EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 7.12.2011 
SEC(2011) 1460 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
Spremni dokument 
K SPORO ČILU KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU 
Priprava ve čletnega finan čnega okvira glede financiran ja sodelovanja EU za  
afriške, karibske in pacifiške države ter čezmorske države in ozemlja  
za obdobje 2014–2020  
(11. Evropski razvojni sklad) 
 
ter za naknadno finan čno in izvedbeno uredbo  
11. Evropskega razvojnega sklada (ERS) 
{COM(2011) 837 kon č.} 
{SEC(2011) 1459 kon č.}  
 
SL 2   SL 1. OPREDELITEV  PROBLEMA 
Ta ocena u činka se nanaša na pripravo 11. Evr opskega razvojnega sklada (ERS) za 
financiranje sodelovanja EU z afriškimi, ka ribskimi in pacifiškimi (AKP) državami ter 
čezmorskimi državami in ozemlji ( ČDO).  
Problem, ki ga je treba rešiti v državah AKP, je visoka stopnja revš čine ter potreba, da EU 
podpre njihova prizadevanja za zmanjšanje revš čine, uresni čenje trajnostnega razvoja in 
vključevanje v svetovno gospodarstvo, pri čemer se države ČDO še vedno soo čajo s 
posebnimi težavami na podro čju gospodarskega in družbenega razvoja , ki imajo lahko 
resne posledice za njih ova posebna okolja. V analizi Komisije so bile upoštevane zunanje 
razsežnosti notranjih politik EU. 
2. ANALIZA  SUBSIDIARNOSTI   
EU je jasno opredelila podro čja, na katerih lahko nudi dodano vrednost v ERS , svoja 
sredstva pa osredoto čila predvsem na prora čunsko podporo, upravljanje in infrastrukturo. 
Deseti ERS je svojo dodano vrednost pokazal tudi v obliki velike odzivnosti. Ker je EU v ERS ohranila nedodeljena sredstva za nepredvi dene potrebe in uporabljala inovativne 
instrumente, kot sta FLEX in V-FLEX, je lahko imela klju čno vlogo v zvezi z državami AKP, 
ki so se soo čale s katastrofami ali prehransko, gospodarsko in finan čno krizo.  
Za države članice EU partnerstvo AKP-EU in ERS pomenita delovanje po vsem svetu in 
sredstvo za izvajanje skladnega sklopa ciljev v 77 državah AKP. Dejavnosti ERS v smislu 
prisotnosti, obsega in cilj ne usmerjenosti ukrepov omogo čajo bistvene prednosti v 
primerjavi z nacionalnim ukrepanjem.  Zaradi te kriti čne mase je EU v boljšem položaju za 
vodenje politi čnega dialoga s partnerskimi vladam i. EU že dolgo uživa spoštovanje kot 
spodbujevalka vklju čenosti in ve čstranskega sodelovanja. Zara di svojega velikega obsega 
lahko EU nudi pomo č revnim v nekaterih od najbolj oddaljenih obmo čij na svetu, kjer ve čina 
držav članic nima nobenega strateškega interesa in je njihova prisotnost omejena.  
Posredovanje EU preko ERS v državah ČDO ima dodano vrednost, saj je v številnih 
primerih poleg držav članic, s katerimi so države ČDO ustavno povezane, edina donatorka. 
EU je zagotovila, da je za njeno sodelovanje z državami ČDO na voljo dovolj sredstev in da 
je le-to skladno z njenim sodelovanjem z dr žavami AKP, ki so pogosto neposredne sosede 
držav ČDO.  
3. CILJI
 POBUDE  EU 
Splošni cilji 11. ERS  ostajajo cilji, dolo čeni v revidiranem Sporazumu iz Cotonouja ( člen 1) 
in četrtem delu Pogodbe o delovanju Evropske unije ( člen 198) za države ČDO. 
Poleg tega, v zvezi s posebnimi cilji za revizijo instrumenta , politični okvir za pripravo 11. 
ERS sestavljajo sporo čilo „Povečanje učinka razvojne politike EU: agenda za 
spremembe“ , sprejeto 13. oktobra 2011, in smernice za revizijo Sklepa o pridružitvi 
čezmorskih držav  o odnosih ČDO-EU. Orodja za izvajanje tega okvira so Notranji sporazum 
za enajsti ERS ter z njim povezane izvedbena uredba, finan čna uredba in smernice za 
načrtovanje programov. Logika ocene u činka (ki poudarja gonila, cilje, možnosti in 
učinke) temelji na naslednjih podro čjih okvira: razlikovanje, osredoto čenost, usklajevanje z 
 
SL 3   SL državami članicami, inovativni instrumenti, prožnos t in regionalno sode lovanje (ki je zna čilno 
za države ČDO).  
4. MOŽNOSTI  POLITIKE 
Za vsako temo se preu čita dva scenarija (ohranjanje obstoje čega stanja in alternativna 
možnost). Za alternativno možnost so poudarj ene posledice naslednjih sprememb razli čnih 
elementov „svežnja“ ERS (notranji sporazum ter izvedbena in finan čna uredba): 
• načelo razlikovanja , tj. dodelitev ve č sredstev najmanj razvitim partnericam in manj 
nepovratnih sredstev za raz voj bolj razvitih držav; 
• osredotočanje pomo či EU na sektorje , kjer ima lahko najve čji učinek, tj. na 
omejeno število podro čij; 
• večje usklajevanje z državami članicami : za države AKP bi lahko skupno 
načrtovanje programov  prineslo en sam, enoten programski dokument za vsako 
partnersko državo ali, v najslabšem primeru, vsaj sporazum o delitvi dela. Za države 
ČDO bi si ta alternativna možnost, kjer bi bilo to mogo če, prizadevala za boljše 
usklajevanje programa EU in programov držav članic. Poleg tega bi bila za države 
AKP  lahko uvedena možnost oblikovanja skrbniških skladov EU, s katerimi bi 
upravljala Komisija ; 
• okrepljena uporaba inovativnih finan čnih instrumentov, tj. kombiniranih 
mehanizmov  za povečanje finan čnih sredstev za razvoj. V dolo čenih državah ali 
regijah AKP bi se lahko preko (obstoje čih ali) novih orodij, kot so nepovratna 
sredstva, kombinirana s posojili evropskih finan čnih institucij, ali drugih 
mehanizmov za porazdelitev tveganja porabil ve čji odstotek sredstev EU za razvoj; 
• krepitev prožnosti elementov ERS , vključno z: (i) omogo čanjem omejitve prvotnih 
dodelitev omejene , zaradi česar bi se ve č sredstev ohranilo (rezerve) za 
dopolnjevanje ali pose bne dodelitve za dolo čene sektorje ali pobude; (ii) 
opredelitvijo posebnih oblik podpore za države z ne stabilnimi razmerami, države 
v tranziciji ali države v krizi ; (iii) osredoto čanjem prizadevanj EU na podro čju 
strategij odziva, ki so neposredno povezane z obstoje čimi politikami partnerskih 
držav, v fazi na črtovanja programov ; 
• uporaba sredstev ČDO za regionalno sodelovanje na podlagi njihove dodane 
vrednosti z namenom pospeševanja regionalnega sode lovanja z državami AKP in 
najbolj oddaljenimi regijami . 
5. OCENA  UČINKOV   
Glede razlikovanja  bi z ohranjanjem obstoje čega stanja pomo č, s katero upravlja Komisija, z 
delovanjem in prisotnostjo po vsem svetu še naprej prispevala k splošnim ciljem, zlasti zmanjšanju revš čine, vendar pa v dolo čenih državah njen u činek in njena u činkovitost ne bi 
bila taka, kot bi lahko bila, to pa bi se pokazalo tudi v manjšem napredku pri doseganju 
razvojnih ciljev tiso čletja. V okviru alternativne možnosti bi ve čja geografska osredoto čenost 
pripomogla k usmerjanju sredstev tja, kj er so najbolj potrebna, ter imela najve čji možni 
 
SL 4   SL učinek in dodano vrednost v državah AKP in ČDO. Z bolj naprednimi partnericami bi EU 
opredelila druge oblike sode lovanja in dialoga s pomo čjo najustreznejše mešanice politik. 
Glede osredotočanja  bi bila z ohranjanjem obstoje čega stanja pomo č, s katero upravlja 
Komisija, še naprej zagotovljena v razmeroma ve likem številu sektorjev, kar ne bi pomagalo 
pri odpravi težav glede razdrobljenosti pomo či. V okviru alternativne možnosti bi ve čja 
osredotočenost na sektorje pripomogla k ve čjemu učinku pomo či EU, saj bi bila pomo č 
osredotočena na omejeno število sektorjev, kar bi pove čalo kritično maso EU. Tveganje glede 
izgube prepoznavnosti EU v dolo čenih sektorjih na ravni držav e bi bilo treba ublažiti z 
učinkovito razdelitvijo dela in ve čjo usklajenostjo z dr ugimi viri sredstev. 
Glede usklajevanja z državami članicami  z ohranjanjem obstoje čega stanja težav glede 
razdrobljenosti pomo či in tveganje prekrivanja ne bi bila  odpravljene. V okviru alternativne 
možnosti bi lahko bila u činkovitost in politi čni vpliv pomo či EU okrepljena z ve čjo delitvijo 
dela med donatoricami, skupnim na črtovanjem programov in uporabo skrbniških skladov EU. 
Glede uporabe inovativnih finan čnih instrumentov  se z ohranjanjem obstoje čega stanja 
učinek in u činkovitost nepovratnih sred stev EU ne bi pove čala. V okviru alternativne 
možnosti bi se zaradi uporabe kombiniran ih mehanizmov in drugih mehanizmov za 
porazdelitev tveganja pove čala finančni vpliv nepovratnih sredstev EU in kriti čna masa, zlasti 
pri zelo obsežnih projektih.  
Glede prožnosti  bi se z ohranjanjem obstoje čega stanja ohranile nekatere „prožne“ 
značilnosti ERS, vendar v dolo čenih primerih ta ne bi bil dovolj prožen, da  bi se lahko odzval 
na posebne razmere partnerjev. V okviru alte rnativne možnosti bi lahko hitro prilagodili 
znesek dodeljene pomo či ter tako upoštevali razvijajo če se okoliš čine ali posebne razmere 
(kriza, nestabilnost ali tranzicija) oziroma iz vajali pristop, ki bolj temelji na pobudah, zaradi 
česar bi se pove čali učinkovitost in odzivnost pomo či EU ter sprejemanje odgovornosti v 
zvezi z njo s strani partneric. 
Glede regionalnega sodelovanja z državami ČDO bi z ohranjanjem obstoje čega stanja vpliv 
in vključevanje držav ČDO pri regionalnem sodelovanj u z državami AKP in najbolj 
oddaljenimi regijami ostala omejena. V okviru alternativne možnosti bi bila u činkovitost in 
učinek sredstev EU okrepljena zaradi boljše raz členitve sredstev ERS in EU za regionalno 
sodelovanje ter sodelovanja držav ČDO z državami AKP v regionalnih programih. 
6. PRIMERJAVA  MOŽNOSTI 
Na podlagi primerjave u činka, ki ga imata možnosti na izbrane cilje, se sklene, da ima pri 
vsakem posebnem cilju alternativna možnost prednost  pred ohranjanjem obstoje čega 
stanja , saj nudi najboljši pristop za  reševanje opredeljenih probl emov ter najboljši odziv na 
splošne in posebne cilje. Te možnosti bolje odra žajo usmeritve revidirane politike na podro čju 
razvojne politike EU in nove usmeritve za odnos EU- ČDO, ki bodo pripomogle k 
nadaljnjemu pove čanju učinkovitosti in najve čjemu možnemu u činku sredstev EU na države 
AKP in ČDO. 
7. SPREMLJANJE  IN OCENJEVANJE 
Komisija ima že vzpostavljene sisteme za redno spremljanje in ocenjevanje , ki obsegajo 
vso širino tega programa pomo či. Vključujejo tako notranje osebje kot zunanje strokovnjake. 
 
SL 5   SL Sistemi ocenjujejo strategije držav, posamezne programe in projekte. Poleg tega se najamejo 
zunanji, neodvisni strokovnjaki, ki ocenjujejo uspešnost zunanjepoliti čnega delovanja EU. 
Komisija izvaja tudi strateško ocenjevanje svojih politik, od na črtovanja programov in 
strategij do izvajanja posredovanj v dolo čenem sektorju, državi ali regiji ali dolo čenih 
instrumentov. Glede ERS  so bistveni elementi in podlaga za posredovanje EU dolo čeni v 
izvedbeni uredbi za ERS. Rezultati pomo či EU pri odpravi revš čine se merijo z najbolj 
natančnimi in merljivimi kazalniki. Posebna pozornost je namenjena napredku pri doseganju 
razvojnih ciljev tiso čletja.