[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 2.3.2011

COM(2011) 110 konč.

VMESNO POROČILO KOMISIJE SVETU IN EVROPSKEMU PARLAMENTU

O REFORMAH NA PODROČJU SODSTVA IN TEMELJNIH PRAVIC (POGAJALSKO POGLAVJE 23) NA HRVAŠKEM

VMESNO POROČILO KOMISIJE SVETU IN EVROPSKEMU PARLAMENTU

O REFORMAH NA PODROČJU SODSTVA IN TEMELJNIH PRAVIC (POGAJALSKO POGLAVJE 23) NA HRVAŠKEM

UVOD

Komisija je v svojem sporočilu „Strategija širitve in glavni izzivi za obdobje 2010–2011“, sprejetem 9. novembra 2010[1], navedla, da bo „temeljito spremljala napredek Hrvaške na področju sodstva in temeljnih pravic ter ocenila razmere v prvem četrtletju leta 2011“. Zato tudi predstavlja to poročilo. Opozorila je, da je treba v okviru tega poglavja iz pristopnih pogajanj doseči prepričljive in verodostojne rezultate, zato bo to poglavje verjetno med zadnjimi, ki bodo začasno zaključena.

Oprijemljivi rezultati na področju sodstva ter boja proti korupciji in organiziranemu kriminalu so bistveni za verodostojnost procesa širitve EU. To je skladno z obnovljenim soglasjem EU o širitvi, ki ga je Evropski svet sprejel decembra 2006.

Pristopna pogajanja s Hrvaško o sodstvu in temeljnih pravicah (poglavje 23) so se začela junija 2010, ko je Svet ugotovil, da Hrvaška izpolnjuje merila za začetek pogajanj. V skupnem stališču EU ob začetku pogajanj je bilo navedeno, da bi bila pogajanja o tem poglavju lahko začasno zaključena, ko bodo izpolnjena številna merila za zaključek pogajanj (MZP), ki zajemajo naslednja štiri področja: (1) sodstvo, (2) boj proti korupciji in organiziranemu kriminalu, (3) temeljne pravice ter (4) sodelovanje z Mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo. Večina desetih meril je bila razdeljena na podmerila, ki se osredotočajo na izvajanje ukrepov in dosego rezultatov.

To poročilo je del nenehnega spremljanja napredka Hrvaške na področju sodstva in temeljnih pravic s strani Komisije. Temelji na informacijah, ki jih je zbrala in analizirala Komisija, zlasti pa na prispevkih hrvaških organov. Komisija se je opirala tudi na več ciljno usmerjenih strokovnih pregledov, v katerih so sodniki, tožilci in policijski uradniki na visokih položajih iz držav članic EU proučevali razmere na Hrvaškem. Uporabljeni so bili tudi drugi viri, vključno z informacijami različnih mednarodnih in nevladnih organizacij.

V naslednjih poglavjih so proučeni ukrepi, ki jih je Hrvaška sprejela za izpolnitev meril na področju sodstva in temeljnih pravic, pozornost pa je namenjena glavnim področjem, na katerih so ugotovljene pomanjkljivosti, ki jih je treba odpraviti.

STANJE PO PODROčJIH

Sodstvo

MZP 1: Hrvaška posodobi strategijo reforme pravosodja in akcijski načrt ter zagotovi njuno učinkovito izvajanje.

Hrvaška je posodobila zahtevana dokumenta, v zvezi z izvajanjem pa je uvedla izboljšano institucionalno zmogljivost za upravljanje reform pravosodja, vključno s pozakonodajnim nadzorom.

MZP 2: Hrvaška okrepi neodvisnost, odgovornost, nepristranskost in strokovnost sodstva.

Sprejeti so bili številni ukrepi za okrepitev neodvisnosti sodstva, med drugim z ustavnimi spremembami, kot so določbe o novem postopku imenovanja državnega sodnega sveta in državnega tožilskega sveta. Na Hrvaškem potekata reforma in krepitev državnega sodnega sveta in državnega tožilskega sveta, ki naj bi zagotovili njuno strokovnost, nepristranskost in neodvisnost od političnega in drugega vmešavanja, zlasti v zvezi z imenovanjem sodnikov in tožilcev, upravljanjem njihove kariere ter disciplinskimi ukrepi proti njim. Državna šola za sodnike in tožilce je začela uspešno delovati.

Vendar pa Hrvaška še ni dosegla prepričljivih rezultatov pri zaposlovanju in imenovanju sodnikov in državnih tožilcev na podlagi enotnih, preglednih, objektivnih in nacionalno veljavnih meril. Ker sta bila državni sodni svet in državni tožilski svet šele pred kratkim ustanovljena, še ni mogoče ugotoviti, ali sta zmožna odgovornega samourejanja.

Hrvaška bo morala zagotoviti, da na novo ustanovljena državni sodni svet in državni tožilski svet dokažeta, da lahko pravilno uporabljata nove prehodne določbe za zaposlovanje sodnikov in tožilcev, ter da je izvajanje disciplinskih postopkov proti odvetnikom in sodnikom uspešnejše.

MZP 3: Hrvaška izboljša učinkovitost sodstva.

Sodni zaostanki so pri tem pomemben kazalnik. Hrvaška je od decembra 2009 do decembra 2010 rahlo zmanjšala število vseh sodnih zaostankov, in sicer s 795 722 zadev na 785 561 zadev (–1,3 %). Sodni zaostanki na področju kazenskih zadev so se zmanjšali za 10,6 %. Uvajajo se ukrepi za preprečevanje pretiranih sodnih zaostankov, vključno s postopno uvedbo novih metod izvršbe, zaposlovanjem dodatnih sodnikov, sodnih svetovalcev in sodnih uradnikov na najbolj preobremenjenih sodiščih ter spodbudami sodnikom za zagotovitev hitre obravnave starih zadev. Pridobljene so bile izkušnje pri izvajanju novega kazenskega postopka. Hrvaška je nekoliko napredovala na področju fizične infrastrukture in uvajanja računalniške tehnologije, saj je na večini sodišč uvedla celoviti sistem vodenja zadev (Integrated Case Management System). Hrvaška je nadaljevala racionalizacijo občinskih sodišč in sodišč za prekrške, pri čemer je zagotovila učinkovito delovanje združenih sodišč in sprejela načrt za racionalizacijo okrožnih in gospodarskih sodišč.

Vendar pa se je število sodnih zaostankov na področju civilnih zadev, ki so v postopku tri leta ali več, povečalo za 3,8 %. Hrvaška še ni dosegla prepričljivih rezultatov pri izvajanju zakonika o civilnem postopku. Povečalo se je tudi število sodnih zaostankov na področju izvršilnih zadev. Številna pomembna sodišča, vključno z zagrebškim in splitskim, imajo še vedno velike sodne zaostanke.

Hrvaška bo morala še naprej zmanjševati število vseh sodnih zaostankov, zlasti na področju civilnih in izvršilnih zadev. Izboljšati je treba izvajanje zakonika o civilnem postopku, da se skrajša predolgo trajanje civilnih postopkov.

MZP 4: Hrvaška je uspešnejša pri obravnavi domačih zadev, povezanih z vojnimi zločini.

Hrvaška je dosegla napredek pri nepristranski obravnavi vojnih zločinov pred sodišči, in sicer z izvedbo številnih postopkov zoper obtožence z različnim etničnim ozadjem.

Februarja 2011 je bila sprejeta strategija za obravnavanje nekaznovanosti. Hrvaška je izvedla svoj akcijski načrt za presojo zamudnih sodb. Sodelovanje na dvostranski in regionalni ravni se je nadaljevalo.

Vendar pa vprašanje nekaznovanosti za zadeve, v katerih se še ni začela preiskava ali pregon, ni bilo ustrezno obravnavano in nova strategija za zagotovitev ustreznih preiskav in pregona takih kaznivih dejanj se še ne izvaja.

Hrvaška si bo morala še naprej prizadevati za obravnavanje domačih vojnih zločinov, ki še niso bili obravnavani, pred hrvaškimi sodišči, zlasti z izvajanjem nove strategije in sistematične uporabe specializiranih zbornic, ter tako doseči prepričljive rezultate.

Boj proti korupciji

MZP 5: Hrvaška doseže pomembne rezultate, ki so posledica uspešnih, učinkovitih in nepristranskih preiskav, pregona in sodnih odločb v zvezi z zadevami, ki so povezane z organiziranim kriminalom in korupcijo, na vseh ravneh, vključno s korupcijo na visoki ravni, in občutljivimi sektorji, kot so javna naročila.

Operativna zmogljivost Urada za preprečevanje korupcije in organiziranega kriminala (USKOK) ter specializirane tožilske službe za zadeve v zvezi s korupcijo in organiziranim kriminalom je bila okrepljena, policija pa je učinkovitejša. V številnih zadevah, povezanih s korupcijo na visokih položajih, potekajo preiskave ali so bile vložene obtožnice. Pri znatnem številu zadev v zvezi z organiziranim kriminalom so bile končane vse faze postopka (preiskava, pregon, izdaja sodne odločbe). Uporabljajo se odvračilne sankcije.

Vendar pa v večini zadev v zvezi s korupcijo na visoki ravni in javnimi naročili še ni bila izdana sodna odločba. Zmogljivost sodišč za ustrezno obravnavo zadev je treba še v celoti preizkusiti. Zapolniti je treba še približno 20 % od 436 mest, ki so na voljo v državnem policijskem uradu za preprečevanje korupcije in organiziranega kriminala (PNUSKOK). Depolitizacija in večja strokovnost policije nista v celoti obravnavana.

Hrvaška bo morala pokazati, da v okviru vseh ustreznih faz postopka (preiskava, pregon, izdaja sodne odločbe) učinkovito obravnava zadostno število zadev v zvezi s korupcijo na visoki in na lokalni ravni ter zadeve v zvezi z javnimi naročili in sodstvom. Potreben je učinkovit nadzor nad zavrženjem poročil o kaznivih dejanjih, ki jih prejme tožilec. Hrvaška bi morala nadalje okrepiti državni policijski urad za preprečevanje korupcije in organiziranega kriminala (PNUSKOK) in sprejeti novi policijski zakon, ki je trenutno v pripravi in obravnava zlasti vprašanja depolitizacije in imenovanja na podlagi zaslug. Hrvaška bi morala izboljšati medagencijsko sodelovanje, vključno z izmenjavo informacij.

MZP 6: Hrvaška doseže napredek pri krepitvi preprečevalnih ukrepov v boju proti korupciji in navzkrižju interesov.

Izboljšana zakonodaja o dostopu do informacij, financiranju političnih strank in navzkrižju interesov je bila sprejeta februarja 2011. Komisija za navzkrižje interesov je bila okrepljena z zagotovitvijo dodatnih virov. Akcijski načrti za boj proti korupciji v državnih podjetjih se izvajajo.

Vendar pa je treba nekatere določbe iz novo sprejete zakonodaje še pojasniti in preizkusiti v praksi, med drugim v smislu skladnosti z drugo zakonodajo. Okrepiti je treba izvedbene strukture. Vsa izvedbena zakonodaja, potrebna za izvrševanje vseh določb zakona o splošnem upravnem postopku, še ni bila sprejeta. Preglednost in integriteto javne uprave je treba dodatno okrepiti.

Hrvaška bo morala dokazati, da v praksi učinkovito izvaja novo zakonodajo o dostopu do informacij, izboljšati preglednost javnih naročil, zlasti z objavo informacij o dejanski izvedbi naročil, ter sprejeti celotno sektorsko zakonodajo skladno z zakonom o splošnem upravnem postopku. Kar zadeva zakon o financiranju političnih strank, bi morala Hrvaška pojasniti pravila glede nadzora zasebnih prispevkov in zagotoviti upravno zmogljivost, potrebno za uporabo zakonodaje.

Temeljne pravice

MZP 7: Hrvaška okrepi varstvo manjšin, med drugim z učinkovitim izvajanjem ustavnega zakona o pravicah narodnostnih manjšin.

Splošno varstvo manjšin se je izboljšalo, namen sprejetih ukrepov pa je sprava in večja strpnost med državljani, vključno z usposabljanjem policije in medijev. Sprejeti so bili nekateri ukrepi za izboljšanje spremljanja izvajanja določb zakona o pravicah narodnostnih manjšin v zvezi z zaposlovanjem. Hrvaška je izvedla celovito študijo v zvezi s prenizko zastopanostjo manjšin v širšem javnem sektorju.

Vendar pa na ravni zaposlovanja narodnostnih manjšin ni bilo oprijemljivih izboljšav, kot jih določa zakon o pravicah narodnostnih manjšin. Vloga šolanja pri prizadevanjih za spravo ni bila proučena. Načrt za odpravo pomanjkljivosti v širšem javnem sektorju, ugotovljenih s študijo, je treba še sprejeti.

Hrvaška bo morala pripraviti dolgoročne načrte, ki temeljijo na statističnih podatkih, da bo lahko v celoti izpolnila svoje obveznosti v zvezi z zaposlovanjem pripadnikov manjšin iz zakona o pravicah narodnostnih manjšin, in sprejeti načrt za odpravo pomanjkljivosti v zvezi s prenizko zastopanostjo manjšin v širšem javnem sektorju, ugotovljenih s študijo.

MZP 8: Hrvaška reši preostala vprašanja v zvezi z vračanjem beguncev.

Hrvaška je delno izvedla svoj akcijski načrt v zvezi s programom za nastanitev beguncev in nekdanjih imetnikov najemniških pravic. Izpolnila je cilje za leto 2008. Izboljšala je obravnavo pritožb zoper zavrnjene zahtevke za prenovo stanovanjskih objektov. Dosežen je bil napredek pri prenovi preostalih nepremičnin.

Vendar pa cilj za leto 2009 iz akcijskega načrta, ki določa, da se zagotovi 2 070 stanovanj, ni bil uresničen. Od 1 300 stanovanjskih enot, ki so bile na voljo (62,8 %), je bilo predanih le 1 024 (49,5 %), 276 pa jih še ni bilo. Hrvaška ni dosegla napredka pri zagotovitvi nastanitve uspešnim prosilcem za nastanitev, ki niso zajeti v cilj za leto 2009. Zaostanki pri obravnavi pritožb zoper zavrnjene zahtevke za prenovo stanovanjskih objektov, ki jih je trenutno 4 000, se ne rešujejo zadovoljivo.

Hrvaška bo morala v celoti uresničiti svoj cilj za leto 2009 in doseči znaten napredek pri zagotovitvi nastanitve prosilcem za nastanitev, ki niso zajeti v cilj za leto 2009. Hrvaška bi morala tudi odpraviti zaostanke pri obravnavi pritožb, vloženih zaradi zavrnjenih zahtevkov za prenovo stanovanjskih objektov.

MZP 9: Hrvaška izboljša varstvo človekovih pravic.

Splošni pravni okvir za varstvo človekovih pravic je bil izboljšan, zlasti z okrepljenimi ustavnimi določbami, sprejetimi julija 2010. Nadaljevala se je krepitev ozaveščenosti policije, tožilcev in sodišč glede človekovih pravic. Strategija in akcijski načrt za varstvo človekovih pravic Romov in njihovo integracijo se izvajata. Še naprej je treba spoštovati pravico do izražanja.

Hrvaška je izboljšala dostop do pravnega varstva, vključno s sprejetjem ukrepov za zagotovitev, da do pristopa k EU upravno sodišče postane sodišče s polno jurisdikcijo, in z zagotovitvijo boljšega izvajanja zakona o pravni pomoči, zlasti v okviru poenostavljenih postopkov in višjih nagrad odvetnikom. Hrvaška je začela dosegati napredek pri izvajanju protidiskriminacijskega zakona in zakona o kaznivih dejanjih iz sovraštva.

Vendar pa urad varuha človekovih pravic nima dovolj osebja, saj so mu bile dodeljene nove naloge (npr. izvrševanje protidiskriminacijskega zakona) in pristojnosti (npr. na področju preprečevanja mučenja), njegovi viri pa so ostali enaki.

Hrvaška bo morala dodatno okrepiti urad varuha človekovih pravic, zlasti z zagotovitvijo načrtovanega dodatnega osebja in povečanega proračuna, zagotoviti ustrezno nadaljnje spremljanje priporočil varuha človekovih pravic ter doseči nadaljnji napredek pri izvajanju protidiskriminacijskega zakona in zakona o kaznivih dejanjih iz sovraštva.

Sodelovanje z Mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo

MZP 10: V skladu s pogajalskim okvirom, ki ga je Svet sprejel 3. oktobra 2005, je popolno sodelovanje Hrvaške z Mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo še naprej ena od zahtev za njen napredek v pristopnem procesu, med drugim tudi za začasno zaprtje tega poglavja.

Kot je zahteval urad tožilca Mednarodnega kazenskega sodišča za nekdanjo Jugoslavijo, je medagencijska projektna skupina hrvaške vlade pri svojih preiskavah, katerih cilj je najti manjkajoče dokumente v zvezi z uporabo topništva ali pojasniti, kje se nahajajo, prišla do pomembnih spoznanj. Naslednje poročilo tožilca Mednarodnega kazenskega sodišča za nekdanjo Jugoslavijo bo Varnostnemu svetu Združenih narodov predloženo maja 2011.

SKLEPNA UGOTOVITEV

Hrvaška je na področju sodstva in temeljnih pravic dosegla znaten napredek. Vendar pa so potrebna nadaljnja prizadevanja, zlasti za dosego prepričljivih rezultatov na področju sodstva in boja proti korupciji, za obravnavanje nekaznovanosti za vojne zločine in reševanje preostalih vprašanj v zvezi z vračanjem beguncev.

Komisija zato:

- spodbuja Hrvaško, da podvoji svoja prizadevanja za izpolnitev vseh meril za zaključek pogajanj o poglavju 23, ki so bila določena junija 2010 v stališču EU ob začetku pogajanj, ter da zlasti obravnava preostala vprašanja iz tega sporočila,

- še naprej tesno spremlja napredek Hrvaške in jo podpira z zagotavljanjem strokovnega znanja in izkušenj ter finančne pomoči, da bo lahko izpolnila merila iz tega poglavja.

Ko bo Komisija ugotovila, da je Hrvaška izpolnila vsa merila za zaključek pogajanj, bo Svetu skladno z ustaljenimi postopki predložila poročilo o izpolnjevanju meril za zaključek pogajanj in osnutek stališča EU ob zaključku pogajanj.

[1] COM(2010) 660 konč.