[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 24.10.2006

COM(2006) 641 konč.

POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU

o izvajanju sklepov o razrešnici za leto 2004 (povzetek) - resolucije Evropskega parlamenta {SEC(2006) 1376}

VSEBINA

PREAMBULA 3

I – ODGOVORI KOMISIJE NA PRIPOROČILA EP V RESOLUCIJI O RAZREŠNICI ZA SPLOŠNI PRORAČUN 4

a) Horizontalna vprašanja 4

b) Sektorska vprašanja 5

II – RAZREŠNICA EP ZA ERS 9

III – Priporočila v resolucijah za posamezne AGENCIJE 9

PREAMBULA

Zaradi prevajalskih omejitev je poročilo Komisije o izvajanju sklepov Evropskega parlamenta (EP) o razrešnici za proračunsko leto 2004[1] v vseh uradnih jezikih EU objavljeno v obliki povzetka. Popolni odgovori Komisije na vsako posamezno priporočilo Parlamenta so na voljo v delovnem dokumentu Komisije[2], ki je objavljen v angleščini, francoščini in nemščini. Obe poročili o izvajanju se nanašata na resolucije, ki jih je Evropski parlament sprejel dne 27. aprila 2006.

V vsakem poglavju [3] tega zbirnega poročila so navedeni tudi sklici na ustrezne številke priporočil v zgoraj omenjenem celotnem delovnem dokumentu Komisije. Ti sklici bodo bralcem pomagali v delovnem dokumentu najti vsa priporočila (in ukrepe, ki jih Komisija načrtuje ali jih je že sprejela), povezana z določenim poglavjem ali pomembna zanj.

Obe poročili sta bili pripravljeni v skladu s členom 276(3) Pogodbe ES in členom 180b Pogodbe Euratom, ter členom 119(5) Finančne uredbe ERS in podobnimi določbami prejšnje začasne finančne uredbe ERS, ki navajajo, da „Komisija sprejme potrebne ukrepe na podlagi ugotovitev, izraženih v sklepih o razrešnici, in drugih ugotovitev Evropskega parlamenta o izvrševanju odhodkov, pa tudi glede pripomb, priloženih priporočilom Sveta, ki se nanašajo na razrešnico. Komisija na zahtevo Evropskega parlamenta ali Sveta poroča o ukrepih, ki jih je sprejela na podlagi omenjenih ugotovitev in pripomb, zlasti pa o navodilih, ki jih je dala službam, odgovornim za izvajanje proračuna. Ta poročila se pošljejo tudi Računskemu sodišču"[4].

V sklepih o razrešnici za splošni proračun, ERS in agencije je Komisija identificirala skupno 150 priporočil, ki jih je Evropski parlament naslovil na Komisijo. Komisija meni, da so bili za 51 priporočil že sprejeti zahtevani ukrepi, čeprav bo treba v nekaterih primerih preučiti njihove rezultate. Za ostalih 85 priporočil Komisija soglaša, da bo sprejela ukrepe, ki jih je priporočil Parlament. S 14 priporočili pa se Komisija ne more strinjati in zato ne bo sprejela zahtevanih ukrepov[5].

I – ODGOVORI KOMISIJE NA PRIPOROČILA EP V RESOLUCIJI O RAZREŠNICI ZA SPLOŠNI PRORAČUN

Spodnji povzetek navaja odgovore Komisije na posebne zahteve Parlamenta v resolucijah o razrešnici za leto 2004.

a) Horizontalna vprašanja

Zanesljivost poslovnih knjig (delovni dokument Komisije , točke 1–4)

Odredbodajalci so potrdili svoje podatke v otvoritvenih bilancah stanja, Komisija pa je določila svojo otvoritveno bilanco stanja, ki je bila vključena v začasni računovodski izkaz za leto 2005. Ta izkaz je bil pravočasno predložen Računskemu sodišču dne 31. marca 2006, kot zahteva Finančna uredba.

Integrirani okvir notranje kontrole (delovni dokument Komisije, točke 5–11)

Akcijski načrt Komisije za integrirani okvir notranje kontrole [COM(2006) 9] predvideva 16 ukrepov v štirih širokih tematskih sklopih, katerih cilj je poenostavitev in uskladitev kontrolnih praks s pomočjo izmenjave podatkov in uporabe pristopa „enotne revizije“, s čimer bi omogočili boljše usmerjanje omejenih razpoložljivih sredstev za kontrolo. Na tej stopnji so se začeli izvajati prednostni ukrepi, drugi, ki so odvisni od rezultatov predhodnih ukrepov, pa bodo pripravljeni v letu 2007. Do začetka leta 2009 se pričakuje, da bo dosežen zadosten napredek. Prvo polletno poročilo Parlamentu in Svetu o napredku je bilo izdano 19. julija 2006 (SEC(2006) 1001).

Izjave (delovni dokument Komisije, točke 12–20)

Komisija v okviru akcijskega načrta spodbuja izjave uprave na operativni ravni in zbirna poročila na nacionalni ravni. Za kmetijstvo so načrtovane izjave uprave in nacionalna zbirna poročila že predvideni v novih pravilih[6]. S sprejetjem medinstitucionalnega sporazuma je bil dosežen pomemben korak naprej. Odstavek 44 pravi: „države članice se zato zavezujejo, da bodo na nacionalni ravni pripravile letni povzetek revizij in izjav, ki jih imajo na razpolago“. Komisija je v reviziji Finančne uredbe (člen 53b) in izvedbenih pravilih predlagala nadaljnje določbe v tej smeri.“

Preglednost (delovni dokument Komisije, točke 21–24)

S pobudo za preglednost v Evropi Komisija pričakuje tudi, da bodo rezultati odprte razprave, ki obsega številna različna vprašanja, pridobili podporo za zavezo Komisije, da izboljša prikazovanje porabe denarja, dodeljenega posameznim politikam. V svojem spremenjenem predlogu za spremembo Finančne uredbe Komisija predstavlja novo splošno obveznost držav članic po razkritju podatkov o upravičencih sredstev Skupnosti, porabljenih v okviru deljenega upravljanja.

Letna poročila o dejavnostih (delovni dokument Komisije, točke 25–27)

Po obstoječi zgradbi računovodstva, ki jo je vzpostavila reforma, bi izvajanje predlaganih ukrepov Parlamenta v zvezi z zagotovili, danimi na ravni komisarjev, generalnih sekretarjev, notranjih revizorjev in generalnega direktorja za proračun, postavilo pod vprašaj osebno odgovornost generalnega direktorja in razlikovanje med politično odgovornostjo (kolegij) in odgovornostjo uprave (generalni direktor). Sprejetje zbirnega poročila je glavno dejanje, pri katerem Komisija v celoti prevzame svojo politično odgovornost za izvrševanje proračuna na podlagi Pogodbe in izrazi, da je politično odgovorna organu, ki da razrešnico. Sklepna ugotovitev zbirnega poročila za leto to navaja bolj natančno.

Nadaljnja horizontalna priporočila (delovni dokument Komisije, točke 28–32)

Predlog Komisije za spremembo Finančne uredbe predvideva, da bodo odgovornosti računovodje prilagojene. Zahtevala bo, da računovodja potrdi zaključni račun in v dokazilu navede, da predstavlja razumno resnično in pošteno mnenje o finančnem stanju institucije, preden ga institucija sprejme.

Cilj ukrepa 4 akcijskega načrta je začeti medinstitucionalen dialog o osnovnih načelih, ki jih je treba upoštevati v zvezi z dopustnimi tveganji pri transakcijah, povezanih z računovodskimi izkazi. Komisija je že dosegla občuten napredek, ko je vključila to zadevo v predlagano revizijo Finančne uredbe ter pripravila osnutek izvedbenih pravil, ki opredeljujejo praktično uporabo teh načel.

b) Sektorska vprašanja

Prihodki (delovni dokument Komisije, točka 33)

Komisija od uvedbe četrtega lastnega sredstva na podlagi BNP/BND tesno sodeluje z državami članicami, da bi izboljšala zanesljivost, primerljivost in izčrpnost nacionalnih poslovnih knjig. Sprejeti ukrepi so opisani v poročilih Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o uporabi Direktive o BNP (COM (96) 124 konč. z dne 27. marca 1996) in Uredbe o BND (COM (2006) 199 konč. z dne 8. maja 2006). Komisija je pripravljena o teh ukrepih neposredno obveščati pristojni odbor Evropskega parlamenta.

Skupna kmetijska politika (delovni dokument Komisije, točke 34–1)

Za nadaljnje izboljšanje in okrepitev celotnega sistema za zagotavljanje sprejemljivega zagotovila o učinkovitem upravljanju tveganja napake v zakonitosti in pravilnosti transakcij v kmetijstvu je Komisija pripravljena izvesti priporočilo Sodišča, naj certifikacijski organi opravijo več dela za preverjanje in potrjevanje statističnih podatkov inšpekcijskih pregledov ter pregledov po plačilu. V ta namen bo nova smernica o poročanju od certifikacijskih organov zahtevala, da bolj natančno pregledujejo upravno zmogljivost plačilne agencije v zvezi s pregledi na kraju samem. Z natančnim pregledom elementov bodo morali pridobiti zagotovilo, da vzpostavljeni sistem (za preglede na kraju samem) deluje zadovoljivo.

Komisija je v letih 2004 in 2005 opravila 10 revizij, da bi razširila preglede po plačilu na čim več držav članic in pridobila razumno zagotovilo o skladnosti z zakonodajo Skupnosti. Za leto 2006 je predvidenih 8 nadaljnjih misij o uporabi Uredbe 4045/89 za kritje splošnih vidikov. Glede tega bodo enote za skladnost v letu 2006 še naprej ocenjevale uredbo kot del svojih misij, ki pokrivajo vprašanja, povezana s posebnimi sektorji. Poleg tega je Komisija dne 10. januarja 2006 sprejela spremembo Uredbe 4/2004 o natančnih pravilih za uporabo Uredbe 4045/89.

Vse plačilne agencije (PA) v novih državah članicah so prejele dokončno akreditacijo. Začasna akreditacija je bila dodeljena, če so kontrolni sistemi plačilnih agencij dosegli minimalne sprejemljive standarde. Dokončna akreditacija je bila dodeljena samo, če so bila razrešena vsa pomembna vprašanja, ugotovljena v predakreditacijskih revizijah. Komisija natančno spremlja stanje, zlasti s pomočjo revizijskih misij v vsako plačilno agencijo v novih državah članicah.

Komisija se je odzvala na priporočilo, naj vloži predloge, ki bodo preprečili, da bi premije pomembnega instrumenta za pogozdovanje v veliki meri presegle dodeljena sredstva, tako da je predlagala zmanjšanje pragov pomoči in skrajšanje najdaljšega roka za nadomestilo izpada dohodka, ki je posledica pogozdovanja kmetijskih zemljišč, z 20 na 10 let. Svet je v Uredbi (ES) št. 1698/2005 določil skrajšanje na 15 let.

Strukturni ukrepi (delovni dokument Komisije, točke 42–47)

Komisija je nedavno izdala opombe o dobrih praksah pri vsakodnevnih pregledih uprave v državah članicah in pri opravljanju funkcije certificiranja s strani plačilnih organov. Objavila je tudi podrobne revizijske priročnike, in z državami članicami na rednih dvostranskih in večstranskih usklajevalnih sestankih razpravlja o vprašanjih kontrole in revizije.

Predpisi za obdobje 2007-2013 zahtevajo od držav članic, da predložijo Komisiji opis sistema upravljanja in kontrole ter oceno njegove skladnosti z zahtevami, preden vložijo prvi vmesni zahtevek za plačilo in najpozneje v roku 12 mesecev po odobritvi programov.

Komisija je že izdala podroben usmerjevalni dokument za zaključek obdobja 2000-06.

V zakonodaji za programsko obdobje 2007–13 so bile pojasnjene obstoječe kontrolne zahteve, okvir pa je bil okrepljen s številnimi novimi določbami, v strukturnih skladih vključno z mnenji o letnih revizijah in predhodno oceno skladnosti. V kmetijstvu bodo odhodki za razvoj podeželja v glavnem sodili v jamstvene predpise (na primer akreditirane plačilne agencije, postopki letnega certificiranja in potrditve obračunov). Ti elementi so z načrtovanimi izjavami uprave in nacionalnimi zbirnimi poročili so že predvideni v novih pravilih[7]. S tem bo kljub vzporednemu zaključevanju programov 2000–06 zagotovljeno učinkovito delovanje nadzornih in kontrolnih sistemov od samega začetka. Določbe o delnem zaključku bi morale doseči še znatnejše izboljšanje ureditve zaključevanja.

Notranje politike, vključno z raziskavami (delovni dokument Komisije, točke 48–82)

Komisija je sprejela Akcijski načrt za racionalizacijo in pospešitev 6. okvirnega programa, da bi dosegla čim večjo število standardiziranih postopkov v notranjih politikah in s tem olajšala finančno kontrolo in zmanjšala upravno obremenitev za upravičence.

V delovnem dokumentu služb Komisije o 7. okvirnem programu, sprejetem aprila 2005, je predlagan prvi sklop desetih ukrepov: ti vključujejo tudi razširjeno uporabo pavšalnega financiranja in pavšalnih zneskov; eno skupno mesto za elektronsko registracijo, kjer udeleženci predložijo svoje osnovne pravne, upravne in finančne podatke; dosledna uporaba predhodnih kontrol, ki jamčijo varstvo finančnih interesov Skupnosti; popolna operativna samostojnost, zaupana konzorcijem, ki se izogibajo mikroupravljanju služb Komisije; poenostavitev upravičenih stroškov na podlagi običajnih računovodskih in upravnih praks in načel pogodbenika.

Poleg tega je delavnica o poenostavljanju, ki je potekala junija 2005 in na kateri so sodelovali Računsko sodišče, predstavniki držav članic in zainteresirane stranke, pomagala prečistiti te predloge in določiti nadaljnje ukrepe. Opravljena je bila tudi poenostavitev notranjih postopkov z naraščajočo uporabo orodij IT.

Ustanovljen je bil promocijski odbor manjših udeležencev (MSP, majhni raziskovalni inštituti in univerze), ki bo zagotavljal upoštevanje njihovih interesov ob oblikovanju pravil sedmega okvirnega programa.

Septembra 2005 je potekala še ena konferenca o poenostavljanju, na kateri so sodelovali zastopniki udeležencev v projektih RTR, ki jih financira Skupnost, njihova stališča pa so bila zbrana na posebej za to namenjeni spletni strani.

Poenostavitveni ukrepi so predvideni tudi v predlogih Komisije za novo generacijo programov v okviru izobraževanja, mladine in kulture.

Predlogi Komisije za pravila za udeležbo ES, sprejeti 23. decembra 2005, so vsebovali prvi sklop pravil o teh razpravah[8].

Zunanji ukrepi (delovni dokument Komisije, točke 83–102)

Komisija si še naprej prizadeva izboljšati svoje nadzorne in kontrolne sisteme ter upravljanje tveganja na področju zunanjih ukrepov. Kakor priporoča Parlament, je še bolj okrepila zunanje revizije in že obširne kontrolne preglede organizacij, ki izvajajo projekte. Jasna navodila zunanjim revizorjem so določena v nalogu, rezultati revizij pa se nadzorujejo in spremljajo.

Urad EuropeAid je uvedel ukrepe za izboljšanje izvajanja revizij in je letos izdelal analizo revizijskih poročil, zaključenih leta 2005. Kar zadeva CRIS Audit, posebni modul EuropeAid Common Relex Information System (CRIS), katerega cilj je zagotoviti zbirko podatkov o revizijah, Komisija namerava še izboljšati njegovo delovanje, da bi se omogočilo boljše izkoriščanje sistema tako na sedežu kot v delegacijah.

Evropski parlament predlaga tudi poenostavitev postopkov sklepanja pogodb in dodeljevanja nepovratnih sredstev, zlasti kar zadeva majhne projekte, tako da bi poleg učinkovitosti in dobrega finančnega upravljanja dosegli prožnost pri uporabi pravil. To priporočilo je povsem v skladu z zakonodajnimi predlogi Komisije v okviru pregleda Finančne uredbe in izvedbenih predpisov. Komisija za pogodbe z majhno vrednostjo in subvencije predlaga, naj odredbodajalec odloči ali naj se izključitvena merila preverjajo glede na svojo oceno tveganja.

Resolucija Evropskega parlamenta o razrešnici za leto 2004 vsebuje tudi številna priporočila o razvojni politiki, odnosi z Združenimi narodi in o posebnih poročilih Računskega sodišča o dekoncentraciji upravljanja zunanje pomoči ES na delegacije Komisije (SR 10/2004), o proračunski pomoči ERS državam AKP (SR 2/2005) in o upravljanju gospodarskega sodelovanja z Azijo s strani Komisije (SR 4/2005). Odgovori Komisije na ta priporočila so na voljo v priloženem delovnem dokumentu.

Predpristopna strategija (delovni dokument Komisije, točke 103–104)

Parlament je Komisijo povabil, naj zmanjša tveganje napak pri izvajanju predpristopnih instrumentov, tako da ponovno pregleda zgradbo predpristopnih projektov. Zahteval je tudi, naj Komisija izboljša upravljanje in ciljno naravnanost skladov za Bolgarijo in Romunijo.

Komisija je že prejela ukrepe za izboljšanje načrtovanja pri smernicah Phare. Nadomestitev petih sedanjih instrumentov z enim samim predpristopnim instrumentom bi tudi morala prinesti izboljšanje. Posebej v primerih Bolgarije in Romunije je Komisija ukrepala tudi s sprejetjem smernic, krepitvijo poročanja, širjenjem najboljših praks in zagotavljanjem informacij in usposabljanjem ter z izvajanjem rednih revizij sistemov in projektov.

Upravni odhodki in vprašanja v zvezi z agencijami (delovni dokument Komisije, točke 105–112 in 138–150)

Evropski parlament je pripravil številna priporočila Komisiji v zvezi z regulativnimi agencijami v resolucijah o razrešnici za splošni proračun ter v resolucijah o razrešnici za posamezne agencije. Komisija bi želela izpostaviti naslednje horizontalne točke[9]:

Komisija sprejema priporočilo Parlamenta, naj zagotovi ustrezno obravnavo potreb agencij v tekoči reformi Finančne uredbe (FR). Okvirna finančna uredba agencij (2343/2002) je bila sprejeta na podlagi splošne Finančne uredbe, zato je večina določb usklajenih. Cilj je bil zagotoviti homogenost pravil za upravljanje proračuna in financ med institucijami in organi. Cilj homogenosti je imela za posledico konsolidiranje poslovnih knjig institucij in organov. Okvirno finančno uredbo je Komisija pripravila v tesnem sodelovanju z zadevnimi organi. Ko bo sprejeta, bo revidirana splošna Finančna uredba zahtevala sočasno prilagoditev okvirne Finančne uredbe agencij. To bo ponudilo priložnost za bolj obširen pregled veljavnih določb, da bodo upoštevale pretekle izkušnje in posebne značilnosti teh organov, zlasti njihovo velikost in velikost njihovega proračuna. Ker pa so agencije, ki prejmejo nepovratna sredstva iz splošnega proračuna, s postopkom razrešnice že odgovorne Evropskemu parlamentu, se Komisija ne strinja, da bi morale biti agencije odgovorne tudi ustreznim odborom Parlamenta. Vsaka razširitev pristojnosti za dajanje razrešnice, ki jo ima Parlament, na druge organe skupnosti, za katere trenutno to ne velja, bi zahtevala spremembe zakonodaje, ki jih lahko posamezno obravnava zakonodajni organ.

Agencije so neodvisne institucije, odgovorne za izpolnjevanje ustreznih pravil in postopkov v zvezi z zaposlovanjem osebja, javnimi naročili in računovodstvom. Komisija jih usmerja in podpira, npr. na področju računovodstva, javnih naročil, kadrovske politike in revizije, kadar pa agencije to zahtevajo, jim nudi posebno pomoč, na primer pri razumevanju in tolmačenju pravil[10]. Agencije bi bilo treba tudi spodbujati, naj še nadalje razvijajo sodelovanje med seboj, kadarkoli je to primerno, si delijo stroške ter izmenjujejo znanje in izkušnje.

Kot zahteva Parlament, bo Komisija izdala poročilo o notranji reviziji v agencijah pred koncem leta 2006, ob koncu ciklusa revizij agencij, ki jih opravlja IAS.

II – RAZREŠNICA EP ZA ERS

Komisija je ukrepala ali namerava ukrepati v zvezi z večino vprašanj, ki jih je izpostavil Parlament o Evropskih razvojnih skladih (ERS). Natančni podatki so navedeni v delovnem dokumentu Komisije (točke 113–137), vendar bi Komisija želela poudariti naslednje točke:

Določanje ciljev in merjenje vpliva razvojne politike

Komisija razvija priporočila za uporabo bolj določenih kazalnikov v načrtovanju programov za obdobje 2007–2013. Kot je določeno v evropskem soglasju sta prizadevanje za razvojne cilje novega tisočletja in načelo državnega lastništva v središču razvojnega pristopna ES. V postopku programskega dialoga država partnerica in Evropska komisija prideta do skupne odločitve ali, na primer, naj bo izobraževanje ali zdravstvo med osrednjimi področji njunega sodelovanja, ob upoštevanju donatorskega usklajevanja in dopolnjevanja v skladu s pariško deklaracijo in sklepi Sveta o učinkovitosti pomoči. V kolikor je napredek pri doseganju razvojnih ciljev novega tisočletja (merjen na državni ravni) rezultat skupnih prizadevanj vlade države prejemnice in različnih donatorjev, iz metodoloških razlogov ni mogoče smiselno ločeno meriti vpliva vsakega donatorja.

Poslovne knjige

Komisija je v postopku posodabljanja računovodskega sistema ERS, vendar je imela nekaj zamude pri uvajanju sprememb lokalnega sistema za EuropeAid (CRIS). Računovodja bo najkasneje do 15. oktobra pregledal, ali bo CRIS do konca leta deloval na podlagi poslovnih dogodkov. Zaradi tega je bilo treba izvajanje novega informacijskega sistema (ABAC-FED) odložiti do januarja 2008.

Nadzorni in kontrolni sistemi

Komisija bo še naprej gradila na znatnih izboljšanjih, doseženih v zadnjih letih na področju kontrole na splošno, posebej pa pri izvajanju strategije notranjih kontrol in revizij.

Izvedba

Komisija je dosegla pomemben napredek pri pospeševanju izvrševanja sredstev iz ERS. Do konca leta 2007 bi se morala odobriti vsa sredstva iz 9. ERS, vključno s sredstvi, prenesenimi iz predhodnih ERS, plačila so pa trenutno najvišja doslej. Kazalnik, ki prikazuje povprečni čas, potreben za izvajanje projektov, se je skrajšal s petih let in pol v letu 2000 na okoli štiri leta v letu 2005.

III – PRIPOROčILA V RESOLUCIJAH ZA POSAMEZNE AGENCIJE

Evropski parlament je pripravil številna priporočila Komisiji v zvezi z regulativnimi agencijami v resolucijah o razrešnici za splošni proračun ter v resolucijah o razrešnici za posamezne agencije. Povzetek odgovorov Komisija na nekatera horizontalna vprašanja v zvezi z agencijami je naveden zgoraj pri splošnem proračunu. Odgovori Komisije na priporočila o horizontalnih zadevah in na priporočila, naslovljena nanjo v zvezi s posameznimi agencijami, so navedeni v delovnem dokumentu Komisije (točke 105–112 in 138–150).

* * *

[1] Razrešnica za splošni proračun za leto 2004, razrešnica za ERS za leto 2004, Razrešnica za agencije za leto 2004.

[2] Delovni dokument osebja Komisije, Priloga k Poročilu Komisije Evropskemu parlamentu o izvajanju sklepov o razrešnici za leto 2004.

[3] To zbirno poročilo in tudi celotni delovni dokument sta sestavljena v skladu s strukturo resolucij, ki vsebujejo priporočila Evropskega parlamenta.

[4] Glej tudi člen 147 Finančne uredbe.

[5] Glej priporočila 12, 13, 27, 43, 63, 89, 106, 110, 113, 115, 138, 139, 148 in 149.

[6] Uredba Sveta 1290/2005 (člen 8) in Uredba Komisije 885/2006 (člena 3 in 7).

[7] Uredba Sveta 1290/2005 (člen 8) in Uredba Komisije 885/2006 (člena 3 in 7).

[8] COM(2005) 705 konč.

[9] Resolucija o razrešnici za splošni proračun in resolucije o razrešnici za posamezne agencije vsebujejo priporočila Komisiji o horizontalnih zadevah v zvezi z agencijami in o posebnih zadevah za posamezne agencije. Odgovori Komisije na priporočila o horizontalnih zadevah, ki niso povzeta tukaj, in na priporočila, naslovljena nanjo v zvezi s posameznimi agencijami, so navedeni v točkah 105–112 in 138–150 delovnega dokumenta.

[10] Glej tudi primere, ki so navedeni na primer v točkah 107, 143 in 144 delovnega dokumenta.