To poročilo je dopolnjeno z delovnim dokumentom služb Komisije (v nadaljnjem besedilu: delovni dokument), v katerem so podrobne razpredelnice in pojasnila. Vsebuje tudi makroekonomsko analizo držav prejemnic posojil in/ali jamstev EU, ki predstavljajo večji del izpostavljenosti Sklada.

Poročilo je sestavljeno na naslednji način: v oddelku 2 so navedene ključne značilnosti operacij, za katere jamči proračun EU, predstavljenih je tudi več drugih dodatnih mehanizmov kriznega upravljanja, ki ne predstavljajo nikakršnih tveganj za proračun EU. V oddelku 3 je predstavljen razvoj zajamčenih operacij. V oddelku 4 so predstavljena glavna tveganja, ki jih krije proračun EU. V oddelku 5 sta opisana aktivacija jamstev in razvoj Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe (v nadaljnjem besedilu: Sklad) , v oddelku 6 pa je opisan razvoj Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI).

To poročilo je predloženo v skladu s členom 149 prejšnje finančne uredbe , ki se je še uporabljala za del leta 2018. Zato se to poročilo o proračunskih jamstvih EU in z njimi povezanih tveganjih za leto 2018 predloži zadnjič in bo nadomeščeno s prihodnjo shemo poročanja, predvideno v novi finančni uredbi.

5.2Unovčenje jamstev iz Sklada za zunanje ukrepe in izterjave (ELM, makrofinančna pomoč in posojila Euratoma tretjim državam)

2.Operacije, za katere jamči proračun EU, in mehanizmi kriznega upravljanja euroobmočja, ki jih proračun EU ne krije

Tveganja, ki se krijejo iz proračuna EU, izhajajo iz različnih posojil in jamstev, ki jih je mogoče razdeliti v štiri spodaj navedene kategorije.

2.1Posojila, ki jih je Evropska unija odobrila za makroekonomske cilje

Taka posojila zajemajo (1) makrofinančno pomoč za tretje države, (2) plačilnobilančno pomoč za odpravljanje težav v plačilni bilanci za države članice, ki niso del euroobmočja, ter (3) posojila v okviru Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo (EFSM) za pomoč vsem državam članicam, ki imajo resne ekonomsko-finančne težave ali jih takšne težave ogrožajo zaradi izrednih dogodkov, na katere nimajo vpliva. Aktivirajo se v povezavi s finančno podporo Mednarodnega denarnega sklada (MDS).

2.2Posojila za makroekonomske cilje

To poglavje se nanaša na posojila Euratoma . Instrument Euratoma za posojila se lahko uporabi:

• [v državah članicah]: za naložbe v jedrske elektrarne ter industrijske objekte in naprave v jedrskem gorivnem ciklusu in

• [v nekaterih državah nečlanicah]: za naložbe v izboljšanje varnosti in učinkovitosti jedrskih elektrarn, ki že obstajajo ali se še gradijo, ter za projekte razgradnje .

2.3Financiranje Evropske investicijske banke (EIB) v državah nečlanicah (zunanje financiranje EIB), ki ga krijejo jamstva EU (mandat za zunanja posojila – ELM)

EU v okviru mandata za zunanja posojila (ELM) zagotavlja jamstvo iz proračuna EU in tako EIB omogoča povečanje dajanja posojil zunaj EU v podporo politik EU. ELM podpira dejavnost EIB v predpristopnih državah, vzhodnem in južnem sosedstvu, Aziji, Latinski Ameriki in Južni Afriki. V sedanjem obdobju ELM (2014–2020) se iz proračuna EU zagotavljajo jamstva za dejavnosti EIB v višini 32,3 milijarde EUR. Evropski parlament in Svet sta 14. marca 2018 na podlagi vmesnega pregleda ELM sprejela Sklep (EU) 2018/412 o spremembi Sklepa št. 466/2014/EU ter povečala zgornjo mejo za sedanji ELM s 27 milijard EUR na 32,3 milijarde EUR. S tem pregledom se dodaja nov cilj izboljšanja dolgoročne gospodarske odpornosti beguncev in migrantov ter gostiteljskih, tranzitnih in izvornih skupnosti kot strateški odziv pri obravnavanju temeljnih vzrokov migracij.

Jamstvo EU za EIB krije državna in politična tveganja v zvezi z njenim financiranjem, ki se izvaja zunaj Unije v podporo zunanjepolitičnim ciljem Unije. Poleg tega EIB na lastno odgovornost financira naložbene dejavnosti zunaj Unije in dejavnosti v sklopu posebnih mandatov, kot so dejavnosti v državah AKP.

Da bi podprli zunanje delovanje Unije in EIB omogočili, da financira naložbe zunaj Unije, ne da bi bila zaradi tega prizadeta boniteta EIB, se za večino njenih poslov zunaj Unije zagotavlja proračunsko jamstvo EU.

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

Zajamčeno zunanje financiranje EIB ter posojila za makrofinančno pomoč in posojila Euratoma tretjim državam od leta 1994 krije Jamstveni sklad za zunanje ukrepe (v nadaljnjem besedilu: Sklad), medtem ko se posojila za plačilnobilančno pomoč ter posojila EFSM in Euratoma državam članicam krijejo neposredno iz proračuna EU.

Sklad krije neplačila posojil in jamstva za posojila, ki so bila odobrena državam nečlanicam oziroma za projekte v državah nečlanicah. Ustanovljen je bil z namenom:

· ustvariti „likvidnostno rezervo“, ki bi preprečila vpoklic sredstev iz proračuna EU ob vsakem neplačilu ali zamujenem plačilu obroka zajamčenega posojila, ter

· ustvariti instrument, ki bi zagotavljal proračunsko disciplino, z določitvijo finančnega okvira za razvoj politike EU glede jamstev za posojila EU in EIB tretjim državam.

Če tretje države postanejo članice, Sklad ne krije več posojil v zvezi z njimi in je tveganje treba kriti neposredno iz proračuna EU. Sklad se oskrbuje s sredstvi iz proračuna EU in mora vedno imeti na rezervi določen delež neodplačanega zneska posojil in jamstev za posojila, ki jih krije Sklad. Ta delež, t. i. ciljna stopnja, trenutno znaša 9 %. Če Sklad nima dovolj sredstev, se potrebna sredstva črpajo iz proračuna EU. Sredstva sklada upravlja EIB.

2.4Financiranje Evropske investicijske banke (EIB) in Evropskega investicijskega sklada v državah članicah, ki ga krijejo jamstva EU – Evropski sklad za strateške naložbe

Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI) je osrednji element naložbenega načrta za Evropo, katerega namen je spodbuditi dolgoročno gospodarsko rast in konkurenčnost v Evropski uniji.