[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 29.6.2006

COM(2006) 350 konč.

POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

Poročilo o kakovosti v skladu z Uredbo (ES) št. 1221/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. junija 2002 o četrtletnih nefinančnih računih sektorja država

POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

Poročilo o kakovosti v skladu z Uredbo (ES) št. 1221/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. junija 2002 o četrtletnih nefinančnih računih sektorja država

Uredba (ES) št. 1221/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. junija 2002[1] v členu 8 določa, da Komisija (Eurostat) Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo, v katerem je ocenjena zanesljivost četrtletnih podatkov, ki jih posredujejo države članice.

Poročilo Monetarnega odbora o informacijskih potrebah, ki ga je 18. januarja 1999 potrdil Ekonomsko-finančni svet, je poudarilo potrebo po celovitem statističnem informacijskem sistemu za podporo odločitvam oblikovalcev politike. V tem smislu so imele prednost kratkoročne statistike javnih financ za izdelavo poenostavljene različice četrtletnih nefinančnih računov sektorja država v skladu s pravili ESR 95. Uporabljen je bil dvostopenjski pristop. Najprej je bila sprejeta Uredba Komisije (ES) št. 264/2000 z dne 3. februarja 2000[2]. Potem je bilo z Uredbo (ES) št. 1221/2002 uvedeno, da je treba posredovati podatke o preostalih transakcijah ESR 95[3].

To poročilo o kakovosti vključuje splošen oddelek ter vsebuje povzetek sklepov in priporočil držav. Splošen oddelek pojasnjuje temeljne koncepte in tehnična vprašanja ter povzema oddelek o državah. Upoštevati je treba, da bo bolj obsežen pregled na voljo na spletnem mestu Eurostata leta 2006. Poročilo poskuša zajeti različne razsežnosti kakovosti v statistiki in upošteva glavna merila, ki se navadno uporabljajo za ocenjevanje kakovosti[4]. O njegovi strukturi so splošno razpravljali člani Delovne skupine za kratkoročne statistike javnih financ in se z njo strinjali.

Struktura Poročila o kakovosti

1. Institucionalna ureditev

2. Dostopnost in jasnost

3. Pravočasnost in zajetje posredovanja podatkov

4. Skladnost

4.1. Skladnost četrtletnih in letnih podatkov

4.2. Skladnost začasne in končne statistike

5. Primerljivost v različnih obdobjih

6. Natančnost in zanesljivost

6.1. Zajetje virov podatkov

6.2. Metodologija in predpostavke, uporabljene v statističnih ocenah

6.3. Konceptualne prilagoditve ESR 95

6.4. Popravki statistik

7. Sklepi in priporočila

Poročilo o kakovosti

1. INSTITUCIONALNA UREDITEV

Četrtletne nefinančne račune sektorja država pripravijo nacionalni statistični uradi v vseh državah članicah, razen v Belgiji (Nacionalna banka Belgije v imenu Inštituta za nacionalne račune) in Španiji (Ministrstvo za gospodarstvo in finance). V več državah članicah se delovne skupine, sestavljene iz predstavnikov nacionalnih statističnih uradov, nacionalne centralne banke in ministrstva za finance, ukvarjajo z metodološkimi vprašanji v zvezi s četrtletnimi nefinančnimi računi (podoben pristop tistemu, ki je bil sprejet za zaključne račune). Razen tega delovne skupine pogosto analizirajo usklajenost četrtletnih nefinančnih in finančnih računov[5].

2. DOSTOPNOST IN JASNOST

Dostopnost zadeva fizične razmere, v katerih lahko uporabniki pridobivajo podatke, tj. kraj, kjer so dostopni podatki, način njihovega naročanja, rok za njihovo dostavo in njihovo obliko. Prav tako navaja, ali so podatkom priloženi ustrezni metapodatki in metodološki priročniki. Eurostat zdaj objavlja podatke držav članic o davkih in socialnih plačilih, ki so zajeti v Uredbi Komisije (ES) št. 264/2000, na svojem spletnem mestu. Preostale četrtletne transakcije ESR 95 bodo javnosti na voljo na začetku leta 2006.

Zdajšnje stanje v zvezi s politiko diseminacije na nacionalni ravni je: 12 držav članic – Češka, Danska, Španija, Italija, Ciper, Malta, Nizozemska, Avstrija, Slovenija, Finska, Švedska in Združeno kraljestvo – izdaja četrtletne nefinančne račune sektorja država, čeprav v nekaterih državah le delno (tj. predvsem četrtletne davke in socialna plačila). Več držav članic – Litva, Luksemburg, Nizozemska, Poljska in Švedska – načrtuje objavljanje ali nadaljnje povečanje zbirke objavljenih podatkov leta 2006. Objavljene statistike so običajno dostopne na spletnih mestih nacionalnih statističnih uradov, večinoma v njihovih nacionalnih jezikih. Podatkom so včasih priloženi metapodatki ali kratke metodološke opombe.

Eurostat je objavil dva priročnika o metodologiji četrtletnih računov države. Prva izdaja, Manual on Compilation of Taxes and Social Payments on a Quarterly Basis (Priročnik o pobiranju davkov in socialnih plačilih na četrtletni podlagi)[6], je bila objavljena leta 2002 in osredotočena na transakcije, vključene v Uredbo Komisije (ES) št. 264/2000. Ta priročnik je zamenjal nov priročnik, Manual on quarterly non-financial accounts for general government , (Priročnik o četrtletnih nefinančnih računih sektorja države), ki zajema vse preostale transakcije ESR 95. Ima podobno strukturo, vsebuje metodološka navodila in opisuje nacionalno prakso za vsak podsektor država. Ta priročnik bo javnosti na voljo na spletnem mestu Eurostata v začetku leta 2006.

Opozoriti je treba, da morajo države članice v skladu s pogoji iz dveh uredb o kratkoročnih statistikah javnih financ Eurostatu predložiti opis virov in metod, ki se uporabljajo pri pripravi četrtletnih podatkov, in podrobne podatke o kateri koli reviziji izhodiščnega opisa, če sporočajo popravljene podatke. Edina država članica, ki še mora predložiti opis virov in metod za transakcije, zajetih v Uredbi (ES) št. 1221/2002, je Irska.

3. PRAVOčASNOST IN ZAJETJE POSREDOVANJA PODATKOV

Pravočasnost izraža časovno razliko med dostopnostjo podatkov in dogodkom, ki ga opisujejo. V skladu z uredbama o kratkoročnih statistikah javnih financ se podatki Eurostatu posredujejo najpozneje 3 mesece od konca četrtletja, katerega zajemajo podatki.

Ob pregledovanju četrtletnih posredovanj od decembra 2004 do septembra 2005 je petnajst držav članic četrtletne nefinančne račune sektorja država sporočilo brez zamude: to so bile Danska[7], Nemčija, Grčija, Irska, Italija, Latvija, Luksemburg, Malta, Nizozemska, Portugalska, Slovenija, Slovaška, Finska, Švedska in Združeno kraljestvo. Druge države članice (Belgija[8], Češka, Španija, Francija, Ciper, Madžarska, Avstrija in Poljska) so zamudile 3 do 5 dni najmanj pri enem od posredovanj). Litva je imela pri vseh štirih posredovanjih povprečno 5 dni zamude. Eurostat zdaj analizira podatke, ki jih je nedavno prejel od Estonije. Poudariti je treba, da nekatere države (Nemčija, Slovenija in Švedska) podatke posredujejo do 20 dni vnaprej, kar je odvisno od četrtletij.

Kar zadeva zajetje posredovanja podatkov, morajo države članice za davke in socialna plačila (člen 5 Uredbe (ES) št. 264/2000) Eurostatu posredovati četrtletne podatke od začetka prvega četrtletja leta 1991. Nove države članice morajo posredovati podatke od leta 1995, v skladu z revidiranim programom posredovanja ESR 95[9]. Za preostale transakcije ESR 95 (člen 6 Uredbe (ES) št. 1221/2002) se morajo četrtletni podatki posredovati od začetka prvega četrtletja leta 1999.

Grčija, Španija, Irska, Luksemburg in Švedska morajo še sporočiti vrste podatkov za nazaj. Pri drugih transakcijah ESR 95 (Uredba (ES) št. 1221/2002) je večina držav ravnala v skladu z zahtevami. Vendar pa časovne vrste za Ciper, Madžarsko in Malto manjkajo za obdobje med letoma 1999 in 2003 (za Malto manjkajo podatki le za leto 1999). Čeprav za Slovenijo manjkajo le časovne vrste podatkov za leto 1999, je zajetje števila transakcij ESR 95 zelo majhno. Največ manjkajočih časovnih vrst v zajetju je za Ciper in Madžarsko.

4. SKLADNOST

Skladnost statistik zadeva primernost podatkov za zanesljivo združevanje na različne načine in za različne namene.

4.1. Skladnost četrtletnih in letnih podatkov

V obeh uredbah je navedeno, da morajo biti četrtletni podatki in ustrezni letni podatki usklajeni (člena 3 in 4, v tem zaporedju). Ob analiziranju usklajenosti četrtletnih in letnih številk se lahko sklepa, da v nekaterih transakcijah za Dansko, Luksemburg, Poljsko, Švedsko in Združeno kraljestvo pred letom 1999 ostajajo neusklajenosti.

Podatki za leto 1999 in naslednja leta vsebujejo neusklajenosti v naslednjih državah članicah: Češka za več transakcij ESR 95 (za leti 2003 in 2004), Danska (za D211 v letu 2003), Irska (predvsem za P2 in D4, za vse časovne vrste), Poljska (več neusklajenosti pred letom 2001) in Velika Britanija (neusklajenosti predvsem za D4, D5 in D7 za vse časovne vrste). Slovaška je država članica z največ neusklajenostmi med četrtletnimi in letnimi podatki; to se lahko pojasni predvsem z dejstvom, da transakcije D4, D7 in D9 za obdobje med 2001 in 2004 niso konsolidirane na četrtletni podlagi.

4.2. Skladnost začasne in končne statistike

Povprečen popravek vrednosti po dveh letih, tj. po osmih četrtletjih, je bil analiziran v absolutnih in nominalnih vrednostih, da se oceni, ali se končne statistike bistveno razlikujejo od začasnih. Upoštevati je treba, da je bil ta izračun mogoč le za tiste države članice, ki so sporočile vsaj osem četrtletnih posredovanj za vsako transakcijo ESR 95[10].

Sklicevanje na transakcije ESR 95 je bilo upoštevano za tiste države članice, za katere so bili za to obdobje narejeni bistveni popravki, ki so bistveno vplivali na skupne odhodke ali skupne prihodke (ali oboje). Ta kazalnik pomaga ocenjevati vpliv popravkov, zlasti nestanovitnosti neto posojanja/neto izposojanja B.9, ki je izrazita izravnalna postavka[11] Na popravke vpliva več dejavnikov; za četrtletne statistike so ti povezani z dostopnostjo končnega zaključnega računa in drugimi dejavniki kot so posodabljanje, pregledi kakovosti, spremembe v virih podatkov ali metodah, konceptualne prilagoditve ESR 95 itd. Pomemben vidik obeh uredb je dejstvo, da se morajo za pripravljanje nefinančnih računov sektorja država uporabljati neposredni viri in Komisiji posredovati desezonirani podatki ( nedesezonirani podatki ).

Kjer je dostopnost podatkov dopuščala izvedbo te analize, je bilo ugotovljeno, da absolutni povprečni popravek B.9 niha med 0,2 % in 0,4 % bruto domačega proizvoda (BDP) za Belgijo, Nemčijo, Francijo in Združeno kraljestvo. Druga skupina držav članic – Danska, Španija, Nizozemska, Portugalska in Finska – kaže absolutni povprečni popravek dveh let med 0,6 % in 0,9 % BDP. Tretja skupina kaže absolutni povprečni popravek, ki je večji od 1 % BDP; ta skupina vključuje Grčijo (3,2 %), Italijo (1,5 %), Latvijo (2,1 %), Luksemburg (8,1 %), Avstrijo (1,1 %) in Švedsko (1,2 %). Aritmetično povprečje popravkov vrednosti dve leti pozneje kaže manjši vpliv popravkov. Države članice z največjimi povprečnimi popravki v tem obdobju so bile Grčija (–3,2 %)[12], Luksemburg (5,7 %) in Švedska (1,2 %).

Z zbiranjem teh statistik se poskušajo zmanjšati razlike med začetnimi ocenami in končnimi številkami, za vsako četrtletje. Čeprav ni bilo nobenega podobnega ocenjevanja kakovosti letnih statistik, je bilo od leta 1999 neponderirano povprečje absolutnih popravkov v letni stopnji primanjkljaja držav članic 0,27 % BDP po šestih mesecih, 0,34 % po enem letu in 0,43 % po 18 mesecih.

5. PRIMERLJIVOST V RAZLIčNIH OBDOBJIH

Primerljivost je namenjena merjenju vpliva razlik v uporabljenih statističnih konceptih in orodjih/postopkih merjenja, če se primerjajo statistike geografskih območij, različnih področij ali različnih obdobij. Uredba (ES) št. 1221/2002 določa prehodno obdobje za tiste države članice, ki niso mogle uporabljati virov in metod in/ali izpolnjevati časovnega razporeda iz Uredbe. Najprej je bilo treba posredovati „najboljše četrtletne ocene“, v katere so se postopno vključili novi podatki, ki so postali dostopni med postopkom priprave izboljšanega sistema. Prehodno obdobje se je končalo 31. marca 2005 (člen 9(4)).

Večina držav članic ni poročala o prekinitvah[13] v časovnih vrstah v prehodnem obdobju. Izjeme so bile Češka (novi četrtletni viri podatkov so bili vključeni v začetku letu 2003), Španija (novo referenčno leto, ki se je začelo leta 2000), Nizozemska (revizija reference med letoma 2000 in 2001; vključitev novih virov podatkov), Poljska (nova metodologija uporabljena leta 2004) in Portugalska (novo referenčno leto, ki se je začelo leta 2000).

6. NATANčNOST IN ZANESLJIVOST

6.1. Zajetje virov podatkov

Kar zadeva uporabo virov podatkov, člen 3 Uredbe Komisije (ES) št. 264/2000 v zvezi z davki in socialnimi plačili navaja, da morajo četrtletni podatki temeljiti na neposrednih informacijah, dostopnih iz osnovnih virov, na primer javnih računov ali upravnih virov, ki za vsako kategorijo predstavljajo vsaj 90 % zneska kategorije. Uredba (ES) št. 1221/2002, ki zajema vse preostale transakcije ESR 95, določa, da morajo četrtletni podatki čim bolj temeljiti na neposrednih informacijah iz osnovnih virov, s čimer bi se za vsako četrtletje ustrezno zmanjšale razlike med začetnimi ocenami in končnimi številkami.

Večina držav članic izpolnjuje merilo 90 % za davke in socialna plačila, zlasti za davke (D2, D5, D91). Kategorija dajatev za socialno varstvo (D62) povzroča več težav, zlasti za Belgijo (87 %), Francijo (85 %) in Irsko (75 %).

Zahteve po neposrednih informacijah v Uredbi (ES) št. 1221/2002 niso tako natančno določene, razen tega pa je navedeno, da morajo četrtletni podatki čimbolj temeljiti na neposrednih informacijah. Razmere v državah članicah so različne in nekatere od teh držav – Belgija, Francija, Irska, Latvija, Litva, Luksemburg, Madžarska, Portugalska in Švedska – poudarjajo težave ob uporabi neposrednih osnovnih virov za pripravo četrtletnih transakcij ESR 95.

6.2. Metodologija in predpostavke, uporabljene v statističnih ocenah

Uredbi navajata, da se neposredne informacije po potrebi dopolnijo s prilagoditvami zajetja in konceptualnimi prilagoditvami, da se četrtletni podatki uskladijo s koncepti ESR 95. Prilagoditve so potrebne v vseh državah članicah za ocenjevanje četrtletnih nefinančnih računov sektorja država, zlasti za tiste transakcije ESR 95, ki jih zajema Uredba (ES) št. 1221/2002. Težava dostopnosti podatkov je povezana predvsem z lokalno državo (na primer v Belgiji, Luksemburgu, Avstriji, Portugalski, Združenem kraljestvu) in/ali posebnimi enotami širšega sektorja države.

Obseg uporabe statističnih modelov za ocenjevanje manjkajočih številk se med državami članicami razlikuje. Te modele so razvili v Belgiji, Češki, Franciji in Italiji z uporabo osnovnih virov kot kazalnikov in/ali napovedi. Nekatere države uporabljajo mešan pristop, ki temelji na kodifikaciji četrtletnih osnovnih virov v transakcije ESR 95, kar je podobno metodologiji za zaključne račune, in ocenjevanju manjkajočih številk.

6.3. Konceptualne prilagoditve ESR 95

Kot je navedeno zgoraj, so konceptualne prilagoditve potrebne za usklajevanje četrtletnih podatkov s koncepti ESR 95. Večina prilagoditev iz četrtletnih računov sektorja država je podobna tistim iz zaključnega računa. Te prilagoditve upoštevajo načela ESR 95 v zvezi s časom zajemanja, vendar se vedno, ko so osnovni viri zajeti v trenutku plačila, izvajajo obračunske prilagoditve (predvsem za davke in socialne prispevke).

6.4. Popravki statistik

Za zagotovitev kvantitativne analize popravkov je bil uporabljen kazalnik popravek v četrtem četrtletju treh prejšnjih četrtletij med letoma 2002 in 2004 za vsako transakcijo ESR 95. Spodnje ugotovitve opisujejo vpliv popravkov v B.9 (neto posojanje/neto izposojanje).

Za Belgijo, Češko, Dansko, Nemčijo, Španijo, Francijo, Ciper, Latvijo, Litvo, Nizozemsko in Združeno kraljestvo je absolutni povprečni popravek prejšnjih treh četrtletij, ki so ga izvedli v četrtem četrtletju, spremenil B.9 za 0,1 % do 0,5 % BDP. Za Italijo, Portugalsko in Finsko znašajo ti popravki 0,7 %, 0,6 % in 0,9 % BDP v tem zaporedju. Države z najvišjimi povprečnimi popravki B.9 so bile Grčija (1,9 % BDP), Luksemburg (3,4 %), Madžarska (2,8 %), Avstrija (1,1 %) in Poljska (1,0 %).

Ker je B.9 izravnalna postavka, je bilo tudi ocenjeno, ali so popravki v četrtem četrtletju različno vplivali na skupne odhodke in prihodke prejšnjih treh četrtletij. Za Grčijo so bili skupni odhodki in prihodki v povprečju bistveno popravljeni (3,3 % in 3,8 % BDP v tem zaporedju). Za Luksemburg in Avstrijo so bili skupni odhodki popravljeni bolj občutno kot prihodki, medtem ko je bilo v primeru Madžarske obratno. Na Poljskem so bili popravki odhodkov in prihodkov skoraj enaki (2,4 % in 2,6 % BDP v tem zaporedju). Odstopanje pri analiziranju aritmetičnih povprečnih vrednosti je skoraj za vse države manjše od 1 %, razen za Madžarsko (2,3 %).

Velikost teh popravkov ni bistvena ob upoštevanju dejstva, da je enajst držav članic popravilo tri prejšnja četrtletja povprečno za 0,1 % do 0,5 % BDP. Izkušnje v zvezi s pripravo teh statistik bodo verjetno povzročile manjše popravke v naslednjih obdobjih.

7. SKLEPI IN PRIPOROčILA

Dosežen je bil viden napredek, četrtletni nefinančni računi sektorja država pa se od prvih posredovanj še naprej razvijajo. Podatki za večino držav so ustrezno kakovostni in uporabni za analizo, zato bi se morali ustrezno diseminirati. Nekatere države članice morajo izvesti posebne ukrepe za izboljšanje kakovosti posredovanih podatkov. V nekaterih primerih so izboljšave mogoče z izpolnjevanjem obveznosti Skupnosti za poročanje časovnih vrst Eurostatu. Po drugi strani bi to Komisiji preprečevalo začetek postopka za ugotavljanje kršitev v skladu s Pogodbo, da se zagotovi popolno upoštevanje predpisov Skupnosti.

Opazovani popravki so podobni popravkom drugih kratkoročnih (četrtletnih) statistik. Objavo četrtletnih nefinančnih računov sektorja država je treba spodbujati z ustreznimi navodili uporabnikom. To pomeni, da je treba priskrbeti ustrezne metapodatke, ki bodo odražali nacionalno prakso in uporabnike opozorili na nestanovitnost teh četrtletnih številk, zlasti za nekatere države članice. Objava bo spodbuda za kakovost, Eurostat pa namerava začeti z diseminiranjem teh statistik v začetku leta 2006 po posvetovanju z državami članicami. Izkušnje kažejo, da so uporabniki na nacionalni ravni bolj seznanjeni s temi statistikami, se navajajo na nestanovitnost četrtletnih statistik in jih vedno bolj razumejo.

Priporočljivo je, da se to ocenjevanje nadaljuje v naslednjih obdobjih za spremljanje nadaljnjega napredka držav članic in izboljšanje kakovosti. Nekatera podrobnejša priporočila držav članic so opisana spodaj:

- Belgija: potreben je nadaljnji napredek v zvezi z zajetjem neposrednih virov, zlasti za D62, za katere merilo 90 % ni izpolnjeno (87 %).

- Češka: zagotoviti je treba usklajenost med četrtletnimi in letnimi podatki. Pomembno je, da se zagotovi konsolidiranje na četrtletni osnovi za vse časovne vrste. Napredek pri postopnem vključevanju izboljšanih četrtletnih osnovnih virov je dobrodošel.

- Danska: brez posebnih pripomb, razen potrebe po zagotovitvi usklajenosti četrtletnih in letnih statistik v različnih obdobjih.

- Estonija: podatki so bili nedavno posredovani. Eurostat zdaj analizira zagotovljene informacije in jih bo zahteval ponovno, če bo odkril težave v zvezi z njihovo kakovostjo.

- Grčija: priporočljivo je, da se osnovni viri razvijajo še naprej in da se izboljšuje njihova kakovost. Vpliv popravkov je bil po dveh letih velik, prav tako v četrtem četrtletju za prejšnja tri četrtletja.

- Španija: o manjkajočih časovnih vrstah je treba poročati Eurostatu in v zvezi s tem oblikovati akcijski načrt.

- Francija: pričakuje se nadaljnji napredek za povečanje zajetja neposrednih virov. Za D.62 je zajetih 85 % neposrednih informacij. Za ostale transakcije ESR 95 iz Uredbe št. 1221/2002 se neposredni viri med drugimi uporabljajo predvsem za D.1, D.4 (odhodki) in P.1.

- Irska: metodološki opis nacionalne prakse za transakcije ESR 95 iz Uredbe št. 1221/2002 je treba predložiti Eurostatu. Pričakuje se nadaljnji napredek pri povečanju zajetja neposrednih virov. Merilo 90 % iz Uredbe št. 264/2000 ni izpolnjeno za kategorijo socialnih dajatev, D62 (75 %). Zagotoviti je treba usklajenost četrtletnih in letnih podatkov.

- Italija: pričakuje se nadaljnji napredek v zvezi s skladnostjo začasnih in končnih statistik.

- Ciper: manjkajoče časovne vrste je treba predložiti Eurostatu in v zvezi s tem oblikovati akcijski načrt. Pričakuje se nadaljnji napredek pri razvijanju dostopnosti četrtletnih osnovnih virov za lokalno državo.

- Latvija: pričakuje se nadaljnji napredek v zvezi s skladnostjo začasne in končne statistike.

- Litva: manjkajoče časovne vrste je treba predložiti Eurostatu in v zvezi s tem oblikovati načrte. Pravočasnost posredovanj je treba še naprej izboljševati.

- Luksemburg: manjkajoče časovne vrste je treba predložiti Eurostatu in v zvezi s tem oblikovati akcijski načrt. Pričakuje se nadaljnji napredek za povečanje zajetja četrtletnih osnovnih virov za lokalno državo. Vpliv popravkov je bil po dveh letih velik, prav tako v četrtem četrtletju za prejšnja tri četrtletja. Kakovost je treba na tem področju izboljšati.

- Madžarska: manjkajoče časovne vrste je treba predložiti Eurostatu in v zvezi s tem oblikovati akcijski načrt. Pravočasnost posredovanj se mora še naprej izboljševati. Pričakuje se nadaljnji napredek za povečanje zajetja četrtletnih osnovnih virov lokalne države. Vpliv popravkov je bil velik pri analiziranju popravkov v četrtem četrtletju za prejšnja tri četrtletja, kakovost na tem področju pa je treba izboljšati.

- Malta: manjkajoče časovne vrste je treba predložiti Eurostatu in v zvezi s tem oblikovati akcijski načrt.

- Nizozemska: pričakuje se nadaljnji napredek za postopno vključitev izboljšanih četrtletnih osnovnih virov.

- Avstrija: vpliv revizij je bil po dveh letih velik, prav tako v četrtem četrtletju za prejšnja tri četrtletja. V zvezi s tem je treba izboljšati kakovost. Pričakuje se nadaljnji napredek za postopno vključitev izboljšanih četrtletnih osnovnih virov podatkov.

- Poljska: zagotoviti je treba usklajenost četrtletnih in letnih podatkov v različnih časovnih obdobjih. V skoraj vseh spremenljivkah je velika neusklajenost za leta med 1995 in 2000. Pričakuje se nadaljnja izboljšava pri povečanju zajetja četrtletnih osnovnih virov. Vpliv revizij je bil velik v četrtem četrtletju za prejšnja tri četrtletja, prav tako pa je treba v zvezi s tem izboljšati kakovost.

- Portugalska: potrebne so nadaljnje izboljšave na področju zbiranja četrtletnih podatkov od regionalne in lokalne države, zlasti v zvezi z zbiranjem za P.51.

- Slovenija: manjkajoče transakcije ESR 95 je treba posredovati Eurostatu in začeti z izvajanjem načrtov za posredovanje teh informacij v letu 2006.

- Slovaška: zagotoviti je treba usklajenost četrtletnih in letnih podatkov ter konsolidirati zlasti D4, D7 in D9. Pričakujejo se nadaljnje izboljšave pri ocenjevanju podatkov, nastalih v času poslovnega dogodka, na četrtletni podlagi.

- Švedska: manjkajoče časovne vrste je treba predložiti Eurostatu in v zvezi s tem oblikovati akcijski načrt. Pričakuje se nadaljnji napredek pri zbiranju četrtletnih osnovnih podatkov, zlasti za sklade socialne varnosti. Potrebne so nadaljnje izboljšave pri konsolidiranju D.4 na letni in četrtletni podlagi. Zagotoviti je treba skladnost začasne in končne statistike.

- Združeno kraljestvo: zagotoviti je treba skladnost četrtletnih in letnih podatkov v različnih obdobjih in še naprej razvijati dostopnost četrtletnih osnovnih virov za lokalno državo.

[1] Na http://europa.eu.int/eur-lex/pri/en/oj/dat/2002/l_179/l_17920020709en00010005.pdf.

[2] Na http://europa.eu.int/eur-lex/pri/en/oj/dat/2000/l_029/l_02920000204en00040006.pdf.

[3] Vsebina četrtletnih nefinančnih računov sektorja država je bila opredeljena s sklicevanjem na seznam transakcij ESR 95, ki sestavljajo odhodke in prihodke države.

[4] Glej Eurostatovo interesno skupino CIRCA „Kvaliteta v statistiki“, http://forum.europa.eu.int/Public/irc/dsis/Home/main.

[5] V nekaterih državah članicah, kot so Belgija, Litva, Nizozemska ali Luksemburg, pripravlja četrtletne nefinančne in finančne račune sektorja država ista ustanova.

[6] Evropske skupnosti: Manual on Compilation of Taxes and Social Payments on a Quarterly Basis (Priročnik o pobiranju davkov in socialnih plačilih na četrtletni osnovi), Urad za uradne publikacije Evropskih skupnosti, Luxembourg, 2002.

[7] Danska je Eurostatu poročala vnaprej decembra 2004 in marca 2005.

[8] Pri zadnjih treh posredovanjih.

[9] Revidiran program posredovanja ESR 95 bo začel veljati leta 2006.

[10] Povprečna razlika: druga četrtina leta 2005 minus druga četrtina leta 2003, prva četrtina leta 2005 minus prva četrtina leta 2003, četrta četrtina leta 2004 minus četrta četrtina leta 2002, tretja četrtina leta 2004 minus tretja četrtina leta 2002, druga četrtina leta 2004 minus druga četrtina leta 2002 in prva četrtina leta 2004 minus prva četrtina leta 2002.

[11] Vprašanje revizije je dodatno analizirano v točki 6, natančnost in zanesljivost.

[12] Znak minus pomeni povečan znesek primanjkljaja.

[13] Statistične časovne vrste se prekinejo, če se spremenijo standardi za določanje in opazovanje spremenljivke v različnih obdobjih. Take spremembe so lahko rezultat ene spremembe ali kombinacije različnih sprememb katerem koli obdobju opazovanja spremenljivke. Posebni vzroki za prekinitev v statističnih časovnih vrstah vključujejo spremembe v uporabljeni razvrstitvi, opredelitvah spremenljivk, zajetju itd. ( OECD: Glosar statističnih izrazov ).