3.

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2007 s pripombami, ki so sestavni del Sklepa o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2005, Oddelek III - Komisija (SEK(2006)0916 — C6-0263/2006 — 2006/2070(DEC)) (SEK(2006)0915 — C6-0262/2006 — 2006/2070(DEC))

Evropski parlament,

- ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2005 [1],

- ob upoštevanju zaključnega računa Evropskih skupnosti za proračunsko leto 2005 - zvezek I (SEK(2006)0916 — C6-0263/2006, SEK(2006)0915 — C6-0262/2006) [2],

- ob upoštevanju Letnega poročila Komisije organu, pristojnemu za podelitev razrešnice, o nadaljnjem ukrepanju na podlagi sklepov o razrešnicah za leto 2004 (KOM(2006)0642, KOM(2006)0641) in delovnega dokumenta Komisije - Priloga k poročilu Komisije Evropskemu parlamentu o nadaljnjem ukrepanju na podlagi sklepov o razrešnicah za leto 2004 (SEK(2006)1376, SEK(2006)1377),

- ob upoštevanju Sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom "Dosežki politik leta 2005" (KOM(2006)0124),

- ob upoštevanju Sporočila Komisije z naslovom "Zbirno poročilo o dosežkih Komisije pri upravljanju v letu 2005" (KOM(2006)0277),

- ob upoštevanju Letnega poročila Komisije organu, pristojnemu za podelitev razrešnice, o notranjih revizijah, opravljenih leta 2005 (KOM(2006)0279),

- ob upoštevanju Poročila Komisije o dgovorih držav članic na Letno poročilo Računskega sodišča 2004 (KOM(2006)0184),

- ob upoštevanju Zelene knjige o pobudi za preglednost v Evropi, ki jo je Komisija sprejela dne 3. maja 2006 (KOM(2006)0194),

- ob upoštevanju Mnenja št. 2/2004 Računskega sodišča o modelu "enotne revizije" (in predloga za okvir notranje kontrole Skupnosti) [3],

- ob upoštevanju Sporočila Komisije o časovnem načrtu za integriran okvir notranje kontrole (KOM(2005)0252),

- ob upoštevanju akcijskega načrta Komisije za integriran okvir notranje kontrole (KOM(2006)0009),

- ob upoštevanju prvega poročila o rezultatih uresničevanja akcijskega načrta Komisije za integriran okvir notranje kontrole z dne 19. julija 2006 (SEK(2006)1009),

- ob upoštevanju Poročila Odbora za evropsko unijo zgornjega doma britanskega parlamenta z naslovom "Finančno upravljanje in goljufija v Evropski uniji: ugotovitve, dejstva in predlogi", ki je bilo objavljeno dne 13. novembra 2006,

- ob upoštevanju Letnega poročila Računskega sodišča glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2005 [4] in njegovih posebnih poročil skupaj z odgovori revidiranih institucij,

- ob upoštevanju izjave o zanesljivosti poslovnih knjig ter zakonitosti in pravilnosti poslovnih dogodkov, ki jo predloži Računsko sodišče v skladu s členom 248 Pogodbe ES [5],

- ob upoštevanju Priporočila Sveta z dne 27. februarja 2007 (5710/2007 — C6-0081/2007),

- ob upoštevanju členov 274, 275 in 276 Pogodbe ES ter členov 179a in 180b Pogodbe Euratom,

- ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o Finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, [6] zlasti členov 37 in 146 Uredbe,

- ob upoštevanju Mnenja št. 4/2006 Računskega sodišča o Osnutku uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 [7],

- ob upoštevanju člena 70 in Priloge V svojega Poslovnika,

- ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenj drugih zadevnih odborov (A6-0095/2007),

A. ker člen 274 Pogodbe ES predvideva, da je Komisija odgovorna za izvrševanje proračuna Skupnosti v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja in v sodelovanju z državami članicami,

B. ker je najboljši način, da Komisija pokaže svojo resnično zavezanost preglednosti in dobremu finančnemu poslovodenju, izvajanje in popolna podpora pobudam za izboljšanje kakovosti finančnega poslovodenja, da prejme pozitivno izjavo o zanesljivosti (DAS — kratica za francoski izraz "Déclaration d'assurance") s strani Evropskega računskega sodišča (v nadaljevanju "Sodišče"),

C. ker je treba s pozornim spremljanjem napredka Komisije in držav članic podpreti izboljšanje finančnega upravljanja v Uniji ter mu dati nov zagon;

D. ker je za izvajanje politike EU značilno "deljeno upravljanje" proračuna Skupnosti med Komisijo in državami članicami, kar pomeni, da 80 % odhodkov Skupnosti upravljajo države članice,

E. ker bi moral prevzem odgovornosti za nadzor s strani držav članic na področju priprave finančnih informacij in zahteva, da se povzetki razpoložljivih kontrol in obrazložitve pripravljajo v skladu s členom 44 Medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju [8] z dne 17. maja 2006, jasno prispevati k izboljšanju upravljanja proračuna Skupnosti, vzpostavitvi integriranega okvira notranje kontrole in k pridobitvi pozitivne izjave o zanesljivosti,

F. ker je Parlament v resolucijah z dne 12. aprila 2005 [9] in 27. aprila 2006 [10] predlagal, da bi morala vsaka država članica zagotoviti predhodno izjavo o razkritju in naknadno letno izjavo o zanesljivosti v zvezi s porabo sredstev EU,

G. ker Parlament kot osrednje načelo opredeljuje dejstvo, da bi morala Komisija v skladu s Pogodbo ES v celoti prevzeti končno odgovornost za upravljanje proračuna in države članice, odgovornost za upravljanje s sredstvi, ki so jim bila dana na voljo;

H. ker je Ekonomsko-finančni svet v svojih sklepih z dne 8. novembra 2005 zavrnil predlog Parlamenta v zvezi z izjavami na nacionalni ravni [11],

I. ker točka 44 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 določa, da ustrezni revizijski organi v državah članicah pripravijo oceno skladnosti sistemov upravljanja in kontrole s predpisi Skupnosti, ter da se države članice zavežejo, da bodo na ustrezni nacionalni ravni pripravile letni povzetek razpoložljivih revizij in izjav,

J. ker se načelo učinkovitega notranjega nadzora vključuje med proračunska načela Finančne uredbe od njene spremembe z Uredbo (ES, Euratom) št. 1995/2006, kot je v zgoraj navedenem akcijskem načrtu predlagala Komisija,

K. ker je Sodišče v letnem poročilu 2005 v zvezi z izvajanjem integriranega okvira notranje kontrole poudarilo, da "sorazmernost in stroškovna učinkovitost kontrol predstavljata enega najpomembnejših ciljev, ki jih je odobrila Komisija"(točka 2.10), in je pri tem ugotovilo, da bi lahko v tej povezavi postopek poenostavitve (npr. pogostejša uporaba pavšalnih in fiksnih plačil, poenostavljena pravila za oddajo javnih naročil in odobritev pomoči) kot tudi uporaba revizijskih potrdil in izjav o zanesljivosti s strani tretjih oseb, odgovornih za izvrševanje proračuna, imeli pomembno vlogo;

L. ker je Ekonomsko-finančni svet dne 8. novembra 2005 v svojih sklepih ocenil, da so vzpostavitev integriranega notranjega nadzora ter jasnost in poenostavitev zakonodaje, ki velja za nadzor, bistveni, in je "od Komisije zahteval, da oceni stroške kontrol po področjih odhodkov" (točka 5).

M. ker sta delovanje parlamentarnega Odbora za proračunski nadzor na splošno in zlasti postopek razrešnice del postopka, katerega cilji so: (1) vzpostavitev popolne odgovornosti Komisije kot celote, posameznih komisarjev in vseh ostalih udeležencev, pomembnih za finančno poslovodenje EU v skladu s Pogodbo ES; (2) izvajanje za to ustreznega letnega postopka, ki Parlamentu omogoča, da se neposredno stopi poveže z odgovornimi za to poslovodenje; ter (3) izboljšanje finančnega poslovodenja v EU in s tem ustvarjanje trdnejše podlage za odločanje na podlagi rezultatov revizije Računskega sodišča,

N. ker bi moral Odbor za proračun upoštevati rezultate in priporočila razrešnice za leto 2005 v naslednjem proračunskem postopku,

O. ker je Sodišče za uslužbence dne 13. decembra 2006 v primeru F-17/05 Carvalho razveljavilo Sklep Komisije z dne 22. septembra 2004 o podaljšanju invalidnosti,

HORIZONTALNA VPRAŠANJA

Izjava o zanesljivosti

Zanesljivost poslovnih knjig

1. ugotavlja, da Sodišče razen nekaterih izjem, navedenih v pripombah, ocenjuje, da letni zaključni računi Evropske skupnosti izkazujejo pravo finančno stanje Skupnosti na dan 31. decembra 2005 ter tudi rezultate poslovnih dogodkov in denarnih tokov za proračunsko leto, ki se je s tem datumom izteklo (poglavje 1, DAS, točke V do VIII); poziva Sodišče, da v prihodnjih letnih poročilih poda nadaljnje pripombe v zvezi s področji politike in državami članicami, ki so posebej izpostavljene;

2. pozdravlja zlasti prizadevanje služb Komisije za sprejetje računovodenja proračunskega leta v roku, ki ga Finančna uredba določa za oblikovanje finančnih izkazov;

3. vendar izraža zaskrbljenost zaradi pripomb Sodišča o napakah, ki so vplivale na zabeležene vsote v računovodskem sistemu (precenitev kratkoročnih dolgov in skupni znesek dolgoročnega in kratkoročnega vnaprejšnjega financiranja) ter napake v lokalnih računovodskih sistemih nekaterih generalnih direktoratov;

4. poziva Komisijo, da takoj odpravi pomanjkljivosti, ki jih je ugotovilo Sodišče, da se prepreči vpliv na zanesljivost finančnih izkazov za leto 2006;

5. pozdravlja, na podlagi ponavljajočih se zahtev Parlamenta, novi člen 61 Finančne uredbe, ki določa, da računovodja Komisije potrdi poslovne knjige ter je pristojen za preverjanje prejetih informacij in izražanje pridržkov; poudarja, da mora računovodja razpolagati z jasnimi pooblastili za izvrševanje te odgovornosti, zlasti v zvezi z izvajanjem kontrol; poziva Komisijo, da obvesti Odbor za proračunski nadzor o organizacijskih spremembah, ki jih je sprejela ali jih načrtuje, da bi računovodja lahko izpolnjeval svoje obveznosti v skladu s členom 61;

6. ugotavlja, da je Komisija v skladu z zahtevo, navedeno v resoluciji o razrešnici za proračunsko leto 2004, posredovala podatke o neznanih bančnih računih; obžaluje dejstvo, da transakcije prek teh računov s posredovanimi informacijami še vedno niso postale transparentne; ugotavlja, da bi bilo treba sredstva, ki se nahajajo na teh računih, prenesti nazaj v proračun kot druge prihodke; s tem v zvezi poziva Komisijo, da pojasni, zakaj konti poslovnih dejavnosti trgovine Economat, ki niso del proračuna, še vedno niso bili vključeni v proračun;

7. obžaluje dejstvo, da v skladu s pripombami Sodišča v letnem poročilu 2005 (točka 1.49) računovodja ni upošteval računovodskih pravil št. 2 in 12 v zvezi z novimi strukturami, predstavitvijo bilance stanja in novim obravnavanjem pokojninskih obveznosti Skupnosti; ugotavlja, da je računovodja Komisije pregledal računovodska pravila št. 2 in 12 oktobra 2006;

8. z zaskrbljenostjo opaža, da je Sodišče ugotovilo napake, ki vplivajo na vknjiženo vnaprejšnje financiranje, in poziva Komisijo, da takoj odpravi te pomanjkljivosti, da bi poslovne knjige čim bolj zanesljivo izražale finančno stanje Skupnosti; opozarja Komisijo na obvezo, da vsako polletje proračunski organ obvesti o poslovodenju vnaprejšnjega financiranja;

Upravljanje proračuna

9. je zaskrbljen nad ponovnim zvišanjem neporavnanih obveznosti in poziva k višji stopnji izkoriščenosti v naslednjih treh letih;

10. poudarja, da se večina sredstev, ki so bila sproščena ob upoštevanju pravila n+2, nanaša na Evropski socialni sklad; poziva države članice, naj zagotovijo, da se zahtevki za plačila predložijo Komisiji hitreje, saj Evropski socialni sklad financira ukrepe, ki naj bi izboljšali sposobnost zaposlovanja, povečali človeške vire in bistveno pripomogli k doseganju lizbonskih ciljev; nizka stopnja izkoriščenosti je zelo zaskrbljujoča, zlasti z vidika novoustanovljenega Evropskega sklada za prilagajanje globalizaciji in njegovih ciljev;

11. poziva Komisijo in Računsko sodišče, da ustrezno upoštevata upravičence, ki vlagajo zahtevke za sorazmerno nizke zneske, namenjene projektom ali organizacijam, ki zaradi svoje velikosti ne morejo najeti potrebnih strokovnjakov za revizijo in ocenjevanje, da bi dosegli pravo ravnovesje med stroški projekta ter stroški in številom zaposlenih na področju revidiranja in poročanja;

Zakonitost in pravilnost poslovnih dogodkov

12. upošteva stališče Sodišča, v skladu s katerim na področjih, na katerih je Komisija izvajala ustrezne sisteme nadzora in spremljanja, ni prišlo do pomembnih ugotovitev v zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo poslovnih dogodkov (poglavje 1, DAS, točka IX);

13. kljub temu obžaluje dejstvo, da na zelo pomembnih področjih upravljanja proračuna Skupnosti (odhodki na področju SKP, za katere ne velja Integrirani administrativni in kontrolni sistem (IACS), strukturni skladi, notranja politika, zunanji ukrepi, Sapard) Sodišče ugotavlja, da je treba izboljšati učinkovitost sistemov spremljanja in nadzora, ker še vedno obstajajo pomanjkljivosti, ki ovirajo sprejetje pozitivne izjave o zanesljivosti na teh področjih (poglavje 1, DAS, točke IX do XI);

14. z veliko zaskrbljenostjo ugotavlja znatno število napak, ki jih je Sodišče izpostavilo v zvezi s poslovnimi dogodki na ravni končnega upravičenca, in razen tega opozarja, da so pri deljenem upravljanju za preprečevanje, opredeljevanje in popravljanje napak na ravni končnega upravičenca odgovorne države članice, medtem ko mora Komisija hkrati dati državam članicam jasne, učinkovite in uspešne smernice, kako preprečiti, opredeliti in popraviti te napake;

15. poziva Komisijo, da še izboljša svoje uspešno spremljanje kontrol, prenesenih na države članice; vztraja, da bi morala Komisija v primerih, kjer imajo kontrolni sistemi držav članic še vedno pomanjkljivosti, postaviti jasne roke in določiti kazni, če roki niso izpolnjeni;

16. meni, da je osrednje vprašanje, ki si ga je treba zastaviti v zvezi z DAS, ali se sistemi spremljanja in nadzora dobro izvajajo na ravni Skupnosti in nacionalni ravni ter če zagotavljajo zakonitost in pravilnost poslovnih dogodkov;

17. v tem smislu ocenjuje, da bo revizija Sodišča omogočila določitev izvora ugotovljenih pomanjkljivosti in prispevala k uspešnejšemu odpravljanju omejitev kot le z ugotavljanjem napak, ki ovirajo poslovne dogodke;

18. pozdravlja pregledani pristop DAS, ki ga Sodišče začelo uvajati leta 2002, in zlasti njegovo zadnjo spremembo, sprejeto februarja 2006 [12], ki se bo prvič uporabila v njegovem letnem poročilu 2006;

Izjave o državnem upravljanju

19. opozarja, da mora v skladu s členom 274 Pogodbe ES vsaka država članica v celoti prevzeti svoje odgovornosti na področju upravljanja in izvajati ukrepe, ki so potrebni za zmanjšanje tveganja napak pri poslovnih dogodkih;

20. pozdravlja dogovor, dosežen z Medinstitucionalnim sporazumom, da države članice morajo predložiti letne povzetke razpoložljivih revizij in izjav, kar je prvi korak v smeri izjav o državnem upravljanju;

21. poudarja, da je nujno uvesti nacionalno izjavo na ustrezni politični ravni, ki bi zajemala celoto sredstev Skupnosti v deljenem upravljanju, kot je predlagal Parlament v svojih resolucijah o razrešnicah za leti 2003 in 2004;

22. poudarja pomen akcijskega načrta za integriran okvir notranje kontrole in v celoti podpira predlog Komisije iz ukrepa 5 navedenega akcijskega načrta, v skladu s katerim bi "države članice morale določiti po en nacionalni usklajevalni organ" na politično področje, ki bi zagotovil pregled nad razpoložljivimi zagotovili na področju ukrepov Skupnosti, ki so v pristojnosti držav članic;

23. opozarja, da so članice EU države in ne regije ter zato ni sprejemljivo, da država članica zavrne nacionalne izjave zaradi organizacije svojega ozemlja; meni, da mora biti vsaka država članica sposobna prevzeti odgovornost za upravljanje prejetih sredstev EU, bodisi na podlagi enotne izjave o državnem upravljanju bodisi v obliki več izjav znotraj nacionalnega okvira;

24. meni, da bi nacionalne izjave o državnem upravljanju, ki bi lahko obsegale več izjav znotraj nacionalnega okvira in ne le ene ter tako upoštevale federalne in decentralizirane politične sisteme v nekaterih državah članicah, kot je navedel Parlament v svoji resoluciji z dne 2. februarja 2006 o izjavah o državnem upravljanju [13], nedvomno prispevale k izboljšanju kakovosti ustreznih nacionalnih sistemov spremljanja in nadzora ter bi lahko pripomogle, da Računsko sodišče izda pozitivno izjavo o zanesljivosti, ne da bi bila pri tem ogrožena njegova neodvisnost, saj takšne izjave predstavljajo pomemben element pri vzpostavljanju integriranega okvira notranje kontrole; ter bi tako pomembno prispevale k pridobitvi pozitivne izjave o zanesljivosti;

25. z navdušenjem pozdravlja pobudo Nizozemske, katere vlada je potrdila sprejetje izjave o državnem upravljanju sredstev Skupnosti, ki temelji na delnih izjavah, povezanih z različnimi področji porabe, in ki jo bo na zadnji stopnji podpisal minister za finance nizozemske vlade;

26. z navdušenjem pozdravlja tudi odločitev Združenega kraljestva in Švedske, da sprejmeta ukrepe za uvedbo nacionalnih izjav o državnem upravljanju sredstev Skupnosti, pri čemer je v primeru Združenega kraljestva določeno, da izjavo podpiše visoki uradnik, pristojen za zadevno področje; nadalje poudarja, da bo danski nacionalni revizijski organ podal mnenje o upravljanju sredstev Skupnosti v okviru deljenega upravljanja;

27. z zaskrbljenostjo ugotavlja, da kljub tem pozitivnim pobudam večina držav članic še vedno nasprotuje uvedbi nacionalnih izjav;

28. vseeno poziva Komisijo, da Svetu pred koncem leta 2007 posreduje predlog izjave o državnem upravljanju, ki zajema vsa sredstva Skupnosti v deljenem upravljanju in temelji na prenizkih prijavah različnih nacionalnih struktur za upravljanje odhodkov; meni, da je potreben skupen pristop k izvajanju in oblikovanju nacionalnih izjav, narejenih v skladu z istimi načeli, pri čemer po možnosti sodelujejo nacionalni revizijski organi, da bi zagotovili pomen nacionalne izjave za Komisijo in Računsko sodišče;

29. poziva Svet, da nemudoma ponovno odpre razpravo o tem vprašanju;

30. poziva nacionalne parlamente (zlasti nacionalne odbore, odgovorne za nadzor nad javnimi financami, ter odbore iz Konference odborov za zadeve Skupnosti in evropske zadeve parlamentov Evropske unije - COSAC), da organizirajo razprave o uvedbi nacionalnih izjav ter obvestijo Parlament o izidu teh razprav;

Točka 44 Medinstitucionalnega sporazuma

31. poudarja, da točka 44 Medinstitucionalnega sporazuma določa, da ustrezni revizijski organi v državah članicah pripravijo oceno skladnosti sistemov upravljanja in kontrole s predpisi Skupnosti, ter da se države članice zavežejo, da bodo na ustrezni nacionalni ravni pripravile letni povzetek razpoložljivih revizij in izjav;

32. meni, da morajo revizijski organi iz točke 44 Medinstitucionalnega sporazuma prevzeti to novo odgovornost za lokalno uporabo sredstev Skupnosti in da mora ta nadzor na nacionalni ravni zagotoviti temelje za izjave o državnem upravljanju, ki jih sestavijo nacionalni organi;

33. poudarja, da bodo izjave o državnem upravljanju le tako imele resnično vrednost in da bi morale v obliki, kot jih oblikuje Parlament, pomeniti resnična zagotovila dobrega delovanja nacionalnih upravljavskih in kontrolnih sistemov;

34. poziva Komisijo, da države članice zaprosi za informacije iz točke 44 Medinstitucionalnega sporazuma o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju, na podlagi teh informacij pripravi dokument, ki bo analiziral pomanjkljivosti in prednosti nacionalnih upravljavskih in kontrolnih sistemov v zvezi s sredstvi Skupnosti ter rezultate izvedenih revizij v vsaki državi članici, ter ga predloži Parlamentu in Svetu;

35. meni, da bi bilo zelo koristno, če bi na podlagi tega končnega dokumenta Komisije Ekonomskosocialni svet začel primerjalno analizo in razpravo o ustreznih lastnostih sistemov, ki jih države članice uporabljajo za zagotovitev nadzora nad sredstvi, dodeljenimi iz proračuna Skupnosti;

Začasna ustavitev plačil in finančni popravki

36. ponovno opozarja na sporočilo Komisije z dne 15. junija 2005 o časovnem načrtu za integriran okvir notranje kontrole (KOM(2005)0252), katere točka B določa, da "če država članica ne uspe ustrezno izpolniti svojih nalog v zvezi z obvladovanjem tveganja napake, Komisija zaščiti proračun EU s strogo uporabo obstoječih določb o ustavitvi plačil in finančnih popravkih".

Začasna ustavitev plačil

37. v celoti podpira Komisijo pri strogem uveljavljanju zakonodaje na področju začasne ustavitve plačil in pozdravlja že začete ukrepe za zagotovitev, da se prenos sredstev ne izvede, če Komisija nima nobenih brezpogojnih zagotovil v zvezi z zanesljivostjo upravljavskih in kontrolnih sistemov držav članic, ki so upravičene do zadevnih sredstev;

38. ocenjuje, da bo na področju ponavljajočih se pridržkov, povezanih z načrti odhodkov določene države članice, začasna ustavitev plačil kot oblika pritiska prispevala k povečanju interesa držav članic za pravilno uporabo prejetih sredstev Skupnosti;

39. poziva Komisijo, da poenostavi pravila in uporabi obstoječo zakonodajo na področju začasne ustavitve plačil, ko je to potrebno, ter Svet, Parlament in Računsko sodišče pravočasno obvesti o zneskih teh začasnih ustavitvah plačil in razlogih zanje;

40. vztraja, da bi morala biti plačila sredstev v celoti ali deloma zaustavljena, če države članice ne izpolnjujejo osnovnih zahtev, kot v primeru sistema IACS v Grčiji, in če grške oblasti ne odpravijo obstoječih težav v predvidenem roku, kot določa akcijski načrt, ki so ga skupaj sprejele Komisija in grške oblasti in si prizadeva za vzpostavitev popolno delujočega sistema IACS;

41. meni, da različni standardi kontrole, ki jih uporabljajo posamezne države članice, škodujejo podobi EU;

Finančni popravki v večletnih programih

42. meni, da bi morala Komisija na področju deljenega ali decentraliziranega upravljanja v celoti izvajati člen 53(5) Finančne uredbe, na podlagi katerega mora v skladu s členom 174 Pogodbe ES prevzeti končno odgovornost pri izvrševanju proračuna prek postopkov za potrditev obračuna ali mehanizmov finančnih popravkov;

43. poudarja, da lahko Komisija ob upoštevanju večletne narave odhodkov v programih Skupnosti postopke za potrditev obračuna in mehanizme finančnih popravkov, katerih cilj je naknadno odpravljanje ugotovljenih napak, začne izvajati šele ob koncu večletnih ciklov, če je na voljo obsežna in jasno razumljiva dokumentacija o izvajanju projekta; nadalje poudarja, da je finančne popravke treba izvesti takoj, ko države članice zaznajo nepopravljene nepravilnosti, ne pa čakati na konec večletnega cikla;

44. z zaskrbljenostjo ugotavlja, da Sodišče izraža ostre kritike glede finančnih popravkov, ki jih izvaja Komisija in ki ne omogočajo "preprečevanja ter pravočasnega opredeljevanja in odpravljanja napak", ne upoštevajo dovolj pomanjkljivosti, ugotovljenih pri poslovnih dogodkih, torej na ravni končnega upravičenca, ter "držav članic ne spodbujajo k uvedbi ukrepov za preprečevanje nepravilnosti ali izboljšanje njihovih upravljavskih in kontrolnih sistemov"(točki 1.64 in 6.35 letnega poročila Računskega sodišča);

45. opozarja, da je cilj končnih odločb in popravnih ukrepov [14], da se iz financiranja Skupnosti izključijo odhodki, ki niso nastali v skladu z zakonodajo Skupnosti, in da bi morale te odločbe, ki so v pristojnosti Komisije, predstavljati pomemben instrument v sistemih spremljanja in nadzora;

46. meni, da končni popravni ukrepi, ki se ne uporabljajo neposredno za dejavnosti na ravni končnega upravičenca, glede na ugotovitve Sodišča v praksi povzročajo preusmeritev stroškov nezakonitih in nepravilnih poslovnih dogodkov iz proračuna Skupnosti k nacionalnim davkoplačevalcem in ne h končnemu upravičencu, ki je storil napako (točka 1.65 letnega poročila Računskega sodišča); ugotavlja, da imajo zato popravki le omejen preventiven in svarilen učinek na upravičence in upravitelje;

47. zato poudarja, da je zelo pomembno, da imajo države članice na voljo ustrezne sisteme za izboljšanje preprečevanja in opredeljevanja napak na ravni končnega upravičenca, kar bo odpravilo potrebo po izvajanju popravnih ukrepov s strani Komisije;

48. ugotavlja, da mora načelo uspešne in učinkovite uporabe sredstev voditi v uspešno izterjavo; meni, da bi izboljšana izterjava dokazala učinkovitost kazni EU ter povečala verodostojnost evropskih institucij;

49. meni, da lahko uspešna izterjava poteka samo prek izvršilnih organov držav članic; zato poziva, da se pri izterjavi upošteva stroške držav članic v zvezi z njihovimi izvršilnimi organi;

50. je prepričan, da je mogoče obseg izterjav izboljšati z objavo dolžnikov, ki so bili pravnomočno obsojeni in kljub temu niso pripravljeni poravnati svojih obveznosti;

51. ugotavlja, da mora Komisija ob upoštevanju resnih kritik Sodišča sprejeti vse ustrezne ukrepe, da se napake in nepravilnosti sploh ne bi pojavile, ter obžaluje, da Komisija očitno namenja več pozornosti mehanizmom za izvajanje končnih finančnih popravkov, ki imajo po mnenju Sodišča resne pomanjkljivosti in "jih ni mogoče opredeliti kot mehanizme, ki bodo preprečili in pravočasno zaznali ter popravili napake" (odstavek 1.64 letnega poročila Evropskega računskega sodišča);

52. obžaluje kritiko Komisije Računskemu sodišču v zvezi s finančnimi popravnimi ukrepi, ki jih je Komisija izvedla v letu 2005, izraženo na predstavitvi letnega poročila Sodišča v Odboru za proračunski nadzor dne 23. oktobra 2006, saj zaupanje državljanov v zmožnost delovanja evropskih institucij med drugim temelji na zagotovljeni neodvisnosti Računskega sodišča kot zunanjega revizijskega organa;

53. poziva Komisijo, da Parlamentu in Sodišču predstavi opredelitev, ki podrobno navaja različne pojme, zajete v izrazu "finančni popravki", in zneske dejansko izvedenih popravkov iz leta 2005;

54. poziva Komisijo, da v prihodnje predstavi letno poročilo, v katerim bo naveden natančen znesek dejansko izvedenih finančnih popravkov;

Sistem notranje kontrole Komisije

Akcijski načrt za integrirani okvir notranje kontrole

55. pozdravlja, da je Komisija dne 17. januarja 2006 sprejela sporočilo Svetu, Evropskemu parlamentu in Računskemu sodišču o akcijskem načrtu Komisije za integrirani okvir notranje kontrole (KOM(2006)0009 in SEK(2006)0049), ki določa 16 konkretnih ukrepov, s katerimi naj bi dosegli bolj učinkovito notranjo kontrolo sredstev EU;

56. z navdušenjem pozdravlja prvi polletni pregled napredka na področju izvajanja ukrepov iz navedenega akcijskega načrta, ki ga je Komisija predstavila dne 19. julija 2006 (SEK(2006)1001) v skladu z zahtevo Parlamenta iz resolucije o razrešnici za leto 2004; pričakuje, da bo Parlament drugi polletni pregled napredka prejel pred 1. januarjem 2008;

57. kljub temu obžaluje, da se v skladu z navedenim poročilom nekateri ukrepi niso izvajali zaradi zamud v predvidenem časovnem razporedu, zlasti ukrepi 7, 9 in 10 [15];

Stroškovna učinkovitost - Analiza ravnovesja med odhodki za poslovanje in stroški kontrolnih sistemov - Sprejemljiva stopnja napak ali tveganje napake

58. poudarja, da je Računsko sodišče v letnem poročilu za leto 2005 v zvezi z vzpostavitvijo integriranega okvira notranje kontrole menilo, da "sorazmernost in stroškovna učinkovitost kontrol predstavljata enega najpomembnejših ciljev, ki jih je odobrila Komisija" (točki 2.9 in 2.10);

59. opozarja tudi, da je Ekonomsko-socialni svet dne 8. novembra 2005 razsodil, da je izvajanje integrirane notranje kontrole bistveno, in navedel, da je Svet v skladu z mnenjem Sodišča št. 2/2004 sklenil, da bi moral doseči sporazum z Evropskim parlamentom v zvezi z dopustnimi tveganji pri transakcijah, ob upoštevanju stroškov in koristi kontrol v okviru različnih politik ter ustreznega zneska odhodkov; pričakuje, da bo Svet hitro uresničil svoje sklepe;

60. opozarja na ukrep 4 zgoraj navedenega akcijskega načrta, ki v skladu s priporočili Parlamenta, predlaga "začetek medinstitucionalnega dialoga o dopustnih tveganjih pri transakcijah, povezanih z računovodskimi izkazi";

61. opozarja tudi na ukrep 10, katerega cilj je izvajanje "analize stroškov kontrol", ker je treba doseči "ustrezno ravnovesje med stroški in koristmi kontrol", in rezultate katerega se bo predstavilo v začetku leta 2007, vendar ugotavlja, da se je ta ukrep šele začel izvajati;

62. s tem v zvezi poudarja pomen Mnenja Računskega sodišča št. 2/2004 glede modela enotne revizije, zlasti v zvezi s potrebo po zagotovitvi sovpadanja ravni organov, ki predpisujejo, financirajo in imajo koristi (točka 24), glede sorazmernosti med stroški in koristmi kontrol (točka 25) in glede preglednosti kontrol (točka 26);

63. obžaluje, tako kot Računsko sodišče v svojem mnenju št. 4/2006, da še ni bilo določeno razmerje med sprejemljivim tveganjem ter razmerjem med stroški in koristmi kontrol, ter da še ni bilo pojasnjeno, kako je mogoče določiti sprejemljivo tveganje, čeprav gre za bistven koncept sistema integrirane notranje kontrole;

64. zato meni, da bi morala Komisija ob spoštovanju načel sorazmernosti in stroškovne učinkovitosti kontrolnih sistemov oceniti obstoječe razmerje med sredstvi, ki so na voljo za posamezno politiko, ter delom teh sredstev, ki jih uporablja v kontrolnih sistemih glede na področje odhodkov, in tudi sredstvi, ki bi se lahko izgubila zaradi tako ugotovljenih napak;

65. poziva Komisijo, da javnosti v celoti razkrije metode, ki jih uporablja za določanje stopenj napake, ter jo spodbuja k medinstitucionalnem dialogu o metodologiji revizije;

66. meni, da je za Komisijo bistveno, da razpolaga z verodostojnim načrtom za doseganje pozitivne izjave o zanesljivosti;

67. poziva Komisijo, da uspešno izvede to primerjalno analizo, ki je edini temelj za določitev ravni dopustnega tveganja, ter jo predloži Parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču v skladu z zahtevo Ekonomsko- socialnega sveta;

68. meni, da bi moral biti odnos med stroški in koristmi, ki obstaja med sredstvi, uporabljenimi pri dejavnostih nadzora, in rezultatom teh kontrol, temeljni element, ki ga mora Računsko sodišče upoštevati pri oblikovanju izjave o zanesljivosti v zvezi z zanesljivostjo poslovnih knjig;

Politična odgovornost in odgovornost Komisije na področju upravljanja

69. poudarja, da različna vsebina letnih poročil o dejavnostih služb ovira ta postopek; vendar je zaskrbljen nad izjavo Sodišča, da nekatera od teh poročil še vedno ne vključujejo ustreznih dokazov za izjavo o zanesljivosti (točke 2.15, 2.18 in 2.19 letnega poročila za leto 2005);

70. poziva Komisijo, da zagotovi, da bodo letna poročila o delu in priložene izjave podrobneje, po možnosti na ravni posameznih držav članic, obravnavali obstoječe sisteme, ugotovljene pomanjkljivosti in njihove finančne posledice;

71. znova poziva generalnega sekretarja Komisije, da pri oblikovanju zbirnega poročila izda izjavo o zanesljivosti v zvezi z izjavami vseh generalnih sekretarjev, da bi se izrecno poudarila pomoč, ki jo daje kolegiju komisarjev, ko se odločajo o svojem stališču glede vsebine poročila;

Sodelovanje članov Komisije

72. poudarja pomen mnenja notranjega revizorja Komisije, ki ga je ta izrazil v letnem poročilu o notranjih revizijah, v skladu s katerim "bi polna vključenost komisarjev pri oceni političnih tveganj omogočila boljše celovito obvladovanje tveganj ter s tem boljše načrtovanje in dodeljevanje sredstev ter uresničevanje politik" [16];

73. sprejema kritiko glede pomanjkanja obsežnega sodelovanja komisarjev; poziva Komisijo, da opredeli ukrepe, ki bi bili potrebni za zagotovitev te polne vključenosti komisarjev, ki jo zahteva notranji revizor, in hkrati pojasnitev odnosa med generalnimi direktorji in komisarji ter jo prosi, da o tem ustrezno obvesti Parlament;

74. obžaluje razliko v kakovosti predstavitve komisarjev v Odboru za proračunski nadzor, in upa, da to ne odraža pomembnosti, ki jo posamezni komisarji pripisujejo dobremu finančnemu poslovodenju; vztraja, da bi komisarji, razen nekaterih izjem, morali biti bolje pripravljeni na zaslišanja v zvezi s postopkom razrešnice za leto 2006;

Poklicna etika

75. z navdušenjem pozdravlja zgoraj navedeno evropsko pobudo o preglednosti, v skladu s katero Komisija namerava začeti "razpravo z drugimi evropskimi institucijami o pravilih in standardih glede poklicne etike javnih funkcionarjev v evropskih institucijah"; poziva k hitremu začetku razprave, tako da bi se lahko morebitni novi ukrepi pričeli izvajati z začetkom novega parlamentarnega obdobja junija 2009 in novo sestavo Komisije novembra 2009;

76. podpira idejo o tej razpravi ter Komisijo poziva, da odpravi obstoječo praznino ter v zavezujoč kodeks ravnanja komisarjev vključi temeljne etične standarde in vodilna načela, ki jih morajo komisarji spoštovati pri opravljanju svoje funkcije, predvsem pri imenovanju sodelavcev, zlasti v svojem kabinetu;

77. poziva Komisijo, da v okviru pobude za preglednost predlaga rešitve in nameni posebno pozornost dejstvu, da je precejšnje število nekdanjega in sedanjega osebja na visokih in občutljivih položajih zapustilo Komisijo (včasih na osnovi neplačanega dopusta) in se pridružilo lobistom in odvetniškim pisarnam, da bi na primer zastopalo stranke, ki so v postopku preiskave pod vodstvom generalnega direktorata za konkurenco, ali stranke, ki so se pritožile zaradi izrečenih denarnih kazni;

Preglednost

78. pozdravlja pobudo Komisije za preglednost in pričakuje, da bo vodila v dejanske ukrepe in zakonodajne pobude, ki bodo naredile način porabe in upravljanja sredstev EU pregleden; od držav članic pričakuje, da bodo podprle in dopolnile to pomembno pobudo, in sicer tako, da bodo uporabljale sredstva EU na popolnoma pregleden način;

79. pričakuje, da bo uprava Parlamenta v sodelovanju z Odborom za proračunski nadzor vključena v nadaljnja posvetovanja o načrtovanju posebnih zakonodajnih pobud;

80. odločno poziva Komisijo, da stori vse, kar je v njeni moči, da države članice omogočijo javnosti dostop do podatkov v zvezi s projekti in prejemniki sredstev EU, ki so predmet skupnega upravljanja;

81. pričakuje, da bo vzpostavljen enostaven in pregleden sistem za dostop do vseh teh podatkov prek osrednje in lahko dostopne spletne strani;

82. pozdravlja pobude Komisije, da se zagotovi javna objava sredstev, ki so bila izplačana v okviru sheme Skupnosti za podporo kmetijstvu;

83. pričakuje, da bo Komisija čim hitreje naročila državam članicam, da standardizirajo informacije v zvezi s sredstvi, namenjenimi za kmetijstvo, ki se nahajajo na spletnih straneh, tako da bo lahko vsakdo primerjal informacije med državami članicami;

84. pozdravlja dejstvo, da je Komisija ugotovila, da je treba javnosti omogočiti dostop do podatkov o različnih oblikah skupin strokovnjakov, ki ji pomagajo pri njenem delu;

85. odločno poziva Komisijo, da dokonča proces, s katerim želi doseči večjo preglednost, tako da zagotovi enostaven dostop do podatkov o osebah, ki sodelujejo v teh skupinah, in njihovih nalogah;

86. poziva Komisijo, da objavi imena oseb, ki sodelujejo v teh skupinah, in imena posebnih svetovalcev, ki so jih zaposlili posamezni Komisarji in/ali generalni direktorati in/ali "kabineti";

SEKTORSKA VPRAŠANJA

Prihodki

87. z zadovoljstvom ugotavlja, da kontrole Sodišča niso ugotovile večjih nepravilnosti v zvezi s plačili, povezanimi z lastnimi sredstvi iz naslovov DDV in BND;

DDV

88. obžaluje, da je Sodišče ugotovilo povečanje števila neodpravljenih pridržkov v zvezi s prihodki iz DDV držav članic v letu 2005 in odsotnost učinkovitih instrumentov za zagotovitev predložitve ustreznih informacij s strani držav članic, da bi se Komisija lahko odločala o tem, ali naj pridržke umakne ali ne (točki 4.13 in 4.15 letnega poročila);

89. poziva Komisijo, da to vprašanje obravnava skupaj z državami članicami na rednih sestankih Svetovalnega odbora za lastna sredstva in pristojni parlamentarni odbor obvešča o sprejetih ukrepih ali ukrepih, ki jih je treba sprejeti s končnim ciljem umika pridržkov;

BND

90. obžaluje, da je v letnem poročilu Sodišča za leto 2005 zapisano, da preverjanje nacionalnih poslovnih knjig s strani Komisije še vedno ni ustrezno in da so kontrole Komisije, izvedene v okviru sistemov spremljanja in nadzora, omejene na preglede dokumentacije (točka 4.16);

91. prav tako ugotavlja, da v skladu z mnenjem Sodišča od leta 2005 veljajo nova pravila za razporeditev posredno merjenih storitev finančnega posredništva, ki so bila sprejeta v letu 2002 in ki bodo po mnenju Eurostata povzročila znatno povečanje BND, vendar obžaluje, da Komisija Svetu še ni predstavila nobenega predloga za uporabo teh sprememb pri izračunu lastnih sredstev (točki 4.20 in 4.21);

92. ne odobrava dejstva, da Komisija v primeru posredno merjenih storitev finančnega posredništva očitno postopa drugače kot pa v primeru vključitve nezakonitih dejavnosti v BND (odstavek 4.19), ki so del izračuna lastnih sredstev, čeprav še ni zagotovljena enotna obravnava s strani držav članic in je Komisija zato izrazila pridržke, kar omogoča naknadno popravljanje številk;

93. predpostavlja, da bo razporeditev posredno merjenih storitev finančnega posredništva za namene lastnih sredstev iz naslova BND samodejno vključena v prihodnji sklep o lastnih sredstvih, saj Komisija v svojem predlogu sklepa Sveta o sistemu virov lastnih sredstev Skupnosti (KOM(2006)0099) v zvezi s tem ni vključila nobenega pridržka;

94. poziva Komisijo, da brez odlašanja odpravi nepravilnosti, na katere opozarja Sodišče;

Skupna kmetijska politika

95. z navdušenjem pozdravlja, da Sodišče priznava, da je integrirani administrativni in kontrolni sistem (IACS), če se pravilno izvaja, učinkovit sistem spremljanja za zmanjševanje tveganja napak ali nepravilnih odhodkov;

96. kljub temu z zaskrbljenostjo ugotavlja ponavljajoče se kritike Sodišča glede postopka, ki se trenutno uporablja za potrditev obračunov SKP (poročila certifikacijskih organov in odločitve o potrditvi), in ki v skladu z mnenjem Sodišča ni zasnovan tako, da bi zagotavljal zakonitost in pravilnost poslovnih dogodkov na ravni plačil končnim upravičencem (kmetje in izvajalci);

97. ponovno poudarja, da je sodelovanje med državami članicami in Komisijo nujno potrebno za zagotavljanje zakonitosti in pravilnosti poslovnih dogodkov na ravni končnega prejemnika, in poziva Komisijo, da razširi kontrole, izvedene po plačilih, in poskrbi za izterjavo plačil, ki so bila izplačana v nasprotju s predpisi;

98. obžaluje, da Sodišče še naprej ugotavlja težave pri uporabi IACS v Grčiji, v celoti podpira akcijski načrt, ki je usklajen z roki in konkretnimi cilji in ga Komisija zahteva od grških organov za odpravo napak, ter prav tako podpira namen Komisije, da strogo uveljavlja obstoječo zakonodajo glede začasne ustavitve plačil, če grška vlada ne odpravi trenutnih težav v roku, ki ga je navedla v pristojnem parlamentarnem odboru;

99. je seznanjen s težavami pri uporabi IACS v novih državah članicah, ki jih je obiskalo Sodišče in v katerih sistemi še niso povsem zanesljivi, ter poziva Komisijo in zadevne države članice, da storijo vse za odpravo teh pomanjkljivosti;

100. prav tako ugotavlja precejšnje pomanjkljivosti, ki jih je Sodišče odkrilo pri kontrolah v zvezi z razvojem podeželja, izvoznimi nadomestili in zlasti s sektorjem oljčnega olja v Španiji, Grčiji in Italiji, ter poziva Komisijo, da poostri nadzor v teh sektorjih pred koncem leta 2007 ter obvesti Parlament pred postopkom razrešnice za leto 2006 o izidu kontrol; ugotavlja, da možnosti v zvezi z izvajanjem nedavne reforme v sektorju oljčnega olja, skupaj z dokončnim razvojem in delovanjem kmetijskih informacijskih sistemov, ki so na voljo državam članicam proizvajalkam, v čim večji možni meri zmanjšujejo kakršno koli tveganje za nastanek nepravilnosti pri dodeljevanju pomoči v okviru skupne ureditve trga;

101. odobrava finančne popravke Komisije na področju pomoči proizvodnji oljčnega olja, s katerimi naj bi omejili izgube v proračunu Skupnosti, in pozdravlja predlog Komisije Svetu za poenostavitev te ureditve;

Strukturni ukrepi, zaposlovanje in socialne zadeve

102. je zlasti zadovoljen, da so v okviru pobude za preglednost v Evropi in v skladu z novimi predpisi glede strukturnih skladov za obdobje 2007-2013 države članice zavezane k temu, da posredujejo informacije v zvezi z upravičenci do finančnih sredstev Skupnosti, in da bo morala Komisija objaviti te informacije; poziva Komisijo, da vse te informacije in informacije o upravičencih z vseh drugih politik Unije objavi na način, da so informacije lahko dostopne tudi za širšo javnost ter da je možna primerjava med različnimi državami članicami;

103. z veseljem ugotavlja dejstvo, da Komisija v skladu z zgoraj navedenimi novimi predpisi v zvezi s strukturnimi skladi za obdobje 2007-2013, ne bo povrnila odhodkov, ne da bi prej prejela pisno izjavo neodvisnega organa, ki potrjuje obstoj nacionalnih sistemov upravljanja in nadzora v skladu s predpisi Skupnosti [17];

104. obžaluje, da je Sodišče ponovno ugotovilo pomanjkljivosti, ki vplivajo na nacionalne kontrolne sisteme, in visok odstotek napak, kar zmanjšuje zanesljivost končnih izjav o odhodkih, ki jih predstavijo države članice (odstavka 6.26 in 6.29 letnega poročila); prav tako obžaluje, da Komisija v skladu z mnenjem Sodišča ne izvaja uspešnega spremljanja kontrol, prenesenih na države članice, in jo poziva, da to nemudoma izboljša;

105. opozarja, da je za dobro finančno poslovodenje in DAS bolj kot ugotovljene napake pomemben obstoj primernih sistemov spremljanja, ki Komisiji omogočajo ustrezen nadzor tveganja za proračun Skupnosti in izvajanje potrebnih finančnih popravkov;

106. obžaluje, se v nekaj državah članicah še vedno pojavljajo znane težave, kar povzroča ponavljajoče se zadržke, ter poziva Komisijo, da natančno spremlja ukrepe nacionalnih organov, da se zagotovi njihova ustreznost, in da o napredku ustrezno obvešča pristojni parlamentarni odbor;

107. prav tako obžaluje, da države članice po mnenju Sodišča niso ustrezno upoštevale svoje obveznosti, da sistematično zagotavljajo informacije glede razveljavitve prispevkov in povrnjenih zneskov, ki jih morajo redno posredovati Komisiji (točka 6.36 letnega poročila);

108. poziva Komisijo, da uporabi vsa sredstva, ki jih ima na voljo, da bi države članice ustrezno izpolnile to obveznost posredovanja informacij, in da ne izvrši nobenega plačila, dokler državni organi ne predložijo zahtevanih informacij;

109. ugotavlja, da je Komisija med letoma 2004 in 2006 začela dejavnosti za začasno ustavitev plačil v okviru ESRR in ESS v korist nekaterih držav članic, v katerih so napake postopoma povzročile ponavljajoče se pridržke, in spodbuja te ukrepe;

110. poziva Komisijo, ki ima končno odgovornost za dobro finančno poslovodenje sredstev Skupnosti, da se v skladu z odstavkom 38 in sledečimi odstavki te resolucije uporabijo pravila Skupnosti v zvezi z začasno ustavitvijo plačil [18], če država članica ne predloži želenih zagotovil;

Notranja politika

111. obžaluje, da v skladu z mnenjem Sodišča na področju neposrednega upravljanja s strani Komisije še vedno obstajajo iste težave kot v preteklih letih (napake pri povračilu stroškov, zapletenost veljavnih pravil in pomanjkanje učinkovitih kazni), ter poziva Komisijo, da nadaljuje s prizadevanji za poenostavitev in boljšo pojasnitev pravil za programe z delitvijo stroškov, zlasti v zvezi z evidentiranjem časa, ki mora biti sorazmerno z vloženim naporom pri vodenju evidence (Letno poročilo Računskega sodišča za leto 2005, odstavek 7.29), da v primernem dialogu s prejemniki finančne podpore čim bolj pojasni veljavne priročnike in obrazce in poskrbi, da se mehanizem kazni uspešno in primerno uporabi vsakič, kadar je to potrebno (kjer je to primerno s predlaganjem sprememb, potrebnih za povečanje učinkovitosti sistema), ter da poleg tega z boljšim obveščanjem in medsebojno izmenjavo izboljša obseg, kakovost in nadaljnje spremljanje revizij sistemov, ki jih opravljajo nacionalne agencije (Letno poročilo Računskega sodišča za leto 2005 odstavek 7.29 in predlog spremembe Parlamenta člena 35a (novo) spremenjenih pravil za izvajanje Finančne uredbe [19]); poziva Komisijo, da proračunskemu organu s konkretnim katalogom ukrepov pojasni, kako namerava Komisija v sedanjem mandatu doseči izjavo o zanesljivosti brez pridržkov na področju neposrednega upravljanja;

Promet in turizem

112. ugotavlja, da je bilo v končno sprejetem in med letom spremenjenem proračunu za leto 2005 skupaj 917200000 EUR namenjenih za odobritve za prevzem obveznosti na področju prometne politike in 931800000 EUR za odobritve plačil. Nadalje ugotavlja, da je od tega:

- 671400000 EUR bilo na razpolago za odobritve za prevzem obveznosti za vseevropska prometna omrežja (TEN-T) in 747900000 EUR za odobritve plačil,

- 15900000 EUR bilo na razpolago za obveznosti in 18100000 EUR za plačila za prometno varnost,

- 30500000 milijonov EUR bilo na razpolago za program Marco Polo in 8200000 EUR za plačila,

- 69000000 EUR bilo na razpolago za obveznosti in 62000000 milijonov EUR za plačila za agencije za promet,

113. pozdravlja neprestano povišanje stopnje uporabe tako odobritev za prevzem obveznosti kot odobritev plačil za projekte vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T), ki dosegajo skoraj 100 %, vendar obžaluje, da je kljub temu izvajanje projekta še naprej počasno in nezadovoljivo, čeprav dokončanje projektov prometne infrastrukture traja ponavadi nekaj let;

114. izraža zaskrbljenost, da je bila omejitev prispevkov EU za vse projekte nejasna, ker Finančna uredba ne določa, ali se 10 % omejitev financiranja EU nanaša na trenutne odhodke ali na skupne pričakovane stroške projekta; ugotavlja, da je zato Računsko sodišče opozorilo na presežek porabe v višini 146 milijonov EUR; pozdravlja dejstvo, da je Komisija sprejela jasno stališče, in se strinja, da bi bilo treba odstotne omejitve izračunavati kot odstotek končnih stroškov projekta;

115. pozdravlja revizijo 49 % celotnih stroškov za projekte TEN-T, ki jo opravlja GD TRED, vendar poziva k podpori tega napredka z revizijo 20 % vseh projektov;

116. izraža zaskrbljenost nad deležem napak v pogodbah za raziskave na področju prometa, ki je višji od povprečnega deleža napak, in poziva k odpravljanju težav na tem področju; poziva Računsko sodišče, naj to ponovno preuči v svojem letnem poročilu za leto 2006;

117. z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je stopnja izkoriščenosti plačil za prometno varnost znašala 74 % razpoložljivih sredstev; prav tako izraža zaskrbljenost nad stopnjo izkoriščenosti plačil za program Marco Polo, ki je znašala 53 %; meni, da so te stopnje porabe za ključni cilj, določen v Beli knjigi o prometu, popolnoma nesprejemljive, kar velja zlasti za drastičen upad pri uporabi odobritev plačil;

118. poziva Komisijo, naj Parlamentu in Svetu vsako leto posreduje podrobnejši opis odhodkov za vsako proračunsko vrstico skupaj z opombami, ki so bile podane za posamezno vrstico;

Okolje, javno zdravje in varnost hrane

119. meni, da so splošne stopnje izvajanja proračunskih postavk za okolje, javno zdravje in varno hrano zadovoljive;

120. poziva Komisijo, naj v okviru večletnih programov spodbudi nadaljnjo pomoč za prijavitelje; odobrava prizadevanja za bolje usmerjene javne razpise in večjo pomoč prijaviteljem, da bi se izognili prijavljanju projektov, ki očitno niso upravičeni do sredstev ali so slabe kakovosti; ugotavlja, da je potrebno nadaljnje delo, dokler ne bo dosežen zadovoljiv položaj; poziva Komisijo, naj preuči različne faze izvajanja, da bi pospešili cikel izvajanja med letom;

121. ugotavlja, da so bile stopnje izplačil na področjih okoljske politike ter politik javnega zdravja in varnosti hrane pod 80 %; se zaveda težav pri načrtovanju potreb po izplačilih iz proračuna, saj je Komisija delno odvisna od hitrega izdajanja računov upravičencev in izvajalcev; vendar poziva Komisijo, naj si še naprej prizadeva izboljšati svoje postopke, ki vplivajo na izvrševanje odobrenih plačil;

122. upa, da bo model, vpeljan v novi finančni perspektivi, tj. združitev vseh dejavnosti znotraj enega političnega področja ter enega samega programa in proračunske vrstice, privedel do učinkovitejše porabe razpoložljivih sredstev;

Kultura in izobraževanje

123. meni, da je dodatna poenostavitev zahtev, ki jih mora prosilec izpolniti v okviru novih večletnih programov, kot so npr. Mladi v akciji, Evropa za državljane in Kultura 2007, nujen korak, ki bo Unijo bolj približal državljanom, prav tako od Komisije pričakuje, da podrobneje preuči tovrstne možnosti v okviru revidirane Finančne uredbe;

124. meni, da je potrebno, da Komisija pri izvajanju določb Finančne uredbe preuči, ali bi bilo treba standardizirati postopek oddaje javnih naročil s pavšalnimi rešitvami in uporabo odločitev Komisije za financiranje programov;

125. spodbuja Komisijo, da si še naprej prizadeva spremljati delovanje 99 nacionalnih agencij, ki sodelujejo pri vodenju programov, pri večjem številu teh agencij so bile namreč ugotovljene precejšnje pomanjkljivosti pri uporabi revizijskih postopkov;

126. od Izvajalske agencije za izobraževanje, avdiovizualno in kulturo pričakuje, da bo izboljšala operativne postopke; poudarja, da zlasti organizacije, za katere je agencija pristojna, potrebujejo zanesljive in pravočasne informacije o podpori projektov; v zvezi s tem ugotavlja, da so prosilci pogosto zelo majhne organizacije ali fizične osebe, ki nimajo zadostnih sredstev ali strokovnega znanja za izvajanje strokovne revizije;

127. meni, da so stroški za revidiranje projektov na kraju samem izjemno visoki; kljub temu meni, da je treba glede na cilj, da se v čim večji možni meri omeji nastanek napak, zagotoviti sorazmernost med stroški in učinkovitostjo opravljenih kontrol, da bi dosegli optimalno razmerje med sredstvi, porabljenimi za uresničevanje politik Skupnosti, in sredstvi, namenjenimi za izvajanje kontrol;

128. želi zagotoviti spoštovanje načela dodatnosti pri komunikacijski podpori informacijskih kampanj, ki se izvajajo v sodelovanju med državami članicami in Komisijo, in slednjo poziva, naj od držav članic zahteva zagotovilo, iz katerega bo razvidno, da finančna podpora ni namenjena zgolj nadomeščanju podpore držav članic za nacionalne ukrepe na področju informacijske politike EU;

129. poziva Komisijo, da zagotovi, da nacionalne agencije pri dodeljevanju sredstev v celoti upoštevajo splošna merila, kot v primeru projekta na Poljskem, ki je vključeval mlade z istospolno usmerjenostjo, in člen 13 Pogodbe ES ter da se v primeru kršitve meril programa preuči povračilo sredstev EU;

Pravice žensk in enakost spolov

130. v skladu s členom 3(2) Pogodbe ES poudarja, da je spodbujanje enakosti med moškimi in ženskami temeljno načelo EU in cilj, ki je pomemben za vse dejavnosti in politike Skupnosti; ponavlja svojo zahtevo, da se integracija načela enakega obravnavanja spolov ustrezno upošteva kot prednostni cilj pri načrtovanju proračuna v skladu z načelom zagotavljanja proračunskih sredstev za politiko enakosti spolov ter poziva Komisijo, da zagotovi podatke za vrednotenje;

131. ponavlja svojo zahtevo, da mora poročilo o razrešnici za proračun vsebovati podatke o politikah vključevanja enakosti spolov in podatke, vezane na spol; obžaluje, da Komisija ni posredovala teh informacij;

132. z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je stopnja izvrševanja plačil v programu "Daphne" nizka (58 %); ugotavlja, ob upoštevanju utemeljitev Komisije glede vzdrževanja standardov kakovosti za projekte, da veliko visoko kakovostnih projektov ni prejelo finančne pomoči; zato odobrava povečanje sredstev za tretjo stopnjo programa Daphne, vendar je zaskrbljen zaradi nespremenjene upravne usposobljenosti; zato poziva k izvedbi raziskave, ki bo natančno pojasnila, kateri bi lahko bili razlogi za nizko stopnjo izvrševanja;

133. opozarja na pomanjkanje podatkov v zvezi z dejavnostmi, ki spodbujajo enakosti spolov in so prejele pomoč iz strukturnih skladov, ter poziva Komisijo, da izboljša ta položaj;

134. meni, da bi bilo treba večjo pozornost nameniti spodbujanju udeležbe žensk v družbi znanja in torej visoko-kakovostnemu usposabljanju ter zaposlovanju žensk na področjih informacijske in komunikacijske tehnologije;

135. pozdravlja pomemben napredek, ki ga je dosegla Komisija glede letnih ciljev zaposlovanja in imenovanja žensk na vodstvene položaje in druga delovna mesta stopnje A*/AD v upravi Komisije; poziva Komisijo, da si še naprej prizadeva na tem področju.

Državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve

136. pozdravlja dejstvo, da je bil pri izvrševanju obveznosti v zvezi z območjem svobode, varnosti in pravice dosežen napredek; obžaluje zniževanje stopnje izvrševanja plačil (79,8 % po podatkih Računskega sodišča v primerjavi s 83,8 % v letu 2004); ugotavlja, da je ta stopnja ena najnižjih stopenj Komisije; poziva generalni direktorat za pravosodje, svobodo in varnost, da izboljša izvrševanje proračuna v prihodnosti;

Raziskave in razvoj

137. obžaluje, da Komisija v skladu z mnenjem Sodišča še vedno ni uspela zagotoviti zanesljivega sistema za evidentiranje stroškov dela na področju raziskav; meni, da "je bistveno, da je v sporazumih o donacijah (dodelitvi sredstev) jasna zahteva po utemeljitvi delovnega časa osebja, ki sodeluje pri ukrepu" (točka 7.7 letnega poročila) [20];

138. z zaskrbljenostjo ugotavlja, da sistem revizijskega potrjevanja v letu 2005 kljub visokim stroškom ni povzročil zadostnih zagotovil glede na napake, ki jih je ugotovilo Sodišče v izjavah glede stroškov dela in ustreznih splošnih stroškov, za katere so bila izdana revizijska potrdila brez pridržkov; vendar ugotavlja, da se je kakovost revizijskega potrdila izboljšala, potem ko so bile objavljene zahteve za ta potrdila; poziva Komisijo, da še naprej razvija primerna merila za revizijska potrdila, da bi izboljšala njihovo uporabnost;

139. spodbuja Komisijo, da pospeši izvajanje ukrepov iz akcijskega načrta za integriran okvir notranje kontrole, zlasti ukrepa 7 (Spodbujanje najboljših praks za izboljšanje razmerja med stroški in koristmi pri revizijah na ravni projektov);

140. poziva Komisijo, da izpolni zahtevo za udeležbo iz Sedmega okvirnega programa, da bi uvedla postopek za pavšalna plačila, ter da v okviru vmesne ocene obvesti ustrezen odbor;

141. obžaluje, da v skladu z mnenjem Sodišča zaradi preveč splošnih in ne dovolj jasnih pogodbenih določb še vedno obstajajo negotovosti, zlasti kar zadeva izbirne kriterije in neodvisnost revizorjev, odgovornih za potrjevanje, in je seznanjen z obveznostjo, ki jo je sprejela Komisija [21] o poenostavitvi okvira Skupnosti in prilagoditvi uporabe revizijskih potrdil;

142. prav tako ugotavlja, da notranji revizor (Služba za notranjo revizijo) Komisije meni, da obstaja tveganje, da preplačila ne bodo ugotovljena zaradi učinkovitega kontrolnega sistema v trenutku izvrševanja proračunskih obveznosti, in zato poziva Komisijo, da v ta namen sprejme primerne ukrepe spremljanja;

Zunanji ukrepi

143. opozarja, da Sodišče pri pregledu vzorcev plačil, izvršenih na ravni delegacij, ni ugotovilo nobenih napak, napake pa je ugotovilo pri pregledu vzorca javnih razpisov in poslovnih dogodkov na ravni organov, odgovornih za izvajanje;

144. kot prednostno nalogo določa zagotovitev skladnosti politik Skupnosti, ki vplivajo na države v razvoju, in zato ocenjuje, da je treba pojasniti razdelitev dela med različne generalne direktorate, ki vodijo zunanje ukrepe;

145. z zaskrbljenostjo ugotavlja, da glede na mnenje Sodišča analize tveganj, ki jih je izvajala organizacija EuropeAid, niso upoštevale tveganj, ki jih povzročajo različne vrste organov, pristojnih za izvajanje projektov (NVO, mednarodna organizacija, vladna ustanova itd.), ali uporabljeni načini financiranja (donacije, proračunska pomoč, skrbniški sklad itd.); poziva Komisijo, da z diferencirano pripravo poročil zagotovi več jasnosti glede učinkovitosti posameznih instrumentov pomoči; spodbuja, da se pri vprašanju pomoči državam v razvoju premisli o uvedbi postopnega sistema, pri čemer je treba na prvi stopnji s spodbujanjem posameznih projektov zagotoviti osnovne predpostavke za odobritev proračunskih pomoči, namreč obliko demokratične proračunske kontrole kot tudi neodvisne revizijske strukture;

146. obžaluje zlasti dejstvo, da ker pregledi organizacije EuropeAid niso ustrezno zaobjeli poslovanja izvajalskih organov, lahko le deloma prispevajo k splošnemu zagotavljanju zakonitosti in pravilnosti opravljenih transakcij (točka 8.12 letnega poročila);

147. poziva EuropeAid, da vzpostavi program kontrol na ravni organov, pristojnih za izvajanje projektov, in vse svoje prizadevanje usmeri v naknadne revizije različnih NVO, s katerimi sodeluje;

148. je zaskrbljen, ker na področju uspešnosti sredstev, dodeljenih programu TACIS, Komisija po mnenju Sodišča konec leta 2005 ni mogla določiti, koliko je program prispeval k izboljšanju varnosti v jedrskih elektrarnah (točka 8.36 letnega poročila); ocenjuje, da je ta kritika izjemno resna, ker izpostavlja odsotnost zagotovil v zvezi z temeljnim in prednostnim vidikom ukrepov Skupnosti, in sicer njihovo uspešnostjo;

149. je seznanjen s kritikami Sodišča v zvezi s skupnim informacijskim sistemom Relex (CRIS), ki zagotavlja finančne informacije, ki niso ustrezne ali ne dovolj dosledne, da bi lahko bile podlaga za podrobno analizo tveganj (točka 8.6 letnega poročila); poziva Komisijo, da nemudoma odpravi pomanjkljivosti sistema CRIS in izkoristi vse možnosti, ki jih zagotavlja ta instrument, za pridobivanje informacij za sisteme kontrol;

150. se je seznanil z informacijo Komisije (odgovor na pisno vprašanje E-4481/06), da so tri podjetja, vpletena v afero v zvezi z goljufijami in podkupovanji pri projektu Lesotho Highlands Water Project (LHWP), prejela finančno pomoč EU, ki jim je visoko sodišče v Lesotu izreklo denarno kazen: Schneider Electric SA (Francija), Impregilo Spa (Italija) in Lahmeyer International GmbH (Nemčija);

151. kritizira dejstvo, da Komisija v primeru projekta Lesotho Highlands Water Project očitno ni sprejela odločitve v skladu s členom 93(1)(e) Finančne uredbe (izključitev iz postopka oddaje javnih naročil); pričakuje, da bo Komisija sedaj najkasneje do junija 2007 sprejela in objavila ustrezne odločitve ter Parlamentu, skupaj s prav tako vpleteno Evropsko investicijsko banko, najkasneje septembra 2007 predložila izčrpno poročilo o aferi, iz katerega bo razvidno, kaj vse je bilo storjeno, da bi bil denar povrnjen;

Razvoj

152. pozdravlja povečanje deleža sredstev EU, namenjenih osnovnemu zdravstvu in izobraževanju, z 4,98 % na 6,83 %, vendar obžaluje, da še vedno ni bila dosežena 20 % stopnja, določena v proračunu za leto 2005; se ne strinja s tem, da Komisija legitimni in nujni cilj - boljše usklajevanje med donatorji in delitev dela med njimi - uporablja kot izgovor za premajhne naložbe v osnovno zdravstvo in izobraževanje, ter jo poziva, da nemudoma sprejme ukrepe za dosego 20 % stopnje in Parlament najmanj dvakrat letno pisno obvesti o izvrševanju in dejavnikih, ki jih je upoštevala pri izračunu;

153. obžaluje, da Komisija do sedaj ni razvila celovite strategije, s katero bi skupaj z državami prejemnicami opredelila področji zdravstva in izobraževanja kot prednostni nalogi v novih strateških dokumentih držav;

154. obžaluje tudi, da v strateških dokumentih držav, ki se trenutno pripravljajo, v splošnem niso upoštevani razvojni cilji tisočletja, prav tako niso opredeljeni posamezni cilji in urniki za doseganje teh ciljev, pa tudi prispevek Skupnosti k njihovemu doseganju ni ustrezno upoštevan, čeprav Komisija trdi nasprotno;

155. pozdravlja izjave Komisije v zvezi z nepopolnim izvrševanjem nekaterih proračunskih razdelkov, zlasti tistih, povezanih s prispevkom Skupnosti za sheme nevladnih organizacij v zvezi z državami v razvoju (člen 21 02 03), z okoljem v državah v razvoju (člen 21 02 05), s pomočjo za bolezni, povezanimi z revščino v državah v razvoju (postavka 21 02 07 02), s pomočjo za prebivalstvo in skrbjo za reproduktivno zdravje (postavka 21 02 07 03) in z decentraliziranim sodelovanjem (člen 21 02 13); vendar poziva k nadaljnjim krepitvam prizadevanj za izvrševanje proračuna v celoti;

156. poziva Komisijo, da natančneje spremlja priseljevanje kvalificirane delovne sile iz držav v razvoju v države EU in predlaga ustrezne ukrepe, s katerimi bi tem ljudem omogočili, da ostanejo v svoji domovini ali se vanjo vrnejo, s čimer bi lahko ukrepi dajalcev, med drugim na področju zdravstva in izobraževanja, dolgoročno in učinkovito prispevali k odpravi revščine v državah v razvoju;

157. pozdravlja ugotovitev Računskega sodišča, da je Komisija izboljšala svoje sisteme nadzora in kontrole; vendar obžaluje, da izboljšanje ne obsega nadzora, kontrole in revizije izvajalskih organov; meni, da ni sprejemljivo, da se zato na najpomembnejši točki verige med evropskimi davkoplačevalci in končnimi prejemniki v državi v razvoju še naprej pojavlja tako veliko število napak; poziva Komisijo, da zlasti zagotovi izvajanje predpisanih postopkov javnih naročil ter da prepreči dvojne vnose;

158. poziva Komisijo, da stori vse potrebno, da bo Računsko sodišče lahko učinkovito kontroliralo finančna sredstva EU v okviru ukrepov, ki jih izvajajo mednarodne organizacije, zlasti agencije ZN;

159. pričakuje, da bo Komisija svojim delegacijam v državah v razvoju naročila, naj v svojih poročilih podrobneje predstavijo dejanske rezultate uporabe sredstev EU, da bo lahko Komisija merila in objavljala rezultate razvojnega sodelovanja EU;

160. poziva Komisijo, da redno preverja uporabo sredstev za poslovanje svojih delegacij in združljivost njihovih nalog s prednostnimi nalogami Evropske unije;

161. pozdravlja prizadevanja Komisije, da bi v razvojno sodelovanje vključila skrb za okolje, in jo poziva, naj še naprej spodbuja okoljsko razsežnost v razvojni politiki, vključno z ukrepi za okolju prijazno oskrbo z energijo;

162. pozdravlja pozitiven splošen potek humanitarne pomoči Skupnosti v povezavi z obnovo po cunamiju; vendar obžaluje, da ukrepi nujne pomoči niso bili v zadostni meri koordinirani; poziva Komisijo, da natančneje opredeli vlogi generalnega direktorata za humanitarno pomoč in generalnega direktorata za okolje (postopki Skupnosti za zaščito v primeru nesreč) ter oblikuje pristope za pomoč prizadetim regijam pri koordiniranju različnih donatorjev; pozdravlja pripravljenost Komisije, da bo redno pisno obveščala Parlament o doseženem napredku;

163. ponovno ugotavlja, da bi vključitev Evropskega razvojnega sklada v proračun EU omogočila večjo povezanost evropskega razvojnega sodelovanja v celoti, povečala transparentnost in učinkovitost ter olajšala demokratično kontrolo;

Evro-sredozemsko partnerstvo

164. je zadovoljen z oceno Računskega sodišča, v skladu s katero je Komisija uvedla občutne izboljšave v zvezi z upravljanjem programa MEDA; poziva Komisijo, da dodatno izboljša učinkovitost in zagotovi nemoten prehod na nove finančne instrumente; vztraja, da bi morala Komisija Parlament obveščati o uresničevanju ciljev, določenih v strateških dokumentih in okvirnih programih, ki jih vsebujejo novi instrumenti;

165. poziva Komisijo, da predloži natančnejši sistem ocenjevanja v zvezi z odhodki za zunanjo pomoč, s preglednejšo povezavo med odhodki in političnimi rezultati, da se Parlamentu kot proračunskemu organu omogoči učinkovito izvajanje njegovih pristojnosti in obveznosti;

Vzhodni sosedi

166. je zadovoljen s prizadevanji Komisije za dodatno izboljšanje upravljanja projektov v okviru programa TACIS v Rusiji in drugih upravičenih državah; priznava, da je Komisija začela reševati številne pomanjkljivosti, poudarjene v Posebnem poročilu Sodišča št. 2/2006;

167. z zanimanjem pričakuje oceno prispevka k izboljšanju varnosti v različnih jedrskih elektrarnah v okviru programa TACIS, s čimer je Komisija začela leta 2006;

168. ponavlja svojo zahtevo, da Komisija agencijam Združenih narodov pojasni pravico Računskega sodišča do dostopa do projektov, ki jih upravljajo te agencije;

169. zahteva, da Komisija vztraja pri sledljivosti sredstev, ki jih dodeli Evropska unija mednarodnim organizacijam, npr. agencijam Združenih narodov in Svetovni banki, ter preglednosti upravljanja teh sredstev, in da te podatke posreduje Parlamentu;

170. meni, da bi bilo treba izboljšati vidnost Evropske unije; poziva Komisijo in Svet, da nadaljujeta razmislek o svojih načinih komunikacije, z namenom zagotoviti večjo preglednost in vidnost zunanje politike Evropske unije;

Predpristopna strategija

171. ugotavlja, da so po mnenju Sodišča resne napake vplivale na poslovne dogodke v okviru programa Sapard, ki jih je Sodišče revidiralo, in da so se sistemi spremljanja in nadzora na ravni Komisije sicer izboljšali, vendar so bile na nacionalni ravni ugotovljene znatne pomanjkljivosti (točki 9.10 in 9.19);

172. zato Komisiji priporoèa, da izboljša spremljanje nacionalnih sistemov in na splošno nameni posebno pozornost konènih izjavam o stroških programov ter zlasti natanèno nadzoruje plaèilne agencije v okviru programa Sapard;

173. je zaskrbljen zaradi zamud v okviru postopka akreditacije EDIS za programa Phare in ISPA v Bolgariji, kar je privedlo do tega, da se je postopek pred širitvijo le delno zakljuèil; ugotavlja, da je Bolgarija podaljšala pripravljalno obdobje in dosegla napredek, vendar mora še izboljšati nadzorne in kontrolne sisteme ter upravne zmogljivosti, potrebne za pravoèasno in uèinkovito izvajanje projektov; poziva Komisijo, da nadaljuje sodelovanje z bolgarskimi in romunskimi organi in jim tako zagotovi podporo pri nadaljnjem prilagajanju zahtevam EDIS;

174. je zadovoljen z oceno Sodišèa, da je decentralizirano upravljanje, uvedeno za projekte CARDS na Hrvaškem, potekalo nemoteno; poziva Komisijo, da nadaljuje sodelovanje z nacionalnimi izvajalskimi agencijami in tako izboljša njihove zmogljivosti upravljanja;

175. èeprav priznava pomen sodelovanja z mednarodnimi finanènimi institucijami, vztraja, da bi se morala Komisija odloèiti za sodelovanje v skupnih projektih le v primeru, ko slednji zagotavljajo uèinkovito uporabo sredstev; vztraja, da mora pomoè EU ustvariti jasno dodano vrednost in zahteva, da Komisija pozorno spremlja uspešnost skupnih projektov;

176. spodbuja Komisijo, da nadaljuje delo v zvezi z uspešnim izvajanjem klavzule o preverjanju, ki jo vsebuje Finanèni in upravni okvirni sporazum, ter v zvezi s smernicami o dogovorjeni ravni zahtevanih podrobnosti pri poroèanju agencij ZN o izvajanju projektov, ter tako zavaruje finanène interese EU in pristojnosti Raèunskega sodišèa;

Upravni odhodki

177. z zadovoljstvom ugotavlja, da revizija Sodišèa ni pokazala nobenih resnih napak, ki bi škodile zakonitosti upravnih odhodkov;

178. poziva Komisijo, da pred koncem leta 2007 obvesti Parlament o napredku, ki so ga naredile nove države èlanice, zlasti Romunija in Bolgarija, pri uvajanju protikorupcijske zakonodaje; obžaluje, da je romunski parlament blokiral sprejetje protikorupcijske zakonodaje, ki jo je predlagal minister za pravne zadeve romunske vlade; v celoti podpira prizadevanja vlade za sprejetje in uvedbo navedene zakonodaje;

179. vendar je zaskrbljen nad narašèajoèimi stroški invalidskih pokojnin in meni, da uporaba obveznih invalidskih upokojitev v primeru psiholoških motenj za namen razreševanja konfliktnih odnosov med osebjem Komisije ni sprejemljiva;

Agencije

180. meni, da vse veèje število agencij ne izraža vedno pravih potreb Unije in njenih državljanov; zato poziva Komisijo, da pred ustanavljanjem nove agencije predloži študijo o stroških in koristih, Raèunsko sodišèe pa poziva naj poda mnenje o študiji preden Parlament sprejme odloèitev;

181. poziva Komisijo, da vsakih pet let predloži študijo dodane vrednosti za vsako obstojeèo agencijo; poziva vse zadevne institucije, da sprejmejo v primeru negativne ocene dodane vrednosti za agencijo vse potrebne ukrepe, tako da spremenijo mandat zadevne agencije ali pa jo zaprejo;

182. obžaluje, da so bile, kot to ugotavlja Sodišèe v svojem letnem poroèilu, letos ponovno ugotovljene pomanjkljivosti v zvezi z zaposlovanjem osebja in postopki javnih naroèil ter da v agencijah ni bilo vzpostavljeno upravljanje po dejavnostih;

183. ugotavlja, da notranji revizor v svojem letnem poroèilu o delu za leto 2005 izraža pridržek s trditvijo, da nima na voljo ustreznega osebja, da bi lahko pravilno izpolnjeval obveznosti iz Finanène uredbe za izvajanje letne revizije teh agencij; poziva notranjega revizorja, da proraèunskemu organu èim prej pojasni, koliko dodatnega osebja potrebuje;

184. meni, da zaradi vse veèjega števila regulativnih agencij postaja vse bolj nujna pojasnitev odgovornosti razliènih institucionalnih udeležencev v Skupnosti v zvezi z njimi in doloèitev jasnih pravil na tem podroèju, zlasti v zvezi z dodelitvijo odgovornosti za nadzor;

185. obžaluje, da Komisija pri pogajanjih o osnutku medinstitucionalnega sporazuma o skupnem okviru za evropske regulativne agencije, sprejetim februarja 2005 (KOM(2005)0059), ni dosegla napredka;

186. ugotavlja, da so s pomoèjo službe za notranjo revizijo agencije zaèele izvajati lastne storitve notranje kontrole in, da bo v prihodnosti služba za notranjo revizijo vodila redne preglede teh storitev; razen tega meni, da mora služba za notranjo revizijo zaèeti spremljanje pravilnega delovanja sistemov notranjega nadzora agencij ter Parlament obvešèati o tem spremljanju in doseženem napredku;

187. poziva Komisijo, da razmisli o ideji organizacije revizije za vsako posamezno agencijo, da bi preverili njihovo poslovanje, zlasti upravljanje èloveških virov, proraèun in ali so opravile naloge, ki so jim bile zadane;

188. je seznanjen, da je veè agencij ustanovilo "skupno podporno službo", katere naloga bo prilagoditi informacijske sisteme za finanèno poslovanje sistemom, ki jih uporablja Komisija; je seznanjen, da so se sredstva za skupne podporne službe upravljala zunaj proraèunskih sistemov agencij (toèka 10.27 letnega poroèila 2005); skupaj s Sodišèem ocenjuje, da bi moralo to sodelovanje upoštevati proraèunski naèeli enotnosti in preglednosti ter da bi bilo treba prispevke agencij skupni podporni službi upravljati kot namenske prejemke, vkljuèene v proraèunske sisteme agencij;

189. poziva Raèunsko sodišèe, da v svoje letno poroèilo vstavi še eno poglavje, namenjeno agencijam, da bi imeli boljšo predstavo o uporabi sredstev EU po posameznih agencijah;

Evropske šole

190. je seznanjen s pozitivnim poroèilom Sodišèa o letnih raèunih evropskih šol; kljub temu ugotavlja, da v skladu z mnenjem Sodišèa sistem notranjega nadzora šol ne spoštuje naèela loèevanja nalog med odredbodajalcem in raèunovodjem ter da se naloge odredbodajalca izvajajo v delegacijah dveh vodij oddelka za vse postavke in brez finanènih omejitev; upa, da bo nova Finanèna uredba za evropske šole, ki je zaèela veljati dne 1. januarja 2007, popravila pomanjkljivosti, ki jih je ugotovilo Sodišèe; upa, da bo v prihodnosti Komisija prevzela veèjo odgovornost za trajnostno politiko na podroèju šolstva in sicer v meri, ki ustreza njenemu deležu financiranja evropskih šol, ne pa njenemu uradnemu številu glasov v najvišjih odloèitvenih organih, ter da si bo prizadevala za dolgoroèno politiko, ki bo za sodelujoèe zanesljiva in bo omogoèala gotovost pri naèrtovanju; želi, da bi se srednjeroèno uskladilo uradno število glasov z deležem financiranja;

Vprašanja v zvezi s stavbami Skupnosti

191. je seznanjen s pripombami generalnega direktorja Urada za infrastrukturo in logistiko v Bruslju (OIB), ki v svojem letnem poroèilu o delu opozarja na strukturni deficit, ki ga povzroèajo stroški vzdrževanja palaèe Berlaymont po njeni obnovi [22], ter druge težave z raèunovodstvom in upravljanjem; ocenjuje, da je treba ugotovljene težave s strukturnim deficitom nemudoma rešiti ter Komisijo poziva, da sprejme nujne ukrepe, in o tem obvešèa Parlament;

192. se bo prav tako vrnil na druga vprašanja v zvezi s stavbo Berlaymont, takoj ko bo predloženo napovedano posebno poroèilo Raèunskega sodišèa o stavbni politiki;

193. se je seznanil s poroèili Komisije z dne 21. februarja 2007 o kartelu v zvezi z dvigali in tekoèimi stopnicami, katerega èlanom so bile izreèene denarne kazni v višini 990000000 EUR; prièakuje, da bo Komisija do septembra 2007 predložila poroèilo, iz katerega bo razvidno, v kolikšni meri so bile tudi institucije Skupnosti žrtev kartela pri razliènih gradbenih projektih, in kateri ukrepi so bili sprejeti za uveljavitev odškodninskih zahtevkov;

ZAKLJUÈKI V ZVEZI S POSEBNIMI POROÈILI RAÈUNSKEGA SODIŠÈA

Posebno poroèilo št. 6/2005 o vseevropskem prometnem omrežju (TEN-T)

194. poudarja, da bo nova finanèna perspektiva 2007-2013 pomembno vplivala na projekte TEN-T, saj je dogovorjeni znesek za približno 40 % nižji od prvotnega predloga Komisije; zato meni, da bo posledièno izbiranje in razvršèanje projektov po njihovi pomembnosti postalo še bolj pomembno;

195. ocenjuje, da bi bilo v sedanjem finanènem okviru treba dajati prednost èezmejnim podroèjem prednostnih projektov, da bi sodelovalo veè držav èlanic;

196. poziva države èlanice, da namesto zagovarjanja naèela praviènega deleža podprejo pristop, ki poudarja evropsko dodano vrednost;

197. meni, da mora Komisija dodatno izboljšati sodelovanje z državami èlanicami pri izbiri prednostnih projektov na nacionalni ravni in ravni EU;

198. v tem smislu je zelo zaskrbljen zaradi poèasnega izvajanja prednostnih projektov TEN-T ter Komisijo in države èlanice poziva, naj nemudoma izboljšajo usklajevanje financiranja prometne infrastrukture EU v okviru letnih in veèletnih programov;

199. poziva Komisijo, da si še naprej prizadeva za vzpostavitev pravnih okvirov in jasnih postopkov za zagotovitev strogega nadzora in poglobljene ocene projektov in programov ter da oblikuje podroben seznam natanènih meril za pregledno prednostno razvršèanje projektov;

200. poziva Komisijo, da pri vzpostavljanju regulativnega okvira za vsebino poroèil evropskih koordinatorjev pojasni postopek imenovanja slednjih;

201. poziva Komisijo, da vzpostavi jasno in transparentno delitev institucionalnih pristojnosti ter opredeli okvir za usklajevanje dejavnosti med generalnim direktoratom za regionalno politiko in generalnim direktoratom za energetiko in promet, da bi se izognili dvojnemu financiranju istih projektov;

202. ugotavlja, da je Sodišèe prvo analizo stroškov in koristi v zvezi z ustanovitvijo izvajalske agencije ocenilo kot neustrezno; poziva Sodišèe, da drugo analizo, dokonèano julija 2005, oceni pravoèasno za poroèilo na lastno pobudo pristojnega parlamentarnega odbora;

203. poudarja, da Uredba Sveta (ES) št. 58/2003 z dne 19. decembra 2002 o statutu izvajalskih agencij, pooblašèenih za izvajanje nekaterih nalog pri upravljanju programov Skupnosti [23], v svojem èlenu 3(1) predvideva analizo stroškov in koristi ob upoštevanju številnih dejavnikov, ki jo je treba opraviti, preden se lahko zahteva vzpostavitev izvajalske agencije; obžaluje, da Komisija Raèunskemu sodišèu na zaèetku ni mogla predstaviti zadovoljive analize stroškov in koristi vzpostavitve izvajalske agencije; dvomi, ravno tako kot Evropsko raèunsko sodišèe, o kakovosti revidirane razlièice analize stroškov in koristi v zvezi z eksternalizacijo upravljanja finanène pomoèi Skupnosti za omrežja TEN-T; poziva Komisijo, da skuša v prihodnje od Raèunskega sodišèa pridobiti pozitivno mnenje o analizah stroškov in koristi, preden zahtevo za vzpostavitev izvajalske agencije posreduje proraèunskim organom;

204. ocenjuje, da bi morala Komisija naèrtovati predlog poveèanja financiranja Skupnosti za vse èezmejne projekte v proraèunski postavki TEN-T; s tem v zvezi pozdravlja sporazum o sodelovanju z Evropsko investicijsko banko;

Posebno poroèilo št. 1/2006 o prispevku Evropskega socialnega sklada k prepreèevanju zgodnje opustitve izobraževanja

205. pripisuje velik pomen uèinkoviti in odgovorni rabi proraèuna EU ter uporabi naèela, da se z javnim denarjem ne bi smelo financirati pobud, ki niso v zadostni meri preverljive, ter zato obžaluje, da med zmanjšanjem stopnje zgodnje opustitve izobraževanja in financiranjem s strani EU ni bila odkrita jasna povezava;

206. priznava, da ima Komisija primeren mehanizem spremljanja in nadzorovanja za zagotavljanje upoštevanja naèel dobrega finanènega poslovodenja, vendar poudarja, da ga je treba izboljšati v skladu z izjavami same Komisije; s tem v zvezi poziva Komisijo, naj predlaga, kako se namerava s tem spoprijeti;

207. spodbuja Komisijo, naj sodeluje z državami èlanicami in njihovimi nacionalnimi statistiènimi uradi, da se ustrezno opredeli in prepozna pojav zgodnje opustitve izobraževanja ter spodbudi izmenjava podatkov in najboljših praks med vsemi lokalnimi in nacionalnimi organizacijami, ki so odgovorne za prepreèevanje zgodnje opustitve izobraževanja;

208. poziva k iskanju skupnega razumevanja standardov merjenja in opredelitev, ki so povezane s težavami zgodnje opustitve izobraževanja, v državah èlanicah EU-27, s èimer se zagotovita primerljivost in ustrezna kakovost nacionalnih podatkov, ki sta potrebni za ugotavljanje dejanskega uresnièevanja prednostnih nalog iz lizbonske strategije na tem podroèju;

209. poziva Komisijo, da v novih državah èlanicah pripravi temeljito oceno, in sicer èim prej ter dovolj zgodaj, da so po potrebi mogoèi ukrepi za odpravljanje napak; nadalje poziva Raèunsko sodišèe, naj tudi v novih državah èlanicah opravi podobno revizijo o posledicah zgodnje opustitve izobraževanja, kot jo je opravil v državah èlanicah EU-15;

Posebno poroèilo št. 2/2006 o uspešnosti projektov, ki se v Ruski federaciji financirajo iz programa TACIS

210. poudarja, da kljub pozitivnim rezultatom na mnogih podroèjih skupni uèinek programa TACIS v smislu njegove uèinkovitosti in trajnosti ni izpolnil vseh prièakovanj; ugotavlja, da gre pri veèini nepravilnosti, ki jih je ugotovilo Sodišèe, za slabo upravljanje s strani Komisije pri naèrtovanju programa;

211. poziva Komisijo k nadaljevanju dialoga z rusko vlado, da bi opredelili nacionalne potrebe in trenutno usmeritev ter si prizadevali za ugotovitev in opredelitev prednostnih nalog in ciljev, ki naj bi jih dosegli s sprejetimi ukrepi; meni, da bi Komisija morala zasledovati naèelo uèinkovite porabe sredstev ter jo zato poziva, da bolj pazljivo in dosledno kot doslej spremlja in ocenjuje program;

212. spodbuja Komisijo, da osredotoèi izbiro prednostnih nalog na omejeno število podroèij in programov ter da projektni pristop spremeni v programskega, saj je prejšnji pogosto omejeval dialog, lastništvo in prožnost, prav tako pa je bil naklonjen samostojnim projektom, ki niso prispevali k doseganju širših in dolgoroènih ciljev, doloèenih v veljavnem sporazumu o partnerstvu in sodelovanju;

213. poziva Komisijo, da sprejme koristne ukrepe za pripravo predlogov za pravno podlago, ki omogoèa uporabo sredstev programa TACIS za skupno sofinanciranje z Rusko federacijo, ter da upošteva izjemen pomen možnosti za finanèno vkljuèevanje regionalnih in lokalnih akterjev, socialnih partnerjev in tesnejšega sodelovanja zasebnega sektorja;

214. poziva Komisijo, da zagotovi pogosto ocenjevanje projektov ne glede na èas njihovega zakljuèka, s èimer bo izboljšala povratne informacije o preteklih izkušnjah in prav tako zagotovila jasne informacije o projektih v teku in razliènih programih za lažji dostop javnosti do informacij ter poveèala odprtost in preglednost uporabe sredstev in procesa sprejemanja odloèitev;

Posebno poroèilo št. 3/2006 o odzivu humanitarne pomoèi Evropske komisije na cunami

215. pozdravlja splošno pozitivno oceno Raèunskega sodišèa o odzivu humanitarne pomoèi GD ECHO na cunami;

216. poziva Komisijo, da pojasni vlogi GD za humanitarno pomoè in GD za okolje (prek mehanizma civilne zašèite) pri zadovoljevanju humanitarnih potrebah, da bi zagotovili usklajeno ukrepanje;

217. poziva Komisijo, da okrepi vlogo GD ECHO in s tem omogoèi dodatno izboljšanje usklajevanja in odzivnih zmogljivosti, ki omogoèajo zadovoljevanje potreb žrtev humanitarnih nesreè v prihodnosti, ter nameni ustrezno pozornost vidiku povezovanja kratkoroène humanitarne pomoèi z dolgoroèno obnovo in sanacijo; ugotavlja, da sta trenutno obe stopnji razdeljeni med razliène generalne direktorate, postopke in pooblastila;

218. vztraja na naèelu dobrega finanènega poslovodenja in meni, da je zagotavljanje podrobnih finanènih informacij nujno za uèinkovitejše spremljanje izvajanja projektov;

219. opozarja na priporoèilo Raèunskega sodišèa, v skladu s katerim bi moral GD ECHO okrepiti svoj sistem spremljanja;

220. je seznanjen z dejstvom, da se v izjemnih razmerah ni mogoèe izogniti zvišanju stroškov za blago in delo; vseeno poziva Komisijo, da preuèi ukrepe za èim boljši nadzor in spremljanje stroškov;

221. izraža zaskrbljenost nad tekmovalnostjo donatorjev humanitarne pomoèi za oglaševanje njihovih blagovnih znamk in poveèanje prepoznavnosti pri humanitarnih nesreèah, ki so medijsko zelo odmevne, saj to negativno vpliva na usklajevanje humanitarne pomoèi in na predstavo, ki jo imajo o tovrstni pomoèi žrtve teh nesreè;

222. poziva Evropsko komisijo, da jasno opredeli pojem NVO;

Posebno poroèilo št. 4/2006 o naložbenih projektih programa PHARE v Bolgariji in Romuniji

223. obžaluje prakso Komisije, ki za nekatere projekte, financirane iz programa Phare, ni vnaprej dokazala, da so potrebni, in je s tem kršila naèela zakonitosti in pravilnosti;

224. poziva Komisijo, da bolgarske in romunske oblasti pritegne k sodelovanju, da se natanèneje doloèijo potrebe in zmogljivosti omenjenih držav ter prednostne naloge in cilji, ki jih je treba uresnièiti;

225. ugotavlja, da so kljub nekaterim ukrepom, ki so bili sprejeti za rešitev problema v zvezi z nezadostno upravljavsko sposobnostjo in napakam pri pogodbenem pravu ter za zagotovitev izpolnitve zahtev v zvezi s sofinanciranjem, še vedno potrebna nadaljnja prizadevanja;

226. poziva Komisijo, da nameni posebno pozornost vzpostavljanju upravnih struktur in informacijskih sistemov v Romuniji in Bolgariji, ki bodo omogoèali dobro gospodarjenje z evropskimi sredstvi ter kontrolo, in da nadzira reorganizacijo upravnih organov, odgovornih za investiranje sredstev;

227. poziva Komisijo, da zagotovi jasne podatke o potekajočih projektih in programih ter o splošni usposobljenosti romunske in bolgarske uprave za samostojno upravljanje in upravni nadzor ter da poveča odprtost in preglednost porabe sredstev in sprejemanja odločitev v zvezi z njo;

228. poziva Komisijo, da pridobi neodvisno mnenje o tem, ali so romunske in bolgarske oblasti sposobne pravilno in gospodarno upravljati z sredstvi Skupnosti;

Posebno poročilo št. 6/2006 o okoljskih vidikih razvojnega sodelovanja Komisije

229. poziva Komisijo na podlagi nove razvojne politike, ki je bila podpisana decembra 2005, naj za svoje razvojno sodelovanje vpelje celovito okoljsko strategijo;

230. meni, da bi morala taka strategija poleg priznavanja pomena vključevanja okolja v vse razvojne programe in projekte, okolje tudi upoštevati kot prednostno področje izdatkov;

231. meni, da bi moralo biti usposabljanje na področju vključevanja okolja za uradnike na delovnih mestih v ključnih sektorjih obvezno; poziva Komisijo, naj čim prej zaključi s pripravo priročnika o vključevanju okolja;

232. poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo ustrezno notranje znanje in izkušnje o okolju ter jasni postopki vključevanja okolja opredeljeni in se bodo upoštevali;

233. poziva Komisijo, naj širše uporablja priznano znanje in izkušnje upravljanja nacionalnih pomoči držav članic in zasebnih podjetij, ki imajo vpeljane izkušnje kot partnerji upravljanja nacionalnih pomoči pri vodenju okoljskih projektov v okviru nacionalnih razvojnih programov;

234. vztraja, da se morajo projekti načrtovati na podlagi podrobnih specifikacij z jasno določenimi cilji, da se zaposli zunanje opazovalce za vrednotenje stopnje uspešnosti posameznega projekta in se jasno opredeli posamezne napake ali pomanjkljivosti;

Posebno poročilo št. 7/2006 o naložbah v razvoj podeželja: Ali uspešno rešujejo težave podeželskih območij?

235. pozdravlja objavo poročila in odločno poziva Komisijo, da zlasti pri odobravanju nacionalnih programov upošteva pomanjkljivosti, ki so opredeljene v poročilu in niso obravnavane v novi Uredbi za razvoj podeželja ali v podrobnih pravilih o uporabi;

236. Komisijo še zlasti poziva, da določi jasnejše strategije v zvezi s posebnimi cilji in da si ob tesnem sodelovanju z državami članicami prizadeva za natančnejšo opredelitev ciljev, upravičencev in območij za boljšo izbiro najprimernejših projektov, ter da obravnavane vidike vključi v programske dokumente za obdobje 2007-2013;

237. meni, da bi nekoliko daljši časovni okvir Komisije za odobritev nacionalnih programov lahko prispeval k natančnejši analizi teh programov, saj bo kakovost nacionalnih programov pomembno vplivala na to, ali je dodeljevanje sredstev upravičencem in območjem, ki pomoč najbolj potrebujejo, nedvomno upravičeno, ter na merjenje učinkovitosti naložbenih ukrepov v prihodnje;

238. ponovno poudarja, da pripisuje velik pomen učinkoviti in odgovorni porabi proračuna EU ter spoštovanju načela, da se z javnimi sredstvi ne sme financirati pobud, ki jih ni mogoče ustrezno preveriti; meni, da je v tem okviru ključnega pomena, da se v nacionalnih programih določijo jasni cilji in oblikujejo jasne strategije;

239. meni, da bi se doseganje dvojne razsežnosti (strukturne in kmetijske) ciljev naložbenih ukrepov moralo izvajati z natančno uravnoteženim področnim (za kmetijstvo) in ozemeljskim pristopom (za gospodarsko in socialno kohezijo);

240. ker je drugi steber SKP nepogrešljivo orodje za nadaljnji razvoj podeželskih območij v EU, poziva Komisijo, da spodbudi države članice k preučitvi ključnih dejavnikov za uspeh naložbenih projektov in k razširjanju primerov dobre prakse;

241. spodbuja Komisijo, da ob tesnem sodelovanju z državami članicami izboljša sisteme za spremljanje in ocenjevanje, na primer z razvojem ustreznih kazalcev kakovosti, ki bodo državam članicam in Komisiji omogočili, da ocenijo, ali so bili ukrepi učinkoviti in kateri cilji so bili doseženi;

242. pozdravlja dejstvo, da je razprava o tem posebnem poročilu potekala istočasno kot prva uvodna predstavitev predloga Komisije o reformi v sektorju sadja in zelenjave, ki naj bi začel veljati od leta 2008 dalje;

Posebno poročilo št. 8/2006 "Uspešna rast? Uspešnost podpore Evropske unije za proizvajalce sadja in zelenjave"

243. ponovno poudarja svojo zavezanost podpori Skupnosti za sektor sadja in zelenjave v EU, ki je potrebna, da bi postal bolj trajnostno usmerjen in konkurenčen;

244. poudarja, da so organizacije proizvajalcev temelj skupne ureditve trga za sadje in zelenjavo, zato podpira Komisijo, ki spodbuja in podpira pridelovalce, da vzpostavijo organizacije proizvajalcev;

245. izraža svojo podporo odpravljanju intervencijskih ukrepov, kot sta npr. umik ali podpora predelanih proizvodov, ker meni, da nasprotujejo ciljem sektorja sadja in zelenjave;

246. meni, da so sistemi podpore za operativne programe za organizacije proizvajalcev sadja in zelenjave, ki so naravnani proti intervencijskim ukrepom, veliko obetavnejši;

247. je seznanjen z ocenjevalno študijo, predvideno v letu 2009, in jo pozdravlja ter poziva Komisijo, da za sektor sadja in zelenjave vzpostavi ustrezen mehanizem za spremljanje in nadzor, ki bo zagotavljal spoštovanje načela dobrega finančnega poslovodenja;

248. pozdravlja izjavo Komisije, da bo izboljšala svoje zmožnosti za zbiranje podatkov in razvila ustrezne kazalnike kakovosti ter količinske kazalnike za opredelitev uspešnosti in učinkovitosti; meni, da bi ti kazalniki morali bolje obravnavati celovitejše koristi programov, ki bi jih morali spremljati na višji agregacijski ravni; nadalje predlaga, naj Komisija čim prej pregleda ustreznost in natančnost obstoječih kazalnikov in statistik;

249. se strinja s Sodiščem, da je treba obstoječi sistem natančno pregledati zaradi izboljšanja njegove učinkovitosti in uspešnosti; zato poziva Komisijo in države članice k natančnemu spremljanju ter povečanju učinkovitosti in uspešnosti sistema operativnih programov proizvajalcev, k preučevanju dejavnikov, ki so prispevali k uspešnejšim rezultatom, in na osnovi tega k pripravi zaključkov, ki bodo omogočili boljše izvajanje na ravni držav članic, zlasti v manj učinkovito organiziranih regijah;

250. zato zaradi povečanja preglednosti in zmanjšanja upravnih stroškov za plačilne programe podpira priporočila Sodišča, ki priporoča pojasnjevanje in poenostavljanje meril o upravičenosti;

251. poziva Komisijo, da uskladi postopke za dodeljevanje pomoči in pravila s tistimi, ki veljajo za Sklad za razvoj podeželja, da bi razjasnili, kdaj se postopki in pravila lahko medsebojno dopolnjujejo in kdaj se izključujejo;

252. poziva Komisijo, naj natančno spremlja in nadzira izvajanje programa v novih državah članicah;

Posebno poročilo št. 9/2006 o odhodkih Komisije, Parlamenta in Sveta za prevajanje

253. poudarja, da predstavljajo celotni stroški jezikovnih služb evropskih institucij za prevajanje in tolmačenje komaj 1% celotnega proračuna EU;

254. je presenečen, da institucije do sedaj niso izračunale niti svojih celotnih stroškov prevajanja [24] niti svojih stroškov na stran; ugotavlja, da je v letu 2005 Komisija prevedla 1324000 strani (1450 prevajalcev), Parlament 1080000 strani (550 prevajalcev) in Svet 475000 strani (660 prevajalcev); nadalje ugotavlja, da je Sodišče izračunalo celotne stroške prevajanja v letu 2003 v višini 414200000 EUR, od tega 214800000 za Komisijo, 99000000 za Parlament in 100400000 za Svet; ugotavlja, da so v istem letu znašali povprečni stroški prevajanja na stran 166,37 EUR: 150,2 EUR za Komisijo, 149,7 EUR za Parlament in 251,8 EUR za Svet;

255. meni, da bi morale institucije sprejeti ustrezne ukrepe za povečanje produktivnosti prevajalskih služb EU v primerjavi z zasebnim sektorjem;

256. zahteva pojasnilo, zakaj so cene svobodnih prevajalcev, ki opravljajo storitve za Parlament, v povprečju za 12 % višje od cen svobodnih prevajalcev Komisije;

257. pozdravlja, da sta po pridružitvi novih desetih držav članic Komisija in Svet uspela omejiti povečanje obsega prevajanja in tako preprečila povečanje stroškov;

258. meni, da bi morale vse tri institucije določiti stroške prevajanja na letni osnovi, pri čemer bi uporabile ista merila in načine izračuna; meni, da bilo treba tako izračunane podatke uporabiti ne le za proračunske namene, ampak tudi za osveščanje uporabnikov;

259. pozdravlja pripravljenost Komisije, da za leto 2006 preuči postopek odobritve in preverjanja zahtevkov za prevod; prav tako pozdravlja, da je Svet v letu 2003 uvedel seznam osrednjih dokumentov in tako omejil prevajanje drugih besedil;

260. priporoča, da se v večji meri omeji dolžina prevodov in pisnih povzetkov;

261. spodbuja parlamentarne odbore in delegacije, da besedila zagotavljajo le v jezikih članov odbora in njihovih namestnikov; predlaga, da bi se lahko druge jezikovne različice zagotovile na posebno zahtevo;

262. na splošno meni, da morajo institucije sprejeti potrebne ukrepe za zagotavljanje visoke kakovosti prevodov; zato meni, da bi morali Svet, Parlament in Komisija pravočasno za postopek razrešnice za leto 2006 poročati Sodišču in Odboru za proračunski nadzor o ukrepih, ki so jih sprejeli za spremljanje in izboljšanje kakovosti prevodov;

263. meni, da bi morale institucije še izboljšati informacije, ki so na voljo vodstvu za spremljanje prevajalskega procesa, in pri tem upoštevati kazalnike uspešnosti, ki jih predlaga Sodišče [25];

264. meni, da bi morali Svet, Parlament in Komisija učinkovito in uspešno uporabljati notranje in zunanje vire, kot so podatkovne zbirke, računalniško podprto prevajanje, delo na daljavo in oddaja prevodov zunanjim izvajalcem;

265. meni, da bi morala vsaka institucija pred oddajo prevodov zunanjim izvajalcem preveriti proste prevajalske zmogljivosti v drugih dveh institucijah;

Posebno poročilo št. 10/2006 o naknadnem vrednotenju programov za Cilj 1 in Cilj 3 za obdobje 1994-1999 (strukturni skladi)

266. poziva Komisijo, naj dokaže, v kakšnem obsegu je bila metodologija predhodnega, vmesnega in naknadnega vrednotenja konsolidirana, da bi se, kolikor je mogoče, izognili logičnim napakam, kot je bilo ugotovljeno v posebnem poročilu Sodišča, pri izvajanju naknadnega vrednotenja za obdobje 2000-2006;

267. predlaga, naj se glede skupnih točk metod vrednotenja poveča sodelovanje med GD REGIO in GD EMPL;

268. ugotavlja, da metodologija sedanje uporabe modela HERMIN povzroča velike težave; je zaskrbljen, ker sedanja metodologija za nekatera gospodarstva, na primer turizem, ne omogoča, da bi se dovolj upošteval pomen storitvenega sektorja; je zaskrbljen, da bodo zaradi posebnih okoliščin novih tržnih gospodarstev hude težave pri vrednotenju strukturnih skladov v državah, ki so postale članice Evropske unije v letu 2004; zahteva, naj Komisija pred začetkom vrednotenja proračunskega obdobja 2000-2006 dokaže, v kakšnem obsegu je spremenila metodologijo, da bi upoštevala to kritiko;

269. prav tako zahteva, naj se metodologiji dodajo dopolnila za merjenje mikroekonomskih učinkov; meni, da so zasebne naložbe pomembne za dolgoročni vpliv strukturnih skladov in za ustvarjanje delovnih mest; zahteva, naj se jih upošteva pri naknadnem izvajanju v obdobju 2000-2006;

270. v skrbi za zagotovitev skladnega pristopa zahteva, da se pri vrednotenju strukturnih skladov na splošno upoštevajo zaključki posebnega poročila Sodišča pri predhodnem, vmesnem in naknadnem vrednotenju programskih obdobij 2000-2006, 2007-2013 in naslednjih obdobij;

271. podpira zamisel, da bi bilo treba vrednotenje strukturnih skladov upoštevati kot stalen proces, ki se stalno oskrbuje z zaključki posameznih opravljenih predhodnih, vmesnih in naknadnih vrednotenj; zahteva, naj so pri vrednotenju v ta proces vključene države članice, in poziva Komisijo, naj v najkrajšem možnem času dokaže, kako bo te zamisli uresničila;

272. meni, da bi morala prihodnja ocenjevanja za ponazoritev evropske dodane vrednosti strukturnih skladov javnosti poudariti tudi posredne učinke strukturnih skladov;

273. poziva Komisijo, da v povezavi z usmerjevalno skupino za naknadno vrednotenje obdobja 2000-2006 preuči možnosti za okrepljeno sodelovanje z univerzami (za vključitev mnenj zunanjih strokovnjakov) v obliki partnerstev s specializiranimi inštituti in študijami o specifičnih temah;

274. meni, da bi takšno sodelovanje omogočilo natančnejše ocenjevanje in v večji meri izkoristilo potencial strukturnih skladov; poziva Komisijo, da sledi temu pristopu in oblikuje model za ocenjevanje ekonomske, socialne in teritorialne kohezije, specifičen za Evropo, ki bi ga bilo mogoče uporabiti tudi v svetovnem merilu.

[1] UL L 60, 8.3.2005.

[2] UL C 264, 31.10.2006, str. 1.

[3] UL C 107, 30.4.2004, str. 1.

[4] UL C 263, 31.10.2006, str. 1.

[5] UL C 263, 31.10.2006, str. 10.

[6] UL L 248, 16.9.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 1995/2006 (UL L 390, 30.12.2006, str. 1).

[7] UL C 273, 9.11.2006, str. 2.

[8] UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

[9] UL L 196, 27.7.2005, str. 1.

[10] UL L 340, 6.12.2006, str. 5.

[11] Glej dokument Sveta 14138/05.

[12] Točka 1.59 letnega poročila Računskega sodišča za leto 2005.

[13] UL C 288 E, 25.11.2006, str. 83.

[14] Potrditev obračunov v okviru Jamstvenega oddelka EKUJS, zapiranje operativnih programov strukturnih skladov in zaključevanje revizij v zvezi z decentraliziranim upravljanjem.

[15] Ukrep 7: spodbujanje najboljših praks za izboljšanje razmerja med stroški in koristmi pri revizijah na ravni projektov; Ukrep 9: spodbujanje pristopa enotne revizije; Ukrep 10: priprava začetne ocene in analize stroškov kontrol.

[16] Letno poročilo organu, ki podeli razrešnico, o notranjih revizijah, opravljenih leta 2005 (Člen 86(4) Finančne uredbe) (KOM(2006)0279), točka 2.1, str. 4.

[17] Uredba Sveta (ES) št. 1083/2006, člen 71 (UL L 210, 31.7.2006, str. 25).

[18] Člen 106(4) pravil za izvajanje finančne uredbe in posebna sektorska pravila iz člena 38(5) in 39(2) Uredbe (ES) št. 1260/1999.

[19] Glej sprejeta besedila z dne 13.2.2007, P6_TA(2007)0027, sprememba 10.

[20] Glej tudi Mnenje št. 1/2006 v zvezi s Sedmim okvirnim programom za raziskave in tehnološki napredek.

[21] V svojem Sporočilu "Zbirno poročilo o dosežkih Komisije pri upravljanju v letu 2005".

[22] Toèka 2.2.1.2. letnega poroèila o delu Urada za infrastrukturo in logistiko "Upravljanje tveganj", stran 23.

[23] UL L 11, 16.1.2003, str. 1.

[24] Sodišče je celotne stroške opredelilo kot vse stroške, povezane s prevajalci, tajniki, vodstvom, uslužbenci prevajalske službe, enoto za načrtovanje, poslopji, informacijsko tehnologijo in upravljanjem človeških virov (npr. usposabljanje).

[25] Glej točki 53 in 88 poročila Sodišča.

--------------------------------------------------