Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Reforma STO zaradi prilagoditve razvoju svetovne trgovine

(mnenje na lastno pobudo)

(2019/C 159/03)

Poročevalka: Emmanuelle BUTAUD-STUBBS

Sklep plenarne skupščine 12. 7. 2018 Pravna podlaga člen 29(2) poslovnika mnenje na lastno pobudo Pristojnost REX Datum sprejetja mnenja strokovne komisije 19. 12. 2018 Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju 23. 1. 2019 Plenarno zasedanje št. 540 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 174/2/3

1. Sklepi in priporočila

1.1 Evropski ekonomsko-socialni odbor znova poudarja, da se zavzema za Svetovno trgovinsko organizacijo (STO), ki deluje kot varuhinja mednarodne trgovine in talilni lonec za pripravo pravil in norm, ki zagotavljajo pravično trgovino, liberalizacijo trgovine z blagom in storitvami ter preglednost oblikovanja politik, povezanih s trgovinskimi vprašanji.

1.2 Po mnenju EESO je treba čim prej izvesti nujne reforme, zlasti za zagotovitev delovanja Pritožbenega organa Organa za reševanje sporov, hkrati pa bi se morale članice STO zavezati bolj ambicioznim in sistemskim spremembam, povezanim s standardi dela, boju proti podnebnim spremembam ter globalnim ciljem trajnostnega razvoja, da se pravila mednarodne trgovine prilagodijo spremembam na svetovni ravni.

1.3 EESO spodbuja Evropsko komisijo, naj si ob podpori držav članic prizadeva za ambiciozno trgovinsko politiko EU-27, ki bi podjetjem EU z mnogostranskimi, večstranskimi (vključno s STO), dvostranskimi in enostranskimi sporazumi (GSP – splošni sistem preferencialov, EBA – pobuda Vse razen orožja) zagotavljala boljše možnosti za dostop do trgov ter razširjala vrednote EU na področju človekovih pravic in temeljnih standardov dela, kot so boj proti diskriminaciji, enakost moških in žensk, sindikalne svobode itd. Civilna družba EU zahteva prosto, vendar pravično trgovino.

1.4 Po izstopu Združenega kraljestva iz EU (29. marca 2019) bo ta država postala neodvisna članica STO. To pomeni, da bi morale EU-27 in Združeno kraljestvo ohraniti svoje dvostranske trgovinske in investicijske odnose, EU-27 pa bi morala s svojimi prostotrgovinskimi partnerji ustrezno obravnavati pomembno vprašanje tarifnih kvot. EESO si želi, da bi Združeno kraljestvo podprlo predloge EU za reformo STO, da se posodobijo mnogostranska trgovinska pravila.

1.5 EESO podpira predlog Komisije za izvedljivo rešitev, da bi Pritožbeni organ Organa za reševanje sporov spet normalno deloval, ter nedavne izjave članic STO o spremembi nekaterih določb dogovora o pravilih in postopkih za reševanje sporov.

1.6 EESO je kot predstavnik evropske organizirane civilne družbe zelo vpleten v spremljanje prostotrgovinskih sporazumov, izpolnjevanja zavez, ki so jih pogodbenice sprejele v poglavjih o trajnostnem razvoju, ter zahteve po upoštevanju ciljev trajnostnega razvoja OZN in boja proti podnebnim spremembam.

1.7 Ključni akterji v svetovni trgovini (ZDA, Kitajska idr.) uvajajo vse več trgovinskih ovir in povečujejo obdavčitev uvoza (aluminija, jekla itd.), kar dejansko ogroža rast svetovne trgovine, ki se že od leta 2014 upočasnjuje. To bi lahko škodilo svetovni rasti, prizadevanjem za zmanjšanje neenakosti, razvoju najranljivejših gospodarstev ter ustvarjanju vrednosti in delovnih mest v globalnih vrednostih verigah.

1.8 Glede na ta tveganja EESO meni, da je potrebna ambiciozna reforma STO. To reformo bi bilo treba razdeliti na dva dela: prvi, bolj tehnični del o najnujnejših zadevah pred koncem leta 2019, da se prepreči blokada Pritožbenega organa Organa za reševanje sporov in pojasnijo nekatere opredelitve, in drugi, bolj sistemski del, ki bi lahko trajal dlje in v katerem bi se naloge in delovanje STO prilagodili glavnim spremembam v svetovni trgovini.

1.9 V prvi fazi bi bilo treba podpreti več predlogov Evropske komisije iz dokumenta za razpravo, ki ga je pripravila septembra 2018 na podlagi pooblastila držav članic na zasedanju Evropskega sveta 28. in 29. junija.

1.10 Ti predlogi so: okrepitev vloge sekretariata, sprememba pravil o mandatu sodnikov Pritožbenega organa Organa za reševanje sporov, posodobitev pravil o subvencijah, podjetjih v državni lasti in prenosu tehnologij ter več odprtih večstranskih pogajanj.

1.11 EESO tudi meni, da bi morala STO v okviru prvega dela reforme postati ambicioznejša glede kmetijskega sektorja, da se zagotovi kakovostna in varna hrana ter zanesljiva preskrba z njo. Vloga STO pri zmanjševanju negotovosti v mednarodni trgovini je ključna za prihodnost kmetijstva v vseh državah, kar velja tudi za njeno zmožnost zagotavljanja varne hrane ob upoštevanju visokih okoljskih standardov proizvodnje in dobrobiti živali.

1.12 EESO meni, da je bistveno, da se previdnostno načelo, kakor je zapisano v ustanovnih pogodbah EU, ustrezno zaščiti tudi na mnogostranski ravni in da se ga v celoti formalno prizna, da se zagotovi višja raven zaščite s preventivnim sprejemanjem odločitev v primeru tveganja za zdravje ljudi ali okolje. Glede na pomen tega načela bi morala EU poskrbeti, da se bo v vseh svojih trgovinskih pogajanjih močno zavzemala zanj.

1.13 Še ena prednostna naloga po mnenju EESO je zagotovitev varstva podatkov v mednarodni trgovini z mnogostranskimi instrumenti, ki temeljijo na standardih in pravilih, uvedenih na ravni EU, OECD, APEC in OZN. Sedanji mnogostranski instrument na področju varstva podatkov bi bilo treba dodatno razviti in k pristopu spodbuditi več tretjih držav. Pristop EU k horizontalnemu čezmejnemu pretoku podatkov in varstvu podatkov bi bilo treba spodbujati kot mnogostranski standard.

1.14 Veljavna pravila, ki se nanašajo na kmetijstvo in varstvo podatkov, je treba nujno prilagoditi, da bodo upoštevane značilnosti trga in trgovinske prakse več članic STO.

1.15 Dobro pa bi bilo razmisliti tudi o drugih možnostih za bolj ambiciozno in sistemsko reformo, ki jih Evropska komisija v tej fazi še ne omenja.

1.16 EESO predlaga začetek procesa razmisleka o opredelitvi držav v razvoju za uporabo v postopkih STO. Opredelitev bi lahko temeljila na nizu meril, ki bi na primer vključevala tržni delež v globalnem gospodarstvu in indekse človekovega razvoja ter bi bila usklajena z že obstoječimi opredelitvami drugih mednarodnih organizacij.

1.17 Predlogi, ki jih podpira EESO, v glavnem zajemajo tri področja: standarde dela in dostojno delo, cilje glede podnebnih sprememb ter doseganje ciljev trajnostnega razvoja OZN za leto 2030.

1.18 Kako oblikovati temeljne standarde dela in mnogostranska trgovinska pravila je vprašanje, ki je odprto že več kot 20 let. EESO meni, da je s sprejetjem ambicioznih in obsežnih ciljev trajnostnega razvoja na ravni OZN prišel čas, da STO kot varuhinja mednarodne trgovine aktivno prispeva k spodbujanju temeljnih standardov dela. To se lahko doseže s priznanjem ciljev trajnostnega razvoja in temeljnih konvencij Mednarodne organizacije dela kot splošne preambule ter z dosledno uporabo člena XX Splošnega sporazuma o tarifah in trgovini (GATT) v okoljskih (XXg) pa tudi socialnih zadevah (XXe).

1.19 Ne glede na možne načine za posodobitev sedanjih in opredelitev novih pravil, prilagojenih trgovini 21. stoletja, pa je treba spremeniti predvsem zapleteno strukturo upravljanja STO, ki temelji na soglasju, da bi bila prožnejša in bolj pregledna, saj se bo tako povečala učinkovitost te organizacije.

1.20 Zato EESO poziva Evropsko komisijo, naj v sodelovanju z najpomembnejši partnerji začne razmišljati o možnih spremembah postopkov odločanja STO, preglednosti njenega dela in vključevanju civilne družbe.

2. Ključni akter v mednarodni trgovini

2.1 STO je temelj multilateralizma v trgovini, ki je prinesel veliko koristnega: proces liberalizacije svetovne trgovine, večjo preglednost ukrepov trgovinske politike z medsebojnimi strokovnimi pregledi, sodno prakso Organa za reševanje sporov, ki vsem državam članicam STO omogoča uveljavljanje njihovih pravic v odnosu do druge članice STO, če se njihova pravila kršijo, ter – sicer počasno in težavno – oblikovanje pravil in norm za urejanje razvoja mednarodne trgovine (olajševanje trgovine, boj proti subvencijam v ribiškem sektorju itd.).

2.2 Po mnenju EESO je velik uspeh dejstvo, da ima STO vse več članic, da je geopolitična velikana (Kitajsko in Rusijo) spodbudila k upoštevanju načel multilateralizma in olajšala vključevanje ranljivih gospodarstev v svetovno trgovino (Liberija, Kambodža itd.).

2.3 STO ima že od januarja 1995, ko je bila ustanovljena, tri vloge, saj je varuhinja trgovinskih pravil, gonilna sila internacionalizacije gospodarstev držav v razvoju in pospeševalka nastajanja globalnih vrednostih verig.

2.4 Njeno delo se izvaja predvsem v okviru naslednjih treh stebrov: 2.4.1 Oblikovanje sklopa pravil in norm za mednarodno trgovino 2.4.1.1 Ta pravila zdaj zajemajo tri glavna področja: Splošni sporazum o tarifah in trgovini (GATT), Splošni sporazum o trgovini s storitvami in Sporazum o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine. Te tri stebre dopolnjujeta sistem reševanja sporov in načelo preglednosti, ki temelji na preverjanju trgovinskih politik držav članic. Celoten sklop pravil, ki jih izvršuje Organ za reševanje sporov, mednarodnim trgovcem zagotavlja pravno varnost, ki je bistvena za dolgoročne naložbe. 2.4.2 Organ za reševanje sporov 2.4.2.1 Organ je eden od večjih uspehov, ki jih je STO dosegla po sporazumu GATT. Časovni okviri in postopkovna pravila, ki se uporabljajo za reševanje sporov med državami članicami, so dobili formalno podlago in stroge časovne roke; Organ za reševanje sporov je od leta 1995 tako prejel več kot 500 vlog o sporih in sprejel več kot 350 odločitev. 2.4.2.2 Organ za reševanje sporov je sprejel številne pomembne odločitve (čeprav je nekaj pomislekov glede njihovega izvrševanja): o subvencijah za zrakoplove (EU/ZDA), podjetjih s prodajo v tujino (EU/ZDA), subvencijah za bombaž (Brazilija/ZDA) itd. V zadnjem času organ prejema vse več zadev zaradi povečanega uvajanja ukrepov trgovinske politike, ki določajo dodatne ali zaščitne carinske dajatve (ZDA/Kitajska), prisilnih prenosov tehnologije in neupoštevanja pravic intelektualne lastnine. 2.4.3 Krogi liberalizacije trgovine 2.4.3.1 Urugvajski krog (1986–1994) je zadnji krog mnogostranskih pogajanj, ki so privedla do ambicioznega programa zmanjšanja industrijskih carinskih dajatev, odprave netarifnih ukrepov, med drugim kvot za tekstil in oblačila, krepitve pravil in uvedbe novih postopkovnih pravil za reševanje sporov.

3. Sedanje pomanjkljivosti STO

3.1 Kriza Pritožbenega organa Organa za reševanje sporov

3.1.1 Pritožbenemu organu, ki je temelj sodne funkcije STO, zdaj grozi popolna blokada: če bodo Združene države Amerike še naprej zavračale imenovanje novih sodnikov, bodo decembra 2019 v tem organu lahko odločali manj kot trije stalni sodniki. Takšna blokada bi Pritožbenemu organu onemogočila sprejemanje odločitev, saj so potrebni vsaj trije sodniki, vse to pa se dogaja v času, ko se število sporov zaradi vse večjega pritiska protekcionizma povečuje.

3.1.2 Urad trgovskega predstavnika Združenih držav Amerike za trgovino je podal več kritik glede sedanjega delovanja Organa za reševanje sporov, in sicer zaradi ukrepanja, ki ne sodi v okvir glavne naloge, tj. pomagati članicam STO pri reševanju trgovinskih sporov, zaradi neupoštevanja 90-dnevnega roka, zaradi mnenj o zadevah, ki niso povezane s predmetom spora, in ker je treba vzpostaviti novo ravnovesje med pravicami in obveznostmi Pritožbenega organa.

3.1.3 To je paradoks, saj so ZDA del ožjega kroga članic, ki se na Organ za reševanje sporov poleg EU, Kanade, Brazilije in Indije največkrat obračajo.

3.2 Nezmožnost sprejemanja novih mnogostranskih pravil ali sporazumov

3.2.1 EESO ugotavlja, da je STO doživela nekaj neuspehov, kot so prekinitev kroga pogajanj iz Dohe, ki se je začel leta 2001, neukrepanje v zvezi z nepravičnimi praksami v več državah članicah in nezmožnost sprejetja ministrske izjave na ministrski konferenci v Buenos Airesu decembra 2017, čeprav je zabeležila tudi uspehe, zlasti je to začetek veljavnosti sporazuma o olajševanju trgovine leta 2013. Zato je več trgovinskih partneric (EU, ZDA, Japonska, Kanada, Kitajska itd.) in nevladnih organizacij predlagalo bistvene reforme pristojnosti in načinov dela STO.

3.2.2 Omenjeni neuspehi v resnici opozarjajo na težave, s katerimi se STO sooča pri prilagajanju svojih operativnih pravil novemu stanju v mednarodni trgovini, za katerega so značilni vse večje število protekcionističnih ukrepov, zapletenost globalnega trgovinskega okolja, pritisk javnega mnenja na oblikovalce trgovinske politike zaradi socialnih in okoljskih učinkov trgovine, vztrajno nasprotovanje nekaterim negativnim posledicam globalizacije, izjemno počasno in geografsko omejeno odpiranje javnih naročil ter čezmerne zmogljivosti v nekaterih industrijskih sektorjih zaradi obsežnih subvencij.

3.2.3 Težave povzroča tudi dosledna vključitev več članic STO v trgovinski sistem, ki temelji na mnogostranskih pravilih: zaradi ekonomske teže teh držav, vloge države in različnih javnih organov, ki se vmešavajo v poslovne odločitve, je v zadnjih 15 letih več članic STO (Združene države Amerike, Evropska unija, Japonska, Kanada itd.) na Organ za reševanje sporov naslovilo številne pritožbe in zaprosila, povezana s kršitvami pravic intelektualne lastnine, prisilnim prenosom tehnologij, omejenim dostopom tujih podjetij do naložb v nekaterih sektorjih, nadzorom izvoza, obsežnimi javnimi subvencijami v nekaterih industrijskih sektorjih itd.

3.3 Splošno neravnovesje med pravicami in dolžnostmi med razvitimi državami in velikimi gospodarstvi v vzponu

3.3.1 STO vse od ustanovitve stalno sprejema nove članice, skupaj doslej 36, in sicer tako ključne države, ki so zdaj članice t. i. „mnogostranskega razreda“, kot ranljive države v razvoju, ki si želijo vključitve v mednarodno trgovino.

3.3.2 razvitih držav in držav v razvoju na ravni STO nista opredeljena (z izjemo pojma najmanj razvitih držav, kot ga uporablja OZN): vsaka država, ki uspešno zaključi pristopni proces, sama opredeli, v katero kategorijo spada, kar se lahko izpodbija. Takšno stanje, ki temelji na samoopredelitvi, je problematično, saj so številna velika gospodarstva v vzponu, ki so se opredelila za države v razvoju, zaradi tega deležna oprostitev, čeprav njihovi gospodarski rezultati in uspešno vključevanje v mednarodno trgovino kažejo, da bi jih bilo treba verjetno uvrstiti v kategorijo industrializiranih držav. EESO zato predlaga začetek razmisleka o opredelitvi držav v razvoju za uporabo v postopkih STO, ki bi lahko temeljila na nizu meril, ki bi na primer vključevala tržni delež v globalnem gospodarstvu in – kot predlaga Evropski parlament – indekse človekovega razvoja Opozoriti je treba, da pojmainna ravni STO nista opredeljena (z izjemo pojma najmanj razvitih držav, kot ga uporablja OZN): vsaka država, ki uspešno zaključi pristopni proces, sama opredeli, v katero kategorijo spada, kar se lahko izpodbija. Takšno stanje, ki temelji na samoopredelitvi, je problematično, saj so številna velika gospodarstva v vzponu, ki so se opredelila za države v razvoju, zaradi tega deležna oprostitev, čeprav njihovi gospodarski rezultati in uspešno vključevanje v mednarodno trgovino kažejo, da bi jih bilo treba verjetno uvrstiti v kategorijo industrializiranih držav. EESO zato predlaga začetek razmisleka o opredelitvi držav v razvoju za uporabo v postopkih STO, ki bi lahko temeljila na nizu meril, ki bi na primer vključevala tržni delež v globalnem gospodarstvu in – kot predlaga Evropski parlament – indekse človekovega razvoja ( 1 ) ter bi bila usklajena z že obstoječimi opredelitvami drugih mednarodnih organizacij.

3.3.3 Kot je Evropska komisija izpostavila v sporočilu iz leta 2015 ( 2 ) , se je: „[r]elativna gospodarska moč pomembnih trgovinskih partnerjev […] bistveno spremenila, kar se še ni v celoti izrazilo v sistemu STO. Zato obstaja vse večje neravnovesje med prispevkom velikih držav v vzponu k mnogostranskemu trgovinskemu sistemu in koristmi, ki jih pridobijo od tega sistema“ (str. 28).

3.3.4 Vendar v obdobju 2005–2015 najmanj razvite države kljub koristim zaradi splošnih tarifnih preferencialov iz industrializiranih držav niso bistveno napredovale v mednarodni trgovini; njihov delež se je povečal z 0,8 % na 1 % ( 3 ) . EESO priznava, da je ta stagnacija dokaz, da bi morale ne le industrializirane države, temveč tudi velika gospodarstva v vzponu tem najmanj razvitim državam dati dostop do trga brez kvot in carin.

4. Sklopi nujne reforme za premostitev sedanje krize

4.1 Iskanje hitre rešitve za ponovno funkcionalnost Organa za reševanje sporov

4.1.1 EESO se strinja s predlogi, ki sta jih pripravila Evropska komisija in Evropski parlament in na podlagi katerih bi se odobrilo podaljšanje triletnega mandata sedanjih sodnikov, v prihodnosti zagotovilo imenovanje neodvisnih strokovnih sodnikov za polni delovni čas ter povečalo število sodnikov v Pritožbenem organu s sedem na devet.

4.1.2 EESO podpira sporočili, ki jih je v luči zasedanja Generalnega sveta STO 12. in 13. decembra 2018 posredovalo več njenih članic in v katerih so predlagale spremembe nekaterih določb iz dogovora o pravilih in postopkih za reševanje sporov: morebitno izjemo glede 90-dnevnega obdobja, izključitev posebnih ukrepov v okviru občinske zakonodaje, povečanje števila članov Pritožbenega organa s sedem na devet ter podaljšanje njihovega mandata.

4.2 Pogostejša odprta večstranska pogajanja

4.2.1 Sklenjenih je bilo veliko dvostranskih in regionalnih sporazumov ( 4 ) , neposreden rezultat tega pa je, da od leta 2001 ni mnogostranske dinamike. EESO priporoča, naj se v okviru STO sklepajo večstranski sporazumi, ki naj bodo v vsakem primeru odprti in pregledni. Večstranska pogajanja imajo v primerjavi mnogostranskimi več prednosti: — temeljijo na kritični masi držav, ki so pripravljene ukrepati, — pogajanja zanje so krajša, — ni nevarnosti zlorabe načela soglasja, saj ena država ali skupina manj pomembnih držav ne more blokirati sporazuma, — njihovo področje uporabe je pogosto omejeno, zato je učinek zavez partnerjev bolj nakopičen in spodbujajo se naložbe, trgovina ter ustvarjanje delovnih mest.

4.2.2 Ta možnost se je že uporabila in je prinesla pozitivne rezultate, vendar jo je treba dodatno preučiti (Sporazum o trgovini z izdelki informacijske tehnologije (ITA) I in II, Sporazum o javnih naročilih).

4.2.3 Odprti, vključujoči in pregledni večstranski sporazumi bi se lahko sklepali pogosteje, hkrati pa bi bilo treba zagotoviti mehanizme vključevanja, ki državam nepodpisnicam omogočajo izkoriščanje prednosti sporazuma pod določenimi pogoji v smislu zavez in izvajanja.

4.2.4 Trenutno z namenom sklenitve odprtih večstranskih sporazumov potekajo pogajanja o številnih temah, kot so e-trgovanje, olajšanje naložb, mikro, mala in srednja podjetja, liberalizacija okoljskih dobrin in storitev ter trgovina s storitvami.

4.2.5 Članice STO so storile pomembne korake, da bi vidik mikro, malih in srednjih podjetij postavile v središče razprav, na primer s skupno odprto pobudo o podpori teh podjetij, ki je bila sprožena leta 2017 v Buenos Airesu. Poudarek je na financiranju trgovine in multilateralne razvojne banke so se odzvale s programi za lažje financiranje. Sporazum o olajševanju trgovine bo z izboljšanjem, poenostavitvijo in standardizacijo carinskih postopkov pomagal zmanjšati stroške trgovanja in upravno breme za mikro, mala in srednja podjetja. EESO predlaga obsežen, vključujoč, dosleden in učinkovit mnogostranski pristop, ki upošteva potrebe vseh različnih podskupin MSP ter njihove interese.

4.3 Posodobitev nekaterih veljavnih pravil

4.3.1 Sporazum o subvencijah in izravnalnih ukrepih

4.3.1.1 Glede na obsežne programe neposrednih in posrednih subvencij za industrijo v nekaterih državah članicah (na primer program Made in China 2025 ) EESO podpira predloge Evropske komisije, ki jih je septembra 2018 podala v dokumentu za razpravo in o katerih potekajo razprave z Združenimi državami Amerike, Japonsko in Kanado. Ti predlogi so uvedba predpostavke, da vse nepriglašene subvencije izkrivljajo trg, izboljšanje postopka uradnega obveščanja in uvedba novih kategorij subvencij, kot so subvencije za insolventne družbe ali družbe v težavah brez verodostojnega načrta prestrukturiranja. Več pozornosti je treba nameniti tudi problemu dvojnih cen v nekaterih državah članicah, npr. v Rusiji, s katerimi si te zagotavljajo prednost pred konkurenco, zlasti v energetsko intenzivnih panogah.

4.3.1.2 Ker se število članic STO, ki priglasijo svoje subvencije, stalno zmanjšuje – njihov delež se je zmanjšal s 50 % leta 1995 (128 držav članic) na sedanjih 38 % (164 držav članic) –, bi bilo treba uvesti bolj trden sistem spremljanja uradnih obvestil, vključno s sankcijami ( 5 )

4.3.2 Prisilni prenosi tehnologije

4.3.2.1 EESO podpira predloge Evropske komisije, ki želi vzpostaviti nove mehanizme za nadzor različnih oblik prisilnih prenosov tehnologije (omejitve za skupne naložbe, omejitve za financiranje z lastniškim kapitalom tujih družb, podelitev licenc na podlagi nejasnih meril, podelitev licenc z omejitvami) in zagotoviti učinkovitejše varstvo poslovnih skrivnosti. Ti novi mehanizmi bi se morali uporabljati samo za prisilne prenose tehnologije in ne za prenose tehnologije na splošno, ki imajo pozitivne učinke v državah v razvoju.

4.3.3 Podjetja v državni lasti

4.3.3.1 Opredelitev in pravila o podjetjih v državni lasti je treba posodobiti in pojasniti, tako da bodo zajeta vsa podjetja, ki so neposredno ali posredno povezana z državnimi ali javnimi organi.

4.3.4 Razprava o novih pravilih na področju posebne in različne obravnave

4.3.4.1 Evropska komisija je v dokumentu za razpravo septembra 2018 predstavila več zanimivih možnosti („graduation“ in „opt out“ – stopnjevanje sodelovanja in odstop od posebne obravnave, objektivna merila za odobritev posebne in različne obravnave za države v razvoju, preučitev vlog za nove ukrepe prilagodljivosti v okviru posebne in različne obravnave na podlagi posameznega primera), ki jih EESO podpira.

4.3.5 Naložbe

4.3.5.1 Na ministrski konferenci v Buenos Airesu je 45 članic STO podpisalo skupno izjavo o olajšanju naložb za trgovino ter pozvalo k začetku razprav o vzpostavitvi mnogostranskega okvira za zagotavljanje preglednosti in predvidljivosti. EESO ugotavlja, da tuje naložbe, ki so sicer koristne, lahko pomenijo tudi tveganje, in se sklicuje na svoje mnenje, v katerem priporoča, da se sprejmejo ustrezni ukrepi v odgovor na škodljive posledice ( 6 )

4.3.5.2 Pri neposrednih tujih naložbah je potrebna večja preglednost, saj se zdi, da so nekateri veliki tokovi v smeri držav v razvoju nejasni. Glede ustanovitve večstranskega sodišča za naložbe EESO opozarja na svoje mnenje, v katerem je navedel več ključnih vprašanj, ki jih je treba obravnavati ( 7 )

4.3.6 Javna naročila

4.3.6.1 Napredek je potreben na treh področjih: — preglednost, s sankcijami, ki se izrečejo, če zahteve glede obveznega poročanja niso izpolnjene, — pokritje: povečanje števila držav podpisnic Sporazuma o javnih naročilih ter števila postopkov za oddajo javnega naročila, ki spadajo v okvir tega sporazuma. Pozivanje držav, kot so Kitajska, Rusija in Indija, k podpisu je prednostna naloga, njihove zaveze pa morajo vključevati nacionalno raven in raven pokrajin ter podjetja z državnimi vezmi, — ohranitev možnosti, da naročniki v javnih razpisih uporabijo okoljska in socialna merila ter merila, povezana z zakonodajo, kot sta obvezna skladnost s kolektivnimi sporazumi in njihovo spoštovanje (8).

4.3.7 E-trgovanje

4.3.7.1 Na ministrski konferenci STO v Buenos Airesu decembra 2017 je 71 držav članic, ki predstavljajo 77 % obsega e-trgovanja, podprlo zamisel o večstranski pobudi za stabilizacijo regulativnega okvira ter za mobilizacijo znanja, spretnosti in strokovnega znanja v najranljivejših gospodarstvih. Skupina na visoki ravni za e-trgovanje v letu 2030 je nato 4. oktobra 2018 javnemu forumu STO predložila svoje poročilo.

4.3.7.2 EESO meni, da bi bilo treba prilogo o telekomunikacijah Splošnega sporazuma o trgovini s storitvami (GATS) in referenčni dokument uporabiti kot izhodišče, da se zagotovi sklop enotnih in ambicioznih pravil o e-trgovanju, ki bodo prilagojena številnim prihodnjim izzivom. Med njimi so uveljavljanje načela nediskriminacije med domačimi in tujimi operaterji z odpravo ovir za razvoj čezmejnih tokov, kot je zahteva, da morajo biti strežniki lokalni, pri čemer je treba omogočiti izjemo v javnem interesu (varnost, javni red in mir itd.), ter zagotavljanje dostopa domačih in tujih podjetij do digitalnih platform za trgovanje pod enakimi pogoji, zagotavljanje celovitosti podatkov in pravne varnosti za operaterje v zvezi z njihovimi naložbami ter spodbujanje naložb v telekomunikacijsko infrastrukturo za boj proti digitalnemu razkoraku.

4.3.7.3 EESO vendarle poudarja, da morajo biti vse pobude o e-trgovanju popolnoma skladne s priporočili o varstvu podatkov v mednarodni trgovini, ki so navedena v nadaljevanju, in horizontalnimi določbami za čezmejni prenos podatkov (v trgovinskih in naložbenih sporazumih EU).

4.4 Varstvo podatkov v mednarodni trgovini

4.4.1 EESO meni, da sta zaradi hitrega tehnološkega napredka in nenehnega širjenja infrastrukture IKT potrebna natančni vladni nadzor in spremljanje. Čeprav se sklepi o ustreznosti ocenjujejo vsaka štiri leta (glej člen 45(3) Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta ( 9 ) (Splošna uredba o varstvu podatkov)), EESO priporoča stalne stike med Komisijo, organi za varstvo podatkov in vladnimi organi tretjih držav, da se opredelijo novi izzivi v zelo dinamičnem tehnološkem in gospodarskem okolju ( 10 )

4.4.2 EESO meni, da bi moralo biti spodbujanje standardov varstva podatkov z mnogostranskimi instrumenti prednostna naloga Evropske komisije in da bi bilo treba to zavezanost podpreti s sredstvi, da se že vnaprej zagotovi resnično varstvo človekovih pravic, naknadno pa učinkovito pravno sredstvo za kršitve ( 11 ) . Konvencija Sveta Evrope št. 108 iz leta 1981 z dodatnim protokolom iz leta 1999 je edini zavezujoči mnogostranski instrument na področju varstva podatkov. Treba bi ga bilo dodatno razviti in k pristopu spodbuditi več tretjih držav.

4.4.3 Mnogo stranska prizadevanja v okviru Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD), skupine G20 in Skupine za azijsko-pacifiško gospodarsko sodelovanje (APEC) bi bilo treba še okrepiti, da bi dosegli resnično globalen mnogostranski sistem varstva podatkov. Sodelovanje s posebnim poročevalcem OZN o pravici do zasebnosti bi moralo biti stabilno in učinkovito.

4.4.4 EESO upa, da bodo Komisija, Svet, vlade in parlamenti držav članic ter vlada in kongres ZDA pozdravili predloge Evropskega parlamenta v resoluciji z dne 6. aprila 2017 o ustreznosti varstva, ki ga zagotavlja zasebnostni ščit EU-ZDA. V tej resoluciji Evropski parlament izraža resne pomisleke, zlasti v zvezi s tem, da sporazum in sedanji zakonodajni okvir ZDA v praksi ne varujeta pravic državljanov EU ( 12 )

4.4.5 EESO zato poziva, naj bodo vse prihodnje mnogostranske pobude o pretoku podatkov popolnoma skladne s horizontalnimi določbami EU o čezmejnem pretoku podatkov in o varstvu podatkov v trgovini in naložbenih sporazumih EU, zlasti pa s členom B(2) ( 13 )

4.5 Kmetijstvo v trgovinskih pogajanjih

4.5.1 EU je glede na skupni uvoz in izvoz, ki je leta 2015 znašal 242 milijard EUR, najpomembnejši svetovni trgovec z agroživilskimi proizvodi, kar prinaša koristi proizvajalcem in potrošnikom v EU in zunaj nje ( 14 ) . EESO meni, da mora EU upoštevati učinke nedavnih trgovinskih sporazumov EU na celotno kmetijstvo v EU ter razvoj trgovine na svetovni ravni ( 15 ) . Vloga STO pri zmanjševanju negotovosti v mednarodni trgovini bo ključna za prihodnost kmetijstva.

4.5.2 Močan in vzdržen kmetijski sektor v vsaki članici STO je bistven za ohranitev ali povečanje stabilne, varne in zanesljive preskrbe s hrano. Trgovina seveda pripomore k izravnavi neravnovesij med povpraševanjem in ponudbo, spodbuja učinkovito rabo virov ter povečuje tržne priložnosti in gospodarsko rast, s tem pa ustvarja delovna mesta, prihodek in blaginjo na podeželskih območjih ( 16 )

4.5.3 Sporazum STO o uporabi sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov iz leta 1995 zajema uporabo predpisov o varnosti hrane ter zdravju živali in rastlin. Člen 5(7) določa previdnostno načelo, ki je zdaj zapisano tudi v Lizbonski pogodbi. Vsak poskus, da se to spremeni na kakršni koli drugi ravni kot na mnogostranski, bo imel resne posledice za ureditev svetovne trgovine in verodostojnost samega sporazuma v prihodnje ( 17 ) . EESO pri tem meni, da je previdnostno načelo, zapisano v ustanovnih pogodbah EU, bistvenega pomena, in poziva k njegovi ustrezni zaščiti ter polnem pravnem priznanju na mnogostranski ravni, pa tudi k visokim standardom v kmetijski proizvodnji na področju varnosti hrane, dobrobiti živali in varstva okolja. EESO z zaskrbljenostjo ugotavlja, da EU v dveh sporih v okviru STO na podlagi veljavnih pravil ni uspešno zagovarjala svojih preventivnih ukrepov. Glede na pomen previdnostnega načela bi morala EU poskrbeti, da se bo v vseh svojih trgovinskih pogajanjih močno zavzemala zanj.

4.5.4 Kot se je pokazalo v Nairobiju, kjer je bila proti vsem pričakovanjem sprejeta pomembna ministrska izjava, ima EU veliko možnosti, da v prihodnjih pogajanjih o trgovini s kmetijskimi proizvodi prevzame vodilno vlogo. To temelji na tem, da se EU dojema kot vodilna pri spodbujanju tako trajnosti kot razvoja (to vlogo je imela v Nairobiju), zaradi predhodnih reform SKP pa ne velja več, da EU uporablja zgolj defenziven pristop ( 18 ) . Na vsak način bi bilo treba zaščititi najmanj razvite države, ki so na področju kmetijstva posebej ranljive, z vsemi razpoložljivimi instrumenti, kot so mehanizmi v okviru posebne in različne obravnave ter posebni zaščitni mehanizem.

4.5.5 Zato EESO meni, da je potrebna strategija, ki bo veliko bolje usklajevala skupno kmetijsko politiko in mednarodno trgovinsko politiko, ki jo izvaja EU.

4.6 Storitve

4.6.1 Na ministrski konferenci v Buenos Airesu je 34 članic STO pozvalo k pospešitvi priprave nacionalnih predpisov (licenc, poklicnih kvalifikacij, postopkov itd.), da se vzpostavi jasen in pregleden mnogostranski okvir, saj so pogajanja o večstranskem sporazumu o trgovini s storitvami (TiSA) mirovala. Civilna družba in sindikati so izrazili več pomislekov glede učinkovite uporabe zaščitnih ukrepov za javne storitve.

4.6.2 Prizadevanja za vzpostavitev omenjenega mnogostranskega okvira so odločilnega pomena, saj je EU glede na skupni uvoz in izvoz, ki je leta 2017 znašal 1 809 milijard EUR, daleč najpomembnejši svetovni trgovec s storitvami, kar prinaša koristi proizvajalcem in potrošnikom v EU in zunaj nje ( 19 ) . Sektorji storitev prispevajo več kot 75 % BDP razvitih držav in 50 % držav v razvoju, poleg tega pa so temelj globalnih vrednostnih verig.

4.7 Posledice brexita

4.7.1 Združeno kraljestvo bo od konca marca 2019 samostojna država članica STO. EESO upa, da bo ta država v tej vlogi podprla ambiciozne in v prihodnost umerjene reforme, h katerim poziva EU. Nedavna zaveza pridružitvi Sporazumu o javnih naročilih je pozitivna.

4.7.2 Naloga EU-27 bo, da preoblikuje ponudbe za dostop do trga za trgovinske partnerje EU, zlasti v kmetijskem sektorju, in kvote pravično in uravnoteženo porazdeli med države članice.

5. Začetek razprav o pomembni, vendar sistemski reformi STO

5.1 Nov sistem upravljanja za nov svet

5.1.1 Notranjo organizacijo STO, ki je bila vzpostavljena leta 1994, bi bilo treba preoblikovati, da se bo lahko prilagodila glavnim trendom razvoja: — hitremu povečevanju števila članic, ki bodo blokirale odločanje, če se načelo soglasja ne spremeni, — velikim spremembam v strukturi mednarodne trgovine, — sprejemanju ambicioznih ciljev na področju trajnostnega razvoja (cilji trajnostnega razvoja OZN) ter boju proti podnebnim spremembam (Pariški sporazum), — izkušnjam EU pri vključevanju poglavij o trgovini in trajnostnem razvoju v vse pred kratkim sprejete prostotrgovinske sporazume.

5.1.2 Iskanje ustvarjalne rešitve za odpravo sistematične potrebe po soglasju

5.1.2.1 Postopek odločanja STO, ki izhaja iz GATT, je dejansko konsenz oziroma soglasje 164 članic. Za sprejetje odločitev Generalnega sveta in ministrskih izjav je potrebno t. i. pozitivno soglasje. Pri reševanju sporov je za zavrnitev končnega poročila, ki ga predloži odbor, potrebno t. i. negativno soglasje. To pravilo seveda omogoča, da lahko država, ki deluje samostojno oziroma v večini primerov v koaliciji držav članic, oblikovani okrog skupnih ciljev (G3, G20), vloži veto na zaključek pogajanj.

5.1.2.2 Večina mednarodnih organizacij je sprejela mehanizme odločanja, ki omogočajo razpravo in preprečujejo, da bi postopki zastali, kot je ponderiranje glasov na podlagi objektivnih meril (MDS) ali glasovanje s kvalificirano večino (Evropska unija). EESO predlaga začetek razmisleka o možnih novih pravilih sprejemanja odločitev s kvalificirano večino, na podlagi dvojnega merila, ki upošteva tržni delež v globalnem gospodarstvu in sestavljeni kazalnik razvoja.

5.1.2.3 EESO predlaga zmanjšanje števila zadev, ki zahtevajo soglasje, in izogibanje temu, da bi bilo soglasje potrebno za običajno delovanje STO, kamor sodijo postopki, kot so soglasje o dnevnem redu sej odborov, predlogi o razpravi o vprašanju, povezanem s trgovinsko politiko, ali predlogi za povabilo neodvisnih strokovnjakov za pridobitev mnenja o zadevi, ki je neposrednega pomena za izvajanje sporazuma STO ( 20 )

5.1.3 Poenostavitev organizacije za zagotovitev večje učinkovitosti

5.1.3.1 STO ima zapleteno organizacijsko strukturo ( 21 ) . Krovna struktura zajema Generalni svet, ki ga sestavljajo predstavniki držav članic, njegova naloga pa je odobravanje mnenj treh specializiranih organov: Sveta za trgovino z blagom, Sveta za trgovino s storitvami in Sveta za trgovinske vidike pravic intelektualne lastnine. Te tematske svete dopolnjujejo drugi organi, katerih nalogi sta upravljanje večstranskih sporazumov in priprava novih večstranskih pobud. Ministrska konferenca na politični ravni, ki zaseda vsaj enkrat na dve leti in jo sestavljajo ministri za trgovino držav članic, soglasno sprejema resolucije, ki jih pripravijo drugi organi.

5.1.3.2 Več odborov, ustanovljenih za posebne priložnosti, ki niso več aktualne, kot je delovna skupina za singapurska vprašanja, je samo začasnih. Glede na število organiziranih srečanj in dosežene rezultate bi bilo treba zmanjšati število odborov ter sredstva nameniti za teme, ki so po mnenju članic prednostne. Uvesti je treba kulturo ocenjevanja.

5.1.4 Okrepitev vloge sekretariata z dodelitvijo dodatnih sredstev

5.1.4.1 Da bi STO učinkoviteje pripravljala ministrske resolucije in uvajala nove večstranske pobude, bi bilo treba okrepiti vlogo sekretariata, tako da se mu zagotovi pravica do podajanja predlogov novih tem za pogajanja, sprememb sklopa pravil in norm ter kompromisov o temah razprav.

5.1.5 Razveljavitev načela paketnega pristopa

5.1.5.1 STO je na ministrski konferenci na Baliju opustila načelo paketnega pristopa, pri katerem „ni nič dogovorjeno, dokler ni dogovorjeno vse“. Novi, prožnejši pristop je omogočil sprejetje mnogostranskega sporazuma o olajševanju trgovine, ki je začel veljati 22. februarja 2017, ko sta več kot dve tretjini članic STO (tj. 110) predložili svoje listine o ratifikaciji. Cilj tega sporazuma je olajšati in pospešiti mednarodno trgovino z blagom z učinkovitejšimi in hitrejšimi postopki na področjih, kot sta sprostitev in carinjenje blaga ( 22 )

5.1.6 Navezovanje tesnejših vezi s civilno družbo

5.1.6.1 Evropska unija ima bogate izkušnje s posvetovanjem s civilno družbo in njenim vključevanjem v trgovinsko politiko. V poglavjih o trgovini in trajnostnemu razvoju v vseh prostotrgovinskih sporazumih, o katerih se je EU pred kratkim pogajala, so določene zaveze na področju dela in okolja, ki prispevajo k trajnostnemu razvoju pogajalskih strani. Običajno te predvidevajo mehanizme civilne družbe za spremljanje, znane kot notranje svetovalne skupine, in sicer tako v EU kot v partnerskih ali drugih državah. EESO priporoča, naj se druge članice STO seznanjajo s tovrstnimi izkušnjami z aktivno udeležbo civilne družbe, da se bodo lahko oblikovali predlogi za najprimernejše mehanizme, ki jih je mogoče uvesti na mnogostranski ravni.

5.1.6.2 EESO predlaga, naj javni forum STO v obliki uravnotežene in predstavniške skupščine socialnih in gospodarskih akterjev iz vseh sektorjev in različnih interesov deluje kot morebitna platforma za udeležbo civilne družbe in naj se mu omogoči priprava priporočil v okviru postopkov STO. Upoštevati bi bilo mogoče tudi način, kako je OECD strukturirala posvetovanja s širokim spektrom zainteresiranih strani.

5.1.6.3 Kot je na dvostranski ravni predlagal EESO ( 23 ) , bi se lahko v vsakega od teh mnogostranskih in večstranskih sporazumov vključila posebna spremljana klavzula, „ki bi od obeh strani vsakega mehanizma nadzora civilne družbe zahtevala sodelovanje pri spodbujanju ciljev trajnostnega razvoja in spremljanju učinkov“.

5.2 Skladnost med mnogostranskim trgovinskim sistemom ter mednarodnimi socialnimi standardi in standardi dela

5.2.1 OECD in EU sta leta 2010 začela obravnavati vprašanje globalnih vrednostih verig, pri čemer sta si prizadevala razumeti njihovo delovanje in predlagati rešitve za odpravo disfunkcionalnosti, ugotovljenih v zvezi z okoljem in temeljnimi človekovimi pravicami. Pripravila sta podrobne monografije za več sektorjev in praktične smernice ter opredelila posebna vprašanja v zvezi z družbeno odgovornostjo podjetij (delo otrok, svoboda združevanja in pravica do kolektivnih pogajanj, dostojni življenjski standardi, izguba biotske raznovrstnosti in nepoštene prakse oblikovanja cen).

5.2.2 V deklaraciji MOD o dostojnem delu v globalnih oskrbovalnih verigah iz leta 2016 je bilo opredeljenih več vrst ukrepov: spodbujanje mednarodnih standardov dela, odprava pomanjkljivosti v upravljanju, spodbujanje vključujočega in učinkovitega socialnega dialoga, krepitev sistemov uradov za delo, izboljšanje znanja in razširitev statističnih podatkov.

5.2.3 EESO obžaluje, da je področje uporabe člena XX(e) omejeno na prisilno delo, in predlaga, naj se predvidi razširitev na temeljne standarde dela (delo otrok, prisilno delo itd.). EESO predlaga tudi, naj bodo izkušnje EU pri vključevanju zaščite delavcev in okoljskih standardov v njeno trgovinsko politiko spodbuda za STO, da začne navajati sklic, na primer v preambuli, na osem konvencij MOD, Pariški sporazum ter cilje trajnostnega razvoja. Vse članice STO, ki ne upoštevajo vseh konvencij, bi morale ratificirati manjkajoče konvencije ali pa vsaj dokazati ustrezno raven varstva in za to izkoristi sredstva za krepitev zmogljivosti.

5.2.4 MOD in STO zdaj sodelujeta na tehnični ravni in pripravljata skupne študije. Iz študije z naslovom Trgovina in zaposlovanje – izzivi za politične raziskave iz leta 2007 je razvidno, da so bile za vse večje neenakosti bolj kot trgovina krive tehnologije. Iz skupne študije o naložbah v znanje in spretnosti za vključujočo trgovino iz leta 2017 pa je razvidno, da je izboljšanje osnovnega, tehničnega in upravljavskega znanja in spretnosti prispevalo k temu, da so države izkoristile prednosti, ki jih zagotavlja trgovina.

5.2.5 STO je pripravila zbirko podatkov o globalnih vrednostnih verigah in znanstvene študije (kot je študija o trgovinskih vzorcih in globalnih vrednostnih verigah v jugovzhodni Aziji ), ki zagotavljajo podatke o strukturi in načinih dela v okviru teh verig, ki bi jih bilo treba uporabiti za oblikovanje novih večstranskih smernic na podlagi smernic OECD, da se zagotovi trajnostno upravljanje globalnih vrednostih verig.

5.2.6 za trgovino in dostojno delo v STO, ki bo imela dva cilja, v skladu z delom, ki poteka na ravni ZN v zvezi z mednarodnim pravno zavezujočim instrumentom za regulacijo dejavnosti mednarodnih družb in drugih podjetij in ki temelji na pobudah več zainteresiranih strani EESO podpira ustanovitev nove delovne skupinev STO, ki bo imela dva cilja, v skladu z delom, ki poteka na ravni ZN v zvezi z mednarodnim pravno zavezujočim instrumentom za regulacijo dejavnosti mednarodnih družb in drugih podjetij in ki temelji na pobudah več zainteresiranih strani ( 24 ) . Eden bo spodbujanje dobre prakse pri vprašanju, kako zagotavljati odgovornost za spoštovanje in zaščito človekovih pravic, glede na to, da je odgovorno vodenje poslov v (linearnih ali sestavljenih, dolgih ali kratkih) globalnih vrednostnih verigah zapletena naloga ( 25 ) . Drugi bo krepitev ozaveščenosti v državah v razvoju o odgovornem vodenju poslov, in sicer tako, da je poudarek na konkretnih ukrepih za soočanje s trenutnimi in prihodnjimi socialnimi, okoljskimi in upravljavskimi izzivi, ter s preučevanjem načinov za odpravo morebitnih škodljivih učinkov. STO bi morala v preglede trgovinske politike sistematično vključiti tudi pregled izvajanja temeljnih standardov dela MOD v državah.

5.3 Prispevek mednarodne trgovine k boju proti podnebnim spremembam

5.3.1 Prilagoditev pravil STO potrebi po boju proti podnebnim spremembam je ena od glavnih prednostnih nalog reforme STO, njen cilj pa je zagotoviti, da bo mednarodna trgovina z industrijskimi in kmetijskimi proizvodi vstopila v bolj „neoporečno“ fazo. EESO podpira podjetja, ki vlagajo v bolj trajnostno proizvodnjo, in meni, da bi bilo treba nelojalno konkurenco preprečiti. Tovrstna prizadevanja so še kako nujna na področju naložb, ki so bistvene za doseganje ciljev trajnostnega razvoja. Konferenca Združenih narodov za trgovino in razvoj (UNCTAD) ocenjuje, da je potreben letni proračun v višini 2 500 milijard USD, STO pa mora imeti vlogo pri spodbujanju teh odgovornih naložb v prometno, vodno in energetsko infrastrukturo.

5.3.2 Razmislili bi lahko o več ukrepih: — razširitev oprostitev iz člena XX GATT, ki članicam STO zagotavljajo avtonomijo (z nekaterimi omejitvami) pri določanju njihovih okoljskih ciljev (boj proti kajenju, zaščita delfinov, azbest itd.), da se vključijo nacionalni ukrepi, sprejeti za podporo boja proti emisijam toplogrednih plinov. To bi državi članici na primer omogočilo, da na svojih mejah vzpostavi mehanizem za vključevanje ogljika za zagotavljanje čistega zraka (člen XX(g)), — razvoj mednarodne metode za merjenje in ocenjevanje novih emisij toplogrednih plinov, povezanih z razvojem trgovinskih tokov, na primer med dvema državama ali regijama, ki sta podpisali prostotrgovinski sporazum, — skupne skupine za razmislek, ki jih ustanovita STO in sekretariat Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC), ki evidentira vse prispevke vsake države, bi lahko pripravile predloge za izravnavo teh dodatnih emisij (pogozdovanje, ponovno pogozdovanje, zajemanje CO2, naložbe v čiste tehnologije). Načrtovani pregledi na vsakih pet let, prvi v letu 2023, bi lahko tudi pomagali, da „se finančne tokove uskladi z razvojnimi usmeritvami, ki vodijo v zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in v večjo odpornost družbe proti spremembi podnebja“ (26), — ponovna sklenitev večstranskega sporazuma o liberalizaciji okoljskega blaga in storitev, ki bi spodbujal pretok blaga in storitev s pozitivnim učinkom na okolje (energija, voda, odpadki itd.).

5.4 Vključitev ciljev trajnostnega razvoja v mnogostransko agendo

5.4.1 Pravila in norme STO sami po sebi prispevajo k doseganju nekaterih ciljev trajnostnega razvoja, zlasti cilja, da je treba spodbujati vsesplošen, urejen, odprt, nediskriminatoren in enakopraven trgovinski sistem v okviru Svetovne trgovinske organizacije (cilj št. 17.10) ter cilja, da je treba odpraviti lakoto, zagotoviti prehransko varnost in boljšo prehrano ter spodbujati trajnostno kmetijstvo (cilj št. 2).

5.4.2 Delo v zvezi s tem se je začelo z ministrsko izjavo iz Nairobija, ki je vsebovala poziv k odpravi izvoznih subvencij za kmetijske proizvode, in ministrsko izjavo in Buenos Airesa, v kateri so bile obravnavane najbolj škodljive subvencije v ribištvu. Kljub temu gotovo velja, da bi morala STO v svoje dejavnosti vključiti še druge cilje trajnostnega razvoja, kot so cilj št. 8 (spodbujati trajnostno, vključujočo in vzdržno gospodarsko rast, polno in produktivno zaposlenost ter dostojno delo za vse) , cilj št. 14 (ohranjati in vzdržno uporabljati oceane, morja in morske vire za trajnostni razvoj) in cilj št. 17 (okrepiti načine in sredstva za izvajanje ciljev ter oživiti globalno partnerstvo za trajnostni razvoj) .

5.4.3 To pomeni, da bi morali vsi večstranski in mnogostranski sporazumi, sklenjeni pod okriljem STO, prispevati k doseganju teh ciljev, v primeru neskladnosti pa bi se morebiti uporabil mehanizem za reševanje sporov.

5.4.4 Sklepe iz 6. splošnega pregleda pomoči za trgovino STO, ki je potekal julija 2017 v Ženevi, bi bilo treba preoblikovati v ukrepe, da se državam v razvoju pomaga izkoristiti prednosti e-trgovanja in digitalne priložnosti ter da se spodbudijo naložbe v fizično in digitalno infrastrukturo.

V Bruslju, 23. januarja 2019 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Luca JAHIER

(1) Resolucija Evropskega parlamenta o STO: pot naprej, točka 9, 29. november 2018 (2018/2084(INI)).

(2) Trgovina za vse – Za odgovornejšo trgovinsko in naložbeno politiko.

(3) Delež najmanj razvitih držav v svetovni trgovini (vir: World Trade Statistical Review 2016, STO, str. 59).

(4) Regionalni sporazumi, priglašeni STO (vir: www.wto.org).

(5) Improving disciplines on subsidies notification (Izboljšanje discipline pri priglašanju subvencij), TN/RL/GEN/188, STO, 2017.

(6) Mnenje EESO o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za pregled neposrednih tujih naložb v Evropski uniji (COM(2017) 487 final – 2017/0224 (COD)), poročevalec Christian Bäumler, soporočevalec Gintaras Morkis (UL C 262, 25.7.2018, str. 94).

(7) Mnenje EESO o konvenciji o ustanovitvi večstranskega sodišča za reševanje naložbenih sporov, poročevalec Philippe de Buck, soporočevalka Tanja Buzek (UL C 110, 22.3.2019, str. 145).

(8) Skupni interpretativni instrument o celovitem gospodarskem in trgovinskem sporazumu (CETA) med Kanado ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami (http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-13541-2016-INIT/sl/pdf).

(9) Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

(10) Mnenje EESO o izmenjavi in varstvu osebnih podatkov v globaliziranem svetu, poročevalec Christian Pîrvulescu (UL C 81, 2.3.2018, str. 209).

(11) Mnenje EESO o izmenjavi in varstvu osebnih podatkov v globaliziranem svetu, poročevalec Christian Pîrvulescu (UL C 81, 2.3.2018, str. 209).

(12) Mnenje EESO o izmenjavi in varstvu osebnih podatkov v globaliziranem svetu, poročevalec Christian Pîrvulescu (UL C 81, 2.3.2018, str. 209).

(13) „Vsaka stran lahko sprejme in ohranja zaščitne ukrepe, ki se ji zdijo primerni za zagotavljanje varstva osebnih podatkov in zasebnosti, vključno s sprejetjem in uporabo pravil za čezmejne prenose osebnih podatkov. Nič v tem sporazumu ne sme zmanjšati varstva osebnih podatkov in zasebnosti, ki ju zagotavljajo zaščitni ukrepi obeh strani.“ http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2018/may/tradoc_156884.pdf.

(14) https://ec.europa.eu/agriculture/sites/agriculture/files/trade-analysis/statistics/graphs/eu-agrifood-trade.pdf.

(15) Mnenje EESO o vlogi kmetijstva v večstranskih, dvostranskih in regionalnih trgovinskih pogajanjih po ministrskem srečanju STO v Nairobiju, poročevalec Jonathan Peel (UL C 173, 31.5.2017, str. 20).

(16) Mnenje EESO o vlogi kmetijstva v večstranskih, dvostranskih in regionalnih trgovinskih pogajanjih po ministrskem srečanju STO v Nairobiju, poročevalec Jonathan Peel (UL C 173, 31.5.2017, str. 20).

(17) Mnenje EESO o vlogi kmetijstva v večstranskih, dvostranskih in regionalnih trgovinskih pogajanjih po ministrskem srečanju STO v Nairobiju, poročevalec Jonathan Peel (UL C 173, 31.5.2017, str. 20).

(18) Mnenje EESO o vlogi kmetijstva v večstranskih, dvostranskih in regionalnih trgovinskih pogajanjih po ministrskem srečanju STO v Nairobiju, poročevalec Jonathan Peel (UL C 173, 31.5.2017, str. 20).

(19) https://www.wto.org/english/res_e/statis_e/wts2018_e/wts2018_e.pdf.

(20) Policy Brief: Revitalizing Multilateral Governance at the World Trade Organization – Report of the High-Level Board of Experts on the Future of Global Trade Governance (Oživitev upravljanja na več ravneh v Svetovni trgovinski organizaciji – poročilo skupine strokovnjakov na visoki ravni o prihodnosti svetovnega trgovinskega upravljanja), Bertelsmann Stiftung, 2018.

(21) Struktura STO (vir: Revitalizing Multilateral Governance at the World Trade Organization (Oživitev mnogostranskega upravljanja v Svetovni trgovinski organizaciji), Bertelsmann Stiftung, str. 54).

(22) Les trois réformes de l’OMC (Tri reforme STO), Zaki Laïdi, Libération, 2003.

(23) Mnenje EESO o osrednji vlogi trgovine in naložb pri uresničevanju in izvajanju ciljev trajnostnega razvoja, poročevalec Jonathan Peel, soporočevalec Christophe Quarez (UL C 129, 11.4.2018, str. 27, točka 1.8).

(24) Kot je nedavno sprejeti francoski zakon o dolžnosti skrbnega ravnanja.

(25) Mnenje EESO o dostojnem delu v okviru globalnih oskrbovalnih verig, poročevalka Emmanuelle Butaud-Stubbs (UL C 303, 19.8.2016, str. 17).

(26) Člen 2 Pariškega sporazuma (UNFCCC).