1.Uvod

Glavna prednostna naloga EU so delovna mesta, rast in konkurenčnost, kar pomeni spodbujanje naložb na lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni. Namen tega sporočila je pomagati javnim organom pri čim učinkovitejšemu upravljanju velikih projektov javnega naročanja, ne glede na to, ali se ti financirajo s sredstvi EU ali ne, da bi se optimizirala vrednost za davkoplačevalce, zagotovila visokokakovostna infrastruktura ter čim bolj povečala število delovnih mest in rast. V ta namen bo Komisija upravljala mehanizem treh stebrov, da bi tem javnim organom pomagala pri uporabi pravil EU o javnem naročanju.

Evropska komisija je od začetka svojega mandata novembra 2014 naložbe postavila v ospredje z uvedbo naložbenega načrta za Evropo. Ta vključuje Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI), ki z javnimi poroštvi privablja in zagotavlja zasebne naložbe v večje projekte, njegov cilj pa je mobilizirati 315 milijard EUR do sredine leta 2018. Za uspeh načrta je ključno, da se odpravijo ovire za naložbe, doseže večja regulativna predvidljivost in zagotovi tehnična pomoč za naložbene projekte.

Evropska komisija se je leta 2016 zaradi dobrih rezultatov načrta v zgodnji fazi odločila, da bo podaljšala njegovo trajanje, povečala njegovo zmogljivost ter ga izboljšala z okrepitvijo tehnične pomoči in odpravo ovir za naložbe na enotnem trgu. Predlog za Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI 2.0) bo pomagal močno spodbuditi gospodarstvo EU. Namen sklada EFSI ni le povečati skupne vrednosti mobiliziranih naložb na vsaj 500 milijard EUR do konca leta 2020, ampak tudi izboljšati njegovo geografsko pokritost ter okrepiti njegovo uporabo v manj razvitih regijah in regijah v prehodu. To je ključno za prihodnje ustvarjanje delovnih mest, rast in konkurenčnost v Evropi.

Istočasno Instrument za povezovanje Evrope (IPE) podpira povezljivost EU na področju prometa, energije in telekomunikacij, saj financira projekte v vseevropskem omrežju. Od leta 2014 je bilo iz tega instrumenta do zdaj vloženih 25 milijard EUR, tako da so skupne naložbe v infrastrukturo v EU znašale približno 50 milijard EUR.

Poleg privabljanja zasebnih naložb je bistvena tudi čim bolj učinkovita in uspešna uporaba javnega naročanja. Javno naročanje predstavlja približno 14 % BDP EU, javni organi pa vsako leto zanj namenijo več kot 2 bilijona EUR denarja evropskih davkoplačevalcev. Vendar potencial javnega naročanja za spodbujanje delovnih mest in rasti ni v celoti izkoriščen.

Postopki javnega naročanja zagotavljajo, da lahko nosilec projekta primerja različne ponudbe in izbere najbolj primerno ter tako doseže najboljše razmerje med kakovostjo in ceno. Poleg tega vzpostavljajo zaupanje v podjetjih glede predložitve ponudb, saj se izbira izvajalca opravi na podlagi pravične obravnave in pod enakimi pogoji. Vendar pa se javno naročanje pogosto izvede brez potrebnih spretnosti in znanj ter tehničnega in popolnega postopkovnega znanja.

Številni obsežni infrastrukturni projekti se ne izvedejo po načrtih. Proračuni se pogosto ne upoštevajo in se presežejo. Načrtovanje in izvajanje pogosto trajata precej dlje, kot je prvotno predvideno.

Razlogov za to je več: negotovost glede ravni in načina financiranja, nepopolno ali površno vrednotenje potreb ter spreminjajoči se gospodarski in politični pogoji. Pomembni so tudi zahtevnost in trajanje postopkov javnega naročanja skupaj z napakami v postopkih in pomanjkljivostmi sistemov javnega naročanja v nekaterih državah članicah.

Številni čezmejni projekti, ki odpravljajo infrastrukturne vrzeli med državami članicami, se zaradi morebitnih razlik med nacionalnimi zakonodajnimi okviri soočajo z dodatnim izzivom. Čeprav je bila večina pravil na področju javnega naročanja usklajena na ravni EU, direktive o javnem naročanju omogočajo prožnost na nacionalni ravni.

To je treba spremeniti. To sporočilo vsebuje nekaj ključnih elementov, ki bodo prispevali k tej spremembi. Kot je napovedano v sporočilih „Strategija za enotni trg“ in „Evropa spet vlaga“, Komisija uvaja tridelni mehanizem za velike strukturne projekte, da bi javnim organom zagotovila jasnost in smernice ter jim pomagala pri izmenjavi in sprejetju dobrih praks. To bo pripomoglo k izboljšanju učinkovitosti nacionalnih izdatkov, kar je bistveno za sprostitev celotnega potenciala za naložbe v Evropi.

Ta pobuda je eden od stebrov strategije Komisije za izboljšanje učinkovitosti javnega naročanja in povečanje njegove strateškosti, s čimer se spodbujajo konkurenčnost, delovna mesta in rast.

Predhodni mehanizem je del svežnja o javnem naročanju, ki vključuje sporočilo o strategiji javnega naročanja „Uspešno izvajanje javnega naročanja v Evropi in za njo“ ter priporočilo Komisije o profesionalizaciji javnega naročanja: „Vzpostavitev arhitekture za profesionalizacijo javnega naročanja“. Istočasno se začenjajo posvetovanja o osnutku smernic o javnemu naročanju na področju inovacij, da bi se podprla uveljavitev novih in bolj trajnostnih rešitev za naše družbe.

Kadar javno naročanje ni skrbno načrtovano, ogroža javne naložbe Večje mesto je nujno potrebovalo nov nestanovanjski objekt. Zasebni izvajalec je predlagal izgradnjo potrebne zgradbe. Javni organi in izvajalec so pred začetkom del sklenili najemno pogodbo za zgradbo. Najemna pogodba, sklenjena brez vsakršnega povabila k oddaji ponudb, je vsebovala podrobne zahteve javnih organov glede zgradbe. Komisija je na podlagi pritožbe državljana sklenila, da bi bilo treba za projekt, ker so zanj veljala pravila EU o javnem naročanju, objaviti povabilo k oddaji ponudb. Organi mesta so morali prekiniti najemno pogodbo, saj bi jih EU v nasprotnem primeru kaznovala. Hkrati je zasebni izvajalec zoper njih vložil odškodninski zahtevek zaradi prekinitve najemne pogodbe. Organi bi se lahko z uporabo predlaganega mehanizma izognili pravnim težavam in bi lahko izvedli gospodarsko donosen projekt.

2.Prostovoljni predhodni mehanizem

Nacionalni organi in naročniki imajo možnost, da mehanizem prostovoljno uporabijo za zastavljanje vprašanj Komisiji in prejmejo oceno združljivosti projekta z regulativnim okvirom EU, preden izvedejo pomembne ukrepe, na primer objavijo povabilo k oddaji ponudb za glavna gradbena dela v zvezi s projektom, podpišejo mednarodni sporazum ali se odločijo, da bodo uporabili postopek s pogajanji brez predhodne objave.

Nacionalni organi in naročniki, ki se ukvarjajo z obsežnimi in zlasti čezmejnimi projekti, lahko ta mehanizem uporabijo, ko in če se zdi to potrebno ali koristno. To bo pomagalo pri zmanjšanju tveganja, da pride do zamud in prekoračitve stroškov zaradi težav pri postopkih javnega naročanja.

Mehanizem bo pomagal pri razvoju dobrih praks v okviru prenovljenega in posodobljenega evropskega okvira javnega naročanja, sprejetega leta 2014. To je lahko zlasti pomembno za koncesije, za katere prvič v celoti velja usklajena ureditev EU.

Mehanizem naj bi se uporabljal za vse vrste infrastrukturnih projektov, zlasti v prometnem in energetskem sektorju, IKT in sektorju nestanovanjske gradnje. Na splošno je na voljo nad določenimi pragovi. Poleg tega lahko država članica Komisijo zaprosi za uporabo mehanizma za kakršne koli infrastrukturne projekte nižje vrednosti, za katere meni, da so zelo pomembni zanjo in/ali EU kot celoto, na primer projekte skupnega interesa na področju vseevropskih omrežij.