Bruselj, 10.2.2005

KOM(2005) 43 končno

2004/0242 (CNS)

SPOROČILO KOMISIJE

o spremembi predloga Komisije za Uredbo Sveta o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov v obdobju od 1. julija 2005 do 31. decembra 2008

Spremenjen predlog

UREDBA SVETA

o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov

(predložena s strani Komisije)

SPOROČILO KOMISIJE

o spremembi predloga Komisije za Uredbo Sveta o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov v obdobju od 1. julija 2005 do 31. decembra 2008

Kot posledica cunamija 26. decembra 2004 se več azijskih držav srečuje s posebno resnimi problemi. To je priznala mednarodna skupnost, ki se je sporazumela o številnih programih in ukrepih za zagotovitev posebne pomoči tem državam. Tudi od Evropske skupnosti se pričakuje, da se pridruži tem prizadevanjem. V tej zvezi se zdi eden od ustreznih ukrepov pospešitev začetka veljavnosti uredbe Sveta o uporabi nove sheme splošnih tarifnih preferencialov. Ta novi režim zagotavlja boljši dostop na trg za vse države v razvoju, vključno z državami, ki jih je prizadel cunami. Omenjene države bodo upravičene do ugodnosti, ki jih nova uredba prinaša s ponovno dodelitvijo tarifnih preferencialov za več njihovih izdelkov in tudi z vključitvijo novih izdelkov v splošni sistem preferencialov. Šrilanka bo tudi vključena v posebni spodbujevalni režim za trajnostni razvoj in dobro upravljanje. Začetek veljavnosti uredbe bi bilo zato treba prestaviti na 1. april 2005. Postopek za dodelitev posebnega spodbujevalnega režima za trajnostni razvoj in dobro upravljanje je bil ustrezno spremenjen z začasno vključitvijo držav, ki že izpolnjujejo pogoje za režim. Te države upravičenke, kot vse druge države v razvoju, bodo predložile zahtevek za dokončen izbor med upravičenke do 31. maja 2005. Komisija bo preučila vse zahtevke. Objavljen bo končni seznam držav, ki izpolnjujejo pogoje na dan 1. julija 2005. Končno se zaradi hitrejšega začetka veljavnosti novega splošnega sistema preferencialov zdi potrebno zagotoviti obdobje prehoda iz sedanje sheme splošnega sistema preferencialov v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 2501/2001 na novo shemo splošnega sistema preferencialov. Preferenciali v skladu z Uredbo (ES) št. 2501/2001 se zato izjemoma še naprej uporabljajo do 30. junija 2005, kolikor predvidevajo ugodnejšo obravnavo izdelkov kot novi režim splošnega sistema preferencialov. Prav tako so bile prilagojene nekatere tehnične podrobnosti v Uredbi.

Komisija se je iz zgoraj navedenih razlogov odločila spremeniti svoj predlog za Uredbo Sveta o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov.

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. Okvir

Uredba Sveta (ES) št. 2501/2001 z dne 10. decembra 2001[1] o uporabi večletne sheme splošnih tarifnih preferencialov preneha veljati 31. decembra 2005. Julija 2004 je Komisija sprejela smernice o vlogi splošnega sistema preferencialov za naslednje desetletno obdobje od 2006 do 2015[2]. Ta memorandum pojasnjuje podlago in določbe osnutka predloga za izvedbeno uredbo.

Leta 1994 so prejšnje smernice[3] za desetletno obdobje od 1994 do 2005 in njihove izvedbene uredbe uvedle številne pomembne spremembe, kot so tarifna modulacija glede na občutljivost izdelkov, gradacija in posebne spodbujevalne sheme. Leta 2001 je bil za najmanj razvite države za nedoločen čas uveden poseben režim. Izkušnje so pokazale, da se nekateri od teh ukrepov v praksi zelo dobro obnesejo in bi jih bilo treba še naprej uporabljati, medtem ko bi bilo po drugi strani nekatere ukrepe treba prilagoditi na podlagi pridobljenih izkušenj.

Skupnost dodeljuje trgovinske preferenciale državam v razvoju na podlagi svojega splošnega sistema preferencialov od leta 1971. Trgovinska politika je zelo pomembna pri odnosih EU z ostalim svetom. Shema splošnega sistema preferencialov je del te politike, usklajena mora biti s cilji razvojne politike in jih utrditi. V ta namen mora biti tudi združljiva z Razvojno agendo iz Dohe. Ključna prednostna naloga je pomagati državam v razvoju, da bi uživale ugodnosti globalizacije, predvsem s povezovanjem trgovine in trajnostnega razvoja.

2. Posvetovanje zainteresiranih strani

Veliko število interesnih skupin je izrazilo svoje mnenje ter svoja lastna opažanja in priporočila o prihodnosti splošnega sistema preferencialov. Svet je predstavil svoje sklepe k Sporočilu o desetletnih smernicah, prav tako sta svoje mnenje o smernicah izrazila Evropski parlament in Evropski ekonomsko-socialni odbor. Pogovor s civilno družbo je potekal julija 2004. Svoja mnenja so predstavili sindikati in različna poklicna združenja. Države upravičenke do splošnega sistema preferencialov so bile dejavne pri predstavljanju svojih pogledov. Vplivi so bili zaradi zahtevane posebne statistike ocenjeni interno.

3. Proračunske posledice

Uredba ne povzroča stroškov, ki bi bremenili proračun ES. Vseeno pa je posledica njene uporabe izguba carinskih prihodkov. Letna izguba carinskih prihodkov zaradi osnutka uredbe naj bi po ocenah znašala 2,2 milijardi evrov. Predlagana uredba vsebuje nekatere spremembe v primerjavi s sedanjo, ki se nanašajo na gradacijski mehanizem, nov poseben režim za trajnostni razvoj (ki združuje tri prejšnje režime), in na spremembe obsega izdelkov. Vendar pa te spremembe ne bodo pomenile bistvene spremembe v izgubi prihodkov v primerjavi s trenutnim stanjem.

4. Razlaga določb

Poenostavitev je bila dosežena z zmanjšanjem števila režimov s pet na tri in zlasti z uvedbo enega samega spodbujevalnega režima namesto treh posebnih shem za varstvo pravic delavcev, okolja ter za boj proti proizvodnji prepovedanih drog in prometu z njimi. Tako predlagana shema je sestavljena iz splošnega režima, posebnega spodbujevalnega režima za trajnostni razvoj in dobro upravljanje ter posebnega režima za najmanj razvite države („EBA – vse razen orožja“).

Nadaljnja poenostavitev bo sčasoma dosežena tako, da bodo s seznama upravičencev odstranjene tiste države, ki imajo na podlagi sporazuma, običajno sporazuma o prosti trgovini, prednostni dostop na trg Skupnosti. Skupnost bo zagotovila, da ne bo zaradi tega preoblikovanja prikrajšana nobena država, ker bodo ugodnosti za kateri koli določen izdelek, prej obravnavan na podlagi splošnega sistema preferencialov, združene v tem sporazumu o prosti trgovini.

Kot v sedanji shemi se bodo preferenciali še vedno razlikovali glede na občutljivost izdelkov. Uredba ohranja trenutno pavšalno znižanje za 3,5 odstotne točke za občutljive izdelke in 100 odstotkov za neobčutljive izdelke. Vendar pa povečuje obseg sheme z uvedbo novih izdelkov v splošni režim in uvedbo ugodne posebne spodbujevalne sheme. Režim EBA ohranja svoje splošno pokrivanje vsega, razen orožja, medtem ko druga dva režima vključujeta nove – predvsem kmetijske in ribiške – izdelke.

Sedanja uredba o splošnem sistemu preferencialov določa dva posebna spodbujevalna režima za varstvo pravic delavcev in okolja. Ta režima bi morala biti vključena v širšo shemo, da bi izražala celostno naravo koncepta trajnostnega razvoja.

Splošno je znano, da trajnostni razvoj vključuje vrsto vidikov, kot so spoštovanje človekovih pravic in pravic delavcev, dobro upravljanje in varstvo okolja. Medsebojna povezanost teh elementov je bila izražena zlasti v več mednarodnih konvencijah in listinah, kot so Deklaracija ZN o pravici do razvoja iz leta 1986, Deklaracija iz Ria o okolju in razvoju iz leta 1992, Dunajska deklaracija in delovni program iz leta 1993, Agenda ZN za razvoj iz leta 1997, Deklaracija Mednarodne organizacije za delo o temeljnih načelih in pravicah iz dela iz leta 1998, Milenijska deklaracija ZN iz leta 2000 in Deklaracija iz Johannesburga o trajnostnem razvoju iz leta 2002. Poleg tega je boj proti prepovedanim drogam deljena odgovornost vseh držav.

Eden od elementov za spodbujanje trajnostnega razvoja je izboljšanje gospodarskega položaja v državah v razvoju, zlasti v tistih, ki so slabše vključene v sistem mednarodne blagovne menjave in nimajo raznovrstnega gospodarstva. Zato bi morale države, ki so najbolj občutljive in ki z ratifikacijo in učinkovitim izvajanjem osnovnih konvencij o človekovih pravicah in pravicah delavcev ter varstvu okolja in dobrem upravljanju prevzemajo posebna bremena in odgovornosti, uživati dodatne tarifne preferenciale na podlagi sheme splošnega sistema preferencialov. Nasprotno so države z visokim dohodkom in države z relativno visoko stopnjo raznovrstnosti in trgovinskega povezovanja v drugačnem položaju, saj naj bi razpolagale s sredstvi, ki jim omogočajo izvajanje politik trajnostnega razvoja brez dodatne pomoči. Poseben spodbujevalni režim za trajnostni razvoj in dobro upravljanje je torej usmerjen na tiste države v razvoju, ki ga najbolj potrebujejo.

Dodatni preferenciali se bodo dodelili državam v razvoju, ki so ratificirale in učinkovito izvajajo 16 osnovnih konvencij o človekovih pravicah in pravicah delavcev in 7 konvencij, povezanih z dobrim upravljanjem in varstvom okolja. Istočasno se države upravičenke zavezujejo, da bodo ratificirale in učinkovito izvajale mednarodne konvencije, ki jih še niso ratificirale.

Šestnajst konvencij o človekovih pravicah in pravicah delavcev je bilo izbranih, ker vključujejo splošne standarde in izražajo pravila običajnega mednarodnega prava ter tvorijo temeljno podlago koncepta trajnostnega razvoja. Preostale konvencije izražajo osnovne globalne standarde, ki si prizadevajo za učinkovito izvajanje politik, tesno povezanih s trajnostnim razvojem.

Ustrezne konvencije so tudi tiste z mehanizmi, ki jih lahko zadevne mednarodne organizacije uporabijo za redno ocenjevanje učinkovitosti njihovega izvajanja. Komisija bo upoštevala te ocene, preden se odloči, katere države prosilke bodo izbrane za uživanje ugodnosti spodbujevalne sheme. Na podlagi prošenj držav v razvoju bo Komisija izdelala sezname upravičenk na podlagi režima.

Poleg usmerjanja splošnega sistema preferencialov na države z gradacijskimi mehanizmi, kot so opisani v nadaljevanju, so bili sprejeti ukrepi za ublažitev šoka, ko Združeni narodi odstranijo državo s seznama najmanj razvitih držav, v obliki prehodnega obdobja za postopen umik države iz posebnega splošnega sistema preferencialov, režima „vse razen orožje“. Trenutno ta država avtomatično izgubi vse ugodnosti splošnega sistema preferencialov, ki jih je uživala kot najmanj razvita država. Novi mehanizem pa omogoča postopno odstranitev države iz režima „vse razen orožje“.

Gradacija se uporablja za skupine izdelkov iz držav, ki so konkurenčne na trgu Skupnosti in za povečanje svojega izvoza nič več ne potrebujejo splošnega sistema preferencialov. Gradacija ni kazen, ampak znak, da je splošni sistem preferencialov uspešno opravil svojo nalogo, vsaj pri zadevnih državah in izdelkih. Na ta način je gradacija zelo tesno povezana z gospodarsko konkurenčnostjo držav upravičenk. Splošni sistem preferencialov se torej osredotoča na države, ki ga najbolj potrebujejo, in jim pomaga, da v mednarodni trgovini igrajo večjo vlogo. Za druge države upravičenke gradacija pomeni večji delež ugodnosti splošnega sistema preferencialov.

Zaradi poenostavitve je bil gradacijski mehanizem bistveno spremenjen. Trenutna merila (delež preferencialnega uvoza, indeks razvoja in indeks specializacije izvoza) je nadomestilo eno samo enostavno merilo: delež trga Skupnosti, izražen kot delež preferencialnega uvoza. Skupine izdelkov so opredeljene s sklicevanjem na „oddelke“ v kombinirani nomenklaturi. Ker se gradirajo samo tiste države, ki so konkurenčne vsem izdelkom v oddelku, majhne države upravičenke niso bile gradirane samo na podlagi nekaj konkurenčnih izdelkov v oddelku.

Gradacija bi tudi morala pomembno vplivati na urejanje trgovinskih tokov za tekstilne izdelke in oblačila po ukinitvi kvot MFA 31. decembra 2004.

Novi splošni sistem preferencialov z gradacijskim mehanizmom, usmerjenim na najbolj konkurenčne države, bo pomenil, da bodo večini upravičenk preferenciali dodeljeni brez drugih omejitev, kakor je skladnost z zadevnimi pravili splošnega sistema preferencialov. Določbe splošnega sistema preferencialov o začasnem preklicu in zaščitna določba bodo upoštevale to novo stanje. Čeprav se bodo te določbe še vedno uporabljale le v izjemnih okoliščinah, bo tem določbam zagotovljena večja verodostojnost, njihov način uporabe pa bo bolj prilagodljiv, zlasti v primeru nepoštene trgovinske prakse.

Takoj ko se bo ta uredba začela uporabljati, bo Komisija ocenila njen vpliv na najbolj oddaljene regije EU.

5. Izredno prehodno obdobje

Zaradi posledic cunamija 26. decembra 2004 mora nova shema splošnega sistema preferencialov začeti veljati čim prej. Vendar pa je zaradi gladkega prehoda iz sedanje sheme na novo shemo splošnega sistema preferencialov primerno zagotoviti prehodno obdobje do 30. junija 2005; do takrat se bodo še naprej uporabljali preferenciali v skladu z Uredbo (ES) št. 2501/2001, kolikor zagotavljajo ugodnejšo obravnavo izdelkov kot nova shema splošnega sistema preferencialov.

2004/0242 (CNS)

Spremenjen predlog

UREDBA SVETA

o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 133 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[4],

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta[5],

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[6],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Od leta 1971 Skupnost dodeljuje državam v razvoju trgovinske preferenciale na podlagi svoje sheme splošnih tarifnih preferencialov.

(2) Skupna trgovinska politika Skupnosti mora biti v skladu s cilji razvojne politike, zlasti s ciljem izkoreninjenja revščine in spodbujanja trajnostnega razvoja in dobrega upravljanja v državah v razvoju, ter mora te cilje utrjevati. Biti mora v skladu z zahtevami STO, zlasti s pooblastilno klavzulo GATT iz leta 1979[7].

(3) Sporočilo[8] Komisije za Svet, Evropski parlament in Evropski ekonomsko-socialni odbor z dne 7. julija 2004 določa smernice za uporabo sheme splošnih tarifnih preferencialov za obdobje od 2006 do 2015.

(4) Ta uredba je prva uredba, ki bo izvajala navedene smernice. Uporabljati bi se morala od 1. aprila 2005 do 31. decembra 2008.

(5) Shema bi morala vsebovati splošni režim, dodeljen vsem državam upravičenkam in ozemljem, ter dva posebna režima, ki bi upoštevala različne razvojne potrebe držav v razvoju v podobnem položaju.

(6) Splošni režim bi moral biti dodeljen vsem državam upravičenkam, razen če jih Svetovna banka uvrsti med države z visokim dohodkom in njihov izvoz ni dovolj raznovrsten.

(7) Poseben režim za trajnostni razvoj in dobro upravljanje temelji na celostni zasnovi trajnostnega razvoja, kot ga priznavajo mednarodne konvencije in listine, kot so Deklaracija ZN o pravici do razvoja iz leta 1986, Deklaracija iz Ria o okolju in razvoju iz leta 1992, Deklaracija Mednarodne organizacije za delo o temeljnih načelih in pravicah iz dela iz leta 1998, Milenijska deklaracija ZN iz leta 2000 in Deklaracija iz Johannesburga o trajnostnem razvoju iz leta 2002. Zato bi morale države v razvoju, ki so zaradi pomanjkanja raznovrstnosti in nezadostne vključenosti v sistem mednarodne blagovne menjave ranljive, medtem ko z ratifikacijo in učinkovitim izvajanjem osnovnih mednarodnih konvencij o človekovih pravicah in pravicah delavcev, varstvu okolja in dobrem upravljanju prevzemajo posebna bremena in odgovornosti, uživati dodatne tarifne preferenciale. Ti preferenciali naj bi spodbudili nadaljnjo gospodarsko rast in s tem pozitivno odgovorili na potrebo po trajnostnem razvoju. Na podlagi tega režima se torej za države upravičenke opustijo tarife ad valorem in tudi posebne dajatve (razen, če so kombinirane z dajatvijo ad valorem).

(8) Države v razvoju, ki v času začetka veljavnosti te uredbe že izpolnjujejo pogoje za posebni režim za trajnostni razvoj in dobro upravljanje, bi morale čim prej začeti uživati ugodnosti tega režima. Zato bi jih bilo treba začasno uvrstiti na seznam držav upravičenk. Če Komisija na podlagi njihovega zahtevka do 30. junija 2005 potrdi, da izpolnjujejo pogoje, bi morale biti še naprej upravičene do preferencialov.

(9) Komisija bi morala spremljati učinkovito izvajanje mednarodnih konvencij v skladu z njihovimi zadevnimi mehanizmi ter oceniti razmerje med dodatnimi tarifnimi preferenciali in spodbujanjem trajnostnega razvoja.

(10) Poseben režim za najmanj razvite države bi moral še naprej odobravati dajatev prosti dostop do izdelkov s poreklom iz najmanj razvitih držav, kot jih priznavajo in uvrščajo Združeni narodi. Za državo, ki jo Združeni narodi ne uvrščajo več med najmanj razvite države, bi bilo treba oblikovati prehodno obdobje, da bi se omilili kakršni koli škodljivi učinki, ki bi jih povzročila odstranitev tarifnih preferencialov, dodeljenih na podlagi tega režima.

(11) Preferenciali bi se morali še naprej razlikovati glede na občutljivost izdelkov, razlikovati bi morali med neobčutljivimi in občutljivimi izdelki, da bi se upošteval položaj sektorjev, ki proizvajajo iste izdelke v Skupnosti.

(12) Tarifne dajatve za neobčutljive izdelke bi še naprej morale biti opuščene, medtem ko bi za dajatve za občutljive izdelke moralo veljati tarifno znižanje, da bi se zagotovila zadovoljiva stopnja izkoriščanja in hkrati upošteval položaj zadevnih industrij Skupnosti.

(13) Tako znižanje bi moralo biti dovolj privlačno, da bi trgovce spodbudilo k izkoriščanju priložnosti, ki jih ponuja shema. Kar zadeva dajatve ad valorem, jih je torej treba pavšalno znižati za 3,5 odstotne točke stopnje dajatev za državo z največjimi ugodnostmi (MFN). Posebne dajatve je treba znižati za 30 %. Kadar dajatve določajo najnižjo dajatev, se ta najnižja dajatev ne sme uporabljati.

(14) Kadar preferencialne stopnje dajatev, izračunane v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 2501/2001 z dne 10. decembra 2001 o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov v obdobju od 1. januarja 2002 do 31. decembra 2004[9] določajo ugodnejšo obravnavo izdelkov, jih je treba še naprej uporabljati do 30. junija 2005, da se zagotovi gladek prehod na novo shemo splošnega sistema preferencialov.

(15) Dajatve je treba v celoti opustiti, kadar zaradi preferencialne obravnave dajatve ad valorem za posamezno uvozno deklaracijo znašajo 1 % ali manj, posebne dajatve pa 2 EUR ali manj, saj bi lahko bil strošek pobiranja takih dajatev višji od prihodka.

(16) Zaradi skladnosti s trgovinsko politiko Skupnosti država upravičenka ne sme istočasno uživati ugodnosti sheme splošnih tarifnih preferencialov Skupnosti in sporazuma o prosti trgovini, če slednji zajema najmanj vse preferenciale, ki jih ta shema določa za zadevno državo.

(17) Gradacija bi morala temeljiti na merilih, povezanih z oddelki skupne carinske tarife. Gradacija oddelka za državo upravičenko bi se morala uporabiti, kadar oddelek tri leta zapored izpolnjuje merila za gradacijo, da bi se povečali predvidljivost in poštenost gradacije z izločitvijo učinka velikih in izjemnih sprememb v uvozni statistiki.

(18) Pravila o poreklu, ki so povezana z opredelitvijo pojma izdelki s poreklom, postopki in metodami s tem povezanega upravnega sodelovanja, določena v Uredbi Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o načinu izvajanja Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o vzpostavitvi carinskega zakonika Skupnosti[10], se uporabljajo za tarifne preferenciale, določene s to uredbo, da bi se zagotovilo, da so ugodnosti te sheme deležni samo tisti, ki jim je ta shema namenjena.

(19) Razlogi za začasen preklic morajo vključevati resne in načrtne kršitve načel, določenih v konvencijah iz Priloge III, da bi se spodbudilo uresničevanje ciljev teh konvencij in zagotovilo, da nobena upravičenka ne pridobi nepoštene prednosti s stalno kršitvijo teh konvencij.

(20) Zaradi političnih razmer v Mjanmaru mora ostati veljaven začasen preklic vseh tarifnih preferencialov za izdelke s poreklom iz Mjanmara.

(21) Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil[11] –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

ČLEN 1

1. Shema splošnih tarifnih preferencialov Skupnosti (v nadaljevanju: „shema“) se uporablja od 1. aprila 2005 do 31. decembra 2008 v skladu s to uredbo.

2. Ta uredba določa:

(a) splošni režim,

(b) posebni spodbujevalni režim za trajnostni razvoj in dobro upravljanje,

(c) posebni režim za najmanj razvite države.

Člen 2

Države upravičenke do režimov iz člena 1(2) so naštete v Prilogi I.

Člen 3

1. Država upravičenka se izloči iz sheme, ko jo Svetovna banka uvršča med države z visokim dohodkom tri leta zaporedoma in ko vrednost uvoza petih največjih oddelkov njenega uvoza v Skupnost, zajetega v splošnem sistemu preferencialov, predstavlja manj kot 75 % skupnega uvoza države upravičenke v Skupnost, zajetega v splošnem sistemu preferencialov.

2. Kadar država upravičenka uživa ugodnosti trgovinskega sporazuma s Skupnostjo, ki pokriva najmanj vse preferenciale, ki jih za zadevno državo določa ta shema, se odstrani iz seznama držav upravičenk v Prilogi I.

3. Komisija obvesti državo upravičenko o njeni odstranitvi s seznama držav upravičenk v Prilogi I.

Člen 4

Izdelki, vključeni v režime iz točk (a) in (b) člena 1(2), so našteti v Prilogi I.

Člen 5

1. Tarifni preferenciali, predvideni s to uredbo, se uporabljajo za uvoz izdelkov, vključenih v režime, ki jih uživa država upravičenka njihovega porekla.

2. Za namene režimov iz člena 1(2) te uredbe so pravila o poreklu, ki so povezana z opredelitvijo pojma izdelki s poreklom, postopki in metodami s tem povezanega upravnega sodelovanja, določena v Uredbi (EGS) št. 2454/93.

3. Regionalna kumulacija v smislu Uredbe (EGS) št. 2454/93 se uporablja tudi, kadar je izdelek, uporabljen v nadaljnji proizvodnji v državi iz regionalne skupine, po poreklu iz druge države iz skupine, ki ni upravičena do režimov, ki se uporabljajo za končni izdelek, če sta obe državi upravičeni do regionalne kumulacije za to skupino.

Člen 6

V tej uredbi:

(a) „dajatve skupne carinske tarife“ pomenijo dajatve, določene v drugem delu Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87[12], razen dajatev, določenih na podlagi tarifnih kvot;

(b) „oddelek“ pomeni katerega koli od oddelkov skupne carinske tarife, kot je bila sprejeta z Uredbo (EGS) št. 2658/87;

(c) „Odbor“ pomeni Odbor iz člena 26.

POGLAVJE II

REŽIMI IN TARIFNI PREFERENCIALI

ODDELEK 1

SPLOšEN REžIM

ČLEN 7

1. Dajatve ad valorem skupne carinske tarife za izdelke, ki so v Prilogi II navedeni kot neobčutljivi izdelki, se v celoti opustijo, razen za kmetijski del.

2. Dajatve ad valorem skupne carinske tarife za izdelke, ki so v Prilogi II navedeni kot občutljivi izdelki, se znižajo za 3,5 odstotne točke. Za izdelke iz oddelka XI znaša to znižanje 20 %.

3. Kadar preferencialne stopnje dajatev, izračunane v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 2501/2001 o dajatvah ad valorem skupne carinske tarife, ki se uporabljajo 31. marca 2005, predvidevajo tarifno znižanje za izdelke iz odstavka 2 tega člena za več kot 3,5 odstotne točke, se uporabljajo te preferencialne stopnje dajatev.

4. Posebne dajatve skupne carinske tarife, razen najnižje ali najvišje dajatve za izdelke, ki so v Prilogi II navedeni kot občutljivi izdelki, se znižajo za 30 %. Za izdelke iz oznake KN 2207 znaša to znižanje 15 %.

5. Kadar dajatve skupne carinske tarife za izdelke, ki so v Prilogi II navedeni kot občutljivi izdelki, vključujejo dajatve ad valorem in posebne dajatve, se posebne dajatve ne znižajo.

6. Kadar je za dajatve, znižane v skladu z odstavkoma 2 in 4, določena najvišja dajatev, se ta najvišja dajatev ne zniža. Kadar je za take dajatve določena najnižja dajatev, se ta najnižja dajatev ne uporablja.

7. Tarifni preferenciali iz odstavkov 1 do 4 se ne uporabljajo za izdelke iz oddelkov, za katere so bili ti tarifni preferenciali odstranjeni za zadevno državo porekla v skladu s členom 13 in stolpcem C Priloge I.

Oddelek 2

POSEBEN SPODBUJEVALNI REžIM ZA TRAJNOSTNI RAZVOJ IN DOBRO UPRAVLJANJE

ČLEN 8

1. Dajatve ad valorem skupne carinske tarife za vse izdelke, naštete v Prilogi II, s poreklom iz države, vključene v poseben spodbujevalni režim za trajnostni razvoj in dobro upravljanje, se opustijo.

2. Posebne dajatve skupne carinske tarife za izdelke iz odstavka 1 se v celoti opustijo, razen za izdelke, za katere dajatve skupne carinske vključujejo tudi dajatve ad valorem. Za izdelke z oznakama KN 1704 10 91 in 1704 10 99 je posebna dajatev omejena na 16 % carinske vrednosti.

3. Poseben spodbujevalni režim za trajnostni razvoj in dobro upravljanje za državo upravičenko ne vključuje izdelkov iz oddelkov, naštetih v stolpcu C Priloge I.

Člen 9

1. Poseben spodbujevalni režim za trajnostni razvoj in dobro upravljanje je lahko dodeljen državi, ki:

(a) je ratificirala in učinkovito izvaja konvencije, navedene v delu A Priloge III, in

(b) je ratificirala in učinkovito izvaja vsaj sedem konvencij, navedenih v delu B Priloge III, in

(c) se zaveže, da bo do 31. decembra 2008 ratificirala in učinkovito izvajala konvencije, navedene v delu B Priloge III, ki jih še ni ratificirala in jih še ne izvaja učinkovito, in

(d) se zaveže, da bo ohranila ratifikacijo konvencij in njihove izvedbene predpise in ukrepe, ter odobri redno spremljanje in preglede uspešnosti izvajanja v skladu z izvedbenimi določbami konvencij, ki jih je ratificirala, in

(e) šteje za ranljivo državo, kakor je opredeljeno v odstavku 2.

2. Ranljiva država je država:

(a) ki jo Svetovna banka ne uvršča med države z visokim dohodkom tri zaporedna leta in katere pet največjih oddelkov njenega uvoza v Skupnost, zajetega v splošnem sistemu preferencialov, predstavlja več kot 75 % vrednosti njenega skupnega uvoza, zajetega v splošnem sistemu preferencialov, in

(b) katere uvoz v Skupnost, zajet v splošnem sistemu preferencialov, predstavlja manj kot 1 % vrednosti skupnega uvoza v Skupnost, zajetega v splošnem sistemu preferencialov.

Uporabljeni podatki so tisti, ki so bili na voljo 1. septembra 2004, kot povprečje treh zaporednih let.

3. Komisija spremlja status ratifikacije in učinkovito izvajanje konvencij, navedenih v Prilogi III. Pred iztekom obdobja uporabe te uredbe Komisija predloži Svetu poročilo o statusu ratifikacije takih konvencij, vključno s priporočili o tem, ali bi bilo treba zahtevati ratifikacijo in učinkovito izvajanje takih konvencij, da bi bile države upravičene do prihodnje dodelitve posebnega spodbujevalnega režima za trajnostni razvoj in dobro upravljanje.

Člen 10

1. Brez vpliva na odstavek 3 je poseben spodbujevalni režim za trajnostni razvoj in dobro upravljanje dodeljen, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

(a) država ali ozemlje, ki sta navedena v Prilogi I, zanj zaprosita v dveh mesecih od datuma začetka veljavnosti te uredbe in

(b) iz preučitve zahtevka je razvidno, da država prosilka izpolnjuje pogoje iz člena 9(1) in (2).

2. Država prosilka predloži Komisiji svoj zahtevek v pisni obliki in priskrbi izčrpne informacije o ratifikaciji konvencij iz Priloge III, zakonodaji in ukrepih za učinkovito izvajanje določb konvencij ter svoji zavezi, da bo odobrila in v celoti upoštevala mehanizme spremljanja in pregledov, predvidene v zadevnih konvencijah in povezanih listinah.

3. Države, ki jim je od dneva začetka veljavnosti te uredbe začasno dodeljen poseben spodbujevalni režim za trajnostni razvoj in dobro upravljanje, morajo prav tako predložiti zahtevek v skladu z odstavkoma 1 in 2 do 31. maja 2005. Komisija bo zahtevke preučila skladno s členom 11.

Člen 11

1. Kadar Komisija prejme zahtevek, ki ga spremljajo informacije iz člena 10, preuči zahtevek. Pri preučitvi upošteva ugotovitve zadevnih mednarodnih organizacij in agencij. Od države prosilke lahko zahteva odgovore na vsa vprašanja, ki se ji zdijo pomembna, in lahko dobljene informacije preveri pri državi prosilki ali kateri koli fizični ali pravni osebi.

2. Komisija odloči v skladu s preučitvijo iz odstavka 1 in postopkom iz člena 27, ali naj se državi prosilki dodeli poseben spodbujevalni režim za trajnostni razvoj in dobro upravljanje od 1. julija 2005.

3. Komisija obvesti državo prosilko o sklepu, sprejetem v skladu z odstavkom 2. Kadar se državi dodeli poseben spodbujevalni režim, ji sporoči datum, s katerim ta sklep začne veljati. Komisija najpozneje do 30. junija 2005 v stolpcu E Priloge I navede države, ki so upravičene do ugodnosti posebnega spodbujevalnega režima za trajnostni razvoj in dobro upravljanje.

4. Kadar Komisija državi prosilki ne dodeli posebnega spodbujevalnega režima, navede razloge za to, če zadevna država tako zahteva.

5. Vsi stiki Komisije z državo prosilko v zvezi z zahtevkom potekajo v tesnem sodelovanju z Odborom, navedenim v členu 26.

Oddelek 3

POSEBEN REžIM ZA NAJMANJ RAZVITE DRžAVE

ČLEN 12

1. Brez vpliva na odstavke 2, 3 in 4 se dajatve skupne carinske tarife za vse izdelke iz poglavij 1 do 97 Harmoniziranega sistema, razen dajatev iz poglavja 93, s poreklom iz države, ki je na podlagi Priloge I upravičena do posebnega režima za najmanj razvite države, v celoti opustijo.

2. Dajatve skupne carinske tarife za izdelke iz tarifne številke 1006 se s 1. septembrom 2006 znižajo za 20 %, s 1. septembrom 2007 za 50 % in 1. septembrom 2008 za 80 %. S 1. septembrom 2009 se v celoti opustijo.

3. Dajatve skupne carinske tarife za izdelke pod oznako KN 0803 00 19 se s 1. januarjem 2002 začnejo zniževati za 20% letno. V celoti se opustijo s 1. januarjem 2006.

4. Dajatve skupne carinske tarife za izdelke iz tarifne številke 1701 se s 1. julijem 2006 znižajo za 20 %, s 1. julijem 2007 za 50 % in 1. julijem 2008 za 80 %. S 1. julijem 2009 se v celoti opustijo.

5. Dokler niso dajatve skupne carinske tarife v skladu z odstavkoma 2 in 4 v celoti opuščene, se za izdelke iz tarifne številke 1006 oziroma podštevilke 1701 11 10 s poreklom iz držav, upravičenih do tega posebnega režima, za vsako tržno leto odpre skupna tarifna kvota po stopnji nič. Začetne tarifne kvote za tržno leto 2001/2002 znašajo 2517 ton, ekvivalent oluščenega riža, za izdelke iz tarifne številke 1006, in 74.185 ton, ekvivalent belega sladkorja, za izdelke iz podštevilke 1701 11 10. Za vsako naslednje tržno leto se kvote povečajo za 15 % glede na kvote v prejšnjem tržnem letu.

6. Komisija v skladu s postopkom iz člena 28 sprejme podrobna pravila za odpiranje in upravljanje kvot iz odstavka 5. Pri odpiranju in upravljanju teh kvot Komisiji pomagajo upravljalni odbori za ustrezne skupne tržne ureditve.

7. Kadar Združeni narodi državo izključijo s seznama najmanj razvitih držav, se ta država odstrani s seznama upravičenk do tega režima. O odstranitvi države iz režima in oblikovanju prehodnega obdobja odloča Komisija v skladu s postopkom iz člena 27(1).

Oddelek 4

SKUPNE DOLOčBE

ČLEN 13

1. Tarifni preferenciali iz členov 7 in 8 se odpravijo za izdelke s poreklom iz države upravičenke, iz oddelka, kadar povprečna vrednost uvoza Skupnosti iz te države izdelkov, vključenih v zadevni oddelek in zajetih v režim, do katerega je upravičena ta država, tri leta zapored presega 15 % vrednosti uvoza Skupnosti istih izdelkov iz vseh držav in ozemelj, naštetih v Prilogi I, na podlagi najnovejših podatkov, ki so bili na voljo 1. septembra 2004. Meja za oddelek XI je 12,5 %.

2. Oddelki, izločeni v skladu z odstavkom 1, so našteti v stolpcu C Priloge I.

3. Izločitev oddelkov iz te sheme se uporablja z začetkom veljavnosti te uredbe do 31. decembra 2008.

4. Komisija obvesti državo upravičenko o izločitvi oddelka.

5. Odstavek 1 se ne uporablja za noben oddelek države upravičenke, ki predstavlja več kot 50 % celotnega uvoza v Skupnost, zajetega v splošnem sistemu preferencialov, s poreklom iz zadevne države.

6. Za ta člen se kot statistični vir uporablja statistika COMEXT.

Člen 14

1. Kadar stopnja dajatve ad valorem za posamezno uvozno deklaracijo, znižana v skladu z določbami tega poglavja, znaša 1 % ali manj, se ta dajatev v celoti opusti.

2. Kadar stopnja posebne dajatve za posamezno uvozno deklaracijo, znižana v skladu z določbami tega poglavja, znaša 2 EUR ali manj na posamezen znesek v evrih, se ta dajatev v celoti opusti.

3. Ob upoštevanju odstavkov 1 in 2 se končna stopnja preferencialne dajatve, izračunana v skladu s to uredbo, zaokroži navzdol na prvo decimalno mesto.

POGLAVJE III

ZAČASEN PREKLIC IN ZAŠČITNE DOLOČBE

ČLEN 15

1. Preferencialni režimi, predvideni s to uredbo, so lahko začasno preklicani za vse ali nekatere izdelke s poreklom iz države upravičenke iz katerega koli od naslednjih razlogov:

(a) resne in načrtne kršitve načel, določenih v konvencijah iz Priloge III;

(b) izvažanje blaga, ki ga izdelajo zaporniki;

(c) resne pomanjkljivosti v carinskem nadzoru izvoza ali tranzita drog (prepovedanih snovi ali prekurzorjev) ali neizpolnjevanje mednarodnih konvencij o pranju denarja;

(d) goljufije, nepravilnosti ali načrtno neizpolnjevanje ali nezagotavljanje izpolnjevanja pravil o poreklu izdelkov, in s tem povezanih postopkov, ter nezagotavljanje upravnega sodelovanja, potrebnega za izvajanje in nadzor izpolnjevanja režimov iz člena 1(2);

(e) resna in načrtna nepoštena trgovinska praksa, ki škodljivo vpliva na industrijo Skupnosti, vključno s tisto, ki je prepovedana ali kazniva po sporazumih STO, če je to predhodno že ugotovilo pristojno telo STO in ni bilo v zvezi z nepošteno prakso nič storjenega;

(f) resne in načrtne kršitve ciljev regionalnih ribiških organizacij ali režimov, katerih članica je Skupnost, glede ohranjanja in upravljanja ribolovnih virov.

2. Upravno sodelovanje iz točke (d) odstavka 1 med drugim od države upravičenke zahteva, da:

(a) Komisiji sporoči informacije, potrebne za izvajanje pravil o poreklu in nadzor njihovega izpolnjevanja, ter te informacije sprotno dopolnjuje;

(b) pomaga Skupnosti pri izvajanju naknadnega preverjanja porekla, kadar tako zahtevajo carinski organi držav članic, in ji pravočasno sporoči rezultate;

(c) pomaga Skupnosti tako, da Komisiji omogoči, da v tesnem sodelovanju in usklajevanju s pristojnimi organi držav članic v tej državi vodi misije upravnega in preiskovalnega sodelovanja Skupnosti z namenom preverjanja verodostojnosti dokumentov in točnosti informacij o dodelitvi ugodnosti režimov iz člena 1(2);

(d) opravi ali poskrbi za ustrezne poizvedbe za odkrivanje in preprečevanje kršitev pravil o poreklu;

(e) izpolnjuje ali zagotovi izpolnjevanje pravil o poreklu v zvezi z regionalno kumulacijo v smislu Uredbe (ES) št. 2454/93, če država uživa to ugodnost.

3. Brez vpliva na odstavek 1 se poseben spodbujevalni režim iz oddelka II Poglavja II lahko začasno prekliče za vse ali nekatere izdelke s poreklom iz države upravičenke, vključene v ta režim, zlasti če notranja zakonodaja ne vključuje več ratificiranih konvencij iz Priloge III ali če se ta zakonodaja ne izvaja učinkovito.

4. Preferencialni režimi, predvideni s to uredbo, niso preklicani v skladu s točko (e) odstavka 1 za izdelke, za katere veljajo protidampinški ali izravnalni ukrepi iz uredb (ES) št. 384/96 ali (ES) št. 2026/97, iz razlogov, ki upravičujejo te ukrepe.

Člen 16

1. Kadar Komisija ali država članica prejme informacije, ki bi lahko upravičile začasen preklic preferencialnih režimov, in kadar Komisija meni, da obstajajo zadostni razlogi za preiskavo, Komisija obvesti Odbor.

2. Komisija lahko sklene, da bo v skladu s postopkom iz člena 28 uvedla preiskavo.

Člen 17

1. Kadar Komisija sklene, da bo uvedla preiskavo, objavi v Uradnem listu Evropske unije obvestilo o preiskavi in o njej uradno obvesti zadevno državo upravičenko. Obvestilo vsebuje povzetek prejetih informacij in navaja, da se lahko katere koli koristne informacije pošljejo Komisiji. Ta določi rok, v katerem lahko zainteresirane strani pisno sporočijo svoje mnenje.

2. Komisija zadevni državi upravičenki zagotovi vse možnosti za sodelovanje v preiskavi.

3. Komisija pridobi vse informacije, za katere meni, da so potrebne, in jih lahko preveri pri gospodarskih subjektih in zadevni državi upravičenki. Razpoložljive ocene, pripombe, sklepi, priporočila in zaključki različnih nadzornih teles ZN, MOD in drugih pristojnih mednarodnih organizacij se uporabljajo kot izhodišče za preiskavo o upravičenosti začasnega preklica na podlagi razloga iz točke (a) člena 15(1).

4. Na zahtevo države članice lahko Komisiji pomagajo uradniki države članice, na ozemlju katere se lahko izvede preverjanje.

5. Kadar Komisija zahtevanih informacij ne prejme v razumnem roku ali je preiskava močno ovirana, lahko ugotovitve poda na podlagi razpoložljivih dejstev.

6. Preiskavo je treba zaključiti v enem letu. Komisija lahko ta rok podaljša v skladu s postopkom iz člena 28.

Člen 18

1. Komisija predloži poročilo o svojih ugotovitvah Odboru.

2. Kadar Komisija meni, da ugotovitve ne upravičujejo začasnega preklica, v skladu s postopkom iz člena 28 sklene, da bo končala preiskavo. V tem primeru Komisija objavi v Uradnem listu Evropske unije obvestilo o koncu preiskave in v njem navede svoje glavne zaključke.

3. Kadar Komisija meni, da ugotovitve upravičujejo začasen preklic na podlagi razloga iz točke (a) člena 15(1), v skladu s postopkom iz člena 28 sklene, da bo v obdobju šestih mesecev spremljala in ocenila stanje v zadevni državi upravičenki. Komisija o svojem sklepu obvesti zadevno državo upravičenko in v Uradnem listu Evropske unije objavi obvestilo, da namerava Svetu predložiti predlog za začasen preklic, razen če se pred koncem obdobja zadevna država upravičenka ne zaveže, da bo sprejela potrebne ukrepe in v razumnem roku zagotovila uskladitev s konvencijami iz Priloge III.

4. Kadar Komisija meni, da je potreben začasen preklic, predloži ustrezen predlog Svetu, ki v 30 dneh sprejme sklep s kvalificirano večino.

5. Kadar Komisija ob koncu obdobja iz odstavka 3 ugotovi, da zadevna država upravičenka ni izpolnila zahtevane obveznosti, in kadar meni, da je začasen preklic potreben, predloži ustrezen predlog Svetu, ki v 30-ih dneh sprejme sklep s kvalificirano večino. Kadar Svet sprejme sklep o začasnem preklicu, začne tak sklep veljati šest mesecev potem, ko je bil sprejet, razen če se pred tem ne sklene, da razlogi, ki ga upravičujejo, ne veljajo več.

Člen 19

1. Komisija lahko potem, ko obvesti Odbor, opusti preferencialne režime, predvidene s to uredbo, za vse ali nekatere izdelke s poreklom iz države upravičenke:

(a) kadar meni, da obstajajo zadostni dokazi za upravičenost začasnega preklica na podlagi razlogov iz točke (d) člena 15(1), ali

(b) kadar uvoz na podlagi teh režimov močno presega običajno raven proizvodnih in izvoznih zmogljivosti te države.

2. Države članice sporočijo Komisiji vse ustrezne informacije, ki bi lahko upravičile opustitev preferencialov.

3. Kadar Komisija meni, da obstajajo zadostni dokazi o izpolnjevanju pogojev za opustitev, čim prej sprejme vse ustrezne ukrepe.

4. Opustitev se omeji na obdobje treh mesecev in se lahko enkrat obnovi. Komisija lahko to obdobje podaljša v skladu s postopkom iz člena 28.

Člen 20

1. Kadar se izdelki s poreklom iz države upravičenke uvažajo po pogojih, ki povzročajo ali grozijo, da bodo povzročili resne težave proizvajalcu podobnega ali neposredno konkurenčnega izdelka v Skupnosti, se lahko za ta izdelek na zahtevo države članice ali pobudo Komisije kadar koli znova uvedejo običajne dajatve skupne carinske tarife.

2. Kadar Komisija sklene, da bo uvedla preiskavo, objavi v Uradnem listu Evropske unije obvestilo o preiskavi. V obvestilu je navedeno, da je treba vse koristne informacije poslati Komisiji. Komisija določi rok, v katerem lahko zainteresirane strani pisno sporočijo svoje mnenje.

3. Komisija pri ugotavljanju obstoja resnih težav med drugim upošteva naslednje dejavnike, ki zadevajo proizvajalce v Skupnosti, kadar ima o njih razpoložljive informacije:

(a) tržni delež,

(b) proizvodnjo,

(c) zaloge,

(d) proizvodno zmogljivost,

(e) stečaje,

(f) donosnost,

(g) izkoriščenost zmogljivosti,

(h) zaposlenost,

(i) uvoz,

(j) cene.

4. Komisija sprejme sklep v 30-ih delovnih dneh po posvetovanju z Odborom.

5. Kadar je zaradi izjemnih okoliščin, ki zahtevajo takojšnje ukrepanje, preiskava nemogoča, lahko Komisija, potem ko obvesti Odbor, sprejme kakršen koli nujno potreben varnostni ukrep.

Člen 21

Kadar uvoz izdelkov iz Priloge I k Pogodbi ES povzroči ali grozi, da bo povzročil resne motnje na trgih Skupnosti ali v njihovih regulativnih mehanizmih, lahko Komisija, potem ko obvesti upravljalni odbor za ustrezno skupno tržno ureditev, opusti preferencialne režime za zadevne izdelke.

Člen 22

1. Komisija obvesti zadevno državo upravičenko o vsakem sklepu, sprejetem v skladu s členi 19, 20 ali 21, še preden postane veljaven. Komisija o njem obvesti tudi Svet in države članice.

2. Vsaka država članica lahko sklep, sprejet v skladu s členi 19, 20 ali 21, predloži Svetu v desetih dneh. Svet lahko s kvalificirano večino sprejme drugačen sklep v 30-ih dneh.

Člen 23

Nič v tem poglavju ne vpliva na uporabo zaščitnih določb, sprejetih kot del skupne kmetijske politike na podlagi člena 37 Pogodbe ali kot del skupne trgovinske politike na podlagi člena 133 Pogodbe ali katerih koli drugih zaščitnih določb, ki se lahko uporabljajo.

POGLAVJE IV

POSTOPKOVNE DOLOČBE

ČLEN 24

Komisija v skladu s postopkom iz člena 28 sprejme spremembe prilog k tej uredbi, ki so potrebne:

(a) zaradi sprememb kombinirane nomenklature;

(b) zaradi sprememb mednarodnega statusa ali uvrstitve držav ali ozemelj v skladu s postopkom iz člena 28;

(c) zaradi uporabe člena 3(2);

(d) kadar je država dosegla prag, določen v členu 3(1);

(e) za izdelavo končnega seznama držav upravičenk najpozneje do 30. junija 2005 v skladu s členom 11.

Člen 25

1. V roku šestih tednov po koncu vsakega četrtletja države članice pošljejo Statističnemu uradu Evropskih skupnosti svoje statistične podatke o izdelkih, ki so bili v zadevnem četrtletju predloženi v carinski postopek sprostitve v prosti promet na podlagi tarifnih preferencialov, predvidenih s to uredbo. Iz teh podatkov, ki se predložijo z navedbo oznak kombinirane nomenklature in, kjer je to ustrezno, oznak TARIC, so po državah porekla razvidne vrednosti, količine in vse dodatne enote, ki se zahtevajo v skladu z opredelitvami v Uredbi Sveta (ES) št. 1172/95[13] in Uredbi Komisije (ES) št. 1917/2000[14].

2. V skladu s členom 308d Uredbe (EGS) št. 2454/93 države članice pošljejo Komisiji na njeno zahtevo podatke o količinah izdelkov, ki so bili v prejšnjih mesecih dani v prosti promet na podlagi tarifnih preferencialov, predvidenih s to uredbo.

3. Komisija v tesnem sodelovanju z državami članicami spremlja uvoz izdelkov iz oznake KN 0803 00 19, tarifnih številk 0603, 1006 in 1701 ter oznak KN 1604 14 11, 1604 14 18, 1604 14 90, 1604 19 39 in 1604 20 70, da bi ugotovila, ali so izpolnjeni pogoji iz členov 20 in 21.

Člen 26

1. Pri izvajanju te uredbe Komisiji pomaga Odbor za splošne preferenciale, ki ga sestavljajo predstavniki držav članic in mu predseduje predstavnik Komisije.

2. Odbor lahko na pobudo Komisije ali na zahtevo države članice preuči katero koli zadevo, ki se nanaša na uporabo te uredbe.

3. Odbor na podlagi poročila Komisije, ki zajema obdobje od 1. aprila 2005 do 31. decembra 2008, preuči učinke sheme splošnih tarifnih preferencialov Skupnosti. To poročilo zajema vse preferencialne režime iz člena 1(2).

4. Odbor sprejme svoj poslovnik.

Člen 27

1. Pri sklicevanju na ta člen se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES.

2. Za rok iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES se določijo trije meseci.

Člen 28

Pri sklicevanju na ta člen se uporabljata člena 3 in 7 Sklepa 1999/468/ES.

POGLAVJE V

KONČNE IN PREHODNE DOLOČBE

ČLEN 29

Za Uredbo Sveta (ES) št. 552/97[15], ki se sklicuje na uredbi Sveta (ES) št. 3281/94[16] in (ES) št. 1256/96[17], velja, da se sklicuje na ustrezne določbe te uredbe.

Člen 30

1. Ta uredba začne veljati 1. aprila 2005. Uredba Sveta (ES) št. 2501/2001 se razveljavi z učinkom od 1. aprila 2005.

2. Ta uredba se uporablja do 31. decembra 2008. Ta datum ne velja za posebne režime za najmanj razvite države niti za druge določbe te uredbe, kadar se uporabljajo za te režime.

Člen 31

Kadar preferencialne stopnje dajatev, izračunane 31. marca 2005 v skladu z Uredbo (ES) št. 2501/2001 določajo večje tarifno znižanje kot stopnje, izračunane 1. aprila 2005 v skladu s to uredbo, se večje znižanje uporablja do 30. junija 2005. Ta določba se uporablja tudi za tarifne preferenciale, ki so izločeni v skladu s členom 13 te uredbe.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

PRILOGA I

DRŽAVE UPRAVIČENKE [18] IN OZEMLJA SHEME SPLOŠNIH TARIFNIH PREFERENCIALOV SKUPNOSTI

Stolpec A | oznaka glede na nomenklaturo držav in ozemelj za statistiko o zunanji trgovini Skupnosti |

Stolpec B | ime države |

Stolpec C | oddelki, za katere so bili tarifni preferenciali za zadevne države upravičenke ukinjeni (člen 13) |

Stolpec D | države, ki so vključene v posebne režime za najmanj razvite države (člen 12) |

Stolpec E | države, ki so vključene v poseben spodbujevalni režim za trajnostni razvoj in dobro upravljanje (člen 8) |

A | B | C | D | E |

AE | Združeni arabski emirati |

AF | Afganistan | X |

AG | Antigva in Barbuda |

AI | Angvila |

AM | Armenija |

AN | Nizozemski Antili |

AO | Angola | X |

AQ | Antarktika |

AR | Argentina |

AS | Ameriška Samoa |

AW | Aruba |

AZ | Azerbajdžan |

BB | Barbados |

BD | Bangladeš | X |

BF | Burkina Faso | X |

BH | Bahrajn |

BI | Burundi | X |

BJ | Benin | X |

BM | Bermudi |

BN | Brunej Darussalam |

BO | Bolivija |

BR | Brazilija | O-IV Proizvodi živilske industrije; pijače, alkoholne tekočine in kis; tobak in tobačni nadomestki. |

O-IX Les in lesni izdelki; oglje; pluta in plutasti izdelki; izdelki iz slame, esparta ali drugih materialov za pletarstvo; košarski in pletarski izdelki. |

BS | Bahami |

BT | Butan | X |

BV | Bouvetov otok |

BX | Bocvana |

BY | Belorusija |

BZ | Belize |

CC | Kokosovi otoki (ali otoki Keeling) |

CD | Demokratična republika Kongo | X |

CF | Centralnafriška republika | X |

CG | Kongo |

CI | Slonokoščena obala |

CK | Cookovo otočje |

CL | Čile |

CM | Kamerun |

CN | Ljudska republika Kitajska | O-VI Proizvodi kemične industrije ali podobnih industrij. |

O-VII Plastične mase in proizvodi iz plastičnih mas, kavčuk in proizvodi iz kavčuka in gume. |

O-VIII Surove kože z dlako ali brez dlake, usnje, krzna in krzneni izdelki; sedlarski in jermenarski izdelki; predmeti za potovanje, ročne torbe in podobni izdelki; izdelki iz živalskih črev. |

O-IX Les in lesni izdelki; oglje; pluta in plutasti izdelki; izdelki iz slame, esparta ali drugih materialov za pletarstvo; košarski in pletarski izdelki. |

O-X Celuloza, lesna ali iz drugih vlaknastih celuloznih materialov; papirni in kartonski odpadki in ostanki; papir in karton, papirni izdelki in kartonski izdelki. |

O-XI Tekstil in tekstilni izdelki. |

S-XII Obutev, pokrivala, dežniki, sončniki, sprehajalne palice, palice-stolčki, biči, korobači in njihovi deli; preparirano perje in izdelki iz perja; umetno cvetje; izdelki iz človeških las. |

O-XIII Izdelki iz kamna, sadre, cementa, betona, azbesta, sljude ali podobnih materialov; keramični izdelki; steklo in stekleni izdelki. |

O-XIV Naravni in kultivirani biseri, dragi in poldragi kamni, plemenite kovine, kovine, platirane s plemenitimi kovinami, in iz njih narejeni izdelki; imitacije nakita; kovanci. |

O-XV Navadne kovine in izdelki iz navadnih kovin. |

O-XVI Stroji in mehanske naprave; elektrotehniška oprema; njihovi deli; aparati za snemanje in reprodukcijo zvoka, aparati za snemanje in reprodukcijo televizijske slike in zvoka, deli in pribor za te proizvode. |

O-XVII Vozila, zrakoplovi, plovila in spremljajoča transportna oprema. |

O-XVIII Optični, fotografski, kinematografski, merilni, kontrolni, precizni, medicinski ali kirurški instrumenti in aparati; ure; glasbila; njihovi deli in pribor. |

O-XX Razni izdelki. |

CO | Kolumbija |

CR | Kostarika | X |

CU | Kuba |

CV | Kapverdski otoki | X |

CX | Božični otok |

DJ | Džibuti | X |

DM | Dominika |

DO | Dominikanska republika |

DZ | Alžirija | O-V Mineralni proizvodi. |

EC | Ekvador | X |

EG | Egipt |

ER | Eritreja | X |

ET | Etiopija | X |

FJ | Fidži |

FK | Falklandsko otočje |

FM | Federativne države Mikronezije |

GA | Gabon |

GD | Grenada |

GE | Gruzija |

GH | Gana |

GI | Gibraltar |

GL | Grenlandija |

GM | Gambija | X |

GN | Gvineja | X |

GQ | Ekvatorialna Gvineja | X |

GS | Južna Georgia in južni otoki Sandwich |

GT | Gvatemala |

GU | Guam |

GW | Gvineja Bissau | X |

GY | Gvajana |

HM | Otok Heard in otoki McDonald |

HN | Honduras |

HT | Haiti | X |

ID | Indonezija | O-III Olja in masti živalskega in rastlinskega izvora in proizvodi njihovega razkrajanja; predelane užitne masti; voski živalskega in rastlinskega izvora. |

O-IX Les in lesni izdelki; oglje; pluta in plutasti izdelki; izdelki iz slame, esparta ali drugih materialov za pletarstvo; košarski in pletarski izdelki. |

IN | Indija | O-XIV Naravni in kultivirani biseri, dragi in poldragi kamni, plemenite kovine, kovine, platirane s plemenitimi kovinami, in iz njih narejeni izdelki; imitacije nakita; kovanci. |

IO | Britansko ozemlje v Indijskem oceanu |

IQ | Irak |

IR | Islamska republika Iran |

JM | Jamajka |

JO | Jordanija |

KE | Kenija |

KG | Kirgizija |

KH | Kambodža | X |

KI | Kiribati | X |

KM | Komori | X |

KN | St. Kitts in Nevis |

KW | Kuvajt |

KY | Kajmanski otoki |

KZ | Kazahstan |

LAS | Ljudska demokratična republika Laos | X |

LB | Libanon |

LC | Sveta Lucija |

LK | Šrilanka | X |

LR | Liberija | X |

LS | Lesoto | X |

LY | Libijska arabska džamahirija |

MA | Maroko |

MD | Republika Moldavija |

MG | Madagaskar | X |

MH | Marshallovo otočje |

ML | Mali | X |

MM | Mjanmar | X |

MN | Mongolija |

MO | Macao |

MP | Severno Mariansk otočje |

MR | Mavretanija | X |

MS | Montserrat |

MU | Mauritius |

MV | Maldivi | X |

MW | Malavi | X |

MX | Mehika |

MY | Malezija | O-III Olja in masti živalskega in rastlinskega izvora in proizvodi njihovega razkrajanja; predelane užitne masti; voski živalskega in rastlinskega izvora. |

MZ | Mozambik | X |

NA | Namibija |

NC | Nova Kaledonija |

NE | Niger | X |

NF | Otoki Norfolk |

NG | Nigerija |

NI | Nikaragva | X |

NP | Nepal | X |

NR | Republika Nauru |

NU | Otok Niue |

OM | Oman |

PA | Panama | X |

PE | Peru | X |

PF | Francoska Polinezija |

PG | Papua Nova Gvineja |

PH | Filipini |

PK | Pakistan |

PM | St. Pierre in Miquelon |

PN | Pitcairn |

PW | Republika Palau |

PY | Paragvaj |

QA | Katar |

RU | Ruska | O-VI Proizvodi kemične industrije ali podobnih industrij. |

federacija | O-X Celuloza, lesna ali iz drugih vlaknastih celuloznih materialov; papirni in kartonski odpadki in ostanki; papir in karton, papirni izdelki in kartonski izdelki. |

O-XV Navadne kovine in izdelki iz navadnih kovin. |

RW | Ruanda | X |

SA | Savdska Arabija |

SB | Salomonovi otoki | X |

SC | Sejšeli |

SD | Sudan | X |

SH | Sveta Helena |

SL | Sierra Leone | X |

SN | Senegal | X |

SO | Somalija | X |

SR | Surinam |

ST | São Tomé in Príncipe | X |

SV | Salvador |

SY | Sirija |

SZ | Svazi |

TC | Turks in Caicos |

TD | Čad | X |

TF | Francosko južno ozemlje |

TG | Togo | X |

TH | Tajska | O-XIV Naravni in kultivirani biseri, dragi in poldragi kamni, plemenite kovine, kovine, platirane s plemenitimi kovinami, in iz njih narejeni izdelki; imitacije nakita; kovanci. |

O-XVII Vozila, zrakoplovi, plovila in spremljajoča transportna oprema. |

TJ | Tadžikistan |

TK | Otočje Tokelau |

TL | Timor-Leste | X |

TM | Turkmenistan |

TN | Tunizija |

TO | Kraljevina Tonga |

TT | Trinidad in Tobago |

TV | Tuvalu | X |

TZ | Združena republika Tanzanija | X |

UA | Ukrajina |

UG | Uganda | X |

UM | Manjši oddaljeni otoki Združenih držav |

UY | Urugvaj |

UZ | Uzbekistan |

VC | Saint Vincent in Grenadine |

VE | Venezuela |

VG | Deviški otoki (britanski) |

VI | Deviški otoki (ZDA) |

VN | Vietnam |

VU | Republika Vanuátu | X |

WF | Wallis in Futuna |

WS | Samoa | X |

YE | Jemen | X |

YT | Mayotte |

ZA | Južnoafriška republika | O-XVII Vozila, zrakoplovi, plovila in spremljajoča transportna oprema. |

ZM | Zambija | X |

ZW | Zimbabve |

PRILOGA I I

SEZNAM IZDELKOV, VKLJUČENIH V REŽIM IZ ČLENA 1(2)(a) IN (b)

NE GLEDE NA PRAVILA ZA RAZLAGO KOMBINIRANE NOMENKLATURE SE šTEJE, DA IMA BESEDILO V POIMENOVANJU PROIZVODOV LE OKVIRNO VREDNOST, UPORABA PREFERENCIALNEGA SISTEMA SE DOLOčI ZA TO PRILOGO GLEDE NA VKLJUčENOST POD OZNAKAMI KN. ČE JE PRED OZNAKO KN NAVEDEN „ex“, se preferencialna shema določi z uporabo oznake KN in ustreznim poimenovanjem. Za vstop izdelkov, označenih z zvezdico, veljajo pogoji, navedeni v ustreznih določbah skupnosti.

Stolpec „Občutljivost/neobčutljivost“ zajema izdelke, vključene v splošni režim (člen 7) in posebni spodbujevalni režim za trajnostni razvoj in dobro upravljanje (člen 8). Ti izdelki so navedeni kot NO (neobčutljivi v smislu člena 7(1)) ali O (občutljivi v smislu člena 7(2)). Zaradi poenostavitve so izdelki navedeni v skupinah, ki lahko vključujejo izdelke, za katere so dajatve skupne carinske tarife izvzete ali odložene.

Oznaka KN | Opis | Občutljivost/neobčutljivost |

0101 10 90 | Živi osli in drugo | O |

Živi konji, razen čistih pasem, plemenski |

0101 90 19 | Razen za zakol | O |

0101 90 30 | Živi osli | O |

0101 90 90 | Žive mezge in mule | O |

0104 20 10 | Žive koze, čistih pasem, plemenske* | O |

0106 19 10 | Živi domači kunci | O |

0106 39 10 | Živi golobi | O |

0205 00 | Meso konj, oslov, mul ali mezgov, sveže, ohlajeno ali zamrznjeno | O |

0206 80 91 | Užitni klavnični odpadki konj, oslov, mul in mezgov, sveži ali ohlajeni, razen tistih, ki so namenjeni za proizvodnjo farmacevtskih izdelkov | O |

0206 90 91 | Užitni klavnični odpadki konj, oslov, mul in mezgov, zamrznjeni, razen tistih, ki so namenjeni za proizvodnjo farmacevtskih izdelkov | O |

Jetra, zamrznjena: |

0207 14 91 | Od kokoši in petelinov vrste Gallus domesticus | O |

0207 27 91 | Od puranov | O |

0207 36 89 | Od rac, gosi ali pegatk | O |

Drugo meso in užitni klavnični odpadki, sveže, ohlajeno ali zamrznjeno: |

0208 10 | Od kuncev ali zajcev | O |

0208 20 00 | Žabji kraki | NO |

0208 30 00 | Od primatov | O |

0208 40 00 | Od kitov, delfinov in pliskavic (sesalcev reda Cetacea); od morskih krav in dugongov (sesalcev reda Sirenia) | O |

0208 50 | Od plazilcev (vključno kače in želve) | O |

ex 0208 90 | Drugo, brez izdelkov iz tar. št. 0208 90 55 | O |

Meso, razen prašičje in goveje, vključno užitna moka in zdrob iz mesa in klavničnih odpadkov: |

0210 99 10 | Konjsko, nasoljeno, v slanici ali sušeno | O |

0210 99 59 | Klavnični odpadki govedi, razen mišični del (stebriček) in rebrni del trebušne prepone | O |

0210 99 60 | Klavnični odpadki ovac in koz | O |

0210 99 80 | Klavnični odpadki, razen perutninska jetra | O |

ex Poglavje 3[19] | RIBE, RAKI, MEHKUŽCI IN DRUGI VODNI NEVRETENČARJI, razen izdelkov iz tar. št. 0301 10 90 | O |

0301 10 90 | Okrasne prostomorske ribe | NO |

0403 10 51 0403 10 53 0403 10 59 0403 10 91 0403 10 93 0403 10 99 | Jogurt, aromatiziran ali, ki vsebuje dodano sadje, oreške ali kakav | O O O O O O |

0403 90 71 0403 90 73 0403 90 79 0403 90 91 0403 90 93 0403 90 99 | Pinjenec, kislo mleko in kisla smetana; kefir in drugo fermentirano ali kislo mleko in smetana, aromatizirani ali, ki vsebujejo dodano sadje, oreške ali kakav ali ne | O O O O O O |

ex 0405 20 | Mlečni namazi, razen izdelkov iz tar. št. 0405 20 90 | O |

0407 00 90 | Ptičja jajca, v lupini, sveža, konzervirana ali kuhana, razen perutninskih | O |

0409 00 00 | Med, naravni[20] | O |

0410 00 00 | Užitni izdelki živalskega izvora, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu | O |

Poglavje 5 | PROIZVODI ŽIVALSKEGA IZVORA, KI NISO NAVEDENI NA DRUGEM MESTU | O |

ex Poglavje 6 | ŽIVO DREVJE IN DRUGE RASTLINE; ČEBULICE, KORENINE IN PODOBNO; REZANO CVETJE IN OKRASNO LISTJE, razen izdelkov iz tar. št. 0604 91 40 | O |

0604 91 40 | Veje iglavcev | NO |

0701 | Krompir, svež ali ohlajen | O |

0703 10 | Čebula in šalotka, sveže ali ohlajene | O |

0703 90 00 | Por in druge čebulnice, sveže ali ohlajene | O |

0704 | Zelje, cvetača, kolerabice, ohrovt in podobne užitne kapusnice, sveže ali ohlajene | O |

0705 | Solata Lactuca sativa in radič Cichorium spp., sveža ali ohlajena | O |

0706 | Korenje, repa, rdeča pesa, črni koren, gomoljna zelena, redkev in podobne užitne korenovke, sveže ali ohlajene | O |

ex 0707 00 05 | Kumare, sveže ali ohlajene, od 16. maja do 31. oktobra | O |

0708 | Stročnice, oluščene ali ne, sveže ali ohlajene | O |

Druge vrtnine, sveže ali ohlajene |

ex 0709 10 00 | Okrogle artičoke, od 1. julija do 31. oktobra | O |

0709 20 00 | Beluši | O |

0709 30 00 | Jajčevci | O |

0709 40 00 | Zelena, razen gomoljne zelene | O |

0709 51 00 0709 59 | Gobe | O O |

0709 60 10 | Sladke paprike | O |

0709 60 99 | Plodovi iz rodu Capsicum ali Pimenta, razen sladke paprike | O |

0709 70 00 | Špinača, novozelandska špinača in vrtna loboda | O |

0709 90 10 | Solatna zelenjava, razen solate (Lactuca sativa) in radiča (Cichorium spp.) | O |

0709 90 20 | Blitva in kardij | O |

0709 90 31 | Oljke, za razne namene, razen za proizvodnjo olja* | O |

0709 90 40 | Kapre | O |

0709 90 50 | Komarček | O |

0709 90 70 | Bučke | O |

0709 90 90 | Druge | O |

ex 0710 | Vrtnine (termično neobdelane ali termično obdelane s paro ali kuhanjem v vodi), zamrznjene[21] | O |

ex 0711 | Vrtnine, začasno konzervirane (npr.: z žveplovim dioksidom, v slanici, žveplani vodi ali drugih raztopinah za konzerviranje), vendar kot takšne neprimerne za takojšnjo porabo, razen izdelkov iz tar. št. 0711 20 90 | O |

ex 0712 | Sušene vrtnine, cele, narezane na koščke ali rezine, zdrobljene ali mlete, vendar ne nadalje pripravljene, razen oljk in izdelkov iz tar. št. 0712 90 19 | O |

0713 | Sušene stročnice, oluščene ali ne ali zdrobljene: | O |

0714 20 10 | Sladki krompir, svež, cel, namenjen za človeško prehrano* | NO |

0714 20 90 | Sladki krompir, razen svež, cel, namenjen za človeško prehrano* | O |

0714 90 90 | Topinambur ter podobne korenovke in gomolji z visokim deležem inulina; sredica sagovega drevesa | NO |

Drugi oreški, sveži ali suhi, neoluščeni ali oluščeni: |

0802 11 90 | Mandeljni, neoluščeni, razen grenki | O |

0802 12 90 | Mandlji, oluščeni, razen grenki | O |

0802 21 00 0802 22 00 | Lešniki (Corylus spp.), neoluščeni ali oluščeni | O |

0802 31 00 | Navadni orehi, neoluščeni | O |

0802 32 00 | Navadni orehi, oluščeni | O |

0802 40 00 | Kostanji (Castanea spp.) | O |

0802 50 00 | Pistacije | NO |

0802 90 50 | Pinjole | NO |

0802 90 60 | Makadamije | NO |

0802 90 85 | Drugo | NO |

0803 00 11 | Pisang (rajske smokve), sveže | O |

0803 00 90 | Banane, vključno pisang (rajske smokve), suhe | O |

0804 10 00 | Dateljni, sveži ali suhi | O |

0804 20 | Fige, sveže ali posušene | O |

0804 30 00 | Ananas, svež ali suhi | O |

0804 40 00 | Avokado, svež ali suhi | O |

Agrumi, sveži ali suhi |

ex 0805 20 | Mandarine (vključno tangerine in mandarine satsuma); klementine, mandarine wilking in podobni hibridi agrumov: od 1. marca do 31. oktobra | O |

0805 40 00 | Grenivke | NO |

0805 50 90 | Limete (Citrus aurantifolia, Citrus latifolia) | O |

0805 90 00 | Drugo | O |

ex 0806 10 10 | Namizno grozdje, sveže, od 1. januarja do 20. julija in od 21. novembra do 31. decembra, razen vrste Emperor (Vitis viniferac.v.) od 1. do 31. decembra | O |

0806 10 90 | Drugo grozdje, sveže | O |

ex 0806 20 | Suho grozdje, brez izdelkov iz tar. št. 0806 20 92 | O |

0807 11 00 | Lubenice, sveže | O |

0807 19 00 | Druge melone, sveže | O |

0808 10 10 | Sveža jabolka za predelavo v mošt, razsuta, od 16. septembra do 15. decembra | O |

0808 20 10 | Hruške za predelavo v mošt, razsute, od 1. avgusta do 31. decembra, sveže | O |

ex 0808 20 50 | Druge hruške, sveže, od 1. maja do 30. junija | O |

0808 20 90 | Kutine, sveže | O |

ex 0809 10 00 | Marelice, sveže, od 1. januarja do 31. maja in od 1. avgusta do 31. decembra | O |

0809 20 05 | Višnje (Prunus cerasus), sveže | O |

ex 0809 20 95 | Češnje, razen višenj (Prunus cerasus), sveže, od 1. januarja do 20. maja in od 11. avgusta do 31. decembra | O |

ex 0809 30 | Breskve, vključno z nektarinami, od 1. januarja do 10. junija in od 1. oktobra do 31. decembra | O |

ex 0809 40 05 | Slive, od 1. januarja do 10. junija in od 1. oktobra do 31. decembra | O |

0809 40 90 | Trnulje | O |

Drugo sadje, sveže: |

ex 0810 10 00 | Jagode, od 1.januarja do 30. aprila in od 1. avgusta do 31. decembra | O |

0810 20 | Maline, robide, murve in Loganove robide | O |

0810 30 | Črni, beli ali rdeči ribez in kosmulje | O |

0810 40 30 | Sadeži vrste Vaccinium myrtillus | O |

0810 40 50 | Sadeži vrste Vaccinium macrocarpon in Vaccinium corymbosum | O |

0810 40 90 | Drugi sadeži vrste Vaccinium | O |

0810 50 00 | Kivi (Actinidia chinensis Planch.) | O |

0810 60 00 | Durian | O |

0810 90 95 | Drugo | O |

0811 | Sadje in oreški, nekuhani ali kuhani v vreli vodi ali sopari, zamrznjeni, ki vsebujejo dodani sladkor ali druga sladila ali ne[22]: | O |

ex 0812 | Sadje in oreški, začasno konzervirani (npr.: z žveplovim dioksidom, v slanici, v žveplovi vodi ali v drugih raztopinah za konzerviranje), vendar v takšnem stanju neprimerni za takojšnjo prehrano, brez proizvodov iz tar. št. 0812 90 30 | O |

0812 90 30 | Papaje | NO |

Sadje, suho, razen tistega, ki se uvršča v tar. št. od 0801 do 0806; mešanice oreškov ali suhega sadja iz tega poglavja: |

0813 10 00 | Marelice | O |

0813 20 00 | Slive | O |

0813 30 00 | Jabolka | O |

0813 40 10 | Breskve, vključno z nektarinami | O |

0813 40 30 | Hruške, suhe | O |

0813 40 50 | Papaje, suhe | NO |

0813 40 95 | Drugo, suho | NO |

Mešanice suhega sadja, razen tistih iz tar. št. od 0801 do 0806: |

0813 50 12 | Iz papaj, tamarind, indijskih jabolk, ličija, kruhovca, sapodil, pasijonk, karambol in pitahay | O |

0813 50 15 | Drugo | O |

0813 50 19 | Ki vsebujejo suhe slive | O |

Mešanice izključno iz suhih oreškov iz tar. št. 0801 in 0802: |

0813 50 31 | Iz tropskih orehov | O |

0813 50 39 | Druge | O |

0813 50 91 | Druge mešanice, ki ne vsebujejo suhih sliv ali fig | O |

0813 50 99 | Drugo | O |

0814 00 00 | Lupine agrumov ali melon (vključno lubenic), sveže, zamrznjene, suhe ali začasno konzervirane v slanici, žveplani vodi ali v drugih raztopinah za konzerviranje | NO |

0901 12 00 | Kava, nepražena, brez kofeina | O |

0901 21 00 | Kava, pražena, s kofeinom | O |

0901 22 00 | Kava, pražena, brez kofeina | O |

0901 90 90 | Kavni nadomestki, ki vsebujejo kavo | O |

0902 10 00 | Zeleni čaj (nefermentirani) v zavitkih do vključno 3 kg | NO |

0904 12 00 | Poper iz rodu Piper, zdrobljen ali zmlet | NO |

0904 20 10 | Sladka paprika, suha, nezdrobljena in nezmleta | O |

0904 20 90 | Zdrobljena ali zmleta | NO |

0905 00 00 | Vanilija | O |

0907 00 00 | Klinčki (celi plodovi, popki in peclji) | O |

0910 20 90 | Žafran, zdrobljen ali zmlet | NO |

0910 40 | Timijan in lovorjev list | O |

0910 91 90 | Mešanice začimb, zdrobljene ali zmlete | O |

0910 99 99 | Druge začimbe, zdrobljene ali zmlete, razen mešanice | O |

ex 1008 90 90 | Quinoa | O |

1105 | Moka, zdrob, prah, granule, kosmiči in peleti iz krompirja | O |

Moka, prah in zdrob |

1106 10 00 | Iz sušenih stročnic iz tar. št. 0713 | O |

1106 30 | Iz proizvodov iz tar. št. 8 | O |

1108 20 00 | Inulin | O |

ex Poglavje 12 | OLJNA SEMENA IN PLODOVI; RAZNO ZRNJE, SEMENA IN PLODOVI, INDUSTRIJSKE ALI ZDRAVILNE RASTLINE; SLAMA IN KRMA, razen proizvodov iz tar. št. 1212 91 in 1212 99 20 | O |

1209 | Seme, plodovi in trosi, namenjeni za setev: |

1209 21 00 | Seme lucerne (alfalfa) | NO |

1209 23 80 | Drugo seme bilnice | NO |

1209 29 50 | Seme volčjega boba | NO |

1209 29 80 | Drugo | NO |

1209 30 00 | Seme rastlin z neolesenelim steblom, ki se gojijo v glavnem zaradi cvetov | NO |

ex 1209 91 | Seme vrtnin razen proizvodov z oznako 1209 91 30 | NO |

1209 99 91 | Semena rastlin, ki se gojijo v glavnem zaradi cvetov, razen tistih iz tar. št. 1209 30 | NO |

1211 90 30 | Tonka fižol, svež ali sušen, rezan ali celi, zdrobljeni ali zmleti | NO |

Poglavje 13 | ŠELAK; GUME, SMOLE IN DRUGI RASTLINSKI SOKOVI IN EKSTRAKTI | O |

1302 12 00 | Rastlinski sokovi in ekstrakti iz sladkih koreninic | NO |

1501 00 90 | Perutninska maščoba, razen tiste iz tar. št. 0209 ali 1503 | O |

1502 00 90 | Druge maščobe govedi, ovac ali koz | O |

1503 00 19 | Stearin iz prašičje masti in oleostearin, razen za industrijske namene | O |

1503 00 90 | Drugo | O |

1504 | Masti in olja rib ali morskih sesalcev ter njihove frakcije, prečiščeni ali neprečiščeni, toda kemično nemodificirani | O |

1505 00 10 | Maščoba iz volne, surova | O |

1507 | Sojino olje in njegove frakcije, prečiščeno ali neprečiščeno, toda kemično nemodificirano | O |

1508 | Olje iz arašidov in njegove frakcije, prečiščeno ali neprečiščeno, toda kemično nemodificirano | O |

1511 10 90 | Surova olja, razen za tehnične ali industrijske namene, razen za proizvodnjo hrane za človeško prehrano | O |

1511 90 | Drugo | O |

1512 | Olje iz sončničnih semen, semen žafranike in bombaževega semena in njihove frakcije, prečiščeno ali neprečiščeno, toda kemično nemodificirano | O |

1513 | Olje iz kokosovega oreha (kopra), palmovih jedrc (koščic) ali orehov palme babassu in njihove frakcije, prečiščeno ali neprečiščeno, toda kemično nemodificirano | O |

1514 | Olje iz oljne repice, ogrščice ali gorčice in njegove frakcije, prečiščeno ali neprečiščeno, toda kemično nemodificirano | O |

1515 | Druge rastlinske masti in olja, nehlapna (vključno z jojoba oljem), in njihove frakcije, prečiščeni ali neprečiščeni, toda kemično nemodificirani | O |

ex 1516 | Masti in olja živalskega ali rastlinskega izvora in njihove frakcije, deloma ali v celoti hidrogenirani, interesterificirani, reesterificirani ali elaidinizirani, rafinirani ali nerafinirani, toda nadalje nepredelani:, razen proizvodov iz tar. št. 1516 20 10 | O |

1516 20 10 | Hidrogenirano ricinusovo olje, tako imenovani „opalni vosek“ | NO |

1517 | Margarina; užitne mešanice ali preparati iz masti ali olj živalskega ali rastlinskega izvora ali frakcij različnih masti ali olj iz tega poglavja, razen užitnih masti ali olj ali njihovih frakcij iz tar. št. 1516 | O |

1518 00 | Živalske ali rastlinske masti in olja in njihove frakcije, kuhani, oksidirani, dehidrirani, žveplani, prepihani, polimerizirani s segrevanjem v vakuumu ali v inertnem plinu ali drugače kemično modificirani, razen tistih iz tar. št. 1516; neužitne mešanice ali preparati iz živalskih ali rastlinskih masti ali olj ali iz frakcij različnih masti ali olj iz tega poglavja, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu: | O |

1521 90 99 | Čebelji vosek in voski insektov, razen surovih | O |

1522 00 10 | Degras | O |

1522 00 91 | Oljne gošče in usedline; milne usedline | O |

1601 00 10 | Klobase in podobni izdelki, iz mesa, klavničnih odpadkov ali krvi; sestavljena živila na osnovi teh proizvodov iz jeter | O |

Drugi pripravljeni ali konzervirani izdelki iz mesa, klavničnih odpadkov ali krvi |

1602 20 11 1602 20 19 | Gosja ali račja jetra | O O |

Prašičev: |

1602 41 90 | Šunka in njeni kosi, prašičev, razen domačih prašičev | O |

1602 42 90 | Plečeta in njihovi kosi, prašičev, razen domačih prašičev | O |

1602 49 90 | Drugo, vključno z mešanicami, razen domačih prašičev | O |

1602 50 31 1602 50 39 1602 50 80 | Goved:[23] | O O O |

Drugo, brez izdelkov iz krvi katere koli živali |

1602 90 31 | Divjadi ali kuncev | O |

1602 90 41 | Severnih jelenov | O |

1602 90 69 1602 90 72 1602 90 74 1602 90 76 1602 90 78 1602 90 98 | Drugo | O O O O O O |

1603 00 10 | Ekstrakti in sokovi iz mesa, rib ali rakov, mehkužcev in drugih vodnih nevretenčarjev, v izvirnem pakiranju z neto vsebino do vključno 1 kg | O |

1604 | Pripravljene ali konzervirane ribe, kaviar in kaviarjevi nadomestki, pripravljeni iz ribjih jajčec | O |

1605 | Raki, mehkužci in drugi vodni nevretenčarji, pripravljeni ali konzervirani | O |

1702 50 00 | Kemično čista fruktoza | O |

1702 90 10 | Kemično čista maltoza | O |

1704[24] | Sladkorni proizvodi (vključno z belo čokolado), ki ne vsebujejo kakava | O |

Poglavje 18 | KAKAV IN KAKAVOVI IZDELKI | O |

ex Poglavje 19 | IZDELKI IZ ŽIT, MOKE, ŠKROBA ALI MLEKA; SLAŠČIČARSKI IZDELKI, razen izdelkov iz tar. št. 1901 20 00, 1901 90 91, 1904 | O |

1901 20 00 | Mešanice in testo za izdelovanje pekovskih izdelkov iz tar. št. 1905 | NO |

1901 90 91 | Drugo, ki ne vsebuje mlečnih maščob, saharoze, izoglukoze, glukoze ali škroba, ali ki vsebuje manj kot 1,5 mas % mlečnih maščob, 5 mas % saharoze (vključno invertni sladkor) ali izoglukoze, 5 mas % glukoze ali škroba, razen živil v obliki prahu, sestavljenih iz blaga iz tar. št. 0401 do 0404 | NO |

Poglavje 20 | PROIZVODI IZ VRTNIN, SADJA, OREŠKOV ALI DRUGIH DELOV RASTLIN, razen izdelkov z oznako KN 2002, ex 2008 40 in ex 2008 70. | O |

2002 | Paradižnik, pripravljen ali konzerviran kako drugače kot s kisom ali ocetno kislino [25] | O |

ex 2008 40 | Pripravljene ali konzervirane hruške[26] (razen 2008 40 11, 2008 40 21, 2008 40 29 in 2008 40 39) | O |

ex 2008 70 | Pripravljene ali konzervirane breskve[27] (razen 2008 70 11, 2008 70 31, 2008 70 39 in 2008 7059) | O |

2008 20 19 2008 20 39 | Ananas, ki vsebuje dodan sladkor | NO NO |

ex Poglavje 21 | Razna živila, brez izdelkov iz 2106 10, 2106 90 30, 2106 90 51, 2106 90 55 in 2106 90 59 | O |

2101 20 | Ekstrakti, esence in koncentrati pravega čaja ali maté čaja in pripravki na osnovi teh ekstraktov, esenc ali koncentratov ali na osnovi pravega čaja ali maté čaja: | NO |

2102 20 19 | Drugi neaktivni kvas | NO |

ex Poglavje 22 | PIJAČE, ALKOHOLNE TEKOČINE IN KIS, razen izdelkov iz tar. št. od 2204 10 11 do 2204 30 10, 2206 00 10 in 2208 40 | O |

2302 50 00 | Otrobi in drugi ostanki pri presejevanju, mletju ali drugi obdelavi žit ali stročnic, nepeletizirani ali peletizirani | O |

2307 00 19 | Druga vinska usedlina | O |

Rastlinski materiali in rastlinski odpadki, stranski proizvodi in ostanki, peletizirani ali nepeletizirani, ki se uporabljajo kot krma za živali, ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu |

2308 00 19 | Druge grozdne tropine | O |

2308 00 90 | Drugo | NO |

2309 10 90 | Hrana za pse ali mačke, pripravljena za prodajo na drobno, ki ne vsebuje škroba, glukoze, glukoznega sirupa, maltodekstrina ali maltodekstrinskega sirupa iz tar. št. od 1702 30 51 do 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50 in 2106 90 55 ali mlečni izdelki | O |

Drugi izdelki, ki se uporabljajo kot hrana za živali: |

2309 90 10 | Hrana za ribe ali morske sesalce, topljiva | NO |

2309 90 91 | Rezanci iz sladkorne pese z dodano melaso | O |

2309 90 95 2309 90 99 | Drugo | O O |

Poglavje 24 | TOBAK IN IZDELANI TOBAČNI NADOMESTKI | O |

2519 90 10 | Magnezijev oksid, razen žganega naravnega magnezijevega karbonata | NO |

2522 | Živo apno, gašeno apno in hidravlično apno, razen kalcijevega oksida in hidroksida iz tar. št. 2825 | NO |

2523 | Portlandski cement, aluminatni cement, žlindrani cement, supersulfatni cement in podobni hidravlični cementi, vštevši barvane in v obliki klinkerja: | NO |

Poglavje 27 | MINERALNA GORIVA, MINERALNA OLJA IN PROIZVODI NJIHOVE DESTILACIJE; BITUMINOZNE SNOVI; MINERALNI VOSKI | NO |

2801 | Fluor, klor, brom in jod | NO |

2802 00 00 | Žveplo, sublimirano ali oborjeno; koloidno žveplo | NO |

ex 2804 | Vodik, žlahtni plini in druge nekovine, brez izdelkov iz tar. št. 2804 69 00 | NO |

2806 | Klorovodik (klorovodikova kislina); klorsulfonska kislina | NO |

2807 | Žveplova kislina; oleum | NO |

2808 00 00 | Solitrna kislina; sulfonitritne kisline | NO |

2809 | Difosforjev pentoksid; fosforjeva kislina in polifosforjeve kisline, kemično določene ali ne | NO |

2810 00 90 | Borovi oksidi; borove kisline, razen diborovega trioksida | NO |

2811 | Druge anorganske kisline in oksihalogenidi nekovin | NO |

2812 | Halogenidi in oksihalogenidi nekovin | NO |

2813 | Sulfidi nekovin; fosforjev trisulfid, komercialni | NO |

2814 | Amoniak, brezvodni ali v vodni raztopini | O |

2815 | Natrijev hidroksid (kavstična soda); kalijev hidroksid (kavstična pepelika); natrijevi ali kalijevi peroksidi | O |

2816 | Magnezijev hidroksid in peroksid; stroncijevi ali barijevi oksidi, hidroksidi in peroksidi | NO |

2817 00 00 | Cinkov oksid; cinkov peroksid | O |

2818 10 | Umetni korund, kemično določen ali ne | O |

2819 | Kromovi oksidi in hidroksidi | O |

2820 | Manganovi oksidi | O |

2821 | Železovi oksidi in hidroksidi; zemeljske barve, ki vsebujejo 70 mas. % ali več vezanega železa, preračunanega kot Fe2O3 | NO |

2822 00 00 | Kobaltovi oksidi in hidroksidi; komercialni kobaltovi oksidi | NO |

2823 00 00 | Titanovi oksidi | O |

2824 | Svinčevi oksidi; minij in oranžni svinčev oksid | NO |

ex 2825 | Hidrazin in hidroksilamin in njune anorganske soli; druge anorganske baze in kovinski oksidi, hidroksidi in peroksidi, razen izdelkov iz tar. št. 2825 10 00 in 2825 80 00 | NO |

2825 10 00 | Hidrazin in hidroksilamin ter njune anorganske soli | O |

2825 80 00 | Antimonovi oksidi | O |

2826 | Fluoridi; fluorosilikati, fluoroaluminati in druge kompleksne fluorove soli | NO |

ex 2827 | Kloridi, oksikloridi in hidroksikloridi; bromidi in oksibromidi; jodidi in oksijodidi, brez izdelkov iz tar. št. 2827 10 00 in 2827 32 00 | NO |

2827 10 00 | Amonijev klorid | O |

2827 32 00 | Aluminijev klorid | O |

2828 | Hipokloriti; komercialni kalcijev hipoklorit; kloriti; hipobromiti | NO |

2829 | Klorati in perklorati; bromati in perbromati; jodati in perjodati | NO |

ex 2830 | Sulfidi; polisulfidi, brez izdelkov iz tar. št. 2830 10 00 | NO |

2830 10 00 | Natrijevi sulfidi | O |

2831 | Ditioniti in sulfoksilati | NO |

2832 | Sulfiti; tiosulfati | NO |

2833 | Sulfati; galuni; peroksisulfati (persulfati) | NO |

ex 2834 | Nitriti; nitrati, brez izdelkov iz tar. št. 2834 10 00 | NO |

2834 10 00 | Nitriti | O |

2835 | Fosfinati (hipofosfiti), fosfonati (fosfiti) in fosfati; polifosfati, kemično določeni ali ne | O |

ex 2836 | Karbonati; peroksikarbonati (perkarbonati); komercialni amonijev karbonat, ki vsebuje amonijev karbamat:, razen izdelkov iz tar. št. 2836 20 00, 2836 40 00 in 2836 60 00 | NO |

2836 20 00 | Dinatrijev karbonat | O |

2836 40 00 | Kalijevi karbonati | O |

2836 60 00 | Barijev karbonat | O |

2837 | Cianidi, oksidicianidi in kompleksni cianidi | NO |

2838 00 00 | Fulminati, cianati in tiocianati | NO |

2839 | Silikati; komercialni silikati alkalijskih kovin | NO |

2840 | Borati; peroksiborati (perborati) | NO |

ex 2841 | Oksi in peroksi soli kovinskih kislin, razen izdelkov iz tar. št. 2841 61 00 | NO |

2841 61 00 | Kalijevi permanganat | O |

2842 | Druge soli anorganskih kislin ali peroksi kislin (vključno z aluminosilikati, kemično določenimi ali ne), razen azidov | NO |

2843 | Plemenite kovine v koloidnem stanju, anorganske in organske spojine plemenitih kovin, kemično določene ali nedoločene; amalgami plemenitih kovin: | NO |

ex 2844 30 11 | Razen neobdelanih kermetov, odpadki in ostanki iz urana, osiromašenega z U 235 | NO |

ex 2844 30 51 | Razen neobdelanih kermetov, odpadki in ostanki iz torija | NO |

2845 90 90 | Razen devterija in njegovih spojin; vodika in njegove spojine, obogaten z devterijem; mešanice in raztopine, ki vsebujejo te proizvode | NO |

2846 | Anorganske ali organske spojine redkih zemeljskih kovin, itrija ali skandija ali iz mešanic teh kovin | NO |

2847 00 00 | Vodikov peroksid, utrjen s sečnino ali ne | NO |

2848 00 00 | Fosfidi, kemično določeni ali nedoločeni razen železovih fosfidov | NO |

ex 2849 | Karbidi, kemično določeni ali nedoločeni, razen izdelkov iz tar. št. 2849 20 00 in 2849 90 30 | NO |

2849 20 00 | Silicijevi karbidi | O |

2849 90 30 | Volframovi karbidi | O |

ex 2850 00 | Hidridi, nitridi, azidi, silicidi in boridi, kemično določeni ali ne, razen spojin, ki so tudi karbidi iz tar. št. 2849, razen izdelkov iz 2850 00 70 | NO |

2850 00 70 | Silicidi | O |

2851 00 | Druge anorganske spojine (vključno z destilirano in elektroneprevodno vodo in vodo podobne čistoče); utekočinjen zrak (z izločenimi ali neizločenimi žlahtnimi plini); stisnjen zrak; amalgami, razen amalgamov plemenitih kovin | NO |

2903 | Halogenirani derivati ogljikovodikov | O |

2904 10 00 | Derivati, ki vsebujejo samo sulfoskupine, njihove soli in etil estre | NO |

2904 20 00 | Derivati, ki vsebujejo samo nitro- ali samo nitrozo-skupine | O |

2904 90 | Drugi derivati | NO |

ex 2905 | Aciklični alkoholi in njihovi halogenski, sulfo-, nitro- ali nitrozo-derivati, razen izdelkov iz tar. št. 2905 43 00, 2905 44 in 2905 45 00 | O |

2905 45 00 | Glicerol | NO |

2906 | Ciklični alkoholi in njihovi halogenski, sulfo-, nitro-ali nitrozo-derivati | NO |

2907 11 00 | Fenol (hidroksibenzen) in njegove soli | NO |

2907 12 00 | Krezoli in njihove soli | NO |

2907 13 00 | Oktilfenol, nonilfenol ter njuni izomeri in njune soli | NO |

2907 14 00 | Ksilenoli in njihove soli | NO |

2907 15 90 | Naftoli in njihove soli, razen 1-naftol | O |

2907 19 00 | Drugi | NO |

2907 21 00 | Rezorcinol in njegove soli | NO |

ex 2907 22 00 | Hidrokinon (kinol) | O |

ex 2907 22 00 | Drugo | NO |

2907 23 00 | 4,4'—Izopropilidenedifenol (bisfenol A, difenilolpropan) in njegove soli | NO |

2907 29 00 | Drugo | NO |

2908 | Halogenski, sulfo-, nitro- ali nitrozo- derivati fenolov ali fenol alkoholov: | NO |

2909 | Etri, eter-alkoholi, eter-fenoli, eter-alkohol-fenoli, peroksidi alkoholov in peroksidi etrov in ketonov (kemično določeni ali nedoločeni) ter njihovi halogenski, sulfo-, nitro-ali nitrozoderivati | O |

2910 | Epoksidi, epoksialkoholi, epoksifenoli in epoksietri s tričlenskim obročem in njihovi halogenski, sulfo-, nitro- ali nitrozo- derivati: | NO |

2911 00 00 | Acetali in polacetali z drugimi kisikovimi funkcijami ali brez njih in njihovi halogenski, sulfo-, nitro- ali nitrozo- derivati | NO |

ex 2912 | Aldehidi, z drugimi kisikovimi funkcijami ali brez njih; ciklični polimeri aldehidov; paraformaldehid:, brez izdelkov iz 2912 41 00 | NO |

2912 41 00 | Vanilin (4-hidroksi-3-metoksibenzaldehid) | O |

2913 00 00 | Halogenski, sulfo-, nitro- ali nitrozo-derivati izdelkov iz tar. št. 2912 | NO |

ex 2914 | Ketoni in kinoni z drugimi kisikovimi funkcijami ali brez njih in njihovi halogenski, sulfo-, nitro- ali nitrozo-derivati, razen izdelkov iz tar. št. 2914 11 00, 2914 21 00 in 2914 22 00 | NO |

2914 11 00 | Aceton | O |

2914 21 00 | Kafra | O |

2914 22 00 | Cikloheksanon in metilcikloheksanoni | O |

2915 | Nasičene aciklične monokarboksilne kisline in njihovi anhidridi, halogenidi, peroksidi in peroksikisline, njihovi halogenski, sulfo-, nitro- ali nitrozo-derivati | O |

ex 2916 11 00 | Akrilna kislina | O |

ex 2916 11 00 | Soli akrilne kisline | NO |

2916 12 | Estri akrilne kisline | O |

2916 13 00 | Metakrilna kislina in njene soli | NO |

2916 14 | Estri metakrilne kisline | O |

2916 15 00 | Oleinska, linolna in linoleinska kislina, njihove soli in estri | NO |

2916 19 | Drugo | NO |

2916 20 00 | Ciklanske, ciklenske ali cikloterpenske monokarboksilne kisline, njihovi anhidridi, halogenidi, peroksidi, peroksikisline in njihovi derivati | NO |

2916 31 00 | Benzojska kislina, njene soli in estri | NO |

2916 32 | Benzoilperoksid in benzoilklorid | NO |

2916 39 00 | Drugo | NO |

ex 2917 | Polikarboksilne kisline, njihovi anhidridi, halogenidi, peroksidi in peroksikisline; njihovi halogenski, sulfo-, nitro- ali nitrozo- derivati, razen izdelkov iz tar. št. 2917 11 00, 2917 12 10, 2917 14 00, 2917 32 00, 2917 35 00 in 2917 36 00 | NO |

2917 11 00 | Oksalna kislina, njene soli in estri | O |

2917 12 10 | Adipinska kislina, njene soli | O |

2917 14 00 | Anhidrid maleinske kisline | O |

2917 32 00 | Dioktil ortofalati | O |

2917 35 00 | Anhidrid ftalne kisline | O |

2917 36 00 | Tereftalna kislina in njene soli | O |

ex 2918 | Karboksilna kislina z dodatno kisikovo funkcijo in njenimi anhidridi, halogenidi, peroksidi in peroksikisline; njihovi halogenski, sulfo-, nitro-ali nitrozoderivati, razen izdelkov iz tar. št. 2918 14 00, 2918 15 00, 2918 21 00, 2918 22 00 in 2918 29 10 | NO |

2918 14 00 | Citronska kislina | O |

2918 15 00 | Soli in estri citronske kisline | O |

2918 21 00 | Salicilna kislina in njene soli | O |

2918 22 00 | O-acetilsalicilna kislina, njene soli in estri | O |

2918 29 10 | Sulfosalicilne kisline, hidroksinaftonske kisline; njihove soli in estri | O |

2919 00 | Estri fosforne kisline in njene soli, vključno z laktofosfati, njeni halogenski, sulfo-, nitro- ali nitrozo-derivati | NO |

2920 | Estri drugih anorganskih kislin nekovin (razen estrov vodikovih halogenidov) in njihove soli; njihovi halogenski, sulfo-, nitro- ali nitrozo- derivati | NO |

2921 | Spojine z amino funkcijo | O |

2922 | Aminospojine s kisikovo funkcijo | O |

2923 | Kvarterne amonijeve soli in hidroksidi; lecitini in drugi fosfoaminolipidi, kemično določeni ali ne | NO |

2924 19 00 | Aciklični amidi (vključno aciklični karbamati) in njihovi derivati; njihove soli brez meprobamata | O |

2924 21 | Ureini in njihovi derivati; njihove soli | O |

2924 23 00 | 2-acetamidobenzojska kislina (N-acetilantranilina kislina) in njene soli | NO |

2924 29 30 | Paracetamol (INN) | O |

2924 29 95 | Druge spojine s karboksiimidno funkcijo | O |

2925 | Spojine s karboksiimidno funkcijo (vključno saharin in njegove soli) in spojine z imin funkcijo | NO |

ex 2926 | Spojine z nitrilno funkcijo, brez izdelkov iz tar. št. 2926 10 00 | NO |

2926 10 00 | Akrilonitril | O |

2927 00 00 | Diazo-, azo- ali azoksi spojine | O |

2928 00 90 | Organski derivati hidrazina | NO |

2929 10 | Izocianati | O |

2929 90 00 | Razen izocianatov | NO |

2930 10 00 2930 20 00 2930 30 00 | Organske žveplove spojine | NO NO NO |

2930 40 90 2930 90 13 2930 90 16 2930 90 20 2930 90 70 | Organske žveplove spojine | O O O O O |

2931 00 | Druge organsko-anorganske spojine | NO |

ex 2932 | Heterociklične spojine samo s heteroatomom ali heteroatomi kisika:, razen izdelkov iz tar. št. 2932 12 00, 2932 13 00 in 2932 21 00 | NO |

2932 12 00 | 2-furaldehid (furfuraldehid) | O |

2932 13 00 | Furfurilalkohol in tetrahidrofurfuril alkohol | O |

2932 21 00 | Kumarin, metilkumarini in etilkumarini | O |

ex 2933 | Heterociklične spojine samo s heteroatomom ali heteroatomi dušika:, razen izdelkov iz tar. št. 2933 61 00 | NO |

2933 61 00 | Melamin | O |

2934 | Nukleinske kisline in njihove soli, kemično določene ali nedoločene; druge heterociklične spojine | NO |

2935 00 90 | Drugi sulfonamidi | O |

2938 | Glikozidi, naravni ali sintetični, in njihove soli, etri, estri in drugi derivati | NO |

ex 2940 00 00 | Ramnoza, rafinoza in manoza | NO |

ex 2940 00 00 | Sladkorji, kemično čisti, razen saharoze, laktoze, maltoze, glukoze in fruktoze; sladkorni etri, sladkorni acetali in sladkorni estri, in njihove soli, razen proizvodov iz tar. št. 2937, 2938 ali 2939, razen ramnoze, rafinoze in manoze | O |

2941 20 30 | Dihidrostreptomicin, njegove soli, estri in hidrati | NO |

2942 00 00 | Druge organske spojine | NO |

3102 | Mineralna in kemična gnojila, dušikova[28] | O |

3103 10 | Superfosfati | O |

3105 | Mineralna ali kemična gnojila, ki vsebujejo dva ali tri gnojilne elemente - dušik, fosfor in kalij; druga gnojila; proizvodi iz tega poglavja v tabletah ali podobnih oblikah ali pakiranjih do vključno 10 kg bruto mase | O |

ex 3201 90 90 | Strojilni ekstrakti rastlinskega izvora; tanini in njihove soli, etri, estri in drugi derivati brez taninskih izvlečkov evkaliptusa, taninski izvlečki, vključno z dehidriranim šiškovim taninom, taninski izvlečki iz plodov gambier in myrobalan in drugih strojilnih izvlečkov rastlinskega izvora | NO |

3202 | Sintetična organska strojila; anorganska strojila; strojilni preparati, ne glede na to, ali vsebujejo naravna strojila; encimski preparati za predstrojenje | NO |

3203 00 90 | Barvila živalskega izvora in preparati na njihovi osnovi | NO |

3204 | Sintetična organska barvila, kemično določena ali nedoločeni; preparati na osnovi sintetičnih organskih barvil, navedeni v opombi 3 tega poglavja; sintetični organski proizvodi, ki se uporabljajo kot sredstva za fluorescenčna belila ali kot luminofori, kemično določeni ali nedoločeni | O |

3205 00 00 | Lak barve; preparati, predvideni v opombi 3 tega poglavja, na osnovi „lak barv“ | NO |

3206 | Druga barvila; preparati, navedeni v opombi 3 tega poglavja, razen tistih iz tar. št. 3203, 3204 do 3205 00 00; anorganski proizvodi, ki se uporabljajo kot luminofori, kemično določeni ali nedoločeni | O |

3207 | Pripravljeni pigmenti, pripravljena sredstva za motnenje in pripravljenje barve, steklasti emajli in glazure, lošči, tekoči keramični laki in podobni preparati, ki se uporabljajo v keramični, emajlni in steklarski industriji; steklena frita in drugo steklo v prahu, zrnih ali luskah | NO |

3208 | Premazna sredstva (barve in laki) na osnovi sintetičnih polimerov ali kemično modificiranih naravnih polimerov, dispergiranih ali raztopljenih v nevodnem mediju; raztopine, opredeljene v opombi 4 tega poglavja | NO |

3209 | Premazna sredstva (barve in laki) na osnovi sintetičnih polimerov ali kemično modificiranih naravnih polimerov, dispergiranih ali raztopljenih v vodi | NO |

3210 00 | Druga premazna sredstva (emajli, laki in tempere); pigmenti, pripravljeni v vodi, ki se uporabljajo za dodelavo usnja | NO |

3211 00 00 | Pripravljeni sikativi | NO |

3212 | Pigmenti (vključno kovinski prah in luske), dispergirani v nevodnih medijih, v tekočem stanju ali v pasti, ki se uporabljajo pri proizvodnji premaznih sredstev (vključno emajlov); tiskarske folije, barve in druga barvila, ki so pripravljena v oblikah ali pakiranjih za prodajo na drobno: | NO |

3213 | Barve za umetniško slikarstvo, pouk ali za črkoslikarstvo, barve za niansiranje, barve in podobno za razvedrilo in zabavo, v tabletah, tubah, kozarčkih, stekleničkah, skodelicah ali podobnih oblikah ali pakiranjih: | NO |

3214 | Kiti (steklarski, za cepljenje idr.), smolni ometi, druge tesnilne mase, polnila za pleskarsko-barvarska dela; preparati za površinsko obdelavo fasad, notranjih zidov, tal, stropov in podobno, ki niso ognjevarni: | NO |

3215 | Tiskarska črnila barve, tuši in črnila za pisanje ali risanje in druga črnila, vključno nekoncentrirana ali v trdnem stanju: | NO |

Poglavje 33 | ETERIČNA OLJA IN REZINOIDI; PARFUMERIJSKI, KOZMETIČNI IN TOALETNI IZDELKI | NO |

Poglavje 34 | MILA, ORGANSKA POVRŠINSKO AKTIVNA SREDSTVA, PRALNA SREDSTVA, MAZALNI PREPARATI, UMETNI VOSKI, PRIPRAVLJENI VOSKI, PREPARATI ZA LOŠČENJE ALI ČIŠČENJE, SVEČE IN PODOBNI PROIZVODI, PASTE ZA MODELIRANJE IN »ZOBARSKI VOSKI« TER ZOBARSKI PREPARATI NA OSNOVI SADRE | NO |

3501 | Kazein, kazeinati in drugi kazeinski derivati; kazeinska lepila | O |

3502 90 90 | Albuminati in drugi derivati albumina | NO |

3503 00 | Želatina (vključno z želatino v kvadratnih in pravokotnih listih; po površini obdelano ali neobdelano ali barvano ali ne) in njeni derivati; želatina iz ribjih mehurjev; drugo lepilo živalskega izvora, razen kazeinskih lepil iz tar. št. 3501 | NO |

3504 00 00 | Peptoni in njihovi derivati; druge proteinske snovi in njihovi derivati, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu; prah iz kože ali usnja, vključno tudi prah iz kromovo strojenega usnja | NO |

3505 10 50 | Škrobi, esterificirani ali eterificirani | NO |

3506 | Pripravljena lepila in druga pripravljena sredstva za lepljenje, ki niso navedena in ne zajeta na drugem mestu; proizvodi, ki so primerni za uporabo kot lepila ali sredstva za lepljenje, pripravljeni za prodajo na drobno kot lepila in sredstva za lepljenje v pakiranjih do vključno 1 kg neto mase | NO |

3507 | Encimi; pripravljeni encimi, ki niso navedeni ne zajeti na drugem mestu | O |

Poglavje 36 | RAZSTRELIVA; PIROTEHNIČNI PROIZVODI; VŽIGALICE; PIROFORNE ZLITINE; VNETLJIVI PREPARATI | NO |

Poglavje 37 | PROIZVODI ZA FOTOGRAFSKE IN KINEMATOGRAFSKE NAMENE | NO |

3801 | Umetni grafit; koloidni ali polkoloidni grafit; preparati na osnovi grafita ali drugih vrst ogljika v obliki paste, blokov, plošč in drugih polizdelkov | NO |

3802 | Aktivno oglje; aktivni naravni mineralni proizvodi; živalsko oglje, vključno rabljeno živalsko oglje | O |

3803 00 90 | Tal-olje, rafinirano ali nerafinirano, razen surovo | NO |

3804 00 | Lužnice iz proizvodnje lesne celuloze, nekoncentrirane ali koncentrirane, razsladkane ali kemično obdelane, vključno z lignin sulfonati, toda brez tal-olja iz tar. št. 3803 | NO |

3805 | Smolni ali sulfatni lesni terpentin ter druga terpentinova olja, dobljena z destilacijo ali po drugačnem postopku iz lesa iglavcev; surovi dipenten; sulfitni terpentin in drugi surovi paracimeni; borovo olje, ki vsebuje alfa-terpineol kot glavno sestavino | NO |

3806 | Kolofonija in druge smolne kisline ter njihovi derivati; smolni špirit in smolna olja; tekoče smole | NO |

3807 00 | Lesni katran; olja iz lesnega katrana; lesni kreozot; lesna nafta; rastlinska smola; pivovarska smola in podobni preparati na osnovi kolofonije, smolnih kislin ali rastlinskih smol | NO |

3808 | Insekticidi, rodenticidi, fungicidi, herbicidi, sredstva zoper klitje, sredstva za urejanje rasti rastlin, dezinfektanti in podobni proizvodi, pripravljeni v oblikah ali pakiranjih za prodajo na drobno ali kot preparati ali proizvodi (npr.: žveplani trakovi, stenji, sveče in muholovke) | NO |

ex 3809 | Sredstva za dodelavo, nosilci barv, sredstva za pospeševanje barvanja in fiksiranje barvil ter drugi proizvodi (npr.: sredstva za apreturo in jedkanje), ki se uporabljajo v tekstilni, papirni, usnjarski in podobnih industrijah, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu, razen proizvodi iz tar. št. 3809 10 | NO |

3810 | Preparati za dekapiranje kovinskih površin; talila in drugi pomožni preparati za spajkanje in varjenje; praški in paste za spajkanje in varjenje, ki so sestavljeni iz kovin in drugih materialov; preparati, ki se uporabljajo kot jedra ali obloge za elektrode ali varilne palice | NO |

3811 | Preparati zoper detonacijo, antioksidanti, preparati za preprečevanje kopičenja smole, za zboljšanje viskoznosti, preparati za preprečevanje korozije in drugi pripravljeni dodatki, za mineralna olja (vključno bencin) ali za druge tekočine, ki se uporabljajo v iste namene kot mineralna olja | NO |

3812 | Pripravljeni pospeševalci vulkanizacije, sestavljeni plastifikatorji za gumo in plastične mase, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu, antioksidanti in drugi sestavljeni stabilizatorji za gumo ali plastične mase | NO |

3813 00 00 | Preparati in polnila za aparate za gašenje požara; napolnjene granate za gašenje požara | NO |

3814 00 | Sestavljena organska topila in razredčila, ki niso navedena in ne zajeta na drugem mestu; pripravljena sredstva za odstranjevanje premazov ali lakov | NO |

3815 | Pobudniki reakcije, pospeševalci reakcije in katalitični preparati, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu | NO |

3816 00 00 | Ognjevarni cementi, ognjevarne malte, ognjevarni betoni in podobne ognjevarne mase, razen proizvodov iz tar. št. 3801 | NO |

3817 | Mešani alkilbenzeni in mešani alkilnaftaleni, razen tistih iz tar. št. 2707 in 2902: | O |

3819 00 00 | Tekočine za hidravlične zavore in druge pripravljene tekočine za hidravlični prenos, ki ne vsebujejo ali vsebujejo pod 70 mas % naftnega olja ali olj, dobljenih iz bituminoznih mineralov | NO |

3820 00 00 | Preparati zoper zamrzovanje in pripravljene tekočine za odtajanje | NO |

3821 00 00 | Pripravljene podlage za razvoj mikroorganizmov | NO |

ex 3823 | Industrijske maščobne monokarbonske kisline; kisla olja iz rafinacije; industrijski maščobni alkoholi, razen proizvodov iz tar. št. 3823 11 00, 3823 13 00 in 3823 19 | O |

3823 11 00 | Stearinska kislina | NO |

3823 13 00 | Maščobne kisline talovega olja | NO |

3823 19 | Drugo | NO |

ex 3824 | Pripravljena vezivna sredstva za livarske modele in livarska jedra, kemični proizvodi in preparati kemijske industrije in sorodnih industrij (vključno tudi tisti, ki so sestavljeni iz mešanic naravnih proizvodov), ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu, razen proizvodov iz tar. št. 3824 60 | NO |

3825 | Ostanki iz proizvodnje kemijske industrije ali sorodnih industrij, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu; komunalni odpadki; kanalizacijsko blato; drugi odpadki navedeni v opombi 6 k temu poglavju | O |

3901 | Polimeri etilena v primarnih oblikah | O |

3902 | Polimeri propilena ali drugih olefinov, v primarnih oblikah | O |

3903 | Polimeri stirena v primarnih oblikah | O |

3904 | Polimeri vinilklorida ali drugih halogeniranih olefinov, v primarnih oblikah | O |

3905 | Polimeri vinilacetata ali drugih vinilestrov, v primarnih oblikah; drugi polimeri vinila v primarnih oblikah | NO |

3906 10 00 | Poli(metilmetakrilat) | O |

3906 90 60 | kopolimer metilnega akrilata z etilenom in monomerom, ki kot substituenta vsebuje neterminalne karboksilne skupine in ki vsebuje 50 mas % ali več metil akrilata, spojenega ali nespojenega s silicijem | NO |

3906 90 90 | Drugo | NO |

ex 3907 | Poliacetali, drugi polietri in epoksidne smole, v primarnih oblikah; polikarbonati, alkidne smole, polialilestri in drugi poliestri, v primarnih oblikah, razen proizvodov iz tar. št. 3907 10 00, 3907 60 in 3907 99 | NO |

3907 10 00 | Poliacetali | O |

3907 60 | Poli(etilentereftalat) | O |

3907 99 | Drugi poliestri, razen nenasičeni | O |

3908 | Poliamidi v primarnih oblikah | O |

3909 | Aminosmole, fenolne smole in poliuretani, v primarnih oblikah | NO |

3910 00 00 | Silikoni v primarnih oblikah | NO |

3911 | Naftne smole; kumaron-inden smole, politerpeni, polisulfidi, polisulfoni in drugi proizvodi, določeni v opombi 3 tega poglavja, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu, v primarnih oblikah | NO |

3912 | Celuloza in njeni kemični derivati, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu, v primarnih oblikah | NO |

3913 | Naravni polimeri in modificirani naravni polimeri, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu, v primarnih oblikah | NO |

3914 00 00 | Ionski izmenjevalci na osnovi polimerov iz tar. št. 3901 do 3913, v primarnih oblikah | NO |

3915 | Odpadki, ostružki in ostanki iz plastičnih mas | NO |

3916 | Monofilamenti, katerih kateri koli prečni prerez presega 1 mm, palice, paličice in profilne oblike iz plastičnih mas, površinsko obdelane ali ne, toda drugače neobdelane | NO |

3917 | Cevi, tulci in pribor zanje iz plastičnih mas | NO |

3918 | Talne obloge iz plastičnih mas, samolepilne ali ne, v zvitkih ali ploščah; tapete za stene ali strope, opredeljene z opombo 9 v tem poglavju | NO |

3919 | Samolepilne plošče, listi, filmi, folije, trakovi in druge podobne ploščate oblike iz plastičnih mas, vključno s tistimi v zvitkih | NO |

3920 | Druge plošče, listi, filmi, folije in trakovi iz plastičnih mas, ki nimajo celičaste strukture, neojačani, nelaminirani, brez podloge, ali ki niso kombinirani z drugimi materiali | O |

ex 3921 | Druge plošče, listi, filmi, folije in trakovi iz plastičnih mas, razen proizvodov iz tar. št. 3921 90 19 | NO |

3921 90 19 | Druge plošče, listi, filmi, folije in trakovi iz plastičnih mas, razen proizvodov celičaste strukture, iz poliestrov, razen valovitih listov ali plošč | O |

3922 | Kadi, pršne kadi, odtoki, lijaki, bideji, straniščne školjke, deske in pokrovi, izplakovalni kotlički in podobni sanitarni proizvodi iz plastičnih mas | NO |

ex 3923 | Izdelki za prevoz ali pakiranje blaga (embalaža), iz plastičnih mas; zamaški, pokrovi, pokrovke in druga zapirala iz plastičnih mas, razen izdelkov iz tar. št. 3923 21 00 | NO |

3923 21 00 | Vreče in vrečke (vključno trikotne) iz polimerov etilena | O |

3924 | Namizni pribor, kuhinjski pribor in drugi gospodinjski proizvodi in toaletni izdelki iz plastičnih mas | NO |

3925 | Gradbeni proizvodi za vgraditev iz plastičnih mas, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu | NO |

3926 | Drugi proizvodi iz plastičnih mas izdelki in izdelki iz drugih materialov iz tar. št. 3901 do 3914 | NO |

ex Poglavje 40 | KAVČUK IN PROIZVODI IZ KAVČUKA IN GUME, razen izdelkov iz 4010 | NO |

4010 | Trakovi ali jermeni iz vulkaniziranega kavčuka (gume) za transport ali transmisijo | O |

ex 4104 | Strojene ali „crust“ kože goved (vključno z bivoli) ali kopitarjev, brez dlake, cepljene ali necepljene, toda nadalje neobdelane, razen proizvodov iz tar. št. 4104 41 19 in 4104 49 19 | O |

ex 4106 31 4106 32 | Strojene ali „crust“ kože drugih živali, brez dlake ali volne, cepljene ali necepljene, toda nadalje neobdelane, razen proizvodov iz tar. št. 4106 31 10 | NO |

4107 | Usnje, naprej obdelano po strojenju ali „crust“ obdelavi, vključno pergamentno obdelano, goved (vključno z bivoli) ali kopitarjev, brez dlak, cepljeno ali necepljeno, razen usnja iz tar. št. 4114 | O |

Usnje, naprej obdelano po strojenju ali »crust« obdelavi, vključno pergamentno obdelano: |

4112 00 00 | Ovac ali jagnjet, brez volne, cepljeno ali necepljeno, razen usnja iz tar. št. 4114 | O |

4113 10 00 | Koz ali kozličkov, brez volne, cepljeno ali necepljeno, razen usnja iz tar. št. 4114 | O |

4113 20 00 | Prašičev | NO |

4113 30 00 | Plazilcev | NO |

4113 90 00 | Drugo | NO |

4114 | Semiš usnje (vključno s kombinacijo semiš usnja); lakasto usnje in lakasto plastovito usnje; metalizirano usnje | O |

4115 10 00 | Umetno usnje na osnovi usnja ali usnjenih vlaken v ploščah, listih, trakovih, tudi v zvitkih | O |

4201 00 00 | Sedlarski in jermenasti proizvodi za katero koli žival (vključno vprežne vrvi za komate, povodci, ščitniki za kolena, nagobčniki, podstavki in blazine za sedla, torbe bisage, plašči za pse in podobno), iz kakršnega koli materiala | NO |

4202 | Kovčki za obleko, toaletne torbice, kovčki, aktovke, šolske torbe, etuiji za očala, toki za daljnoglede, fotoaparate, glasbila, puške in samokrese in podobni izdelki; potne torbe, izolirane torbe za hrano in pijačo, toaletne torbe, nahrbtniki, ženske torbice, nakupovalne torbe, listnice, denarnice za kovance, tulci in mape za zemljevide ali dokumente, tobačnice, mošnjički za tobak, torbe za orodje, športne torbe, škatle za steklenice, nakit, puder in jedilni pribor in podobne škatle iz usnja, umetnega usnja, iz folij iz plastičnih mas, iz tekstilnih materialov, iz vulkanofibra ali kartona, v celoti ali pretežno prevlečeni s temi materiali ali papirjem | O |

4203 | Oblačila in oblačilni dodatki, iz usnja ali umetnega usnja | O |

4204 00 | Izdelki iz usnja ali umetnega usnja, ki se uporabljajo v strojih ali mehaničnih napravah ali za druge tehnične namene | NO |

4205 00 00 | Drugi proizvodi iz usnja ali umetnega usnja | NO |

4206 | Izdelki iz črev, pozlatarskih open, mehurjev ali kit | NO |

Poglavje 43 | NARAVNO IN UMETNO KRZNO; KRZNENI IZDELKI | NO |

4407 | Les, vzdolžno žagan ali rezan, cepljen ali luščen, skobljan ali ne, brušen ali ne ali na koncih spojen, debeline nad 6 mm | NO |

4408 | Listi za furniranje (vključno s tistimi, ki so pridobljeni z rezanjem laminiranega lesa), za vezan les ali drug podoben laminiran les in drug les, vzdolžno žagan, rezan ali luščen, skobljan ali ne, brušen ali ne, prstasto spojen ali ne, na koncih spojen ali ne, debeline do vključno 6 mm | NO |

4408 31 | Dark red meranti in meranti bakau | NO |

4408 39 | Drugo | NO |

4410 | Iverne plošče in podobne plošče (na primer usmerjene pramenske plošče in oblatne plošče) iz lesa in drugih lesnih (ligninskih) materialov, neaglomerirane ali aglomerirane s smolami ali drugimi organskimi vezivi | O |

4411 | Vlaknene plošče iz lesa ali drugih lesenih materialov, aglomerirane ali neaglomerirane s smolami ali drugimi organskimi vezivi | O |

4412 | Vezane lesene plošče, furnirane plošče