[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 9.6.2008

COM(2008) 340 konč.

POROČILO KOMISIJE SVETU IN EVROPSKEMU PARLAMENTU

o kratkoročnih statističnih kazalcih v skladu z Uredbo (ES) št. 1165/98 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 1998

POROČILO KOMISIJE SVETU IN EVROPSKEMU PARLAMENTU

o kratkoročnih statističnih kazalcih v skladu z Uredbo (ES) št. 1165/98 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 1998

Člen 14 Uredbe 1158/2005 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s kratkoročnimi statističnimi kazalci o spremembah Uredbe 1165/98 določa, da „Komisija do 11. avgusta 2008 in kasneje ponovno vsaka tri leta predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o statističnih podatkih, zbranih v skladu s to uredbo, zlasti o njihovi ustreznosti in kakovosti ter reviziji kazalcev. V poročilu se posebej obravnavajo tudi stroški statističnega sistema in obremenitev poslovanja podjetij zaradi te uredbe v razmerju z njenimi koristmi. Vsebuje poročila o najboljših praksah za zmanjševanje obremenitev poslovanja podjetij in navaja načine zmanjšanja obremenitve in stroškov“.

Glavne sklepe tega poročila je mogoče povzeti na naslednji način. Prvi oddelek poudarja, da so statistični kazalci, pripravljeni v skladu s to uredbo, glavni kratkoročni gospodarski statistični kazalci, nujno potrebni za vodenje evropske ekonomske in monetarne politike. Kot rezultat uredbe so se močno izboljšali razpoložljivost, področje uporabe, primerljivost in pravočasnost statističnih podatkov, doseženi pa so bili tudi ambiciozni cilji, določeni v akcijskem načrtu Ekonomske in monetarne unije iz leta 2002. Drugi in tretji oddelek navajata, da je kakovost kazalcev na splošno dobra za namene, za katere so oblikovani, revizije pa so v razumnih mejah. Zadnji oddelek poudarja, da so stroški teh statističnih kazalcev in obremenitev podjetij skromni, ter opisuje najboljše prakse za zmanjševanje obremenitve. Za uskladitev s členom 14 je Komisija (Eurostat) ustanovila delovno skupino nacionalnih statističnih uradov, katere naloga je bilo razviti orodje za merjenje obremenitve podjetij in stroškov statističnega sistema, ki izhajajo iz uredbe o kratkoročnih statističnih kazalcih. To orodje je bilo razvito v skladu z modelom neto stroškov EU in v sodelovanju z državami članicami ter s sklicevanjem na zavezo Komisije k zmanjševanju obremenitve[1].

Leta 2007 je delovna skupina sestavila osnutek, v katerem je ocenila koristi uredbe o kratkoročnih statističnih kazalcih, pri čemer je obravnavala več vprašanj, povezanih z gospodarstvom EU in euroobmočja, in sicer vse večjo količino statističnih informacij, pravočasnost, področje uporabe statističnih podatkov, kakovost statističnih podatkov, revizije statističnih podatkov, točnost statističnih podatkov, možnosti za primerjavo npr. z ZDA in Japonsko. Besedilo je bilo glavnim uporabnikom kratkoročnih statističnih kazalcev na evropski ravni in ravni držav predloženo spomladi 2007.

Osnutek poročila so v splošnem smislu obravnavali in se o njem dogovorili strokovnjaki v okviru delovne skupine za kratkoročne statistične kazalce ter Odbora za statistični program.

ODDELEK 1: USTREZNOST KRATKOROčNIH STATISTIčNIH KAZALCEV IN KORISTI, KI IZHAJAJO IZ UREDBE O KRATKOROčNIH STATISTIčNIH KAZALCIH

Evropska uredba o kratkoročnih statističnih kazalcih (sprejeta leta 1998 in znatno spremenjena leta 2005[2]) je uvedla skupni niz kazalcev in opredelitev za države članice EU za boljšo analizo poslovnega cikla na ravni EU in nacionalni ravni, deloma kot predpogoj za vzpostavitev euroobmočja s skupno monetarno politiko. Evropska centralna banka (ECB) in Komisija sta večkrat poudarili statistične zahteve po oblikovanju in spremljanju monetarne politike euroobmočja[3]. V ECB, nacionalnih centralnih bankah ter Komisiji in nacionalnih vladah EU so potrebe uporabnikov po kratkoročnih statističnih kazalcih velike. Uspešno izvajanje uredbe o kratkoročnih statističnih kazalcih je mejnik za zagotavljanje visoko kakovostnih kratkoročnih gospodarskih kazalcev za celotno euroobmočje. Strukturirane zahteve uredbe o kratkoročnih statističnih kazalcih so Eurostatu omogočile sistematično pripravljanje evropskih agregatov.

Komisija je novembra 2002 Evropskemu parlamentu in Svetu predložila izčrpno poročilo o statističnih podatkih euroobmočja v podporo razvoju in polnemu izvajanju glavnih evropskih ekonomskih kazalcev (PEEI). PEEI zajemajo devetnajst medletnih makroekonomskih kazalcev za euroobmočje in EU, za katere so bili določeni visoki cilji za izboljšave. Uredba o kratkoročnih statističnih kazalcih določa osem[4] od devetnajstih PEEI (glej preglednico 1). Natančne in jedrnate slike gospodarstva EU in euroobmočja ne zagotavlja pravočasno samo sedem razpoložljivih glavnih evropskih ekonomskih kazalcev (PEEI), temveč vseh 39[5] kazalcev, ki se spremljajo v okviru uredbe o kratkoročnih statističnih kazalcih.

Kratkoročni statistični kazalci so predmet 40 % vseh rednih Eurostatovih sporočil za javnost in so sistematično med najbolj iskanimi kazalci na spletišču. Eurostat na leto pripravi 60 mesečnih sporočil za javnost o kratkoročnih kazalcih (indeks industrijske proizvodnje, indeks industrijske prodajne cene, indeks novih industrijskih naročil, proizvodnja v gradbeništvu, indeks prometa trgovine na drobno).

Vse večje količine statističnih informacij o gospodarstvu EU in euroobmočja

Izboljšana oskrba s podatki je omogočila znatno povečanje uporabe kratkoročnih statističnih kazalcev za gospodarsko analizo. Medtem ko je bila leta 1999, v letu začetka tretje faze Ekonomske in monetarne unije, industrijska proizvodnja edini redno razpoložljivi mesečni evropski kratkoročni statistični kazalec, se je leta 2007 začela intenzivneje uporabljati vrsta mesečnih in četrtletnih kazalcev o prodaji, povpraševanju, cenah, plačah in zaposlovanju, za industrijo, gradbeništvo, trgovino na drobno in tržne storitve. Podatki se uporabljajo za aktualno gospodarsko analizo na ravni EU in euroobmočja, za analizo držav in primerjavo med državami, napovedi, gospodarske raziskave ter odločitve na področju ekonomske in monetarne politike. Kratkoročni statistični podatki za gospodarske analize in uporabnike politike zagotavljajo edinstven podatkovni niz, ki dopolnjuje druge statistične vire, kot so četrtletni nacionalni računi ali raziskave kakovosti (javnomnenjske raziskave). Poleg tega je bil podatkovni niz kratkoročnih statističnih kazalcev nedavno razširjen na sektor storitev. To pomaga izpolnjevati pomembno potrebo politike, saj je pomen storitev v gospodarstvu še vedno vse večji, toda koristi tega izvajanja bodo zaradi odstopanj, uvedenih z uredbo o spremembi iz leta 2005 (glej sprotno opombo 4), v celoti prišle do izraza šele leta 2009.

Obseg podatkov se je prav tako znatno povečal zaradi nedavnega pristopa novih držav članic in prenosa več podatkov iz držav članic EU-15. Podatki se prenašajo iz 31 držav (27 držav članic, Turčije in Hrvaške, Norveške in Švice), zato je število serij podatkov zdaj štirikrat večje kot pred 5 leti.

Pravočasnost statističnih podatkov o gospodarstvu EU in euroobmočja

Za izpolnitev večjih potreb po pravočasnih podatkih in analizi Evropske monetarne unije je uredba o kratkoročnih statističnih podatkih iz leta 1998 uvedla roke za prenos podatkov. Uredba o spremembi iz leta 2005 je z uvedbo znatno krajših rokov naredila še korak naprej. Kot je prikazano v preglednici 1, so novi roki skoraj sistematično usklajeni s „ciljnimi roki EU“, določenimi v Sporočilu Komisije Evropskemu svetu in Parlamentu v zvezi s statističnimi podatki o euroobmočju (COM(2002) 661). Pravočasnost kratkoročnih statističnih kazalcev se je v zadnjih letih izboljšala, dosežena pa je bila s sistematičnim in postopnim razvojem v državah članicah za ohranjanje visoke ravni kakovosti podatkov. Vendar EU z objavo nekaterih kazalcev še vedno zaostaja za roki za objavo v ZDA in na Japonskem.

Uredba o spremembi iz leta 2005 je uvedla nekatera evropska vzorčenja, ki so zlasti primerna za prve in pravočasne ocene na evropski ravni ter tako ob zmanjševanju stroškov in obremenitve v vsaki državi članici izpolnjujejo glavne zahteve uporabnikov.

Preglednica 1 : pravočasnost v dneh po referenčnem obdobju glavnih evropskih ekonomskih kazalcev (PEEI), povezanih s kratkoročnimi statističnimi kazalci

Seznam PEEI za poslovne kazalce | Periodičnost | Leta 2002 | Cilj za leto 2008 | Sedanji datum objave[6] (stanje maja 2007) |

3.1 Indeks industrijske proizvodnje | mesečno | 48 | 40 | 40 |

3.2 Indeks industrijske prodajne cene za notranji trg | mesečno | 35 | 35 | 33 |

3.3 Indeks novih industrijskih naročil | mesečno | ni obstajal | 40/50 | 50 |

3.4 Indeks industrijske uvozne cene | mesečno | ni obstajal | 45 | 45 (načrtovano za leto 2007) |

3.5 Proizvodnja v gradbeništvu | mesečno | 75 in četrtletno | 45 | 45 (od januarja 2007) |

3.6 Indeks prometa za trgovino na drobno in popravilo | mesečno | 60 | 30 | 30 prva ocena / 60 podrobnosti |

3.7 Indeks prometa za „druge storitve“ | četrtletno | delno | 60 | 60 |

3.8 Indeks prodajnih cen za storitve | četrtletno | ni obstajal | 60(*) | 90 delni podatki leta 2008 |

(*) Izvirni cilj je nadomestila uredba iz leta 2005, ki določa 90 dni kot obvezni rok za prenos podatkov o prodajnih cenah za storitve.

Področje uporabe in kakovost statističnih podatkov o gospodarstvu EU in euroobmočja

Evropski podatki so danes prej na razpolago. Hkrati se je izboljšala geografska pokritost v trenutku prve objave teh podatkov. To je pomemben element kakovosti, saj zmanjšuje tveganje naknadnih revizij prve objave. Mnogi uporabniki menijo, da je dejanska pravočasnost dobra, in ne priporočajo nadaljnjega pospeševanja v škodo natančnosti. Stabilne prve ocene uporabnikom zagotavljajo več koristi kot hitrejši in manj stabilni rezultati.

Program Posodobitev evropske statistike podjetij in trgovine (MEETS)[7] lahko državam članicam in Komisiji (Eurostatu) pomaga opredeliti nove potrebe v zvezi s področjem uporabe uredbe o kratkoročnih statističnih kazalcih.

Uporabniki so kakovost kratkoročnih statističnih kazalcev na splošno ocenili kot dobro ali zadovoljivo. Kratkoročni statistični kazalci so ocenjeni kot nepristranski in natančni.

Revizije statističnih podatkov o gospodarstvu EU in euroobmočja

Revizije kratkoročnih statističnih kazalcev so na splošno omejene, zlasti na ravni euroobmočja in EU, vendar so za nekatere kazalce (npr. promet trgovine na drobno) potrebna nadaljnja prizadevanja, da se izboljša zanesljivost prvih ocen.

Nacionalni in evropski uporabniki so ocenili, da je obseg revizij primeren, pri čemer so poudarili, da obseg morda ni najpomembnejši dejavnik v primerjavi s pogostnostjo revizij in ne sme biti rezultat pospeševanja procesa zbiranja in ocenjevanja.

Točnost statističnih podatkov o gospodarstvu EU in euroobmočja

Tako kot večina držav EU je Eurostat za številne kazalce vzpostavil vnaprejšnji koledar objav, kar je pomembno za uporabnike podatkov. Upoštevajo se datumi objav, napovedanih na spletišču Eurostata za celotno leto. Točnost kratkoročnih statističnih kazalcev je soglasno ocenjena kot optimalna, zelo dobra ali zadovoljiva. Upoštevanje vnaprejšnjih koledarjev objav je zelo pomembno za celovitost statistične prakse.

Primerjava med gospodarstvom EU in euroobmočja ter npr. ZDA in Japonsko

Države, ki prenašajo kratkoročne statistične podatke, uporabljajo uredbo Sveta, z njo povezano uredbo Komisije o opredelitvi pojmov ter metodološke smernice. Ta regulativni in metodološki okvir (vključno s skupnimi orodji, kot so razvrščanje, usklajene tehnike prilagajanja za odstranjevanje koledarskih in sezonskih učinkov) zagotavlja dobro primerljivost med nacionalnimi podatki ter visoko kakovostne evropske agregate.

Vendar ni nujno, da so procesi priprave in metodološke odločitve držav članic stoodstotno enaki, da se državam omogoči najboljša možna uporaba razpoložljivih podatkov. Najbolj stroškovno učinkovito je, da države uporabijo različne metode zbiranja (raziskave, uporaba upravnih virov) in različne postopke izračunov za podatke.

Skladnost v smislu opredelitve pojmov, metod in kakovosti med gospodarstvom EU in euroobmočja ter drugimi večjimi gospodarstvi je zelo dobra in omogoča boljšo gospodarsko analizo. Eurostat tesno sodeluje z OECD in drugimi mednarodnimi institucijami za zagotovitev primerljivih metodologij in podatkov ter uporabe skupnih orodij.

Če primerjamo pravočasnost nekaterih statističnih podatkov, so podatki ZDA in Japonske še vedno zagotovljeni hitreje kot evropski (navedeni so bili zaposlovanje, delovna sila in plače). Vendar je treba zagotoviti pravo ravnotežje med kakovostjo in pravočasnostjo.

ODDELEK 2: KAKOVOST PODATKOV

Na kakovost statističnih podatkov se nanaša pet načel Evropskega statističnega kodeksa ravnanja, sprejetega leta 2005, in sicer ustreznost, natančnost in zanesljivost, pravočasnost in točnost[8], skladnost in primerljivost[9], dostopnost in jasnost.

Ustreznost kratkoročnih statističnih podatkov so nacionalni in evropski uporabniki na posvetovanju spomladi 2007 ocenili kot dobro, saj kratkoročni statistični podatki izpolnjujejo njihove potrebe (glej oddelek 1). Večina kratkoročnih statističnih kazalcev je na evropski ravni na voljo že več kot 10 let, kar omogoča analizo poslovnega cikla. Eurostat vsakih šest mesecev spremlja usklajenost držav članic v smislu zanesljivosti, pravočasnosti, skladnosti in primerljivosti, pri čemer se kaže nenehen napredek, saj je bil 1. aprila 2007 povprečen rezultat EU-27 9,0 (od 10), medtem ko je bil 1. aprila 2005 8,5 in 1. januarja 2004 6,6. Večina držav članic je blizu popolne usklajenosti z uredbo o kratkoročnih statističnih kazalcih.

Natančnost statističnih podatkov se obravnava na nacionalni ravni in ravni Skupnosti, pri čemer se skušajo čim bolj odpraviti možne nevzorčne napake (zaradi opredelitve pojmov, napak obdelave, napak merjenja, napak pokritja), izračunati napake vzorčenja ter preučiti in analizirati revizije (glej oddelek 3 o revizijah). V objavah so podrobnejše tehnične informacije za indeks industrijske proizvodnje, indeks prometa trgovine na drobno in indeks prodajnih cen na notranjem trgu.

Vsi kratkoročni statistični podatki so dostopni na spletišču Eurostata. Od leta 2006 je en oddelek na spletišču Eurostata namenjen kratkoročnim poslovnim statističnim podatkom[10], zagotavlja pa zadnje objave, dostop do podatkov, osnovne informacije (pravne in metodološke) ter odgovore na pogosto zastavljena vprašanja. Sporočila za javnost o kratkoročnih statističnih podatkih so vsak mesec med 10 najpogostejšimi prenesenimi datotekami in zadetki na spletišču Eurostata. Jasnost se zagotavlja s celovitim in skladnim nizom metapodatkov, preglednic in grafov v zvezi z objavljenimi serijami podatkov. Metapodatki so dostopni za javnost. Eurostat je leta 2000 ustvaril bazo podatkov „viri in metode kratkoročnih statističnih kazalcev“, v kateri so zbrane meta informacije iz vseh držav članic in vsi kazalci. Viri in metode kratkoročnih statističnih kazalcev (nazadnje posodobljeni leta 2007) zagotavljajo informacije o področju uporabe, periodičnosti, pravočasnosti, objavi, pravni podlagi, pravil o zaupnosti, kakovosti in metodologiji.

ODDELEK 3: REVIZIJE

Revizije kratkoročnih statističnih kazalcev so na splošno omejene, zlasti na ravni euroobmočja in EU, vendar so za nekatere kazalce potrebna nadaljnja prizadevanja, da se izboljša zanesljivost prvih ocen. Skupina strokovnjakov iz OECD, ECB, Eurostata in držav članic si v okviru delovne skupine prizadeva za poenotenje politik za revizije med kazalci in državami.

Na področju kratkoročnih statističnih podatkov obstajajo različni viri revizij. Indeksi kratkoročnih statističnih kazalcev večinoma temeljijo na podatkih raziskav. Zato je en vir revizij na nacionalni ravni pozen odziv nekaterih družb na raziskave. Prve ocene lahko temeljijo na presoji ali statistiki in jih je morda treba revidirati, ko je na voljo več podatkov ali zaradi primerjalne analize.

Drugi vir revizij so metodološke spremembe (spremembe statističnih metod, spremembe konceptov, opredelitve pojmov ali razvrstitev), ki lahko imajo različne oblike, in sicer se lahko izboljšajo viri podatkov (oblikujejo se nove raziskave ali upravni podatki) ali pa se izvajajo obstoječe prakse, ki izhajajo iz evropskih ali mednarodnih zahtev.

Tretji vir revizij so statistične prilagoditve na nacionalni in evropski ravni, da se upoštevajo sezonski dejavniki in koledarski učinki na časovne serije.

Poleg tega lahko do revizij občasno pride zaradi napak pri viru podatkov ali v postopkih izračunavanja.

V preglednici 2 so navedeni obsegi revizij v stopnjah rasti med prvim objavljenim indeksom in drugo objavo (mesec dni pozneje) za evropske agregate petih kazalcev, ki so predmet sporočil za javnost. Med navedenimi petimi kazalci je obseg revizij največji pri novih industrijskih naročilih in proizvodnji v gradbeništvu, merjeno v povprečju v obdobju dveh let od zadnje absolutne revizije. Najmanjši obseg revizij je pri indeksu industrijske prodajne cene na notranjem trgu.

Preglednica 2 : obseg revizij za pet kratkoročnih kazalcev na ravni EU

Srednja absolutna revizija[11] | Povprečna poznejša stopnja rasti | Srednja revizija | Relativna srednja absolutna revizija[12] |

Industrijska proizvodnja SP[13] | 0,1 | 0,3 | 0,0 | 0,18 |

Nova industrijska naročila SP | 0,4 | 0,8 | 0,2 | 0,23 |

Industrijske prodajne cene na notranjem trgu | 0,1 | 0,3 | 0,0 | 0,27 |

Proizvodnja v gradbeništvu SP[14] | 0,2 | 0,4 | –0,2 | 0,43 |

Deflacioniran promet trgovine na drobno SP | 0,1 | 0,2 | 0,0 | 0,27 |

Politika za revizije je lahko odvisna od vira. V nekaterih državah kazalec vložka delovne sile (število zaposlenih oseb) na primer izhaja iz ankete o delovni sili, ki temelji na gospodinjstvih, ocene pa se na splošno ne revidirajo.

V industrijskem sektorju se indeks prodajne cene pogosto ne revidira. Indeks proizvodnje je kazalec z največjo razliko med prvo objavljeno oceno in končnimi podatki, in sicer od 3 mesecev do 2 ali 3 let zaradi referenčnih vrednosti s strukturnimi podatki ali podatki o nacionalnih računih.

V trgovini na drobno in sektorju storitev je obdobje revizij za kazalec zaposlenosti daljše kot za kazalec prometa. V nekaterih državah se kratkoročni kazalci zaposlenosti, ki temeljijo na raziskavah podjetij, dokončno oblikujejo po 14 mesecih do 2–3 letih po referenčnem četrtletju, tako da se zagotovi skladnost s strukturnimi podatki.

Zato se politike za revizije med kratkoročnimi kazalci in državami razlikujejo. Vendar so države članice zaradi izvajanja uredbe o kratkoročnih statističnih kazalcih in zlasti njene spremembe leta 2005, ki določa zahtevne roke za prenos podatkov iz držav članic, okrepile celoten proces priprave kratkoročnih statističnih podatkov in zmanjšale število revizij.

Oddelek 4: STROšKI IN OBREMENITEV; NAJBOLJšE PRAKSE ZA ZMANJšEVANJE OBREMENITVE PODJETIJ

Stroški in obremenitev

Leta 2005 je bila iz strokovnjakov za statistiko sestavljena delovna skupina, da bi razvila orodje za merjenje statistične obremenitve[15] podjetij in stroškov statističnega sistema, ki izhajajo iz uredbe o kratkoročnih statističnih kazalcih, v skladu s skupno evropsko metodologijo. Orodje je bilo razvito v skladu z modelom neto stroškov EU. Vendar so izmerjene vrednosti izražene samo v delovnih urah na leto in niso pretvorjene v eure.

Mera obremenitve je opredeljena kot čas, ki ga podjetje potrebuje za pripravo vseh podatkov v odgovor na statistično zahtevo. Mera stroškov je opredeljena kot čas, ki ga pristojni nacionalni statistični organ potrebuje za vse dejavnosti usklajevanja z uredbo o kratkoročnih statističnih kazalcih.

Meritve so bile zaključene v prvem četrtletju leta 2007. Na podlagi podatkov iz 26 držav je zagotovljena dobra splošna slika za Evropsko unijo.

V običajnem letu se je okrog 930 000 evropskih podjetij odzvalo na statistično raziskavo, povezano z 39 kratkoročnimi statističnimi kazalci. V povprečju je vsako sodelujoče podjetje porabilo 4 ure in 20 minut na leto (21 minut na mesec) za izpolnjevanje vprašalnikov statističnih raziskav, povezanih z uredbo o kratkoročnih statističnih kazalcih in 39 kazalci. Sodelujoča podjetja so večinoma večja podjetja, saj so mala in srednje velika podjetja na splošno izvzeta (glej oddelek 4.2). Na splošno (za 39 kazalcev v času enega leta zbiranja podatkov in izračunov) je obseg stroškov za statistični sistem približno enak obsegu obremenitve podjetij. Zaradi prevladovanja industrijskega sektorja (21 kazalcev od 39) v sami uredbi o kratkoročnih statističnih kazalcih in sistemu zbiranja podatkov število podjetij, vključenih v pripravo industrijskih podatkov, predstavlja 44 % skupnega števila (po 38 % pripade trgovini na drobno in sektorju storitev ter 18 % sektorju gradbeništva).

Mesečni kazalci prispevajo znaten delež (80 %) k skupnim statističnim stroškom in obremenitvi, vendar hkrati uporabnikom zagotavljajo bistvene koristi, saj se mesečni kazalci objavljajo za zagotovitev pravočasne gospodarske analize.

Treba je poudariti, da so zgoraj navedeni stroški skupni stroški priprave teh statističnih podatkov in ne dodatni stroški, ki izhajajo iz uredbe EU. Uredba o kratkoročnih statističnih kazalcih je začela veljati leta 1998 v času, ko so se v državah članicah že izvajali številni kratkoročni statistični kazalci. Poleg tega več kot dve tretjini kratkoročnih kazalcev, zajetih v uredbi o kratkoročnih statističnih kazalcih, predstavljata vhodne podatke za druge uredbe EU (nacionalni računi, indeks stroškov dela) ali izhodne podatke drugih uredb EU (anketa o delovni sili).

Najboljše prakse za zmanjševanje obremenitve

Pri izpolnjevanju zahtev v zvezi s kratkoročnimi statističnimi kazalci si države članice prizadevajo zmanjšati statistično obremenitev podjetij, hkrati pa zagotoviti dovolj pravočasne in zanesljive podatke za gospodarsko analizo. Mnoge države že izvajajo prakse in postopke za dosego tega cilja, druge pa jih šele razvijajo. Nekaj primerov je navedenih v nadaljnjem besedilu.

Okrog 20 držav je uvedlo možnost elektronskega zbiranja podatkov , ki je podjetjem ponujena namesto pošiljanja izpolnjenih vprašalnikov po pošti ali faksu. Elektronsko zbiranje podatkov družbam zagotavlja več prožnosti, da lahko odgovore pošljejo v določenem roku, prav tako pa jim ponuja možnost prvega preverjanja podatkov na ravni družbe. Nekateri nacionalni statistični uradi so uvedli vmesnik s standardno programsko opremo za knjigovodstvo družb, ki ga uporabljajo številna podjetja.

Viri upravnih podatkov so del vhodnih podatkov, ki jih nacionalni statistični uradi uporabljajo za pripravo kratkoročnih statističnih kazalcev. Očitna prednost je, da ni nobene dodatne statistične obremenitve družb, čeprav še vedno ostane upravna obremenitev.

Podatki o DDV ali drugi davčni ali upravni podatki so široko zastavljen vir informacij o poslovnem sistemu. Njihova uporaba za statistične namene vključuje številne prednosti, zlasti zmanjšanje statistične obremenitve družb. Po drugi strani pa se lahko zniža kakovost podatkov, če se koncepti preveč razlikujejo od statističnih potreb ali se sčasoma spremenijo. Obstaja več primerov, v katerih je vir upravnih podatkov naenkrat izginil, zaradi česar statistiki niso imeli druge možnosti, kot da ponovno izvedejo statistično raziskavo.

Kadar se upravni podatki uporabljajo za pripravo kratkoročnih statističnih kazalcev, register ali napoved za odmero DDV predstavlja približno 50 % podatkov, register zaposlovanja pa drugo polovico. Viri upravnih podatkov se pogosteje uporabljajo za četrtletne podatke, saj na splošno niso tako pravočasni kot namenske mesečne statistične raziskave.

Viri upravnih podatkov se pogosto uporabljajo kot dopolnilo k raziskavam, zagotavljajo pa informacije v zvezi z malimi in srednje velikimi podjetji.

Vse države članice se izogibajo obremenitvi malih podjetij z vključevanjem pragov ali izvajanjem vzorčnih strategij. Države pri zbiranju podatkov uporabljajo prage za mnoge kazalce iz uredbe o kratkoročnih statističnih kazalcih, zato je velika večina malih podjetij izključena iz vzorca, ki pa je oblikovan tako, da je reprezentativen za celotno populacijo in zelo dobro zajema različne interese[16]. Nizke stopnje vzorčenja se večinoma uporabljajo v maloprodajnih dejavnostih za mala podjetja (manj kot 10 zaposlenih), zaradi česar končne ocene morda niso tako natančne. Za zmanjšanje obremenitve malih podjetij se lahko uporabljajo nekateri postopki ocenjevanja, kot je napovedovanje mesečnega vzorca na podlagi četrtletne ankete ali uporabljanje informacij iz upravnih virov (kot je DDV).

Večje države članice pogosto uporabljajo tehnične rešitve v zvezi z vzorčenjem , kot so rotacijski vzorci (vsako leto se na primer nadomesti 20 % podjetij). Velikosti vzorca so optimizirane z uporabo naprednih statističnih postopkov določevanja. Strategije vzorcev morajo biti v pravem razmerju s povpraševanjem, pri čemer se včasih poleg nacionalnega kazalca, ki ga zahteva uredba EU, lahko dodajo regionalni ali lokalni kazalci za zadovoljitev potreb nacionalnih uporabnikov, za katere so potrebni veliko večji vzorci.

Nacionalni statistični uradi pripisujejo pomembno vlogo usklajevanju raziskav , in sicer usklajevanju raziskav o kratkoročnih statističnih kazalcih med seboj in z drugimi raziskavami, da se zmanjša prekrivanje statističnih podatkov in s tem tudi obremenitev družb, saj jim ni treba večkrat odgovarjati na isto vprašanje.

Nekateri nacionalni statistični uradi so uspešno izvedli poskus z „enim mestom za vnos podatkov“, zlasti za večje družbe, in sicer je to program za profiliranje velikih družb . Ta celovita strategija vodi do zelo dobrega dolgoročnega odnosa med podjetji in statističnimi uradi, racionalizira zahteve po podatkih statističnega urada in zagotavlja pogoje za upravljanje obremenitve zaradi poročanja.

Sama uredba o kratkoročnih statističnih kazalcih omogoča znatno zmanjšanje obremenitve z uvedbo koncepta evropskih vzorčnih načrtov za nekatere spremenljivke. V teh primerih se države lahko odločijo za pripravo podatkov izključno za tiste industrije ali izdelke, ki so zelo pomembni in znatno prispevajo k agregatom na evropski ravni. Uredba o spremembi iz leta 2005 je prav tako uvedla prage za majhne države članice . Obe tehniki zmanjšujeta obremenitev podjetij, medtem ko Komisiji (Eurostatu) še vedno omogočata izračun zanesljivih agregatov EU.

Druge evropske pobude vključujejo metodološke smernice ali posebne delavnice za vzpostavitev sinergij v evropski statistični skupnosti ter spodbujanje izmenjave najboljših praks in razprav. V okviru uredbe o spremembi iz leta 2005 je Eurostat v sodelovanju z OECD določil metodološke smernice za izvajanje indeksov prodajnih cen storitev in organiziral več delavnic o posameznih področjih storitev.

Priloga: seznam kratkoročnih statističnih kazalcev (PEEI v krepkem tisku)

Sektor | Kazalec | Periodičnost M: mesečno Q: četrtletno | Rok iz uredbe[17] |

Industrija | Proizvodnja | M | 1 mesec 10 dni |

promet, promet na notranjem trgu, promet na zunanjem trgu (razdeljeno na: znotraj euroobmočja – zunaj euroobmočja) | M | 2 meseca |

sprejeta nova naročila, nova naročila na notranjem trgu, nova naročila na zunanjem trgu (razdeljeno na: znotraj euroobmočja – zunaj euroobmočja) | M | 1 mesec 20 dni |

število zaposlenih | Q | 2 meseca |

opravljene ure | Q | 3 meseci |

bruto plače | Q | 3 meseci |

prodajne cene, prodajne cene na notranjem trgu, prodajne cene na zunanjem trgu (razdeljeno na: znotraj euroobmočja – zunaj euroobmočja) | M | 1 mesec 5 dni |

uvozne cene (razdeljeno na: znotraj euroobmočja – zunaj euroobmočja) | M | 1 mesec 15 dni |

Gradbeništvo | proizvodnja, gradbeništvo – gradnja stavb, gradbeništvo – gradbeni inženirski objekti | M/Q[18] |

število zaposlenih | Q | 2 meseca |

opravljene ure | Q | 3 meseci |

bruto plače | Q | 3 meseci |

stroški gradbeništva, stroški materiala, stroški dela | Q | 3 meseci |

gradbena dovoljenja: število stanovanj; gradbena dovoljenja: m² uporabne talne površine | Q | 3 meseci |

Trgovina na drobno | promet | M | 1 mesec[19]/2 meseca |

število zaposlenih | Q | 2 meseca |

deflacioniran promet | M | 1 mesec/2 meseca |

Druge storitve | promet | Q | 2 meseca |

število zaposlenih | Q | 2 meseca |

prodajne cene | Q | 3 meseci |

[1] COM(2005) 97 „Bolje oblikovani predpisi za rast in delovna mesta v Evropski uniji“.

[2] Uredba (ES) št. 1158/2005 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2005 o spremembah Uredbe Sveta (ES) št. 1165/98 o kratkoročnih statističnih kazalcih.

[3] Na primer „Statistične zahteve Evropske centralne banke na področju splošne gospodarske statistike“, ECB, avgust 2000.

[4] Kazalcev prodajnih cen storitev na evropski ravni še ni na voljo, ker je večina držav članic zahtevala dolgotrajno odstopanje do avgusta 2008.

[5] Seznam v prilogi.

[6] Spremenjena uredba iz leta 2005 je za manjše države članice odobrila dodatnih 15 dni odloga.

[7] Program Posodobitev evropske statistike podjetij in trgovine (MEETS) je šestletni program (2008–2013). Njegov prvi cilj je razvoj ciljnih nizov kazalcev in pregled prednostnih nalog.

[8] Glej 1.2 in 1.5.

[9] Glej 1.6.

[10] Pod temo Industrija, trgovina in storitve.

[11] Revizija je razlika med prvim objavljenim indeksom in drugo oceno čez mesec dni. Podatki zajemajo obdobje od novembra 2005 do maja 2007. Stopnja rasti industrijske proizvodnje za februar 2007 za euroobmočje je bila v primerjavi z januarjem 2007 na primer v prvi objavi ocenjena na 0,6. Mesec dni pozneje je bila vrednost stopnje rasti ocenjena na 0,5, kar ustreza reviziji –0,1 in absolutni reviziji stopnje rasti 0,1.

[12] Relativna srednja absolutna revizija je razmerje med vsoto absolutne revizije in vsoto absolutne poznejše ocene.

[13] SP pomeni sezonsko prilagojeno, bruto pa ustreza bruto podatkom.

[14] Indeks proizvodnje v gradbeništvu se od novembra 2006 objavlja vsak mesec. Revizije so od prvega četrtletja 2005 do tretjega četrtletja 2006 izračunane za četrtletne podatke, od novembra 2006 do junija 2007 pa za mesečne podatke.

[15] Ocenjuje se samo obremenitev podjetij na podlagi statističnih raziskav. Kadar se za pripravo kratkoročnih statističnih podatkov uporabljajo upravni viri, obremenitev ni upoštevana, ker nastane že za upravne namene.

[16] V industrijskem sektorju se lahko uporabljajo pragi za izključitev malih podjetij iz raziskave (zelo pogosto manj kot 10 zaposlenih), toda raven pokritja ostane zelo visoka (nad 70 %–80 %). Na področjih z manj koncentriranimi dejavnostmi, kot so gradbeništvo, trgovina na drobno ali restavracije, se pragi popolne izključitve ne uporabljajo. Obremenitev malih podjetij se zmanjšuje z izvajanjem različnih stopenj vzorčenja glede na podatke o prometu ali zaposlovanju.

[17] Rok je lahko do 15 koledarskih dni daljši za manjše države članice.

[18] Odvisno od velikosti države članice.

[19] En mesec za agregate, dva meseca za podrobnosti.