SL Uradni list Evropske unije C 267/1

STALIŠČE SVETA (EU) št. 12/2016 V PRVI OBRAVNAVI

z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o tehničnih predpisih za plovila, namenjena za plovbo po celinskih plovnih poteh, spremembi Direktive 2009/100/ES in razveljavitvi Direktive 2006/87/ES

Sprejeto s strani Sveta dne 16. junija 2016

(2016/C 267/01)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 91(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Direktiva 2006/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) določa harmonizirane pogoje za izdajanje tehničnih spričeval za plovila, namenjena plovbi po celinskih plovnih poteh po vseh celinskih plovnih poteh Unije.

(2) Tehnične zahteve za plovila, ki plujejo po reki Ren, določa Centralna komisija za plovbo po Renu (CCNR – Central Commission for Navigation on the Rhine).

(3) Tehnične zahteve iz prilog k Direktivi 2006/87/ES vključujejo večino določb iz različice Uredbe o inšpekcijskih pregledih plovil, ki plujejo po Renu, ki jo je CCNR potrdila leta 2004. Pogoji in tehnične zahteve, ki se uporabljajo za izdajanje spričeval za plovbo po celinskih plovnih poteh v skladu s členom 22 Revidirane konvencije o plovbi po Renu, se redno posodabljajo in zanje velja, da odražajo najnovejši tehnološki razvoj.

(4) Zaradi različnih pravnih in časovnih okvirov za postopke odločanja je težko ohranjati enakovrednost spričeval Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh, izdanih v skladu z Direktivo 2006/87/ES, in spričeval, izdanih v skladu s členom 22 Revidirane konvencije o plovbi po Renu. Navedeno predstavlja pomanjkanje pravne varnosti, kar lahko negativno vpliva na varnost plovbe.

(5) Da se doseže harmonizacija na ravni Unije in se preprečijo izkrivljanje konkurence ter neenake ravni varnosti, bi bilo treba za vse celinske plovne poti Unije uporabljati enake tehnične zahteve in jih redno posodabljati.

(6) CCNR je pridobila obsežno strokovno znanje o pripravi in posodabljanju tehničnih zahtev za plovila, namenjena plovbi po celinskih plovnih poteh, zato bi bilo treba to strokovno znanje v celoti uporabiti v korist celinskih plovnih poti v Uniji. Evropski odbor za pripravo standardov za plovbo po celinskih plovnih poteh (CESNI), ki deluje pod okriljem CCNR in v katerem lahko sodelujejo strokovnjaki iz vseh držav članic, je odgovoren za pripravo tehničnih standardov na področju plovbe po celinskih plovnih poteh, na katere bi se morala sklicevati Unija.

(7) Spričevala Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh, ki potrjujejo, da plovni objekti v celoti izpolnjujejo tehnične zahteve, bi morala veljati na vseh celinskih plovnih poteh Unije.

(8) Pogoje, pod katerimi države članice izdajajo dodatna spričevala Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh v conah 1 in 2 (izlivi) ter v coni 4, bi bilo treba nadalje harmonizirati.

(9) Zaradi varnosti bi bilo treba doseči visoko raven harmonizacije standardov, ne da bi se pri tem znižali varnostni standardi na celinskih plovnih poteh Unije. Vendar bi moralo biti državam članicam dovoljeno, da po posvetovanju s Komisijo določijo posebne določbe glede dodatnih ali nižjih tehničnih zahtev za nekatere cone, pod pogojem, da so taki ukrepi omejeni na posebna področja iz prilog III in IV.

(10) Države članice bi morale imeti možnost, da v nekaterih primerih, ki zadevajo plovne poti, ki niso povezane s celinskimi plovnimi potmi drugih držav članic, ali nekatere plovne objekte, ki plujejo samo po nacionalnih plovnih poteh, odstopajo od določb te direktive, vendar bi bilo treba hkrati ohraniti ustrezno raven varnosti. Kadar takšna odstopanja zajemajo vse plovne objekte, ki plujejo v državi članici, bi bilo nesorazmerno in nepotrebno, če bi morala zadevna država članica v svojo zakonodajo prenesti vse obveznosti, določene v tej direktivi. Države članice ne morejo izdajati spričeval Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh, razen če so v svojo zakonodajo prenesle zadevne obveznosti na podlagi te direktive.

(11) Omogočena bi morala biti odstopanja od te direktive in priznavanje enakovrednosti za posebne plovne objekte, da bi se lahko upoštevali alternativni pristopi ali spodbujale inovacije oziroma preprečili nerazumno visoki stroški, če je glede na okoliščine zagotovljena enakovredna ali ustrezna varnost. Da se zagotovijo enotni pogoji za izvajanje te direktive, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila glede takih odstopanj in priznavanj enakovrednosti. Komisija bi morala imeti možnost, da se glede takšnih odstopanj in priznavanj enakovrednosti sklicuje na priporočila CESNI. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (5).

(12) Zaradi upravne, tehnične in gospodarske učinkovitosti bi morale države članice imeti možnost, da imenujejo pristojne organe, odgovorne za zagotavljanje skladnosti s to direktivo in njene pravilne uporabe v skladu z nacionalno prakso.

(13) Spričevalo Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh bi bilo treba izdati plovnemu objektu, ki uspešno opravi tehnični pregled, preden se začne uporabljati. S tem tehničnim pregledom bi bilo treba preveriti, ali plovni objekt izpolnjuje tehnične zahteve iz te direktive. Pristojni organi držav članic bi morali imeti možnost, da kadar koli preverijo, ali so tehnične zahteve izpolnjene in ali je na plovilu veljavno spričevalo za plovbo po celinskih plovnih poteh.

(14) Primerno je, da se trajanje veljavnosti spričevala Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh določi za vsak primer posebej, v okviru določenih časovnih omejitev in glede na kategorijo zadevnega plovnega objekta.

(15) Da se ohrani visoka raven varnosti plovbe po celinskih plovnih poteh, je treba določiti podrobne določbe glede nadomestitve, obnovitve, podaljšanja veljavnosti in izdajanja novih spričeval Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh,.

(16) Da se zagotovi učinkovito izvajanje te direktive, bi bilo treba informacije o plovnem objektu za plovbo po celinskih plovnih poteh vnesti v evropsko zbirko podatkov o ladijskih trupih, da bi bile na voljo pristojnim organom. V evropski zbirki podatkov o ladijskih trupih bi moralo biti mogoče preveriti zlasti zgodovino vseh nerešenih vlog za spričevala in najti informacije o vseh veljavnih spričevalih, ki so bila že izdana za zadevni plovni objekt. Komisija bi morala voditi in prilagajati evropsko zbirko podatkov o ladijskih trupih, da bi kar najbolj koristila uporabi te direktive.

(17) Ukrepe iz Direktive 2009/100/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6) je treba še naprej uporabljati za plovila, ki jih ta direktiva ne zajema.

(18) Da se izboljša jasnost zakonodaje Unije, bi bilo treba področje uporabe Direktive 2009/100/ES prilagoditi, tako da bi se upoštevala dopolnilno področje uporabe te direktive in razvoj dogodkov v zvezi z mednarodnimi sporazumi. Direktivo 2009/100/ES bi bilo zato treba spremeniti.

(19) Za plovne objekte v uporabi, ki ob prvem tehničnem pregledu na podlagi revidiranih tehničnih zahtev, ki jih določa ta direktiva, še nimajo spričevala Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh, bi bilo treba zagotoviti prehodno ureditev.

(20) Zaradi boljše priprave zakonodaje in njene poenostavitve bi bilo treba omogočiti, da bi se ta direktiva sklicevala na mednarodne standarde brez njihovega podvajanja v pravnem okviru Unije.

(21) CESNI je bil ustanovljen, da bi se olajšala harmonizacija tehničnih standardov, ki se uporabljajo v sektorju plovbe po celinskih plovnih poteh v Evropi. Za zagotovitev visoke ravni varnosti in učinkovitosti plovbe po celinskih plovnih poteh, ohranitev enakovrednosti spričeval za plovbo po celinskih plovnih poteh ter upoštevanje znanstvenega in tehničnega napredka in drugega razvoja v tem sektorju bi bilo treba sklicevanje na veljavni evropski standard o določitvi tehničnih zahtev za plovila za plovbo po celinskih plovnih poteh (v nadaljnjem besedilu: standard ES-TRIN) v tej direktivi posodabljati. Zato bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) sprejme akte v zvezi s posodabljanjem sklicevanja na najnovejšo različico standarda ES-TRIN ter določanjem datuma začetka njegove uporabe.

(22) Kadar je to ustrezno utemeljeno na podlagi primerne analize in če ne obstajajo zadevni in posodobljeni mednarodni standardi za zagotavljanje varnosti plovbe ali kadar bi spremembe v postopku odločanja v odboru CESNI ogrozile interese Unije, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s spreminjanjem Priloge II k tej direktivi, tako da se določijo ustrezne tehnične zahteve, in sicer da se zaščitijo interesi Unije.

(23) Za spreminjanje ali dopolnjevanje nekaterih nebistvenih elementov te direktive bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s spreminjanjem klasifikacije plovne poti, podrobnejšo določitvijo podatkov, ki se vnesejo v evropsko zbirko podatkov o ladijskih trupih, vrst dostopa do te zbirke podatkov ter navodil glede njene uporabe in delovanja, posodabljanjem minimalnih tehničnih zahtev za plovne objekte, ki plujejo po celinskih plovnih poteh, ter spreminjanjem prilog III in IV zaradi upoštevanja znanstvenega in tehničnega napredka, Priloge V zaradi posodobitve in racionalizacije njenih postopkovnih določb, Priloge VI zaradi spremembe meril za priznavanje klasifikacijskih zavodov, da se zagotovi varnost plovbe, ter spreminjanjem sklicevanj v tej direktivi na prilogi II in V zaradi sprejetja delegiranih aktov.

(24) Ko Komisija sprejema delegirane akte, je zlasti pomembno, da se pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (7). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

(25) Da se upoštevajo alternativni pristopi, spodbujajo inovacije, preprečijo nerazumno visoki stroški, zagotovi učinkovit postopek izdajanja spričeval ali upoštevajo regionalne okoliščine, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za odobritev nekaterih odstopanj od tehničnih zahtev za nekatere plovne objekte, priznanje klasifikacijskih zavodov in odobritev dodatnih ali nižjih tehničnih zahtev za plovila, ki plujejo v določenih conah, ki niso povezane s celinskimi plovnimi potmi v drugi državi članici. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011.

(26) Da bi omogočili ustrezno usklajevanje in sodelovanje z mednarodnimi organizacijami, pristojnimi za plovbo po celinskih plovnih poteh, zlasti CCNR, ter pripravo enotnih tehničnih standardov za plovbo po celinskih plovnih poteh, na katere bi se lahko sklicevale Unija in mednarodne organizacije, bi bil potreben pregled te direktive, zlasti glede učinkovitosti ukrepov, ki jih uvaja, ter mehanizmov za sodelovanje z mednarodnimi organizacijami, pristojnimi za plovbo po celinskih plovnih poteh, da bi zagotovili en sam enoten sklop tehničnih standardov.

(27) Danska, Estonija, Irska, Grčija, Španija, Ciper, Latvija, Malta, Portugalska, Slovenija in Finska nimajo celinskih plovnih poti ali se plovba po celinskih plovnih poteh ne izvaja v velikem obsegu. Zato bi bilo nesorazmerno in nepotrebno, če bi morale te države članice to direktivo prenesti v svojo zakonodajo in jo izvajati.

(28) Ker cilja te direktive, namreč določitve tehničnih zahtev, potrebnih za zagotovitev varnosti plovnih objektov, ki plujejo po celinskih plovnih poteh Unije, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi njegovega obsega in učinkov lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

(29) Direktivo 2006/87/ES bi bilo zato treba razveljaviti –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

POGLAVJE 1

PODROČJE UPORABE, OPREDELITEV POJMOV IN CONE PLOVNIH POTI

Člen 1

Predmet urejanja

Ta direktiva določa:

(a) tehnične zahteve, potrebne za zagotovitev varnosti plovnih objektov, ki plujejo po celinskih plovnih poteh iz člena 4, in

(b) klasifikacijo teh celinskih plovnih poti.

Člen 2

Področje uporabe

1. Ta direktiva se uporablja za naslednje plovne objekte:

(a) plovila, katerih dolžina (L) je enaka ali presega 20 metrov;

(b) plovila, katerih prostornina, izračunana na podlagi dolžine (L), širine (B) in ugreza (T), je 100 kubičnih metrov ali več;

(c) vlačilce in potiskače, namenjene za vleko ali potiskanje bodisi plovnih objektov iz točk (a) in (b) bodisi plavajoče opreme, ali namenjene za vzdolžno premikanje takih plovnih objektov ali plavajoče opreme;

(d) potniška plovila;

(e) plavajočo opremo.

2. Ta direktiva se ne uporablja za:

(a) trajekte;

(b) plovila vojne mornarice;

(c) morske ladje, vključno z morskimi vlačilci in potiskači, ki: (i) plujejo ali se nahajajo v vodah v bibavičnem pasu, ali (ii) začasno plujejo po celinskih plovnih poteh, pod pogojem, da imajo vsaj: — spričevalo, ki potrjuje skladnost z Mednarodno konvencijo o varstvu človeškega življenja na morju iz leta 1974 (SOLAS), ali enakovredno spričevalo; spričevalo, ki potrjuje skladnost z Mednarodno konvencijo o tovornih črtah iz leta 1966, ali enakovredno spričevalo ter mednarodno spričevalo o preprečevanju onesnaževanja z oljem (IOPP), ki potrjuje skladnost z Mednarodno konvencijo o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij 1973/78 (MARPOL); — v primeru morskih ladij, ki jih ne urejajo SOLAS, Mednarodna konvencija o tovornih črtah iz leta 1966 ali MARPOL, ustrezna spričevala in oznake prostega boka, ki jih določajo zakoni njihovih držav zastav; — v primeru potniških plovil, ki jih ne ureja nobena od konvencij iz prve alinee, spričevalo o varnostnih predpisih in standardih za potniške ladje, izdano v skladu z Direktivo 2009/45/ES Evropskega parlamenta in Sveta (8), ali — v primeru plovnih objektov za rekreacijo, ki jih ne ureja nobena od konvencij iz prve alinee, spričevalo države, pod katere zastavo plujejo, ki dokazuje ustrezno raven varnosti.

Člen 3

Opredelitev pojmov

V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(a) „plovni objekt“ pomeni plovilo ali del plavajoče opreme;

(b) „plovilo“ pomeni plovilo za plovbo po celinskih plovnih poteh ali pomorsko ladjo;

(c) „plovilo za plovbo po celinskih plovnih poteh“ pomeni plovilo, namenjeno izključno ali predvsem za plovbo po celinskih plovnih poteh;

(d) „vlačilec“ pomeni plovilo, zgrajeno posebej za opravljanje vleke;

(e) „potiskač“ pomeni plovilo, zgrajeno posebej za poganjanje potisnega konvoja;

(f) „potniško plovilo“ pomeni plovilo za dnevne izlete ali plovilo s kabinami, zgrajeno in opremljeno za prevoz več kot 12 potnikov;

(g) „plavajoča oprema“ pomeni plavajočo napravo, ki nosi delovno orodje, kot so žerjavi, oprema za izkopavanje, ovni ali dvigala;

(h) „plavajoča naprava“ pomeni katero koli plavajočo napravo, ki običajno ni namenjena premikanju, kot so kopališče, dok, pomol ali čolnarna;

(i) „plavajoči objekt“ pomeni splav ali drugo konstrukcijo, objekt ali sestav, ki je primeren za plovbo in ni plovilo, plavajoča oprema ali plavajoča naprava;

(j) „plovni objekt za rekreacijo“ pomeni plovilo za šport ali prosti čas, ki ni potniško plovilo;

(k) „visokohitrostno plovilo“ pomeni motorizirano plovilo, ki lahko v vodi doseže hitrost več kot 40 km/h;

(l) „vodni izpodriv“ pomeni potopljeno prostornino plovila v kubičnih metrih;

(m) „dolžina (L)“ pomeni največjo dolžino trupa v metrih, brez smernega krmila in poševnika;

(n) „širina (B)“ pomeni največjo širino trupa v metrih, merjeno do zunanjega roba kovinske oplate ogrodja (brez koles, ograj in podobnega);

(o) „ugrez (T)“ pomeni navpično razdaljo v metrih med najnižjo točko trupa brez upoštevanja kobilice ali drugih nepremičnih pritrditev in črto največjega ugreza;

(p) „povezane celinske plovne poti“ pomeni plovne poti države članice, ki so povezane s celinskimi plovnimi potmi druge države članice po celinskih plovnih poteh, po katerih je mogoče v skladu z nacionalnim ali mednarodnim pravom pluti s plovnim objektom, ki spada v področje uporabe te direktive.

Člen 4

Klasifikacija celinskih plovnih poti

1. Za namene te direktive se celinske plovne poti Unije klasificirajo na naslednji način:

(a) cone 1, 2, 3 in 4: (i) coni 1 in 2: plovne poti s seznama v poglavju 1 Priloge I; (ii) cona 3: plovne poti s seznama v poglavju 2 Priloge I; (iii) cona 4: vse druge celinske plovne poti, po katerih je mogoče v skladu z nacionalnim pravom pluti s plovnimi objekti, ki spadajo v področje uporabe te direktive;

(b) cona R: tiste plovne poti iz točke (a), za katere se spričevala izdajajo v skladu s členom 22 Revidirane konvencije o plovbi po Renu, kot se navedeni člen glasi … [datum začetka veljavnosti te direktive].

2. Na Komisijo se prenese pooblastilo, da v skladu s členom 32 sprejme delegirane akte v zvezi s spremembami Priloge I, tako da se spremeni klasifikacija plovne poti, vključno z dodajanjem in črtanjem plovnih poti. Take spremembe Priloge I so dovoljene le na zahtevo zadevne države članice za plovne poti na njenem ozemlju.

POGLAVJE 2

SPRIČEVALA ZA PLOVBO

Člen 5

Skladnost s tehničnimi in varnostnimi zahtevami

1. Države članice zagotovijo, da so plovni objekti iz člena 2(1), ki plujejo po celinskih plovnih poteh Unije iz člena 4, zgrajeni in vzdrževani v skladu z zahtevami iz te direktive.

2. Skladnost plovnega objekta z odstavkom 1 se potrdi s spričevalom, izdanim v skladu s to direktivo.

Člen 6

Spričevala Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh

1. Spričevala Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh izdajajo pristojni organi držav članic v skladu s to direktivo. Države članice ob izdaji spričevala Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh preverijo, da za zadevni plovni objekt še ni bilo izdano veljavno spričevalo iz člena 7.

2. Spričevalo Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh se pripravi v skladu z vzorcem iz Priloge II.

3. Vsaka država članica sestavi seznam organov, pristojnih za izdajanje spričeval Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh, in o tem, pa tudi o vseh spremembah seznama, uradno obvesti Komisijo. Komisija vodi posodobljen seznam pristojnih organov na ustrezni spletni strani.

4. Spričevalo Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh se plovnemu objektu izda po tehničnem pregledu, opravljenem pred začetkom njegove uporabe, s katerim se preveri, ali plovni objekt izpolnjuje tehnične zahteve iz prilog II in V.

5. Skladnost plovnega objekta z dodatnimi zahtevami iz člena 23(1) in (2) se po potrebi preveri na tehničnih pregledih, določenih v odstavku 4 tega člena in v členu 29, ali na tehničnem pregledu, opravljenem na zahtevo lastnika plovnega objekta ali njegovega zastopnika.

6. Postopki za vložitev zahteve za pregled in določitev kraja in časa pregleda sodijo v pristojnost pristojnih organov, ki izdajajo spričevala Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh. Pristojni organ določi, katere dokumente je treba predložiti. Postopek se opravi tako, da se zagotovi, da se pregled lahko opravi v razumnem času po vložitvi zahteve.

7. Pristojni organi držav članic na zahtevo lastnika plovnega objekta ali njegovega zastopnika izdajo spričevalo Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh plovnemu objektu, za katerega se ta direktiva ne uporablja, če ta plovni objekt izpolnjuje zahteve, določene v tej direktivi.

Člen 7

Obveznost spričevala na krovu

Plovni objekt, ki pluje po celinskih plovnih poteh Unije iz člena 4, ima na krovu naslednje izvirnike:

(a) za plovbo po plovnih poteh v coni R bodisi: — spričevalo, izdano na podlagi člena 22 Revidirane konvencije o plovbi po Renu, bodisi — spričevalo Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh, ki potrjuje popolno skladnost plovnega objekta – kadar je ustrezno, na podlagi prehodnih določb iz Priloge II k tej direktivi za plovne objekte, ki plujejo po Renu (cona R) –, s tehničnimi zahtevami iz prilog II in V k tej direktivi, katerih enakovrednost s tehničnimi zahtevami, določenimi na podlagi Revidirane konvencije o plovbi po Renu, je bila potrjena v skladu z veljavnimi pravili in postopki;

(b) za plovbo po drugih vodnih poteh: spričevalo Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh ali spričevalo, izdano v skladu s členom 22 Revidirane konvencije o plovbi po Renu, vključno, in kadar je ustrezno, z vsemi dodatnimi spričevali Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh v skladu s členom 8 te direktive.

Člen 8

Dodatna spričevala Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh

1. Plovni objekt z veljavnim spričevalom Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh ali spričevalom, izdanim v skladu s členom 22 Revidirane konvencije o plovbi po Renu, ima dodatno spričevalo Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh v skladu s členom 23 te direktive.

2. Dodatno spričevalo Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh se pripravi v skladu z vzorcem iz Priloge II, izdajo pa ga pristojni organi pod pogoji, določenimi za zadevne plovne poti.

Člen 9

Začasna spričevala Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh

1. Pristojni organi držav članic lahko izdajo začasno spričevalo Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh:

(a) za plovne objekte, ki so namenjeni potovati v določen kraj z dovoljenjem pristojnega organa, da bi pridobili spričevalo Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh;

(b) za plovne objekte, katerih spričevalo Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh je bilo izgubljeno, poškodovano ali začasno odvzeto, kot je navedeno v členih 13 in 15 ali prilogah II in V;

(c) za plovne objekte, za katere se pripravlja spričevalo Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh po uspešno opravljenem pregledu;

(d) za plovne objekte, ki ne izpolnjujejo vseh pogojev, potrebnih za pridobitev spričevala Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh v skladu s prilogama II in V;

(e) za plovne objekte, ki so tako poškodovani, da niso več skladni s spričevalom Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh;

(f) za plavajoče naprave ali plavajoče objekte v primerih, kadar organi, odgovorni za poseben prevoz, določijo, da je za dovoljenje za opravljanje posebnega prevoza treba pridobiti tako začasno spričevalo Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh, kot to določajo veljavni predpisi organa za plovbo držav članic;

(g) za plovne objekte, ki uživajo odstopanje od prilog II in V v skladu s členoma 25 in 26 te direktive, dokler niso sprejeti ustrezni izvedbeni akti.

2. Začasno spričevalo Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh se izda le, kadar se zdi, da je plovnost plovnega objekta, plavajoče naprave ali plavajočega objekta ustrezno zagotovljena. Pripravi se v skladu z modelom iz Priloge II.

3. Začasno spričevalo Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh vključuje pogoje, za katere pristojni organ meni, da so nujni, in je veljavno:

(a) v primerih, navedenih v točkah (a), (d), (e) in (f) odstavka 1, za eno določeno potovanje, ki se opravi v ustreznem obdobju, ki ne presega enega meseca;

(b) v primerih, navedenih v točkah (b) in (c) odstavka 1, za ustrezno obdobje;

(c) v primerih, navedenih v točki (g) odstavka 1, šest mesecev; začasno spričevalo Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh se lahko večkrat podaljša za šest mesecev, dokler ni sprejet ustrezen izvedbeni akt.

Člen 10

Veljavnost spričeval Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh

1. Obdobje veljavnosti spričeval Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh, ki se izdajo za na novo zgrajeni plovni objekt, določi pristojni organ in ne presega:

(a) petih let za potniška in visokohitrostna plovila;

(b) desetih let za vse druge plovne objekte.

Obdobje veljavnosti se navede v spričevalu Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh.

2. Za plovni objekt, ki obratuje že pred izvedbo tehničnega pregled, pristojni organ določi obdobje veljavnosti spričevala Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh za vsak primer posebej glede na rezultate pregleda. Vendar pa obdobje veljavnosti ne presega obdobij iz odstavka 1.

Člen 11

Izjemno podaljšanje veljavnosti spričeval Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh

Pristojni organ, ki je izdal ali obnovil spričevalo Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh, lahko izjemoma podaljša njegovo veljavnost brez tehničnega pregleda za največ šest mesecev v skladu s prilogama II in V. Podaljšanje se zabeleži v navedenem spričevalu.

Člen 12

Obnovitev spričeval Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh

1. Spričevalo Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh se obnovi ob izteku njegovega obdobja veljavnosti v skladu s pogoji iz člena 6, po tehničnem pregledu, s katerim se preveri, ali plovni objekt izpolnjuje tehnične zahteve iz prilog II in V. Spričevalo Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh lahko obnovi kateri koli pristojni organ, o katerem je bila Komisija uradno obveščena v skladu s členom 6(3).

2. Kadar se spričevala Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh obnovijo, se za plovne objekte uporabljajo prehodne določbe iz Priloge II v skladu s pogoji, določenimi v navedeni prilogi.

Člen 13

Nadomestitev spričeval Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh

Vsaka država članica določi pogoje, pod katerimi se lahko veljavno spričevalo Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh, ki je bilo izgubljeno ali poškodovano, nadomesti. V teh pogojih se od plovnega objekta, ki zaprosi za nadomestitev, v primeru izgube zahteva izjava o izgubi spričevala, v primeru poškodbe pa vrnitev poškodovanega spričevala. Na nadomestnem spričevalu se navede, da gre za dvojnik.

Člen 14

Večje spremembe ali večja popravila plovnega objekta

Ob večjih spremembah ali večjih popravilih, ki vplivajo na skladnost plovnega plovila s tehničnimi zahtevami iz prilog II in V glede strukturne trdnosti, plovnosti, manevrske sposobnosti ali posebnih lastnosti, plovni objekt pred kakršno koli nadaljnjo plovbo opravi tehnični pregled iz člena 6.

Po tem pregledu se obstoječe spričevalo Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh spremeni, tako da odraža spremenjene tehnične lastnosti plovnega objekta, ali pa se obstoječe spričevalo odvzame in se izda novo. Če je novo spričevalo izdano v državi članici, ki ni izdala ali obnovila prvotnega spričevala, se o tem v 30 dneh od datuma izdaje novega spričevala obvesti pristojni organ, ki je izdal ali obnovil spričevalo.

Člen 15

Zavrnitev izdaje ali obnovitve in odvzem spričeval Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh

1. Za vsako odločitev o tem, da se ne izda ali obnovi spričevalo Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh, se navedejo utemeljeni razlogi. Lastnika plovnega objekta ali njegovega zastopnika se o tem uradno obvesti ter se ga obvesti o pravnih sredstvih in rokih za njihovo vložitev v zadevni državi članici.

2. Vsako veljavno spričevalo Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh lahko pristojni organ, ki ga je izdal ali obnovil, odvzame, če plovni objekt ne izpolnjuje več tehničnih zahtev, navedenih v spričevalu.

Člen 16

Priznavanje spričeval za plovbo plovnih objektov iz tretjih držav

Dokler ne začnejo veljati sporazumi o vzajemnem priznavanju spričeval za plovbo med Unijo in tretjimi državami, lahko pristojni organi posamezne države članice priznavajo spričevala za plovbo plovnih objektov iz tretjih držav za plovbo na ozemlju te države članice.

Člen 17

Registri spričeval

Države članice zagotovijo, da njihovi pristojni organi vodijo register vseh spričeval, ki so jih izdali ali obnovili v skladu s členi 6, 8, 9 in 12. Ta register vključuje informacije, ki jih vsebuje vzorec spričevala iz Priloge II.

POGLAVJE 3

IDENTIFIKACIJA PLOVILA, PREGLEDI IN SPREMENJENE TEHNIČNE ZAHTEVE

Člen 18

Enotna evropska identifikacijska številka za plovila

1. Države članice zagotovijo, da se vsakemu plovilu dodeli enotna evropska identifikacijska številka za plovila (ENI – European Number of Identification) v skladu s prilogama II in V.

2. Vsako plovilo ima samo eno ENI, ki ostane nespremenjena v vsej življenjski dobi tega plovila.

3. Ko pristojni organ izda spričevalo Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh, vanj vključi ENI.

4. Vsaka država članica sestavi seznam organov, pristojnih za dodeljevanje ENI, in o tem, pa tudi o vseh spremembah seznama, uradno obvesti Komisijo. Komisija vodi posodobljen seznam pristojnih organov na ustreznem spletnem mestu.

Člen 19

Evropska zbirka podatkov o ladijskih trupih

1. Komisija vodi evropsko zbirko podatkov o ladijskih trupih ter tako podpira upravne ukrepe za ohranjanje varne in udobne plovbe in zagotavlja uporabo te direktive.

Države članice obdelavo osebnih podatkov izvajajo v skladu s pravom Unije o varstvu osebnih podatkov, zlasti Uredbo (EU) 2016/… Evropskega parlamenta in Sveta (9) (*).

Komisija obdelavo osebnih podatkov izvaja v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (10).

2. Države članice zagotovijo, da pristojni organi v evropsko zbirko podatkov o ladijskih trupih za vsak plovni objekt nemudoma vnesejo:

(a) podatke, s katerimi je mogoče plovni objekt identificirati in ki plovni objekt opisujejo v skladu s to direktivo;

(b) podatke v zvezi z izdanimi, obnovljenimi, nadomeščenimi in odvzetimi spričevali ter v zvezi s pristojnim organom, ki izdaja spričevala, v skladu s to direktivo;

(c) digitalno kopijo vseh spričeval, ki jih pristojni organi izdajo v skladu s to direktivo;

(d) podatke o vseh zavrnjenih ali še nerešenih vlogah za spričevala v skladu s to direktivo in

(e) vse spremembe podatkov iz točk (a) do (d).

3. Pristojni organi držav članic, pogodbenice Revidirane konvencije o plovbi po Renu in tretje države, ki so jim zaupane naloge v zvezi z uporabo te direktive in Direktive 2005/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta (11), lahko podatke iz odstavka 2 obdelujejo za naslednje namene:

(a) uporabo te direktive in Direktive 2005/44/ES;

(b) upravljanje prometa na plovni poti in infrastrukture;

(c) ohranjanje ali zagotavljanje varnosti plovbe;

(d) zbiranje statističnih podatkov.

4. Pristojni organ države članice lahko osebne podatke posreduje tretji državi ali mednarodni organizaciji, pod pogojem, da stori le za vsak primer posebej in če so izpolnjene zahteve iz Uredbe (EU) 2016/… (**), zlasti poglavja V navedene uredbe. Države članice zagotovijo, da je posredovanje potrebno za namene iz odstavka 3 tega člena. Države članice zagotovijo, da tretja država ali mednarodna organizacija ne posreduje podatkov drugi tretji državi ali mednarodni organizaciji, razen če ima za to izrecno pisno dovoljenje in če upošteva pogoje, ki jih določi pristojni organ države članice.

5. Komisija lahko za vsak primer posebej organu tretje države ali mednarodni organizaciji posreduje osebne podatke ali zagotovi dostop do evropske zbirke podatkov o ladijskih trupih, pod pogojem, da je prenos ali dostop potreben za namene iz odstavka 3 tega člena ter da so izpolnjene zahteve iz člena 9 Uredbe (ES) št. 45/2001. Komisija zagotovi, da je posredovanje ali dostop potreben za namene iz odstavka 3 tega člena. Komisija zagotovi, da tretja država ali mednarodna organizacija ne posreduje podatkov drugi tretji državi ali mednarodni organizaciji, razen če ima za to izrecno pisno dovoljenje in če upošteva pogoje, ki jih določi Komisija.

6. Pristojni organ zagotovi, da se ob izločitvi plovnega objekta podatki v zvezi z njim črtajo iz zbirke podatkov iz odstavka 1.

7. Na Komisijo se prenese pooblastilo, da v skladu s členom 32 sprejme delegirane akte, s katerimi se podrobneje določijo:

(a) podatki, ki jih v zbirko podatkov vnesejo države članice;

(b) vrste dovoljenega dostopa, pri čemer se upoštevajo kategorije prejemnikov podatkov in nameni, za katere so taki podatki obdelani, iz odstavka 3 tega člena;

(c) navodila glede uporabe in delovanja zbirke podatkov, zlasti v zvezi z ukrepi za varnost podatkov, šifriranjem in obdelavo podatkov ter medsebojno povezavo zbirke podatkov z registri iz člena 17.

Člen 20

Izvajanje tehničnih pregledov

1. Države članice zagotovijo, da pristojni organi iz odstavka 3 izvajajo začetne, redne, posebne in prostovoljne preglede iz te direktive.

2. Ti pristojni organi lahko plovni objekt v celoti ali delno oprostijo tehničnega pregleda, če je iz veljavnega spričevala, ki ga je izdal priznan klasifikacijski zavod v skladu s členom 21, razvidno, da plovni objekt v celoti ali delno izpolnjuje tehnične zahteve iz prilog II in V.

3. Vsaka država članica sestavi seznam svojih pristojnih organov, ki so odgovorni za izvajanje tehničnih pregledov, in o tem, pa tudi o vseh spremembah seznama, uradno obvesti Komisijo. Komisija vodi posodobljen seznam pristojnih organov in inšpekcijskih organov na ustreznem spletnem mestu.

4. Vsaka država članica poskrbi za skladnost s posebnimi zahtevami v zvezi z inšpekcijskimi organi in v zvezi z zahtevami za pregled, kot je določeno v prilogah II in V.

Člen 21

Priznavanje klasifikacijskih zavodov

1. Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi prizna klasifikacijske zavode, ki izpolnjujejo merila iz Priloge VI, ali prekliče priznanje, in sicer v skladu s postopkom iz odstavkov 2 in 3 tega člena. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 33(2).

2. Prošnjo za priznanje v skladu s to direktivo Komisiji predloži država članica, v kateri ima sedež klasifikacijski zavod ali podružnica, ki je pristojna za izdajanje potrdil, da plovni objekt izpolnjuje zahteve iz prilog II in V. Prošnji se priložijo vse potrebne informacije in dokumentacija, da se preveri, ali so merila za priznanje izpolnjena.

3. Katera koli država članica lahko Komisiji predloži prošnjo za preklic priznanja, če meni, da klasifikacijski zavod ne izpolnjuje več meril iz Priloge VI. Prošnji za preklic se priložijo dokazila.

4. Klasifikacijski zavodi, ki so bili do … [datum začetka veljavnosti te direktive] priznani v skladu z Direktivo 2006/87/ES, to priznanje obdržijo.

5. Komisija na ustreznem spletnem mestu prvič do … [datum eno leto po začetku veljavnosti te direktive] objavi seznam klasifikacijskih zavodov, priznanih v skladu s tem členom, in ga posodablja. Države članice obvestijo Komisijo o vseh spremembah imena ali naslova klasifikacijskih zavodov, za katere so zaprosile za priznanje.

Člen 22

Preverjanje skladnosti

1. Države članice zagotovijo, da lahko njihovi pristojni organi kadar koli preverijo, ali ima plovni objekt veljavno spričevalo v skladu s členom 7 in ali izpolnjuje zahteve, na podlagi katerih je bilo takšno spričevalo izdano.

V primeru neskladnosti z zahtevami pristojni organi sprejmejo ustrezne ukrepe v skladu z odstavki 2 do 5 tega člena. Zahtevajo tudi, da lastnik plovnega objekta ali njegov zastopnik sprejme vse potrebne ukrepe, da v roku, ki ga določijo pristojni organi, odpravi neskladnost.

Pristojni organ, ki je izdal spričevalo, ki je na krovu plovnega objekta, se v sedmih dneh po pregledu obvesti o takšni neskladnosti.

2. Če na krovu ni veljavnega spričevala, se plovnemu objektu lahko prepreči nadaljnja plovba.

3. Če pristojni organi med preverjanjem ugotovijo, da plovni objekt predstavlja očitno nevarnost za osebe na krovu, okolje ali varnost plovbe, lahko plovnemu objektu preprečijo nadaljnjo plovbo do sprejetja potrebnih ukrepov za odpravo neskladnosti.

Pristojni organi lahko predpišejo tudi sorazmerne ukrepe, ki bodo plovnemu objektu po končanem prevozu po potrebi omogočili varno nadaljevanje plovbe do kraja, v katerem bo opravljen pregled ali popravilo.

4. Država članica, ki je plovnemu objektu preprečila nadaljevanje plovbe ali je lastnika plovnega objekta ali njegovega zastopnika uradno obvestila o namenu, da bo to storila, če ugotovljenih pomanjkljivosti ne odpravi, pristojni organ države članice, ki je spričevalo za ta plovni objekt izdal ali nazadnje obnovil, v sedmih dneh obvesti o sprejetem ali nameravanem ukrepu.

5. Vsaka odločitev o prekinitvi plovbe plovnega objekta, sprejeta na podlagi izvajanja te direktive, se natančno obrazloži. Takšna odločitev se nemudoma uradno sporoči zadevni stranki, ki je hkrati obveščena o pravnih sredstvih, ki so na voljo v veljavni zakonodaji zadevne države članice, in o rokih za njihovo vložitev.

Člen 23

Spremenjene tehnične zahteve za nekatere cone

1. Države članice lahko ob upoštevanju zahtev Revidirane konvencije o plovbi po Renu poleg tehničnih zahtev iz prilog II in V po potrebi sprejmejo dodatne tehnične zahteve za plovne objekte, ki plujejo po plovnih poteh v conah 1 in 2 na njihovem ozemlju. Takšne dodatne zahteve se nanašajo le na področja iz Priloge III.

2. Posamezna država članica lahko za potniška plovila, ki plujejo v coni 3 po celinskih plovnih poteh, ki niso povezane s celinskimi plovnimi potmi druge države članice, poleg tehničnih zahtev iz prilog II in V ohrani dodatne tehnične zahteve. Takšne dodatne zahteve se nanašajo le na področja iz Priloge III.

3. Če bi uporaba prehodnih določb iz Priloge II povzročila znižanje obstoječih nacionalnih varnostnih standardov, lahko država članica preneha uporabljati omenjene prehodne določbe za potniška plovila, ki plujejo po njenih celinskih plovnih poteh, ki niso povezane s celinskimi plovnimi potmi druge države članice. V tem primeru lahko zadevna država članica zahteva, da od 30. decembra 2008 dalje taka potniška plovila, ki plujejo po njenih celinskih plovnih poteh, ki niso povezane s celinskimi plovnimi potmi druge države članice, v celoti izpolnjujejo tehnične zahteve iz prilog II in V.

4. Države članice lahko za plovne objekte, ki plujejo izključno po plovnih poteh v conah 3 in 4 na njihovem ozemlju, odobrijo delno uporabo tehničnih zahtev ali določijo tehnične zahteve, ki so manj stroge kot tiste iz prilog II in V. Manj stroge tehnične zahteve ali delna uporaba tehničnih zahtev se nanaša le na področja iz Priloge IV.

5. Če država članica uporablja odstavek 1, 2, 3 ali 4, o tem uradno obvesti Komisijo vsaj šest mesecev pred načrtovanim datumom začetka uporabe. Komisija o tem ustrezno obvesti druge države članice.

V primerih iz odstavkov 1 in 2 tega člena Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi se odobrijo dodatne tehnične zahteve. Ti izvedbenimi akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 33(2).

6. Skladnost s spremenjenimi tehničnimi zahtevami v skladu z odstavki 1, 2, 3 in 4 se navede v spričevalu Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh ali v dodatnem spričevalu Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh.

Člen 24

Odstopanja za nekatere kategorije plovnih objektov

1. Ob vzdrževanju ustrezne ravni varnosti lahko države članice odobrijo odstopanja od celotne direktive ali njenega dela za:

(a) plovne objekte, ki plujejo po celinskih plovnih poteh, ki niso povezane s celinskimi plovnimi potmi druge države članice;

(b) plovne objekte, katerih nosilnost ne presega 350 ton, ali plovne objekte, ki niso namenjeni prevozu blaga, imajo vodni izpodriv manjši od 100 kubičnih metrov in katerih kobilice so bile položene pred 1. januarjem 1950 ter plujejo izključno po svojem ozemlju.

2. Brez poseganja v Revidirano konvencijo o plovbi po Renu lahko države članice za plovbo po svojem ozemlju odobrijo odstopanja od te direktive za plovne objekte, ki opravljajo omejene krajevne prevoze ali prevoze v pristaniških območjih. Ta odstopanja in prevozi ali območja, za katera veljajo, se navedejo v spričevalu plovnega objekta.

3. O odstopanjih, odobrenih na podlagi odstavkov 1 in 2, država članica uradno obvesti Komisijo. Komisija o tem ustrezno obvesti druge države članice.

Člen 25

Uporaba novih tehnologij in odstopanja za posebne plovne objekte

1. Da bi spodbujali inovacije in uporabo novih tehnologij v plovbi po celinskih plovnih poteh, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih aktov, s katerimi se odobrijo odstopanja ali se prizna enakovrednost tehničnih specifikacij za določen plovni objekt v zvezi z:

(a) izdajanjem spričevala Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh, s katerim se prizna uporaba ali prisotnost drugih materialov, naprav ali delov opreme na krovu plovnega objekta, ali sprejetjem ureditev ali projektnih lastnosti, drugačnih od tistih iz prilog II in V, pod pogojem, da je zagotovljena enaka raven varnosti;

(b) izdajanjem spričeval Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh za poskusne namene in omejeno obdobje, ki vključujejo nove tehnične specifikacije, ki odstopajo od zahtev iz prilog II in V, pod pogojem, da je zagotovljena ustrezna raven varnosti.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 33(2).

2. Pristojni organi države članice vsa zadevna odstopanja in priznanja enakovrednosti iz odstavka 1 navedejo v spričevalu Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh.

Člen 26

Otežene okoliščine

1. Po prenehanju veljavnosti prehodnih določb glede tehničnih zahtev iz Priloge II lahko Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi se dovolijo odstopanja od tehničnih zahtev iz Priloge II, za katere so veljale navedene prehodne določbe, kadar je uporaba teh zahtev tehnično zahtevna ali bi povzročila nesorazmerne stroške.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 33(2).

2. Pristojni organi države članice vsa zadevna odstopanja iz odstavka 1 navedejo v spričevalu Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh.

Člen 27

Register homologirane opreme

Komisija na ustreznem spletnem mestu objavi register opreme, ki je bila homologirana v skladu s prilogama II in V.

POGLAVJE 4

KONČNE DOLOČBE

Člen 28

Prehodne določbe o uporabi dokumentov

Dokumenti, ki spadajo na področje uporabe te direktive in so jih pristojni organi v državah članicah izdali na podlagi Direktive 2006/87/ES pred … [datum začetka veljavnosti te direktive], ostanejo veljavni do konca datuma veljavnosti.

Člen 29

Plovni objekti, izključeni iz področja uporabe Direktive 82/714/EGS

1. Spričevalo Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh se izda plovnim objektom, ki so bili izključeni iz področja uporabe Direktive Sveta 82/714/EGS (12), a so zajeti s to direktivo v skladu s členom 2(1) te direktive, po tehničnem pregledu, s katerim se preveri, ali plovni objekt izpolnjuje tehnične zahteve iz prilog II in V k tej direktivi. Ta tehnični pregled se opravi ob izteku veljavnosti obstoječega spričevala plovnega objekta, v vsakem primeru pa najpozneje 30. decembra 2018.

2. Vsako neizpolnjevanje tehničnih zahtev iz prilog II in V se navede v spričevalu Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh. Če pristojni organi menijo, da te pomanjkljivosti ne predstavljajo očitne nevarnosti, lahko plovni objekti iz odstavka 1 tega člena plujejo, dokler sestavni deli ali področja plovnih objektov, za katere je bilo ugotovljeno neizpolnjevanje zahtev, niso zamenjani ali spremenjeni, po čemer morajo ti sestavni deli izpolnjevati tehnične zahteve iz prilog II in V.

3. Zamenjava obstoječih delov z identičnimi deli ali deli, proizvedenimi z enakovredno tehnologijo in zasnovo, med rednimi pregledi in vzdrževanjem ne šteje za zamenjavo ali spremembo v smislu odstavka 2.

4. Očitna nevarnost v smislu odstavka 2 tega člena se domneva zlasti ob neizpolnjevanju zahtev glede strukturne trdnosti, plovnosti ali manevrske sposobnosti ali posebnih lastnosti plovnega objekta v skladu s tehničnimi zahtevami iz prilog II in V. Odstopanja, dovoljena v skladu s tehničnimi zahtevami iz prilog II in V, ne štejejo za pomanjkljivosti, ki predstavljajo očitno nevarnost.

Člen 30

Prehodne določbe glede začasnih zahtev v skladu z Direktivo 2006/87/ES

Začasne zahteve, sprejete v skladu s členom 1.06 Priloge II k Direktivi 2006/97/ES, ostanejo veljavne do datuma prenehanja veljavnosti.

Člen 31

Prilagajanje prilog

1. Komisija v skladu s členom 32 sprejme delegirane akte za prilagoditev Priloge II, s katerimi se brez odlašanja posodobi sklicevanje na najnovejšo različico standarda ES-TRIN in se določi datum začetka njegove uporabe.

2. Kadar je to ustrezno utemeljeno na podlagi primerne analize in če ne obstajajo zadevni in posodobljeni mednarodni standardi za zagotavljanje varnosti plovbe ali kadar bi spremembe v postopku odločanja v odboru CESNI ogrozile interese Unije, se z odstopanjem od odstavka 1 na Komisijo prenese pooblastilo, da v skladu s členom 32 sprejme delegirane akte za spremembo Priloge II, s katerimi se določijo ustrezne tehnične zahteve.

3. Na Komisijo se prenese pooblastilo, da v skladu s členom 32 sprejme delegirane akte v zvezi s prilagoditvijo prilog III in IV znanstvenemu in tehničnemu napredku.

4. Na Komisijo se prenese pooblastilo, da v skladu s členom 32 sprejme delegirane akte v zvezi s prilagoditvijo Priloge V, s katerimi se posodobijo in racionalizirajo upravne določbe.

5. Na Komisijo se prenese pooblastilo, da v skladu s členom 32 sprejme delegirane akte v zvezi s prilagoditvami Priloge VI, s katerimi se spremenijo merila za priznavanje klasifikacijskih zavodov za zagotavljanje varnosti plovbe.

6. Na Komisijo se prenese pooblastilo, da v skladu s členom 32 sprejme delegirane akte, s katerimi se posodobijo sklicevanja v tej direktivi na nekatere določbe prilog II in V, da bi se upoštevale spremembe teh prilog.

Člen 32

Izvajanje prenosa pooblastila

1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 4, 19 in 31 se prenese na Komisijo za obdobje petih let od … [datum začetka veljavnosti te direktive]. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3. Prenos pooblastila iz členov 4, 19 in 31 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4. Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenuje vsaka država članica, v skladu z načeli Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016.

5. Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6. Delegirani akt, sprejet na podlagi členov 4, 19 in 31, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 33

Postopek v odboru

1. Komisiji pomaga odbor, ustanovljen s členom 7 Direktive Sveta 91/672/EGS (13) (v nadaljnjem besedilu: odbor). Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Kadar je treba pridobiti mnenje odbora na podlagi pisnega postopka, se ta postopek zaključi brez izida, ko se v roku za izdajo mnenja za to odloči predsednik odbora.

Člen 34

Pregled

Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu pred … [datum pet let od začetka veljavnosti te direktive] predloži poročilo o pregledu učinkovitosti ukrepov, uvedenih s to direktivo, zlasti pri harmonizaciji tehničnih zahtev in razvoju tehničnih standardov za plovbo po celinskih plovnih poteh. Poročilo vsebuje tudi pregled mehanizmov sodelovanja z mednarodnimi organizacijami, pristojnimi za plovbo po celinskih plovnih poteh. Poročilo po potrebi spremlja zakonodajni predlog za dodatno racionalizacijo usklajevanja in sodelovanja pri določanju standardov, na katere se lahko sklicujejo pravni akti Unije. Komisija podobno poročilo predloži po vseh pomembnejših spremembah na področju prometa po celinskih plovnih poteh.

Člen 35

Kazni

Države članice določijo pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve nacionalnih določb, sprejetih na podlagi te direktive, in sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da se te kazni izvajajo. Te kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

Člen 36

Sprememba Direktive 2009/100/ES

Direktiva 2009/100/ES se spremeni:

1. člen 1 se nadomesti z naslednjim: „Člen 1 Ta direktiva se uporablja za plovila, namenjena prevozu blaga po celinskih plovnih poteh, katerih nosilnost je 20 metričnih ton ali več in: (a) katerih dolžina je manjša od 20 metrov in (b) katerih prostornina, izračunana na podlagi dolžine (L), širine (B) in ugreza (T), je manjša od 100 kubičnih metrov. Ta direktiva ne posega v uredbe o inšpekcijskih pregledih plovil, ki plujejo po Renu, in v Evropski sporazum o mednarodnem prevozu nevarnega blaga po celinskih vodah (ADN).“:

2. člen 3 se spremeni: (a) odstavek 4 se nadomesti z naslednjim: „4. Države članice lahko zahtevajo, da plovila, ki prevažajo nevarne snovi, kakor je opredeljeno v ADN, izpolnjujejo zahteve iz tega sporazuma. Kot dokaz lahko zahtevajo predložitev dovoljenja, izdanega na podlagi tega sporazuma.“; (b) drugi pododstavek odstavka 5 se nadomesti z naslednjim; „Šteje se, da so posebni pogoji za prevoz nevarnih snovi izpolnjeni na vseh plovnih poteh Skupnosti, če plovilo izpolnjuje zahteve ADN. Ustrezni dokaz za izpolnjevanje teh zahtev je lahko dovoljenje iz odstavka 4.“.

Člen 37

Prenos

1. Brez poseganja v člen 40 države članice najpozneje do [datum dve leti od začetka veljavnosti te direktive] uveljavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, ki se uporabljajo od tega datuma. O tem nemudoma obvestijo Komisijo.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2. Države članice sporočijo Komisiji besedilo določb predpisov nacionalnega prava, ki jih sprejmejo na področju, ki ga ureja ta direktiva.

3. Državam članicam, ki zaradi odstopanj, odobrenih v skladu s členom 24(1) in (2), nimajo plovnih objektov, ki plujejo po njenih plovnih poteh, za katere bi veljale določbe te direktive, ni treba prenesti določb poglavja 2, člena 18(3) ter členov 20 in 21.

Člen 38

Razveljavitev

Direktiva 2006/87/ES se razveljavi z učinkom od … [datum dve leti po začetku veljavnosti te direktive].

Sklicevanja na razveljavljeno direktivo se štejejo za sklicevanja na to direktivo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge VII.

Člen 39

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 40

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice, razen Danske, Estonije, Irske, Španije, Grčije, Cipra, Latvije, Malte, Portugalske, Slovenije in Finske.

V …, Za Evropski parlament Predsednik Za Svet Predsednik

(1) UL C 177, 11.6.2014, str. 58.

(2) UL C 126, 26.4.2014, str. 48.

(3) Stališče Evropskega parlamenta z dne 15. aprila 2014 (še ni objavljeno v Uradnem listu)] in stališče Sveta v prvi obravnavi z dne 16. junija 2016. Stališče Evropskega parlamenta z dne … (še ni objavljeno v Uradnem listu).

(4) Direktiva 2006/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o tehničnih predpisih za plovila, namenjena za plovbo po celinskih plovnih poteh, in razveljavitvi Direktive Sveta 82/714/EGS (UL L 389, 30.12.2006, str. 1).

(5) Uredba (EU) št 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

(6) Direktiva 2009/100/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o vzajemnem priznavanju dovoljenj za plovbo za plovila, ki plujejo po celinskih plovnih poteh (UL L 259, 2.10.2009, str. 8).

(7) UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

(8) Direktiva 2009/45/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o varnostnih predpisih in standardih za potniške ladje (UL L 163, 25.6.2009, str. 1).

(9) Uredba (EU) 2016/… Evropskega parlamenta in Sveta o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 96/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L …).

(*) Uredba iz dokumenta st5419/16.

(10) Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str. 1).

(11) Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/44/ES z dne 7. septembra 2005 o usklajenih rečnih informacijskih storitvah (RIS) na celinskih plovnih poteh v Skupnosti (UL L 255, 30.9.2005, str. 152).

(**) Uredba iz dokumenta st5419/16.

(12) Direktiva Sveta 82/714/EGS z dne 4. oktobra 1982 o tehničnih predpisih za plovila, namenjena za plovbo po celinskih plovnih poteh (UL L 301, 28.10.1982, str. 1).

(13) Direktiva Sveta 91/672/EGS z dne 16. decembra 1991o vzajemnem priznavanju nacionalnih potrdil o usposobljenosti za voditelja čolna za tovorni in potniški promet po celinskih plovnih poteh (UL L 373, 31.12.1991, str. 29).

PRILOGA I SEZNAM CELINSKIH PLOVNIH POTI UNIJE, RAZVRŠČENIH V GEOGRAFSKE CONE 1, 2 IN 3 POGLAVJE 1 Cona 1 Nemčija Ems od črte, ki povezuje nekdanji svetilnik Greetsiel in zahodni pomol vhoda v pristanišče Eemshaven proti odprtemu morju do zemljepisne širine 53° 30′ S in zemljepisne dolžine 6° 45′ V, to je nekoliko v smeri proti morju od območja iztovarjanja za plovila za prevoz suhega tovora v Alte Ems (1) Poljska Del zaliva Pomorska južno od črte, ki povezuje Nord Perd na otoku Rügen in svetilnik Niechorze. Del zaliva Gdańska južno od črte, ki povezuje svetilnik Hel in vhodno bojo v zaliv Baltijsk. Švedska Jezero Vänern, na jugu omejeno z vzporednico zemljepisne širine skozi obalno luč Bastugrunds. Göta älv in Rivöfjorden, na vzhodu omejena z mostom Älvsborg, na zahodu z vzporednico zemljepisne dolžine skozi svetilnik Gäveskär ter na jugu z vzporednico zemljepisne širine skozi svetilnik Smörbådan. Združeno kraljestvo ŠKOTSKA Blue Mull Sound med Gutcherjem in Belmontom Yell Sound med Tofts Voejem in Ulstom Sullom Voe znotraj črte, ki poteka od severovzhodne točke Gluss Island do severne točke Calback Ness Dales Voe Pozimi: znotraj črte, ki poteka od severne točke Kebister Ness do obale Breiwicka na zemljepisni dolžini 1° 10,8′ Z Dales Voe Poleti: kot za Lerwick Lerwick Pozimi: znotraj območja, ki ga na severu omejuje črta, ki poteka od Scottle Holma do Scarfi Tainga na reki Bressay, na jugu pa črta, ki poteka od svetilnika Twageos Point do Whalpa Tainga na reki Bressay Lerwick Poleti: znotraj območja, ki ga na severu omejuje črta, ki poteka od Brim Nessa do severovzhodnega kota Inner Scora, na jugu pa črta, ki poteka od južnega konca Ness of Sounda do Kirkabisternessa Kirkwall med Kirkwallom in Rousayjem, vendar ne vzhodno od črte med Point of Graandom (Egilsay) in Galt Nessom (Shapinsay) ali med Head of Workom (Mainland) skozi signalno luč Helliar Holm do obale Shapinsaya; ne severozahodno od jugovzhodnega roba otoka Eynhallow, ne proti odprtemu morju in črta med obalo Rousay na 59° 10,5′ S 002° 57,1′ Z in obalo Egilsay na 59° 10′ S 002° 56,4′ Z Stromness do Scapa, vendar ne zunaj Scapa Flowa Scapa Flow znotraj območja, ki ga omejujejo črte, ki potekajo od Point of Clettsa na otoku Hoy do triangulacijske točke Thomson's Hill na otoku Fara in od tam do Gibraltar Piera na otoku Flotta; od St Vincent Piera na otoku Flotta do najbolj zahodne točke Calf of Flotta; od najbolj vzhodne točke Calf of Flotta do Needle Pointa na otoku South Ronaldsay in od Ness on Mainland do svetilnika Oxan Point na otoku Graemsay ter od tam do Bu Pointa na otoku Hoy; v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Balnakiel Bay med Eilean Dubhom in A'Chleitom Cromarty Firth znotraj črte, ki poteka od North Sutora do valoloma Nairn in v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Inverness znotraj črte, ki poteka od North Sutora do valoloma Nairn in v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Reka Tay – Dundee znotraj črte, ki poteka od Broughty Castla do Tayporta in v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Firth of Forth in reka Forth znotraj črte, ki poteka od Kirkcaldyja do reke Portobello in v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Solway Firth znotraj črte, ki poteka od Southerness Pointa do Sillotha Loch Ryan znotraj črte, ki poteka od Finnart's Pointa do Milleur Pointa in v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 The Clyde Zunanja meja: črta, ki poteka od Skipnessa do mesta, ki je eno miljo južno od Garroch Heada in od tam do Farland Heada Notranja meja pozimi: črta, ki poteka od svetilnika Cloch do pomola Dunoon Notranja meja poleti: črta, ki poteka od Bogany Pointa, Isle of Bute do Skelmorlie Castla, in črta, ki poteka od Ardlamont Pointa do najbolj južne meje zaliva Ettrick Bay znotraj Kyles of Bute Opomba: Navedena poletna notranja meja se od vključno 5. junija do vključno 5. septembra razširi s črto, ki poteka od točke, ki se nahaja dve milji od obale Ayrshire pri Skelmorlie Castlu do Tomont Enda, Cumbraeja, in črto, ki poteka od Portachur Pointa, Cumbraeja, do Inner Brigurd Pointa, Ayrshire. Oban znotraj območja, ki ga na severu omejuje črta, ki poteka od svetilnika Dunollie Point do Ard na Chruidh, na jugu pa črta, ki poteka od Rudha Seanach do Ard na Cuile Kyle of Lochalsh skozi Loch Alsh do konca Loch Duicha Loch Gairloch Pozimi: nič Poleti: južno od črte, ki poteka vzhodno od Rubha na Moine do Eilan Horrisdale in od tam do Rubha nan Eanntag SEVERNA IRSKA Belfast Lough Pozimi: nič Poleti: znotraj črte, ki poteka od Carrickfergusa do Bangora ter v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Loch Neagh v razdalji več kot 2 milji od obale VZHODNA OBALA ANGLIJE Reka Humber Pozimi: znotraj črte, ki poteka od New Hollanda do Paulla Poleti: znotraj črte, ki poteka od pomola Cleethorpes do cerkve Patrington ter v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 WALES IN ZAHODNA OBALA ANGLIJE Reka Severn Pozimi: znotraj črte, ki poteka od Blacknore Pointa do Caldicot Pilla, Portskewett Poleti: znotraj črte, ki poteka od Barry Dock Piera do Steepholma in od tam do Brean Downa ter v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Reka Wye Pozimi: znotraj črte, ki poteka od Blacknore Pointa do Caldicot Pilla, Porstkewett Poleti: znotraj črte, ki poteka od Barry Dock Piera do Steepholma in od tam do Brean Downa ter v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Newport Pozimi: nič Poleti: znotraj črte, ki poteka od Barry Dock Piera do Steepholma in od tam do Brean Downa ter v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Cardiff Pozimi: nič Poleti: znotraj črte, ki poteka od Barry Dock Piera do Steepholma in od tam do Brean Downa ter v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Barry Pozimi: nič Poleti: znotraj črte, ki poteka od Barry Dock Piera do Steepholma in od tam do Brean Downa ter v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Swansea znotraj črte, ki povezuje proti morju obrnjene konce valolomov Menai Straits znotraj ožin Menai Straits od črte, ki povezuje signalno luč na Llanddwyn Islandu z Dinas Dinlleujem, in črt, ki povezujejo južni konec otoka Puffin s Trwyn DuPointom in železniško postajo Llanfairfechan ter v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Reka Dee Pozimi: znotraj črte, ki poteka od Hilbre Pointa do Point of Air Poleti: znotraj črte, ki poteka od Formby Pointa do Point of Air ter v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Reka Mersey Pozimi: nič Poleti: znotraj črte, ki poteka od Formby Pointa do Point of Air ter v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Preston in Southport znotraj črte, ki poteka od Southporta do Blackpoola znotraj bregov ter v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Fleetwood Pozimi: nič Poleti: znotraj črte, ki poteka od Rossal Pointa do Humphrey Heada ter v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Reka Lune Pozimi: nič Poleti: znotraj črte, ki poteka od Rossal Pointa do Humphrey Heada ter v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Heysham Pozimi: nič Poleti: znotraj črte, ki poteka od Rossal Pointa do Humphrey Heada Morecambe Pozimi: nič Poleti: znotraj črte, ki poteka od Rossal Pointa do Humphrey Heada Workington znotraj črte, ki poteka od Southerness Pointa do Sillotha ter v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 JUŽNA ANGLIJA Reka Colne, Colchester Pozimi: znotraj črte, ki poteka od Colne Pointa do Whitstabla Poleti: znotraj črte, ki poteka od Clacton Piera do Reculvra Reka Blackwater Pozimi: znotraj črte, ki poteka od Colne Pointa do Whitstabla Poleti: znotraj črte, ki poteka od Clacton Piera do Reculvra ter v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Reka Crouch in reka Roach Pozimi: znotraj črte, ki poteka od Colne Pointa do Whitstabla Poleti: znotraj črte, ki poteka od Clacton Piera do Reculvra ter v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Reka Temza in njeni pritoki Pozimi: znotraj črte, ki poteka od Colne Pointa do Whitstabla Poleti: znotraj črte, ki poteka od Clacton Piera do Reculvra ter v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Reka Medway in Swale Pozimi: znotraj črte, ki poteka od Colne Pointa do Whitstabla Poleti: znotraj črte, ki poteka od Clacton Piera do Reculvra ter v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Chichester znotraj Isle of Wight na območju, ki ga omejujejo črte, ki potekajo na vzhodu od zvonika cerkve v West Witteringu do Trinity Church v Bembridgeu, na zahodu pa med Needlesem in Hurst Pointom ter v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Pristanišče Langstone znotraj Isle of Wight na območju, ki ga omejujejo črte, ki potekajo na vzhodu od zvonika cerkve v West Witteringu do Trinity Church v Bembridgeu, na zahodu pa med Needlesem in Hurst Pointom ter v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Portsmouth znotraj Isle of Wight na območju, ki ga omejujejo črte, ki potekajo na vzhodu od zvonika cerkve v West Witteringu do Trinity Church v Bembridgeu, na zahodu pa med Needlesem in Hurst Pointom ter v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Bembridge, Isle of Wight znotraj Isle of Wight na območju, ki ga omejujejo črte, ki potekajo na vzhodu od zvonika cerkve v West Witteringu do Trinity Church v Bembridgeu, na zahodu pa med Needlesem in Hurst Pointom ter v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Cowes, Isle of Wight znotraj Isle of Wight na območju, ki ga omejujejo črte, ki potekajo na vzhodu od zvonika cerkve v West Witteringu do Trinity Church v Bembridgeu, na zahodu pa med Needlesem in Hurst Pointom ter v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Southampton znotraj Isle of Wight na območju, ki ga omejujejo črte, ki potekajo na vzhodu od zvonika cerkve v West Witteringu do Trinity Church v Bembridgeu, na zahodu pa med Needlesem in Hurst Pointom ter v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Reka Beaulieu znotraj Isle of Wight na območju, ki ga omejujejo črte, ki potekajo na vzhodu od zvonika cerkve v West Witteringu do Trinity Church v Bembridgeu, na zahodu pa med Needlesem in Hurst Pointom ter v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Keyhaven Lake znotraj Isle of Wight na območju, ki ga omejujejo črte, ki potekajo na vzhodu od zvonika cerkve v West Witteringu do Trinity Church v Bembridgeu, na zahodu pa med Needlesem in Hurst Pointom ter v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Weymouth znotraj Portland Harbourja ter med reko Wey in Portland Harbourjem Plymouth znotraj črte, ki poteka od Cawsanda do Breakwatra in Staddona ter v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Falmouth Pozimi: znotraj črte, ki poteka od St. Anthony Heada do Rosemulliona Poleti: znotraj črte, ki poteka od St.Anthony Heada do Nare Pointa ter v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Reka Camel znotraj črte, ki poteka od Stepper Pointa do Trebetherick Pointa ter v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Bridgewater znotraj sipine in v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Reka Avon (Avon) Pozimi: znotraj črte, ki poteka od Blacknore Pointa do Caldicot Pilla, Porstkewett Poleti: znotraj črte, ki poteka od Barry Piera do Steepholma in od tam do Brean Downa ter v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 2 Cona 2 Češka republika Umetno jezero Lipno Nemčija Ems od črte, ki poteka prek Emsa blizu vhoda v pristanišče Papenburg med nekdanjo črpalno postajo Diemen in odprtino nasipa pri Halteju, do črte, ki povezuje nekdanji svetilnik Greetsiel in zahodni pomol vhoda v pristanišče Eemshaven Jade znotraj črte, ki povezuje nekdanjo signalno luč Schillig in cerkveni stolp Langwarden Weser od severozahodnega roba železniškega mosta v Bremnu do črte, ki povezuje cerkvena stolpa Langwarden in Cappel, vključno s stranskimi rokavi Westergate, Rekumer Loch, Rechter Nebenarm in Schweiburg Laba z Bütztflether Süderelbe (od km 0,69 do ustja v Labi), Ruthenstrom (od km 3,75 do ustja v Labi), Wischhafener Süderelbe (od 8,03 km do ustja v Labi) od spodnje meje pristanišča Hamburg do črte, ki povezuje obalno luč Döse in zahodni rob nasipa Friedrichskoog (Dieksand), vključno s Spodnjo Labo in pritoki Este, Lühe, Schwinge, Oste, Pinnau, Krückau in Stör (vedno od ustja do jeza) Meldorfer Bucht znotraj črte, ki povezuje zahodni rob nasipa Friedrichskoog (Dieksand) in zahodno konico pomola Büsum Eider od ustja kanala Gieselau (22,64 km) do črte, ki poteka med sredino trdnjave (Tränke) in cerkvenim stolpom Vollerwiek Kanal Gieslau od ustja v reki Eider do ustja v kanalu med Severnim in Baltskim morjem Flensburger Förde znotraj črte, ki povezuje svetilnik Kegnäs in Birknack, ter severno od nemško-danske meje v Flensburger Förde Schlei znotraj črte med konicami pomolov v Schleimünde Eckernförder Bucht znotraj črte, ki povezuje Boknis-Eck in severovzhodno točko celine blizu Dänisch Nienhofa Kieler Förde znotraj črte, ki povezuje svetilnik Bülk in pomorski spomenik Laboe Kanal med Severnim in Baltskim morjem, vključno z Audorfer See in Schirnauer See od črte, ki povezuje konice pomola Brunsbüttel, do črte, ki povezuje vhodne luči v Kiel-Holtenauu in Obereidersee z Enge, Audorfer See, Borgstedter See z Enge, Schirnauer See, Flemhuder See in kanal Achterwehrer Trave od severozahodnega roba železniškega mostu v Lübecku s Pötenitzer Wiek in Dassower See do črte, ki povezuje južno notranjo in severno zunanjo konico pomola v Travemündeju Leda od vhoda v zunanje pristanišče morske zapornice Leer do ustja v reki Eems Hunte od pristanišča Oldenburg in 140 m navzdol od mostu Amalienbrücke v Oldenburgu do ustja v reki Weser Lesum od sotočja rek Hamme in Wümmer (0,00 km) do ustja v reki Weser Este od mirnega toka reke pri zapornici Buxtehude (0,25 km) do ustja v Labi Lühe od mirnega toka reke pri Au-Mühle v Horneburgu (0,00 km) do ustja v Labi Schwinge od severnega roba zapornice Salztor v Stadeju do ustja v Labi Oste od 210 m nad središčno črto prometnega mostu nad zapornico Oste (69,360 km) do ustja v Labi Pinnau od severozahodnega roba železniškega mostu v Pinnebergu do ustja v Labi Krückau od jugozahodnega roba mostu, ki vodi v Wedenkamp v Elmshornu ali iz njega, do ustja v Labi Stör od plimomera Rensing do ustja v Labi Freiburger Hafenpriel od vzhodnega roba zapornice v Freiburgu na Labi do ustja v Labi Wismarbucht, Kirchsee, Breitling, Salzhaff in pristaniško območje Wismar v smeri proti odprtemu morju do črte, ki povezuje Hoher Wieschendorf Huk in signalno luč Timmendorf, in črte, ki povezuje signalno luč Gollwitz na otoku Poel in južno točko polotoka Wustrow Warnow, vključno z Breitlingom in stranskimi rokavi navzdol od jeza Mühlendamm od severnega roba Geinitzbrücke v Rostocku proti morju do črte, ki povezuje severne točke zahodnega in vzhodnega pomola v Warnemündeju vode, ki jih obkroža kopno, polotoka Darß in Zingst ter otoka Hiddensee in Rügen (vključno s pristaniškim območjem Stralsund) v smeri proti morju med — polotokom Zingst in otokom Bock: do zemljepisne širine 54° 26′ 42″ S — otokoma Bock in Hiddensee: do črte, ki povezuje severno točko otoka Bock in južno točko otoka Hiddensee — otokom Hiddensee in otokom Rügen (Bug): do črte, ki povezuje jugovzhodno točko Neubessin in Buger Haken Kleine Jasmunder Bodden Greifswalder Bodden Bodden v smeri proti morju do črte, ki poteka od vzhodne točke Thiessower Haken (Südperd) do vzhodne točke otoka Ruden in se nadaljuje do severne točke otoka Usedom (54° 10′ 37″ S, 13° 47′ 51″ V) Ryck vzhodno od mostu Steinbecker v Greifswaldu do črte, ki povezuje konice pomolov vode, ki jih obkroža kopno in otok Usedom (Peenestrom, vključno s pristaniškim območjem Wolgast, Achterwasser in Oder Haff) v smeri proti vzhodu do meje z Republiko Poljsko v Stettiner Haffu Uecker od jugozahodnega roba prometnega mostu v Uekermündeju do črte, ki povezuje konice pomolov Opomba: V primeru plovil, ki imajo matično pristanišče v drugi državi, je treba upoštevati člen 32 Pogodbe Ems-Dollart z dne 8. aprila 1960 (BGBl. 1963 II 'str. 602). Francija Gironde od točke 48,50 km do spodnje točke Ile de Patiras do prečne meje na morju, ki jo določa črta, ki povezuje Pointe de Grave in Pointe de Suzac; Loara od Cordemaisa (točke 25 km) do prečne meje na morju, ki jo določa črta, ki povezuje Pointe de Mindin in Pointe de Penhoët; Sena od začetka kanala Tancarville do prečne meje na morju, ki jo določa črta, ki povezuje Cape Hode na desnem bregu in točko na levem bregu, kjer se načrtovani nasip stika z obalo pod Bervillom; Vilaine od jezu Arzal do prečne meje na morju, ki jo določa črta, ki povezuje Pointe du Scal in Pointe du Moustoir; Ženevsko jezero. Madžarska Blatno jezero Nizozemska Dollard Eems Waddenzee: vključno s povezavami s Severnim morjem IJsselmeer: vključno z Markermeerjem in IJmeerjem, vendar brez Gouwzeeja Nieuwe Waterweg in Scheur Caland Kanaal zahodno od pristanišča Benelux Hollands Diep Breeddiep, Beerkanaal in povezana pristanišča Haringvliet in Vuile Gat: vključno s plovnimi potmi med Goeree-Overflakkeejem na eni strani in Voorne-Puttenom ter Hoeksche Waardom na drugi strani Hellegat Volkerak Krammer Grevelingenmeer in Brouwerschavensche Gat: vključno z vsemi plovnimi potmi med Schouwen-Duivelandom in Goeree-Overflakkeejem Keten, Mastgat, Zijpe, Krabbenkreek, Vzhodna Šelda in Roompot: vključno s plovnimi potmi med Walcherenom, Noord-Bevelandom in Zuid-Bevelandom na eni strani in Schouwen-Duivelandom ter Tholenom na drugi strani, razen kanala Šelda–Ren Šelda in Zahodna Šelda: vključno s plovnimi potmi med Zeeland Flanders na eni strani in Walcherenom ter Zuid-Bevelandom na drugi strani, razen kanala Šelda–Ren Poljska Laguna Szczecin Laguna Kamień Laguna Wisła Zaliv Puck Zbiralni bazen Włocławski Jezero Śniardwy Jezero Niegocin Jezero Mamry Švedska Göta älv, ki ga na vzhodu omejuje most Göta älv, na zahodu pa most Älvsborg Združeno kraljestvo ŠKOTSKA Scapa Flow znotraj območja, ki ga omejujejo črte, ki potekajo od Whartha na otoku Flotta do Martello Towra na South Wallsu in od Point Clettsa na otoku Hoy do triangulacije točke Thomson na otoku Fara in od tam do Gibraltar Piera na otoku Flotta Kyle of Durness južno od Eilean Dubha Cromarty Firth znotraj črte, ki poteka med North Sutorom in South Sutorom Inverness znotraj črte, ki poteka od Fort Georgea do Chanonry Pointa Findhorn Bay znotraj rta Aberdeen znotraj črte, ki poteka od pomola South Jetty do pomola Abercromby Jetty Porečje Montrose Basin zahodno od črte, ki poteka od severa proti jugu čez vhod v pristanišče pri svetilniku Scurdie Ness Reka Tay – Dundee znotraj črte od plimovalnega zaliva (ribiški dok) Dundee do Craig Heada, East Newport Firth of Forth in reka Forth znotraj Firth of Fortha, vendar ne vzhodno od železniškega mostu Forth Dumfries znotraj črte, ki poteka od Airds Pointa do Scar Pointa Loch Ryan znotraj črte, ki poteka od Cairn Pointa do Kircolm Pointa Pristanišče Ayr znotraj sipine The Clyde nad vodami cone 1 Kyles of Bute med Colintraive in Rhubodachom Pristanišče Campbeltown znotraj črte, ki poteka od Macringan's Pointa do Ottercharach Pointa Loch Etive znotraj Loch Etive nad slapovi Lore Loch Leven nad mostom pri Ballachulishu Loch Linnhe severno od signalne luči Corran Point Loch Eil celo jezero Caledonian Canal Loch Lochy, Loch Oich in Loch Ness Kyle of Lochalsh znotraj Kyle Akina, ne zahodno od signalne luči Eilean Ban ali vzhodno od Eileanan Dubha Loch Carron med Stromemorejem in Strome Ferryjem Loch Broom, Ullapool znotraj črte, ki poteka od signalne luči Ullapool Point do Aultnaharrija Kylesku čez Loch Cairnbawn na območju med najvzhodnejšo točko Garbh Eilean in najzahodnejšo točko Eilean na Rainich Pristanišče Stornoway znotraj črte od Arnish Pointa do svetilnika Sandwick Bay, severozahodna stran Sound of Scalpay ne vzhodno od Berry Cove (Scalpay) in ne zahodno od Croc a Loin (Harris) North Harbour, Scalpay in pristanišče Tarbert znotraj ene milje od obale otoka Harris Loch Awe celo jezero Loch Katrine celo jezero Loch Lomond celo jezero Loch Tay celo jezero Loch Loyal celo jezero Loch Hope celo jezero Loch Shin celo jezero Loch Assynt celo jezero Loch Glascarnoch celo jezero Loch Fannich celo jezero Loch Maree celo jezero Loch Gairloch celo jezero Loch Monar celo jezero Loch Mullardach celo jezero Loch Cluanie celo jezero Loch Loyne celo jezero Loch Garry celo jezero Loch Quoich celo jezero Loch Arkaig celo jezero Loch Morar celo jezero Loch Shiel celo jezero Loch Earn celo jezero Loch Rannoch celo jezero Loch Tummel celo jezero Loch Ericht celo jezero Loch Fionn celo jezero Loch Glass celo jezero Loch Rimsdale/nan Clar celo jezero SEVERNA IRSKA Strangford Lough znotraj črte, ki poteka od Cloghy Pointa do Dogtail Pointa Belfast Lough znotraj črte, ki poteka od Holywooda do Macedon Pointa Larne znotraj črte, ki poteka od Larne Piera do trajektnega pomola na otoku Magee Reka Bann od proti morju obrnjenih koncev valolomov do mostu Toome Lough Erne zgornji in spodnji Lough Erne Lough Neagh znotraj dveh milj od obale VZHODNA OBALA ANGLIJE Berwick znotraj valolomov Warkworth znotraj valolomov Blyth znotraj zunanjih konic pomolov Reka Tyne od Dunston Staithes do konic pomola Tyne Reka Wear od Fatfielda do konic pomola Sunderland Seaham znotraj valolomov Hartlepool znotraj črte, ki poteka od pomola Middleton Jetty do konice pomola Old Pier znotraj črte, ki povezuje konico pomola North Pier s konico pomola South Pier Reka Tees znotraj črte, ki poteka proti zahodu od pomola Government Jetty do jeza Tees Whitby znotraj konic pomola Whitby Reka Humber znotraj črte, ki poteka od North Ferribyja do South Ferribyja Grimsby Dock znotraj črte, ki poteka od zahodnega pomola plimovalnega zaliva do vzhodnega pomola ribiških dokov, severno nabrežje Boston znotraj New Cuta Reka Dutch cel kanal Reka Hull od Beverley Becka do reke Humber Kielder Water celo jezero Reka Ouse pod zapornico Naburn Reka Trent pod zapornico Cromwell Reka Wharfe od stičišča z reko Ouse do mostu Tadcaster Scarborough znotraj konic pomola Scarborough WALES IN ZAHODNA OBALA ANGLIJE Reka Severn severno od črte, ki poteka proti zahodu od Sharpness Pointa (51° 43,4′ S) do Llanthonyja in Maisemore Weirs ter v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 3 Reka Wye pri Chepstowu, severno od zemljepisne širine (51° 38,0′ S) do Monmoutha Newport severno od nadzemnih električnih kablov, ki prečkajo Fifoots Points Cardiff znotraj črte, ki poteka od pomola South Jetty do Penarth Heada in zaprtih vod zahodno od jeza Cardiff Bay Barry znotraj črte, ki povezuje proti morju obrnjene konce valolomov Port Talbot znotraj črte, ki povezuje proti morju obrnjene konce valolomov na reki Afran zunaj zaprtih dokov Neath znotraj črte, ki poteka proti severu od proti morju obrnjenega konca pomola za tankerje v zalivu Baglan (51° 37,2′ S, 3° 50,5′ Z) Llanelli in Burry Port znotraj območja, ki ga omejuje črta, ki poteka od zahodnega pomola v Burry Portu do Whiteford Pointa Milford Haven znotraj črte, ki poteka od South Hook Pointa do Thorn Pointa Fishguard znotraj črte, ki povezuje proti morju obrnjene konce severnih in vzhodnih valolomov Cardigan znotraj ožin pri Pen-Yr-Ergydu Aberystwyth znotraj proti morju obrnjenih koncev valolomov Aberdyfi znotraj črte, ki poteka od železniške postaje Aberdyfi do obalne luči Twyni Beach Barmouth znotraj črte, ki poteka od železniške postaje Barmouth do Penrhyn Pointa Portmadoc znotraj črte, ki poteka od Harlech Pointa do Graig Dduja Holyhead znotraj območja, ki ga omejujeta glavni valolom in črta, ki poteka od konca valoloma do Brynglas Pointa, zaliv Towyn Menai Straits znotraj ožin Menai med črto, ki povezuje Aber Menai Point in Belan Point, in črto, ki povezuje pomol Beaumaris in Pen-y-Coed Point Conway znotraj črte, ki poteka od Mussel Hilla do Tremlyd Pointa Llandudno znotraj valoloma Rhyl znotraj valoloma Reka Dee nad Connah's Quayjem do točke vodnega črpališča Barrelwell Hill Reka Mersey znotraj črte, ki poteka med svetilnikom Rock Lighthouse in severozahodnim dokom Seaforth, vendar brez drugih dokov Preston in Southport znotraj črte, ki poteka od Lythama do Southporta in znotraj dokov v Prestonu Fleetwood znotraj črte, ki poteka od Low Lighta do Knotta Reka Lune znotraj črte, ki poteka od Sunderland Pointa do Chapel Hilla do vključno doka Glasson Barrow znotraj črte, ki povezuje Haws Point, Isle of Walney in Roa Island Slipway Whitehaven znotraj valoloma Workington znotraj valoloma Maryport znotraj valoloma Carlisle znotraj črte, ki povezuje Carlisle Point s Torduffom Coniston Water celo jezero Derwentwater celo jezero Ullswater celo jezero Windermere celo jezero JUŽNA ANGLIJA Blakeney in pristanišče Morston ter dostopi vzhodno od črte, ki poteka južno od Blakeney Pointa do vhoda reke Stiffkey Reka Orwell in reka Stour reka Orwell znotraj črte, ki poteka od valoloma Blackmanshead do Landguard Pointa in v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 3 Reka Blackwater vse plovne poti znotraj črte, ki poteka od jugozahodnega konca otoka Mersea do Sales Pointa Reka Crouch in reka Roach reka Crouch znotraj črte, ki poteka od Holliwell Pointa do Foulness Pointa, vključno z reko Roach Reka Temza in njeni pritoki reka Temza nad črto, ki poteka od severa proti jugu čez najbolj vzhodni konec pomola v pristanišču Denton, Gravesend do zapornice Teddington Reka Medway in Swale reka Medway od črte, ki poteka med Garrison Pointom in Grain Towrom do zapornice Allington, in Swale od Whitstabla do Medwaya Reka Stour (Kent) reka Stour nad ustjem do pristajališča pri Flagstaff Reachu Pristanišče Dover znotraj črt, ki potekajo čez vzhodni in zahodni vhod v pristanišče Reka Rother reka Rother nad signalno postajo za plimovanje v Camberju do zapornice Scots Float in do vhodne zapornice na reki Brede Reka Adur in kanal Southwick znotraj črte, ki poteka čez vhod v pristanišče Shoreham do zapornice kanala Southwick in do zahodnega konca Tarmac Wharfa Reka Arun reka Arun nad pomolom Littlehampton do marine Littlehampton Reka Ouse (Sussex) Newhaven reka Ouse od črte, ki poteka čez vhodne pomole pristanišča Newhaven do severnega konca North Quayja Brighton zunanje pristanišče marine Brighton znotraj črte, ki poteka od južnega konca West Quayja do severnega konca South Quayja Chichester znotraj črte, ki poteka med Eastoke Pointom in zvonikom cerkve v West Witteringu ter v smeri proti odprtemu morju od vod v coni 3 Pristanišče Langstone znotraj črte, ki poteka med Eastney Pointom in Gunner Pointom Portsmouth znotraj črte, ki poteka čez vhod v pristanišče od Port Blockhousa do Round Towra Bembridge, Isle of Wight znotraj pristanišča Brading Cowes, Isle of Wight reka Medina znotraj črte, ki poteka od signalne luči valoloma na vzhodnem bregu do House Lighta na zahodnem bregu Southampton znotraj črte, ki poteka od Calshot Castla do obalne luči Hook Reka Beaulieu znotraj reke Beaulieu, vendar ne vzhodno od črte, ki poteka od severa proti jugu čez Inchmery House Keyhaven Lake znotraj črte, ki poteka proti severu od spodnjega svetilnika Hurst Point do Keyhaven Marshes Christchurch The Run Poole znotraj črte Chain Ferry med Sandbanks in South Haven Pointom Exeter znotraj črte, ki poteka od vzhoda proti zahodu od Warren Pointa do priobalne postaje za rešilne čolne nasproti Checkstone Ledgea Teignmouth znotraj pristanišča Reka Dart znotraj črte, ki poteka od Kettle Pointa do Battery Pointa Reka Salcombe znotraj črte, ki poteka od Splat Pointa do Limebury Pointa Plymouth znotraj črte, ki poteka od pomola Mount Batten do Raveness Pointa čez otok Drake; reka Yealm znotraj črte, ki poteka od Warren Pointa do Misery Pointa Fowey znotraj pristanišča Falmouth znotraj črte, ki poteka od St. Anthony Heada do Pendennis Pointa Reka Camel znotraj črte, ki poteka od Gun Pointa do Brea Hilla Reki Taw in Torridge znotraj črte, ki vodi 200° od svetilnika Crow Point do obale pri Skern Pointu Bridgewater južno od črte, ki poteka proti vzhodu od Stert Pointa (51° 13,0′ S) Reka Avon (Avon) znotraj črte, ki poteka od pomola Avonmouth do Wharf Pointa in Netham Dama POGLAVJE 2 Cona 3 Belgija Pomorska Šelda (v smeri toka od odprtega sidrišča Antwerpen) Bolgarija Donava: od rečnega kilometra 845,650 do rečnega kilometra 374,100 Češka republika Umetna jezera: Brněnská (Kníničky), Jesenice, Nechranice, Orlík, Rozkoš, Slapy, Těrlicko, Žermanice in Nové Mlýny III Jezera, nastala z izkopom peščenega gramoza: Ostrožná Nová Ves in Tovačov Nemčija Donava: od Kelheima (2 414,72 km) do nemško-avstrijske meje pri Jochensteinu Ren z rokavoma Lampertheimer Altrhein (od 4,75 km do Rena), Altrhein Stockstadt-Erfelden (od 9,80 km do Rena) od nemško-švicarske meje do nemško-nizozemske meje Laba (Norderelbe), vključno s Süderelbe in Köhlbrand od ustja kanala Laba-Seiten do spodnje meje pristanišča Hamburg Müritz Francija Adour od točke Bec du Gave do morja; Aulne od zapornice pri Châteaulinu do prečne meje na morju, ki jo določa prehod de Rosnoën; Blavet od Pontivyja do mostu Pont du Bonhomme; kanal Calais; Charente od mostu pri Tonnay-Charentu do prečne meje na morju, ki jo določa črta, ki poteka skozi sredino spodnje signalne luči na levem bregu in skozi sredino utrdbe Fort de la Pointe; Dordogne od sotočja z reko Lidoire do Bec d'Ambès; Garonne od mostu pri Castet en Dorthe do točke Bec d'Ambès; Gironde od točke Bec d'Ambès do prečne črte pri točki 48,50 km in preko spodnjega dela Ile de Patiras; Hérault od pristanišča Bessan proti morju največ do bibavičnega pasu; Isle od sotočja z reko Dronne do sotočja z reko Dordogne; Lora od sotočja z reko Maine do Cordemaisa (točka 25 km); Marne od mostu pri Bonneuilu (točke 169 do 900 km) in zapornice pri kraju St Maur do sotočja s Seno; Ren Nive od jezu Haïtze pri Utaritzu do sotočja z reko Adour; Oise od zapornice Janville do sotočja s Seno; Orb od Sérignana proti morju največ do bibavičnega pasu; Rona od meje s Švico proti morju, z izjemo Petit Rhône; Saône od mostu Pont de Bourgogne pri kraju Chalon-sur-Saône do sotočja z Rono; Sena od zapornice pri kraju Nogent-sur-Seine do začetka kanala Tancarville; Sèvre Niortaise od zapornice pri Maransu na prečni meji morja nasproti stražarnice do ustja; Somme od spodnje strani mostu Pont de la Portelette bridge pri Abbevillu do viadukta pri Noyellesu do železnice Saint-Valéry-sur-Somme; Vilaine od Redona (točka 89,345 km) do jezu Arzal; jezero Amance; jezero Annecy; jezero Biscarosse; jezero Bourget; jezero Carcans; jezero Cazaux; jezero Der-Chantecoq; jezero Guerlédan; jezero Hourtin; jezero Lacanau; jezero Orient; jezero Pareloup; jezero Parentis; jezero Sanguinet; jezero Serre-Ponçon; jezero Temple. Hrvaška Donava: od rečnega kilometra 1 295 + 500 do rečnega kilometra 1 433 + 100 Reka Drava: od rečnega kilometra 0 do rečnega kilometra 198 + 600 Reka Sava: od rečnega kilometra 210 + 800 do rečnega kilometra 594 + 000 Reka Kolpa: od rečnega kilometra 0 do rečnega kilometra 5 + 900 Reka Una: od rečnega kilometra 0 do rečnega kilometra 15 Madžarska Donava: od rečnega kilometra 1 812 do rečnega kilometra 1 433 Donava Moson: od rečnega kilometra 14 do rečnega kilometra 0 Donava Szentendre: od rečnega kilometra 32 do rečnega kilometra 0 Donava Ráckeve: od rečnega kilometra 58 do rečnega kilometra 0 Reka Tisa: od rečnega kilometra 685 do rečnega kilometra 160 Reka Drava: od rečnega kilometra 198 do rečnega kilometra 70 Reka Bodrog: od rečnega kilometra 51 do rečnega kilometra 0 Reka Kettős-Körös: od rečnega kilometra 23 do rečnega kilometra 0 Reka Hármas-Körös: od rečnega kilometra 91 do rečnega kilometra 0 Kanal Sió: od rečnega kilometra 23 do rečnega kilometra 0 Jezero Velence Jezero Fertő Nizozemska Ren Sneekermeer, Koevordermeer, Heegermeer, Fluessen, Slotermeer, Tjeukemeer, Beulakkerwijde, Belterwijde, Ramsdiep, Ketelmeer, Zwartemeer, Veluwemeer, Eemmeer, Alkmaardermeer, Gouwzee, Buiten IJ, Afgesloten IJ, Noordzeekanaal, pristanišče IJmuiden, pristaniško območje Rotterdam, Nieuwe Maas, Noord, Oude Maas, Beneden Merwede, Nieuwe Merwede, Dordsche Kil, Boven Merwede, Waal, kanal Bijlandsch, Boven Rijn, kanal Pannersdensch, Geldersche IJssel, Neder Rijn, Lek, kanal Amsterdam-Ren, Veerse Meer, kanal Šelda-Ren od državne meje do ustja v Volkerak, Amer, Bergsche Maas, Meuse navzdol od Venla, Gooimeerja, Europorta, Calandkanaala (vzhodno od pristanišča Beneluks), Hartelkanaala Avstrija Donava: od nemške meje do slovaške meje Inn: od ustja do elektrarne Passau-Ingling Traun: od ustja do 1,80 km Enns: od ustja do 2,70 km March: do 6,00 km Poljska — Reka Biebrza od izliva kanala Augustowski do izliva v reko Narwia — Reka Brda od povezave s kanalom Bydgoski v Bydgoszczu do izliva v reko Vislo — Reka Bug od izliva reke Muchawiec do izliva v reko Narwio — Jezero Dąbie do meje z notranjimi morskimi vodami — Kanal Augustowski od povezave z reko Biebrzo do državne meje, skupaj z jezeri, ki se nahajajo vzdolž tega kanala — Kanal Bartnicki od jezera Ruda Woda do jezera Bartężek — Kanal Bydgoski — Kanal Elbląski od jezera Druzno do jezera Jeziorak in jezera Szeląg Wielki, skupaj s temi jezeri in jezeri vzdolž kanala, in stranski kanal v smeri Zalewa od jezera Jeziorak do jezera Ewingi, vključno s tem jezerom — Kanal Gliwicki skupaj s kanalom Kędzierzyński — Kanal Jagielloński od povezave z reko Elblągo do reke Nogat — Kanal Łączański — Kanal Ślesiński skupaj z jezeri, ki se nahajajo vzdolž tega kanala, in jezero Gopło — Kanal Żerański — Reka Martwa Visla od reke Visle v Przegalinu do meje z notranjimi morskimi vodami — Reka Narew od izliva reke Biebrza do izliva reke Visle, skupaj z jezerom Zegrzyński — Reka Nogat od reke Visle do izliva v laguno Visle — Reka Noteć (zgornji tok) od jezera Gopło do povezave s kanalom Górnonotecki in kanal Górnonotecki ter reka Noteć (spodnji tok) od povezave s kanalom Bydgoski do izliva v reko Warto — Nysa Łużycka od Gubina do izliva v reko Odro — Reka Odra od mesta Racibórz do povezave z vzhodno Odro, ki postane reka Regalica od prekopa Klucz-Ustowo, skupaj s to reko in njenimi stranskimi pritoki do jezera Dąbie, kakor tudi stranski toki reke Odre od zapornice Opatowice do zapornice v mestu Wrocław — Zahodna Odra od jeza v Widuchowau (704,1 km reke Odre) do meje z notranjimi morskimi vodami, skupaj s stranskimi pritoki, kakor tudi prekopom Klucz-Ustowo, ki povezuje Vzhodno in Zahodno Odro — Reka Parnica in prekop Parnicki od Zahodne Odre do meje z notranjimi morskimi vodami — Reka Pisa od jezera Roś do izliva reke Narew — Reka Szkarpawa od reke Visle do izliva v laguno Visle — Reka Warta od jezera Ślesiński do izliva reke Odre — Omrežje Wielkie Jeziora Mazurskie, ki obsega jezera, povezana z rekami in kanali, ki predstavljajo glavno povezavo od jezera Roś (vključno z njim) v Piszi do kanala Węgorzewski (vključno s kanalom) v Węgorzewou, skupaj z jezeri: Seksty, Mikołajskie, Tałty, Tałtowisko, Kotek, Szymon, Szymoneckie, Jagodne, Boczne, Tajty, Kisajno, Dargin, Łabap, Kirsajty in Święcajty, skupaj s kanalom Giżycki in kanalom Niegociński ter kanalom Piękna Góra, in stranska pot jezera Ryńskie (vključno z njim) v Rynu do jezera Nidzkie (do 3 km, kar ustvarja mejo z naravnim rezervatom „jezero Nidzkie“), skupaj z jezeri: Bełdany, Guzianka Mała in Guzianka Wielka — Reka Visla od izliva reke Przemsza do povezave s kanalom Lączański, kakor tudi od izliva tega kanala v Skawino do izliva Visle v Gdanski zaliv, izključujoč rezervoar Włocławski Romunija Donava: od srbsko-romunske meje (1 075 km) do Črnega morja vzdolž kanala Sulina kanal Donava–Črno morje (dolžina 64,410 km): od stika z reko Donavo na 299,300 km Donave pri kraju Cernavodă (tj. 64,410 km kanala) do pristanišča Konstanca jug–Agigea („0“ km kanala) kanal Poarta Albă–Midia Năvodari (dolžina 34,600 km): od stičišča s kanalom Donava– Črno morje pri 29,410 km pri Poarta Albă (tj. 27,500 km kanala) do pristanišča Midia („0“ km kanala) Slovaška Donava: od rečnega kilometra 1 880,26 do rečnega kilometra 1 708,20 Kanal Donava: od rečnega kilometra 1 851,75 do rečnega kilometra 1 811,00 Reka Váh: od rečnega kilometra 0,00 do rečnega kilometra 70,00 Reka Morava: od rečnega kilometra 0,00 do rečnega kilometra 6,00 Reka Bodrog: od rečnega kilometra 49,68 do rečnega kilometra 64,85 Umetna jezera: Oravská Priehrada, Liptovská Mara, Zemplínska Šírava Švedska Kanal Trollhätte in Göta älv od vzporednika zemljepisne širine skozi obalno luč Bastugrunds do mostu Göta älv Jezero Mälaren Pristanišča v Stockholmu, omejena na severozahodu z mostom Lidingö, na severovzhodu s črto, ki poteka skozi svetilnik Elfviksgrund v smeri 135-315 stopinj, in na jugu z mostom Skuru Kanal Södertälje in pristanišča v Södertäljue, omejena na severu z zapornico Södertälje in na jugu z vzporednikom zemljepisne širine 59 09,00 S Združeno kraljestvo ŠKOTSKA Leith (Edinburgh) znotraj valolomov Glasgow Strathclyde Loch Crinan Canal od Crinana do Ardrishaiga Caledonian Canal deli kanala SEVERNA IRSKA Reka Lagan od Lagan Weira do Stranmillisa VZHODNA ANGLIJA reka Wear (kjer ni plimovanja) od starega železniškega mostu, Durham, do mostu Prebends, Durham Reka Tees po reki navzgor od jeza Tees Grimsby Dock znotraj zapornic Immingham Dock znotraj zapornic Hull Docks znotraj zapornic Dok Boston znotraj vrat zapornice Aire and Calder Navigation od Goole Docksa do Leedsa; stičišče s kanalom Leeds- Liverpool; stičišče Bank Dole do Selbyja (zapornica na reki Ouse); stičišče Castleford do Wakefielda (spodnja zapornica) Reka Ancholme odtočni kanal Ferriby do Brigga Calder and Hebble Canal Wakefield (zapornica Falling) do zapornice Broadcut Top Reka Foss od stičišča (Blue Bridge) z reko Ouse do Monk Bridgea Fossdyke Canal stičišče z reko Trent do Brayford Poola Goole Dock znotraj vrat zapornice Hornsea Mere cel kanal Reka Hull od zapornice Struncheon Hill do Beverley Becka Market Weighton Canal zapornica na reki Humber do zapornice Sod Houses New Junction Canal cel kanal Reka Ouse od zapornice Naburn do Nun Monktona Sheffield and South Yorkshire Canal zapornica Keadby do zapornice Tinsley Reka Trent zapornica Cromwell do Shardlowa Reka Witham zapornica Boston do Brayford Poola (Lincoln) WALES IN ZAHODNA ANGLIJA Reka Severn nad Llanthonyjem in jezom Maisemore Reka Wye nad Monmouthom Cardiff Jezero Roath Park Port Talbot znotraj zaprtih dokov Swansea znotraj zaprtih dokov Reka Dee nad vodnim črpališčem Barrelwell Hill Reka Mersey doki (razen Seaforth Docka) Reka Lune nad dokom Glasson Reka Avon (Midland) zapornica Tewkesbury do Eveshama Gloucester mestni doki v Gloucestru, kanal Gloucester/Sharpness Hollingworth Lake celo jezero Manchester Ship Canal cel kanal in doki Salford, vključno z reko Irwell Pickmere Lake celo jezero Reka Tawe med morskim jezom/marino in športnim stadionom Morfa Rudyard Lake celo jezero Reka Weaver pod Northwichem JUŽNA ANGLIJA Reka Nene Wisbech Cut in reka Nene do zapornice Dog-in-a-Doublet Lock Reka Great Ouse Kings Lynn Cut in reka Great Ouse pod cestnim mostom West Lynn Yarmouth izliv reke Yare od črte, ki poteka med konci pomolov severnega in južnega vhoda, vključno z Breydon Water Lowestoft pristanišče Lowestoft pod zapornico Mutford Lock do črte, ki poteka med zunanjimi pomoli vhoda v prisanišče Reki Alde in Ore nad vhodom v reko Ore do Westrow Pointa Reka Deben nad vhodom v reko Deben do Felixstowe Ferryja Reka Orwell in reka Stour od črte, ki poteka od Fagbury Pointa do Shotley Pointa na reki Orwell do doka Ipswich; in od črte, ki poteka od severa proti jugu čez Erwarton Ness na reki Stour do Manningtreeja Chelmer and Blackwater Canal vzhodno od zapornice Beeleigh Reka Temza in njeni pritoki reka Temza nad zapornico Teddington do Oxforda Reka Adur in kanal Southwick reka Adur nad zahodnim koncem Tarmac Wharfa in znotraj kanala Southwick Reka Arun reka Arun nad marino Littlehampton Reka Ouse (Sussex), Newhaven reka Ouse nad severnim koncem severnega North Quayja Bewl Water celo jezero Grafham Water celo jezero Rutland Water celo jezero Thorpe Park Lake celo jezero Chichester vzhodno od črte, ki povezuje Cobnor Point in Chalkdock Point Christchurch znotraj pristanišča Christchurch, razen Run Exeter Canal cel kanal Reka Avon (Avon) mestni doki v Bristolu jez Neztam do Pulteney Weira (1) V primeru plovil, ki imajo matično pristanišče drugje, je treba upoštevati člen 32 Pogodbe Ems-Dollart z dne 8. aprila 1960(BGBl. 1963 II, str. 602).

PRILOGA II MINIMALNE TEHNIČNE ZAHTEVE ZA PLOVILA NA CELINSKIH PLOVNIH POTEH CON 1, 2, 3 IN 4 Tehnične zahteve za plovne objekte so tiste iz standarda ES–TRIN 2015/1.

PRILOGA III PODROČJA MOŽNIH DODATNIH TEHNIČNIH ZAHTEV ZA PLOVNE OBJEKTE, KI PLUJEJO PO CELINSKIH PLOVNIH POTEH V CONAH 1 IN 2 TER CELINSKIH PLOVNIH POTEH, KI NISO POVEZANE S CELINSKIMI PLOVNIMI POTMI DRUGE DRŽAVE ČLANICE, V CONI 3 Katere koli dodatne tehnične zahteve, ki jih država članica sprejme v skladu s členom 23(1) in (2) te direktive v zvezi s plovnim objektom, ki pluje na ozemlju zadevne države članice, so omejene na naslednje: 1. Opredelitev pojmov — Potrebno za razumevanje dodatnih zahtev 2. Stabilnost — Okrepitev konstrukcije — Certifikat/potrdilo priznanega klasifikacijskega zavoda 3. Varnostna razdalja in prosti bok — Prosti bok — Varnostna razdalja 4. Vodotesnost odprtin v trupu in nadgradenj — Nadgradnje — Vrata — Okna in palubna okna — Žrela skladišč — Druge odprtine (prezračevalne cevi, izpušne cevi itd.) 5. Oprema — Sidra in sidrne verige — Navigacijske luči — Zvočni signali — Kompas — Radar — Naprave za oddajanje in sprejemanje — Reševalna oprema — Razpoložljivost pomorskih kart 6. Dodatne določbe za potniška plovila — Stabilnost (jakost vetra, merila) — Reševalna oprema — Prosti bok — Varnostna razdalja — Vidljivost iz prostora za krmiljenje 7. Konvoji in prevoz v zabojnikih — Zvezno potisno plovilo – maona — Stabilnost plovnih objektov ali maon, ki prevažajo zabojnike

PRILOGA IV PODROČJA MOŽNIH NIŽJIH TEHNIČNIH ZAHTEV, KI VELJAJO ZA PLOVNE OBJEKTE, KI PLUJEJO PO CELINSKIH PLOVNIH POTEH V CONAH 3 IN 4 Katere koli nižje tehnične zahteve, ki jih država članica v skladu s členom 23(4) te direktive dovoli za plovila, ki plujejo izključno po plovnih poteh v coni 3 ali coni 4 na ozemlju zadevne države članice, so omejene na naslednje: Cona 3 — Sidrna oprema, vključno z dolžino sidrnih verig — Hitrost (naprej) — Skupinske reševalne naprave — Dvooddelčni status — Vidljivost iz prostora za krmiljenje Cona 4 — Sidrna oprema, vključno z dolžino sidrnih verig — Hitrost (naprej) — Reševalna oprema — Dvooddelčni status — Vidljivost iz prostora za krmiljenje — Drugi neodvisni pogonski sistem

PRILOGA V PODROBNE POSTOPKOVNE DOLOČBE Člen 2.01 Inšpekcijski organi 1. Države članice ustanovijo inšpekcijske organe. 2. Inšpekcijske organe sestavljajo predsednik in strokovnjaki. V vsakem organu so vsaj naslednji strokovnjaki: (a) uradnik iz uprave, ki je odgovoren za plovbo; (b) strokovnjak za projektiranje plovil, ki plujejo po celinskih plovnih poteh, in njihovih motorjev; (c) navtični strokovnjak z dovoljenjem za voditelja čolna na celinskih plovnih poteh, ki pooblasti imetnika za vožnjo plovila, namenjenega za pregled. 3. Predsednika in strokovnjake vsakega organa imenujejo organi v državi članici, kjer je organ ustanovljen. Predsednik in strokovnjaki pri prevzetju svojih nalog predložijo pisno izjavo, da jih bodo izvajali popolnoma neodvisno. Od uradnikov se ne zahteva nikakršna izjava. 4. Inšpekcijskim organom lahko pomagajo posebni strokovnjaki v skladu z veljavnimi nacionalnimi določbami. Člen 2.02 (prazno) Člen 2.03 Predstavitev plovnega objekta za pregled 1. Lastnik ali njegov zastopnik predstavi plovni objekt v raztovorjenem, očiščenem in opremljenem stanju. Med pregledom zagotovi kakršno koli potrebno pomoč, kot so zagotovitev ustreznega čolna in osebja ter odkritje kakršnih koli delov ladijskega trupa ali opreme, ki niso neposredno dostopni ali vidni. 2. Inšpekcijski organ prvič zahteva suh pregled. Tak suh pregled pa ni potreben, če je mogoče predložiti klasifikacijsko spričevalo ali spričevalo priznanega klasifikacijskega zavoda, da konstrukcija izpolnjuje zahteve, ali če se predloži spričevalo, ki dokazuje, da je pristojni organ že opravil suh pregled v druge namene. Pri rednem pregledu ali pregledu, določenem v členu 14 te direktive, lahko inšpekcijski organ zahteva pregled zunaj vode. Inšpekcijski organ opravi poskusno vožnjo ob prvem pregledu motornih plovil ali konvojev ali ob večjih spremembah pogona ali krmilne opreme. 3. Inšpekcijski organ lahko zahteva nadaljnje preskuse obratovanja ter druga dokazila. Ta določba se uporablja tudi med gradnjo plovnega objekta. Člen 2.04 (prazno) Člen 2.05 (prazno) Člen 2.06 (prazno) Člen 2.07 Podrobnosti in spremembe spričevala Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh 1. Lastnik plovnega objekta ali njegov zastopnik pristojni organ seznani s kakršno koli spremembo imena ali lastništva plovnega objekta, dimenzije, registracije ali matičnega pristanišča in mu pošlje spričevalo Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh za vpis te spremembe. 2. Kateri koli pristojni organ lahko v spričevalo Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh vnese kakršne koli podatke ali spremembe. 3. Kadar pristojni organ v spričevalo Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh vnese kakršno koli spremembo ali podatek, o tem obvesti pristojni organ, ki je izdal spričevalo Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh. Člen 2.08 (prazno) Člen 2.09 Redni pregled 1. Plovni objekt opravi redni pregled pred iztekom veljavnosti spričevala Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh. 2. Pristojni organ določi novo obdobje veljavnosti spričevala Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh glede na rezultate tega pregleda. 3. Obdobje veljavnosti se vpiše v spričevalo Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh in sporoči organu, ki je to spričevalo Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh izdal. 4. Če se namesto podaljšanja veljavnosti spričevalo Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh zamenja z novim spričevalom, se prejšnje spričevalo Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh vrne pristojnemu organu, ki ga je izdal. Člen 2.10 Prostovoljni pregled Lastnik plovnega objekta ali njegov zastopnik lahko kadar koli prostovoljno zahteva pregled. Taki zahtevi za pregled se ugodi. Člen 2.11 (prazno) Člen 2.12 (prazno) Člen 2.13 (prazno) Člen 2.14 (prazno) Člen 2.15 Stroški Lastnik plovnega objekta ali njegov zastopnik nosi vse stroške, ki nastanejo zaradi pregleda plovnega objekta in izdaje spričevala Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh v skladu s posebnim sklopom pristojbin, ki ga sestavi vsaka država članica. Člen 2.16 Obveščanje Pristojni organ lahko osebam, ki dokažejo utemeljen interes, dovoli, da se seznanijo z vsebino spričevala Unije za plovbo po celinskih plovnih poteh, in lahko tem osebam izda izpiske ali kopije spričeval Unije