SL Uradni list Evropske unije C 24/34

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o severni dimenziji in njenem akcijskem načrtu

(2006/C 24/11)

Evropski ekonomsko-socialni odbor je 10. februarja 2005 sklenil, da v skladu s členom 29(2) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti pripravi mnenje o naslednji temi: Severna dimenzija in njen akcijski načrt.

Strokovna skupina za zunanje odnose, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 8. septembra 2005. Poročevalec je bil g. Hamro-Drotz.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 420. plenarnem zasedanju 28. in 29. septembra 2005 (seja z dne 28. septembra 2005) s 163 glasovi za, 2 glasovoma proti in 9 vzdržanimi glasovi.

Politika severne dimenzije Evropske unije (SD) je bila osnovana leta 1999. SD je del evropske zunanje politike in njen cilj je z regionalnim sodelovanjem izboljšati blaginjo na severu Evrope. SD pokriva območje Baltskega morja in Arktike. Izvaja se v okviru sporazuma o partnerstvu in sodelovanju z Rusijo ter sporazuma o evropskem gospodarskem prostoru (EGP — Norveška, Islandija). Sodelovanje z Rusijo, predvsem z njenimi severozahodnimi regijami, se je v okviru SD okrepilo po širitvi Evropske unije.

H krepitvi odnosov z Rusijo je prispevalo tudi sprejetje t. i. štirih skupnih prostorov. Maja 2005 je bil dosežen dogovor (cestni zemljevidi) o nadaljnjih prizadevanjih na tem področju. Rusija se trenutno pogaja tudi o pristopu k Svetovni trgovinski organizaciji (STO), kar bo olajšalo trgovinsko in gospodarsko sodelovanje med EU in Rusijo. Splošni razvoj odnosov med Evropsko unijo in Rusijo je dodatna spodbuda severni dimenziji.

Predvidena je tesnejša povezava severne dimenzije s sodelovanjem med Evropsko unijo in Rusijo. To navajajo tudi sklepi Evropskega sveta 16. in 17. junija 2005: „Evropski svet pozdravlja rezultate petnajstega vrha EU — Rusija, ki je bil 10. maja 2005, in zlasti sprejetje časovnih načrtov za ustanovitev štirih skupnih prostorov… Njihovo izvajanje bo omogočilo krepitev strateškega partnerstva med EU in Rusijo ter regionalno sodelovanje, na primer v okviru severne dimenzije.“

SD omenja tudi časovni načrt EU-Rusija o skupnih prostorih, predvsem poglavje o skupnem gospodarskem prostoru: „…Pri tem bodo upoštevani ukrepi v okviru skupnega gospodarskega prostora, prednostne naloge, skupno opredeljene v okviru regionalnih organizacij in pobud, kot sta Svet baltskih držav, severna dimenzija itd.“

Mnenje o severni dimenziji je nadaljevanje dela Odbora in prispevek EESO za ministrsko konferenco o SD, ki bo potekala v drugi polovici novembra 2005.

1. Cilji in prednostna področja drugega akcijskega načrta za SD (ANSD II), 2004–2006

1.1 Drugi akcijski načrt za severno dimenzijo (ANSD II) (1) je stopil v veljavo januarja 2004.

1.2 ANSD II ima pet prednostnih področij: — gospodarstvo, podjetništvo in infrastruktura, — človeški viri, izobraževanje, znanstvene raziskave in zdravje, — okolje, jedrska varnost in naravni viri, — čezmejno sodelovanje in regionalni razvoj, — pravosodje in notranje zadeve.

1.3 ANSDII pozornost namenja tudi posebnim območjem: Kaliningradu in arktičnemu območju. Podpira usklajeno delovanje vseh partnerjev, da bi okrepili gospodarsko in socialno politiko ter politiko zaposlovanja.

1.4 ANSDII prinaša različne možnosti delovanja na teh področjih, vendar prepušča njihovo izvajanje zainteresiranim stranem. SD nima ločenih proračunskih sredstev, temveč prejema finančna sredstva iz različnih programov EU (npr. Tacis), udeleženih vlad in mednarodnih finančnih institucij (Severne investicijske banke, EBOR- Evropske banke za obnovo in razvoj itd.).

1.5 Evropska komisija vsako leto izdela poročilo o napredku pri izvajanju ANSD II. Poročilo o napredku za leto 2004 navaja obsežno število dejavnosti na petih prednostnih področjih. Poleg tega vsebuje sklep EESO, da organizacije civilne družbe (OCD) slabo poznajo dejavnosti SD, in poziva k večjemu obveščanju javnosti in nadaljnjemu vključevanju regionalnih organizacij pri izvajanju in spremljanju dela SD.

1.6 Izvajanje ANSD II se vsako leto ocenjuje: leta 2004 je bil organiziran sestanek višjih uradnikov, leta 2005 ministrska konferenca, v drugi polovici leta 2006 pa je načrtovano srečanje višjih uradnikov

2. Severna dimenzija in Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO)

2.1 ANSDII opredeljuje, da naj bi pri izvajanju ANSD sodeloval tudi Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO): „Da bi zagotovili večjo udeležbo skupin civilne družbe pri ugotavljanju napredovanja akcijskega načrta, bi bilo v pomoč, če bi EESO organiziral letne forume o izvajanju akcijskega načrta, ki bi združevali predstavnike vseh socialnih in ekonomskih organizacij, zastopanih v Odboru. (2)“

2.2 Ta zahteva temelji na prispevkih EESO iz prejšnjih let: njegovem mnenju o odnosih med Evropsko unijo in državami, ki mejijo na Baltsko morje (3), mnenju o severni dimenziji EU, vključno z odnosi z Rusijo (4), mnenju o severni dimenziji: akcijskem načrtu za severno dimenzijo na področju zunanje in čezmejne politike Evropske unije v letih 2000–2003 (5) in mnenju o strateškem partnerstvu med Evropsko unijo in Rusijo: kateri so naslednji koraki?, (6) izjavah o ministrskih srečanjih ? SD leta 1999, 2001 in 2002; ter sklepih dveh konferenc o SD (forumov), ki jih je leta 2001 in 2003 organiziral EESO.

2.3 EESO se je pozitivno odzval na prošnjo Komisije in se odločil, da bo zbral informacije o stališčih OCD glede: — zavedanja o in vključenosti organizacij civilne družbe v izvajanje ANSD II na tujo ali na lastno pobudo; — mnenj in priporočil organizacij civilne družbe o vsebinah in izvajanju ANSD II.

2.4 Stališča OCD so bila leta 2004 zbrana na podlagi ankete, ki so jo v vseh udeleženih državah izvedle organizacije civilne družbe, in ugotavljanja dejanskega stanja v Gdansku, Kaliningradu in Rigi.

3. Sklepi in priporočila EESO iz leta 2004

3.1 EESO je bil navzoč na sestanku višjih uradnikov oktobra 2004, njegove sklepe in priporočila pa so vključili tudi v poročilo s sestanka (7).

3.2 Temeljna ugotovitev glede vključevanja OCD v drugi akcijski načrt za severno dimenzijo je bila, da: — so OCD načeloma slabo osveščene o SD; — zgolj postransko sodelujejo pri izvajanju ANSD II; — nimajo nikakršne vloge (razen v okviru dejavnosti EESO) pri nadzorovanju izvajanja. Zdi se, da so razmere nekoliko boljše v „starih“ državah članicah EU na tem območju kot drugod. Med organizacijami civilne družbe, ki so sodelovale v anketi, je bilo mogoče opaziti splošni interes za več informacij o SD in ANSD II ter sodelovanje pri projektih in njihov nadzor na nacionalni in evropski ravni. EESO je predlagal boljše obveščanje organizacij civilne družbe o ANSD II, ki bi jih bilo priporočljivo vključiti tudi v njegovo izvajanje in nadziranje. EESO je ponudil pomoč pri informiranju in nadziranju na evropski ravni, obenem pa je poudaril, da bi se morale dejavnosti SD primarno izvajati na subregionalni, nacionalni in lokalni ravni, tako da bi bile v konstruktivno interakcijo vključeni državni organi in zainteresirane organizacije civilne družbe. EESO je podprl načelo, opredeljeno v ANSD II (8), da je treba predstavnike civilne družbe spodbuditi k udeleževanju letnih sestankov višjih uradnikov. Prav tako je predlagal, da bi morala EU med izvajanjem ANSD II upoštevati tudi naslednje: — da bi bilo dobro izboljšati podobo SD v odnosih med Evropsko unijo in Rusijo ter pri razvoju sosedske politike EU; — da bi bilo treba sestanek SD organizirati v regiji, vključno s Kaliningradom (to bi močno koristilo tamkajšnjim OCD); — da bi bilo treba izboljšati finančno podporo majhnim projektom s ciljem, da se v regijah okrepijo čezmejni stiki med OCD; — da bi bilo treba ugotoviti razpoložljive vire EU za financiranje projektov SD (OCD imajo težave pri iskanju finančnih virov) — da bi bilo treba regije, tudi Kaliningrad, obvestiti o finančnih sredstvih Evropske investicijske banke in drugih virih financiranja, ki bi lahko finančno podprli prihodnje projekte severne dimenzije; — da bi bilo treba preučiti ustrezno obravnavo SD tudi v okviru priprav novega finančnega okvira za obdobje 2007–2013.

3.3 Ta priporočila so še vedno aktualna.

4. Nadaljnji stiki EESO z OCD, ki so povezane s SD

4.1 EESO je v poročilu za leto 2004 izrazil svoj namen, da bo leta 2005 aktivno sodeloval na ministrski konferenci in leta 2006 na sestanku visokih uradnikov, pri čemer bodo kriteriji enaki kot leta 2004.

4.2 Svoje aktivnosti v okviru severne dimenzije je EESO nadaljeval tudi v novo ustanovljeni kontaktni skupini za Vzhodno Evropo. Skupino sestavljajo člani EESO in zadolžena je za dejavnosti Odbora, ki so povezane z državami Vzhodne Evrope. Namen teh dejavnosti je podpreti politiko EU za izboljšanje odnosov z državami Vzhodne Evrope, prispevati na tem področju stališča organizacij civilne družbe in da v teh državah vzpostaviti neposredne stike s predstavniki civilne družbe.

4.3 EESO širi informacije o severni dimenziji z lastnimi stiki in z uporabo informacijskega sistema Komisije za severno dimenzijo.

4.4 EESO je v okviru priprave mnenja junija 2005 poslal vprašalnik približno 100 organizacijam civilne družbe. Prav tako je pri pripravi mnenja o odnosih med Evropsko unijo in Rusijo o SD razpravljal z ruskimi OCD Sklepi v tem mnenju prav tako odražajo stališča OCD v partnerskih državah.

5. Sklepi na podlagi ankete EESO iz leta 2005

5.1 Splošni podatki o severni dimenziji

5.1.1 Junija 2005 je bila izdelana ocena ozaveščenosti javnosti o ANSD II. Vprašalnik je bil razdeljen različnim organizacijam civilne družbe v državah, ki sodelujejo v dejavnostih akcijskega načrta (baltske in nordijske države, Nemčija, Rusija s Kaliningradom inPoljska). Anketa je obravnavala enake vidike kot tista leto poprej: a) poznavanje predstavnikov civilne družbe SD in ANSD II, b) mnenje organizacij civilne družbe o SD in c) vključevanje organizacij civilne družbe v izvajanje in nadzor ANSD II.

5.1.2 Prejetih je bilo samo 20 odgovorov na anketo, kar priča o tem, da je splošno poznavanje SD in ANSD II še zmeraj zelo slabo. To so potrdili tudi rezultati ankete — večina OCD je odgovorila, da poznajo SD in ANSD II, vendar je bilo samo v nekaterih primerih razvidno, da so organizacije civilne družbe dejansko podrobno seznanjene z ANSD II: Tretjina OCD je odgovorila, da so za ND in ANSD II že slišali, vendar pa njenih ciljev in vsebine skorajda ne poznajo.

5.1.3 Zdi se, da so nekateri predstavniki seznanjeni s posameznimi javno-zasebnimi partnerstvi v SD, predvsem z okoljskim partnerstvom (NDEP). Posamezne organizacije civilne družbe so dejale, da so jih s SD seznanile različne regionalne organizacije na baltskem območju, predvsem Svet držav Baltskega morja. Mreže delodajalcev (BAC-Business Advisory Council) in sindikatov (mreža sindikatov Baltskega morja — BASTUN) so prav tako prispevale k prepoznavnosti ND med člani.

5.1.4 Nekateri predstavniki menijo, da je ANSD II program, ki ne predvideva sodelovanja organizacij civilne družbe, temveč da gre za politično regionalno sodelovanje med vladami in pristojnimi organi. Zdi se, da je trenutno stanje dejansko takšno in to kljub prizadevanju Komisije, da bi z vzpostavitvijo informacijskega sistema za severno dimenzijo izboljšala obveščanje javnosti.

5.2 Obveščanje lokalnih oblasti o SD in vključevanje organizacij civilne družbe v njene dejavnosti

5.2.1 Rezultati ankete jasno kažejo, da so bile vlade, oblasti in druga združenja le redko pobudnice obveščanja o ANSD II in vključevanja organizacij civilne družbe v njegove dejavnosti Samo nekaj odgovorov je pričalo o nasprotnem. Kljub vsemu so v nekaterih državah pristojni organi in regionalne oblasti organizirali seminarje in delavnice na temo izvajanja ANSD II.

5.2.2 Samo nekaj OCD se je na lastno pobudo vključilo v ANSD II. To je povezano z aktivnostmi za boljše naložbene pogoje na področju SD, sodelovanje z drugimi združenji v državah SD in razpravo o prihodnosti SD ter s splošnim spremljanjem dogajanja v SD.

5.3 Splošno mnenje o SD in ANSD II

Mnenje o SD in ANSD II je na splošno precej pozitivno, je pa nekaj izjem. Večina organizacij civilne družbe ima o SD in ANSD II pozitivno ali zelo pozitivno mnenje, medtem ko so ju nekatere OCD ocenile negativno, druge pa o njiju niso imele mnenja, predvsem zaradi preslabega poznavanja njunega dela.

5.4 Najpomembnejša področja ANSD II

Obstaja splošno soglasje o najpomembnejših področjih ANSD II. Najpomembnejša področja znotraj ANSD II, ki jih navajajo organizacije civilne družbe, so gospodarstvo, podjetništvo, infrastruktura; okolje, jedrska varnost, naravni viri; čezmejno sodelovanje in regionalni razvoj. Manjši pomen so namenile področjem pravosodja in notranjih zadev, Kaliningradu in arktičnemu sodelovanju.

Področja ANSD II Omenjena gospodarstvo, podjetništvo in infrastruktura ************** človeški viri, izobraževanje, znanstvene raziskave in zdravje ****** okolje, jedrska varnost in naravni viri ************ čezmejno sodelovanje in regionalni razvoj ********** pravosodje in notranje zadeve *** Kaliningrad ***** arktično sodelovanje ****

5.5 Prednostni ukrepi

Po mnenju OCD je treba prednostno obravnavati naslednja področja:

— vprašanja trga dela, zaposlovanja in socialnega dialoga,

— pomoč malim in srednjim podjetjem,

— podpiranje trgovinskih in ekonomskih odnosov,

— izboljšanje pogojev za čezmejne naložbe,

— povezovanje infrastrukture in izboljšanje transportnih omrežij.

OCD poudarjajo tudi potrebo po naslednjih dodatnih ukrepih:

— ukrepi za vključevanje predstavnikov civilne družbe v izvajanje ANSD II,

— oblikovanje struktur za izvajanje ANSD II,

— dodelitev primernih sredstev za ANSD II,

— razdeljevanje poročil o napredovanju pri izvajanju ANSD II.

6. Priporočila za severno dimenzijo

6.1 EESO podpira nadaljnje regionalno sodelovanje na severu Evrope v okviru strukturiranega, večstranskega in čezmejnega sodelovanja, ki vključuje tudi regije držav, ki niso članice EU. Severna dimenzija je primerna za uresničitev tega cilja.

6.2 EESO podpira namen, da se SD poveže s sodelovanjem med EU in Rusijo ter s štirimi skupnimi prostori. EESO je v svojem nedavnem mnenju o prispevku civilne družbe k odnosom med EU in Rusijo (9) v točki 3.2.45 navedel: „Evropska unija in Rusija se morata na podoben način skupaj lotiti tudi preoblikovanja regionalnega sodelovanja — severna dimenzija …. EESO z zadovoljstvom ugotavlja, da je bil ta vidik upoštevan pri pripravi časovnih načrtov in spodbuja nadaljnje ukrepe za razvoj regionalnega sodelovanja kot dela evropsko-ruskih odnosov.“

6.3 Uspešno regionalno sodelovanje v SD kliče tudi po ustreznem ruskem sodelovanju pri pripravah in izvajanju prihodnje politike SD. V tem okviru je treba upoštevati mehanizme sodelovanja, na primer skupni upravljalni organ, pa tudi regije v državah izven EU.

6.4 EESO poudarja priporočila v svojem mnenju o odnosih med EU in Rusijo, da naj časovni načrti EU-Rusija v večji meri vključujejo tudi probleme civilne družbe in da naj se v sodelovanje med EU in Rusijo vključijo predstavniki civilne družbe. Med drugim je treba razmisliti o možnostih organiziranja strukturiranih posvetovanj med organizacijami civilne družbe v okviru prihodnjih mehanizmov SD.

6.5 Za prihodnost je pomembnih pet področij sodelovanja v okviru SD. Predvsem je treba izkoristiti pozitivne izkušnje koncepta partnerstev v okviru SD (na področjih okolja, socialnih zadev in zdravja, informacijske tehnologije). Resno je treba razmisliti o vzpostavitvi partnerstev na naslednjih področjih: — infrastruktura in logistika, — zaposlovanje, človeški viri in socialna vprašanja, vključno s socialnim dialogom, — čezmejno in medčloveško sodelovanje, vključno s sodelovanjem z mladimi, izobraževanjem in kulturo.

6.6 Obstoječa regionalna telesa na baltskem območju, predvsem Svet držav Baltskega morja, bi morala imeti pri prihodnjih dejavnostih SD osrednjo vlogo. Organizacije civilne družbe bi imele v okviru tega priložnost, da se vključijo v SD, k čimer bi lahko prispevale preko lastnih regionalnih mrež in obstoječih povezav z zgoraj navedenimi organi.

6.7 EESO ponavlja svoje priporočilo iz 2004, da je treba okrepiti obveščanje javnosti o SD. V ta namen je treba razširiti informacijski sistem Komisije za severno dimenzijo. EESO prav tako poudarja, da je potrebno predvsem obveščanje na nacionalni in lokalni ravni, ki je v pristojnosti vlad in organov ustreznih držav. Boljše obveščanje bi zbudilo širši interes za severno dimenzijo in predstavnike civilne družbe spodbudilo k večji udeležbi in prispevku.

6.8 Financiranje partnerstev SD bi moralo biti prilagojeno posameznim primerom; vlade in internacionalne finančne institucije pa naj imajo pri tem osrednjo vlogo. Finančni mehanizmi Norveške in Evropskega gospodarskega prostora bi prav tako pospešili predvsem skupne čezmejne dejavnosti SD. Instrument evropskega sosedstva in partnerstva bo aktualen na začetku leta 2007.

6.9 EESO bo nadaljeval z delom v okviru SD in se želi udeležiti sestanka visokih uradnikov leta 2006. Sodelovanje odraža tudi sklepe, sprejete na osnovi razprav Odbora z organizacijami civilne družbe in državami partnericami. EESO bo pripravljen prispevati k nadaljnjemu obravnavanju prihodnjega izvajanja severne dimenzije.

V Bruslju, 28. septembra 2005 Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Anne-Marie SIGMUND

(1) Informacije o ANSD II lahko najdete na: http://europa.eu.int/comm/external_relations/north_dim/ndap/com03_343.pdf

(2) KOM(2003) 343 končno, z dne 10.6.2003, stran 16.

(3) UL C 73 z dne 9.3.1998, str. 57

(4) UL C 368 z dne 20.12.1999, str. 39

(5) UL C 139 z dne 11.5.2001, str. 42

(6) UL C 125 z dne 27.5.2002, str. 39

(7) Poročilo EESO iz leta 2004 o rezultatih drugega akcijskega načrta severne dimenzije (ANSD II).

(8) KOM(2003) 343 končno, str.16

(9) UL C 29, 25.10.2005, str. 21.