OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Stockholmska konvencija o obstojnih organskih onesnaževalih (v nadaljnjem besedilu: Konvencija) je začela veljati 17. maja 2004. Odobrena je bila s Sklepom Sveta z dne 14. oktobra 2004 o sklenitvi, v imenu Evropske skupnosti, Stockholmske konvencije o obstojnih organskih onesnaževalih (2006/507/ES) in je za Evropsko skupnost začela veljati 14. februarja 2005. Cilj Konvencije je zaščititi zdravje ljudi in okolje pred obstojnimi organskimi onesnaževali. Konvencija zagotavlja na previdnostnem načelu temelječi okvir za odpravo proizvodnje, uporabe, uvoza in izvoza obstojnih organskih onesnaževal, varno ravnanje z njimi in njihovo odlaganje ter odpravo ali zmanjšanje izpustov nekaterih nenamernih obstojnih organskih onesnaževal.

Uredba (EU) 2019/1021 Evropskega parlamenta in Sveta v okviru prava Unije izvaja obveznosti iz Konvencije in Protokola o obstojnih organskih onesnaževalih h Konvenciji iz leta 1979 o onesnaževanju zraka na velike razdalje preko meja (v nadaljnjem besedilu: Protokol), odobrenega s Sklepom Sveta št. 259/2004/ES.

Člen 8(1) Konvencije določa, da lahko katera koli pogodbenica Sekretariatu predloži predlog za vključitev kemikalije v Prilogo A, B in/ali C h Konvenciji, ki ga bo pregledal odbor za pregled obstojnih organskih onesnaževal (v nadaljnjem besedilu: odbor POPRC) v skladu s členom 8(3) in (4). Predlog vsebuje informacije, določene v Prilogi D. Na podlagi priporočil odbora POPRC se Konferenca pogodbenic odloči, ali se snov vključi na seznam iz Priloge A (odprava), Priloge B (omejitev) in/ali Priloge C (nenamerno nastajanje). Postopek za sprejetje sprememb prilog ureja člen 22 Konvencije.

V skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta oziroma Uredbo (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta je prepovedana uporaba klorpirifosa kot aktivne snovi v fitofarmacevtskih sredstvih in biocidnih proizvodih v Evropski uniji. Poleg tega klorpirifos ni registriran za nobeno drugo uporabo v skladu z Uredbo (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta, zato ni odobren za proizvodnjo ali dajanje na trg v Uniji za takšno drugo rabo v količini 1 tone ali več na leto na proizvajalca ali uvoznika.

Po razpoložljivih informacijah in podatkih o intrinzičnih lastnostih klorpirifosa, ki so bili ocenjeni na podlagi meril iz Priloge D h Konvenciji, je mogoče skleniti, da je klorpirifos obstojen, bioakumulativen in strupen. Poleg tega se klorpirifos prenaša v okolju na velike razdalje in je bil ugotovljen v oddaljenih območjih, kot je Arktika. Glede na to, da je klorpirifos obstojen, bioakumulativen in strupen ter se prenaša v okolju na velike razdalje, se predlaga, da klorpirifos izpolnjuje merila iz Priloge D h Konvenciji in ga je zato treba obravnavati kot obstojno organsko onesnaževalo. Podrobnosti ocene so na voljo v znanstveni dokumentaciji, ki bo priložena predlogu za vključitev klorpirifosa v Prilogo A k Stockholmski konvenciji.

Ker je bilo šele pred kratkim prepovedano uporabljati klorpirifos kot aktivno snov v fitofarmacevtskih sredstvih v Uniji, ni mogoče izključiti, da se klorpirifos še vedno proizvaja za izvoz. Poleg tega se zdi, da se klorpirifos še vedno proizvaja, uporablja in izpušča v drugih državah. Ker se lahko prenaša na velike razdalje, ukrepi, sprejeti na nacionalni ravni ali ravni Unije, ne zadostujejo za zagotavljanje visoke stopnje varstva okolja in zdravja ljudi, zato je potrebno ukrepanje na širši mednarodni ravni.

Ker bo naslednje zasedanje odbora POPRC potekalo septembra 2021, je primerno, da Komisija v imenu Unije sekretariatu Stockholmske konvencije predloži predlog za vključitev klorpirifosa v Prilogo A. Navedeni predlog bo pregledan v skladu z merili in postopki iz Konvencije, preden bo Konferenca pogodbenic sprejela sklep o vključitvi.