ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1.3.6

Potrjuje, da v vseh državah Unije delo s polovičnim delovnim časom (čas preživet na delu znaša od 18 % v EU-15 do 10 % v novih državah članicah in državah kandidatkah) znižuje letni dohodek žensk. Razen v Sloveniji, Češki republiki, Slovaški in na Cipru, večina žensk (na primer v Grčiji, Italiji, na Portugalskem, Finskem in Švedskem) trdi, da se niso same odločile za to vrsto dela in da se želijo zaposliti s polnim delovnim časom. Tiste, ki so „izbrale“ polovični delovni čas (več kot 40 % žensk na Danskem in Švedskem ter več kot 60 % žensk v Franciji, Luksemburgu in Veliki Britaniji) so se za to možnost odločile predvsem zaradi družinskih obveznosti;
2.18

nadalje ugotavlja, da so obstoječi neposredni dogovori o partnerstvu med posameznimi regijami držav članic in regijami Republike Bolgarije oblika izmenjave informacij in izkušenj, a tudi za neposrednega sodelovanja ali osebno in gmotno pomoč upravam regionalnih in lokalnih teritorialnih skupnosti v Republiki Bolgariji. To obliko bi bilo treba močneje spodbujati in jo uporabljati kot sredstvo za izpolnjevanje izraženih priporočil;
2)

Sporočilo Komisije pravilno poudarja dvojno družbeno vlogo ekološkega kmetijstva: po eni strani je to okolju prijazen in varen način pridelovanja živil in drugih kmetijskih proizvodov, ki ustreza željam potrošnika in temelji na tržnih načelih, po drugi strani pa družbi zagotavlja koristi s spodbujanjem zlasti trajnostnega razvoja, varstva okolja in dobrega počutja živali.
Področje uporabe pomoči 1. Sklad zagotavlja pomoč, skupaj z drugimi instrumenti Skupnosti, za trajnostni razvoj in izboljšanje kakovosti življenja obalnih ribolovnih območij, ki so upravičena kot del celostne strategije za podporo izvajanju ciljev skupne ribiške politike, zlasti ob upoštevanju njenih družbenogospodarskih posledic. 2. Ukrepi za trajnostni razvoj obalnih ribolovnih območij poskušajo: (a) ohranjati gospodarsko in družbeno blaginjo teh območij in vrednost proizvodov ribištva in ribogojstva; (b) ohranjati in razvijati delovna mesta v obalnih ribolovnih območjih s podporo za razvejanje ali gospodarsko in družbeno prestrukturiranje območij, ki so soočena z družbenogospodarskimi težavami zaradi sprememb v ribiškem sektorju; (c) spodbujati kakovost obalnega okolja; (d) podpirati in razvijati sodelovanje med nacionalnimi in transnacionalnimi obalnimi ribolovnimi območji. 3. Vsaka država članica v svoj operativni program vključi seznam območij, ki izpolnjujejo pogoje za pomoč Sklada za trajnostni razvoj obalnih območij. Obalno ribolovno območje je na splošno manjše od NUTS III, z morsko ali jezersko obalo ali rečnim izlivom, ki je povezano z ribištvom. Območje mora biti razmeroma skladno z geografskega, oceanografskega, gospodarskega in družbenega stališča. Območje mora imeti nizko gostoto prebivalstva, pomemben delež zaposlenosti v ribiškem sektorju, ribolov mora upadati in nobena občina ne sme imeti več kot 100 000 prebivalcev. 4. Država članica obvesti Komisijo o območjih, ki izpolnjujejo pogoje iz odstavka 3.

Področje uporabe pomoči 1. Sklad zagotavlja pomoč, skupaj z drugimi instrumenti Skupnosti, za trajnostni razvoj in izboljšanje kakovosti življenja obalnih ribolovnih območij, predvsem pa obrobnih morskih območij, ki so upravičena kot del celostne strategije za podporo izvajanju ciljev skupne ribiške politike, zlasti ob upoštevanju njenih družbenogospodarskih posledic. 2. Ukrepi za trajnostni razvoj obalnih ribolovnih območij poskušajo: (a) ohranjati gospodarsko in družbeno blaginjo teh območij in vrednost proizvodov ribištva in ribogojstva; (b) ohranjati in razvijati delovna mesta v obalnih ribolovnih območjih s podporo za razvejanje ali gospodarsko in družbeno prestrukturiranje območij, ki so soočena z družbenogospodarskimi težavami zaradi sprememb v ribiškem sektorju; (c) spodbujati kakovost obalnega okolja; (d) podpirati in razvijati sodelovanje med nacionalnimi in transnacionalnimi obalnimi ribolovnimi območji. 3. Vsaka država članica v svoj operativni program vključi seznam območij, ki izpolnjujejo pogoje za pomoč Sklada za trajnostni razvoj obalnih območij. Obalno ribolovno območje je na splošno manjše od NUTS III, z morsko ali jezersko obalo ali rečnim izlivom, ki je povezano z ribištvom. Območje mora biti razmeroma skladno z geografskega, oceanografskega, gospodarskega in družbenega stališča. Območje mora imeti nizko gostoto prebivalstva, pomemben delež zaposlenosti v ribiškem sektorju, ribolov mora upadati in nobena občina ne sme imeti več kot 100 000 prebivalcev. 4. Država članica obvesti Komisijo o območjih, ki izpolnjujejo pogoje iz odstavka 3.
3.9

podpira dejstvo, da izpostavimo vpliv drugih politik na področje zdravstva in zdravstvenega varstva, in ocenjuje, da je boljša koordinacija s političnimi procesi na drugih področjih, in še zlasti na področju zaposlovanja, pomembna za doseganje ciljev. Odbor regij zato pozitivno ocenjuje poskus, da namenimo posebno pozornost potrebi po vlaganju v osnovno in vseživljenjsko usposabljanje zdravniškega osebja na podlagi načela učenja skozi vse življenje in v skladu s politiko zdravja in varnosti pri delu za izboljšanje ravni kvalitete zaposlitev. S tem bomo pripomogli k temu, da bomo zadržali osebje na področju zdravstvenega varstva in, kot upamo, spodbujali zaposlovanje, kar je ključnega pomena za soočanje s skupnimi izzivi, kot so staranje prebivalstva in naraščajoče pomanjkanje osebja;
2.10

poudarja, da bi morali v sisteme socialnega varstva, zlasti tiste finančne narave, vključiti delodajalce, ki lahko bolje spremljajo položaj posameznika in so zato bolj primerni za izvajanje ukrepov, s katerimi bi spodbudili vračanje na delo ljudi, kot so invalidi, in jim morda pomagali poiskati nov poklicni položaj v istem ali drugem podjetju;
2.7

meni, da je primerno predvideti oblikovanje evropske opazovalnice urbane varnosti (s preprosto strukturo), da bi Evropsko unijo in države članice opremili s skupnim instrumentom zbiranja, sistemizacije in izdelave podatkov v zvezi z viktimizacijo in dojemanji nevarnosti, spodbujanja in usklajevanja raziskav ter snovanja varnostnih politik, ali na drugih področjih pristojnosti EU, ali za oblikovanje regionalnih in lokalnih partnerstev;
3.

EESO meni, da mora EU za begunce, ki prihajajo iz držav v vojni in ki jim grozi terorizem, zaradi trenutnih razmer vzpostaviti varne humanitarne koridorje, in sicer v sodelovanju z državami, kjer je teh beguncev največ. Poleg tega moramo vzpostaviti resnično skupen evropski azilni sistem, ki bo temeljil na usklajenih postopkih v vsej EU. Sem sodijo enoten azilni status, vzajemno priznavanje rešenih prošenj za azil, deljena odgovornost in solidarnost, prizadevanja za premestitev in ponovno naselitev ter revizija dublinske uredbe. Poleg tega so potrebni trdni in solidarnostni sistemi za porazdelitev bremena, kjer bi bil predvsem potreben stalen, pravičen in zavezujoč sistem za porazdelitev oseb, ki iščejo zaščito, med vse države EU. Zaradi izjemnih okoliščin in v skladu s Paktom za stabilnost in rast dodatnih stroškov sprejema beguncev ne bi smeli, na podlagi temeljitega preverjanja, šteti v javni primanjkljaj držav članic.
3.13

Prehrana in kmetijstvo : po mnenju EESO je pomembno, da so EU in ZDA poleg TTC vzpostavile novo platformo za čezatlantsko sodelovanje na področju kmetijstva, katere namen je reševanje globalnih izzivov trajnostnosti, podnebnih sprememb in prehranske varnosti. Mednarodno sodelovanje pri soočanju s podnebnimi spremembami in spodbujanju trajnostnosti je bistvenega pomena za ublažitev hude in težke prihodnosti, ki nas kot globalno družbo še čaka. Vojna v Ukrajini in njen neposredni vpliv na svetovno preskrbo s hrano sta še dodatno prispevala k temu izzivu. Podnebne spremembe, od ekstremnih vremenskih nihanj do hude suše, od poplav do gozdnih požarov in drugih katastrofalnih dogodkov, ki ogrožajo naša mesta, občine in skupnosti, že zdaj korenito in temeljito vplivajo na preživetje kmetov. EU in ZDA se morajo odzvati na izziv.
EESO se strinja, da bi bilo treba evropska pravila o vseevropskih energetskih omrežjih (TEN-E) bolje prilagoditi ciljem zelenega dogovora, zlasti v zvezi z razogljičenjem energetskega sistema, prehodom na podnebno nevtralnost, razvojem obnovljivih virov energije, energijsko učinkovitostjo in preprečevanjem tveganja energijske revščine. Ker imajo energetska omrežja pomembno vlogo pri doseganju ravnovesja, odpornosti in razvoja energetskega sistema, EESO poziva k jasnejši umestitvi uredbe v dinamiko povezovanja energetskega sistema, da bi se spodbujale vse oblike brezogljične energije, in k preprečevanju vseh oblik razdruževanja. Glede na to je treba pozdraviti pobudo Sveta in Evropskega parlamenta, da se poleg obnovljivih virov energije tudi distribucijska omrežja opredelijo za prevladujoč javni interes.

EESO se strinja, da bi bilo treba evropska pravila o vseevropskih energetskih omrežjih (TEN-E) bolje prilagoditi ciljem zelenega dogovora, zlasti v zvezi z razogljičenjem energetskega sistema, prehodom na podnebno nevtralnost, razvojem obnovljivih virov energije, energijsko učinkovitostjo in preprečevanjem tveganja energijske revščine. Ker imajo energetska omrežja pomembno vlogo pri doseganju ravnovesja, odpornosti in razvoja energetskega sistema, EESO poziva k jasnejši umestitvi uredbe v dinamiko povezovanja energetskega sistema, da bi se spodbujale vse oblike brezogljične energije , tudi jedrska , in k preprečevanju vseh oblik razdruževanja. Glede na to je treba pozdraviti pobudo Sveta in Evropskega parlamenta, da se poleg obnovljivih virov energije tudi distribucijska omrežja opredelijo za prevladujoč javni interes.
3.18

Pomembno je, da se osebam, ki delajo prek platform, zagotovijo orodja za usmerjanje njihove poklicne poti ter dostop do poklicnega razvoja in razvoja znanj in spretnosti. Že Komisija je opozorila, da bi bilo treba osebe, ki delajo oziroma zagotavljajo storitve prek digitalnih platform, ne glede na njihov zaposlitveni status podpirati s stalnim usposabljanjem in preusposabljanjem ter jim omogočiti dostop do socialne zaščite in zlasti poskrbeti za zdravje in varnost pri delu.
7.1

EESO poziva k proaktivnemu pristopu na podlagi odgovornosti oglaševalcev. Ta pristop temelji na napredku, ki ga je dosegla ta panoga, zlasti v boju proti zavajajočim okoljskim trditvam, pa tudi pri predpisih, in izhaja tudi iz potrebe po podpori sektorja, ki ustvarja rast in delovna mesta v tem posebej občutljivem obdobju. EESO meni, da bi ovire za evropske oglaševalske modele lahko koristile mehanizmom digitalnega oglaševanja, ki so večinoma v lasti Googla, Appla, Facebooka in Amazona (GAFA), saj se ti še vedno v veliki meri uspejo izogniti evropskim davčnim mehanizmom. Ta model se bo moral v prihodnosti razvijati zaradi razvoja pravil, povezanih s piškotki. Vendar EESO priznava, da bi bilo treba za nekatere vrste izdelkov, ki imajo največji vpliv na okolje, kot so fosilna goriva, mogoče predvideti strožje predpise.
2.6

Pretekle izkušnje so pokazale, da so možnosti za izvedbo uspešnih in trajnih gospodarskih in socialnih sprememb največje, če so cilji jasno določeni, če so odgovornosti različnih akterjev, vključenih v proces preobrazbe, opredeljene v natančni strategiji in če se o celotnem projektu dogovorijo ter ga potrdijo in podprejo glavne družbene sile. Politične sile, gospodarski deležniki in civilna družba morajo zato sodelovati v okviru sistema učinkovitega socialnega dialoga, kolektivnih pogodb in izmenjave informacij, posvetovanja in konkretne udeležbe v postopkih odločanja in soustvarjanja.
3.9

Obenem je treba okrepiti enakost spolov v upravnih odborih podjetij in na položajih izvršnega upravljanja. Preprečevati je treba izogibanje sodelovanju delavcev na ravni upravnih odborov oziroma njegovo zmanjševanje, pravni inženiring podjetij in umetne ustroje, kot so slamnate družbe, ustanovljene z namenom izogibanja sodelovanju delavcev. Za sodelovanje delavcev na ravni upravnih odborov, kot je predvideno v nacionalnem pravu vsaj dvanajstih držav članic in ki se običajno razume kot soodločanje, to pomeni pristop, s katerim se aktivno razvijajo in spodbujajo obvezne minimalne pravice do sodelovanja, ki temeljijo na skupnih evropskih standardih zastopanja. Primer je direktiva o evropskih svetih delavcev, ki jo je treba bolje prilagoditi dejanskim razmeram in prihodnjim potrebam po čezmejnem prestrukturiranju, tako da se evropskim svetom delavcev zagotovijo potrebna sredstva in pristojnosti ter se določijo sankcije za podjetja, ki kršijo pravila. Aktivnejšo vlogo bi morala imeti tudi sektorska posvetovanja.
6.1

Afrika ne potrebuje dobrodelnosti: potrebuje resnično in pošteno partnerstvo v skladu z zavezništvom za trajnostne naložbe in delovna mesta med Evropo in Afriko, ki je bilo predlagano septembra 2018. V predlogu je navedeno, da bi to samo v naslednjih petih letih pomagalo ustvariti do deset milijonov delovnih mest v Afriki. Seveda morajo ta delovna mesta zagotavljati dohodek, ki omogoča dostojen življenjski standard. Cilj zavezništva je spodbuditi zasebne naložbe in proučiti velike priložnosti, ki lahko prinesejo koristi tako afriškim kot evropskim državljanom in gospodarstvom. EU bi morala razmisliti o nadgraditvi številnih trgovinskih sporazumov med EU in Afriko v sporazum o prosti trgovini med celinama, ki bo predstavljal gospodarsko partnerstvo med enakovrednima pogodbenicama. V tem smislu je zavezništvo pomemben politični simbol. To partnerstvo bi moralo temeljiti na enakopravnosti, hkrati pa upoštevati nesorazmerja in zmožnosti obeh strani.
10.3

Na ravni EU so standardi kakovosti določeni za številne storitve splošnega pomena, kot so poštne storitve, elektronske komunikacije, oskrba z vodo, zbiranje odpadkov, prevoz potnikov, socialne storitve splošnega pomena itd., vendar pa so ti standardi različni in včasih zelo nizki. Na primer, čeprav ima večina Evropejcev dostop do kakovostne pitne vode, v nekaterih državah številni državljani raje pijejo ustekleničeno vodo, ker vodovodna voda ni dobrega okusa. Potrebno je redno posodabljanje obstoječih standardov, da bi se okrepilo zaupanje potrošnikov in izboljšala kakovost vodovodne vode, to pa bi imelo pozitiven učinek na okolje, saj bi se zmanjšala količina plastičnih odpadkov.
6.5

EESO poudarja, da bo ta prehod učinkovitejši in bolje usklajen s ciljem trajnostnega razvoja 12 (odgovorna poraba in proizvodnja), če bosta ponudba in povpraševanje bolje povezana in bo krožno gospodarstvo zasidrano v posamezni regiji.
3.10

načelom 1 evropskega stebra socialnih pravic ima vsakdo pravico do kakovostnega in vključujočega izobraževanja, usposabljanja in vseživljenjskega učenja , da ohrani in pridobi znanja in spretnosti, ki mu omogočajo polno udeležbo v družbi in uspešno obvladovanje prehodov na trgu dela. EESO se zato zavzema za določitev ciljnih vrednosti za nadaljnje usposabljanje in aktivacijo ter ponavlja svoje stališče, da bi moralo biti zagotavljanje pravice vseh do vseživljenjskega učenja na dnevnem redu EU V skladu zima vsakdo pravico do kakovostnega in vključujočega izobraževanja, usposabljanja in, da ohrani in pridobi znanja in spretnosti, ki mu omogočajo polno udeležbo v družbi in uspešno obvladovanje prehodov na trgu dela. EESO se zato zavzema za določitevter ponavlja svoje stališče, da bi moralo biti zagotavljanje pravice vseh do vseživljenjskega učenja na dnevnem redu EU ( 22 )
5.7

Pomanjkanje strukturiranega in obsežnega dostopa organizirane civilne družbe Evrope ter Latinske Amerike in Karibov do informacij je bilo večkrat poudarjeno kot ključni problem pri spremljanju odnosov med EU ter Latinsko Ameriko in Karibi in ena glavnih ovir za pravočasno pripravo predlogov civilne družbe. EESO potrjuje, da mora biti dostop do informacij eno od prednostnih področij v odnosih med regijama, zato je nujno, da se vzpostavijo jasna pravila in postopki za dostop do informacij in njihovo razširjanje.
3.2

Tudi evropski družbeni trendi so prinesli velike spremembe v prehrani, okusih in kulinariki. Vzorci porabe in življenjski slogi niso več taki, kot so bili, ko je nastala skupna kmetijska politika. Spremembe v kulinariki so vplivale zlasti na ženske, ki so nekoč – in pogosto tudi danes – večinoma skrbele za prehrano doma. Spremembe v živilski tehnologiji so imele tako pozitivne kot negativne družbene posledice. Čeprav se je izbira izboljšala, se je evropska raznolika in bogata kulturna dediščina v nekaterih primerih zmanjšala. Obsežna sredstva, ki jih velika prehranska podjetja namenjajo za trženje, potrošnike večinoma spodbujajo k uživanju močno predelane hrane. Podatki iz sektorja kažejo, da Belgijci na primer zaužijejo dve tretjini svojih kalorij iz predhodno predelanih in zapakiranih živil – celo več kot državljani Združenega kraljestva (5). Agencije za javno zdravje so zaskrbljene zaradi čezmerne porabe predelanih živil z visoko vsebnostjo soli, sladkorja in maščob. Ta živila so lahko poceni, kar pritegne ljudi z nizkimi dohodki, katerih zdravje je že tako slabše od povprečja. Prehrana torej prispeva k evropskim socialnim neenakostim (6). Med veliko recesijo in po njej se je v Evropi povečal obseg dobrodelnih donacij hrane, vendar pa zagotavljanje nujne pomoči v hrani ne sme nadomestiti vloge Evrope v boju proti družbenim neenakostim, ki povzročajo težave z zdravjem, povezane z načinom prehranjevanja.
7.3

Ukrepi, ki povečujejo pretok prometa, imajo pomembno vlogo tudi pri zniževanju emisij. Digitalizacija in avtomatizacija omogočata tekoč promet in učinkovite večmodalne prometne verige. Zato je promet bolj učinkovit, večja je tudi energijska učinkovitost, zmanjšajo pa se poraba goriva in emisije. Zato sta kakovostna infrastruktura in tekoče prehajanje mej ravno tako izjemnega pomena. Tudi načrtovanje rabe tal in urbanizem vplivata na prometne potrebe in tokove.
5.15

EU je potrošnike umestila v jedro svoje energetske politike in jim omogoča aktivno uporabo novih tehnologij. V zadnjih letih so se pojavile nove tehnologije za izkoristek obnovljivih virov energije, tako v velikih industrijskih kot majhnih obratih, pri čemer so stroški začetnih naložb precej nižji. Tako so se na primer stroški sončnih modulov v obdobju od 2008 do 2012 znižali za 80 %. Rezultat je, da so lahko podjetja in gospodinjstva začela sama donosno proizvajati in porabljati lastno električno energijo.
3.32

Umetna inteligenca ima velike posledice za sedaj veljavne zakonodajne določbe in predpise. Enota za presojo znanstvenih in tehnoloških možnosti (STOA) v Evropskem parlamentu je junija 2016 objavila pregled evropskih zakonodajnih aktov in predpisov, na katere bo vplival razvoj na področju robotike, kibernetsko-fizičnih sistemov in umetne inteligence. STOA je določila šest področij (promet, sistemi z dvojno rabo, civilne svoboščine, varnost, zdravje in energetika), na katerih bo EU morda morala spremeniti ali prilagoditi kar 39 uredb, direktiv, izjav in sporočil, pa tudi Listino EU o temeljnih pravicah. To oceno bi bilo treba opraviti hitro in odločno, EESO pa pri tem more in želi biti udeležen.
4.1.18

EESO si prizadeva, da bi preprečili škodljive posledice za ekosistem znanj: predelovalna industrija je sektor z zdaleč največ povpraševanja po raziskovalnih in razvojnih dejavnostih, vse večja pa je težnja po pridobivanju raziskav in razvoja od storitvenih podjetij, osredotočenih na inovacije (8). Po navedbah iz študije konzorcija ECSIP povprečni storitveni delež proizvedenega blaga, ustvarjenega v EU, dosega skoraj 40 % skupne vrednosti končnih proizvedenih izdelkov. Večji del teh storitev so distribucijske storitve (15 %), promet in komunikacije (8 %) ter poslovne storitve, ki v državah članicah EU predstavljajo od manj kot 10 % do celo 20 % in več. Slednja kategorija vključuje storitve, kot so raziskave in razvoj, oglaševanje in tržne raziskave, inženiring in storitve IKT.
3.2.14

Evropska komisija bi morala poskrbeti za potrebna finančna sredstva za usposabljanje pravosodnih uradnikov na ravni EU in nacionalni ravni o zakonodaji EU in Konvenciji ZN o pravicah invalidov. EESO poleg tega poziva EU in nacionalna sodišča, naj za lažji dostop invalidov do pravnega varstva uporabijo svoja notranja pravila in navodila. Pri izvajanju sodnih postopkov bi bilo treba tako na nacionalni ravni kot na ravni EU upoštevati splošna priporočila Odbora ZN za pravice invalidov. EESO tudi priporoča, da bi moral generalni direktorat za pravosodje uporabiti odprto metodo koordinacije, da bi dosegli uravnotežen in usklajen pristop držav članic k temu zelo pomembnemu vprašanju ter tako pripravili pot za evropski odgovor na enakost pred zakonom. Evropska komisija bi morala oblikovati evropske standarde in spodbujati primerjalno analizo dostopa do sodnega varstva.
6.1

EESO se zaveda ključne vloge civilne družbe v državah vzhodnega partnerstva in je pripravljen aktivno pomagati ter deliti svoje znanje za razvoj bolj učinkovitejšega kmetijstva. To želi doseči predvsem s: — pomočjo pri evidentiranju organizacij civilne družbe na področjih kmetijstva in trajnostnega razvoja ter pri izboljšanju stanja z odprtim in vključujočim dialogom s širokim naborom zainteresiranih strani, — delitvijo svojega znanja, zlasti znanja novih držav članic, ki bo koristno pri opredelitvi posebnih meril in postopkov za ustanavljanje resnično zastopniških organizacij civilne družbe na področju kmetijstva in okolja ter njihovo vključevanje v postopek sprejemanja odločitev v državah vzhodnega partnerstva, — izmenjavo primerov najboljše prakse na področjih, kot so kmetijstvo, mreže za razvoj podeželja, trajnostni razvoj, podjetništvo in družbena odgovornost podjetij, — aktivnejšim sodelovanjem pri delu platforme vzhodnega partnerstva 2 za gospodarsko povezovanje in zbliževanje s politikami EU, zlasti v delovni skupini za kmetijstvo in razvoj podeželja ter za okolje in podnebne skupine, kjer bo spodbujal okolju prijazne tehnologije in inovacije ter biotsko raznovrstnost.
3.5.1

EESO meni, da so evropski inženirji in tehniki pomemben vir v procesu ponovne industrializacije, saj pospešujejo prenos rezultatov raziskav v inovativno uporabo na trgu in reševanje kompleksnih problemov prehoda na trajnostno, zdravo in konkurenčno socialno tržno gospodarstvo, ter da mora takšen vir imeti dostop in podporo v inovativnih rešitvah, ki cenijo ne le donosnost, ampak tudi kakovost ter spodbujajo vse oblike skupnega sodelovanja, v mrežah in grozdih, s politikami in programi EU, kot so: — strateški ukrepi digitalne agende, — Obzorje 2020, še posebej s ključnimi omogočitvenimi tehnologijami, — program COSME in Evropski investicijski sklad, — strukturni skladi in Kohezijski sklad.
Bolezen, povezana z azbestom, lahko in pogosto tudi pomeni izredno boleče in počasno umiranje. Iz poročila EUROGIP (16) in poročila o skupnem projektu EFBWW, ETUC in IBAS je razvidno, v kakšni meri bolezni, povezane z azbestom, priznavajo v srednje- in vzhodnoevropskih državah ter kako so v zvezi s tem urejene odškodnine (17). Kljub temu, da načeloma večina držav članic priznava najpomembnejše bolezni, povezane z azbestom, se žrtve še vedno prepogosto neuspešno borijo, da bi se jim priznala njihova bolezen.

Iz navedenih poročil so razvidne tudi velike razlike med nacionalnimi določbami ter postopki priznavanja bolezni in kompenzacije. Pogosto manjkata podpora in svetovanje, ki ju žrtve potrebujejo.
3.5.4

EESO zato predlaga, da se: — razširijo raziskave, da se ugotovi, kateri dejavniki prispevajo k primanjkljaju žensk v sektorju IKT na splošno in zakaj se manj žensk odloča za študij na področju znanosti, matematike in tehnologije; — preuči možnost sprejetja načrtov in dejavnih ukrepov z ustreznimi finančnimi sredstvi za zagotavljanje enakosti spolov; — upošteva položaj invalidnih žensk in deklic, ki so ponavadi diskriminirane v primerjavi z moškimi invalidi pri dostopu do izobraževanja in zaposlovanja, soočajo pa se tudi z večjimi težavami pri dostopu do trga dela, zato težko zaživijo samostojno; — opredelijo poklicne poti in zgledi, ki bi bili navdih za ženske in dekleta; — pregleda stanje glede Evropskega kodeksa najboljših praks za ženske v IKT; — pripravijo uspešne kampanje v družbenih medijih; — že zelo zgodaj začne poučevanje (že v osnovni šoli) o delovanju računalnikov in programiranju, ki lahko samo spodbudi vključevanje deklet na področju IKT.