OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Komisija je danes sprejela sveženj ukrepov za poglobitev unije kapitalskih trgov, skupaj s sporočilom „Dokončanje unije kapitalskih trgov do leta 2019 – čas za pospešitev izvajanja“. Sveženj vsebuje ta predlog, predlog za učinkovit okvir EU za krite obveznice, predlog za olajšanje čezmejne distribucije investicijskih skladov, predlog zakonodaje, ki se uporablja za učinke odstopov terjatev na tretje osebe, in sporočilo o veljavni zakonodaji za učinke poslov z vrednostnimi papirji na lastništvo.

Ta pobuda je povezana s prednostnim ciljem Komisije vzpostaviti unijo kapitalskih trgov, s katero želi razširiti dostop do financiranja za inovativna podjetja, zagonska podjetja in druga podjetja, ki ne kotirajo na borzi.

Ta podjetja imajo zaradi strukturne asimetričnosti informacij še vedno težave pri pridobivanju finančnih sredstev, zlasti ko napredujejo iz zagonske faze v fazo širitve. Prekomerno zanašanje na kratkoročna nezavarovana bančna posojila je pogosto predrago za zagonska podjetja in nasploh za mala in srednja podjetja (MSP). Poleg tega je na obseg bančnih posojil zagonskim podjetjem in MSP močno vplivala finančna kriza iz leta 2008, zaradi česar je bilo pomanjkanje sredstev pomemben razlog za propad zagonskih podjetij.

Ker trg ni deloval, kot bi moral, se je množično financiranje razvilo v uveljavljeno obliko črpanja virov iz množic in alternativnega financiranja. Model množičnega financiranja običajno vključuje lastnike projekta, ki predlagajo projekt, ki naj bi se financiral, vlagatelje, ki podprejo predlagani projekt s financiranjem, in posredniško platformo, ki poveže vpletene strani za financiranje in izpeljavo zadevnega projekta. Platforme za množično financiranje se vedno pogosteje uporabljajo kot orodje za financiranje različnih dejavnosti za majhna in nastajajoča podjetja.

Nekatere države članice so v odziv na to že uvedle domače režime za množično financiranje. Vendar pa države članice svoje regulativne okvire prilagodijo značilnostim in potrebam lokalnih trgov in vlagateljev, kar privede do razlik v tem, kako se oblikujejo in izvajajo pravila v zvezi s pogoji poslovanja platform za množično financiranje, obsegom dovoljenih dejavnosti in zahtevami glede dovoljenja. Zaradi različnih regulativnih pristopov se poslovni modeli platform ne morejo enostavno uporabljati za čezmejno opravljanje storitev v Uniji. Glede na negotovost in visoke stroške izpolnjevanja predpisov za platforme pri čezmejnem delovanju, ki nastanejo zaradi odsotnosti primernega okvira EU za dejavnosti množičnega financiranja, se ponudniki storitev množičnega financiranja soočajo s težavami pri širitvi poslovanja, čezmejni tokovi pa ostajajo omejeni.

Evropski parlament in Svet sta sprejela Uredbo (EU) XXX/XXXX o evropskih ponudnikih storitev množičnega financiranja, katere cilj je med drugim določiti sorazmerne zahteve za opravljanje storitev množičnega financiranja in olajšati čezmejno opravljanje teh storitev ter obenem obvladovati operativna tveganja in zagotavljati visoke ravni preglednosti ter zaščite vlagateljev. Uredba (EU) XXX/XXXX [uredba o evropskih ponudnikih storitev množičnega financiranja] zagotavlja enotne, sorazmerne in neposredno izvedljive zahteve za izdajo dovoljenja in nadzor skupaj z enotno točko za nadzor.

Poleg tega zaradi potrebe, da so storitve jasno ločene za obvladovanje nasprotja interesov ter zagotovitev učinkovitega nadzora, oseba, ki ima dovoljenje kot ponudnik storitev množičnega financiranja v skladu z Uredbo (EU) XXX/XXXX [uredba o evropskih ponudnikih storitev množičnega financiranja], ne bi smela imeti dovoljenja v skladu z Direktivo 2014/65/EU in obratno.

Zaradi pravne varnosti in da bi se preprečila uporaba zahtev iz Direktive 2014/65/EU za opravljanje storitev množičnega financiranja, je treba izrecno določiti, da se Direktiva 2014/65/EU ne uporablja za osebe, ki imajo dovoljenje kot ponudniki storitev množičnega financiranja, kot so opredeljeni v Uredbi (EU) XXX/XXXX.

Zato so v skladu s predlogom ponudniki storitev množičnega financiranja izvzeti iz obveznosti Direktive 2014/65/EU o trgih finančnih instrumentov.

•Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

Opravljanje storitev množičnega financiranja v Uniji ureja Uredba (EU) XXX/XXXX o evropskih ponudnikih storitev množičnega financiranja, ki jo trenutni predlog dopolnjuje.

•Skladnost z drugimi politikami Unije

Predlog je skladen z in dopolnjuje Uredbo (EU) XXX/XXXX o evropskih ponudnikih storitev množičnega financiranja, katere cilj je razširiti dostop do financiranja za inovativna podjetja, zagonska podjetja in druga podjetja, ki ne kotirajo na borzi, v skladu s prednostno nalogo Komisije vzpostaviti unijo kapitalskih trgov. Ta uredba, ki jo dopolnjuje predlog, želi z zagotovitvijo ugodnejšega pravnega okvira za ponudnike storitev množičnega financiranja zagonskim podjetjem in MSP pomagati pri dostopu do alternativnih virov kapitala v skladu z drugimi pobudami, s katerimi se je poskušalo olajšati financiranje teh podjetij, kot je okvir za evropske sklade tveganega kapitala.

Pobuda je tudi del akcijskega načrta Komisije za finančno tehnologijo, s katerim se želi bolje razumeti tehnologijo in omogočiti, da podpira sektor finančnih storitev. Sektor finančnih storitev je dejansko največji uporabnik digitalnih tehnologij in v veliki meri poganja digitalno preoblikovanje naše družbe. Te nove tehnologije spreminjajo način, na katerega potrošniki in podjetja dostopajo do storitev, ter izboljšujejo sposobnost razumevanja in merjenja tveganj. Komisija si prizadeva za bolj na inovacije osredotočen pristop do finančne tehnologije, in sicer z oblikovanjem regulativnega okolja, v katerem se lahko inovativne finančne storitve, produkti in rešitve uvedejo po vsej EU v varnem in finančno stabilnem okolju tako za vlagatelje kot za podjetja.

2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

•Pravna podlaga