Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 150/06)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Pays d’Oc“

PGI-FR-A1367-AM03

Datum obvestila: 23. januar 2020

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Trsni izbor

V poglavju I specifikacije proizvoda z zaščiteno geografsko označbo „Pays d’Oc“ je bila točka 5 o trsnem izboru dopolnjena s sekundarnimi sortami:

rdeča vina in vina rosé: dodana je bila sorta cabernet cortis N;

bela vina: dodane so bile sorte cabernet blanc B, muscaris B, soreli B in souvignier gris B.

Teh pet sort je vključenih na seznam 16 sort vinske trte, „odpornih“ proti peronospori in oidiju, ki so bile v letih 2017 in 2018 po študijah in preskušanjih vključene v uradno klasifikacijo sort vinske trte. Te sorte so v specifikacijo proizvoda vključene kot „nove sekundarne sorte vinske trte“. Njihov delež v zvrsteh ne sme presegati 15 % količine vina, pridelanega z ZGO „Pays d’Oc“. Te sorte so poligensko odporne, to pa je boljše zagotovilo za dolgoročno odpornost proti peronospori in oidiju. Peronospora in oidij sta namreč glivi, ki le stežka napadeta poligensko odporne rastline.

Te sorte omogočajo zmanjšanje uporabe sintetičnih fitofarmacevtskih sredstev za obdelavo rastlin, hkrati pa se ohranjajo organoleptične lastnosti vin z ZGO.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime proizvoda

Pays d’Oc

2. Vrsta geografske označbe

ZGO – zaščitena geografska označba

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

5. Kakovostno peneče vino

16. Vino iz prezrelega grozdja

4. Opis vin

Splošno

Zaščitena geografska označba „Pays d’Oc“ se uporablja za mirna vina, kakovostna peneča vina ter vina iz prezrelega grozdja, in sicer rdeča, rosé, bela, gris in gris de gris.

ZGO „Pays d’Oc“ obsega široko paleto proizvodov, pri čemer je več kot 90 % količine sortnih vin. Poleg sredozemskih sort vinske trte, kot so grenache, cinsault in syrah, ki se prednostno uporabljajo za pridelavo sadnih in lahkih vin gris in rosé, nedavno zasajene sorte vinske trte, kot so merlot, cabernet-sauvignon in pinot noir, omogočajo proizvodnjo strukturiranih rdečih vin z aromami rdečega jagodičja.

Analitski parametri, ki niso navedeni v nadaljevanju, so določeni s splošno zakonodajo.

Opis mirnih vin

Bela vina rumene barve z zelenimi do zlato rumenimi odtenki, pridelana na primer iz sort vinske trte viognier, sauvignon in chardonnay, so izrazito mineralna, splošneje pa imajo ta živahna in aromatična bela vina močno aromo, ki sega od agrumov do cvetličnih not (belo cvetje, vijolice) in je še dodatno poudarjena s kančkom živahnosti.

V vinih rosé z vijoličnimi do bledo rožnatimi odtenki pri vinih gris in gris de gris se prefinjeno izražata svežina in lahkost s skladnimi notami sadja (črni ribez, jagoda) in cvetja. Te kakovostne lastnosti se kažejo zlasti pri sortah vinske trte cinsaut, grenache in syrah.

Rdeča vina, ki so običajno bolj ali manj poudarjene granatne barve, zajemajo paleto bolj ali manj izrazitih arom, ki segajo od rdečega jagodičja (črni ribez, malina, češnja itd.) do bolj izrazitih not začimb, sladkega korena ali kakava. Zaradi svoje odlične zrelosti so bogata z blagimi tanini in barvili. Pri nekaterih cuvéejih zorenje poteka predvsem v zvrsti, v kateri vsaka sorta vinske trte doda svoje okuse (usnje, podrastje), svojo barvno intenzivnost (poudarjeno rdeča, škrlatno vijoličasta) in svojo taninsko strukturo glede na sodobne metode vinifikacije.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 10 Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Opis kakovostnih penečih vin

Izbor kakovostnih penečih vin se je razvil v sortno vino in se je v 90. letih prejšnjega stoletja prodajal pod oznako sorte vinske trte. Za ta vina, ki so enake barve in imajo enake aromatične lastnosti kot mirna vina, sta značilni svežina in aromatična prefinjenost najbolj prilagojenih sort vinske trte pokrajine Pays d’Oc, predvsem sort chardonnay, sauvignon, pinot noir, syrah, viognier in muscat à petits grains. Kakovostna peneča fina imajo drobne in elegantne mehurčke s cvetličnimi ali sadnimi aromami, ki so odvisne od sort vinske trte, uporabljenih za cuvée. Uporaba prilagojenih tehnik vinifikacije omogoča ohranjanje značilnih lastnosti teh sort vinske trte, zlasti njihovih primarnih arom po svežem sadju in njihove živahnosti. Zaradi gospodarske strukturiranosti tega sektorja so se lahko sčasoma ustanovili obrati za pridelavo penečih vin, ki delujejo kot ponudniki storitev (po naročilu).

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Opis vin iz prezrelega grozdja

Manjše proizvodnje lahko vključujejo vina iz prezrelega grozdja ali grozdja, na katerem se je razvila plemenita plesen; to grozdje ima veliko vsebnost sladkorja in razvije kompleksne arome.

Kot spomin na daljno preteklost, ko so se v regiji Languedoc proizvajala bogata vina, ki so bila edina primerna za shranjevanje in prevoz, se v okviru ZGO Pays d’Oc prideluje majhna količina vina iz prezrelega grozdja s slamnato rumenimi do rjavimi odtenki ter aromami po hruškah in rumenem sadju, ki se pridobiva s sušenjem na trti in/ali prisotnostjo plemenite plesni.

Vsebnost hlapnih kislin v belih vinih, ki se pridobivajo brez obogatitve iz prezrelega grozdja ali grozdja, na katerem se je razvila plemenita plesen, in ki vsebujejo najmanj 45 g fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) na liter, ne presega 24,48 meq/l.

Drugi analitski parametri so določeni s splošno zakonodajo.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

(a) Osnovni enološki postopki

Posebni enološki postopek

Glavne sorte vinske trte morajo predstavljati več kot 50 % količine vina, za katero se zahteva označba. Sekundarne sorte vinske trte morajo predstavljati manj kot 50 % količine vina, za katero se zahteva označba. Nove sorte vinske trte morajo predstavljati največ 15 % količine vina, za katero se zahteva označba.

ZGO se lahko dopolni z navedbo ene same sorte vinske trte, če:

— je ta sorta navedena na seznamu glavnih sort vinske trte,

— se za vino zahteva označba z imenom te sorte,

— je najmanj 85 % vina pridobljenega iz te sorte.

ZGO se lahko dopolni z navedbo dveh ali več sort vinske trte, če:

— so te sorte navedene na seznamu glavnih sort vinske trte,

— se za vino zahteva označba z navedbo teh sort v zvrsti ali posamezno,

— vsaka sorta predstavlja najmanj 15 % količine vina, pridobljenega z zvrščanjem.

Bela sorta vinske trte, navedena na seznamu glavnih sort vinske trte ali na seznamu novih sort vinske trte, se lahko uporabi v sestavi rdečega vina ali vina rosé, če:

— se mošti, pridobljeni iz teh sort vinske trte, vinificirajo skupaj in

— mošt iz bele sorte vinske trte, ki je navedena na seznamu glavnih sort vinske trte, predstavlja največ 20 % količine vina, za katero se zahteva označba, ali

— mošt iz bele sorte vinske trte, ki je navedena na seznamu novih sort vinske trte, predstavlja največ 15 % količine vina, za katero se zahteva označba.

Pri rdečih vinih je jabolčno-mlečnokislinsko vrenje dokončano v fazi prve organoleptične pokušnje, razen pri rdečih vinih z izrazom „primeur“ ali „nouveau“ (mlado vino) in rdečih vinih iz prezrelega grozdja.

Posebni enološki postopek

Vina iz prezrelega grozdja morajo biti v celoti pridobljena iz letnika, na katerega se nanaša označba.

Vina iz prezrelega grozdja z zaščiteno geografsko označbo „Pays d’Oc“ morajo zoreti najmanj šest mesecev od trgatve.

Vina z zaščiteno geografsko označbo „Pays d’Oc“, dopolnjeno z izrazom „sur lie“ (na drožeh), ostanejo v cisterni ali sodu samo eno zimo ter so ob ustekleničenju še vedno na finih drožeh iz vinifikacije. Vina z zaščiteno geografsko označbo „Pays d’Oc“, dopolnjeno z izrazom „sur lie“ (na drožeh), se lahko stekleničijo šele od 21. marca po trgatvi.

Pri rdečih vinih z zaščiteno geografsko označbo „Pays d’Oc“ je jabolčno-mlečnokislinsko vrenje dokončano v fazi prve organoleptične pokušnje, razen pri rdečih vinih z izrazom „primeur“ ali „nouveau“ (mlado vino) in rdečih vinih iz prezrelega grozdja.

Poleg navedenih določb za enološke postopke veljajo obveznosti na ravni Unije ter iz zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu.

(b) Največji donosi

Rdeča in bela vina z ZGO Pays d’Oc

90 hektolitrov na hektar

Vina rosé, gris in gris de gris z ZGO Pays d’Oc

100 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Trgatev ter proizvodnja in obdelava mirnih vin, med katerimi so vina iz prezrelega grozdja, namenjenih proizvodnji vin z geografsko označbo „Pays d’Oc“, potekajo v departmajih Aude, Gard, Hérault in Pyrénées-Orientales ter v naslednjih občinah departmaja Lozère: Ispagnac, Montbrun, Quézac, Sainte-Enimie, La Malène in Les Vignes.

Trgatev ter proizvodnja in obdelava vin, namenjenih proizvodnji kakovostnih penečih vin, potekajo v departmajih Gard, Hérault in Pyrénées-Orientales ter nekaterih občinah departmajev Lozère in Aude:

Lozère: Ispagnac, Montbrun, Quézac, Sainte-Enimie, La Malène in Les Vignes;

Aude: Aigues-Vives, Airoux, Alaigne, Alairac, Albas, Albières, Alzonne, Aragon, Argeliers, Argens-Minervois, Armissan, Arques, Arquettes-en-Val, Artigues, Arzens, Aunat, Auriac, Axat, Azille, Badens, Bages, Bagnoles, Baraigne, Barbaira, Belcaire, Belcastel-et-Buc, Belflou, Belfort Sur Rebenty, Bellegarde-du-Razès, Belpech, Belvèze-du-Razès, Belvianes-et-Cavirac, Belvis, Berriac, Bessède-de-Sault, Bizanet, Bize-Minervois, Blomac, Bouilhonnac, Bouisse, Bourigeole, Boutenac, Bram, Brenac, Brézilhac, Brousses-et-Villaret, Brugairolles, Bugarach, Cabrespine, Cahuzac, Cailla, Cailhau, Cailhavel, Cambieure, Campagna-de-Sault, Camplong-d’Aude, Camps-sur-l’Agly, Camurac, Canet, Capendu, Carcassonne, Carlipa, Cascastel-des-Corbières, Castans, Castelnau-d’Aude, Castelnaudary, Caudebronde, Caudeval, Caunes-Minervois, Caunette-sur-Lauquet, Caunettes-en-Val, Caux-et-Sauzens, Cavanac, Caves, Cazalrenoux, Cazilhac, Cenne-Monestiés, Chalabre, Citou, Clermont-sur-Lauquet, Comigne, Comus, Conilhac-Corbieres, Conques-sur-Orbiel, Corbières, Counozouls, Coudons, Couffoulens, Coursan, Courtauly, Coustouge, Cruscades, Cubières-sur-Cinoble, Cucugnan, Cumiès, Cuxac-Cabardès, Cuxac-d’Aude, Davejean, Dernacueillette, Donazac, Douzens, Duilhac-sous-Peyrepertuse, Durban-Corbières, Embres-et-Castelmaure, Escales, Escouloubre, Escueillens-et-Saint-Just-de-Beleng, Espezel, Fabrezan, Fajac-en-Val, Fajac-la-Relenque, Fanjeaux, Félines-Termenès, Fendeille, Fenouillet-du-Razès, Ferrals-les-Corbières, Ferran, Feuilla, Fitou, Fleury, Floure, Fontcouverte, Fontanès-de-Sault, Fonters-du-Razès, Fontiers-Cabardès, Fontiès-d’Aude, Fontjoncouse, Fournes-Cabardès, Fourtou, Fraisse-Cabardès, Fraisse-des-Corbières, Galinagues, Gaja-la-Selve, Generville, Gincla, Ginestas, Ginoles, Gourvieille, Gramazie, Granès, Greffeil, Gruissan, Gueytes-et-Labastide, Homps, Hounoux, Issel, Jonquières, Joucou, La Bezole, La Cassaigne, La Courtète, La Fajeolle, La Force, La Louvière-Lauragais, La Palme, La Pomarède, La Redorte, La Tourette-Cabardès, Labastide-d’Anjou, Labastide-en-Val, Labastide-Esparbairenque, Labécède-Lauragais, Lacombe, Lafage, Lagrasse, Lairière, Lanet, Laprade, Laroque-de-Fa, Lasbordes, Lasserre-de-Prouille, Lastours, Laurabuc, Laurac, Lauraguel, Laure-Minervois, Lavalette, Les Brunels, Le Bousquet, Le Clat, Les Casses, Les Ilhes, Les Martys, Lespinassière, Leuc, Leucate, Lézignan-Corbières, Lignairolles, Limousis, Luc-sur-Orbieu, Mailhac, Maisons, Malves-en-Minervois, Malviès, Marcorignan, Marquein, Marsa, Marseillette, Mas-Cabardès, Mas-des-Cours, Mas-Saintes-Puelles, Massac, Mayreville, Mayronnes, Mazerolles-du-Razès, Mazuby, Merrial, Mézerville, Miraval-Cabardès, Mirepeisset, Mireval-Lauragais, Missègre, Molandier, Molleville, Montauriol, Montbrun-des-Corbières, Montclar, Montferrand, Montfort-sur-Boulsane, Montgaillard, Montgradail, Monthaut, Montirat, Montjardin, Montjoi, Montlaur, Montmaur, Montolieu, Montréal, Montredon-des-Corbières, Montséret, Monze, Moussan, Moussoulens, Mouthoumet, Moux, Narbonne, Nébias, Névian, Niort-de-Sault, Ornaisons, Orsans, Ouveillan, Padern, Palairac, Palaja, Paraza, Payra-sur-l’Hers, Paziols, Pech-Luna, Pécharic-et-le-Py, Pennautier, Pépieux, Pexiora, Peyrefitte-du-Razès, Peyrefitte-sur-l’Hers, Peyrens, Peyriac-de-Mer, Peyriac-Minervois, Pezens, Plaigne, Plavilla, Pomy, Port-la-Nouvelle, Portel-des-Corbières, Pouzols-Minervois, Pradelles-Cabardes, Pradelles-en-Val, Preixan, Puginier, Puichéric, Puylaurens, Puivert, Quillan, Quintillan, Quirbajou, Raissac-d’Aude, Raissac-sur-Lampy, Rennes-le-Château, Rennes-les-Bains, Ribaute, Ribouisse, Ricaud, Rieux-en-Val, Rieux-Minervois, Rivel, Rodome, Roquecourbe-Minervois, Roquefere, Roquefeuil, Roquefort-des-Corbières, Roquefort-de-Sault, Roubia, Rouffiac-des-Corbières, Roullens, Routier, Rouvenac, Rustiques, Saint-Amans, Saint-André-de-Roquelongue, Saint-Benoît, Sainte-Colombe-sur-Guette, Saint-Couat-d’Aude, Saint-Denis, Saint-Ferriol, Saint-Frichoux, Saint-Gauderic, Saint-Jean-de-Barrou, Saint-Jean-de-Paracol, Saint-Julia-de-Bec, Saint-Julien-de-Briola, Saint-Just-et-le-Bezu, Saint-Laurent-de-la-Cabrerisse, Saint-Louis-et-Parahou, Saint-Marcel-sur-Aude, Saint-Martin-de-Villereglan, Saint-Martin-des-Puits, Saint-Martin-Lalande, Saint-Martin-le-Vieil, Saint-Martin-Lys, Saint-Michel-de-Lanes, Saint-Nazaire-d’Aude, Saint-Papoul, Saint-Paulet, Saint-Pierre-des-Champs, Saint-Sernin, Sainte-Camelle, Sainte-Colombe-sur-l’Hers, Sainte-Eulalie, Sainte-Valière, Saissac, Sallèles-Cabardès, Sallèles-d’Aude, Salles-d’Aude, Salles-sur-l’Hers, Salsigne, Salvezine, Salza, Seignalens, Serviès-en-Val, Sigean, Sonnac-sur-l’Hers, Sougraigne, Souilhanels, Souilhe, Soulatge, Soupex, Talairan, Taurize, Termes, Terroles, Thézan-des-Corbières, Tournissan, Tourouzelle, Trassanel, Trausse, Trèbes, Treilles, Tréville, Tréziers, Tuchan, Valmigère, Ventenac-Cabardès, Ventenac-en-Minervois, Véraza, Verdun-en-Lauragais, Verzeille, Vignevieille, Villalier, Villanière, Villar-en-Val, Villardebelle, Villardonnel, Villarzel-Cabardès, Villarzel-du-Razès, Villasavary, Villautou, Villedaigne, Villedubert, Villefloure, Villefort, Villegailhenc, Villegly, Villemagne, Villemoustaussou, Villeneuve-la-Comptal, Villeneuve-les-Corbières, Villeneuve-les-Montréal, Villeneuve-Minervois, Villepinte, Villerouge-Termenès, Villesèque-des-Corbières, Villesèquelande, Villesiscle, Villespy, Villetritouls in Vinassan.

7. Glavne sorte vinske trte

Alicante henri bouschet N

Altesse B

Alvarinho - albariño

Bourboulenc B - doucillon blanc

Cabernet franc N

Cabernet-sauvignon N

Caladoc N

Carignan N

Carmenère N

Chardonnay B

Chasan B

Chenin B

Cinsaut N - cinsault

Clairette rose Rs

Colombard B

Cot N - malbec

Gamay N

Gewurztraminer Rs

Grenache N

Grenache blanc B

Grenache gris G

Gros manseng B

Macabeu B - macabeo

Marsanne B

Marselan N

Mauzac B

Merlot N

Mondeuse N

Morrastel N - minustellu, graciano

Mourvèdre N - monastrell

Muscat d’alexandrie B - muscat, moscato

Muscat de hambourg N - muscat, moscato

Muscat à petits grains blancs B - muscat, moscato

Muscat à petits grains rouges Rg - muscat, moscato

Nielluccio N - nielluciu

Négrette N

Petit manseng B

Petit verdot N

Pinot blanc B

Pinot gris G

Pinot noir N

Portan N

Riesling B

Roussanne B

Sauvignon B - sauvignon blanc

Sauvignon gris G - fié gris

Semillon B

Sylvaner B

Syrah N - shiraz

Tempranillo N

Terret blanc B

Vermentino B - rolle

Viognier B

8. Opis povezave

Posebnosti geografskega območja

Geografsko območje proizvodnje obsega celotno ozemlje departmajev Languedoc-Roussillon, Aude, Gard, Hérault in Pyrénées-Orientales ter šest občin departmaja Lozère.

Območje ima obliko ogromnega amfiteatra, ki se na severu naslanja na zaporedne gorske verige, ki se raztezajo od Pirenejev do Sevenov, nato pa se prek raznolikih geoloških tal iz obdobij od paleozoika do kvartarja spusti vse do Sredozemskega morja. Ne glede na prvotno geološko naravo se vinogradi gojijo na ugodnih tleh, ki imajo naslednje skupne lastnosti: tla so suha in precej kamnita, slabo rodovitna in dobro odcedna ter omogočajo globoko ukoreninjenost.

Vina „vins de pays“ (deželna vina) so nastala leta 1979, tj. v obdobju, ko so se porajali dvomi in se je pojavila potreba po razlikovanju proizvodov vinske trte, z uredbo z dne 10. oktobra 1987 pa je bilo priznano „vin de pays“ z regionalno razsežnostjo: „vin de Pays d’Oc“.

ZGO Pays d’Oc se je izoblikovala z nadaljevanjem sredozemske tradicije trgovanja, v katerem so bile sorte vinske trte vedno v velikem obtoku, pri čemer so bile v ospredje postavljene languedoške zgodovinske sorte, pa tudi sorte zunaj te regije.

Posebnosti proizvoda

Trenutno je za proizvodnjo vin z ZGO „Pays d’Oc“ priznanih 63 sort vinske trte, pri čemer se sredozemskim sortam, kot so carignan, grenache, cinsault in syrah, pridružujejo tudi mednarodno priznane francoske sorte, ki so bile zasajene v novejšem času, kot so merlot, cabernet-sauvignon, pinot noir in caladoc za rdeče vino ter chardonnay, sauvignon, viognier in alvarinho za belo vino, če se navedejo le najpomembnejše.

Te različne posamične, vendar komplementarne sorte vinske trte se odlično prilagajajo podnebnim razmeram ozemlja ZGO „Pays d’Oc“, zlasti v obdobju podnebnega segrevanja, ki ga je na regionalni ravni že mogoče opaziti. Te sorte vinogradnikom tudi omogočajo, da izrazijo svojo ustvarjalnost pri pridelavi izvirnih cuvéejev. Tako na primer sorta petit verdot doseže zadostno zrelost za predelavo v vino iz ene same sorte.

Sredozemske sorte vinske trte se uporabljajo predvsem za pridelavo vin rosé. Vendar pa se sorta vinske trte carignan skladno izrazi pri predelavi v rdeča vina z različnimi barvnimi odtenki, omogoča pa tudi zvrščanje, zlasti s sorto merlot.

Proizvodnja vin iz teh različnih sort vinske trte se stalno povečuje. Količinsko se ravnotežje nagiba k polovici rdečih vin ter četrtini vin rosé in četrtini belih vin.

Prodaja vin z navedbo ene ali več sort vinske trte predstavlja 95 % proizvedenih količin, s čimer se vina z ZGO „Pays d’Oc“ uvrščajo na prvo mesto v Evropi med sortnimi vini.

Za zagotovitev optimalne kakovosti proizvodov so pogoji proizvodnje in analitski parametri natančno opredeljeni, vina pa se sistematično pokušajo v vseh serijah.

Ta sredozemski pečat ozemlja omogoča izražanje vin, ki so v veliki večini pridobljena iz ene same sorte vinske trte.

V tem okviru se je od začetka stoletja na podlagi dolge regionalne tradicije proizvodnje penečih vin tudi obširneje razvila paleta kakovostnih penečih vin.

Languedoški vinogradi, zasajeni v rimski dobi, so namreč omogočali pridelavo penečih vin z vrenjem mošta v perforiranih amforah.

Leta 1531 so na zemljiščih benediktinske opatije Saint Hilaire v departmaju Aude pridelali prva peneča vina, s čimer se je utrla pot proizvodnji penečih vin na celotnem regionalnem ozemlju, ki danes sestavlja območje proizvodnje ZGO Pays d’Oc. Posestvo Domaine Royal de Jarras v departmaju Gard, ki je bilo v lasti benediktincev iz opatije Psalmodie in ga je leta 1244 odkupil sveti Ludvik, se je leta 1883 prek družbe Compagnie des Salins du Midi na podlagi koncepta „modernizacija podeželja“ začelo ukvarjati z obsežno vinogradniško proizvodnjo, ki je vključevala tudi pridelavo penečih vin.

Jeanu-Eugènu Charmatu, inženirju agronomije iz Montpelliera, ki se je odzval na tehnično potrebo, povezano z vse obsežnejšo proizvodnjo penečih vin, je École Supérieure Agronomique de Montpellier (ki je leta 1946 postala Montpellier SupAgro) leta 1907 podelila patent, povezan z izumom tehnike vrenja in sekundarnega vrenja v zaprtih cisternah. Ta tako imenovana metoda charmat dokazuje gospodarski pomen proizvodnje penečih vin v vinogradniškem bazenu regije Languedoc-Roussillon ter razvoja z njimi povezanega znanja in spretnosti.

Proizvodnja se je v vseh departmajih regije Languedoc-Roussillon obsežno razvila od začetka 20. stoletja, pri čemer je izkoristila tako gospodarski vzpon regionalnega vinogradništva kot tudi prilagoditve vinogradov tej posebni proizvodnji.

Posebnosti teh vin, za katera so značilne njihove barve, svežina in aromatična prefinjenost, izhajajo iz izbire prilagojenih sort vinske trte, zasajenih na zemljiščih z dobro zalogo vode v razmerah pozne trgatve, ki omogočajo kakovostno proizvodnjo rdečih in belih penečih vin in penečih vin rosé, pridelanih predvsem iz sort chardonnay, sauvignon, pinot noir, syrah, viognier in muscat à petits grains.

Kot spomin na daljno preteklost, ko so se v regiji Languedoc proizvajala bogata vina, ki so bila edina primerna za shranjevanje in prevoz, se v okviru ZGO Pays d’Oc prideluje majhna količina vina iz prezrelega grozdja s slamnato rumenimi do rjavimi odtenki ter aromami po hruškah in rumenem sadju, ki se pridobiva s sušenjem na trti in/ali prisotnostjo plemenite plesni.

Cilj posebnega pravila pakiranja v obratih na geografskem območju in območju v neposredni bližini, ki sta navedeni v specifikaciji proizvoda za vina, označena z izrazom „sur lie“ (na drožeh), je ohraniti posebne značilnosti vin, ki izhajajo iz medsebojnega vpliva značilnosti naravnega okolja ter znanja in spretnosti pri vinifikaciji in zorenju, ki so jih proizvajalci pridobili za razvoj organoleptičnih lastnosti teh proizvodov.

Vzročna povezava med posebnostmi geografskega območja in posebnostmi proizvoda

Podnebno okolje, ki je tipično sredozemsko, v povezavi s precej suhimi, slabo rodovitnimi in dobro odcednimi tlemi, ki omogočajo globoko ukoreninjenost, je ugodno za zasaditev raznolikih sort vinske trte in najboljšo prilagoditev njihovega agronomskega potenciala. Posebnosti ZGO Pays d’Oc izhajajo iz izražanja teh različnih sort vinske trte na tem ozemlju pod vplivom južnofrancoskega podnebja.

Kakovostna peneča vina, ki se opirajo na stoletno regionalno tradicijo ter izkušnje, znanje in spretnosti vinogradnikov, ki uporabljajo zmogljivo tehnično opremo, so visokokakovostna in izvirna. Pojem sort vinske trte daje kategoriji kakovostnih penečih vin posebno mesto, ki izhaja iz naravne prilagoditve ozemlju.

Zaradi vpliva morskih vetrov na celotnem območju proizvodnje se v grozdju sort vinske trte, potrganem ob zgodnji zrelosti, izrazijo močne primarne arome, ki so popolnoma prilagojene proizvodnji kakovostnih penečih vin.

Zgodovina penečih vin na ozemlju regije Languedoc-Roussillon se je izoblikovala na podlagi kombinacije elementov, kot so tla z dobro zalogo vode v času pozne trgatve, sredozemsko podnebje s še posebno veliko sonca, ki ga blaži vpliv morskih vetrov, ter znanje in spretnosti vinogradnikov, kar so dejavniki, ki so zelo ugodni za to proizvodnjo.

Kombinacija teh elementov (tla, podnebje, vpliv vetrov) v povezavi z obvladovanjem tehnik proizvodnje, ki ga izkazujejo vinogradniki, in omejenega izbora prilagojenih aromatičnih sort omogoča pridelavo, odporno proti glivičnim boleznim, katerih obvladovanje se je pokazalo za zelo pozitiven dejavnik: vinogradi ostajajo zdravi, v njih ni večjih napadov bolezni, zato se lahko trgatev opravi pred tehnološko zrelostjo, grozdje pa je zelo primerno za pridelavo kakovostnih penečih vin z zelo drobnimi mehurčki in obstojno peno.

Peneča vina so v pokrajini Pays d’Oc prisotna z obsežno proizvodnjo z veliko dodano vrednostjo, ki lahko vključuje do 150 zadružnih kleti in 1 000 samostojnih kleti, vina pa so namenjena prodaji na francoskem trgu in izvozu.

Ta nesporni uspeh je treba pripisati dolgi tradiciji te proizvodnje, tradicionalnemu znanju in spretnostim ter odlični prilagodljivosti sort vinske trte tlom in podnebju ozemlja ZGO Pays d’Oc.

ZGO Pays d’Oc je s svojo raznoliko proizvodnjo iz sort vinske trte ter vrsto komplementarnih in kakovostnih proizvodov nedvomno dokaz sodobnega vinorodnega območja, optimiziranega in prilagojenega ozemlju, na katerem se upošteva in spoštuje tudi njegova zgodovina.

Pri proizvodnji in trženju ZGO Pays d’Oc sodeluje skoraj 2 000 gospodarskih struktur, 200 zadružnih kleti, 1 200 samostojnih kleti, 65 trgovcev vinarjev in več kot 450 trgovcev.

Vsako leto se na 240 000 hektarih zemlje v regiji Languedoc-Roussillon obdeluje skoraj 115 000 hektarov vinogradov, da se pridelajo vina z ZGO Pays d’Oc.

Prestrukturiranje, izvedeno pred skoraj 40 leti tako na ravni enološkega inženiringa kot tudi na ravni razvoja sort, je temeljilo na delu, ki so ga opravili regionalni centri za visokošolsko izobraževanje ter znanstvene in tehnične raziskave, posvečene vinogradništvu in vinarstvu: inštitut ENTAV v departmaju Gard, kjer se hranijo vse sorte in kloni francoske vinske trte, inštitut Institut des Hautes Études de la Vigne et du Vin v Montpellieru in tehnološki center inštituta INRA Pech Rouge v departmaju Aude.

Tako se vina z ZGO Pays d’Oc, tj. mirna vina, kakovostna peneča vina in vina iz prezrelega grozdja, zaradi svojih sortnih posebnosti uspešno uvrščajo ne samo na evropski, ampak tudi na svetovni trg, ter na njih uživajo ugled.

Prisotna so v 170 državah, od tega je skoraj 75 % količin v Severni Evropi, 9 % v Severni Ameriki in 7 % na Kitajskem.

Pays d’Oc tako ohranja dolgo vinogradniško tradicijo v sodobnem okviru, ki olajšuje pristop k potrošnikom in prispeva k slovesu ZGO.

V celotnem vinskem letu, od trgatve do pokušanja letnika, potekajo številne komunikacijske dejavnosti tako na domačem ozemlju kot tudi v tujini na svetovnih salonih. Poleg tega zaradi turistične privlačnosti regije številni turisti odkrivajo vinorodno območje na potovanjih z vozili ali peš, obiskujejo kleti vinogradnikov in spoznavajo njihova vina ter občudujejo vinogradniško arhitekturno dediščino. Vse to prispeva k razvoju in ugledu ZGO Pays d’Oc.

Zaščitena geografska označba Pays d’Oc je tako od svojega nastanka neprekinjeno v središču novega razcveta vinogradniške regije Languedoc-Roussillon ter prispeva k ohranjanju vinogradov, kar je bistven in sestavni element življenja vasi in prostorskega načrtovanja te regije.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema v zvezi s proizvodnjo na razmejenem geografskem območju.

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za proizvodnjo in obdelavo mirnih vin, za katera se lahko uporablja zaščitena geografska označba „Pays d’Oc“, zajema sosednje kantone departmajev Aude, Gard, Hérault in Pyrénées-Orientales:

Anglès, Arles, Avignon (št. 1, št. 2, št. 3), Ax-Les-Thermes, Barre-des-Cévennes, Bollène, Bourg-Saint-Andéol, Camarès, Campagnac, Châteaurenard, Cornus, Coucouron, Dourgne, Labruguière, Lacaune, Lavelanet, Le-Pont-de-Montvert, Le Pontet (občini Le Pontet in Vedéne), Les Vans, Mazamet, Meyrueis, Mirepoix, Murat-sur-Vèbre, Nailloux, Nant, Orange, Peyreleau, Quérigut, Revel, Saint-Germain-de-Calberte, Saint-Amans-Soult, Saintes-Maries-de-la-Mer, Saverdun, Sorgues, Tarascon, Valgorge, Vallon-Pont-d’Arc, Vaison-la-Romaine (občine Camaret-sur-Aigues, Travaillan in Violès), Villefort in Villefranche-de-Lauragais.

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za proizvodnjo in obdelavo kakovostnih penečih vin z zaščiteno geografsko označbo „Pays d’Oc“, zajema naslednje departmaje: Ardèche, Ariège, Aveyron, Bouches-du-Rhône, Haute-Garonne, Lozère, Tarn in Vaucluse.

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

pakiranje na razmejenem geografskem območju.

Opis pogoja:

Vina z zaščiteno geografsko označbo „Pays d’Oc“, dopolnjeno z izrazom „sur lie“ (na drožeh), se stekleničijo v obratih na geografskem območju in območju v neposredni bližini, da bi se ohranile bistvene značilnosti teh vin in rahlo iskrenje, značilno zanje, s čim manjšimi izgubami naravno prisotnega CO2.

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju.

Opis pogoja:

V skladu s pogoji iz specifikacije proizvoda je lahko zaščitena geografska označba „Pays d’Oc“ dopolnjena z imenom ene ali več sort vinske trte.

Ime sorte ali sort vinske trte mora biti navedeno v istem vidnem polju kot ime ZGO „Pays d’Oc“.

Zaščitena geografska označba „Pays d’Oc“ je lahko dopolnjena z izrazoma „primeur“ ali „nouveau“ (mlado vino). Izraza „primeur“ ali „nouveau“ (mlado vino) se uporabljata za mirna vina.

Pri mirnih vinih rosé in mirnih belih vinih je lahko zaščitena geografska označba „Pays d’Oc“ dopolnjena z izrazom „sur lie“ (na drožeh). Ob izrazu „sur lie“ (na drožeh) je na etiketi proizvoda navedeno leto trgatve.

Na etiketi vin iz prezrelega grozdja z zaščiteno geografsko označbo „Pays d’Oc“ je obvezna navedba leta trgatve.

Na etiketi je naveden logotip ZGO Evropske unije, če je izraz „zaščitena geografska označba“ nadomeščen s tradicionalnim izrazom „Vin de Pays“.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-fc042b5e-a658-48e0-98a9-81f91cd27beb

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.