PREDLOG SPREMEMBE PRORAČUNA št. 7 K SPLOŠNEMU PRORAČUNU ZA LETO 2011

IZKAZ ODHODKOV PO ODDELKIH Oddelek III − Komisija

Ob upoštevanju:

– Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in zlasti člena 314 PDEU v povezavi s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (Pogodba Euratom) in zlasti člena 106a Pogodbe Euratom,

– Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti[1], in zlasti člena 37 Uredbe,

– splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011, sprejetega 15. decembra 2010[2],

– spremembe proračuna št. 1/2011[3], sprejete 6. aprila 2011,

– spremembe proračuna št. 2/2011[4], sprejete 5. julija 2011,

– spremembe proračuna št. 3/2011[5], sprejete 14. julija 2011,

– spremembe proračuna št. 4/2011, sprejete 28. septembra 2011,

– spremembe proračuna št. 5/2011, sprejete 25. oktobra 2011,

– predloga spremembe proračuna št. 6/2011[6], sprejetega 18. oktobra 2011,

Evropska komisija proračunskemu organu predlaga predlog spremembe proračuna št. 7 k proračunu za leto 2011.

SPREMEMBE IZKAZA PRIHODKOV IN ODHODKOV PO ODDELKIH

Spremembe izkaza prihodkov in odhodkov po oddelkih so na voljo na portalu EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-en.htm). Temu dokumentu je za ponazoritev priložena angleška različica sprememb izkaza v proračunskem formatu.

KAZALO

1. Uvod.. 3

2. Uporaba Solidarnostnega sklada EU.. 3

2.1 Španija.. 3

2.2 Italija.. 5

3. Financiranje. 7

4. Zbirna razpredelnica po razdelkih finančnega okvira.. 9

1. Uvod

Predlog spremembe proračuna (PSP) št. 7 za leto 2011 zajema uporabo Solidarnostnega sklada EU v višini 37 979 875 EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil v zvezi s posledicami potresa v regiji Murcia, Španija, (21 070 950 EUR) in poplav v Benečiji, Italija (16 908 925 EUR).

2. Uporaba Solidarnostnega sklada EU

2.1 Španija

Mesto Lorca sta 11. maja 2011 prizadela dva potresa jakosti 5,2, v katerih je umrlo 9 ljudi, okoli 300 pa je bilo ranjenih. Nadaljnjih 10 000 ljudi je bilo evakuiranih, približno 30 000 pa jih je moralo prvo noč preživeti na ulici. Poleg tega sta potresa povzročila veliko škodo na stanovanjskih, poslovnih in javnih objektih, kulturni dediščini, cestnih povezavah ter na osnovni infrastrukturi.

(1) Komisija je vlogo prejela 20. julija 2011 v roku 10 tednov od nastanka prve škode, ki je bila zabeležena 11. maja 2011. Posodobljeno različico vloge je prejela 1. avgusta 2011.

(2) Gre za naravno nesrečo, ki zato spada v področje uporabe Solidarnostnega sklada.

(3) Prizadeto območje obsega celotno občino Lorca, ki je del avtonomne skupnosti Murcia. Celotno škodo so španski organi ocenili na 843 milijonov EUR. Vendar ta znesek vključuje tudi 162 000 EUR nadomestil, ki jih je država plačala družinam žrtev potresov, ki se jih ne sme šteti za „neposredno škodo“. Komisija zato meni, da skupna neposredna škoda znaša 842 838 milijonov EUR.

(4) Ker skupna škoda znaša le 23,8 % običajnega praga, določenega za Španijo v letu 2011, v višini 3,535 milijarde EUR[7], so španski organi vlogo predložili v na podlagi meril t. i. „neobičajne nesreče v regiji“, opredeljenih v zadnjem pododstavku člena 2(2) Uredbe (ES) št. 2012/2002, ki določa pogoje uporabe Solidarnostnega sklada „v izjemnih okoliščinah“. V skladu s tem merilom lahko regija izjemoma prejme pomoč iz Sklada, kadar jo prizadene neobičajna nesreča, zlasti naravna, ki prizadene večji del njenega prebivalstva ter resno in trajno vpliva na pogoje za življenje in gospodarsko stabilnost regije. Na podlagi Uredbe je treba posebno pozornost nameniti oddaljenim in izoliranim regijam, kot so otoške in najbolj oddaljene regije, opredeljene v členu 349 PDEU. V skladu z Uredbo je treba vloge, predložene na podlagi merila „neobičajne nesreče v regiji“, proučiti „zelo strogo“. Avtonomne skupnosti Murcia ni mogoče šteti za oddaljeno ali izolirano regijo.

(5) Kakor je opredeljeno v letnem poročilu o Solidarnostnem skladu (2002–2003)[8], Komisija meni, da je treba za smiselno uporabo posebnih meril za regionalne nesreče v nacionalnem okviru razločevati med izrednimi regionalnimi nesrečami in zgolj lokalnimi nesrečami. V skladu z načelom subsidiarnosti so za slednje pristojni nacionalni organi, medtem ko se lahko za regionalne nesreče zaprosi za podporo v okviru Solidarnostnega sklada. Potres je močno prizadel celotno občino Lorca, dva potresa, do katerih je prišlo 11. maja, pa sta pustila posledice skoraj v celotni regiji Murcia, vključno z mesti Cartagena, Águilas, Murcia, Mazarrón in številnimi kraji v Albaceteju, Jaénu, Almeriji in Alicanteju. Lorca je tretje največje mesto v regiji Murcia.

(6) Eden od pogojev, ki jih določa Uredba (ES) št. 2012/2002 za uporabo Solidarnostnega sklada v izjemnih okoliščinah, je ta, da mora nesreča prizadeti večji del prebivalstva regije, na katero se nanaša vloga. Predel, na katerega se nanaša španska vloga, zajema celotno občino Lorca v avtonomni skupnosti Murcia, ki ima 92 694 prebivalcev (celotno prebivalstvo regije Murcia je 1 461 979). Nesreča je prizadela celotno prebivalstvo Lorce (in širše območje), saj je v potresu umrlo devet ljudi, okrog 300 jih je bilo poškodovanih, približno 10 000 prebivalcev je bilo evakuiranih, okoli 30 000 pa jih je moralo prvo noč preživeti na ulici. Ostali prebivalci mesta so se zatekli v bolj oddaljena okrožja ali na obalo. Rdeči križ je vzpostavil tri poljske bolnišnice, trije kampi so nudili zavetišče več kot 5 000 ljudem, in razdeljenih je bilo 15 000 zasilnih ležišč. Poleg tega je v vlogi navedeno, da je škodo utrpelo več kot 80 % poslopij, zaradi česar so bila nekatera podjetja in šole začasno zaprti. Iz informacij v vlogi je mogoče sklepati, da je pogoj, v skladu s katerim mora biti prizadeta večina prebivalcev, izpolnjen.

(7) Glede zahteve, da je treba dokazati resen in trajen vpliv na pogoje za življenje in gospodarsko stabilnost regije, so v vlogi opisane zlasti velika škoda na osnovni infrastrukturi in javnih zgradbah, stanovanjskih objektih, poslovnih stavbah in tovarnah ter motnje na lokalnem cestnem omrežju. Potres je povzročil škodo tudi na številnih javnih šolah, javni knjižnici in glasbenem konservatoriju. Iz predloženih informacij je razvidno, da ni zmogljivosti za nastanitev novih študentov v univerzitetnem naselju za zdravstvene znanosti, ki naj bi prišli z novim akademskim letom septembra, pri čemer je treba upoštevati, da študentje za regijo predstavljalo pomemben ekonomski dejavnik. Škoda, ki je nastala na zgodovinskih arhitekturnih spomenikih, prav tako močno vpliva na sektor turizma v regiji. Potres je povzročil škodo tudi na 708 trgovinah, 50 obrtnih delavnicah, 482 storitvenih podjetjih ter 210 hotelih in restavracijah. Nenaden upad turizma za regijo pomeni resen problem. Poleg tega je bila Lorca pred potresom regionalni center ter središče poslovnih, zdravstvenih, izobraževalnih in kulturnih dejavnosti tudi za več kot 250 000 ljudi iz širše regije. Nesreča je torej imela hude posledice za socialno-ekonomski položaj širše regije onkraj meja občine Lorca, saj se je gospodarska dejavnost drastično zmanjšala, če ne celo popolnoma ustavila. V vlogi je opisana podrobna proučitev učinka potresa ter navedena celotna ocenjena škoda, razčlenjena po sektorjih.

(8) Stroški ukrepov, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 3(2) Uredbe (ES) št. 2012/2002, znašajo po ocenah 104 milijona EUR in so razčlenjeni v 4 kategorije: A) takojšnja usposobitev infrastrukture, B) zagotovitev začasne nastanitve in reševalnih služb, C) zagotovitev preventivne infrastrukture in takojšnja zaščita kulturne dediščine ter D) ureditev prizadetih območij/predelov.

(9) Prizadeta regija je upravičena do sredstev iz strukturnih skladov (2007–2013) v okviru cilja „postopno opuščanje“. Španski organi Komisiji niso nakazali, da bi za odpravo posledic potresa nameravali uporabiti druge vire financiranja Skupnosti.

(10) Španski organi so navedli, da za upravičene stroške ni zavarovalnega kritja.

2.2 Italija

V obdobju od 31. oktobra do 2. novembra 2010 so bili v Benečiji v severovzhodni Italiji hudi nalivi. Učinke močnega deževja je povečal še sredozemski veter „Sirocco“, zaradi katerega se je začel topiti sneg v bližnjih gorah. Zaradi takšnih vremenskih razmer so reke prestopile bregove in poplavile širša območja ter tako povzročile škodo na cestnih in infrastrukturnih omrežjih, v kmetijstvu, podjetjih in domovih. Obsežna škoda je bila zabeležena v celotni Benečiji, še zlasti močno pa je bilo prizadeto porečje reke Bacchiglione, vključno z mestoma Vicenza in Padova.

(11) Komisija je vlogo prejela 7. januarja 2011 v roku 10 tednov od nastanka prve škode, ki je bila zabeležena 31. oktobra 2010. Znatno spremenjeno različico vloge s posodobljeno in natančnejšo oceno škode ter bistveno drugačnimi številkami je prejela 11. avgusta 2011.

(12) Gre za naravno nesrečo, ki zato spada v glavno področje uporabe Solidarnostnega sklada.

(13) Prvotna vloga, ki je bila predložena januarja, je temeljila na merilih za t. i. „neobičajne nesreče v regiji“ iz zadnjega pododstavka člena 2(2) Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 in je bila zato omejena na osrednji predel nesreče vzdolž reke Bacchiglione, celotna škoda pa je bila ocenjena na 994,9 milijona EUR. Vendar pa je bila vloga nepopolna in za večji del škode ni vsebovala nobenih dokazil. Vloge zato ni bilo mogoče oceniti.

(14) Italijanski organi so se odzvali na zahtevo Komisije in 11. avgusta predložili posodobljeno vlogo z več novimi dokazili in novo oceno škode. Novi zneski v zvezi s škodo se nanašajo na celotno regijo Benečijo in skupaj znašajo 3,717 milijarde EUR. Ta znesek za 182 milijonov EUR presega prag za uporabo Solidarnostnega sklada v višini 3,536 milijarde EUR, kakor je določen za Italijo v letu 2011 (tj. 3 milijarde EUR v cenah iz leta 2002). Na podlagi teh zneskov se nesreča lahko opredeli kot „večja naravna nesreča“, kakor je določeno v Uredbi Sveta (ES) št. 2012/2002.

(15) Kot alternativo „večji naravni nesreči“ vsebuje dopolnjena vloga z dne 11. avgusta tudi posodobljene podatke na podlagi meril za tako imenovano neobičajno nesrečo v regiji. Ne da bi to bilo posebej omenjeno, se zdi, da vloga te podatke vsebuje za primer, da vloga ne bi bila sprejeta na podlagi meril za večjo naravno nesrečo.

(16) Zneski škode, ki so jih italijanski organi navedli za primer „večje naravne nesreče“, so sestavljeni iz štirih glavnih kategorij: 1) škoda, ki so jo prijavile osebe javnega prava (občine, pokrajine, prefekture, regionalna gozdna služba itd.): 588 milijonov EUR, 2) škoda, ki so jo povzročili poznejši plazovi: 124 milijonov EUR, 3) stroški ponovne vzpostavitve hidravličnega varnostnega sistema: 2 732 milijonov EUR, 4) dodatni „izvedbeni stroški“: 273 milijonov EUR. Medtem ko se škoda, prijavljena pod točkama 1) in 2), zdi verjetna, je iz vloge razvidno, da točki 3) in 4) v večji meri vsebujeta stroške za posodobitev sistema za ravnanje z vodo, da bi se omogočila boljša zaščita pred poplavami. Samo manjši del teh stroškov se nanaša na popravilo škode, ki so jo neposredno povzročile poplave. Vendar stroškov za preventivne ukrepe pri oceni vlog za sredstva iz Solidarnostnega sklada ni mogoče upoštevati. Ker na podlagi predloženih podatkov ni mogoče izvesti natančne količinske opredelitve, ni nobenega dvoma, da so stroški, ki se v vlogi nanašajo na preventivo in ne na popravilo, precej višji od 182 milijonov EUR. Skupna neposredna škoda torej ne presega prej omenjenega praga, zato Komisija meni, da poplav v Benečiji ni mogoče opredeliti kot večjo naravno nesrečo.

(17) Ker skupna škoda ne presega običajnega praga, je bila vloga proučena na podlagi meril t. i. „neobičajne nesreče v regiji“, opredeljenih v zadnjem pododstavku člena 2(2) Uredbe (ES) št. 2012/2002, ki določa pogoje uporabe Solidarnostnega sklada „v izjemnih okoliščinah“. V skladu s temi merili lahko regija izjemoma prejme pomoč iz Sklada, kadar to regijo prizadene neobičajna nesreča, zlasti naravna, ki prizadene večji del prebivalstva ter resno in trajno vpliva na pogoje za življenje in gospodarsko stabilnost regije. Na podlagi Uredbe je treba posebno pozornost nameniti oddaljenim in izoliranim regijam, kot so otoške in najbolj oddaljene regije, opredeljene v členu 349 PDEU. Regija Benečija ne spada v to kategorijo. V skladu z Uredbo je treba vloge, predložene na podlagi merila „neobičajne nesreče v regiji“, proučiti „zelo strogo“.

(18) Kakor je opisano zgoraj, so italijanski organi predložili dokazila, omejena na najbolj prizadeto območje, tj. porečje reke Bacchiglione, da bi izpolnili merila za „nesrečo v regiji“, kot alternativo za večjo nesrečo. Za opredeljeni predel so italijanski organi skupno neposredno škodo, ki so jo povzročile poplave, ocenili na 1 156,86 milijona EUR. Ta znesek celotne škode je sestavljen iz 1) škode, ki so jo prijavile občine (vključno s škodo na zasebnem premoženju, poslovnih objektih, v kmetijstvu, stroški začasne nastanitve, škodo na kulturni dediščini in stroški za nujne ukrepe) v višini 178,612 milijona EUR, 2) škode na komunalnih objektih v višini 2,035 milijona EUR, 3) gradbenih del v višini 50,562 milijona EUR, 4) škode na avtocesti A4 v višini 1,308 milijona, 5) ukrepov za varovanje zdravja ljudi in živali v višini 0,639 milijona EUR, 6) plačil za prostovoljce, ki so zagotavljali civilno zaščito, v višini 1,800 milijona EUR, ter 7) „stroškov za varnostne ukrepe na prizadetih območjih“ v višini 921,912 milijona EUR. Zneski škode v točkah od 1) do 6) se zdijo upravičeni, medtem ko točka 7) – podobno kot vloga za primer večje nesreče – vključuje ukrepe, ki niso namenjeni zgolj odpravi neposredne škode, ampak tudi izboljšanju splošnega varnostnega standarda sistema za ravnanje z vodo (vključno z gozdovi in zaščito pred zemeljskimi plazovi). Vendar predloženi podatki razlikujejo med „neodložljivimi“, „nujnimi“ in „potrebnimi“ ukrepi. Domneva se lahko, da operacije iz kategorij "„neodložljivo“ in „nujno“ pomenijo takojšnja popravila škode, ki so jo povzročile poplave. Znesek za ti kategoriji znaša 492,506 milijona EUR (vključno s 51,105 milijona EUR, ki so že zajeti v strošku za gradbene posege, ki so jih prevzele občine in jih je treba odšteti). Na podlagi teh podatkov Komisija meni, da se skupno neposredno škodo lahko oceni na 676,357 milijona EUR. Ta znesek predstavlja 19 % običajnega praga za uporabo Solidarnostnega sklada, ki se za Italijo uporablja leta 2011.

(19) Eden od pogojev, ki jih določa Uredba (ES) št. 2012/2002 za uporabo Solidarnostnega sklada v izjemnih okoliščinah, je ta, da mora nesreča prizadeti večji del prebivalstva regije, na katero se nanaša vloga. Opredeljeni predel vključuje dele 14 občin na podobčinski ravni. V teh 14 občinah živi 28 391 registriranih prebivalcev, od tega naj bi jih 20 068 (tj. 70,6 % prebivalstva) zaradi poplav utrpelo večjo škodo. Poročilo navaja začasno premestitev 2 800 ljudi. Poplave so povzročile škodo na več kot 2 000 hišah, poškodovanih pa je bilo tudi več garaž in 450 avtomobilov. V vlogi so opisane različne vrste škode, ki jih je utrpelo prebivalstvo: osebno oškodovanje, prekinitev gospodarskih dejavnosti, motnje pri zagotavljanju glavnih komunalnih storitev in telekomunikacij ter motnje v prometu. Tako je mogoče skleniti, da so poplave prizadele večji del prebivalstva.

(20) Kar zadeva učinek in posledice poplav ter zahtevo, da je treba dokazati resen in trajen vpliv na življenjske pogoje in gospodarsko stabilnost regije, je v vlogi opisana predvsem destabilizacija naravnega okolja in gospodarske stabilnosti celotne regije Benečije. Gospodarska struktura Benečije temelji na malih in srednjih podjetjih, ki so večinoma družinska podjetja, naravnana v izvoz. Poročilo navaja, da so bili uničeni infrastruktura, stroji in delovna orodja več kot 2 500 MSP. Skupno število podjetij v celotni Benečiji, katerih poslovanje je bilo zaradi poplav ogroženo, je 40 400, od tega jih je 9 900 malih, ki zaposlujejo okrog 250 000 ljudi. Na področju kmetijstva poročilo navaja izgubo nekaj živine in polja, prekrita z blatom.

(21) Kakor je opredeljeno v letnem poročilu o Solidarnostnem skladu (2002–2003)[9], Komisija meni, da je treba za smiselno uporabo posebnih meril za regionalne nesreče v nacionalnem okviru razločevati med izrednimi regionalnimi nesrečami in povsem lokalnimi nesrečami. V skladu z načelom subsidiarnosti so za slednje pristojni nacionalni organi, medtem ko se lahko za regionalne nesreče zaprosi za podporo v okviru Solidarnostnega sklada. Dokazi, ki so jih predložili italijanski organi, kažejo, da so poplave močno prizadele regijo Benečijo, najhujše posledice pa je utrpelo porečje reke Bacchiglione.

(22) Stroški ukrepov, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 3(2) Uredbe (ES) št. 2012/2002, znašajo po ocenah 779,06 milijona EUR in so razčlenjeni v 4 kategorije: A) takojšnja usposobitev infrastrukture, B) zagotovitev začasne nastanitve in reševalnih služb, C) zagotovitev preventivne infrastrukture in takojšnja zaščita kulturne dediščine ter D) ureditev prizadetih območij/predelov. Glede na to, da se le del prijavljene škode lahko sprejme kot neposredna škoda (glej točko 18), je treba znesek upravičenih ukrepov popraviti na največ 573,225 milijona EUR.

(23) Prizadeta regija je upravičena do sredstev iz strukturnih skladov (2007–2013) kot „regija konkurenčnosti in zaposlovanja“. Italijanski organi Komisiji niso nakazali, da bi za odpravo posledic poplav nameravali uporabiti druge vire financiranja Skupnosti.

(24) Italijanski organi so navedli, da za upravičene stroške ni zavarovalnega kritja.

3. Financiranje

Skupni letni proračun, ki je na voljo za Solidarnostni sklad, znaša 1 000 milijonov EUR. Ker je bila solidarnost osrednji razlog za ustanovitev Sklada, Komisija meni, da bi morala biti pomoč iz Sklada progresivna. To pomeni, da bi bilo treba v skladu z dosedanjo prakso za delež škode, ki presega prag (0,6 % BND oziroma 3 milijarde EUR v cenah iz leta 2002, pri čemer se upošteva nižji znesek), nameniti večjo intenzivnost pomoči kot za delež škode pod tem pragom. Stopnja, ki se je v preteklosti uporabljala za dodelitev sredstev za večje nesreče, znaša 2,5 % skupne neposredne škode pod pragom za uporabo Sklada in 6 % nad pragom. Metodologija za izračun pomoči iz Solidarnostnega sklada je bila določena v Letnem poročilu o Solidarnostnem skladu za obdobje 2002–2003, sprejela pa sta jo Svet in Evropski parlament.

Predlaga se, da se prerazporedijo odobritve plačil v vrstici 05 04 05 01 – Programi za razvoj podeželja, da se upošteva razlika med napovedmi plačil držav članic, posodobljenimi septembra 2011, in izjavami o plačilih, ki so bile predložene novembra 2011.

Predlaga se, da se tudi tokrat uporabijo enaki deleži in odobrijo naslednji zneski pomoči:

|| || || || || (v EUR)

|| Priznana neposredna škoda || Prag || Znesek na podlagi stopnje 2,5 % || Znesek na podlagi stopnje 6 % || Skupni znesek predlagane pomoči EU

Španija – potres v Lorci || 842 838 milijonov || 3 536 milijonov || 21 070 950 || - || 21 070 950

Poplave v Benečiji || 676 357 milijonov || 3 536 milijonov || 16 908 925 || - || 16 908 925

Skupaj || || || || || 37 979 875

4. Zbirna razpredelnica po razdelkih finančnega okvira

Finančni okvir razdelek/podrazdelek || Finančni okvir 2011 || Proračun 2011 (vklj. s SP 1–5 in PSP 6/2011) || PSP 7/2011 || Proračun 2011 (vklj. s SP 1–5 in PSP 6-7/2011)

OPO || OP || OPO || OP || OPO || OP || OPO || OP

1. TRAJNOSTNA RAST || || || || || || || ||

1a. Konkurenčnost za rast in zaposlovanje || 12 987 000 000 || || 13 520 566 270 || 11 523 944 758 || || || 13 520 566 270 || 11 523 944 758

1b. Kohezija za rast in zaposlovanje || 50 987 000 000 || || 50 983 843 784 || 42 060 394 626 || || || 50 983 843 784 || 42 060 394 626

Skupaj || 63 974 000 000 || || 64 504 410 054 || 53 584 339 384 || || || 64 504 410 054 || 53 584 339 384

Razlika do zgornje meje[10] || || || -30 410 054 || || || || -30 410 054 ||

2. OHRANJANJE IN UPRAVLJANJE NARAVNIH VIROV || || || || || || || ||

od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila || 47 617 000 000 || || 42 868 061 900 || 42 788 499 841 || || || 42 868 061 900 || 42 788 499 841

Skupaj || 59 688 000 000 || || 58 659 248 389 || 56 378 918 184 || || -37 979 875 || 58 659 248 389 || 56 340 938 309

Razlika do zgornje meje || || || 1 028 751 611 || || || || 1 028 751 611 ||

3. DRŽAVLJANSTVO, SVOBODA, VARNOST IN PRAVICA || || || || || || || ||

3a. Svoboda, varnost in pravica || 1 206 000 000 || || 1 180 030 263 || 857 199 845 || || || 1 180 030 263 || 857 199 845

3b. Državljanstvo || 683 000 000 || || 879 831 486 || 842 903 486 || 37 979 875 || 37 979 875 || 917 811 361 || 880 883 361

Skupaj || 1 889 000 000 || || 2 059 861 749 || 1 700 103 331 || 37 979 875 || 37 979 875 || 2 097 841 624 || 1 738 083 206

Razlika do zgornje meje[11] || || || 26 072 737 || || || || 26 072 737 ||

4. EU KOT GLOBALNI AKTER[12] || 8 430 000 000 || || 8 759 300 431 || 7 242 528 574 || || || 8 759 300 431 || 7 242 528 574

Razlika do zgornje meje || || || -70 439 377 || || || || -70 439 377 ||

5. UPRAVA[13] || 8 144 000 000 || || 8 172 839 289 || 8 171 544 289 || || || 8 172 839 289 || 8 171 544 289

Razlika do zgornje meje || || || 53 160 711 || || || || 53 160 711 ||

SKUPAJ || 142 125 000 000 || 133 440 000 000 || 142 155 659 912 || 127 077 433 762 || 37 979 875 || 0 || 142 193 639 787 || 127 077 433 762

Razlika do zgornje meje || || || 1 112 135 628 || 6 544 566 238 || || || 1 112 135 628 || 6 544 566 238

[1] UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

[2] UL L 68, 15.3.2011, str. 1.

[3] UL L 172, 30.6.2011, str. 1.

[4] UL L 213, 19.8.2011, str. 1.

[5] UL L 251, 27.9.2011, str. 1.

[6] COM(2011) 674 konč.

[7] tj. 3 milijarde EUR po cenah iz leta 2002.

[8] Letno poročilo za obdobje 2002–2003 in poročilo o pridobljenih izkušnjah po enoletni uporabi novega instrumenta, COM(2004) 397 konč. z dne 26. maja 2004.

[9] Letno poročilo za obdobje 2002–2003 in poročilo o pridobljenih izkušnjah po enoletni uporabi novega instrumenta, COM(2004) 397 konč. z dne 26. maja 2004.

[10] Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) ni vključen v izračun razlike do zgornje meje v okviru razdelka 1a (500 milijonov EUR). 34 milijonov EUR nad zgornjo mejo se financira z uporabo instrumenta prilagodljivosti.

[11] Vključeni znesek Solidarnostnega sklada Evropske unije (EUSF) se vnese dodatno, poleg ustreznih razdelkov, kakor je predvideno v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 17. maja 2006 (UL C 139, 14.6.2006).

[12] Pri razliki v razdelku 4 za leto 2011 se ne upoštevajo odobritve, povezane z rezervo za nujno pomoč (253,9 milijona EUR). 71 milijonov EUR nad zgornjo mejo se financira z uporabo instrumenta prilagodljivosti.

[13] Za izračun razlike do zgornje meje v razdelku 5 se upošteva opomba (1) k finančnemu okviru za obdobje 2007–2013, in sicer za znesek v višini 82 milijonov EUR pri prispevkih osebja za pokojninsko shemo.