Večina držav članic EU beleži pozitivno stopnjo rasti, Evropa je na poti okrevanja po gospodarski in finančni krizi, vendar strukturne pomanjkljivosti in pomanjkljivosti, povezane s krizo, še vedno ovirajo hitrejše splošno okrevanje. Posojilno sposobnost bank omejujeta zlasti visoka zadolženost zasebnega sektorja in visoka stopnja slabih posojil, kar ovira gospodarsko rast in finančno stabilnost. Ti izzivi zahtevajo takojšnje ukrepanje, saj je evropsko gospodarstvo močno odvisno od posojil bančnega sektorja, medtem ko ostaja dostop do lastniškega financiranja, zlasti za mala in srednja podjetja, omejen.

V tem gospodarskem ozračju javne finančne institucije in zasebni vlagatelji neradi posojajo realnemu gospodarstvu, zlasti ne malim in srednjim podjetjem, katerih naložbe se štejejo za zelo tvegane. Veliko povpraševanje po financiranju skupaj z omejenim dostopom do javnih virov, pomeni, da je treba spodbuditi dodatne kapitalske tokove za zapolnitev te vrzeli. Zato se Unijo poziva, da z uporabo finančnih instrumentov sprosti dodatne naložbe iz svojega proračuna. Večletni finančni okvir za obdobje 2014–2020 (MFF) odgovarja na te izzive, in sicer:

ponuja priložnosti za povezovanje javnih in zasebnih virov: EU je razvila inovativne finančne instrumente (kot so bili ustanovljeni v okviru programa Obzorje 2020 za raziskave in inovacije ali za program COSME ter MSP) in državam članicam omogoča, da združijo evropske strukturne in investicijske sklade (ESI) s sredstvi Obzorja 2020 in programa COSME v okviru prvega skupnega finančnega instrumenta, t.j. pobuda za MSP. Od vsega začetka je bilo za finančna instrumenta programa COSME in Obzorja 2020 na trgu veliko povpraševanja, njuna začetna sredstva pa so bila hitro izčrpana in so bila pred kratkim spremenjena, da se poveča izpostavljenost v okviru sposobnosti prevzemanja tveganj Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI);

razvija pobude za spodbujanje javnih finančnih institucij za kreditiranje gospodarskih subjektov, ki imajo otežen dostop do zasebnega kapitala: EU je razvila naložbeni načrt za Evropo, vključno z EFSI, da bi mobilizirala dodatne naložbe v Uniji v naslednjih treh letih in zagotovila večji dostop do financiranja podjetjem z do 3 000 zaposlenimi, s posebnim poudarkom na MSP, in sicer z zagotavljanjem sposobnosti prevzemanja tveganj (jamstva) Evropski investicijski banki (EIB); ter

spodbujanje boljšega poslovnega okolja za zasebne naložbe z ukrepi za oblikovanje unije kapitalskih trgov.

MSP so glavna ciljna skupina podpore EU prek finančnih instrumentov: predstavljajo dve tretjini zaposlenih v zasebnem sektorju in skoraj 60 % dejanske dodane vrednosti v EU. Posebna pozornost je namenjena podjetjem in drugim ciljnim skupinam v strateških sektorjih, zlasti na področjih raziskav in inovacij, infrastrukture in energetske učinkovitosti, socialnega podjetništva in izobraževanja.

Na podlagi izkušenj je Komisija prepričana, da so finančni instrumenti učinkovit način za obravnavanje potreb realnega gospodarstva po financiranju ter za spodbujanje rasti in zaposlovanja. Instrumenti, ki se izvajajo v partnerstvu z javnimi in zasebnimi institucijami, obravnavajo vprašanja nedelovanja trga z zagotavljanjem zunanjega financiranja in preprečujejo izrivanje zasebnih vlagateljev.

Izvajanje finančnih instrumentov s centralnim upravljanjem v obdobju 2007–2013 je pomagalo ublažiti nedelovanje finančnega trga in spodbuditi pozitivne učinke ukrepov po vsej EU. Skupni prispevek Unije za instrumente za obdobje 2007–2013 znašala skoraj 5,5 milijarde EUR, ki je do 31. decembra 2014 podprl obseg financiranja v višini 82,9 milijarde EUR, kar pomeni skupno stopnjo finančnega vzvoda nad 15 (glej graf 1), to pa je koristilo strateškim ciljnim skupinam in sektorjem v okviru notranje in zunanje politike EU.

V obdobju 2014 – 2020 so proračunska sredstva v višini 4,8 milijarde EUR usmerjena v podporo financiranja v višini 86 milijard EUR, kar pomeni povprečno stopnjo vzvoda skoraj 18 (glej graf 2). V naslednjih letih bo finančni prispevek Unije v višini 890 milijonov EUR, ki bo odobren do 31. decembra 2014, podprl pričakovan obseg financiranja v višini približno 3,8 milijarde EUR, pri čemer bo pričakovana stopnja finančnega vzvoda okoli 4.

Komisija z zadovoljstvom predloži to poročilo o centralno upravljanih finančnih instrumentih za notranjo in zunanjo politiko EU, ki se financirajo iz proračuna Unije, kot se zahteva v členu 140(8) finančne uredbe.

Poročilo kaže bistvene učinke teh instrumentov na dan 31. decembra 2014. Gre za pregled porabe denarja davkoplačevalcev in napredka, ki je bil dosežen pri izvajanju finančnih instrumentov.



POVZETEK

To poročilo zajema centralno upravljane finančne instrumente EU za področja notranje in zunanje politike Unije.

Zajema celovit pregled dosedanjega napredka pri izvajanju finančnih instrumentov za obdobja 2007–2013 in 2014–2020 ter zagotavlja preglednost in odgovornost pri uporabi denarja davkoplačevalcev. Dokazuje, da so finančni instrumenti, ki se upravljajo centralno, dosegli precejšen učinek finančnega vzvoda in na podlagi trenutno razpoložljivih dokazov prikazuje, kako so instrumenti uresničevali cilje svoje politike. Nadaljnje tehnične podrobnosti so navedene v Prilogi.

Graf 1: 2007–2013 Finančni instrumenti (v milijonih EUR), decembra 2014



Graf 2: 2014–2020 Finančni instrumenti (v milijonih EUR), decembra 2014

Instrumenti, ki jih države članice izvajajo v okviru deljenega upravljanja, so predmet posebnega poročila. Za programsko obdobje 2007–2013 je bilo vsako leto do 1. oktobra objavljeno letno zbirno poročilo o izvajanju instrumentov finančnega inženiringa v okviru ESRR in ESS. Od leta 2016 dalje bo Komisija zagotovila povzetke podatkov o napredku pri izvajanju finančnih instrumentov v okviru deljenega upravljanja, kot to zahteva uredba o skupnih določbah skladov ESI.

To poročilo o instrumentih, ki se upravljajo centralno, dopolnjuje delovni dokument služb Komisije (SWD), ki vsebuje podrobne preglednice in informacije o instrumentih, ki se izvajajo z neposrednim in posrednim upravljanjem v obdobjih 2007–2013 in 2014–2020.

Komisija namerava oblikovati to poročilo kot dinamično orodje za sprejemanje odločitev. Zlasti želimo zagotoviti, da bo bolj usklajeno z drugimi dokumenti, ki vsebujejo informacije o finančnih instrumentih EU. Čeprav so pripravljeni za različne praktične in postopkovne namene, njihov časovni razpored pa se zato razlikuje, nameravamo v celoti uskladiti njihovo vsebino, da bi jo morda lahko združili v enotno poročilo.