EVROPSKA KOMISIJA Bruselj,1.6.2018 COM(2018) 393 final 2018/0217(COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1306/2013 {SWD(2018) 301 final}

{SEC(2018) 305 final}



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1.OZADJE PREDLOGA •Razlogi za predlog in njegovi cilji Predlog Komisije za večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027 (predlog večletnega finančnega okvira) določa proračunski okvir in glavne usmeritve za skupno kmetijsko politiko (v nadaljnjem besedilu: SKP). Na tej podlagi je Komisija predstavila sklop uredb, ki določajo zakonodajni okvir SKP v obdobju 2021–2027, skupaj z oceno učinka alternativnih scenarijev za razvoj politike. V teh predlogih je za datum začetka uporabe določen 1. januar 2021, pripravljeni pa so za Unijo s 27 državami članicami, v skladu z uradnim obvestilom Združenega kraljestva, ki ga je Evropski svet prejel 29. marca 2017, o nameri Združenega kraljestva, da na podlagi člena 50 Pogodbe o Evropski uniji izstopi iz Evropske unije in Euratoma Zadnja reforma SKP je bila sprejeta leta 2013 in se je začela izvajati leta 2015. Okoliščine, v katerih je bila oblikovana navedena reforma, so se od takrat znatno spremenile. Zlasti: Cene kmetijskih proizvodov so se precej znižale, in sicer zaradi zaradi makroekonomskih dejavnikov, geopolitičnih napetosti in drugih dejavnikov. Trgovinska pogajanja so vidno vse bolj dvostranska in ne večstranska in EU je postala bolj odprta do svetovnih trgov. EU je sprejela nove mednarodne zaveze, npr. glede blažitve podnebnih sprememb (prek COP 21) in široke vidike mednarodnega razvoja (prek ciljev ZN za trajnostni razvoj) ter glede prizadevanj za boljše odzivanje na druga geopolitična dogajanja, na primer migracije. Te spremembe so spodbudile javno razpravo o tem, ali reforma iz leta 2013 zadošča za pomoč SKP, da se ustrezno odzove na trenutne obsežne izzive v zvezi z gospodarskim stanjem v kmetijskem sektorju, skrbjo za okolje, ukrepanjem glede podnebnih sprememb ter močnim ekonomskim in socialnim tkivom podeželskih območij EU – zlasti glede na nove priložnosti za ukrepanje na področju trgovine, biogospodarstva, energije iz obnovljivih virov, krožnega gospodarstva in digitalnega gospodarstva. SKP je treba posodobiti, da bi bili kos tem izzivom, poenostaviti, da bi tako kar najbolj zmanjšali upravno breme, ter še bolj uskladiti z drugimi politikami EU, da bi se čim bolj povečal njen prispevek k desetim prioritetam Komisije in ciljem trajnostnega razvoja. Kot je Komisija opozorila v svojem nedavnem sporočilu o večletnem finančnem okviru, bo morala posodobljena skupna kmetijska politika podpreti prehod na popolnoma trajnosten kmetijski sektor in razvoj dinamičnih podeželskih območij za zagotavljanje zanesljive, varne in visokokakovostne hrane za več kot 500 milijonov potrošnikov. Evropa potrebuje pameten, odporen, trajnosten in konkurenčen kmetijski sektor, da bi zagotovila proizvodnjo varne in visokokakovostne, cenovno dostopne, hranljive in raznolike hrane za svoje državljane ter močno socialno-ekonomsko tkivo podeželskih območij. Posodobljena skupna kmetijska politika mora povečati svojo evropsko dodano vrednost z odražanjem višje ravni okoljskih in podnebnih ambicij ter obravnavanjem pričakovanj državljanov glede njihovega zdravja, okolja in podnebja. Kot je bilo predvideno v delovnem programu za leto 2017, je Komisija opravila veliko posvetovanj v zvezi s poenostavitvijo in posodobitvijo SKP, da bi čim bolj prispevala k desetim prioritetam Komisije in k ciljem trajnostnega razvoja. Pri tem je bila osredotočena na specifične prioritete za prihodnost, ne da bi posegala v dodeljena finančna sredstva za SKP v naslednjem večletnem finančnem okviru. Ta postopek je vključeval obsežno posvetovanje in analizo razpoložljivih dokazov o smotrnosti SKP, vključno z ustreznimi mnenji platforme REFIT. Rezultat je bil predstavljen v sporočilu, sprejetem 29. novembra 2017, z naslovom „Prihodnost preskrbe s hrano in kmetijstva“. Sporočilo omogoča strukturiran dialog o prihodnji SKP v institucijah EU in z zainteresiranimi stranmi. Ta politični dokument opredeljuje izzive, cilje in potencialne možnosti za na prihodnost pripravljeno SKP, ki mora postati enostavnejša, pametnejša in sodobna ter voditi k bolj trajnostnemu kmetijstvu. Komisija je kot najpomembnejše prioritete SKP po letu 2020 opredelila zlasti večje ambicije glede okoljskih in podnebnih ukrepov, boljšo usmeritev podpore in večje zanašanje na tvorno povezavo med raziskavami, inovacijami in svetovanjem. Kot možnost za izboljšanje smotrnosti SKP je predlagala tudi nov model izvajanja, da bi se politika s skladnosti preusmerila na smotrnost, poleg tega pa z več subsidiarnosti uravnotežuje odgovornosti na ravni EU in na ravni držav članic. Novi model je namenjen boljšemu doseganju ciljev EU na podlagi strateškega načrtovanja, širokih političnih intervencij in skupnih kazalnikov smotrnosti, s čimer se izboljšuje skladnost prihodnje SKP in z drugimi cilji EU. •Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike Člen 39 Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU) določa cilje SKP: ·povečati kmetijsko produktivnost s pospeševanjem tehničnega napredka in zagotavljanjem racionalnega razvoja kmetijske proizvodnje ter z optimalno uporabo proizvodnih dejavnikov, zlasti delovne sile; ·s tem zagotoviti primeren življenjski standard kmetijske skupnosti, zlasti s povečanjem individualnega zaslužka oseb, ki se ukvarjajo s kmetijstvom; ·stabilizirati trge; ·zagotoviti redno preskrbo;

·zagotoviti, da je preskrba potrošnikom dostopna po sprejemljivih cenah. Ta predlog je v celoti skladen s cilji SKP iz Pogodb. Posodablja in poenostavlja način izvajanja določb Pogodb. •Skladnost z drugimi politikami Unije Kmetijstvo in gozdarstvo obsegata 84 % ozemlja EU. Oba sektorja sta odvisna od okolja in vplivata nanj. Zato bodo številni predlagani specifični cilji SKP privedli do okoljskih in podnebnih ukrepov v skladu z ustreznimi politikami EU. Znano je, da vzorci porabe vplivajo na javno zdravje. Ker se nanašajo na področje hrane in včasih tudi način proizvodnje živil, so kmetijske politike povezane z zdravstveno politiko. Predlogi krepijo povezanost z zdravstveno politiko, zlasti glede zdrave prehrane in zmanjšanja uporabe protimikrobnih snovi. EU je pomembna uvoznica primarnih proizvodov ter izvoznica dragocenih kmetijskih in živilskih proizvodov ter zato vpliva na prehranske sisteme zunaj EU. Predlog v skladu s členom 208 PDEU upošteva cilje razvojnega sodelovanja EU glede izkoreninjenja revščine in trajnostnega razvoja v državah v razvoju, zlasti z zagotavljanjem, da podpora EU kmetom nima učinkov na trgovino ali pa so ti čim manjši. Nazadnje, tako kot v drugih sektorjih je mogoče tudi v kmetijstvu in na podeželskih območjih bolje izkoristiti nove tehnologije in znanja, zlasti v zvezi z digitalnimi tehnologijami. Predlogi krepijo povezanost z raziskovalno politiko, in sicer tako da organizacijo izmenjave znanja vidno vključujejo v model izvajanja politike. Podobno usmerjenost v digitalizacijo omogoča povezanost z digitalno agendo EU. 2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST •Pravna podlaga Člen 42 in člen 43(2) PDEU, kar zadeva uredbo o načrtu SKP. •Subsidiarnost (za neizključno pristojnost) Pogodba o delovanju Evropske unije določa, da se za kmetijstvo uporablja deljena pristojnost med Unijo in državami članicami, ter vzpostavlja skupno kmetijsko politiko s skupnimi cilji in skupnim izvajanjem. Sedanji sistem izvajanja SKP temelji na podrobnih zahtevah na ravni EU in zanj so značilne stroge kontrole, kazni in revizijska ureditev. Velikokrat so ta pravila zelo preskriptivna, vse do ravni kmetij. V zelo raznolikem kmetijskem in podnebnem okolju Unije pa niti pristop od zgoraj navzdol niti pristop po načelu „enotna rešitev za vse“ ni primeren za doseganje želenih rezultatov in dodane vrednosti EU. V modelu izvajanja iz tega predloga Unija določi osnovne parametre politike (cilje SKP, široke vrste intervencij, osnovne zahteve), za način izpolnjevanja ciljev in doseganje dogovorjenih ciljnih vrednosti pa so v večji meri odgovorne države članice. Večja subsidiarnost bo omogočila, da se pri takih ciljih in ciljnih vrednostih bolje upoštevajo lokalne razmere in potrebe. Države članice bodo pristojne za prilagajanje intervencij SKP, da bi lahko čim bolj prispevale k ciljem EU. Države članice bodo obdržale sedanje strukture upravljanja, ki morajo še naprej zagotavljati učinkovito spremljanje in doseganje vseh ciljev politike, poleg tega pa bodo imele tudi več besede pri oblikovanju okvira za zagotavljanje skladnosti in kontrol, ki se bo uporabljal za upravičence (vključno s kontrolami in kaznimi). •Sorazmernost V zvezi z gospodarskimi, okoljskimi in družbenimi izzivi, s katerimi se soočajo kmetijski sektor EU in podeželska območja, je potreben znaten odziv, ki ustreza evropski razsežnosti teh izzivov. Ker bodo države članice imele več izbire pri izbiranju in prilagajanju razpoložljivih orodij politike v okviru SKP za doseganje ciljev v modelu, ki je bolj usmerjen v rezultate, bi moralo biti še manj verjetno, da bi SKP prekoračila sorazmerno raven ukrepanja. •Izbira instrumenta Ker so vsi izvirni akti uredbe Evropskega parlamenta in Sveta, je treba spremembe uvesti z uredbo Evropskega parlamenta in Sveta. 3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA

•Naknadne ocene/preverjanja ustreznosti obstoječe zakonodaje SKP je globoko ukoreninjena v vzpostavitev in razvoj Evropske unije. Vzpostavljena je bila v zgodnjih šestdesetih letih, in sicer na podlagi ciljev, določenih v Pogodbi, od takrat pa je doživela več reform za izboljšanje konkurenčnosti kmetijskega sektorja, spodbujanje razvoja podeželja, obravnavanje novih izzivov in boljše odzivanje na družbene zahteve. Zadnja večja reforma je bila sprejeta leta 2013. V reformi iz leta 2013 so bili splošni cilji SKP racionalizirani v tri sklope: i. trajnostna proizvodnja hrane; ii. trajnostno upravljanje naravnih virov in podnebni ukrepi; iii. uravnotežen teritorialni razvoj. Za oceno napredka pri doseganju navedenih ciljev in opredelitev prihodnjih izzivov se je v obsežnem posvetovanju spodbudila strukturirana razprava z vsemi zainteresiranimi stranmi, vključno z nekmetijskimi akterji. Poleg tega so bili iz razpoložljivih informacij o SKP (povzete so v spodnjem okencu 1) zbrani dokazi o smotrnosti SKP, ki so bili podlaga za oceno preteklih dosežkov in pomanjkljivosti SKP, zlasti pa v zvezi z njeno zadnjo reformo. To zlasti zadeva: ·dokaze, zbrane v skupnem okviru spremljanja in vrednotenja, ki se uporablja za merjenje smotrnosti SKP; ·vrsto ocenjevalnih študij, načrtovanih v obdobju sedanjega večletnega finančnega okvira (2014–2020) za oceno trenutnih ciljev SKP, pri čemer so prve ugotovitve na voljo v letih 2017 in 2018. Rezultati glede napredka pri doseganju ciljev in z njimi povezana finančna sredstva, ki so na voljo v letnih poročilih o izvajanju za razvoj podeželja; ·dodatne referenčne dokumente, podatke, dejstva in številčne podatke, pomembne za oceno učinka, ki so bili objavljeni na internetni strani Generalnega direktorata za kmetijstvo in razvoj podeželja. •Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi Opravljeno je bilo odprto javno posvetovanje z več kot 322 000 povratnimi informacijami, strukturiranim dialogom z zainteresiranimi stranmi, petimi strokovnimi delavnicami, mnenji platforme REFIT, prispevki Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, Odbora regij in nacionalnih parlamentov. V tem postopku so se upoštevala priporočila Projektne skupine za kmetijske trge in konference o razvoju podeželja, ki je potekala v Corku (leta 2016). •Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj Za zbiranje dokazov/znanja strokovnjakov o vprašanjih, povezanih s SKP, so bile med marcem 2017 in februarjem 2018 organizirane specializirane delavnice. Te delavnice so omogočile izmenjavo mnenj med strokovnjaki in uradniki Komisije ter napredek pri oblikovanju ključnih ugotovitev/vprašanj, ki jih je treba upoštevati v postopku posodobitve in poenostavitve. Izbranih je bilo pet vprašanj za obravnavo na delavnicah, da bi se zajela najpomembnejša področja, na katerih so bili ugotovljeni vrzeli v znanju in nestrinjanje glede pristopov politike. Delavnice so bile zasnovane na podlagi podobne metodologije, ki temelji na: (1)zbiranju najnovejših razpoložljivih dokazov na ravni strokovnjakov, akademikov, izvajalcev in mednarodnih institucij; (2)osredotočenosti na praktične izkušnje na terenu; (3)ocenjevanju potenciala novih tehnologij/pristopov za izboljšanje prihodnjega oblikovanja politike na specifičnem področju.

Povzetki delavnic in predstavitve so na voljo na naslednji povezavi: https://ec.europa.eu/agriculture/events/cap-have-your-say/workshops_sl. Prva delavnica: Dobre prakse pri obravnavanju okoljskih in podnebnih potreb (23./24. marec 2017) Na tej dvodnevni delavnici so sodelovali najrazličnejši strokovnjaki za okoljske in podnebne izzive. Obravnavali so se: ·instrumenti, ki so na voljo za ocenjevanje okoljskih potreb; ·načini za izboljšanje izvajanja ukrepov (s poudarkom na vlogi vedenjskih pristopov). Druga delavnica: Obvladovanje tveganja (18./19. maj 2017) Ta dvodnevna delavnica je bila organizirana, da bi se dosegel napredek pri zbiranju dokazov v razpravi o orodjih za podporo kmetijski skupnosti, da bi se lažje soočala s tveganji v zvezi s proizvodnjo, cenami in dohodki. Obravnavali so se: ·izzivi varnostne mreže trga EU in nedavni razvoj dogodkov v okviru sistema upravljanja tveganj v ZDA; ·primeri prihodnjih trgov v EU, sektor kmetijskih zavarovalnic in pozavarovalnic ter primer javno-zasebnega partnerstva in shema za zavarovanje pridelka; ·vedenjski vidiki obvladovanja tveganja. Tretja delavnica: Živila in z njimi povezana vprašanja (31. maj 2017) Na delavnici o živilih in z njimi povezanimi vprašanji sta se obravnavali uskladitev SKP z zdravstveno politiko in njena zmogljivost, da kmetom olajša prilagajanje spremembam v vzorcih porabe. Zlasti protimikrobna odpornost zasluži večjo pozornost. Četrta delavnica: Socialno-ekonomska vprašanja (9. junij 2017) Delavnica o socialno-ekonomskih vprašanj je bila osredotočena na analizo dinamike rasti in ustvarjanja delovnih mest v agroživilskem sektorju EU. Na njej so bile preučene povezave med kmetijsko in živilsko vrednostno verigo v EU tako s konceptualnega vidika kot s praktičnega vidika, in sicer na podlagi študij primera. Peta delavnica: Merjenje okoljske in podnebne uspešnosti SKP (26. februar 2018) Na delavnici je bilo proučeno, katere osnovne cilje politike je mogoče določiti na ravni EU, kako jih je mogoče izvajati na ravni držav članic ter kako jih je mogoče spremljati, kontrolirati in ocenjevati. •Ocena učinka Ocena učinka, ki podpira zakonodajne predloge, in mnenja Odbora za regulativni nadzor so na voljo na spletišču:

Seznam ocen učinka in mnenj Odbora za regulativni nadzor. Odbor za regulativni nadzor je najprej izdal negativno mnenje. Odbor je sicer pozdravil ambicije za posodobitev in poenostavitev SKP ter poglobljeno analizo različnih scenarijev, ki koristno izpostavljajo kompromise med cilji politike, vendar je menil, da bi moralo poročilo bolje pojasniti razloge za predlagani novi model izvajanja, njegovo izvedljivost in delovanje. V poročilo o oceni učinka so bile vključene zahtevane dopolnitve, tudi v posebni prilogi o predlogih za novi model izvajanja. Na tej podlagi je Odbor za regulativni nadzor podal pozitivno mnenje s pridržki. Odbor je potrdil izboljšave poročila, vendar je zahteval dodatne specifikacije natančnih zaščitnih ukrepov za zmanjšanje ugotovljenih tveganj. V Prilogi 1 poročila o oceni učinka (delovni dokument služb Komisije) so navedene prilagoditve za izpolnitev zahtev Odbora. V poročilu o oceni učinka so predstavljene in obravnavane različne možnosti politike. V oceni učinka ni določena nobena prednostna možnost. Namesto tega so bili v okviru različnih možnosti preizkušene različne kombinacije elementov predlogov, da bi se ugotovilo, katera kombinacija bi bila lahko najboljša. V okviru različnih možnosti se pretežno preizkušajo različni pristopi za dosego opredeljenih ciljev: 1.različne ravni ambicij na področju okolja in podnebja, ob osredotočenosti na morebitne vplive obveznih in prostovoljnih sistemov izvajanja; 2.različni načini za podporo dohodkom kmetij in zlasti njihovi porazdelitvi med različne kmete, ob osredotočenosti na morebitne vplive na male in srednje kmetije; 3.širše socialno-ekonomske intervencije, zlasti v okviru politike za razvoj podeželja, ter medsektorski pristopi k posodobitvi. Prva možnost preizkuša potencial prostovoljne ekosheme za večje okoljske in podnebne ambicije. Obravnava tudi potencialno vlogo orodij za obvladovanje tveganja z nižjimi neposrednimi plačili pri podpori dohodkom kmetov. Dve podmožnosti odražata različne okoljske ambicije in pristope držav članic k neposrednim plačilom v okviru novega modela izvajanja. Pri drugi možnosti so neposredna plačila bolje usmerjena, izvajanje pogojenosti pa je ambicioznejše, da bi se izboljšala ekonomska in okoljska uspešnost SKP ter obravnavali podnebni izzivi. Oblikovane so tudi podmožnosti za ponazoritev možnih razlik v ambicijah državah članic glede okoljskih in podnebnih ciljev. Zadnja možnost je močno osredotočena na skrb za okolje in zaposlovanje ter preusmerja pozornost na male in srednje kmete za ohranitev delovnih mest na podeželju. Države članice morajo nameniti 30 % plačil v okviru prvega stebra za dodatna sredstva za štiri sheme, ki bi bile za kmete prostovoljne, tj. ekološko kmetovanje, trajno travinje, območja z naravnimi omejitvami in linearni elementi krajine, da bi se nadalje spodbujali podnebni ukrepi in trajnostno upravljanje naravnih virov. V oceni učinka so izpostavljeni težki kompromisi, ki so sestavni del politike, ki obravnava toliko različnih ciljev, kadar so osnovni parametri znatno spremenjeni. Ključni osnovni parameter je raven podpore SKP. Zmanjšanje v višini 5 %, ki ga je Komisija predlagala v sporočilu iz maja 2018 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027, je znotraj razpona, ki je bil upoštevan v oceni učinka. Kar zadeva dohodek kmetij, sta pomembni tako stopnja kot porazdelitev podpore. Zagotovitev ustrezne ravni podpore in s tem dohodka kmetij ostaja ključni element za prihodnost, da bi se zagotovili prehranska varnost, okoljske in podnebne ambicije ter vitalnost podeželskih območij. Boljša usmeritev podpore v male in srednje kmetije ter območja z naravnimi omejitvami lahko pomaga ohraniti večje število delovnih mest na kmetijah in kmetijsko dejavnost na celotnem ozemlju ter tako okrepi socialno-ekonomsko tkivo podeželskih območij. Omejevanje in konvergenca lahko izboljšata porazdelitev neposrednih plačil. Jasno je, da bi vsaka možnost, ki bi znatno prerazporedila neposredna plačila med kmetije in regije z nižjo produktivnostjo, kratkoročno povzročila zmanjšanje konkurenčnosti EU, vendar bi hkrati izboljšala varstvo okolja. Manj jasna pa je ustrezna kombinacija ukrepov, s katerimi bi lahko ublažili negativne učinke na dohodke in hkrati tudi bolje obravnavali izzive, ki so prav tako pomembni za kmetijstvo – na primer na področju okolja in podnebja ali družbenih pričakovanj. Za to je potrebno spodbujanje prilagoditev, ki izboljšujejo tako socialno-ekonomsko kot okoljsko uspešnost sektorja. Prispevki posvetovanja z zainteresiranimi stranmi in analize kažejo, da je to mogoče, če potrebni spremljevalni ukrepi za obravnavanje večjih ambicij okoljskih in podnebnih ukrepov omogočajo sprejetje dobrih praks (v konvencionalni in drugih oblikah kmetovanja), ki vključujejo znanje, inovacije in najnovejšo relevantno tehnologijo. Glede na predpostavke in možnosti iz analize obstajajo morebitni kompromisi pri doseganju gospodarskih, okoljskih in družbenih ciljev SKP ter tudi v zvezi z njeno želeno posodobitvijo in poenostavitvijo. Prerazporeditev bi torej lahko privedla do obvladljivih učinkov na dohodke ter podprla želeno povečanje ambicij podnebnih in okoljskih ukrepov in druge sinergije SKP. Vendar bi s tem namenom politika in sektor morala izkoristiti priložnosti, ki jih ponujajo inovacije in tehnologije, ki že omogočajo posodobitev in poenostavitev. Druge predpostavke in možnosti bi zagotovo spremenile podrobne rezultate, ne pa tudi temeljnega sporočila, tj. da bi morala prednostna možnost za prihodnjo SKP združevati najsmotrnejše elemente različnih možnosti, vendar bi se morala izogniti njihovim slabostim z uvedbo potrebnih zaščitnih ukrepov, da se zagotovijo enaki konkurenčni pogoji v EU. To vključuje potrebo po jasnih merilih za raven in porazdelitev dohodkovne podpore (npr. omejitve in/ali degresivnost), podnebne in okoljske ambicije, pogojenost, spodbude za posodobitev in ustrezno raven subsidiarnosti/poenostavitve. •Ustreznost in poenostavitev ureditve Zapletenost izvajanja sedanje politike izvajanja je v veliki meri povezana s poudarkom na skladnosti s podrobnimi pravili, določenimi na ravni EU. Predlagani novi model izvajanja bo odstranil plast meril za upravičenost do podpore na ravni EU, kar bo državam članicam omogočilo, da opredelijo pogoje za upravičenost, ki so najbolj primerni za njihove posebne okoliščine. Pričakuje se, da bo to prineslo znatno poenostavitev. V preteklih reformah SKP so bili razviti različni instrumenti. Usklajevanje teh instrumentov pa se je včasih izkazalo za težavno. Sedanji predlog vse različne elemente podpore SKP združuje v enoten in skladen okvir, ki bo zmanjšal upravno breme izvajanja SKP.

•Temeljne pravice Predlog spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana zlasti v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah. 4.PRORAČUNSKE POSLEDICE Predlog Komisije o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 (COM(2018) 322 final) določa, da bi moral biti znaten del proračuna EU še naprej namenjen kmetijstvu, ki je strateško pomembna skupna politika. Zato se na podlagi sedanjih cen predlaga, da se SKP osredotoči na svoje osnovne dejavnosti, pri čemer je 286,2 milijarde EUR dodeljenih EKJS, 78,7 milijarde EUR pa EKSRP. Ta kmetijska sklada dopolnjujejo dodatna sredstva iz programa Obzorje Evropa, saj predlagana finančna sredstva za ta program vključujejo 10 milijard EUR za podporo raziskavam in inovacijam na področju živil, kmetijstva, razvoja podeželja in biogospodarstva. V okviru EKJS bo vzpostavljena nova kmetijska rezerva za financiranje dodatne podpore za kmetijski sektor. Znesek rezerve, ki se v posameznem letu ne porabi, se prenese v naslednje leto. Kar zadeva porazdelitev neposrednih plačil med države članice, se predlaga, da se za vse države članice, katerih neposredna plačila znašajo manj kot 90 % povprečja EU, nadaljuje postopek iz obdobja 2014–2020 in da se vrzel med njihovo trenutno ravnjo plačil in 90 % povprečja EU zmanjša za 50 %. K financiranju te zunanje konvergence ravni neposrednih plačil bodo prispevale vse države članice. Višina sredstev, ki jih države članice dodelijo za neposredna plačila v okviru uredbe o strateških načrtih SKP se izračuna na tej podlagi. Za razvoj podeželja pa je predlagano uravnoteženje financiranja iz proračuna EU in proračunov držav članic. V skladu s tem, kar je predvideno za evropske strukturne in investicijske sklade, bo povečanje nacionalnih stopenj sofinanciranja omogočilo, da javna podpora za evropska podeželska območja v veliki meri ostane nespremenjena. Porazdelitev podpore iz EKSRP temelji na objektivnih merilih, povezanih s cilji politike, pri tem pa se upošteva sedanja porazdelitev. Manj razvite regije bi morale biti še naprej upravičene do višjih stopenj sofinanciranja, kar bo veljalo tudi za nekatere ukrepe, kot so pobuda LEADER in plačila za upravljavske prevzete obveznosti. Državam članicam bo na voljo določena stopnja prožnosti za prerazporeditve dodeljenih sredstev. Do 15 % zadevnih neposrednih plačil se lahko prerazporedi med dodeljena sredstva EKSRP in obratno. V dodeljena sredstva EKSRP za intervencije za doseganje okoljskih in podnebnih ciljev ter nepovratna sredstva za nove mlade kmete pa se lahko iz neposrednih plačil prerazporedi višji odstotek sredstev. Podrobnosti finančnih posledic predloga o SKP so navedene v oceni finančnih posledic zakonodajnega predloga, ki je priložena predlogu. 5.DRUGI ELEMENTI •Načrti za izvedbo ter ureditev spremljanja, ocenjevanja in poročanja Za prehod na politiko, ki je bolj usmerjena v smotrnost, je potrebna vzpostavitev trdnega okvira smotrnosti poslovanja, ki bo na podlagi sklopa skupnih kazalnikov Komisiji omogočil ocenjevanje in spremljanje smotrnosti politike. Sedanji skupni okvir spremljanja in vrednotenja ter sedanji sistem spremljanja za neposredna plačila in razvoj podeželja bi se uporabila za podlago za spremljanje in vrednotenje smotrnosti politike, vendar ju bo treba racionalizirati in dodatno razviti (vključno s skladnostjo med obema stebroma). Potrebni bi bili nadaljnje naložbe v razvoj ustreznih kazalnikov in zagotavljanje zadostnega toka podatkov. Novi okvir spremljanja in ocenjevanja smotrnosti bo zajemal vse instrumente prihodnje SKP: strateške načrte SKP ter tudi tiste elemente SKP, ki niso vključeni v strateške načrte SKP (nekateri deli skupne ureditve trgov, specifične sheme). Smotrnost bi se merila glede na specifične cilje politike, in sicer z uporabo sklopa skupnih kazalnikov. Novi model bo organiziran v okviru naslednjih načel: ·Kazalniki ozadja so še vedno relevantni, saj odražajo pomembne vidike splošnih trendov v gospodarstvu, okolju in družbi, ki bodo verjetno vplivali na smotrnost. ·Izbor omejenega, vendar bolj ciljno usmerjenega sklopa kazalnikov bi bilo treba narediti predvsem tako, da se izberejo tisti kazalniki, ki kar se da natančno kažejo, ali intervencija, ki se podpira, prispeva k doseganju ciljev glede na opredeljeno izhodišče, ob uporabi jasnih opredelitev. ·Skupna smotrnost politike bo ocenjena na večletni osnovi s pomočjo kazalnikov učinka. Letno spremljanje smotrnosti politike bo temeljilo na celotnem seznamu kazalnikov rezultatov. ·Kazalniki izložkov bi letno povezovali odhodke in smotrnost izvajanja politike. To se izvaja vsako leto na podlagi seznama (večinoma že razpoložljivih) kazalnikov izložkov. ·K zanesljivosti zadevnih kazalnikov smotrnosti lahko prispeva sinergija med statističnimi in administrativnimi podatki, vendar je potreben sistem kontrol kakovosti. Pravzaprav se predlaga sprememba odgovornosti in priložnosti v skupnem okviru, ki se bo jasno opredelila in izvajala, da bi uresničili več ključnih ciljev hkrati: poenostavitev, usmerjenost v rezultate (namesto v skladnost) ter učinkovitost in uspešnost politike.

Predviden je letni pregled smotrnosti kot ključni element stalnega spremljanja in usmerjanja izvajanja politike. Za dobro delujoč letni pregled smotrnosti, bo treba ustrezne kazalnike izložkov in kazalnike rezultatov predložiti skupaj v letnem poročilu o izvajanju strateškega načrta SKP, t. i. letnem poročilu o smotrnosti. Države članice bodo letno poročale o realiziranih izložkih in odhodkih ter o oddaljenosti od ciljnih vrednosti, določenih za celotno obdobje, izraženi kot vrednost kazalnikov rezultatov. Ocenjevanja se bodo opravila v skladu z odstavkoma 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016, s katerim so vse tri institucije potrdile, da bi morala biti ocenjevanja obstoječe zakonodaje in politike podlaga za ocene učinka glede možnosti za nadaljnje ukrepanje. Z ocenjevanji bodo ocenjeni učinki programa na terenu na podlagi kazalnikov/ciljnih vrednosti programa ter podrobne analize stopnje, do katere se program šteje za ustreznega, učinkovitega, uspešnega, zagotavlja dodano vrednost EU in je usklajen z drugimi politikami EU. Vsebovale bodo izkušnje, pridobljene za opredeljevanje vrzeli/težav ali morebitnega potenciala za izboljšanje ukrepov ali njihovih rezultatov ter za pomoč pri njihovem čim boljšem izkoriščanju/čim večjem učinku. •Obrazložitveni dokumenti (za direktive) Ni relevantno. •Natančnejša pojasnitev posameznih določb predloga Predlog zadeva tri uredbe: ·Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi pravil o podpori za strateške načrte, ki jih pripravijo države članice v okviru skupne kmetijske politike (strateški načrti SKP) in se financirajo iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) ter o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (v nadaljnjem besedilu: uredba o strateških načrtih SKP); ·Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1306/2013 (v nadaljnjem besedilu: horizontalna uredba SKP); ·Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov, (EU) št. 151/2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil, (EU) št. 251/2014 o opredelitvi, opisu, predstavitvi, označevanju in zaščiti geografskih označb aromatiziranih vinskih proizvodov, (EU) št. 228/2013 o posebnih ukrepih za kmetijstvo v najbolj oddaljenih regijah Unije in (EU) št. 229/2013 o posebnih ukrepih za kmetijstvo v korist manjših egejskih otokov (v nadaljnjem besedilu: uredba o spremembah). Te uredbe skupaj prilagajajo SKP z uskladitvijo njenih ciljev s prioritetami Junckerjeve Komisije in cilji trajnostnega razvoja, hkrati pa poenostavljajo izvajanje politike. Z ukinitvijo pogoja za upravičenost do podpore na ravni EU se bo SKP bolje prilagodila lokalnim okoliščinam. Države članice bodo lahko opredelile večino pogojev za upravičenost na nacionalni ravni, da bi postali primerni za njihove specifične okoliščine. Hkrati se bo upravno breme, povezano s kontrolami, zmanjšalo z omejitvijo neposredne povezave med pogoji za upravičenost na ravni EU in končnimi upravičenci. Z namenom nadaljnjega izboljšanja trajnostnega razvoja na področju kmetijstva, v sektorju hrane in na podeželskih območjih so splošni cilji SKP osredotočeni na gospodarsko uspešnost, odpornost in dohodke kmetij, na večjo okoljsko in podnebno uspešnost ter na okrepljeno socialno-ekonomsko tkivo podeželskih območij. Poleg tega je spodbujanje znanja, inovacij in digitalizacije v kmetijstvu in na podeželskih območjih medsektorski cilj. Nova SKP bo zajemala naslednje specifične cilje: (a)podpora vzdržnim dohodkom in odpornosti kmetij po vsem ozemlju EU za povečanje prehranske varnosti; (b)krepitev tržne usmerjenosti in povečanje konkurenčnosti, tudi z večjim poudarkom na raziskavah, tehnologiji in digitalizaciji; (c)izboljšanje položaja kmetov v vrednostni verigi; (d)prispevanje k blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje ter k trajnostni energiji; (e)spodbujanje trajnostnega razvoja in učinkovitega upravljanja naravnih virov, kot so voda, tla in zrak; (f)prispevanje k varstvu biotske raznovrstnosti, krepitev ekosistemskih storitev ter ohranjanje habitatov in krajine; (g)privabljanje mladih kmetov in spodbujanje razvoja podjetij na podeželju; (h)spodbujanje zaposlovanja, rasti, socialne vključenosti in lokalnega razvoja na podeželskih območjih, vključno z biogospodarstvom in trajnostnim gozdarstvom;

(i)izboljšanje odziva kmetijstva EU na potrebe družbe po hrani in zdravju, vključno z zdravo, hranljivo in trajnostno hrano, ter dobrobiti živali. Države članice pri izpolnjevanju teh ciljev zagotovijo poenostavitev in uspešnost podpore SKP. Pripravile bodo intervencije, ki bodo primerne za njihove okoliščine in bodo temeljile na vrstah intervencij, navedenih v Uredbi. Države članice bodo morale posebno pozornost nameniti specifičnim okoljskim in podnebnim ciljem, generacijski pomladitvi, modernizaciji izvajanja politike z osredotočenostjo na boljšo uporabo znanja in svetovanja ter novim (digitalnim) tehnologijam. Države članice bodo predstavile svoje predlagane intervencije za doseganje specifičnih ciljev EU v strateškem načrtu SKP. Zakonodaja določa pravila o vsebini takega strateškega načrta SKP, Komisija pa bo pregledala načrte in jih odobrila. Strateški načrti SKP bodo združevali večino instrumentov podpore SKP, ki se financirajo iz EKJS (vključno s sektorskimi programi, ki so bili do zdaj vzpostavljeni v okviru uredbe o SUT) in EKSRP. Tako oblikovana enotna skladna intervencijska strategija za vsako državo članico. V strateških načrtih SKP bodo države članice določile ciljne vrednosti, ki jih želijo doseči v programskem obdobju, z uporabo splošno opredeljenih kazalnikov rezultatov. Po vzpostavitvi strateških načrtov SKP bodo države članice letno poročale o napredku pri izvajanju z uporabo sistema skupnih kazalnikov. Države članice in Komisija bodo spremljale napredek ter ocenile učinkovitost intervencij. Naslednji oddelek vsebuje informacije o specifični vsebini navedenih treh uredb. Uredba o strateških načrtih SKP Naslov I določa področje uporabe uredbe ter opredelitve pojmov. Naslov II predstavlja splošne in specifične cilje SKP, ki jih je treba uresničevati z intervencijami, ki jih države članice oblikujejo v svojih strateških načrtih SKP. Naslov III uvaja številne skupne zahteve za strateške načrte SKP ter elemente, ki se uporabljajo za več intervencij. Skupne zahteve se nanašajo na skladnost s splošnimi načeli in temeljnimi pravicami, kot so preprečevanje izkrivljanja konkurence, upoštevanje notranjega trga in nediskriminacija ter spoštovanje pravil STO glede domače podpore. Vključujejo tudi zahteve v zvezi s specifičnimi elementi, ki jih je treba opredeliti v načrtih SKP, na primer kaj je kmetijska površina, kmetijska dejavnost, pravi kmet in mladi kmet. V tem oddelku so opisane obveznosti v zvezi s „pogojenostjo“ (zahteve, ki jih mora vsak upravičenec do plačila na površino izpolnjevati glede dobrih kmetijskih praks, in tudi obveznosti, ki izhajajo iz zakonodaje EU, ter potreba po dobro delujočih storitvah kmetijskega svetovanja. Poleg tega ta naslov predstavlja vrste intervencij, ki jih države članice lahko uporabljajo za izvajanje svojih strateških načrtov SKP. Vrste intervencij so široke kategorije intervencij, ki jih države članice lahko uporabljajo pri v svojih strateških načrtih SKP. Naslov IV vsebuje finančne določbe. Vključuje zlasti dodeljena finančna sredstva po državah članicah in skladih ter opredeljuje prožnost za prerazporeditev dodeljenih sredstev med skladoma. Določa stopnje prispevkov za EKSRP v zvezi z javnimi odhodki v državah članicah in določa nekatera najmanjša ali največja dodeljena finančna sredstva za posebne namene. Naslov V predstavlja pravila o strateških načrtih SKP. Navaja, katere elemente morajo države članice upoštevati pri pripravi strateškega načrta SKP in kakšna je njegova minimalna vsebina, vključno s ciljnimi vrednostmi in finančnim načrtovanjem. Ta naslov poleg tega pojasnjuje, katera pravila se uporabljajo za odobritev strateških načrtov SKP s strani Komisije in kako se ti načrti lahko spremenijo. Naslov VI določa potrebne elemente za usklajevanje in upravljanje. Organom držav članic nalaga odgovornosti za specifične naloge, povezane s strateškimi načrti SKP. Vzpostavlja odbor za spremljanje, da bi se vključile vse zainteresirane strani. Prav tako vzpostavlja mreže, ki morajo olajšati uspešno izvajanje strateških načrtov SKP. Te mreže bodo vzpostavljene na nacionalni ravni in na ravni EU. Ta naslov vzpostavlja tudi evropsko inovacijsko partnerstvo za spodbujanje izmenjave znanja in inovacij. Naslov VII uvaja okvir spremljanja in ocenjevanja smotrnosti, pri čemer določa pravila glede tega, o čem in kdaj morajo države članice poročati o napredku pri strateških načrtih SKP, ter pravila o načinu spremljanja in ocenjevanja tega napredka. Ta naslov vsebuje zlasti pravila o dodatku za uspešnost za dobro okoljsko in podnebno uspešnost. Naslova VIII in IX pa vsebujeta pravila o konkurenci, ki pojasnjujejo, kako se morajo uporabljati pravila o državni pomoči, in končne določbe, ki pojasnjujejo, katere uredbe se razveljavijo in kdaj se bo zadevna uredba začela uporabljati. Horizontalna uredba SKP V tej uredbi se predlaga ohranitev sedanje strukture SKP v okviru dveh stebrov, pri čemer letne ukrepe splošne uporabe iz stebra I dopolnjujejo ukrepi iz stebra II, ki odražajo nacionalno in regionalno specifičnost v okviru pristopa večletnega programskega načrtovanja. Vendar bo nova zasnova SKP za obdobje po letu 2020 težila k večji subsidiarnosti, da bodo lahko države članice izvedbene ukrepe iz obeh stebrov bolje prilagodile svojim razmeram in konkretnim okoliščinam kmetov. Večja subsidiarnost pomeni ponovno uravnoteženje odgovornosti pri upravljanju SKP in iskanje novega odnosa med Evropsko unijo, državami članicami in kmeti. Na podlagi tega je sedanja horizontalna uredba SKP prilagojena novemu modelu izvajanja in odraža večjo prožnost za države članice pri izvajanju politike (v skladu z njihovimi lokalnimi potrebami), manj birokracije za upravičence in prehod na politiko, usmerjeno v smotrnost. Za preusmeritev osredotočenosti na ravni EU s skladnosti na smotrnost je treba jasno opredeliti cilje, ki jih mora doseči politika: ti cilji bodo ponovno določeni na ravni EU. Da bi se približali bolj ciljno usmerjenemu mehanizmu politike se bo osredotočenost z zagotovil o zakonitosti in pravilnosti osnovnih transakcij preusmerila na zagotovila o smotrnosti in spoštovanju osnovnih zahtev EU, kot so integrirani administrativni in kontrolni sistem ali organi upravljanja (plačilne agencije, usklajevalni organi, pristojni organi in certifikacijski organi). Ohranile se bodo trdne in zanesljive strukture upravljanja, ki so značilne za SKP. Poleg finančnih določb horizontalna uredba SKP še naprej vsebuje določbe glede splošnih načel za preglede in kazni, preglede pogojenosti in IAKS. Zato določa pravila o financiranju, upravljavskih in kontrolnih sistemih, postopkih potrjevanja (letna finančna potrditev obračunov in letna potrditev smotrnosti) in postopku potrditve skladnosti. Uredba vsebuje več poenostavitev. Prvič, nova letna potrditev smotrnosti odraža preusmeritev osredotočenosti s skladnosti posameznih upravičencev na smotrnost politike v državah članicah.

Poleg tega predvideva zmanjšanje števila plačilnih agencij in okrepitev vloge usklajevalnega organa in certifikacijskega organa v skladu z novim modelom izvajanja. Tako bo sistem bolj pregleden in bo predstavljal manjše breme za nacionalne uprave in Komisijo. Uveden je koncept enotnega revizijskega pristopa, ki je v skladu s finančno uredbo, in število revizij Komisije se lahko zmanjša. Uredba o spremembah Sporočilo o prihodnosti preskrbe s hrano in kmetijstva potrjuje tržno usmerjenost kot ključni element SKP, vendar izpostavlja tudi izzive, povezane z okoljsko trajnostnostjo in podnebnimi spremembami. Poleg tega je kmetijski sektor postavlja v središče razprave o hrani in pomislekih državljanov v zvezi s tem, pri čemer opozarja, da je „najpomembnejša naloga politike pomagati kmetom, da predvidijo spremembe prehranjevalnih navad in svojo proizvodnjo prilagodijo glede na tržne signale in povpraševanje potrošnikov“. Ker so na ravni EU določena podrobna pravila, ki lahko preprečijo potrebne prilagoditve, je reforma priložnost za uvedbo potrebnih sprememb. SKP bi morala tudi reševati pomisleke državljanov glede trajnostne kmetijske proizvodnje. Zato je predvideno, da se ohranijo struktura in glavne značilnosti Uredbe (EU) št. 1308/2013, hkrati pa se spremeni omejeno število določb glede na gospodarski, okoljski in družbeni razvoj od začetka njene veljavnosti leta 2014. Prvič, predvideno je, da se črtajo določbe v zvezi s sektorskimi intervencijami, ki so bile prej določene v Uredbi (EU) št. 1308/2013, saj bodo te intervencije prihodnje SKP regulirane v skladu z [uredbo o načrtu SKP] in bodo del strateških načrtov držav članic, da se zagotovi boljša usklajenost ukrepov SKP. Drugič, zaporedni reformi politike v zvezi z vinom iz let 2008 in 2013 sta sicer na splošno dosegli svoje cilje in njun rezultat je gospodarsko dinamičen vinski sektor, vendar so se pojavili novi gospodarski, okoljski in podnebni izzivi. Zato so v uredbi predvidene številne specifične spremembe obstoječih pravil za spoprijemanje s temi izzivi. Tretjič, v sporočilu o prihodnosti preskrbe s hrano in kmetijstva se poziva k povečanju privlačnosti geografskih označb za kmete in potrošnike ter olajšanju upravljanja sistema. Zato se predlaga sprememba sedanjih pravil o geografskih označbah iz štirih temeljnih aktov, da bi zagotovili preprostejši sistem geografskih označb, hitrejšo registracijo geografskih označb in učinkovitejšo odobritev sprememb specifikacij proizvodov. Cilj teh sprememb je poenostavljen sistem geografskih označb, ki bi bil bolj razumljiv potrošnikom, ki bi ga bilo lažje promovirati in ki bi zmanjšal upravne stroške upravljanja sistema. Kar zadeva pravila za geografske označbe za vino, bi omejitev pregleda EU zahtevkov na preverjanje, ali vsebujejo očitne napake, ločitev pravil glede intelektualne lastnine od drugih zahtev, določenih v specifikaciji proizvoda, in pooblastilo držav članic za odločanje o spremembah, ki nimajo učinkov na ravni EU, racionalizirali postopke odobritve, skrajšali roke in racionalizirali vire v skladu s povezanima načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti. V istem smislu je predvidena poenostavitev nekaterih specifičnih postopkov, na primer postopka ugovora, s čimer naj bi postopek odobritve postal učinkovitejši. Pojasnitev opredelitve „zaščitene označbe porekla“ za vina bo skupinam proizvajalcev omogočila uporabo novih sort, kar je potrebno tudi kot odziv na podnebne spremembe, in omogočila ustrezno utemeljitev zahtevkov v skladu z dejanskim stanjem v vinogradništvu in enologiji. Predlaga se tudi okrepitev zaščite geografskih označb pred ponarejanjem geografskih označb na spletu in na blagu v tranzitu. Poenostavitev, predlagano za geografske označbe vin, je treba uporabiti tudi za kmetijske proizvode in živila: tudi da bi zagotovili razumno stopnjo usklajenosti med shemami in proizvajalcem geografskih označb v tem sektorju zagotoviti koristi. Shema geografskih označb za aromatizirana vina, v kateri je le pet od 3 350 geografskih označb, ne more biti operativna in bi jo bilo treba vključiti v drugo shemo – shema kmetijskih proizvodov in živil je primerna, saj že zajema druge alkoholne pijače. Poleg tega uredba predvideva določbe, ki v notranjo zakonodajo samo prenašajo obveznosti, ki so jih EU in njene države članice prevzele v okviru nedavnih ministrskih sklepov Svetovne trgovinske organizacije, zlasti v zvezi z izvoznimi subvencijami in širše v zvezi z ukrepi za izvozno konkurenco. Na koncu se predlaga tudi črtanje številnih zastarelih določb, med drugim sistem regulacije proizvodnje in zahtev, ki veljajo za sektor sladkorja, ki so prenehali veljati konec tržnega leta 2016/2017. 2018/0217 (COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1306/2013 EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(2) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča, ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, ob upoštevanju mnenja Odbora regij, po rednem zakonodajnem postopku, ob upoštevanju naslednjega: (1)Komisija v svojem sporočilu Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Prihodnost preskrbe s hrano in kmetijstva“ z dne 29. novembra 2017 ugotavlja, da bi morala skupna kmetijska politika (v nadaljnjem besedilu: SKP) še naprej krepiti svoj odziv na prihodnje izzive in priložnosti s krepitvijo zaposlovanja, gospodarske rasti in naložb, z bojem proti podnebnim spremembam in prilagajanjem nanje ter s spodbujanjem raziskav in razvoja tudi izven laboratorijev, na poljih in tržiščih. Prav tako bi SKP morala upoštevati pomisleke državljanov glede trajnostne kmetijske proizvodnje. (2)[Place holder relevant resolutions of the Council and EP] (3)Model izvajanja SKP, ki temelji na skladnosti s predpisi, bi se moral prilagoditi in bolj osredotočiti na rezultate in smotrnost. Unija bi morala zato določiti osnovne politične cilje, vrste intervencij in osnovne zahteve Unije, države članice pa bi morale v večji meri prevzeti odgovornost za doseganje ciljev. Zato je potrebna večja subsidiarnost, da bi se bolje upoštevale lokalne razmere in potrebe. V skladu z novim modelom izvajanja bi morale biti države članice odgovorne za oblikovanje svojih intervencij SKP v skladu z osnovnimi zahtevami Unije, da bi čim bolj prispevale k ciljem Unije za SKP ter vzpostavile in oblikovale okvir za zagotavljanje skladnosti in kontrole za upravičence. (4)SKP obsega različne intervencije in ukrepe, med katerimi so številni vključeni v strateške načrte SKP iz Naslova III Uredbe (EU) …/… Evropskega parlamenta in Sveta [uredba o strateških načrtih SKP]. Drugi še vedno sledijo tradicionalni logiki skladnosti s predpisi. Pomembno je zagotoviti financiranje za vse intervencije in ukrepe ter tako prispevati k doseganju ciljev SKP. Navedene intervencije in ukrepi imajo določene skupne elemente, zato bi moral njihovo financiranje urejati isti sklop določb. Vendar bi morale te določbe po potrebi omogočati različno obravnavo. Uredba (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta je urejala dva evropska kmetijska sklada, in sicer Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS) in Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) (v nadaljnjem besedilu: sklada). Navedena sklada bi bilo treba ohraniti v tej uredbi. Zaradi obsega reforme je primerno nadomestiti Uredbo (EU) št. 1306/2013. (5)Določbe Uredbe (EU, Euratom) …/… Evropskega parlamenta in Sveta [nova finančna uredba], zlasti tiste, ki urejajo deljeno upravljanje z državami članicami, vlogo akreditiranih organov in proračunska načela, bi se morale uporabljati za intervencije in ukrepe, določene v tej uredbi. (6)Za uskladitev praks držav članic pri uporabi klavzule o višji sili, bi morala ta uredba po potrebi določati izjeme od pravil SKP v primeru višje sile in izjemnih okoliščin, pa tudi neizčrpen seznam možnih primerov višje sile in izjemnih okoliščin, ki jih priznajo pristojni nacionalni organi. Pristojni nacionalni organi bi morali sprejeti odločitve o višji sili ali izjemnih okoliščinah za vsak primer posebej, na podlagi ustreznih dokazil. (7)Odhodki SKP bi se morali financirati iz splošnega proračuna Unije (v nadaljnjem besedilu: proračun Unije), vključno z odhodki za intervencije strateškega načrta SKP iz Naslova III Uredbe (EU) …/…[uredba o strateških načrtih SKP], in sicer bodisi neposredno prek skladov bodisi v okviru deljenega upravljanja z državami članicami. Treba bi bilo natančno določiti vrste odhodkov, ki se lahko financirajo iz skladov. (8)Za dosego ciljev SKP iz člena 39 Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Pogodba) in za uskladitev z načelom deljenega upravljanja iz člena 59 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, bi morale države članice zagotoviti, da so vzpostavljeni potrebni sistemi upravljanja. Zato bi bila potrebna določba o imenovanju pristojnega organa, plačilne agencije, usklajevalnega organa in certifikacijskega organa. (9)Potrebne so določbe o akreditaciji plačilnih agencij in usklajevalnih organov s strani držav članic ter o uvedbi postopkov za pridobitev izjav o upravljanju in letnih poročil o smotrnosti, za pridobitev certifikacije za sisteme za upravljanje in spremljanje ter sisteme za poročanje ter za pridobitev certifikacije letnih obračunov s strani neodvisnih organov. Da se zagotovi pregleden sistem pregledov, ki se izvedejo na nacionalni ravni, zlasti pri postopkih za odobritev, potrditev veljavnosti in plačila, ter zmanjša upravno breme in breme revizij za Komisijo in države članice v primerih, ko je potrebna akreditacija za vsako posamezno plačilno agencijo, bi bilo treba omejiti število organov in teles, ki so jim dodeljena navedena pooblastila, ob upoštevanju ustavnih določb posamezne države članice. (10)Kadar država članica akreditira več kot eno plačilno agencijo, bi morala imenovati en sam javni usklajevalni organ, ki zagotovi usklajeno upravljanje skladov, povezavo med Komisijo in različnimi akreditiranimi plačilnimi agencijami ter da so Komisiji hitro na voljo zahtevani podatki o operacijah različnih plačilnih agencij. Usklajevalni organ bi moral tudi sprejeti in usklajevati ukrepe za odpravo splošnih pomanjkljivosti, odkritih na nacionalni ravni, in Komisijo obveščati o nadaljnjih ukrepih. (11)Z vključitvijo plačilnih agencij, ki so jih akreditirale države članice, je izpolnjen ključen predpogoj, ki v okviru novega modela izvajanja predstavlja razumno zagotovilo, da bodo z intervencijami, financiranimi iz proračuna Unije, doseženi cilji iz ustreznih strateških načrtov SKP. Zato bi bilo treba v tej uredbi jasno določiti, da se lahko iz proračuna Unije povrnejo samo odhodki akreditiranih plačilnih agencij. Poleg tega bi morali imeti odhodki, ki jih financira Unija za intervencije iz uredbe o strateških načrtih SKP, ustrezen izložek in bi morali izpolnjevati osnovne zahteve Unije in sistemov upravljanja. (12)Zaradi spoštovanja proračunske discipline je treba določiti letno zgornjo mejo odhodkov, ki jih financira EKJS, in pri tem upoštevati najvišje zneske, ki so bili za ta sklad določeni v večletnem finančnem okviru, določenem v Uredbi Sveta (EU, Euratom)[COM(2018) 322 final – uredba o večletnem finančnem okviru]. (13)Proračunska disciplina zahteva tudi, da je treba letno zgornjo mejo odhodkov, ki jih financira EKJS, upoštevati v vseh okoliščinah in v vseh fazah proračunskega postopka in izvrševanja proračuna. Zato je treba nacionalno zgornjo mejo za neposredna plačila za posamezne države članice iz Uredbe (EU) …/… [uredba o strateških načrtih SKP] upoštevati kot finančno zgornjo mejo za takšna neposredna plačila za zadevno državo članico ter zagotoviti, da se pri povračilih teh plačil upošteva finančna zgornja meja. (14)Da se zagotovi, da zneski za financiranje SKP ne presežejo letnih zgornjih mej, bi bilo treba ohraniti mehanizem finančne discipline, v skladu s katerim se prilagodi raven neposredne podpore. Vendar bi bilo treba ukiniti prag v višini 2 000 EUR. Za podporo kmetijskemu sektorju v primeru razvoja trga ali večjih kriz, ki vplivajo na kmetijsko proizvodnjo ali distribucijo, bi bilo treba ohraniti kmetijsko rezervo. Člen 12(2)(d) Uredbe (EU, Euratom) [nova finančna uredba] določa, da se odobritve, za katere obveznosti niso prevzete, lahko prenesejo samo v naslednje proračunsko leto. Da bi upravičencem in nacionalnim upravam znatno poenostavili izvajanje, bi bilo treba uporabiti mehanizem prenosa za kakršne koli neporabljene zneske iz rezerve za krizne razmere v kmetijskem sektorju, vzpostavljene leta 2020. V ta namen je potrebno odstopanje od člena 12(2)(d), ki omogoča, da se odobritve, za katere obveznosti niso prevzete, iz kmetijske rezerve brez časovne omejitve prenesejo za namene financiranja kmetijske rezerve v naslednjem(-ih) proračunskem(-ih) letu(-ih). Poleg tega je v zvezi s proračunskim letom 2020 potrebno še eno odstopanje, saj bi bilo treba skupni neuporabljeni znesek iz rezerve, ki je na razpolago konec leta 2020, prenesti v leto 2021 v ustrezno proračunsko postavko nove kmetijske rezerve, ne da bi se pri tem vrnil v proračunske postavke, ki zajemajo intervencije v obliki neposrednih plačil v okviru strateškega načrta SKP.

(15)Da se prepreči pretirana upravna obremenitev nacionalnih uprav in kmetov, bi bilo treba določiti, da se povračilo zneskov, prenesenih iz predhodnega proračunskega leta v zvezi z uporabljeno finančno disciplino, ne bi smelo izplačati, če se finančna disciplina uporablja drugo zaporedno leto (leto N + 1) ali če skupni znesek odobritev, za katere obveznosti niso prevzete, znaša manj kot 0,2 % letne zgornje meje EKJS. (16)Ob upoštevanju stopenj neposrednih plačil za kmete na Hrvaškem v okviru uporabe mehanizma postopnega uvajanja za vsa neposredna plačila, odobrena v navedeni državi članici, se instrument finančne discipline na Hrvaškem uporablja šele od 1. januarja 2022. (17)Ukrepi, sprejeti za določanje finančnega prispevka skladov za namen izračuna finančnih zgornjih mej, ne vplivajo na pristojnosti proračunskega organa, določene v Pogodbi. Navedeni ukrepi bi morali zato temeljiti na finančnih sredstvih, določenih v skladu z Medinstitucionalnim sporazumom z dne […] [COM(2018) 322 final − uredba o večletnem finančnem okviru]. (18)Proračunska disciplina zahteva tudi nenehno preverjanje srednjeročnega proračunskega stanja. Komisija bi morala zakonodajalcu po potrebi predlagati ustrezne ukrepe, s katerimi se zagotovi, da države članice upoštevajo zgornje meje iz Uredbe (EU, Euratom) …/… Evropskega parlamenta in Sveta [COM(2018) 322 final − uredba o večletnem finančnem okviru]. Da se zagotovi upoštevanje letne zgornje meje, bi morala Komisija tudi vedno v celoti uporabiti svoja pooblastila za upravljanje ter Evropskemu parlamentu in Svetu ali Svetu po potrebi predlagati ustrezne ukrepe za izravnavo proračunskega stanja. Če na koncu proračunskega leta zaradi zahtevkov za povračilo, ki jih predložijo države članice, letne zgornje meje ni mogoče upoštevati, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejem ukrepov, ki omogočajo začasno razdelitev razpoložljivih proračunskih sredstev med države članice v sorazmerju z njihovimi zahtevki za neporavnana povračila, ter ukrepov za zagotovitev upoštevanja zgornje meje, določene za zadevno leto. Za plačila zadevnega leta bi bilo treba bremeniti naslednje proračunsko leto in dokončno opredeliti skupni znesek financiranja Unije za posamezno državo članico, kakor tudi kompenzacijo med državami članicami, da se zagotovi upoštevanje opredeljenega zneska. (19)Pri izvrševanju proračuna bi morala Komisija v okviru mesečnega spremljanja kmetijskih odhodkov uvesti sistem zgodnjega opozarjanja, da lahko v primeru, ko obstaja nevarnost prekoračitve letne zgornje meje, kar najhitreje sprejme ustrezne ukrepe v okviru pooblastil za upravljanje, ki jih ima na razpolago, če se ti ukrepi izkažejo za nezadostne, pa predlaga druge ukrepe. Komisija bi morala v rednem poročilu Evropskemu parlamentu in Svetu primerjati gibanje odhodkov, izvršenih do datuma poročila, z oceno predvidenih odhodkov ter predvideti potek izvrševanja v preostanku proračunskega leta. (20)Komisija bi morala državam članicam zagotoviti finančna sredstva iz EKJS, ki so potrebna za kritje odhodkov, ki so jih izvršile akreditirane plačilne agencije, in sicer v obliki povračil po knjiženju odhodkov, ki jih izvršijo navedene agencije. Treba je tudi določiti, da dajo države članice na voljo finančna sredstva glede na potrebe svojih akreditiranih plačilnih agencij, dokler niso takšna povračila izplačana v obliki mesečnih plačil. V tej uredbi bi bilo treba izrecno določiti, da države članice in upravičenci, vključeni v izvajanje SKP, sami krijejo administrativne stroške in stroške za osebje. (21)Da bi Komisiji zlasti omogočili upravljanje kmetijskih trgov, lažje spremljanje kmetijskih odhodkov ter srednjeročno in dolgoročno spremljanje kmetijskih virov, bi bilo treba zagotoviti uporabo agrometeorološkega sistema ter pridobiti in izpopolniti satelitske podatke. (22)Glede finančnega upravljanja EKSRP bi bilo treba določiti ustrezne določbe o proračunskih obveznostih, plačilnih rokih, sprostitvi obveznosti in prekinitvah. Intervencije za razvoj podeželja se financirajo iz proračuna Unije na podlagi obveznosti, izvedenih v letnih obrokih. Državam članicam bi moralo biti omogočeno, da lahko takoj po odobritvi strateških načrtov SKP črpajo iz predvidenih skladov Unije. Zato je treba uvesti ustrezno omejen sistem predhodnega financiranja, ki bo zagotavljal reden pretok sredstev in s tem pravočasno izvrševanje plačil upravičencem v okviru intervencij. (23)Poleg predhodnega financiranja je treba tudi razlikovati med vmesnimi plačili in plačili preostanka, ki jih Komisija izplača akreditiranim plačilnim agencijam. Prav tako je treba za navedena plačila določiti podrobna pravila. Pravilo o samodejni sprostitvi prevzetih obveznosti bi moralo pospešiti izvajanje intervencij in prispevati k dobremu finančnemu poslovodenju. Države članice lahko izvrševanje in dobro finančno poslovodenje zagotovijo tudi na podlagi pravil o nacionalnih okvirih držav članic z regionalnimi intervencijami iz Uredbe (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta [uredba o strateških načrtih SKP]. (24)Države članice bi morale zagotoviti pravočasno izplačilo pomoči Unije upravičencem, da jo ti lahko učinkovito uporabijo. Če države članice ne upoštevajo plačilnih rokov, določenih v pravu Unije, lahko to povzroči resne težave za upravičence in ogrozi letno pripravo proračuna Unije. Zato bi bilo treba iz financiranja Unije izključiti odhodke, izvršene ob neupoštevanju plačilnih rokov. V skladu z načelom sorazmernosti bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da določi izjeme od tega splošnega pravila za oba sklada. (25)Glede na strukturo in ključne značilnosti novega modela izvajanja SKP upravičenost plačil držav članic za financiranje Unije ne bi smela biti več odvisna od zakonitosti in pravilnosti plačil posameznim upravičencem. Namesto tega bi morala biti plačila držav članic, kar zadeva vrste intervencij iz Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP], upravičena, če imajo ustrezen izložek in so v skladu z veljavnimi osnovnimi zahtevami Unije. (26)Uredba (EU) št. 1306/2013 določa zmanjšanja in začasne prekinitve mesečnih ali vmesnih plačil zaradi kontrole zakonitosti in pravilnosti. Pri novem modelu izvajanja bi se morala navedena orodja uporabiti za podporo izvajanja, ki temelji na smotrnosti. Prav tako bi bilo treba pojasniti razliko med zmanjšanji in začasnimi prekinitvami. (27)Postopek za zmanjšanje plačil EKJS zaradi neupoštevanja finančnih zgornjih mej, ki jih določa pravo Unije, bi bilo treba racionalizirati in uskladiti s postopkom, ki se v tem primeru uporablja za plačila EKSRP. (28)Države članice bi morale do 15. februarja leta N + 1 Komisiji poslati letne obračune in letno poročilo o smotrnosti izvajanja strateškega načrta SKP. Če se ti dokumenti ne pošljejo in Komisija zato ne more potrditi obračunov za zadevno plačilno agencijo ali preveriti upravičenosti odhodkov glede na sporočene izložke, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za začasno prekinitev mesečnih plačil in prekinitev četrtletnih povračil, dokler ne prejme manjkajočih dokumentov. (29)Za primere neobičajno nizkih izložkov bi bilo treba uvesti novo obliko začasne prekinitve plačil. Če je stopnja sporočenih izložkov neobičajno nizka v primerjavi s prijavljenimi odhodki ter če države članice tega ne morejo dobro in jasno utemeljiti, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da poleg zmanjšanja odhodkov za proračunsko leto N − 1 začasno prekine prihodnje odhodke za intervencijo, pri kateri je bil izložek neobičajno nizek. Takšne začasne prekinitve bi bilo treba potrditi v sklepu o letni potrditvi smotrnosti. (30)Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo za začasno prekinitev plačil tudi v zvezi z večletnim spremljanjem smotrnosti. Zato bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v primeru zapoznelega ali nezadostnega napredka pri doseganju ciljev iz nacionalnih strateških načrtov SKP od zadevne države članice z izvedbenim aktom zahteva potrebne popravne ukrepe v skladu z akcijskim načrtom, ki se sestavi v posvetovanju s Komisijo in vsebuje jasne kazalnike napredka. Če država članica ne predloži ali ne izvede akcijskega načrta ali akcijski načrt očitno ne zadostuje za izboljšanje stanja, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da z izvedbenim aktom začasno prekine mesečna ali vmesna plačila. (31)Kot je določala že Uredba (EU) št. 1306/2013, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za začasno prekinitev plačil, če obstajajo resne pomanjkljivosti v sistemih upravljanja, vključno z neskladnostjo z osnovnimi zahtevami Unije in nezanesljivim poročanjem. Vendar je treba za povečanje učinkovitosti mehanizma pregledati pogoje za začasno prekinitev plačil. Finančne posledice takšnih začasnih prekinitev bi bilo treba določiti z izrednim postopkom potrditve skladnosti. (32)Pristojni nacionalni organi bi morali plačila SKP, predvidena po pravu Unije, v celoti izplačati upravičencem. (33)Da bi se omogočila ponovna uporaba določenih vrst prihodkov, povezanih s SKP, za namene SKP, bi jih bilo treba opredeliti kot namenske prejemke. Seznam zneskov iz člena 43 Uredbe (EU) št. 1306/2013 bi bilo treba spremeniti ter navedene določbe uskladiti in združiti z obstoječimi določbami o namenskih prejemkih. (34)Uredba (EU) št. 1306/2013 vsebuje seznam ukrepov za informiranje o SKP in njihove cilje ter določa pravila za njihovo financiranje in izvajanje ustreznih projektov. V to uredbo bi bilo treba prenesti posebne določbe o ciljih in vrstah ukrepov za informiranje, ki se financirajo.

(35)Financiranje ukrepov in intervencij v okviru SKP v veliki meri ureja načelo deljenega upravljanja. Da bi zagotovili dobro upravljanje skladov Unije, bi morala Komisija preverjati, kako organi držav članic, pristojni za izvajanje plačil, upravljajo sklada. Treba je določiti vrsto pregledov, ki jih bo izvajala Komisija, opredeliti njene pristojnosti pri izvrševanju proračuna Unije in pojasniti obveznosti držav članic pri sodelovanju. (36)Da bi Komisija lahko izpolnila svoje obveznosti preverjanja obstoja in dobrega delovanja sistemov upravljanja in kontrol odhodkov Unije v državah članicah, bi bilo treba ne glede na inšpekcije, ki jih izvajajo države članice, določiti, da preglede opravljajo osebe, ki jih Komisija pooblasti za delovanje v njenem imenu in ki lahko pri svojem delu zaprosijo za pomoč države članice. (37)Pri pripravi informacij, ki bodo poslane Komisiji, je treba v čim večji meri uporabljati informacijsko tehnologijo. Komisija bi morala imeti pri izvajanju pregledov popoln in takojšen dostop do informacij o odhodkih, ki so zabeležene tako v papirni kot v elektronski obliki. (38)Da bi se upoštevale zahteve iz [nove] finančne uredbe v zvezi z navzkrižnim opiranjem na revizije ter zmanjšalo tveganje prekrivanja med revizijami različnih institucij, je treba določiti pravila za enoten revizijski pristop in Komisiji omogočiti, da dobi zagotovila na podlagi dela, ki ga opravijo zanesljivi certifikacijski organi. (39)Za vzpostavitev finančnega razmerja med akreditiranimi plačilnimi agencijami in proračunom Unije bi morala Komisija letno potrditi obračune plačilnih agencij v okviru letne finančne potrditve obračunov. Sklep o potrditvi obračunov bi moral biti omejen na popolnost, točnost in resničnost obračunov ter ne bi smel zajeti skladnosti odhodkov s pravom Unije. (40)Skupaj z novim modelom izvajanja bi bilo treba uvesti letno potrditev smotrnosti, da se preveri upravičenost odhodkov glede na sporočene izložke. Za primere, ko prijavljeni odhodki nimajo ustreznih izložkov in države članice tega odstopanja ne morejo utemeljiti, bi bilo treba uvesti mehanizem zmanjšanja plačil. (41)Komisija je v skladu s členom 317 Pogodbe odgovorna za izvrševanje proračuna Unije v sodelovanju z državami članicami. Na Komisijo bi bilo treba z izvedbenimi akti prenesti pooblastilo, da odloči, ali so bili odhodki držav članic izvršeni v skladu s pravom Unije. Države članice bi morale imeti pravico, da utemeljijo svoje odločitve o plačilih in da v primeru, ko med njimi in Komisijo ni medsebojnega soglasja, sprožijo spravni postopek. Da bi državam članicam dali pravna in finančna zagotovila v zvezi z odhodki, nastalimi v preteklosti, bi bilo treba določiti zastaralni rok, v katerem Komisija odloči, kakšne bi morale biti finančne posledice zaradi neskladnosti. (42)Za zaščito finančnih interesov proračuna Unije bi morale države članice vzpostaviti sisteme, s katerimi bi zagotovile, da se intervencije, financirane iz skladov, dejansko in pravilno izvedejo, ter hkrati ohraniti obstoječ trden okvir za dobro finančno poslovodenje. V skladu s finančno uredbo, Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2988/95, Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 in Uredbo Sveta (EU) 2017/1939 se finančne interese Unije zaščiti s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo preprečevanje, odkrivanje, odpravljanje in preiskovanje nepravilnosti, vključno z goljufijami, povračilo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev iz skladov ter po potrebi naložitev upravnih sankcij. Poleg tega lahko v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 in Uredbo (Euratom, ES) št. 2185/96 Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) izvaja upravne preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali drugih nezakonitih ravnanj, ki škodijo finančnim interesom Unije. V skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 lahko Evropsko javno tožilstvo (v nadaljnjem besedilu: EJT) preiskuje in preganja goljufije ter druga kazniva dejanja, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta. V skladu s finančno uredbo mora vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva iz skladov Unije, v celoti sodelovati pri zaščiti finančnih interesov Unije ter Komisiji, uradu OLAF, EJT in Evropskemu računskemu sodišču podeliti potrebne pravice in dostop ter zagotoviti, da vse tretje osebe, ki so vključene v izvrševanje sredstev iz skladov Unije, podelijo enakovredne pravice. Da bi uradu OLAF omogočile, da izvaja svoja pooblastila in učinkovito analizira odkrite primere nepravilnosti, bi morale države članice vzpostaviti sisteme za obveščanje Komisije o odkritih nepravilnostih in drugih primerih neskladnosti s pogoji, ki jih države članice določijo v strateškem načrtu SKP, vključno z goljufijami in nadaljnjimi ukrepi ter ukrepi, sprejetimi na podlagi preiskav urada OLAF. Države članice bi morale imeti vzpostavljeno vse potrebno za učinkovito obravnavo pritožb v zvezi s skladoma. (43) Za to uredbo se uporabljajo horizontalna finančna pravila, ki sta jih sprejela Evropski parlament in Svet na podlagi člena 322 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Ta pravila so določena v finančni uredbi, pri čemer določajo zlasti postopek za pripravo in izvrševanje proračuna prek nepovratnih sredstev, javnih naročil, nagrad in posrednega izvrševanja ter urejajo nadzor odgovornosti finančnih akterjev. Pravila, sprejeta na podlagi člena 322 PDEU, se nanašajo tudi na zaščito proračuna Unije v primeru splošnih pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državah članicah, saj je spoštovanje tega načela bistven predpogoj za dobro finančno poslovodenje in učinkovito financiranje EU. (44)Ustrezno je zagotoviti, da se pri zavrnitvi ali izterjavi plačil zaradi neizpolnjevanja pravil o javnem naročanju odraža resnost takšnega neizpolnjevanja in spoštuje načelo sorazmernosti, kot je izraženo na primer v ustreznih smernicah, ki jih je določila Komisija za finančne popravke, ki jih je treba izvesti za odhodke, ki jih financira Unija v okviru deljenega upravljanja zaradi neupoštevanja takšnih pravil. Ustrezno je tudi pojasniti, da takšno neupoštevanje vpliva na zakonitost in pravilnost transakcij samo do višine dela pomoči, ki se ne izplača ali ki se ukine. (45)Različne določbe področne kmetijske zakonodaje vsebujejo zahtevo po pologu varščine, da se pri neizpolnjevanju obveznosti zagotovi plačilo dolgovanega zneska. Da bi se okrepil okvir za varščine, bi bilo treba za vse navedene določbe uporabljati enotno horizontalno pravilo. (46)Države članice bi morale uvesti in voditi integrirani upravni in kontrolni sistem (v nadaljnjem besedilu: integrirani sistem) za določene intervencije iz Uredbe (EU) …/…[uredba o strateških načrtih SKP] in za ukrepe iz poglavja IV Uredbe (EU) št. 228/2013 Evropskega parlamenta in Sveta oziroma poglavja IV Uredbe (EU) št. 229/2013 Evropskega parlamenta in Sveta. Za izboljšanje učinkovitosti in spremljanja podpore Unije bi bilo treba državam članicam dovoliti, da navedeni integrirani sistem uporabljajo tudi za druge intervencije Unije. (47)Ohraniti bi bilo treba glavne elemente integriranega sistema, zlasti določbe o identifikacijskem sistemu za zemljišča, sistemu za geoprostorske vloge in sistemu za vloge za živali, sistemu za identifikacijo in registracijo plačilnih pravic, sistemu za beleženje identitete upravičencev in sistemu kontrol in kazni. Države članice bi morale poleg informacijskih tehnologij, kot sta GALILEO in EGNOS, še naprej uporabljati podatke ali informacijske proizvode, ki jih zagotavlja program Copernicus, da bi povsod po Uniji omogočile dostopnost izčrpnih in primerljivih podatkov, potrebnih za spremljanje kmetijsko-okoljsko-podnebne politike in za spodbujanje uporabe popolnih, brezplačnih in odprtih podatkov in informacij, ki jih zajamejo sateliti in storitve Sentinel programa Copernicus. Zato bi moral biti v integrirani sistem vključen tudi sistem za spremljanje površin. (48)Integrirani sistem bi moral kot del sistemov upravljanja, ki bi morali biti vzpostavljeni za izvajanje SKP, zagotavljati, da so zbrani podatki iz letnega poročila o smotrnosti zanesljivi in preverljivi. Ker je zelo pomembno, da integrirani sistem pravilno deluje, je treba določiti zahteve glede kakovosti. Države članice bi morale izvesti letno oceno kakovosti identifikacijskega sistema za kmetijske parcele, sistema za geoprostorske vloge in sistema za spremljanje površin. Države članice bi morale tudi obravnavati pomanjkljivosti in na morebitno zahtevo Komisije pripraviti akcijski načrt. (49)Sporočilo Komisije z naslovom „Prihodnost preskrbe s hrano in kmetijstva“ kot prihodnjo usmeritev SKP določa okrepitev okoljskega varstva in podnebnih ukrepov ter prispevanje k doseganju ciljev na področju okolja in podnebja. Zato je izmenjava podatkov, zbranih prek identifikacijskega sistema za zemljišča in drugih integriranih administrativnih in kontrolnih sistemov, postala potrebna za okoljske in podnebne namene na nacionalni ravni in na ravni Unije. Potrebna bi bila torej določba, da se podatki, zbrani prek integriranega sistema, ki so pomembni za podnebne in okoljske namene, izmenjujejo med javnimi organi držav članic ter institucijami in organi Unije. Da bi se povečala učinkovitost pri uporabi podatkov, ki so na voljo različnim javnim organom za izdelavo evropske statistike, bi moralo biti določeno tudi, da se morajo podatki, zbrani prek integriranega sistema, dati na voljo za statistične namene organom, ki so del evropskega statističnega sistema. (50)Pregled trgovinskih dokumentov podjetij, ki prejemajo ali izvršujejo plačila, je lahko zelo učinkovito sredstvo nadzora nad transakcijami, ki so del sistema financiranja iz EKJS. Navedeni pregled dopolnjuje druge preglede, ki jih države članice že izvajajo. Poleg tega so morda nacionalni predpisi, ki se nanašajo na preglede, obsežnejši od tistih, ki jih določa pravo Unije. (51)Dokumente, ki bi se morali uporabljati kot podlaga za takšen pregled, bi bilo treba izbrati tako, da bi omogočili izvajanje celovitih pregledov. Podjetja, pri katerih bodo opravljeni pregledi, bi bilo treba izbrati na podlagi vrste transakcij, opravljenih na njihovo odgovornost, sektorsko razčlenitev podjetij, ki prejemajo ali izvršujejo plačila, pa bi bilo treba izbrati v skladu z njihovim finančnim pomenom v sistemu financiranja EKJS. (52)Treba je določiti pooblastila uradnikov, odgovornih za izvedbo pregledov, in določiti obveznosti podjetij, da dajo takšnim uradnikom za določeno obdobje na voljo trgovinske dokumente in jim na zahtevo predložijo potrebne informacije. Možno bi moralo biti, da se trgovinske dokumente v nekaterih primerih zaseže. (53)Ob upoštevanju mednarodne strukture trgovine s kmetijskimi proizvodi in zaradi ustreznega delovanja notranjega trga je treba urediti sodelovanje med državami članicami. Prav tako je treba vzpostaviti centraliziran dokumentacijski sistem na ravni Unije za podjetja, ki prejemajo ali izvršujejo plačila in so ustanovljena v tretjih državah. (54)Čeprav so države članice odgovorne za sprejemanje svojih programov pregledov, je treba o navedenih programih obvestiti Komisijo, da lahko ta prevzame nadzorno in usklajevalno vlogo ter zagotovi, da se programi sprejemajo na podlagi ustreznih meril ter da se pregledi osredotočijo na sektorje ali podjetja, pri katerih je nevarnost goljufij velika. Bistveno je, da vsaka država članica določi oddelek, ki je odgovoren za spremljanje pregledov trgovinskih dokumentov in za usklajevanje navedenih pregledov. Navedeni določeni oddelki bi morali biti neodvisni od oddelkov, ki izvajajo preglede pred plačilom. Informacije, zbrane med navedenimi pregledi, bi morale biti zaupne, da se zaščitijo poslovne skrivnosti.

(55)Pogojenost je pomemben del SKP, zlasti glede njenih okoljskih in podnebnih elementov, vendar tudi v zvezi z vprašanji javnega zdravja in živali. To pomeni, da bi bilo treba za zagotovitev učinkovitosti sistema pogojenosti izvajati kontrole in po potrebi uporabiti kazni. Da bi se omogočili enaki konkurenčni pogoji za upravičence v različnih državah članicah, bi bilo treba na ravni Unije uvesti določena splošna pravila o kontrolah in kaznih v zvezi s pogojenostjo. (56)Da bi države članice usklajeno uveljavile pogojenost, je treba na ravni Unije zagotoviti najmanjšo stopnjo kontrole, medtem ko bi morala biti organizacija pristojnih nadzornih organov in kontrol prepuščena presoji držav članic. (57)Medtem ko bi bilo treba državam članicam dovoliti, da podrobno določijo kazni, bi morale biti navedene kazni sorazmerne, učinkovite in odvračilne ter ne bi smele vplivati na ostale kazni, določene v pravu Unije ali nacionalnem pravu. Za učinkovit in usklajen pristop držav članic je treba na ravni Unije določiti najnižjo stopnjo kazni za neizpolnjevanje, ki se zgodi prvič zaradi malomarnosti, medtem ko bi se moral za ponovitev neizpolnjevanja uporabiti višji odstotek, namerno neizpolnjevanje pa bi se lahko kaznovalo s popolno izključitvijo iz plačil. Za zagotovitev sorazmernosti kazni v primeru manjšega neizpolnjevanja, ki se zgodi prvič, bi bilo treba državam članicam omogočiti, da uvedejo sistem zgodnjega opozarjanja. (58)Da se zagotovijo enaki konkurenčni pogoji za države članice ter učinkovitost in odvračilni učinek sistema kazni v zvezi s pogojenostjo, bi bilo treba Komisijo pooblastiti za sprejemanje delegiranih aktov o uporabi in izračunu takih kazni. (59)Da se na področju financiranja odhodkov SKP zagotovi usklajeno sodelovanje med Komisijo in državami članicami ter zlasti da se Komisiji omogočita spremljanje finančnega upravljanja držav članic in potrditev obračunov akreditiranih plačilnih agencij, morajo države članice hraniti določene informacije in jih sporočati Komisiji. (60)Za pripravo podatkov, ki bodo poslani Komisiji, ter za omogočanje popolnega in takojšnega dostopa Komisije do podatkov o odhodkih v papirni in elektronski obliki je treba določiti ustrezna pravila glede predstavitve in posredovanja podatkov, vključno s pravili o rokih. (61)Ker bi lahko uporaba nacionalnih kontrolnih sistemov in potrjevanja skladnosti vplivala na osebne podatke ali poslovne skrivnosti, bi morale države članice in Komisija zagotoviti zaupnost tako prejetih informacij. (62)Da se zagotovi dobro finančno upravljanje proračuna Unije in nepristransko obravnavanje na ravni držav članic in na ravni upravičencev, bi bilo treba določiti pravila za uporabo eura. (63)Menjalni tečaj med eurom in nacionalno valuto se lahko v obdobju izvajanja operacije spreminja. Zato bi bilo treba tečaj, ki se uporablja za zadevne zneske, določiti ob upoštevanju dogodka, s katerim je dosežen gospodarski cilj operacije. Uporabiti bi bilo treba menjalni tečaj na datum navedenega dogodka. Treba je opredeliti ta operativni dogodek ali pa opustiti njegovo uporabo, pri čemer je treba upoštevati nekatera merila in zlasti hitrost, s katero se sporočajo spremembe tečaja. Treba bi bilo določiti posebna pravila za obvladovanje izjemnih monetarnih razmer, bodisi v Uniji bodisi na svetovnem trgu, ki zahtevajo takojšnje ukrepanje, da se zagotovi učinkovito delovanje ureditev, vzpostavljenih v okviru SKP. (64)Države članice, ki niso uvedle eura, bi morale imeti možnost, da plačila za odhodke, ki izhajajo iz zakonodaje o SKP, izvršijo v eurih namesto v nacionalni valuti. S posebnimi pravili je treba zagotoviti, da ta možnost ne povzroči neupravičene prednosti za plačnike ali prejemnike plačila. (65)Za zbiranje osebnih podatkov s strani držav članic in Komisije zaradi izvajanja njihovih upravljavskih, kontrolnih in revizijskih obveznosti ter obveznosti spremljanja in vrednotenja v okviru te uredbe se uporablja pravo Unije o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takšnih podatkov, zlasti uredbi (ES) št. 45/2001 in (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta. (66)Objava imen upravičencev do sredstev iz skladov omogoča krepitev javnega nadzora nad uporabo skladov in je potrebna za zagotovitev ustrezne ravni zaščite finančnih interesov Unije. To se delno doseže s preventivnim in odvračilnim učinkom takšne objave, delno z odvračanjem posameznih upravičencev od ravnanja, ki ni v skladu s pravili, delno pa s povečanjem osebne odgovornosti kmetov pri uporabi prejetih javnih sredstev. Objava zadevnih informacij je skladna z nedavno sodno prakso Sodišča Evropske unije in tudi s pristopom iz Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. (67)V zvezi s tem bi bilo treba ustrezno priznati vlogo civilne družbe, tudi medijev in nevladnih organizacij, ter njihov prispevek h krepitvi upravnega okvira kontrol zoper goljufije in zlorabe javnih sredstev. (68)Uredba (EU) .../... [uredba o skupnih določbah] določa pravila o preglednosti pri izvajanju evropskih strukturnih in investicijskih skladov ter pri komuniciranju o programih v okviru skladov. Zaradi skladnosti bi bilo treba zagotoviti, da se navedena pravila uporabljajo tudi za upravičence do intervencij, financiranih iz EKSRP in EKJS, kadar je ustrezno. (69)Da se doseže cilj javnega nadzora nad porabo denarja iz skladov, se morajo določene informacije o upravičencih zagotoviti javnosti. Navedene informacije bi morale vključevati podatke o identiteti upravičenca, znesek dodeljenih sredstev in sklad, iz katerega so bila dodeljena, ter namen in naravo vrste zadevne intervencije ali ukrepa. Objavo takšnih informacij bi bilo treba urediti na način, ki bo najmanj posegal v pravico upravičencev do spoštovanja njihovega zasebnega življenja in v pravico upravičencev do varstva njihovih osebnih podatkov, ki sta priznani v členih 7 in 8 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah. (70)Z objavo podrobnosti o ukrepu ali intervenciji, na podlagi katere je kmet upravičen do pomoči, ter o naravi in namenu pomoči so javnosti na voljo konkretne informacije o subvencionirani dejavnosti in namenu, za katerega je bila pomoč odobrena. Zagotavljanje takšnega pregleda javnosti bi imelo preprečevalen in odvračilen učinek in bi prispevalo k zaščiti finančnih interesov Unije. (71)Objava takih informacij skupaj s splošnimi informacijami iz te uredbe povečuje preglednost porabe sredstev Unije v okviru SKP in s tem prispeva k prepoznavnosti in boljšemu razumevanju navedene politike. Državljani imajo zato možnost tesnejšega sodelovanja v postopku odločanja, javna uprava pa ima večjo legitimnost, je učinkovitejša in državljanom bolj odgovorna. Z dostopom do teh informacij se državljani lažje seznanijo s konkretnimi primeri oskrbovanja z „javnimi dobrinami“ prek kmetijstva in okrepi se legitimnost državne podpore za kmetijski sektor. (72)Iz tega zato sledi, da splošna objava ustreznih informacij ne presega tega, kar je potrebno v demokratični družbi za zaščito finančnih interesov Unije kakor tudi za prevladujoč cilj javnega pregleda nad porabo denarja iz skladov. (73)Za izpolnjevanje zahtev o varstvu podatkov bi bilo treba upravičence do sredstev iz skladov obvestiti o objavi njihovih podatkov pred samo objavo. Obvestiti bi jih bilo treba tudi o tem, da lahko podatke obdelujejo revizijski in preiskovalni organi Unije in držav članic z namenom varovanja finančnih interesov Unije. Poleg tega bi bilo treba upravičence seznaniti z njihovimi pravicami iz Uredbe (EU) 2016/679 in postopki, ki se uporabljajo za uveljavljanje teh pravic. (74)Za dopolnitev ali spremembo nekaterih nebistvenih elementov te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

(75)Za dopolnitev nekaterih nebistvenih elementov te uredbe bi bilo treba v skladu s členom 290 Pogodbe na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov. Navedeno pooblastilo bi moralo zadevati akreditacijo plačilnih agencij in usklajevalnih organov, obveznosti plačilnih agencij glede javnih intervencij, pravila o vsebini odgovornosti plačilnih agencij na področju upravljanja in kontrole, pravila za izračun finančne discipline, ki jo države članice uporabijo za kmete, vrste ukrepov, ki se financirajo iz proračuna Unije v okviru javne intervencije, ter pogoje za povračilo, pogoje za upravičenost in metode izračuna na podlagi informacij, ki jih dejansko pridobijo plačilne agencije, ali na podlagi pavšalnih zneskov, ki jih določi Komisija, ali na podlagi pavšalnih ali nepavšalnih zneskov, določenih v področni kmetijski zakonodaji, vrednotenju operacij v zvezi z javnimi intervencijami in ukrepi, ki jih je treba sprejeti v primeru izgube ali poslabšanja stanja proizvodov iz javne intervencije, in določitvi zneskov, ki se financirajo. Navedeno pooblastilo bi moralo zajemati tudi odstopanja, ki se uporabljajo v primeru neupravičenosti plačil, ki jih plačilne agencije upravičencem izvršijo pred prvim mogočim dnem plačila ali po zadnjem mogočem dnevu plačila. Poleg tega bi moralo navedeno pooblastilo zajemati stopnjo začasne prekinitve plačil v zvezi z letno potrditvijo obračunov, stopnjo in trajanje začasne prekinitve plačil ter pogoje za povračilo ali zmanjšanje navedenih zneskov glede na večletno spremljanje smotrnosti. Navedeno pooblastilo bi moralo zajemati tudi intervencije ali ukrepe, za katere lahko države članice plačajo predplačila, ter pogoje, pod katerimi se kompenzirajo določene vrste odhodkov in prihodkov v okviru skladov. Poleg tega bi moralo navedeno pooblastilo zajemati metode, ki se uporabijo pri obveznostih in plačilu zneskov, če do začetka proračunskega leta še ni bil sprejet proračun Unije ali če skupni znesek načrtovanih obveznosti presega prag, določen v členu 170(3) finančne uredbe. Navedeno pooblastilo bi moralo zajemati tudi posebne obveznosti, ki jih morajo izpolnjevati države članice v zvezi s pregledi in dostopom do dokumentov in informacij, merila za utemeljitve s strani držav članic, metodologijo in merila za uporabo zmanjšanj v zvezi z letno potrditvijo smotrnosti ter merila in metodologijo za uporabo finančnih popravkov v okviru postopka potrjevanja skladnosti. Poleg tega bi moralo navedeno pooblastilo zajemati, kadar je to potrebno za ustrezno upravljanje sistema, pravila o dodatnih zahtevah v zvezi s carinskimi postopki, zlasti tistih iz Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta, pravila o varščinah, ki zagotavljajo nediskriminatorno obravnavanje, natančno določajo, kdo je odgovoren v primeru, ko določena obveznost ni izpolnjena, ter določajo posebne primere, ko lahko pristojni organ opusti zahtevo po varščini, pogoje, ki se uporabljajo za varščino, ki bo položena, in za garanta, pogoje za polog in sprostitev navedene varščine ter posebne pogoje, povezane z varščino, položeno v okviru predplačil, in pravila o posledicah kršitev obveznosti, za katere je bila položena varščina. Poleg tega bi moralo v zvezi z integriranim sistemom navedeno pooblastilo zajemati pravila o oceni kakovosti identifikacijskega sistema za kmetijske parcele, sistema za geoprostorske vloge in sistema za spremljanje površin ter opredelitve in osnovne značilnosti identifikacijskega sistema za kmetijske parcele, sistema za identifikacijo upravičencev in sistema za identifikacijo in registracijo plačilnih pravic ter pravila zanje. Navedeno pooblastilo bi moralo zajemati tudi pravila o intervencijah, ki so izključene iz pregleda transakcij, o operativnem dogodku in menjalnem tečaju za države članice, ki ne uporabljajo eura, o menjalnem tečaju, ki se uporablja pri pripravi izjav o odhodkih in evidentiranju postopkov javnega skladiščenja v obračunih plačilnih agencij, in o ukrepih za zaščito uporabe prava Unije, če obstaja verjetnost, da bi njegovo uporabo ogrozile izredne monetarne prakse, povezane z nacionalno valuto. V skladu s členom 290 Pogodbe bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov za spremembo nekaterih nebistvenih elementov te uredbe v zvezi s pragom, pod katerim bi se morala podjetja pregledati le iz posebnih razlogov. (76)Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Navedena pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta. Navedena pooblastila bi se morala nanašati na pravila o: postopkih za izdajo, odvzem in pregled akreditacije plačilnih agencij in usklajevalnih organov ter za nadzor akreditacije plačilnih agencij; delu in pregledih, ki so podlaga za izjavo o upravljanju plačilnih agencij; delovanju usklajevanega organa in uradnem sporočanju informacij Komisiji s strani navedenega usklajevalnega organa, nalogah certifikacijskih organov, vključno s pregledi, ki se izvedejo, in organi, ki se pregledajo, ter o certifikatih in poročilih, skupaj s podporno dokumentacijo, ki jih pripravijo navedeni organi. (77)Izvedbena pooblastila Komisije bi morala zajemati tudi: revizijska načela, na katerih temeljijo mnenja certifikacijskih organov, vključno z oceno tveganj, notranjimi kontrolami in zahtevano ravnijo revizijskih dokazov, ter revizijske metode, ki jih certifikacijski organi ob upoštevanju mednarodnih revizijskih standardov uporabljajo pri pripravi svojih mnenj. (78)Izvedbena pooblastila Komisije bi morala zajemati tudi: določitev zneskov za financiranje javnih intervencijskih ukrepov, pravila v zvezi s financiranjem pridobivanja satelitskih podatkov, potrebnih za preglede, s strani Komisije in v zvezi z ukrepi, ki jih Komisija sprejme preko aplikacij za daljinsko zaznavanje, ki se uporabljajo za sistem za spremljanje površin, postopek za pridobivanje zadevnih satelitskih posnetkov s strani Komisije in sistem za spremljanje površin, okvir za pridobivanje, izboljšanje in uporabo satelitskih posnetkov in meteoroloških podatkov ter veljavne roke. (79)Izvedbena pooblastila Komisije bi morala zajemati tudi: v zvezi s postopkom finančne discipline določitev prilagoditvene stopnje za intervencije v obliki neposrednih plačil in njeno prilagoditev ter pogoje, ki se uporabljajo za odobritve, prenesene v skladu s členom 12(2)(d) Uredbe (EU, Euratom) št. [nova finančna uredba] za financiranje intervencij v obliki neposrednih plačil; v zvezi s postopkom proračunske discipline začasno določitev zneska plačil in začasno razporeditev razpoložljivih proračunskih sredstev med državami članicami ter določitev mesečnih plačil, ki jih Komisija izvrši na podlagi izjave o odhodkih. (80)Poleg tega bi morala izvedbena pooblastila Komisije zajemati tudi: določitev obdobja, v katerem morajo akreditirane plačilne agencije pripraviti in poslati Komisiji vmesne izjave o odhodkih v zvezi s programi razvoja podeželja ter pravila o postopku in drugih praktičnih ureditvah za pravilno delovanje mehanizma plačilnih rokov; zmanjšanje in začasno prekinitev mesečnih plačil ali vmesnih plačil državam članicam ter pravila o elementih akcijskih načrtov in postopek za njihovo pripravo. Zajemati bi morala tudi pravila, ki so v izrednih razmerah potrebna in upravičena zaradi rešitve specifičnih problemov v zvezi s plačilnimi obdobji in izplačevanjem predplačil, podrobna pravila o vodenju ločenih računov s strani plačilnih agencij; posebne pogoje v zvezi z informacijami, ki jih je treba beležiti v poslovnih knjigah plačilnih agencij; pravila o financiranju in računovodenju intervencijskih ukrepov v obliki javnega skladiščenja in druge odhodke, financirane iz skladov, ter pogoje, ki urejajo izvajanje postopka samodejne sprostitve prevzetih obveznosti. (81)Poleg tega bi izvedbena pooblastila Komisije morala zajemati: postopke v zvezi z obveznostmi glede sodelovanja, ki jih morajo države članice izpolnjevati v zvezi s pregledi, ki jih izvaja Komisija, in dostopom do informacij; pogoje, pod katerimi je treba hraniti spremljevalno dokumentacijo o izvršenih plačilih, letno finančno potrditev obračunov, vključno z ukrepi, ki jih je treba sprejeti v povezavi s sprejetjem in izvajanjem navedenih izvedbenih aktov, letno potrditev smotrnosti, vključno z ukrepi, ki jih je treba sprejeti v povezavi s sprejetjem in izvajanjem navedenih izvedbenih aktov, izmenjavo informacij med Komisijo in državami članicami, postopke in roke, ki jih je treba upoštevati, postopek potrjevanja skladnosti, vključno z ukrepi, ki jih je treba sprejeti v povezavi s sprejetjem in izvajanjem navedenih izvedbenih aktov, izmenjavo informacij med Komisijo in državami članicami, roke, ki jih je treba upoštevati, pravila o spravnem postopku, izključitev zneskov, za katere se bremeni proračun Unije, iz financiranja Unije ter oblike uradnih obvestil in sporočil, ki jih države članice pošljejo Komisiji v zvezi z izterjatvami v primeru neizpolnjevanja. (82)Izvedbena pooblastila Komisije bi morala zajemati tudi: pravila za dosego enotnega izpolnjevanja obveznosti držav članic glede zaščite finančnih interesov Unije in pravila, potrebna za doseganje enotne uporabe pregledov v Uniji. (83)Poleg tega bi morala izvedbena pooblastila Komisije zajemati tudi: obliko varščine, ki jo je treba položiti, in postopek za polog varščine, njen sprejem in nadomestitev prvotne varščine; postopke za sprostitev varščine in uradno obvestilo držav članic ali Komisije v zvezi z varščinami. (84)Izvedbena pooblastila Komisije bi morala zajemati tudi: pravila o obliki, vsebini in podrobnostih predložitve Komisiji ali zagotavljanju Komisiji dostopa do poročil o oceni kakovosti identifikacijskega sistema za kmetijske parcele, sistema za geoprostorske vloge in sistema za spremljanje površin ter poročil o popravnih ukrepih, ki jih izvedejo države članice v zvezi s ugotovljenimi pomanjkljivostmi v navedenih sistemih; ter osnovne značilnosti in pravila glede sistema za geoprostorske vloge in sistema za spremljanje površin. (85)Izvedbena pooblastila Komisije bi morala zajemati tudi pravila za doseganje enotne uporabe pravil o pregledu trgovinskih dokumentov. Zajemati bi morala tudi pravila o sporočanju informacij Komisiji s strani držav članic in ukrepih za zaščito uporabe prava Unije, če obstaja verjetnost, da bi njegovo uporabo ogrozile izredne monetarne prakse. (86)Poleg tega bi morala izvedbena pooblastila Komisije zajemati pravila o obliki in časovnem načrtu objave upravičencev do sredstev iz skladov, o enotnem izvajanju obveznosti obveščanja upravičencev o tem, da bodo njihovi podatki dostopni javnosti, in o sodelovanju med Komisijo in državami članicami v zvezi z objavo upravičencev do sredstev iz skladov. (87)Pri sprejetju nekaterih izvedbenih aktov bi bilo treba uporabiti svetovalni postopek. Pri izvedbenih aktih, ki vključujejo izračun zneskov, ki ga opravi Komisija, svetovalni postopek Komisiji omogoča, da prevzame polno odgovornost za upravljanje proračuna, saj je njegov cilj povečati učinkovitost, predvidljivost in hitrost ob upoštevanju rokov in proračunskih postopkov. Pri izvedbenih aktih v okviru plačil državam članicam ter izvajanja postopkov potrditve obračunov in letne potrditve smotrnosti svetovalni postopek Komisiji omogoča, da prevzame polno odgovornost za upravljanje proračuna in preverjanje letnih obračunov nacionalnih plačilnih agencij z namenom njihovega sprejetja, v primeru odhodkov, ki niso izvršeni v skladu s pravili Unije, pa izključitve takšnih odhodkov iz financiranja Unije. Za sprejetje drugih izvedbenih aktov bi bilo treba uporabiti postopek pregleda. (88)Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo, da brez uporabe Uredbe (EU) št. 182/2011 sprejme izvedbene akte v zvezi z določitvijo poravnalnega zneska, ki je na voljo za odhodke EKJS, določitvijo mesečnih plačil, ki bi jih morala izvršiti na podlagi izjav držav članic o odhodkih, in dodatnih plačilih ali odbitkih v okviru postopka za mesečna plačila. (89)Uredbo (EU) št. 1306/2013 bi bilo zato treba razveljaviti.

(90)Da se zagotovi nemoten prehod med pravili, določenimi z Uredbo (EU) št. 1306/2013, in pravili, določenimi s to uredbo, bi se moralo na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe v zvezi z določitvijo prehodnih določb. (91)Opravljeno je bilo posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, ki je sprejel mnenje. (92)Ker države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev te uredbe zaradi njene povezanosti z drugimi instrumenti SKP in zaradi omejenih finančnih sredstev držav članic, temveč se lažje dosežejo na ravni Unije, saj ima Unija večletno jamstvo financiranja in se osredotoča na svoje prednostne naloge, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji (PEU). V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev – SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: Naslov I

Področje uporabe in opredelitve Člen 1

Področje uporabe Ta uredba določa zlasti pravila o: (a)financiranju odhodkov skupne kmetijske politike (SKP), vključno z odhodki za razvoj podeželja; (b)sistemih upravljanja in kontrole, ki jih vzpostavijo države članice; (c)postopkih potrditve obračunov, smotrnosti in skladnosti. Člen 2

Opredelitev pojmov V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: (a)„nepravilnost“ pomeni nepravilnost v smislu člena 1(2) Uredbe (ES, Euratom) št. 2988/95; (b)„sistemi upravljanja“ pomenijo organe upravljanja iz poglavja II naslova II te uredbe in osnovne zahteve Unije, določene v tej uredbi in Uredbi (EU) …/… [uredba o strateških načrtih SKP], vključno s sistemom poročanja, vzpostavljenim za letno poročilo o smotrnosti iz člena 121 Uredbe (EU) …/… [uredba o strateških načrtih SKP]; (c)„osnovne zahteve Unije“ pomenijo zahteve, določene v Uredbi (EU) …/… [uredba o strateških načrtih SKP] in v tej uredbi. Člen 3

Izjeme v primeru višje sile in izjemnih okoliščin Za namene financiranja, upravljanja in spremljanja SKP so lahko „višja sila“ in „izjemne okoliščine“ zlasti priznani v naslednjih primerih: (a)huda naravna nesreča, ki resno prizadene kmetijsko gospodarstvo; (b)uničenje objektov za živino na kmetijskem gospodarstvu zaradi nesreče;

(c)epizootska bolezen ali bolezen rastlin, ki prizadene del ali vso živino oziroma kmetijske rastline upravičenca; (d)razlastitev celotnega ali velikega dela kmetijskega gospodarstva, če te razlastitve ni bilo mogoče pričakovati na dan predložitve vloge. Naslov II

Splošne določbe za kmetijska Sklada POGLAVJE I

Kmetijska Sklada Člen 4

Sklada za financiranje kmetijskih odhodkov Financiranje različnih intervencij in ukrepov v okviru SKP iz splošnega proračuna Unije (v nadaljnjem besedilu: proračun Unije) poteka prek: (a)Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS); (b)Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP). Člen 5

Odhodki EKJS 1.EKJS se izvaja bodisi z deljenim upravljanjem med državami članicami in Unijo bodisi neposredno, kot je določeno v odstavkih 2 in 3. 2.Pri deljenem upravljanju EKJS financira naslednje odhodke: (a)ukrepe za urejanje ali podporo kmetijskih trgov, kot je določeno v Uredbi (EU) št. 1308/2013; (b)sektorske intervencije iz poglavja 3 naslova III Uredbe (EU) …/… [uredba o strateškem načrtu SKP]; (c)intervencije v obliki neposrednih plačil za kmete iz strateškega načrta SKP iz člena 14 Uredbe (EU) …/… [uredba o strateških načrtih SKP]; (d)finančni prispevek Unije za ukrepe za informiranje in promocijo kmetijskih proizvodov na notranjem trgu Unije in v tretjih državah, ki jih izvajajo države članice in ki jih izbere Komisija; (e)finančni prispevek Unije za posebne ukrepe za kmetijstvo v najbolj oddaljenih regijah Unije iz Uredbe (EU) št. 228/2013 in za posebne ukrepe za kmetijstvo v korist manjših egejskih otokov iz Uredbe (EU) št. 229/2013. 3.Iz EKJS se z neposrednim upravljanjem financirajo naslednji odhodki: (a)promocija kmetijskih proizvodov, ki jo izvaja Komisija neposredno ali prek mednarodnih organizacij; (b)ukrepi, sprejeti v skladu s pravom Unije in namenjeni ohranjanju, opredeljevanju, zbiranju in uporabi genskih virov v kmetijstvu; (c)vzpostavitev in vzdrževanje kmetijskih računovodskih informacijskih sistemov;

(d)sistemi kmetijskih raziskav, vključno z raziskavami o strukturi kmetijskih gospodarstev. Člen 6

Odhodki EKSRP EKSRP se izvaja z deljenim upravljanjem med državami članicami in Unijo. Iz njega se financira finančni prispevek Unije k intervencijam za razvoj podeželja iz strateškega načrta SKP iz poglavja 4 naslova III Uredbe (EU) …/…[uredba o strateških načrtih SKP]. Člen 7

Drugi odhodki, vključno z odhodki za tehnično pomoč Iz vsakega od skladov se lahko na pobudo Komisije ali v njenem imenu na neposreden način financirajo pripravljalne dejavnosti, spremljanje, dejavnosti za upravno in tehnično podporo ter ocenjevanje, revizija in preverjanje, ki so potrebni za izvajanje SKP. To vključuje zlasti: (a)ukrepe, potrebne za analizo, upravljanje, spremljanje, izmenjavo informacij in izvajanje SKP ter ukrepe za izvajanje kontrolnih sistemov ter tehnično in upravno pomoč; (b)pridobivanje satelitskih podatkov, potrebnih za sistem za spremljanje površin, s strani Komisije v skladu s členom 22; (c)ukrepe, ki jih Komisija sprejme z uporabo aplikacij za daljinsko zaznavanje, ki se uporabljajo za spremljanje kmetijskih virov v skladu s členom 23; (d)ukrepe za vzdrževanje in razvoj metod in tehničnih sredstev za informiranje, medsebojno povezovanje, spremljanje in kontrolo finančnega upravljanja skladov, ki se uporabljajo za financiranje SKP; (e)zagotavljanje informacij o SKP v skladu s členom 44; (f)študije o SKP in ocenjevanje ukrepov, ki jih financirata sklada, vključno z izboljšanjem metod ocenjevanja in izmenjavo informacij o praksah v okviru SKP, ter študije, izvedene skupaj z Evropsko investicijsko banko (EIB); (g)po potrebi prispevek k izvajalskim agencijam, ustanovljenim v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 58/2003, ki delujejo v povezavi s SKP; (h)prispevek k ukrepom v zvezi s širjenjem informacij, ozaveščanjem, spodbujanjem sodelovanja in izmenjavo izkušenj na ravni Unije, sprejetim v okviru intervencij za razvoj podeželja, vključno z mrežnim povezovanjem med zadevnimi stranmi; (i)informacijskotehnološka omrežja, ki se osredotočajo na obdelavo in izmenjavo informacij, vključno s korporativnimi informacijskotehnološkimi sistemi, potrebnimi za upravljanje SKP; (j)ukrepe za razvoj, registracijo in zaščito logotipov v okviru politik Unije za kakovost, kot je določeno v členu 44(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta, ter s tem povezano zaščito pravic intelektualne lastnine in potreben razvoj inform