SL    SL SL 
 
SL 1   SL  EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 30.6.2010 
SEC(2010) 797 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA  
  
Spremni dokument k 
  
predlogu 
 
  
UREDBE SVETA 
  
o ureditvi prevajanja za patent Evropske unije 
  
{COM(2010) 350} 
{SEC(2010) 796} 
 
SL 2   SL POVZETEK OCENE U ČINKA 
Ocena učinka je priložena predlogu Uredbe Sveta o ureditvi prevajanja za patent EU. 
1. O PREDELITEV PROBLEMA  
Izumi v EU se lahko zaš čitijo z nacionalnimi patenti, ki jih  podelijo Evropski patentni urad 
(EPO) ali nacionalni patentni uradi. Ker ni enotnega pa tenta, ki bi zagotavljal zaš čito po vsej 
Evropski uniji, je patentni sistem razdrobljen. 
Razdrobljenost je posledica visokih stroškov in  zapletenega postopka potrjevanja evropskih 
patentov v posameznih državah članicah, ki lahko dosegajo do 40 % celotnih stroškov 
patentiranja v Evropi. Če je na primer evropski patent potrjen v 13 državah, je ve č kot 
desetkrat dražji od patenta v ZDA ali na  Japonskem. Imetniki patenta zato obi čajno omejijo 
patentno varstvo le na nekaj držav članic EU.  
Visoki stroški potrjevanja izvirajo iz naci onalnih zahtev po predložitvi prevodov v uradnem 
jeziku države, v kateri se zahteva varstvo:  
– plačati je treba specializirane prevajalce patentov. Povpre čna cena za prevajalsko stran 
patenta, ki obi čajno vsebuje 20 strani, je 85 EUR; 
– poleg tega patentni odvetniki zara čunavajo provizije za storitve  v zvezi s prevajanjem, npr. 
za posredovanje med imetnikom patenta in naci onalnimi patentnimi uradi, upravljanje in 
pregled prevodov ter zagotavljanje skladnos ti z nacionalno zakonodajo. Te provizije 
znašajo od 150 do 600 EUR za posamezno potrditev;  
– nekateri nacionalni patentni uradi zara čunavajo uradne pristojbin e za objavo prevodov, ki 
znašajo od 25 do 400 EUR.  
Primeri obi čajnih stroškov potrjevanja za evropski patent, ki vsebuj e 20 strani in je podeljen v 
nemškem jeziku: 
– brez stroškov za Nem čijo, Francijo in Veliko Britanijo, saj se obveznost potrjevanja ne 
uporablja;  
– več kot 4 500 EUR za 6 držav članic EU; 
– skoraj 12 000 EUR za 13 držav članic EU. 
Zaradi visokih stroškov potrj evanja in zapletenosti postopk a se evropski patent povpre čno 
potrdi v petih državah članicah EU. Povpre čno število potrditev se je v zadnjih 15 letih 
zmanjšalo, medtem ko se je število držav pogodbenic Evropske patentne konvencije (EPK) 
povečalo s 17 na 37. Stopnja potrjevanja  je zelo visoka v treh najve čjih državah članicah EU. 
Leta 2003 je bilo 95 % vseh patentov, ki jih je podelil EPO, potrjenih v Nem čiji, 80 % v 
Franciji in 75 % v Veliki Britaniji. V nasprotju  s tem se manj kot 40 % evropskih patentov 
potrdi v drugih državah članicah. 
Nizka stopnja potrjevanja vodi  k razdrobljenemu sistemu patentnega varstva v EU z 
negativnimi posledicami za delovanje notra njega trga. Okrog posameznih držav članic se tako 
postavljajo „meje“ patentnih pravic, ki zmanjšujejo tržno vrednost patentiranih izumov, 
 
SL 3   SL ovirajo čezmejne dejavnosti in puš čajo neizkoriš čene poslovne priložnos ti. Patent EU bi v 
nasprotju s tem zagotovil zaš čito po vsej Evropski uniji. 
Sprejete so bile nekatere reforme za zni žanje stroškov prevajanja. Londonski sporazum je 
začel veljati 1. maja 2008 za 14 držav pogodbenic EP K, ki so se dogovoril e, da v celoti ali 
delno opustijo obveznosti pr evajanja. Štiri države članice EU (DE, FR, LU, UK) so stroške 
potrjevanja povsem ukinile. V šestih državah članicah (DK, LV, LT, NL, SE, SI) je treba 
predložiti prevode zahtevkov . Vendar pa 17 držav članic EU, ki niso pristopile k 
Londonskemu sporazumu, zahteva prevod celot nega patenta v svoj uradni jezik. Čeprav je 
Londonski sporazum znižal stroške, bi lahko razli čne prakse potrjevanja imetnike patentov 
spodbudile k selektivnosti. To pa ima nezaželene u činke na delovanje notranjega trga. 
• Lokalizacija patentnega varstva v nekaj državah članicah predstavlja tveganje, da bodo 
naložbe v raziskave in razvoj  ter prenos tehnologije skoncen trirani v teh državah. Zaradi 
nizke stopnje patentiranja v drugih državah članicah bi lahko prišlo do domino u činka na 
razvojno in raziskovalno dejavnos t ter inovacije, še zlasti pri malih in srednjih podjetjih 
(MSP). To pove čuje strukturne razlike v Evropski uniji in vpliva na splošno 
konkuren čnost. 
• Kar zadeva uveljavljanj e patentnih pravic, če blago vstopi v EU skozi državo članico, kjer 
patent ni veljaven, se imetnik pravice ne mo re zanašati na Carinski zakonik EU, da bo na 
njegovi podlagi blago, za katero se domneva, da  krši patent, pridržano. To blago lahko nato 
kroži na notranjem trgu. 
2. S UBSIDIARNOST  
Člen 118 PDEU dolo ča uvedbo evropskih pravic intelektualn e lastnine, da se zagotovi enotno 
varstvo v vsej Uniji, in s tem povezano jezikov no ureditev. Samo EU ima pravico, da uvede 
enotni patent EU in ureditev o njegovem prevajanju. 
3. C ILJI 
Komisija je 3. marca 2010 sprejela  strategijo Evropa 2020, ki dolo ča tri medsebojno 
dopolnjujo če se prednostne naloge: pa metna, trajnostna in vklju čujoča rast. Prva od njih 
zahteva krepitev znanja in inovacij kot gonilnih sil pri hodnje rasti. Pri tem je klju čni element 
izboljšanje okvirnih pogojev za inovativnost podjetij, vklju čno z uvedbo enotnega patenta EU 
in specializiranega patentnega sodiš ča. Patent EU, ki bo omogo čil enotno zaš čito patentnih 
pravic na notranjem trgu, bo izboljšal pogoje za na ložbe v raziskave in ra zvoj, zlasti v regijah 
s podpovpre čno inovacijsko dejavnostjo. To bi olajšalo doseganje cilja naložb v raziskave in 
razvoj v višini 3 % BDP, ki ga je  potrdila strategija Evropa 2020. 
Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi, zlas ti široko posvetovanje o prihodnji patentni 
politiki v Evropi iz leta 2006, so pokazala, da  bi uvedba patenta EU predstavljala dodano 
vrednost poleg nacionalnih in ev ropskih patentnih sistemov. Patent no varstvo bi moralo biti 
dostopnejše za vsa evropska podje tja, tudi za MSP. Ureditev pr evajanja mora torej biti: 
(i) stroškovno u činkovita (zagotavljanje konkuren čnosti s patentnimi sistemi v drugih 
večjih svetovnih gospodarstvih),  
 
SL 4   SL (ii) poenostavljena (uravnoteženost med potre bami inovativnih podjetij po tehnoloških 
informacijah in stroški),  
(iii) pravno varna (negotovosti iz pre vodov ne bi smele imeti pravnega u činka). 
4. M OŽNOSTI POLITIKE IN ANALIZA U ČINKOV  
4.1. Uvod 
Vse analizirane možnosti temeljijo na naslednjih na čelih: 
1) Centralno arhiviranje p revodov in elektronska objava. Ob podelitvi patenta se vsi 
potrebni prevodi arhivirajo centralno pri EPO,  ki je pristojen za elektronsko objavo patenta 
EU in morebitnih prevodov zahtevkov. Že samo  to bo doprineslo k bistvenemu znižanju 
stroškov in poenostavitvi v prim erjavi s sedanjim stanjem. 
2) Samodejni strojni prevodi. Programi za samodejno strojno prevajanje (AMT) patentnih 
dokumentov bodo dopolnjevali ro čne prevode, predložene ob podelitvi. To bo izboljšalo 
razširjanje tehnoloških informacij za ra ziskovalce in patentu EU dalo ve čjezični značaj. 
Samodejno strojno prevajanje bo uporabnikom omogo čilo dostop do patentnih prijav, ko jih 
objavi EPO. Samodejni strojni prevodi bi bili brezpla čni za informativne namene, vendar ne 
bi imeli nobenega pravnega u činka.  
3) Celoten prevod v primeru spora.  V primeru spora v zvezi s patentom EU mora imetnik 
patenta na svoje stroške in  na zahtevo domnevnega kršitelja zagotoviti celoten prevod v 
uradni jezik države članice, v kateri se je domnevna krši tev zgodila oziroma v kateri prebiva 
domnevni kršitelj. Po ocenah manj kot 1 % vseh patentov postane predmet spora. 
4) Povračilo stroškov.  Prijava za patent EU se lahko vloži v katerem koli jeziku. Če ta jezik 
ni uradni jezik EPO, je treb a v predvidenem roku predložiti prevod, da se lahko prijava 
obdela. Za prijavitelje, ki stalno prebivajo a li opravljajo svojo gla vno dejavnost v državi 
članici, katere uradni jezik ni  eden od uradnih jezikov EPO, se  stroški prevoda krijejo iz 
sistema. 
V poročilu o oceni u činka so raziskane naslednje možnosti: 
Izhodiščni scenarij – ni predloga glede ureditve  prevajanja za patent EU. 
Možnost 1  – patenti EU se obdelajo, podelijo  in objavijo v angleškem jeziku. 
Možnost 2  – patenti EU se obdelajo, podelijo in obj avijo v enem od treh  delovnih jezikov 
EPO, zahtevki pa se prevedejo v ostala dva delovna jezika. 
Možnost 3  – patenti EU se obdelajo, podelijo in obj avijo v enem od treh delovnih jezikov 
EPO, zahtevki pa se prevedejo v štiri druge najpogosteje govorjene jezike EU. 
Možnost 4  – patenti EU se obdelajo, podelijo in obj avijo v enem od treh  delovnih jezikov 
EPO, zahtevki pa se prevedejo v vse uradne jezike EU. 
 
SL 5   SL Analiza možnosti politike se osredoto ča na glavne gospodarske u činke ureditve prevajanja za 
patent EU. To vklju čuje uporabnike patentnega sistem a (skupno in MSP), inovatorje na 
splošno, uporabnike patentnih informacij in profesionalne storitv e v zvezi s prevodi.  
4.2. Izhodiš čni scenarij 
Če Komisija ne predlaga uredbe za ureditev prev ajanja za patent EU, potem ta ureditev nikoli 
ne more nastopiti. Tak pristop bi bil v nasp rotju s sklepi Sveta z dne 4. decembra 2009 in 
strategijo Evropa 2020. Ta možnost ne bi reš ila problema visokih stroškov, ki so posledica 
zahtev po prevajanju in potrjevanju v sedanjem  evropskem patentnem sistemu. Ohranila bi 
tudi razdrobljenost sistema, ki ovira delovanje notranjega trga. 
Nižji stroški prevajanja bi b ili lahko rezultat pristopa ve č držav članic k Londonskemu 
sporazumu. Vendar tudi če bi vse države članice pristopile k Londonskemu sporazumu, bi se 
ta stroškovno neugodna jezikovna ureditev za ev ropski patent obdržala, saj bi prevode 
patentnih zahtevkov še vedno zahtevale nacionalne zakonodaje. 
4.3. Možnost 1 
V skladu s to možnostjo bi se angleš čina uporabljala kot jezik pos topka pridobitve patenta 
EU, tako da nadaljnji prevodi ne bi bili pot rebni. Vpliv na pomemben delež uporabnikov 
patentnega sistema v Evropi bi bil pozitiven. Tistim, ki prijave za evropski patent vlagajo v 
angleščini, ob podelitvi ne bi bilo ve č treba prevajati zahtevkov v francoš čino in nemš čino. 
Vendar pa bi možnost 1 negativno vplivala na št evilne uporabnike, ki zdaj vlagajo prijave za 
evropski patent v francoskem in nemškem jeziku. EPO okoli 48 % vseh prijav iz Evrope 
sprejme v francoskem ali nemškem jeziku. 
Možnost 1 bi spremenila obstoje čo trijezično ureditev EPO pri prijavah za patent EU. Vse 
pisno in ustno obveš čanje glede podelitve in post opki ugovora pri EPO bi potekali v 
angleščini. Podjetja, ki zdaj vlagajo pr ijave za evropske patente v francoš čini ali nemš čini, bi 
se morala soo čiti z bistvenimi spremembami pri vlaganju prijav za patent EU. Če sedanjemu 
sistemu odvzamemo prožnost, ki jo uživajo številna podjetja v EU, bi možnost 1 lahko 
vplivala na svetovno konkuren čnost evropske industrije, zlasti za MSP. Patent EU torej ne bi 
prinesel pri čakovanih koristi, saj ga evropska podjet ja, ki zdaj pri EPO ne uporabljajo 
angleščine, ne bi veliko uporabljala. 
Negativne posledice bi izkusil e tudi druge skupine, vklju čno z uporabniki patentnih 
informacij in ponudniki profesionalnih storitev v zvezi s prevodi. Koristi od tega bi imeli 
samo prevajalci, katerih materni jezik je angleš čina, saj bi bile vse prijave in postopkovni 
dokumenti za patente EU v angleš čini. 
4.4. Možnost 2 
Ta možnost je skladna s sedanjo ureditvijo v ok viru EPK, ki predvideva postopke v enem od 
treh delovnih jezikov. Ob podelitvi patenta EU bi imetnik patenta EPO predložil prevod 
zahtevkov v ostala dva delovna jezika. Prevodi  zahtevkov ne bi imeli nobenega pravnega 
učinka. 
Vpliv na uporabnike patentnega sistema bi bil pozitiven. Vse zahte ve po prevajanju in 
potrjevanju po podelitvi bi bile ukinjene, kar bi  doprineslo k znatnemu znižanju stroškov in 
poenostavitvi. Stroški prevajanja bi znašali okoli 680 EUR na patent. To ustreza minimalnim 
 
SL 6   SL stroškom prevodov zahtevkov, predloženih ob podelitv i evropskega patent a. Za razliko od 
možnosti 1 možnost 2 ne bi vplivala na jezikovno ureditev iz EPK.  
Ta možnost bi prinesla koristi za ve čino skupin, med drugim tudi  za vse uporabnike 
patentnega sistema, MSP, inovatorje na splošn o in uporabnike patentnih informacij. Ukinitev 
zahtev po prevajanju po podelitvi bi negativno vplivala samo na ponudnike profesionalnih storitev, povezanih s prevajanjem. 
4.5. Možnost 3 
Pred podelitvijo patenta EU je ta možnost enaka sedanji ureditvi prijav za  evropski patent. Ob 
podelitvi bi se zahtevki prevedli v štiri druge najpogoste je govorjene jezike EU (tj. v ostala 
dva delovna jezika EPO in še druga dva najpogosteje govor jena jezika EU, in sicer 
italijanščino in španš čino). 
Možnost 3 bi imela pozitiven vpliv na uporabni ke patentnega sistema v Evropi z bistveno 
poenostavitvijo in zniž anjem stroškov. Neposredni strošk i prevajanja bi znašali okoli 
1 360 EUR na patent. 
Možnost 3 ima za posledico višje stroške za prij avitelje na patent, ve ndar je za uporabnike 
patentnega sistema in inovatorje na sp lošno še vedno cenovno dostopna. Na uporabnike 
patentnih informacij bi pozitivno vplivala, saj bi bili zahtevki na voljo v najbolj razširjenih 
jezikih EU. Ponudniki profesionaln ih storitev bi izkusili negati vne posledice, vendar v manjši 
meri kot pri možnosti 2. 
4.6. Možnost 4 
Možnost 4 je skladna s skupnim politi čnim pristopom z dne 3. marca 2003. Patenti EU bi bili 
obdelani, objavljeni in podeljeni v enem od tr eh delovnih jezikov EPO. Ob podelitvi bi 
imetnik patenta predložil prevod zahtevkov v vse zahtevane uradne jezike EU. 
Ta možnost bi povzro čila visoke stroške prevajanja za patent EU in izni čila koristi od naziva 
enotnega patenta EU. Prevodi zahtevkov v ostalih 20 jezikov, ki  jih trenutno zah tevajo države 
članice EU, bi znašali okoli 6 800 EUR na patent. 
Zainteresirane strani so jasno zavrnile skupen politi čni pristop zaradi nezadovoljive ureditve 
prevajanja. Uporabniki patentov, zlasti MSP, jasno navajajo, da bi bila ta možnost za patent 
EU predraga, saj bi morali v omejenem roku pr edložiti in urediti številne prevode. Poleg tega 
bi bilo treba sprejeti odlo čitve, ki bi vplivale na enoten zna čaj patenta EU, če na primer ne bi 
bil predložen prevod v dolo čenem jeziku. 
Kljub tem težavam pa bi bile patentne informac ije dostopnejše v številnih evropskih jezikih, 
če bi bili prevodi zelo hitro na voljo. Od uporabe tako dragega patenta EU bi imeli koristi tudi 
ponudniki profesionalnih storitev, povezanih  s prevajanjem. Verjetno pa za dolo čene jezike ni 
na voljo dovolj specializiranih  prevajalcev za patente. 
5. P
RIMERJAVA MOŽNOSTI  
Čeprav se zdi, da možnost 1 ponu ja poenostavljeno in stroškovno u činkovito rešitev, pa bi 
pomenila bistveno spremembo sedanjega si stema EPO, ki zagotavlja prožnost pri 
 
SL 7   SL postopkovnih jezikih. Prehod na izklju čno angleški jezik bi ve čino evropskih prijaviteljev (ki 
uporabljajo francoš čino ali nemš čino) odvrnil od prijave za patent EU.  
Možnost 2 bi bila torej ustreznejša, saj ohranja uspešno jezikovno ureditev EPO pred 
podelitvijo. Ta možnost je tudi stroškovno u činkovita, poenostavljen a in pravno varna.  
Možnost 3, ki predvideva petjezi čni sistem, bi omogo čala enako poenostavitev in pravno 
varnost kot možnost 2, vendar bi bila zaradi višjih neposredni h stroškov prevajanja precej 
manj stroškovno u činkovita.  
Možnost 4, ki zahteva prevode zahtevkov v vse ur adne jezike EU, bi uporabnikom sistema 
naložila precejšnje finan čne stroške in tveganja. Ta mo žnost ne bi bila niti stroškovno 
učinkovita niti poenostavljena niti pravno varna. 
6. S PREMLJANJE IN OCENA  
Cilj patenta EU je izboljšati pogoje za inovacije  v Evropi. Inovacijska dejavnost se meri z 
INNO-Metrics, ki je sestavljen iz evrops kega sistema inovacijs kih kazalnikov (European 
Innovation Scoreboard – EIS) in Eurobarometr a. Strategija Evropa 2020 je prav tako 
zavezana razvoju novega kazalnika za sledenje inovacij. 
Patent EU mora obstajati poleg evropskih in n acionalnih patentnih sist emov. Za zagotovitev, 
da te možnosti izpolnjujejo  potrebe inovatorjev, vklju čno z ureditvijo prevajanja, je treba torej 
spremljati stopnje patentiranja, ki jih objavijo patentni uradi.