Predlog SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o uvedbi medobratovalne vseevropske storitve eCall /* COM/2013/0315 final - 2013/0166 (COD) */





OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1. OZADJE PREDLOGA V tem predlogu je obravnavan del Komisijine strategije za storitev eCall, ki je povezan z infrastrukturo centrov za obveščanje (PSAP) in ki temelji na tristranskem regulativnem pristopu, ki vključuje avtomobilski sistem, telekomunikacijska omrežja in centre za obveščanje. 1.1. Splošno ozadje Varnost v cestnem prometu je eden najpomembnejših elementov prometne politike Evropske unije. Leta 2011 je v okoli 1,1 milijona prometnih nesreč na cestah v EU umrlo približno 30 000 ljudi, več kot 1,5 milijona pa je bilo ranjenih. Poleg tragičnih smrti in poškodb to predstavlja tudi gospodarsko breme, ki družbi letno povzroča stroške v višini približno 130 milijard EUR. EU je trdno zavezana, da zmanjša število prometnih nesreč (s preprečevanjem nesreč ali aktivno varnostjo), ublaži posledice nesreč, če do njih kljub temu pride (pasivna varnost), ter izboljša uspešnost služb za ukrepanje ob nesrečah in učinkovitost zdravstvene oskrbe po nesreči (terciarna varnost). V tem smislu lahko storitev eCall znatno prispeva k zmanjšanju števila žrtev in blažitvi resnosti poškodb v cestnem prometu. Ko se na prizorišče nesreče pokliče služba za ukrepanje, je vsaka minuta usodna za reševanje življenj in zmanjšanje resnosti poškodb. Naprave eCall službe nemudoma obvestijo, tudi če je voznik ali sopotnik nezavesten ali kakor koli drugače nesposoben za klic, in tako v urbanih območjih za približno 40 %, v ruralnih območjih pa za 50 % pospešijo prihod reševalnih ekip. Storitev eCall ima lahko tudi znaten učinek na odpravljanje zamaškov, ki jih povzročijo prometne nesreče, in s tem na splošno na zmanjšanje zastojev na evropskih cestah. Zato je harmonizirano izvajanje medobratovalne vseevropske storitve eCall v EU na dnevnem redu Evropske komisije vse od leta 2005 in je danes postalo prednostna naloga na področju izboljšanja varnosti v cestnem prometu ter uvajanja inteligentnih prometnih sistemov v Evropi. V okviru pristopa prostovoljne uvedbe je Komisija v sporočilu iz leta 2005 z naslovom „Zagotovitev sistema za klic v sili (eCall) državljanom“[1] odločno pozvala nacionalne vlade in regionalne oblasti k ukrepanju in investicijam v potrebno infrastrukturo za nujno oskrbo pri storitvi eCall, da se lahko vseevropska storitev v celoti zagotovi do leta 2009. Komisija je tudi zaprosila evropski organizaciji za standardizacijo (ETSI, CEN), da pripravita potrebne skupne evropske standarde, in jima pri tem zagotovila podporo. Komisija je v sporočilu z dne 21. avgusta 2009 „eCall: čas za uvedbo“[2] poročala o napredku pri uvajanju storitve eCall in sklenila, da prostovoljni pristop ni zadostoval. Navedla je, da bo razmislila o regulativnih ukrepih, če do konca leta 2009 ne bo dosežen opazen napredek, zato da zagotovi vgradnjo standardne opreme eCall v vsa nova vozila v Evropi, začenši z vozili določenih kategorij (osebni avtomobili in lahka gospodarska vozila). Avgusta 2010 je začela veljati Direktiva 2010/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o okviru za uvajanje inteligentnih prometnih sistemov v cestnem prometu in za vmesnike do drugih vrst prevoza[3], v kateri je „usklajeno zagotavljanje medobratovalne vseevropske storitve eCall“ opredeljeno kot eden od šestih prednostnih ukrepov, za katere je treba sprejeti specifikacije. V nezakonodajni resoluciji „eCall: nova storitev 112 za državljane“[4] z dne 3. julija 2012 je Evropski parlament navedel naslednje: – „meni, da bi eCall moral biti javni vseevropski sistem za klic v sili, ki je vgrajen v vozilo ter deluje na osnovi številke 112 in skupnih vseevropskih standardov“; – „opozarja, da ocena učinka, ki jo je pripravila Komisija, kaže, da je sprejetje regulativnih ukrepov z namenom obvezne uvedbe sistema eCall trenutno edina možnost, da se dosežejo vsi pozitivni učinki“; – „poziva Komisijo, naj predloži predlog v okviru Direktive 2007/46/ES, da se do leta 2015 zagotovi obvezna uvedba javnega sistema eCall, temelječega na številki 112, v vseh novih homologiranih avtomobilih in v vseh državah članicah“; – „pozdravlja priporočilo Komisije z dne 8. septembra 2011 ter poziva države članice in operaterje mobilnih omrežij, naj zahtevane ukrepe in posodobitve izvedejo najkasneje do konca leta 2014; vendar obžaluje, da se je le 18 držav članic odzvalo pravočasno; poziva ostale države članice, da se čim prej odzovejo“; – „poziva Komisijo, naj do konca leta 2012 v okviru direktive o ITS sprejme skupne specifikacije za centre za obveščanje in naj predlaga direktivo o izvajanju sistema eCall“. Uvedba storitve eCall bo tudi del akcijskega načrta CARS 2020, ki je vključen v sporočilo z dne 8. novembra 2012 „CARS 2020: Akcijski načrt za konkurenčno in trajnostno avtomobilsko industrijo v Evropi“[5]. Komisija je 26. novembra 2012 sprejela Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 305/2013 o dopolnitvi Direktive 2010/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta glede usklajenega zagotavljanja medobratovalne vseevropske storitve eCall[6], ki določa specifikacije za nadgradnjo infrastrukture centrov za obveščanje (PSAP), ki je potrebna za ustrezno prejemanje in obravnavo klicev v sili eCall, zato da se zagotovijo združljivost, medobratovalnost in neprekinjena dostopnost usklajene vseevropske storitve eCall. 1.2. Utemeljitev predloga/pobude Ker do konca leta 2009 pri prostovoljni uvedbi sistema eCall ni bil dosežen bistven napredek, se je Komisija odločila, da bo opravila oceno učinka, s katero bo ocenila najprimernejšo možnost politike za izvajanje vseevropske storitve eCall v Evropi. Kot je pojasnjeno v oceni učinka[7], so za sistem eCall potrebne tri vrste ukrepov: namestitev posebnega sistema v vozila, sposobnost operaterjev mobilnih omrežij, da posredujejo sporočila v določenem formatu, in sposobnost centrov za obveščanje (ki so znani tudi kot PSAP – odzivne točke javne varnosti) za obravnavo teh sporočil. Sistem lahko deluje le, če vsi trije deli delujejo istočasno. Iz ocene učinka izhaja, da je najboljša možnost za učinkovito izvajanje storitve eCall „regulativen“ pristop. Sistem eCall bo tako temeljil na vgradnji homologirane opreme za enotno evropsko številko za klic v sili 112 v vsa vozila, začenši z vozili določenih kategorij, ter okviru za obravnavo klicev v sili eCall v telekomunikacijskih omrežjih in centrih za obveščanje. Ta pristop bo zagotovil razpoložljivost sistema eCall kot vseevropske storitve za vse državljane v Evropi, pospešil uvedbo ter izkoristil celoten potencial sistema eCall za reševanje življenj in blažitev resnosti poškodb. V vozilih se lahko zagotovi dodatna oprema, ki nadgrajuje ali deluje skupaj s standardno tovarniško opremo za klic v sili na številko 112, in/ali druge storitve z dodano vrednostjo, ki končnemu uporabniku nudijo dodatne varnostne in ekonomske koristi. Tako je Komisija 8. septembra 2011 razgrnila strategijo o regulativnih ukrepih za sistem eCall in hkrati sprejela prvi del te strategije, ki ga predstavlja Priporočilo Komisije[8] o podpori vseevropski storitvi eCall v elektronskih komunikacijskih omrežjih za prenos avtomobilskih klicev v sili prek številke 112 („klici v sili eCall“). Da bi zaključila izvajanje strategije eCall ter zagotovila pravočasno in vzporedno izvajanje storitve eCall na osnovi številke 112 s strani treh vključenih skupin deležnikov (operaterjev mobilnih omrežij, javnih služb za ukrepanje ob nesrečah in avtomobilske industrije) do leta 2015, Komisija predlaga: – avtomobilski sistem: predlog znotraj okvira, ki ga zagotavlja Direktiva 2007/46/ES, da se predpiše vgradnja sistema eCall v vsa nova vozila kategorij M1 in N1 (osebni avtomobili in lahka gospodarska vozila); – mobilna komunikacijska omrežja: zgoraj omenjeno priporočilo Komisije o sistemu eCall; – centri za obveščanje: sprejetje zgoraj omenjene delegirane uredbe kot delegiranega akta v skladu z Direktivo 2010/40/EU, da se določijo specifikacije za centre za obveščanje. Direktiva 2010/40/EU v členu 6(2) Komisiji nalaga, da, kjer je primerno, najpozneje 12 mesecev po sprejetju potrebnih specifikacij za prednostni ukrep in po opravljeni oceni učinkov, ki vključuje analizo stroškov in koristi, Evropskemu parlamentu in Svetu v skladu s členom 294 Pogodbe o delovanju Evropske unije predloži predlog za uvedbo navedenega prednostnega ukrepa. To je izrecen cilj tega predloga, ki dopolnjuje del Komisijine strategije za storitev eCall, ki se nanaša na centre za obveščanje. Ta različna besedila se dopolnjujejo in bodo skupaj omogočala, da bo storitev eCall na številki za klic 112 v celoti delovala do 1. oktobra 2015. 2. REZULTATI POSVETOVANJ Z DELEŽNIKI IN OCEN UČINKA 2.1. Posvetovanja z deležniki Ta predlog je rezultat obsežnih posvetovanj z glavnimi deležniki. V njem so upoštevana vsa posvetovanja, ki so potekala v okviru ocene učinka za sistem eCall. Ta so obsegala obširne prispevke deležnikov, vključenih v različne forume, kot so evropska platforma za izvajanje storitve eCall (EeIP), strokovna skupina centrov za obveščanje eCall in upravljalna skupina za eCall v okviru foruma eSafety/i-Mobility, ter javno posvetovanje o izvajanju storitve eCall, ki je potekalo od 19. julija do 19. septembra 2010. V predlogu so upoštevane tudi razprave o pripravi specifikacij za centre za obveščanje s sestankov s strokovnjaki iz držav članic, držav EGP in Švice s 13. oktobra 2011, 29. maja, 19. junija in 3. julija 2012. Na teh sestankih so sodelovali tudi predstavniki Evropskega parlamenta in Evropskega nadzornika za varstvo podatkov[9]. V tem predlogu je upoštevano tudi mnenje Evropske svetovalne skupine za ITS, ki jo sestavlja 25 visokih predstavnikov ponudnikov storitev ITS, združenj uporabnikov, prevoznikov in upravljavcev objektov, proizvodne industrije, socialnih partnerjev, strokovnih združenj, lokalnih organov in drugih zadevnih forumov[10]. 2.2. Ocena učinka ter analiza stroškov in koristi V okviru ocene učinka sistema eCall je bila opravljena obsežna analiza stroškov in koristi za tri predlagane možnosti, vključno s prednostno možnostjo sprejetja regulativnih ukrepov. Pri analizi stroškov in koristi izbrane možnosti (možnost 3) je vsak od treh načrtovanih regulativnih ukrepov za sistem eCall (avtomobilska naprava, telekomunikacije, center za obveščanje) neločljiv od drugih dveh. Stroške centrov za obveščanje je sicer mogoče oceniti ločeno od avtomobilske naprave in telekomunikacij v okviru storitve eCall, vendar je koristi mogoče oceniti samo za celotno pobudo eCall. 2.2.1. Analiza glavnih stroškov centrov za obveščanje Mejni stroški obravnavanja klicev na številko 112 vsakega centra za obveščanje, ki je za obravnavo ustrezno opremljen in nadgrajen z zmogljivostjo za določanje lokacije – klici E112 (obveznost v skladu z direktivo o univerzalni storitvi[11]) – obsegajo naslednje: – znotrajpasovni modemski strežnik (od 3 000 EUR do 20 000 EUR, odvisno od števila klicev v sili eCall); – programsko opremo za dekodiranje minimalnega sklopa podatkov in integracijo v programsko opremo centra za obveščanje; – usposabljanje. K tem stroškom je treba prišteti še letne stroške delovanja. Kadar bo klice eCall sprejemal center za obveščanje, ki sprejema tudi druge klice v sili, bo večina teh stroškov vključena v običajne stroške delovanja. V nasprotnem primeru bodo odvisni od števila operaterjev, potrebnih za obravnavanje ocenjenega števila klicev eCalls[12]. Stroški nadgradnje centrov za obveščanje so ocenjeni na povprečno 1,1 milijona EUR na državo članico[13]. Ta ocena je izvedena iz analize grozda, ki temelji na gostoti prebivalstva države, tipologiji nesreč, infrastrukturi za ukrepanje ob prometnih in drugih nesrečah ter drugih splošnih statističnih podatkih. Stroški se med posameznimi državami znatno razlikujejo glede na število centrov za obveščanje, pa tudi glede na tehnično rešitev, izbrano za nadgradnjo centrov za obveščanje. Dodatne informacije o stroških so bile pridobljene s pilotnim projektom HeERO pred samo uvedbo[14] (januar 2011 do januar 2013), v katerem so sodelovali organi devetih držav članic in pridruženih držav ter štirideset partnerjev. Cilj projekta je bila priprava na uvedbo potrebne infrastrukture, vključno z zagonom medobratovalnega in harmoniziranega sistema za avtomobilske klice v sili na osnovi številke 112. Projektu bo na začetku leta 2013 sledil pilotni projekt HeERO2, ki bo trajal 24 mesecev ter pri katerem bo sodelovalo še dodatnih devet držav članic in pridruženih držav. Pilotni projekt HeERO je pomagal dokazovati, da lahko inovativne rešitve zmanjšajo stroške v primerjavi z razmeroma konzervativnim pristopom ocene učinka sistema eCall, zlasti v državah članicah z veliko centri za obveščanje. Potrjeno je bilo tudi, da so bili ocenjeni in dejanski stroški uvedbe v okviru pričakovanj. 2.2.2. Analiza glavnih koristi Koristi, ugotovljene v oceni učinka in več študijah, vključno z nacionalnimi, obsegajo: – zmanjšanje števila žrtev (za 1 % do 10 %, če bodo s sistemom eCall opremljena vsa vozila, odvisno od gostote prebivalstva ter infrastrukture za ukrepanje ob prometnih in drugih nesrečah)[15]; – zmanjšanje resnosti poškodb (za 2 % do 15 %)[16]; – zmanjšanje stroškov zastojev, ki jih povzročajo prometne nesreče. To je mogoče predvsem zaradi boljšega ravnanja ob nesrečah, saj se nesreča takoj sporoči centrom za obveščanje, zato se sporočilo lahko posreduje ustrezni službi za upravljanje prometa, ki lahko nemudoma obvesti druge udeležence v prometu in tako pomaga preprečiti naknadne nesreče; – olajšanje dela reševalnih služb in večja varnost reševalne ekipe (npr. gasilcev) pri reševanju ujetih potnikov, saj bo minimalni sklop podatkov med drugim vseboval informacije o vrsti goriva; – zmanjšanje obcestne infrastrukture za SOS, saj bo lahko vsak uporabnik klic v sili sprožil iz svojega vozila. 2.2.3. Razmerje med stroški in koristmi Koristi so bile izražene tudi denarno[17] ter izdelana je bila analiza stroškov in koristi za različne možnosti in vrste zadevnih kategorij. Ocene so izračunane do leta 2033, ko bodo v primeru prednostne možnosti politike storitve eCall dokončno uvedene. || Možnost politike 1: brez ukrepov EU || Možnost politike 2: prostovoljni pristop || Možnost politike 3: regulativni ukrepi Razmerje med koristmi in stroški || 0,29 || 0,68 || 1,74 3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA 3.1. Pravna podlaga Direktiva 2010/40/EU v členu 6(2) Komisiji nalaga, da, kjer je primerno, najpozneje 12 mesecev po sprejetju potrebnih specifikacij za prednostni ukrep in po opravljeni oceni učinkov, ki vključuje analizo stroškov in koristi, Evropskemu parlamentu in Svetu v skladu s členom 294 Pogodbe o delovanju Evropske unije predloži predlog za uvedbo teh specifikacij. 3.2. Subsidiarnost in sorazmernost V skladu z načelom subsidiarnosti (člen 5(3) PEU) se ukrepi na ravni EU sprejmejo le, če države članice zastavljenih ciljev ne morejo zadovoljivo doseči same, ampak jih je mogoče zaradi obsega ali učinkov predlaganega ukrepa lažje doseči na ravni EU. Varnost v cestnem prometu je zelo pomembna v celotni Evropski uniji in za vse njene prebivalce: 500 milijonov državljanov v 27 državah članicah uporablja več kot 230 milijonov vozil na več kot 5 milijonih km cest. Z medobratovalno vseevropsko pobudo eCall bi se v vsa vozila v Evropi uvedle minimalne funkcije, s katerimi bi se zagotovilo, da službe za ukrepanje ob nesrečah ustrezno obravnavajo klice v sili. Trenutno se vsako leto opravi več kot 100 milijonov cestnih voženj v različnih državah članicah, njihovo število pa narašča zaradi nadaljnjega zbliževanja Evropske unije (zaradi prostega pretoka blaga, oseb in storitev). Potreben je ukrep na ravni EU, ki bo zagotovil medobratovalnost in neprekinjeno dostopnost storitve v celotni Evropi, česar posamezne države članice ne morejo zadovoljivo doseči same. Poleg tega bo ukrepanje na ravni EU z uporabo skupnih evropskih standardov za eCall, ki sta jih odobrili evropski organizaciji za standardizacijo (CEN in ETSI), zagotovilo učinkovito zagotavljanje storitve za ukrepanje ob nesrečah v celotni Evropi, na primer pri vozilih, ki potujejo v tujino, ter pripomoglo k preprečevanju razdrobljenosti trga (do česar lahko pride zaradi preštevilnih nacionalnih in/ali lastniških zasebnih rešitev, ki se izvajajo na različne načine). Vseevropska storitev eCall v skladu z uvedbo klicev v sili 112 oz. E112 je bila zasnovana tako, da se učinek na vse deležnike v vrednostni verigi (avtomobilska industrija, operaterji mobilnih omrežij, države članice, centri za obveščanje) čim bolj zmanjša in pravično porazdeli. Trenutni predlog poziva države članice k vzpostavitvi potrebne infrastrukture centrov za obveščanje za eCall, ki je potrebna za ustrezen sprejem in obravnavo klicev v sili eCall na njihovem ozemlju, in sicer v skladu s specifikacijami iz Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 305/2013 z dne 26. novembra 2012 o dopolnitvi Direktive 2010/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta glede usklajenega zagotavljanja medobratovalne vseevropske storitve eCall, da se zagotovijo združljivost, medobratovalnost in neprekinjena dostopnost vseevropske storitve eCall. Po načrtu naj bi bili finančni in upravni stroški za nacionalne/regionalne organe kar najnižji in sorazmerni z zastavljenimi cilji. Znaten del izvedbe (organizacija centrov za obveščanje) se prepušča nacionalnim organom odločanja. Države članice bodo nadgradile infrastrukturo centrov za obveščanje na način, ki je najprimernejši glede na njihovo nacionalno/lokalno arhitekturo, s čimer bodo upoštevane posebnosti in okoliščine, ki veljajo za posamezno državo članico. Vsaka država članica bo službe za ukrepanje ob nesrečah lahko organizirala na način, ki je glede na njene potrebe najbolj učinkovit in primeren, imela pa bo tudi možnost izločati klice, ki niso klici v sili in jih centri za obveščanje ne morejo obravnavati, zlasti ročno sprožene klice v sili eCall. 3.3. Podrobna obrazložitev predloga Člen 1 od držav članic zahteva, da najpozneje do 1. oktobra 2015 vzpostavijo potrebno infrastrukturo centrov za obveščanje za eCall, ki je potrebna za ustrezen sprejem in obravnavo klicev v sili eCall na njihovem ozemlju. Člen 2 državam članicam nalaga obveznost poročanja Komisiji o stanju izvajanja tega sklepa najpozneje 18 mesecev po začetku njegove veljavnosti. Člen 3 določa, da sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. 4. PRORAČUNSKE POSLEDICE Predlog ne vpliva na proračun EU. 5. NEOBVEZNI ELEMENTI · Evropski gospodarski prostor Predlagani akt se nanaša na zadevo EGP in ga je zato treba razširiti na evropski gospodarski prostor. 2013/0166 (COD) Predlog SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o uvedbi medobratovalne vseevropske storitve eCall (besedilo velja za EGP) EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 91 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[18], ob upoštevanju mnenja Odbora regij[19], v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1) V skladu s členom 3(d) Direktive 2010/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o okviru za uvajanje inteligentnih prometnih sistemov v cestnem prometu in za vmesnike do drugih vrst prevoza[20] je usklajeno zagotavljanje medobratovalne vseevropske storitve eCall opredeljeno kot prednostni ukrep za razvoj ter uporabo specifikacij in standardov. (2) Člen 6 Direktive 2010/40/EU od Komisije zahteva, da sprejme delegirane akte glede specifikacij za prednostne ukrepe, ki so potrebne za zagotovitev združljivosti, medobratovalnosti in kontinuitete pri uvajanju in operativni uporabi inteligentnih prometnih sistemov (ITS). (3) Delegirana uredba Komisije (EU) št. 305/2013 z dne 26. novembra 2012 o dopolnitvi Direktive 2010/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta glede usklajenega zagotavljanja medobratovalne vseevropske storitve eCall[21] določa specifikacije za nadgradnjo infrastrukture centrov za obveščanje (PSAP), ki je potrebna za ustrezen sprejem in obravnavo klicev v sili eCall, da se zagotovijo združljivost, medobratovalnost in neprekinjena dostopnost usklajene vseevropske storitve eCall. (4) Člen 6(2) Direktive 2010/40/EU Komisiji nalaga, da najpozneje 12 mesecev po sprejetju potrebnih specifikacij za prednostni ukrep predstavi, po potrebi in po opravljeni oceni učinkov, ki vključuje analizo stroškov in koristi, Evropskemu parlamentu in Svetu v skladu s členom 294 Pogodbe o delovanje Evropske unije predlog za uvedbo teh specifikacij. (5) Pričakuje se, da bo s skrajšanjem odzivnega časa služb za ukrepanje ob nesrečah medobratovalna vseevropska storitev eCall zmanjšala število smrtnih žrtev v Uniji in resnost poškodb, povzročenih v prometnih nesrečah. Medobratovalna vseevropska storitev eCall naj bi po pričakovanjih z boljšim ravnanjem ob nesrečah, zmanjšanjem zastojev zaradi nesreč in preprečevanjem naknadnih nesreč prinesla tudi prihranke družbi. (6) Da se zagotovita medobratovalnost in neprekinjena dostopnost storitve v celotni Uniji ter znižajo stroški izvajanja za celotno Unijo, je pomembno, da vse države članice uvedejo prednostni ukrep za storitev eCall v skladu s skupnimi specifikacijami iz Delegirane uredbe (EU) št. 305/2013. To ne bi smelo posegati v pravico posamezne države članice, da uvede dodatne tehnične rešitve za obravnavo drugih klicev v sili. (7) Kot kažejo izkušnje z drugimi sistemi za klice v sili, so lahko ročno sproženi klici eCall tudi klici za pomoč na cesti. Če je potrebno, lahko države članice uvedejo vse ustrezne tehnične in organizacijske rešitve, da takšne klice za pomoč na cesti izločijo, zato da se v centrih za obveščanje obravnavajo samo dejanski klici v sili. (8) Ker cilja tega sklepa, tj. zagotoviti usklajeno in dosledno uvajanje medobratovalne vseevropske storitve eCall ter zagotoviti medobratovalnost in neprekinjeno dostopnost storitve v celotni Uniji, države članice in/ali zasebni sektor ne morejo zadovoljivo doseči in ker ta cilj zaradi njegovega obsega in učinkov lažje doseže Unija, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz zadevnega člena ta sklep ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja – SPREJELA NASLEDNJI SKLEP: Člen 1 Države članice v skladu z specifikacijami iz Delegirane uredbe (EU) št. 305/2013 najpozneje do 1. oktobra 2015 na svojem ozemlju vzpostavijo potrebno infrastrukturo centrov za obveščanje za eCall, ki je potrebna za ustrezen sprejem in obravnavo klicev v sili eCall, po potrebi očiščenih klicev, ki niso klici v sili, da se zagotovijo združljivost, medobratovalnost in neprekinjena dostopnost medobratovalne vseevropske storitve eCall. To ne posega v pravico posamezne države članice, da službo za ukrepanje ob nesrečah organizira na način, ki je glede na njene potrebe najbolj učinkovit in primeren, vključno z možnostjo izločanja klicev, ki niso klici v sili in jih centri za obveščanje eCall ne morejo obravnavati, zlasti ročno sproženih klicev v sili eCall. Article 2 Najpozneje 18 mesecev po začetku veljavnosti tega sklepa države članici Komisiji poročajo o stanju izvajanja tega sklepa. Poročilo vsebuje vsaj seznam organov, pristojnih za ugotavljanje skladnosti delovanja centrov za obveščanje za eCall z zahtevami iz člena 3 delegirane uredbe (EU) št. 305/2013, seznam centrov za obveščanje za eCall in geografsko območje, ki ga pokrivajo, opis preskusov skladnosti ter opis protokolov glede zasebnosti in varstva podatkov. Člen 3 Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Člen 4 Ta sklep je naslovljen na države članice. V Bruslju, Za Evropski parlament Za Svet Predsednik Predsednik [1] COM(2005) 431 final. [2] COM(2009) 434. [3] UL L 207, 6.8.2010, str. 1. [4] P7_TA(2012)0274. [5] COM(2012) 636 final. [6] UL L 91, 3.4.2013, str. 1. [7] SEC(2011) 1019 final. [8] 2011/750/EU. [9] Glej dnevni red in povzetek zapisnika: http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupDetail&groupID=1941. [10] http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupDetail&groupID=2736. [11] Direktiva 2002/22/ES, člen 26. [12] SEC(2011) 1019 final, Priloga III. [13] SEC(2011) 1019 final, Priloga XIV. [14] http://ec.europa.eu/information_society/apps/projects/factsheet/index.cfm?project_ref=270906. [15] Študije SEiSS, E-MERGE, eIMPACT, AINO. Za podrobnejšo analizo izračuna glej Prilogo IV k oceni učinka sistema eCall. [16] Študije SEiSS, E-MERGE, eIMPACT, AINO. Za podrobnejšo analizo izračuna glej Prilogo IV k oceni učinka sistema eCall. [17] SEC(2011) 1019 final, prilogi IV in XIV. [18] UL C , , str. . [19] UL C , , str. . [20] UL L 207, 6.8.2010, str. 1. [21] UL L 91, 3.4.2013, str. 1.