[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 20.4.2009

COM(2009) 178 konč.

SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU, ODBORU REGIJ IN EVROPSKI CENTRALNI BANKI

Uvedba eura na Slovaškem

SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU, ODBORU REGIJ IN EVROPSKI CENTRALNI BANKI

Uvedba eura na Slovaškem

UVOD

Po Odločbi Sveta z dne 8. julija 2008, da Slovaška izpolnjuje potrebne pogoje za uvedbo eura, se je na deseto obletnico uvedbe eura 1. januarja 2009 območje eura povečalo na 16 članic.

Slovaška se je odločila za prehod po scenariju „velikega poka“, kar pomeni, da ni imela prehodnega obdobja. Enako kot v Sloveniji je obdobje dvojnega obtoka, ko so se plačila sprejemala tako v eurih kot tudi v slovaški kroni, trajalo dva tedna. Uspešen prehod je potrdil, da ima s temeljito pripravo tudi država z veliko količino gotovine v obtoku lahko kratko obdobje dvojnega obtoka. Za veliko večino slovaških državljanov (91 %) je prehod potekal gladko in učinkovito.

To sporočilo zajema najpomembnejše vidike prehoda, zlasti gotovinski prehod (glej oddelek 2), ukrepe, sprejete zaradi strahu državljanov pred povišanjem cen (glej oddelek 3), spremembe cen med prehodnim obdobjem (glej oddelek 4), informacijsko kampanjo in mnenje državljanov o izpeljavi prehoda (glej oddelek 5). Po potrebi je navedenih tudi nekaj sklepov, ki so lahko dragoceni za prihodnje prehode.

PREHOD NA EUROGOTOVINO

Gotovinski prehod je najopaznejši element zamenjave valute, saj vključuje skoraj vse finančne institucije, podjetja in državljane. Učinkovita izvedba tega projekta je odvisna od ustrezne dobave eurogotovine vsem, ki so vključeni v projekt, ter dobre priprave bank in podjetij na veliko dodatno obremenitev.

Priprave za prevzem gotovine

Za zamenjavo slovaške krone v obtoku in zalog gotovine Nacionalne banke Slovaške (v nadaljnjem besedilu: NBS) je bilo od Avstrijske nacionalne banke sposojenih približno 188 milijonov eurobankovcev , v slovaški kovnici denarja v Kremnici pa je bilo skovanih 500 milijonov eurokovancev . Med novimi državami članicami, ki so uvedle euro, je Slovaška prva, ki je eurokovance skovala v svoji lastni kovnici.

NBS je preddobavo eurokovancev 16 poslovnim bankam, ki poslujejo z gotovino, začela 6. septembra 2008, eurobankovcev pa mesec dni pozneje. Sistematično spremstvo državne policije je zagotavljalo visoko stopnjo varnosti vseh prevozov eurogotovine.

Konec oktobra 2008 se je začela posredna preddobava eurogotovine podjetjem. Približno 14 000 podjetij je podpisalo pogodbo o posredni preddobavi z bankami in jim je bilo dobavljenih skoraj 24 % preddobavljenih bankovcev (po vrednosti) in 68 % preddobavljenih kovancev (po vrednosti). Skupaj je bilo pred dnevom uvedbe eura podjetjem dobavljenega 27,8 % vrednosti preddobavljene gotovine. V Sloveniji je posredna preddobava pomenila samo 2,4 % vrednosti preddobavljene gotovine, na Cipru in Malti pa samo približno 1 %.

Slovaške banke niso uporabile novih poenostavljenih smernic ECB za posredno preddobavo, sprejetih junija 2008[1]. Kot so navedle NBS in poslovne banke, so nove smernice prišle prepozno, da bi jih lahko uporabili na Slovaškem, ker je bilo veliko pogodb o posredni preddobavi sklenjenih že v maju 2008. Spreminjanje pravil med postopkom bi podjetja postavila v neenak položaj, bistveno pa bi bilo treba spremeniti tudi načrte razdelitve gotovine.

Podjetjem in širši javnosti je bilo med 1. in 31. decembrom 2008 prodanih vseh 1 320 000 vnaprej pripravljenih paketov eurokovancev (mini paketov) v vrednosti po 500 SKK (približno 16,60 EUR), ki jih je naročila NBS. Komisija je na podlagi prejšnjih izkušenj priporočila pripravo približno enega mini paketa na gospodinjstvo. Ker je na Slovaškem približno 2 milijona gospodinjstev in ker tam niso pripravili paketov kovancev za trgovce na drobno, je Komisija v svojem sedmem in osmem „ poročilu o praktičnih pripravah za prihodnjo širitev euroobmočja “ opozorila, da število mini paketov, ki jih je naročila NBS, morda ne bo zadostovalo. Ker je v mnogih podružnicah poslovnih bank in poštah že prvi dan zmanjkalo mini paketov (81 % jih je bilo prodanih do 5. decembra), je NBS priporočila omejitev prodaje na največ 10 mini paketov na osebo. Mnoga podjetja so kupila vnaprej pripravljene pakete, da bi imela dovolj eurogotovine za vračanje drobiža, nekatere družbe in upravni organi pa so jih uporabili kot božična darila ali kot nagrade ob koncu leta. Ker o svojih potrebah niso že vnaprej obvestili NBS, so zaloge mini paketov marsikje hitro pošle. Glede na anketo Komisije je 25 % državljanov, ki ni kupilo mini paketov, navedlo, da tega niso storili, ker jih ni bilo več na voljo[2].

Da bi se zamenjava zalog gotovine porazdelila na daljše časovno obdobje, so nekatere poslovne banke v zadnjih tednih leta 2008 omogočile brezplačno menjavo slovaške krone za eure po uradnem menjalnem tečaju. Mnoge banke so želele s posebnimi ponudbami pritegniti nove stranke ali svoje stranke spodbuditi, da na bančni račun položijo gotovino, ki so jo hranile doma.

Glede na anketo Komisije, opravljeno tri dni pred prehodom[3], je velik delež slovaških državljanov že imel nekaj eurogotovine: 60 % jih je imelo eurokovance – večinoma iz začetnih paketov (53 %) in s potovanj po tujini (42 %) – 49 % pa eurobankovce – večinoma s potovanj po tujini (56 %) in po menjavi v bankah na Slovaškem (39 %).

Preddobava in posredna preddobava sta bili dobro pripravljeni. Vrednost preddobavljene gotovine, dobavljene podjetjem pred prehodom, je bila bistveno večja, kot pri zadnjih treh prehodih. Veliko povpraševanje po mini paketih eurokovancev na Slovaškem je potrdilo, da državljane privlačijo eurokovanci z nacionalno stranjo njihove države, čeprav že imajo eurokovance, ki so bili izdani v drugih državah. Pomembno je pripraviti dovolj mini paketov za vse državljane, da bi bili že pred prehodom seznanjeni s svojo novo valuto. Ker podjetja potrebujejo eurokovance, da bi lahko po prehodu vračale drobiž, je treba sistematično pripravljati posebne začetne pakete za trgovce na drobno. Pri načrtovanju količine zalog je treba upoštevati tudi povpraševanje podjetij in raznih ustanov, ki želijo pakete kovancev uporabiti kot darila. Da bi malim podjetjem olajšali dostop do eurogotovine, bi bilo treba v prihodnje uporabljati nove poenostavljene smernice ECB za posredno preddobavo. |

Obdobje dvojnega obtoka

V 16 dneh obdobja dvojnega obtoka (od 1. do 16. januarja) so bile NBS in poslovne banke skoraj vsak dan odprte za menjavo gotovine (razen v nedeljo 11. januarja). Do nedelje 4. januarja je v banke prišlo le malo strank, po 5. januarju, ko so se končali prazniki, pa se je to močno spremenilo: na bančnih okencih so državljani opravili skoraj 198 000 menjav ali dvigov gotovine in zamenjali skoraj 325 milijonov EUR, kar je stokrat več kot 5. januarja 2008. Drugi najbolj naporen dan po številu menjav (168 000) in vrednosti (261 milijonov EUR) v obdobju dvojnega obtoka je bil 7. januar.

Po podatkih, ki so na voljo, banke niso poročale o večjih težavah. Informacijski sistemi vseh bank so bili 3. januarja uspešno pretvorjeni, od 5. januarja dalje pa je bil na voljo tudi celoten obseg bančnih storitev. Temeljite priprave so bankam omogočile uspešno obvladati dodatno delovno obremenitev, čakanja v vrstah pred okenci pa na splošno niso bila pretirana. Glede na anketo Komisije se je le majhen delež oseb, ki so bile v bankah, pritoževal zaradi dolgega čakanja v vrstah. Te pritožbe se bile najpogostejše 5. januarja, kar je razumljivo, saj je bil v celotnem obdobju dvojnega obtoka to najbolj naporen dan v bankah. Med 1. in 16. januarjem so državljani opravili 1 418 000 menjav in dvigov gotovine na bančnih okencih, kar je štirikrat več kot v prvih 16 dneh prejšnjega leta, in zamenjali/dvignili približno 2 207 milijard EUR, kar je 2,4-krat več kot med 1. in 16. januarjem 2008.

V primerjavi z drugimi državami, v katerih so pred kratkim uvedli euro, so bile izkušnje na Slovaškem podobne tistim na Cipru: v obeh državah je bilo v 8 % primerov nekaj težav pri menjavah gotovine ali ob dvigih nove gotovine v bankah. Na Malti je bilo teh težav nekaj več (13 %, predvsem zaradi dolgih vrst), v Sloveniji pa je prehod potekal najbolj gladko (3 %). Samozaposleni so se pogosteje pritoževali zaradi težav v bankah kot druge poklicne skupine[4].

Vseh približno 2200 bankomatov na Slovaškem je kmalu po polnoči 1. januarja izdajalo samo eurobankovce (večinoma po 10 EUR in 20 EUR), vseh 32 000 terminalov POS pa je tedaj že delovalo v eurih. Bankomati so bili zelo obremenjeni 5. januarja, ko je bilo glede na vrednost dvignjene 2,5-krat več gotovine (41 milijonov EUR) kot 5. januarja 2008.

Uporaba eurov kot plačilnega sredstva v prvih dneh je naraščala nekaj počasneje kot ob prejšnjih prehodih. Na Slovaškem je 5. januarja 45 % kupcev plačalo v eurih, medtem ko je ta delež v Sloveniji na isti dan znašal 78 % (glej diagram 1). Na Cipru in Malti, kjer so lahko državljani plačevali s svojo dotedanjo valuto do konca januarja, je delež plačil v eurih 4. januarja presegel 70 %. Po 7. januarju, ko se je večina Slovakov vrnila z dopustov, se je hitrost prehoda izenačila s hitrostjo v drugih državah članicah, ki so uvedle euro.

Diagram 1

Delež gotovinskih plačil v eurih v trgovinah

(delež kupcev v odstotkih)

[pic]

Razlog v začetku počasnejšega prehoda na euro na Slovaškem so bili po eni strani verjetno dolgi zimski prazniki (1. in 6. januar sta bila državna praznika) in neobičajno veliko število trgovcev na drobno, ki so 1. in 2. januarja drobiž vračali v slovaških kronah (62 % oziroma 16 %). Od 3. januarja dalje so trgovci na drobno upoštevali pozive slovaških organov in Komisije, da morajo vračati drobiž samo v eurih: delež poslovanja z gotovino, pri katerem se je drobiž vračal v slovaških kronah, je 5. januarja padel na 3 %, 7. januarja pa takih primerov skoraj ni bilo več.

Trgovci na drobno so dobro obvladali dodatno delovno obremenitev. Banke in javni organi so državljane spodbujali, da pri plačilih uporabljajo svojih 5,2 milijona plačilnih kartic, da bi tako zmanjšali obremenitev trgovcev. Teh pozivov Slovaki večinoma niso upoštevali, saj jih je le 2,5 % izjavilo, da so v obdobju dvojnega obtoka plačevali s kartico[5].

V prvih dneh januarja v trgovinah ni bilo predolgih vrst. Večina trgovcev na drobno ni poročala o težavah zaradi dostave gotovine ali shranjevanja gotovine v kronah, umaknjenih iz obtoka. Nekatere trgovine na podeželju so imele težave zaradi upokojencev, ki so hoteli pri njih plačati s svojimi eurobankovci višjih vrednosti, prejetimi ob plačilih pokojnine na poštah. Po teh primerih so slovaški organi in Komisija ponovno pozvali k izplačevanju pokojnin in plač v eurobankovcih nižje vrednosti[6].

Ankete Komisije, v katerih se je državljane spraševalo, katero gotovino imajo v denarnicah in torbicah, so potrdile, da je primerjavi s prejšnjimi gotovinskimi prehodi ta potekal nekaj počasneje. Glede na rezultate, prikazane v diagramu 2, je pet dni po prehodu več kot 56 % Slovakov v svojih denarnicah imelo samo ali pretežno eurobankovce, približno 63 % državljanov pa jih je imelo predvsem eurokovance. V Sloveniji je 5. januarja skoraj 81 % državljanov imelo samo ali pretežno eurobankovce in 88 % samo ali pretežno eurokovance. Prehod na Slovaškem je bil od 7. januarja dalje hitrejši. Dan pred koncem dvojnega obtoka je 97 % Slovakov v svojih denarnicah imelo samo ali pretežno eurobankovce, približno 98 % pa jih je imelo samo ali pretežno eurokovance.

Diagram 2

Delež državljanov, ki so v denarnicah imeli samo ali pretežno eurobankovce

(delež prebivalstva, starejšega od 15 let, v odstotkih)

[pic]

Večina Slovakov (64 %), ki je bila v drugi polovici vključena v anketo, je izjavila, da je z lahkoto ali precej zlahka ločevala med eurokovanci in jih uporabljala. Nekaj več Slovencev (69 %) in Maltežanov (75 %) ter precej več Ciprčanov (81 %) je menilo enako po koncu obdobja dvojnega obtoka. Kot v drugih državah so se tudi Slovaki hitro navadili na nove eurobankovce: 81 % Slovakov je izjavilo, da jih z lahkoto ali precej zlahka uporabljajo, ustrezni delež Maltežanov je bil 88 %, Slovencev 91 % in Ciprčanov 95 %[7]. O težavah pri uporabi nove valute so poročali predvsem starejši vprašani.

Umik nacionalne valute

Precejšen del gotovine v slovaških kronah je bil umaknjen iz obtoka pred prehodom. Skoraj polovica vrednosti gotovine v slovaških kronah, ki je bila v obtoku sredi septembra 2008 (140 milijard SKK), je bila pred 31. decembrom 2008 umaknjena iz obtoka, približno 77 milijard pa je je ostalo v obtoku. V prvih devetih dneh januarja 2009 je bilo umaknjenih približno 30 milijard slovaških kron, pred koncem obdobja dvojnega obtoka pa še 16 milijard SKK. Konec januarja 2009 je v obtoku ostalo približno 16 milijard SKK (20 % vrednosti gotovine v slovaških kronah, ki je bila v obtoku konec leta 2008). Skoraj 94 % vrednosti gotovine v SKK, ki je ostala v obtoku, so bili bankovci in samo 6 % kovanci.

V prvih mesecih leta 2009 je bil velik del posredno preddobavljenih eurokovancev vrnjen v banke: nekateri slovaški trgovci na drobno so napačno ocenili potrebe in si s posredno preddobavo ustvarili pretirane zaloge. Po pritožbah trgovcev na drobno zaradi pretiranih bančnih provizij pri poslovanju z gotovino je slovaški parlament odločil, da morajo poslovne banke eurogotovino sprejemati brezplačno, če se ta polaga na bančni račun med 1. marcem in 31. avgustom 2009 (čas, ki naj bi bil predvidoma potreben za umik čezmerne gotovine iz obtoka).

Bankovce slovaških kron je mogoče v vseh poslovnih bankah do konca leta 2009 zamenjati brezplačno, neomejeno dolgo pa v Nacionalni banki Slovaške. Kovance slovaške krone je mogoče v poslovnih bankah zamenjati do 30. junija 2009, v NBS pa do konca 2013.

Prehod na Slovaškem je bil dobro pripravljen in je potekal gladko. Slovakom se je uspelo izogniti mnogim težavam, ki so se pojavile v drugih državah, ki so uvajale euro (npr. dolge vrste v bankah), saj so se uspešno zgledovali po njihovih izkušnjah. Čeprav je prehod sprva potekal nekaj počasneje kot v drugih državah, ki so se odločile za prehod po scenariju „velikega poka“, so končni rezultati na splošno zelo pozitivni. Da bi pospešili prehod in s tem zmanjšali obremenitev trgovcev na drobno, ki morajo hkrati uporabljati dve valuti, je treba od 1. januarja dalje ves drobiž vračati v eurih. V prihodnjih prehodih bi bilo smiselno razmisliti o zakonski prepovedi vračanja drobiža v stari valuti (razen v primerih, ko je materialno nemogoče uporabiti euro). Da bi se izognili pomanjkanju gotovine v trgovinah, bi bilo treba plače in pokojnine, kadar se izplačujejo v gotovini, izplačevati predvsem z bankovci majhnih vrednosti. Trgovci na drobno bi morali pazljivo načrtovati svoje potrebe po eurih v obdobju prehoda, banke pa bi morale razmisliti o ustrezni prilagoditvi svojih provizij izjemnim okoliščinam prehoda. |

PREPREčEVANJE ZLORAB IN NAPAčNEGA ZAZNAVANJA GIBANJA CEN MED DRžAVLJANI

Slovaški organi so sprejeli precej ukrepov, in sicer vse od prostovoljnih sistemov do temeljitega spremljanja cen, da bi ohranili stabilnost cen in zaupanje potrošnikov v obdobju prehoda.

Logotip projekta „ etični kodeks “, katerega podpisniki so se zavezali, da bodo spoštovali pravila prehoda in ga ne bodo zlorabili za lastni dobiček, je bilo mogoče videti na približno 20 000 mestih (trgovine, izvajalci storitev, lokali in regionalni upravni organi). Državljani so lahko primere neustreznega ravnanja podpisnikov kodeksa prijavili uradu pooblaščenca vlade za euro, ki je pritožbe raziskal. Do sredine februarja je pooblaščenec prejel samo štiri pritožbe: vse so bile neupravičene. Podpisniki, ki bi kršili kodeks, bi lahko izgubili logotip in bili uvrščeni na „črni seznam“ združenja slovaških potrošnikov.

Obvezno dvojno označevanje cen v slovaških kronah in eurih se je začelo 24. avgusta 2008 in bo trajalo do 1. januarja 2010. Njegovo izvajanje natančno spremlja Slovaški tržni inšpektorat (v nadaljnjem besedilu: STI). Glede na anketo Komisije se je devetim desetinam Slovakom zdelo dvojno označevanje cen koristno. Večina vprašanih je navedla, da so bile cene ustrezno dvojno označene (53 %), nadaljnjih 31 % pa jih je menilo, da so bile večinoma ustrezno označene. V primerjavi z drugimi državami, ki so pred kratkim uvedle euro, je bil delež vprašanih, ki so bili zadovoljni z dvojnim označevanjem, na Slovaškem največji[8].

Do konca januarja 2009 je STI izvedel več kot 25 000 nadzorov. Nadzori so sčasoma kazali čedalje boljše rezultate. Težave (da npr. cene niso bile dvojno označene ali so bile cene v eurih napačno izračunane/zaokrožene ali pa je bil drobiž v obdobju prehoda vrnjen v SKK brez izrecnega soglasja stranke) so bile pogosteje ugotovljene v trgovinah ali pri izvajalcih storitev s 5 ali manj zaposlenimi. Naslednji korak, če STI ob ponovnem nadzoru ugotovi, da pomanjkljivosti niso bile odpravljene, je opozorilo in nazadnje začetek postopka za ugotavljanje kršitev. V januarju in februarju 2009 je STI začel 14 postopkov za ugotavljanje kršitev in v treh primerih naložil kazen. Resne kršitve pravil prehoda so se lahko teoretično kaznovale v višini do 60 000 EUR.

Poleg nadzorov, ki jih je STI izvajal na lastno pobudo, je ta izvedel tudi „ciljne“ nadzore na podlagi pritožb državljanov zaradi nepravilnega izvajanja pravil za dvojno označevanje ali neobičajnega povečanja cen. Vse pritožbe so bile pazljivo preverjene: kakršna koli dvomljiva sprememba cene se je primerjala z dolgoročnimi trendi, cenami enakega izdelka v drugih trgovinah in obravnavala širše (npr. veljavne cene vložkov, razvoj na svetovnih trgih). V januarju in februarju 2009 je STI prejel 607 pritožb. Od 420 pritožb zaradi povečanja cen se je samo ena izkazala za upravičeno.

Na pobudo Komisije je STI redno nadzoroval cene v sektorjih, v katerih so bili ob prejšnjih prehodih ugotovljene težave (npr. restavracije, frizerji, kavarne in parkirišča). Podrobno je preveril cene izbranih parkirišč, avtošol in frizerjev, ker so bila po začetku dvojnega označevanja cen v teh sektorjih ugotovljena izrazita povečanja cen.

Nadzore STI dopolnjuje sistem spremljanja cen združenja slovaških potrošnikov . Združenje je objavilo „črni seznam“ trgovcev na drobno, ki so v obdobju prehoda povečali svoje cene in teh sprememb cen niso mogli zadovoljivo pojasniti. Do sredine februarja je bilo 12 podjetij uvrščenih na ta seznam: tržni inšpektorat zdaj preverja vsa ta podjetja.

Razvoj cen v vseh sektorjih gospodarstva redno pregleduje poseben organ, ki ga je ustanovila vlada, in sicer svet za cene . Če svet po podrobni presoji ugotovi, da je bilo povečanje cen v nekem sektorju špekulativno, lahko vladi predlaga, da uravna cene določenega blaga ali storitve.

Državljani so prek medijev redno obveščeni o rezultatih nadzorov in pozvani, da se obrnejo na tržno inšpekcijo ali druge organe za varstvo potrošnikov kadar koli opazijo nepravilnosti.

Glede na anketo Komisije je približno 56 % Slovakov (za primerjavo: 76 % Ciprčanov in Slovencev ter 47 % Maltežanov) imelo vtis, da so bile spremembe cen zelo pogosto, pogosto ali vsaj v nekaterih primerih nepoštene.

Slovaška je v skladu s priporočili Komisije[9] izvajala celovit niz ukrepov za preprečevanje napačnega zaznavanja gibanja cen ali cenovnih zlorab. Organi bi morali zagotoviti, da se vse pritožbe državljanov ustrezno proučijo, in biti posebno pozorni na gibanje cen ob koncu obdobja dvojnega označevanja cen. |

GIBANJA CEN IN ZAZNAVANJE CEN V OBDOBJU PREHODA

Gibanja cen

Na gibanje cen na Slovaškem v letu 2008 so močno vplivali tako notranji kot tudi zunanji dejavniki. Povprečna letna inflacija po HICP je v letu 2008 znašala 3,9 %, v letu 2007 pa 1,9 %. Rast cen se je začela že v sredini leta 2007 in ob povečevanju cen hrane in energije se je v prvi polovici leta 2008 inflacija po HICP postopoma povečevala. Potem ko je letna inflacija v septembru 2008 dosegla vrh pri 4,5 % v primerjavi z letom poprej, se je letna inflacija po HICP nato v zadnjih mesecih 2008 zmanjševala.

Zmanjševanje inflacije po septembru 2008 je bilo predvsem posledica zmanjševanja cen hrane in goriva zaradi ugodnih baznih učinkov ter padanja cen energije in hrane na mednarodnih trgih. To zmanjševanje inflacije so delno zavrle podražitve tobaka in ogrevanja. Cene tobaka so začele rasti v oktobru, kar je bil zapoznel učinek povečevanja trošarin za cigarete po začetku leta 2008. Podražitve ogrevanja so sprožila upravna povišanja cen v tretjem četrtletju 2008, ki so bila potrebna zaradi povišanja cen plina v prvi polovici leta 2008. Kljub precejšnjemu dvigu tečaja v prvi polovici leta 2008 so večje cene neenergetskega industrijskega blaga vplivale tudi na inflacijo v drugi polovici leta 2008.

Letna inflacija po HICP se je v primerjavi z letom poprej v januarju 2009 zmanjšala na 2,7 % in nato v februarju 2009 v primerjavi z letom poprej na 2,4 %, kar je posledica pričakovane počasnejše rasti cen hrane in energije. Po napovedih Komisije v januarju 2009 se bo povprečna inflacija zaradi zmanjševanja cen hrane in goriva verjetno v letu 2009 spustila pod 3 %, v letu 2010 pa bi lahko višje cene energije in storitve ponovno povišale inflacijo po HICP na 3,5 %.

Po začasnih izračunih naj bi celotni (enkratni) učinek prehoda na merjeno inflacijo med in takoj po prehodu dosegel največ 0,3 odstotne točke[10].

Zaznavanje cen

Glede na anketo Komisije relativna večina Slovakov pozitivno ocenjuje vpliv uvedbe eura na cene: 42 % jih meni, da bo ohranil stabilnost cen, in samo 19 % (66 % Ciprčanov, 52 % Slovencev in 37 % Maltežanov) jih je bilo zaskrbljenih, da bi lahko euro povečal inflacijo[11]. Pozitiven odnos Slovakov do vpliva prehoda na cene se kaže tudi v rezultatih ugotavljanja zaznavanja inflacije.

Zaznavanje inflacije se je na splošno skladalo z gibanjem inflacije po HICP na Slovaškem v zadnjih nekaj letih. Začetno močno ujemanje obeh serij (v obdobju 2004–2007 je to znašalo 0,9) se je v letu 2008 nekoliko zmanjšalo (na 0,67), ko je zaznavanje inflacije v letu 2008 preseglo dejansko inflacijo. Pozneje, ko je dejanska inflacija padla, se je tudi stopnja zaznane inflacija močno zmanjšala. Izrazitejši odziv pri zaznavanju inflacije v primerjavi z dejansko inflacijo je sicer opazen v večini držav članic EU in je morda vsaj delno povezan s tem, da so visoke svetovne cene surovin v predhodnem obdobju znatno vplivale na zaznavanje.

Podatki iz januarske ankete Komisije kažejo, da prehod ni vplival na zaznavanje inflacije. Zaznana inflacija se je zmanjševala in v januarju dosegla 21,7 odstotnih točk, medtem ko je v decembru znašala 25,6. Februarja se je zaznana inflacija še bolj spustila na 18,7 odstotnih točk. Ker se inflacija po HICP tudi dejansko zmanjšuje, je težko razmejiti vpliv prehoda na euro na zaznavanje inflacije.

Diagram 3

Zaznana in dejanska inflacija

(v odstotkih)

[pic]

OBVEščEVALNA KAMPANJA O PREHODU IN ODZIV JAVNOSTI

Obveščevalna kampanja o uvedbi eura se je začela leta 2007 s postavitvijo nacionalnega spletišča o euru, vzpostavitvijo brezplačne telefonske linije ter pripravo seminarjev in konferenc. Obsežna informacijska kampanja se je začela spomladi 2008.

Cilji kampanje so bili pravočasno in izčrpno informiranje slovaških državljanov o ključnih vidikih prehoda. Centralno organizirana kampanja v sredstvih javnega obveščanja je potekala po TV, radiu in v tiskanih medijih od marca 2008 do februarja 2009. Poleg tega je bila razdeljena velika količina publikacij in eurokalkulatorjev vsem gospodinjstvom, redno se je posodabljalo spletišče (ki je bilo tudi pogosto obiskovano), organizirani so bili posebni projekti za šole in novinarje ter program usposabljanja vaditeljev, uporabljen pa je bil tudi „Euromobil“, namenjen informiranju v oddaljenih območjih. Septembra 2008 so nacionalni organi, ECB in Komisija skupaj pripravili odmevno konferenco o euru, ki je označevala začetek zadnjega, najbolj intenzivnega obdobja kampanje o euru. Vrhunec kampanje so bile proslave 1. januarja 2009. Slovaški organi so bili med celotno kampanjo še posebno pozorni na posamezne ciljne skupine (otroci in mladina, starejše osebe, invalidi, etnične manjšine in drugi) in jim s posebej prilagojenimi orodji razložili ključne korake in elemente prehoda.

Komisija je kampanjo podpirala tehnično in finančno. To je vključevalo pripravo publikacij in promocijskega materiala, seminarjev za novinarje, anket in raziskav javnega mnenja. Komisija je z nepovratnimi sredstvi delno krila stroške za plače osebja za komunikacijo, medijsko kampanjo, nacionalno telefonsko linijo za pomoč, spletišče, projekt za šole, programe za oblikovalce javnega mnenja, eurokalkulatorje in „ Euromobil“.

Pri obveščanju in usposabljanjih, ki so jih organizirali Komisija/OLAF, ECB in Europol, so sodelovali strokovnjaki iz Slovaške, da so se bolje seznanili s postopki in metodami za zaščito eura pred ponarejanjem.

Evropska centralna banka je v sodelovanju z NBS izvajala tudi skupne dejavnosti za seznanjanje splošne javnosti in poklicnih blagajnikov z načini prevzema eurogotovine ter varnostnimi elementi eurobankovcev in kovancev.

Nacionalno kampanjo je mogoče označiti kot uspešno: glede na podatke Eurobarometra iz januarja 2009 se je 90 % Slovakov čutilo zelo dobro ali dobro obveščenih, skoraj 84 % pa jih je bilo precej ali zelo zadovoljnih z informacijami, ki so jih pripravili državni organi. To je vsekakor vplivalo na splošno zaznavanje prehoda: za devet desetin Slovakov je prehod potekal gladko in učinkovito. Sredstva javnega obveščanja so bila daleč najpomembnejši vir informacij za večino državljanov (93 %), sledila je nacionalna centralna banka (20 %). Približno 90 % vprašanih je navedlo, da so videli televizijski oglas o euru: po mnenju večine je bil ta zelo ali precej koristen. Skoraj vsi Slovaki so navedli, da so prejeli eurokalkulatorje (95 %), dvema tretjinama pa so se zdeli koristni. Na vprašanje o informacijah, ki jim še manjkajo, je približno 31 % Slovakov odgovorilo, da bi si želeli izvedeti več o varnostnih elementih bankovcev in kovancev (štiri desetine vprašanih ob anketi ni moglo navesti nobenega varnostnega elementa), 22 % si je želelo izvedeti več o poštenem zaokroževanju cen, 19 % pa si je želelo več informacij o tem, kako naj se izognejo goljufijam pri menjavi valut.

Dobro vodena informacijska kampanja na Slovaškem je pripomogla k učinkovitemu prehodu na euro. Kampanja je bila obsežna: pozornost je bila namenjena vsem skupinam, vključno z manjšinami in osebami s posebnimi potrebami po informacijah. Organi bi se morali odzvati na želje po dodatnih informacijah: potrebno je obveščanje o varnostnih elementih eurogotovine in o poštenem oblikovanju cen ter strahov, povezanih z njim.

[1] Smernica ECB (ECB/2008/4) z dne 19. junija 2008 o spremembah Smernice ECB/2006/9 o nekaterih pripravah za prehod na eurogotovino ter o preddobavi in posredni preddobavi eurobankovcev in eurokovancev zunaj euroobmočja.

[2] Flash Eurobarometer 259, januar 2009.

[3] Flash Eurobarometer 255, januar 2009.

[4] Flash Eurobarometer 259, januar 2009.

[5] Flash Eurobarometer 255, januar 2009.

[6] Trgovine na podeželju imajo težji dostop do bank in jim zato lahko pri vračanju drobiža hitro zmanjka gotovine.

[7] Flash Eurobarometer 259, januar 2009.

[8] Flash Eurobarometer 259, januar 2009.

[9] Priporočilo Komisije o ukrepih za lažje prehode na euro v prihodnosti, UL L 23, 26.1.2008, str. 30.

[10] Evropski statistični urad: Prehod na euro ter inflacija na Slovaškem ( Euro changeover and inflation in Slovakia ), 23. marec 2009.

[11] Flash Eurobarometer 259, januar 2009.