[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 27.4.2006

COM(2006) 180 konč.

2006/0061 (CNS)

Predlog

SKLEP SVETA

o podpisu Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike o obnovitvi programa sodelovanja na področju visokega šolstva ter poklicnega izobraževanja in usposabljanja

Predlog

SKLEP SVETA

o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike o obnovitvi programa sodelovanja na področju visokega šolstva ter poklicnega izobraževanja in usposabljanja

(predložila Komisija)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. OZADJE PREDLOGA

Ta predlog temelji na politiki EU na področju visokega šolstva, ki želi visokošolsko izobraževanje uveljaviti v svetu kot merilo pomembnosti in odličnosti, in na odnosih med EU in ZDA, ki želijo okrepiti sodelovanje na področju izobraževanja.

Izobraževanje je postalo bistvena prvina lizbonske strategije, ki zahteva, da postane izobraževanje v Evropski uniji do leta 2010 merilo za svet. Tak cilj se lahko doseže le z nadaljnjim prilagajanjem evropskega izobraževanja svetovnemu razvoju in zlasti s sodelovanjem ter primerjanjem pristopov in standardov s tistimi, ki jih imajo najbolj razvite države na svetu, na primer Združene države Amerike (v nadaljnjem besedilu „ZDA“).

Odnosi z ZDA so za EU strateško pomembni in njihov obseg se ves čas širi. Voditelji so se na vrhu EU-ZDA v Dromolandu leta 2004 dogovorili, da bodo poiskali skupne načine in najboljše prakse za večjo gospodarsko rast, več delovnih mest in inovacij. Komisija je 18. maja 2005 sprejela sporočilo o okrepljenem partnerstvu EU-ZDA[1], ki je v skladu z lizbonsko strategijo opredelilo sodelovanje na področju izobraževanja in usposabljanja kot pomembno sredstvo za spodbujanje znanja in dinamike inovacij ter pozvalo k obnovitvi in okrepitvi obstoječega sporazuma o visokošolskem izobraževanju in poklicnem usposabljanju. Voditelji so se na vrhu EU-ZDA v Washingtonu 20. junija 2005 dogovorili o pobudi za okrepitev čezatlantskega gospodarskega povezovanja in rasti, ki je sodelovanje na področju izobraževanja opredelila kot eno izmed sredstev za „povečanje čezatlantskih sinergij, ko postajamo gospodarstvo, ki čedalje bolj temelji na znanju“, in se zavezali, da si bodo prizadevali „obnoviti in okrepiti sporazum EU-ZDA o visokošolskem izobraževanju in poklicnem usposabljanju, ki vključuje program Fulbright/Evropska unija, in tako povečati sodelovanje na področju izobraževanja in čezatlantske izmenjave med državljani“.

Obstoječi sporazum je bil sklenjen leta 2000 in je obnovil program ES/ZDA za naslednjih pet let s koncem leta 2005. Zunanje vrednotenje je potekalo od oktobra 2004 do marca 2005. Neodvisno vrednotenje je ugotovilo, da je program močno sredstvo za vzpostavitev dolgotrajnega čezatlantskega partnerstva in sinergij na področju visokega šolstva in poklicnega usposabljanja ter da je to prispevalo k izboljšanju medsebojnega razumevanja in h kakovosti razvijanja človeških virov. Komisija je 27. junija 2005 sprejela sporočilo o rezultatih tega vrednotenja[2].

V skladu s pogajalskimi smernicami v Prilogi k Sklepu Sveta z dne 24. oktobra 2005 o pooblastitvi Komisije za začetek pogajanj o novem sporazumu z ZDA[3] se je Komisija dogovorila o novem sporazumu z ZDA.

Svet se naproša, da odobri sklepa o podpisu in sklenitvi sporazuma o obnovitvi programa sodelovanja med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike na področju visokega šolstva in poklicnega usposabljanja za obdobje 2006–2013.

2. CILJI PREDLOGA

2.1. Splošni cilji

Splošni cilji programa EU/ZDA so:

1. spodbuditi medsebojno razumevanje med državljani Evropske skupnosti in Združenih držav Amerike, vključno z boljšim poznavanjem jezikov, kultur in ustanov; ter

2. izboljšati kakovost razvijanja človeških virov v Evropski skupnosti in Združenih državah Amerike, vključno s pridobitvijo znanj, potrebnih za premagovanje izzivov svetovnega gospodartva, temelječega na znanju.

Program EU/ZDA si bo zato prizadeval vzajemno okrepiti kakovost visokošolskega izobraževanja in poklicnega usposabljanja.

2.2. Posebni cilji

Posebni cilji programa EU/ZDA so:

3. izboljšati sodelovanje med Evropsko skupnostjo in ZDA na področju visokega šolstva in poklicnega usposabljanja

4. prispevati k razvoju visokošolskih ustanov in ustanov za poklicno usposabljanje

5. prispevati k osebnemu razvoju posameznih udeležencev v njihovo korist in zaradi uresničevanja splošnih ciljev programa; ter

6. prispevati k čezatlantskim izmenjavam med državljani EU in ZDA.

2.3. Operativni cilji

Operativni cilji programa EU/ZDA so:

7. podpreti sodelovanje med visokošolskimi ustanovami in ustanovami za poklicno usposabljanje z namenom spodbuditi skupne študijske programe in mobilnost

8. izboljšati kakovost čezatlantske mobilnosti študentov z uveljavljanjem transparentnosti, medsebojnega priznavanja kvalifikacij in časa študija in usposabljanja ter, če je primerno, prenosa kreditnih točk

9. podpreti sodelovanje med javnimi in zasebnimi organizacijami, ki izvajajo visokošolsko izobraževanje in poklicno usposabljanje, z namenom spodbuditi razpravo in izmenjavo izkušenj o vprašanjih politike; ter

10. podpreti čezatlantsko mobilnost univerzitetnih izobražencev z namenom izboljšati medsebojno razumevanje vprašanj, pomembnih za odnose med ES in ZDA.

3. USKLAJENOST Z DRUGIMI POLITIKAMI

Program EU/ZDA na področju visokega šolstva in poklicnega usposabljanja bi bil popolnoma skladen s programi drugih instrumentov EU na teh področjih in bi jih dopolnjeval ter bi omogočil uresničevanje ciljev kakovostnega izobraževanja s sodelovanjem med EU in ZDA. Poleg tega bi program omogočil čezatlantsko medosebno sodelovanje, ki ga ni v drugih programih izobraževanja in poklicnega usposabljanja EU.

Program bi prav tako dopolnil dejavnosti centrov odličnosti EU na ameriških univerzah, saj ponuja dodatne možnosti za izmenjave in spodbuja strukturno sodelovanje med ustanovami in organizacijami na obeh straneh Atlantika.

Program bi tako prispeval tudi k prizadevanjem javne diplomacije Komisije v ZDA, vključno z javno diplomatsko dejavnostjo delegacij Komisije v Washingtonu in New Yorku, in sicer v skladu z večjo zavezanostjo javni diplomaciji zlasti v zvezi z glavnimi strateškimi partnerji EU.

4. POSVETOVANJE Z INTERESNIMI SKUPINAMI

- Študija o načinih sodelovanja na področju poklicnega izobraževanja in poklicnega usposabljanja iz leta 200

Študija, ki jo je naročila Komisija, je potrdila pomen sodelovanja med EU in ZDA na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja. Ustanove za poklicno usposabljanje niso nujno dobro pripravljene na čezatlantsko sodelovanje, vendar lahko ta vrsta sodelovanja pomeni obogatitev za obe strani, saj študentom, udeležencem usposabljanja in učnemu osebju ponuja nove možnosti za čezatlantsko mobilnost, ki jim sicer ne bi bile dostopne. Študija je opozorila, da je za ohranitev poklicnega usposabljanja ob visokošolskem izobraževanju potrebno znatno povečanje proračuna.

- Vmesno zunanje vrednotenje

Zunanje vrednotenje je bilo zaključeno v začetku leta 2005. Vrednotenje je potrdilo učinkovitost in pomembnost programa ter njegovo korist za udeležene ustanove, univerzitetne predavatelje ter študente. Vendar program ne velja za dovolj velikega, da bi se poznal njegov učinek na medsebojno razumevanje državljanov Evropske unije in ZDA. Projekti so večinoma trajnostni, dejavnosti pa se ne nadaljujejo vse enako. Ocenjevalci predlagajo zlasti uvedbo sistema dodatne finančne pomoči za mobilnost za uspešne projekte. Komisija je 27. junija 2005 sprejela sporočilo o rezultatih tega vrednotenja[4].

-Washingtonski seminar leta 2004 o prihodnosti sodelovanja med EU in ZDA

V sodelovanju z Ministrstvom za izobraževanje ZDA je bila 27. novembra 2004 v Washingtonu organizirana okrogla miza z uglednimi strokovnjaki in predstavniki vlad iz ZDA in EU. Strokovnjaki so ugotovili, da ima program EU/ZDA izjemno vrednost za udeležene ustanove, univerzitetne predavatelje in študente ter da je strateško pomemben za medosebne odnose državljanov EU in ZDA. Poudarili so, da je program omogočil razvoj čezatlantskega večstranskega partnerstva s pozitivnim učinkom pri univerzitetnih predavateljih in udeleženih študentih v izmenjavi. Zlasti slednji so lahko izjemno povečali svoje poznavanje kultur in prilagodljivost, izboljšali akademsko delo in povečali svoje možnosti pri iskanju kakovostnih delovnih mest na mednarodnem trgu. Poudarili so tudi, da je treba več storiti za širši in dolgotrajnejši učinek programa. To bi pomenilo obsežnejši program in ukrepe, ki bodo prispevali k trajnosti posameznih projektov. Nazadnje je bilo predlagano, da se program združi z ukrepi in političnim dialogom o vprašanjih sistemov.

5. PREUčENE MOžNOSTI

5.1. Pristopi in instrumenti: Politični dialog in koordinacija

Politični dialog med Evropsko unijo in ZDA lahko zagotovo pripomore k boljšemu razumevanju strategij izobraževanja in usposabljanja, doseže izmenjavo najboljših praks in nazadnje prinese ukrepe, ki neposredno vplivajo na državljane.

Vendar samo politični dialog ne more ustvariti inovativnega sodelovanja med ljudmi „od spodaj navzgor“ niti izboljšati visoko kakovostne mobilnosti mladih niti mladim in organizacijam omogočiti čezatlantske izmenjave izkušenj. Takšne dejavnosti je treba spodbuditi in podpreti s programom posebnih ukrepov.

5.2. Druge možnosti za načrtovanje izdatkov

5.2.1. Vključitev v obstoječe ali predlagane okvire

Obstoječi programi izobraževanja in usposabljanja, kot sta „ Socrates “ ali „ Leonardo da Vinci “, so oblikovani in namenjeni izključno javnosti držav članic. Postopek odločanja, tipologija ukrepov in mehanizmov izvajanja niso primerni za dvostransko sodelovanje med EU in ZDA na področju visokega šolstva in poklicnega usposabljanja. Isto velja za prihodnji program vseživljenjskega učenja.

„ Erasmus Mundus “ želi povečati kakovost visokega šolstva v Evropski uniji in ga uveljaviti v svetu s štipendijskim programom za študente in univerzitetne profesorje iz tretjih držav. Erasmus Mundus je program na področju visokega šolstva, ki si v prvi vrsti prizadeva pritegniti magistrske študente iz držav zunaj EU. Kot tak ni bil oblikovan za dvostranske izmenjave, čezatlantske študijske programe in sodelovanje ustanov. Program ne obsega poklicnega usposabljanja in se osredotoča na podiplomski študij, medtem ko se predlagani program sodelovanja z ZDA osredotoča predvsem na dodiplomski študij.

Drugi zunanji programi so prav tako neprimerni za uresničitev ciljev dvostranskega sodelovanja med EU in ZDA.

5.2.2. Obnovitev sporazuma in nadaljevanje programa v njegovi sedanji obliki

Predlagani sporazum in program, ki bi bil z njim uveden, ne predstavljata radikalnega odmika od sedanje strukture sodelovanja in je v skladu s sporočilom Komisije z dne 18. maja 2005[5], s katerim je pozvala h krepitvi sedanjega sodelovanja, in s skupnimi zavezami z vrha EU-ZDA junija 2005 o prizadevanjih za obnovitev in okrepitev sporazuma in s tem za povečanje sodelovanja na področju izobraževanja in čezatlantske izmenjave med državljani EU in ZDA.

Program bi upošteval spoznanja preteklih izkušenj in neodvisnih vmesnih vrednotenj z razlikovanjem med visokošolskim izobraževanjem in poklicnim usposabljanjem, uveljavljanjem skupnih študijskih programov, opiranjem na odličnost in izboljšanjem izmenjav študentov, udeležencev usposabljanja in učnega osebja.

V oceni je bilo ugotovljeno, da je nizek proračun sedanjega programa omejil njegov morebitni učinek na visokošolsko izobraževanje in preprečil razvoj močnejšega sodelovanja na področju poklicnega usposabljanja. Program, ki naj bi ga vzpostavil predlagani sporazum, predvideva povečanje proračuna (z 2 milijonov EUR na povprečno 6,5 milijonov EUR letno) zaradi upoštevanja velikosti sistemov visokošolskega izobraževanja in poklicnega usposabljanja EU in ZDA ter možnosti za sodelovanje.

5.3. Ocena pozitivnih in negativnih učinkov obravnavanih možnosti

Program bi z uresničitvijo ciljev imel kratkoročen in dolgoročen pozitivni učinek na mlade ter na ustanove in organizacije, ki se ukvarjajo z vprašanji visokošolskega izobraževanja in poklicnega usposabljanja. S čezatlantsko mobilnostjo bi udeleženci pridobili dragocene izkušnje, ki jim bodo v pomoč pri lažjem vključevanju v sedanjo družbo in ekonomijo znanja.

Sodelovanje med ustanovami bi pomagalo izboljšati študijske programe ter metode poučevanja, saj bi spoznavali najboljše prakse drug drugega in skupaj razvijali nove pristope.

Dolgoročno bi sodelovanje pomagalo ohraniti zelo dobro raven medsebojnega razumevanja med državljani Evropske unije in Združenih držav Amerike.

Socialni, gospodarski in okoljski učinki niso v medsebojnem navzkrižju.

5.4. Razlogi za izbiro predlagane možnosti

Glede vprašanja, ali naj visokošolsko izobraževanje ostane osrednji del programa, obstaja široko soglasje. Hkrati bi program ponudil dostop do čezatlantskega sodelovanja ustanovam poklicnega izobraževanja in usposabljanja, ki sicer ne bi tako sodelovale.

V okviru vseživljenjskega učenja in zaradi krepitve osebnih odnosov med državljani EU in ZDA bi bil program odprt tudi za mlade univerzitetne izobražence, večinoma tiste, ki ne prihajajo iz akademskega sveta in javne uprave, želijo pa opraviti študij ali usposabljanje na področjih, ki so še zlasti pomembna za odnose med EU in ZDA in ki bodo opredeljena v posvetovanju z organi ZDA.

Učinek programa bi se okrepil z uvedbo politično usmerjenih projektov na področjih skupnega interesa Evropske unije in ZDA. To je projektov s sistematičnim učinkom, ki lahko vplivajo na ustanove/organizacije/posameznike, ki niso neposredno udeleženi v njihovem izvajanju. Cilj teh projektov bi bil povečati poznavanje vprašanj in izmenjati najboljše prakse o vprašanjih, kot so kakovost in združljivost sistemov izobraževanja in usposabljanja, dostop do vseživljenjskega učenja za vse in odpiranje sistemov izobraževanja in usposabljanja svetu.

6. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA

6.1. Pravna podlaga

Ta predlog temelji na členih 149, 150 in 300 Pogodbe.

6.2. Subsidiarnost in sorazmernost

Program bi dopolnil dvostranske programe sodelovanja med državami članicami in ZDA, in sicer s predloganim nadaljevanjem večstranskega okvira za sodelovanje. V celoti bo upošteval pristojnosti držav članic ter prepustil pobudo posameznim ustanovam in organizacijam. Predlagana obnovitev programa ne predvideva kakršnega koli regulativnega pristopa, ki bi bil v navzkrižju z izključno pristojnostjo držav članic na tem področju. Sorazmernost je zagotovljena.

7. OPIS INTERVENCIJE

Cilji programa bi se uresničevali z naslednjimi ukrepi:

7.1. Ukrepi programa na področju visokega šolstva in poklicnega usposabljanja

7.1.1. Konzorcijski projekti

Ciljna javnost tega ukrepa bi bile ustanove in organizacije za visokošolsko izobraževanje in poklicno usposabljanje, njihovi zaposleni, študenti in udeleženci usposabljanja. Ukrep bi uresničil dva posebna cilja: prispevati k razvoju ustanov in organizacij za visokošolsko izobraževanje in poklicno usposabljanje ter povečati mobilnost zaposlenih, študentov in udeležencev usposabljanja.

Takšni projekti bi se večinoma opirali na skupne projekte, ki se trenutno financirajo, in bodo zagotovili podporo za dvojne ali skupne diplome, ki bi jih vzpostavili in vodili večstranski konzorciji visokošolskega izobraževanja v EU in ZDA, vključno s štipendijami za študente, univerzitetne predavatelje in osebje.

Konzorcijski projekti bi se osredotočili na prednostna področja, ki so v posvetovanju z organi ZDA opredeljena kot najpomembnejša za sodelovanje med EU in ZDA.

7.1.2. Projekti mobilnosti z dokazano odličnostjo (nadaljevanje)

V okviru tega ukrepa lahko program podpre predvsem mobilnost študentov v konzorcijskih projektih ustanov za visokošolsko izobraževanje in poklicno usposabljanje z dokazano odličnostjo, vključno v tistih, ki se financirajo s prejšnjimi sporazumi EU-ZDA. Ta ukrep, ki poudarja odličnost, bi izboljšal prepoznavnost programa. Tako bi se povečala spodbuda za financirane projekte, da zagotovijo visoko kakovostno mobilnost in prispevajo k njeni trajnosti.

7.2. Politično usmerjeni ukrepi

Ciljna javnost tega ukrepa so organizacije, ki izvajajo visokošolsko izobraževanje in poklicno usposabljanje. Ta ukrep bi uresničeval posebni cilj boljšega sodelovanja med EU in ZDA v zvezi z razvojem visokošolskega izobraževanja in poklicnega usposabljanja, pri čemer bi se osredotočil na prednostne teme. Dolgoročno bi ta ukrep učinkoval na razvoj politike in sistema.

Dejavnosti iz te kategorije bi lahko zajemale študije, konference, seminarje, delovne skupine in primerjalne analize.

7.3. Posamezne študijske pomoči za mobilnost „Schuman-Fulbright“

Ciljna skupina tega ukrepa bi bili univerzitetni izobraženci (tudi izobraženci na področju usposabljanja), večinoma tisti, ki ne prihajajo iz akademskega sveta in javne uprave (nosilci odločanja, predstavniki socialnih partnerjev, novinarji itd.) in ki želijo opraviti študij ali usposabljanje na področjih, ki so še zlasti pomembna za odnose med EU in ZDA ter bodo opredeljena v posvetovanju z ameriškimi organi.

7.4. Združenje nekdanjih štipendistov

V okviru tega ukrepa lahko program podpre združenja nekdanjih štipendistov, ki so kot študenti sodelovali v izmenjavah, pripravljenih s programom sodelovanja ES/ZDA na področju visokošolskega izobraževanja in poklicnega usposabljanja.

8. PRORAčUNSKE POSLEDICE

Stroški predlaganega predloga bi znašali največ 46 milijonov EUR v obdobju osmih let (2006–2013), pod pogojem, da tudi Združene države Amerike zagotovijo ustrezna finančna sredstva.

8.1. Utemeljitev za povečanje proračuna

Kot je navedeno v točki 5.2, je nizek proračun programa 2000–2005 omejil njegov morebitni učinek v visokošolskem izobraževanju in preprečil razvoj močnejšega sodelovanja na področju poklicnega usposabljanja.

8.2. Obračunavanje stroškov – referenčne vsote za izračun

8.2.1. Ukrepi na področju visokošolskega izobraževanja in poklicnega usposabljanja

Kadar projekti ne vključujejo mobilnosti, bi znašala povprečna študijska pomoč 120 000 EUR.

Skupni konzorcijski projekti 664 000 EUR za štiriletne projekte, od tega 544 000 EUR za študentske štipendije (izračunano na podlagi 1000 EUR na mesec in 2000 EUR za potne stroške in selitev na študenta za povprečno študijsko obdobje 15 mesecev za skupno 32 študentov), 60 000 EUR pavšalnih zneskov za konzorcijske partnerje (7 500 EUR na ustanovo letno: 7500x2x4) in 60 000 EUR študijskih pomoči za mobilnost za univerzitetne predavatelje in osebje (1000 EUR na profesorja tedensko in 1000 EUR za potne stroške).

Konzorcijski projekti mobilnosti in odličnosti : se bodo financirali na podobni osnovi kot skupni konzorcijski projekti.

8.2.2. Drugi ukrepi

Politično usmerjeni ukrepi: 100 000 EUR

Posamezne študijske pomoči za mobilnost „Schuman-Fulbright“: 20 000 EUR (3000 EUR na mesec + 2000 EUR za potne stroške na štipendista, ki jim je dodeljena finančna pomoč za povprečno 6 mesecev).

Podpora za združenje nekdanjih štipendistov se lahko oceni na 15 000 EUR letno.

8.3. Predvideni rezultati

Program bo podprl približno 274 projektov v obdobju osmih let (glej podrobnosti pod točko 8 finančnega izkaza). V času trajanja programa bo pri dejavnostih v zvezi z mobilnostjo sodelovalo približno 6000 udeležencev iz EU in ZDA.

Predlog

SKLEP SVETA

o podpisu Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike o obnovitvi programa sodelovanja na področju visokega šolstva ter poklicnega izobraževanja in usposabljanja

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 149 in 150 v povezavi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[6],

ob upoštevanju naslednjega:

11. Svet je s sklepom z dne 24. oktobra 2005 pooblastil Komisijo za pogajanja z Združenimi državami Amerike o sporazumu o obnovitvi programa sodelovanja na področju visokega šolstva in poklicnega usposabljanja.

12. Komisija se je v imenu Skupnosti dogovorila o sporazumu z Združenimi državami Amerike v skladu s pogajalskimi smernicami v Prilogi k Sklepu Sveta o pooblastitvi Komisije za pogajanja z Združenimi državami Amerike o sporazumu o obnovitvi programa sodelovanja na področju visokega šolstva in poklicnega usposabljanja.

13. Skupnost in Združene države Amerike pričakujejo vzajemno korist od takega sodelovanja, ki mora s strani Skupnosti dopolnjevati dvostranske programe med državami članicami in Združenimi državami Amerike ter zagotavljati evropsko dodano vrednost.

14. Treba je podpisati sporazum, o katerem se je dogovorila Komisija z namenom poznejše sklenitve –

SKLENIL:

Edini člen

1. Predsednik Sveta se pooblasti, da imenuje osebo ali osebe, pooblaščene, da v imenu Skupnosti podpišejo Sporazum med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike o obnovitvi programa sodelovanja na področju visokega šolstva ter poklicnega izobraževanja in usposabljanja, ki je predmet poznejše sklenitve.

2. Besedilo Sporazuma je priloženo k temu sklepu.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik […]

2006/0061 (CNS)

Predlog

SKLEP SVETA

o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike o obnovitvi programa sodelovanja na področju visokega šolstva ter poklicnega izobraževanja in usposabljanja

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 149 in 150 v povezavi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) in prvim pododstavkom člena 300(3) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[7],

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju naslednjega:

15. Svet je s sklepom z dne 24. oktobra 2005 pooblastil Komisijo za pogajanja z Združenimi državami Amerike o sporazumu o obnovitvi programa sodelovanja na področju visokega šolstva in poklicnega usposabljanja.

16. Komisija se je v imenu Skupnosti dogovorila o sporazumu z Združenimi državami Amerike v skladu s pogajalskimi smernicami v Prilogi k Sklepu Sveta o pooblastitvi Komisije za pogajanja z Združenimi državami Amerike o sporazumu o obnovitvi programa sodelovanja na področju visokega šolstva in poklicnega usposabljanja.

17. Skupnost in Združene države Amerike pričakujejo vzajemno korist od takega sodelovanja, ki mora s strani Skupnosti dopolnjevati dvostranske programe med državami članicami in Združenimi državami Amerike ter zagotavljati evropsko dodano vrednost.

18. Ta sporazum je bil v skladu s Sklepom Sveta …/…/ES z dne […] podpisan v imenu Skupnosti dne […] ob upoštevanju njegove morebitne poznejše sklenitve.

19. Sporazum je treba odobriti –

SKLENIL:

Člen 1

1. Sporazum med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike o obnovitvi programa sodelovanja na področju visokega šolstva ter poklicnega izobraževanja in usposabljanja, se odobri v imenu Skupnosti.

Besedilo Sporazuma je priloženo k temu sklepu.

Člen 2

Delegacijo Evropske skupnosti v skupnem odboru iz člena 6 Sporazuma sestavljajo predstavnik Komisije, ki mu pomaga po en predstavnik iz vsake države članice.

Člen 3

Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo, ki bo pooblaščena za uradno obvestilo, predvideno v členu 12(1) Sporazuma.

V Bruslju, […]

Za Svet

Predsednik

PRILOGA

SPORAZUM MED EVROPSKO SKUPNOSTJO IN ZDRUŽENIMI DRŽAVAMI AMERIKE O OBNOVITVI PROGRAMA SODELOVANJA NA PODROČJU VISOKEGA ŠOLSTVA TER POKLICNEGA IZOBRAŽEVANJA IN USPOSABLJANJA

EVROPSKA SKUPNOST

na eni strani in

ZDRUŽENE DRŽAVE AMERIKE

na drugi strani (v nadaljnjem besedilu „pogodbenici“) sta se –

ob ugotovitvi, da Transatlantska izjava, ki so jo sprejele Evropska skupnost in njene države članice (v nadaljnjem besedilu „Evropska skupnost“) ter vlada Združenih držav Amerike (v nadaljnjem besedilu „Združene države Amerike“) novembra 1990, posebej omenja krepitev medsebojnega sodelovanja na različnih področjih, ki neposredno zadevajo dobrobit njihovih državljanov v sedanjosti in prihodnosti, kot so izmenjave in skupni projekti na področju izobraževanja in kulture, vključno z izmenjavami univerzitetnih učiteljev in mladih,

ob ugotovitvi, da nova transatlantska agenda, sprejeta na zasedanju EU-ZDA decembra 1995 v Madridu, omenja v Ukrepu IV – Gradnja mostov čez Atlantik – Sporazum med ES IN ZDA o vzpostavitvi programa sodelovanja na področju izobraževanja in poklicnega usposabljanja kot morebitni katalizator za širok razpon inovativnih dejavnosti sodelovanja, ki neposredno koristijo študentom in učiteljem, ter omenja uvajanje novih tehnologij v razrede, pri čemer se povezujejo izobraževalne ustanove v Združenih državah Amerike in v Evropski uniji ter se spodbuja poučevanje jezikov, zgodovine in kulture drugega,

ob ugotovitvi, da je leta 1997 transatlantska konferenca z naslovom „Gradnja mostov čez Atlantik: vezi med ljudmi“ poudarila možnost za sodelovanje med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike na področju neformalnega izobraževanja,

ob ugotovitvi, da so se na zasedanju EU-ZDA junija 2005 voditelji dogovorili o pobudi za okrepitev čezatlantskega gospodarskega povezovanja in rasti, ki je sodelovanje na področju izobraževanja označila kot eno izmed sredstev za „povečanje čezatlantskih sinergij, ko postajamo gospodarstvo, ki čedalje bolj temelji na znanju“, in se zavezali, da si bodo prizadevali „obnoviti in okrepiti sporazum EU-ZDA o visokošolskem izobraževanju in poklicnem usposabljanju, ki vključuje program Fulbright/Evropska unija, da bi tako povečali sodelovanje na področju izobraževanja in čezatlantske izmenjave med državljani“,

ob upoštevanju, da se s sprejetjem in izvajanjem Sporazuma iz leta 1995 med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike o vzpostavitvi programa sodelovanja na področju visokega šolstva ter poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter Sporazuma iz leta 2000 med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike o obnovitvi programa sodelovanja na področju visokega šolstva ter poklicnega izobraževanja in usposabljanja uveljavljajo zaveze Transatlantske izjave in postavljajo zgledi zelo uspešnega in stroškovno učinkovitega sodelovanja,

ob priznavanju odločilnega prispevka, ki ga imata izobraževanje in usposabljanje za razvoj človeških virov in njihove sposobnosti sodelovanja v svetovnem gospodarstvu, temelječem na znanju,

ob priznavanju, da mora sodelovanje na področju izobraževanja in poklicnega usposabljanja dopolnjevati druge ustrezne pobude za sodelovanje med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike,

ob priznavanju pomena dopolnjevanja z ustreznimi pobudami, ki jih na področju visokošolskega izobraževanja in poklicnega usposabljanja izvajajo mednarodne organizacije, kot so Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj, UNESCO in Svet Evrope,

ob priznavanju, da je sodelovanje na področju visokošolskega izobraževanja ter poklicnega izobraževanja in usposabljanja v skupnem interesu pogodbenic,

v pričakovanju vzajemne koristi od sodelovanja na področju visokošolskega izobraževanja ter poklicnega izobraževanja in usposabljanja,

ob priznavanju potrebe po večjem dostopu do dejavnosti, podprtih s tem sporazumom, zlasti dejavnosti na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter

v želji, da se vzpostavi formalna osnova za neprekinjeno sodelovanje na področju visokošolskega izobraževanaj ter poklicnega izobraževanja in usposabljanja –

DOGOVORILI O NASLEDNJEM:

Člen 1

Namen

Ta sporazum obnavlja program sodelovanja na področju visokega šolstva ter poklicnega izobraževanja in usposabljanja (v nadaljenjem besedilu „program“) iz leta 2000, ki ga je prvotno vzpostavil Sporazum iz leta 1995 med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike o programu sodelovanja na področju visokega šolstva ter poklicnega izobraževanja in usposabljanja.

Člen 2

Opredelitve

Za namen tega sporazuma:

1. „visokošolska ustanova“ pomeni vsako ustanovo, ki po veljavnih zakonih ali praksi daje kvalifikacije ali diplome na visokošolski stopnji, kakor koli že se taka ustanova imenuje;

2. „ustanova poklicnega izobraževanja in usposabljanja“ pomeni vsak javni, polzasebni ali zasebni organ, ki, ne glede na svoje poimenovanje, po veljavnih zakonih in praksi pripravlja ali izvaja poklicno izobraževanje ali usposabljanje, nadaljnje poklicno izobraževanje, izobraževanje za osvežitev znanja ali preusposabljanje; ter

3. „študenti“ so vse osebe, udeležene v programih izbraževanja ali usposabljanja, ki jih vodijo visokošolske ustanove in ustanove poklicnega izobraževanja ali usposabljanja, kakor so opredeljene v tem členu.

Člen 3

Cilji

1. Splošni cilji programa so:

20. spodbuditi medsebojno razumevanje med državljani Evropske skupnosti in Združenih držav Amerike, vključno z boljšim poznavanjem jezikov, kultur in ustanov; ter

21. izboljšati kakovost razvijanja človeških virov v Evropski skupnosti in Združenih državah Amerike, vključno s pridobitvijo znanj, potrebnih za spopadanje z izzivi svetovnega gospodarstva, temelječega na znanju.

2. Posebni cilji programa so:

22. izboljšati sodelovanje med Evropsko skupnostjo in ZDA na področju visokošolskega izobraževanja in poklicnega usposabljanja

23. prispevati k razvoju ustanov visokošolskega izobraževanja in poklicnega usposabljanja

24. prispevati k osebnemu razvoju posameznih udeležencev v njihovo korist in zaradi uresničevanja splošnih ciljev programa; ter

25. prispevati k čezatlantskim izmenjavam med državljani EU in ZDA.

3. Operativni cilji programa so:

26. podpreti sodelovanje med visokošolskimi ustanovami in ustanovami za poklicno usposabljanje z namenom uveljaviti skupne študijske programe in mobilnost

27. izboljšati kakovost čezatlantske mobilnosti študentov z uveljavljanjem transparentnosti, medsebojnega priznavanja kvalifikacij in časa študija in usposabljanja ter, če je primerno, prenosa kreditnih točk

28. podpreti sodelovanje med javnimi in zasebnimi organizacijami, ki izvajajo visokošolsko izobraževanje in poklicno usposabljanje, z namenom spodbuditi razpravo in izmenjavo izkušenj o političnih vprašanjih; ter

29. podpreti čezatlantsko mobilnost univerzitetnih izobražencev z namenom izboljšati medsebojno razumevanje vprašanj, pomembnih za odnose med ES in ZDA.

Člen 4

Načela

Sodelovanje po tem sporazumu usmerjajo naslednja načela:

1. polno upoštevanje pristojnosti držav članic Evropske skupnosti in Združenih držav Amerike ter avtonomnosti visokošolskih ustanov ter ustanov poklicnega izobraževanja in usposabljanja

2. vzajemna korist zaradi dejavnosti, izvajanih po tem sporazumu.

3. široka udeležba v različnih državah članicah Evropske skupnosti in Združenih državah Amerike; ter

4. priznavanje vseh različnosti na kulturnem, družbenem in gospodarskem področju v Evropski skupnosti in Združenih državah Amerike.

Člen 5

Ukrepi programa

Program se izvaja z ukrepi, opisanimi v Prilogi, ki je sestavni del tega sporazuma.

Člen 6

Skupni odbor

1. Ustanovi se skupni odbor. Sestavlja ga enako število predstavnikov obeh pogodbenic.

2. Naloge skupnega odbora so:

30. pregled skupnih dejavnosti, predvidenih na podlagi tega sporazuma; ter

31. priprava dvoletnega poročila za pogodbenici o stopnji, stanju in učinkovitosti skupnih dejavnosti, ki se izvajajo na podlagi tega sporazuma.

3. Skupni odbor se sestaja vsaki dve leti ali po dogovoru med pogodbenicama, pri čemer so sestanki izmenoma v Evropski skupnosti in ZDA.

4. Odločitve skupnega odbora se sprejemajo soglasno. Na vsakem sestanku se piše zapisnik, ki vsebuje seznam sklepov in glavne točke. Ta zapisnik odobrijo osebe, ki jih vsaka pogodbenica izbere za skupno vodenje sestankov, in je skupaj z dvoletnim poročilom na voljo ustreznim uradnikom na ministrski ravni obeh pogodbenic.

Člen 7

Spremljanje in vrednotenje

Ustrezno spremljanje in vrednotenje programa poteka skupno. To po potrebi dovoljuje preusmeritev dejavnosti glede na potrebe ali priložnosti, ki se pokažejo med izvajanjem.

Člen 8

Financiranje

1. Pri dejavnostih po tem sporazumu se upoštevajo razpoložljiva sredstva ter veljavni zakoni in drugi predpisi, politike in programi Evropske skupnosti in ZDA. Financiranje bo, kolikor je mogoče, potekalo z uskladitvijo deležev sredstev med pogodbenicama. Pogodbenici si prizadevata ponuditi dejavnosti programa, ki imajo primerljivo korist in obseg.

2. Stroške, ki jih ima skupni odbor ali nastanejo v njegovem imenu, pokrije tista pogodbenica, v katere pristojnosti so člani odbora. Stroške, neposredno povezane s sestanki skupnega odbora, razen potnih stroškov in stroškov bivanja, krije pogodbenica gostiteljica.

Člen 9

Vstop osebja

Vsaka pogodbenica po najboljših močeh olajša vstop na svoje ozemlje in izstop z njega za osebje, študente, gradivo in opremo druge pogodbenice, ki so udeleženi ali se uporabljajo v dejavnostih sodelovanja po tem sporazumu.

Člen 10

Drugi sporazumi

Ta sporazum ne nadomesti ali kako drugače vpliva na druge sporazume ali dejavnosti, ki se izvajajo ali potekajo med katero koli državo članico Evropske skupnosti in Združenimi državami Amerike na področjih, zajetih s tem sporazumom.

Člen 11

Ozemeljska uporaba tega sporazuma

Ta sporazum velja na eni strani za ozemlje, na katerem velja Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti, in pod pogoji, določenimi v tej pogodbi, ter na drugi strani za Združene države Amerike.

Člen 12

Začetek veljavnosti in prenehanje

1. Ta Sporazum začne veljati prvi dan meseca po dnevu, ko se pogodbenici pisno obvestita, da so izpolnjene njune pravne zahteve za začetek veljavnosti tega sporazuma, in sicer se upošteva poznejši datum. Ta sporazum v celoti nadomesti Sporazum iz leta 2000 med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike o obnovitvi programa sodelovanja na področju visokega šolstva ter poklicnega izobraževanja in usposabljanja.

2. Ta sporazum velja osem let in se lahko po medsebojnem pisnem dogovoru podaljša ali spremeni.

Spremembe ali podaljšanje začne veljati prvi dan meseca po dnevu, ko se pogodbenici pisno obvestita, da so izpolnjene njune zahteve za začetek veljavnosti sporazuma, ki določa zadevno spremembo ali podaljšanje.

3. Ta Sporazum lahko pogodbenici kadar koli prekineta s pisnim obvestilom dvanajst mesecev vnaprej. Konec veljavnosti ali prekinitev tega sporazuma ne vpliva na veljavnost ali trajanje katerega koli že obstoječega sporazuma, sklenjenega na podlagi tega sporazuma.

Člen 13

V (kraj), (xx) dne (meseca) 2006 v dvojniku v angleškem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, slovaškem, slovenskem, španskem, in švedskem jeziku, pri čemer je vsako od teh besedil enako verodostojno. V primeru neskladja velja angleška različica.

V potrditev navedenega so spodaj podpisani, ki so za to ustrezno pooblaščeni, podpisali ta sporazum .

Za Evropsko skupnost Za Združene države Amerike

PRILOGA

UKREPI

UKREP 1 – Skupni konzorcijski projekti Evropske skupnosti/Združenih držav Amerike

1. Pogodbenici podpreta visokošolske ustanove ter ustanove poklicnega izobraževanja in usposabljanja, ki tvorijo skupne konzorcije ES/ZDA za namen izvajanja skupnih projektov na področju visokega šolstva ter poklicnega izobraževanja in usposabljanja.

2. Vsak skupni konzorcij mora nastati z večstranskim partnerstvom med visokošolskimi ustanovami in ustanovami poklicnega usposablajnja ES in ZDA.

3. Skupni konzorcijski projekti običajno morajo vključiti čezatlantsko mobilnost študentov v okviru skupnih študijskih programov, pri čemer je cilj enaka izmenjava v obeh smereh, in morajo predvideti ustrezno jezikovno in kulturno pripravo.

4. Ustrezni organi na vsaki strani se na podlagi prednostnih področij, najpomembnejših za sodelovanje ES/ZDA, skupaj sporazumejo glede upravičenih predmetnih vsebin za skupne konzorcije ES/ZDA.

UKREP 2 – Odličnost (nadaljevanje) Projekti mobilnosti

Pogodbenici lahko finančno podporo za mobilnost študentov zagotovita skupnim konzorcijem visokošolskih ustanov in ustanov poklicnega usposabljanja z dokazano odličnostjo pri izvajanju skupnih projektov, ki jih financirata pogodbenici.

UKREP 3 – Politično usmerjeni ukrepi

Pogodbenici lahko zagotovita finančno podporo večstranskim projektom, v katerih so udeležene organizacije na področju visokega šolstva in poklicnega usposabljanja, z namenom izboljšati sodelovanje med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike pri razvijanju visokošolskega izobraževanja in poklicnega usposabljanja. Politično usmerjeni ukrepi lahko vključujejo študije, konference, seminarje, delovne skupine, primerjalne analize in obravnavajo horizontalna vprašanja visokošolskega izobraževanja in poklicnega usposabljanja, vključno s priznavanjem kvalifikacij.

UKREP 4 – Študijske pomoči „Schuman-Fulbright“

Pogodbenici nameravata zagotoviti štipendije visoko kvalificiranim univerzitetnim izobražencem (tudi izobražencem na področju usposabljanja, udeleženim v nadaljevalnem študiju na univerzah in strokovnih šolah), ki se želijo izobraževati ali usposabljati na področjih s posebnim pomenom za odnose EU/ZDA, ki jih bosta skupaj opredelili pogodbenici. Za uveljavljanje študijskih pomoči „Schuman-Fulbright“ ter za podpiranje štipendistov lahko pogodbenici zagotovita finančno podporo organizaciji, ki jo imenujeta skupaj.

UKREP 5 – Združenje nekdanjih štipendistov

Pogodbenici lahko zagotovita finančno podporo združenjem nekdanjih štipendistov, ki so kot študenti sodelovali v izmenjavah, pripravljenih s programom sodelovanja ES/ZDA na področju visokega šolstva in poklicnega usposabljanja. Združenja nekdanjih štipendistov lahko vodijo organizacije, ki jih pogodbenici imenujeta skupaj.

VODENJE PROGRAMA

Te ukrepe izvajajo pristojni uradniki vsake pogodbenice. Te naloge lahko zajemajo:

1. odločanje o pravilih in postopkih za predstavitev predlogov, vključno s pripravo skupnih navodil za kandidate

2. določanje urnika objav za razpise za zbiranje predlogov, oddaje in izbora predlogov

3. zagotavljanje informacij o programu in njegovem izvajanju

4. imenovanje akademskih svetovalcev in strokovnjakov

5. priporočila ustreznim organom vsake pogodbenice, kateri projekti se financirajo

6. zagotavljanje finančnega poslovodenja; ter

7. uveljavljanje pristopa sodelovanja pri spremljanju in vrednotenju programa.

Praviloma bo Evropska skupnost zagotovila podporo za projektne partnerje iz Evropske skupnosti; Združene države Amerike bodo zagotovile podporo projektnim partnerjem iz ZDA. Pogodbenici lahko podporo zagotavljata s pavšalnimi študijskimi pomočmi, lestvico stroškov na enoto in/ali štipendijami.

UKREPI TEHNIČNE PODPORE

Finančna sredstva se lahko porabijo za nabavo storitev, potrebnih za izvajanje programa. Pogodbenici si zlasti lahko pomagata s strokovnjaki; pripravita seminarje, kolokvije ali druga srečanja, ki lahko olajšajo izvajanje programa; ter lahko vrednotita, obveščata, objavljata in širita informacije.

ZAKONODAJNI FINANČNI IZKAZ

1. IME PREDLOGA:

Predlog sklepov Sveta o podpisu in sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike (v nadaljnem besedilu ZDA) o obnovitvi programa sodelovanja na področju visokega šolstva ter poklicnega usposabljanja

2. OKVIR ABM / ABB

Področje politike: IZOBRAŽEVANJE IN KULTURA

Cilj: „Vzajemno izboljšanje kakovosti izobraževanja s sodelovanjem s tretjimi državami“.

Dejavnost: IZOBRAŽEVANJE

3. PRORAČUNSKE VRSTICE

3.1. Proračunske vrstice (vrstice za poslovanje in z njimi povezane vrstice za tehnično in upravno pomoč (nekdanje vrstice BA)) z navedbo imena postavke:

15 02 03 Sodelovanje z državami nečlanicami pri izobraževanju in poklicnem usposabljanju

15 01 04 17 Sodelovanje z državami nečlanicami pri izobraževanju in poklicnem usposabljanju – Odhodki za upravno poslovodenje

15 01 04 32 Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo – subvencije za programe pod postavko 4

3.2. Trajanje ukrepa in finančni vpliv: 2006-2013

Dokončno trajanje ukrepa se bo določilo med pogajanjem, zanj bo veljala klavzula o vmesnem pregledu.

3.3. Značilnosti proračuna (po potrebi se dodajo vrstice):

Proračunska vrstica | Vrsta odhodkov | Novo | Prispevek Efte | Prispevki držav prosilk | Razdelek v finančni perspektivi |

15.02.03 | neobvezni | Dif. | NE | NE | NE | št. 4 |

15.01.04.17 | neobvezni | Dif. | NE | NE | NE | št. 4 |

15.01.04.32 | neobvezni | Dif. | NE | NE | NE | št. 4 |

4. POVZETEK SREDSTEV

4.1. Finančna sredstva

4.1.1. Povzetek odobritev za prevzem obveznosti (OPO) in odobritev plačil (OP)

v mio EUR (na 3 decimalna mesta natančno)

Vrsta odhodkov | Oddelek | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011-2013 | Skupaj |

Odhodki iz poslovanja: |

Odobritve za prevzem obveznosti (OPO) | 8.1 | a | 2,224 | 3,780 | 4,957 | 5,924 | 6,004 | 20,551 | 43,441 |

Odobritve plačil (OP) | b | 0,994 | 3,158 | 4,486 | 5,537 | 5,972 | 23,294 | 43,441 |

Upravni odhodki, vključeni v referenčni znesek[2] | |

Tehnična in upravna pomoč (NS) | 8.2.4 | c | 0,000 | 0,352 | 0,352 | 0,352 | 0,352 | 1,056 | 2,464 |

REFERENČNI ZNESEK SKUPAJ |

Odobritve za prevzem obveznosti | a+c | 2,224 | 4,132 | 5,309 | 6,276 | 6,356 | 21,607 | 45,905 |

Odobritve plačil | b+c | 0,994 | 3,510 | 4,838 | 5,889 | 6,324 | 24,350 | 45,905 |

Upravni odhodki,, ki niso vključeni v referenčni znesek[3] | |

Človeški viri in z njimi povezani odhodki (NS) | 8.2.5 | d | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 1,134 | 3,024 |

Upravni stroški, ki niso vključeni v referenčni znesek, razen stroškov za človeške vire in z njimi povezanih stroškov (NS) | 8.2.6 | e | 0,010 | 0,028 | 0,010 | 0,028 | 0,010 | 0,065 | 0,150 |

Podrobnosti o sofinanciranju: se ne uporablja

V okviru programa, ki ga bo obnovil sporazum, bo EU podprla udeležbo ustanov in študentov EU. Ne pričakuje se sofinanciranje iz držav članic ali drugih organov.

4.1.2. Skladnost s finančnim programiranjem

( Predlog je skladen z obstoječim finančnim programiranjem.

( Predlog bo pomenil ponovno programiranje ustreznega razdelka v finančni perspektivi.

( Predlog lahko zahteva uporabo določb Medinstitucionalnega sporazuma[8] (tj. instrumenta prilagodljivosti ali spremembo finančne perspektive).

Predlog je skladen z obstoječim finančnim programiranjem. Zlasti ocene odhodkov in finančnega vpliva za leto 2006 so v skladu s proračunom za navedeno leto, medtem ko so ocene odhodkov in finančnega vpliva za obdobje 2007–2013 okvirne in kažejo sedanjo usmeritev Komisije v zvezi z novimi finančnimi perspektivami. Te ocene odhodkov ne vplivajo na sredstva, ki bodo na voljo pod postavko 4 po sporazumu med Svetom in Parlamentom o prihodnjem finančnem okviru 2007–2013, in se po takšnem sporazumu lahko popravijo.

4.1.3. Finančni vpliv na prihodke

( Predlog nima finančnih posledic za prihodke.

4.1.4. FTE za človeške vire (vključno z uradniki, začasnim in zunanjim osebjem) – glej podrobnosti pod točko 8.2.1.

Letne potrebe | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011–2013 letno in pozneje |

Število potrebnih človeških virov SKUPAJ | 2,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 |

5. ZNAČILNOSTI IN CILJI

5.1. Potreba, ki jo je treba kratkoročno ali dolgoročno pokriti

Dvostranski sporazum o sodelovanju na področju visokega šolstva ter poklicnega usposabljanja in mladine si bo prizadeval povečati medsebojno razumevanje med državljani EU in ZDA, bolje pripraviti državljane na družbo znanja ter vzajemno izboljšati kakovost višješolskega izobraževanja, usposabljanja in neformalnega izobraževanja za mlade v EU in ZDA.

Dvostranski sporazum o sodelovanju uresničuje politično željo pogodbenic na najvišji ravni.

5.2. Dodana vrednost zaradi vključitve Skupnosti in skladnost predloga z drugimi finančnimi instrumenti ter možne sinergije

Odnosi z ZDA so za EU strateško pomembni in njihov obseg se ves čas širi. Voditelji so se na vrhu EU-ZDA v Dromolandu leta 2004 dogovorili, da bodo poiskali skupne načine in najboljše prakse za večjo gospodarsko rast, več delovnih mest in inovacij. Komisija je 18. maja 2005 sprejela sporočilo o okrepljenem partnerstvu EU-ZDA, ki je v skladu z lizbonsko strategijo opredelilo sodelovanje na področju izobraževanja in usposabljanja kot pomembno sredstvo za spodbujanje znanja in dinamike inovacij ter pozvalo k obnovitvi in okrepitvi obstoječega sporazuma na področju visokošolskega izobraževanja in poklicnega usposabljanja.

Program EU-ZDA bi zagotovil dodano vrednost na številnih ravneh: gradnja čezatlantskih mostov med ustanovami, zagotovitev čezatlantskih mrež za posameznike, akademsko osebje in študente, razvijanje posebnih študijskih predmetov in disciplin. Obnovitev programa sodelovanja EU–ZDA na področju visokega šolstva in poklicnega usposabljanja bi tudi ohranila in razvila večstranski pristop, ki k vsakem ukrepu pritegne ustanove in ljudi iz različnih držav članic. Ta večstranski pristop se je doslej izkazal kot učinkovito sredstvo za uresničevanje ciljev programa glede večjega medsebojnega razumevanja in boljše kakovosti izobraževanja in usposabljanja v EU in ZDA. Pokazal je tudi določene ekonomije povezanosti, obsega in boljšo kakovost v zvezi z dvostranskimi programi.

Cilji programa EU/ZDA na področju visokega šolstva in poklicnega usposabljanja bi bili popolnoma skladni s cilji drugih instrumentov EU na teh področjih. S sporazumom bi se vzpostavil okvir, ki bi dopolnjeval druge programe z možnostjo uresničevanja ciljev glede kakovosti izobraževanja s sodelovanjem med EU in ZDA. Poleg tega bi program omogočil čezatlantsko medosebno sodelovanje, ki ga ni v drugih programih izobraževanja in poklicnega usposabljanja EU.

Dvostranski sporazum o sodelovanju bo zlasti dopolnil program Erasmus Mundus, saj se bo osredotočil na mobilnost na dodiplomski stopnji ter vključil čezatlantske izmenjave na področju poklicnega usposabljanja.

Program bi prav tako dopolnil dejavnosti centrov odličnosti EU, ki jih podpira Evropska unija, saj ponuja dodatne možnosti za izmenjave in spodbuja strukturno sodelovanje med ustanovami in organizacijami z obeh strani Atlantika.

5.3. Cilji in pričakovani rezultati predloga ter z njimi povezani kazalniki v okviru ABM

Cilj | Nepopoln seznam kazalnikov |

Splošni cilji |

povečati medsebojno razumevanje pri državljanih Evropske unije in ZDA bolje pripraviti državljane na družbo znanja vzajemno izboljšati kakovost izobraževanja. | kvantitativni podatki o mnenju pri uporabnikih programa in interesnih skupinah, pridobljeni z raziskovanji pri vmesnem in naknadnem vrednotenju. |

Posebni cilji |

okrepiti sodelovanje med Evropsko unijo in ZDA na področju visokega šolstva in poklicnega usposabljanja prispevati k razvoju visokošolskih ustanov in ustanov za poklicno usposabljanje prispevati k osebnemu razvoju posameznih udeležencev v njihovo korist in zaradi uresničevanja splošnih ciljev programa. | kvantitativni podatki o mnenju uradnikov in administratorjev, pridobljeni z neposrednimi pogovori; kvantitativni podatki o mnenju posameznikov, pristojnih za udeležene ustanove in organizacije v programu, pridobljeni z raziskovanji kvantitativni podatki o mnenju udeležencev, pridobljeni z raziskovanji. |

Rezultati se lahko opredelijo kot prednost ali kot slabši položaj neposrednih obravnavancev na koncu njihove udeležbe v javni intervenciji. Zato jih je treba določiti glede na operativne cilje intervencije.

Operativni cilji | Rezultati, ki jih pridobijo udeleženci |

podpirati sodelovanje med visokošolskimi ustanovami in ustanovami za poklicno usposabljanje z namenom uveljaviti skupne študijske programe in mobilnost; | Ustanove: izboljšani učni načrti in metodologije poučevanja; večja preglednost in razumevanje partnerskih kreditnih sistemov; izboljšana pripravljenost na čezatlantsko sodelovanje. Študenti: bogata čezatlantska izkušnja; boljša izobrazba in razumevanje kultur. |

podpirati sodelovanje med javnimi in zasebnimi organizacijami, ki izvajajo visokošolsko izobraževanje in poklicno usposabljanje, z namenom spodbuditi razprave in izmenjavo izkušenj o vprašanjih politike; | Organizacije, ustanove: boljše razumevanje vprašanj politike. |

podpirati čezatlantsko mobilnost univerzitetnih izobražencev z namenom izboljšati medsebojno razumevanje vprašanj, pomembnih za odnose med EU in ZDA. | Posamezniki: boljše razumevanje najpomembnejših vprašanj v odnosih med EU in ZDA. |

5.4. Metoda izvedbe (okvirna)

Spodaj se prikaže(-jo) izbrana(-e) metoda(-e)[9] izvedbe ukrepa.

X Centralizirano upravljanje

X neposredno s strani Komisije

X posredno s prenosom na:

X izvajalske agencije

organe, ki so jih ustanovile Skupnosti, kakor je navedeno v členu 185 finančne uredbe

nacionalne javne organe/organe, ki opravljajo javne storitve

ٱ Deljeno ali decentralizirano upravljanje

z državami članicami

s tretjimi državami

ٱ Skupno upravljanje z mednarodnimi organizacijami (treba jih je navesti )

Predlagani program temelji na načelu skupnega financiranja iz Evropske unije in ZDA. Razpise za zbiranje predlogov vodi Evropska komisija na podlagi skupnih napotkov, o katerih se vnaprej dogovori z organi ZDA.

Za upravljanje programa lahko Evropska komisija uporabi izvajalsko agencijo. Če se bodo predlagana finančna sredstva programa EU/ZDA ohranila, bo uporaba izvajalske agencije upravičena. Uporaba izvajalske agencije bo upravičena, če se bodo finančna sredstva programa EU/ZDA zmanjšala, se pa bo sklenil zelo podoben sporazum s Kanado, s čimer se poveča ekonomija obsega in se zagotovi utemeljenost tega, da nekatere ukrepe izvaja izvajalska agencija.

6. NADZOR IN VREDNOTENJE

6.1. Sistem nadzora

Spremljanje skupnih projektov EU/ZDA se bo izvajalo s povezavo spremljanja dokumentacije (temeljilo bo na rednem poročanju prejemnikov študijske pomoči) ter spremljanja na kraju, ki ga bo izvedla Komisija in ustrezni organ, ki ga bodo imenovale ZDA.

6.2. Vrednotenje

6.2.1. Predhodno vrednotenje

Predhodno vrednotenje temelji na izkušnji, pridobljeni z izvajanjem sedanje faze programa, neposrednih povratnih informacijah uporabnikov programa, študiji o poklicnem usposabljanju v programu, posvetovanjih s strokovnjaki in vmesnim vrednotenjem sedanje faze programa.

Obrazložitveni memorandum zajema glavne vidike predhodnega vrednotenja in ocene učinka.

Glavne ugotovitve predhodnega vrednotenja glede visokega šolstva in poklicnega usposabljanja so:

- program koristi udeleženim ustanovam, univerzitetnim predavateljem in študentom. Program je zlasti učinkovit pri izboljšanju razumevanja kultur pri študentih in osebju;

- program je prispeval tudi k razvijanju učnih načrtov in predvsem utrjevanju čezatlantskih mrež univerz in ustanov poklicnega usposabljanja

- vendar program ne velja za dovolj velikega, da bi se poznal njegov učinek na medsebojno razumevanje med državljani Evropske unije in ZDA

- zaradi pomanjkanja sredstev za nadaljevanje je bila vprašljiva trajnost projektov mobilnosti;

- poklicno usposabljanje se ob visokošolskemu izobraževanju lahko ohrani le, če se znatno poveča proračun

- pri poklicnem izobraževanju in usposabljanju je bil potreben poseben pristop, ki nekatera merila izvajanja prilagodi stvarnim posebnostim tega področja;

- vmesno vrednotenje kaže potrebo po nekaterih operativnih spremembah: a) daljše trajanje konzorcijskih projektov; b) poudarek na opredelitvi in izmenjavi najboljših praks; c) uvedba sistema dodatne finančne pomoči za mobilnost pri uspešnih projektih.

6.2.2. Ukrepi, sprejeti po vmesnem/naknadnem vrednotenju (na podlagi podobnih preteklih izkušenj)

Predlagani program se bo oblikoval z upoštevanjem ugotovitev predhodnega vrednotenja, predvsem bo:

- ohranil in razvijal dobro preskušene in preverjene prvine programa

- razvil poseben pristop do poklicnega usposabljanja;

- se opiral na projekte preverjene odličnosti

- okrepil mobilnost

- povečal finančna sredstva programa.

6.2.3. Oblika in pogostnost prihodnjega vrednotenja

Načeloma se bo vmesno vrednotenje izvedlo po prvih treh letih izvajanja, naknadno vrednotenje pa se bo začelo ob koncu intervencije.

7. UKREPI PROTI GOLJUFIJAM

Odločitve in pogodbe o financiranju med Komisijo in upravičenci predvidevajo, da Komisija in Računsko sodišče izvedeta preverjanja v prostorih upravičencev finančnih pomoči Evropske skupnosti, in dajejo pooblastilo za zahtevo, da se dokazila o vseh stroških v okviru takih pogodb, sporazumov in pravnih zavez predložijo še pet let po izteku pogodbenega obdobja.

Upravičenci morajo spoštovati obveznost poročanja in finančnega računovodstva, ta pa se proučuje z vidika vsebine in upravičenosti odhodkov, pri čemer se upošteva namen financiranja s strani Evropske skupnosti ter pogodbene obveznosti in načela dobrega finančnega poslovodenja.

Finančnim sporazumom so dodane administrativne in finančne informacije, ki podrobno opredelijo, kakšni odhodki so upravičeni v okviru takšnih sporazumov. Kadar je to ustrezno, se bo Evropska skupnost pri pokrivanju nekaterih stroškov omejila na postavke, ki so stvarne, opredeljive in preverljive v knjigovodstvu upravičenca in omogočajo lažje preverjanje in revizijo (in vrednotenje za namene izbiranja) financiranih projektov.

8. PODROBNOSTI O SREDSTVIH

8.1. Cilji predloga z vidika stroškov financiranja

odobritve za prevzem obveznosti v mio EUR (na 3 decimalna mesta natančno)

(Navedba ciljev, ukrepov in realizacij) | Vrsta realizacije | Povprečni stroški | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011-2013 | TOTAL |

2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011–2013 letno |

Uradniki ali začasno osebje[10] (XX 01 01) | A*/AD | 1 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |

B*, C*/AST | ¾ 3/4 | 3/4 3/4 | 3/4 3/4 | 3/4 3/4 | 3/4 3/4 | 3/4 3/4 |

Osebje, financirano[11] iz člena XX 01 02 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Drugo osebje[12], financirano iz člena XX 01 04/05 | 0 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |

SKUPAJ | 2,5 | 5,5 | 5,5 | 5,5 | 5,5 | 5,5 |

8.2.2. Opis nalog, ki izhajajo iz ukrepa

A*/AD Razvoj politike, upravljanje programa, odnosi s partnerskimi državami:

B*/AST Finančni referent

C*/AST Tajništvo in finančna podpora

8.2.3. Človeški viri – viri delovnih mest (po sistemizaciji)

(Pri navedbi več virov se navede število delovnih mest, ki izhajajo iz vsakega vira)

2,5 Delovna mesta, trenutno dodeljena za upravljanje programa, ki se nadomesti ali podaljša

( Delovna mesta, ki so bila predhodno dodeljena v okviru izvajanja LSP/PPP za leto n

1 Delovna mesta, ki bodo zahtevana v naslednjem postopku LSP/PPP

( Delovna mesta, ki bodo prerazporejena z uporabo obstoječih človeških virov znotraj zadevne službe (notranja prerazporeditev)

( Delovna mesta, potrebna za leto n, ki niso predvidena za izvajanje LSP/PPP za zadevno leto

8.2.4. Drugi upravni odhodki, vključeni v referenčni znesek (XX 01 04/05 – Odhodki za upravno poslovodenje)

v mio EUR (na 3 decimalna mesta natančno)

Uradniki in začasno osebje (XX 01 01) | 0,270 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 2,916 |

Osebje, financirano iz člena XX 01 02 (pomožno osebje, napoteni nacionalni izvedenci, pogodbeno osebje itd.)(navesti proračunsko vrstico) |

Stroški za človeške vire in z njimi povezani stroški (ki NISO vključeni v referenčni znesek) SKUPAJ | 0,270 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 2,916 |

Izračun – Uradniki in začasni uslužbenci

(2,5 osebja v 2006 x 108 000 EUR) + (3,5 osebja v 2007–2013 x 7 let x 108 000 EUR) = 2 916 000 EUR

Ta izračun temelji na predpostavki, da bo pri izvajanju programa udeležena izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo. Če ne bo, bosta potrebna še dva člana osebja Komisije.

Izračun – Osebje, financirano iz člena XX 01 02

se ne uporablja

8.2.6. Drugi upravni odhodki, ki niso vključeni v referenčni znesek

v mio EUR (na 3 decimalna mesta natančno)

2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011-2013 | SKUPAJ |

XX 01 02 11 01 – Misije | 0,010 | 0,010 | 0,010 | 0,010 | 0,010 | 0,030 | 0,080 |

XX 01 02 11 02 – Sestanki in konference |

XX 01 02 11 03 – Odbori[14] Skupni odbor EU/ZDA, vzpostavljen s Sporazumom. | 0,018 | 0,018 | 0,035 | 0,070 |

XX 01 02 11 04 – Študije in konzultacije |

XX 01 02 11 05 – Informacijski sistemi |

2 Drugi odhodki za poslovodenje skupaj (XX 01 02 11) |

3 Drugi odhodki upravne narave (opredeliti, vključno s sklicem na proračunsko vrstico) |

Upravni odhodki, razen stroškov za človeške vire in z njimi povezanih stroškov (ki NISO vključeni v referenčni znesek), SKUPAJ | 0,010 | 0,028 | 0,010 | 0,028 | 0,010 | 0,065 | 0,150 |

Izračun – Drugi upravni odhodki, ki niso vključeni v referenčni znesek

Misije: 2 x 3000 (za ZDA) + 6 x 700 (za države članice) = 10 200 EUR

Sestanki skupnega odbora z državami članicami vsako drugo leto: 25 x 700 x 4 = 70 000 EUR

[1] COM(2005) 196

[2] COM(2005) 274

[3] Točka 6 na seznamu „A“ v 13437/05 , sprejetem na 2685. sestanku Sveta (kmetijstvo/ribištvo) v ponedeljek 24. in torek 25. oktobra 2005.

[4] COM(2005) 274

[5] COM(2005) 196

[6] UL C […], […], str. […].

[7] UL C […], […], str. […].

[8] Glej točki 19 in 24 Medinstitucionalnega sporazuma.

[9] Pri navedbi več kot ene metode je treba navesti dodatne podrobnosti v oddelku „pripombe“ pod to točko.

[10] Stroškov zanje referenčni znesek NE krije.

[11] Stroškov zanje referenčni znesek NE krije.

[12] Stroške zanje krije referenčni znesek.

[13] Možnost uporabe obstoječe izvajalske agencije za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo se bodo preučile med vrednotenjem agencije. Vrednotenje se bo opravilo leta 2006 zaradi izvedbe novih izobraževalnih programov 2007–2013.

[14] Opredeliti vrsto odbora in skupino, v katero spada.