–2010)zlasti geografski in tematski programi instrumenta za finan -
ciranje razvojnega sodelovanja  
ter evropski instrument za  
demokracijo in človekove pravice 58 000  000 201 711
2011strateško vrednotenjetematskopodpora Evropske komisije  za izboraževalni sektor (zajeto obdobje 2000–2007)geografski in tematski programi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja, Evropski razvojni sklad, Evropski instrument sosedstva  in partnerstva 1 900  000  000 457 265
2012vrednotenje programa  končnoinstrument za hrano – projekti AU-IBAR (LEISOM in VACNADA)instrument za hrano 2 507 860 131 870
2013vrednotenje programa, podobno strateškemu vrednotenjukončnokončno vrednotenje celotnega instrumenta za hrano (2009–2012)instrument za hrano 1 000  000  000 399 720
2013vrednotenje programa, podobno strateškemu vrednotenjukončnotriletni akcijski program za mirovno pomoč za Afriko za obdobje 2011–2013.zlasti Evropski razvojni sklad 549 345 726 478 022
2012vrednotenje programa vmesno „Invest in MED “Evropski instrument sosedstva in partnerstva za jug9 000  000 119 778
2013vrednotenje programa naknadno „Euromed Migration II “Evropski instrument sosedstva in partnerstva za jug4 994 000 148 580
2011vrednotenje programa končno„Appui à l’Entretien Périodique du 
Réseau Routier Classé “  Evropski razvojni sklad 36 709 425 72 848
2012vrednotenje programa končno„Programme d’appui à la 
décentralisation au Bénin “Evropski razvojni sklad 13 785  026 47 120
2010vrednotenje programa končnoErasmus Mundus, zunanje sodelovanje z Indijogeografski program instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja28 600  000 147 745
2014vrednotenje programa končnoprogram meddržavnega partnerstva s podporo Evropske komisije za državi Chhattisgarh in Rajasthan (proračunska podpora) 2geografski program instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja158 590 819 1 934 700
2011vrednotenje programa končno20 projektov, izbranih med 100 okoljskimi projekti v Indiji, ki jih financira EU geografski program instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja340 000  000 118 008
1 Leto, ko je bilo vrednotenje objavljeno.
2 Pogodba vključuje več kot samo vrednotenje.Priloga  IV
31 Priloge
Seznam pregledanih v rezultate usmerjenih spremljanj
(EUR)
Naslov programa Država/regija/sektor Prispevek EU Vrsta poročila Datum poročila
Food Facility – AU-IBAR  
(LEISOM in VACNADA)boj proti lakoti 2 507 860 v teku junij 2011
FOOD FACILITY boj proti lakoti 1 000 000 000 v teku maj 2011
Public Administration Capacity Building Facility LibyaLibija 4 500 000 v teku oktober  2013
Euromed Migration II sosedstvo-jug 4 994 000 v teku oktober  2010
Appui à l’Entretien Périodique du Réseau Routier Classé  Benin 36 709 425 v teku november 2008
Programme d’appui à la décentralisation au BéninBenin 13 785 026 v teku februar 2012
Programme Société Civile et Culture Benin 14 400 000 v teku maj 2013
Sustainable Textiles for Sustainable DevelopmentIndija 1 672 945 v teku julij 2012
European Business and Technology Centre  in India (EBTC)Indija 6 586 578 v teku julij 2012Priloga  V
32 Priloge Priloga  VISeznam delegacij, ki so se odzvale na anketo
Država/delegacija
Afriške, karibske in pacifiške Latinska Amerika
Angola Bolivija
Bocvana Čile
Burkina Faso Salvador 
Burundi Honduras 
Zelenortski otoki Nikaragva 
Kongo (Brazzaville) Paragvaj 
Džibuti Urugvaj
Etiopija Sosedstvo
Madagaskar Alžirija 
Nigerija Armenija 
Ruanda Azerbajdžan 
Togo Belorusija
Dominikanska republika Gruzija 
Gvajana Izrael 
Salomonovi otoki (delegacija Papua Nova Gvineja) Jordanija 
Azija Libanon
Bangladeš Maroko 
Kambodža Tunizija 
Indija Ukrajina 
Laos, Tajska
Nepal Pakistan 
Filipini 
Vietnam 
33
Sistem za spremljanje izvajanja vrednotenja pro ‑
gramov že obstaja v poročilu o upravljanju zunanje 
pomoči (EAMR), napredek pri strateških vrednote ‑
njih pa se poroča komisarjem.
Sistem spremljanja za vrednotenje programov 
bo izboljšan in večji poudarek bo na vprašanjih nadzora kakovosti za vrednotenje programov. Vodje projektov bodo imeli na voljo tudi izbolj ‑
šane smernice in pomoč, in sicer prek sistema za 
upravljanje informacij za vrednotenje programov, ki 
je v pripravi.
V zvezi s spremljanjem rezultatov je Komisija začela 
izvajati reforme, ki naj bi bistveno izboljšale kako ‑
vost sistema, kar vključuje predvsem zunanje zago ‑
tavljanje kakovosti.
V
Mehanizmi za spremljanje in razširjanje že obsta ‑
jajo. Obstoječi mehanizem spremljanja rezultatov se izboljšuje. Nadaljnje ukrepanje v zvezi s strateškim 
vrednotenjem se formalizira in objavi.
Glede vrednotenja programov Komisija priznava, 
da so v zvezi s spremljanjem, nadzorom, funkcional ‑
nostjo, ki bo zajeta v sistem za upravljanje infor ‑
macij, ki je v pripravi, možne izboljšave, ki tudi na 
splošno zagotavljajo ustreznejši dostop do vredno ‑
tenja programov in boljše razširjanje.
VI
Cilji „SMART“ in preverljivi kazalniki so oprede ‑
ljeni na ravni večletnega načrtovanja in projektne 
dokumentacije.
Odločitev o tem, ali naj se izvede naknadno vredno ‑
tenje, je povezana z merili učinkovitosti in ustrez ‑
nosti. Število posameznih naknadnih vrednotenj kot 
tako ni relevantno.Povzetek
II
Komisija meni, da so sistemi za strateška vrednote ‑
nja na splošno zanesljivi, čeprav bi jih bilo mogoče 
izboljšati. Sistemi za vrednotenje programov in 
spremljanje rezultatov sicer obstajajo, vendar na nekaterih področjih ne delujejo pravilno.
III
Sistemi za nadzor vrednotenja programov obstajajo, poleg tega se sprejemajo tudi ukrepi za izboljšanje 
njihove učinkovitosti.
Komisija meni, da se s finančnimi sredstvi za stra ‑
teška vrednotenja in spremljanje rezultatov dobro 
upravlja ter da je vrednotenja programov možno izboljšati.
Upravljanje človeških virov za vrednotenje in sprem ‑
ljanje rezultatov bi bilo treba obravnavati v okviru splošnega upravljanja s človeškimi viri za zunanjo pomoč, ki jo upravlja EuropeAid.
IV
Ugotovitve Komisije v zvezi z vrednotenjem teme ‑
ljijo na mednarodno priznani metodologiji, dogo ‑
vorjeni v OECD. Načrti vrednotenja, ki jih EuropeAid 
sestavi na podlagi ciljev učenja in prevzemanja 
odgovornosti, se izvajajo v skladu s skupnimi načeli vrednotenja in se nadzorujejo z rednimi notranjimi poročili.
Osebju bodo na voljo smernice za pripravo načrtov 
za spremljanje in vrednotenje programov, s čimer se bo zagotovilo, da se bodo programi med seboj dopolnjevali. Od januarja 2015 se bo pri izbiri pro ‑
jektov, pri katerih se bodo spremljali rezultati, bolje upoštevalo, ali je vrednotenje predvideno ali ne.Odgovori  
Komisije
Odgovori Komisije 34
V pripravi so navodila in smernice za osebje o pri ‑
pravi in izvajanju njihovih prihodnjih načrtov 
spremljanja in vrednotenja ter za ukrepe, ki jih je 
treba sprejeti po sklepih in priporočilih vrednotenja. 
Poleg tega bo sistem za upravljanje informacij, ki je 
v pripravi, olajšal upravljanje in spremljanje vredno ‑
tenj programov. Mreža korespondentov za vred ‑
notenje v delegacijah in operativnih enotah, ki je 
bila ustanovljena leta 2013, bo zagotovila dodatne 
povratne informacije.
Upravljanje človeških virov za vrednotenje in 
spremljanje rezultatov bi bilo treba obravnavati v okviru splošnega upravljanja s človeškimi viri za zunanjo pomoč, ki jo upravlja EuropeAid.
19
Sistem za upravljanje informacij v pripravi bo zago ‑
tovil natančnejše informacije o številu vrednotenj programov in njihovih stroškov.
20
Spremljanje, poročanje, vmesno vrednotenje in  – 
bolj splošno – dejavnosti upravljanja projektov so tako tesno povezani, da je kakršna koli razdelitev 
razporejanja sredstev med njimi lahko le približna. 
To še zlasti velja v zvezi z novim spremljanjem rezultatov, ki naj bi postalo orodje za podporo za splošno spremljanje programov.
21
Upravljanje človeških virov za vrednotenje in sprem ‑
ljanje rezultatov bi bilo treba obravnavati v okviru splošnega upravljanja s človeškimi viri za zunanjo pomoč, ki jo upravlja EuropeAid.
22
Izogibanje spremljanju rezultatov, kadar je treba izvesti vrednotenje, je bilo praksa že pred sedanjo reformo sistemov spremljanja in vrednotenja (kot 
to navaja tudi Računsko sodišče). Ta reforma zajema 
tudi uvedbo meril za izbor in načrtovanje vredno ‑
tenj programov. Poleg tega bo uvedena nova zah ‑
teva za delegacije in operativne enote, da pripravijo Na podlagi revidiranega sistema za spremljanje 
rezultatov je Komisija prekinila naknadno spremlja ‑
nje rezultatov, ker ne gre za orodje za spremljanje 
in poleg tega ne šteje za ustrezno orodje za oceno 
učinka.
Komisija meni, da pri metodologiji vrednotenja 
ne obstajajo inherentne omejitve za proračunsko podporo.
Uvod
03
Zadnje (četrto) poročilo, pripravljeno na podlagi člena 318 PDEU, je bilo sprejeto 26. junija 2014. Poročilo temelji na izkušnjah, zbranih s pomočjo 
prejšnjih izdaj poročila, pri čemer ustrezno upo ‑
števa priporočila, ki sta jih izdala Računsko sodišče 
in Evropski parlament, vključno z izjavami iz resolu ‑
cij EP z dne 26. februarja 2014.
09
Glavni sistem, ki ga EuropeAid uporablja za sprem ‑
ljanje izvajanja programa na kraju samem, je notra ‑
nje spremljanje s strani služb Komisije in delegacij 
EU v skladu s smernicami o notranjem spremljanju 
iz leta 2007 in smernicami za proračunsko podporo iz leta 2012. Spremljanje rezultatov je torej dodatni sistem spremljanja uspešnosti programov, ki jih izvajajo zunanji svetovalci, v primerjavi s programi, 
ki se izvajajo v okviru projekta.
Pripombe
Upravljanje človeških virov za vrednotenje in 
spremljanje rezultatov bi bilo treba obravnavati v okviru splošnega upravljanja s človeškimi viri 
za zunanjo pomoč, ki jo upravlja EuropeAid.
17
Delegacije in operativne enote upravi EuropeAid že 
redno posredujejo letni načrt vrednotenja v okviru 
letnega načrta upravljanja, njenemu uradnemu 
sedežu pa sistematično posredujejo poročila o izva ‑
janju svojega načrta vrednotenja v okviru EAMR.
Odgovori Komisije 35
29
Komisija opozarja, da je stopnja izvajanja nad 80 %, 
kar je merilo uspešnosti EuropeAid (KKU 19 EAMR).
Poročilo o upravljanju zunanje pomoči bo moralo 
zagotoviti boljšo dokumentacijo o neskladnosti pri načrtovanju vrednotenj programov, ki bo vzpostav ‑
ljeno v delegacijah in na sedežu operativnih storitev v prihodnjih načrtih spremljanja in vrednotenja.
31
Glavni cilj revidiranega novega sistema za spremlja ‑
nje rezultatov in poročanje, kakor je bil sprejet maja 
2014 kot del širše reforme, je izboljšati notranje 
spremljanje in poročanje o uspešnosti in rezultatih s strani delegacij in operativnih enot ter zmanjšati preveliko zanašanje na zunanje spremljanje rezul ‑
tatov v skladu s posebnim poročilom Računskega sodišča št. 1/2011 o dekoncentraciji. Glavni cilj 
novega sistema za spremljanje rezultatov pa naj bi 
zagotovil podporo za notranje spremljanje in poro ‑
čanje. Izbira metodologije odraža te prednostne naloge:
– Za namene notranjega spremljanja se izbira 
metodologije za pregled spremljanja rezultatov 
osredotoča predvsem na projekte in programe, ki jih delegacije in operativne enote označujejo kot (1) v težavah, (2) s pomanjkanjem strokovne ‑
ga znanja, in (3), ki se jih ne da preveriti na kraju 
samem.
– Za namene poročanja o rezultatih mora sis ‑
tem podpirati poročanje o končnih rezultatih 
projektov, pri čemer mora zajemati vse projekte 
in programe v vrednosti nad 750 000 EUR, ki se 
zaključijo v danem letu, ter zagotavljati pomoč delegacijam in operativnim enotam pri poroča ‑
nju o rezultatih, vključno z zbirnimi podatki na podlagi prihodnjega okvira EU za rezultate pri 
razvoju in sodelovanju, ki ga pripravi Komisija.
Zato Komisija meni, da se bo z vključitvijo izbire na 
podlagi tveganja za tekoče programe in odpravo spremljanja rezultatov kot kazalnika za merjenje splošne uspešnosti portfelja, izboljšala uporabnost 
novega sistema za spremljanje rezultatov, kar je 
v skladu z njegovim glavnim ciljem. Čeprav spre ‑
mljanje rezultatov ni zasnovano za merjenje splošne letni načrt spremljanja in vrednotenja, s čimer se bo 
zagotovilo dopolnjevanje med spremljanjem rezul ‑
tatov in vmesnimi vrednotenji programov.
Komisija meni, da sistemi EuropeAid za vrednotenje 
in spremljanje rezultatov zagotavljajo ustrezne in 
zanesljive ugotovitve, čeprav so potrebne nekatere izboljšave.
26
Navodila in smernice o izbirnih merilih za vrednote ‑
nje programov in načrtovanje vrednotenj v okviru priprave načrtov spremljanja in vrednotenj, name ‑
njene osebju, bodo del splošnih navodil in smer ‑
nic v zvezi z reformami spremljanja, poročanja in vrednotenja. Te smernice bodo izdane pred koncem leta 2014. Merila za izbor se morajo odražati v spo ‑
razumih o financiranju.
26 (a)
V fazi oblikovanja programov so obvezna vmesna vrednotenja za vsak primer posebej, pri čemer se upoštevajo specifičnosti programa.
26 (b)
V fazi oblikovanja programov so obvezna naknadna vrednotenja za vsak primer posebej, pri čemer se upoštevajo specifičnosti programa.
V večini primerov se vrednotenja izvajajo, kot je bilo 
načrtovano.
27
Sistemi so vzpostavljeni, vendar pa Komisija priz ‑
nava, da jih je treba izboljšati.
28
Poleg kadrovskih omejitev je bilo dokončanih manj strateških vrednotenj, kot je bilo načrtovano, zaradi političnih razmer v različnih državah, vse večje kompleksnosti vrednotenj (zlasti vrednotenj, izve ‑
denih skupaj s partnerji in drugimi donatorji) in tudi sprememb v pogodbenem okviru za ta vrednotenja.
Odgovori Komisije 36
38
Nekateri ukrepi, ki jih je treba sprejeti na podlagi 
revidiranega sistema za spremljanje rezultatov, bi 
morali odpraviti pomanjkljivosti, ki so značilne za 
trenutno stanje: okrepiti kakovost pregledov spre ‑
mljanja rezultatov, izboljšati pogoje pogodbenikov, ki izvajajo spremljanje rezultatov, pri ustreznem notranjem nadzoru kakovosti, vzpostaviti zuna ‑
nje preglede za zagotavljanje kakovosti, dati večji 
pomen opredelitvi spremljanja ter izboljšati splošno 
spremljanje izvajanja revidiranega sistema za spre ‑
mljanje rezultatov. Vnos podatkov o spremljanju, ki naj bi potekal v okviru novega modula za upravlja ‑
nje informacij, namenjenega spremljanju rezultatov, je še en ukrep, ki bi moral prispevati k istemu cilju.
Komisija meni, da sistemi za vrednotenje in spre -
mljanje rezultatov zagotavljajo ustrezne in zanes-
ljive informacije o doseženih rezultatih, čeprav so potrebne nekatere izboljšave.
Za novo programsko obdobje 2014–2020 je Komisija 
okrepila svoja prizadevanja, da bi oblikovala cilje „SMART“ in preverljive kazalnike. V zvezi z navede -
nim so bili novi programski dokumenti že pregle -
dani, izvajanje teh ukrepov na ravni projekta pa se 
je tudi že začelo.
40
Cilji in kazalniki za regionalne in svetovne tematske 
programe morajo biti splošni, da zajamejo različne situacije. (Glej odgovor na okvir 1).
Okvir 1
Vlaganje v ljudi je svetovni tematski program, ki zajema vse države v razvoju. To pomeni, da so cilji v mnogih primerih na dokaj visoki ravni, prav zato 
da zajamejo številne različne situacije.
Navedeni cilj za programski dokument za Bolivijo 
za obdobje 2007–2013 predstavlja dokaj celovit (ali splošen) cilj v primerjavi s sklopom posebnih ciljev.uspešnosti portfelja Komisije za pomoč, morata biti krepitev notranjega spremljanja in poročanja o uspešnosti in rezultatih ter poročanje o zbirnih 
rezultatih na podlagi prihodnjega okvira EU za 
rezultate pri razvoju in sodelovanju del orodij, ki 
naj bi Komisiji omogočili boljše merjenje splošne 
uspešnosti portfelja.
33
V skladu z novimi pogodbami o spremljanju rezul ‑
tatov, ki bodo podpisane leta 2014, morajo vse preglede in druge podporne misije izvajati izkušeni 
strokovnjaki, ki morajo biti poleg tega tudi sektor ‑
ski strokovnjaki. Poleg tega bi morali veliko število 
pregledov dejansko opraviti ključni strokovnjaki s polnim delovnim časom, za druge preglede pa bodo strokovnjaki najeti priložnostno.
36
EuropeAid je v svoji nedavni oceni politike poudaril, da je pomembno upoštevati obstoječe smernice o vzpostavitvi referenčnih skupin. (Obstoječe smer ‑
nice so na voljo na: http://ec.europa.eu/europeaid/evaluation/methodology/guidelines/gba_det_en.htm#01_03 in http://ec.europa.eu/europeaid/evaluation/methodology/examples/131011 ‑tor‑pro ‑
ject‑evaluations‑guidance_en.pdf).
37
Namen uvedbe mreže korespondentov za vrednote ‑
nje leta 2013 je bistveno okrepiti funkcijo vrednote ‑
nja v celotnem sistemu, tudi v delegacijah.
Večji poudarek bo na vprašanjih nadzora kakovosti 
za vrednotenje programov.
Odgovori Komisije 37
47
Pristop EIB, ki ga navaja Računsko sodišče, je speci ‑
fičen in ga je treba obravnavati v povezavi z naravo 
posojilnih dejavnosti, ki jih upravlja EIB. Ni ga 
mogoče primerjati s primerom donatorke nepovra ‑
tnih sredstev, kot je EU, za financiranje programov z nepovratnimi sredstvi.
Sedanja ureditev okvira EU za rezultate pri razvoju 
in sodelovanju, prek katerega namerava Komisija 
izvesti prvo poročanje v letu 2015, ne poteka po tem pristopu.
Metodologija za ocenjevanje proračunske podpore 
je pokazala dobre rezultate in je bila priznana na 
mednarodni ravni
48
Dokument, ki določa metodološki pristop za oce ‑
njevanje proračunske podpore, ki je bil oblikovan 
v okviru Odbora za razvojno pomoč pri OECD, zago ‑
tavlja zanesljiv pristop, ki obravnava kompleksnost ocenjevanja proračunske podpore.
49
Mednarodna skupnost za ocenjevanje priznava zanesljivost pristopa, ta je bil tudi objavljen na spletišču OECD.
Zato Komisija ne vidi razloga, da navede morebitne 
omejitve v svoji metodologiji. Do zdaj je bilo zaklju ‑
čenih sedem vrednotenj proračunske podpore, pri katerih so se ocenili rezultati proračunske podpore 
in podala priporočila za izboljšave.
Vrednotenja so orodja za ocenjevanje celotne verige 
rezultatov, vendar glede rezultatov in neposrednih 
učinkov notranje spremljanje zagotavlja osnovne informacije in se uporablja za poročanje o rezulta -
tih iz celega portfelja.
50
Komisija meni, da spremljanje rezultatov ni pri ‑
merno orodje za zagotavljanje informacij o trajnosti 
in učinku ter da bi se bilo treba glede naknadnih 
vrednotenj odločiti za vsak primer posebej.41
Pri programih, ki zajemajo več držav in regij, cilji programa zagotavljajo ključne prednostne 
naloge; posebni cilji za posamezen podprogram so 
natančnejši in kazalniki bi morali biti merljivi.
Okvir 2
Komisija želi poudariti, da se ti primeri nanašajo na splošne cilje.
V zvezi s programom Euromed o migracijah Račun ‑
sko sodišče le delno navaja cilje. Vsi cilji so nave ‑
deni na naslednji strani: http://www.enpi‑info.eu/
mainmed.php?id_type=10&id=9.
42
Namen študije, na katero se sklicuje Računsko sodišče, je bil pregled vrednotenj v zvezi s prav ‑
nimi instrumenti za zadnje programsko obdobje 
(2007–2013). Za pripravo instrumentov, ki zajemajo 
večletni finančni okvir za obdobje 2014–2020, so bile upoštevane ugotovitve študije.
Strateška vrednotenja se osredotočajo na verigo 
doseženih rezultatov in ne na izvajanje programov.
Skupni odgovor Komisije na odstavke 
od 43 do 45
Odločitev za izvedbo naknadnega vrednotenja 
programa je vprašanje učinkovitosti in ustreznosti. Odločitve ne bi smeli obravnavati ločeno, ampak ob 
upoštevanju finančne teže in strateškega pomena 
programa, ki se vrednoti.
46
Na podlagi revidiranega sistema za spremljanje rezultatov je Komisija prekinila naknadno spremlja ‑
nje rezultatov, ker ne gre za orodje za spremljanje 
in poleg tega ne šteje za ustrezno orodje za oceno 
učinka.
Odgovori Komisije 38
Komisija bo sprejela dodatne ukrepe za izboljšanje 
dokumentacije o spremljanju za vrednotenja  
programov in spremljanje rezultatov.
57
Spremljanje vrednotenja programov je del izkušenj v novih predlogih projektov (v fazah opredelje ‑
vanja in oblikovanja novih projektov), kadar je to 
ustrezno.
V navodilih, ki spremljajo posodobljeno predlogo 
za mandate za vrednotenja programov iz leta 2013, 
je poudarjeno, da je treba upravljanje odzivanja 
dokumentirati. Za namene spremljanja rezultatov mora revidirani sistem vključevati ustrezne ukrepe, da se določi ustrezen načrt spremljanja za pregled 
spremljanja rezultatov in s tem povezan nadzor 
takšnega spremljanja.
Za namene vrednotenja programov se bo to 
upoštevalo pri prihodnjih navodilih za smernice in v sistemu za upravljanje informacij, ki je v pripravi.
58
Za namene spremljanja rezultatov, kakor je nave ‑
deno v odgovoru na odstavek 59, mora revidirani sistem vključevati ustrezne ukrepe, da se za pre ‑
gled spremljanja rezultatov zagotovi opredelitev ustreznega načrta za spremljanje in s tem povezan nadzor takšnega spremljanja.
Komisija je v postopku oblikovanja sistema za 
upravljanje informacij, potrebnih za izboljšanje 
razširjenja vrednotenj programov.
60
Podatki o učinkovitosti v zvezi z spremljanjem rezul ‑
tatov se ne bodo več zbirali v predhodnih oblikah 
AAR in AR.52
Ob pripravi zadnje (četrte) izdaje ocenjevalnega poročila, pripravljenega na podlagi člena 318, ki je 
bilo sprejeto 26. junija 2014, je Komisija ustrezno 
upoštevala ugotovitve, ki jih je Evropsko računsko sodišče navedlo v svojem letnem poročilu za leto 2012.
Komisija se sklicuje tudi na svoje odgovore na ugo ‑
tovitve Računskega sodišča na podlagi poglavja 10 
letnega poročila Računskega sodišča za leto 2012, v katerem navaja svoje stališče v zvezi s podatki o uspešnosti v tretji in prihodnjih izdajah ocenjeval ‑
nega poročila, pripravljenega na podlagi člena 318.
Mehanizmi spremljanja so vzpostavljeni, čeprav 
bi jih bilo mogoče izboljšati.
54
Glede na kompleksnost strateških vrednotenj je težko imeti jasne zaveze, povezane s priporočili na visoki ravni. Leta 2013 je enota za ocenjevanje 
izvedla študijo o uporabi rezultatov strateških 
vrednotenj. Na tej podlagi je sistem za upravljanje odzivanja v postopku revizije. V vsakem primeru je jasno, da so odgovorne geografske in tematske službe, pristojne za izvajanje programov ali politik.
55
Pregled sistema za upravljanje odzivanja bo upošte ‑
val ne le to vprašanje trajanja obdobja spremljanja, temveč tudi druga vprašanja, kot sta posredovanje 
rezultatov vrednotenja in vloga upravljanja.
56
Enota za vrednotenje ve, katere priporočila so bila 
sprejeta. Izpolnjeni obrazci „fiches contradictoi ‑
res“ jasno navajajo, ali je neko priporočilo sprejeto, 
delno sprejeto ali pa ni sprejeto. Na podlagi študije, 
ki jo navaja Računsko sodišče, je Komisija sprejela akcijski načrt za izboljšanje uporabe rezultatov stra ‑
teškega vrednotenja.
Odgovori Komisije 39
Sklepne ugotovitve in priporočila
65
Komisija meni, da so sistemi za strateška vrednote ‑
nja na splošno zanesljivi, čeprav bi jih bilo mogoče 
izboljšati. Sistemi za vrednotenje programov in 
spremljanje rezultatov sicer obstajajo, vendar na nekaterih področjih ne delujejo pravilno.
66
Sistemi za nadzor vrednotenja in uporabe progra ‑
mov obstajajo, sprejemajo pa se ukrepi za izboljša ‑
nje njihove učinkovitosti.
Komisija meni, da se finančna sredstva za strate ‑
ška vrednotenja in spremljanje rezultatov dobro 
upravljajo ter da je vrednotenja programov mogoče izboljšati.
Upravljanje človeških virov za vrednotenje in sprem ‑
ljanje rezultatov bi bilo treba obravnavati v okviru splošnega upravljanja s človeškimi viri za zunanjo pomoč, ki jo upravlja EuropeAid.
67
Ugotovitve Komisije v zvezi z vrednotenjem teme ‑
ljijo na mednarodno priznani metodologiji, dogo ‑
vorjeni v OECD. Osebju bodo na voljo smernice 
za pripravo načrtov za spremljanje in vrednotenje 
programov, s čimer bo zagotovljeno, da se med seboj dopolnjujejo.
Sistem za spremljanje vrednotenja programov že 
obstaja v poročilu o upravljanju zunanje pomoči, 
napredek pri strateških vrednotenjih pa se poroča komisarjem.
V zvezi s spremljanjem rezultatov je Komisija začela 
izvajati reforme, ki naj bi bistveno izboljšale kako ‑
vost sistema, kar zlasti zajema zunanje zagotavljanje kakovosti.Komisija je v  postopku oblikovanja zadevnega 
sistema za upravljanje informacij, potrebnega za izboljšanje takšnega razširjenja.
61
Izboljšanje razširjenja vrednotenj programov:
– prvič, dostop do takšnih vrednotenj se bo 
izboljšal z ustanovitvijo sistema za upravljanje 
informacij;
– drugič, na podlagi teh informacij bodo tematske 
enote zagotovile boljše analize takih vredno ‑
tenj, in
– nazadnje, z boljšimi stiki med delegacijami in zainteresiranimi stranmi v državi.
Pri tem ima lahko pomembno vlogo mreža kore ‑
spondentov za vrednotenje.
62
Sistem za upravljanje informacij, ki mora vsebovati 
zbirko podatkov za vrednotenje programov, mora vsebovati tudi pridobljene izkušnje.
63
Komisija je v postopku oblikovanja takega sistema za upravljanje informacij, potrebnega za takšno izboljšanje razširjenja.
64
Orodje IT, ki zajema tako spremljanje rezultatov kot vrednotenje programov, je bilo v pripravi že v času revizije.
Ta razvoj se je v letu 2014 upočasnil zaradi splo ‑
šnega pregleda usmeritve glede novega operativ ‑
nega sistema EuropeAid za upravljanje informacij, 
ki ga je treba razviti. Vendar to ne postavlja pod 
vprašaj potrebe po razvijanju takšnega sistema.
Odgovori Komisije 40
Priporočilo 1
Komisija sprejme to priporočilo.
Upravljanje človeških virov za vrednotenje in spre ‑
mljanje rezultatov bi bilo treba obravnavati v okviru 
splošnega upravljanja s človeškimi viri za zunanjo pomoč, ki jo upravlja EuropeAid.
Priporočilo 2
– Komisija sprejme to priporočilo. Osebju morajo biti na voljo smernice za pripravo načrtov za spremljanje in vrednotenje programov, s čimer 
bo zagotovljeno, da se med seboj dopolnjujejo. 
Od januarja 2015 se bo pri izbiri projektov, za katere se bodo spremljali rezultati, bolje upošte ‑
valo, ali je vrednotenje predvideno ali ne.
– Komisija sprejme to priporočilo. V zvezi z načrti za vrednotenje programov se bo priporočilo izvedlo na podlagi poročil o upravljanju zunanje pomoči.
– Komisija sprejme to priporočilo.
Priporočilo 3
– Komisija sprejme to priporočilo. Večji poudarek bo na vprašanjih nadzora kakovosti za vredno ‑
tenje programov. Vodje projektov bodo imeli 
na voljo tudi izboljšane smernice in pomoč prek 
sistema za upravljanje informacij za vrednotenje programov, ki je v pripravi.
– Komisija sprejme to priporočilo. Sistem spre ‑
mljanja za vrednotenje programov se bo izboljšal.68
Mehanizmi za spremljanje in razširjanje že obsta ‑
jajo. Obstoječi mehanizem spremljanja rezultatov se 
izboljšuje. Nadaljnje ukrepanje v zvezi s strateškim 
vrednotenjem se formalizira in objavi.
Glede vrednotenja programov Komisija priznava, da 
so možne izboljšave spremljanja in nadzora, gre za funkcionalnosti, ki bodo zajete v sistem za upravlja ‑
nje informacij, ki je v pripravi, s čimer se bo zagoto ‑
vilo ustreznejši dostop do vrednotenja programov in boljše razširjanje.
69
Cilji „SMART“ in preverljivi kazalniki so oprede ‑
ljeni na ravni večletnega načrtovanja in projektne dokumentacije.
Odločitev o tem, ali naj se izvede naknadno vredno ‑
tenje, je povezana z merili učinkovitosti in ustrez ‑
nosti. Število posameznih naknadnih vrednotenj kot 
tako ni relevantno.
Na podlagi revidiranega sistema za spremljanje 
rezultatov je Komisija prekinila naknadno spremlja ‑
nje rezultatov, ker ne gre za orodje za spremljanje in poleg tega ne šteje za ustrezno orodje za oceno učinka.
Komisija meni, da pri metodologiji vrednotenja 
ne obstajajo inherentne omejitve za proračunsko podporo.
70
Namen revidirane reforme spremljanja rezultatov, ki jo je urad EuropeAid sprejel maja 2014, ni le pojasnitev razlike med spremljanjem rezultatov in 
vrednotenjem, temveč tudi izboljšanje učinkovitosti 
sistema, ki bo začel delovati na podlagi podrob ‑
nih navodil, ki bodo poslana osebju do konca leta 2014. Po objavi dokumenta politike o vrednotenju („Evaluation Matters“), ki odraža pomemben proces 
posvetovanja in razprave v obdobju med oktobrom 
2013 in marcem 2014, bodo posodobljene in utrjene 
smernice v zvezi z načeli, pristojnostmi in postopki 
vrednotenja, namenjene uslužbencem.
Odgovori Komisije 41
Priporočilo 4
– Komisija se strinja s tem priporočilom in spod ‑
buja uporabo ciljev „SMART“ in preverljivih 
kazalnikov.
– Komisija ne sprejema tega priporočila, ker stro ‑
ški in koristi niso dokazani.
– Komisija sprejme to priporočilo, če bo nadaljnja analiza pokazala, da je povečanje naknadnih 
vrednotenj učinkovito in koristno.
Priporočilo 5
– Komisija delno sprejme to priporočilo. Podalj ‑
šanje obdobja spremljanja je ena od možnosti, ki se obravnavajo v okviru pregleda sistema 
nadaljnjega spremljanja.
– Komisija sprejme to priporočilo. Takšna zbirka 
podatkov je že v pripravi.

KAKO DO PUBLIKACIJ EVROPSKE UNIJE
Brezplačne publikacije:
•  en izvod: 
na spletni strani EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu);
•  več kot en izvod ter plakati in zemljevidi:  
pri predstavništvih Evropske unije ( http://ec.europa.eu/represent_sl.htm), 
pri delegacijah v državah, ki niso članice EU ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_sl.htm), 
pri službi Europe Direct ( http://europa.eu/europedirect/index_sl.htm) ali  
s klicem na telefonsko številko 00 800 6 7 8 9 10 11 (brezplačna številka za celotno EU) (*).
(*) Informacije so brezplačne, kakor tudi večina klicev (nekateri operaterji, telefonske govorilnice ali hoteli lahko klic zaračunajo).
Publikacije, ki so naprodaj:• na spletni strani EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu).
Plačljive naročnine:
•  pri prodajnih zastopnikih Urada za publikacije Evropske unije  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_sl.htm).
QJ‑AB‑14‑018‑SL‑N ISSN 1977 ‑5784
Vrednotenje in v  rezultate usmerjeno spremljanje 
sta del okvira odgovornosti EuropeAid za 
rezultate. Sodišče je ugotovilo, da sistem vrednotenja in sistem v  rezultate usmerjenega 
spremljanja, ki ju uporablja EuropeAid, nista dovolj zanesljiva. Funkcije vrednotenja in v rezultate usmerjenega spremljanja so na 
splošno dobro organizirane, vendar nekaj 
slabosti v zasnovi in pri izvajanju sistemov 
zmanjšuje sposobnost EuropeAid za ocenjevanje 
dosežkov politik EU in poročanje o njih.
EVROPSKO  
RAČUNSKO
SODIŠČE