P6_TA(2007)0076

Oblikovanje evro-sredozemskega območja proste trgovine

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. marca 2007 o ustanovitvi evro-sredozemskega območja za prostotrgovinsko izmenjavo (2006/2173(INI))

Evropski parlament,

- ob upoštevanju Barcelonske deklaracije z dne 28. novembra 1995, ki je vzpostavila partnerstvo med Evropsko unijo in državami južnega in vzhodnega Sredozemlja (DJVS), in delovnega programa, sprejetega na tej konferenci,

- ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. oktobra 2005 o ponovni oceni Barcelonskega procesa [1],

- ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 12. aprila 2005 z naslovom "Deseta obletnica evro-sredozemskega partnerstva: delovni program za soočanje z izzivi v naslednjih petih letih" (KOM(2005)0139) in njegovih prilog (SEK(2005)0482 in SEK(2005)0483),

- ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 11. marca 2003 z naslovom "Razširjena Evropa - sosedstvo: nov okvir za odnose z našimi vzhodnimi in južnimi sosedi" (KOM(2003)0104), njenega strateškega dokumenta s smernicami za evropsko sosedsko politiko (ESP) (KOM(2004)0373) z dne 12. maja 2004, njenega sporočila Svetu z dne 9. decembra 2004 o njenih predlogih v prid akcijskim načrtom v okviru ESP (KOM(2004)0795), akcijskimi načrti za Izrael, Jordanijo, Maroko, palestinsko oblast, Tunizijo in Libanon in Uredbe (ES) št. 1638/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o splošnih določbah o ustanovitvi Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva [2] (EISP),

- ob upoštevanju sklepov evro-sredozemskih ministrskih konferenc in sektorskih ministrskih konferenc, ki so se odvijale od sprožitve barcelonskega procesa naprej, še posebej sklepov VII. evro-sredozemske konference ministrov za zunanje zadeve, ki je potekala dne 30. in 31. maja 2005 v Luksemburgu,

- ob upoštevanju evro-sredozemskih pridružitvenih sporazumov med Skupnostjo ter njenimi državami članicami na eni strani in Tunizijo [3], Izraelom [4], Marokom [5], Jordanijo [6], Egiptom [7], Libanonom [8], in Alžirijo [9] na drugi strani ter Evro-sredozemskim vmesnim pridružitvenim sporazumom o trgovini in sodelovanju med Skupnostjo in PLO (v korist palestinskih oblasti) [10]; ob upoštevanju Sklepa št. 1/95 Pridružitvenega sveta ES - Turčija z dne 22. decembra 1995 o izvajanju zadnje faze Carinske unije (96/142/ES) [11],

- ob upoštevanju Sporazuma iz Agadirja za območje proste trgovine, ki so ga dne 25. februarja 2004 podpisali Jordanija, Egipt, Tunizija in Maroko,

- ob upoštevanju strateškega partnerstva za Sredozemlje in Srednji vzhod, ki ga je Evropski svet sprejel junija 2004,

- ob upoštevanju dokumenta evro-sredozemskega partnerstva MEDA za regionalno strategijo 2002-2006 in okvirnega regionalnega programa 2005-2006,

- ob upoštevanju presoje vpliva evro-sredozemskega območja prostotrgovinske izmenjave (OPTI) na trajnostni razvoj, ki jo je pripravil Inštitut za razvojno politiko in upravljanje Univerze v Manchestru,

- ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. novembra 1995 o gospodarskih in trgovinskih odnosih med EU in državami sredozemskega bazena [12],

- ob upoštevanju svoje resolucije z dne 30. marca 2000 o sredozemski politiki [13],

- ob upoštevanju sklepov in priporočil (vključno s petletnim delovnim programom, ki ga je pripravila Komisija) vrha v Barceloni z dne 27. in 28. novembra 2005,

- ob upoštevanju resolucije Odbora za gospodarstvo, finance, socialne zadeve in izobraževanje Evro-sredozemske parlamentarne skupščine (ESPS) z dne 11. maja 2006 o pogojih za preoblikovanje Sklada za evro-sredozemske naložbe in partnerstvo (SESN) v Evro-sredozemsko investicijsko in razvojno banko,

- ob upoštevanju dela, ki ga je opravila (ESPS),

- ob upoštevanju stališča z dne 14. decembra 2004 o predlogu Uredbe Sveta o spremljevalnih finančnih in tehničnih ukrepih (MEDA) v zvezi z reformo gospodarskih in socialnih struktur v okviru evro-sredozemskega partnerstva (kodifikacija) [14],

- ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

- ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino in mnenj Odbora za zunanje zadeve ter Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A6-0468/2006),

A. ker je konferenca v Barceloni dne 27. in 28. novembra 1995 uvedla zelo ambiciozen in v svoji zvrsti edinstven projekt: ustvarjanje novih in tesnejših političnih, gospodarskih, družbenih in kulturnih povezav med severom in jugom Sredozemlja; in ker je ta projekt, čeprav še zdaleč ni zaključen, regiji omogočil velik napredek,

B. ker so se politične razmere (sporazumi iz Osla), naklonjene sprožitvi Barcelonskega procesa, v tem času korenito spremenile, in ker je možnost za vzpostavitev miru na Bližnjem vzhodu bolj negotova kot kdajkoli doslej,

C. ker je v interesu EU in držav članic, da bi se sredozemska regija razvijala v obojestransko koristnem celovitem gospodarskem in družbenem okolju,

D. ker močna demografska rast v DJVS narekuje uvedbo politik in ukrepov, tako gospodarskih kot družbenih, s katerimi ni več mogoče odlašati,

E. ker je v skupnem interesu DJVS ter EU zmanjšati stopnjo brezposelnosti v regiji in ponuditi možnosti za dostojno življenje tamkajšnjega prebivalstva, še posebej mladih in prebivalstva na podeželju; glede na to, da je potrebno, že samo zato, da bi stopnjo nezaposlenosti zadržali na sedanjih ravneh, v letih od 2000 do 2015 ustvariti 35 milijonov novih delovnih mest,

F. ker so gospodarstva DJVS zelo odvisna od zunanje trgovine in ker celoten uvoz in izvoz predstavljata približno dve tretjini njihovega BDP, ker velik delež teh trgovinskih tokov poteka v smeri EU, čeprav predstavljajo samo 4% zunanje trgovine EU, ker izvozne strukture DJVS niso raznolike in ker te države ostajajo specializirane za sektorje, ki malo prispevajo k rasti,

G. ker so države DJVS v odnosu na druge gospodarske cone, še posebej na države jugovzhodne Azije, izgubile pomembne položaje glede relativne konkurenčnosti, industrijskega razvoja in možnosti družbenega razvoja, in ker je njihov delež v svetovni trgovini od leta 1980 naprej občutno nazadoval kljub razmeroma stabilni gospodarski rasti; ker je takšen potek dogajanj za EU in njeno sosedsko politiko zaskrbljujoč, še posebej zaradi posledic, ki jih ima za družbeno stabilnost in politiko na njenih mejah,

H. ker je od začetka Barcelonskega procesa struktura izmenjav med EU in DJVS na trgovinski ravni zelo malo napredovala in ker podpis pridružitvenih sporazumov še ni prinesel pričakovanih rezultatov,

I. ker obstaja potreba po OPTI, katere cilj e odprava revščine, omogočiti zaposlitev vsem, okrepiti demokracijo in spodbuditi trajnostni razvoj, ker mora OPTI temeljiti na uravnoteženih in pravilno usmerjenih ciljih, ki so bistveni za boljše vključevanje držav južnega in vzhodnega Sredozemlja v mednarodno trgovino, zagotavljanje njihove gospodarske raznolikosti, za soočanje z izzivi globalizacije in za zagotavljanje, da bodo koristi od tega pravično razdeljene,

J. ker povečano gospodarsko sodelovanje v sredozemski regiji ponuja pozitivne izglede tudi za gospodarstva južnoevropskih držav članic in s tem za njihovo globljo vključitev v skupni trg EU,

K. ker obe strani Sredozemlja še naprej pesti izrazito gospodarsko, socialno in demografsko neskladje in ker obstajajo med državami južnega in vzhodnega Sredozemlja velike razlike v razvoju,

L. ker bi lahko imelo vztrajno politično in gospodarsko drobljenje DJVS ter pomanjkanje pravega integracijskega procesa zelo škodljive učinke na Barcelonski program ter še posebej na oblikovanje OPTI, s tem ko bi se povečali učinki koncentracije trgovine in z njimi odvisnost nekaterih DJVS od trgov Skupnosti,

M. ker bi lahko imela vzpostavitev OPTI dolgoročno v glavnem pozitivne učinke, vendar kratkoročno in srednjeročno tudi negativne učinke na sredozemske države EU ter na DJVS,

N. ker je v skupnem interesu, da se uvedejo učinkoviti spremljevalni ukrepi, zato da bi se za vse prizadete regije in države zmanjšale in nadomestile negativne posledice procesa liberalizacije, ki je v teku;

O. ker bi morale DJVS zaradi vse hitrejšega ritma sprememb v naših računalniško podprtih družbah na področju znanstvenih in tehnoloških raziskav strniti napore, tako v kvantitativnem kot v kvalitativnem smislu, za zmanjšanje tehnološkega prepada, ki jih loči od na tem področju bolj visoko razvitih držav, kar bi jim na koncu omogočilo močnejšo in bolj naravnano gospodarsko rast,

P. ker so države DJVS dosegle velik napredek na področju osnovnega izobraževanja, saj so močno znižale raven nepismenosti, ki sicer še vedno ostaja visoka v nekaterih državah v regiji; ker je dostop do višješolske in univerzitetne ravni izobraževanja omejen na majhen delež prebivalstva, šolski sistem pa še vedno ne zmore usposabljati visoko strokovnih ali tehnično visoko izobraženih kadrov, da bi na ta način ustvarili resnično ravnovesje med ponudbo in povpraševanjem na trgu dela,

Q. ker morajo DJVS, istočasno s procesom vzpostavitve območja prostotrgovinske izmenjave med njimi in EU, odpraviti politične in gospodarske ovire, ki trenutno na njihovem območju onemogočajo integracijski proces, ki bi privedel do plodnejšega medsebojnega sodelovanja,

Okrepitev Barcelonskega procesa

1. obžaluje, da trije glavni cilji iz Barcelone (določitev skupnega prostora miru in stabilnosti; vzpostavitev območja skupne blaginje preko gospodarskega partnerstva in vzpostavitve OPTO; sodelovanje na socialnih, kulturnih in medčloveških področjih v podporo dialogu kultur v regiji) še zdaleč niso doseženi;

2. opozarja, da morajo ti trije stebri napredovati skupaj, da bi zagotovili uspeh procesa evro-sredozemskega povezovanja pa tudi zmanjšanje razkoraka v razvoju med nasprotnima obalama Sredozemlja;

3. poudarja, da krepitev Barcelonskega procesa pomaga širiti evropske vrednote in evropski gospodarski in družbeni model; opozarja, da je ta proces predhodnik drugih novejših regionalnih pobud in je deloma že pridobil lastnosti institucije; poudarja pomen te pobude kot dejavnika stabilnosti in spodbujanja dialoga;

4. poudarja, da so za uspeh Barcelonskega procesa in še posebej OPTI potrebni veliki in usklajeni napori vseh udeleženih, pa tudi večja vključenost civilne družbe in ljudi z obeh bregov Sredozemlja;

5. vztraja na bolj jasni določitvi ciljev ESP, ki, ne da bi pri tem zanemarili države vzhodne Evrope, ne sme oslabiti Barcelonskega procesa, pa tudi ne podpirati dvostranskih pristopov v škodo večstranskega regionalnega pristopa; meni, da bi učinkovitejša uporaba ESPI pri regionalnih projektih omogočila izboljšanje razmer s ciljem spodbujanja resnično celovitega gospodarskega območja regije; meni, da morajo biti DJVS, kljub spodbujanju okrepljenega sodelovanja z najbolj naprednimi partnerji in ob vsem spoštovanju njihovih političnih, kulturnih, verskih in socialnih posebnosti, še naprej obravnavane kot samostojna entiteta;

6. meni da bo, medtem ko nadaljuje s svojim pozitivnim pristopom, zaradi nakopičenih zamud in težav, ki so se pojavljale, potrebno datum za ustanovitev OPTI leto 2010 najverjetneje spremeniti, da bi bile upoštevane številne strukturne spremembe v svetovnem gospodarstvu od leta 1995 in potreba po previdnejšem pristopu k prosti trgovini med neenakimi partnerji; poziva Komisijo, države članice EU in DJVS, naj ponovno sprožijo Barcelonski proces in pri tem dajo prednost vzpostavitvi resničnega evro-sredozemskega družbenogospodarskega prostora, ki bo socialne in okoljske vidike še bolj povezoval z gospodarskim področjem partnerstva;

7. poziva DJVS, naj ne zamudijo priložnosti za trajnostno rast, ki bi jim omogočila, da se bolje odzovejo na rastoče potrebe svojih državljanov in na potrebo po tem, da se učinkoviteje spoprimejo z izzivi globalizacije;

8. obžaluje, da tehnična in finančna pomoč, ki jo dodeljuje EU in ki ni zanemarljiva, ne zadošča za uresničevanje barcelonskih ciljev in ambicij, še posebej tistih iz družbenih in kulturnih poglavij barcelonske deklaracije, in ciljev, ki se nanašajo na podporo lokalnim gospodarstvom;

9. meni, da bo lahko OPTI predstavljala resnično priložnost za rast DJVS le, če bo zasnovana sporazumno in postopno v okviru razumnega in predvidljivega partnerstva, prilagojenega družbeno-gospodarski realnosti DJVS, in če bo spodbujala gospodarski razvoj in globlje regionalno povezovanje; poudarja pomen večje udeležbe partnerskih držav in spodbude, ki jo predstavlja partnerstvo; ponovno opozarja, da se lastništvo ciljev partnerstva nanaša na oba bregova Sredozemlja; vztraja, da je treba DJVS dopustiti, da same določajo ritem odpiranja na področju trgovine in da same izbirajo nacionalne strategije svojega gospodarskega in družbenega razvoja;

10. meni, da je vzpostavitev tesnejših institucionalnih vezi med EU in DJVS pomemben dejavnik pri zagotavljanju uspeha Barcelonskega procesa; se zavzema za močno povečanje števila formalnih in neformalnih srečanj med organi Skupnosti, državami članicami, DJVS ter pristojnimi lokalnimi oblastmi; upa, da bodo DJVS udeležene kot opazovalke pri delu specializiranih evropskih agencij in v programih, ki zanimajo tudi njih;

11. poudarja pomen regionalne integracije DJVS ter okrepitev trgovinskih izmenjav jug-jug; pozdravlja podpis sporazuma iz Agadirja o prostotrgovinski izmenjavi, ki so ga 25. februarja 2004 podpisali Maroko, Tunizija, Egipt in Jordanija; meni, da je bil ta ukrep nujen za vzpostavitev resničnega OPTI in vabi druge države v regiji, da se mu pridružijo; vendar meni, da je bistvenega pomena, da se gospodarski integracijski proces poglobi in da se ovire za trgovinske izmenjave med temi državami hitro odpravijo, da bi lahko možnosti razvoja trgovine jug-jug v polni meri izkoristili;

12. poziva EU, naj poveča sredstva, namenjena za tehnično in finančno pomoč DJVS, in sicer v skladu z ambicioznimi barcelonskimi cilji in sorazmerno z resničnim napredkom, ki je bil v teh državah očitno dosežen na področju spoštovanja človekovih pravic, zaščite delavcev, okoljske zaščite, regionalnega vključevanja in boljše kakovosti lokalnih javnih storitev ter izobraževalnih in kulturnih storitev;

13. poudarja, da je oblikovanje gospodarskega in trgovinskega območja proste izmenjave v Sredozemlju povezano s političnimi napori za zagotavljanje miru, demokratizacije, spoštovanja človekovih pravic, enakosti spolov, in s spodbujanjem medkulturnega in medverskega dialoga ter z velikimi napori, da bi politični dialog in zaupanje med partnerji resnično prispevala k oblikovanju demokracije v regiji;

Trgovinska in carinska politika

14. poudarja, da predstavljajo carinske pravice še en, pomemben del davčnih prihodkov DJVS; zato meni, da je treba pri vsakem naslednjem zmanjšanju upoštevati gospodarski napredek, ki so ga dosegle DJVS, in čas, potreben za izvedbo pravičnih davčnih reform, s katerimi naj bi nadomestili znižanje tarifnih prihodkov;

15. meni, da se bo istočasno treba učinkovito spopasti z netarifnimi trgovinskimi ovirami, in pri tem poudarja pomen dodelitve zadostne tehnične pomoči;

16. poziva Komisijo, naj upošteva morebitno zmanjšanje tarifnih preferencialov, od katerih imajo korist DJVS in ki jih je povzročil podpis sporazumov o prosti trgovini med EU in nekaterimi tretjimi državami, ter izboljšanje sistema splošnih preferecialov v korist držav v razvoju in dodelitev sistema kumulacije porekla nekaterim azijskim državam, ki predstavljajo resno konkurenco industriji v DJVS;

17. poziva Komisijo, naj v okviru Barcelonskega procesa in ob spoštovanju standardov STO uvede kompenzacijski postopek, s pomočjo katerega bi se zmanjšal morebitni negativni vpliv zmanjšanja tarif na DJVS in pozneje na vzpostavitev OPTI;

18. pozdravlja napredek, ki bil dosežen na področju trgovinskih olajšav, še posebej na področju carin, s harmonizacijo in poenostavitvijo carinskih postopkov, avtomatizacijo in pospešenjem postopkov, boljšo preglednostjo, uporabo elektronskih informacijskih in plačilnih sistemov ter odpravo nekaterih netarifnih ovir, ki se nagibajo k izpodrivanju tradicionalnih tarifnih ovir, še posebej na področju standardizacije in certificiranja;

19. ponovno poudarja, da je v luči vse večje mednarodne konkurence bistveno, da se okrepi politična volja za vzpostavitev tehtnejših gospodarskih in družbenih programov, ki bodo povečali konkurenčnost gospodarstva, temelječega na znanju, spodbujali rast, usposabljanje, inovacije in raziskave, ustvarjali nova delovna mesta in spodbujali blaginjo ter z njo omogočili sorazvoj;

20. poziva DJVS, naj vzpostavijo okrepljeno sodelovanje in program tesnega povezovanja, da bi pripomogli k reformi na upravnem in poslovnem področju v skladu z načelom dobrega upravljanja;

21. poudarja potrebo po povečanju carinske kontrole, da bo ta strožja in uspešnejša v boju proti tihotapljenju, ponarejanju in ropanju; takšne prakse poleg posledične izgube dohodka predstavljajo precejšnjo nevarnost za zdravje prebivalstva v regiji;

Presoja vpliva evro-sredozemskega OPTI na trajnostni razvoj

22. pozdravlja objavo druge faze prej navedene presoje vpliva OPTI na trajnostni razvoj, ki jo je pripravila univerza v Manchestru; je zelo zaskrbljen ob ugotovitvah presoje v zvezi s pričakovanimi negativnimi družbenimi in okoljskimi kratkoročnimi in srednjeročnimi učinki OPTI; poziva Komisijo, naj priporočila iz tega poročila nemudoma vključi v prihodnje obravnave izvajanja OPTI, pogajanja pa preusmeri v socialno kohezijo in trajnostni razvoj, ki ju priporoča ta študija;

23. nadalje poudarja pomen vzpostavitve sistema vodenega partnerstva, da bi vrednotili dejavnosti, ki sledijo zastavljenim cilji; s takšnim vodenjem bi se za Sredozemlje lahko oblikovalo orodje za analizo in ocenjevanje;

24. poziva vse udeležence evromediteranskega partnerstva, naj na ministrski ravni nemudoma razpravljajo o rezultatih zgoraj omenjene presoje vpliva OPTI na trajnostni razvoj in ocenijo posledice, ki jih bo to imelo na sedanja pogajanja o tem območju;

Finančna in tehnična pomoč

Program MEDA in ESPI

25. obžaluje, da EU ni zmogla ponuditi sredstev, ki bi bila na ravni ciljev Barcelonskega procesa, kar je eden od vzrokov za nakopičene zamude pri vzpostavljanju OPTI;

26. opaža učinkovitost programa MEDA II v obdobju 2004-2006 v primerjavi s programom MEDA I, še posebej v zvezi s povečano absorpcijsko sposobnostjo držav upravičenk in fleksibilnostjo pri programiranju in izvajanju projektov MEDA od leta 2000 naprej;

27. z zanimanjem sprejema vzpostavitev ESPI, novega instrumenta za pokrivanje finančnih vidikov ESP, ter predlog Komisije za povečanje financiranja na 14930000000 EUR, da bi se bolje odzvali na potrebe držav upravičenk, pod pogojem, da to resnično postane instrument za zbliževanje in da vključuje pomoč za nadomestilo izgubljenih carinskih prihodkov sredozemskih partnerskih držav ter drugih stroškov, povezanih z liberalizacijo trgov;

28. meni, da je znesek 11181000000 EUR, ki ga je dne 17. oktobra 2006 sprejel Svet, nezadosten. zahteva, da se pri vmesni reviziji finančnega okvira 2008-2009 sprostijo večji zneski, da bi bili lahko doseženi cilji integracijskega procesa;

29. upa, da bo postal ta finančni instrument bolj učinkovit z dajanjem večjega poudarka na ustreznejše in ciljno programiranje ter na udeležbo ("lastništvo") partnerjev in civilne družbe v vseh fazah ciklusa upravljanja projektov; poziva vlade DJVS, naj ukrenejo vse potrebno za boljšo uporabo skladov EU, še zlasti tistih, namenjenih raziskavam, poklicnemu usposabljanju, krepitvi lokalnih infrastruktur in javnih storitev, ter reorganizaciji industrijskega in kmetijskega proizvodnega sistema; poziva Komisijo in države članice. naj si prizadevajo ohranjati ravnovesje med našimi sosedi na vzhodu in tistimi na jugu in naj dajo prednost financiranju regionalnih projektov (zlasti projektov jug-jug);

30. posebej poudarja, da je za vzpostavitev OPTI in nasploh za uspeh Barcelonskega procesa pomembno, da ESP izpolni legitimna pričakovanja DJVS, še posebej glede geografske razporeditve evropske finančne pomoči in dogovorov o njenem izplačilu;

FEMIP (Sklad za evro-sredozemske naložbe in sodelovanje)

31. pozdravlja dobre rezultate, ki jih je od svoje ustanovitve naprej dosegel FEMIP in meni, da je njegova okrepitev bistvenega pomena za uspeh Barcelonskega procesa; želi, da se preobrazi v pravo evro-sredozemsko investicijsko in razvojno banko;

32. ugotavlja, da se dejavnosti programa MEDA in FEMIP v veliki meri dopolnjujejo; poziva Komisijo in EIB naj vzpostavita okrepljeno sodelovanje in postopek usklajevanja, da bi povečala učinkovitost ukrepov EU na strateški ravni in tudi pri upravljanju specifičnih projektov;

33. meni, da bi lahko, dokler ne bo doseženo soglasje med državami članicami EU, začeli s predlagano Evro-sredozemsko investicijsko in razvojno banko, v katero bi se lahko v začetni fazi vključila katerakoli evropska ali južnosredozemska država, ki bi jo projekt zanimal;

Neposredne tuje naložbe (NTN)

34. opaža, da šibka finančna privlačnost močno omejuje dostop NTN do DJVS, kar ima negativne posledice na gospodarsko rast regije;

35. opozarja, da imajo naložbe [15] pomemben učinek na možnosti sklepanja podpogodb, širjenja znanja in pokrivanja potreb po usposabljanju v regiji, ki kot celota ni dovolj industrializirana, in tudi na ustvarjanje novih delovnih mest;

36. meni, da se morajo te države vključiti v trgovinsko politiko, ki bo znala spodbujati zasebne domače naložbe, še posebej s posodabljanjem finančnih in bančnih sistemov in omogočanjem dostopa do kreditov čim več ljudem;

37. poudarja pomen dialoga med gospodarskimi subjekti z obeh bregov Sredozemlja za spodbujanje trgovine in naložb;

Skupna pravila o poreklu in kumulacija porekla

38. pozdravlja razširitev sistema panevropske kumulacije porekla na vse DJVS; meni, da bi DJVS lahko ponudil dostop do obsežnega gospodarskega prostora, ki bi pokrival evro-sredozemsko regijo pa tudi države EFTA ter srednje- in vzhodnoevropske države; zahteva, da se poziv palestinskih oblasti, da se blago, proizvedeno na okupiranem ozemlju, obravnava v skladu s pravili o poreklu, v celoti spoštuje;

39. zato poziva DJVS, naj čim prej sprejmejo evro-sredozemske protokole o pravilih o poreklu, in to v okviru zadevnih sporazumov z EU in drugimi panevro-sredozemskimi partnerji, da bi čim bolje izkoristili kumulativen panevropski učinek njegove uporabe v celotni regiji;

40. poziva DJVS, naj hitro izvedejo programe usposabljanja, informiranja in dviga ozaveščenosti o pravilih o poreklu, in naj s pomočjo Komisije zagotovijo ustrezno usposabljanje za gospodarske subjekte in carinske uradnike;

41. poziva Komisijo, naj v skladu z merili iz svojega sporočila o pravilih o poreklu blaga v preferencialnih trgovinskih režimih - prihodnje usmeritve (KOM(2005)0100) in v luči dveh študij, ki sta ju v času od objave Zelene knjige 2005 pripravili GD Trgovina in GD Razvoj, skrbno preuči reformo (poenostavitev in večjo fleksibilnost) teh pravil ter, da bi se izognili zlorabi preferencialov, potrebo po učinkovitejšem nadzoru njihove uporabe; upa, da bodo še zlasti novi predpisi zagotovili skladnost s temi pravili in spoštovanje obvez do evro-sredozemskega območja;

Kmetijstvo

42. meni, da je potrebno odprtost kmetijskih trgov opredeliti skupaj ter udejaniti postopno in asimetrično ter vključiti možnost odobritve selektivnega števila odstopanj in rokov, ob upoštevanju možnosti sektorja tako v okviru EU kot v DJVS ter ob upoštevanju razlik in posamičnih značilnosti kmetijskega sektorja v različnih državah; poudarja tudi gospodarski in družbeni pomen sektorja za DJVS ter potrebo po tem, da se prepreči obubožanje podeželskega prebivalstva, izseljevanje in koncentracija v že prenaseljenih urbanih okoljih, vključno z obalnimi mesti;

43. poziva Komisijo in vlade DJVS, naj dajo prednost vsakršni pobudi za posodobitev in trajnostni razvoj sredozemskega primarnega sektorja, da bi se na podeželju izboljšali delovni pogoji in ustvarila nova delovna mesta tako na področju kmetovanja kot na drugih področjih;

44. poziva k uvedbi sheme celovite tehnične pomoči in usposabljanja človeških virov; poudarja, da morajo kmetijski ukrepi EU regiji pomagati opredeliti zanesljivo vodno politiko, ohraniti okolje in biološko raznovrstnost, zaščititi tla in plodnost, zagotoviti neodvisnost pri oskrbi s hrano in dodati vrednost tipičnim območnim proizvodom; ponovno izreka podporo politiki, ki jo DJVS izvajajo v prid raznolikosti svoje kmetijske proizvodnje;

45. meni, da se spodbujanja kmetijstva majhnih razsežnosti, prilagojenega lokalnim pogojem, ki predstavlja izboljšavo za okolje in posledično torej za finančni položaj in zdravje kmečkega prebivalstva, ne da preprosto doseči z liberalizacijo dostopa do trga kmetijskih izdelkov;

46. meni, da mora zato odpiranje trgov med Evropsko unijo in DJVS potekati postopoma in preudarno, usmerjeno v kakovost, ob upoštevanju strukture kmetij, kmetijskih politik in reform na eni in na drugi strani Sredozemlja; vztraja med drugim, da pogajanja o dostopu do trgov ne morejo nikakor biti splošna in enaka za vse, ampak morajo potekati za vsak primer in za vsak izdelek posebej ter morajo upoštevati potrebo po zaščiti tako imenovanih občutljivih izdelkov, ki bi morali biti izključeni iz popolne liberalizacije, da bi se tako preprečila nepopravljiva škoda lokalnim proizvajalcem;

47. opozarja, da je mnogo sredozemskih držav izrazilo upanje, da bodo lahko ohranile svoje trgovinske preference na trgu Skupnosti; meni, da je ohranjanje tega preferencialnega in nesomernega sistema neskladno s splošno liberalizacijo kmetijskega sektorja; poudarja nadalje, da je v vzajemnem interesu vseh držav sredozemskega območja, da ohranijo nekaj mehanizmov za uravnavanje ponudbe na svojih trgih;

48. poziva vse družbeno-poklicne dejavnike v evro-sredozemskem kmetijskem sektorju, naj spodbujajo sodelovanje med dopolnilnimi sektorji s podpiranjem komplementarnosti izdelkov z obeh obal Sredozemlja in med samimi DJVS; opozarja na primer vinogradniškega sektorja in sektorja sadja in zelenjave, kjer bi lahko proizvodnja z ene in druge strani Sredozemlja prispevala k popolnejši in privlačnejši ponudbi za potrošnike;

49. s tem v zvezi poudarja, da obstaja zanimanje za skupno razvijanje politike evro-sredozemskega označevanja izdelkov na osnovi označb kontroliranega porekla, ki so skladne z veljavnimi predpisi EU, na osnovi označb kontroliranega porekla in potrdila o biološki pridelavi, ter za zagotavljanje sledljivosti in preglednosti proizvodnih metod;

50. je prepričan, da bodo v DJVS imele od odprtja trgov največjo korist velike mehanizirane kmetije, ki že sedaj dobro izkoriščajo sistem nadomestil; poziva medinstitucionalne dejavnike evro-sredozemskega partnerstva, naj izboljšajo dostop malim proizvodnim obratom do kreditov in naj izdelajo sistem uravnotežene pomoči za male kmetije, kjer živi velika večina kmečkega prebivalstva teh držav, ki bodo prve žrtve konkurence z EU, ter naj dolgoročno nadomestijo stari sistem nadomestil in pomoči z novim sistemom pomoči trajnostnemu kmetijstvu in vlaganjem v male industrijske obrate za predelavo živil, da bi tako okrepili konkurenčnost podeželskega gospodarstva z raznolikostjo, lokalno trgovino in proizvodnjo izdelkov posebne kakovosti;

51. zahteva razmislek o izvajanju kmetijske politike, ki bo resnično vključevala obe obali Sredozemlja, o prednosti, ki jo je v primerjavi s trgovinskimi vidiki treba nameniti varnosti hrane v DJVS in o usklajenem upravljanju s področjema ribištva in vode;

Tehnični predpisi in standardi, intelektualna lastnina, konkurenčnost

52. meni, da bi usklajen regulativni okvir med EU in DJVS omogočil širitev in utrditev izmenjav na jasni osnovi, s podporo večji preglednosti in bolj pošteni konkurenci; meni, da lahko usklajenost, ali vsaj usklajevanje na področju standardov podpira tudi razvoj trgovine jug-jug;

53. poudarja pomen uvajanja ustreznih gospodarskih spodbud in tehnične pomoči za MSP, ki težko vračunajo stroške usklajevanja standardov, predlaganih v pridružitvenih sporazumih;

54. poziva DJVS, naj pripravijo in uporabljajo zakonodajo o intelektualni lastnini, ki bo usklajena z mednarodnimi standardi, ki bo spodbujala inovativnost in ustvarjalnost in jo bo možno prilagajati zahtevam in specifičnim lastnostim zadevne države; poziva Komisijo, naj v zvezi z zakonodajo o intelektualni lastnini od DJVS ne zahteva, da sprejmejo več obvez, kot jih zahteva obstoječi sporazum TRIPs;

Storitve

55. meni, da se bo lahko liberalizacija storitev v okviru vzpostavitve OPTI odvila le usklajeno z DJVS, s tem da se bo tem državam priznala pravica do postopnega in nadzorovanega odpiranja občutljivih, šibkih sektorjev njihovega gospodarstva;

56. meni, da je sektor storitev bistvenega pomena za uspeh območja prostotrgovinske izmenjave; opaža, da je sektor storitev ključnega pomena za gospodarstva DJVS in da predstavlja 50 % BDP Egipta, Maroka in Sirije, 60 % BDP Tunizije in več kot 70 % BDP Jordanije in Libanona;

57. istočasno poudarja, da bo postopna liberalizacija storitev - sektor, ki je posebnega pomena tudi za gospodarstva DJVS - koristila njihovemu razvoju, saj bo prispevala k izboljšanju infrastruktur, prenosu tehnologij in znanja ter revalorizaciji opravljenih storitev v korist njihovih državljanov; zato meni, da bi morala pogajanja storitvenega sektorja potekati sočasno s pogajanji o blagovni menjavi;

58. je seznanjen z uradnim odprtjem pogajanj o liberalizaciji trgovine na področju storitev in naložb v okviru 5. ministrske trgovinske konference EuroMed marca 2006 med EU in DJVS;

59. poziva Komisijo, naj nadaljuje začeta pogajanja z Marakešom in konča pogajanja na področju storitev z določenimi DJVS tako, da zajame vse načine in sektorje, ter v skladu s tem, kar je bilo to dogovorjeno v okviru GATS - STO, in naj se odzove na pozitivne ponudbe tako, da preuči možnost sprejetja določb EU v smeri povečanih možnosti prostega pretoka delavcev na področju storitev (IV. oblika ponudbe iz Sporazuma GATS);

60. meni, da je treba ločevati med komercialnimi in javnimi storitvami; vztraja, da je potrebno javne storitve ohranjati zunaj okvira pogajanj, še posebej tiste, ki pokrivajo osnovne potrebe prebivalstva in omogočajo dostop do najpomembnejših javnih dobrin, kot so zdravstvene storitve, izobraževanje, pitna voda in energija, pa tudi tiste, ki so velikega pomena za kulturno identiteto, t.j. avdiovizualne storitve;

Prevoz

61. meni, da sta razvoj evro-sredozemskega prevoznega omrežja z modernimi medsebojnimi povezavami in izdelava skupne razvojne strategije boljšega sodelovanja, usklajevanja in razvoja bistveni pogoj za uspeh območja prostotrgovinske izmenjave; meni, da se morajo DJVS nujno še bolj povezati s vseevropskim prevoznim omrežjem in da morajo sodelovati pri oblikovanju in izvajanju prihodnjih prednostnih projektov; s tem v zvezi poziva k razmisleku o možnostih nadgraditve pomorskih prometnih poti kot prednostni nalogi in o znižanju stroškov, povezanih s pomorskimi tovornimi prevozi;

62. poziva Komisijo in DJVS, naj dajo na voljo zadostna finančna sredstva za posodobitev infrastrukture, s posebnim poudarkom na logističnem sektorju, in izpeljejo reforme, potrebne zato, da bi sektor postal bolj konkurenčen in dinamičen, ob ustreznem upoštevanju specifičnega gospodarskega položaja regije, ki je naravna tranzitna točka za trgovino z blagom med Evropo in Azijo (vključno s Kitajsko in še posebej Indijo);

63. skupaj s Komisijo poziva DJVS, naj poskrbijo, da bosta cestni in pristaniški sektor bolj učinkovita, kar bo pocenilo zelo drago logistiko in zmanjšalo stroške prevoza, zaradi česar sta zdaj industrijski in kmetijski izvoz regije manj konkurenčna; poziva tudi k razmisleku o sektorju zračnega prevoza, še posebej o zračnih tovornih storitvah;

64. z zanimanjem pričakuje prihodnje sprejetje sporočila Sveta o širitvi glavnih vseevropskih poti v sredozemske države, upoštevajoč potrebo po ukrepih, ki bodo v korist te regije preusmerili prometne tokove;

Energetika

65. ugotavlja, da je večina držav, vključenih v Barcelonski proces, vse bolj odvisna od zunanjih dobav električne energije, še posebej nafte in plina, in da bo naraščajoče povpraševanje povzročalo dodaten pritisk na obstoječe dobavne kanale; glede na to bo pomembno, da se na področju dobav energije med sredozemskimi državami vzpostavi učinkovito sodelovanje;

66. zahteva, da se osrednja vloga nameni vzpostavitvi resničnega evro-sredozemskega energetskega trga; glede na nedaven dvig cen nafte in plina meni, da je za EU in za DJVS, ki nimajo lastnih energetskih virov, nujno, da si skupaj prizadevajo ponovno oživiti dialog z državami proizvajalkami energije, vendar pa se pri tem, če je le mogoče, izognejo dvostranskim sporazumom, ki škodujejo interesom EU in DJVS; z zanimanjem opaža željo Komisije, izraženo na Konferenci o zunanji energetski politiki z dne 20. in 21. novembra 2006, da se na tem področju pomembna vloga dodeli severni Afriki in Bližnjemu vzhodu, in poziva, naj te izjave pospremijo dejanski ukrepi;

67. pozdravlja vzpostavitev sodelovanja na področju energije v sredozemski regiji v okviru evro-sredozemske energijske platforme iz Rima (REMEP); meni, da lahko ta platforma predstavlja skupno izhodišče za okrepitev sodelovanja med EU in DJVS, s tem da prispeva pomembne regionalne pobude in predstavlja osnovo za druge dejavnosti, za katere bi se v skupnem interesu lahko odločili;

68. pozdravlja začetek izvajanja velikih podregionalnih projektov, kot so postopna vključitev trga električne energije držav Magreba v trg EU, vključitev trgov plina v regijo Mašrek in izgradnjo plinovodov Medgaz in Arab;

69. poziva Komisijo, države članice EU ter DJVS, naj raziščejo nove oblike dvostranskega in večstranskega sodelovanja v energetskem sektorju, še posebej v zvezi z uvedbo ukrepov za izboljšanje energetske učinkovitosti; DJVS tudi poziva, naj uvedejo politiko, ki bo spodbujala razvoj obnovljivih energij in okoljsko zaščito (dejavnosti naftnih rafinerij in tveganja, povezana s prevozom ogljikovodikov čez Sredozemsko morje);

70. meni, da je za EU in tiste DJVS, ki nimajo energetskih virov, bistveno, da sprožijo strateški dialog o možnostih za povečanje proizvodnje obnovljivih energij in da dobijo DJVS pravico do udeležbe v programih EU, povezanih z razvojem in raziskavami na področju obnovljive energije;

71. poudarja vlogo, ki jo kot alternativne oblike energije lahko imajo prve generacije biogoriv, pa tudi njihovo vse večjo konkurenčnost na energetskih trgih;

Okolje in trajnostni razvoj

72. pozdravlja pobudo "Obzorje 2020", podano na vrhu v Barceloni leta 2005, katere cilj je zmanjšati raven onesnaženosti v regiji z določitvijo najpomembnejših virov onesnaževanja do leta 2020 in ukrepanja v zvezi z njimi; poudarja, da naj bi ta pobuda dopolnila in ponovno oživila sredozemsko strategijo trajnostnega razvoja, sprejeto leta 1995;

73. poziva Komisijo in DJVS, naj se osredotočijo na glavni okoljski cilj, to je zaustavitev onesnaževanja Sredozemskega morja (zlasti z zmanjšanjem industrijskih emisij in mestnih odpadkov), ter da poiščejo boljšo obliko političnega in finančnega sodelovanja z večjo udeležbo regionalnih in lokalnih oblasti ter predstavnikov civilne družbe in zasebnega sektorja; Komisijo tudi poziva, naj redno ocenjuje napredek, dosežen na tem področju;

74. poziva Komisijo, naj se osredotoči na dosledno izvajanja Protokola iz Barcelone v zvezi s kopenskimi viri onesnaževanja morja iz vseh sredozemskih držav, še posebej s povečanjem financiranja Programa sredozemske okoljske tehnične pomoči (METAP);

75. meni, da si ta pobuda zasluži kar največjo publiciteto ter popolno in nedeljeno podporo Evropskega parlamenta, zaradi velikega pomena, ki ga ima za trajnostni razvoj regije (turizem, ribištvo, kmetijstvo, dostop do vode), pa tudi za življenjsko raven v sosednjih regijah;

Industrija

76. z zaskrbljenostjo ugotavlja, da so DJVS razvile industrijo, specializirano za proizvode s šibko tehnologijo in nizko dodano vrednostjo, zaradi česar so občutljive na zunanjo konkurenco; meni, da je treba za uspeh OPTI povečati konkurenčnost industrije DJVS ter te države poziva, naj sprejmejo neposredne ukrepe, s katerimi bodo podjetjem pomagali, da bodo res bolj konkurenčna v odnosu do evropskih in azijskih proizvajalcev;

77. zahteva, da se pri postopku liberalizacije industrijskega sektorja upošteva razvoj gospodarskih in družbenih pogojev (še zlasti raven brezposelnosti) v vsaki DJVS ter vpliv, ki ga ima takšen postopek na okolje;

78. poziva DJVS, naj na področju industrije vzpostavijo takšno politiko, ki bo nudila boljše možnosti ekonomijam obsega ter boljšo razvojno strategijo, ki bo upoštevala vlogo zelo malih podjetij (ZMP) ter MSP v regiji; poziva Komisijo ter DJVS, naj spodbujajo obe navedeni obliki podjetij z razvijanjem učinkovitih finančnih storitev in nudenjem tehnične in upravne pomoči, kar jim bo omogočilo povečati svojo konkurenčnost;

79. poziva Komisijo in DJVS, naj se skupno zavzamejo tudi za: (a) poenostavitev upravnih postopkov, (b) zagotavljanje bolje zastopanih strokovnih, poslovnih in sindikalnih združenj, (c) omogočanje dostopa do informacij s področja trgovine, (d) zagotavljanje tehnične pomoči in podpornih storitev za podjetja in (e) nudenje doživljenjskega usposabljanja;

Tekstilni sektor

80. je še naprej zaskrbljen zaradi posledic, ki jih je zaradi prenehanja Sporazuma o tekstilu in oblačilih dne 1. januarja 2005 in z ukinitvijo kvot utrpela učinkovitost tekstilnega in oblačilnega sektorja DJVS in EU; opozarja, da je ta sektor življenjskega pomena za gospodarstva številnih DJVS in za nekatere evropske države; poudarja, da bilo izvajanje programa za izboljšanje konkurenčnosti sektorja, ob podpori Komisije, koristno;

81. meni, da bi velike težave, s katerimi se sooča tekstilni sektor, vsekakor lahko negativno vplivale na gospodarstvo držav EU in DJVS, posredno pa tudi na vzpostavitev OPTI; meni, da bo potrebno potem, ko se bo oblikovala nova trgovinska in naložbena strategija EU v odnosu do Kitajske in bolj na splošno evropska trgovinska politika v odnosu do Azije, upoštevati njun možen vpliv na DJVS ter na države EU;

82. poziva Komisijo, naj v tesnem sodelovanju z državami članicami in zasebnim sektorjem začne z ad hoc programi pomoči, da bi se izboljšala konkurenčnost tekstilne industrije teh držav in da bi se okrepile njihove tradicionalne povezave s proizvajalci Skupnosti;

83. meni, da bi bilo sedanje težave mogoče odpraviti z reorganizacijo sektorja, kar bi mu omogočilo, da izkoristi fizično bližino evropskih trgov in se osredotoči na srednje in visoko kakovostno proizvodnjo s hitrejšimi dobavnimi roki (in roki popolnitve zalog) po konkurenčnih cenah;

84. podpira vzpostavitev evro-sredozemskega proizvodnega območja, saj bo le to lahko omogočilo ne samo južnemu, temveč tudi severnemu Sredozemlju, da se sooči z izzivom konkurenčnih regionalnih blokov in zagotovi ohranjanje industrijskega proizvodnje in delovnih mest; meni, da je v tem smislu potrebno posebna evropska sredstva nameniti za programe podpore raziskavam, inovacijam ali sodelovanju;

85. podpira evro-sredozemsko partnerstvo, ki spodbuja sodelovanje in konkurenčnost v sektorju s proaktivno politiko odločne podpore usposabljanju, raziskavam in razvoju, tehničnim inovacijam, širjenju dobre prakse in izmenjavam tržnih informacij; priporoča uvedbo evro-sredozemske mreže šol, ustanov za usposabljanje in specializiranih tehničnih centrov za tekstilno/oblačilno industrijo, s čimer bi spodbudili tehnično partnerstvo in skupno usposabljanje ter raziskovalne programe;

86. ugotavlja, da so težave z dostopom do financiranja in neustreznost nekaterih finančnih instrumentov še vedno velika ovira za MSP; poziva Komisijo, naj predlaga načine, kako popraviti te pomanjkljivosti, pa tudi spodbujevalne ukrepe za ohranitev dela proizvodne verige v državah evro-sredozemskega območja;

Znanost in tehnologija

87. je zaskrbljen zaradi zamude, ki si jo je nakopičila večina DJVS v sektorjih izobraževanja in znanstvenih raziskav; kljub očitnemu zvišanju ravni šolanja ugotavlja vztrajno pomanjkanje sodelovanja med trgom dela in izobraževalnim sistemom, kar ima hude posledice za produktivnost, kvalificiranost delovne sile in bolj na splošno za razvojne možnosti regije;

88. poziva Komisijo in DJVS, naj uvedejo ukrepe za izboljšanje izobraževalnega sistema na splošno, namenjajo več pozornosti vlogi mladih in spodbujajo pogostejše izmenjave med univerzami ter omogočajo ženskam, da s pomočjo posebnih učnih programov vstopajo na trg dela; poudarja, da je večja udeležba žensk na trgu zaposlovanja ključni dejavnik gospodarskega razvoja; pozdravlja pobude evro-sredozemske ustanove Anna Lindh za medkulturni dialog, ki vključuje šole Euromed, njihove skupine mladih raziskovalcev, univerzitetne poletne šole in programe izmenjav, ki omogočajo obširnejši dialog in sodelovanje med članicami evro-sredozemskega partnerstva;

89. poziva DJVS, naj namenijo večjo prednost razvojnemu modelu, zasnovanemu na gospodarstvu znanja, in naj močno povečajo delež BDP, namenjen znanstvenim raziskavam; poziva Komisijo, naj nudi finančno in tehnično podporo;

90. poziva Komisijo, naj podpre meduniverzitetno mrežo Euromesco, pomaga zagotoviti, da bo partnerstvo med univerzami, raziskovalnimi centri, laboratoriji in zdravstvenimi šolami zasnovano institucionalno, in naj spodbuja mobilnost raziskovalnih delavcev, učiteljev in podiplomskih študentov teh institucij ter krepitev skupnih raziskovalnih programov;

91. poziva Komisijo, naj ovrednoti obstoječe načine financiranja in programiranja, da bi spodbudili skupne projekte EU in DJVS ter omogočili tem državam, da so v večji meri udeležene v okvirnih raziskovalnih programih Skupnosti;

92. poudarja pomen poklicnega usposabljanja, ki igra ključno vlogo pri razvoju podjetja; meni, da bi se moral pomen poklicnega usposabljanja odražati v uvedbi programov, usmerjenih v probleme in zahteve, s katerimi se srečujejo podjetja;

Trgovina in razvoj

93. vztraja, naj trgovinska politika EU ne zavrača ciljev svoje razvojne politike in politike zmanjšanja revščine, temveč naj jih dopolni; opozarja, da se več kot 30 % prebivalstva v DJVS preživlja z manj kot dvema ameriškima dolarjema na dan; poziva EU, naj vlaga v poseben akcijski načrt za boj proti absolutni in relativni revščini v Sredozemlju, kar bi lahko bila sredozemska različica "ciljev tisočletja", in doseže razvoj skozi trgovino, sredozemsko različico "pomoči za trgovino", vzporedno s programi za zmanjšanje revščine;

94. poudarja, da je mikro kredit, še posebej za male lastnike zemlje v kmetijskem sektorju, najpomembnejše sredstvo za boj proti revščini in doseganje trajnostnega družbenega in gospodarskega razvoja v smislu ciljev tisočletja, je pa tudi močna sila za emancipacijo, še zlasti žensk; meni, da bi bilo treba ta novi mikrogospodarski pristop priznati v okviru OPTI in bolj splošno v okviru ESP in Barcelonskega procesa; poziva Svet in Komisijo, naj nudita večjo podporo pobudam za spodbujanje mikrofinanciranja v DJVS, občutno okrepita obstoječe programe ter razvijata in spodbujata nove sisteme za omogočanje dostopa do kreditov čim več ljudem;

95. poudarja pomembnost temeljnih standardov zaposlovanja in dostojnih delovnih mest za razvoj OPTI; ugotavlja, da mora trgovina, če naj bi spodbujala razvoj in zmanjševala revščino, pomagati doseči tudi družbeni napredek in dostojne delovne pogoje; ugotavlja, da trgovinska pravila ne bi smela prevladati nad družbeno zakonodajo in Okvirno konvencijo ILO; ugotavlja, da so ukrepi za boj proti vsem oblikam izkoriščanja na delovnem mestu in spoštovanje svobode delovanja sindikatov bistveni za organiziranje pravične trgovine, ki služi interesu vseh; poziva Komisijo, naj s tem namenom tesno sodeluje z ILO, še posebej glede na nameravano uvedbo akcijskih načrtov za ESP;

96. poziva Komisijo, naj v prihodnjih pogajanjih upošteva netrgovinska merila in s tem prepreči, da bi se s povečanjem izmenjav poslabšali delovni pogoji lokalnega prebivalstva; želi, da OPTI predvidi agendo za dostojno delo, posebej namenjeno DJVS, in da EU zaveže priskrbeti vso potrebno pomočza izvajanje te agende;

97. poudarja potrebo po spodbujanju pravil ravnanja, o katerih so tekla pogajanja v okviru multinacionalk, in katerih cilj bi moralo biti tudi omogočanje dostojne zaposlitve; priporoča, naj podjetja, ki imajo sedež v Evropi, svoje podružnice pa v DJVS, redno preverjajo, če te delujejo v skladu z omenjenimi pravili ravnanja; poziva vsako na novo pridruženo podjetje, naj sprejme pravila ravnanja in to informacijo objavi;

Končne ugotovitve

98. 98 opozarja na sklep vrha v Barceloni leta 2005, da se vzpostavi prostor medsebojnega sodelovanja na področju preseljevanja, družbenega vključevanja, pravice in varnosti; meni, da je vzpostavitev takšnega prostora bistven dodatek k vzpostavitvi resničnega evro-sredozemskega OPTI;

99. meni, da bi bilo treba OPTI, čeprav vsi pogoji še niso doseženi, dopolniti s postopnim in pogojenim dopuščanjem prostega pretoka delavcev, ob upoštevanju razmer na evropskem trgu dela in trenutnih stališč mednarodne skupnosti do povezav med preseljevanjem in razvojem; poudarja pomen zmanjšanja stroškov transferja prihrankov, ki ga izvajajo migranti, da bi bili lahko kar najučinkoviteje uporabljeni v lokalnem gospodarstvu; meni, da je nujno oblikovati pravne in upravne postopke, ki bodo olajšali dodeljevanje viz, še posebej za udeležene v evro-sredozemskem partnerstvu, študente, zaposlene na univerzah in za vse, ki delujejo na družbeno-gospodarskem področju;

100. je še naprej zaskrbljen, ker sredozemska politika EU ni jasno opredeljena in ker ni dolgoročne strateške vizije razvoja in stabilizacije v regiji; vztraja, da mora evro-sredozemski integracijski proces ponovno postati prednostna politična naloga agende EU;

101. obžaluje sistematično uničevanje gospodarskega sistema in infrastruktur Libanona med nedavnim spopadom z Izraelom, saj bo to povzročilo zamude pri razvoju države in vzpostavitvi OPTI; je seznanjen z rezultati konference o obnovi Libanona, ki je potekala 25. januarja 2007, in podpira prizadevanja za dolgoročno organiziranje mednarodne pomoči tej državi; poziva EU, naj v okviru tekočega mirovnega procesa še naprej zagotavlja ustrezno finančno podporo, s pomočjo katere se bodo lahko Libanonci soočali z izzivi gospodarske in družbene obnove njihove države po sporu julija 2006; izraža veliko skrb ob razmerah na palestinskem ozemlju in zato poziva Svet in Komisijo, naj v sodelovanju z mednarodno skupnostjo palestinskemu prebivalstvu priskrbi osnovno humanitarno pomoč; je seznanjen, da je Izrael izvedel del zadržanega izplačila palestinskih davčnih in carinskih prihodkov, in poziva izraelsko vlado, naj nemudoma izplača preostanek zamrznjenega zneska; poziva Komisijo, naj vztraja, da bodo spoštovane klavzule, vezane na Barcelonski proces, zlasti klavzule o človekovih pravicah iz pridružitvenih sporazumov in različnih akcijskih načrtov, da bi se na ta način oblikovalo resnično območje svobode in varnosti v regiji;

102. meni, da je zlasti v luči nedavnih dejavnosti ESP in ob upoštevanju nove prisotnosti Kitajske v Afriki cilj zunanje politike EU v Sredozemlju podpirati in spodbujati politične, demokratične in družbeno-gospodarske reforme v partnerskih državah, da bi skupaj ustvarili prostor skupne blaginje;

103. poudarja vlogo Evro-sredozemske parlamentarne skupščine kot demokratičnega organa, ki člane parlamenta z obeh strani Sredozemlja združuje v podpori trem stebrom Barcelonskega procesa; na koncu poziva k tesnejšem sodelovanju med Evro-sredozemsko parlamentarno skupščino in Svetom EU na gospodarskem področju;

*

* *

104. naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, voditeljem držav in vlad, parlamentom držav članic in DJVS ter Evro-sredozemski parlamentarni skupščini.

[1] UL C 272 E, 9.11.2006, str. 570.

[2] UL L 310, 9.11.2006, str. 1.

[3] UL L 97, 30.3.1998, str. 2.

[4] UL L 147, 21.6.2000, str. 3.

[5] UL L 70, 18.3.2000, str. 2.

[6] UL L 129, 15.5.2002, str. 3.

[7] UL L 304, 30.9.2004, str. 39.

[8] UL L 143, 30.5.2006, str. 2.

[9] UL L 265, 10.10.2005, str. 2.

[10] UL L 187, 16.7.1997, str. 3.

[11] UL L 35, 13.2.1996, str. 1.

[12] UL C 323, 4.12.1995, str. 5.

[13] UL C 378, 29.12.2000, str. 71.

[14] UL C 226 E, 15.9.2005, str. 42.

[15] Še posebej naložbe v "greenfield" območja ali naložbe v "zelene površine".

--------------------------------------------------