Posebno poročilo Upravljanje na Evropski 
komisiji – najboljša praksa?SL 2016  št. 27
EVROPSKO  
RAČUNSKO
SODIŠČE

EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČE  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
Vprašanja:  eca.europa.eu/sl/Pages/ContactForm.aspx
Spletišče:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditors
Veliko dodatnih informacij o Evropski uniji je na voljo na internetu.  
Dostop je mogoč na strežniku Europa (http://europa.eu).
Luxembourg: Urad za publikacije Evropske unije, 2016
Print ISBN 978-92-872-6055-0 ISSN 1831-094X doi:10.2865/013513 QJ-AB-16-027-SL-C
PDF ISBN 978-92-872-6056-7 ISSN 1977-5784 doi:10.2865/067667 QJ-AB-16-027-SL-N
EPUB ISBN 978-92-872-6070-3 ISSN 1977-5784 doi:10.2865/474763 QJ-AB-16-027-SL-E
© Evropska unija, 2016
Reprodukcija je dovoljena z navedbo vira.
Za dovoljenje za uporabo ali reprodukcijo slike v okviru 10 na str. 30 je treba zaprositi neposredno imetnika avtorskih 
pravic. Vse pravice pridržane.
Upravljanje na Evropski 
komisiji – najboljša praksa?
(v skladu z drugim pododstavkom člena 287(4) PDEU)Posebno poročiloSL 2016  št. 27
02
 Revizijska ekipa
Posebna poročila Evropskega računskega sodišča predstavljajo rezultate njegovih revizij smotrnosti poslovanja in 
skladnosti za posamezna proračunska področja ali upravljavske teme. Računsko sodišče izbira in načrtuje revizijske 
naloge tako, da je njihov učinek kar največji, in pri tem upošteva tveganje za smotrnost ali skladnost, višino ustreznih 
prihodkov ali porabe, prihodnji razvoj ter politični in javni interes.
To revizijo smotrnosti poslovanja je opravil senat V, ki je specializiran za financiranje in upravljanje Unije. Revizijo je 
vodil član Sodišča Lazaros S. Lazarou, dekan senata V. Pri reviziji so sodelovali vodja njegovega kabineta Andreas 
Antoniades in ataše v njegovem kabinetu Johan Adriaan Lok, direktor Peter Welch, vodilni upravni uslužbenec 
Mariusz Pomienski, vodja naloge Bogna Kuczynska ter revizorji Rogelio Abarquero Grossi, Erik De Bruyne, Daria 
Bochnar, Andreas Dürrwanger, Mehmet Ergün, Paul Sime, Michael Tatianos in Carl Westerberg.
Od leve proti desni: E. De Bruyne, A. Dürrwanger, J. A. Lok, P . Sime, D. Bochnar, L. S. Lazarou,  
B. Kuczynska, A. Antoniades, P . Welch, M. Pomienski, C. Westerberg, R. Abarquero Grossi.
03
 Kazalo
Odstavek
 Seznam kratic 
I–VIII  Povzetek
1–10  Uvod
1–10  Ustrezno upravljanje je prednostna naloga v organih javnega in zasebnega sektorja
11–14  Obseg revizije in revizijski pristop
15–57  Opažanja
15–31  Spremembe struktur upravljanja ter ustanovitev Službe za notranjo revizijo in Odbora za 
spremljanje poteka revizij
15–22  Komisija razlikuje med svojo politično odgovornostjo in odgovornostjo svojih generalnih direktorjev 
za upravljanje
23–24  Komisija je ukinila funkcijo finančnega nadzornika in vzpostavila funkcijo notranje revizije
25 Služba za notranjo revizijo je bila sprva bolj usmerjena v vprašanja v zvezi z upravljanjem na visoki ravni, 
povezana s celotno institucijo, …
26 … zdaj pa namenja več pozornosti okviru Komisije za notranjo kontrolo
27–29  Eno od prvih dejanj Komisije v procesu reforme je bila ustanovitev Odbora za spremljanje poteka revizij
30–31  Pregled, ki ga izvaja Odbor za spremljanje poteka revizij, je v praksi omejen na delo Službe za 
notranjo revizijo
32–41  Uskladitev notranjih kontrol in računovodskega poročanja z mednarodnimi standardi
32–34  Komisija je za temelj svojih standardov notranje kontrole izbrala okvir COSO, …
35–39  … toda dokončanje prehoda na posodobljen okvir COSO je izziv
40–41  Priprava letnih računovodskih izkazov v skladu z mednarodnimi standardi je izboljšala 
računovodsko poročanje
04 Kazalo 
42–57  Zagotavljanje nefinančnih informacij notranjim in zunanjim deležnikom
42–44  Komisija poleg računovodskih izkazov zagotavlja tudi nefinančne informacije, …
45–47  … toda manj kot mnoge druge organizacije
48–51  Od leta 2013 Komisija poroča o pomembni stopnji napak pri svoji porabi
52–53  V skladu z najboljšo prakso bi morale ocene zneskov, pri katerih obstaja tveganje, temeljiti na dosledno 
uporabljani metodologiji
54–57  Poročila, uvedena s Prodijevo reformo, so še vedno osnova za notranje poročanje Komisije
58–66  Zaključki in priporočila
 Priloga I —  Okvir za dobro upravljanje v javnem sektorju in COSO 2013
 Priloga II —  Ključni elementi izbranih okvirov za poročanje pravnih oseb
 Priloga III —  Pregled letnih poročil in računovodskih izkazov izbranih organov javnega sektorja
 Odgovori Komisije
05
 Seznam kratic
ABM : upravljanje po dejavnostih
AMPR : letno poročilo o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna
APC : Odbor za spremljanje poteka revizij
CFO : finančni direktor
CFS : centralna finančna služba
CIE: Odbor neodvisnih strokovnjakov
CIPFA : Inštitut za javne finance in računovodstvo, ustanovljen s kraljevskim odlokom  
(The Chartered Institute of Public Finance & Accountancy )
CONT : Odbor za proračunski nadzor
COSO : Odbor sponzorskih organizacij Treadwayeve komisije
ERS : Evropsko računsko sodišče
EU: Evropska unija
FEE : Združenje evropskih računovodij ( Fédération des Experts-comptables Européens )
FSD&A : razprava o računovodskih izkazih in njihova analiza
GAO : urad za nadzor javne porabe
GD: generalni direktorat
GD AGRI : Generalni direktorat za kmetijstvo in razvoj podeželja
GD BUDG : Generalni direktorat za proračun
GD DEVCO : Generalni direktorat za mednarodno sodelovanje in razvoj
GD DIGIT : Generalni direktorat za informatiko
GD REGIO : Generalni direktorat za regionalno in mestno politiko
GD RTD : Generalni direktorat za raziskave in inovacije
GGPS : dokument Dobro upravljanje v javnem sektorju
GS: generalni sekretariat
IAC: skupina za notranjo revizijo
IAS: Služba za notranjo revizijo
IASB : Upravni odbor za mednarodne računovodske standarde ( International Accounting Standards Board )
IFAC : Mednarodna zveza računovodskih strokovnjakov ( International Federation of Accountants )
06 Seznam kratic 
IIA: Inštitut notranjih revizorjev
IPERIA : zakon o odpravi nepravilnih plačil in izboljšanju izterjave  
(Improper Payments Elimination and Recovery Improvement Act )
IPSASB : Upravni odbor za mednarodne računovodske standarde za javni sektor  
(International Public Sector Accounting Standards Board )
IRC: Mednarodni svet za celovito poročanje
ISSB : Usmerjevalni odbor za varnost informacij
LNU : letni načrt upravljanja
LPD : letno poročilo o dejavnostih
MRSJS : mednarodni računovodski standardi za javni sektor
MSRP : mednarodni standardi računovodskega poročanja
NU: načrt upravljanja
OECD : Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj
OLAF : Evropski urad za boj proti goljufijam
PDEU : Pogodba o delovanju Evropske unije
PEU : Pogodba o Evropski uniji
PIC: notranji nadzor javnih financ
PS: pripravljalna skupina
RPG : smernica o priporočeni praksi
SAI: vrhovna revizijska institucija
SNP : strateško načrtovanje in programiranje
ZP: zbirno poročilo
07
 Povzetek
I
Po odstopu Santerjeve Komisije in kot odziv na poročilo Odbora neodvisnih strokovnjakov je Komisija marca 2000 
potrdila belo knjigo o reformi Komisije, katere namen je bil posodobiti upravljanje Komisije. Predlagane reforme so 
obsegale določanje prednostnih nalog in dodelitev sredstev, spremembo kadrovske politike ter prenovo sistema 
revizije, finančnega poslovodenja in kontrole. Bela knjiga in poročilo Odbora neodvisnih strokovnjakov še danes 
vplivata na odločanje in upravljanje na Komisiji.
II
Komisija je še vedno pod pritiskom, da bi morala imeti odlične ureditve upravljanja. V svojem nedavnem doku ­
mentu je pojasnila: „Živimo v obdobju velikega pritiska na javne finance na vseh ravneh v EU. [...] V takih razmerah 
je izjemno pomembno, da se v javnem sektorju uporabljajo najsodobnejši okviri in standardi.“1 Pri dobrem upravlja ­
nju ne gre le za odnose, ampak za doseganje rezultatov in zagotavljanje orodij odločevalcem, da ti lahko opravljajo 
svoje delo. Z dobrim upravljanjem bi morali spodbujati učinkovito uporabo sredstev, povečati odgovornost za nji ­
hovo upravljanje, spodbujati zanesljiv nadzor, izboljšati vodenje in upravljanje organizacije ter pregled nad njenim 
delovanjem. Če bomo to dosegli, bi morali ukrepi postati uspešnejši.2
III
Medtem ko so pravila in strukture, ki jih je uvedla Komisija, povečini odzražali tedanjo najboljšo prakso, se je 
najboljša praksa razvijala še naprej. Zato je Računsko sodišče preučilo sedanje ureditve upravljanja na Komisiji, pri 
čemer se je osredotočilo na revizijo, finančno poslovodenje in kontrolo, da bi ugotovilo, ali so skladni z najboljšo 
prakso in ali še vedno izpolnjujejo potrebe institucije.
IV
Najboljša praksa se je po reformah leta 2000 še naprej razvijala. Čeprav je bilo sprejetih nekaj ukrepov3, je Računsko 
sodišče prišlo do zaključka, da se je Komisija na več področjih oddaljila od najboljših praks, določenih v standardih, 
ali tistih, ki so jih uvedli mednarodni in javni organi, ki smo jih izbrali za referenčno merilo, ali pa teh praks ni v celoti 
izvajala.
1 Evropska komisija: Sistem notranjega nadzora javnih financ: http://ec.europa.eu/budget/pic/index_en.cfm
2 Glej Inštitut za javne finance in računovodstvo (CIPFA)/Mednarodna zveza računovodskih strokovnjakov (IFAC), International Framework: Good 
Governance in the Public Sector  (Mednarodni okvir: dobro upravljanje v javnem sektorju), 2014, str. 6.
3 Vključno z objavo razprave in analize računovodskih izkazov skupaj z računovodskimi izkazi EU na podlagi nastanka poslovnega dogodka, poročanjem 
o smotrnosti (ki je bilo letu 2015 združeno s poročanjem o upravljanju v letnem poročilu o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna) in prehodom 
na posodobljeno notranjo kontrolo COSO 2013 – celostni okvir.
08 Povzetek 
V
Razlikovanje med „politično odgovornostjo komisarjev“ in operativno odgovornostjo generalnih direktorjev 
pomeni, da ni bilo vedno jasno, ali „politična odgovornost“ obsega odgovornost za generalne direktorate ali je od 
njih ločena. Z nedavnimi organizacijskimi reformami se začenjajo obravnavati nekatera tveganja, ki jih prinaša orga ­
nizacijska kultura, za katero je značilna zaprtost posameznih organizacijskih enot (t. i. silosna mentaliteta). Toda če 
bo Komisija želela še naprej obravnavati ključna tveganja, bo morala dodatno okrepiti strukturo upravljanja v insti ­
tuciji kot celoti.
VI
Služba za notranjo revizijo se osredotoča na sisteme notranje kontrole na Komisiji. V zadnjih letih so obravnavana 
vprašanja v zvezi z upravljanjem na ravni institucije vključevala informacijsko varnost organizacije. Za porabo zunaj 
Komisije, za katero je Komisija odgovorna, so odgovorni direktorati in enote za revizijo v generalnih direktoratih, 
ki sredstva porabijo. To vpliva na informacije, predložene revizijskemu odboru Komisije. Vloga Odbora za sprem­
ljanje poteka revizij (in sodelujočih neodvisnih zunanjih članov) je bolj omejena od vloge revizijskih odborov pri 
mednarod  nih organih, ki smo jih izbrali za referenčno merilo.
VII
Komisija je računovodskim izkazom nedavno začela prilagati nefinančne informacije. Kljub tem izboljšavam pa 
je nefinančnih informacij še vedno manj kot pri organizacijah, ki smo jih izbrali za referenčno merilo za najboljšo 
prakso.
VIII
Evropsko računsko sodišče priporoča, naj Komisija:
 ο kadar se odloči, da ne bo upoštevala najboljše prakse, navede razloge, zakaj se je tako odločila;
 ο Službo za notranjo revizijo pozove, naj izvede več revizijskega dela v zvezi z upravljanjem na visoki ravni;
 ο zaključi proces usklajevanja svojega okvira za notranjo kontrolo z načeli COSO 2013;
 ο dodatno skrajša čas do objave letnih računovodskih izkazov;
09 Povzetek 
 ο zbere informacije, ki so že predstavljene v različnih obstoječih poročilih, in pripravi enotno poročilo ali zbirko 
poročil v zvezi z odgovornostjo, ki bosta poleg računovodskih izkazov vključevali:
– izjavo o upravljanju,
– poročilo predsednika,
– razpravo o operativnih in strateških tveganjih,
– poročilo o nefinančni uspešnosti,
– informacije o dejavnostih med letom in doseganju ciljev politike,
– poročilo o vlogi revizijskega odbora in njegovih zaključkih ter
– izjavo o srednjeročni in dolgoročni fiskalni vzdržnosti, po potrebi skupaj s povezavami do informacij, vklju ­
čenih v druga poročila;
 ο to enotno poročilo ali zbirko poročil v zvezi z odgovornostjo predloži v revizijo skupaj z računovodskimi izkazi 
in v kontrolo revizorjem, da se ugotovi, ali so druge informacije, navedene v poročilu ali zbirki, skladne z računo ­
vodskimi informacijami;
 ο kot del letnih računovodskih izkazov ali spremnih informacij objaviti oceno stopnje napake, ki jo pripravi na 
podlagi dosledno uporabljane metodologije;
 ο redno posodablja in objavlja svoje ureditve upravljanja ter pojasni, zakaj se je v zvezi z izbranim okvirom odloči ­
la za posamezne strukture in postopke, ter
 ο preoblikuje Odbor za spremljanje poteka revizij v revizijski odbor, ki bo imel večino neodvisnih zunanjih članov, 
ter razširi njegova pooblastila, da bo zajemal obvladovanje tveganja, računovodsko poročanje ter delo in rezul ­
tate enot za naknadno preverjanje in direktoratov za revizijo.
10
 Uvod
Ustrezno upravljanje je prednostna naloga v organih 
javnega in zasebnega sektorja
01 
Vrsta propadlih podjetij v 90. letih 20. stoletja je v javnosti odprla vprašanje 
upravljanja organizacij, na podlagi tega pa je izboljšanje ureditev upravljanja 
v zasebnem sektorju postalo ključna prednostna naloga politike. Za te propa ­
de je bilo običajno značilno, da člani organa upravljanja niso poznali celotnega 
obsega tveganja ali nepravilnega vedenja ali pa ga je poznalo le majhno število 
dominantnih (običajno izvršnih) članov upravnega odbora. Zaskrbljenost zaradi 
propadov podjetij v zasebnem sektorju je vodila k spremembam zakonodaje EU, 
na podlagi katerih morajo vsi subjekti javnega interesa4 delovati v skladu s ko ­
deksom upravljanja5 ter to potrditi v svojih objavljenih letnih poročilih in letnih 
računovodskih izkazih.
02 
Pobuda za sprejemanje ureditev za dobro upravljanje se je razširila tudi na javni 
sektor. To se je nedavno pokazalo z dokumentom CIPFA/IFAC Good governance in 
the Public Sector6 (GGPS)  (Dobro upravljanje v javnem sektorju) in s pobudo PIC7, 
ki jo vodi EU in se osredotoča na ustrezne ureditve upravljanja in kontrole v drža ­
vah, ki želijo pristopiti k EU.
03 
Pri dobrem upravljanju (glej okvir 1 ) ne gre le za odnose, ampak za doseganje 
rezultatov in zagotavljanje orodij odločevalcem, da ti lahko opravljajo svoje delo.4 Kot so podjetja, ki kotirajo na 
borzi (Direktiva 2004/39/ES 
Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 21. aprila 2004 
o trgih finančnih instrumentov 
in o spremembah direktiv 
Sveta 85/611/EGS, 93/6/EGS in 
Direktive 2000/12/ES 
Evropskega parlamenta in 
Sveta ter o razveljavitvi 
Direktive Sveta 93/22/EGS 
(UL L 145, 30.4.2004, str. 1)).
5 Direktiva 2013/34/EU 
Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 26. junija 2013 
o letnih računovodskih izkazih, 
konsolidiranih računovodskih 
izkazih in povezanih poročilih 
nekaterih vrst podjetij 
(UL L 182, 29.6.2013, str. 19) 
(kakor je bila spremenjena 
z Direktivo 2014/95/EU 
(UL L 330, 15.11.2014, str. 1)) 
(računovodska direktiva).
6 Inštitut za javne finance in 
računovodstvo (CIPFA)/
Mednarodna zveza 
računovodskih strokovnjakov 
(IFAC), International 
Framework: Good Governance 
in the Public Sector  
(Mednarodni okvir: Dobro 
upravljanje v javnem sektorju), 
2014.
7 Notranji nadzor javnih financ 
je platforma za izmenjavo 
informacij in dobrih praks med 
javnimi upravami v EU.
Dobro upravljanje
Dobro upravljanje v javnem sektorju spodbuja bolj informirano odločanje in učinkovito uporabo sredstev. 
Povečuje odgovornost za upravljanje teh sredstev. Zanj je značilen zanesljiv nadzor, ki ustvarja pomemben 
pritisk za izboljšanje uspešnosti javnega sektorja in preprečevanje korupcije. Z dobrim upravljanjem se lahko 
izboljšajo vodenje in upravljanje organizacije ter pregled nad njenim delovanjem, zaradi česar so posredova ­
nja uspešnejša, na koncu pa doseženi boljši rezultati.8
8 Inštitut za javne finance in računovodstvo (CIPFA)/Mednarodna zveza računovodskih strokovnjakov (IFAC), International Framework: Good 
Governance in the Public Sector  (Mednarodni okvir: Dobro upravljanje v javnem sektorju), 2014, str. 6.Okvir 1
11 Uvod 
04 
Zaskrbljenost zaradi upravljanja v Evropski komisiji je dosegla vrhunec leta 1999 
z odstopom Santerjeve Komisije, zlasti z objavo poročila Odbora neodvisnih 
strokovnjakov (CIE), ki ga je Parlament imenoval, da bi preiskal težave, ki so 
povzročile odstop, in priporočil, kako nadaljevati. Odbor se je pritožil, da ni 
mogel najti nikogar, ki bi bil pripravljen prevzeti odgovornost. Ta ugotovitev je 
osrednji del njegove kritike upravljanja v Komisiji (glej okvir 2 ). Na podlagi teh 
dogodkov in poročila Odbora neodvisnih strokovnjakov se je Prodijeva Komisija 
leta 2000 strinjala s sprejetjem obsežnega svežnja reform, katerih cilj je bil poso ­
dobiti upravljanje Komisije (t. i. Prodijeva reforma). Bela knjiga, odstop Komisije 
in poročilo Odbora neodvisnih strokovnjakov še danes vplivajo na odločanje na 
Komisiji. Okvir 2Okviri za upravljanje in odgovornost
V dokumentu Dobro upravljanje v javnem sektorju  je navedeno, da upravljanje obsega ureditve, vzpostav ­
ljene za zagotovitev, da so želeni rezultati za deležnike opredeljeni in doseženi.
Načela COSO 20139 določajo, da mora biti organ upravljanja neodvisen od upravljanja ter izvajati pregled nad 
razvojem in uspešnostjo notranje kontrole10 (glej okvir 10 ).
Odgovornost je ključni element upravljanja, zlasti v javnem sektorju.  Mednarodna zveza računovodskih 
strokovnjakov (IFAC)  jo opredeljuje kot proces, v katerem so subjekti javnega sektorja in posamezniki v teh 
subjektih odgovorni za svoje odločitve in dejanja, vključno z upravljanjem javnih sredstev in vsemi vidiki 
uspešnosti, in pristanejo na ustrezen zunanji nadzor. Doseže se tako, da se vse strani jasno zavedajo svojih 
odgovornosti in imajo jasno opredeljene vloge v okviru trdne strukture. Odgovornost je torej obveznost od ­
govarjanja za dodeljene odgovornosti.11
Komisija je v spodbujanje dobrega upravljanja v državah članicah EU vključena prek mreže PIC . Poudarja 
pomen zanesljive kontrole in uporabe standardov najboljših praks: „Živimo v obdobju velikega pritiska na 
javne finance na vseh ravneh v EU. Davkoplačevalci v vseh državah članicah bolj kot kdaj koli prej pričakujejo 
stroškovno učinkovitost. Javni sektor je odgovoren za zanesljivo in učinkovito upravljanje sredstev, ki so mu 
zaupana. Dokazati mora, da se sredstva porabljajo učinkovito ter da so izidi in rezultati uspešni. V takih razme ­
rah je izjemno pomembno, da se v javnem sektorju uporabljajo najsodobnejši okviri in standardi.“12
To so primeri najboljše prakse, povzeti iz ustreznih kodeksov in smernic. V tem poročilu uporabljamo simbol    
za označevanje okvirov, v katerih so predstavljeni taki primeri.
9 Odbor sponzorskih organizacij Treadwayeve komisije (COSO), Internal Control  – Integrated Framework  (Notranja kontrola – Celostni okvir), 2013.
10 Vir: Internal Control  – Integrated Framework, Executive Summary  (Notranja kontrola – Celostni okvir, povzetek), © Odbor sponzorskih organizacij 
Treadwayeve komisije (COSO).
11 IFAC, Odbor za javni sektor, Governance in the Public Sector: A Governing Body Perspective  (Upravljanje v javnem sektorju: vidik upravljavskega 
organa), 2001, str. 12.
12 Evropska komisija: Sistem notranjega nadzora javnih financ: http://ec.europa.eu/budget/pic/index_en.cfmSmernice 
za dobro 
upravljanje
NAJBOLJŠA
PRAKSA
12 Uvod 
05 
Reformni program Komisije temelji na treh stebrih: reforme določanja prioritet 
in priprave proračuna, posodobitev kadrovske politike ter izboljšanje revizije, 
finančnega poslovodenja in kontrole ( slika 1 ). Po mnenju Komisije mora obdobje 
„spremembe kulture“ temeljiti na petih glavnih načelih: neodvisnosti Komisije, 
pristojnosti, odgovornosti, učinkovitosti pri doseganju rezultatov in preglednosti. Slika 1Trije stebri Prodijeve reforme (bela knjiga)
Vir: Evropsko računsko sodišče (ERS), na podlagi COM(2000) 200 final/2 z naslovom Reforming the Commission, A White Paper – Part I  (Reforma 
Komisije, bela knjiga – 1. del).
Določitev 
prednostnih nalog 
za posamezne 
politike 
in dodelitev virov
Izboljšati ﬁnančno 
poslovodenje, 
učinkovitost in 
odgovornostPosodobiti kadrovske 
politike od 
zaposlovanja do 
upokojitve […] 
v prid zaposlenih 
na vseh položajihUvesti uspešnejšo 
metodo določanja 
prednostnih nalog in 
dodeljevanja virovRevizija, ﬁnančno 
poslovodenje 
in nadzorKadrovska
 politika
CiljiStebriBela knjiga o reformi iz leta 2000
13 Uvod 
06 
V okviru prvega stebra reforme so bila za vse oddelke Komisije uvedena nova 
orodja za načrtovanje in spremljanje (načrti upravljanja in letna poročila o de ­
javnostih). V okviru tretjega stebra ( okvir 3 ) so bila poenostavljena pravila za 
odobritev odhodkov. Eno od vprašanj, o katerih se je intenzivno razpravljalo, je 
bil način, kako upravljati in združiti različne odgovornosti v Komisiji. Pri tem so se 
obravnavale ključne vloge, in sicer vloga Komisije kot kolegija ter vloge posa ­
meznih komisarjev, finančnega nadzornika in generalnih direktoratov (GD) (in 
generalnih direktorjev, ki imajo v njih glavno izvršno vlogo).
Tretji steber Prodijeve reforme: posodobitev sistema finančnega poslovodenja, 
kontrole in revizije13
Prenova sistema finančnega poslovodenja, kontrole in revizije v skladu z najboljšo prakso:
 οprenos odgovornosti za preverjanje porabe s finančnega nadzornika na GD;
 οizjava vsakega generalnega direktorja v letnem poročilu o dejavnostih, da so bile vzpostavljene ustrezne 
notranje kontrole in da so bila sredstva namensko uporabljena;
 οustanovitev finančnih enot znotraj GD, da se operativnim enotam zagotovita svetovanje in pomoč;
 οustanovitev centralne finančne službe, da se operativnim oddelkom zagotovi svetovanje;
 οustanovitev Službe za notranjo revizijo (IAS), ki bo delovala pod vodstvom podpredsednika za reformo in 
pomagala pri upravljanju znotraj Komisije;
 οustanovitev specializirane „skupine za revizijo“ v vsakem GD, ki bo poročala neposredno generalnemu 
direktorju;
 οustanovitev Odbora za spremljanje poteka revizij, ki bo spremljal kontrolne procese Komisije, izvajanje 
revizijskih priporočil in kakovost revizijskega dela.
Opredelitev odgovornosti odredbodajalcev in neposredno nadrejenih:
 οpriprava poenostavljenih in lahko dostopnih pravil, v katerih so opredeljene odgovornosti osebja na ključ ­
nih finančnih funkcijah.
13 Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi COM(2000) 200 final/2.Okvir 3
14 Uvod 
07 
Dodatna reforma, ki ni bila del bele knjige, temveč jo je Komisija predlagala med 
razpravo o predlogu za prenovitev finančne uredbe, je bila namenjena preobliko ­
vanju osnove za pripravo računovodskih izkazov EU. Komisija je po pritisku Sveta 
sprejela izziv, da do leta 2005 vzpostavi računovodski sistem na podlagi nastanka 
poslovnega dogodka, ki temelji na mednarodnih standardih.14
08 
Komisija se je hitro lotila izvajanja Prodijeve reforme: Odbor za spremljanje 
poteka revizij se je sestal decembra 2000 (glej odstavek 27), naslednji dan je bil 
imenovan vodja notranje revizije, izbran med zunanjimi kandidati za to delovno 
mesto, nova finančna uredba je bila odobrena 25. junija 2002, novi kadrovski 
predpisi pa 22. marca 2004. Komisija je leta 2005 pripravila prvi sklop letnih 
računovodskih izkazov, ki so v celoti pripravljeni na podlagi nastanka poslovnega 
dogodka in temeljijo na MRSJS15.
09 
Komisija je v svojem poročilu o napredku pri izvajanju reforme Komisije iz decem ­
bra 2005 navedla, da so po njenem mnenju ključna načela, na katerih temeljijo 
reformni ukrepi, še vedno dobra in da namerava graditi na svojih dosežkih ter za ­
gotoviti učinkovito, uspešno, jasno in pregledno uporabo svojih finančnih in člo ­
veških virov, da bi olajšala kontrolo in pridobila zaupanje evropskih državljanov16.
10 
Od te izjave je minilo več kot deset let. Medtem ko so pravila in strukture, ki 
jih je sprejela Komisija, povečini izražali tedanjo najboljšo prakso, so se pravila 
upravljanja tako v zvezi z zasebnim kot javnim sektorjem razvijala še naprej. Člani 
Komisije potrebujejo uspešna orodja za izvajanje svoje splošne odgovornosti za 
upravljanje proračuna EU.14 Sodišče to predlaga že od leta 
1978. Glej Eduardo Ruiz García, 
The Role of the Court of Auditors 
in Modernising the Accounting 
System of the European 
Institutions  (Vloga Računskega 
sodišča pri posodobitvi 
računovodskega sistema 
evropskih institucij), v Revista 
Española de Control Externo, 
maj 2013.
15 Mednarodni računovodski 
standardi za javni sektor.
16 COM(2005) 668 final z dne 
21. decembra 2005 z naslovom 
Poročilo o napredku reforme 
Komisije po zaključku 
reformnih nalog.
15
 Obseg revizije  
in revizijski pristop
11 
Osrednje revizijsko vprašanje, ki si ga je Evropsko računsko sodišče zastavilo in na 
katerem temelji delo za pripravo tega poročila s poudarkom na reviziji, finanč ­
nem poslovodenju in kontroli, je:
Ali so ureditve upravljanja na Komisiji v skladu s priznano najboljšo 
prakso17 in potrebami institucije?
12 
Računsko sodišče se je osredotočilo na naslednja vprašanja (glej sliko 1  in 
okvir 3 ):
 ο spremembe struktur upravljanja ter ustanovitev Službe za notranjo revizijo in 
Odbora za spremljanje poteka revizij (odstavki 15 do 31),
 ο uskladitev notranjih kontrol in računovodskega poročanja z mednarodnimi 
standardi (odstavki 32 do 41),
 ο zagotavljanje nefinančnih informacij notranjim in zunanjim deležnikom 
(odstavki 42 do 57).
13 
Kot ključno referenčno točko smo uporabili GGPS (okvir 2 ). Upoštevali smo tudi 
starejšo študijo IFAC Governance in the Public Sector: A Governing Body Perspective  
(Upravljanje v javnem sektorju: vidik upravljavskega organa), zlasti za razume ­
vanje najboljše prakse v času Prodijeve reforme.18 Ključni vir za ukrepe Komisije 
v zvezi z notranjo kontrolo v obdobju reforme je bil okvir COSO (to je pojasnjeno 
v odstavkih 32 do 39). Najnovejša revizija okvira COSO (iz leta 2013) temelji na 
načelih in notranjo kontrolo umešča v okvir dobrega upravljanja. Vsebino GGPS 
smo primerjali z okvirom COSO 2013 (glej Prilogo I ), da bi spodbudili našo raz ­
pravo o najboljši praksi v upravljanju. Upoštevali smo tudi zahteve direktiv EU za 
subjekte javnega interesa in priporočila Komisije na tem področju.19
14 
Sodišče je v okviru revizije pregledalo dokumente Komisije (belo knjigo, notranja 
in zunanja poročila) in dokumente ustreznih mednarodnih organov (CIPFA, FEE, 
IASB, IFAC, OECD20 itd.), akademikov itd. Imelo je sestanke s ključnimi akterji znot ­
raj Komisije, vključno s člani Odbora za spremljanje poteka revizij, člani priprav ­
ljalne skupine za Odbor za spremljanje poteka revizij, Službo za notranjo revizijo, 
predstavniki Generalnega sekretariata in GD za proračun (GD BUDG). O najboljši 
praksi je razpravljalo s fokusno skupino strokovnjakov iz vodilnih mednarodnih 
organizacij, revizorji javnega sektorja, neodvisnimi strokovnjaki in univerzami, 
o procesu reforme pa z ljudmi, ki so imeli v njem pomembno vlogo. Izvedlo je 
anketo med vrhovnimi revizijskimi institucijami držav članic EU o upravljanju 
v javnem sektorju, ki je v njihovi pristojnosti. Opiralo se je na rezultate in poročila 
svojih revizij od leta 2001.17 V tem poročilu je uporabljen 
izraz najboljša praksa, ki 
zajema prakse, ki so 
v posameznih referenčnih 
dokumentih opisane kot 
najboljše, vodilne in dobre.
18 IFAC, Governance in the Public 
Sector: A Governing Body 
Perspective  (Upravljanje 
v javnem sektorju: vidik 
upravljavskega organa), 2001.
19 Računovodska direktiva (glej 
opombo 4), Priporočilo 
Komisije z dne 9. aprila 2014 
o kakovosti poročanja 
o upravljanju podjetja 
(„upoštevaj ali pojasni“) 
(UL L 109, 12.4.2014, str. 43). 
Direktiva 2014/56/EU 
Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 16. aprila 2014 
o spremembi 
Direktive 2006/43/ES 
o obveznih revizijah za letne in 
konsolidirane računovodske 
izkaze (UL L 158, 27.5.2014, 
str. 196) (direktiva o obvezni 
reviziji) in Uredba (EU) 
št. 537/2014 Evropskega 
parlamenta in Sveta z dne 
16. aprila 2014 o posebnih 
zahtevah v zvezi z obvezno 
revizijo subjektov javnega 
interesa in razveljavitvi Sklepa 
Komisije 2005/909/ES 
(UL L 158, 27.5.2014, str. 77).
20 Glej seznam kratic.
16
 Opažanja
Spremembe struktur upravljanja ter ustanovitev 
Službe za notranjo revizijo in Odbora za spremljanje 
poteka revizij
Komisija razlikuje med svojo politično odgovornostjo in 
odgovornostjo svojih generalnih direktorjev za upravljanje
15 
Evropska komisija je izvršni organ EU. Njen organ upravljanja (glej okvir 4 ) – kole ­
gij komisarjev (kolegij) – je najvišji organ odločanja na Komisiji. Komisija je v skla ­
du s Pogodbo kolektivno odgovorna za izvrševanje proračuna. Toda odgovorno­
sti Komisije so veliko širše od izvrševanja proračuna, saj ima v praksi monopol 
nad predlaganjem zakonodaje EU21, pripravlja pravila za izvajanje zakonodajnih 
aktov in ima pomembno vlogo pri nadzorovanju izvrševanja zakonodaje EU.22
16 
Posameznim komisarjem so dodeljene odgovornosti za specifične politike. To 
pomeni, da ima večina komisarjev vodilno vlogo v povezavi z enim ali več gene ­
ralnih direktoratov 23, ki jih vodijo generalni direktorji24. Pooblastilo Komisije za 
odobravanje porabe EU je v praksi preneseno na generalne direktorje (ki se v tej 
vlogi imenujejo odredbodajalci na podlagi prenosa pooblastil).21 V skladu s členom 17(2) PEU se 
lahko zakonodajni akti EU,  
„[č]e Pogodbi ne določata 
drugače, [...] sprejemajo le na 
predlog Komisije“.
22 Na primer pri politiki 
konkurence.
23 V tem poročilu izraz „generalni 
direktorat“ zajema generalni 
direktorat in oddelek.
24 V tem poročilu izraz „generalni 
direktor“ zajema generalnega 
direktorja in vodjo oddelka.
Organ upravljanja
„Organ upravljanja je ena ali več oseb ali skupina, katere glavna odgovornost je nadzor strateške usmeritve, 
delovanja in odgovornosti subjekta. Ima ključno vodstveno vlogo pri izvajanju, vrednotenju in izboljšanju 
upravljanja subjekta.“25
25 Inštitut za javne finance in računovodstvo (CIPFA)/Mednarodna zveza računovodskih strokovnjakov (IFAC), International Framework: Good 
Governance in the Public Sector  (Mednarodni okvir: Dobro upravljanje v javnem sektorju), 2014, str. 9.Okvir 4Smernice 
za dobro 
upravljanje
NAJBOLJŠA
PRAKSA
17 Opažanja 
17 
Predsednik Komisije Juncker je v svojem sporočilu o delovnih metodah Komisije 
iz novembra 2014 poudaril, da morajo komisarji prevzeti polno politično odgo ­
vornost za delo, ki ga opravljajo službe, ki jim poročajo.26 Kolegij je organiziral 
tako, da bi ta moral delovati skupaj kot močna ekipa, ki sodeluje z drugimi resorji 
[...], da s skupnim delom na področjih, h katerim lahko [kolegij] dejansko po ­
membno prispeva, preseže ozko naravnano miselnost (glej sliko 2 ).27
18 
Od uvedbe reforme Komisiji na področju upravljanja pomagajo nekatere poslo ­
vodne skupine ( slika 3 ):
 ο usmerjevalna skupina ABM28, ustanovljena za usklajevanje vprašanj v zvezi 
s politiko in strategijo, ki so povezana s tremi osmi reforme (strateško načrto ­
vanje in načrtovanje programov, kadrovska politika ter finančno poslovode ­
nje in revizija). Od leta 2015 se ukvarja tudi z zadevami v zvezi z upravljanjem 
IT v celotni Komisiji. V skupni, ki jo vodi generalni sekretar, sodelujejo gene ­
ralni direktorji in kabineti29, pristojni za osrednje službe.
 ο Skupina generalnih direktorjev, ki je bila ustanovljena za izvajanje reforme, 
zdaj nadzira usklajevanje izvajanja politike in je forum za razprave o vpraša ­
njih horizontalnega interesa.
 ο Skupina direktorjev za vire, ki je bila ustanovljena za proučevanje posebnih 
vprašanj v zvezi z izvajanjem reforme, je posvetovalni organ direktorjev za 
vire30, katerega namen je spodbujati skladno in optimalno upravljanje virov 
Komisije ter zagotavljati, da se upoštevajo potrebe operativnih oddelkov. Ta 
skupina je tudi forum za razpravo in izmenjavo najboljših praks med horizon ­
talnimi in operativnimi oddelki.26 Sporočilo predsednika 
Komisiji: The Working Methods 
of the European Commission 
2014-2019  (Metode dela 
Evropske komisije v obdobju 
2014–2019). C(2014) 9004, str. 7.
27 Sporočilo predsednika 
Komisiji: The Working Methods 
of the European Commission 
2014-2019  (Metode dela 
Evropske komisije v obdobju 
2014–2019). C(2014) 9004, 
str. 2.
28 Angleško: Activity Based 
Management (ABM) .
29 V angleškem jeziku imenovani 
tudi „private offices“.
30 Komisija direktorja za vire 
opredeljuje kot osebo iz 
upravnega odbora, ki je 
pristojna za upravljanje virov 
na ravni GD, vključno 
z načrtovanjem programov, 
človeškimi viri in finančnimi 
viri, (SEC(2003) 59 final).
18 Opažanja Slika 2Kolegij komisarjev od novembra 2014 do junija 20161

Dombrovskis
Ansip
Katainen
Šefčovič








predsednikJunckerTimmermansGeorgievaMogherini
Področja odgovornosti podpredsednikov po barvah 
Podpredsednik: proračun in človeški viri.
Podpredsednik: energetska unija.
Podpredsednik: delovna mesta, rast, naložbe
in konkurenčnost.
Podpredsednik: evro in socialni dialog.Podpredsednik: enotni digitalni trg.

Področja, h katerim veliko prispevajo.


Komisarji so člani projektnih ekip, ki jih vodijo 
podpredsedniki. Kolegij komisarjev vključuje predsednika Komisije, 
sedem podpredsednikov, vključno s prvim podpredsednikom, in visoko predstavnico Unije za zunanjo in varnostno politiko ter 20 komisarjev, zadolženih za posamezne resorje.Visoka predstavnica Unije za zunanjo in 
varnostno politiko/podpredsednica.Prvi podpredsednik: boljše pravno urejanje, medinstitucionalni odnosi, pravna država in Listina o temeljnih pravicah.Stylianides: humanitarna pomoč in krizno upravljanje
Hahn: evropska sosedska politika in širitvena pogajanja 
Avramopoulos: migracije, notranje zadeve indržavljanstvo
Thyssen: zaposlovanje,socialnezadeve,strokovna usposobljenost in mobilnost delovne sile
Moscovici: gospodarske in ﬁnančne zadeve, obdavčenje in carina
Hill: ﬁnančna stabilnost, ﬁnančne storitve in unija kapitalskih trgov
Jourová: pravosodje, potrošniki in enakost spolov
Oettinger: digitalno gospodarstvo in družba Navracsics: izobraževanje, kultura, mladi in športBieńkowska: notranji trg, industrija, podjetništvo ter mala in srednja podjetjaVestager: konkurenca
Moedas: raziskave, znanost in inovacijeCreţu: regionalna politikaHogan:
kmetijstvo
in razvoj 
podeželjaBulc:prometArias Cañete:podnebni ukrepi inenergija Vella: okolje, pomorske zadeve 
in ribištvoAndriukaitis: zdravje in varnost hraneMalmström: trgovinaMimica: mednarodno 
sodelovanje in razvoj
1 Komisar Hill je odstopil 15. julija 2016, njegov resor pa sta prevzela podpredsednik Dombrovskis in komisar Moscovici.
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi Priloge 3 k sporočilu The Working Methods of the European Commission 2014-2019  (Delovne metode 
Evropske komisije za obdobje 2014–2019), C(2014) 9004.
19 Opažanja 
Pretok informacij o notranji kontroli do kolegijaSlika 3
Vir: Evropsko računsko sodišče.
Generalni direktorat
Skupina generalnih
direktorjev
Usmerjevalna skupina
za ABM
Centralna ﬁnančna
služba
OLAF
Služba za notranjo
revizijoGeneralni sekretariat
bbbbbbbbb
b
b
b
b
bccccc
c Odbor za spremljanje 
poteka revizijSkupina direktorjev 
za vire
Generalni direktor
Direktor za vireSkupine
za upravljanje
Kolegij
komisarjev
20 Opažanja 
19 
Generalni sekretariat je odgovoren za številne procese na ravni organizacije, 
vključno z odločanjem, upravljanjem dokumentov, zagotavljanjem neprekinjene ­
ga poslovanja ter strateškim načrtovanjem in načrtovanjem programov. Upravlja 
kolegijski proces sprejemanja odločitev in zagotavlja podporo predsedniku in 
podpredsednikom. Usklajuje dejavnosti med različnimi področji in službami 
Komisije, deluje kot posrednik Komisije ter skrbi za odnose z drugimi evropskimi 
institucijami, nacionalnimi parlamenti, nevladnimi organizacijami in nevladnimi 
akterji.
20 
Odbor neodvisnih strokovnjakov ni hotel, da bi bili generalni direktorji prepuš ­
čeni sami sebi.31 Zato je predlagal, naj se ustanovi centralna finančna služba. Ta 
oddelek, ki je del GD BUDG, zagotavlja podporo in svetovanje o finančnem po ­
slovanju, razlagi finančnih pravil in zakonodaje, notranji kontroli in obvladovanju 
tveganja.
21 
Do reforme je bil finančni nadzornik Komisije odgovoren za odobravanje vseh 
odhodkov. Ta vloga pa je bila kritizirana, ker naj bi GD razumeli svojo obveznost 
v zvezi s porabo EU kot omejeno zgolj na pridobitev uradne potrditve finančnega 
nadzornika (glej odstavek 4). Komisija je ukinila funkcijo finančnega nadzornika 
in odgovornost za preverjanje prenesla na GD. Prehod s sistema centralizirane 
predhodne odobritve na sistem decentralizirane pristojnosti in naknadne odgo ­
vornosti je bil bistveni element reforme. To pa pomeni, da ni bilo vedno jasno, ali 
odgovornost Komisije kot celote zajema odgovornost za dejanja njenih general ­
nih direktorjev ali je od njih ločena (glej sliko 4 ).31 Odbor neodvisnih 
strokovnjakov, Second Report 
on Reform of the Commission  
(Drugo poročilo o reformi 
Komisije), 1999, str. 118.
21 Opažanja 
Prevzemanje odgovornosti na KomisijiSlika 4






 




28 komisarjev
DEVCO:
JRC:
DGT:
NEAR:
RTD:
OIB:
GROW:
COMM:
AGRI:
CONNECT:






0 1000 2000 3000Kolektivna politična odgovornost ¹
Odgovornost za celoten postopek upravljanja ¹
Drugi GD (33)Osebje generalnega direktorata/pomožno osebje³GD/AOD ²„Kolegij komisarjev nosi kolektivno politično odgovornost, vendar v praksi sam ne izvaja svojih pooblastil za izvrševanje 
proračuna. Te naloge vsako leto prenese na posamezne javne uslužbence“¹.
„Odredbodajalci so odgovorni za celotno upravljanje od določanja, kaj je treba narediti za uresničitev ciljev politik, ki jih 
je zastavila institucija, do upravljanja v ta namen organiziranih dejavnosti z operativnega in proračunskega vidika“¹.
Deset največjih generalnih direktoratov upravlja približno 
50 % od 33 000 javnih uslužbencev, ki delajo na Komisiji. 
Približno16 500javnih uslužbencev
1  COM(2015) 377 final z dne 23. julija 2015, Konsolidirani zaključni račun Evropske unije za leto 2014, str. 11. Posamezni javni uslužbenci – v glav ­
nem generalni direktorji in vodje služb – so imenovani kot odredbodajalci na podlagi prenosa pooblastil ali AOD ali skrajšano odredbodajalci, 
kot je na tej sliki.
2  Odredbodajalec za Komisijo je kolegij 28 komisarjev. Kolegij s posameznimi sklepi prenaša naloge v zvezi s finančnim poslovodenjem na gene ­
ralne direktorje, ki tako postanejo odredbodajalci na podlagi prenosa pooblastil. Generalni direktorji te naloge prenesejo naprej na direktorje, 
vodje enote itd., ki tako postanejo odredbodajalci na podlagi nadaljnjega prenosa pooblastil v skladu s členi 56, 65 in 66 finančne uredbe.
3 Uslužbenci glede na ključne podatke o človeških virih na Komisiji za leto 2016 (razen uslužbencev izvajalskih agencij).
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi informacij in podatkov Komisije.
22 Opažanja 
22 
Pravni položaj pa je jasen. V skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije 
(Pogodba) je Komisija kolektivno odgovorna za izvrševanje proračuna.32 To se 
kaže v finančni uredbi, v kateri je podrobno opredeljeno, da „[v]saka institucija 
opravlja naloge odredbodajalca.“33 Komisarji so odgovorni ne glede na delegi ­
ranje pristojnosti generalnim direktorjem (glej okvir 5 ), zato je za „izvrševanje 
prihodkov in odhodkov v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja in 
za zagotavljanje, da se upoštevajo zahteve po zakonitosti in pravilnosti“34 odgo ­
voren odredbodajalec (Komisija).32 Člen 234 Pogodbe o delovanju 
Evropske unije.
33 Člen 65(1) Uredbe 
(EU, Euratom) št. 966/2012 
Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 25. oktobra 2012 
o finančnih pravilih, ki se 
uporabljajo za splošni 
proračun Unije, in razveljavitvi 
Uredbe Sveta (ES, Euratom) 
št. 1605/2002 (UL L 298, 
26.10.2012, str. 1).
34 Člen 66(1) Uredbe (EU, 
Euratom) št. 966/2012.
Odgovornost Komisije
Odbor neodvisnih strokovnjakov je leta 1999 poudaril, da je vir celotne oblasti na Komisiji prav kolegij komi ­
sarjev. Zato morajo biti za celotno delovanje uprave dokončno odgovorni posamezni komisarji, prek njih pa 
kolegij. […] Linija delegiranja se začne na ravni Komisije in poteka prek komisarja. Ta je dokončno odgovoren 
za vse finančne zadeve, vključno z notranjo kontrolo, in za vse, za kar je odgovoren kot član kolegija.
Delovni dokument odbora CONT35 iz leta 2007 o vodenju Evropske komisije36 nekatere elemente reforme 
obravnava kritično. V njem je navedeno: „Zaradi razvejane strukture služb Komisije – ter z njo povezane količi ­
ne informacij in pristojnosti v generalnih direktoratih – bi moralo biti splošno jasno, da brez strokovnih poročil 
med povezanimi službami v generalnih direktoratih ne bo mogoče vzpostaviti resnega vodenja. To se ni ures ­
ničilo. […] Ceno za upoštevanje vsakega generalnega direktorata kot samostojne enote z lastnimi nadzorniki, 
lastnimi računovodji in lastnimi notranjimi revizorji, ki poročajo le generalnemu direktorju, plačuje celotna 
ustanova in ni v skladu s Pogodbo, ki daje kolegiju kolektivno odgovornost.“
V tem poročilu so s simbolom   označeni okvirji, v katerih so navedeni primeri pritiska s strani Parlamenta.
35 Odbor Evropskega parlamenta za proračunski nadzor.
36 PE 393.916v01 ­00, 3.9.2007, str. 2–3.Okvir 5
PRITISK
PARLAMENTA
23 Opažanja 
Vloga notranje revizije v javnem sektorju
Funkcija notranje revizije je vzpostaviti neodvisno, objektivno zagotovilo in omogočiti storitve svetovanja, 
ki omogočajo dodano vrednost in izboljšanje dejavnosti subjekta. Notranja revizija prispeva k doseganju 
ciljev subjekta s sistematičnim, discipliniranim pristopom k ocenjevanju in izboljševanju uspešnosti upravlja ­
nja, obvladovanja tveganja in kontrole. Pregledi v okviru notranje revizije lahko zajemajo širok nabor tem, 
vključno z najboljšim možnim izkoriščanjem finančnih sredstev ter preprečevanjem in odkrivanjem goljufij in 
korupcije.40
Ta opredelitev je skladna z okvirom IIA: „Funkcija notranje revizije je neodvisno, objektivno zagotovilo in sve ­
tovalna dejavnost, oblikovana tako, da omogoča dodano vrednost in izboljša dejavnosti organizacije. Prispe ­
va k doseganju ciljev organizacije s sistematičnim, discipliniranim pristopom k ocenjevanju in izboljševanju 
uspešnosti procesov obvladovanja tveganja, kontrole in upravljanja“.
40 CIPFA/IFAC,  International Framework:  Good Governance in the Public Sector  (Mednarodni okvir: Dobro upravljanje v javnem sektorju), 2014, str. 29.Okvir 6Komisija je ukinila funkcijo finančnega nadzornika in 
vzpostavila funkcijo notranje revizije
23 
Ukinitev centralizirane funkcije finančnega nadzornika, ki se je izvajala pred ­
hodno, in uvedba sodobne Službe za notranjo revizijo37 (glej okvir 6 ) sta ključna 
elementa Prodijeve reforme. Komisija je Službo za notranjo revizijo ustanovila 
aprila 200138 (notranjega revizorja je že imenovala (glej odstavek 8)). Glede oblike 
notranje revizije (na ravni institucij ali znotraj posameznih GD) je potekala obširna 
razprava. Komisija je poleg osrednje Službe za notranjo revizijo nato ustanovila 
specializirane skupine za revizijo (IAC), ki naj bi neposredno poročale posamez­
nim generalnim direktorjem. Komisija je leta 2015 IAC ukinila.
24 
V GD, ki imajo večjo vlogo pri porabi, še vedno obstajajo enote za naknadno pre ­
verjanje in direktorati za revizijo, ki preverjajo porabo. V teh službah je npr. okrog 
180 zaposlenih v GD DEVCO, 130 v GD AGRI, 100 za raziskave in 90 v GD REGIO. 
Leta 2016 je imela Služba za notranjo revizijo 147 zaposlenih.39
Smernice 
za dobro 
upravljanje
NAJBOLJŠA
PRAKSA37 A new Framework for Resource 
Management and Internal 
Auditing in the Commission, 
Final Report of the Planning and 
Co-ordination Group „Internal 
Audit“  (Novi okvir za 
upravljanje sredstev in 
notranjo revizijo na Komisiji, 
končno poročilo skupine za 
načrtovanje in usklajevanje 
o notranji reviziji), 
februar 2000, str. 2.
38 Sklep Komisije, SEC(2000) 560.
39 Od vseh zaposlenih v Službi za 
notranjo revizijo jih 31 
obravnava decentralizirane 
agencije in druge samostojne 
organe. Njihovo delo ni 
prikazano Odboru Komisije za 
spremljanje poteka revizij.
24 Opažanja 
Služba za notranjo revizijo je bila sprva bolj usmerjena 
v vprašanja v zvezi z upravljanjem na visoki ravni, povezana 
s celotno institucijo, ...
25 
Med izvajanjem bele knjige se je Komisija zelo zavzemala za ureditve upravlja ­
nja. Služba za notranjo revizijo je bila sprva bolj usmerjena v vprašanja v zvezi 
z upravljanjem na visoki ravni, povezana s celotno institucijo.41 V zadnjih letih je 
njeno delo zajemalo tako zadeve, povezane s procesi v posameznih generalnih 
direktoratih, kot upravljanje. Vprašanja v zvezi z upravljanjem na ravni institucije 
so vključevala informacijsko varnost organizacije (glej okvir 7 ). Sodišče upošteva 
priporočilo Službe za notranjo revizijo,42 v skladu s katerim naj se na ravni organi ­
zacije uvedejo osrednji ukrepi za zagotavljanje doslednega, zanesljivega, celovi ­
tega in izčrpnega pristopa na operativni ravni ter pregleda nad zadevami na ravni 
Komisije, kot sta preprečevanje in odkrivanje goljufij. Anketa, ki jo je med gene ­
ralnimi direktorati izvedel zunanji ocenjevalec, je pokazala, da je na splošno delo 
Službe za notranjo revizijo zelo cenjeno, toda njen učinek na upravljanje organi ­
zacije je bistveno manj cenjen.
Nekatera pomembna priporočila Službe za notranjo revizijo o upravljanju niso bila 
upoštevana
Služba za notranjo revizijo je v letnem poročilu za leto 2006 Komisiji priporočila, naj pripravi letno izjavo 
o upravljanju: „Da bi dosegla popolno zrelost in seznanila zainteresirane strani s svojo strukturo vodenja ter 
najnovejšimi spremembami, mora Komisija opisati svojo politiko upravljanja in ravnanja, po možnosti v zbir ­
nem poročilu, v katerem bodo povzeta letna poročila generalnih direktoratov o dejavnosti, to objaviti na svoji 
spletni strani in poskrbeti za redna posodabljanja.“43
Ureditve upravljanja Komisije so bile nazadnje objavljene leta 2007 (glej odstavek 45).
Služba za notranjo revizijo je v letnem poročilu za leto 2009 priporočala pregled skupnih postopkov na ravni 
institucij: „Pregled obvladovanja tveganja – Sedanjo vlogo GS in GD BUDG bi bilo treba znatno okrepiti, da bi 
zagotovili uspešen pregled izvajanja obvladovanja tveganja na Komisiji, spodbujali najboljšo prakso pri obvla ­
dovanju tveganja in opredelili tveganje, ki mu je izpostavljena Komisija kot celota.“44
Osrednji oddelki Komisije niso sprejeli celotnega priporočila, saj so menili, da ni v skladu s pristopom Komisije, 
po katerem bi dokončno odgovornost prevzeli generalni direktorati.45
Služba za notranjo revizijo je leta 2015 izvedla revizijo upravljanja informacijske varnosti organizacije. Pre­
izkusila je ustreznost strukture upravljanja in ukrepe za zagotavljanje izvajanja ustreznih določb o varovanju 
v informacijskih sistemih in procesih Komisije.
Na podlagi priporočila Službe za notranjo revizijo je Komisija ustanovila Usmerjevalni odbor za varnost infor ­
macij (ISSB) in nov direktorat za informacijsko varnost.
43 COM(2007) 280 final z dne 30. maja 2007, Letno poročilo organu, ki da razrešnico, o notranjih revizijah, opravljenih leta 2006, str. 12.
44 Služba za notranjo revizijo, Final audit report on risk management in the Commission  (Končno poročilo o reviziji obvladovanja tveganj na Komisiji) 
(IAS.B1 ­2009 ­4 COMM ­001).
45 Revizijsko poročilo Službe za notranjo revizijo, Final audit report on risk management in the Commission  (Končno poročilo o reviziji obvladovanja 
tveganj na Komisiji) (IAS.B1 ­2009 ­Y COMM ­001), Priloga 2, pripombe Generalnega sekretariata in GD BUDG: priporočilo 1.Okvir 741 To npr. ponazarja konferenca 
Verstehen  iz leta 2002, na kateri 
je vodja Službe za notranjo 
revizijo predstavil koncept 
enotne revizije.
42 Služba za notranjo revizijo je 
to prvič priporočila 
v delovnem dokumentu, 
priloženem splošnemu 
mnenju za leto 2010.
25 Opažanja 
... zdaj pa namenja več pozornosti okviru Komisije za 
notranjo kontrolo
26 
Eno od ključnih tveganj za Komisijo je povezano z zakonitostjo in pravilnostjo 
njenih odhodkov. Sodišče je ugotovilo, da so imele napake v zvezi z zakonitostjo 
in pravilnostjo v celotnem obdobju po reformi Komisije velik učinek. Služba za 
notranjo revizijo osredotoča svoja prizadevanja na sisteme notranje kontrole na 
Komisiji. To je pri večini dela drugih organov (revizorji v državah članicah, direk ­
torati za revizijo v generalnih direktoratih za porabo, Evropsko računsko sodišče) 
sicer razumljivo, vendar je taka omejitev vplivala na obseg materiala, ki je bil 
predstavljen Odboru za spremljanje poteka revizij. Služba za notranjo revizijo ne 
revidira dejavnosti zunaj Komisije – zanje so odgovorne enote za naknadno pre ­
verjanje v generalnih direktoratih za porabo (glej odstavek 24). Odbor za sprem­
ljanje poteka revizij, revizijski odbor Komisije, ne upošteva ugotovitev teh enot 
in direktoratov.
Eno od prvih dejanj Komisije v procesu reforme je bila 
ustanovitev Odbora za spremljanje poteka revizij
27 
Odbor za spremljanje poteka revizij je imel prvo sejo decembra 2000 in je eden 
najstarejših elementov prenovljene strukture upravljanja. Sprva so ga sestavljali 
komisar za proračun (predsednik), podpredsednik, pristojen za upravo in refor ­
mo, ter še dva člana Komisije.
28 
Najboljša praksa je, da revizijski odbor večinoma sestavljajo zunanji, neodvisni 
člani (glej okvir 8 ). Komisija je prvega zunanjega člana tega odbora imenovala 
maja 2001, drugega pa leta 2004. Ta sestava je imela največji delež neodvisnih 
zunanjih članov (dva od skupno šestih članov odbora). Število notranjih članov je 
leta 2005 naraslo na pet, leta 2007 pa na sedem, s čimer se je razmerje zunanjih 
članov zmanjšalo na dva od devetih članov. Tako sestavo je imel ta odbor tudi 
v času naše revizije. Predsednik sedanjega Odbora za spremljanje poteka revizij 
(2014–2019) je prvi podpredsednik Komisije, trije drugi komisarji pa so njegovi 
člani za obdobje celotnega mandata. Na polovici mandata bodo po načelu rotaci ­
je njegovi člani postali še trije komisarji. Med notranjimi člani so močno zastopani 
predstavniki GD z najvišjo ravnjo porabe. Komisarji, ki so člani tega odbora, so 
odgovorni za približno 80 % porabe proračuna EU od začetka svojega manda ­
ta do julija 2017 ter za približno 60 % porabe proračuna EU od avgusta 2017 do 
konca mandata. Poleg tega so v ustanovni listini Odbora za spremljanje poteka 
revizij določena pravila, ki dodatno zagotavljajo, da neodvisnost posameznih 
članov ni ogrožena, in sicer tako, da morajo člani podpisati izjavo o interesih in da 
se morajo vzdržati komentarjev o primerih, v katerih ta odbor preučuje revizijsko 
poročilo, ki se nanaša na njihove službe.
26 Opažanja 
Revizijski odbori
V skladu z dobro prakso organi upravljanja v javnem sektorju ustanovijo revizijski odbor ali enakovredno 
skupino ali funkcijo. Revizijski odbor je dodaten vir za zagotovilo o ureditvah subjekta za obvladovanje tvega ­
nja, vzdrževanje uspešnega okolja kontroliranja ter poročanje o finančni in nefinančni uspešnosti. Uspešnost 
odbora temelji na njegovi neodvisnosti od izvršnih organov subjekta in lahko veliko prispeva k:
 οizboljšanju ustreznosti in uspešnosti obvladovanja tveganja  in notranje kontrole ,
 οspodbujanju načel dobrega upravljanja  in njihove uporabe pri odločanju,
 οnadzorovanju notranje revizije  in podpiranju njene kakovosti, zlasti s poudarjanjem organizacijske 
neodvisnosti,
 οizboljšanju objektivnosti in povečanju pomembnosti zunanjih revizij  in s tem uspešnosti revizijske 
funkcije,
 οozaveščanju o potrebi po preudarnem obvladovanju tveganja  in notranji kontroli  ter izvajanju priporo ­
čil v okviru notranje in zunanje revizije ter
 οpomaga subjektu, da v svoje delovanje vključi vrednote etičnega upravljanja , vključno z uspešnimi ure ­
ditvami za preprečevanje goljufij in korupcije.
Da bi okrepili uspešnost revizijskega odbora, bi morali biti njegovi člani večinoma neodvisni člani organa 
upravljanja . Pomembno je tudi, da letno poročilo subjekta javnega sektorja vključuje ustrezne informacije 
o mandatu, delovanju, dejavnostih in rezultatih revizijskega odbora. 46
46 CIPFA/IFAC,  International Framework:  Good Governance in the Public Sector  (Mednarodni okvir: Dobro upravljanje v javnem sektorju), 2014, str. 29, 30.Okvir 8Smernice 
za dobro 
upravljanje
NAJBOLJŠA
PRAKSA
27 Opažanja 
29 
Obveznosti Odbora za spremljanje poteka revizij vključujejo spremljanje kakovo ­
sti notranje revizije ter zagotavljanje ustreznega upoštevanja revizijskih priporočil 
in njihovega izvajanja v generalnih direktoratih in oddelkih Komisije.47 Pred vsako 
sejo Odbora za spremljanje poteka revizij se sestane tudi pripravljalna skupina, 
sestavljena iz dveh zunanjih članov odbora in članov kabinetov komisarjev, ki 
so v odboru (glej preglednico 1 ). Sej se lahko kadar koli udeležijo tudi Služba za 
notranjo revizijo, GD DIGIT, GD BUDG in GS na ravni direktorjev.47 C(2015) 3014 final, Charter of 
the Audit Progress Committee of 
the European Commission – 
C(2015)  3014  (Ustanovna listina 
Odbora za spremljanje poteka 
revizij Evropske 
komisije – C(2015) 3014).Preglednica 1Število sej Odbora za spremljanje poteka revizij in njegove 
pripravljalne skupine v obdobju 2011–2016
Leto Seje  APC Seje  PS
2011 4 (vključno z eno pisno sejo) 12
2012 4 (vključno z eno pisno sejo) 9
2013 4 (vključno z eno pisno sejo) 9
2014 3 (vključno z dvema pisnima sejama) 6
2015 2 (vključno z eno pisno sejo) 6
2016 do danes (24. maja) 3 4
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi dokumentov Komisije.
Pregled, ki ga izvaja Odbor za spremljanje poteka revizij, je 
v praksi omejen na delo Službe za notranjo revizijo
30 
V preglednici 2  je prikazano, da se Odbor za spremljanje poteka revizij osredoto ­
ča na poročila o notranji reviziji. Člani odbora nameravajo v prihodnosti obrav ­
navati tudi vprašanja, ki izhajajo iz letnih poročil in posebnih poročil zunanjega 
revizorja (Evropsko računsko sodišče). Odbor ne pregleduje ugotovitev direktora ­
tov za revizijo in enot za naknadno preverjanje v generalnih direktoratih z visoko 
porabo (glej odstavek 26).
28 Opažanja Preglednica 2Vloga/sestava Odbora za spremljanje poteka revizij in izbranih revizijskih odborov 
v primerjavi z najboljšo prakso, priporočeno v okviru o dobrem upravljanju v javnem 
sektorju
Najboljša praksa, pripo -
ročena v okviru o dobrem 
upravljanju v  javnem 
sektorjuOdbor Komisije 
za spremljanje 
poteka revizij2Vloga izbranih revizijskih odborov1
Revizijski odbor 
Svetovnega progra -
ma za hranoRevizijski odbor 
Evropske investicij -
ske bankeRevizijski odbor 
Skupine Svetovne 
bankeNeodvisni svetoval -
ni odbor Združenih 
narodov
Dajanje zagotovil glede ureditev 
za obvladovanje tveganjax √ √ √ √
Dajanje zagotovil glede ureditev 
notranje kontrolex √ √ √ √
Dajanje zagotovil glede ureditev 
za poročanje o finančni in 
nefinančni smotrnostix √ √ √ √
Nadzorovanje notranje revizije √ √ √ √ √
Okrepitev uspešnosti zunanje 
revizijex √ √ √ x
Večinoma neodvisni člani x √ √ √ √
1  Viri: Svetovni program za hrano: Terms of reference for the Audit Committee of the World Food Programme  (Pravilnik Revizijskega odbora za 
Svetovni program za hrano), november 2011; Evropska investicijska banka: Audit Committee Charter  (Ustanovna listina revizijskega odbora), 
junij 2007; Skupina Svetovne banke: World Bank Resolution Standing Committees  (Resolucija Svetovne banke o stalnih odborih), 2009, Priloga 
A: Pravilnik revizijskega odbora; Združeni narodi: Terms of reference for the Independent Audit Advisory Committee and strengthening the Office 
of Internal Oversight Services  (Določitev pooblastil neodvisnega svetovalnega revizijskega odbora in okrepitev delovanja Urada za storitve 
notranjega nadzora), junij 2007.
2 Vir: Evropsko računsko sodišče. Ustanovna listina Odbora za spremljanje poteka revizij se tudi sklicuje na zunanjo revizijo (glej odstavek 30).
31 
Kot je Komisija navedla v sporočilu o ustanovni listini Odbora za spremljanje po ­
teka revizij, imajo revizijski odbori vse pomembnejšo vlogo pri zagotavljanju pre ­
glednosti in odgovornosti, ki ju državljani in drugi deležniki upravičeno zahtevajo 
od javnih organov.48 Sedanji revizijski odbor Komisije je Odbor za spremljanje 
poteka revizij. Sodišče ga je proučilo glede na merila najboljše prakse ( okvir 8 ) 
in mednarodne organe, izbrane za referenčno merilo ( preglednica 2 ). Vsi člani 
revizijskih odborov v teh mednarodnih organih so namreč neodvisni člani, na 
Komisiji pa ima odbor sedem notranjih članov od skupaj devetih članov.48 C(2015) 3014 final, Charter of 
the Audit Progress Committee of 
the European Commission 
(Ustanovna listina Odbora za 
spremljanje poteka revizij 
Evropske komisije), str. 2.
29 Opažanja 
Uskladitev notranjih kontrol in računovodskega 
poročanja z mednarodnimi standardi
Komisija je za temelj svojih standardov notranje kontrole 
izbrala okvir COSO ...
50 Člen 32(2) Uredbe 
(EU, Euratom) št. 966/2012.Notranja kontrola
Notranja kontrola je proces, ki ga izvajajo upravni odbor, vodstvo in drugo osebje subjekta, njegov namen pa 
je dati razumno zagotovilo o doseganju ciljev, povezanih z delovanjem, poročanjem in skladnostjo.49
49 Opredelitev COSO, Odbor sponzorskih organizacij Treadwayeve komisije, 2013 COSO  Internal Control  – Integrated Framework  (Notranja kontrola COSO 
2013 – Celostni okvir). © Odbor sponzorskih organizacij Treadwayeve komisije (COSO). Vse pravice pridržane. Uporabljeno z dovoljenjem COSO.Okvir 9
32 
V okviru Prodijeve reforme je Komisija spremenila svojo ureditev notranje kon ­
trole (glej okvir 9 ) (glej sliko 1 in okvir 3 ). Nova ureditev se je znatno razlikovala 
od prejšnjega sistema, ki je temeljil na centralizirani uradni potrditvi finančne ­
ga nadzornika. Komisija je kot temelj za ureditev kontrole izbrala okvir COSO iz 
leta 1992 (glej okvir 10 ) in opredelitev notranje kontrole iz tega okvira prenesla 
v finančno uredbo50.
33 
Komisija je leta 2001 uvedla 24 standardov kontrole in jih dopolnila z vrsto refe ­
renčnih zahtev, s katerimi so opredeljeni posebni praktični ukrepi, na katerih bi 
moral temeljiti sistem notranje kontrole posameznih oddelkov. Od generalnih di ­
rektoratov je zahtevala, da vsako leto ocenijo svojo stopnjo skladnosti z referenč ­
nimi zahtevami in poročajo o njej. Ta poročila temeljijo na notranjih pregledih, 
samoocenah poslovodstva in ustreznih revizijah, ki jih izvajata Služba za notranjo 
revizijo in Evropsko računsko sodišče. Računsko sodišče je poročalo o napredku 
pri izvajanju teh standardov v svojih letnih poročilih med letoma 2002 in 2008.
30 Opažanja 
Okvir COSOOkvir 1034 
Komisija je leta 2007 spremenila svoj okvir notranje kontrole in število standar ­
dov zmanjšala na 16. Generalne direktorate je pozvala, naj poročajo le izjemoma 
(samo kadar ne uporabijo standarda). Leta 2014 je še zmanjšala število zahtev. 
Tega leta so generalni direktorati ocenili svoj napredek in poročali, da – upošte ­
vajoč celotno Komisijo – izvajajo 98 % standardov interne kontrole.51 Komisija 
namerava leta 2016 posodobiti svoj okvir notranje kontrole, da bi ga uskladila 
s COSO 2013.5251 Overview of the state of internal 
control in the Commission 
services in 2014  (Pregled stanja 
notranje kontrole v službah 
Komisije za leto 2014), 
ARES(2015)1930721, 7.5.2015, 
str. 21.
52 Letno poročilo o upravljanju in 
smotrnosti izvrševanja 
proračuna EU za leto 2015.
Dejavnosti Poročanje Skladnost
Ocena tveganja
Raven subjekta
Oddelek
Operativna enota
Naloge
Informiranje in komuniciranje
Dejavnosti spremljanjaDejavnosti kontroliranjaOkolje kontroliranjaSmernice 
za dobro 
upravljanje
NAJBOLJŠA
PRAKSA
Vir: 2013 COSO Internal Control – Integrated Framework  (Notranja kontrola COSO 2013 – Celostni okvir).  
© Odbor sponzorskih organizacij Treadwayeve komisije (COSO). Vse pravice pridržane. Uporabljeno z dovoljenjem COSO.
COSO je okvir, ki je bil leta 1992 izdan v Združenih državah Amerike in je bil sprva namenjen zasebnim pod ­
jetjem, zdaj pa se uporablja za zasebni in javni sektor po vsem svetu. Maja 2013 je objavil posodobljen okvir. 
Menil je namreč, da je treba okvir iz leta 1992 nadomestiti z revidiranim okvirom iz leta 2013, za nadomestitev 
pa je veljalo prehodno obdobje, ki se je končalo decembra 2014.
Okvir iz leta 2013 uvaja 17 novih načel, ki so potrebna za uspešno notranjo kontrolo. Vodstvo lahko glede na 
razmere določi, da neko načelo ni ustrezno. Če je načelo ustrezno, vendar ni vključeno in se ne uporablja, so 
v sistemu notranje kontrole znatne pomanjkljivosti.
Nove zahteve COSO bolj poudarjajo upravljanje, vključno s potrebo po uvedbi odgovornosti upravnega od ­
bora in njegovih pododborov za nadzor vseh delov notranje kontrole (zahteve COSO 2013 smo v  Prilogi I  pri­
merjali z zahtevami GGPS).
31 Opažanja 
... toda dokončanje prehoda na posodobljen okvir COSO 
je izziv
35 
V Prilogi I  so predstavljene zahteve COSO 2013 in zahteve GGPS. Standardi Komi ­
sije glede notranje kontrole zajemajo večino načel COSO 2013. Toda dokončanje 
prehoda na novi okvir COSO bo izziv, saj vključuje zahteve za organizacije na rav ­
ni struktur upravljanja, pri čemer poudarja odgovornost organov upravljanja za 
nadzorovanje delovanja vseh delov sistema notranje kontrole (glej načelo 2 okvi ­
ra COSO v  o k vi ru 11 ), ter zahteva brezhibno delovanje vseh  elementov kontrole, 
da bi organizacija izpolnjevala standarde COSO (glej Prilogo I ). V odstavkih 36 
do 39 obravnavamo tri elemente okvira COSO, ki pomenijo izziv.
Elementi okvira COSO, ki pomenijo izziv
Načelo 2 COSO
Upravni odbor izkazuje neodvisnost od upravljanja ter izvaja pregled nad razvojem in uspešnostjo notranje 
kontrole.
Načelo 5 COSO
V organizaciji so posamezniki pri doseganju ciljev odgovorni za svoje obveznosti glede notranje kontrole.
Načelo 8 COSO
Organizacija pri ocenjevanju tveganja, da cilji ne bodo doseženi, upošteva možnost goljufij.53
53 Vir: 2013 COSO Internal Control – Integrated Framework  (Notranja kontrola COSO 2013 – Celostni okvir). © Odbor sponzorskih organizacij 
Treadwayeve komisije (COSO). Vse pravice pridržane. Uporabljeno z dovoljenjem COSO.Okvir 11
32 Opažanja 
54 Na podobno vprašanje je 
opozorila Služba za notranjo 
revizijo v delovnem 
dokumentu, ki podpira 
splošno mnenje za leto 2015. 
V njem je navedeno, da je 
pregled na ravni institucije 
nujen za zagotavljanje 
uspešnosti splošnih procesov, 
kot sta preprečevanje in 
odkrivanje goljufij, pri zaščiti 
institucije kot celote. Služba za 
notranjo revizijo priporoča, naj 
se na ravni organizacije 
uvedejo centralni ukrepi za 
zagotavljanje doslednega, 
zanesljivega, celovitega in 
izčrpnega pristopa na 
operativni ravni ter pregleda 
nad zadevami na ravni 
Komisije in nad stroškovno 
učinkovitostjo uvedenih 
ukrepov. Centralna služba naj 
okrepi svoje usmerjanje 
generalnih direktoratov/služb, 
da bi izboljšala uspešnost 
kontrol na operativni ravni, 
tj. na ravni generalnih 
direktoratov/služb. Vsa 
priporočila se obravnavajo 
v okviru akcijskih načrtov.
55 Dokument se od leta 2015 ne 
izdaja več.
56 Služba za notranjo revizijo 
izdaja v podkrepitev letnega 
poročila o dejavnostih delne 
zaključke o notranji kontroli 
namesto letnega mnenja.
57 COM(2000) 358 final z dne 
28. junija 2000, Protection of 
the Communities' financial 
interests – The fight against 
fraud – For an overall strategic 
approach  (Zaščita finančnih 
interesov Skupnosti – Boj proti 
goljufijam – Za splošen 
strateški pristop).
58 COM(2011) 376 final z dne 
24. junija 2011 o strategiji 
Komisije na področju boja 
proti goljufijam, ki temelji na 
sporočilu o preprečevanju 
goljufij (COM(2007) 806 final).36 
Za uskladitev okvira kontrole Komisije z okvirom COSO iz leta 2013 (načelo 2 
COSO) bi bila potrebna funkcija na centralni ravni, ki bi zagotavljala pregled siste ­
ma notranje kontrole. Komisija je navedla, da take funkcije nima, ker želi ohraniti 
jasno opredelitev pristojnosti in odgovornosti na ravni generalnih direktoratov. 
Meni, da so v sedanji strukturi za delovanje sistema notranje kontrole odgovor ­
ni izključno posamezni odredbodajalci na podlagi prenosa pooblastil in da bi 
centralna funkcija za pregled lahko povzročila prenos odgovornosti.54 Čeprav je 
centralna finančna služba do leta 2014 letno izdajala dokument o pregledu stanja 
notranje kontrole na Komisiji,55 to ni bil neodvisen vir zagotovila, temveč opisni 
povzetek.
37 
Komisija je funkcijo finančnega nadzornika ukinila, da bi za zagotavljanje zako ­
nitosti in pravilnosti porabe v svojih GD postali odgovorni generalni direktorji. 
Generalni direktorati poročajo o svojem upravljanju enkrat na leto v svojih 
letnih poročilih o dejavnostih (glej odstavek 55). Vseeno pa so mehanizmi, na 
podlagi katerih so posamezniki odgovorni za svoj prispevek k notranji kontroli 
(načelo 5 COSO), razmeroma nerazviti. Komisija še ni vzpostavila meril za oceno 
uslužbencev, povezanih s tem ciljem. Letno poročilo o dejavnostih je potencial ­
ni mehanizem za doseganje te povezave pri generalnih direktorjih. V praksi pa 
Komisija še ni vzpostavila podlage, na kateri bi ugotavljala, ali so izjave v letnih 
poročilih o dejavnostih utemeljene, niti referenčnega merila za odgovornost 
generalnih direktoratov.56
38 
Leta 2001 je Komisija po sprejetju prve splošne strategije na področju boja proti 
goljufijam57 (načelo 8 COSO) in bele knjige o upravni reformi napovedala, da bo 
enota Evropskega urada za boj proti goljufijam razvila splošen strateški pristop 
k preprečevanju goljufij, ki bo obravnaval nove osnutke zakonodaje z znatni ­
mi finančnimi posledicami na področjih, na katerih obstaja tveganje goljufije. 
Komisija je leta 2011 razvila novo strategijo na področju boja proti goljufijam58, ki 
zajema celoten cikel boja proti goljufijam od preprečevanja in odkrivanja goljufij 
do preiskovanja, kazni in izterjav nepravilno porabljenih sredstev ter pojasnjuje 
obveznosti različnih akterjev.
39 
V smernicah Komisije za obvladovanje tveganja je upoštevano tveganje goljufije, 
generalni direktorati pa morajo o preprečevanju in odkrivanju goljufij enkrat let­
no poročati v posebnem razdelku svojega letnega poročila o dejavnostih. Sedanji 
standardi notranje kontrole Komisije tveganja goljufij ne obravnavajo neposred ­
no, kot zahteva načelo 8 COSO (glej Prilogo I ). Komisija nas je obvestila, da bo ta 
točka upoštevana pri naslednji spremembi standardov notranje kontrole.
33 Opažanja 
40 
Kot kaže slika 5 , je bilo računovodstvo na podlagi nastanka poslovnega dogodka 
uvedeno v dveh fazah. Komisija se je k tovrstnemu računovodstvu prvič usmerila 
z nekaterimi spremembami računovodskega poročanja leta 2001. Precej večja 
sprememba je bila uvedena leta 2005 (glej odstavek 8), ko je Komisija računovod ­
sko poročanje osnovala na mednarodnih standardih. Na podlagi teh sprememb 
je bila predstavitev delne bilance stanja, ki se je uporabljala pred letom 2000, 
zamenjana s popolno predstavitvijo sredstev in obveznosti.
41 
Nov računovodski okvir Komisije se je začel uporabljati leta 2005, Računsko 
sodišče pa je prvič lahko izdalo mnenje brez pridržka o zanesljivosti letnih raču ­
novodskih izkazov za leto 2007. S tem se je uspešno končal projekt posodobitve 
računovodstva, ki ga je izvedla Komisija. Komisija je pri pripravi računovodskih 
izkazov na podlagi nastanka poslovnega dogodka in v skladu z mednarodnimi 
standardi ( okvir 12 ) izboljšala preglednost in dosegla dober standard računovod ­
skega poročanja.MRSJS
Mednarodni računovodski standardi za javni sektor (MRSJS), ki jih je izdal Upravni odbor za mednarodne raču ­
novodske standarde za javni sektor (IPSASB), zagotavljajo najpopolnejši niz mednarodnih standardov računo ­
vodskega poročanja na podlogi nastanka poslovnega dogodka, ki je bil razvit posebej za javni sektor.59
59 CIPFA/IFAC,  International Framework:  Good Governance in the Public Sector  (Mednarodni okvir: Dobro upravljanje v javnem sektorju), 2014, str. 31.Okvir 12Priprava letnih računovodskih izkazov v skladu 
z mednarodnimi standardi je izboljšala računovodsko 
poročanje
34 Opažanja 
Zagotavljanje nefinančnih informacij notranjim in 
zunanjim deležnikom
Komisija poleg računovodskih izkazov zagotavlja tudi 
nefinančne informacije ...
42 
Čeprav so se letni računovodski izkazi z reformo močno izboljšali, jim EU ni prilo ­
žila nobene spremne analize upravljanja ali opisnega poročila vse do leta 2014, 
ko je konsolidiranim letnim računovodskim izkazom za leto 2014 prostovoljno 
priložila razpravo o računovodskih izkazih in njihovo analizo. To je uporabnikom 
omogočilo vpogled v ozadje in jim dalo na voljo analitično gradivo.60 Razprava 
o ciljih EU pa se je osredotočala na cilje, ki jih je za Komisijo napovedal njen 
predsednik61, in ne na strategijo Evropa 202062, kot je bilo dogovorjeno. V razpravi 
o računovodskih izkazih in njihovi analizi je bilo vprašanje upravljanja obravnava ­
no le v obliki kratke (na Komisijo osredotočene) navedbe vlog ključnih institucij.6360 Nekatere informacije, ki jih 
podobne organizacije 
v letnem poročilu zagotavljajo 
poleg računovodskih 
izkazov,so zdaj na voljo 
v zbirnem poročilu (glej 
odstavek 57 in sliko 8 ).
61 COM(2015) 377 final, str. 6.
62 COM(2010) 2020 final z dne 
3. marca 2010, Evropa 2020 – 
Strategija za pametno, 
trajnostno in vključujočo rast.
63 Svet je opisan kot forum, na 
katerem „vlade zagovarjajo 
nacionalne interese svoje 
države“, medtem ko 
„interese EU kot celote 
podpira Evropska komisija“. 
COM(2015) 377 final, str. 7.Slika 5Evropska unija: predstavitev sredstev in obveznosti za obdobje 1997–2015
- 225- 175- 125- 75- 252575125175
1997199819992000200120022003200420052006200720082009201020112012201320142015(v milijardah EUR)Računovodstvo, ki v celoti temelji na nastanku poslovnega dogodka
Sredstva skupaj 
Obveznosti skupaj 
Čista sredstvaSredstva skupaj, v celoti na podlagi nastanka poslovnega dogodka
Obveznosti skupaj, v celoti na podlagi nastanka poslovnega dogodka
Vir: Evropsko računsko sodišče (na podlagi slikovnega prikaza, ki ga je francosko računsko sodišče vključilo v dokument La comptabilité générale 
de l’État, dix ans après , februar 2016).
35 Opažanja 
43 
V okviru 13  je navedena ključna izjava o dobri praksi. Primerjali smo vsebino 
več okvirov64 in meril za ocenjevanje ter ugotovili, da ima več okvirov nekatere 
skupne elemente dobre prakse (glej Prilogo II ). Vsa referenčna merila, ki smo jih 
uporabili, so vključevala letno poročilo o upravljanju (tako kot GGPS), razpravo 
o tveganjih ter finančno in nefinančno uspešnost. V vseh merilih razen enem 
se zahteva opisno poročilo, ki zajema cilje in strategije ter socialna in kadrovska 
vprašanja. V treh merilih se zahteva opis poslovnega modela. Okvir 13Načela letnega poročanja
GGPS:  Subjekti javnega sektorja bi morali dokazati, da so izpolnili dane zaveze, zahteve in prednostne naloge 
ter pri tem javna sredstva uspešno porabljali. Zato morajo vsaj enkrat letno pravočasno javno poročati o tem, 
da bi deležniki lahko razumeli vprašanja, kot so: kako uspešen je subjekt, ali deluje stroškovno učinkovito in ali 
ustrezno upravlja svoje vire, ter o njih presojali. V postopku zbiranja informacij in priprave letnega poročila je 
treba tudi zagotoviti, da organ upravljanja in višje vodstvo sprejemata odgovornost za izkazane rezultate.
Organi upravljanja bi morali oceniti, v kolikšni meri izvajajo načela dobrega upravljanja, kot so določena v tem 
okviru, in javno poročati o tej oceni, ki bi vključevala akcijski načrt za izboljšanje.
Informacije o smotrnosti in priloženi računovodski izkazi, ki jih objavljajo subjekti javnega sektorja, bi morali 
biti pripravljeni dosledno in pravočasno. Izkazi bi morali omogočati primerjavo z drugimi podobnimi subjekti, 
pripraviti pa bi jih bilo treba v skladu z mednarodno sprejetimi standardi visoke kakovosti. 65
Priporočilo Komisije za družbe, ki kotirajo na borzi:  informacije o upravljanju bi morale biti dovolj jasne, 
natančne in celovite, da bi delničarjem, vlagateljem in drugim zainteresiranim stranem omogočile dobro razu ­
mevanje načina upravljanja podjetja. Družbe bi morale te informacije tudi redno objavljati na svojih spletnih 
straneh in v svoje poročilo o upravljanju vključiti sklic na spletno stran.66
65 CIPFA/IFAC,  International Framework:  Good Governance in the Public Sector  (Mednarodni okvir: Dobro upravljanje v javnem sektorju), 2014, str. 31.
66 Priporočilo Komisije z dne 9. aprila 2014 o kakovosti poročanja o upravljanju podjetja („upoštevaj ali pojasni“) (UL L 109, 12.4.2014, str. 43).64 Direktiva 2014/95/EU 
Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 22. oktobra 2014 
o spremembi 
Direktive 2013/34/EU glede 
razkritja nefinančnih 
informacij in informacij 
o raznolikosti nekaterih velikih 
podjetij in skupin (UL L 330, 
15.11.2014, str. 1), Svet za 
celovito poročanje (IRC), 
merila za podeljevanje nagrad 
„Building Public Trust Awards“, 
smernice o priporočeni praksi 
IPSASB in smernice OECD.
Smernice 
za dobro 
upravljanje
NAJBOLJŠA
PRAKSA
36 Opažanja 
44 
Med državami članicami EU:67
 ο morajo javni organi v 21 od 28 držav članic objaviti izjavo o notranjem nadzo ­
ru in/ali izjavo o upravljanju;
 ο 18 držav članic izda računovodske izkaze v šestih mesecih po izteku leta (od 
tega jih devet pripravlja računovodske izkaze na podlagi nastanka poslovne ­
ga dogodka);
 ο v 12 državah članicah računovodske izkaze, ki zajemajo osrednji državni apa ­
rat, potrdi finančni minister;
 ο v 12 državah članicah pripravljajo izkaze na podlagi nastanka poslovnega do ­
godka, v štirih drugih državah članicah pa se takšni predstavitvi približujejo 
(večinoma v skladu z MRSJS);
 ο v sedmih državah članicah je treba objaviti poročilo revizijskega odbora.
... toda manj kot mnoge druge organizacije
45 
Če primerjamo revidirane letne računovodske izkaze EU (vključno z razpravo 
o računovodskih izkazih in njihovo analizo) s smernicami in prakso drugod (glej 
sliko 6  ter odstavka 43 in 44), ugotovimo naslednje:
 ο Priprava računovodskih izkazov na podlagi nastanka poslovnega do -
godka:  kot je opisano v odstavku 40, je Komisija od leta 2005 pripravljala 
računovodske izkaze EU na podlagi nastanka poslovnega dogodka v skladu 
z MRSJS.
 ο Povzetek ključnih podatkov:  razprava o računovodskih izkazih in njihova 
analiza zagotavljata pregled ključnih podatkov iz izkaza poslovnega izida in 
bilance stanja, predhodnega financiranja in finančnih instrumentov.
 ο Mnenje neodvisnega revizorja:  računovodskim izkazom (objavljenim 
v Urad  nem listu) je priloženo mnenje neodvisnega revizorja. (Drugim doku ­
mentom, ki imajo nekatere značilnosti letnih računovodskih informacij – kot 
sta zbirno in finančno poročilo – ni priloženo mnenje neodvisnega revizorja).
 ο Primerjava med proračunskim in finančnim rezultatom:  Komisija letnim 
računovodskim izkazom priloži celovito primerjavo proračunskih in finančnih 
rezultatov.67 Računsko sodišče se je obrnilo 
na vrhovne revizijske 
institucije v 28 državah 
članicah, da bi dobilo vpogled 
v način pripravljanja 
računovodskih izkazov, 
zagotavljanje nefinančnih 
informacij in odgovornost za 
potrjevanje izkazov.
37 Opažanja 
 ο Analiza struktur upravljanja in vprašanj v zvezi z upravljanjem:  Komisija 
ne pripravi letne izjave o upravljanju ali notranjem nadzoru, kar je običajna 
in najboljša praksa v državah članicah (glej odstavek 44).68 Tak dokument 
je bil pripravljen leta 2007 kot odgovor na priporočilo notranjega revizor ­
ja69, vendar Računsko sodišče ni našlo dokazov, da bi ga Komisija potrdila. 
Računsko sodišče je bilo obveščeno, da Komisija trenutno posodablja izjavo 
o upravljanju iz leta 2007 in da jo bo predložila kolegiju komisarjev. Komisija 
od leta 2014 v razpravo o računovodskih izkazih in njihovo analizo vključuje 
pregled vlog v instituciji, odgovornosti finančnih akterjev znotraj Komisije in 
postopek razrešnice.
 ο Predgovor (ali poročilo) predsednika/visokega uradnika:  računovodskim 
izkazom EU ni priložen obrazložitveni predgovor predsednika (ali drugega 
člana Komisije). Organ upravljanja Komisije ne potrdi svoje odgovornosti za 
letne računovodske izkaze s predgovorom ali opisnim poročilom predsednika 
ali komisarja za proračun. Posebej objavljeno finančno poročilo (glej sliko 7 ) 
pa ima predgovor podpredsednika za proračun.
 ο Razprava o tveganjih nepravilnih transakcij ali dejavnosti:  v računo ­
vodskih izkazih EU in priloženih informacijah se le redko omenja tveganje 
nepravilnih transakcij. Komisija je leta 2015 v razpravi o računovodskih izkazih 
in njihovi analizi uvedla ločeno poglavje o tveganjih in negotovosti ter ukre ­
pih za upoštevanje ali blažitev teh tveganj in negotovosti v skladu s smernico 
o priporočeni praksi IPSASB št. 2 (glej tudi odstavek 42). Ta obravnava samo 
finančna tveganja; operativna in strateška tveganja v letnem poročilu niso 
zajeta.
 ο Ocena ravni nepravilnosti:  Komisija tveganja nepravilnih transakcij ko ­
ličinsko opredeli v zbirnem poročilu (ki je zdaj vključeno v letno poročilo 
o upravljanju in smotrnosti poslovanja za proračun EU), ne pa tudi v revidira ­
nih letnih računovodskih izkazih.
 ο Informativno poročilo o dejavnostih med letom:
– računovodski izkazi EU vsebujejo informacije o  finančni uspešnosti , ne 
pa tudi o  nefinančni uspešnosti ,70
– ni opisa poslovnega modela EU  (glej Prilogo II ) niti poročila o  ključnih 
dejavnostih ,
– razprava o računovodskih izkazih in njihova analiza obravnavata nov 
načrt Komisije, toda ne zajemata ciljev in strategije  EU v okviru strategi ­
je EU 2020.
 ο Poročilo o dolgoročni napovedi vzdržnosti:  Komisija računovodskim izka ­
zom ne prilaga napovedi o dolgoročni/srednjeročni vzdržnosti financ EU.
 ο Opis vloge revizijskega odbora in njegovih zaključkov:  letnim računo ­
vodskim izkazom ni priloženo besedilo, ki bi povzemalo vlogo in zaključke 
Odbora za spremljanje poteka revizij.68 Družbe, ki v EU kotirajo na 
borzi, morajo v skladu 
z direktivo EU v svoje poročilo 
o upravljanju vključiti izjavo 
o upravljanju podjetja.
69 Letno poročilo organu, ki da 
razrešnico, o notranjih 
revizijah, opravljenih 
leta 2006, COM(2007) 280 final, 
str. 12, sklep št. 5.
70 Dokumenti, na katere se 
Komisija sklicuje v svojem 
odgovoru, so na voljo šele po 
zaključku revizije letnih 
računovodskih izkazov.
38 Opažanja 
Vir: Evropsko računsko sodišče.Slika 6Pregled letnih poročil in računovodskih izkazov izbranih organov javnega sektorja 
(glej Prilogo III )
2
3
4
5
6
7
8
9
10
11Vključeni elementi:
da
ne
⁽*⁾   Povzetek.
objavljeno posebej
⁽**⁾   Povzetek (glej odstavek/uni00A045).
⁽***⁾   Ni relevantno.
7
8
9
6
5
3
2
1
 1
2
3
4
5
6
7
8
9
11
10
4
11
9
3
2
1
 1
2
4
10
9
5
4
2
1
7
6
10
6
4
7
8
 8
7
10
11
1
3
5**
8
9
36
11*
10
11
5***
***
Finančno poročilo 
ZDA za leto 2015Letno poročilo
Evropskega 
investicijskega sklada 
za leto 2015Letni računovodski izkazi EU za leto 2014
Finančno poročilo
Evropske 
investicijske 
banke 
za leto 2015Comptes 
de l’Etat 
za leto 2014 
(Francija)
Računovodstvo na podlagi nastanka poslovnega dogodka.
Povzetek ključnih podatkov.Priloženo mnenje neodvisnega revizorja.Primerjava med proračunskim in /f_inančnim rezultatom.Analiza struktur upravljanja in vprašanj v zvezi z upravljanjem.Predgovor (ali poročilo) predsednika/visokega uradnika.Razprava o tveganjih za nepravilne transakcije ali dejavnosti.Ocenjena stopnja nepravilnosti.Informativno poročilo o dejavnostih med letom.Dolgoročna napoved/poročilo o vzdržnosti.Opis vloge in sklepi revizijskega odbora.
39 Opažanja 
46 
Letni računovodski izkazi EU ne vsebujejo splošnega pregleda upravljanja, 
uspešnosti in strategije Komisije, v katerem bi bilo upoštevano tveganje, da cilji 
ne bodo doseženi. Ključne informacije so razpršene v dokumentih organizacije 
in dokumentih na ravni generalnih direktoratov, ki se oddajajo ločeno skozi vse 
leto (pogosto prepozno, da bi jih upoštevali skupaj z revizijo letnih računovod ­
skih izkazov). Nekateri elementi, ki niso vključeni v letne računovodske izkaze 
(odstavek 45), so v drugih poročilih ( slika 7 ). V finančnem poročilu je predgovor 
komisarja za proračun, v katerem so predstavljene informacije o dejavnostih med 
letom. Razprava o operativnih in strateških tveganjih je delno zajeta v dokumen ­
tih za načrtovanje (strateški načrti in načrti upravljanja generalnih direktoratov). 
Tveganje nepravilnih transakcij je opisano v poročilu o upravljanju in smotrnosti 
izvrševanja proračuna. Dokument o metodah dela Evropske komisije, ki je bil 
sprejet kmalu po začetku mandata sedanje Komisije, zajema nekatere elemente 
ureditve upravljanja Komisije.71 Kolegij komisarjev pa ne pripravi letne izjave, 
v kateri bi prevzel odgovornost za notranji nadzor in obvladovanje tveganja na 
Komisiji.
47 
19. julija 2016, štiri tedne po tem, ko je Sodišče poslalo osnutek tega poročila 
Komisiji, in en teden po tem, ko je zaključilo revizijo letnih računovodskih izkazov, 
je Komisija izdala celostni paket finančnega poročanja, ki vsebuje štiri poročila72. 
Dve od njih sta se prej objavljali pozneje v letu. Sodišče sicer odobrava zgodnejše 
popolnejše poročanje o dejavnostih in financah EU, toda ta zbirka poročil razen 
letnih računovodskih izkazov ni bila revidirana. Po uvedbi razprave o računo ­
vodskih izkazih in njihove analize pomeni naslednji korak pri pripravi enotnega 
poročila o odgovornosti (ali zbirke poročil), za katerega se bo uporabljalo zunanje 
zagotovilo.
Od leta 2013 Komisija poroča o pomembni stopnji napak pri 
svoji porabi
48 
Kadar je tveganje, da bo prišlo do nepravilnosti, veliko, je najboljša praksa, da se 
o tveganju razpravlja in se količinsko ocenita njegova stopnja in možni učinek. 
Kot je bilo že prej omenjeno, ima Komisija veliko zaposlenih, ki delajo na področ­
ju revizije in nadzora, pa tudi zakonodaja EU zahteva obsežne preglede porabe 
organov, ki upravljajo finančna sredstva EU. Komisija v poročilih v zvezi s tem 
posveča veliko pozornost korektivni zmogljivosti (možnosti zavrnitve zahtevkov 
za porabo, potem ko jih je Komisija sprva sprejela). Manj pozornosti pa namenja 
količinski opredelitvi in analizi narave napak, ki jih ugotovi. V ključnem dokumen ­
tu v zvezi s tem („Zaščita proračuna EU“ – glej sliko 7 ) ni ocenjena raven nepravil ­
nosti v prvotnih ali v odobrenih zahtevkih za povračilo.71 Npr. Sporočilo predsednika 
Komisiji: The Working Methods 
of the European Commission 
2014-2019  (Metode dela 
Evropske komisije v obdobju 
2014–2019) (C(2014) 9004).
72 Letno poročilo o upravljanju in 
smotrnosti izvrševanja 
proračuna EU, finančno 
poročilo, sporočilo o zaščiti 
proračuna EU, letni 
računovodski izkazi.
40 Opažanja 
Pregled ključnih rednih poročil Komisije (časovna razporeditev, ki je veljala leta 2015 
in v predhodnih letih – glej odstavek 47)Slika 7
1  Komisija je leta 2016 združila zbirno poročilo o dosežkih Komisije pri upravljanju in oceno financ Unije glede na dosežene rezultate v en doku ­
ment, ki ga je odobrila in 5. julija poslala Sodišču.
Vir: Evropsko računsko sodišče.Datum objave
1 31./uni00A0marec/uni00A0 „n+1“:
2 junij „n+1“:
3 junij „n+1“:
4 julij „n+1“:
5
631./uni00A0julij/uni00A0 „n+1“:
31./uni00A0julij/uni00A0 „n+1“:
7 31./uni00A0julij/uni00A0 „n+1“:
8 september/uni00A0 „n+1“:
9 30./uni00A0september/uni00A0 „n+1“:
10 okt./nov. „n+1“:3
Leto „n+1“
1 3 9
5
 6
 7
2
 4
 8
 10
Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o ﬁnančnih 
instrumentih, ki jih podpira splošni proračun, v skladu s členom/uni00A0140(8) /f_inančne uredbe od 31./uni00A0decembra/uni00A0 „n“ .Finančno poročilo o proračunu EU za leto „n“ . Urad za publikacije 
Evropske unije.Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu Letno poročilo 
organu, ki da razrešnico, o notranjih revizijah, opravljenih leta „n“ (člen/uni00A099(5) /f_inančne uredbe).Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču 
Konsolidirani letni računovodski izkazi Evropske unije za leto „n“ .Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču Letni računovodski izkazi Evropske komisije za leto „n“ .Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču Zaščita proračuna EU do konca leta „n“ .Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu Zaščita ﬁnančnih interesov Evropske unije – Boj proti goljuﬁjam letno poročilo „n“ .Sistem ﬁnančne preglednosti (FTS) „n“ .Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču Zbirno poročilo./one.superiorPoročilo o upravljanju proračuna in ﬁnančnem poslovodenju 
za leto/uni00A0 „n“ . Poročilo na podlagi člena/uni00A0142 /f_inančne uredbe./uni00A0Poročila v zvezi s ﬁnančnim letom „n“ali odobri kolegij komisarjev ali odobri
podpredsednik/pooblaščeni član(-i) KomisijeOdobreno po 
notranjem postopku
Veljapostopekrazrešnice
Predmet 
zunanje 
revizije
41 Opažanja Okvir 1449 
Leta 2013 je Komisija v zbirnem poročilu prvič priznala, da na porabo EU vpliva 
pomembna stopnja napake (glej preglednico 3 ). Metodologija Komisije za oce ­
njevanje stopnje svoje napake se je razvijala iz leta v leto, deloma zaradi pritiskov 
Parlamenta ( okvir 14 ).
Pritisk Parlamenta: razkritje zneska, pri katerem obstaja tveganje
Parlament je v resoluciji o razrešnici za leto 2013 pozval Komisijo, naj dodatno obrazloži izračun tveganega 
zneska, pri tem pa razloži ocenjeni vpliv popravljalnih ukrepov nanj.73
73 P6_TA(2015)0118, odstavek 27.
50 
Mehanizmov za nadzor dela direktoratov za revizijo v zvezi s tem ni, razen ome ­
jenih pregledov Službe za notranjo revizijo (glej odstavek 26), ki je od leta 2013 
izvedla te preglede za 11 generalnih direktoratov in izvajalskih agencij. Komi ­
sija potrebuje kakovostne informacije, da bi lahko zagotovila zanesljive ocene 
stopnje napake. V preteklosti smo že poročali o ukrepih, ki jih je treba sprejeti za 
izboljšanje zanesljivosti podatkov Komisije.74
51 
Pristop GD DEVCO75, ki se razlikuje od običajne ureditve in uporablja model, ki 
je nekoliko podoben76 modelu Združenih držav Amerike za ocenjevanje ravni 
napake v porabi (IPERIA), Računsko sodišče šteje za dobro prakso ( okvir 15  in 
preglednica 3 ).74 Glej odstavek 1.20 letnega 
poročila za leto 2010 (UL C 326, 
10.11.2011), odstavke 1.22, 1.23 
in 1.25 letnega poročila za leto 
2011 (UL C 344, 12.11.2012), 
odstevke 1.41–1.42 in 1.44–1.45 
letnega poročila za leto 2012 
(UL C 331, 14.11.2013), odstavke 
1.29–1.30 in 1.32 letnega 
poročila za leto 2013 (UL C 398, 
12.11.2014), odstavke 1.50, 
1.53–1.54 in 1.65 letnega 
poročila za leto 2014 (UL C 373, 
10.11.2015), odstavka 1.35 in 
1.48 letnega poročila za leto 
2015, odstavke 61–63, 69–70, 
81–88 in 113–114 dokumenta 
Kmetijstvo in kohezija: 
pregled porabe EU 
v obdobju 2007–2013  
(http://www.eca.europa.eu/
Lists/ECADocuments/
PL14_ AR13/
PL14_AR13_SL.pdf ).
75 Glej tudi razdelek o študiji 
stopnje preostale napake iz 
leta 2015 v letnem poročilu 
o dejavnostih, ki so jih 
financirali 8., 9., 10. in 11. 
Evropski razvojni sklad.
76 Izračun temelji na statistično 
veljavni metodi.PRITISK
PARLAMENTA
42 Opažanja Okvir 15Zakon o odpravi nepravilnih plačil in izboljšanju izterjave (IPERIA)
Zakon, ki ga je sprejel kongres ZDA, od vseh vladnih agencij zahteva, da preizkusijo dovolj svojih plačil, da 
lahko izračunajo statistično veljavno oceno letnega zneska neustreznih plačil za zadevne programe, če analiza 
tveganja pokaže, da bodo taka plačila verjetno presegla 1,5 % celotnega izplačanega zneska. Agencije morajo 
rezultat objaviti kot ekstrapolirani skupni znesek in kot odstotek izvedenih plačil. Revizorji vladnih agencij 
morajo poročati o tem, ali je proces priprave in objave teh številk skladen z ustreznim zakonom, ki ga je sprejel 
kongres.77
Nepravilna plačila so opredeljena kot:
 ο nepravilni zneski, izplačani upravičenim prejemnikom,
 ο plačila neupravičenim prejemnikom,
 ο plačila za blago ali storitve, ki niso bili prejeti,
 ο dvojna plačila ali
 ο plačila, za katera dokazil ni bilo ali jih ni bilo dovolj.
77 Trenutno zakon o odpravi nepravilnih plačil in izboljšanju izterjave iz leta 2012 (Improper Payments Elimination and Recovery Improvement Act, 
IPERIA). Nekatere agencije so o nepravilnih plačilih začele poročati leta 2003, kot je zahteval zakon o informacijah o nepravilnih plačilih  
(Improper Payments Information Act, IPIA) iz leta 2002.PRITISK
PARLAMENTA
43 Opažanja Preglednica 3Razlike in podobnosti med modeloma ZDA in EU za oceno stopnje napake pri 
proračunski porabi
Zvezna vlada ZDA Evropska komisija
Odgovornost za izračun ocenje -
ne stopnje napakeUpravljavci sredstev morajo zagotoviti statistično oceno stopnje 
napake.√ delno1
ZajetjePredmet vzorčenja so vsa plačila iz proračuna. x x
Vzorči se poraba za programe, ki jih upravljavci finančnih 
sredstev štejejo za tvegane.√ x
Osnova za izračun napakeTestiranje izbranega vzorca operacij s statističnimi metodami. √ delno
Ocenjeno stopnjo napak je mogoče zmanjšati s popravnimi 
ukrepi (ki jih izvajajo upravljavci finančnih sredstev).x √
Predstavitev ocenjene stopnje 
napakeOcenjena napaka je predstavljena kot denarna vrednost. √ √2
Ocenjena napaka je predstavljena v odstotkih. √√2  
2013 in  2015
Rezultati upravljanjaPovprečna stopnja napake za obdobje 2013-2015. 4,0 % od 2,6 % do 3,1 %3
Stopnja napake za leto 2015 4,4 % od 2,3 % do 3,1 %
1  Komisija pa od upravljavcev v državah članicah zahteva, da za nekatera področja porabe pripravijo statistične ocene.
2  Komisija v svoje zbirno poročilo/letno poročilo o upravljanju in smotrnosti poslovanja za proračun EU vključuje količinsko opredelitev zneska, 
pri katerem obstaja tveganje, kar Sodišče šteje za enakovredno stopnji napake.
3  Komisija je v primerjavi s predhodnimi leti v letnem poročilu o upravljanju in smotrnosti poslovanja za proračun EU za leto 2015 začela druga ­
če izračunavati svojo oceno. Povprečje se izračuna iz objavljenih podatkov.
44 Opažanja 
V skladu z najboljšo prakso bi morale ocene zneskov, pri 
katerih obstaja tveganje, temeljiti na dosledno uporabljani 
metodologiji
52 
Naknadna preučitev porabe lahko v organizaciji služi več namenom, in sicer:
 ο upravljavce opozori na vedenjske vzorce;
 ο razkrije tveganja, povezana z veljavno zakonodajo;
 ο zagotavlja podlago za usmerjanje ukrepov v zmanjševanje tveganj;78
 ο organu upravljanja omogoči, da oceni prizadevanja višjega vodstva za obrav ­
navanje tveganj.
Zaradi vseh teh ciljev mora organizacija ocene napak pripraviti ločeno od ocen 
popravnih ukrepov. Pomembno je tudi, da organ oceni vpliv napak, do katerih pride 
iz različnih vzrokov.
53 
V ZDA izvršni urad predsednika (urad za upravljanje in proračun) zveznim agen ­
cijam zagotavlja navodila za pripravo statističnih ocen ravni nepravilnih plačil. 
Zlasti zveznim agencijam ne dovoli, da se zanašajo na samoporočanje podagencij 
ali prejemnikov plačil kot na edini vir ocen nepravilnih plačil79 niti da bi pobotale 
skupni znesek nepravilnih plačil z izračunom vpliva izterjave. Revizorji vladnih 
agencij (generalni inšpektorji) morajo oceniti, ali so agencije delovale v skladu 
z zakonom IPERIA. Agencije s programi, za katere se je tri zaporedna leta poro ­
čalo, da niso bili skladni s tem zakonom, morajo kongresu predložiti predloge za 
ponovno odobritev programov ali spremembo svojih statutov.8078 Okvir za zmanjševanje tveganj 
zagotavlja pristop štirih 
ukrepov: obravnava, 
dopuščanje, prenos in 
odprava (angleško the four Ts 
approach: treat, tolerate, 
transfer, terminate ).
79 Agencija pa lahko to delo 
usklajuje z delom, ki ga 
opravijo drugi revizorji. Izvršni 
urad predsednika, urad za 
upravljanje in proračun, 
zahteve za uspešno 
ocenjevanje in saniranje 
nepravilnih plačil iz Priloge C k 
okrožnici št. A ­123, 2014.
80 IMPROPER PAYMENTS: Chief 
Financial Officers (CFO) Act 
agencies need to improve 
efforts to address compliance 
issues  (nepravilna plačila: 
agencije, za katere se 
uporablja zakon o finančnih 
direktorjih, si morajo bolj 
prizadevati za obravnavo 
zadev v zvezi s skladnostjo), 
GAO, junij 2016.
45 Opažanja 
Poročila, uvedena s Prodijevo reformo, so še vedno osnova za 
notranje poročanje Komisije
54 
Z reformo so bila na Komisiji uvedena orodja za načrtovanje in spremljanje. Vsak 
generalni direktorat je pripravil načrt upravljanja za prihodnje leto, katerega 
namen je bil prevesti cilje iz programa dela Komisije v konkretne operativne cilje. 
Leta 2016 je Komisija to ureditev prilagodila in načrte upravljanja nadomestila 
s petletnimi strateškimi načrti in letnimi načrti upravljanja.81
55 
Letno poročilo o dejavnostih je poročilo o upravljanju (notranje poročilo) gene­
ralnega direktorja članom Komisije.82 Zajema upravljanje in notranji nadzor ter 
uresničevanje ključnih ciljev in dejavnosti, opredeljenih v načrtu upravljanja. 
Vključuje izjavo generalnega direktorja ali vodje oddelka o finančnih informaci ­
jah, ki so v njem navedene.
56 
Če generalni direktor zahtevane izjave ne more dati v celoti, izreče pridržek (tj. da 
zagotovilo s pridržkom).
57 
Komisija povzame letna poročila o dejavnostih in jih obrazloži v letnem poročilu, 
ki se je do leta 2015 imenovalo zbirno poročilo (skupaj ga pripravita Generalni 
sekretariat in GD BUDG). Kljub zahtevam Parlamenta (glej okvir 16 ) s tem doku ­
mentom ne daje izrecnega zagotovila. Kot je opisano zgoraj ( slika 4 ), da izjavo, 
da s potrditvijo zbirnega poročila prevzema politično odgovornost za delovanje 
Komisije. Različni naslovi zbirnega poročila in različni načini, na katere Komisija 
prikazuje svoje obveznosti, so predstavljeni na sliki 8 .81 Strateški načrt temelji na ciljih, 
ki jih je treba doseči v podporo 
izvajanju prednostnih nalog 
Komisije v celotnem trajanju 
njenega mandata (tj. 
v obdobju 2016–2019 za ta 
ciklus načrtovanja), in 
zagotavlja okvir za določitev 
podrobnosti za izvajanje 
v letnem načrtu upravljanja, ki 
mu sledi.
82 Letna poročila o dejavnostih 
se objavijo po objavi letnega 
poročila o upravljanju in 
smotrnosti poslovanja za 
proračun EU. Generalni 
sekretariat, GD BUDG in Služba 
za notranjo revizijo 
pregledujejo letna poročila 
o dejavnosti (medsebojni 
pregled), Služba za notranjo 
revizijo vsako leto izvede 
majhno število delnih 
pregledov, zadnjo besedo pri 
vsebini poročila pa ima 
generalni direktor.
46 Opažanja Okvir 16Pritisk Parlamenta: dajanje zagotovil
Evropski parlament si je pogosto prizadeval za bolj eksplicitno izjavo Komisije.
2003:  Komisijo je pozval, naj spremeni „letno sintezno poročilo v konsolidirano izjavo o zanesljivosti o uprav ­
nem in finančnem nadzoru Komisije kot celoti“.83
2010:  Komisijo je pozval, naj „še naprej izboljšuje vodenje in obvešča organ za podelitev razrešnice o ukrepih, 
uvedenih z:
 οvključitvijo elementov vodenja podjetij, ki jih zahteva ali priporoča zakonodaja Unije na področju gospo ­
darskih družb in ki zadevajo institucije Unije;
 οsprejetjem ukrepov, ki bi predsedniku omogočili, da podpiše računovodske izkaze in skupaj z njimi predlo ­
ži naslednje:
– opis tveganj in negotovosti, ki bi lahko vplivale na uresničitev ciljev politik, ter izjavo, v kateri predsed­
nik skupaj s kolegijem komisarjev sprejema odgovornost za upravljanje tveganj, ter
– uradno izjavo o vodenju z jasno navedbo, katere mednarodne standarde vodenja podjetij je Komisija 
spoštovala, pa tudi s cilji in izčrpno razlago v primerih, ko se je bilo treba oddaljiti od priporočil kodek­
sa o vodenju podjetij (načelo „spoštuj ali pojasni“)“.84
Komisija je priporočilo zavrnila.
2013:  Parlament je pozval Komisijo, naj „v zbirnem poročilu izda ustrezno izjavo o zanesljivosti, temelječo na 
letnih poročilih generalnih direktorjev o dejavnostih“.85
83 P6_TA(2005)0092, odstavek 62.
84 P7_TA(2012)0153, odstavek 35.
85 Glej opombo 74.PRITISK
PARLAMENTA
47 Opažanja 
Od zbirnega poročila do letnega poročila o upravljanju in smotrnosti izvrševanja 
proračunaSlika 8
2015brez
brez
Zbirno poročilo za leto 2004
2014201120102006200520042002
20032001Poročanje o upravljanju Poročanje o uspešnosti
Izjave KomisijeKomisija 
ni dala izjave
Letno poročilo o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna
[„Kolegij na podlagi zagotovil in pridržkov v letnih poročilih o dejavnostih sprejema to letno 
poročilo o upravljanju in uspešnosti proračuna EU v letu 2015 in prevzema skupno politično 
odgovornost za upravljanje proračuna EU.“]Ocenjevalno poročilo na 
podlagi člena 318¹Zbirno poročilo 
o dosežkih politik
„Komisija s sprejetjem tega zbirnega 
poročila na podlagi zagotovil in pridržkov 
generalnih direktorjev in vodij služb 
v njihovih letnih poročilih o delu 
prevzema splošno politično 
odgovornost za upravljanje 
proračuna EU. “„S potrditvijo tega zbirnega poročila 
Komisija prevzame svojo politično 
odgovornost za upravljanje, ki je 
v pristojnosti njenih generalnih 
direktorjev in vodij služb, na podlagi 
zagotovil in zadržkov, ki jih ti predložijo 
v svojih letnih poročilih o delu. “Zbirno poročilo o dosežkih 
Komisije pri upravljanju 
v letu [leto]Zbirno poročilo o LPD generalnih 
direktoratov in službZbirno poročilo o LPD ter izjave GD 
in vodje službe
1  V skladu s členom 318 PDEU mora Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti poročilo o oceni financ Unije glede na dosežene rezul ­
tate, kar ni zajeto v tem poročilu.
Vir: Evropsko računsko sodišče.
48
 Zaključki  
in priporočila
58 
Komisija je kompleksna organizacija, odgovorna za letni proračun v višini več kot 
140 milijard EUR. V prvem desetletju tega tisočletja je zelo prenovila svoje ure ­
ditve upravljanja, na primer ustanovila je Službo za notranjo revizijo86 in Odbor 
za spremljanje poteka revizij87 ter začela uporabljati mednarodne standarde za 
notranji nadzor88 in računovodstvo89. Toda najboljša praksa se je razvijala naprej. 
Čeprav je bilo sprejetih nekaj ukrepov90, je Sodišče odkrilo področja, na katerih so 
se ureditve upravljanja Komisije, ki so osredotočene na revizijo, finančno poslo ­
vodenje in nadzor, oddaljile od najboljših praks, določenih v standardih, ali tistih, 
ki so jih uvedli mednarodni in javni organi, ki jih je Sodišče izbralo za referenčno 
merilo, ali pa teh praks ni v celoti izvajala.
59 
Razlikovanje med politično odgovornostjo komisarjev in operativno odgovor ­
nostjo generalnih direktorjev pomeni, da ni bilo vedno jasno, ali politična od ­
govornost obsega odgovornost za delovanje generalnih direktoratov ali je od 
njih ločena (glej odstavka 21 in 22). Z nedavnimi organizacijskimi reformami se 
začenjajo obravnavati nekatera tveganja, ki jih prinaša organizacijska kultura, za 
katero je značilna zaprtost posameznih organizacijskih enot (t. i. silosna menta ­
liteta).91 Toda če bo Komisija želela še naprej obravnavati ključna tveganja, bo 
morala okrepiti strukturo upravljanja v instituciji kot celoti.
60 
Služba za notranjo revizijo osredotoča svoja prizadevanja na sisteme notranje 
kontrole na Komisiji. Za delovanje zunaj Komisije, tj. za porabo, za katero je 
odgovorna Komisija, so odgovorne enote za naknadno preverjanje v generalnih 
direktoratih, ki sredstva porabijo (glej odstavka 25 in 26). To vpliva na informacije, 
predložene revizijskemu odboru Komisije – Odboru za spremljanje poteka revizij. 
Vloga Odbora za spremljanje poteka revizij (in sodelovanje neodvisnih zunanjih 
članov) je bolj omejena od vloge revizijskih odborov pri mednarodnih organih, ki 
smo jih izbrali za referenčno merilo (glej odstavka 30 in 31).
61 
Na področju notranjega nadzora Komisija po izvajanju zahtev COSO iz leta 1992 
prehaja na okvir COSO iz leta 2013. Komisija je sicer pripravila dve sporočili 
o strategiji v zvezi z goljufijami in bojem proti goljufijam, vendar se to tveganje 
ne odraža v sedanjem okviru notranje kontrole (odstavek 39). To bi lahko negativ ­
no vplivalo na uspešnost ocene v zvezi z goljufijami92, ki jo pripravljajo generalni 
direktorati, zaradi česar za Komisijo obstaja tveganje morebitne goljufije.86 Glej odstavka 23 in 24.
87 Glej odstavke 27–29.
88 COSO, glej odstavke 32–34.
89 MRSJS, glej odstavka 40 in 41.
90 Vključno z objavo razprave in 
analize računovodskih izkazov 
skupaj z računovodskimi izkazi 
EU na podlagi nastanka 
poslovnega dogodka, 
poročanjem o smotrnosti  
(ki je bilo v letu 2015 združeno 
s poročanjem o upravljanju 
v letnem poročilu 
o upravljanju in smotrnosti 
izvrševanja proračuna) in 
prehodom na posodobljeno 
notranjo kontrolo COSO 2013 – 
celostni okvir.
91 Glej odstavek 17.
92 Ocene tveganja pri 
preprečevanju goljufij, ki jih 
pripravijo generalni 
direktorati, niso dovolj 
usklajene z letnim postopkom 
za obvladovanje tveganja ali 
pa so na previsoki ravni, da bi 
upoštevale obstoječe 
strukture notranje kontrole. 
Ne obravnavajo vseh 
elementov cikla goljufije in ne 
zajemajo vseh modelov 
upravljanja. Tveganja, 
ugotovljena v okviru strategije 
za boj proti goljufijam, niso 
prednostno razvrščena, 
polega tega pa jih ni mogoče 
individualno uskladiti z ukrepi 
v akcijskem načrtu strategije 
za boj proti goljufijam in zanje 
ni mogoče ugotoviti, kateri od 
teh ukrepov naj bi jih 
obravnaval (delovni dokument 
Službe za notranjo revizijo, ki 
podpira splošno mnenje za 
leto 2015, maj 2016).
49 Zaključki in priporočila  
62 
Komisija od leta 2005 pripravlja letne računovodske izkaze v skladu z medna ­
rodnimi standardi, vendar jih kljub nedavnim izboljšavam, ki vključujejo sode ­
lovanje s Sodiščem, še vedno objavi pozneje kot večina držav članic EU (glej 
odstavek 44 in sliko 7 ).
63 
Komisija je računovodskim izkazom nedavno začela prilagati nefinančne informa ­
cije. Kljub izboljšavam pa je nefinančnih informacij še vedno manj kot pri drugih 
organizacijah, ki smo jih upoštevali. Informacije so razpršene v več dokumentih 
organizacije in dokumentih na ravni generalnih direktoratov (glej odstavke 45 
do 47).
64 
Od leta 2013 Komisija priznava, da na porabo EU vpliva pomembna stopnja na ­
pake. Ocene stopnje nepravilne porabe posameznih generalnih direktoratov ne 
temeljijo na dosledno uporabljani metodologiji (glej odstavke 50 do 53).
65 
Najboljša praksa se je po Prodijevih reformah še naprej razvijala. Čeprav je bilo 
sprejetih nekaj ukrepov, je Računsko sodišče prišlo do zaključka, da se je Komisija 
na naslednjih področjih oddaljila od najboljših praks ali pa teh praks ni v celoti 
izvajala:
 ο obravnava vprašanj v zvezi z upravljanjem na visoki ravni v Službi za notranjo 
revizijo (odstavka 25 in 26);
 ο sestava Odbora za spremljanje poteka revizij (odstavek 31) in
 ο obravnava naslednjih zadev na Odboru za spremljanje poteka revizij:
– rezultatov zunanje revizije,
– obvladovanja tveganj,
– računovodskega poročanja in poročanja o smotrnosti ter
– dela direktoratov Komisije za revizijo in enot za naknadno preverjanje 
(odstavki 26, 30 in 31);
 ο upoštevanje tveganja goljufije v okviru notranje kontrole (odstavek 39);
 ο čas objave računovodskih izkazov (odstavek 44);
50 Zaključki in priporočila  
 ο prilaganje naslednjih dokumentov računovodskim izkazom:
– izjave o upravljanju,
– poročila predsednika,
– razprave o operativnih in strateških tveganjih,
– poročila o nefinančni uspešnosti,
– informacij o dejavnostih med letom in doseganju ciljev politike,
– poročila o vlogi revizijskega odbora in njegovih zaključkih ter
– izjave o srednjeročni in dolgoročni fiskalni vzdržnosti k računovodskim 
izkazom ( slika 7  in odstavek 45);
 ο doslednost izračunavanja stopnje nepravilne porabe in analiza rezultatov 
vseh generalnih direktoratov (odstavek 53).
66 
Komisija bi morala upoštevati najboljšo prakso ali pojasniti, zakaj se ji to ne zdi 
primerno (glej opombo 19):
Priporočilo 1 – Kadar Komisija ne upošteva najboljše prakse, 
naj to pojasni
Kot se zahteva od evropskih subjektov javnega interesa, bi morala Komisija, kadar 
ne upošteva najboljše prakse, navesti razloge, zakaj se je tako odločila.
Ciljni rok za uresničitev: april 2017.
51 Zaključki in priporočila  
Priporočilo 2 – Komisija naj upošteva najboljšo prakso
Komisija naj:
(a) Službo za notranjo revizijo pozove, naj izvede več revizijskega dela v zvezi 
z upravljanjem na visoki ravni;
(b) zaključi proces usklajevanja svojega okvira za notranjo kontrolo z načeli 
COSO 2013;
(c) dodatno skrajša čas do objave letnih računovodskih izkazov;
(d) zbere informacije, ki so že predstavljene v različnih obstoječih poročilih, in 
pripravi enotno poročilo ali zbirko poročil  v zvezi z odgovornostjo, ki bosta 
poleg računovodskih izkazov vključevali:
 ο izjavo o upravljanju,
 ο poročilo predsednika,
 ο razpravo o operativnih in strateških tveganjih,
 ο poročilo o nefinančni uspešnosti,
 ο informacije o dejavnostih med letom in doseganju ciljev politike,
 ο poročilo o vlogi revizijskega odbora in njegovih zaključkih ter
 ο izjavo o srednjeročni in dolgoročni fiskalni vzdržnosti, po potrebi skupaj 
s povezavami do informacij, vključenih v druga poročila;
(e) to enotno  poročilo ali zbirko poročil  v zvezi z odgovornostjo predloži v re ­
vizijo skupaj z računovodskimi izkazi in v kontrolo revizorjem, da se ugotovi, 
ali so druge informacije, navedene v poročilu ali zbirki, skladne z računovod ­
skimi informacijami;
(f) kot del letnih računovodskih izkazov ali spremnih informacij objavi oceno 
stopnje napake, ki jo pripravi na podlagi dosledno uporabljane metodologije;
(g) redno posodablja in objavlja svoje ureditve upravljanja ter pojasni, zakaj se je 
v zvezi z izbranim okvirom odločila za posamezne strukture in postopke;
(h) preoblikuje Odbor za spremljanje poteka revizij  v revizijski odbor, ki bo 
imel večino neodvisnih zunanjih članov, ter razširi njegova pooblastila, da bo 
zajemal obvladovanje tveganja, računovodsko poročanje ter delo in rezultate 
enot za naknadno preverjanje in direktoratov za revizijo.
Ciljni rok za uresničitev: april 2018.
52 Zaključki in priporočila  
To poročilo je sprejel senat V, ki ga vodi Lazaros S. LAZAROU, član Evropskega 
računskega sodišča, v Luxembourgu na zasedanju 20. septembra 2016.
 Za Evropsko računsko sodišče
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Predsednik

53
 Priloge
Okvir za dobro upravljanje v javnem sektorju in COSO 2013Priloga I
A. 
(A-1)
B. 
(B-15)
C. 
(C-6)
D. 
E.
(E-3 in 4)(D-6)
F.
(F-7, 9, 10, 11 in 12)
G.
(G-13, 14, 16 in 17)Načela notranjega nadzora COSO 2013
1.
2. 
3. 
4.
5.
6.
7. 
8.
9.
10.
11. 
12. 
13.
14.
15.
16.
17.Izvajanje dobrih praks na 
področju preglednosti, poročanja in revizije, da bi dosegli dejansko odgovornost.Obvladovanje tveganj in 
uspešnosti s trdnim notranjim nadzorom in učinkovitim upravljanjem javnih /f_inanc.Razvijanje zmogljivosti subjekta, vključno z zmoglji-vostjo njegovega vodstva in posameznikov v njem.Določanje posegov, ki so potrebni za izboljšanje doseganja načrtovanih rezultatov.Opredeljevanje rezultatov v smislu trajnostnih gospodarskih, socialnih in okoljskih koristi.Zagotavljanje odprtosti in celovitega udejstvovanja deležnikov.Izkazovanje integritete in močne zavezanosti etičnim vrednotam ter spoštovanje 
pravne države.Okvir za načela dobrega 
upravljanja v javnem 
sektorju (GGPS) 
(CIPFA/IFAC) 
Organizacija pravočasno oceni in sporoči pomanjkljivosti v notranjem nadzoru 
stranem, ki so odgovorne za izvajanje popravnih ukrepov, tudi višjemu vodstvu in upravnemu odboru, če je to primerno.Organizacija izbira, razvija in izvaja stalna in/ali ločena ocenjevanja, da bi ugotovila, ali so sestavni deli sistema notranjega nadzora prisotni in ali delujejo.Organizacija komunicira z zunanjimi sogovorniki o zadevah, ki vplivajo na delovanje notranjega nadzora.Organizacija svojim zaposlenim sporoča informacije, vključno s cilji in 
odgovornostjo za notranji nadzor, ki so potrebne za podporo delovanja notranjega nadzora.Organizacija pridobi ali pripravi in uporablja ustrezne in kakovostne 
informacije za podporo delovanja notranjega nadzora.Organizacija uvaja dejavnosti nadzora s politikami, ki določajo, kaj se 
pričakuje, in postopki za uresničevanje politik./uni00A0Organizacija izbira in razvija splošne dejavnosti nadzora nad tehnologijo, da bi podprla doseganje ciljev.Organizacija izbira in razvija dejavnosti nadzora, ki prispevajo k zmanjšanju 
tveganj za nedoseganje ciljev na sprejemljivo raven./uni00A0Organizacija opredeli in oceni spremembe, ki bi lahko znatno vplivale na sistem notranjega nadzora.Organizacija pri ocenjevanju tveganja za nedoseganje ciljev upošteva 
potencial za golju/f_ije.Organizacija opredeli tveganja za nedoseganje svojih ciljev v celotnem 
subjektu in jih analizira ter na podlagi tega določa, kako je treba tveganja obvladovati.Organizacija določi cilje dovolj jasno, da je mogoče opredeliti in oceniti 
tveganja, povezana s cilji.V organizaciji so posamezniki pri doseganju ciljev odgovorni za svoje 
obveznosti glede notranje kontrole.Organizacija izkazuje zavezanost, da v skladu s cilji pritegne, razvija in zadrži 
sposobne posameznike./uni00A0Vodstvo pod nadzorom odbora vzpostavi strukture, linije poročanja ter 
ustrezne organe in odgovornosti pri doseganju ciljev.
/uni00A0Upravni odbor izkazuje neodvisnost od upravljanja ter izvaja pregled nad 
razvojem in uspešnostjo notranje kontrole.Organizacija izkazuje zavezanost integriteti in etičnim vrednotam.
Vir: Evropsko računsko sodišče.
54 Priloge 
Ključni elementi izbranih okvirov za poročanje podjetij
Direktiva  
2014/95/EUIIRCBuilding Trust 
Award (Združeno 
kraljestvo)Smernica št. 2  
o priporočeni praksi 
IPSASBSmernice OECD 
za multinacio -
nalne družbe 
(III – Razkritje)
Upravljanje upravljanje podjetij upravljanjeopisno poročilo, ki jasno 
prikazuje strukturo 
upravljanja in „glas z 
vrha“ ( tone at the top );
pregledne informacije 
o tem, kako uprava 
učinkovito deluje pri 
upravljanju organizacijeupravljanjestrukture in politike 
upravljanja
Tveganjaglavna tveganja v zvezi 
z navedenimi zade -
vami, ki so povezana 
z dejavnostmi podjetja, 
vključno z njegovimi 
poslovnimi odnosi, 
proizvodi ali storitvami, 
kadar je to ustrezno 
in sorazmerno, ki bi 
lahko povzročili resne 
škodljive učinke na teh 
področjih, ter načini, 
kako podjetje upravlja 
ta tveganjatveganja in priložnostipovezava med tveganji, 
strateškimi cilji in opis -
nim letnim poročilom,
količinsko opredeljena 
tveganja;
razprava o tem, kako 
se je dinamika profila 
tveganja s časom 
razvijalatveganja in nego -
tovosti: tveganja in 
negotovosti s finančnim 
učinkom, ukrepi za 
zmanjševanje tveganja, 
notranja in zunanja 
tveganjainformacije o sistemih 
za obvladovanje 
tveganj in skladnost 
z zakonodajo ter
o izjavah ali kodeksih 
poslovnega ravnanja;
predvidljivi dejavniki 
tveganja
Finančna in 
nefinančna 
uspešnostzahtevana priprava 
informacij v skladu 
s priznanim okvirom 
(nacionalnim okvirom, 
okvirom Unije ali med -
narodnim okvirom);
objava skupaj z računo -
vodskimi izkazi ali loče -
no (v šestih mesecih);
izjava o nefinančnem 
poslovanju vsebuje 
sklice na zneske v 
letnih računovodskih 
izkazih in dodatna po -
jasnila v zvezi z njimi;
nefinančni ključni 
kazalniki uspešnosti, 
pomembni za posa-
mez ne dejavnostinapovedrazumljiv in pravičen 
odraz finančne uspeš -
nosti, ki je v skladu 
z ustreznimi računo -
vodskimi izkazi;
razprava o dejanski 
uspešnosti v primerjavi 
s pričakovano/v pro -
računu predvideno 
uspešnostjo;
količinsko opredeljeni 
ključni kazalniki 
uspešnosti v primer -
javi s strateškimi cilji; 
uravnotežena ocena 
doseženih ciljev in 
uspešnosti v primerjavi 
s ciljiinformacije o raču -
novodskih izkazih ter 
odstopanjih in trendih;
primerjava proračuna 
in dejanskih zneskov 
v računovodskih izkazihfinančni in operativni 
rezultati podjetjaPriloga II
Elementi, prisotni v vseh okvirih Elementi, prisotni v 4 od 5 okvirov Elementi, prisotni v 3 od 5 okvirov 
55 Priloge Priloga IIDirektiva  
2014/95/EUIIRCBuilding Trust 
Award (Združeno 
kraljestvo)Smernica št. 2  
o priporočeni praksi 
IPSASBSmernice OECD 
za multinacio -
nalne družbe 
(III – Razkritje)
Socialna in 
kadrovska 
vprašanjasocialne in kadrovske 
zadeve;
spoštovanje človekovih 
pravickapitali: finančni, 
proizvedeni, 
intelektualni, človeški, 
socialni in odnosni ter 
naravni razprava in količinska 
analiza človeških 
dejavnikov v 
organizaciji;
podrobnosti o 
enakih možnostih in 
raznolikosti-vprašanja v zvezi 
z zaposlenimi in 
drugimi deležniki
Cilji in strategije -strategija in dodelitev 
virov; prispevkijasna izjava o namenu;
uravnotežen pregled 
napredka v primerjavi 
s ciljiinformacije o ciljih in 
strategijah;
poslanstvo in vizijacilji podjetja
Poslovni modelkratek opis poslovnega 
modela;
opis politik, kate -
rim sledi podjetje, 
vključno z izvedenim 
postopkom skrbnega 
pregleda;
rezultati teh politikposlovni model (poslov -
ne dejavnosti, ki kratko -
ročno, srednjeročno in 
dolgoročno ustvarjajo 
vrednost);
proces ustvarjanja 
vrednosti: skupine 
deležnikov, glavne 
materialne zadeve, 
tveganja, strateški cilji, 
dejavniki ustvarjanja 
vrednosti, ključni ka -
zalniki uspešnosti, cilji, 
učinekrazlični modeli za 
doseganje rezultatov;
pisno poročilo o tem, 
kako poslovne 
operacije podpirajo 
širše cilje organizacije; 
proučitev kapitalske 
naložbe in njenega 
doseganja stroškovne 
učinkovitosti- -
Elementi, prisotni v vseh okvirih Elementi, prisotni v 4 od 5 okvirov Elementi, prisotni v 3 od 5 okvirov 
Vir: Evropsko računsko sodišče.
56 Priloge Priloga IIIPregled letnih poročil in računovodskih izkazov izbranih organov javnega sektorja
Konsolidirani 
letni računovodski 
izkazi EU za leto 
20141Letno poročilo 
Evropskega inve -
sticijskega sklada 
za leto 2015Finančno poročilo 
Evropske investi -
cijske banke za 
leto 2015Finančno 
poročilo ZDA 
za leto 2015Comptes de 
l’Etat za leto 
2014 (Francija)
Računovodstvo na podlagi nastanka 
poslovnega dogodkada da da da da
Povzetek ključnih podatkov da da da da da
Priloženo mnenje neodvisnega revizorja da da da da objavljeno posebej
Primerjava med proračunskim in finančnim 
rezultatomda objavljeno posebej objavljeno posebej da da
Analiza struktur upravljanja in vprašanj 
v zvezi z upravljanjempovzetek2da da da da
Predgovor (ali poročilo) predsednika/
visokega uradnikaobjavljeno posebej da objavljeno posebej da objavljeno posebej
Razprava o tveganjih nepravilnih transakcij 
ali dejavnostiobjavljeno posebej ne3ne3da ne
Ocena stopnje nepravilnosti objavljeno posebej ne ne da ne
Informativno poročilo o dejavnostih med 
letomobjavljeno posebej da da da da
Dolgoročna napoved/poročilo o vzdržnosti ne objavljeno posebej objavljeno posebej da da
Opis vloge revizijskega odbora in njegovih 
zaključkovne da da ne povzetek 
Vir: Evropsko računsko sodišče.
1 Glej odstavka 45 in 46.
2 Glej odstavek 45.
3 Ni relevantno. Ti poročili ne vsebujeta razprave o tveganjih nepravilnih transakcij ali dejavnosti. Obstajajo pa navedbe, da ni pomembne stopnje 
nepravilnosti.
57 Odgovori  
Komisije
Povzetek
Skupni odgovor Komisije na odstavke I–IV
Komisija priznava pomen najsodobnejšega okvira za upravljanje. Komisija si prizadeva upoštevati razvijajoče se in 
ustrezne najboljše prakse, ki temeljijo na standardih ali ki so jih uveljavili mednarodni ali javni organi, in bo še nap ­
rej prilagajala svojo strukturo upravljanja.
Glavna načela okvira za upravljanje Komisije (tj. pristojnost, dolžnosti in odgovornosti, imenovanje in odstop Komi ­
sije in njenih članov, transparentnost) so zajeta v Pogodbah EU.
Kolegij dodeljuje operativne naloge svojim službam. Da bi Komisija zagotovila, da ima vsaka služba vzpostavljeno 
organizacijsko strukturo in sisteme notranje kontrole, ki so najprimernejši za doseganje njenih ciljev, je Komisija 
opredelila minimalne značilnosti na ravni podjetij, ki temeljijo na mednarodnem okviru COSO. V svojem letnem 
poročilu o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna EU (AMPR) za leto 2015 je Komisija poročala o učinkovi ­
tem izvajanju teh standardov.
Ureditve upravljanja, ki veljajo za Evropsko komisijo, so prirejene za nadnacionalno naravo te institucije ali njeno 
posebno strukturo s kolegijem komisarjev, ki ga podpira stalno administrativno osebje. Te značilnosti so podlaga 
za odločitve, sprejete v letu 2000 v zvezi s strukturo upravljanja Komisije. Upoštevana so bila tudi poročila odbora 
neodvisnih strokovnjakov in mnenji Sodišča št. 4/97 in 1/2000. Ureditve kontrole in revizije Komisije so trdne, 
celovite in se trenutno še izpopolnjujejo, da bodo v celoti skladne z načeli notranje kontrole COSO 2013. Poleg tega 
je Služba za notranjo revizijo (IAS) v celoti skladna s strokovnimi standardi notranje revizije, kot je potrdil zunanji 
ocenjevalec kakovosti. Te ureditve omogočajo Komisiji trden nadzor nad delovanjem strukture upravljanja.
Glej tudi odgovor Komisije na odstavek VI.
V
Glavna načela okvira za upravljanje Komisije (tj. pristojnost, dolžnosti in odgovornosti) so zajeta v Pogodbah EU. 
Kolegij sprejema letno poročilo o upravljanju in izvrševanju proračuna EU in prevzema celotno politično odgovor ­
nost za upravljanje proračuna EU. Komisija meni, da to obsega odgovornost za delo njenih služb.
V operativnem smislu se nadzor izvaja, prvič, prek praktičnih ureditev delovnih razmerij med člani Komisije, kabi ­
neti in službami, drugič, redno prek Odbora za spremljanje poteka revizij (v nadaljnjem besedilu: APC), ki se ukvarja 
s priporočili IAS, in tretjič, z jasnim poročanjem odredbodajalcev na podlagi prenosa pooblastil Komisiji prek letnih 
poročil o dejavnostih in izjav odredbodajalcev o zanesljivosti ter skupnega mnenja notranjega revizorja. Glej tudi 
odgovore Komisije na odstavka 55 in 57.
Odprava „silosne“ kulture (zaprtosti ozkih krogov v organizaciji) je bila prednostna naloga nove Komisije. Uvedla 
je novo strukturo s podpredsedniki, ki nadzirajo širša politična področja in izboljšujejo usklajevalno vlogo Gene ­
ralnega sekretariata in drugih osrednjih služb, ter različnimi usmerjevalnimi podjetniškimi skupinami, vključno 
z usmerjevalno skupino za upravljanje po dejavnostih (v nadaljnjem besedilu: ABM) in skupino direktorjev za 
upravljanje z viri.
Odgovori Komisije 58
VI
V skladu z najboljšo prakso, finančno uredbo in njeno listino se Služba za notranjo revizijo nujno osredotoča na sis ­
teme upravljanja in nadzora generalnih direktoratov (GD), ki so odgovorni za zagotavljanje zakonitosti in pravilnosti 
transakcij, vključno z revizijo funkcije naknadnega preverjanja/revizije teh direktoratov. Poleg revizije upravljanja 
varnosti informacij so bila vključena tudi druga področja upravljanja, na primer:
ο proces postavljanja ciljev v okviru načrta upravljanja;
ο proces letnega poročanja o dejavnostih;
ο upravljanje strategij za boj proti goljufijam.
APC je samo eno izmed več vzpostavljenih sredstev, ki omogočajo nadzor kolegija nad praksami upravljanja, obvla ­
dovanja tveganj in notranje kontrole s strani Komisije. Glavni kanal je prek mehanizmov za formalno komunikacijo, 
določenih v delovnem dogovoru med komisarji, njihovimi kabineti in službami Komisije (redna srečanja, obravnava 
strateških načrtov, načrti upravljanja, letna poročila o dejavnostih itd.), prek katerih se obvesti najprej komisar in 
nato kolegij.
Obvladovanje tveganj, finančno poročanje in rezultati funkcije naknadnega preverjanja/revizije sodijo v pristojnost 
skupine za upravljanje po dejavnostih, Generalnega sekretariata, GD BUDG in ustreznih odredbodajalcev.
VII
V skladu s konceptualnim okvirom IPSASB za finančna poročila splošnega namena,1 ki predvideva, da bodo ta poro ­
čila „verjetno obsegala več poročil“, vsako za bolj neposredne potrebe različnih deležnikov, Komisija zagotavlja inte ­
griran sveženj finančnih poročil. Tega sestavljajo letno poročilo o upravljanju in izvrševanju proračuna EU (AMPR), 
finančno poročilo, sporočilo o zaščiti proračuna EU in letni računovodski izkazi EU. Informacije, predstavljene v tem 
svežnju, so na isti ravni, kot jih zagotavljajo organi, ki jih je Sodišče izbralo za referenčno merilo. Poleg tega so 
nadaljnje informacije na voljo v dokumentih, kot so predsednikov govor o stanju Evropske unije, letno splošno poro ­
čilo o dejavnostih Evropske unije, poročilo o nadaljnjem ukrepanju po priporočilih o razrešnici itd.
VIII, prva zaporedna točka
Komisija sprejema to priporočilo. Komisija si prizadeva upoštevati razvijajoče se in ustrezne najboljše prakse, ki 
temeljijo na standardih ali ki so jih uveljavili mednarodni ali javni organi (glej odgovor na odstavke I–IV, VIII, 24–26, 
44–49), in bo še naprej prilagajala svojo strukturo upravljanja.
VIII, druga zaporedna točka
Komisija sprejema to priporočilo v skladu s členom 116(2) pravil uporabe finančne uredbe (glej tudi odgovor Komi ­
sije na priporočilo 2(h)).
VIII, tretja zaporedna točka
Komisija sprejema to priporočilo. Ureditve kontrole (vključno z IAS) Komisije so trdne, celovite in se trenutno še 
izpopolnjujejo, da bodo v celoti skladne z načeli notranje kontrole COSO 2013. Komisiji omogočajo ustrezen nadzor 
nad delovanjem strukture upravljanja.
1 „Konceptualni okvir za finančna poročila splošnega namena za javne subjekte“, ki ga je oktobra 2014 sprejel Upravni odbor za mednarodne 
računovodske standarde za javni sektor (IPSASB).
Odgovori Komisije 59
VIII, četrta zaporedna točka
Komisija sprejema to priporočilo.
Glej odgovor na odstavek 62.
VIII, peta zaporedna točka
Komisija sprejema priporočilo, naj izda zbirko poročil na način, ki bo preprečil dodatna tveganja v zvezi z razpoložlji ­
vostjo in kakovostjo informacij. Glej tudi odgovor na priporočilo 2(e).
Komisija je v zvezi s tem že ukrepala z objavo integriranega svežnja finančnih poročil 19. julija 2016.
Enotno poročilo o odgovornosti ne bi bilo ustrezno in ni v skladu s konceptualnim okvirom za finančna poročila 
splošnega namena IPSASB, ki jasno navaja, da bodo ta poročila, katerih cilj je zagotavljanje informacij, koristnih 
v zvezi z odgovornostjo in sprejemanjem odločitev, „verjetno obsegala več poročil, vsako za bolj neposredne vidike 
ciljev finančnega poročanja“. V skladu s tem konceptualnim okvirom Komisija zagotavlja ali bo zagotovila naslednje 
dokumente, ki vključujejo elemente, ki jih je opredelilo Sodišče:
VIII, peta zaporedna točka, prva alinea
Komisija trenutno pripravlja posodobitev izjave o upravljanju.
VIII, peta zaporedna točka, druga alinea
V okviru Komisije govor o stanju v Evropski uniji, ki ga ima predsednik v septembru, ustreza predsednikovemu 
poročilu.
VIII, peta zaporedna točka, tretja alinea
Poleg informacij, ki jih vsebuje poročilo AMPR, Komisija obširno poroča o operativnih in strateških tveganjih 
v govoru o stanju v Evropski uniji ter v strateških načrtih in načrtih upravljanja vsakega generalnega direktorata.
VIII, peta zaporedna točka, četrta alinea
Nefinančne informacije o smotrnosti so na voljo v poročilih o dejavnostih in AMPR.
VIII, peta zaporedna točka, peta alinea
Splošno poročilo o dejavnostih Evropske unije in AMPR vsebujeta informacije o dejavnostih med letom in dosežkih 
v zvezi s cilji te politike.
VIII, peta zaporedna točka, šesta alinea
Letno poročilo odbora APC povzema sklepe APC v zvezi z izpolnjevanjem svojih ciljev in izpostavlja zadeve, na 
katere je APC opozoril kolegij komisarjev. Na delo APC se sklicujejo tudi zbirna poročila in AMPR v letu 2015. V pri ­
hodnjih poročilih AMPR bo tudi poseben oddelek o vlogi in sklepih APC.
VIII, peta zaporedna točka, sedma alinea
Zlasti glede razlik v razsežnosti dolga (tj. zmožnosti izpolnjevanja finančnih obveznosti ali refinanciranja ali poveča ­
nja dolga) in razsežnosti prihodka (tj. zmožnosti spreminjanja obstoječih ravni obdavčevanja ali uvedbe novih virov 
prihodka) proračun EU ni primerljiv s proračuni držav članic.
Odgovori Komisije 60
V okviru EU je večletni finančni okvir orodje, ki zagotavlja srednjeročno in dolgoročno stabilnost in predvidljivost 
zahtev prihodnjih plačil in proračunskih prednostnih nalog. Komisija zagotavlja informacije o teh vidikih v poročilu 
AMPR, finančnem poročilu, računovodskih izkazih in drugih poročilih, kadar koli je to potrebno.
VIII, šesta zaporedna točka
Komisija delno sprejema to priporočilo.
Informacije, ki so podlaga novemu integriranemu svežnju finančnih poročil in dopolnilnih poročil, bodo na voljo, 
kolikor je to mogoče (tj. odvisno zlasti od ustreznih rokov za države članice, v katerih morajo zagotoviti nujne 
podatke), Sodišču, da se omogočijo preverjanja glede skladnosti.
VIII, sedma zaporedna točka
Komisija sprejema to priporočilo. V poročilu AMPR bo še naprej poročala o skupnem znesku, pri katerem obstaja 
tveganje.
VIII, osma zaporedna točka
Komisija sprejema to priporočilo. Redno bo posodabljala in objavljala svoje ureditve upravljanja ter razlagala, kako 
so skladne z mednarodnimi standardi in dobro prakso.
VIII, deveta zaporedna točka
Komisija delno sprejema to priporočilo. Komisija bo v okviru obnove članstva APC sredi mandata premislila o pove ­
čanju števila zunanjih članov z dokazanim strokovnim znanjem na področju revizije in v sorodnih zadevah, ki bi jih 
Komisija imenovala na podlagi odprtega in transparentnega postopka. Obvladovanje tveganj, finančno poročanje 
in rezultati funkcije naknadnega preverjanja/revizije sodijo v pristojnost skupine za upravljanje po dejavnostih, 
Generalnega sekretariata, GD BUDG in ustreznih odredbodajalcev. Komunikacijski kanali, vključno zlasti z letnimi 
poročili o dejavnostih, načrti upravljanja in strategije itd., zagotavljajo, da odredbodajalci obveščajo komisarje in 
kolegij, kar slednjemu omogoča izvajanje ustreznega nadzora. Poleg tega Služba za notranjo revizijo redno pregle ­
duje funkcijo naknadnega preverjanja/revizije v ustreznih generalnih direktoratih, zlasti na ključnih področjih, kot je 
skupno upravljanje, njene ugotovitve pa obravnava APC. Komisija bo proučila povabilo Službi za notranjo revizijo, 
da izvede revizijo ureditev upravljanja/nadzora v zvezi z obvladovanjem tveganja, finančnim poročanjem in funkcijo 
naknadnega preverjanja/revizije, zlasti nadzora na drugi ravni, in ugotovi, ali so možne kakršne koli izboljšave, ki 
lahko še izboljšajo učinkovitost teh mehanizmov.
Opažanja
15
Prva posebna značilnost upravljanja v Komisiji je ta, da je ločitev pristojnosti in odgovornosti opredeljena v Pogodbi 
(člen 317) in v finančni uredbi (člen 66) ter opisana v beli knjigi iz leta 2000, ki upošteva priporočila odbora neodvis­
nih strokovnjakov.
Druga značilnost Komisije je ta, da se lahko ob vsakem nastopu mandata novega kolegija pregledajo vidiki ureditev 
notranje organizacije, upravljanja in odgovornosti. To se izvaja prek poslanic komisarjev, delovnih metod Evropske 
komisije (glej C(2014) 9004) in pisnih delovnih dogovorov med komisarji in službami.
Odgovori Komisije 61
21
Glavna načela okvira za upravljanje Komisije (tj. pristojnost, dolžnosti in odgovornosti) so zajeta v Pogodbah EU. 
Kolegij sprejema letno poročilo o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna EU in prevzema celotno politično 
odgovornost za upravljanje proračuna EU. Komisija meni, da to obsega odgovornost za delo njenih služb.
V operativnem smislu se nadzor izvaja, prvič, prek praktičnih ureditev delovnih razmerij med člani Komisije, kabineti 
in službami, drugič, redno prek Odbora za spremljanje poteka revizij (APC), ki se ukvarja s priporočili IAS, in tretjič, 
z jasnim poročanjem odredbodajalcev Komisiji prek letnih poročil o dejavnostih (LPD) in izjav odredbodajalcev 
o zanesljivosti ter skupnega mnenja notranjega revizorja.
Okvir 5 – Odgovornost Komisije
Komisija je med leti 2007 in 2016 izvedla nadaljnje spremembe glede svojega upravljanja in poročanja.
23
Komisija je odpravila oddelke za notranjo revizijo, ker je za funkcijo notranje revizije sčasoma postalo čedalje 
pomembneje, da preseže okvire enega generalnega direktorata. To se veliko učinkoviteje izvaja s povsem centra ­
lizirano funkcijo notranje revizije. Poleg tega je centralizirana Služba za notranjo revizijo (IAS) v celoti neodvisna, 
s čimer se lažje zagotovijo kakovostne revizije. Ocenjevalec kakovosti je sicer za IAS podal pozitivno mnenje, vendar 
je izpostavil pomanjkanje neodvisnega nadzora nad oddelki za notranjo revizijo in je zaznal tveganje glede njihove 
neodvisnosti.
IAS zdaj generalnim direktorjem zagotavlja poročilo z omejenim zagotovilom, ki bo del letnih poročil o dejavnosti 
(LPD), tako kot so to prej počeli oddelki za notranjo revizijo (prvo poročilo IAS je bilo februarja 2016 za leto 2015).
24
Osebje subjektov, ki jih omenja Sodišče, ni v celoti posvečeno revizijskim ali nadzornim dejavnostim.
Funkcija naknadnega preverjanja/revizije v številnih generalnih direktoratih z veliko porabo (pogosto imenovana 
„revizijska funkcija“) je del sistema notranje kontrole odredbodajalca. To funkcijo je treba jasno razmejiti od funkcije 
notranje revizije.
25
Poleg revizije upravljanja varnosti informacij so zajeta tudi druga področja upravljanja, zlasti (a ne samo) z revizi ­
jami, ki zajemajo številne generalne direktorate, na primer revizije na teh področjih:
ο proces postavljanja ciljev v okviru načrta upravljanja;
ο proces letnega poročanja o dejavnostih;
ο upravljanje strategij za boj proti goljufijam;
ο upravljanje dela evropskega semestra;
ο upravljanje skupnega podpornega centra, ki ga gosti RTD;
ο upravljanje skrbniških skladov EU;
ο nadzor decentraliziranih agencij;
ο upravljanje IT ­domen.
Odgovori Komisije 62
Okvir 7 – Nekatera pomembna priporočila Službe za notranjo revizijo o upravljanju 
niso bila upoštevana
Komisija pripravlja revizijo izjave o upravljanju.
26
IAS se strinja z oceno Sodišča, da je tveganje glede nepravilnih in nezakonitih odhodkov pomembno. Prav zato je 
pri bližno od 40 do 50 % razpoložljivega časa za revizije porabljenega za ocenjevanje sistemov upravljanja in nad ­
zora s ciljem preprečevanja in odkrivanja/odpravljanja nepravilnosti.
To vključuje pomembne revizije nadzornih strategij generalnega direktorata (vključno s funkcijo naknadnega 
preverjanja/revizije), ki zajemajo glavna področja odhodkov na ravni politike. Vsa ta revizijska poročila se pošljejo 
odboru APC in so naslovljena nanj.
V skladu z najboljšo prakso, finančno uredbo in svojo listino se IAS nujno osredotoča na sisteme upravljanja in nad ­
zora generalnih direktoratov (GD), ki so odgovorni za zagotavljanje zakonitosti in pravilnosti transakcij.
APC je samo eno izmed več vzpostavljenih sredstev, ki omogočajo nadzor kolegija nad praksami upravljanja, obvla ­
dovanja tveganj in notranje kontrole s strani Komisije. Glavni kanal je prek mehanizmov za formalno komunikacijo, 
določenih v delovnem dogovoru med komisarji, njihovimi kabineti in službami Komisije (redna srečanja, obravnava 
strateških načrtov, načrti upravljanja, letna poročila o dejavnostih itd.), prek katerih se obvestijo najprej komisar in 
nato kolegij.
30
Komisija potrjuje, da mandat APC v letu 2015 vključuje krepitev nadaljnjega ukrepanja glede priporočil Evropskega 
računskega sodišča (ERS). APC analizira poročila ERS in ustrezne ugotovitve, kjer je to ustrezno v okviru svojih temat ­
skih razprav na podlagi skupin revizijskih poročil Službe za notranjo revizijo (IAS).
IAS izvaja revizije glede učinkovitosti funkcij naknadnega preverjanja/revizije v številnih generalnih direktoratih 
z veliko porabo. Zato vključuje ta pomemben element sistemov notranje kontrole odredbodajalcev s ciljem prepre ­
čevanja in odkrivanja/odpravljanja nepravilnosti (glej odgovor na odstavek 26). APC obravnava te zadeve v obsegu, 
kot jih zajemajo revizije IAS.
Odgovor na tabelo 2
APC sprejema in obravnava vsa revizijska poročila IAS, ki obsegajo področja obvladovanja tveganj, notranje kontrole 
in poročanja o finančni in nefinančni smotrnosti. Tako omogoča nadzor s strani Komisije z zagotavljanjem neodvis­
nosti Službe za notranjo revizijo, nadzorom kakovosti njenega dela in upoštevanja priporočil. Poleg tega obravnava 
ključne dokumente v zvezi z okvirom notranje kontrole.
Odgovori Komisije 63
31
Obvladovanje tveganj, finančno poročanje in rezultati funkcije naknadnega preverjanja/revizije sodijo v pristojnost 
skupine za upravljanje po dejavnostih, Generalnega sekretariata, GD BUDG in ustreznih odredbodajalcev. Komu ­
nikacijski kanali, vključno zlasti z letnimi poročili o dejavnostih, načrti upravljanja in strategije itd., zagotavljajo, da 
odredbodajalci obveščajo komisarje in kolegij, kar slednjemu omogoča izvajanje ustreznega nadzora. Poleg tega 
Služba za notranjo revizijo redno pregleduje funkcijo naknadnega preverjanja/revizije v ustreznih generalnih direk ­
toratih, zlasti na ključnih področjih, kot je skupno upravljanje, njene ugotovitve pa obravnava APC.
Druge mednarodne organizacije (Svetovni program za prehrano, Evropska investicijska banka, Svetovna banka in 
OZN) imajo drugačne strukture upravljanja.
35
Nova revizija okvira notranje kontrole, ki jo Komisija izvaja zdaj, bo obravnavala vse pripombe Sodišča.
36
Ob upoštevanju posebnosti Komisije je treba na načelo 2 COSO gledati z dvojne perspektive. Na ravni GD vsak 
generalni direktor izvaja neodvisen nadzor razvoja in učinkovitosti notranje kontrole prek koordinatorja za interno 
kontrolo. Na ravni Komisije kolegij – tj. ekvivalent svetu direktorjev, ki ga omenja načelo 2 COSO – izvaja neodvisen 
nadzor razvoja in učinkovitosti notranje kontrole (glej odgovor na odstavek 21).
Centralna finančna služba je bila ustanovljena za zagotavljanje podpore in svetovanja v zvezi s finančnim upravlja ­
njem, tolmačenjem zakonodaje, interno kontrolo in z obvladovanjem tveganj, vendar ne za nadzor dejanske 
izvedbe sistema notranje kontrole.
37
Trenutni okvir, kot je bil določen v reformi Komisije in opredeljen v finančni uredbi, zagotavlja trdno opredelitev 
pristojnosti in odgovornosti. Generalni direktorati morajo vzpostaviti organizacijsko strukturo in sisteme notranje 
kontrole, vključno z dejanji nadaljnjega prenosa in povezanim sistemom kaskadnega poročanja, kar poveča zaneslji ­
vost znotraj vsakega generalnega direktorata.
Glede podlage za ugotavljanje, ali so izjave v okviru letnih poročil o dejavnosti utemeljene, dajejo navodila (in smer ­
nice) za pripravo teh poročil trden temelj za izjavo o zanesljivosti in pomenijo jasno merilo odgovornosti generalnih 
direktoratov. Poleg tega letna poročila o dejavnosti vsebujejo oddelek o poročilih in sklep notranjega revizorja 
o stanju nadzora generalnega direktorata. In končno, postopek pregleda letnih poročil o dejavnosti zagotavlja nji ­
hovo kakovost, tako da se lahko politična raven zanaša na predstavitve in zanesljivost upravljanja.
Vendar bo Komisija analizirala, ali je mogoče nekatere vidike nadalje pojasniti.
Odgovori Komisije 64
38
Komisija je letno poročala o izvajanju strategije Komisije za boj proti goljufijam (CAFS), prvič leta 2013 v letnem 
poročilu o zaščiti finančnih interesov EU („člen 325 poročila“).
39
Četudi Komisija meni, da tveganje za goljufijo zadostno obravnavata metodologija in smernice za generalne direk ­
torate v zvezi s strategijami za boj proti goljufijam, Komisija trenutno pripravlja predlog za vključitev tveganja za 
goljufijo v novi okvir notranje kontrole.
42
Cilj dokumenta Razprava o računovodskih izkazih in njihova analiza (v nadaljnjem besedilu: FSDA) v skladu s smer ­
nico o priporočeni praksi 2 (RPG 2) IPSASB je zagotoviti „razlago pomembnih elementov, transakcij in dogodkov, 
predstavljenih v finančnem poročilu subjekta, in dejavnikov, ki vplivajo nanje“.
Zato je logično, da se FSDA osredotoča na predsednikovih 10 prednostnih nalog, saj „pomenijo nadaljevanje strate ­
gije Evropa 2020“ in so trenutno glavna gonila politike Komisije in načina porabe denarja EU. Poleg tega FSDA vklju ­
čuje tudi informacije o strategiji Evropa 2020. Vendar je FSDA dokument, ki se razvija. Komisija je tako pripravljena 
za razprave o izboljšavah glede vsebine in usmeritve.
44, tretja zaporedna točka
Računovodske izkaze EU sprejema Komisija.
44, četrta zaporedna točka
Komisija opozarja, da sta njen računovodski sistem na podlagi nastanka poslovnega dogodka in poročanje tako že 
zelo napredna v primerjavi s številnimi državami članicami.
45, druga zaporedna točka
Dokument FSDA, ki ga je pripravila Komisija, je skladen s strukturo in vsebino, ki ju predlaga smernica o priporočeni 
praksi 2 (RPG 2) IPSASB.
45, tretja zaporedna točka
Kot navaja Sodišče, računovodske izkaze spremlja izjava o zanesljivosti v Uradnem listu. Komisija pozdravlja mož ­
nost vključitve mnenja Sodišča o računovodskih izkazih v dokument teh izkazov takoj, ko je ta sprejet, kakor je 
praksa v zasebnem sektorju.
45, peta zaporedna točka
V dokument FSDA Komisija vključuje tudi informacije o različnih načinih upravljanja, finančnem poročanju in 
odgovornosti.
Komisija pripravlja revizijo izjave o upravljanju.
Odgovori Komisije 65
45, šesta zaporedna točka
Letne računovodske izkaze EU sprejema Komisija. Ker je predgovor vključen v finančno poročilo, ni podvojen v izka ­
zih. Komisija bo proučila uvedbo predgovora v prihodnosti.
45, sedma zaporedna točka
Poleg letnih računovodskih izkazov in spremnih informacij Komisija prav tako pripravi letno poročilo o upravlja ­
nju in smotrnosti izvrševanja proračuna EU (AMPR), sporočilo o zaščiti proračuna EU in finančno poročilo, splošno 
poročilo o dejavnostih Evropske unije in govor predsednika Evropske komisije o stanju Evropske unije. Ti dokumenti 
vsebujejo obsežne nefinančne informacije in obravnavajo operativna in strateška tveganja.
Letni računovodski izkazi EU so skladni z informacijskimi zahtevami ustreznih mednarodnih računovodskih standar ­
dov (IPSAS) in računovodskih pravil EU.
Komisija v poročilu AMPR poroča o skupnih zneskih, pri katerih obstaja tveganje v zvezi z zakonitostjo in pravilnos ­
tjo transakcij (zneski, pri katerih obstaja tveganje ob plačilu, in znesek, pri katerem obstaja tveganje ob zaključku). 
Poročilo navaja tudi, katera področja odhodkov so najbolj izpostavljena napakam.
45, osma zaporedna točka
Ker AMPR vsebuje količinsko opredelitev tveganja za nepravilne transakcije v zbirnem poročilu (zneski, pri katerih 
obstaja tveganje ob plačilu, in zneski, pri katerih obstaja tveganje ob zaključku), Komisija meni, da ni potrebe za 
podvajanje informacij. Glej zgornji odgovor.
45, deveta zaporedna točka, prva alinea
Poleg letnih računovodskih izkazov in spremnih informacij Komisija prav tako pripravi letno poročilo o upravljanju 
in smotrnosti izvrševanja proračuna EU (AMPR), sporočilo o zaščiti proračuna EU in finančno poročilo, splošno poro ­
čilo o dejavnostih Evropske unije in govor predsednika Evropske komisije o stanju Evropske unije, kjer so podane 
informacije o nefinančni smotrnosti.
45, deveta zaporedna točka, druga alinea
Poleg letnih računovodskih izkazov in spremnih informacij Komisija prav tako pripravi letno poročilo o upravljanju 
in smotrnosti izvrševanja proračuna EU (AMPR), sporočilo o zaščiti proračuna EU in finančno poročilo, splošno poro ­
čilo o dejavnostih Evropske unije in govor predsednika Evropske komisije o stanju Evropske unije.
45, deveta zaporedna točka, tretja alinea
Informacije o napredku glede glavnih ciljev strategije Evropa 2020 se redno posodabljajo in objavljajo na spletnem 
mestu Eurostata ter sporočajo v okviru evropskega semestra. Glej tudi odgovor na odstavek 42.
Odgovori Komisije 66
45, deseta zaporedna točka
Zlasti glede razlik v razsežnosti dolga (tj. zmožnosti izpolnjevanja finančnih obveznosti ali refinanciranja ali poveča ­
nja dolga) in razsežnosti prihodka (tj. zmožnosti spreminjanja obstoječih ravni obdavčevanja ali uvedbe novih virov 
prihodka) proračun EU ni primerljiv s proračuni držav članic.
V okviru EU je večletni finančni okvir orodje, ki zagotavlja srednjeročno in dolgoročno stabilnost in predvidljivost 
zahtev prihodnjih plačil in proračunskih prednosti. Komisija zagotavlja informacije o teh vidikih v različnih poročilih.
45, enajsta zaporedna točka
Na vlogo APC se sklicujejo tudi zbirna poročila in AMPR v letu 2015. V prihodnjih poročilih AMPR bo poseben odde ­
lek o vlogi in sklepih APC.
Skupni odgovor na odstavka 46 in 47
Komisija je letos prvič predstavila obširen integriran sveženj finančnih poročil. Tako je Komisija hkrati zagotovila vse 
ključne finančne informacije za leto 2015. Sveženj zajema:
(a) AMPR z informacijami o smotrnosti izvrševanja proračuna EU na podlagi rezultatov, doseženih v proračunu EU do 
konca leta 2015. Vključuje tudi poročilo o upravljanju proračuna EU s strani Komisije v letu 2015, ki vsebuje pregled 
delovanja sistemov notranje kontrole, ki so jih vzpostavile službe Komisije za zagotavljanje doseganja političnih 
in operativnih ciljev, in s temi povezanih večjih tveganj, če obstajajo. V to so vključene tudi ocene tveganj v zvezi 
z zakonitostjo in pravilnostjo, stroškovna učinkovitost kontrol in strategije za boj proti goljufijam; 
(b) finančno poročilo, ki zagotavlja zlasti podroben pregled prihodkov in porazdelitve sredstev na države članice ter 
po podrazdelkih večletnega finančnega okvira;
(c) sporočilo o zaščiti proračuna EU glede izvedenih ukrepov za preprečevanje nezakonitih in nepravilnih odhodkov 
iz financiranja s strani proračuna EU, ki prikazuje tudi, kako so v to vključene države članice in kako to vpliva nanje;
(d) letni računovodski izkazi EU (tj. sredstva in obveznosti, prihodek in odhodek) ob koncu leta 2015.
Integrirani sveženj finančnih poročil spremlja tudi predgovor komisarja za proračun. 
Kolegij komisarjev prevzema celotno odgovornost za sisteme notranjega nadzora Komisije in obvladovanje tveganj 
s sprejemom letnega poročila o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna EU.
48
Komisija v poročilu AMPR poroča o ocenjenih zneskih, pri katerih obstaja tveganje, in v sporočilu o zaščiti proračuna 
EU navaja pregled preventivnih ukrepov. V letnem poročilu o dejavnostih odgovorni odredbodajalec poroča o rezul ­
tatih izvedenih kontrol in podaja oceno zneska, pri katerem obstaja tveganje za nepravilna plačila. Poleg tega letno 
poročilo o dejavnostih obravnava tudi naravo odkritih napak. V okviru postopka razrešnice je Komisija poročala tudi 
o zahtevi Evropskega parlamenta po ukrepih glede najpogostejših vrst napak na določenih področjih politike.
Odgovori Komisije 67
49
Od leta 2013 je Komisija v primerjavi s prejšnjimi leti izpopolnila informacije o zneskih, pri katerih obstaja tveganje, 
zlasti z vključitvijo skupnega zneska, pri katerem obstaja tveganje ob plačilu in ob zaključku. Pri slednjem se upošte ­
vajo tudi finančni popravki in izterjave, kar je podrobneje predstavljeno v sporočilu o zaščiti proračuna EU.
Pred letom 2013 je Komisija v zbirnem poročilu transparentno poročala o izraženih pridržkih in za področja odhod ­
kov navedla ocenjeni znesek, pri katerem obstaja tveganje in za katerega je bil izražen pridržek. Več informacij je 
bilo na voljo v ustreznih poročilih o dejavnostih.
50
IAS porabi znaten del svojih sredstev (približno od 40 do 50 %) za dejavnosti ocenjevanja sistemov upravljanja in 
kontrole s ciljem preprečevanja in odkrivanja/odpravljanja nepravilnosti, poleg omejenih pregledov izračunavanja 
stopnje preostale napake.
To delo službe IAS vodi k resničnim izboljšavam, zlasti za GD AGRI, kar sta pozdravila tako Sodišče kot organ za 
razrešnico.
51
GD DEVCO izvaja svoj proračun večinoma v okviru neposrednega upravljanja, ker ima drugačen model zagotovila 
kot model skupnega upravljanja, ki obsega 80 % proračuna EU.
Glej tudi odgovor Komisije na odstavek 1.35 letnega poročila ERS za leto 2015:
Komisija meni, da sklicevanje na statistično metodologijo, ki jo uporabljajo „organi ZDA, ki upravljajo zvezne sklade“, 
ni ustrezno za sklade v okviru skupnega upravljanja. V okviru skupnega upravljanja se Komisija ne zanaša na revi ­
zije odhodkov, ki jih izvedejo njene agencije na ravni EU, temveč na revizijske organe v suverenih državah članicah, 
ki revidirajo odhodke teh držav članic, pogosto z nacionalnim sofinanciranjem. Zato Komisija meni, da statistično 
veljavna ocena stopnje napake za celotno Evropsko unijo, ki jo pripravijo upravičenci do revizije sami, ne zagotavlja 
dodane vrednosti za odhodke skupnega upravljanja.
V skladu z zahtevami pravnega okvira bo Komisija še naprej sodelovala z revizijskimi organi držav članic in skupaj 
z njimi določala statistično veljaven pristop k ocenjevanju stopnje napake ter uporabljala takšne stopnje napake 
po potrditvi veljavnosti. Komisija tako izvaja „načelo enotne revizije“ z usmerjanjem svoje dejavnosti na revizijo 
revizorjev držav članic in vrednotenje njihovega revizijskega dela. To temelji na mnenju Sodišča št. 2/2004 o modelu 
enotne revizije in predlogu o okviru notranje kontrole Skupnosti. Ta pristop je v celoti v skladu s ciljem zmanjšanja 
administrativnega bremena upravičencev, zmanjšuje pa tudi potrebo po revizijskih delovnih mestih v ES.
Odgovori Komisije 68
53
Komisija opozarja, da je Urad ZDA za vladno odgovornost, tj. zunanji revizor, ugotovil materialne šibkosti in sklenil 
naslednje: „Dokler zvezna vlada ne izvede učinkovitih postopkov za ugotavljanje celotnega obsega nepravilnih pla ­
čil ter ustreznih ukrepov za subjekte in programe, ki bodo učinkovito zmanjšali obseg nepravilnih plačil, ne bo imela 
zadostnega zagotovila, da je uporaba zveznih skladov ustrezno zaščitena.“
Komisija tudi opozarja, da je izvršilni urad ameriškega predsednika vključen v navodilo z dne 20. oktobra 2014: „Delo 
z drugimi subjekti. Agencije bi morale preučiti delo s subjekti – kot so prejemniki nepovratnih sredstev – ki so pred ­
met enotnih revizij, za pomoč pri postopku ocenjevanja stopnje in zneska nepravilnih plačil.“
Komisija poudarja, da v poročilu AMPR zagotavlja oceno zneska plačila, pri katerem obstaja tveganje (pri čemer niso 
upoštevani ukrepi izterjav v zvezi z nepravilnimi plačili). Ta informacija je dopolnjena z oceno zneska, pri katerem 
obstaja tveganje ob zaključku (pri čemer se upošteva vpliv večletnih sistemov popravkov).
57
Komisija se sklicuje na svoje odgovore na prejšnje zahteve Parlamenta in potrjuje svoje stališče glede te zadeve 
s podajanjem zagotovila, kot ga navaja Sodišče (glej odgovor Komisije na odstavek 1.40 letnega poročila Sodišča za 
leto 2012).
Glej tudi odgovor na odstavek V povzetka.
Zaključki in priporočila
58
Komisija bo še naprej izvajala ukrepe, s katerimi za svoje ureditve upravljanja, ki so usmerjeni na revizijo, finančno 
upravljanje in nadzor, zagotavlja skladnost z ustreznimi najboljšimi praksami, ki jih določajo standardi ali med­
narod  ni in javni organi (glej podrobne odgovore Komisije na odstavke I–IV, IX, 24–26, 44–46).
59
Glavna načela okvira za upravljanje Komisije (tj. pristojnost, dolžnosti in odgovornosti) so zajeta v Pogodbah EU. Glej 
tudi odgovore Komisije na odstavke 21, 55 in 57.
60
APC je samo eno izmed več vzpostavljenih sredstev, ki omogočajo nadzor kolegija nad praksami upravljanja, obvla ­
dovanja tveganj in notranje kontrole s strani Komisije. Glavni kanal je prek mehanizmov za formalno komunikacijo, 
določenih v delovnem dogovoru med komisarji, njihovimi kabineti in službami Komisije (redna srečanja, obravnava 
strateških načrtov, načrti upravljanja, letna poročila o dejavnostih itd.), prek katerih sta obveščena najprej komisar in 
nato kolegij.
Odgovori Komisije 69
61
Glej odgovor Komisije na odstavek 39.
62
Rok za sprejem letnih računovodskih izkazov določa finančna uredba, in sicer je to 31. julij. Toda to leto je Komisija 
v sodelovanju s Sodiščem že za dva tedna pomaknila sprejem računovodskih izkazov za leto 2015. Ker je Komisija 
močno odvisna od rokov za dostavo podatkov od držav članic, bo proučila možnosti nadaljnjega pomika.
63
Komisija ne zagotavlja manj nefinančnih informacij kot drugi organi – informacije so v računovodskih izkazih in 
v finančnih poročilih splošnega namena. Nadalje bo Komisija od leta 2016 naprej izdajala integriran sveženj teh 
poročil s finančnimi in nefinančnimi informacijami hkrati – glej odgovore zgoraj.
Kot je že bilo navedeno, konceptualni okvir IPSAS (odstavek 8.6) izrecno predvideva uporabo več poročil GPFR, ki 
sestavljajo računovodske izkaze ali finančna poročila, FSDA in druga poročila za potrebe uporabnikov po dopolnil ­
nih informacijah.
64
Komisija se ne strinja s stališčem Sodišča, da ocena stopnje napake ne temelji na dosledni metodologiji. Generalni 
direktorati morajo poročati v skladu s smernico LPD, ki jo izdajo osrednje službe. Različni koncepti in kazalniki so 
opredeljeni dovolj prilagodljivo, da omogočajo upoštevanje posebnih okoliščin različnih generalnih direktoratov in 
hkrati vendarle zagotavljajo zadostno stopnjo skladnosti za konsolidacijo podatkov2.
65
Glej spodnje navedbe odgovorov na določene zaključke.
65, prva zaporedna točka
Glej odgovore na odstavke 24–26.
65, tretja zaporedna točka, prva alinea
Glej odgovor na odstavek 30.
Komisija potrjuje, da mandat APC v letu 2015 vključuje krepitev nadaljnjega ukrepanja glede priporočil Evropskega 
računskega sodišča (ERS).
65, tretja zaporedna točka, druga alinea
Glej odgovora na odstavka 30 in 31.
2 Glej tudi odgovore Komisije na odstavka 1.19 in 1.20 letnega poročila Sodišča za leto 2010, odstavke 1.22, 1.23 in 1.25 letnega poročila Sodišča 
za leto 2011, odstavka 1.41 in 1.42 ter 1.44 in 1.45 letnega poročila Sodišča za leto 2012, odstavke 1.29, 1.30 in 1.32 letnega poročila Sodišča za 
leto 2013, odstavke 1.50, 1.53, 1.54 in 1.65 letnega poročila Sodišča za leto 2014 ter odstavka 1.35 in 1.48 letnega poročila Sodišča za leto 2015.
Odgovori Komisije 70
65, tretja zaporedna točka, tretja alinea
Glej odgovore na odstavke VIII ter 30, 31 in 45. Poročanje o smotrnosti sodi v pristojnost usmerjevalne skupine za 
ABM, Generalnega sekretariata, GD BUDG in ustreznih odredbodajalcev.
65, tretja zaporedna točka, četrta alinea
Glej odgovore Komisije na odstavke 26, 30 in 31.
65, četrta zaporedna točka
Glej odgovor na odstavek 39.
65, peta zaporedna točka
Glej odgovor na odstavek 62.
65, šesta zaporedna točka, prva alinea
Komisija trenutno pripravlja posodobitev izjave o upravljanju.
65, šesta zaporedna točka, druga alinea
V okviru Komisije je predsednikov govor o stanju Evropske unije sredstvo, s katerim predsednik poroča o dosežkih in 
izzivih.
Poleg tega splošno poročilo o dejavnostih Evropske unije, ki ga vsako leto objavi Evropska komisija, predstavlja naj ­
pomembnejše pobude in dosežke Evropske unije v preteklem letu. Obravnava napredek Komisije pri uresničevanju 
prednostnih nalog (ki obsegajo veliko širše vidike kot finančne informacije). Vsebuje tudi predgovor predsednika.
65, šesta zaporedna točka, tretja alinea
Obvladovanje tveganja v Komisiji je večinoma del načrtovalne faze cikla strateškega načrtovanja in priprave progra ­
mov (SNP), zlasti priprava strateških načrtov (SN) in načrtov upravljanja (NU) vsake službe Komisije. Kritična tveganja 
predstavlja načrt upravljanja, Priloga 4, potencialna medsektorska kritična tveganja pa ocenjujejo osrednje službe. 
Pomembna uresničena tveganja so obravnavana v letnih poročilih o dejavnostih in letnem poročilu o upravljanju in 
smotrnosti izvrševanja proračuna EU.
Poleg informacij, ki jih vsebuje AMPR, Komisija v več oblikah obširno poroča in sporoča v zvezi s političnimi cilji, 
izzivi in tveganji. Predsednikov govor o stanju Evropske unije je ključno sredstvo za poročanje o izzivih in priložno ­
stih na politični ravni. Prav tako je podrobnejše poročanje o zadevah, ki se posebej nanašajo na določeno politično 
področje, vključeno v strateške načrte in načrte upravljanja, ki jih objavlja vsak generalni direktorat.
65, šesta zaporedna točka, četrta alinea
Nefinančne informacije o smotrnosti so na voljo v poročilih LPD in AMPR.
Odgovori Komisije 71
65, šesta zaporedna točka, peta alinea
AMPR, finančno poročilo in letno splošno poročilo o dejavnostih Evropske unije vsebujejo takšne informacije.
65, šesta zaporedna točka, šesta alinea
Listina APC zahteva, da APC letno poroča kolegiju o svojih dejavnostih. Letno poročilo odbora APC povzema sklepe 
APC v zvezi z izpolnjevanjem svojih ciljev in izpostavlja zadeve, na katere je APC opozoril kolegij komisarjev. Poro ­
čilo je del gradiva, ki podpira sprejem poročila AMPR o proračunu v Evropski uniji s strani Komisije. Na delo APC se 
sklicujejo tudi zbirna poročila in AMPR v letu 2015. V prihodnjih poročilih AMPR bo tudi poseben oddelek o vlogi in 
sklepih APC.
65, šesta zaporedna točka, sedma alinea
Zlasti glede razlik v razsežnosti dolga (tj. zmožnosti izpolnjevanja finančnih obveznosti ali refinanciranja ali poveča ­
nja dolga) in razsežnosti prihodka (tj. zmožnosti spreminjanja obstoječih ravni obdavčevanja ali uvedbe novih virov 
prihodka) proračun EU ni primerljiv s proračuni držav članic.
V okviru EU je večletni finančni okvir orodje, ki zagotavlja srednjeročno in dolgoročno stabilnost in predvidljivost 
zahtev prihodnjih plačil in proračunskih prednosti. Komisija zagotavlja informacije o teh vidikih v različnih poročilih.
Smernica o priporočeni praksi IPSAS ne predlaga vključitve poročanja o fiskalni vzdržnosti v letne računovodske 
izkaze ali objave o tem skupaj z računovodskimi izkazi.
65, sedma zaporedna točka
Komisija se ne strinja s stališčem Sodišča, da ocena stopnje napake ne temelji na dosledni metodologiji. Generalni 
direktorati morajo poročati v skladu s smernico LPD, ki jo izdajo osrednje službe. Različni koncepti in kazalniki so 
opredeljeni dovolj prilagodljivo, da omogočajo upoštevanje posebnih okoliščin različnih generalnih direktoratov in 
hkrati vendarle zagotavljajo zadostno stopnjo skladnosti za konsolidacijo podatkov.
Komisija meni, da je sklicevanje na „agencije ZDA“ kot referenčno merilo neustrezno v zvezi s proračunom EU (glej 
odgovor na odstavek 53).
Priporočilo 1 – Kadar Komisija ne upošteva najboljše prakse, naj to pojasni
Komisija sprejema to priporočilo. Komisija si prizadeva upoštevati razvijajoče se in ustrezne najboljše prakse, ki 
temeljijo na standardih ali ki so jih uveljavili mednarodni ali javni organi (glej odgovor na odstavke I–IV, VIII, 24–26, 
44–49), in bo še naprej prilagajala svojo strukturo upravljanja.
Priporočilo 2 – Komisija naj upošteva najboljšo prakso
Komisija delno sprejema to priporočilo (glej podrobne odgovore na različne ukrepe, ki so zahtevani spodaj).
Odgovori Komisije 72
Priporočilo 2(a)
Komisija sprejema to priporočilo v skladu s členom 116(2) pravil uporabe finančne uredbe. Glej tudi odgovor Komi ­
sije na priporočilo 2(h).
Priporočilo 2(b)
Komisija sprejema to priporočilo. Ureditve kontrole (vključno z IAS) Komisije so trdne, celovite in se trenutno še 
izpopolnjujejo, da bodo v celoti skladne z načeli notranje kontrole COSO 2013. Komisiji omogočajo ustrezen nadzor 
nad delovanjem strukture upravljanja.
Priporočilo 2(c)
Komisija sprejema to priporočilo. Glej odgovor na odstavek 62.
Priporočilo 2(d)
Komisija sprejema priporočilo, naj izda zbirko poročil na način, ki bo preprečil dodatna tveganja v zvezi z razpoložlji ­
vostjo in s kakovostjo informacij. Glej tudi odgovor na priporočilo 2(e).
Komisija je v zvezi s tem že ukrepala z objavo integriranega svežnja finančnih poročil 19. julija 2016.
Enotno poročilo o odgovornosti ne bi bilo ustrezno in ni v skladu s konceptualnim okvirom za finančna poročila 
splošnega namena IPSASB, ki jasno navaja, da bodo ta poročila, katerih cilj je zagotavljanje informacij, koristnih 
v zvezi z odgovornostjo in sprejemanjem odločitev, „verjetno obsegala več poročil, vsako za bolj neposredne vidike 
ciljev finančnega poročanja“. V skladu s tem konceptualnim okvirom Komisija zagotavlja ali bo zagotovila naslednje 
dokumente, ki vključujejo elemente, ki jih je opredelilo Sodišče:
ο Komisija trenutno pripravlja posodobitev izjave o upravljanju.
ο V okviru Komisije govor o stanju Evropske unije, ki ga ima predsednik septembra, ustreza predsednikovemu 
poročilu.
ο Poleg informacij, ki jih vsebuje poročilo AMPR, Komisija obširno poroča o operativnih in strateških tveganjih v go ­
voru o stanju Evropske unije ter v strateških načrtih in načrtih upravljanja vsakega generalnega direktorata.
ο Nefinančne informacije o smotrnosti so na voljo v poročilih LPD in AMPR.
ο Splošno poročilo o dejavnostih Evropske unije in AMPR vsebujeta informacije o dejavnostih med letom in dosežkih 
v zvezi s cilji te politike.
ο Letno poročilo odbora APC povzema sklepe APC v zvezi z izpolnjevanjem svojih ciljev in izpostavlja zadeve, na 
katere je APC opozoril kolegij komisarjev. Na delo APC se sklicujejo tudi zbirna poročila in AMPR v letu 2015. V pri ­
hodnjih poročilih AMPR bo poseben oddelek o vlogi in sklepih APC.
ο Zlasti glede razlik v razsežnosti dolga (tj. zmožnosti izpolnjevanja finančnih obveznosti ali refinanciranja ali pove ­
čanja dolga) in razsežnosti prihodka (tj. zmožnosti spreminjanja obstoječih ravni obdavčevanja ali uvedbe novih 
virov prihodka) proračun EU ni primerljiv s proračuni držav članic.
ο V okviru EU je večletni finančni okvir orodje, ki zagotavlja srednjeročno in dolgoročno stabilnost in predvidljivost 
zahtev prihodnjih plačil in proračunskih prednosti. Komisija zagotavlja informacije o teh vidikih v poročilu AMPR, 
finančnem poročilu, letnih računovodskih izkazih EU in drugih poročilih, kadar koli je to potrebno.
Odgovori Komisije 73
Priporočilo 2(e)
Komisija delno sprejema to priporočilo.
Informacije, ki so podlaga novemu integriranemu svežnju finančnih poročil in dopolnilnih poročil, bodo na voljo, 
kolikor je to mogoče (tj. odvisno zlasti od ustreznih rokov za države članice, v katerih morajo zagotoviti nujne 
podatke), Sodišču, da se omogočijo preverjanja glede skladnosti.
Priporočilo 2(f)
Komisija sprejema to priporočilo. V poročilu AMPR bo še naprej poročala o skupnem znesku, pri katerem obstaja 
tveganje.
Priporočilo 2(g)
Komisija sprejema to priporočilo. Redno bo posodabljala in objavljala svoje ureditve upravljanja in razlagala, kako so 
skladne z mednarodnimi standardi in dobro prakso.
Priporočilo 2(h)
Komisija delno sprejema to priporočilo. Komisija bo v okviru obnove članstva APC sredi mandata premislila o pove ­
čanju števila zunanjih članov z dokazanim strokovnim znanjem na področju revizije in v sorodnih zadevah, ki bi jih 
Komisija imenovala na podlagi odprtega in transparentnega postopka. Obvladovanje tveganj, finančno poročanje 
in rezultati funkcije naknadnega preverjanja/revizije sodijo v pristojnost skupine za upravljanje po dejavnostih, 
Generalnega sekretariata, GD BUDG in ustreznih odredbodajalcev. Komunikacijski kanali, vključno zlasti letna 
poročila o dejavnostih, načrti upravljanja in strategije itd., zagotavljajo, da odredbodajalci obveščajo komisarje in 
kolegij, kar slednjemu omogoča izvajanje ustreznega nadzora. Poleg tega Služba za notranjo revizijo redno pre­
gleduje funkcijo naknadnega preverjanja/revizije v ustreznih generalnih direktoratih, zlasti na ključnih področjih, 
kot je skupno upravljanje, njene ugotovitve pa obravnava APC. Komisija bo proučila povabilo Službi za notranjo 
revizijo, da izvede revizijo ureditev upravljanja/nadzora v zvezi z obvladovanjem, finančnim poročanjem in funkcijo 
naknadnega preverjanja/revizije, zlasti nadzora na drugi ravni, in ugotovi, ali so možne kakršne koli izboljšave, ki 
lahko še izboljšajo učinkovitost teh mehanizmov.

KAKO DO PUBLIKACIJ EVROPSKE UNIJE
Brezplačne publikacije:
  en izvod:  
na spletni strani EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  več kot en izvod ter plakati in zemljevidi:  
pri predstavništvih Evropske unije (http://ec.europa.eu/represent_sl.htm), 
pri delegacijah v državah, ki niso članice EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sl.htm),  
pri službi Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sl.htm) ali  
s klicem na telefonsko številko 00 800 6 7 8 9 10 11 (brezplačna številka za celotno EU) (*).
(*)  Informacije so brezplačne, kakor tudi večina klicev (nekateri operaterji, telefonske govorilnice ali hoteli lahko klic zaračunajo).
Publikacije, ki so naprodaj:
 na spletni strani EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Dogodek Datum
Sprejetje revizijskega memoranduma / začetek revizije 15.12.2015
Osnutek poročila uradno poslan Komisiji (ali drugemu revidirancu) 21.6.2016
Sprejetje končnega poročila po razčiščevalnem postopku 20.9.2016
Prejeti uradni odgovori Komisije (ali drugega revidiranca) v vseh jezikih 14.10.2016
Upravljanje obsega ureditve, s katerimi se zagotovi, da so 
želeni rezultati za deležnike opredeljeni in doseženi.  
Pri dobrem upravljanju ne gre le za odnose, ampak za 
doseganje rezultatov in zagotavljanje orodij 
odločevalcem, da ti lahko opravljajo svoje delo. Komisija se 
je na več področjih oddaljila od najboljših praks, določenih 
v standardih, ali tistih, ki so jih uvedli mednarodni in javni 
organi, ki smo jih izbrali za referenčno merilo, ali pa teh 
praks ni v celoti izvajala. Če Komisija želi še naprej 
obravnavati ključna tveganja, bo morala dodatno okrepiti 
strukturo upravljanja v  instituciji kot celoti.
EVROPSKO  
RAČUNSKO
SODIŠČE