Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Socialni dialog kot način za spodbujanje zdravja in varnosti pri delu

(raziskovalno mnenje na zaprosilo francoskega predsedstva)

(2022/C 194/09)

Poročevalka: Franca SALIS-MADINIER

Zaprosilo francoskega predsedstva Sveta dopis z dne 21. 9. 2021 Pravna podlaga člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Pristojnost strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo Datum sprejetja mnenja strokovne skupine 16. 12. 2021 Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju 20. 1. 2022 Plenarno zasedanje št. 566 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 172/32/70

1. Sklepi in priporočila

1.1 Evropski ekonomsko-socialno odbor (EESO) se strinja z mnenjem, ki ga je Komisija izrazila v svoji strategiji za varnost in zdravje pri delu za obdobje 2021–2027, in meni, da je socialni dialog nepogrešljivo orodje za doseganje treh ključnih ciljev: predvidevanje in obvladovanje sprememb v svetu dela, ki jih prinaša zeleni, digitalni in demografski prehod, boljše preprečevanje nezgod pri delu in poklicnih bolezni ter pripravljenost na morebitne zdravstvene krize v prihodnosti.

1.2 Pandemija je priložnost za ustvarjanje novih skupnih zmogljivosti za spopadanje s prihodnjimi krizami ter blaženje vplivov na varnost in zdravje pri delu. Načrt okrevanja bi moral omogočiti okrepitev vloge socialnih partnerjev v tistih državah članicah, kjer ima ta najmanj pomena.

1.3 EESO priporoča obsežno in celostno v prihodnost usmerjeno analizo učinka digitalnega prehoda na trg dela, da bi predvideli s tem povezane pretrese in razvili dolgoročno strategijo za varnost in zdravje pri delu.

1.4 Evropski okvirni sporazum iz leta 2002 ne omogoča, da bi se odzvali na nove izzive, ki jih prinaša delo na daljavo. EESO priporoča pripravo novih smernic, pri čemer bi bilo treba posebno pozornost nameniti preprečevanju psihosocialnih tveganj in kostno-mišičnih obolenj.

1.5 EESO poziva inšpektorate za delo, naj na zahtevo zaposlenega in ob ustreznem upoštevanju zasebnosti v skladu z nacionalnimi predpisi opravljajo nadzor pogojev dela na daljavo.

1.6 EESO priporoča, da se podrobno spremljajo stroški poklicnih bolezni, kot so bolezni srca in izgorelost, in na ustrezni ravni opredelijo ustrezni ukrepi za njihovo odpravo (vizija nič).

1.7 EESO poziva k razvoju kulture preprečevanja z usposabljanjem deležnikov socialnega dialoga, ozaveščanjem o nastajajočih tveganjih ter krepitvijo in razširjanjem razpoložljivih virov.

1.8 EESO meni, da je treba v skladu s členom 155(2) PDEU zagotoviti, da se sporazumi, sklenjeni med socialnimi partnerji, izvajajo v državah članicah. EESO poziva Komisijo, naj s socialnimi partnerji razpravlja o izvajanju samostojnih sporazumov in postopku skupne zahteve za sklep Sveta ob spoštovanju avtonomije socialnih partnerjev in v skladu s postopkom iz člena 155 PDEU.

1.9 EESO spodbuja razvoj referenčnih standardov in orodij za oceno tveganja, primernih za takojšnjo uporabo, ki so še posebej koristni za zelo mala in srednja podjetja. Mala in srednja podjetja potrebujejo ustrezne smernice, usposabljanje in finančno podporo za izpolnjevanje obveznosti na področju varnosti in zdravja pri delu.

1.10 EESO poziva k vzpostavitvi mehanizma, ki bo omogočal oceno učinka zakonodajnih pobud, kolektivnih pogodb in evropskih akcijskih načrtov, in ponavlja svoje priporočilo ( 1 ) , naj se zagotovi enega inšpektorja za delo na 10 000 delavcev.

1.11 EESO poziva k bolj proaktivni kampanji „vizija nič“, ki bo v skladu z okvirno direktivo osredotočena na preprečevanje in odpravo tveganj.

1.12 EESO v zvezi z bojem proti raku, povezanim z delom, poziva k ambicioznejšemu pristopu, ki bo zajemal vseh 50 prednostnih rakotvornih snovi, reprotoksične snovi in nevarna zdravila, pa tudi stres ( 2 ) in izmensko delo ( 3 )

1.13 EESO poziva k oblikovanju evropske zakonodaje o psihosocialnih tveganjih. Za njihovo učinkovito preprečevanje je treba obravnavati tudi delovno okolje in ne le duševnega zdravja posameznika.

1.14 EESO meni, da je za pripravo celovite, trajnostne in celostne politike za preprečevanje potrebna oživitev osnutka direktive o kostno-mišičnih obolenjih.

1.15 EESO poziva k spremembi zakonodaje o umetni inteligenci ( 4 ) . Priporoča, naj bo ugotavljanje skladnosti, ki ga izvajajo tretje osebe, obvezno za vse umetnointeligenčne sisteme velikega tveganja.

1.16 EESO poziva, naj se v področje uporabe strateškega okvira vključijo platformni delavci. Zagotoviti bi jim bilo treba pravico do organiziranja, zastopanja in kolektivnih pogajanj ter nanje razširiti pravico do socialne zaščite.

2. Ozadje mnenja

2.1 Francija je v okviru prihodnjega predsedstva EU pozvala EESO, naj s tem mnenjem preuči učinkovitost socialnega dialoga ( 5 ) kot orodja, ki spodbuja varnost in zdravje pri delu.

2.2 Komisija predlaga nov strateški okvir za varnost in zdravje pri delu s tremi ključnimi cilji: predvidevanje in obvladovanje sprememb v svetu dela, ki jih prinaša zeleni, digitalni in demografski prehod, boljše preprečevanje nezgod pri delu in poklicnih bolezni ter pripravljenost na morebitne zdravstvene krize v prihodnosti ( 6 ) . Komisija se za doseganje teh treh ciljev zanaša predvsem na socialni dialog.

2.3 V strateškem okviru je sprejet pristop „vizija nič“ za odpravo smrti, povezanih z delom, v EU, poudarek pa je namenjen enakosti spolov na področju varnosti in zdravja pri delu.

2.4 Kot prednostno področje je opredeljen boj proti raku, povezanim z delom. Komisija se zavezuje, da bo določila zavezujoče mejne vrednosti za poklicno izpostavljenost za dodatne rakotvorne snovi.

3. Splošne ugotovitve

3.1 Socialni dialog, nepogrešljivo orodje za preprečevanje tveganj

3.1.1 Dvostranska pogajanja evropskih socialnih partnerjev so izjemno pomembna za reševanje težav v zvezi z varnostjo in zdravjem pri delu. Kljub temu se uporaba samostojnih sporazumov včasih razlikuje glede na moč socialnega dialoga in raznolikost različnih sistemov odnosov med delodajalci in delojemalci v državah članicah ( 7 ) . Sporazumi, na podlagi katerih se na zahtevo obeh podpisnic oblikujejo direktive Sveta, se zdijo učinkovitejši, saj privedejo do konkretnih akcijskih načrtov v državah članicah. EESO poziva Komisijo, naj s socialnimi partnerji razpravlja o boljšem izvajanju samostojnih sporazumov in postopku skupne zahteve za sklepe Sveta ob spoštovanju avtonomije socialnih partnerjev in v skladu s postopkom iz člena 155 PDEU.

3.1.3 Sektorski sporazumi, v katerih so določeni minimalni standardi ali opredeljene splošne smernice za varnost in zdravje pri delu, so še zlasti pomembni za mala in srednja podjetja, saj ta nimajo vedno potrebnih sredstev za načrtovanje izboljšanja pogojev dela, zato potrebujejo svetovanje, usposabljanje in finančno podporo za njihovo izvajanje.

3.1.4 Socialni dialog je dragoceno orodje za podjetja in celotno družbo. Ukrepi za varnost in zdravje pri delu, ki se izvajajo prek socialnega dialoga, pozitivno prispevajo k zdravju delavcev, lahko izboljšajo donosnost podjetij ter zmanjšujejo stroške zdravstvene oskrbe in absentizma ( 14 ) . Stroški poškodb in bolezni, povezanih z delom, družbo po ocenah stanejo 3,3 % ( 15 ) BDP EU (476 milijard EUR), kar je več kot polovica sredstev iz načrta okrevanja. Ta odstotek se med državami članicami močno razlikuje glede na industrijsko okolje, zakonodajni okvir in veljavne ukrepe za preprečevanje.

3.1.5 V resnih razmerah med krizo so imeli ukrepi, ki so jih sprejeli javni organi, močne sektorske učinke, kot je zaprtje šol in trgovin itd. Številna podjetja so se bala stečaja, na primer v gostinstvu, hotelirstvu, sektorju priprave in dostave hrane ter kulturi ( 16 )

3.1.6 Pogajanja so omogočila neprekinjeno poslovanje in s tem preživetje evropskega gospodarstva. V sektorjih, kot so promet, trgovina in kmetijstvo, so imeli evropski socialni partnerji ključno vlogo pri potrebnih prilagoditvah, začasnih ali celo dokončnih prekinitvah dejavnosti in njihovem vplivu na zaposlovanje. Pridobljene izkušnje bo treba upoštevati pri morebitnih naslednjih krizah.

3.1.7 Ta uspeh pa ne more prikriti precejšnjih vrzeli, saj nacionalni mehanizmi za socialni dialog niso enake kakovosti ( 17 ) . V številnih državah članicah so bili ukrepi sprejeti brez pravočasnega in ustreznega posvetovanja z nacionalnimi socialnimi partnerji. Nekatere vlade so sprejele nujne ukrepe, ki so omejili njihovo neodvisnost, kot da bi predstavljali oviro in ne rešitev. Zdravstvena kriza je razkrila potrebo po boljšem upravljanju in usklajevanju potrebnih ukrepov, sprejetih v državah članicah. Za obvladovanje krize je potreben okrepljen dialog med državami članicami, evropskimi institucijami ter nacionalnimi in evropskimi socialnimi partnerji.

3.1.8 EESO ugotavlja, da je v sodbi, ki jo je Sodišče EU izreklo septembra 2021, navedeno, da Komisiji ni treba ugoditi zahtevam socialnih partnerjev glede izvajanja sklenjenih sporazumov, in poziva Komisijo, naj določi jasna merila za izvajanje sporazumov, ki so jih podpisali socialni partnerji ( 18 ) . EESO meni, da je treba v skladu s členom 155(2) PDEU zagotoviti, da se v državah članicah izvajajo sporazumi med socialnimi partnerji.

3.2 Posebne ugotovitve

3.2.1 Digitalni in podnebni prehod ter nove šibke točke

3.2.1.1 Evropska centralna banka izpostavlja makroekonomska in finančna tveganja ( 19 ) , povezana z globalnim segrevanjem (gospodarske izgube, ki jih povzročata dvig morske gladine in sprememba padavinskih vzorcev) in ekološkim prehodom (porast nasedlih naložb in strukturne brezposelnosti, nestanovitnost cen in inflacija).

3.2.1.2 Robotizacija, umetna inteligenca ter razvoj novih poslovnih modelov, oblik oddaje naročil podizvajalcem in dela na daljavo bodo trajno vplivali na trg dela, vrednotenje znanj in spretnosti, organizacijo dela, načrtovanje delovnih mest, poklicna tveganja in sredstva za njihovo preprečevanje.

3.2.1.3 slabimi delovnimi pogoji (neudobna drža, prevelika intenzivnost, velik pritisk na delovnem mestu, pomanjkanje neodvisnosti in premajhna raznolikost nalog) Čeprav je pogodba za nedoločen čas še vedno temeljni standard, opažamo porast prožnih oziroma netipičnih oblik zaposlitve, kot sta delo na zahtevo in platformno delo. Ker ti delavci nimajo veliko vpliva na način dela, se pogosteje soočajo s(neudobna drža, prevelika intenzivnost, velik pritisk na delovnem mestu, pomanjkanje neodvisnosti in premajhna raznolikost nalog) ( 20 )

3.2.1.4 Prehoda se odražata v selitvi poklicnih tveganj . Najprej v stopnji zaposlenosti s kombiniranim razvojem oddaje naročil podizvajalcem in prekarnih pogodb, ki zagotavljajo manjšo zaščito na področju varnosti in zdravja pri delu. Nato v novih ranljivostih, ki so povezane z delovnimi pogoji, tako da se križajo prožne oblike organizacije dela in prenovljene oblike starih taylorističnih praks. Nazadnje pa še v novih težavah, povezanih z delom, ki se odražajo v endemičnem porastu poklicnega stresa in s tem povezanih bolezni.

3.3 Izzivi za varnost in zdravje pri delu v digitalnem ekosistemu

3.3.1 delo na daljavo pa je njegov prvi element. Njegova splošna uporaba je odgovor na dejanska pričakovanja, saj 80 % delodajalcev in 76 % evropskih delavcev želi po koncu krize še naprej delati na daljavo Z informacijskimi in komunikacijskimi tehnologijami se postopno oblikuje nov ekosistem na podlagi digitalnih tehnologij,pa je njegov prvi element. Njegova splošna uporaba je odgovor na dejanska pričakovanja, saj 80 % delodajalcev in 76 % evropskih delavcev želi po koncu krize še naprej delati na daljavo ( 21 ) . Delo na daljavo prinaša še več prožnosti, ustvarja pa tudi nove izzive: neustrezna oprema, občutek izolacije, težave s psihološkim odklopom od dela in pomanjkanje podpore nadrejenih. Približno 25 % delavcev na daljavo ( 22 ) je redno čustveno izčrpanih zaradi svojega dela, kar je osrednji element izgorelosti. Delo na daljavo pomeni tudi nove izzive za delodajalce, na primer v zvezi s povečanjem nakupov opreme za delo na daljavo ter upravljanjem in organizacijo dela na daljavo.

3.3.2 robotike se naloge proizvodnje preoblikujejo v naloge nadzora avtomatiziranih procesov. Po ocenah bi bilo lahko do leta 2030 avtomatiziranih 22 % delovnih mest v EU, kar znaša 53 milijonov delovnih mest Zaradi napredka na različnih področjihse naloge proizvodnje preoblikujejo v naloge nadzora avtomatiziranih procesov. Po ocenah bi bilo lahko do leta 2030 avtomatiziranih 22 % delovnih mest v EU, kar znaša 53 milijonov delovnih mest ( 23 ) . Avtomatizacija lahko izboljša delovne pogoje (varnost in ergonomija na delovnem mestu, obogatitev nalog, odprava težavnih in nevarnih nalog). Seveda pa je pomembno spremljati in preprečevati vsa morebitna tveganja za varnost in zdravje pri delu, ki jih prinaša ta razvoj. Če bo usmerjen izključno v produktivnost, se lahko zgodi, da se bodo delovni pogoji poslabšali.

3.3.3 algoritmično upravljanje v gospodarstvu platform in pri nekaterih logističnih velikanih. Gre za dvojni cilj, in sicer nadomestitev nadzornika pri nadzoru in spremljanju uspešnosti ter povečanje produktivnosti z racionalizacijo dela, včasih do skrajnosti. Glede na znanstvene študije, katerih celovit povzetek je pripravil Evropski sindikalni inštitut, se z vidika varnosti in zdravja pri delu pri teh praksah običajnim tveganjem racionalizacije (povečanje intenzivnosti in težavnosti dela, manj raznolike naloge) pridružijo nova tveganja, povezana z digitalizacijo (duševna obremenitev, hiperpovezanost, družbena izolacija) Več primerov napredka na podlagi umetne inteligence je še vedno v začetni fazi, na primerv gospodarstvu platform in pri nekaterih logističnih velikanih. Gre za dvojni cilj, in sicer nadomestitev nadzornika pri nadzoru in spremljanju uspešnosti ter povečanje produktivnosti z racionalizacijo dela, včasih do skrajnosti. Glede na znanstvene študije, katerih celovit povzetek je pripravil Evropski sindikalni inštitut, se z vidika varnosti in zdravja pri delu pri teh praksah običajnim tveganjem racionalizacije (povečanje intenzivnosti in težavnosti dela, manj raznolike naloge) pridružijo nova tveganja, povezana z digitalizacijo (duševna obremenitev, hiperpovezanost, družbena izolacija) ( 24 )

3.3.4 delom na daljavo . Nenehni nadzor in ocenjevanje pomenita tveganje za duševno zdravje delavcev V podjetja se postopno uvaja algoritmično upravljanje, s katerim se rešujejo izzivi, povezani z. Nenehni nadzor in ocenjevanje pomenita tveganje za duševno zdravje delavcev ( 25 ) , zlasti zaradi učinka „velikega brata“ ter zabrisanih mej med zasebnim in poklicnim življenjem. Brez potrebnih zaščitnih ukrepov lahko te tehnologije ogrozijo temeljne pravice do zasebnosti in dostojanstva.

3.3.5 aplikacijami z visokim tveganjem na delovnem mestu. EESO je priporočil, naj bo ugotavljanje skladnosti, ki ga izvajajo tretje osebe, obvezno za vse umetnointeligenčne sisteme velikega tveganja Komisija v predlogu zakonodaje o umetni inteligenci ( 26 ) ne obravnava neposredno izzivov, povezanih zna delovnem mestu. EESO je priporočil, naj bo ugotavljanje skladnosti, ki ga izvajajo tretje osebe, obvezno za vse umetnointeligenčne sisteme velikega tveganja ( 27 ) . Za naprave, ki ocenjujejo obnašanje in uspeh delavca ter čas, ki ga posveti delu, ali ki zaznavajo njegova čustva, je potrebno ugotavljanje skladnosti, ki ga izvede tretja oseba, kadar te naprave štejejo za umetno inteligenco velikega tveganja.

3.4 Preobrazbe, prehodi in nove težave

3.4.1 Število poškodb pri delu se zmanjšuje, povečuje pa se število poklicnih bolezni. Med letoma 2000 in 2016 se je število smrti zaradi srčnih obolenj in možganske kapi, povezanih z dolgim delavnikom, na svetovni ravni povečalo za 41 % oziroma 19 % ( 28 ) . Duševne posledice, povezane z delom, kot so depresivne motnje, so prav tako vse pogostejše. 17 do 35 % primerov depresije se lahko pripiše delu ( 29 ) , kar je znak rastočega trenda psihosocialnih tveganj in njihovega vpliva na zdravje delavcev.

3.4.2 dejavnikov za fizična tveganja . Nezgode pri delu rahlo upadajo raziskave ESENER kaže, da so ponavljajoči gibi zgornjih okončin in daljša obdobja sedenja dva dejavnika tveganja, ki so jima delavci najbolj izpostavljeni Prenos težav se kaže tudi na ravni. Nezgode pri delu rahlo upadajo ( 30 ) , medtem ko so kostno-mišična obolenja še vedno prvi vzrok za nezmožnost za delo na svetu ( 31 ) . Zadnja izdajakaže, da so ponavljajoči gibi zgornjih okončin in daljša obdobja sedenja dva dejavnika tveganja, ki so jima delavci najbolj izpostavljeni ( 32 ) . Tako varnosti in zdravja pri delu ne ogroža toliko enkratna izpostavljenost visoko nevarnim razmeram, temveč daljša izpostavljenost dejavnikom nizkega tveganja.

4. Možnosti za izboljšanje učinkovitosti socialnega dialoga in blaženje tveganj za varnost in zdravje pri delu

4.1 Pandemija je priložnost, da se ustvarijo nove skupne zmogljivosti za spopadanje z zdravstveno, ekološko in demografsko krizo. Socialni partnerji so v najboljšem položaju za predvidevanje sprememb, napovedovanje novih potreb po usposabljanju, prilagajanje na nova okolja, odkrivanje nastajajočih tveganj ( 33 ) in pripravljanje na preobrazbo proizvodnih procesov.

4.2 Zagotoviti je treba dejansko uporabo sporazumov v okviru socialnega dialoga. EESO ponovno izraža podporo ( 34 ) priporočilu MOD ( 35 ) glede enega inšpektorja za delo na 10 000 delavcev ter vztraja, da je treba okrepiti vlogo predstavnikov sindikatov na področju varnosti in zdravja pri delu. Socialni partnerji morajo biti na vseh ravneh zadostno vključeni v zasnovo in izvajanje preventivnih ukrepov v skladu z okvirno direktivo.

4.3 Zaradi razširjene uporabe dela na daljavo bi bilo treba razširiti pristojnosti inšpektoratov za delo. Tako kot v Španiji ( 36 ) bi morali biti inšpektorji pristojni, da na zahtevo zaposlenega in ob upoštevanju njegove zasebnosti izvajajo nadzor nad pogoji dela na daljavo. To vključuje prepoznavanje in evidentiranje pritožb zaradi pomanjkanja potrebne opreme, nespoštovanja pravice do odklopa itd.

4.4 EESO priporoča v prihodnost usmerjeno analizo učinka digitalnega prehoda na delo v državah članicah, zlasti kar se tiče poudarjanja pomena znanj in spretnosti, organizacije dela, poklicnih tveganj in načinov za njihovo preprečevanje.

4.5 Povečanje stroškov poklicnih bolezni, kot so bolezni srca in izgorelost, je treba podrobno spremljati in na ustrezni ravni opredeliti ustrezne ukrepe za odpravo smrtnih primerov.

4.6 Sedanja ureditev ne omogoča natančne ocene učinka samostojnih okvirnih sporazumov. Razpoložljivi podatki so razdrobljeni in protokoli ne omogočajo ugotavljanja vzročne povezave. Vlagati je treba v razvoj ločenih kazalnikov za posamezne sporazume ter v longitudinalni mehanizem, ki bo omogočil opredelitev vzročne povezave, ob polnem spoštovanju avtonomije socialnih partnerjev pri izvajanju okvirnih sporazumov.

4.7 Te posebne kazalnike bi dopolnjevali splošnejši kazalniki, ki bi omogočali spremljanje napredka na področju varnosti in zdravja pri delu. To bi lahko dosegli z raziskavami ESENER , v zvezi s katerimi ESSO priporoča, naj se izvajajo pogosteje in bolj sistematično zajamejo izzive na področju varnosti in zdravja pri delu. Tako bi bilo mogoče oceniti obseg uvedenih pobud in po potrebi predlagati nove ukrepe.

4.8 Odbora višjih inšpektorjev za delo, tako da bi zagotavljal priložnosti in pripravljal priporočila za izmenjavo primerov dobre prakse ter podpiral krepitev zmogljivosti pri uporabi zakonodaje in izvajanju sporazumov v okviru socialnega dialoga, ki niso bili preneseni v direktive . Evropski organ za delo ( 37 ) bi lahko izvajal svojo nadzorno vlogo prek

4.9 Za dobro povezovanje evropskega in nacionalnega socialnega dialoga je treba bolj vključiti socialne partnerje v vseh državah članicah. Zagotovili bi lahko sredstva za okrepitev zmogljivosti socialnih partnerjev na področjih, kjer so šibke.

4.10 Healthy workplaces , ki združuje vire, ki so na voljo delodajalcem. V Franciji je orodje OiRA 61 000-krat EESO spodbuja vse pobude, ki zagotavljajo podporo malim in srednjim podjetjem na področju preprečevanja, kot so nedavno sprejet standard ISO 45003 ( 38 ) za psihosocialna tveganja, orodje OiRA, ki ga redno dopolnjujejo novi moduli, in portal, ki združuje vire, ki so na voljo delodajalcem. V Franciji je orodje OiRA 61 000-krat ( 39 ) uporabilo 42 000 uporabnikov, kar je polovica uporabnikov platforme. EESO poudarja, da so ta orodja, pripravljena za takojšnjo uporabo, pomembna priložnost za podjetja, ki nimajo potrebnih notranjih sredstev, in opozarja, da je ocena tveganja bistveni steber preprečevanja.

4.11 Pristop „vizija nič“ mora biti bolj proaktiven ter v skladu z okvirno direktivo osredotočen na odpravo tveganj. Vse evropske politike na področju varnosti in zdravja pri delu morajo upoštevati načelo preprečevanja tveganj, ki ga je treba oblikovati in izvajati prek socialnega dialoga ter podpirati s trdnimi predpisi.

4.12 EESO v zvezi z bojem proti raku, povezanim z delom, poziva k ambicioznejšemu stališču, ki bi zajemalo vseh 50 prednostnih rakotvornih snovi. Področje uporabe Direktive 2004/37/ES je treba razširiti tudi na reprotoksične snovi in nevarna zdravila ( 40 ) . Poleg tega kronični stres povečuje tveganje za nastanek raka ( 41 ) , izmensko nočno delo pa povzroča raka dojk, prostate ter debelega črevesa in danke ( 42 ) . Sprejeti je treba pristop, ki temelji na tveganju, ne pa metodologije, ki varstvo delavcev obravnava kot strošek.

4.13 Kostno-mišična obolenja so še vedno največja težava na področju varnosti in zdravja pri delu v EU. Učinkovito preprečevanje na ravni podjetij se zagotavlja s kakovostnim socialnim dialogom in uspešnim delovanjem odbora za varnost in zdravje pri delu (če obstajata). Socialni dialog lahko zagotavlja podporo tudi na sektorski ravni s posebnimi smernicami, dejavnostmi za ozaveščanje in izmenjavo izkušenj ter širjenjem dobre prakse. Na evropski ravni je za pripravo celovite, trajnostne in celostne politike potrebna oživitev osnutka direktive o kostno-mišičnih obolenjih.

4.14 Potreba po evropski zakonodaji o psihosocialnih tveganjih je še izrazitejša glede na nepopolno izvajanje samostojnega okvirnega sporazuma iz leta 2004 o stresu pri delu. EESO opozarja, da učinkovito preprečevanje vključuje obravnavo dejavnikov vzroka, torej organizacije dela. S pristopom, ki vključuje ukrepanje na ravni duševnega zdravja posameznika, ne bo mogoče omejiti stresa pri delu.

4.15 EESO poudarja skupno potrebo po trdnem regulativnem okviru in plodnem socialnem dialogu. V direktivah so določene splošne smernice za varnost in zdravje pri delu, različne ravni socialnega dialoga pa omogočajo potrebne prilagoditve sektorskim in nacionalnim posebnostim.

4.16 EESO obžaluje, da samozaposlene osebe niso vključene v področje uporabe strateškega okvira. Nekateri platformni delavci, ki štejejo za „samozaposlene“, so prek algoritemskega upravljanja dejansko v podrejenem položaju v odnosu s platformami. Pandemija je razkrila ranljivost teh delavcev in pomanjkljivosti platform v smislu preprečevanja. Ti delavci ne bi smeli biti še naprej izpostavljeni nenadzorovanim tveganjem, ker so izključeni iz strateškega okvira.

4.17 EESO poudarja nesomernost odnosov med platformami in temi delavci ter opozarja, da sta svoboda združevanja in pravica do kolektivnih pogajanj temeljni pravici. Za olajšanje socialnega dialoga in kolektivnih pogajanj je bistveno zagotoviti ustrezno organizacijo in zastopanost. Poleg tega je treba pravico do socialne zaščite razširiti tudi na te delavce.

4.18 Pozornost je treba nameniti tudi invalidnim delavcem in delavcem s kronično boleznijo. Zaposlitev omogoča dostop do dostojnega stanovanja, bogatega družbenega in kulturnega življenja ter vključevanje v družbo. Za doseganje vključujočih ciljev EU je treba zmanjšati razlike med državami članicami in poenotiti politike za zaposljivost ter gospodarsko, družbeno in kulturno vključevanje.

4.19 Preprečevanje opuščanja poklicnega dela mora biti vključeno v socialni dialog in biti del vračanja v zaposlitev (prilagajanje delovnih mest, delo s krajšim delovnim časom itd.). Priporočljivo je sprejeti ukrepe za ozaveščanje o položaju invalidnih delavcev ali delavcev, ki bi lahko bili izključeni zaradi nezmožnosti za delo.

4.20 Priznavanje raznolikosti delovne sile, vključno z razlikami med spoloma, je bistveno za zagotavljanje varnosti in zdravja moških in žensk. Čeprav je bilo na tem področju doseženega nekaj napredka, EESO meni, da je mogoče in bi bilo treba storiti več. Pri razvoju politik in preventivnih strategij za varnost in zdravje pri delu bi bilo treba upoštevati razlike med spoloma. EESO poziva, naj se v pristopu k varnosti in zdravju pri delu upošteva vidik spola, da bi vprašanje spola vključili v vsa področja varnosti in zdravja pri delu. Da bi izkoristili prednosti socialnega dialoga, EESO poudarja, kako pomembno je enakopravno sodelovanje žensk v njem.

4.21 Mladim delavcem bi bilo treba olajšati dostop do informacijske tehnologije. Nenehno učenje postaja glavni element varnosti zaposlitve v digitalni dobi. Pomembno je tudi vključevanje starejših delavcev s spodbujanjem priložnosti za učenje in zaščito pred diskriminacijo na podlagi starosti.

4.22 Koristi dela na daljavo so odvisne od tega, kako ga organizira delodajalec. Delo na daljavo je treba urediti s kolektivnimi pogajanji, da bi preprečili težave, ugotovljene v več raziskavah ( 43 ) . Evropski okvirni sporazum iz leta 2002 ne omogoča, da bi se odzvali na te nove izzive. EESO priporoča pripravo novih smernic, pri čemer bi bilo treba posebno pozornost nameniti preprečevanju psihosocialnih tveganj in kostno-mišičnih obolenj.

4.23 Poudariti je treba povezave med varnostjo in zdravjem pri delu in donosnostjo podjetij. S socialnim dialogom, ki vpliva na delovne pogoje in ohranitev zaposlitve, je mogoče preprečiti stroške, povezane z nezgodami pri delu in poklicnimi boleznimi. Gre za naložbo, katere koristi presegajo stroške ( 44 )

4.24 Razviti je treba kulturo preprečevanja z usposabljanjem deležnikov socialnega dialoga, ozaveščanjem o nastajajočih tveganjih ter krepitvijo in razširjanjem razpoložljivih virov. EESO poziva, naj se v ta namen uporabijo sredstva iz načrta okrevanja.

V Bruslju, 20. januarja 2022 Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Christa SCHWENG

(1) UL C 105, 4.3.2022, str. 114.

(2) https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC7466429/

(3) https://www.cancer-environnement.fr/597-Vol-124--Cancerogenicite-du-travail-de-nuit-poste.ce.aspx

(4) Evropska komisija, predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi harmoniziranih pravil o umetni inteligenci (akt o umetni inteligenci) in spremembi nekaterih zakonodajnih aktov unije (COM(2021) 206 final), 2021.

(5) Evropski socialni dialog zajema razprave, posvetovanja, pogajanja in skupne ukrepe organizacij, ki zastopajo socialne partnerje (delodajalce in delavce). Ločimo tristranski dialog z javnimi organi in dvostranski dialog med evropskimi sindikati in delodajalci.

(6) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/?uri=CELEX%3A52021DC0323&qid=1626089672913#PP1Contents

(7) https://www.eurofound.europa.eu/sl/publications/report/2021/right-to-disconnect-exploring-company-practices

(8) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=1106

(9) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=5000

(10) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=1202

(11) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=5460

(12) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=1348

(13) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=5595

(14) https://osha.europa.eu/sl/themes/good-osh-is-good-for-business

(15) https://visualisation.osha.europa.eu/osh-costs#!/

(16) Glej UL C 429, 11.12.2020, str. 159, točka 2.3.

(17) Vključevanje socialnih partnerjev v oblikovanje politike med izbruhom pandemije covida-19, Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound), Urad za publikacije Evropske unije, Luxembourg, 2021.

(18) UL C 10, 11.1.2021, str. 14.

(19) ECB, „Climate change and monetary policy in the euro area“, Occasional Paper Series, št. 271, september 2021.

(20) Bérastégui, P., Exposure to Psychosocial Risk Factors in the Gig Economy: A Systematic Review, ETUI Research Report 2021.01, 2021.

(21) Littler Mendelson, Littler European Employer COVID-19 Survey Report, 2020.

(22) Eurofound (2020), Living, working and COVID-19, serija COVID-19, Urad za publikacije Evropske unije, Luxembourg.

(23) https://www.mckinsey.com/featured-insights/future-of-work/the-future-of-work-in-europe

(24) Bérastégui, P., Exposure to Psychosocial Risk Factors in the Gig Economy: A Systematic Review, ETUI Research Report 2021.01, 2021.

(25) APPG, The new frontier: Artificial Intelligence at work, 2021.

(26) Evropska komisija, predlog uredbe o določitvi harmoniziranih pravil o umetni inteligenci (akt o umetni inteligenci), (COM(2021) 206 final), 2021.

(27) UL C 517, 22.12.2021, str. 61, točka 1.10.

(28) ILO, WHO/ILO Joint Estimates of theWork-related Burden of Disease and Injury, 2000–2016, 2021.

(29) Niedhammer idr., Update of the fractions of cardiovascular diseases and mental disorders attributable to psychosocial work factors in Europe, Int Arch Occup Environ Health, 2021.

(30) https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/ddn-20211012-2

(31) Cieza idr., Global estimates of the need for rehabilitation based on the Global Burden of Disease study 2019: a systematic analysis for the Global Burden of Disease Study 2019, The Lancet, 396: 10267.

(32) EU-OSHA, Evropska raziskava podjetij o novih in nastajajočih tveganjih (ESENER 2019) – informativna predstavitev, 2020.

(33) https://osha.europa.eu/sl/emerging-risks.

(34) UL C 105, 4.3.2022, str. 114.

(35) https://www.ilo.org/public/english/standards/relm/gb/docs/gb297/pdf/esp-3.pdf

(36) https://ec.europa.eu/social/ajax/BlobServlet?docId=23324&langId=en

(37) Namen Evropskega organa za delo je spodbujanje spoštovanja predpisov in usklajevanja med državami članicami pri izvrševanju pravnih aktov EU na področju mobilnosti delovne sile in koordinacijo sistemov socialne varnosti.

(38) https://www.iso.org/standard/64283.html

(39) https://oiraproject.eu/en/news/road-transport-france-now-safer-oira

(40) Kemikalija, ki lahko škoduje plodnosti moškega ali ženske ali razvoju nerojenega otroka.

(41) https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC7466429/

(42) https://www.cancer-environnement.fr/597-Vol-124--Cancerogenicite-du-travail-de-nuit-poste.ce.aspx

(43) https://www.eurofound.europa.eu/sl/data/covid-19/working-teleworking

(44) https://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_protect/---protrav/---travail/documents/publication/wcms_571914.pdf