(1)Priloga VI k Sklepu Sveta 2013/755/EU (Sklep o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj) opredeljuje pojem „izdelki s poreklom“ in načine upravnega sodelovanja med Unijo ter čezmorskimi državami in ozemlji (v nadaljnjem besedilu: ČDO). Vsebuje določbe za začetek uporabe sistema registriranih izvoznikov (REX) v ČDO za namene potrjevanja porekla.

o spremembi Sklepa Sveta 2013/755/EU z dne 25. novembra 2013 o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski uniji (Sklep o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj)

16.Dodatki III do VII, XI A in XIII so bili črtani. Dodatki VIII do XI ter XII so bili preurejeni in preštevilčeni glede na besedilo in po potrebi usklajeni s spremembami besedila.

13.V členu 41 in v opombah k Dodatku VI so sklicevanja na Direktivo 95/46/ES nadomestila sklicevanja na novo Uredbo (EU) 2016/679 (Splošna uredba o varstvu podatkov).

5.Oddelek 2 naslova IV in oddelek 2 naslova V, ki sta se nanašala na stanje pred REX, sta bila črtana in oba „oddelka 3“ sta postala „oddelka 2“.

Predlog je omejen na nadgradnjo pogojev, potrebnih za opredelitev pojma „izdelki s poreklom“, in načinov upravnega sodelovanja med ČDO in Unijo. Zato predvideva nadgradnjo določb o sistemu REX.

Podrobne ureditve določb četrtega dela PDEU je treba opredeliti na ravni Unije, saj namena pridruževanja, tj. spodbujanja gospodarskega in socialnega razvoja ČDO ter vzpostavljanja tesnih ekonomskih odnosov med njimi in Unijo kot celoto, ni mogoče doseči z ukrepi na ravni držav članic.

Ker so priloge sestavni del Sklepa o pridružitvi ČDO, se za vse spremembe prilog uporabljata ista pravna podlaga in postopek.

Sklep o pridružitvi ČDO temelji na četrtem delu PDEU. Podrobna pravila in postopki pridružitve so določeni v sklepih Sveta na podlagi člena 203 PDEU, v skladu s katerim se ti akti sprejemajo po posebnem zakonodajnem postopku.

Sedanja pravila in postopki pridružitve EU-ČDO so določeni v Sklepu 2013/755/EU z dne 25. novembra 2013 o pridružitvi ČDO Evropski uniji, ki zajema tudi Grenlandijo. Dodatne določbe o odnosih z Grenlandijo so določene v Sklepu 2014/137/EU z dne 14. marca 2014 o odnosih med Evropsko unijo na eni strani ter Grenlandijo in Kraljevino Dansko na drugi strani.

V okviru pogajanj o naslednjem večletnem finančnem okviru je Komisija 14. junija 2018 predložila predlog za nov sklep o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj (v nadaljnjem besedilu: novi sklep o ČDO). Ta predlog vsebuje posodobljene določbe o sistemu REX, ki so v skladu z novo zakonodajo. Vendar bi moral začeti veljati šele januarja 2021, po koncu posebnega zakonodajnega postopka v skladu s členom 203 PDEU. Zato bo v novem sklepu o pridružitvi ČDO vprašanje združljivosti s sistemom REX obravnavano šele od tega datuma dalje.

Člen 63(1) Priloge VI določa odstopanje od izvajanja določb, ki se uporabljajo za sistem REX: „[...] Komisija [lahko] sprejme sklepe, s katerimi dovoli uporabo členov 21 do 35 in členov 54, 55 in 56 te priloge za izvoze iz ene ali več ČDO po 1. januarju 2017.“

Priloga VI k Sklepu o pridružitvi ČDO opredeljuje pojem „izdelki s poreklom“ in načine upravnega sodelovanja med EU in ČDO. Vsebuje določbe, katerih cilj je izvajanje sistema REX za potrjevanje porekla od 1. januarja 2017.

Kar zadeva trgovino z blagom, so izdelki s poreklom iz ČDO v Unijo uvoženi brez dajatev in kvot v skladu s členoma 43 in 44 Sklepa o pridružitvi ČDO.

Sklep Sveta 2013/755/EU z dne 25. novembra 2013 (Sklep o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj), ki je začel veljati 1. januarja 2014, zajema odnose med ČDO (vključno z Grenlandijo), državami članicami, s katerimi so povezani, in Evropsko unijo. V njem so opisani posebni odnosi, ki jih imajo ČDO z Unijo, in poseben pravni okvir, ki se uporablja zanje, in sicer na podlagi treh glavnih stebrov, tj. politike, trgovine in sodelovanja.

Na podlagi člena 198 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) je splošni cilj pridružitve spodbujanje gospodarskega in socialnega razvoja ČDO ter vzpostavitev tesnih gospodarskih odnosov med njimi in Unijo kot celoto.

ČDO imajo na splošno veliko avtonomijo, ki zajema področja, kot so gospodarske zadeve, trg delovne sile, javno zdravje, notranje zadeve in carina. Za obrambo in zunanje zadeve so v glavnem pristojne države članice. ČDO niso del carinskega območja Unije in so zunaj notranjega trga. Zakonodaja Unije se zato ne uporablja. Kot državljani držav članic EU, s katerimi so njihove države in ozemlja ustavno povezani, imajo prebivalci ČDO državljanstvo EU.

Čezmorske države in ozemlja (v nadaljnjem besedilu: ČDO) so pridruženi Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu: EU) od začetka veljavnosti Rimske pogodbe. Teh 25 otokov, ki se nahajajo v regijah Atlantika, Antarktike, Arktike, Karibov, Indijskega oceana in Tihega oceana, niso suverene države, ampak so odvisne od štirih držav članic EU, tj. Danske, Francije, Združenega kraljestva in Nizozemske.

o spremembi Sklepa Sveta 2013/755/EU z dne 25. novembra 2013 o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski uniji (Sklep o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj)

EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 2.8.2019 COM(2019) 359 final PRILOGA k predlogu

SKLEPA SVETA o spremembi Sklepa Sveta 2013/755/EU z dne 25. novembra 2013 o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski uniji (Sklep o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj)



PRILOGA „PRILOGA VI O opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in načinih upravnega sodelovanja KAZALO Naslov I: Splošne določbe 2 Naslov II: Opredelitev pojma izdelki s poreklom 4 Naslov III: Zahteve glede ozemlja 12 Naslov IV: Dokazila o poreklu 14 Naslov V: Načini upravnega sodelovanja 22 Naslov VI: Ceuta in Melilla 27 Naslov VII: Končne določbe 27 Dodatek I do VI 28 Naslov I



Splošne določbe Člen 1



Opredelitev pojmov V tej prilogi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: (a)„države podpisnice sporazuma o gospodarskem partnerstvu ali države podpisnice SGP“ pomeni regije ali države, ki so del skupine afriških, karibskih in pacifiških držav (države AKP) in so sklenile sporazume o gospodarskem partnerstvu ali sporazume, na podlagi katerih bodo sklenjeni sporazumi o gospodarskem partnerstvu (SGP), od trenutka začasne uporabe sporazuma o gospodarskem partnerstvu ali začetka njegove veljavnosti, kar koli nastopi prej; (b)„izdelava“ pomeni katero koli vrsto obdelave ali predelave, vključno s sestavljanjem;

(c)„material“ pomeni vsako sestavino, surovino, sestavni del ali del itd., ki se uporablja pri izdelavi izdelka; (d)„izdelek“ pomeni izdelek, ki se izdeluje, tudi če je namenjen poznejši uporabi pri drugem postopku izdelave; (e)„blago“ pomeni materiale in izdelke; (f)„zamenljivi materiali“ pomenijo materiale, ki so enake vrste in tržne kakovosti z enakimi tehničnimi in fizičnimi lastnostmi in ki se jih ne da med seboj ločiti, ko so enkrat vgrajeni v končan izdelek; (g)„carinska vrednost“ pomeni vrednost, ki se določi v skladu s Sporazumom o izvajanju člena VII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini iz leta 1994 (Sporazum STO o carinski vrednosti); (h)„vrednost materialov“ na seznamu v Dodatku I pomeni carinsko vrednost ob uvozu uporabljenih materialov brez porekla ali, če ta ni znana in se ne da ugotoviti, prvo preverljivo ceno, plačano za materiale v ČDO. Kadar je treba ugotoviti vrednost uporabljenih materialov s poreklom, se določbe te točke smiselno uporabljajo; (i)„cena franko tovarna“ pomeni ceno, ki jo je za izdelek franko tovarna treba plačati proizvajalcu, pri katerem se opravi zadnja obdelava ali predelava, če cena vključuje vrednost vseh uporabljenih materialov in vse druge stroške v zvezi s proizvodnjo, od katerih se odštejejo vsi notranji davki, ki se povrnejo ali se lahko povrnejo pri izvozu pridobljenega izdelka. Kadar dejanska cena ne odraža vseh stroškov, povezanih z izdelavo izdelka, ki so dejansko nastali v ČDO, cena franko tovarna pomeni vsoto vseh navedenih stroškov, zmanjšano za vse notranje dajatve, ki se ali se lahko povrnejo ob izvozu pridobljenega izdelka. Za namene te opredelitve v primeru, ko je zadnja obdelava ali predelava dodeljena proizvajalcu kot podizvajalcu, se izraz, „proizvajalec“ iz prvega pododstavka tega odstavka lahko nanaša na podjetje, ki je podizvajalca zaposlilo; (j)„največja dovoljena vsebnost materialov brez porekla“ pomeni največjo vsebnost materialov brez porekla, ki je dovoljena, da se izdelava šteje za zadostno obdelavo ali predelavo, da se izdelku dodeli status porekla. Izražena je lahko v odstotku cene izdelka franko tovarna ali v deležu neto mase teh uporabljenih materialov, ki se uvrščajo pod določeno skupino poglavij, poglavje, tarifno številko ali tarifno podštevilko; (k)„neto masa“ pomeni maso blaga samega brez kakršnega koli embalažnega materiala ali embalaže; (l)„poglavja“, „tarifne številke“ in „tarifne podštevilke“ pomenijo poglavja, tarifne številke in tarifne podštevilke (štirimestne ali šestmestne kode), uporabljene v nomenklaturi, ki sestavljajo harmonizirani sistem, s spremembami v skladu s Priporočilom Sveta za carinsko sodelovanje z dne 26. junija 2004; (m)„uvrščen“ se nanaša na uvrstitev izdelka ali materiala pod določeno tarifno številko ali tarifno podštevilko harmoniziranega sistema; (n)„pošiljka“ pomeni izdelke, ki: –so poslani hkrati od enega izvoznika k enemu prejemniku ali –so zajeti v eni sami prevozni listini, s katero izvoznik te izdelke dobavlja prejemniku, ali, če ni takega dokumenta, zajeti na enem računu; (o)„izvoznik“ pomeni osebo, ki izvaža blago v Unijo ali v ČDO in je sposobna dokazati poreklo blaga, ne glede na to, ali je ta oseba sama proizvajalec oziroma sama opravlja izvozne formalnosti; (p)„registriran izvoznik“ pomeni izvoznika, ki je pri pristojnih organih zadevne ČDO registriran za dajanje izjav o poreklu za namene izvoza na podlagi tega sklepa; (q)„izjava o poreklu“ pomeni izjavo izvoznika, da izdelki, ki jih zajema, izpolnjujejo pravila te priloge o poreklu, katere namen je, da bodisi omogoči osebi, ki prijavlja blago za sprostitev v prosti promet v Uniji, da uveljavlja ugodnosti preferencialne tarifne obravnave, bodisi omogoči gospodarskemu subjektu v ČDO, ki uvaža materiale za nadaljnjo obdelavo v okviru pravil o kumulaciji, da z njo dokaže status porekla tega blaga; (r)„država upravičenka do GSP“ pomeni državo ali ozemlje iz člena 2(d) Uredbe (EU) št. 978/2012;

(s)„sistem REX“ pomeni sistem za registracijo izvoznikov, pooblaščenih za potrjevanje porekla blaga iz člena 80(1) Uredbe (EU) št. 2015/2447. Naslov II



Opredelitev pojma izdelki s poreklom Člen 2



Splošne zahteve 1.Za izdelke s poreklom iz ČDO se štejejo naslednji izdelki: (a)izdelki, v celoti pridobljeni v ČDO v smislu člena 3; (b)izdelki, pridobljeni v ČDO, ki vsebujejo materiale, ki niso v celoti pridobljeni v ČDO, če so bili taki materiali dovolj obdelani ali predelani v smislu člena 4. 2.Izdelki s poreklom, ki vsebujejo materiale, v celoti pridobljene ali zadostno obdelane ali predelane v dveh ali več ČDO, se obravnavajo kot izdelki s poreklom iz ČDO, kjer je opravljen zadnji postopek obdelave ali predelave. Člen 3



V celoti pridobljeni izdelki 1.Za v celoti pridobljene v ČDO se štejejo: (a)mineralni izdelki, pridobljeni iz njene zemlje ali njenega morskega dna; (b)tam pridelani ali pobrani rastlinski in zelenjavni izdelki; (c)žive živali, tam skotene ali izvaljene in vzrejene; (d)izdelki iz živih, tam vzrejenih živali; (e)izdelki, pridobljeni iz zaklanih, tam skotenih ali izvaljenih in vzrejenih živali; (f)izdelki, tam pridobljeni z lovom ali ribolovom; (g)izdelki iz ribogojstva, vključno z ribami, raki in mehkužci, ki so se tam razvili in bili vzrejeni; (h)izdelki morskega ribolova in drugi izdelki iz morja, pridobljeni z njenimi plovili zunaj katerega koli teritorialnega morja; (i)izdelki, izdelani na njenih predelovalnih ladjah izključno iz izdelkov iz točke (h); (j)tam zbrani rabljeni predmeti, primerni le za reciklažo surovin;

(k)odpadki in ostanki pri postopkih izdelave, ki tam potekajo; (l)izdelki, pridobljeni iz morskega dna ali podzemlja zunaj katerega koli teritorialnega morja, pod pogojem, da ima izključno pravico do obdelave morskega dna ali podzemlja; (m)blago, tam izdelano izključno iz izdelkov, navedenih v točkah (a) do (l). 2.Izraza „njena plovila“ in „njene predelovalne ladje“ v točkah 1(h) in (i) se uporabljata izključno za plovila in predelovalne ladje, ki izpolnjujejo vsako izmed naslednjih zahtev: (a)so registrirane v ČDO ali državi članici; (b)plujejo pod zastavo ČDO ali države članice; (c) izpolnjujejo enega izmed naslednjih pogojev: –so v najmanj 50-odstotni lasti državljanov ČDO ali držav članic ali –so v lasti podjetij, (i) ki imajo sedež ali glavni kraj poslovanja v ČDO ali državi članici in (ii) so v najmanj 50-odstotni lasti ČDO, javnih subjektov navedene države ali državljanov navedene države ali držav članic. 3.Posamični pogoji iz odstavka 2 so lahko izpolnjeni v državah članicah ali v različnih ČDO. V tem primeru se šteje, da imajo izdelki poreklo tiste ČDO, v kateri je plovilo ali predelovalna ladja registrirana v skladu s točko (a) odstavka 2. Člen 4



Zadostno obdelani ali predelani izdelki 1.Brez poseganja v člena 5 in 6 se za izdelke, ki niso v celoti pridobljeni v ČDO v smislu člena 3, šteje, da imajo poreklo iz te ČDO, če so za zadevno blago izpolnjeni pogoji s seznama v Dodatku I. 2.Če se izdelek, ki je pridobil status porekla v ČDO v skladu z odstavkom 1, v tej ČDO nadalje obdela in se uporablja kot material pri izdelavi novega izdelka, se ne upoštevajo materiali brez porekla, ki bi lahko bili uporabljeni pri njegovi izdelavi. 3.Izpolnjevanje zahtev iz odstavka 1 je treba preveriti za vsak izdelek posebej. Vendar pa se lahko v primeru, ko je določeno pravilo osnovano na skladnosti z največjo dovoljeno vsebnostjo materialov brez porekla, vrednost materialov brez porekla izračuna na podlagi povprečnih vrednosti, kot je opisano v odstavku 4, z namenom upoštevanja nihanja v stroških in valutnih tečajih. 4.V primeru iz drugega pododstavka odstavka 3 se povprečna cena izdelka franko tovarna in povprečna vrednost uporabljenih materialov brez porekla izračuna tako, da se seštejejo vse cene franko tovarna, zaračunane za vse prodaje izdelkov v predhodnem poslovnem letu, oziroma da se sešteje vrednost vseh materialov brez porekla, uporabljenih pri izdelavi izdelkov v predhodnem poslovnem letu, kot je opredeljeno v državi izvoznici ali, kadar podatki za celotno davčno leto niso na voljo, v krajšem obdobju, ki ne sme biti krajše od treh mesecev. 5.Izvozniki, ki se odločijo za izračunavanje na povprečni osnovi, morajo to metodo dosledno uporabljati med letom, ki sledi referenčnemu poslovnemu letu, ali, kadar je to primerno, med letom, ki sledi krajšemu obdobju, ki se je upoštevalo kot referenca. To metodo lahko prenehajo uporabljati, kadar ugotovijo, da so se med danim poslovnim letom ali krajšim reprezentativnim obdobjem najmanj treh mesecev prenehala nihanja v stroških ali deviznih tečajih, ki so upravičevala uporabo take metode. 6.Povprečne vrednosti iz odstavka 4 se uporabijo kot cena franko tovarna oziroma vrednost materialov brez porekla za namene doseganja skladnosti z največjo dovoljeno vsebnostjo materialov brez porekla.

Člen 5



Nezadostni postopki obdelave ali predelave 1.Brez poseganja v odstavek 3 se naslednji postopki štejejo za nezadostno obdelavo ali predelavo, da bi izdelek pridobil status izdelka s poreklom, ne glede na to, ali so zahteve iz člena 4 izpolnjene: (a)postopki za ohranitev izdelkov v dobrem stanju med prevozom in skladiščenjem; (b)razstavljanje in sestavljanje tovorkov; (c)pranje, čiščenje; odstranjevanje prahu, oksidov, olja, barve ali drugih snovi za prekrivanje; (d)likanje ali stiskanje tekstila in tekstilnih izdelkov; (e)preprosti postopki barvanja in loščenja; (f)luščenje in delno ali popolno mletje riža; loščenje in glaziranje žit in riža; (g)postopki barvanja sladkorja ali aromatiziranje sladkorja ali oblikovanja sladkornih kock; delno ali popolno mletje kristalnega sladkorja; (h)lupljenje, razkoščičevanje in luščenje sadja, oreščkov in zelenjave; (i)ostrenje, preprosto brušenje ali preprosto rezanje; (j)sejanje, prebiranje, sortiranje, razvrščanje v skupine, razvrščanje po stopnjah, usklajevanje (vključno s sestavljanjem garnitur izdelkov); (k)preprosto pakiranje v steklenice, konzerve, čutare, vrečke, zaboje, škatle, pritrjevanje na kartone ali plošče in vsi drugi preprosti postopki pakiranja; (l)pritrjevanje ali tiskanje oznak, nalepk, logotipov in drugih podobnih razpoznavnih znakov na izdelke ali njihovo embalažo; (m)preprosto mešanje izdelkov, ne glede na to, ali so različnih vrst; mešanje sladkorja s katerim koli materialom; (n)preprosto dodajanje vode, redčenje, izsuševanje ali denaturacija izdelkov; (o)enostavno sestavljanje delov izdelkov v popoln izdelek ali razstavljanje izdelkov na dele; (p)kombinacija dveh ali več postopkov iz točk (a) do (o); (q)zakol živali. 2.V odstavku 1 se postopki štejejo za preproste, kadar ne zahtevajo posebnih znanj niti strojev, naprav ali orodja, ki bi bili posebej izdelani ali nameščeni za izvajanje navedenih postopkov.

3.Pri ugotavljanju, ali se predelava ali obdelava, opravljena na posameznem izdelku, šteje za nezadostno v smislu odstavka 1, se upoštevajo vsi postopki, opravljeni na tem izdelku v ČDO. Člen 6



Odstopanja 1.Z odstopanjem od člena 4 ter ob upoštevanju odstavkov 2 in 3 tega člena, se materiali brez porekla, ki se v skladu s pogoji s seznama iz Dodatka I ne smejo uporabljati pri izdelavi določenega izdelka, vseeno lahko uporabijo pod pogojem, da njihova skupna vrednost ali neto masa, ocenjena za ta izdelek, ne presega: (a)15 % mase izdelka za izdelke, ki spadajo v poglavja 2 in 4 do 24, z izjemo predelanih ribiških izdelkov iz poglavja 16; (b)15 % cene izdelka franko tovarna za druge izdelke, razen za izdelke, ki spadajo v poglavja 50 do 63 harmoniziranega sistema, za katere se uporabljajo odstopanja iz opomb 6 in 7 Dodatka I. 2.V skladu z odstavkom 1 ni dovoljeno presegati katerega koli odstotka za največjo dovoljeno vsebnost materialov brez porekla, kot je opredeljeno v pravilih na seznamu v Dodatku I. 3.Odstavka 1 in 2 se ne uporabljata za izdelke, v celoti pridobljene v ČDO v smislu člena 3. Kljub temu pa se brez poseganja v člen 5 in člen 11(2) odstopanje iz navedenih odstavkov vendarle uporablja za seštevek vseh materialov, uporabljenih pri izdelavi izdelka, za katere pravilo s seznama v Dodatku I za ta izdelek zahteva, da so v celoti pridobljeni. Člen 7



Bilateralna kumulacija 1.Brez poseganja v člen 2 se materiali s poreklom iz Unije štejejo kot materiali s poreklom iz ČDO, kadar so vključeni v tam pridobljeni izdelek, pod pogojem, da opravljena obdelava ali predelava presega postopke iz člena 5(1). 2.Brez poseganja v člen 2 se za obdelavo ali predelavo, ki je bila opravljena v Uniji, šteje, da je bila opravljena v ČDO, če se materiali naknadno obdelajo ali predelajo v ČDO. 3.Za namene kumulacije iz tega člena se poreklo materialov določi v skladu s to prilogo. Člen 8



Kumulacija z državami podpisnicami SGP 1.Brez poseganja v člen 2 se materiali s poreklom iz držav podpisnic sporazuma o gospodarskem partnerstvu štejejo kot materiali s poreklom iz ČDO, kadar so vključeni v tam pridobljeni izdelek, pod pogojem, da opravljena obdelava ali predelava presega postopke iz člena 5(1). 2.Brez poseganja v člen 2 se za obdelavo ali predelavo, ki je bila opravljena v državah podpisnicah sporazuma o gospodarskem partnerstvu, šteje, da je bila opravljena v ČDO, če se materiali naknadno obdelajo ali predelajo v ČDO. 3.V odstavku 1 tega člena se poreklo materialov s poreklom iz držav podpisnic SGP določi v skladu s pravili o poreklu, ki se uporabljajo za zadevno državo podpisnico SGP ter ustreznimi določbami o dokazilih o poreklu in upravnem sodelovanju. Kumulacija iz tega člena se ne uporablja za materiale s poreklom iz Južnoafriške republike, ki jih v EU ni mogoče neposredno uvoziti brez carin in količinskih omejitev v okviru Sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Unijo in Južnoafriško regionalno razvojno skupnostjo (SADC). 4.Kumulacija iz tega člena se lahko uporablja le pod pogojem, da: (a)sta se država podpisnica SGP in ČDO, ki izdela končni izdelek, zavezali k: –ravnanju v skladu s to prilogo ali zagotavljanju skladnosti z njo in –zagotavljanju upravnega sodelovanja, potrebnega za zagotovitev ustreznega izvajanja te priloge, tako z Unijo kot med njima samima;

(b)je zadevna ČDO Komisijo obvestila o zavezah iz točke (a). 5.Če so države že izpolnile pogoje iz odstavka 4 pred začetkom veljavnosti tega sklepa, nova zaveza ni potrebna. Člen 9



Kumulacija z drugimi državami, ki koristijo prednosti dostopa do trga Unije brez carin in količinskih omejitev na podlagi splošnega sistema preferencialov 1.Brez poseganja v člen 2 se materiali s poreklom iz držav in z ozemelj iz odstavka 2 tega člena štejejo kot materiali s poreklom iz ČDO, kadar so vključeni v tam pridobljeni izdelek, pod pogojem, da opravljena obdelava ali predelava presega postopke iz člena 5(1). 2.Za namene odstavka 1 so materiali s poreklom iz države ali z ozemlja, materiali, ki: (a)so upravičeni do posebnega režima za najmanj razvite države v okviru splošnega sistema preferencialov iz člena 1(2)(c) Uredbe (EU) št. 978/2012 ali (b)uživajo prednosti dostopa do trga Unije brez carin in količinskih omejitev šestmestnih podštevilk v harmoniziranem sistemu na podlagi splošne ureditve v okviru splošnega sistema preferencialov iz člena 1(2)(a) Uredbe (EU) št. 978/2012. 3.Poreklo materialov zadevnih držav ali ozemelj se določi v skladu s pravili o poreklu, določenimi v skladu s členom 33 Uredbe (EU) št. 978/2012 in Uredbo (EU) 2015/2446). 4.Kumulacija iz tega odstavka se ne uporablja za: (a)materiale, za katere ob uvozu v Unijo veljajo protidampinške ali izravnalne dajatve zaradi porekla iz države, za katero veljajo te protidampinške ali izravnalne dajatve; (b)izdelke iz tuna, uvrščene v poglavji 3 in 16 harmoniziranega sistema, ki so zajeti v členu 7 Uredbe (EU) št. 978/2012 ter poznejših ustreznih pravnih aktih, ki jo spreminjajo; (c)materiale, ki so zajeti v členih 8 in 22 do 30 Uredbe (EU) št. 978/2012 Evropskega parlamenta in Sveta ter poznejših ustreznih pravnih aktih, ki jo spreminjajo. Pristojni organi ČDO Komisiji vsako leto sporočijo, za katere materiale je bila uporabljena kumulacija iz odstavka 1. 5.Kumulacija iz odstavka 1 tega člena se lahko uporablja le pod pogojem, da: (a)so se države ali ozemlja, udeležene pri kumulaciji, zavezale k ravnanju v skladu s to prilogo ali zagotavljanju skladnosti z njo in zagotavljanju upravnega sodelovanja, potrebnega za zagotovitev ustreznega izvajanja te priloge, tako z Unijo kot med seboj; (b)je o zavezi iz točke (a) zadevna ČDO uradno obvestila Komisijo. 6.Komisija v seriji C Uradnega lista Evropske unije objavi datum začetka uporabe kumulacije iz tega člena z državami in ozemlji iz tega člena, ki so izpolnile potrebne zahteve. Člen 10



Razširjena kumulacija 1.Komisija lahko na zahtevo ČDO odobri kumulacijo porekla med ČDO in državo, s katero ima Unija v veljavi sporazum o prosti trgovini v skladu s členom XXIV Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT), če so izpolnjeni naslednji pogoji: (a)države ali ozemlja, udeležene pri kumulaciji, so se zavezale k ravnanju v skladu s to prilogo ali zagotavljanju skladnosti z njo in zagotavljanju upravnega sodelovanja, potrebnega za zagotovitev ustreznega izvajanja te priloge, tako z Unijo kot med seboj; s to zavezo se navedene države ali ozemlja strinjajo, da bodo ČDO zagotavljale podporo v zadevah upravnega sodelovanja na enak način, kot bi tako podporo zagotavljale carinskim organom držav članic v skladu z ustreznimi določbami zadevnega sporazuma o prosti trgovini;

(b)je o zavezi iz točke (a) zadevna ČDO uradno obvestila Komisijo; (c)Komisija lahko določi dodatne pogoje za odobritev zahtevanih kumulacij, pri tem pa upošteva nevarnost izogibanja izpolnjevanju trgovinskih obveznosti in posebne občutljivosti materialov, ki se uporabljajo v kumulaciji. 2.Zahtevek iz prvega pododstavka se na Komisijo naslovi v pisni obliki. Navajati mora zadevno tretjo državo oziroma države, vsebovati seznam materialov, ki pridejo v poštev pri kumulaciji, ter mora biti podprt z dokazili, da so pogoji iz odstavka 1(a) in (b) tega člena izpolnjeni. 3.Poreklo uporabljenih materialov in dokumentarna dokazila o poreklu se določijo v skladu s pravili iz ustreznega sporazuma o prosti trgovini. Poreklo izdelkov, ki bodo izvoženi v Unijo, se določi v skladu s pravili o poreklu iz te priloge. 4.Da bi pridobljeni izdelek pridobil status izdelka s poreklom, ni potrebno, da bi bili materiali s poreklom iz tretje države, ki so bili uporabljeni v ČDO pri izdelavi izdelka za izvoz v Unijo, dovolj obdelani ali predelani, pod pogojem, da opravljena obdelava ali predelava v zadevni ČDO presega postopke, opisane v členu 5(1). 5.Komisija bo v Uradnem listu Evropske unije (serija C) objavila datum začetka razširjene kumulacije, partnerja Unije iz sporazuma o prosti trgovini, ki je udeležen pri tej kumulaciji, pogoje, ki se uporabljajo, in seznam materialov, za katere se kumulacija uporablja. 6.Komisija ukrep, s katerim odobri kumulacijo iz odstavka 1, sprejme z izvedbenimi akti. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 47(2) te priloge. Člen 11



Enota kvalifikacije 1.Enota kvalifikacije za uporabo določb te priloge je določen izdelek, ki se šteje za osnovno enoto, kadar se določa uvrstitev z uporabo harmoniziranega sistema. 2.Kadar je pošiljka sestavljena iz določenega števila enakih izdelkov, ki se uvrščajo v enako tarifno številko harmoniziranega sistema, je treba pri uporabi določb te priloge vsak izdelek obravnavati posebej. 3.Kadar je embalaža po splošnem pravilu 5 harmoniziranega sistema pri uvrstitvi vključena v izdelek, je vključena tudi pri določanju porekla. Člen 12



Dodatki, nadomestni deli in orodje Dodatki, nadomestni deli in orodje, poslani skupaj z delom opreme, stroja, naprave ali vozila, ki so del običajne opreme in vključeni v njeno ceno franko tovarna, se štejejo za del te opreme, stroja, naprave ali vozila. Člen 13



Garniture Garniture, opredeljene v splošnem pravilu 3 za razlago harmoniziranega sistema, se obravnavajo kot izdelki s poreklom, kadar so vsi sestavni deli izdelki s poreklom. Če je garnitura sestavljena iz izdelkov s poreklom in izdelkov brez porekla, se garnitura kot celota obravnava kot izdelek s poreklom, pod pogojem, da vrednost izdelkov brez porekla ne presega 15 % cene garniture franko tovarna. Člen 14



Nevtralne sestavine Da bi določili, ali ima izdelek poreklo, se ne upošteva poreklo naslednjih sestavin, ki bi lahko bile uporabljene pri njegovi izdelavi: (a)energija in gorivo; (a)obrati in oprema;

(b)stroji in orodje; (c)katero koli drugo blago, ki ni vključeno ali ni namenjeno za vključitev v končno sestavo izdelka. Člen 15



Ločeno knjigovodsko izkazovanje 1.Če so bili pri obdelavi ali predelavi izdelka uporabljeni zamenljivi materiali s poreklom in taki brez porekla, lahko carinski organi držav članic na pisno zahtevo gospodarskih subjektov dovolijo upravljanje materialov v Uniji z uporabo metode ločenega knjigovodskega izkazovanja za namene poznejšega izvoza v ČDO v okviru bilateralne kumulacije, ne da bi bili materiali skladiščeni ločeno. 2.Carinski organi držav članic lahko dovoljenje iz odstavka 1 izdajo pod kakršnimi koli pogoji, za katere menijo, da so primerni. Dovoljenje se odobri samo, če se z uporabo metode iz odstavka 3 lahko zagotovi, da je število pridobljenih izdelkov, ki se lahko štejejo za „izdelke s poreklom iz Unije“, v vsakem trenutku enako številu, ki bi ga dobili z uporabo metode fizičnega ločevanja zalog. Če se dovoljenje odobri, se metoda uporablja in njena uporaba beleži na podlagi splošnih računovodskih načel, ki se uporabljajo v Uniji. 3.Upravičenec do metode iz odstavka 2 izda oziroma, dokler se ne začne uporabljati sistem registriranih izvoznikov, zaprosi za dokazila o poreklu za tiste količine izdelkov, ki se lahko štejejo za izdelke s poreklom iz Unije. Na zahtevo carinskih organov držav članic upravičenec da izjavo o tem, kako so bile količine vodene. 4.Carinski organi držav članic nadzorujejo uporabo dovoljenja iz odstavka 1. Dovoljenje lahko odvzamejo v naslednjih primerih: (a)kadar uporabnik dovoljenje na kakršen koli način nepravilno uporablja ali (b)kadar uporabnik ne izpolnjuje katerega koli od drugih pogojev iz te priloge. Člen 16



Odstopanja 1.Komisija lahko na lastno pobudo ali na zahtevo države članice ali ČDO slednji odobri začasno odstopanje od določb iz te priloge v naslednjih primerih: (a)ČDO zaradi notranjih ali zunanjih dejavnikov začasno ne more ravnati v skladu s pravili za pridobitev porekla iz člena 2, čeprav je v preteklosti lahko tako ravnalo; (b)ČDO zahteva čas za uskladitev s pravili za pridobitev porekla iz člena 2; (c)odstopanje upravičuje razvoj obstoječih ali ustvarjanje novih industrij. 2.Pisno zahtevo iz odstavka 1, pripravljeno na obrazcu iz Dodatka II je treba poslati Komisiji in v njej navesti razloge zanjo ter priložiti ustrezne spremne dokumente. 3.Pri preučevanju zahtev se upoštevajo zlasti: (a)stopnja razvoja ali geografske razmere zadevne ČDO in še zlasti gospodarski in socialni učinek sklepa, ki bo sprejet, predvsem v zvezi z zaposlovanjem;

(b)primeri, pri katerih bi lahko uporaba veljavnih pravil o poreklu blaga občutno vplivala na sposobnost obstoječe industrije v ČDO, da še naprej izvaža v Unijo, in še zlasti, če bi to lahko povzročilo prenehanje njene dejavnosti; (c)posebni primeri, pri katerih je mogoče jasno pokazati, da bi pravila o poreklu lahko odvrnila financiranje industrije, in pri katerih bi izjema, ki bi podprla uresničevanje investicijskih programov, omogočila postopno izpolnjevanje teh pravil. 4.Komisija pritrdilno odgovori na vse zahteve, ki so primerno utemeljene v skladu s tem členom in ki ne morejo povzročiti hujše škode obstoječi industriji Unije. 5.Komisija ukrepa tako, da zagotovi čim prejšnje sprejetje sklepa, in si prizadeva, da svoje stališče sprejme v 75 delovnih dneh za tem, ko prejme zahtevek. 6.Začasno odstopanje je omejeno na trajanje učinkov notranjih ali zunanjih dejavnikov, zaradi katerih je bilo odstopanje zahtevano, ali na čas, ki ga ČDO potrebuje za uskladitev s pravili ali izpolnitev ciljev, ki so bili določeni z odstopanjem, pri čemer se upošteva poseben položaj zadevne ČDO in njene težave. 7.Kadar se odstopanje odobri, mora ČDO izpolnjevati vse predpisane zahteve glede informacij, ki jih je treba Komisiji predložiti v zvezi z uporabo odstopanja in upravljanjem količin, za katere je bilo odstopanje odobreno. 8.Komisija ukrep, s katerim odobri začasno odstopanje iz odstavka 1, sprejme z izvedbenimi akti. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 47(2) te priloge. Naslov III



Zahteve glede ozemlja Člen 17



Načelo teritorialnosti 1.Razen v primerih iz členov 7 do 10 morajo biti v ČDO pogoji za pridobitev statusa blaga s poreklom, ki so določeni v tej prilogi, neprekinjeno izpolnjeni. 2.Če se izdelki s poreklom, izvoženi iz ČDO v drugo državo, vrnejo, se morajo šteti za izdelke brez porekla, razen če se pristojnim organom lahko zadovoljivo dokaže, da: (a)so izdelki, ki se vračajo, isti izdelki, kot so bili izvoženi, in (b)se na njih medtem, ko so bili v drugi državi, ali med izvozom niso opravili nikakršni postopki, razen tistih, ki so potrebni, da se izdelki ohranijo v dobrem stanju. Člen 18



Določba o neposeganju 1.Izdelki, ki se prijavljajo za sprostitev v prosti promet v Uniji, morajo biti isti kot izdelki, ki so bili izvoženi iz ČDO, katere poreklo naj bi imeli. Preden se izdelki prijavijo za sprostitev v prosti promet, ne smejo biti spremenjeni ali preoblikovani na kakršen koli način niti se na njih ne smejo opraviti nikakršni postopki, razen tistih, ki so potrebni za ohranitev blaga v dobrem stanju. Skladiščenje izdelkov ali pošiljk in delitev pošiljk je možna, kadar se to opravi pod odgovornostjo izvoznika ali poznejšega imetnika blaga in če izdelki v državi ali državah tranzita ostanejo pod carinskim nadzorom. 2.Skladnost z odstavkom 1 se šteje za izpolnjeno, razen če imajo carinski organi razlog, da se s tem ne strinjajo. V takih primerih lahko carinski organi od deklaranta zahtevajo, da predloži dokazilo o izpolnjevanju zahtev, ki se lahko predloži v kakršni koli obliki, vključno s pogodbenimi dokumenti o prevozu, kot so na primer enotni tovorni listi ali dejanska oziroma konkretna dokazila, ki temeljijo na označevanju ali številčenju tovorkov ali katero koli dokazilo v zvezi z blagom samim. 3.Odstavka 1 in 2 se smiselno uporabljata, kadar se uporablja kumulacija iz členov 7 do 10. Člen 19



Razstave 1.Za izdelke s poreklom, ki se pošiljajo na razstavo iz ČDO v drugo državo razen ČDO, državo podpisnico SGP ali državo članico EU in so po razstavi prodani za uvoz v Unijo, veljajo pri uvozu ugodnosti skladno z določbami Sklepa, pod pogojem, da se carinskim organom zadovoljivo dokaže, da: (a)je izvoznik te izdelke poslal iz ČDO v državo, v kateri je razstava in jih tam razstavljal;

(b)je ta izvoznik izdelke prodal ali jih kako drugače dal na razpolago osebi v Uniji; (c)so bili izdelki med razstavo ali takoj za tem poslani v enakem stanju, v kakršnem so bili poslani na razstavo; (d)izdelki od tedaj, ko so bili poslani na razstavo, niso bili uporabljeni za noben drug namen, razen za predstavitev na razstavi. 2.Dokazilo o poreklu mora biti izdano ali sestavljeno v skladu z določbami naslova IV in predloženo carinskim organom države uvoznice na običajen način. V njem morata biti navedena ime in naslov razstave. Po potrebi se lahko zahteva dodatno dokumentarno dokazilo o pogojih, pod katerimi so bili razstavljeni. 3.Odstavek 1 se uporablja za vse trgovinske, industrijske, kmetijske ali obrtne razstave, sejme ali podobne javne prireditve ali prikaze, ki niso organizirani za zasebne namene v trgovinah ali poslovnih prostorih zaradi prodaje tujih izdelkov in med katerimi ostanejo izdelki pod carinskim nadzorom. Naslov IV



Dokazila o poreklu

Oddelek 1

Splošne zahteve Člen 20



Zneski, izraženi v eurih 1.Za uporabo določb členov 29 in 30, kadar so izdelki fakturirani v drugi valuti kot v eurih, zneske v nacionalnih valutah držav članic Unije, ki ustrezajo zneskom, izraženim v eurih, vsaka od zadevnih držav določi letno. 2.Za pošiljko se uporabljajo določbe členov 29 in 30 glede na valuto, v kateri je sestavljen račun. 3.Zneski, ki se uporabijo v kateri koli nacionalni valuti, so v navedeni nacionalni valuti enakovredni zneskom, izraženim v eurih na prvi delovni dan oktobra. Zneski se predložijo Komisiji do 15. oktobra in se uporabljajo od 1. januarja naslednjega leta. Komisija o zadevnih zneskih uradno obvesti vse zadevne države. 4.Država članica Unije lahko navzgor ali navzdol zaokroži znesek, ki ga dobi pri preračunavanju zneska, izraženega v eurih, v svojo nacionalno valuto. Zaokroženi znesek se od zneska, ki izhaja iz pretvorbe, ne sme razlikovati za več kot 5 odstotkov. Država članica Unije lahko ohrani nespremenjeno protivrednost zneska, izraženega v eurih, v nacionalni valuti, če je ob letni uskladitvi iz odstavka 3 preračun navedenega zneska pred zaokrožitvijo večji za manj kot 15 odstotkov protivrednosti v nacionalni valuti. Protivrednost v nacionalni valuti lahko ostane nespremenjena, če bi pretvorba povzročila zmanjšanje protivrednosti. 5.Zneske, izražene v eurih, in njihove protivrednosti v nacionalnih valutah nekaterih držav članic Komisija pregleda na lastno pobudo ali na zahtevo države članice oziroma ČDO. Komisija pri tem pregledu upošteva, ali je zaželeno ohraniti realne učinke teh vrednostnih omejitev. V ta namen se lahko odloči za spremembo zneskov, izraženih v eurih. Oddelek 2



Postopki pri izvozu iz ČDO Člen 21



Splošne zahteve Ugodnosti iz tega sklepa se uporabljajo v naslednjih primerih: (a)za blago, ki izpolnjuje zahteve te priloge in ga izvaža registrirani izvoznik v smislu člena 22; (b)za pošiljke enega ali več tovorkov z izdelki s poreklom, ki jih izvaža kateri koli izvoznik, pri čemer skupna vrednost odpremljenih izdelkov s poreklom ne presega 10 000 EUR. Člen 22



Zahtevek za registracijo 1.Da bi se registrirali, izvozniki vložijo zahtevek pri pristojnih organih ČDO iz člena 39(1), pri čemer uporabijo obrazec, katerega vzorec je v Dodatku V.

2.Zahtevek pristojni organi sprejmejo samo, če je ta v celoti izpolnjen. 3.Registracija je veljavna od datuma, ko pristojni organi ČDO prejmejo popoln zahtevek za registracijo v skladu z odstavkoma 1 in 2. 4.Izvozniku s sedežem v ČDO, ki je že registriran v sistemu REX za namene sheme GSP Norveške ali Švice, ni treba vložiti zahtevka pri svojih pristojnih organih, da bi se registriral za namene tega sklepa. Člen 23



Registracija 1.Pristojni organi ČDO ob prejemu popolnega zahtevka iz Dodatka III izvozniku nemudoma dodelijo številko registriranega izvoznika ter v sistem REX vnesejo številko registriranega izvoznika, podatke o registraciji in datum, od katerega je registracija veljavna v skladu s členom 22(3). Pristojni organi ČDO obvestijo izvoznika o številki registriranega izvoznika, ki je bila dodeljena navedenemu izvozniku, in datumu, od katerega je registracija veljavna. Pristojni organi ČDO posodabljajo podatke, ki so jih registrirali. Te podatke spremenijo takoj, ko jih registrirani izvoznik obvesti o spremembi v skladu s členom 24(1). 2.Registracija vsebuje naslednje informacije: (a)kontaktne podatke registriranega izvoznika, kakor so določeni v polju 1 obrazca iz Dodatka III; (b)naslov kraja, kjer ima registrirani izvoznik sedež, kot je določeno v polju 1 obrazca iz Dodatka III, vključno z oznako države ali ozemlja (šifra države ISO alpha 2); (c)kontaktne podatke, kakor so določeni v polju 2 in polju 2 obrazca iz Dodatka III; (d)okvirni opis blaga, ki izpolnjuje pogoje za preferencialno obravnavo, vključno z okvirnim seznamom tarifnih številk ali poglavij harmoniziranega sistema, kot je določeno v polju 4 obrazca iz Dodatka III; (e)identifikacijska številka gospodarskega subjekta (TIN) registriranega izvoznika, kot je določeno v polju 1 obrazca iz Dodatka III; (f)ali je izvoznik trgovec ali proizvajalec, kot je določeno v polju 3 obrazca iz Dodatka III; (g)datum registracije registriranega izvoznika; (h)datum začetka veljavnosti registracije; (i)datum preklica registracije, kadar je to primerno. Člen 24



Preklic registracije 1.Registrirani izvozniki, ki ne izpolnjujejo več pogojev za izvoz katerega koli blaga, za katero se uporabljajo ugodnosti iz tega sklepa, ali takega blaga ne nameravajo več izvažati, o tem obvestijo pristojne organe v ČDO, ki jih nemudoma umaknejo iz evidence registriranih izvoznikov, ki jo vodi zadevna ČDO. 2.Če registrirani izvozniki namerno ali iz malomarnosti sestavijo ali povzročijo pripravo izjave o poreklu ali katerega koli dokazila z nepravilnimi informacijami, ki povzročijo nepravilno ali goljufivo pridobitev ugodnosti preferencialne tarifne obravnave, pristojni organi ČDO brez poseganja v sistem kazni in sankcij, ki se uporablja v tej ČDO, izvoznika umaknejo iz evidence registriranih izvoznikov, ki jo vodi zadevna ČDO.

3.Brez poseganja v možen vpliv ugotovljenih nepravilnosti na nerešena preverjanja, preklic vpisa v evidenco registriranih izvoznikov velja za naprej, tj. za izjave, sestavljene po datumu preklica. 4.Izvozniki, katerih vpis v evidenco registriranih izvoznikov so pristojni organi v skladu z odstavkom 2 preklicali, se lahko ponovno vnesejo v evidenco registriranih izvoznikov šele potem, ko pristojnim organom ČDO dokažejo, da so odpravili stanje, zaradi katerega je prišlo do preklica. 5.Če so pristojni organi vpis izvoznika v evidenco registriranih izvoznikov preklicali v skladu z zakonodajo GSP Norveške ali Švice, se preklic uporablja tudi za namene tega sklepa. Člen 25



Spremni dokumenti 1.Izvozniki morajo, ne glede na to, ali so registrirani ali ne, izpolnjevati naslednje obveznosti: (a)vzdržujejo ustrezno trgovsko računovodsko dokumentacijo za proizvodnjo in dobavo blaga, ki izpolnjuje pogoje za preferencialno obravnavo; (b)hranijo in dajo na razpolago vsa dokazila v zvezi z materialom, uporabljenim pri izdelavi; (c)hranijo vso carinsko dokumentacijo v zvezi z materialom, uporabljenim pri izdelavi; (d)najmanj tri leta po koncu leta, v katerem je bila sestavljena izjava o poreklu, ali dlje, če je tako zahtevano v nacionalnem pravu, hranijo evidence o: –izjavah o poreklu, ki so jih sestavili, in –svojih materialih s poreklom in brez njega, račune proizvodnje in evidence zalog. 2.Evidenca iz točke (d) odstavka 1 je lahko elektronska, vendar mora omogočati sledljivost materialov, uporabljenih pri izdelavi izvoženih izdelkov, in potrditev njihovega statusa blaga s poreklom. 3.Obveznosti iz odstavkov 1 in 2 veljajo tudi za dobavitelje, ki izvoznikom predložijo izjavo dobavitelja iz člena 27. Člen 26



Izjava o poreklu in informacije za namen kumulacije 1.Izjavo o poreklu sestavi izvoznik ob izvozu izdelkov, na katere se nanaša, če se zadevno blago lahko šteje za blago s poreklom iz ČDO. 2.Z odstopanjem od odstavka 1 se lahko izjava o poreklu izjemoma sestavi po izvozu (naknadna izjava) pod pogojem, da se v državi članici prijave za sprostitev v prosti promet ne predloži pozneje kot dve leti po izvozu. 3.Izvoznik svoji stranki v Uniji predloži izjavo o poreklu, ki vsebuje izjave iz Dodatka IV. Izjava o poreklu je napisana bodisi v angleškem bodisi v francoskem jeziku. Sestavljena je lahko na katerem koli trgovskem dokumentu, na podlagi katerega je mogoče prepoznati zadevnega izvoznika in blago. 4.V členu 2(2) ali v bilateralni kumulaciji iz člena 7: (a)dokazilo o statusu porekla materialov druge ČDO ali Unije se predloži v obliki izjave o poreklu, sestavljene v skladu s to prilogo, ki jo izvozniku zagotovi dobavitelj v ČDO ali Uniji, iz katerih so materiali;

(b)dokazilo o obdelavi ali predelavi, opravljeni v drugi ČDO ali Uniji se predloži v obliki izjave dobavitelja, sestavljene v skladu s členom 27, ki jo izvozniku zagotovi dobavitelj v ČDO ali Uniji, iz katerih so materiali. V teh primerih mora izjava o poreklu, ki jo sestavi izvoznik, vsebovati ustrezno oznako „EU cumulation“, „OCT cumulation“ ali „Cumul UE“, „cumul PTOM“. 5.Pri kumulaciji z državo podpisnico SGP po členu 8: (a)dokazilo o statusu porekla materialov iz države podpisnice SGP se predloži v obliki dokazila o poreklu, izdano ali sestavljeno v skladu z določbami sporazuma med Unijo in zadevno državo podpisnico SGP ter ki ga izvozniku zagotovi dobavitelj v državi podpisnici SGP, iz katere so materiali; (b)dokazilo o obdelavi ali predelavi, ki se opravi v državi podpisnici SGP, se predloži v obliki izjave dobavitelja, sestavljeno v skladu s členom 27, ter ki ga izvozniku zagotovi dobavitelj v državi podpisnici SGP, iz katere so materiali. V tem primeru izjava o poreklu, ki jo sestavi izvoznik, vsebuje oznako „cumulation with EPA country [name of the country]“ ali „cumul avec le pays APE [nom du pays]“. 6.Za namene kumulacije z drugimi državami, ki koristijo dajatev in kvot prost dostop na trg Unije v okviru splošnega sistema preferencialov v skladu s členom 9, se status blaga s poreklom predloži v obliki dokazil o poreklu iz Uredbe (EU) 2015/2447, ki jih izvozniku zagotovi dobavitelj v državi upravičenki do GSP, iz katere so materiali. V tem primeru izjava o poreklu, ki jo sestavi izvoznik, vsebuje oznako „cumulation with GSP country [name of the country]“ ali „cumul avec le pays SPG [nom du pays]“. 7.Za namen razširjene kumulacije iz člena 10 se dokazilo o statusu porekla materialov, ki prihajajo iz države, s katero ima Unija sklenjen sporazum o prosti trgovini, predloži z dokazilom o poreklu, izdanim ali sestavljenim v skladu z določbami tega sporazuma o prosti trgovini, ki ga izvozniku zagotovi dobavitelj iz države, iz katere so materiali. V tem primeru mora izjava o poreklu, ki jo sestavi izvoznik, vsebovati oznako „extended cumulation with country [name of the country]“ ali „cumul étendu avec le pays [nom du pays]“. Člen 27



Izjava dobavitelja 1.Za namene odstavka 4(b) in 5(b) člena 26 dobavitelj za vsako pošiljko materiala sestavi ločeno izjavo dobavitelja na trgovski fakturi, povezani s to odpremo, ali v prilogi k tej fakturi ali na dobavnici ali drugem trgovskem dokumentu, povezanem s to odpremo, ki opisuje zadevne materiale dovolj natančno, da jih je mogoče prepoznati. Vzorec izjave dobavitelja je v Dodatku V. 2.Kadar dobavitelj določeni stranki redno dobavlja blago, za katerega se pričakuje, da bo njegov status glede na pravila o preferencialnem poreklu ostal daljše obdobje nespremenjen, lahko predloži eno samo izjavo dobavitelja (v nadaljnjem besedilu: dolgoročna izjava dobavitelja), ki velja za nadaljnje pošiljke omenjenega blaga, če dejstva ali okoliščine, na podlagi katerih je izjava dodeljena ostanejo nespremenjene. Dolgoročna izjava dobavitelja se lahko izda za obdobje do enega leta od datuma izdaje izjave. Dolgoročna izjava dobavitelja se lahko izda z učinkom za nazaj. V takih primerih veljavnost izjave ne sme presegati obdobja enega leta od datuma, ko je začela veljati. Obdobje veljavnosti se navede v dolgoročni izjavi dobavitelja. Če se okoliščine spremenijo ali če je bila predložena nenatančna ali napačna informacija, lahko carinski organ prekliče dolgoročno izjavo dobavitelja. Dobavitelj nemudoma obvesti kupca, ko dolgoročna izjava dobavitelja za dobavljeno blago ne velja več. 3.Izjava dobavitelja se lahko sestavi na vnaprej natisnjenem obrazcu. 4.Izjava dobavitelja mora imeti izvirni lastnoročni podpis. Če pa sta račun in izjava dobavitelja o poreklu sestavljena s pomočjo elektronske obdelave podatkov, izjave dobavitelja ni treba podpisati lastnoročno, pod pogojem da lahko carinski organ v državi, v kateri je izjava dobavitelja sestavljena, zadovoljivo identificira odgovornega uslužbenca dobavnega podjetja. Navedeni carinski organi lahko določijo pogoje za izvajanje tega odstavka. Člen 28



Predložitev dokazila o poreklu 1.Izjava o poreklu se sestavi za vsako pošiljko.

2.Izjava o poreklu je veljavna dvanajst mesecev od datuma, ko jo izda izvoznik. 3.Ena izjava o poreklu lahko zajema več pošiljk, če blago izpolnjuje naslednje pogoje: (a)gre za razstavljene ali nesestavljene izdelke v smislu splošnega pravila 2(a) harmoniziranega sistema; (b)izdelki spadajo v oddelek XVI ali XVII ali pod tarifno številko 7308 ali 9406 harmoniziranega sistema in (c)izdelki so namenjeni za uvoz po delih. Oddelek 3



Postopki pri sprostitvi v prosti promet v Uniji Člen 29



Predložitev dokazila o poreklu 1.Carinska deklaracija za sprostitev v prosti promet se sklicuje na izjavo o poreklu. Izjava o poreklu mora biti na voljo carinskim organom, ki lahko zahtevajo njeno predložitev, da se preveri deklaracija. Ti organi lahko zahtevajo prevod izjave v uradni jezik ali enega od uradnih jezikov zadevne države članice. 2.Kadar deklarant zahteva uporabo ugodnosti iz tega sklepa, ne da bi imel v času sprejema carinske deklaracije za sprostitev v prosti promet izjavo o poreklu, se deklaracija šteje za nepopolno v smislu člena 166 Uredbe (EU) št. 952/2013 in se ustrezno obravnava. 3.Pred prijavo blaga za sprostitev v prosti promet deklarant zagotovi, da blago izpolnjuje pravila te priloge in zlasti preveri: (a)na javni spletni strani iz člena 40(3) in (4), da je izvoznik registriran, da izdaja izjave o poreklu, razen kadar skupna vrednost odpremljenih izdelkov s poreklom ne presega 10 000 EUR, in (b)da je izjava o poreklu sestavljena v skladu z Dodatkom IV. Člen 30



Izjeme pri dokazilu o poreklu 1.Naslednji izdelki so izvzeti iz obveznosti sestave in predložitve izjave o poreklu: (a)izdelki, ki jih posamezniki pošiljajo drugim posameznikom kot manjše tovorke, katerih skupna vrednost ne presega 500 EUR; (b)izdelki, ki so del osebne prtljage potnikov, katerih skupna vrednost ne presega 1 200 EUR. 2.Izdelki iz odstavka 1 morajo izpolnjevati naslednje pogoje: (a)niso uvoženi v trgovinske namene; (b)za njih je bila dana izjava, da izpolnjujejo pogoje za pridobitev ugodnosti iz tega sklepa; (c)ni dvoma o resničnosti izjave iz točke (b).

3.Za namene točke (a) odstavka 2 se uvoz ne šteje za uvoz v trgovinske namene, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji: (a)uvoz je občasen; (b)uvažajo se zgolj izdelki za osebno uporabo prejemnikov ali potnikov ali njihovih družin; (c)iz narave in količine izdelkov je razvidno, da niso namenjeni trgovanju. Člen 31 Razlike in oblikovne napake 1.Če so med navedbami v izjavi o poreklu in tistimi v dokumentih, ki so bili predloženi carinskim organom zaradi izpolnjevanja uvoznih formalnosti za izdelke, ugotovljene manjše razlike, to še ne pomeni ničnosti izjave o poreklu, če se pravilno ugotovi, da dokument ustreza zadevnim izdelkom. 2.Očitne oblikovne napake v izjavi o poreklu, npr. tipkarske napake, niso razlog za zavrnitev, če te napake ne ustvarjajo dvomov o pravilnosti izjav v tem dokumentu. Člen 32



Veljavnost izjav o poreklu Izjave o poreklu, ki so carinskim organom države uvoza predložene po poteku veljavnosti iz člena 28(2), se lahko sprejmejo zaradi uporabe tarifnih preferencialov, če jih zaradi izjemnih okoliščin ni bilo mogoče predložiti do določenega končnega datuma. V drugih primerih predložitve z zamudo lahko carinski organi države uvoza sprejmejo izjave o poreklu, če so bili izdelki predloženi carini pred tem končnim datumom. Člen 33



Postopek za uvoz po delih 1.Postopek iz člena 28(3) se uporablja za obdobje, ki ga določijo carinski organi držav članic. 2.Carinski organi držav članic uvoza, ki nadzorujejo zaporedne sprostitve v prosti promet, preverijo in potrdijo, da so zaporedne pošiljke del razstavljenih ali nesestavljenih izdelkov, za katere je bila sestavljena izjava o poreklu. Člen 34



Preverjanje izjav o poreklu 1.Carinski organi lahko v primeru dvoma glede statusa porekla izdelkov od deklaranta zahtevajo, da v razumnem času, ki ga oni določijo, predloži katera koli razpoložljiva dokazila, da bi preverili točnost oznake porekla na izjavi o poreklu ali izpolnjevanje pogojev iz člena 18. 2.Carinski organi lahko začasno prenehajo uporabljati preferencialne tarifne ukrepe v času trajanja postopka preverjanja iz člena 43, če: (a)informacije, ki jih predloži deklarant, ne zadostujejo za potrditev statusa porekla izdelkov ali izpolnjevanja pogojev iz člena 17(2) ali člena 18; (b)deklarant ne odgovori v času, dovoljenem za predložitev informacij iz odstavka 1. 3.Med čakanjem na informacije, ki se zahtevajo od deklaranta, iz odstavka 1 ali rezultate postopka preverjanja iz odstavka 2 se uvozniku ponudi prepustitev izdelkov ob upoštevanju vseh previdnostnih ukrepov, ki se zdijo potrebni. Člen 35



Zavrnitev preferencialov

1.Carinski organi države članice uvoza zavrnejo upravičenost do ugodnosti iz tega sklepa, ne da bi bili obvezani zahtevati kakršno koli dodatno dokazilo ali poslati zahtevo za preverjanje ČDO, kadar: (a)blago ni enako tistemu iz izjave o poreklu; (b)deklarant ne predloži izjave o poreklu za zadevne izdelke, kadar je taka izjava obvezna; (c)brez poseganja v točko (b) člena 21 in člen 30(1) izjave o poreklu, ki jo ima deklarant, ni sestavil izvoznik, registriran v državi ČDO; (d)izjava o poreklu ni sestavljena v skladu z Dodatkom IV; (e)pogoji iz člena 18 niso izpolnjeni. 2.Carinski organi države članice uvoza zavrnejo upravičenost do ugodnosti iz tega sklepa, potem ko so na pristojne organe ČDO naslovili zahtevek za preverjanje v smislu člena 43, če so carinski organi države članice uvoza: (a)prejeli odgovor, v skladu s katerim izvoznik ni bil upravičen, da sestavi izjavo o poreklu; (b)prejeli odgovor, v skladu s katerim zadevni izdelki nimajo porekla v zadevni ČDO ali pogoji iz člena 17(2) niso bili izpolnjeni; (c)upravičeno dvomili o veljavnosti izjave o poreklu ali točnosti informacij, ki jih je zagotovil deklarant glede pravega porekla zadevnih izdelkov, ko so predložili zahtevek za preverjanje, in –niso prejeli odgovora v času, dovoljenem v skladu s členom 43, ali –so prejeli odgovor, ki ni zagotovil ustreznih odgovorov na vprašanja, navedena v zahtevku. Naslov V



Načini upravnega sodelovanja ODDELEK 1



SPLOŠNO Člen 36



Splošna načela 1.Da se zagotovi pravilna uporaba preferencialov, ČDO: (a)vzpostavijo in vzdržujejo ustrezne upravne strukture in sisteme, potrebne za izvajanje in upravljanje v tej prilogi določenih pravil in postopkov v tej državi, vključno, kjer je to primerno, z dogovori, ki so potrebni za uporabo kumulacije; (b)prek svojih pristojnih organov sodelujejo s Komisijo in carinskimi organi držav članic. 2.Sodelovanje iz točke (b) odstavka 1 pomeni:

(a)zagotavljanje vse potrebne podpore v primeru zahteve Komisije za njeno spremljanje ustreznega izvajanja te priloge v zadevni državi, vključno z obiski za preverjanje na kraju samem s strani Komisije ali carinskih organov držav članic; (b)brez poseganja v člena 34 in 35 preverjanje statusa porekla izdelkov in skladnosti z drugimi pogoji, določenimi v tej prilogi, vključno z obiski na kraju samem, kadar to zahtevajo Komisija ali carinski organi držav članic v okviru preiskav porekla; (c)če postopek preverjanja ali katera koli druga razpoložljiva informacija kaže na kršitev določb te priloge, ČDO na svojo lastno pobudo ali na zahtevo Komisije ali carinskih organov držav članic opravi ustrezne poizvedbe ali zagotovi, da se te poizvedbe brez odlašanja opravijo, da se take kršitve ugotovijo in preprečijo. Komisija in carinski organi držav članic lahko sodelujejo pri poizvedbah. 3.ČDO Komisiji pred 1. januarjem 2020 predložijo uradno zavezo o skladnosti z zahtevami iz odstavka 1. Člen 37



Zahteve glede objave in skladnost 1.Komisija v Uradnem listu Evropske unije (serija C) objavi seznam ČDO in datum, kdaj naj bi te države izpolnile pogoje iz člena 39. Komisija ta seznam posodobi vsakič, ko nova ČDO izpolni enake pogoje. 2.Za izdelke s poreklom iz ČDO v smislu te priloge ob sprostitvi v prosti promet v Uniji prednosti tarifni preferenciali veljajo samo pod pogojem, da so bili izvoženi na dan, naveden na seznamu iz odstavka 1, ali pozneje. 3.Za ČDO se šteje, da izpolnjuje pogoje iz členov 36 in 39 z dnem, ko: (a)je poslal uradno obvestilo iz člena 39(1) in (b)predložil svojo zavezo iz člena 36(3). Člen 38



Kazni Kaznuje se vsak, ki sestavi dokument ali povzroči sestavo dokumenta, ki vsebuje nepravilne podatke, z namenom da bi pridobil preferencialno obravnavo za izdelke. ODDELEK 2



NAČINI UPRAVNEGA SODELOVANJA, KI SE UPORABLJAJO ZA SISTEM REGISTRIRANIH IZVOZNIKOV Člen 39



Sporočanje nazivov in naslovov pristojnih organov 1.ČDO Komisijo uradno obvestijo o nazivih in naslovih organov na svojem ozemlju, ki so: (a)del državnih organov zadevne države ter pooblaščeni za podporo Komisiji in carinskim organom držav članic v okviru upravnega sodelovanja, določenega v tem naslovu; (b)del državnih organov zadevne države ali delujejo v okviru pristojnosti vlade in so pooblaščeni, da lahko izvoznike registrirajo ali umaknejo iz evidence registriranih izvoznikov; 2.ČDO Komisijo nemudoma obvestijo o kakršnih koli spremembah informacij iz odstavkov 1 in 2. 3.Komisija te informacije pošlje carinskim organom držav članic. Člen 40



Podatkovna zbirka registriranih izvoznikov: pravice dostopa in objava podatkov

1.Komisija ima dostop do vseh podatkov. 2.Pristojni organi ČDO imajo dostop do podatkov o izvoznikih, ki so jih sami registrirali. Komisija pristojnim organom ČDO zagotovi varen dostop do sistema REX. 3.Komisija javnosti omogoči dostop do naslednjih podatkov na podlagi dovoljenja izvoznika, ki v ta namen podpiše polje 6 na obrazcu iz Dodatka III: (a)kontaktne podatke registriranega izvoznika, kakor so določeni v polju 1 obrazca iz Dodatka III; (b)naslov kraja, kjer ima registrirani izvoznik sedež, kot je določeno v polju 1 obrazca iz Dodatka III; (c)kontaktne podatke, kakor so določeni v poljih 1 in 2 obrazca iz Dodatka III; (d)okvirni opis blaga, ki izpolnjuje pogoje za preferencialno obravnavo, vključno z okvirnim seznamom tarifnih številk ali poglavij harmoniziranega sistema, kot je opredeljeno v polju 4 obrazca iz Dodatka III; (e)identifikacijska številka gospodarskega subjekta (TIN) registriranega izvoznika, kot je določeno v polju 1 obrazca iz Dodatka III; (f)ali je registrirani izvoznik trgovec ali proizvajalec, kot je določeno v polju 3 obrazca iz Dodatka III. Zavrnitev podpisa polja 6 ni razlog za zavrnitev registracije izvoznika. 4.Komisija javnosti vedno omogoča dostop do naslednjih podatkov: (a)številka registriranega izvoznika; (b)datum registracije registriranega izvoznika; (c)datum začetka veljavnosti registracije; (d)datum preklica registracije, kadar je to primerno. Člen 41 Podatkovna zbirka registriranih izvoznikov: varstvo podatkov 1. Podatki, ki jih pristojni organi ČDO vnesejo v sistem REX, se obdelajo izključno za namen uporabe tega sklepa. 2. Registriranim izvoznikom se predložijo informacije iz člena 11(1)(a) do (e) Uredbe (ES) št. 45/2001 ali členov 12 do 14 Uredbe (EU) 2016/679. Poleg tega se jim predložijo tudi naslednje informacije:

(a) informacije v zvezi s pravno podlago postopkov obdelave, za katero so podatki namenjeni; (b) obdobje hrambe podatkov. Registriranim izvoznikom se informacije predložijo prek obvestila, ki se priloži zahtevku za registriranega izvoznika, kot je določeno v Dodatku III. 3. Vsak pristojni organ ČDO, ki je vnesel podatke v sistem REX, se šteje za nadzornika obdelave podatkov v sistemu REX. Komisija se obravnava kot skupni nadzornik obdelave vseh podatkov in zagotavlja, da registriran izvoznik pridobi svoje pravice. 4. Pravice registriranih izvoznikov v zvezi z obdelavo njihovih podatkov iz Dodatka III, ki so shranjeni v sistemu REX in obdelani v nacionalnih podatkovnih sistemih, se izvajajo v skladu z Uredbo (EU) 2016/679. 5. Države članice, ki v svojih nacionalnih sistemih replicirajo podatke sistema REX, do katerih imajo dostop, te replicirane podatke posodabljajo. 6. Pravice registriranih izvoznikov v zvezi z obdelavo njihovih podatkov o registraciji, ki jo opravi Komisija, se uveljavljajo v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001. 7. Vsaka zahteva registriranega izvoznika za uveljavljanje pravice do dostopa, popravka, izbrisa ali blokiranja podatkov v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 se predloži nadzorniku podatkov, ki jo preuči. Če registrirani izvoznik predloži tak zahtevek Komisiji, ne da bi poskušal uveljaviti svoje pravice od nadzornika podatkov, Komisija zahtevek posreduje nadzorniku podatkov registriranega izvoznika. Če registrirani izvoznik pri nadzorniku podatkov ne uveljavi svojih pravic, registrirani izvoznik predloži tak zahtevek Komisiji, ki deluje kot nadzornik. Komisija ima pravico, da take podatke popravi, izbriše ali blokira. 8. Nacionalni nadzorni organi za varstvo podatkov in Evropski nadzornik za varstvo podatkov, vsak v okviru svojih pristojnosti, sodelujeta in zagotavljata usklajen nadzor nad podatki o registraciji. V okviru svojih pristojnosti po potrebi izmenjata zadevne informacije, pomagata drug drugemu pri izvajanju revizij in preverjanj, preučujeta težave pri interpretaciji ali uporabi te uredbe, preučita težave pri izvajanju neodvisnega nadzora ali uveljavljanju pravic posameznikov, na katere se nanašajo podatki, pripravita usklajene predloge za skupne rešitve vsakršnih težav in spodbujata ozaveščanje o pravicah do varstva podatkov. Člen 42



Preverjanje porekla 1.Da bi zagotovili izpolnjevanje pravil o statusu porekla izdelkov, pristojni organi ČDO opravijo: (a)preverjanja statusa porekla izdelkov na zahtevo carinskih organov držav članic; (b)redne preglede izvoznikov na lastno pobudo. 2.Pregledi iz točke (b) odstavka 1 zagotavljajo, da izvozniki neprekinjeno izpolnjujejo svoje obveznosti. Opravljajo se v presledkih, ki so določeni na podlagi ustreznih meril za analizo tveganja. V ta namen pristojni organi ČDO od izvoznikov zahtevajo predložitev kopij ali seznam izjav o poreklu, ki so jih sestavili. 3.Pristojni organi ČDO imajo pravico zahtevati katero koli dokazilo in opraviti kakršen koli pregled izvoznikovega knjigovodstva in po potrebi knjigovodstva proizvajalcev, ki izvozniku dobavljajo izdelke, vključno s poslovnimi prostori, ter katere koli druge preglede, ki se jim zdijo primerni. Člen 43



Zahtevek za preverjanje izjav o poreklu

1.Naknadno preverjanje izjav o poreklu se opravi naključno ali kadar carinski organi držav članic upravičeno dvomijo o njihovi verodostojnosti, statusu porekla izdelkov ali izpolnitvi drugih zahtev iz te priloge. Kadar carinski organi države članice zaprosijo pristojne organe ČDO za sodelovanje pri preverjanju veljavnosti izjav poreklu, statusa porekla izdelkov ali obeh, morajo v zahtevi, kadar je to primerno, navesti razloge za upravičen dvom o veljavnosti izjav o poreklu ali statusu porekla izdelkov. V podporo zahtevi za preverjanje se lahko pošljejo kopija izjave o poreklu in katere koli dodatne informacije ali dokumenti, ki kažejo, da so informacije v izjavi nepravilne. Država članica, ki zahteva preverjanje, določi šestmesečni začetni rok za posredovanje rezultatov preverjanja, ki se začne z datumom zahteve za preverjanje. 2.Če v primerih upravičenega dvoma ni odgovora v roku iz odstavka 1 ali če odgovor ne vsebuje zadostnih informacij za določitev pravega porekla izdelkov, se pristojnim organom pošlje drugo obvestilo. V tem obvestilu je določen nadaljnji rok, ki ne presega šestih mesecev. Člen 44



Preverjanje izjav dobavitelja 1.Preverjanje izjave dobavitelja iz člena 27 se lahko opravi naključno ali kadar carinski organi države uvoznice upravičeno dvomijo o verodostojnosti teh dokumentov ali točnosti oziroma popolnosti informacij v zvezi s poreklom zadevnih materialov. 2.Carinski organi, ki jim je predložena izjava dobavitelja, lahko od carinskih organov države, v kateri je izjava sestavljena, zahtevajo, da izdajo informativno potrdilo, katerega vzorec je v Dodatku VI. Carinski organi, ki jim je izjava dobavitelja predložena, pa od izvoznika lahko zahtevajo, da predloži informativno potrdilo, ki so ga izdali carinski organi države, v kateri je izjava sestavljena. Urad, ki je izdal informativno potrdilo, hrani njegovo kopijo vsaj tri leta. 3.Carinski organi, ki so zahtevali preverjanje, morajo biti čim prej obveščeni o rezultatih tega preverjanja. Rezultati morajo biti taki, da zanesljivo pokažejo, ali je izjava v zvezi s statusom materiala točna. 4.Zaradi preverjanja dobavitelj najmanj tri leta hrani kopijo dokumenta, ki vsebuje izjavo, skupaj z vsemi potrebnimi dokazili o resničnem statusu materialov. 5.Carinski organi v državi, kjer je sestavljena izjava dobavitelja, imajo pravico zahtevati katero koli dokazilo ali opraviti kakršno koli kontrolo, za katero menijo, da je primerna za preverjanje točnosti izjave dobavitelja. 6.Vsako potrdilo o poreklu, ki je izdano ali sestavljeno na podlagi nepravilne izjave dobavitelja, se šteje za nično. Člen 45



Druge določbe 1.Oddelek 2 naslova IV in oddelek 2 naslova V se smiselno uporabljata za: (a)izvoz iz Unije v ČDO za namene bilateralne kumulacije, kot je določeno v členu 7; (b)izvoz iz ene ČDO v drugo za namene kumulacije med ČDO, kot je določeno v členu 2(2); (c)izvoz iz Unije v ČDO, kadar ta ČDO enostransko odobri preferencialno tarifno obravnavo za izdelek s poreklom iz EU, v skladu s to prilogo. 2.V primerih iz točk (a) in (c) odstavka 1 se izvozniki v Uniji registrirajo v skladu s členom 68 Uredbe (EU) 2015/2447. Naslov VI



Ceuta in Melilla

Člen 46 1.Določbe te priloge v zvezi z izdajo, uporabo in naknadnim preverjanjem dokazil o poreklu se za namene bilateralne kumulacije smiselno uporabljajo za izdelke, izvožene iz ČDO v Ceuto in Melillo, ter izdelke, izvožene iz Ceute in Melille v ČDO. 2.Ceuta in Melilla se štejeta za enotno ozemlje. 3.Za uporabo te priloge v Ceuti in Melilli so odgovorni španski carinski organi. Naslov VII Končne določbe Člen 47 Postopki v odboru 1.Komisiji pomaga Odbor za carinski zakonik. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011. 2.Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011. 3.Kadar je treba pridobiti mnenje odbora na podlagi pisnega postopka, ob sklicevanju na ta odstavek, se ta postopek zaključi brez izida le, če se v roku za izdajo mnenja tako odloči predsednik odbora. Dodatek I Uvodne opombe in seznam postopkov obdelave ali predelave, ki podeljujejo status izdelka s poreklom UVODNE OPOMBE Opomba 1 – Splošni uvod

V tem dodatku so določeni pogoji v skladu s členom 4, pod katerimi izdelki veljajo za izdelke s poreklom v zadevni ČDO. Obstajajo štiri različne vrste pravil, ki se razlikujejo glede na izdelek: (a)z obdelavo ali predelavo največja dovoljena vsebnost materialov brez porekla ni presežena; (b)z obdelavo ali predelavo postane štirimestna tarifna številka HS ali šestmestna tarifna podštevilka HS proizvedenih izdelkov drugačna od štirimestne tarifne številke HS oziroma šestmestne tarifne podštevilke HS uporabljenih materialov; (c)opravi se poseben postopek obdelave ali predelave; (d)obdelava ali predelava se opravi na določenih v celoti pridobljenih materialih. Opomba 2 – Sestava seznama 2.1Stolpca 1 in 2 opisujeta pridobljeni izdelek. V stolpcu 1 je navedena številka poglavja, štirimestna tarifna številka ali šestmestna tarifna podštevilka, uporabljena v harmoniziranem sistemu, kot je ustrezno. Stolpec 2 vsebuje poimenovanje blaga, uporabljenega v tem sistemu za to tarifno številko ali poglavje. Za vsak vpis v stolpcih 1 in 2 je v stolpcu 3 ob upoštevanju opombe 2.4 določeno eno ali več pravil („zahtevani postopki“). Ti zahtevani postopki se nanašajo le na materiale brez porekla. Če je v nekaterih primerih pred vpisom v stolpcu 1 „ex“, se pravilo v stolpcu 3 uporablja le za del tarifne številke, opisane v stolpcu 2. 2.2Če je v stolpcu 1 združenih več tarifnih številk ali podštevilk harmoniziranega sistema ali je navedena številka poglavja in je zato poimenovanje izdelkov v stolpcu 2 splošno, se zraven navedeno pravilo v stolpcu 3 uporablja za vse izdelke, ki se po harmoniziranem sistemu uvrščajo v tarifne številke tega poglavja ali v katere koli tarifne številke ali podštevilke, združene v stolpcu 1. 2.3Kadar seznam vsebuje različna pravila, ki se uporabljajo za različne izdelke v okviru ene tarifne številke, je v vsakem novem odstavku poimenovanje tistega dela tarifne številke, za katerega se uporablja zraven navedeno pravilo v stolpcu 3. 2.4Če sta v stolpcu 3 navedeni dve alternativni pravili, ločeni z „ali“, se izvoznik lahko odloči, katero bo izbral. Opomba 3 – Primeri uporabe pravil 3.1Člen 4(2) v zvezi z izdelki, ki so pridobili status blaga s poreklom in se uporabljajo pri izdelavi drugih izdelkov, se uporablja ne glede na to, ali je bil ta status pridobljen v tovarni, v kateri se izdelki uporabljajo, ali v drugi tovarni v ČDO ali Uniji. 3.2V skladu s členom 5 mora opravljena obdelava ali predelava presegati seznam postopkov iz navedenega člena. V nasprotnem primeru blago ni upravičeno do pridobitve prednosti preferencialne tarifne obravnave, četudi so pogoji iz spodaj navedenega seznama izpolnjeni. Pravila na seznamu ob upoštevanju določbe iz prvega pododstavka predstavljajo najmanjši del zahtevane obdelave ali predelave; izdelki z več obdelave ali predelave prav tako pridobijo status blaga s poreklom, nasprotno pa manj predelave ali obdelave ne more dodeliti statusa porekla. Torej če pravilo določa, da je mogoče na določeni stopnji izdelave uporabiti material brez porekla, je uporaba takega materiala na zgodnejši stopnji izdelave dovoljena, na poznejši stopnji pa uporaba takega materiala ni dovoljena. 3.3Brez poseganja v opombo 3.2 se lahko, kadar pravilo uporablja izraz „izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke“, uporabijo materiali iz katere(-ih) koli tarifne(-ih) številke(-) (celo materiali z enakim poimenovanjem in tarifno številko kot izdelek), vendar ob upoštevanju vseh posebnih omejitev, ki so morda zajete v pravilu. Vendar pa izraz „izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, vključno z drugimi materiali iz tarifne številke ...“ ali „izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, vključno z drugimi materiali iz iste tarifne številke kot izdelek“ pomeni, da se lahko uporabijo materiali iz katere(ih) koli tarifne(ih) številke(-), razen tistih z istim poimenovanjem kot izdelek, naveden v stolpcu 2 seznama. 3.4Kadar pravilo na seznamu določa, da se izdelek lahko izdela iz več kakor enega materiala, to pomeni, da se lahko uporabi en ali več materialov. Ne zahteva pa, da se uporabijo vsi. 3.5Kadar pravilo na seznamu določa, da mora biti izdelek izdelan iz določenega materiala, to pravilo ne preprečuje uporabe drugih materialov, ki zaradi svoje narave ne morejo izpolnjevati tega pogoja. Opomba 4 – Splošne določbe v zvezi z določenim kmetijskim blagom 4.1Kmetijsko blago iz poglavij 6, 7, 8, 9, 10 in 12 ter tarifne številke 2401, ki se goji ali pobira na ozemlju ČDO, se obravnava kot blago s poreklom z ozemlja te države, tudi če se goji iz semena, čebulic, podlag, potaknjencev, cepičev, sadik, brstov ali drugih živih delov rastlin, uvoženih iz druge države.

4.2Kadar za vsebnost sladkorja brez porekla v določenem izdelku veljajo omejitve, se pri izračunu takih omejitev upošteva masa sladkorjev iz tarifnih številk 1701 (saharoza) in 1702 (npr. fruktoza, glukoza, laktoza, maltoza, izoglukoza ali invertni sladkor), ki so uporabljeni pri izdelavi končnega izdelka in izdelavi izdelkov brez porekla, ki so vključeni v končni izdelek.



Opomba 5 – Terminologija, ki se uporablja v zvezi z določenimi tekstilnimi izdelki 5.1Izraz „naravna vlakna“ se v seznamu uporablja za vlakna, ki niso umetna ali sintetična. Omejen je na stopnje pred predenjem, vključno z odpadki in, če ni drugače določeno, vključuje vlakna, ki so mikana, česana ali drugače obdelana, vendar ne spredena. 5.2Izraz „naravna vlakna“ vključuje konjsko žimo iz tarifne številke 0503, svilo iz tarifnih številk 5002 in 5003, volnena vlakna in fino ali grobo živalsko dlako iz tarifnih številk 5101 do 5105, bombažna vlakna iz tarifnih številk 5201 do 5203 ter druga rastlinska vlakna iz tarifnih številk 5301 do 5305. 5.3Izrazi „tekstilna kaša“, „kemični materiali“ in „materiali za izdelavo papirja“ so na seznamu uporabljeni za opis materialov, ki se ne uvrščajo v poglavja od 50 do 63 in ki se lahko uporabijo za izdelavo umetnih, sintetičnih ali papirnih vlaken ali prej. 5.4Izraz „umetna ali sintetična rezana vlakna“ je na seznamu uporabljen za sintetične ali umetne pramene iz filamentov, rezana vlakna ali odpadke iz tarifnih številk 5501 do 5507. Opomba 6 – Odstopanja, ki se uporabljajo za izdelke, narejene iz mešanice tekstilnih materialov 6.1Kadar se za izdelek na seznamu navaja ta opomba, se pogoji iz stolpca 3 ne uporabljajo za katere koli osnovne tekstilne materiale, ki se uporabljajo pri njegovi izdelavi in ki, če se upoštevajo skupaj, predstavljajo 10 % ali manj skupne mase vseh uporabljenih osnovnih tekstilnih materialov. (Glej tudi opombi 6.3 in 6.4.) 6.2Vendar pa se lahko dovoljeno odstopanje iz opombe 6.1 uporablja le za mešane izdelke, ki so narejeni iz dveh ali več osnovnih tekstilnih materialov. Osnovni tekstilni materiali so: –svila, –volna, –groba živalska dlaka, –fina živalska dlaka, –konjska žima, –bombaž, –materiali za izdelavo papirja in papir, –lan, –prava konoplja, –juta in druga tekstilna vlakna iz ličja,

–sisal in druga tekstilna vlakna iz rodu agave, –kokosova vlakna, abaka, ramija in druga tekstilna rastlinska vlakna, –sintetični filamenti, –umetni filamenti, –prevodni filamenti, –sintetična rezana vlakna iz polipropilena, –sintetična rezana vlakna iz poliestra, –sintetična rezana vlakna iz poliamida, –sintetična rezana vlakna iz poliakrilonitrila, –sintetična rezana vlakna iz poliimida, –sintetična rezana vlakna iz politetrafluoretilena, –sintetična rezana vlakna iz poli(fenilensulfida), –sintetična rezana vlakna iz poli(vinilklorida), –druga sintetična rezana vlakna, –umetna rezana vlakna iz viskoze, –druga umetna rezana vlakna, –preja iz poliuretana, laminirana s fleksibilnimi segmenti polietra, vključno z ovito prejo, –preja iz poliuretana, laminirana s fleksibilnimi segmenti poliestra, vključno z ovito prejo, –izdelki iz tarifne številke 5605 (metalizirana preja), ki vključujejo trak z jedrom iz aluminijaste folije ali jedrom iz plastičnega sloja, prevlečenega z aluminijastim prahom ali ne, širine, ki ne presega 5 mm, kjer so plasti zlepljene s prozornim ali obarvanim lepilom med dvema plastičnima slojema, –drugi izdelki iz tarifne številke 5605,

–steklena vlakna, –kovinska vlakna. Primer: Preja iz tarifne številke 5205, izdelana iz bombažnih vlaken iz tarifne številke 5203 in sintetičnih rezanih vlaken iz tarifne številke 5506, je mešana preja. Zato se lahko uporabijo sintetična rezana vlakna brez porekla, ki ne izpolnjujejo pravil o poreklu, če njihova skupna masa ne presega 10 % mase preje. Primer: Volnena tkanina iz tarifne številke 5112, izdelana iz volnene preje iz tarifne številke 5107 in sintetične preje iz sintetičnih rezanih vlaken iz tarifne številke 5509, je mešana tkanina. Zato se lahko uporabi sintetična preja, ki ne izpolnjuje pravil o poreklu, ali volnena preja, ki ne izpolnjuje pravil o poreklu, ali kombinacija obeh prej, če njuna skupna masa ne presega 10 % mase tkanine. Primer: Taftana tekstilna tkanina iz tarifne številke 5802, izdelana iz bombažne preje iz tarifne številke 5205 in iz bombažne tkanine iz tarifne številke 5210, je mešan izdelek le, če je bombažna tkanina sama mešana tkanina, izdelana iz prej, uvrščenih v dve različni tarifni številki, ali če so uporabljene bombažne preje tudi same mešanice. Primer: Če bi bil zadevni taftan tekstilni material izdelan iz bombažne preje iz tarifne številke 5205 in iz sintetične tkanine iz tarifne številke 5407, bi bila seveda uporabljena preja iz dveh različnih osnovnih tekstilnih materialov in bi bil v skladu s tem tudi taftan tekstilni material mešan izdelek. 6.3Pri izdelkih, ki vsebujejo „prejo iz poliuretana, laminirano s fleksibilnimi segmenti iz polietra, povezano ali ne“, je pri preji dovoljeno odstopanje 20 %. 6.4Za izdelke, ki vsebujejo „trak z jedrom iz aluminijaste folije ali z jedrom iz plastičnega sloja, prevlečenega ali ne z aluminijastim prahom, širine, ki ne presega 5 mm, kjer so plasti zlepljene s prozornim ali barvnim lepilom med dvema plastičnima slojema“, je pri traku dovoljeno odstopanje 30 %. Opomba 7 – Druga odstopanja, ki se uporabljajo za nekatere tekstilne izdelke 7.1Kadar je na seznamu navedena ta opomba, se tekstilni materiali, ki ne ustrezajo pravilu za zadevni izdelani izdelek, določenemu v seznamu v stolpcu 3, lahko uporabijo pod pogojem, da se uvrščajo v drugo tarifno številko kot izdelek, ter da njihova vrednost ne presega 8 % cene izdelka franko tovarna. 7.2Brez poseganja v opombo 7.3 se materiali, ki se ne uvrščajo v poglavja 50 do 63, lahko prosto uporabljajo za izdelavo tekstilnih izdelkov, če vsebujejo tekstil ali ne. Primer: Če pravilo na seznamu določa, da je za določen tekstilni izdelek (npr. hlače) treba uporabiti prejo, to ne preprečuje uporabe kovinskih predmetov, kot so gumbi, ker gumbi niso uvrščeni v Poglavja 50 do 63. Iz istega razloga to ne preprečuje uporabe zadrg, čeprav zadrge običajno vključujejo tekstil. 7.3Če se uporablja odstotno pravilo, je treba pri izračunu vrednosti vključenih materialov brez porekla upoštevati tudi vrednost materialov, ki niso uvrščeni v poglavja 50 do 63. Opomba 8 – Opredelitev specifičnih procesov in preprostih postopkov, opravljenih v zvezi z nekaterimi izdelki iz poglavja 27 8.1Za namene tarifnih številk ex 2707 in 2713, so „specifični procesi“ naslednji:

(a)vakuumska destilacija; (b)ponovna destilacija z zelo natančnim procesom frakcioniranja; (c)razbijanje (kreking); (d)preoblikovanje (reforming); (e)ekstrakcija z uporabo selektivnih razredčil (topil); (f)obdelava, ki obsega vse naslednje postopke: obdelava s koncentrirano žveplovo kislino, oleumom ali žveplovim anhidridom; nevtralizacija z alkalnimi sredstvi; razbarvanje in očiščevanje z naravno aktivno prstjo, aktivirano prstjo, aktiviranim ogljem ali boksitom; (g)polimerizacija; (h)alkilizacija; (i)izomerizacija. 8.2Za namene tarifnih številk 2710, 2711 in 2712, so „specifični procesi“ naslednji: (a)vakuumska destilacija; (b)ponovna destilacija z zelo natančnim procesom frakcioniranja; (c)razbijanje (kreking); (d)preoblikovanje (reforming); (e)ekstrakcija z uporabo selektivnih razredčil (topil); (f)obdelava, ki obsega vse naslednje postopke: obdelava s koncentrirano žveplovo kislino, oleumom ali žveplovim anhidridom; nevtralizacija z alkalnimi sredstvi; razbarvanje in očiščevanje z naravno aktivno prstjo, aktivirano prstjo, aktiviranim ogljem ali boksitom; (g)polimerizacija; (h)alkilizacija; (i) izomerizacija; (j)samo v zvezi s težkimi olji iz tarifne številke ex 2710, razžveplanje z vodikom, ki povzroči redukcijo vsaj 85 % vsebine žvepla pri obdelanih izdelkih (metoda ASTM D 1266-59 T);

(k)samo za izdelke iz tarifne številke 2710: deparafinizacija s postopkom, ki ni filtriranje; (l)samo za težka olja iz tarifne številke ex 2710: obdelava z vodikom pri tlaku nad 20 barov in temperaturi nad 250 °C z uporabo katalizatorja, razen obdelave za razžveplanje, kadar je vodik aktivni element v kemični reakciji. Vendar se nadaljnja obdelava olj za mazanje iz tarifne številke ex 2710 (npr. končna obdelava z vodikom ali razbarvanje), še posebno za izboljšanje barve ali obstojnosti, ne obravnava kot specifični proces; (m)samo za kurilna olja iz tarifne številke ex 2710, atmosferska destilacija, če se manj kot 30 % teh izdelkov, vključno z izgubami, destilira pri 300 °C po metodi ASTM D 86; (n)samo za težka olja, razen plinskih olj in kurilnih olj iz tarifne številke ex 2710, obdelava z visokofrekvenčno razelektritvijo skozi krtačke; (o)samo za surove izdelke (razen vazelina, ozokerita, voska iz rjavega premoga ali lignita ali voska iz šote, parafinskega voska, ki vsebujejo manj kot 0,75 mas. % olja) iz tarifne številke ex 2712, razoljevanje s frakcijsko kristalizacijo. 8.3Za namene tarifnih številk ex 2707 in 2713 porekla ne podelijo preproste operacije, kot so čiščenje, dekantiranje, razsoljevanje, vodna separacija, filtriranje, barvanje, označevanje, ohranjanje vsebine žvepla kot rezultat mešanja izdelkov z različno vsebino žvepla, katerakoli kombinacija teh operacij ali podobne operacije. SEZNAM IZDELKOV IN POSTOPKOV OBDELAVE ALI PREDELAVE, KI PODELJUJEJO STATUS IZDELKA S POREKLOM Tarifna številka harmoniziranega sistema Poimenovanje izdelka Zahtevani postopek (obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim dodeli status blaga s poreklom) (1) (2) (3) Poglavje 1 Žive živali Vse živali iz Poglavja 1 so v celoti pridobljene. Poglavje 2 Meso in užitni klavnični odpadki Izdelava, pri kateri so vse meso in užitni klavnični odpadki v izdelkih iz tega poglavja v celoti pridobljeni. ex Poglavje 3 Ribe, raki, mehkužci in drugi vodni nevretenčarji, razen: Vse ribe, raki, mehkužci in drugi vodni nevretenčarji so v celoti pridobljeni. 0304 Ribji fileti in drugo ribje meso (nemleto ali mleto), sveže, ohlajeno ali zamrznjeno Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 3 v celoti pridobljeni. 0305 Ribe, sušene, nasoljene ali v slanici; prekajene ribe, termično obdelane ali ne pred ali med procesom prekajevanja; ribja moka, zdrob in peleti, primerni za človeško prehrano Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 3 v celoti pridobljeni. ex 0306 Raki, v oklepu ali brez oklepa, sušeni, nasoljeni ali v slanici; raki v oklepu, kuhani v sopari ali v vreli vodi, ohlajeni ali neohlajeni, zamrznjeni, sušeni, nasoljeni ali v slanici; moka, zdrob in peleti iz rakov, primerni za človeško prehrano Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 3 v celoti pridobljeni. ex 0307 Mehkužci, v lupini ali brez lupine, sušeni, nasoljeni ali v slanici; vodni nevretenčarji, razen rakov in mehkužcev, sušeni, nasoljeni ali v slanici; moka, zdrob in peleti iz rakov, primerni za človeško prehrano Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 3 v celoti pridobljeni. Poglavje 4 Mlečni proizvodi; ptičja jajca; naravni med; užitni proizvodi živalskega izvora, ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu; Izdelava, pri kateri: –so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 4 v celoti pridobljeni in –masa uporabljenega sladkorja ne presega 40 % mase končnega izdelka. ex Poglavje 5 Proizvodi živalskega izvora, ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu, razen: Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke. ex 0511 91 Neužitna ribja jajčeca in ikre Vsa jajčeca in ikre so v celoti pridobljene. Poglavje 6 Živo drevje in druge rastline; čebulice, korenine in podobno; rezano cvetje in okrasno listje Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 6 v celoti pridobljeni. Poglavje 7 Užitne vrtnine, nekateri koreni in gomolji Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 7 v celoti pridobljeni. Poglavje 8 Užitno sadje in oreški; lupine agrumov ali melon Izdelava, pri kateri: –so vse sadje, oreški in lupine agrumov ali melon iz poglavja 8 v celoti pridobljeni ter –masa uporabljenega sladkorja ne presega 40 % mase končnega izdelka. Poglavje 9 Kava, pravi čaj, maté čaj in začimbe Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke. Poglavje 10 Žito Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 10 v celoti pridobljeni. ex Poglavje 11 Proizvodi mlinske industrije; slad; škrob; inulin; pšenični gluten; razen za: Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavij 10 in 11, tarifnih številk 0701 in 2303 ter tarifne podštevilke 0710 10 v celoti pridobljeni. ex 1106 Moka, prah in zdrob iz sušenih stročnic iz tarifne številke 0713 Sušenje in mletje stročnic iz tarifne številke 0708. Poglavje 12 Oljna semena in plodovi; razno zrnje, semena in plodovi; industrijske ali zdravilne rastline; slama in krma Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka. Poglavje 13 Šelak; gume, smole in drugi rastlinski sokovi in ekstrakti Izdelava iz materialov iz katere koli številke, pri kateri masa uporabljenega sladkorja ne presega 40 % mase končnega izdelka. Poglavje 14 Rastlinski materiali za pletarstvo; rastlinski proizvodi, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke. ex Poglavje 15 Olja in masti živalskega in rastlinskega izvora in proizvodi njihovega razkrajanja; predelane užitne masti; voski živalskega ali rastlinskega izvora, razen za: Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne podštevilke, razen iz tarifne podštevilke izdelka. 1501 do 1504 Maščobe iz svinjine, perutnine, govedine, ovac ali koz, rib itd. Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka. 1505, 1506 in 1520 Maščobe iz volne in maščobne snovi, dobljene iz teh maščob, vključno z lanolinom. Druge masti in olja živalskega izvora in njihove frakcije, rafinirani ali ne, toda kemično nemodificirani. Glicerin, surovi; glicerinske vode in glicerinski lugi. Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke. 1509 in 1510 Oljčno olje in njegove frakcije Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni rastlinski materiali v celoti pridobljeni. 1516 in 1517 Masti in olja živalskega ali rastlinskega izvora in njihove frakcije, deloma ali v celoti hidrogenirani, interesterificirani, reesterificirani ali elaidinizirani, prečiščeni ali neprečiščeni, toda nadalje nepredelani Margarina; užitne mešanice ali preparati iz masti ali olj živalskega ali rastlinskega izvora ali frakcij različnih masti ali olj iz tega poglavja, razen užitnih masti ali olj in njihovih frakcij iz tarifne številke 1516 Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka. Poglavje 16 Izdelki iz mesa, rib ali rakov, mehkužcev ali drugih vodnih nevretenčarjev Izdelava: –iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen mesa in užitnih klavničnih odpadkov iz poglavja 2 in materialov iz poglavja 16, pridobljenih iz mesa in užitnih klavničnih odpadkov iz poglavja 2, ter –pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 3 in materiali iz poglavja 16, pridobljeni iz rib, rakov, mehkužcev in drugih vodnih nevretenčarjev iz poglavja 3, v celoti pridobljeni. ex Poglavje 17 Sladkorji in sladkorni proizvodi; razen za: Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka. 1702 Drugi sladkorji, vključno s kemično čisto laktozo in glukozo, v trdnem stanju; sladkorni sirupi; umetni med, mešan ali ne z naravnim medom; karamel Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz tarifne številke izdelka, pri kateri masa vseh uporabljenih materialov iz poglavij 1101 do 1108, 1701 in 1703 ne presega 30 % mase končnega izdelka. 1704 Sladkorni proizvodi (vključno z belo čokolado), ki ne vsebujejo kakava Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz tarifne številke izdelka, pri kateri: –individualna masa sladkorja in uporabljenih materialov iz poglavja 4 ne presega 40 % mase končnega izdelka ter –skupna sestavljena masa sladkorja in uporabljenih materialov iz poglavja 4 ne presega 60 % mase končnega izdelka. Poglavje 18 Kakav in kakavovi izdelki Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz tarifne številke izdelka, pri kateri: –individualna masa sladkorja in uporabljenih materialov iz poglavja 4 ne presega 40 % mase končnega izdelka ter –skupna sestavljena masa sladkorja in uporabljenih materialov iz poglavja 4 ne presega 60 % mase končnega izdelka. Poglavje 19 Izdelki iz žit, moke, škroba ali mleka; slaščičarski izdelki Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz tarifne številke izdelka, pri kateri: –masa uporabljenih materialov iz poglavij 2, 3 in 16 ne presega 20 % mase končnega izdelka, –masa uporabljenih materialov iz tarifnih številk 1006 in od 1101 do 1108 ne presega 20 % mase končnega izdelka, –individualna masa sladkorja in uporabljenih materialov iz poglavja 4 ne presega 40 % mase končnega izdelka ter –skupna sestavljena masa sladkorja in uporabljenih materialov iz poglavja 4 ne presega 60 % mase končnega izdelka. ex Poglavje 20 Proizvodi iz vrtnin, sadja, oreškov ali drugih delov rastlin, razen za: Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka, pri kateri masa uporabljenega sladkorja ne presega 40 % mase končnega izdelka. 2002 in 2003 Paradižnik, gobe in gomoljike, pripravljene ali konzervirane drugače, kot v kisu ali v ocetni kislini Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 7 v celoti pridobljeni. Poglavje 21 Razna živila, razen za: Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz tarifne številke izdelka, pri kateri: –individualna masa sladkorja in uporabljenih materialov iz poglavja 4 ne presega 40 % mase končnega izdelka ter –skupna sestavljena masa sladkorja in uporabljenih materialov iz poglavja 4 ne presega 60 % mase končnega izdelka. Poglavje 22 Pijače, alkoholne tekočine in kis Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in tarifnih številk 2207 in 2208, pri kateri: –so vsi uporabljeni materiali iz tarifnih podštevilk 0806 10, 2009 61, 2009 69 v celoti pridobljeni, –individualna masa sladkorja in uporabljenih materialov iz poglavja 4 ne presega 40 % mase končnega izdelka ter –skupna sestavljena masa sladkorja in uporabljenih materialov iz poglavja 4 ne presega 60 % mase končnega izdelka. ex Poglavje 23 Ostanki in odpadki živilske industrije; pripravljena krma za živali, razen za: Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka. ex 2302 ex 2303 Ostanki pri proizvodnji škroba Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz tarifne številke izdelka, pri kateri masa uporabljenih materialov iz poglavja 10 ne presega 20 % mase končnega izdelka. 2309 Pripravki, ki se uporabljajo kot krma za živali Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz tarifne številke izdelka, pri kateri: –so vsi uporabljeni materiali iz poglavij 2 in 3 v celoti pridobljeni, –masa uporabljenih materialov iz poglavij 10 in 11 in tarifnih številk 2302 in 2303 ne presega 20 % mase končnega izdelka, –individualna masa sladkorja in uporabljenih materialov iz poglavja 4 ne presega 40 % mase končnega izdelka ter –skupna sestavljena masa sladkorja in uporabljenih materialov iz poglavja 4 ne presega 60 % mase končnega izdelka. ex Poglavje 24 Tobak in izdelani tobačni nadomestki razen za: Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, pri kateri masa uporabljenih materialov iz poglavja 24 ne presega 30 % skupne mase uporabljenih materialov iz poglavja 24. 2401 2402 Nepredelan tobak; tobačni odpadki Cigare, cigarilosi in cigarete iz tobaka ali tobačnih nadomestkov Ves nepredelan tobak in tobačni odpadki iz poglavja 24 so v celoti pridobljeni. Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz tarifne številke izdelka in tarifne številke 2403, pri kateri masa uporabljenih materialov iz tarifne številke 2401 ne presega 50 % celotne mase uporabljenih materialov iz tarifne številke 2401. ex poglavje 25 Sol; žveplo; zemljine in kamen; mavčni materiali, apno in cement, razen za: Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka ali izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 70 % cene izdelka franko tovarna. ex 2519 Zdrobljen naravni magnezijev karbonat (magnezit), v hermetično zaprtih kontejnerjih, in magnezijev oksid, čisti ali nečisti, razen taljenega magnezijevega oksida ali mrtvopečenega (sintranega) magnezijevega oksida Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka. Lahko pa se uporabi naravni magnezijev karbonat (magnezit). Poglavje 26 Rude, žlindre in pepeli Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka. ex poglavje 27 Mineralna goriva, mineralna olja in proizvodi njihove destilacije; bituminozne snovi; mineralni voski, razen: Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka ali izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 70 % cene izdelka franko tovarna. ex 2707 Olja, pri katerih masa aromatskih sestavin presega maso nearomatskih, podobna mineralnim oljem, dobljenim z destilacijo katrana iz črnega premoga pri visoki temperaturi, pri katerih se 65 % ali več prostornine destilira pri temperaturi do 250 °C (vključno z mešanicami naftnih olj in benzena), za uporabo kot pogonska goriva ali kurilna olja Postopki rafiniranja in/ali en ali več specifičnih procesov ali drugi postopki, pri katerih se vsi uporabljeni materiali uvrščajo v drugo tarifno številko, kot je tarifna številka izdelka. Lahko pa se uporabijo materiali iz iste tarifne številke izdelka, če njihova skupna vrednost ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna. 2710 Olja, dobljena iz nafte, in olja, dobljena iz bituminoznih mineralov, razen surovih; proizvodi, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu, ki vsebujejo 70 mas % ali več olj iz nafte ali olj, dobljenih iz bituminoznih mineralov, če so ta olja osnovne sestavine teh proizvodov; odpadna olja Postopki rafiniranja in/ali en ali več specifičnih procesov ali drugi postopki, pri katerih se vsi uporabljeni materiali uvrščajo v drugo tarifno številko, kot je tarifna številka izdelka. Lahko pa se uporabijo materiali iz iste tarifne številke izdelka, če njihova skupna vrednost ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna. 2711 Naftni plini in drugi plinasti ogljikovodiki Postopki rafiniranja in/ali en ali več specifičnih procesov ali drugi postopki, pri katerih se vsi uporabljeni materiali uvrščajo v drugo tarifno številko, kot je tarifna številka izdelka. Lahko pa se uporabijo materiali iz iste tarifne številke izdelka, če njihova skupna vrednost ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna. 2712 Vazelin; parafinski vosek, mikrokristalni vosek iz nafte, stiskani parafini, ozokerit, vosek iz rjavega premoga ali lignita, vosek iz šote, drugi mineralni voski in podobni proizvodi, dobljeni s sintezo ali drugimi postopki, pobarvani ali nepobarvani Postopki rafiniranja in/ali en ali več specifičnih procesov ali drugi postopki, pri katerih se vsi uporabljeni materiali uvrščajo v drugo tarifno številko, kot je tarifna številka izdelka. Lahko pa se uporabijo materiali iz iste tarifne številke izdelka, če njihova skupna vrednost ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna. 2713 Naftni koks, bitumen in drugi ostanki iz nafte ali olj iz bituminoznih mineralov Postopki rafiniranja in/ali en ali več specifičnih procesov ali drugi postopki, pri katerih se vsi uporabljeni materiali uvrščajo v drugo tarifno številko, kot je tarifna številka izdelka. Lahko pa se uporabijo materiali iz iste tarifne številke izdelka, če njihova skupna vrednost ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna. ex poglavje 28 Anorganski kemični proizvodi; organske ali anorganske spojine plemenitih kovin, redkih zemeljskih kovin, radioaktivnih elementov ali izotopov, razen za: Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka. Lahko pa se uporabijo materiali iz iste tarifne številke izdelka, če njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna ali izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna. ex poglavje 29 Organski kemijski proizvodi, razen za: Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka. Lahko pa se uporabijo materiali iz iste tarifne številke izdelka, če njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna ali izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna. ex 2905 Alkoholati kovin alkoholov iz te tarifne številke in etanola, razen za: Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, vključno z drugimi materiali iz tarifne številke 2905. Lahko pa se uporabljajo alkoholati kovin iz te tarifne številke, če njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna ali izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna. 2905 43;

2905 44;

2905 45 Manitol; D–glucitol (sorbitol); glicerol Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne podštevilke, razen iz tarifne podštevilke izdelka. Lahko pa se uporabijo materiali iz iste tarifne podštevilke izdelka, če njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarne ali izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna. Poglavje 30 Farmacevtski izdelki Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke Poglavje 31 Gnojila Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka. Lahko pa se uporabijo materiali iz iste tarifne številke izdelka, če njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna ali izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna. Poglavje 32 Ekstrakti za strojenje ali barvanje; tanini in njihovi derivati; barvila, pigmenti in druga barvilne snovi; barve in laki; kiti in druge tesnilne mase; tiskarske barve in črnila Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka. Lahko pa se uporabijo materiali iz iste tarifne številke izdelka, če njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna ali izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna. Poglavje 33 Eterična olja in rezinoidi; parfumerijski, kozmetični in toaletni izdelki, razen za: Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka. Lahko pa se uporabijo materiali iz iste tarifne številke izdelka, če njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna ali izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna. 3302 ex poglavje 34 Mila, organska površinsko aktivna sredstva, pralni preparati, mazalni preparati, umetni voski, pripravljeni voski, preparati za loščenje ali čiščenje, sveče in podobni proizvodi, paste za modeliranje in „zobarski voski“ ter zobarski preparati na osnovi sadre, razen: Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka. Lahko pa se uporabijo materiali iz iste tarifne številke izdelka, če njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna ali izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 70 % cene izdelka franko tovarna. ex 3404 Umetni voski in pripravljeni voski: – Na osnovi parafina, voskov iz nafte, voskov, dobljenih iz bituminoznih mineralov, stisnjenega parafina ali parafina z odstranjenim oljem Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke. Poglavje 35 Beljakovinske snovi; modificirani škrobi; lepila; encimi Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna. Poglavje 36 Razstreliva; pirotehnični proizvodi; vžigalice; piroforne zlitine; vnetljivi preparati Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka. Lahko pa se uporabijo materiali iz iste tarifne številke izdelka, če njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna ali izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna. Poglavje 37 Proizvodi za fotografske in kinematografske namene Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka. Lahko pa se uporabijo materiali iz iste tarifne številke izdelka, če njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna ali izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna. ex poglavje 38 Razni kemijski proizvodi, razen za: Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka. Lahko pa se uporabijo materiali iz iste tarifne številke izdelka, če njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna ali izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna. 3824 60 Sorbitol, razen sorbitola iz tarifne podštevilke 2905 44 Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne podštevilke, razen iz tarifne podštevilke izdelka in razen materialov iz tarifne podštevilke 2905 44. Lahko pa se uporabijo materiali iz iste tarifne podštevilke izdelka, če njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarne ali izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna. ex Poglavje 39 Plastične mase in proizvodi iz plastičnih mas, razen za: Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka ali izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna. ex 3907 – Kopolimeri, izdelani iz polikarbonata in akrilonitril-butadien-stiren kopolimera (ABS) Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka. Lahko pa se uporabijo materiali iz iste tarifne številke izdelka, če njihova skupna vrednost ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna. ali izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna. – Poliester Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka ali izdelava iz polikarbonata tetrabromo-(bisfenola A) ali izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna. ex poglavje 40 Kavčuk in proizvodi iz kavčuka in gume, razen za: Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka ali izdelava, pri kateri vredn