SL    SL SL 
SL    SL  EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 15.6.2010 
SEC(2010) 739 kon č. 
  
MNENJE KOMISIJE 
o obstoju čezmernega primanjkljaja na Cipru 
SL 2   SL MNENJE KOMISIJE 
o obstoju čezmernega primanjkljaja na Cipru 
UPORABA PAKTA ZA STABILNOST IN RAST V SEDANJIH KRIZNIH RAZMERAH 
1. Trenutno se številne države EU soo čajo z javnofinan čnim primanjkljajem, ki presega 
referenčno vrednost 3 % BDP, dolo čeno v Pogodbi. Pogosto izrazito pove čanje 
primanjkljaja in dolga je treba obravnavati ob upoštevanj u doslej najhujše svetovne 
finančne krize in upada gospodarske rasti v obdobju 2008/2009. Pri tem je 
pomembnih ve č dejavnikov. Prvi č, upad gospodarske rasti povzro ča zmanjševanje 
davčnih prihodkov in pove čevanje odhodkov za socialne prejemke (npr. nadomestila 
za brezposelnost). Drugi č, Komisija se zaveda, da so v sedanjih izrednih 
gospodarskih razmerah prora čunske politike pomembne, zato je novembra 2008 v 
evropskem na črtu za oživitev gospodarstva, ki ga je decembra potrdil Evropski svet, 
predlagala fiskalno spodbudo. Na črt podrobno pojasnjuje, da bi morala biti spodbuda 
pravočasna, ciljno usmerjena in za časna ter prilagojena vzdr žnosti javnih financ 
posameznih držav članic in njihovemu konkuren čnemu položaju ter da bi jo bilo 
treba po izboljšanju gospodarskega položaja opustiti. Ve č držav je sprejelo tudi 
ukrepe za stabilizacijo finan čnega sektorja, od katerih nekateri vplivajo na višino 
dolga ali pomenijo nevarnost ve čjega primanjkljaja in dolga v prihodnosti, čeprav bi 
se del stroškov državne podpor e v prihodnosti lahko povrnil. 
2. V skladu s Paktom za stabilnost in rast mora Komisija za četi postopek v zvezi s 
čezmernim primanjkljajem, če primanjkljaj države članice preseže referen čno 
vrednost 3 % BDP. Namen sprememb Pakta za  stabilnost in rast , uvedenih leta 2005, 
je bil zagotoviti, da se v vseh fazah postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem v 
celoti upošteva gospodarsko in prora čunsko ozadje. Na ta na čin Pakt za stabilnost in 
rast zagotavlja okvir, ki podpira politike vlad za hitr o ponovno vzpostavitev trdnega 
proračunskega stanja, pri tem pa upošteva gospodarske razmere in tako zagotavlja 
dolgoročno vzdržnost javnih financ. 
PRAVNI OKVIR 3. Člen 126 Pogodbe o delovanju Evropske unije dolo ča postopek v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem. Nadalje je opredeljen v Uredbi Sveta (ES) št. 1467/97 o pospešitvi 
in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem
1, ki je del Pakta 
za stabilnost in rast. 
4. V skladu s členom 126(2) Pogodbe mora Komi sija spremljati upoštevanje 
proračunske discipline na podlagi dveh meril: (a) ali razmerje med na črtovanim ali 
dejanskim javnofinan čnim primanjkljajem in bruto doma čim proizvodom (BDP) 
presega referen čno vrednost 3 % (razen če se ni to razmerje znatno in stalno 
zmanjševalo ter doseglo ravni blizu referen čne vrednosti oziroma če ni preseganje 
                                                 
1 UL L 209, 2.8.1997, str. 6. V poro čilu so upoštevane tudi „Specifikaci je izvajanja Pakta za stabilnost in 
rast ter smernice za obliko in vsebino programov za stabilnost in konvergen čnih programov“, ki jih je 
10. novembra 2009 potrdil Svet Ecofin in so na voljo na spletni strani: 
http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . 
SL 3   SL referenčne vrednosti le izjemno in za časno, razmerje pa ostaja blizu referen čne 
vrednosti); ter (b) ali razmerje med javnim dolgom in BDP presega referen čno 
vrednost 60 % (razen če se razmerje ne znižuje zadosti  in ne približuje dovolj hitro 
referenčni vrednosti). 
5. V skladu s členom 126(3) Pogodbe mora Komisija pripraviti poro čilo, če država 
članica ne izpolnjuje zahtev enega ali obeh navedenih meril. To poro čilo mora 
upoštevati tudi, „ali javnofinan čni primanjkljaj presega javne investicijske odhodke, 
in vse druge pomembne dejavnike, tudi srednjero čno gospodarsko in prora čunsko 
stanje države članice“. 
6. Komisija je 12. maja 2010 na podlagi podatk ov, ki so jih marca 2010 predložili 
ciprski organi2, ter ob upoštevanju napovedi služb Komisije iz pomladi 2010 sprejela 
poročilo za Ciper v skladu s členom 126(3)3. 
7. Ekonomsko-finan čni odbor je nato [ 27. maja 2010] v skladu s členom 126(4) 
Pogodbe pripravil mnenje o poro čilu Komisije. 
8. V skladu s členom 126(5) Pogodbe mora Komisija Svetu predložiti mnenje, če meni, 
da v državi članici obstaja čezmerni primanjkljaj ali bi do njega lahko prišlo. 
Komisija meni, da je treba pri ugotavljanj u, ali obstaja čezmerni primanjkljaj ali 
tveganje zanj, upoštevati: (i) ugotovitve njenega poro čila po členu 126(3) in (ii) 
mnenje Ekonomsko-finan čnega odbora o navedenem poro čilu. Na podlagi teh 
informacij je Komisija glede Cipra ugotovila naslednje. 
MNENJE GLEDE CIPRA 9. Komisija je takoj po pristopu Cipra k EU maja 2004 s sprejetjem poro čila iz člena 
104(3) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (PES) za Ciper za čela postopek v 
zvezi s čezmernim primanjkljajem
4, saj je leta 2003 primanjkljaj znašal 6,3 % BDP 
in je bil tako nad referen čno vrednostjo 3 % BDP. Svet je na priporo čila Komisije 
julija 2004 v skladu s členom 104(6) PES odlo čil, da na Cipru obstaja čezmerni 
primanjkljaj in v skladu s členom 104(7) PES na Ciper naslovil priporo čilo z 
namenom čim hitreje in najpozne je do leta 2005 odpraviti čezmerni primanjkljaj. Na 
podlagi celovite ocene, ki je  pokazala, da je bil primanjkljaj v letu 2005 zmanjšan na 
2,4 % BDP, je Svet julija 2006 v skladu s členom 104(12) PES razveljavil svojo 
odločitev o obstoju čezmernega primanjkljaja. 
10. Po zaklju čku postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem je ciprski javnofinan čni 
saldo ostal precej pod pragom primanjkljaja, ki je 3 % BDP. Zlasti se je v letu 2006 
primanjkljaj nadalje zmanjšal na 1,2 % BDP, medtem ko se je v letu 2007 
                                                 
2 V skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 479/2009 morajo države članice dvakrat letno poro čati Komisiji o 
višini svojega na črtovanega in dejanskega javnofinan čnega primanjkljaja in javnega dolga. Najnovejše 
obvestilo Cipra je na voljo na spletni strani: 
 http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/g overnment_finance_statistics/excessive_deficit/edp_
notification_tables . 
3 Vsi dokumenti za Ciper, povezani s postopkom v zvezi s čezmernim primanjkljajem, so na voljo na 
spletni strani: 
 http://ec.europa.eu/econo my_finance/sgp/defic it/countries/index_en.htm . 
4 Dokumenti, povezani s postopkom v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Ciper, so na voljo na spletni 
strani: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm  
SL 4   SL proračunski saldo spremenil v presežek 3,4 % BDP, v letu 2008 pa 0,9 % BDP. 
Hkrati se je strukturni saldo iz priman jkljaja 1,25 % BDP v letu 2006 spremenil v 
presežek v višini 2,5 % v letu 2007 in je bil tako nad srednjero čnim prora čunskim 
ciljem Cipra, ki je uravnotežen prora čun v strukturnem smislu. Nato je strukturni 
presežek iz prejšnjih let ponovno postal negativen. V obdobju 2006–2008 se je splošni delež bruto javnega dolga zm anjšal za približno 16,25 odstotne to čke BDP na 
48,4 % leta 2008, kar je  precej pod referen čno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % 
BDP. Na zmanjšanje dolga so vplivali primarni presežki, visoka nominalna rast ter precejšnje usklajevanje stanj in tokov, povezano z na črtovanim zmanjšanjem 
depozitov v centralni banki (amort izacijski skladi) in drugih nakopi čenih finan čnih 
sredstev, uporabljenih za poravna vo dolga, ki bo kmalu zapadel.  
11. Po podatkih, ki so jih ciprski organi sporo čili aprila 2010, je javnofinan čni 
primanjkljaj Cipra v letu 2009 dosegel 6,1 % BDP in tako presegel referen čno 
vrednost 3 % BDP. Komisija v poro čilu na podlagi člena 126(3) ugotavlja, da 
primanjkljaj ni bil blizu referen čne vrednosti 3 % BDP in da preseganje referen čne 
vrednosti lahko velja za izjemno v smislu Pogodbe ter Pakta za stabilnost in rast. 
Zlasti je to preseganje posledica resn ega upada gospodarske rasti v smislu Pogodbe 
ter Pakta za stabilnost in ra st. V skladu z napovedjo služb Komisije iz pomladi 2010 
naj bi se realni BDP na Cipru v letu 2010 dodatno zmanjšal, čeprav v manjšem 
obsegu, za skoraj 0,5 % v primerjavi  z 1,75 % leta 2009. Vendar ni mogo če oceniti, 
da je načrtovano preseganje referen čne vrednosti za časno. Na podlagi napovedi služb 
Komisije iz pomladi 2010 naj bi prora čunski primanjkljaj v letu 2011 dosegel 
približno 7,75 % BDP, če se politika ne bo spremenila. Merilo glede primanjkljaja, 
določeno v Pogodbi, ni izpolnjeno. 
12. Po podatkih, ki so jih ciprski organi sporo čili aprila 2010, bruto javni dolg ostaja 
precej pod referen čno vrednostjo 60 % BDP in je le ta 2009 znašal 56,2 % BDP. Za 
leto 2010 je Ciper sporo čil načrtovani primanjkljaj v višini 62 % BDP, kar je nad 
referenč
no vrednostjo 60 % BDP iz Pogodbe. Gled e na napovedi služb Komisije iz 
pomladi 2010 naj bi se dolg v letu 2010 pove čal na 62,3 % BDP, v letu 2011 pa na 
nadaljnjega 67,6 % BDP zaradi zmanjšanega pr imarnega salda. Glede na ta gibanja 
za delež dolga ne more veljati, da se zadosti znižuje in dovolj hitro približuje 
referenčni vrednosti v smislu Pogodbe ter Pakt a za stabilnost in rast. Merilo glede 
dolga, dolo čeno v Pogodbi, ni izpolnjeno. 
13. V skladu z dolo čbami Pogodbe ter Pakta za stabilnost in rast je Komisija v svojem 
poročilu analizirala tudi „pomembne dejavnik e“. V skladu s Paktom za stabilnost in 
rast se ti dejavniki v fazah, ki vodijo do odlo čitve o obstoju čezmernega 
primanjkljaja, lahko upoštevajo le, če primanjkljaj izpolnjuje dvojni pogoj, da ostaja 
blizu referen čne vrednosti in da je referen čna vrednost presežena za časno. V primeru 
Cipra dvojni pogoj ni izpolnjen. Tudi če pomembne dejavnike v tem primeru 
obravnavamo neodvisno od dvojnega pogoja, ugotovitve niso enotne. 
14. Mnenje Ekonomsko-finan čnega odbora v skladu s členom 126(4) Pogodbe je 
skladno z oceno poro čila Komisije po členu 126(3). 
SKLEP 15. Komisija je na podlagi spremljanja prora čunskega položaja na Cipru in zlasti 
preverjanja skladnosti z merilom iz člena 126(2) pripravila poro čilo v skladu s 
SL 5   SL členom 126(3) Pogodbe. Komis ija na podlagi svojega poro čila in mnenja 
Ekonomsko-finan čnega odbora meni, da na Cipru obstaja čezmerni primanjkljaj. 
16.