[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 8.5.2006

COM(2006) 209 konč.

2005/0017 (COD)

Spremenjeni predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o ustanovitvi Evropskega inštituta za enakost med spoloma

(predložila Komisija v skladu s členom 250(2) Pogodbe ES)

2005/0017 (COD)

Spremenjeni predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o ustanovitvi Evropskega inštituta za enakost med spoloma (Besedilo velja za EGP)

1. OZADJE

1.1. Evropski svet je zaradi uveljavljanja enakosti med ženskami in moškimi leta 2000 v Nici priznal potrebo po oblikovanju novih ukrepov ozaveščanja in izmenjave izkušenj, predvsem z ustanovitvijo Evropskega inštituta za enakost med spoloma, ter je Komisiji naročil študijo izvedljivosti. Študija je bila zaključena leta 2002, z njo pa so ocenili potrebo po ustanovitvi takega inštituta, njegove cilje in upravno strukturo.

1.2. Tudi Evropski parlament že od leta 2002 podpira ustanovitev takšnega inštituta in je naročil posebno študijo, ki je bila zaključena junija 2004.

1.3. Svet za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov je 1. in 2. junija 2004 na podlagi dela, ki so ga v času irskega predsedstva opravili ministri, pristojni za enakost med spoloma, v Limericku maja 2004, podprl ustanovitev takšnega inštituta, pri čemer je poudaril pomen ustanove, ki prinaša dodano vrednost in preprečuje vsako podvajanje obstoječih dejavnosti. Izrečena je bila tudi potreba po proračunski nevtralnosti ukrepa.

1.4. Evropski svet je na zasedanju junija 2004 ob upoštevanju predhodnih razprav ter skladno s cilji lizbonske strategije v zvezi z enakostjo med spoloma podprl ustanovitev Evropskega inštituta za enakost med spoloma ter pozval Komisijo, naj pripravi predlog.

1.5. Komisija je 8. marca 2005 predložila predlog uredbe o ustanovitvi Evropskega inštituta za enakost med spoloma[1]. Predlog je v skladu s Sporočilom iz decembra 2002 ter z osnutkom Medinstitucionalnega sporazuma iz februarja 2005 o operativnem okviru za prihodnje regulativne agencije[2].

1.6. Predlagani inštitut je zasnovan kot tehnična podpora državam članicam in institucijam Skupnosti, predvsem Komisiji, da bi dosegle napredek na področju politike Skupnosti za enakost med moškimi in ženskami. V tem pomenu bo zagotavljal zbiranje, proučevanje in širjenje objektivnih, zanesljivih in primerljivih podatkov na ravni Skupnosti ter oblikovanje ustreznih metodoloških orodij zlasti za vključevanje vidika enakosti med spoloma v politike Skupnosti, olajšal bo izmenjavo dobrih praks, dialog med zadevnimi dejavniki in uveljavitev znanja ter bo to politiko Skupnosti naredil bolj prepoznavno v očeh evropskih državljanov.

1.7. Da bi se zagotovila učinkovitost Inštituta, se ob upoštevanju njegove velikosti in tehnične narave kot organ upravljanja predlaga omejen upravni odbor, ki bi ga sestavljalo 15 članov (6 predstavnikov Sveta, 6 predstavnikov Komisije ter 3 predstavniki socialnih partnerjev in nevladnih organizacij na evropski ravni brez pravice glasovanja). Predviden je tudi posvetovalni forum, ki bi bil v podporo direktorju ter bi služil izmenjavi informacij in znanj in bi ga sestavljalo 25 predstavnikov pristojnih organov vseh držav članic in prav tako 3 predstavniki socialnih partnerjev in nevladnih organizacij na evropski ravni.

1.8. Svet je junija 2005 potrdil splošno usmeritev. Predlog Komisije, razen glede sestave upravnega odbora, je z odobravanjem sprejel. Svet se je odločil za številnejši upravni odbor, sestavljen iz 31 članov (25 predstavnikov držav članic, 3 predstavniki Komisije in 3 socialnih partnerjev in nevladnih organizacij na evropski ravni brez pravice glasovanja), poleg njega pa še za izvršilni odbor s 6 člani. Odpravil je posvetovalni forum, ker so vse države članice zastopane že v upravnem odboru.

1.9. Ekonomsko-socialni odbor je sprejel mnenje dne 27. septembra 2005. Podprl je predlog Komisije, vključno z omejenim upravnim odborom, zahteval pa je, da imajo pravico glasovanja tudi predstavniki socialnih partnerjev in nevladnih organizacij na evropski ravni.

1.10. Evropski parlament je sprejel stališče ob prvem branju 14. marca 2006 ter na podlagi poročila „Pravice žensk in enakost med spoloma“, ki ga je Grüner Sartori pripravil v imenu parlamentarne komisije, sprejel 50 sprememb.

2. PROUčITEV SPREMEMB

Gre predvsem za naslednje skupine sprememb:

spremembe, ki večajo jasnost besedila : Komisija jih lahko sprejme v celoti (št. 2, 3, 6, 59/74, 13, 15, 18, 28, 29, 35, 36, 38, 39, 45 in 53) ali z manjšim popravkom (št. 7, 8, 10 in 40);

- spremembe, ki okrepijo/natančneje opredelijo naloge Inštituta in njegove metode dela : Odbor za pravice žensk in enakost med spoloma (FEMM) je izglasoval veliko število sprememb, da bi okrepil naloge Inštituta; Parlament je te spremembe ublažil. Zaradi jasnega stališča Evropskega parlamenta glede tehnične narave Inštituta lahko Komisija sprejme te spremembe v celoti (št. 60/76, 61rev/77, 17, 62/78, 64/80, 65/81, 42, 48, 67/83 in 68/84), deloma ali s popravkom (št. 4, 5, 20, 24, 25, 26 in 63/79). Spremembe, kakor jih sprejme Komisija, bi bile načeloma sprejemljive tudi za Svet. Komisija ne more sprejeti spremembe št. 30, ker je treba zagotoviti, da se prepreči podvajanje;

- spremembe, ki zadevajo vprašanja horizontalnosti : gre predvsem za postopek izbora direktorja, podaljšanja njegove pogodbe ali ocenjevanja Inštituta itd. Komisija ne more sprejeti teh sprememb (št. 46, 47, 51, 54), ker je treba ohraniti skladen pristop za vse agencije. Te določbe za Svet niso sporne. Komisija v celoti sprejme spremembi št. 41 (mandat predsednika in podpredsednika upravnega odbora) in št. 55 (natančnejša opredelitev roka za ustanovitev Inštituta).

V zvezi s pomembnim vprašanjem sestave upravnega odbora se je Evropski parlament odločil za omejen upravni odbor, vendar ne izenači Sveta in Komisije: sestavljen je iz 13 članov (9 predstavnikov Sveta, samo 1 predstavnik Komisije ter 3 predstavniki socialnih partnerjev in nevladnih organizacij brez pravice glasovanja; 9 predstavnikov upravnega odbora bi bilo treba imenovati na podlagi seznama, ki bi ga predlagala Komisija in po posvetovanju z Evropskim parlamentom)[3]. Komisija sprejme to stališče ¸Evropskega parlamenta (sprememba št. 66/82), pod pogojem, da se v zelo maloštevilnih primerih, ko gre za odgovornost Komisije (sprejetje delovnega programa in proračuna), glas predstavnika Komisije izenači z glasovi 9 predstavnikov Sveta in se tako ohrani ravnovesje med obema institucijama;

- spremembe, ki so sicer konstruktivne, ne sodijo pa v uredbo , temveč v poslovnik Inštituta (št. 31), ali ki izhajajo iz pristojnosti upravnega odbora (št. 32 in 52) ali so zajete že z drugimi spremembami (št. 23) in jih Komisija ne sprejme ;

- spremembe, ki izhajajo iz pravne tehnike : Komisija sprejme spremembo št. 9, ki prinaša večjo pravno jasnost, ne sprejme pa spremembe št. 1, ki želi v specifične pravne podlage predloga vključiti člen, ki ni specifična pravna podlaga (člen 3(2)).

2.1. Spremembe, ki jih Komisija sprejme v celoti

2.1.1. Sprememba 2

S to spremembo se uvodni izjavi 7 dodata dva vidika („oblikovanje omrežij“ in „prepoznavnost načela enakosti med spoloma“) kot del ugotovitev študije izvedljivosti, ki jo je naročila Komisija. Sprememba je sprejemljiva, saj študija dejansko poudarja ta vidika.

2.1.2. Sprememba 3

Ta sprememba prinaša dva manjša dodatka uvodni izjavi 10 (v zvezi z nalogami Inštituta), ki povečata jasnost besedila, ter nadomesti izraz „zbirati“ z izrazom „dokumentirati“ informacije in podatke, da bi tako bilo jasno, da se bo Inštitut osredotočil bolj na analizo zbranih informacij in podatkov, kar mu bo dalo očitno dodano vrednost. Ta sprememba je sprejemljiva, saj bo Inštitut moral poiskati informacije, ki jih bo analiziral.

2.1.3. Sprememba 6

Ta sprememba doda v uvodno izjavo 11 izrecno navedbo sodelovanja med Inštitutom in statističnimi uradi držav članic in Skupnosti. Sprememba je sprejemljiva, saj je v skladu z določbo iz člena 4.

2.1.4. Sprememba 9

S to spremembo se uvodni izjavi 13 doda drugi odstavek člena 3 Pogodbe. Sprememba je sprejemljiva, saj je opredelitev tako natančnejša.

2.1.5. Sprememba 59/74

Ta sprememba določi naslov za člen 1, tako kot ga imajo drugi členi, in sicer „Ustanovitev inštituta“. Naslov je sprejemljiv, določa ga tudi besedilo Sveta.

2.1.6. Sprememba 13

Ta sprememba člena 2 (Cilji) prinaša večjo jasnost besedila in je sprejemljiva.

2.1.7. Sprememba 60/76

Ta sprememba zadeva točko (a) člena 3(1) (Naloge), sestavljajo pa jo 4 manjše spremembe:

- črta se „zbira, evidentira“, da se poudari predvsem analiziranje in ne zbiranje, ki je delo drugih organov, predvsem Eurostata: sprejemljivo, saj je treba informacije, ki se jih želi analizirati, najprej zbrati, čeprav bo zaradi večjega poudarka na analiziranju izraz „zbirati“ črtan; poleg tega je dokumentiranje izrecno navedeno v uvodni izjavi 10, glej spremembo 3.

- doda se „dobre prakse“; sprejemljivo, naloge so tako bolj jasne;

- socialne partnerje se doda k organizacijam, s katerimi mora Inštitut sodelovati; sprejemljivo in v skladu s členom 4.

- nalogam Inštituta se doda tudi opozarjanje na področja, kjer je potrebno več raziskovanj, ter predlaganje pobud za odpravo teh vrzeli; sprejemljivo, naloge Inštituta so tako natančneje opredeljene.

2.1.8. Sprememba 15

Ta sprememba točke (b) člena 3(1) poudarja močnejše sodelovanje z Eurostatom in nacionalnimi statističnimi uradi. Sprejemljivo, naloge so tako natančneje in jasneje opredeljene.

2.1.9. Sprememba 61rev/77

Ta sprememba določa tri dodatke točki ( c) člena 3(1):

- širjenje in uveljavljanje uporabe metodoloških orodij;

- metodološka orodja ne bodo podpirala le politike Skupnosti, ampak tudi nacionalne politike, ki iz njih izhajajo;

- ter tudi v podporo uveljavljanju načela enakosti med spoloma v vseh institucijah in organih Skupnosti.

Sprememba je sprejemljiva, saj okrepi/natančneje opredeli naloge.

2.1.10. Sprememba 17

Ta sprememba točke (d a) (novo) člena 3(1) v Uredbi izrecno določi vzpostavitev omrežja za Inštitut, ki bi povezalo vse zadevne dejavnike, s čimer bi se izboljšala uporaba virov, spodbudila izmenjava informacij itd. Sprememba je sprejemljiva, predlog Komisije že predvideva proračunska sredstva, potrebna za vzpostavitev telematskega omrežja, kakršno je na voljo vsem agencijam. Tudi Svet podpira vzpostavitev telematskega omrežja.

2.1.11. Sprememba 18

Ta sprememba člena točke (e) člena 3(1) (objava letnega poročila o dejavnostih Inštituta) predvideva prenos te naloge v ločeni odstavek. Sprejemljivo, naloge so tako jasneje predstavljene. takšno ločevanje ima tudi besedilo Sveta.

2.1.12. Sprememba 62/78

Ta sprememba točke (f) člena 3(1) natančneje opredeli cilje srečanj s strokovnjaki. Sprememba je sprejemljiva in je v skladu tudi z besedilom Sveta.

2.1.13. Sprememba 64/80

Ta sprememba točke (g b) (novo) člena 3(1) predvideva med nalogami Inštituta tudi sodelovanje in razvijanje dialoga z zadevnimi organizacijami, predvideno že v členu 8, kar daje večji poudarek tej vlogi Inštituta. Sprejemljivo.

2.1.14. Sprememba 65/81

Ta sprememba točke (h d) (novo) člena 3(1) določa, da Inštitut zagotavlja institucijam Skupnosti informacije o enakosti med moškimi in ženskami v državah pristopnicah in državah kandidatkah. Sprememba je sprejemljiva, saj natančneje opredeli pomembno nalogo. Inštitut bo gotovo moral pomagati zbirati informacije, ki bodo Komisiji omogočili pripravo poročila o razmerah v teh državah.

2.1.15. Sprememba 28

Ta sprememba točke (h e) (novo) člena 3(1) določa razširjanje dobrih praks. Sprememba je sprejemljiva, saj naloge natančneje opredeli, a jo je treba vključiti v točko (a) člena 3(1) v skladu z besedilom Sveta.

2.1.16. Sprememba 29

Ta sprememba točke (a) (novo) člena 3(1) predvideva, da se naloga v zvezi z objavo letnega poročila o dejavnostih Inštituta prenese v ločeni odstavek. Sprejemljivo, s prenosom te naloge v besedilu se izboljša predstavitev (glej spremembo 18); sprememba je v skladu z besedilom Sveta.

2.1.17. Sprememba 35

Ta sprememba člena 7(4) (Vpogled v dokumente) predvideva bolj jedrnato predstavitev Uredbe 45/2001. Sprememba je sprejemljiva, poveča jedrnatost predstavitve, je v skladu z besedilom Sveta.

2.1.18. Sprememba 36

Ta sprememba člena 8(1) (Sodelovanje z organizacijami na nacionalni in evropski ravni ter z mednarodnimi organizacijami) izrecno vključuje sodelovanje s strokovnjaki in univerzami. Sprejemljivo, pojem je natančneje opredeljen.

2.1.19. Sprememba 38

Ta sprememba člena 10(2) določa potrebo po interdisciplinarnem strokovnem znanju, ki ga morajo imeti člani upravnega odbora. Sprememba je sprejemljiva, saj je besedilo jasnejše.

2.1.20. Sprememba 39

Ta sprememba drugega pododstavka člena 10(2) določa, da si vse tri institucije prizadevajo za enakovredno zastopanost žensk in moških ter da zagotovijo, da ne ženske ne moški ne bodo predstavljali manj kot 40 % članov v upravnem odboru. Sprejemljivo, besedilo je tako bližje besedilu Sveta, ki zahteva uravnoteženo udeležbo moških in žensk (namesto enakovredne udeležbe, ki jo predlaga Komisija).

2.1.21. Sprememba 41

Ta sprememba člena 10(3) (trajanje mandata upravnega odbora) uvede za predsednika in podpredsednika mandat dveh let in pol namesto enega leta. Sprejemljivo, sprememba je v skladu z besedilom Sveta.

2.1.22. Sprememba 42

Ta sprememba točke (b) člena 10(5) določa objavo letnega poročila Inštituta na njegovi spletni strani. Sprejemljivo, transparentnost je tako večja.

2.1.23. Sprememba 45

Ta sprememba člena 10(11) izrecno določa, da direktorji drugih agencij sodelujejo na sestankih upravnega odbora zaradi koordinacije svojih programov dela v zvezi z vključevanjem načela enakosti med spoloma („uveljavljanje enakosti med spoloma“). Sprejemljivo, sodelovanje med agencijami je tako jasneje utemeljeno.

2.1.24. Sprememba 48

Ta sprememba člena 11(4) določa, da lahko Svet in Evropski parlament kadar koli povabita direktorja na zaslišanje v zvezi z vsemi vprašanji, povezanimi z dejavnostmi Inštituta. Sprememba je sprejemljiva: direktorji agencij pristojnim parlamentarnim odborom redno predstavljajo svoje programe dela, bilanco stanja itd.; glede na omejen upravni odbor, v katerem niso zastopane vse države članice, je pomembno to možnost zagotoviti tudi Svetu.

2.1.25. Sprememba 67/83

Ta sprememba člena 12(1) (Svetovalni forum) omeji udeležbo na forumu samo na predstavnike držav članic, tako da izključi 3 predstavnike nevladnih organizacij in socialnih partnerjev na evropski ravni, saj so člani upravnega odbora, ki nimajo pravice glasovanja.

Komisija v skladu s spremembo 66/82 glede omejene sestave upravnega odbora sprejme, da se svetovalni forum omeji samo na predstavnike držav članic, in meni, da zadostuje udeležba 3 zainteresiranih strani zgolj v upravnem odboru.

2.1.26. Sprememba 68/84

Ta sprememba člena 12(4) doda, da bo forum direktorju pomagal pripraviti letne in srednjeročne programe dejavnosti Inštituta. Sprememba je sprejemljiva; glede na omejen upravni odbor, v katerem ne bodo zastopane vse države članice, je pomembno okrepiti vlogo svetovalnega foruma, ki ga sestavljajo predstavniki vseh držav članic.

2.1.27. Sprememba 53

Ta sprememba člena 20 (Ocenjevanje) natančno določi, da bodo v ocenjevanje Inštituta zajete tudi finančne posledice ne le širitve nalog,, ampak tudi njihovih sprememb. Sprememba je sprejemljiva, prinaša več jasnosti in je v skladu z besedilom Sveta.

2.1.28. Sprememba 55

Ta sprememba člena 23 (Začetek dejavnosti Inštituta) natančno določi, da mora Inštitut začeti delovati kar najhitreje v predvidenem roku dvanajstih mesecev. Sprejemljivo, okrepi besedilo.

2.2. Spremembe, ki jih Komisija lahko sprejme z manjšim popravkom

2.2.1. Sprememba 4

Ta sprememba uvede novo uvodno izjavo 10a o sožitju in uravnoteženi udeležbi moških in žensk v družbi ter o vlogi Inštituta pri zagotavljanju takšne uravnotežene udeležbe. Sprejemljivo s popravkom v smislu „ Inštitut bi moral prispevati …“ namesto „zagotoviti, da se ta cilj doseže“.

2.2.2. Sprememba 5

Ta sprememba uvede novo uvodno izjavo 10b o tem, kako pomembno je, da Inštitut poudari uspešnost žensk v vseh družbenih sektorjih in tako ustvari pozitiven zgled za druge ženske. Sprejemljivo s popravkom, s katerim se omeni, da je pomembno poudariti tudi zglede za moške: besedilo „poudariti dosežke žensk na vseh področjih življenja in tako zagotoviti zgled za druge ženske…“ bo treba nadomestiti z besedilom „ poudariti pozitivni vlogi obeh spolov v evropski družbi na vseh področjih življenja, ki bosta za zgled drugim moškim in ženskam…“. Glej tudi spremembo 63/79.

2.2.3. Sprememba 7

Ta sprememba uvodne izjave 12 o metodah dela Inštituta nadomesti del stavka „da se prepreči podvajanje“ z „ zagotovi najboljša uporaba virov “. Sprejemljivo, vendar kot dodatek. Preprečevanje podvajanja je pomemben vidik, ki ga je treba omeniti; prav zaradi tega so v metodah dela predvideni posebni mehanizmi. Glej tudi spremembo 30, ki ni sprejemljiva.

2.2.4. Sprememba 8

Ta sprememba doda novo uvodno izjavo 12a, ki odraža vsebino člena 8(1) (kakor tudi člena 3(1)(g b) po sprejeti spremembi 64/80) v zvezi s sodelovanjem Inštituta z drugimi ključnimi dejavniki. Sprejemljivo, z vključitvijo „ socialnih partnerjev in raziskovalnih središč “ med te organizacije, da se bolje odrazi člen 8.

2.2.5. Sprememba 10

Ta sprememba uvodne izjave 19 (subsidiarnost) črta navajanje glavnih ciljev, ker velja za nekoliko omejevalno. Komisija je dejansko poudarila nekatere cilje v zvezi s subsidiarnostjo, da bi tako pokazala potrebo po instrumentu na ravni Skupnosti (zagotavljanje primerljivih in zanesljivih podatkov na ravni Skupnosti). Namesto črtanja ciljev, navedenih v tej uvodni izjavi, kar bi škodilo razumevanju njene vsebine (saj ta uvodna izjava potrebo po ustanovitvi inštituta na ravni Skupnosti upravičuje z njegovimi cilji), jo bo treba dopolniti v smislu: „…in sicer zagotavljanje …. podatkov na evropski ravni, razvijanje metodoloških orodij, spodbujanje dialoga med zadevnimi dejavniki itd ., kar naj pomaga institucijam…“ S takim popravkom je sprememba sprejemljiva.

2.2.6. Sprememba 20

Ta sprememba točke (g) člena 3(1) prinaša več jasnosti v predstavitev nalog in je sprejemljiva razen dodatka „in spodbuja“: Inštitut bo namreč imel sredstva za pripravo svojih seminarjev/konferenc, ne pa za zagotavljanje financiranja za konference, ki jih bodo pripravili drugi organi.

2.2.7. Sprememba 63/79

Ta sprememba člena 3(1) uvede novo točko (g a), ki poudari vlogo Inštituta pri razširjanju pozitivne podobe žensk in njihove vloge v sodobni družbi. Sprememba je sprejemljiva z dvema popravkoma: a) zaradi dejanskega uveljavljanja enakosti med moškimi in ženskami je treba vključiti zelo pomembno vlogo moških; tako je treba „dosežke žensk“ nadomestiti s „pozitivni vlogi obeh spolov v evropski družbi“ (glej tudi spremembo 5) in b) treba je črtati „spodbujanje politik“, saj se mora Inštitut v svoji vlogi zagotavljanja tehnične podpore oblikovalcem politike omejiti na „predstavitev svojih ugotovitev in pobud“.

2.2.8. Sprememba 24

Ta sprememba točke (h a) (novo) člena 3(1) opredeli kot nalogo Inštituta, da javnim in zasebnim organizacijam zagotovi strokovno znanje v zvezi z vključevanjem načela enakosti med spoloma („uveljavljanje enakosti med spoloma“). Sprejemljivo s popravkom, ki bo jasneje opredelil, da se Inštitut ne bo mogel odzvati na zahteve javnih in zasebnih organizacij, ampak bo dal na voljo svoje znanje: „javnim in zasebnim organizacijam da na voljo svoje strokovno znanje v zvezi z vključevanjem načela enakosti med spoloma“ namesto „zagotovi…“.

2.2.9. Sprememba 25

Ta sprememba točke (h b) (novo) člena 3(1) opredeli kot nalogo Inštituta, da predloži priporočila in smernice institucijam Skupnosti, da bi te lahko uspešneje vključile načelo enakosti med spoloma v zakonodajo. Ta sprememba se lahko sprejme samo s popravkom in vstavkom v člen 3(1) na koncu točke (g) (v zvezi z organizacijo konferenc/seminarjev itd.) v smislu: „ ter institucijam Skupnosti predloži sklepe in priporočila “.

2.2.10. Sprememba 26

Ta sprememba člena 3(1) uvede novo točko (h c) o dialogu, ki ga bo moral razvijati Inštitut na mednarodni ravni z organizacijami, pristojnimi za uveljavljanje enakosti med moškimi in ženskami. To sodelovanje predvideva že člen 8(1), vendar mu Parlament želi dati večji pomen, tako da ga vključi tudi med naloge. Sodelovanje z organizacijami na mednarodni ravni je pomembno, ne sme pa biti preobsežno glede na velikost in začetni proračun Inštituta. Sprememba je v tem smislu sprejemljiva s popravkom, da se naloga poenostavi in uskladi z drugimi agencijami: besedilo je zato treba nadomestiti z naslednjim besedilom, ki se zgleduje pri Evropski agenciji za varnost in zdravje pri delu: „zbira podatke o vprašanjih enakosti med spoloma v tretjih državah in pri mednarodnih organizacijah ter jim jih daje na voljo “.

2.2.11. Sprememba 66/82

Ta sprememba člena 10(1) (sestava upravnega odbora) povzame stališče Komisije v podporo omejenemu upravnemu odboru, pri čemer pa število njegovih članov še zmanjša, in sicer na 13 (9 predstavnikov Sveta, izbranih s seznama, ki ga predlaga Komisija, in po posvetovanju z Evropskim parlamentom, samo 1 predstavnik Komisije ter 3 predstavniki socialnih partnerjev in nevladnih organizacij brez pravice glasovanja)[4]. To stališče Evropskega parlamenta je v skladu z njegovo resolucijo z dne 1. decembra 2005 o osnutku Medinstitucionalnega sporazuma o operativnem okviru za prihodnje regulativne agencije.

Komisija podpira zamisel o omejenem upravnem odboru in sprejme to stališče Evropskega parlamenta, čeprav število predstavnikov Sveta in Komisije ni izenačeno, pod pogojem, da se ravnovesje med obema institucijama ohrani v primerih, ko gre za odgovornost Komisije (sprejetje programa dela in proračuna). Zato Komisija predlaga, da se členu 10(7) (način odločanja v upravnem odboru) doda naslednja določba: „ Pri odločitvah, ki se nanašajo na člen 10(5)(a) in (d), je glas predstavnika Komisije enakovreden skupaj vsem glasovom članov, ki jih imenuje .“ Sprememba je s tem dodatkom sprejemljiva, predlaga pa se, da jo spremlja naslednja uvodna izjava:

„ Ob upoštevanju velikosti in tehnične narave Inštituta in da se zagotovi njegova učinkovitost bo Inštitut vodil omejen upravni odbor, sestavljen iz 9 predstavnikov Sveta in samo 1 predstavnika Komisije ter 3 predstavnikov zainteresiranih strani brez pravice glasovanja . Ravnovesje med obema institucijama, Svetom in Komisijo, je treba ohraniti v primerih, ko gre za odgovornost Komisije (predvsem pri sprejetju programa dela in proračuna )“.

Sestava upravnega odbora, kakor jo predlaga Evropski parlament, omogoči ob uporabi sistema rotacije, da se v času treh mandatov v upravnem odboru zvrstijo predstavniki vseh držav članic (9x3 = 27), s čimer se zagotovi nujna geografska uravnoteženost. Komisija zato predlaga, da se v spremembo 66/82 vstavi naslednji dodatek: « 1. Upravni odbor … Seznam, ki ga oblikuje Komisija na podlagi predlogov držav članic in z uporabo sistema rotacije po vrstnem redu predsedstev, se predloži …“

V podporo tej določbi se predlaga naslednja uvodna izjava:

„Da se zagotovi potrebna geografska uravnoteženost med državami članicami, se predstavniki Sveta imenujejo za vsak mandat rotacije po vrstnem redu predsedstev Sveta“.

Komisija tudi predlaga skrajšanje mandata članov upravnega odbora s petih na tri leta, s čimer se omogoči , da se rotacija držav članic v upravnem odboru izvede v razumnem času. Četrta alinea člena 10(2) se zato spremeni: „Mandat traja tri leta in ga ni mogoče podaljšati“.

2.2.12. Sprememba 40

Ta sprememba petega pododstavka člena 10(2) doda, da se seznam članov upravnega odbora objavi na vseh ustreznih spletnih straneh, ne samo na spletni strani Inštituta. Sprejemljivo z manjšim popravkom („ drugih ustreznih straneh “ namesto „vseh ustreznih straneh“).

2.3. Spremembe, ki jih Komisija ne more sprejeti

2.3.1. Sprememba 1

Ta sprememba želi v pravno podlago predloga vključiti člen 3(2) Pogodbe, ki uvaja načelo upoštevanja enakosti med spoloma v vseh politikah Skupnosti. Ta sprememba se ne more sprejeti, ker se v zvezi z ustanovitvijo Inštituta lahko omenijo samo tiste določbe Pogodbe, ki tvorijo posebno pravno podlago politike enakosti med moškimi in ženskami, saj je Inštitut instrument te politike. Poleg tega člen 3(2) in njegov cilj omenja uvodna izjava 2.

2.3.2. Sprememba 23

Ta sprememba točke (h) člena 3(1) predvideva izrecno navedbo podpore socialnih partnerjev dokumentacijskemu centru Inštituta. Sprememba ni potrebna, predvsem zaradi dopolnitve s spremembo 64/80 (sprejeto v celoti), ki predvideva izrecno navedbo sodelovanja Inštituta s socialnimi partnerji.

2.3.3. Sprememba 30

Ta sprememba člena 4(3) (Področja delovanja in delovne metode) želi črtati besedilo „da bi se izognil podvajanju“ in ohraniti samo drugi del stavka: „zagotovil kar najboljšo izrabo virov“. Preprečevanje podvajanja je pomemben vidik in prav zaradi tega so v metodah dela predvideni posebni mehanizmi. Ta sprememba se ne sprejme. Glej tudi spremembo 7 (sprejeto s popravkom).

2.3.4. Sprememba 31

Ta sprememba točke (1a) (novo) člena 4(5) določa, da mora letno poročilo Inštituta vsebovati vse informacije o pogodbenih odnosih Inštituta, dodeljenih nalogah in udeleženih organih. Sprememba ni sprejemljiva, saj ni potrebe, da se z Uredbo določi, da mora letno poročilo vsebovati te informacije. To sodi v poslovnik Inštituta.

2.3.5. Sprememba 32

Ta sprememba točke (a) (novo) člena 4 podrobno opredeli postopek vzpostavitve virtualnega omrežja Inštituta (njegovo vzpostavitev določa sprememba 17, sprejeta v celoti). Ni potrebno, da se ta postopek določi z Uredbo. Upravnemu odboru je treba prepustiti odločitev, kako bo oblikoval to omrežje Inštituta.

2.3.6. Sprememba 46

Ta sprememba člena 11(1) (imenovanje direktorja) predvideva dve prilagoditvi:

a) vključitev podrobnega postopka, po katerem Komisija oblikuje seznam kandidatov (odprt izbirni postopek, ki sledi objavi razpisa za prijavo interesa v Uradnem listu EU in drugih publikacijah); to ni potrebno, saj je predlagani postopek dejansko enak postopku, ki ga horizontalno uporabljajo vse agencije;

b) v Evropskem parlamentu se zasliši vse kandidate z ožjega seznama, ki ga predlaga Komisija, in ne le kandidata, ki ga izbere upravni odbor. Ta sprememba se ne sprejme: Komisija meni, da bi predstavitev vseh kandidatov z ožjega seznama otežila postopek in bi lahko celo povzročila spor (v primeru, ko upravni odbor, pooblaščen za imenovanje, ne bi izbral istega kandidata kot Evropski parlament). Po postopku, ki ga za imenovanje direktorja predlaga Komisija, mora biti izbrani kandidat pred uradnim imenovanjem zaslišan v Evropskem parlamentu. Takšno prakso uresničuje in povzema Medinstitucionalni sporazum. Poleg tega gre pri tem za vprašanje horizontalne narave, ki zadeva tudi številne obstoječe agencije, saj so spremembe njihovih poslovnikov trenutno v obravnavi v Svetu in Evropskem parlamentu, zato je treba uporabiti skladen pristop.

2.3.7. Sprememba 47

Ta sprememba člena 11(2) (podaljšanje mandata direktorja) določa, da direktorja ne predlaga in ne ocenjuje le Komisija, ampak da je to tudi pristojnost Evropskega parlamenta in upravnega odbora. Ta sprememba se ne sprejme: odločitev, ali se mandat direktorja podaljša ali ne na podlagi ocene, pripada pristojnemu organu za imenovanje (upravni odbor), tako kot lahko ta zavrne vse kandidate z ožjega seznama za imenovanje direktorja. Tako kot to velja za oblikovanje ožjega seznama, mora tudi ocenjevanje izvesti organ, ki je neodvisen od pristojnega organa za imenovanje, da se ohrani objektivnost. Komisija razpolaga z določenim in priznanim strokovnim znanjem in izkušnjami in se bo ravnala po postopku ocenjevanja, ki velja za njeno višje vodstveno osebje. Določba, ki jo predlaga Komisija, je horizontalne narave in se mora ohraniti zaradi skladnosti pristopa.

2.3.8. Sprememba 51

Ta sprememba člena 12(8) (svetovalni forum) določa, da lahko direktor na sestanke povabi strokovnjake tudi na predlog članov foruma. Ni potrebno, da se ta določba vključi v uredbo; to sodi v poslovnik Inštituta.

2.3.9. Sprememba 52

Ta sprememba člena 19(1) (Sodelovanje tretjih držav) našteje primere področij sodelovanja med Inštitutom in tretjimi državami. Ni potrebno, da se ta določba vključi v uredbo; to sodi v poslovnik Inštituta.

2.3.10. Sprememba 54

Ta sprememba člena 21 (Klavzula o reviziji) določa, da Komisija lahko predlaga ukinitev Inštituta, če po ocenjevanju meni, da njegov obstoj ni več upravičen. Ta sprememba ni sprejemljiva zaradi upoštevanja skladnosti pristopa; ravnati se je treba po standardnem obrazcu za vse agencije.

3. SKLEPI

Če povzamemo, Komisija v celoti sprejme spremembe: št. 2, 3, 6, 9, 59/74, 13, 60/76, 15, 61/77, 17, 18, 62/78, 64/80, 65/81, 28, 29, 35, 36, 38, 39, 41, 42, 45, 48, 67/83, 68/84, 53 in 55. Komisija sprejme z manjšim popravkom spremembe št. 4, 5, 7, 8, 10, 20, 63/79, 24, 25, 26, 66/82 in 40. Ne more pa sprejeti sprememb št. 1, 23, 30, 31, 32, 46, 47, 51, 52 in 54.

V skladu s členom 250(2) Pogodbe ES Komisija spremeni svoj predlog, kot je navedeno zgoraj.

[1] COM(2005)81 konč.

[2] COM(2002) 718 konč. in COM(2005) 59 konč.

[3] Ta možnost se zgleduje pri Agenciji za varno hrano, ustanovljeni leta 2002, ki ima edina med agencijami omejen upravni odbor, sestavljen iz 18 članov (14 predstavnikov Sveta, samo 1 predstavnik Komisije in 3 predstavniki zainteresiranih strani brez pravice glasovanja).

[4] Ta oblika se zgleduje pri Agenciji za varno hrano, ustanovljeni leta 2002, ki ima omejen upravni odbor, sestavljen iz 18 članov (14 predstavnikov Sveta, samo 1 Komisije in 3 predstavniki zainteresiranih strani brez pravice do glasovanja).