EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 21.6.2021 COM(2021) 338 final 2021/0162(NLE) Predlog IZVEDBENI SKLEP SVETA o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Avstrijo {SWD(2021) 160 final}



2021/0162 (NLE) Predlog IZVEDBENI SKLEP SVETA o odobritvi ocene načrta za okrevanje in odpornost za Avstrijo SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost in zlasti člena 20 Uredbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, ob upoštevanju naslednjega: (1)Izbruh COVID-19 negativno vpliva na gospodarstvo Avstrije, kar je še prispevalo k izzivom, ki so obstajali pred pandemijo. V letu 2019 je bruto domači proizvod na prebivalca (BDP na prebivalca) Avstrije znašal 144 % povprečja EU. Realni BDP Avstrije se je v letu 2020 zmanjšal za 6,6 %, v skladu s pomladansko napovedjo Komisije iz leta 2021 pa naj bi se v letih 2020 in 2021 zmanjšal za skupno 3,4 %. Že dlje prisotni vidiki, ki vplivajo na srednjeročno gospodarsko uspešnost, vključujejo zlasti gospodarske in fiskalne izzive, ki so povezani s staranjem prebivalstva, sorazmerno nizko rastjo produktivnosti, razmeroma visoko davčno obremenitvijo dela in nezadostnim izkoriščanjem potenciala delovne sile. (2)Svet je 9. julija 2019 in 20. julija 2020 v okviru evropskega semestra na Avstrijo naslovil priporočila. Priporoči je zlasti, naj se poenostavijo in racionalizirajo fiskalni odnosi in pristojnosti, zagotovi vzdržnost zdravstvenega sistema, sistema dolgotrajne oskrbe in pokojninskega sistema, naj se davki preusmerijo z dela in naj se zagotovi, da bo davčna mešanica bolj podpirala trajnostno rast, naj se kot odziv na pandemijo zagotovi učinkovito izvajanje likvidnostnih in podpornih ukrepov za gospodarstvo, izboljšajo rezultati nizko usposobljenih oseb na trgu dela, podpre zaposlenost žensk za polni delovni čas, zagotovijo enake možnosti v izobraževanju in zviša raven osnovnih znanj in spretnosti prikrajšanih skupin, vključno z osebami z migrantskim ozadjem, usmeri naložbe v trajnostni zeleni in digitalni prehod, vključno v podjetjih, pri raziskavah in razvoju, v energetiki in transportu, ter zmanjša upravno in regulativno breme za podjetja. Komisija je ocenila napredek pri izvajanju priporočil za posamezno državo ob predložitvi načrta za okrevanje in odpornost in ugotovila, da je bilo priporočilo o sprejetju potrebnih ukrepov za učinkovito zajezitev pandemije COVID-19, ki naj ohranjajo gospodarstvo in podpirajo okrevanje, ki bo sledilo, v celoti izvedeno. Dosežen je bil bistven napredek z zvezi s priporočilom o zagotovitvi učinkovitega izvajanja likvidnostnih in podpornih ukrepov, zlasti za mala in srednja podjetja. (3)[V priporočilu Sveta o ekonomski politiki euroobmočja je bilo državam članicam euroobmočja priporočeno, naj ukrepajo, tudi prek načrtov za okrevanje in odpornost, da bi med drugim zagotovile naravnanost politike, ki podpira okrevanje, ter dodatno povečale konvergenco, odpornost ter trajnostno in vključujočo rast. Svet v priporočilu priporoča tudi, naj se okrepijo nacionalni institucionalni okviri, zagotovi makrofinančna stabilnost ter dokonča EMU ter okrepi mednarodna vloga eura.] [Če priporočilo Sveta ne bo sprejeto do sprejetja izvedbenega sklepa Sveta, se ta uvodna izjava izbriše]. (4)Avstrija je 30. aprila 2021 Komisiji predložila nacionalni načrt za okrevanje in odpornost v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) 2021/241. Načrt je bil predložen po postopku posvetovanja z lokalnimi in regionalnimi organi, socialnimi partnerji, organizacijami civilne družbe, mladinskimi organizacijami in drugimi ustreznimi deležniki, izvedenem v skladu z nacionalnim pravnim okvirom. Prevzemanje odgovornosti za načrte za okrevanje in odpornost na nacionalni ravni je temelj za njihovo uspešno izvajanje in trajni učinek na nacionalni ravni ter verodostojnost na evropski ravni. Komisija je na podlagi člena 19 navedene uredbe ocenila ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta za okrevanje in odpornost v skladu s smernicami za ocenjevanje iz Priloge V k navedeni uredbi. (5)Načrti za okrevanje in odpornost bi morali slediti splošnim ciljem mehanizma za okrevanje in odpornost, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/241, in instrumenta EU za okrevanje, vzpostavljenega z Uredbo Sveta (EU) 2020/2094, da bi podprli okrevanje po krizi zaradi COVID-19. Spodbujati bi morali ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo Unije s prispevanjem k šestim stebrom iz člena 3 Uredbe (EU) 2021/241. (6)Izvajanje načrtov držav članic za okrevanje in odpornost bo pomenilo usklajena prizadevanja za naložbe in reforme po vsej Uniji. Z usklajenim in hkratnim izvajanjem teh reform in naložb ter izvajanjem čezmejnih projektov se bodo te reforme in naložbe vzajemno krepile in ustvarile pozitivne učinke prelivanja po vsej Uniji. Zato bo približno tretjina učinka mehanizma na rast in ustvarjanje delovnih mest v državah članicah posledica prelivanja iz drugih držav članic. Uravnotežen odziv, ki prispeva k šestim stebrom (7)V skladu s členom 19(3)(a) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.1 Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost v veliki meri (ocena A) predstavlja celovit in ustrezno uravnotežen odziv na gospodarske in socialne razmere ter s tem ustrezno prispeva k vsem šestim stebrom iz člena 3 Uredbe (EU) 2021/241 ob upoštevanju specifičnih izzivov, s katerimi se sooča zadevna država članica, in dodeljenih finančnih sredstev zadevne države članice.

(8)Avstrijski načrt za okrevanje in odpornost vsebuje uravnoteženo mešanico naložb in reform, ki pokrivajo štiri obsežna, za Avstrijo pomembna področja: (i) trajnostno okrevanje, (ii) digitalno okrevanje, (iii) na znanju temelječe okrevanje in (iv) pravično okrevanje. V središču načrta sta zeleni in digitalni prehod, vključno z obsežnimi naložbami na področjih, kot so toplotna prenova, prevoz brez emisij in visokozmogljiva širokopasovna omrežna infrastruktura. Načrt vključuje ukrepe, ki tako z reformami kot z naložbami bistveno prispevajo k vsem šestim stebrom. Za vsakega od stebrov so predvideni številni ukrepi, kar zagotavlja, da so cilji stebra podprti z dejavnostmi na vsaj enem od za Avstrijo pomembnih področij. Za dva stebra (zeleni prehod; pametna, trajnostna in vključujoča rast) so predvideni ukrepi na vseh štirih pomembnih področjih, za tri stebre (digitalna preobrazba; socialna in teritorialna kohezija; politike za naslednjo generacijo) pa na treh področjih. V skladu s splošno usmerjenostjo avstrijskega načrta največji delež ukrepov podpira pametno, trajnostno in vključujočo rast, tesno pa jim sledi število ukrepov, s katerimi je zagotovljena podpora za zeleni prehod ter socialno in teritorialno kohezijo. (9)Ukrepi, ki zagotavljajo podporo za pametno, trajnostno in vključujočo rast, so vključeni v celoten načrt in vsebujejo dva načrtovana pomembna projekta skupnega evropskega interesa v zvezi z v prihodnost usmerjenimi tehnologijami (mikroelektroniko in vodikom), ekološko-socialno davčno reformo, ukrepe, ki z naložbenimi bonusi krepijo možnosti financiranja za podjetja, podporo za zmanjšanje energijske revščine in ukrepe za liberalizacijo poslovnega okolja. Socialno in teritorialno kohezijo podpirajo ukrepi za reformo pokojninskega sistema, od katerih se pričakuje, da bodo prispevali k zmanjšanju razlik v pokojninah med spoloma ter revščine pri starejših, in naložbe, kot so naložbe v programe izpopolnjevanja in preusposabljanja, bonus za izobraževanje in zgodnja pomoč za prikrajšane nosečnice. (10)Zdravje ter gospodarska, socialna in institucionalna odpornost so zajeti v ukrepih, kot sta ustanovitev prvega avstrijskega instituta za precizno medicino in nacionalni program namenske podpore za prikrajšane mlade matere in njihove družine, namen katerega je zmanjšati tveganje za njihovo socialno izključenost. Pričakuje se, da bodo posebni ukrepi na področju izobraževanja podprli izboljševanje digitalnih spretnosti in znanj učencev in pripomogli k nadomeščanju izgubljenih priložnosti za izobraževanje zaradi zaprtja javnega življenja in tako krepili naslednjo generacijo. Obravnava vseh ali pomembnega dela izzivov, opredeljenih v priporočilih za posamezno državo (11)V skladu s členom 19(3)(b) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.2 Priloge V k navedeni uredbi se pričakuje, da bo načrt za okrevanje in odpornost prispeval k učinkovitemu obravnavanju (ocena A) vseh ali pomembnega dela izzivov, opredeljenih v zadevnih priporočilih za posamezno državo, vključno z njihovimi fiskalnimi vidiki, naslovljenimi na Avstrijo, ali izzivov, opredeljenih v drugih ustreznih dokumentih, ki jih je Komisija uradno sprejela v okviru evropskega semestra. Za priporočila v zvezi s takojšnjim odzivom fiskalne politike na pandemijo se lahko šteje, da ne spadajo na področje uporabe načrta Avstrije za okrevanje in odpornost ne glede na dejstvo, da se je Avstrija v letih 2020 in 2021 na splošno ustrezno in zadostno odzvala na takojšnjo potrebo gospodarstva po podpori s fiskalnimi sredstvi v skladu z določbami splošne odstopne klavzule. (12)V načrt je vključen obsežen sklop reform in naložb, ki se vzajemno krepijo in ki prispevajo k učinkovitemu reševanju vseh ali pomembnega dela gospodarskih in socialnih izzivov, opisanih v priporočilih za posamezno državo, naslovljenih na Avstrijo. Načrtovane spremembe davčnega sistema bi morale biti zasnovane tako, da se bodo zaradi njih zmanjšale emisije toplogrednih plinov v Avstriji in da bodo hkrati prispevale k temu, da se davčna obremenitev preusmeri z dela in da se upoštevajo ekološki in socialni vidiki. Pričakuje se, da bo izboljšana ponudba kvalitetnih ustanov za predšolsko vzgojo in varstvo pripomogla k udeležbi žensk na trgu dela z zaposlitvami za polni delovni čas. Ukrepi v načrtu obravnavajo tudi dolgo znan izziv v zvezi z razlikami v pokojninah med spoloma. Pričakuje se, da bodo naložbe v energijsko učinkovitost, obnovljive vire energije, razogljičenje industrije, biotsko raznovrstnost in krožno gospodarstvo, ki jih spremljajo ustrezne reforme, vključno s prenovo podpornega okvira za obnovljive vire energije in postopno odpravo sistemov za ogrevanje na kurilno olje, spodbudile zeleni prehod. (13)Načrt obravnava tudi nekatere socialne in gospodarske izzive, ki so nastali ali pa so se poslabšali med krizo zaradi COVID-19. Pričakuje se, da bo vrsta ukrepov za aktivno politiko trga dela obravnavala povečano potrebo po pomoči za nizko usposobljene delavce in povečala priložnosti na trgu dela za prikrajšane skupine. Ti ukrepi vključujejo bonus za izobraževanje in sistem „vse na enem mestu“ za dolgotrajno brezposelne z več ovirami pri zaposlovanju in vključenosti. Učenci, ki jih je prizadelo dejstvo, da niso mogli biti fizično prisotni v razredu, bi morali imeti priložnost, da sodelujejo v dodatnih učnih okoljih, kar bi jim omogočilo, da izboljšajo svoje znanje in dosežejo dobre učne rezultate. Kulturni sektor, ki ga je prizadelo zaprtje kulturnih ustanov, bi moral imeti koristi od podpornih ukrepov, vključno z digitalizacijo artefaktov in prenovo kulturnih območij. Pričakuje se, da bo načelo „podatek samo enkrat“ omililo in poenostavilo upravno breme za podjetja, saj je namenjeno zmanjšanju upravnih bremen in znižanju stroškov za zagotavljanje skladnosti zaradi nezdružljivih sistemov informacijske tehnologije, obenem pa tudi spodbujanju naložb. Prispevek k potencialu rasti, ustvarjanju delovnih mest ter gospodarski, socialni in institucionalni odpornosti (14)V skladu s členom 19(3)(c) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.3 Priloge V k navedeni uredbi se pričakuje, da bo imel načrt za okrevanje in odpornost velik vpliv (ocena A) na krepitev potenciala rasti, ustvarjanje delovnih mest ter gospodarsko, socialno in institucionalno odpornost države članice, s tem pa prispeval k izvajanju evropskega stebra socialnih pravic, vključno s spodbujanjem politik za otroke in mlade, ter na ublažitev gospodarskih in socialnih posledic krize zaradi COVID-19 ter s tem okrepil ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo in konvergenco v Uniji. (15)Glede na simulacije, ki so jih opravile službe Komisije, bi se lahko BDP Avstrije zaradi načrta do leta 2026 povečal za od 0,4 % do 0,7 %. Ukrepi avstrijskega načrta, za katere se pričakuje, da bodo imeli pozitiven učinek na socialno kohezijo in pripomogli k zmanjševanju socialnih in gospodarskih tveganj za ranljive skupine, vključujejo zlasti tiste ukrepe, ki izboljšujejo možnosti udeležbe na trgu dela za prikrajšane skupine. Za nizko usposobljene, brezposelne in neaktivne osebe so lahko koristni ukrepi za izpopolnjevanje in preusposabljanje, ki bodo po pričakovanjih izboljšali njihovo zaposljivost. Lažji dostop do ukrepov socialne podpore s pomočjo sistema „vse na enem mestu“ bi moral tistim, ki jih je kriza najbolj prizadela, omogočiti, da premagajo izzive, in izboljšati priložnosti za njihovo vključenost v družbo. (16)Predvidevajo se posebni ukrepi za otroke in mlade, s katerimi bi jim omogočili, da izničijo posledice prehoda na učenje na daljavo. Vsi učenci in študenti niso imeli pogojev, da bi imeli koristi od spletnega izobraževanja, zato so nekateri med njimi izkusili prekinitve v učnem procesu. Ponudba dodatnih učnih ur je tako namenjena tistim, ki jih je kriza najbolj prizadela. Ukrepi v skladu z načeli iz evropskega stebra socialnih pravic poleg izboljšanega dostopa do kakovostnega izobraževanja vključujejo tudi povečano ponudbo predšolske vzgoje in varstva ter ukrepe, s katerimi se izboljšuje enakost pokojninskega sistema in prispeva k večji enakosti spolov. Načelo, da se ne škoduje bistveno (17)V skladu s členom 19(3)(d) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.4 Priloge V k navedeni uredbi se pričakuje, da bo načrt za okrevanje in odpornost zagotovil, da noben ukrep za izvajanje reform in naložbenih projektov, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost, ne bo bistveno škodoval okoljskim ciljem (ocena A) v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (načelo, da se ne škoduje bistveno). (18)Ocena je bila izvedena v skladu z dvostopenjskim pristopom iz obvestila Komisije o tehničnih smernicah za uporabo „načela, da se ne škoduje bistveno“ (2021/C58/01). Zajema šest okoljskih ciljev v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852, in sicer blažitev podnebnih sprememb, prilagajanje podnebnim spremembam, trajnostno uporabo in varstvo vodnih in morskih virov, krožno gospodarstvo, preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja ter varstvo in obnovo biotske raznovrstnosti in ekosistemov. Pri tistih ukrepih, za katere je bilo ugotovljeno tveganje, se je slednje obravnavalo s posebnimi in ustreznimi ukrepi za zagotovitev popolne skladnosti z načelom. V zvezi s finančno podporo za preoblikovanje industrije za prehod na podnebno nevtralnost bi bilo treba določiti mejnik, s katerim se bo zagotovilo, da so v objave razpisov za obsežne projekte preobrazbe v panogah, ki sodijo v okvir sistema EU za trgovanje z emisijami, vključena ustrezna merila za upravičenost. Prispevek k zelenemu prehodu, vključno z biotsko raznovrstnostjo (19)V skladu s členom 19(3)(e) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.5 Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vsebuje ukrepe, za katere se pričakuje, da bodo v veliki meri (ocena A) prispevali k zelenemu prehodu, vključno z biotsko raznovrstnostjo, ali k obravnavanju izzivov, ki iz tega izhajajo. Za ukrepe, ki podpirajo podnebne cilje, je predviden znesek, ki predstavlja 58,7 % skupnih dodeljenih sredstev za načrt, izračunanih v skladu z metodologijo iz Priloge VII k Uredbi (EU) 2021/241. V skladu s členom 17 Uredbe (EU) 2021/241 je načrt za okrevanje in odpornost skladen z informacijami iz nacionalnega energetskega in podnebnega načrta za obdobje 2021–2030. (20)Polovica podkomponent načrta vključuje naložbe, za katere se pričakuje, da bodo prispevale k podnebnim ciljem z jasno usmerjenostjo v zmanjševanje emisij CO2. Ukrepi so tako skladni z izzivi, opredeljenimi v nacionalnem energetskem in podnebnem načrtu Avstrije, po pričakovanjih pa bodo prispevali k energijskim in podnebnim ciljem Unije za leto 2030. V središču načrta so zlasti trajnostna mobilnost, stavbe in industrija, ki so med največjimi onesnaževalci s toplogrednimi plini v Avstriji. V zvezi z mobilnostjo bi morali nekateri ukrepi prispevati k elektrifikaciji vozil v javnem prevozu, z drugimi pa bo po pričakovanjih javni prevoz postal privlačnejši in s tem spodbudil ljudi k prehodu z zasebnega na javni prevoz. Emisije v industriji, vključno s težko industrijo (kot so obrati v sklopu sistema EU za trgovanje z emisijami), in emisijami, ki nastajajo pri prevoznih dejavnostih podjetij, bi bilo treba obravnavati s shemo za podporo naložbam. Poleg tega se pričakuje, da bo namenska podporna shema za zamenjavo ogrevalnih sistemov na plin in kurilno olje z bolj trajnostnimi ogrevalnimi napravami zmanjšala emisije iz stavb. (21)Pričakuje se, da bo načrt izpolnil okoljske cilje z ukrepi za podporo krožnega gospodarstva, biotske raznovrstnosti in prilagajanja podnebnim spremembam. Pričakuje se, da bo pripomogel k izpolnjevanju ciljev Unije na področju okoljske politike in izboljševanju, zaščiti in obnovi biotske raznovrstnosti, naravnih ponorov ogljika in omrežja Natura 2000 v Avstriji in tako prispeval k strategijam EU in nacionalnim strategijam na področju biotske raznovrstnosti. Pričakuje se, da bo nova strategija, namenjena zaščiti tal, prispevala k zmanjševanju rabe zemljišč. Prispevek k digitalnemu prehodu (22)V skladu s členom 19(3)(f) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.6 Priloge V k navedeni uredbi načrt za okrevanje in odpornost vsebuje ukrepe, ki v veliki meri (ocena A) prispevajo k digitalnemu prehodu ali k obravnavanju izzivov, ki iz tega izhajajo. Za ukrepe, ki podpirajo digitalne cilje, je namenjen znesek, ki predstavlja 52,8 % skupnih dodeljenih sredstev za načrt, izračunanih v skladu z metodologijo iz Priloge VII k Uredbi (EU) 2021/241.

(23)Pričakuje se, da bo načrt Avstrije prispeval k digitalizaciji države tako, da bo podpiral obsežno uvedbo gigabitnih dostopovnih omrežij in zagotovil večjo povezljivost na območjih z manjšo pokritostjo in prikrajšanih ali težje dostopnih območjih. Ukrepi v načrtu so skladni z drugimi avstrijskimi okviri, ki določajo digitalne cilje za leti 2030 in 2050, kot sta širokopasovna strategija 2030 (Breitbandstrategie 2030) ali avstrijski digitalni akcijski načrt (Digitaler Aktionsplan Austria). Avstrijski načrt za okrevanje in odpornost bi moral zagotoviti, da so učenci opremljeni z ustreznimi digitalnimi napravami, po pričakovanjih pa bo izboljšal tudi njihove digitalne spretnosti in znanja ter pri poučevanju in v učnih okoljih spodbujal uporabo digitalnih sredstev in metod. Pričakuje se, da bo to prispevalo k obravnavanju izzivov, ki so postali še očitnejši med pandemijo COVID-19, kot so težave z zagotavljanjem digitalnega izobraževanja za vse študente med zaprtjem javnega življenja. Trajen učinek (24)V skladu s členom 19(3)(g) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.7 Priloge V k navedeni uredbi se pričakuje, da bo imel načrt za okrevanje in odpornost v veliki meri (ocena A) trajen učinek na Avstrijo. (25)Avstrijski načrt vključuje številne reforme, ki lahko nudijo podporo za trajne strukturne spremembe. Ti vključujejo tudi reformo zdravstvenega sistema, s katero bo primarno zdravstvo dobilo večjo težo, in podporo za zdravstveno varstvo mater in otrok. Od drugih ukrepov v načrtu se pričakuje, da bodo zmanjšali upravno breme za podjetja in prispevali k digitalizaciji javne uprave. (26)Načrt vsebuje več naložb, za katere se pričakuje, da bodo imele trajen učinek zlasti v zvezi z zelenim in digitalnim prehodom. Ukrepi za večjo rabo obnovljivih virov energije vključujejo prehod na okolju prijazne ogrevalne sisteme. Prenova stavb bi morala zmanjšati rabo energije in s tem povezane emisije. Od naložb v visokozmogljivo širokopasovno infrastrukturo in od drugih infrastrukturnih ukrepov se pričakuje, da bodo pospešili uveljavljanje digitalnih tehnologij in podpirali gospodinjstva, podjetniški sektor in javno upravo za optimalno izkoriščanje tehnološkega napredka. Trajen učinek načrta se lahko poveča tudi s sinergijami med načrtom in drugimi programi, vključno s skladi kohezijske politike, zlasti z vsebinsko obravnavo teritorialnih izzivov in spodbujanjem uravnoteženega razvoja. Spremljanje in izvajanje (27)V skladu s členom 19(3)(h) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.8 Priloge V k navedeni uredbi so ureditve, predlagane v načrtu za okrevanje in odpornost za zagotovitev učinkovitega spremljanja in izvajanja načrta za okrevanje in odpornost, vključno s predvidenim časovnim razporedom, mejniki in cilji ter povezanimi kazalniki, ustrezne (ocena A). (28)Splošno izvajanje avstrijskega načrta bi moralo spremljati avstrijsko ministrstvo za finance. Vzpostavljene so bile ustrezne ureditve, ki določajo odgovornosti drugih ministrstev in agencij za izvajanje in spremljanje ukrepov v njihovi pristojnosti ter poročanje o njih. Mejniki in cilji avstrijskega načrta predstavljajo ustrezen sistem za spremljanje njegovega izvajanja. So dovolj jasni in celoviti za to, da se zagotovi sledljivost in preverja njihova uresničitev. Mejniki in cilji so pomembni tudi za že izvedene ukrepe, ki so upravičeni do financiranja v skladu s členom 17(2) Uredbe. Zahtevek za izplačilo je upravičen, če se navedeni mejniki in cilji zadovoljivo izpolnjujejo v daljšem obdobju. (29)Mehanizmi preverjanja, zbiranje podatkov in pristojnosti, ki so jih opisali avstrijski organi, se zdijo dovolj trdni za zadostno utemeljitev zahtevkov za plačila, ko bodo mejniki in cilji ocenjeni kot doseženi. (30)Države članice bi morale zagotoviti, da se finančna podpora v okviru mehanizma sporoči in navede v skladu s členom 34 Uredbe (EU) 2021/241. V okviru instrumenta za tehnično podporo se lahko zahteva tehnična podpora za pomoč državam članicam pri izvajanju njihovega načrta. Izračun stroškov (31)V skladu s členom 19(3)(i) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.9 Priloge V k navedeni uredbi je utemeljitev v načrtu o znesku ocenjenih skupnih stroškov načrta za okrevanje in odpornost v srednji meri (ocena B) razumna in verjetna, skladna z načelom stroškovne učinkovitosti ter sorazmerna s pričakovanim nacionalnim gospodarskim in socialnim učinkom. (32)Avstrija je predložila posamezne ocene stroškov za vseh 33 naložb, vključenih v načrt za okrevanje in odpornost. Avstrija je predložila zadostne informacije in dokaze, da se znesek ocenjenih skupnih stroškov načrta za okrevanje in odpornost, ki naj bi se financirale v okviru Uredbe (EU) 2021/241, ne krije z obstoječim ali načrtovanim financiranjem Unije. (33)Na osnovi ocene posameznih ocen stroškov in povezanih dokazil se zdi, da so ocenjeni skupni stroški načrta razumni in verjetni. Večina posameznih ocen stroškov, predloženih z načrtom, je ocenjena kot razumna, celovita in izdelana na osnovi dobrih izhodiščnih predpostavk. Večina ocen stroškov v avstrijskem načrtu je verjetna, utemeljena s sklicevanjem na referenčne stroške za ključne stroškovne dejavnike in podprta z jasnimi dokazi ter skladna s primerljivimi reformami ali naložbami. Poleg tega so ocenjeni skupni stroški načrta za okrevanje in odpornost v skladu z načelom stroškovne učinkovitosti in je sorazmeren s pričakovanim nacionalnim gospodarskim in socialnim učinkom. Zaščita finančnih interesov (34)V skladu s členom 19(3)(j) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.10 Priloge V k navedeni uredbi so ureditve, predlagane v načrtu za okrevanje in odpornost, ustrezne (ocena A) za preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje korupcije, goljufij in nasprotij interesov pri uporabi sredstev, zagotovljenih v okviru navedene uredbe, pri čemer se pričakuje, da bodo učinkovito preprečevale dvojno financiranje v okviru navedene uredbe in drugih programov Unije. To ne posega v uporabo drugih instrumentov in orodij za spodbujanje in uveljavljanje skladnosti s pravom EU, vključno z instrumenti za preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje korupcije, goljufij in nasprotij interesov ter za zaščito finančnih interesov Unije v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta. (35)Načrt vključuje podroben opis nadzornega sistema in ureditev, vzpostavljenih za skladnost izvajanja ukrepov z veljavnimi pravili. Sistem temelji na trdnih procesih in strukturah, osrednji usklajevalni organ pa je ministrstvo za finance. Sistem vključuje jasno opredeljene akterje in opredeljuje resorna ministrstva, odgovorna za nadzor in kontrolo nad izvedbenimi agencijami v tistih primerih, v katerih ukrepov ne izvajajo sama. Nadzor nad resornimi ministrstvi izvajajo njihove službe za notranjo revizijo. Osrednji revizijski organ je nacionalno računsko sodišče. (36)Sistem revizije in kontrole, določen v načrtu, jasno določa, kako so ustrezne funkcije ločene. Opisuje pristojnosti znotraj sistema notranjega nadzora in opredeljuje pravna pooblastila za osrednji revizijski organ s poudarkom na njegovi neodvisnosti od vlade. Obveznosti izvedbenih agencij in agencij za zbiranje in shranjevanje podatkov o končnih prejemnikih in drugih ustreznih informacij, vključno z ureditvami za dajanje na voljo informacij za revizijske organe, so v načrtu jasno opredeljene, načrt pa predvideva tudi uporabo ustreznih registrov in baz podatkov. (37)Načrt jasno določa, da upravna zmogljivost avstrijskega sistema revizije in nadzora zadostuje za izvedbo načrta. Za izvajanje potrebnih ukrepov bi morali zadolžiti obstoječe strukture, ki imajo izkušnje pri upravljanju sredstev EU. Skladnost načrta

(38)V skladu s členom 19(3)(k) Uredbe (EU) 2021/241 in oddelkom 2.11 Priloge V k navedeni uredbi načrt v veliki meri (ocena A) vključuje ukrepe za izvajanje reform in javnih naložbenih projektov, ki predstavljajo usklajeno delovanje. (39)Načrt vsebuje uravnotežen sveženj reform in naložb, ki se v veliki meri vzajemno krepijo. Zasnova načrta zagotavlja, da tako naložbe kot reforme prispevajo k obravnavi dolgoletnih strukturnih izzivov kot poglavitnemu cilju, obenem pa obravnavajo izzive, povezane s pandemijo COVID-19. Načrt zagotavlja spodbude v korist zelenega in digitalnega prehoda, kot sta uvedba cene za CO2 in zamenjava ogrevalnih sistemov na fosilna goriva, obenem pa z bojem proti energijski revščini skrbi za povezani socialni učinek. Načrt zagotavlja preusposabljanje in izpopolnjevanje pretežno nizko usposobljenih oseb, obenem pa zmanjšuje obstoječe ovire za udeležbo v teh dejavnostih. Pričakuje se, da bodo strukturne spremembe s pomočjo enotnih digitalnih dostopnih točk poenostavile upravno breme za podjetja, medtem ko bodo naložbe zagotovile obsežno povečanje digitalnih zmogljivosti. Enakost (40)Avstrijski načrt vključuje vrsto ukrepov, za katere se pričakuje, da bodo obravnavali izzive v državi na področju enakosti spolov in enakih možnosti za vse. Enakost spolov je upoštevana v celotnem načrtu. Ukrepi vključujejo reforme in naložbe za povečanje udeležbe žensk na trgu dela s povečanjem mest za predšolsko vzgojo in varstvo. Načrt obravnava tudi zdravstvene potrebe prikrajšanih nosečnic. Na področju raziskav so vključeni cilji za diplomantke iz študijskih programov s področja naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike. Pričakuje se, da bodo ukrepi z zvezi s spremembami v pokojninskem sistemu zmanjšali razlike v pokojninah med spoloma. Poleg tega načrt vključuje ukrepe za izboljšanje rezultatov izobraževanja ter znanj in spretnosti prikrajšanih skupin, kot so osebe z migrantskim ozadjem. Samoocena varnosti (41)Samoocena varnosti ni bila predložena, ker Avstrija v skladu s členom 18(4)(g) Uredbe (EU) 2021/241 meni, da ni potrebna. Čezmejni projekti in večdržavni projekti (42)Avstrijski načrt vključuje dva načrtovana pomembna projekta skupnega evropskega interesa. Pričakuje se, da se bodo s projektom na področju mikroelektronike in povezljivosti okrepila področja, kot so močnostna elektronika, senzorji in procesne tehnologije, in še razvila področja, kot so inovativne omrežne tehnologije in mikroelektronika, za podporo strateške avtonomnosti Evrope in energijsko učinkovitih rešitev. Pričakuje se, da bo projekt za izgradnjo evropskega vodikovega ekosistema podprl proizvodnjo, skladiščenje in industrijsko uporabo vodika, zlasti v energijsko intenzivnih panogah in v sektorju mobilnosti. Pričakuje se, da bo to prispevalo k podnebnim ciljem EU. Postopek posvetovanja (43)Na podlagi povzetka posvetovalnega postopka, ki ga je predložila Avstrija, je bilo v okviru priprave načrta opravljeno posvetovanje z lokalnimi in regionalnimi organi, socialnimi partnerji, organizacijami civilne družbe, mladinskimi organizacijami in drugimi ustreznimi deležniki. Načrt navaja podrobnosti o obsegu in velikosti 174 prispevkov, ki jih je do 26. februarja 2021 poslalo 148 različnih subjektov. Načrt podrobno navaja tudi, katere od ukrepov, vključenih v načrt, so deležniki podprli. Za zagotovitev, da bodo ustrezni akterji prevzeli odgovornost, je ključnega pomena, da v celotnem obdobju izvajanja naložb in reform iz načrta sodelujejo vsi zadevni lokalni organi in deležniki, vključno s socialnimi partnerji. Pozitivna ocena (44)Potem ko je Komisija pozitivno ocenila avstrijski načrt za okrevanje in odpornost z ugotovitvijo, da načrt zadovoljivo izpolnjuje merila za oceno iz Uredbe (EU) 2021/241, bi bilo treba v skladu s členom 20(2) navedene uredbe in Prilogo V k navedeni uredbi v tem sklepu določiti reforme in naložbene projekte, potrebne za izvajanje načrta, ustrezne mejnike, cilje in kazalnike ter znesek, ki ga za izvajanje načrta zagotovi Unija v obliki nepovratne finančne podpore. Finančni prispevek (45)Ocenjeni skupni stroški načrta za okrevanje in odpornost Avstrije znašajo 4 499 475 001 EUR. Ker načrt za okrevanje in odpornost zadovoljivo izpolnjuje merila za oceno iz Uredbe (EU) 2021/241 in ker je znesek ocenjenih skupnih stroškov načrta za okrevanje in odpornost višji od najvišjega finančnega prispevka, ki je na voljo za Avstrijo, bi moral biti finančni prispevek, dodeljen za načrt za okrevanje in odpornost Avstrije, enak skupnemu znesku finančnega prispevka, ki je na voljo za Avstrijo. Z izvajanjem avstrijskega načrta se zato spodbuja uporaba dodatnih zneskov, ki presegajo podporo EU, ki bodo zagotovljeni iz nacionalnega proračuna. (46)V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2021/241 je treba izračun najvišjega finančnega prispevka za Avstrijo posodobiti do 30. junija 2022. Zato bi bilo treba v skladu s členom 23(1) navedene uredbe za Avstrijo dati na voljo znesek za pravno obveznost, ki se sprejme do 31. decembra 2022. Po potrebi bi moral Svet po posodobitvi najvišjega finančnega prispevka na predlog Komisije brez nepotrebnega odlašanja spremeniti ta sklep tako, da vanj vključi posodobljeni najvišji finančni prispevek. (47)Podpora, ki se zagotovi, se financira z izposojanjem sredstev s strani Komisije v imenu Unije na podlagi člena 5 Sklepa Sveta (EU, Euratom) 2020/2053. Podpora bi morala biti izplačana v obrokih, ko Avstrija zadovoljivo izpolni ustrezne mejnike in cilje, opredeljene v zvezi z izvajanjem načrta za okrevanje in odpornost. (48)Avstrija je zaprosila za predhodno financiranje v višini 13 % finančnega prispevka. Ta znesek bi moral biti dan na voljo Avstriji pod pogojem, da začne veljati sporazum o financiranju iz člena 23(1) Uredbe (EU) 2021/241, in v skladu z navedenim sporazumom. Ta znesek bi moral biti dan na voljo Avstriji pod pogojem, da začne veljati sporazum o financiranju iz člena 23(1) Uredbe (EU) 2021/241, in v skladu z navedenim sporazumom. (49)Ta sklep ne bi smel posegati v izid postopkov v zvezi z dodeljevanjem sredstev Unije v okviru katerega koli drugega programa Unije poleg tistega iz Uredbe (EU) 2021/241 ali v postopke v zvezi z izkrivljanjem delovanja notranjega trga, ki se morda izvajajo, zlasti na podlagi členov 107 in 108 Pogodbe. Sklep ne prevlada nad zahtevo, da države članice Komisijo na podlagi člena 108 Pogodbe obvestijo o primerih morebitne državne pomoči – SPREJEL NASLEDNJI SKLEP: Člen 1

Odobritev ocene načrta za okrevanje in odpornost