4.2

EESO poziva k novemu okviru EU za obdobje 2018–2021, ki bo vključeval polno financiran in usklajen akcijski načrt za krepitev zakonodaje in pobud proti ponarejanju na ravni EU z ukrepi, kot so: — pospešitev vzpostavitve enotne evropske carine s skupnimi postopki, instrumenti in poenotenimi podatkovnimi bazami z možnostjo neposrednega dostopa; — sprejetje skupnih meril za zbiranje statističnih podatkov ob poudarjanju panožnih pobud, saj ni univerzalnih rešitev; — spodbujanje inovativnih aplikacij sledenja in spremljanja; — tesnejše evropsko usklajevanje, da bi v vseh državah članicah dosegli enako raven standardov boja proti ponarejanju; — okrepitev obveščevalnih dejavnosti in dvostranskih sporazumov o kazenskem pregonu v celotni dobavni verigi, med drugim z razširjeno službo EU za pomoč glede pravic intelektualne lastnine na terenu; — sprejetje takojšnjih ukrepov za spodbujanje poenostavljenega okvira EU za podporo in pomoč evropskim MSP; — vključitev klavzul proti ponarejanju v nove prostotrgovinske sporazume; — izvajanje in usklajevanje preventivnih ukrepov na mednarodni ravni za spremljanje 3 000 prostih con in celotne dobavne verige; — zadolžitev pristojnih organov EU z zbiranjem v celoti primerljivih statističnih podatkov o povezavi med ponarejenimi izdelki ter smrtmi ali nesrečam; — opredelitev skupnih ukrepov EU za učinkovitejši nadzor in preprečevanje tveganj, ki jih prinašajo ponarejeni izdelki za javno zdravje; — izboljšanje komunikacije EU s potrošniki ter opozarjanje in poučevanje potrošnikov o načinih prepoznavanja takšnih proizvodov (model Skupnega raziskovalnega središča); — spodbujanje podjetij EU, naj učinkoviteje delijo informacije o problemih, povezanih s ponarejanjem, in okrepijo ukrepe za boj proti ponarejanju, kot so zeleni telefon za potrošnike in izboljšani sistemi za upravljanje podatkov; — usklajeni ukrepi na področju e-trgovine (načini plačila in oglaševanja) in sprejetje posebnih skupnih pravil za nadzor prodaje zdravil in drugih občutljivih izdelkov na spletu, v katere bodo vključeni izvajalci, medpanožna združenja in organizacije potrošnikov; — razvoj pristopa „kaznivega dejanja ponarejanja“ za obravnavo kriminalnih združb in njihovega vpliva na varnost, javno zdravje in zaščito na podlagi uveljavljenih pravnih načel iz Konvencije Sveta Evrope o ponarejanju sredstev za zdravljenje, ki bi jih razširili na ponarejene industrijske izdelke, ki ogrožajo varnost in javno zdravje; — priprava posebnih pravil za spremljanje prodaje zdravil, živil in drugih občutljivih izdelkov prek interneta v sodelovanju z Evropsko agencijo za zdravila (EMA), Europolom, Evropsko agencijo za varnost hrane (EFSA) in Agencijo Evropske unije za varnost omrežij in informacij (ENISA); — ocena vloge, ki jo lahko imajo posredniki pri varstvu pravic intelektualne lastnine, med drugim v povezavi s ponarejenim blagom, in morebitne spremembe posebnega pravnega okvira EU za izvajanje (12); — razvoj in podpiranje močne evropske kampanje proti ponarejanju na notranjem trgu in širše ob hkratnem izvajanju nacionalnih kampanj; — spodbujanje skupne tehnološke pobude (JTI) o ponarejanju v okviru Obzorja 2020; — dodelitev ustreznih finančnih sredstev za ukrepe, sprejete v okviru novega akcijskega načrta 2018–2021.