EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU IN RAČUNSKEMU SODIŠČU O JAMSTVENEM SKLADU ZA ZUNANJE UKREPE IN NJEGOVEM UPRAVLJANJU V LETU 2020

Na podlagi člena 8 Uredbe mora Komisija za vsako proračunsko leto Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču do 31. maja poslati poročilo o stanju Sklada in njegovem poslovodenju ob koncu preteklega koledarskega leta.

Z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 480/2009 z dne 25. maja 2009 (v nadaljnjem besedilu: Uredba) je bil ustanovljen Jamstveni sklad za zunanje ukrepe (v nadaljnjem besedilu: Sklad), da se zagotovi likvidnostni blažilnik za poplačilo upnikov Unije v primeru zamude porabnikov posojil, ki jih odobri ali zanje da jamstvo Evropska unija. V skladu s členom 7 Uredbe je Komisija finančno poslovodenje Sklada zaupala Evropski investicijski banki (EIB) na podlagi sporazuma, ki sta ga podpisali Evropska unija in EIB 25. novembra 1994 ter ki je bil nato spremenjen 23. septembra 1996, 8. maja 2002, 25. februarja 2008, 9. novembra 2010 in 28. septembra 2018 (v nadaljnjem besedilu: Sporazum).

Januarja in marca 2021 je bilo od neodplačanega posojila letališču Enfidha (Tunizija) izterjanih 498 490,95 EUR in 167 718,31 EUR.

Za prilagoditev Sklada na 9 % skupnih neplačanih obveznosti do virov sredstev je bilo na podlagi izračuna glede zajamčenih poslov, ki na dan 31. decembra 2019 še niso bili plačani, v proračunu EU za leto 2021 za oblikovanje rezervacij Sklada namenjenega 42,34 milijona EUR. Znesek sta odobrila Svet in Evropski parlament, v bilanci stanja z dne 31. decembra 2020 pa je bil pripoznan kot sredstvo (terjatev) Sklada.

V letu 2020 se je EIB še naprej soočala z zamudami pri odplačevanju sirskih državnih posojil. EIB je posledično in v skladu z jamstvenim sporazumom med EU in EIB pri Jamstvenem skladu EU do 31. decembra 2020 unovčila jamstva v 14 dodatnih primerih v skupnem znesku 52,43 milijona EUR (glej točko 5).

·V računovodskih izkazih, ki jih je pripravila EIB, so plačila zahtevkov EIB za unovčitev jamstev iz Jamstvenega sklada (in morebitne naknadne izterjave in zamudne obresti) pripoznana kot zmanjšanja (povečanja) neto premoženja (prispevek EU). V predkonsolidiranih računovodskih izkazih zneski, izplačani na podlagi zahtevkov EIB, niso odšteti od neto premoženja, saj postanejo prenesena sredstva. Povezani zneski se knjižijo kot prihodki (obračunane zamudne obresti in kazni, dobički iz tečajnih razlik) ali odhodki (rezervacije, oslabitve, obveznosti iz finančnih jamstev, izgube iz tečajnih razlik). Zato prihaja do stalnih razlik med postavkami neto premoženja (prispevek EU in zadržani dobički), pripoznanih v računovodskih izkazih, ki jih pripravi EIB, in predkonsolidiranih računovodskih izkazih, ki jih pripravi Evropska komisija.

§vse zneske, prenesene na EU kot posledica plačil zahtevkov EIB iz naslova jamstva za neodplačane obroke posojila (zaostala plačila ter obračunane zamudne obresti). Vendar so bili ti zneski zaradi političnih razmer v Siriji in na podlagi odločitve računovodje Evropske komisije v računovodskih izkazih za leto 2020 v celoti oslabljeni.

·Odhodki iz poslovanja vključujejo predvsem pristojbine EIB za upravljanje sredstev (0,8 milijona EUR), dodatke k finančnim rezervacijam za neporavnane prihodnje obroke Sirije (1,1 milijona EUR) in izgube iz tečajnih razlik (1,2 milijona EUR).

·Finančni prihodki zajemajo predvsem prihodke od obresti iz naložbenega portfelja (6,8 milijona EUR), realiziran dobiček od prodaje finančnih sredstev (8,8 milijona EUR), nadomestila, povezana s tveganjem, iz operacij zasebnega mandata pobude za ekonomsko odpornost (9,1 milijona EUR) in obračunane zamudne obresti na prenesena sredstva (18,1 milijona EUR).

·Finančni stroški vključujejo predvsem izgube zaradi oslabitve (19,6 milijona EUR) za zneske, prenesene na EU v letu 2020 (glej točko 5), realizirane izgube iz prodaje finančnih sredstev (1,4 milijona EUR) in pripoznane obveznosti iz finančnih jamstev na operacije zasebnega mandata pobude za ekonomsko odpornost (70,2 milijona EUR).

4.Upravljanje denarnih sredstev Jamstvenega sklada

4.1Naložbena politika

Likvidna sredstva Sklada se vlagajo v skladu z načeli upravljanja, določenimi v Prilogi k Sporazumu o upravljanju, kakor je bil spremenjen. V skladu s tem se namenijo zadostna denarna sredstva za kritje kratkoročnih (manj kot enoletnih) odlivov sredstev, in sicer v deležu, ki se določi v letni naložbeni strategiji. Preostala sredstva se lahko dodelijo srednje- in dolgoročnim instrumentom z zapadlostjo največ 10 let in 6 mesecev od datuma plačila (srednje- in dolgoročni portfelj). Ob koncu leta 2020 je bilo skupno modificirano trajanje portfelja Sklada približno 3 leta.

4.2Uspešnost in razvoj trga v letu 2020

Uspešnost portfelja Sklada se je spremljala na podlagi dnevne tržne cene. V letu 2020 je imel portfelj Sklada donos 1,074 %, s čimer je presegel referenčni donos za 28,6 bazične točke. Na uspešnost je vplivala visoka nestanovitnost, medtem ko se je nadaljevalo obdobje nižjih donosov, podprto s spodbujevalno naravnanostjo fiskalne in monetarne politike med pandemijo. Pozitiven donos je pomenil pozitiven prispevek v višini 30 milijonov EUR. Tržna vrednost portfelja Sklada je ob koncu leta 2020 znašala približno 2 810 milijonov EUR.

Pandemija je povzročila nenadne izzive brez primere za svetovno gospodarstvo. Ukrepi za zajezitev širjenja virusa so izrazito negativno vplivali na gospodarsko aktivnost, upad svetovne trgovine in povečanje nestanovitnosti finančnih trgov. V velikih delih svetovnega gospodarstva so bile uvedene omejitve gibanja, kar je povečalo negotovost potrošnikov in zmanjšalo povpraševanje, pri čemer so se storitveni sektorji soočali z najbolj negativnimi učinki, proizvodni sektor pa je pokazal večjo odpornost.

Naravnanost monetarne in fiskalne politike je ostala ekspanzivna. V euroobmočju je ECB uvedla nov začasni program nakupa vrednostnih papirjev v času pandemije v skupni vrednosti 1 850 milijard EUR, ki dopolnjuje obstoječe programe nakupa vrednostnih papirjev. Dodatna spodbujevalna naravnanost monetarne politike je bila zagotovljena z omilitvijo pogojev za dolgoročne operacije refinanciranja (LTRO) in ciljno usmerjene dolgoročne operacije refinanciranja (TLTRO) ter razširitvijo programa nakupa vrednostnih papirjev z dodatnimi začasnimi sredstvi v višini 120 milijard EUR. V ZDA je ameriška centralna banka uvedla sklop ukrepov za stabilizacijo trgov in spodbujanje rasti, vključno z dvema novima instrumentoma (instrument za kreditiranje podjetij na primarnem in instrument za kreditiranje podjetij na sekundarnem trgu), odpravila omejitve za načrtovane nakupe sredstev v okviru kvantitativnega rahljanja in od marca 2020 znižala svojo obrestno mero za 1,5 odstotne točke, s čimer se je obrestna mera znižala skoraj na nič.

Finančni trgi so bili konec leta 2020 razmeroma uspešni zaradi bolj pozitivnega zaznavanja tveganja, pomirjujočih novic o razvoju cepiv in optimizma glede svežnja fiskalnih spodbud po predsedniških volitvah v ZDA. V Evropi so bili z uvedbo programa Next Generation EU (NGEU) in instrumenta za podporo za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE) dodatno okrepljeni fiskalni ukrepi na nacionalni ravni, kar je pripomoglo k povečanju zagona in zmanjšanju razlik. V tem okviru so se obrestne mere in krediti v euroobmočju še naprej zmanjševali, čeprav počasneje kot prej, medtem ko so bili dolgoročni donosi državnih obveznic višji.

5.Unovčitev jamstev iz Jamstvenega sklada

Sirija

Zaradi slabšanja razmer v Siriji so Svet za zunanje zadeve, Evropski parlament in Svet v letu 2011 sprejeli sklepa o prepovedi izplačil EIB v povezavi z obstoječimi posojilnimi pogodbami ter zamrznitvi pogodb EIB o tehnični pomoči za državne projekte v Siriji. Restriktivni ukrepi so bili nato vključeni v Uredbo Sveta (EU) št. 36/2012 z dne 18. januarja 2012, kakor je bila spremenjena.

Posledično EIB od maja leta 2011 ni začela izvajati nobenega novega financiranja, vsa tekoča izplačila in storitve tehnične pomoči za Sirijo pa so od novembra 2011 do nadaljnjega zamrznjeni.

Od novembra 2011 se EIB sooča z zamudami pri odplačevanju državnih posojil, ki so bila odobrena Siriji. V skladu z zadevnimi jamstvenimi sporazumi med EU in EIB je EIB zato pri Jamstvenem skladu EU do 31. decembra 2020 unovčila jamstva v 91 primerih v skupnem znesku 528,39 milijona EUR (vključno s kaznimi, ki jih je naložila EIB, in izterjanimi zneski).

6.Prejemek EIB

Prejemek EIB je sestavljen iz pristojbin za upravljanje in pristojbin za izterjavo. Pristojbine za upravljanje krijejo upravljanje sredstev Sklada. Pristojbine za izterjavo krijejo ukrepe zunanje izterjave EIB pri terjatvah zaradi neplačil, ki so krita z jamstvom EU za finančne posle EIB zunaj Unije.

Drugi dopolnilni sporazum k Sporazumu z dne 8. maja 2002 določa, da se pristojbine banke za upravljanje izračunajo z uporabo degresivne letne stopnje pristojbine za vsak obrok sredstev Sklada. Ta prejemek se izračuna na podlagi letnega povprečja sredstev Sklada.

Pristojbine banke za upravljanje za leto 2020 so znašale 837 634 EUR in so bile v izkaz poslovnega izida vknjižene kot strošek, v bilanci stanja pa so bile zabeležene kot aktivne časovne razmejitve (obveznosti).