Nadaljnji koraki

Kljub doseženemu stalnemu napredku pa pogoji, ki so opredeljeni v časovnem načrtu „Vrnitev k schengenski ureditvi“, da bi se omogočila odprava sedanjega nadzora na notranjih mejah, še niso v celoti vzpostavljeni.

Tako kot v prejšnjem obdobju lahko število migrantov v Grčiji še vedno zbuja zaskrbljenost in lahko upraviči ohranitev ustreznih ukrepov. Razmere na zahodnobalkanski poti so še vedno nestabilne in države članice, ki so najbolj prizadete zaradi sekundarnih gibanj migrantov brez urejenega statusa, ki prihajajo iz Grčije, so še naprej izpostavljene tveganju v zvezi z nedovoljenimi gibanji.

Kakor je razloženo zgoraj, je za začetek delovanja Evropske agencije za mejno in obalno stražo potrebnih še nekaj mesecev, ki bodo Agenciji omogočili, da v celoti vzpostavi svoje zmogljivosti in se pripravi na opravljanje vloge varovanja zunanjih meja EU.

Poleg tega je treba v pomoč pri obravnavanju zaostanka pri reševanju prošenj za azil v Grčiji znatno pospešiti premestitve in vračanje iz Grčije in drugih držav članic. Komisija zato poziva države članice, da uresničijo zastavljene cilje premestitev do septembra 2017, da se premestitev zagotovi vsem upravičenim kandidatom.

Ti zgornji elementi kažejo, da izredne okoliščine še vedno obstajajo, zato Komisija meni, da je upravičeno dovoliti Avstriji, Nemčiji, Danski, Švedski in Norveški, da podaljšajo sedanji nadzor na notranjih mejah kot izredni ukrep za nadaljnje sorazmerno obdobje.

Te schengenske države se morajo odločiti, ali bodo podaljšale nadzor na notranjih mejah ob upoštevanju, da se tak nadzor lahko uporabi le kot skrajni ukrep. Da bi učinkovito uresničila svojo zavezo, da bo sodelovala s temi schengenskimi državami pri postopnem prenehanju izvajanja začasnega nadzora na notranjih mejah in izboljšanju drugih ukrepov kot je nadzor meje, ki bi se lahko uporabljali za učinkovito odpravljanje ugotovljenih groženj, Komisija hkrati s tem priporočilom sprejema priporočilo o sorazmernih policijskih kontrolah in policijskem sodelovanju na schengenskem območju. V tem smislu Komisija obravnava priporočila o tem, kako lahko vse schengenske države v večji meri in bolje izvajajo svoja policijska pooblastila na svojih ozemljih ter na mejnem območju in na glavnih evropskih prometnih poteh. Priporočilo poziva tudi k okrepitvi prizadevanj za čezmejno policijsko sodelovanje in sorazmerno število policijskih kontrol znotraj ozemlja in na mejnem območju. Za njegovo izvajanje je potrebno razumno časovno obdobje, saj bodo schengenske države morda morale izvesti operativne priprave v zvezi s sredstvi, prerazporeditvijo nalog, pridobitvijo moderne tehnološke opreme ali le spremembo trenutnih paradigem in navad, da se prilagodijo novim razmeram, zato Komisija priporoča, da bi ga bilo treba začeti izvajati čim prej in najpozneje v šestih mesecih.

Do začetka izvajanja priporočila se pričakuje, da bo pet zadevnih schengenskih držav, preden ponovno uvedejo ali ohranijo nadzor na notranjih mejah, vsakič ocenilo, ali ne bi že s povečanim številom policijskih kontrol lahko preprečili ugotovljenih groženj.

Na podlagi dejanskih kazalnikov, ki so na voljo na tej stopnji, vključno z oceno časa, ki je potreben za začetek celovitega delovanja Evropske agencije za mejno in obalno stražo, in obdobjem, ki je potrebno za izvajanje priporočila o sorazmernih policijskih kontrolah in policijskem sodelovanju na schengenskem območju, ter ugodnejšimi vremenskimi razmerami v bližnji prihodnosti, zaradi katerih bi se lahko povečalo število nedovoljenih prihodov v EU in nadaljnjih sekundarnih gibanj, sedanje in zadnje podaljšanje izvajanja začasnega nadzora na notranjih mejah zaradi izrednih okoliščin ne bi smelo presegati šest mesecev.

Področje uporabe predloga

Petim schengenskim državam članicam, ki trenutno izvajajo začasni nadzor na notranjih mejah na podlagi priporočila Sveta z dne 7. februarja 2017, bi bilo treba dovoliti, da ga pod strogimi pogoji podaljšajo za šest mesecev.

Glede na stalno stabilizacijo razmer in cilj postopnega prenehanja izvajanja začasnega nadzora na notranjih mejah pa bi morale zadevne schengenske države najprej oceniti, ali se ugotovljene resne grožnje javnemu redu ali notranji varnosti lahko ustrezno obravnavajo s povečanim številom policijskih kontrol znotraj ozemlja, vključno na mejnih območjih, kakor je priporočeno v priporočilu Komisije z dne 3. maja 2017 o sorazmernih policijskih kontrolah in policijskem sodelovanju na schengenskem območju, ter nadzor na notranjih mejah ponovno uvedejo ali podaljšajo le kot skrajni ukrep. Redno bi bilo treba preučevati, ali obstaja možnost za uporabo drugih ukrepov, in njihovi uporabi bilo treba dati prednost, saj imajo manjši vpliv na prosto gibanje znotraj schengenskega območja. Zadevne schengenske države bi morale preučiti, kakšno je najustreznejše orodje, vključno s policijskimi kontrolami, ter v svojih obvestilih drugim državam članicam, Evropskemu parlamentu in Komisiji navesti razloge za odločitev za nadzor meje kot skrajnega ukrepa.

Zahteve v skladu s priporočilom z dne 7. februarja 2017 v zvezi s tedenskim pregledom, ki ga opravijo zadevne države članice glede nujnosti, pogostosti, lokacije in časa nadzora, prilagajanja nadzora stopnji obravnavane grožnje in prenehanja izvajanja nadzora, kadar koli je to primerno, ostanejo v veljavi za to priporočilo. Zadevne schengenske države članice bi se morale tudi še naprej redno posvetovati z ustreznimi državami članicami, da bi v skladu z Zakonikom o schengenskih mejah zagotovile, da se bo nadzor na notranjih mejah izvajal le na tistih delih notranje meje, kjer je tak ukrep nujen in sorazmeren.

Obveznost podrobnega poročanja, uvedena s priporočilom z dne 7. februarja 2017, se še naprej uporablja. Zadevne države članice bi morale po vsakem mesecu izvajanja tega priporočila takoj poročati Komisiji in Svetu o rezultatih opravljenega nadzora in, kadar je to ustrezno, o oceni nadaljnje potrebe po takem nadzoru. To poročilo bi moralo vključevati vsaj skupno število kontroliranih oseb, skupno število zavrnitev vstopa po kontrolah, skupno število odločb o vrnitvi, izdanih po kontrolah, in skupno število prošenj za azil, prejetih na notranjih mejah, kjer se kontrole izvajajo.

Komisija bo pozorno spremljala uporabo priporočila in razmere na terenu.