ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.PREDMET UREJANJA PREDLOGA

Ta predlog se nanaša na sklep o določitvi stališča, ki se zastopa v imenu Unije v Skupnem odboru EU-CTC, ki je bil ustanovljen s Konvencijo o poenostavitvi formalnosti v blagovni trgovini z dne 20. maja 1987, in v Skupnem odboru EU-CTC, ustanovljenem s Konvencijo o skupnem tranzitnem postopku z dne 20. maja 1987 (v nadaljnjem besedilu: skupna odbora), v zvezi s predvidenim sprejetjem sklepa s strani vsakega od skupnih odborov glede povabila Združenemu kraljestvu Velika Britanija in Severna Irska (v nadaljnjem besedilu: Združeno kraljestvo), da pristopi h Konvenciji o poenostavitvi formalnosti v blagovni trgovini ter Konvenciji o skupnem tranzitnem postopku (v nadaljnjem besedilu: konvenciji).

2.OZADJE PREDLOGA

2.1 Konvenciji

Namen konvencij je olajšanje pretoka blaga med Evropsko unijo in drugimi državami, ki so pogodbenice konvencij. Veljati sta začeli 1. januarja 1988.

2.2 SKUPNA ODBORA

2.3 •Predvideni akti skupnih odborov

•Izbira instrumenta

Sporočilo Evropske komisije Evropskemu parlamentu in Svetu iz leta 2001 o strategiji za pripravo držav kandidatk na pristop h konvencijama ES-EFTA iz leta 1987 o skupnem tranzitnem postopku in poenostavitvi formalnosti v blagovni trgovini, ki mu je sledilo sporočilo Evropske komisije Evropskemu parlamentu in Svetu iz leta 2010 o strategiji priprave nekaterih sosednjih držav na pristop h konvencijama, ter sklepi Sveta z dne 14. aprila 2011 o potrditvi pristopa, sprejetega v obeh sporočilih, predvidevajo podporo številnim državam v njihovih prizadevanjih za pristop h konvencijama.

Združeno kraljestvo, ki je država članica Evropske unije, uporablja konvenciji od začetka njune veljavnosti leta 1988. Tako ima dovolj izkušenj pri uporabi določb konvencij in kot država članica Unije izpolnjuje tehnična merila, določena v sporočilih iz leta 2001 in 2010.

Ko bo Združeno kraljestvo izstopilo iz Evropske unije, se bosta konvenciji samodejno prenehali uporabljati za Združeno kraljestvo, saj je pogodbenica le Unija (in ne njene države članice). Pristop Združenega kraljestva kot posamezne pogodbenice h konvencijama bo znatno olajšal pretok blaga med Unijo, Združenim kraljestvom in drugimi državami skupnega tranzita.

Če bi prehodne ureditve, dogovorjene med pogajalci EU in Združenega kraljestva, začele veljati v okviru sporazuma o izstopu, o katerem trenutno potekajo pogajanja v skladu s členom 50 Pogodbe o Evropski uniji, se bodo mednarodni sporazumi, katerih pogodbenica je Unija, vključno s konvencijama, uporabljali za Združeno kraljestvo in v njem od datuma izstopa do 31. decembra 2020. Pristop Združenega kraljestva h konvencijama bi zato moral učinkovati le v takih okoliščinah, in sicer od datuma, ko se pravo Unije (vključno s konvencijama) ne uporablja več za Združeno kraljestvo in v njem.

Komisija je pozvana, da sprejme ta osnutek predloga sklepa in ga pošlje Svetu.

Sklepa skupnih odborov, s katerima se Združeno kraljestvo pozove, naj pristopi h konvencijama, bosta za pogodbenice zavezujoča v skladu s členom 2 navedenih sklepov, ki predvideva začetek njune veljavnosti na dan sprejetja („Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.“).
o stališču, ki se v imenu Evropske unije zavzame v Pododboru za carino, ustanovljenem s Sporazumom o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Ukrajino na drugi strani, glede nadomestitve Protokola I k navedenemu sporazumu o opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in načinih upravnega sodelovanja z novim protokolom, ki se sklicuje na Regionalno konvencijo o panevro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu

Protokol I k Sporazumu o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Ukrajino na drugi strani o opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in načinih upravnega sodelovanja se nadomesti z besedilom iz Priloge k temu sklepu.

Veljavna pravila o poreklu

1. Za namene izvajanja tega sporazuma se uporabljajo Dodatek I in ustrezne določbe Dodatka II k Regionalni konvenciji o panevro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu (v nadaljnjem besedilu: Konvencija).

2. Vsa sklicevanja na „ustrezni sporazum“ iz Dodatka I in ustreznih določb Dodatka II h Konvenciji se razumejo kot sklicevanja na ta sporazum.

Člen 2

Reševanje sporov

1. Če pride do sporov v zvezi s postopki preverjanja iz člena 32 Dodatka I h Konvenciji, ki jih ni mogoče rešiti med carinskimi organi, ki zahtevajo preverjanje, in carinskimi organi, odgovornimi za izvedbo navedenega preverjanja, se ti spori predložijo Pododboru za carino. Določbe mehanizma za reševanje sporov iz poglavja 14 (Reševanje sporov) naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma se ne uporabljajo.

2. V vseh primerih se spori med uvoznikom in carinskimi organi države uvoznice rešujejo v skladu z zakonodajo te države.

Člen 3

Spremembe Protokola

Pododbor za carino se lahko odloči spremeniti določbe tega protokola.

Člen 4

Odstop od Konvencije

1. Če Evropska unija ali Ukrajina pošlje pisno obvestilo depozitarju Konvencije o svoji nameri, da odstopa od Konvencije v skladu s členom 9 Konvencije, Evropska unija in Ukrajina nemudoma začneta pogajanja glede pravil o poreklu za namene izvajanja tega sporazuma.

2. Do začetka veljavnosti teh na novo določenih pravil o poreklu se za ta sporazum še naprej uporabljajo pravila o poreklu iz Dodatka I in, kjer je primerno, iz ustreznih določb Dodatka II h Konvenciji, ki veljajo v trenutku odstopa. Vendar se od trenutka odstopa pravila o poreklu iz Dodatka I in, kjer je primerno, ustrezne določbe Dodatka II h Konvenciji razumejo tako, da dopuščajo le dvostransko kumulacijo med Evropsko unijo in Ukrajino.“

Člen 5

Prehodne določbe – kumulacija

Ne glede na člena 16(5) in 21(3) Dodatka I h Konvenciji je lahko, kadar kumulacija vključuje le države Efte, Ferske otoke, Evropsko unijo, Turčijo, države, ki sodelujejo v stabilizacijsko-pridružitvenem procesu, Republiko Moldavijo, Gruzijo in Ukrajino, dokazilo o poreklu potrdilo o gibanju blaga EUR.1 ali izjava o poreklu.
Mednarodne odnose na področju letalstva med državami članicami in tretjimi državami navadno urejajo dvostranski sporazumi o storitvah zračnega prevoza med državami članicami in tretjimi državami, priloge k takim sporazumom in drugi s tem povezani dvostranski ali večstranski dogovori.

Vendar običajne klavzule o določitvi v dvostranskih sporazumih o storitvah zračnega prevoza držav članic kršijo zakonodajo Unije. Tretji državi omogočajo, da zavrne, umakne ali začasno prekliče dovoljenja ali pooblastila letalskega prevoznika, ki ga je določila država članica, vendar ni v pretežni lasti in pod učinkovitim nadzorom navedene države članice ali njenih državljanov. Ugotovljeno je bilo, da to pomeni diskriminacijo letalskih prevoznikov Evropske unije, ki imajo sedež na ozemlju države članice, vendar so v lasti in pod nadzorom državljanov drugih držav članic. To je v nasprotju s členom 49 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki državljanom držav članic, ki so uveljavili svojo pravico do ustanavljanja, zagotavlja enako obravnavo v državi članici gostiteljici, kot velja za državljane zadevne države članice.

Obstajajo še druga vprašanja, kot so obvezni trgovinski dogovori med letalskimi prevozniki, kjer je treba skladnost s pravom Unije zagotoviti tako, da se spremenijo ali dopolnijo obstoječe določbe iz dvostranskih sporazumov o storitvah zračnega prevoza med državami članicami in tretjimi državami.

V skladu z mehanizmi in smernicami v Prilogi k „horizontalni avtorizaciji“ je Komisija s pogajanji dosegla sporazum s Kitajsko, ki nadomešča nekatere določbe iz obstoječih dvostranskih sporazumov o storitvah zračnega prevoza med državami članicami in Kitajsko. Člen 2 Sporazuma nadomesti običajne klavzule o določitvi s klavzulo EU o določitvi, ki vsem prevoznikom EU omogoča, da izkoristijo pravico do ustanavljanja. Člen 4 rešuje možna neskladja s pravili Unije o konkurenci.

Pogajanja o Sporazumu so bila uspešno zaključena, zato bi ga bilo treba podpisati v imenu Evropske unije. V ta namen se predlaga sprejetje ustreznega sklepa.
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Z osnutkom sklepa Skupnega odbora EGP (priloženim k predlogu sklepa Sveta) naj bi se spremenila Priloga XIII (Promet) k Sporazumu EGP, da bi se vanjo vključila Uredba Komisije (EU) št. 1305/2014 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom telematske aplikacije za tovorni promet železniškega sistema v Evropski uniji.

Prilagoditve, navedene v osnutku priloženega sklepa Skupnega odbora EGP, presegajo zgolj tehnične prilagoditve v smislu Uredbe Sveta št. 2894/94.

•Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

Priloženi osnutek sklepa Skupnega odbora EGP razširja obstoječe politike EU na države Efte, ki so del EGP (Norveška, Islandija in Lihtenštajn).

•Skladnost z drugimi politikami Unije

Razširitev pravnega reda EU na države Efte, ki so del EGP, z njihovo vključitvijo v Sporazum EGP poteka v skladu s cilji in načeli navedenega sporazuma, katerega cilj je vzpostaviti dinamičen in homogen Evropski gospodarski prostor, ki bo temeljil na skupnih pravilih in enakih pogojih konkurence.
EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 1.12.2017 COM(2017) 722 final 2017/0318(NLE) Predlog SKLEP SVETA o podpisu in začasni uporabi, v imenu Evropske unije in njenih držav članic, Tretjega dodatnega protokola k Sporazumu o gospodarskem partnerstvu, političnem usklajevanju in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Združenimi mehiškimi državami na drugi zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1.OZADJE PREDLOGA •Razlogi za predlog in njegovi cilji Sporazum o gospodarskem partnerstvu, političnem usklajevanju in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Združenimi mehiškimi državami na drugi (v nadaljnjem besedilu: globalni sporazum) je bil podpisan 8. decembra 1997, veljati pa je začel 1. oktobra 2000. Priloženi predlog je pravni instrument za podpis in začasno uporabo Tretjega dodatnega protokola h globalnemu sporazumu (v nadaljnjem besedilu: Protokol) zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji. Hrvaška se je v skladu s členom 6(2) Akta o pristopu Republike Hrvaške zavezala, da bo pristopila k obstoječim sporazumom, ki so jih sklenile ali podpisale države članice in Evropska unija s tretjimi državami. Razen če posamezni sporazumi ne določajo drugače, se pristop Hrvaške k tem obstoječim sporazumom uredi s sklenitvijo protokolov med Svetom, ki odloča soglasno v imenu držav članic, in zadevnimi tretjimi državami. Svet je 14. septembra 2012 pooblastil Komisijo, da začne pogajanja z zadevnimi tretjimi državami o sklenitvi ustreznih protokolov. Pogajanja z Mehiko so bila uspešno zaključena. Na podlagi predlaganega protokola Republika Hrvaška postane pogodbenica globalnega sporazuma med EU in Mehiko. Besedili globalnega sporazuma in Sklepne listine v hrvaškem jeziku bosta postali verodostojni pod enakimi pogoji kot druge jezikovne različice Sporazuma. Komisija meni, da je izid pogajanj zadovoljiv, in priporoča, da Svet sprejme priloženi sklep Sveta. 2017/0318 (NLE) Predlog SKLEP SVETA o podpisu in začasni uporabi, v imenu Evropske unije in njenih držav članic, Tretjega dodatnega protokola k Sporazumu o gospodarskem partnerstvu, političnem usklajevanju in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Združenimi mehiškimi državami na drugi zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti členov 91, 100(2), 207 in 211, v povezavi s členom 218(5) Pogodbe, ob upoštevanju Akta o pristopu Republike Hrvaške k Evropski uniji in zlasti člena 6(2) Akta, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, ob upoštevanju naslednjega: (1)Sporazum o gospodarskem partnerstvu, političnem usklajevanju in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Združenimi mehiškimi državami na drugi (v nadaljnjem besedilu: globalni sporazum) je bil podpisan 8. decembra 1997, veljati pa je začel 1. oktobra 2000.
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Predlog obsega:

– zgornjo mejo letnega zneska prispevkov za leto 2019;

– letni znesek prispevkov za leto 2018;

– znesek prvega obroka prispevkov za leto 2018;

– nezavezujočo napoved pričakovanih letnih zneskov za leti 2020 in 2021.

11. Evropski razvojni sklad (ERS) in drugi še vedno odprti skladi ERS (to so 8., 9. in 10. ERS) se upravljajo v skladu z naslednjimi pravili:

– sedanji Sporazum o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o partnerstvu AKP-EU), kakor je bil nazadnje spremenjen,

– Notranji sporazum med predstavniki vlad držav članic Evropske unije, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju pomoči Evropske unije v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 v skladu s Sporazumom o partnerstvu AKP-EU in o dodelitvi finančne pomoči čezmorskim državam in ozemljem, za katere se uporablja četrti del Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Notranji sporazum za 11. ERS),

– Uredba Sveta (EU) 2015/323 o finančni uredbi, ki se uporablja za 11. Evropski razvojni sklad (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba za 11. ERS).

Zgoraj navedeni dokumenti vsebujejo večletne obveznosti držav članic za finančno podporo zakladnice ERS. Finančna uredba za 11. ERS določa redne prispevke držav članic v zakladnico ERS glede na vnaprej določene finančne obveznosti. Redni prispevki se vpokličejo s tehničnimi sklepi Sveta, ki odražajo izvrševanje prej določenih finančnih obveznosti.

Nekateri naslovi obrazložitvenega memoranduma zato niso relevantni za redne zahtevke za prispevke, kot je ta.
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Osnutek sklepa Skupnega odbora EGP (priložen predlogu sklepa Sveta) je namenjen spremembi Priloge II (Tehnični predpisi, standardi, preskušanje in certificiranje) k Sporazumu EGP, da se vključi Direktiva (EU) 2015/1535 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. septembra 2015 o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih predpisov in pravil za storitve informacijske družbe.

•Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

Priloženi osnutek sklepa Skupnega odbora EGP razširja obstoječe politike EU na države Efte, ki so del EGP (Norveška, Islandija in Lihtenštajn).

•Skladnost z drugimi politikami Unije

Razširitev pravnega reda EU na države Efte, ki so del EGP, z njihovo vključitvijo v Sporazum EGP poteka v skladu s cilji in načeli tega sporazuma, katerega cilj je vzpostaviti dinamičen in homogen Evropski gospodarski prostor, ki bo temeljil na skupnih pravilih in enakih pogojih konkurence.

2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

•Pravna podlaga

Zakonodaja, ki jo je treba vključiti v Sporazum EGP, temelji na členih 114, 337 in 43 Pogodbe o delovanju Evropske unije.

V členu 1(3) Uredbe Sveta (ES) št. 2894/94 o pravilih za izvajanje Sporazuma EGP je določeno, da Svet na predlog Komisije določi stališče Unije glede takih sklepov.

Komisija v sodelovanju z Evropsko službo za zunanje delovanje predloži osnutek sklepa Skupnega odbora EGP kot stališče Unije Svetu v sprejetje. Komisija upa, da bo lahko v najkrajšem možnem času osnutek predstavila v Skupnem odboru EGP.

•Subsidiarnost (za neizključno pristojnost)

Predlog je v skladu z načelom subsidiarnosti iz naslednjega razloga.

Cilja tega predloga, tj. zagotoviti homogenost notranjega trga, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, zato se zaradi učinkov lažje doseže na ravni Unije.

Vključitev pravnega reda EU v Sporazum EGP poteka v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 2894/94 z dne 28. novembra 1994 o pravilih za izvajanje Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, ki potrjuje izbrani pristop.

•Sorazmernost

V skladu z načelom sorazmernosti predlog ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Komisija je 13. junija 2017 predstavila predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1095/2010 o ustanovitvi evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 v zvezi s postopki in organi, ki sodelujejo pri izdaji dovoljenja CNS, in zahtevami za priznanje CNS iz tretjih držav (predlog Komisije za uredbo EMIR II [COM(2017) 331 final]).

Cilj predloga je zagotoviti učinkovitejši in doslednejši nadzorni sistem za CNS v okviru unije kapitalskih trgov z namenom nadaljnjega povezovanja trgov ter zagotavljanja finančne stabilnosti in enakih konkurenčnih pogojev. S predlogom se med drugim namerava zagotoviti tesnejše sodelovanje med nacionalnimi organi, pristojnimi za nadzor CNS, in centralnimi bankami, odgovornimi za izdajanje valute Unije. Zato se predlaga, da se znotraj Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (ESMA) ustanovi nov organ (v nadaljnjem besedilu: izvršni odbor za CNS), ki bo pristojen za obravnavo nalog, povezanih s CNS na splošno ter zlasti z nadzorom CNS iz Unije in tretjih držav. Izvršni odbor za CNS bodo sestavljali stalni člani in člani, specifični za CNS. Stalni člani vključujejo vodjo izvršnega odbora za CNS in dva neodvisna direktorja, ki delujeta neodvisno in objektivno v interesu Unije kot celote. Člani, specifični za vsako CNS, vključujejo predstavnika pristojnega nacionalnega organa države članice, v kateri ima CNS sedež, imenovanega v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012, in predstavnika zadevnih centralnih bank izdajateljic. Navedeni predlog krepi tudi vlogo ESMA v kolegijih, saj določa, da stalni člani izvršnega odbora za CNS sodelujejo na zasedanjih kolegija za CNS v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012, zasedanjem pa predseduje in jih upravlja vodja izvršnega odbora za CNS.

Ta dokument dopolnjuje predlog Komisije za uredbo EMIR II. Je del svežnja ukrepov, katerih namen je okrepiti nadzor finančnih trgov EU z izboljšanjem delovanja sistema evropskih nadzornih organov. Ta dokument določa zlasti dodelitev dodatne naloge izvršnemu odboru za CNS. Smatra se, da je dodatek potreben za uspešno vzpostavitev izvršnega odbora za CNS pred prihajajočo reformo evropskih nadzornih organov.
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Sklep (EU) 2017/1324 Evropskega parlamenta in Sveta o sodelovanju Unije v partnerstvu na področju raziskav in inovacij v Sredozemlju (v nadaljnjem besedilu: program PRIMA), ki ga skupaj izvaja več držav članic, je bil sprejet na predlog Komisije za pobudo PRIMA v skladu s členom 185 PDEU.

Cilj programa PRIMA je izvajanje skupnega programa za krepitev raziskovalnih in inovacijskih zmogljivosti ter razvoj znanja in skupnih inovativnih rešitev za izboljšanje učinkovitosti, varnosti, zaščite in trajnosti agroživilskih sistemov ter celostne oskrbe in gospodarjenja z vodo v Sredozemlju. Program PRIMA bodo skupaj in pod enakimi pogoji izvajale številne države članice in tretje države (v nadaljnjem besedilu: sodelujoče države v programu PRIMA) z visoko ravnjo zavezanosti k znanstvenemu, upravljavskemu in finančnemu povezovanju .

Ljudska demokratična republika Alžirija (v nadaljnjem besedilu: Alžirija) je v dopisih z dne 20. februarja 2017 in 23. aprila 2017 izrazila željo, da se programu PRIMA pridruži kot sodelujoča država, in se zavezala, da bo k pobudi finančno prispevala 20 milijonov EUR.

Za zagotovitev, da Alžirija sodeluje v programu PRIMA enakopravno z državami članicami in tretjimi državami, pridruženimi programu Obzorje 2020, je potreben mednarodni sporazum z Unijo, da se področje uporabe pravne ureditve, vzpostavljene s Sklepom (EU) 2017/1324, razširi na Alžirijo.

Svet je 30. maja 2017 Komisijo pooblastil, da v imenu Unije začne pogajanja z Alžirijo o mednarodnem sporazumu med Unijo in Alžirijo o pogojih za sodelovanje Alžirije v programu PRIMA pod pogojem sprejetja Sklepa (EU) 2017/1324.

Pogajanja so se začela 26. junija 2017 in se uspešno zaključila 11. julija 2017, ko so predstavniki vseh prihodnjih pogodbenic parafirali besedilo osnutka sporazuma. Osnutek sporazuma, ki je priložen temu predlogu, je v skladu s pogajalskimi direktivami, ki jih je izdal Svet. Zlasti določa, da so pogoji za sodelovanje Alžirije v programu PRIMA tisti iz Sklepa (EU) 2017/1324, s čimer se neposredno sklicuje na zakonodajni akt Unije.

Za zagotovitev zaščite finančnih interesov Unije, zlasti pristojnosti Komisije, Evropskega urada za boj proti goljufijam, Računskega sodišča in izvedbene strukture programa PRIMA (struktura PRIMA-IS) za izvajanje revizij in preiskav v skladu z veljavno zakonodajo Unije, so v sporazumu izrecni sklici na ustrezne določbe Sklepa (EU) 2017/1324, pogodbenice pa so obvezane, da zagotovijo vso potrebno pomoč za zagotovitev njihovega izvajanja. Poleg tega prihodnji sporazum določa, da se morajo pogodbenice dogovoriti o podrobnih ureditvah za pomoč, saj so takšne ureditve bistvene za njihovo sodelovanje na podlagi tega sporazuma.
o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Novo Zelandijo v skladu s členom XXIV:6 in členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 glede spremembe ugodnosti na seznamu ugodnosti Republike Hrvaške v okviru njenega pristopa k Evropski uniji

o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Novo Zelandijo v skladu s členom XXIV:6 in členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 glede spremembe ugodnosti na seznamu ugodnosti Republike Hrvaške v okviru njenega pristopa k Evropski uniji

Posvetovanja s Svetom (z Odborom za trgovinsko politiko) o vsebini in napredovanju pogajanj so potekala redno. Evropski parlament (Odbor INTA) je bil obveščen.

ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju naslednjega:

(1)Svet je 15. julija 2013 pooblastil Komisijo, da na podlagi člena XXIV:6 Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 začne pogajanja z nekaterimi drugimi članicami Svetovne trgovinske organizacije v okviru pristopa Republike Hrvaške k Uniji.

(2)Pogajanja je Komisija vodila v skladu s pogajalskimi smernicami, ki jih je sprejel Svet.

(3)Ta pogajanja so se zaključila in Sporazum v obliki izmenjave pisem med Unijo in Novo Zelandijo v skladu s členom XXIV:6 in členom XXVIII GATT 1994 glede spremembe ugodnosti na seznamu ugodnosti Republike Hrvaške v okviru njenega pristopa k Uniji je bil parafiran 18. maja 2017.

(4)Sporazum je bil ob upoštevanju njegove poznejše sklenitve podpisan v imenu Unije dne […] v skladu s Sklepom Sveta […].

(5)Sporazum bi bilo treba odobriti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Novo Zelandijo v skladu s členom XXIV:6 in členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 glede spremembe ugodnosti na seznamu ugodnosti Republike Hrvaške v okviru njenega pristopa k Evropski uniji se odobri v imenu Unije.

Besedilo Sporazuma je priloženo temu sklepu.

Člen 2

Predsednik Sveta imenuje osebo, pristojno, da v imenu Evropske unije posreduje uradno obvestilo iz Sporazuma.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja. Objavi se v Uradnem listu Evropske unije.

Generalni sekretariat Sveta objavi datum začetka veljavnosti Sporazuma v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju,