Posebno poročilo Ali je Komisija  
uspešno upravljala 
vključitev vezane podpore  
v shemo enotnega plačila?SL 2014  št. 08
EVROPSKO 
RAČUNSKO
SODIŠČE

EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČE  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-naslov: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Veliko dodatnih informacij o Evropski uniji je na voljo na internetu.  
Dostop je mogoč na strežniku Europa ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Urad za publikacije Evropske unije, 2014
ISBN 978-92-872-0228-4
doi:10.2865/53351
© Evropska unija, 2014
Reprodukcija je dovoljena z navedbo vira.
Printed in Luxembourg
SL 2014  št. 08
Posebno poročilo Ali je Komisija  
uspešno upravljala 
vključitev vezane podpore  
v shemo enotnega plačila?
(v skladu z drugim pododstavkom člena 287(4) PDEU)
02
 Kazalo
Odstavki
 Kratice
 Glosar
I–IX  Povzetek
1–17  Uvod
1–4 Ozadje
5–13  Shema enotnega plačila po pregledu skupne kmetijske politike leta 2008
5–8 Vključitev vezane podpore v shemo enotnega plačila
9–12  Nacionalne zgornje meje in nacionalne rezerve
13 Pravice do plačila po letu 2014
14 –17  Vloga Komisije in držav članic pri izvrševanju odhodkov sheme enotnega plačila
14–15  Odgovornost Komisije za zagotavljanje skladnosti odhodkov sheme enotnega plačila s pravili in načeli EU
16 –17  Države članice so imele znatne diskrecijske pravice pri določitvi meril za razporeditev razpoložljive podpore 
v skladu s cilji politike
18–21  Obseg in cilji revizije ter revizijski pristop
22–59  Opažanja
22–34  Slabosti pri nadzoru, ki ga je opravila Komisija, in izvajanju v državah članicah so negativno 
vplivale na doslednost pri uporabi načel, sprejetih v okviru pregleda SKP iz leta 2008
23–24  Komisija ni sprejela izvedbenih določb in ocenila meril držav članic za razporeditev razpoložljivih 
zneskov …
25–31  ... tako nekatera merila, ki so jih opredelile države članice, niso bila vedno skladna z zakonodajo in načeli EU
32–34  Poleg tega stranski učinki vključitve vezane podpore v shemo enotnega plačila niso bili dosledno 
obravnavani
03 Kazalo
35–44  Države članice so včasih napačno izvajale veljavna pravila
36–37  Komisija ni jasno določila pogojev za dostop kmetov do pravic do plačila iz nacionalne rezerve …
38–39  … v nekaterih primerih pa so države članice pravice do plačila dodelile brez pravne podlage v zakonodaji 
EU …
40 … ali izračunale vrednosti posameznih pravic do plačila na podlagi nepreglednih meril
41–42  Nejasni postopki na ravni Komisije za spremljanje skladnosti z zgornjimi mejami sheme enotnega plačila …
43–44  … in primer neskladnosti z veljavnimi zgornjimi mejami, ki je privedla do previsokih vrednosti pravic do 
plačila
45–59  Slabosti pri nadzoru in kontroli so vplivale na izračun pravic do plačila in poznejša plačila iz sheme 
enotnega plačila
47–49  Organi držav članic, ki jih je obiskalo Sodišče, so večinoma pravilno uporabljali referenčne podatke kmetov, 
vendar je bilo več napak sistematičnih
50–56  Kontrolni sistemi držav članic so se razlikovali po kakovosti in niso odkrili vseh napak pri izračunu
57–59  Zmanjšana uspešnost potrjevanja skladnosti, ki ga opravi Komisija
60–71  Zaključki in priporočila
 Priloga I – Zneski, vključeni v shemo enotnega plačila v obdobju 2010–2012
 Priloga II –  Stanje pravic do plačila 15. septembra 2013, kot so ga sporočile države članice 
v skladu s členom 51(3)(a) Uredbe (ES) št. 1120/2009 (leto vložitve zahtevkov 2012)
 Odgovori Komisije
04
 Kratice
EKJS : Evropski kmetijski jamstveni sklad
EKSRP : Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja
ha: hektar
PDEU : Pogodba o delovanju Evropske unije
SKP : skupna kmetijska politika
05
 Glosar
Ločevanje pomoči od proizvodnje : proces ločevanja plačil neposredne pomoči od dejanske kmetijske 
proizvodnje.
Modulacija : obvezno zmanjšanje vseh letnih neposrednih plačil nad 5 000 EUR, ki je bilo uvedeno z reformo iz  
leta 2003 zaradi financiranja ukrepov za razvoj podeželja.
Nacionalna rezerva : vsaka država članica upravlja nacionalno rezervo, ki obsega razliko med posameznimi 
nacionalnimi zgornjimi mejami sheme enotnega plačila in skupno vrednostjo vseh dodeljenih pravic do plačila. 
Nacionalna rezerva se mora v prvi vrsti uporabljati za odobritev pravic do plačila kmetom v posebnih razmerah. 
Države članice lahko ta sredstva uporabijo tudi za dodelitev pravic do plačila kmetom, ki začnejo na novo opravljati 
kmetijsko dejavnost, ali kmetom z območij, na katerih se uporabljajo programi prestrukturiranja ali razvojni 
programi.
Načelo nediskriminacije : načelo nediskriminacije, ki je določeno v členu 40 Pogodbe o delovanju Evropske unije, 
zahteva, da se primerljive situacije ne obravnavajo različno, različne situacije pa ne enako, razen kadar je taka 
obravnava objektivno utemeljena. Različno obravnavo kmetov je zato treba objektivno utemeljiti.
Načelo sorazmernosti : načelo sorazmernosti je splošno načelo prava EU, ki določa, da ukrepi, ki jih sprejmejo 
institucije Skupnosti, ne smejo preseči tistega, kar je ustrezno in potrebno za doseganje legitimnih ciljev zadevne 
zakonodaje.
Postopek potrditve obračunov : dvostopenjski postopek, s katerim Komisija zagotovi skladnost odhodkov 
z veljavnimi finančnimi predpisi in predpisi za posamezni sektor. Ti stopnji sta sprejetje letnega sklepa o finančni 
potrditvi in sprejetje večletnih sklepov o potrditvi skladnosti plačil. Sklepi o finančni potrditvi se nanašajo na letne 
računovodske izkaze in sisteme notranje kontrole akreditiranih plačilnih agencij (potrjevanje računovodskih izkazov 
plačilnih agencij države članice in letni pregled izpolnjevanja akreditacijskih meril), s sklepi o potrditvi skladnosti pa 
se zagotovi, da države članice uporabljajo zakonski okvir EU in da se odhodki, ki v enem ali več proračunskih letih 
kršijo ta pravila, izključijo iz financiranja EU.
Pravica do plačila : pravica, na podlagi katere je kmet upravičen do zneska pomoči iz sheme enotnega plačila, 
določenega v tej pravici, ki je dodeljena za prijavljeni hektar upravičenega kmetijskega zemljišča.
Pregled SKP : pregled reforme SKP iz leta 2003, izveden leta 2008. Sprejetje predlogov Komisije za nadaljnje 
ločevanje neposrednih plačil od proizvodnje, večje prenose odhodkov na ukrepe za razvoj podeželja, spremembe 
intervencijskega sistema, povečanje mlečnih kvot in druge posebne ukrepe za posamezne sektorje.
Reforma iz leta 2003 : reforma SKP („vmesni pregled“), namenjena zmanjšanju cenovne podpore in kompenzaciji 
tega zmanjšanja z neposredno dohodkovno podporo, s katero se je nadaljeval proces iz leta 1992 („MacSharryjeva 
reforma“), ki je bil potrjen leta 1999 (z reformo Agenda 2000). Z reformo iz leta 2003 je bila uvedena ločitev 
neposrednih plačil kmetom od proizvodnje, pogoj za podporo je postalo izpolnjevanje standardov v zvezi 
z upravljanjem zemljišč in živali na posamezni kmetiji (navzkrižna skladnost), pomoč za razvoj podeželja pa se je 
povečala.
06
 Povzetek
I
Shema enotnega plačila je finančno najpomembnejša 
shema neposredne podpore, ki se financira iz prora -
čuna EU za kmetijstvo. Bila je ključen element reforme 
skupne kmetijske politike (SKP) iz leta 2003. Shema 
enotnega plačila je nadomestila večino prejšnjih nepo -
srednih plačil, vezanih na obdelana zemljišča ali število 
živali. Shema enotnega plačila je neodvisna („neve -
zana“) od dejanske kmetijske proizvodnje, kmetje pa 
morajo za prejemanje pomoči iz sheme enotnega 
plačila imeti pravice do plačila in upravičena zemljišča.
II
Svet je leta 2008 v okviru pregleda SKP sklenil, da se 
od leta 2010 do leta 2012 v shemo enotnega pla -
čila vključi vezana podpora za tiste sektorje, ki so 
bili takrat iz nje še vedno izključeni, ter za sektorje, 
v katerih so se države članice odločile plačila ločiti le 
delno. Države članice so v shemo enotnega plačila 
vključile znesek 4,2 milijarde EUR, ki je bil prej na voljo 
za podporo.
III
Države članice so pri vključitvi vezane podpore 
v shemo enotnega plačila dobile znatne diskrecijske 
pravice glede meril za razdelitev razpoložljivih zneskov 
med kmete. Vendar pa je Komisija obdržala končno 
odgovornost za dosledno izvajanje proračuna EU in za 
skladnost s splošnimi načeli zakonodaje EU v kmetij -
skem sektorju.IV
Od leta 2015 bo shemo enotnega plačila nadomestila 
nova shema osnovnega plačila, ki prevzema nekatere 
ključne elemente sheme enotnega plačila. Države čla -
nice bodo imele do proračunskega leta 2021 možnost, 
da za plačila v okviru nove sheme upoštevajo vrednost 
pravic do plačila iz sheme enotnega plačila.
V
Sodišče je pri reviziji preučilo, ali je Komisija uspešno 
upravljala vključitev vezane podpore v shemo enot-  
nega plačila. Sodišče je preučilo zlasti, ali je Komisija 
ustrezno nadzorovala in preverila izračun pravic do 
plačila v državah članicah, ali je zakonodaja držav 
članic skladna s pogoji in načeli, določenimi v zakono -
daji EU, in ali so pristojni organi vzpostavili uspešne 
kontrole, ki zagotavljajo pravilen izračun in dodelitev 
pravic do plačila.
VI
Sodišče je prišlo do zaključka, da je Komisija vključitev 
vezane podpore v shemo enotnega plačila upravljala 
le deloma uspešno.
VII
Sodišče je ugotovilo, da Komisija ni zagotovila, da 
bi bila merila, ki se uporabljajo za razdelitev razpo -
ložljivih zneskov, vedno skladna z načeli EU, zlasti 
z načelom o enakem obravnavanju kmetov in načelom 
o sorazmernosti. Tako se je vključitev vezane podpore 
v shemo enotnega plačila nedosledno izvajala, kmetje 
v nekaterih sektorjih pa so pridobili nepričakovane 
koristi. Poleg tega so obstajale slabosti v načinu, kako 
je Komisija spremljala spoštovanje veljavnih zgornjih 
mej, preverjala skladnost držav članic z veljavno zako -
nodajo EU in uveljavljala popravljanje napak.
Povzetek 07
VIII
Čeprav so države članice večinoma pravilno uporab-  
ljale referenčne podatke kmetov, je Sodišče odkrilo 
pomembne slabosti pri pravilni uporabi pravil za 
izračun, spoštovanju zgornjih meja in uporabi nacio -
nalne rezerve. Z okvirom, ki ga je vzpostavila Komisija, 
ni bilo v zadostni meri pojasnjeno, katere preglede 
morajo države članice izvesti, da bi zagotovile pravilen 
izračun pravic do plačila, kontrolni sistemi držav članic 
pa so se razlikovali po kakovosti. Zato je včasih prišlo 
do nepravilno izračunanih vrednosti pravic do plačila, 
nato pa do neupravičeno izplačanih pomoči iz sheme 
enotnega plačila kmetom.
IX
Sodišče Komisiji priporoča, naj:
(a) za zagotovitev doslednega izvajanja ukrepov SKP 
na skupnem trgu na ustrezni ravni določi jasne 
smernice za nove sheme neposrednih plačil v pri -
hodnosti, od držav članic pa zahteva dokaze, da so 
merila, ki jih sprejmejo, objektivna in nediskrimi -
natorna ter tako preprečujejo izkrivljanje trga ali 
konkurence;
(b) uspešno nadzoruje skladnost z veljavnimi zgornji -
mi mejami in uporablja celovitejši pristop k pregle -
dom v okviru potrditve skladnosti, ki bo upošteval 
specifična tveganja, povezana s shemo podpore 
na podlagi pravic do plačila, in pospeši nadaljnje 
ukrepanje v primerih neskladnosti;
(c) uveljavlja popravljanje pravic do plačila, katerih 
vrednosti niso bile izračunane v skladu z veljavnimi 
pravili, ter vračilo neupravičeno dodeljenih pravic 
do plačila in neupravičenih plačil iz sheme enotne -
ga plačila, zlasti v primeru sistematičnih napak;
(d) zagotovi, da plačilne agencije sprejmejo jasne 
postopke, ki bodo vključevali uspešne kontrole 
zanesljivosti podatkov, na katerih temeljijo izraču -
ni, ter točnosti pravic do plačila, ki so jih dodelile 
države članice.
08
 Uvod
Ozadje
01 
Ločevanje neposredne podpore za 
kmete od proizvodnje in uvedba she -
me enotnega plačila sta bila bistvena 
elementa procesa reforme skupne 
kmetijske politike (SKP) iz leta 2003. 
Glavni cilj sheme enotnega plačila je 
bil preusmeriti usmerjenost politike 
s tržne podpore na nevezano dohod -
kovno podporo za kmete ter tako 
okrepiti tržno usmerjenost kmetov in 
preprečiti izkrivljanje trga.
02 
Shema enotnega plačila temelji na 
dodelitvi pravic do plačila kmetom. 
Je finančno najpomembnejša shema 
podpore SKP in se v celoti se financira 
iz Evropskega kmetijskega jamstvene -
ga sklada (EKJS). V proračunu za leto 
2013 so plačila za shemo enotnega 
plačila dosegala 70 % odhodkov EKJS 
in 54 % celotnega proračuna EU za 
kmetijstvo in razvoj podeželja.
03 
Med letoma 2005 in 2007 je shemo 
enotnega plačila uvedlo 17 držav čla -
nic1 in z njo nadomestilo večino shem 
neposrednih plačil, vezanih na obdela -
ne površine ali število živali.04 
Vendar so države članice imele pravico, 
da določen odstotek pomoči ohranijo 
vezan na kmetijsko proizvodnjo ali da 
nekaterih vrst neposrednega plačila 
ne vključijo v shemo enotnega plačila.2 
Poleg tega so bila v nekaterih kmetij -
skih sektorjih neposredna plačila še 
zmeraj izključena iz sheme enotnega 
plačila.3
Shema enotnega plačila 
po pregledu skupne 
kmetijske politike  
leta 2008
Vključitev vezane podpore 
v shemo enotnega plačila
05 
Komisija in Svet sta leta 2008 opravila 
pregled SKP .4 Svet je v zvezi z vezano 
podporo, ki je bila še vedno izključena 
iz sheme enotnega plačila, ali pod -
poro, za katero so se države članice 
odločile, da bo ostala v celoti ali delno 
vezana na proizvodnjo, sledil predlogu 
Komisije, da ju je treba do leta 2012 
nadalje ločiti od proizvodnje. Drža -
vam članicam pa je bilo dovoljeno, da 
premije za krave dojilje, ovce in koze 
ohranijo vezane na proizvodnjo.51  Belgija, Danska, Nemčija, 
Irska, Grčija, Španija, Francija, 
Italija, Luksemburg, Malta, 
Nizozemska, Avstrija, 
Portugalska, Slovenija, 
Finska, Švedska in Združeno 
kraljestvo. Deset drugih 
držav članic, ki so se Uniji 
pridružile v letih 2004 in 2007, 
se je odločilo, da bodo uvedle 
shemo enotnega plačila 
na površino – prehodno 
nevezano shemo, ki je 
povezana s površino in ne 
temelji na pravicah do plačila.
2  Shemo enotnega plačila so 
morale uvesti vse države 
članice, razen tistih, ki so se EU 
pridružile v letih 2004 in 2007, 
odločile pa so se lahko glede 
ravni ločevanja, tako da so 
ohranile nekatera vezana 
plačila v celoti ali samo 
deloma. Ta so na primer 
zajemala plačila na površino za 
poljščine, premije za govedo, 
ovce in koze ter pomoč za 
hmelj, ki so jih lahko države 
članice ločile le delno ali sploh 
ne. Izključiti je bilo mogoče 
tudi najbolj oddaljene regije 
EU in pomoč za proizvodnjo 
semen.
3  Ta plačila so na primer 
zajemala premije za trdo 
pšenico posebne kakovosti, 
plačila za stročnice, riž, 
lupinarje, energetske rastline, 
škrobni krompir in krompirjev 
škrob, bombaž, sladkor, 
pomoč za zrnate stročnice in 
premijo za suho krmo.
4  Uredba Sveta (ES) št. 73/2009 
z dne 19. januarja 2009 
o skupnih pravilih za sheme 
neposrednih podpor za 
kmete v okviru skupne 
kmetijske politike in o uvedbi 
nekaterih shem podpor za 
kmete, spremembi uredb 
(ES) št. 1290/2005, (ES) 
št. 247/2006, (ES) št. 378/2007 
in razveljavitvi Uredbe 
(ES) št. 1782/2003 (UL L 30, 
31.1.2009, str. 16).
5  Ohranjena je bila tudi vezana 
podpora za bombaž. Države 
članice so lahko ohranile tudi 
vezane podpore v najbolj 
oddaljenih regijah EU.
09 Uvod
06 
Istega leta je Svet sprejel reformo 
skupne ureditve trga za vino.6 Države 
članice so lahko prenesle sredstva EU 
iz nacionalnih podpornih programov 
v sektor vina in vinogradnikom zagoto -
vile pravice do plačila. Poleg tega so 
lahko pravice do plačila dodelile za 
površine, za katere so kmetje prejeli 
podporo EU za izkrčitev vinogradov.07 
Vezana plačila so z vključitvijo v she -
mo enotnega plačila med letoma 
2010 in 2012 v glavnem prenehala 
obstajati. Države članice so lahko tako 
med kmete kot pravice do plačila 
razdelile dodaten znesek v višini 
4,2 milijarde EUR, ki je bil prej na voljo 
za vezano podporo ali pa je bil prene -
sen iz vinskega sektorja.7 Razčlenitev 
razpoložljivih zneskov po shemah je 
prikazana v  diagramu 1.86  Uredba Sveta (ES) št. 479/2008 
z dne 29. aprila 2008 
o skupni ureditvi trga 
za vino, spremembi 
uredb (ES) št. 1493/1999, 
(ES) št.  1782/2003, (ES) 
št. 1290/2005 in (ES) št. 3/2008 
ter razveljavitvi uredb (EGS) 
št. 2392/86 in (ES) št. 1493/1999 
(UL L 148, 6.6.2008, str. 1).
7  Skupno se je shema enotnega 
plačila v tem obdobju 
povečala za 3,5 milijarde EUR, 
saj so lahko države članice 
del razpoložljivih zneskov 
uporabile naknadno za 
financiranje posebne podpore 
v skladu s členom 68 Uredbe 
(ES) št. 73/2009.
8  Več podrobnosti je v  Prilogi I .
Zneski, ki so bili v obdobju 2010–2012 na voljo  
za vključitev v shemo enotnega plačila, po shemah  
(v milijonih EUR)
0 200 400 600 800 1 000 1 200 1 400 1 600 1 8001 527
180237
209
180
156
152241291
1 081plačila na površino za poljščine
člen 69 nekdanje Uredbe (ES) št. 1782/2003
premiji za ovce in koze 
klavna premija za odrasla goveda
premija za krave dojilje
riž
prenos iz podpornih programov za vino 
in izkrčitev
krompirjev škrob
sadje in zelenjava – paradižnik
druge shemeDiagram 1
08 
Razpoložljivi zneski so razdeljeni 
med države članice, kot je prikazano 
v diagramu 2 .
10 Uvod
Nacionalne zgornje meje  
in nacionalne rezerve
09 
Kot vsa neposredna plačila so tudi od -
hodki sheme enotnega plačila omejeni 
z letnimi proračunskimi zgornjimi me -
jami posameznih držav članic. Zgornje 
meje naj bi zagotavljale, da skupna 
raven pravic do plačila ne presega 
trenutnih proračunskih omejitev.9
10 
V skladu z ureditvami za vključitev ve -
zane podpore v shemo enotnega plači -
la lahko države članice ob spoštovanju 
zgornjih meja za posamezne sektorje 
kmetom dodelijo pravice do plačila ali 
zvišajo vrednost obstoječih pravic do 
plačila. Skupna vrednost vseh pravic 
do plačila, dodeljenih kmetom v neki 
državi članici, ne sme presegati nacio-  
nalne proračunske zgornje meje za 
shemo enotnega plačila.11 
Vsaka pravica do plačila, ki se prijavi 
za hektar upravičenega kmetijskega 
zemljišča, daje imetniku pravico do 
zneska pomoči iz sheme enotnega 
plačila, navedenega v tej pravici. To 
se imenuje „aktiviranje“. Skoraj v vseh 
državah članicah, ki so uvedle she -
mo enotnega plačila, se več kot 95 % 
vrednosti pravic do plačila, dodeljenih 
kmetom, izplača kot pomoč iz sheme 
enotnega plačila.Razdelitev podpore, ki je bila v obdobju 2010–2012 na voljo za vključitev v shemo 
enotnega plačila, po državah članicah
Španija 30 %Francija 42 %
Italija 12 %druge države članice  8 %
Nizozemska 4 %
Grčija 4 %Diagram 2
9  Proračunske zgornje meje 
se uporabljajo za koledarsko 
leto n, v katerem morajo 
kmetje oddati letne enotne 
zahtevke za plačilo podpore. 
Plačila podpore gredo 
v breme proračuna za 
naslednje proračunsko leto 
n+1. Zneski, ki se dejansko 
izplačajo kmetom, pa so nižji 
od zgornje meje proračuna, 
saj vsi kmetje ne zahtevajo 
podpore za vse svoje pravice 
do plačil. Poleg tega je bilo 
treba zlasti do leta 2012 
letna plačila nad 5 000 EUR 
znižati („modulacija“), da se 
financirajo ukrepi za razvoj 
podeželja. Plačila pomoči se 
lahko zmanjšajo tudi zaradi 
upravnih sankcij.
11 Uvod
12 
Države članice morajo upravljati nacio-  
nalno rezervo, ki ustreza razliki med 
posameznimi nacionalnimi zgornjimi 
mejami sheme enotnega plačila in  
skupno vrednostjo vseh dodeljenih 
pravic do plačila. Nacionalne rezerve 
se morajo v prvi vrsti uporabljati za 
odobritev pravic do plačila kmetom 
v posebnih razmerah.10 Države članice 
lahko ta sredstva uporabijo tudi za 
dodelitev pravic do plačila kmetom, ki 
začnejo na novo opravljati kmetijsko 
dejavnost, ali kmetom z območij, na 
katerih se izvajajo programi prestruk -
turiranja ali razvojni programi.
Pravice do plačila  
po letu 2014
13 
Shema enotnih plačil velja do konca 
leta 2014. Z letom oddaje zahtevkov 
2015 jo bo nadomestila nova shema 
osnovnega plačila, ki bo prav tako te -
meljila na pravicah do plačil.11 Vrednost 
teh pravic do plačila bo načeloma 
temeljila na nacionalnih ali regional -
nih pavšalnih zneskih na hektar. Kljub 
temu bodo države članice do konca 
leta 2018 imele možnost upoštevati 
vrednost pravic do plačila iz sheme 
enotnega plačila tako, da bodo plačila 
postopno prilagodile regionalnemu 
povprečju (konvergenca). Tako lahko 
izračun pravic do plačila iz sheme 
enotnega plačila vpliva na prihodnja 
plačila kmetom do proračunskega 
leta 2021.Vloga Komisije in držav 
članic pri izvrševanju 
odhodkov sheme 
enotnega plačila
Odgovornost Komisije za 
zagotavljanje skladnosti 
odhodkov sheme enotnega 
plačila s pravili in načeli EU
14 
V skladu s finančno uredbo EU odhod -
ke iz EKJS izvršuje Komisija v okviru sis -
tema deljenega upravljanja z državami 
članicami.12 To pomeni, da so splošna 
pravila za izračun vrednosti pravic do 
plačila in plačilo pomoči iz sheme eno -
tnega plačila določena v uredbah EU13, 
vendar morajo države članice sprejeti 
vse zakonodajne, regulativne, uprav -
ne ali druge ukrepe, ki so potrebni za 
zaščito finančnih interesov EU.
15 
Komisija ima končno odgovornost za 
izvrševanje proračuna in zakonitost 
plačil ter dobro finančno poslovodenje 
v zvezi z odhodki, države članice pa so 
odgovorne za izračun pravic do plačila 
in kasnejša plačila pomoči iz sheme 
enotnega plačila kmetom, ki jih izvršijo 
akreditirane plačilne agencije. V skladu 
z regulativnimi ureditvami financiranja 
odhodkov v okviru EKJS mora Komisija 
spremljati, kako države članice izvajajo 
ukrepe, ki se financirajo iz EKJS, ter za -
gotoviti skladnost z veljavnimi predpisi 
in načeli EU.14 Razdelitev odgovornosti 
za vključitev vezane podpore v shemo 
enotnega plačila je prikazana v  dia -
gramu 3 .10  Glej odstavek 0.
11  Uredba (EU) št. 1307/2013 
Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 17. decembra 2013 
o pravilih za neposredna 
plačila kmetom na podlagi 
shem podpore v okviru 
skupne kmetijske politike ter 
razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) 
št. 637/2008 in Uredbe Sveta 
(ES) št. 73/2009 (UL L 347, 
20.12.2013, str. 608).
12  Člen 53(b) in naslov 1 drugega 
dela Uredbe Sveta (ES, 
Euratom) št. 1605/2002 z dne 
25. junija 2002 o finančni 
uredbi, ki se uporablja za 
splošni proračun Evropskih 
skupnosti (UL L 248, 16.9.2002, 
str. 1). Enako velja tudi v skladu 
z novo finančno uredbo, ki je 
začela veljati 1.  januarja  2013 
(Uredba (EU, Euratom) 
št. 966/2012 Evropskega 
Parlamenta in Sveta z dne 
25. oktobra 2012 o finančnih 
pravilih, ki se uporabljajo 
za splošni proračun Unije in 
razveljavitvi Uredbe Sveta 
(ES, Euratom) št. 1605/2002 
(UL L 298, 26.10.2012, str. 1)).
13  Uredba (ES) št. 73/2009 
in Uredba Komisije (ES) 
št. 1120/2009 z dne 
29. oktobra 2009 o podrobnih 
pravilih za izvajanje sheme 
enotnega plačila iz naslova III 
Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 
o skupnih pravilih za sheme 
neposrednih podpor za kmete 
v okviru skupne kmetijske 
politike in o uvedbi nekaterih 
shem podpor za kmete 
(UL L 316, 2.12.2009, str. 1).
14  Uredba Sveta (ES) 
št. 1290/2005 z dne 
21. junija 2005 o financiranju 
skupne kmetijske politike 
(UL L 209, 11.8.2005, str. 1).
12 Uvod Diagram 3Odgovornosti za vključitev vezane podpore v shemo enotnega plačila v skladu 
z Uredbo (ES) 73/2009
plačilne
agencije
države
članicedoločitev meril 
za dodelitev in 
izračun pravic 
do plačilaKomisijasprejetje izvedbenih uredb 
in nadzor držav članicizračun in 
dodelitev pravic 
do plačila
plačilo pomoči iz 
sheme enotnega 
plačila po 
aktiviranju pravic 
do plačilapridobitev 
zgodovinskih 
referenčnih 
podatkov1
vključitev vezane podpore 
v shemo enotnega plačila
(Uredba (ES) Št. 73/2009)izvajanje revizij skladnosti 
(Uredba (ES) Št. 1290/2005)
1 Velja le za zgodovinski model. Regionalni model upošteva regionalno povprečje.
13 Uvod
Države članice so imele 
znatne diskrecijske pravice 
pri določitvi meril za 
razporeditev razpoložljive 
podpore v skladu s cilji 
politike
16 
Ob uvedbi sheme enotnega plačila leta 
2005 so se države članice lahko odlo -
čile, ali bodo pravice do plačila izraču -
nale na podlagi vezane podpore, ki so 
jo kmetje prejeli v nekem referenčnem 
obdobju („zgodovinski model“), ali na 
podlagi regionalnih pavšalnih znes-  
kov na hektar („regionalni model“). 
Obstajale so tudi mešane oblike, ki so 
združevale elemente obeh modelov 
(„hibridni modeli“).17 
V skladu z načeli, ki jih je v zvezi 
z vključitvijo vezane podpore v shemo 
enotnega plačila pri pregledu SKP iz 
leta 2008 sprejel Svet, so imele države 
članice znatne diskrecijske pravice pri 
razporeditvi razpoložljivih zneskov gle -
de na kmeta.15 Tako so se lahko odlo -
čile, da bodo za posamezne kmetijske 
sektorje referenčni znesek izračunale 
na podlagi objektivnih in nediskrimi -
natornih meril, pri tem pa upoštevale 
zlasti podporo, ki jo ti kmetje v okviru 
ustreznih shem podpore neposredno 
ali posredno prejeli v posameznem 
referenčnem obdobju.16 V skladu 
z drugo možnostjo so države članice 
lahko določile vrste kmetijskih dejav -
nosti, ki jih kmetje izvajajo v enem ali 
več letih referenčnega obdobja, nato 
pa podporo razporedile na podlagi teh 
vrst dejavnosti.1715  Členi od 63 do 67 Uredbe (ES) 
št. 73/2009.
16  Člena 64 in 65 Uredbe (ES) 
št. 73/2009.
17  Člen 63(2)(a) Uredbe (ES) 
št. 73/2009. V tem primeru 
so države članice morale 
zagotoviti, da so kmetje, ki 
so dobili vezano podporo 
v preteklosti, prejeli najmanj 
75 % povprečne letne 
podpore, ki so jo prejeli 
v okviru vseh neposrednih 
plačil v ustreznem 
referenčnem obdobju. 
Države članice, ki so uvedle 
regionalno obliko sheme 
enotnega plačila, so lahko 
vso razpoložljivo podporo 
ali njen del uporabile tudi za 
povečanje vrednosti pravic 
do plačila za vse kmete v regiji 
v višini dodatnega enotnega 
zneska za posamezno pravico 
do plačila.
14
 Obseg in cilji revizije  
ter revizijski pristop
18 
Ker so v shemo enotnega plačila po 
pregledu SKP iz leta 2008 zajeti znatni 
zneski in ker obstajajo značilna tvega -
nja pri izračunu referenčnih zneskov 
za vsakega kmeta, zlasti v državah 
članicah, ki so se odločile za zgodo -
vinski model sheme enotnega plačila, 
se je Sodišče odločilo opraviti revizijo 
skladnosti pri izračunu pravic do plači -
la v obdobju 2010–2012.
19 
Sodišče je zastavilo naslednje glavno 
revizijsko vprašanje: Ali je Komisija 
uspešno upravljala vključitev vezane 
podpore v shemo enotnega plačila? Pri 
revizij so bila obravnavana naslednja 
podvprašanja:
(a) Ali je Komisija ustrezno nadzoro -
vala in preverjala izračun pravic do 
plačila?
(b) Ali je bila zakonodaja držav članic 
skladna s pogoji in načeli, dolo -
čenimi v zakonodaji EU, in ali so 
pristojni organi pravice do plačila 
kmetom pravilno izračunali in 
dodelili?
(c) Ali so pristojni organi v državah 
članicah uspešno preverili, če sta 
bila izračun in dodelitev pravic do 
plačila pravilna?20 
Revizija je bila opravljena pri Komisiji 
ter v Grčiji, Španiji, Franciji, Italiji in na 
Nizozemskem. Zneski za te države čla -
nice dosegajo 92 % zneskov, vključenih 
v shemo enotnega plačila med letoma 
2010 in 2012. Vse te države članice so 
v letu 2005 ali 2006 uporabile zgodo -
vinski model sheme enotnega plačila.
21 
Revizijski pristop je zajemal oceno vlo -
ge Komisije pri nadzoru izračuna in do -
delitve pravic do plačila, zlasti v okviru 
vključitve vezane podpore v shemo 
enotnega plačila, ki je bila sprejeta po 
pregledu SKP iz leta 2008. Poleg tega 
je Sodišče pri svojem delu pregledalo 
nacionalne izvedbene akte, analizi -
ralo sisteme upravljanja in kontrolne 
sisteme ter na podlagi dokumentacije 
preizkusilo skladnost vzorca 377 spisov 
upravičencev, katerim je bilo odobreno 
povišanje vrednosti pravic do plačila 
ali so prejeli nove pravice do plačila 
med letoma 2010 in 2012.
15
 Opažanja
Slabosti pri nadzoru,  
ki ga je opravila Komisija, 
in izvajanju v državah 
članicah so negativno 
vplivale na doslednost  
pri uporabi načel, 
sprejetih v okviru 
pregleda SKP iz leta 2008
22 
Sodišče je na podlagi zgoraj opisanih 
analiz ugotovilo, da zaradi pomanjka -
nja nadzora Komisije države članice 
vključitve vezane podpore v shemo 
enotnega plačila in izračuna pravice 
do plačila niso vedno izvajale v skla -
du s splošnimi načeli zakonodaje 
EU, kot je podrobneje pojasnjeno 
v nadaljevanju.
Komisija ni sprejela 
izvedbenih določb in 
ocenila meril držav članic za 
razporeditev razpoložljivih 
zneskov …
23 
Kot je bilo že omenjeno, so imele 
države članice pri določanju meril za 
razporeditev zneskov vezane podpore, 
ki je bila na voljo za vključitev v shemo 
enotnega plačila, znatne diskrecijske 
pravice, vendar bi morala biti merila 
objektivna in nediskriminatorna, poleg 
tega pa bi morala upoštevati zlasti 
podporo, ki so jo kmetje neposredno 
ali posredno prejeli v enem ali več letih 
referenčnega obdobja. Praviloma so 
bila to leta od 2005 do 2008. Podobna 
načela so veljala za sheme, ki so bile 
od proizvodnje ločene že leta 2005, 
vendar so se države članice odločile, 
da jih pustijo delno vezane na pro -
izvodnjo. Pri slednjih je morala biti 
pomoč sorazmerna s pomočjo, ki so jo 
kmetje prejeli v prvotnih referenčnih 
obdobjih18, vendar so se države članice 
lahko odločile tudi za kasnejše repre -
zentativno obdobje.24 
Kljub obveznosti v Uredbi (ES) 
št. 73/2009, da je treba sprejeti po -
drobna pravila19, Komisija ni določila 
izvedbenih pravil za vključitev vezane 
podpore v shemo enotnega plačila, ra -
zen nekaterih tehničnih določb v zvezi 
s sadjem in zelenjavo ter vinskim 
sektorjem.20 Poleg tega Komisija ni 
zahtevala, naj države članice o merilih, 
ki so jih sprejele, podrobno poroča -
jo in jih upravičijo. Zato ni opravila 
predhodne ocene, ali so države članice 
sprejele na splošno dosleden pristop in 
ali so razpoložljivo podporo razporedi -
le v skladu z načeli EU.
... tako nekatera merila, ki so 
jih opredelile države članice, 
niso bila vedno skladna 
z zakonodajo in načeli EU
25 
Sodišče je ugotovilo, da so države 
članice, ki jih je obiskalo, praviloma 
sprejele merila, ki so upoštevala zneske 
neposredne podpore, ki so jo kmetje 
prejeli v enem ali več referenčnih letih, 
ali število upravičenih hektarjev ali 
subvencioniranih živali. V okviru shem 
pomoči, kot so pomoč za predelavo 
sušene krme ali pomoč za krompirjev 
škrob, pri katerih se je v preteklosti 
podpora plačala predelovalcu, so kme -
tje prejeli referenčni znesek na podlagi 
svojih dobav surovin ali količin, ki so 
bile opredeljene v pogodbi o dobavi, 
sklenjeni s proizvajalcem.18  Običajno leta  
od 2000 do 2002.
19  Člen 142(d) Uredbe (ES) 
št. 73/2009.
20  Uredba (ES) št. 1120/2009.
16 Opažanja
Povišanje vrednosti pravic do plačila (v odstotkih) nad ravnijo vezanih plačil,  
prejetih v referenčnem obdobju v Španiji
Shema, vključena v  shemo enotnega plačila Presežek vrednosti pravic do plačila
premija za trdo pšenico posebne kakovosti 12,2  %
dodatno plačilo za trdo pšenico 18,1  %
pomoč za oljčne nasade 1,4 %
premija za ovce in koze 7, 6 %
dodatna premija za ovce in koze 4,4 %
premija za stročnice 31,5  %
pomoč za semena 76,8  %Tabela 126 
Zakonodaja EU zahteva, da so re -
ferenčna obdobja reprezentativna. 
Vendar države članice niso mogle zme -
raj utemeljiti, zakaj so neko obdobje 
izbrale kot „reprezentativno“, hkrati pa 
so nedosledno tolmačile načela, ki naj 
bi se uporabljala pri vključitvi vezane 
podpore v shemo enotnega plačila. Za -
radi tega je so bili kmetje v primerljivih 
razmerah včasih različno obravnavni.
27 
Tako so nacionalni organi v Italiji in 
Grčiji uporabili preudaren pristop in 
pravice do plačila izračunali na podlagi 
zneskov, ki so jih kmete v zadevnih 
sektorjih prejeli kot neposredna plačila 
v referenčnem obdobju. V Španiji pa so 
se nacionalni organi odločili, da bodo vezano podporo, ki jo je posamezen 
kmet letno prejel v referenčnem ob -
dobju, pomnožili s koeficientom, da bi 
razpoložljivo podporo izkoristili v ce -
loti. V nekaterih sektorjih so ti spreme -
njeni zneski znatno presegli zneske, 
ki so jih kmetje prejeli v referenčnem 
obdobju. Tako so bile kmetom v teh 
sektorjih dodeljene pravice do plači -
la, katerih skupna vrednost je bila za 
32,6 milijona EUR večja od zneska, ki so 
ga v referenčnem obdobju letno preje -
li kot vezana plačila. Sodišče ocenjuje, 
da so zaradi tega kmetje v zadevnih 
sektorjih zaradi plačil iz sheme enot-  
nega plačila skupaj pridobili nepriča -
kovano korist v višini približno 29 mili -
jonov EUR na leto. Presežek vrednosti 
pravic do plačila v primerjavi z zneski, 
prejetimi v referenčnem obdobju, je 
prikazan v  tabeli 1 .
17 Opažanja Diagram 4Vključitev premije za trdo pšenico posebne kakovosti
01050
40
30
20v milijonih EUR
Grčija
razpoložljivi zneskivrednost pravic do plačila iz sheme
enotnega plačila
raven vezane podpore v referenčnem obdobju Španija Italija28 
Nizozemski organi so uporabili po -
doben pristop kot organi v Španiji. 
Odločili so se, da bodo vso razpolo -
žljivo podporo razporedili na podlagi 
obdelanih hektarjev ali zaklanih živali 
v referenčnem obdobju in ne na pod -
lagi zneskov pomoči, ki so jo kmetje 
dejansko prejeli, s čimer so ustvarili 
tveganje za nepričakovane koristi. Ven -
dar je to imelo le majhen vpliv ali pa 
vpliva sploh ni imelo, saj so v zadevnih 
sektorjih zahtevki za pomoč v refe -
renčnem obdobju običajno presegali 
razpoložljiva proračunska sredstva. Le 
v sektorju semen so upravičenci prejeli 
pravice do plačila, katerih vrednost je 
vezana plačila v referenčnem obdobju 
presegala za 46 %.29 
Različna obravnava kmetov v primer -
ljivih položajih, ki se je zaradi neuskla -
jenih pristopov pojavila v nekaterih 
sektorjih, je prikazana v  diagramu 4  
v zvezi s premijo za trdo pšenico po -
sebne kakovosti.
18 Opažanja
Primeri diskriminatornega obravnavanja kmetov
V nasprotju z ostalimi državami članicami, ki jih je obiskalo Sodišče, so organi v Grčiji referenčne zneske za 
kmete v sektorjih riža, trde pšenice, stročnic in lupinarjev zmanjšali za 5 %. Pojasnili so, da je to zmanjšanje 
uporaba „modulacije“, v okviru katere so bila zmanjšana vsa neposredna plačila v referenčnem obdobju (leti 
2007 in 2008), da bi se financirali odhodki za ukrepe za razvoj podeželja.21 Ker je bila modulacija uporablje -
na za vsa neposredna plačila, vplivala pa je samo na zneske, ki presegajo 5 000 EUR na leto, je bila vrednost 
pravic do plačila nižja od prispevkov, ki so jih mnogi kmetje v referenčnem obdobju prejeli v okviru vezane 
podpore. Ker je bila z modulacijo znižana tudi pomoč iz sheme enotnega plačila, ki so jo nacionalni organi 
izplačali od leta 2010, so kmetje, za katere je veljala vključitev vezane podpore, v splošnem prejeli manj pod -
pore in so bili diskriminirani v primerjavi s tistimi, za katere vključitev ni veljala.
V Italiji so organi pravice do plačila za upravičence do premije za trdo pšenico posebne kakovosti, proizvodno 
vezanega plačila za riž in pomoči za lupinarje izračunali na podlagi vezane podpore, ki so jo kmetje prejeli 
pred modulacijo. Plačila nekaterim kmetom pa so bila v referenčnem obdobju znižana in izključena, saj so 
nacionalni organi ugotovili, da so kmetje z navedenimi poljščinami zasejali manjše površine, kot so jih prijavili. 
Ker so italijanski organi za osnovo uporabili dejansko plačani znesek in ne zneska, ki je ustrezal ugotovljeni po -
vršini, so trajno zmanjšali referenčne zneske kmetov in posledično njihova plačila iz sheme enotnega plačila. 
S tem so nacionalni organi te upravičence za isto kršitev kaznovali več kot enkrat, kmetje pa so utrpeli finanč -
ne posledice, ki niso bile sorazmerne s cilji kazni, ki jim je bila prvotno naložena.
21  Glej Poglavje 2 Naslova II Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru 
skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete ter o spremembi uredb (EGS) št. 2019/93, (ES) št. 1452/2001, (ES) 
št. 1453/2001, (ES) št. 1454/2001, (ES) št. 1868/94, (ES) št. 1251/1999, (ES) št. 1254/1999, (ES) št. 1673/2000, (EGS) št. 2358/71 in (ES) št. 2529/2001 
(UL L 270, 21.10.2003, str. 1).Okvir 130 
Italija je za večino shem, ki so bile 
vključene, izbrala povprečna letna  
vezana plačila v letih v letih od 
2005 do 2008, Grčija, Španija in Nizo -
zemska pa so izbrale krajša obdobja 
od dveh do treh let ali pri vključitvi 
premije za ovce in koze v Španiji samo 
eno leto. Sodišče je v slednjem pri -
meru opazilo, da so lahko nacionalni 
organi zaradi tega razpoložljive zneske 
osredotočili na manjšo populacijo 
kmetov. Francija se pri shemah, ki so 
bile vključene leta 2010, odločila, da 
kot posamezno referenčno leto določi 
tisto leto v obdobju od 2005 do 2008, 
v katerem je kmet prejel najvišji znesek 
vezane pomoči.31 
Sodišče je ugotovilo tudi, da so države 
članice razpoložljive zneske včasih 
razporedile v nasprotju z načeloma 
nediskriminacije in sorazmernosti 
(glej  okvir 1 ).
19 Opažanja
Poleg tega stranski 
učinki vključitve vezane 
podpore v shemo enotnega 
plačila niso bili dosledno 
obravnavani
32 
Države članice so imele v skladu 
z veljavno zakonodajo22 možnost, da 
vrednosti pravic do plačila ne poveča -
jo ali da pravic do plačila ne dodelijo, 
kadar so kmetje svoje gospodarstvo ali 
pravice do premij prodali ali prenesli 
ali kadar je zakup za celo gospodarstvo 
ali njegov del potekel, preden so bili ti 
kmetje seznanjeni z ločitvijo pomoči 
od proizvodnje in ustreznimi pogoji, 
povečanje ali dodelitev pa bi zato 
kmetu prinesla nepričakovan dobiček.
33 
Od vseh držav, ki jih je Sodišče obi -
skalo, je ta mehanizem kot splošno 
pravilo uporabila le Francija, vendar je 
izterjala vse referenčne zneske, ki so se 
nanašali na zmanjšanje dejavnosti na 
podlagi površine, ki je bila obdelana po 
referenčnem obdobju, ali upravičenih 
živali, ki so bile zaklane po referenčnem 
obdobju. Vendar je to presegalo obseg 
veljavnosti za prodajo, prenos ali pretek 
zakupa, naveden v zakonodaji EU.
34 
Italija ni uporabila določbe o nepri -
čakovanem dobičku, tako da so lahko 
kmetje, ki so med referenčnim ob -
dobjem in letom, ko je bila podpora 
vključena v shemo enotnega plačila, 
bistveno zmanjšali število obdelanih 
hektarjev, podporo osredotočili na zelo 
majhne površine. V enem od primerov, 
ki ga je revidiralo Sodišče, je ta posto -
pek pripeljal do položaja, ko je kmet, 
ki je v referenčnem obdobju prideloval 
riž na približno 70 ha in tako prejel 
30 425 EUR vezane podpore, za upra -
vičenost do enakega zneska pomoči iz 
sheme enotnega plačila potreboval le 
0,41 ha upravičene površine.Države članice so včasih 
napačno izvajale veljavna 
pravila
35 
Pri reviziji je Sodišče ugotovilo, da 
zaradi pomanjkanja nadzora Komi -
sije države članice vključitve vezane 
podpore v shemo enotnega plačila 
niso vedno izvajale v skladu z zakono -
dajo EU, kot je podrobneje pojasnjeno 
v nadaljevanju
Komisija ni jasno določila 
pogojev za dostop kmetov 
do pravic do plačila iz 
nacionalne rezerve …
36 
Kmetje so v nekaterih posebnih raz -
merah, ki jih določi Komisija, upravi -
čeni do pravic do plačila iz nacionalne 
rezerve. Komisija je v svoje izvedbene 
določbe na primer vključila kmete, ki 
so vlagali v neki sektor, zaradi česar bi 
bili upravičeni do višje ravni vezane 
podpore, če pomoči v tem sektorju ne 
bi bile ločene od proizvodnje. Vendar 
Komisija v nasprotju s pravili, ki so 
veljala pred pregledom SKP23, ni opre -
delila, kaj pomeni „naložba“. Zato so se 
pojavili primeri, ko je bilo vprašljivo, ali 
so kmetje dejansko vlagali in ali bi bili 
dejansko upravičeni do posebne višje 
ravni vezane podpore, če ti sektorji 
ne bi bili vključeni v shemo enotnega 
plačila (glej okvir 2 ).22  Člen 41(6) Uredbe (ES) 
št. 73/2009.
23  Člen 21 Uredbe Komisije 
(ES) št. 795/2004 z dne 
21. aprila 2004 o podrobnih 
pravilih za izvajanje 
sheme enotnega plačila, 
predvidenega v Uredbi Sveta 
(ES) št. 1782/2003 o skupnih 
pravilih za sheme neposrednih 
podpor v okviru skupne 
kmetijske politike in o uvedbi 
nekaterih shem podpor za 
kmete (OJ L 141, 30.4.2004, 
str. 1).
20 Opažanja
Primeri pravic do plačila, dodeljenih za naložbe
V Franciji so nacionalni organi dodelili pravice do plačila za naložbe upravičencem do klavnih premij, ki so 
v letu 2009 zaklali več govedi kot v referenčnem obdobju. Vendar nacionalni organi niso vedeli, ali so ti kmetje 
dejansko vlagali v proizvodne zmogljivosti, kupili živali za vzrejo ali pa so z zakolom živali preprosto zmanjšali 
svoje kmetijske dejavnosti (zmanjšanje staleža). Poleg tega so bile stopnje pomoči na žival, ki so jih določili 
nacionalni organi, znatno višje od vezane podpore na žival, ki so jo prejeli kmetje brez naložb. 
Sodišče je odkrilo tudi primere v Franciji, pri katerih so nacionalni organi dodelili pravice do plačila za naložbe 
v zemljišča, čeprav so vlagatelji zahtevkov samo spremenili svoj pravni status.Okvir 2
37 
V Grčiji so bile kmetom dodeljene 
pravice do plačila iz nacionalne rezerve 
za naložbe, če so v letu 2010 v sektorju, 
vključenem v shemo enotnega plačila, 
neko poljščino pridelovali na več povr -
šinah kot v letu 2008, ki je bilo zadnje 
leto referenčnega obdobja. Vendar 
je bila obdelava zemljišč v letu 2010, 
tako kot v letu 2008, zgolj odločitev 
o letni proizvodnji na podlagi tržnega 
povpraševanja in ni bila nujno pove -
zana z dejansko naložbo v proizvodne 
zmogljivosti, kot je nakup dodatnih ze -
mljišč. Poleg tega Komisija za vrednost 
pravic do plačila iz nacionalne rezerve 
ni določila najvišjega zneska na hektar. 
Tako so se pojavili primeri, ki niso 
skladni z načelom enakega obravna -
vanja. Sodišče je na primer ugotovilo, 
da so lahko v Franciji kmetje v sektor -
ju govedi in ovac prejeli pravice do 
plačila iz nacionalne rezerve v vre -
dnosti do 9 010 EUR na hektar, čeprav 
je bila v istih sektorjih za kmete, ki so 
bili upravičenci na podlagi vključitve 
vezane podpore v shemo enotnega 
plačila in niso bili upravičeni do plačila 
iz nacionalne rezerve, v skladu z zako -
nodajo EU vrednost pravice do plačila 
omejena na 5 000 EUR na hektar.
21 Opažanja
Dodelitev pravic do plačila ali povečanje njihove vrednosti brez pravne podlage
V Franciji so nacionalni organi dodelili pravice do plačila kmetom, ki pravic do plačila niso imeli, ali povišali 
vrednost pravic do plačila, ki so bile znatno pod regionalnim povprečjem. To so upravičili na podlagi splo -
šnega tveganja opuščanja kmetovanja. Vendar je v skladu predpisi EU to mogoče le na območjih, na katerih 
se izvajajo programi prestrukturiranja in/ali razvojni programi. Francoski organi pa niso pripravili posebnega 
programa niti opredelili območij, za katera je bilo tveganje opustitve kmetovanja ocenjeno kot verjetno. Prav 
tako niso mogli zagotoviti dokazov, da je bilo povečanje vrednosti teh pravic do plačila uspešen instrument za 
preprečevanje opustitve zemljišč ali da so kmetje utrpeli posebne neugodnosti, zaradi katerih bi potrebovali 
nadomestila.
V okviru nekega drugega ukrepa so francoski organi dodelili pravice do plačila v višini 2 milijonov EUR nekate -
rim rejcem telet z utemeljitvijo, da se je ta sektor zmanjšal, hkrati pa so še posebej podpirali nove kmete v tem 
sektorju. Cilj tega ukrep je bila omilitev cikličnih učinkov v določenem kmetijskem sektorju, vendar ukrep ni bil 
povezan s posebnim programom za prestrukturiranje ali razvoj.Okvir 3… v nekaterih primerih pa 
so države članice pravice do 
plačila dodelile brez pravne 
podlage v zakonodaji EU …
38 
Države članice lahko pravice do plačila 
iz nacionalne rezerve dodelijo tudi 
kmetom, ki na novo začenjajo opravlja -
ti kmetijsko dejavnost in kmetom na 
območjih, na katerih se izvajajo javne 
intervencije ali programi prestrukturi -
ranja in/ali razvojni programi.
39 
Sodišče je pri reviziji odkrilo, da so 
države članice sprejele ukrepe, ki niso 
imeli pravne podlage v zakonodaji EU 
ali so kršili ustrezne zakonske predpise 
EU (glej okvir 3 ).… ali izračunale vrednosti 
posameznih pravic do plačila 
na podlagi nepreglednih 
meril
40 
Italija, Francija in Grčija so pri nekaterih 
kategorijah kmetov za posamezno pra -
vico do plačila iz nacionalne rezerve 
določile fiksne vrednost na hektar. 
Vendar so bila v Franciji in Grčiji merila 
za izračun fiksnih zneskov na hektar 
precej poljubna, v Italiji pa ni bilo 
revizijske sledi, ki bi omogočala prever -
janje pravilnosti izračunov.
22 Opažanja
Nejasni postopki na ravni 
Komisije za spremljanje 
skladnosti z zgornjimi 
mejami sheme enotnega 
plačila …
41 
V skladu z veljavnimi pravili Komisija za 
shemo enotnega plačila letno določi 
veljavne nacionalne proračunske zgor -
nje meje, pri čemer upošteva različne 
možnosti, ki so jih za odobritev veza -
nih plačil ali posebne podpore izbrale 
države članice. Zgornja meja je najvišja 
vrednost vseh pravic do plačila, dode -
ljenih kmetom v neki državi članici, in 
znesek nacionalne rezerve.
42 
Države članice morajo Komisijo redno 
obveščati o skupni vrednosti obstoje -
čih (aktiviranih ali neaktiviranih) pravic 
do plačila iz sheme enotnega plačila 
v zadevnem letu, številu hektarjev, 
potrebnih za aktiviranje, ter zneskih, ki 
ostanejo v nacionalni rezervi. Sodišče 
je ugotovilo, da države članice teh 
informacij niso vedno pravočasno po -
slale in da Komisija ni uvedla povsem 
uspešnega sistema za preverjanje, ali 
so države članice upoštevale veljavne 
zgornje meje sheme enotnega plači -
la.24 Komisija prav tako ni pojasnila, za 
kaj dejansko uporablja informacije, ki 
jih predložijo države članice.… in primer neskladnosti 
z veljavnimi zgornjimi 
mejami, ki je privedla do 
previsokih vrednosti pravic 
do plačila
43 
Zakonodaja EU določa, da skupna 
vrednost pravic do plačila, dodeljenih 
kmetom, ne sme presegati nacionalne 
proračunske zgornje meje za shemo 
enotnega plačila. Prav tako za posame -
zen sektor, vključen v shemo enotnega 
plačila, države članice med kmete v teh 
sektorjih niso mogle razporediti več 
sredstev, kot jih je bilo v okviru nacio -
nalnih zgornjih meja letno na voljo za 
del, namenjen temu sektorju.25
44 
V nasprotju z zakonodajo EU26 fran -
coski organi niso znižali vrednosti 
vseh pravic do plačila, da bi financirali 
posebno podporo za kmete v skladu 
s členom 68 Uredbe (ES) št. 73/2009.27 
Zato je bila vrednost vseh pravic do 
plačila v Franciji precenjena za 4,61 % 
oziroma 357,3 milijona EUR. Od tega 
zneska se je 74 milijonov EUR nana -
šalo na podporo, vključeno v shemo 
enotnega plačila v letu 2010. Francoski 
organi do revizije Sodišča spomladi 
leta 2013 vrednosti pravic do plačila še 
niso popravili.24  Glej odstavek 0.
25  Priloga II Uredbe (ES) 
št. 73/2009.
26  Člen 69(6)(b) Uredbe (ES) 
št. 73/2009. Države članice so 
imele možnost, da potrebna 
sredstva pridobijo z linearnim 
znižanjem vrednosti pravic 
do plačila, dodeljenih 
kmetom. Komisija je v takih 
primerih znižala nacionalno 
proračunsko zgornjo mejo za 
shemo enotnega plačila.
27  Francoski organi so zmanjšali 
vsa plačila iz sheme enotnega 
plačila za naslednje pavšale 
stopnje: 3,92 % za leto vložitve 
zahtevkov 2010, 3,4 % za 2011 
in 3,31 % za 2012. Glej tudi 
odstavek 3.12 letnega poročila 
za proračunsko leto 2011 in 
odstavek 3.13 letnega poročila 
za proračunsko leto 2012.
23 Opažanja
Slabosti pri nadzoru  
in kontroli so vplivale na 
izračun pravic do plačila 
in poznejša plačila iz 
sheme enotnega plačila
45 
Pravilen izračun pravic do plačila je 
bistvenega pomena za zakonitost 
poznejših plačil iz sheme enotnega 
plačila. Posledica napake v izračunu 
vrednosti pravice do plačila je pravilo -
ma nepravilno plačilo pomoči iz sheme 
enotnega plačila v naslednjih prora -
čunskih letih in v celotnem obdobju 
trajanja sheme enotnega plačila, razen 
če se napaka ne popravi.
46 
V skladu z zakonodajo EU morajo drža -
ve članice vzpostaviti sistem za identi -
fikacijo in registracijo pravic do plačila, 
ki omogoča preverjanje teh pravic ter 
navzkrižno preverjanje z zahtevki za 
pomoč in identifikacijskim sistemom 
za kmetijske parcele. Ta zbirka podat -
kov je temelj integriranega administra -
tivnega in kontrolnega sistema (IACS), 
v okviru katerega morajo države člani -
ce upravljati vsa neposredna plačila.Organi držav članic,  
ki jih je obiskalo Sodišče, 
so večinoma pravilno 
uporabljali referenčne 
podatke kmetov, vendar je 
bilo več napak sistematičnih
47 
Države članice, ki so se odločile, da 
bodo zneske, razpoložljive za vezano 
podporo, vključile v shemo enotnega 
plačila na podlagi podpore, ki so jo 
kmetje prejeli v referenčnem obdo -
bju, so morale za vsako shemo in za 
vsakega kmeta pridobiti posamezne 
referenčne podatke. Te podatke so 
pridobile iz podatkovnih zbirk plačilnih 
agencij ali zbirk podatkov organov, na 
katere je bilo preneseno upravljanje 
prejšnjih shem.
48 
Sodišče je ugotovilo, da so nacionalni 
organi v glavnem pravilno uporabljali 
referenčne podatke kmetov. Kljub 
temu je bilo med revizijo ugotovljenih 
več sistematičnih napak v Italiji, kjer so 
bila vezana plačila v sektorju lupinarjev 
v referenčnem obdobju delno napačno 
izračunana. Poleg tega nacionalni or -
gani niso upoštevali pravil za izračun, 
ki določajo, da morajo biti zneski, 
vključeni v shemo enotnega plačila, 
razporejeni na vse pravice do plačila, 
ki jih ima neki kmet.28 To je vplivalo na 
približno 86 000 kmetov in pravice do 
plačila v vrednosti 107,9 milijona EUR. 
V Španiji se površine, določene za 
dodelitev pravic do plačila v sektorju 
agrumov, niso ujemale z referenčnimi 
površinami v spisih kmetov ali pa orga -
ni niso imeli posodobljenih informacij 
o površinah, zasajenih s citrusi v refe -
renčnem obdobju.28  Člen 64(2) Uredbe (ES) 
št. 73/2009.
24 Opažanja
49 
Nacionalni organi so v glavnem upo -
števali tudi posebne zgornje meje za 
sektorje, vključene v shemo enotnega 
plačila med letoma 2010 in 2012. Kljub 
temu so organi v Španiji pri vključitvi 
sektorja paradižnika prekoračili zgor -
njo mejo za 1,3 milijona EUR. V Grčiji se 
zneski, ki so bili leta 2006 zadržani za 
dodatno plačilo za posebne vrste kme -
tovanja29, niso ujemali z zneski, ki jih je 
Komisija odobrila za sektorje goveda, 
ovc in koz ter sektor oljčnega olja. 
Zato so zneski, ki so bili vključeni leta 
2010, presegali razpoložljive zneske za 
2,6 milijona EUR.
Kontrolni sistemi držav članic 
so se razlikovali po kakovosti 
in niso odkrili vseh napak  
pri izračunu
50 
V skladu z zakonodajo EU lahko države 
članice odhodke EKJS odobrijo le, če so 
bili prej opravljene zadostne kontrole, 
s katerimi se preveri njihova skladnosti 
s pravili EU.30
51 
Sodišče je ocenilo posamezne kontro -
le, ki so jih za pravilen izračun pravic 
do plačila vzpostavile obiskane države 
članice. Čeprav so te države članice od 
uvedbe pravic do plačila pridobile ve -
liko izkušenj pri njihovem upravljanju, 
pa je bila kakovost kontrol, s katerimi 
so nacionalni organi preverjali zaneslji -
vost referenčnih podatkov in pravil -
nost izračuna pravic do plačila, zelo 
različna. Delni razlog za to je pomanj -
kanje jasnih smernic Komisije.52 
Na Nizozemskem je Sodišče odkrilo le 
manjše slabost pri kontrolah prenosa 
referenčnih podatkov med kmeti in 
pri uporabi posebnih pravil za izračun 
števila pravic do plačila, ki se dodelijo 
nekaterim kmetov.
53 
V Franciji so nacionalni organi jasno 
določili postopke za izračun pravic do 
plačila v nacionalnih navodilih, vendar 
upravni organi niso uporabljali celovi -
tega pristopa za preverjanje, Sodišče 
pa je ugotovilo posamezne napake na 
lokalni ravni.
54 
V Grčiji so nacionalni organi za izračun 
pravic do plačila za kmete v vinskem 
sektorju uporabili nezanesljive podat -
ke iz registra vinogradov, kmetje pa 
so lahko prejeli pravice do plačila za 
zemljišča, ki jih ukrep ni zajemal. Poleg 
tega so grški organi dodelili plačilne 
pravice novim kmetom, čeprav niso 
imeli zagotovila, da vlagatelji zahtevka 
v petih letih pred začetkom nove kme -
tijske dejavnosti niso opravljali kme -
tijske dejavnosti v svojem imenu in 
na svojo odgovornost, kot to zahteva 
zakonodaja EU.29  Člen 69 Uredbe (ES) 
št. 1782/2003.
30  To je eno od akreditacijskih 
meril za plačilne agencije. 
Glej Prilogo I Uredbe 
Komisije (ES) št.  885/2006 
z dne 21. junija 2006 
o določitvi podrobnih pravil 
za uporabo Uredbe Sveta 
(ES) št. 1290/2005 glede 
akreditacije plačilnih agencij in 
drugih organov ter potrditve 
obračunov Evropskega 
kmetijskega jamstvenega 
sklada (EKJS) in Evropskega 
kmetijskega sklada za razvoj 
podeželja (EKSRP) (UL L 171, 
23.6.2006, str. 90).
25 Opažanja
55 
V Italiji pravic do plačila niso izračunale 
plačilne agencije same, temveč osred-  
nji usklajevalni organ, ki je dela oddal 
zunanjemu izvajalcu. Zaradi pomanj -
kanja nadzora je ostalo neodkritih več 
sistematičnih napak pri izračunu pravic 
do plačila, referenčni zneski pa so se 
lahko dodelili upravičencem, ki do njih 
niso bili upravičeni, saj niso bili kmetje 
v ustreznih sektorjih. Poleg tega so 
obstajale znatne slabosti pri pregledih 
dostopa do nacionalne rezerve, iz kate -
re so organi od leta 2010 za nove kme -
te dodelili pravice do plačila v vredno -
sti 78,5 milijona EUR. Sodišče je odkrilo 
primere, v katerih so kmetje ustanovili 
pravne osebe (družbe) pod svojim nad -
zorom, ki so prejele pravice do plačila 
iz nacionalne rezerve za nove kmete, 
čeprav do tega niso bile upravičene. 
Sodišče je odkrilo tudi, da je bilo veliko 
število novih kmetov starejših od 65 let 
(običajna upokojitvena starosti v Italiji), 
oblasti pa niso preverile, ali so vlaga -
telji zahtevkov dejansko začeli izvajati 
neodvisno kmetijsko dejavnost ali pa 
so bili ti pogoji ustvarjeni umetno.56 
Tudi v Španiji so nacionalni organi 
izračun referenčnih zneskov oddali 
zunanjemu ponudniku, niso pa mogli 
zagotoviti dokazov, da so delo ustre -
zno nadzorovali in ponovno izvedli 
izračune. Poleg tega španski organi 
niso uspešno preverili kmetov, ki so 
trdili, da je na njihovo raven podpo -
re v referenčnem obdobju vplivala 
višja sila, zahtevke pa so sprejeli brez 
pravne podlage ali naredili napake pri 
izračunu.
Zmanjšana uspešnost 
potrjevanja skladnosti, ki ga 
opravi Komisija
57 
V okviru sistema deljenega upravljanja 
Komisija državam članicam mesečno 
povrne pomoč iz sheme enotnega pla -
čila, ki jo odobrijo kmetom. Komisija 
zagotavlja skladnost izdatkov v okviru 
sheme enotnega plačila z veljavnimi 
finančnimi uredbami in uredbami za 
posamezne sektorje v okviru dvosto -
penjskega postopka, ki se imenuje 
postopek potrditve obračunov.
26 Opažanja
58 
Komisija je izvedla preglede držav 
članic, da bi preverila, ali je bil izračun 
pravic do plačila skladen s predpisi. 
Opozorila je na več možnih kršitev 
zakonodaje EU ter o tem obvestila 
nacionalne organe. Vendar pa fi -
nančno pomembne sheme, ki so bile 
vključene v Španiji in Italiji, doslej niso 
bile obravnavane, v Franciji pa več 
pomembnih pomanjkljivosti, na katere 
je opozorilo Sodišče, ni bilo odkritih. 
Poleg tega Komisija ni izvedla izčrpne -
ga pregleda doslednosti meril, ki so jih 
države članice določile za razporejanje 
razpoložljivih zneskov, in skladnosti 
izvedbenih predpisov držav članic  
z zakonskim okvirom in načeli EU.59 
Sodišče je ugotovilo, da je pri po -
stopku potrditve obračunov večkrat 
prišlo do zamud.31 Pri revizijah pravic 
do plačila, ki jih je Komisija opravila 
od začetka veljavnosti Uredbe (ES) 
št. 73/2009, so bili upoštevani roki, do -
ločeni v uredbah. Kljub temu Komisija 
še ni izdala sklepa o potrditvi skladno -
sti, čeprav sta pri revizijah v Franciji in 
Italiji od inšpekcijskih pregledov leta 
2011 minili že več kot dve leti. Pri revi -
ziji, ki jo je Sodišče opravilo septembra 
2013, Komisija ni predstavila nobenih 
dokazov o tem, v kolikšnem obsegu so 
nacionalni organi popravili nepravilno 
izračunane pravice do plačila. Plačila 
na podlagi nepravilno izračunih pravic 
do plačila iz sheme enotnih plačil se 
načeloma ponovijo vsako leto, razen 
če se pravice do plačila ne popravijo.31  Glej odstavek 71 Posebnega 
poročila št. 7/2010 „Revizija 
postopka potrditve 
obračunov“ in odstavek 82 
Posebnega poročila št. 5/2011 
„Shema enotnega plačila 
(SEP): vprašanja, ki jih je treba 
obravnavati za izboljšanje 
njenega dobrega finančnega 
poslovodenja“ ( http://eca.
europa.eu ).
27
 Zaključki  
in priporočila
60 
Pri vključitvi vezane podpore v shemo 
enotnega plačila, ki jo je sprejel Svet 
v okviru pregleda SKP iz leta 2008, so 
države članice dobile znatne diskrecij -
ske pravice glede meril za razdelitev 
razpoložljivih zneskov za vezano pod -
poro med kmete. Kljub temu pa je Ko -
misija obdržala splošno odgovornost 
za dosledno izvajanje proračuna EU 
v okviru sistema deljenega upravljanja 
in za skladnost s splošnimi načeli zako -
nodaje EU v kmetijskem sektorju.
61 
Sodišče je prišlo do zaključka, da je 
Komisija vključitev vezane podpore 
v shemo enotnega plačila upravljala le 
deloma uspešno.
62 
Revizija je pokazala, da Komisija ni 
ustrezno nadzirala izračuna pravic do 
plačila. Natančneje, Komisija ni ustrez-  
no sprejela podrobnih izvedbenih 
določb, s katerimi bi pojasnila okvir, 
ki ga je določil Svet. Zato Komisija ni 
mogla zagotoviti, da so merila, ki jih 
določijo države članice, vedno skladna 
z načeli EU, zlasti z načelom o enakem 
obravnavanju kmetov in načelom o so -
razmernosti. Prav tako ni ocenila, ali so 
merila, ki so jih sprejele države članice, 
morda vplivala na tržne pogoje. Poleg 
tega merila držav članic niso vedno 
upoštevala načela dobrega finančnega 
poslovodenja, stranski učinki pa niso 
bili dosledno obravnavani. Zato se je 
vključitev vezane podpore v shemo 
enotnega plačila nedosledno izvajala, 
kmetje v nekaterih sektorjih pa so pri -
dobili nepričakovane koristi (glej od -
stavke od 22 do 34).63 
Poleg tega Komisija ni dovolj jasno do -
ločila razmer, v katerih so imeli kmetje 
dostop do nacionalne rezerve (glej 
odstavke od 35 do 37).
64 
Nova pravila o neposrednih plačilih 
kmetom po letu 2014 dajejo državam 
članicam ponovno znatne diskrecijske 
pravice, Komisiji pa nalagajo odgo -
vornost za sprejetje delegiranih ali 
izvedbenih aktov v zvezi z upraviče -
nostjo kmetov, dostopom do neposre -
dne podpore in vrednostjo pravic do 
plačila.
Priporočilo 1
Komisija naj za zagotovitev dosledne -
ga izvajanja ukrepov SKP na skupnem 
trgu na ustrezni ravni določi jasne 
smernice za nove sheme neposrednih 
plačil v prihodnosti, od držav članic 
pa zahteva dokaze, da so merila, ki jih 
sprejmejo, objektivna in nediskrimina -
torna ter tako preprečujejo izkrivljanje 
trga ali konkurence.
28 Zaključki in priporočila 
65 
Komisija ni vzpostavila uspešnega 
sistema za preverjanje, ali so države 
članice upoštevale veljavne zgornje 
meje za shemo enotnega plačila 
(glej odstavka 41 in 42).
66 
Način, na katerega Komisija izvaja 
preglede skladnosti, ima slabosti. 
Nadaljnje ukrepanje v primerih ne -
skladnosti, ki se ugotovijo pri postop -
ku potrditve skladnosti, je počasno 
in doslej še nepopolno. Nepravilno 
izračunane pravice do plačila, ki so bile 
ugotovljene med pregledi Komisije, do 
revizije Sodišča še niso bile popravlje -
ne. To zmanjšuje uspešnost potrditve 
skladnosti, ki jo izvede Komisija (glej 
odstavke od 57 do 59).
Priporočilo 2
Komisija naj s svojimi postopki za -
gotovi uspešen nadzor skladnosti 
z veljavnimi zgornjimi mejami. Pristop 
k pregledom v okviru potrditve sklad-  
nosti naj bo celovitejši, s poudarkom 
na specifičnih tveganjih, povezanih 
s shemo podpore, ki temelji na pravi -
cah do plačila, postopki za nadaljnje 
ukrepanje v primerih neskladnosti pa 
naj se pospešijo.67 
Nacionalne zakonodaje držav članic 
niso bile vedno skladne z zakonoda -
jo in načeli EU, nacionalni organi pa 
so pravice do plačila včasih dodelili 
brez zadostne zakonske podlage EU 
(glej odstavke od 38 do 40).
68 
Sodišče je ugotovilo tudi, da so organi 
držav članic referenčne podatke kme -
tov sicer v glavnem pravilno uporab-  
ljali, vendar pristojni organi pravic do 
plačila za kmete niso vedno pravilno 
izračunali in dodelili, včasih pa niso 
upoštevali veljavnih zgornjih mej (glej 
odstavke od 43 do 49).
69 
Dodeljene pravice do plačila ostanejo 
veljavne do izteka sheme enotnega 
plačila in so podlaga za nastanek letnih 
odhodkov iz sheme enotnega plačila, 
razen če se ne izračunajo ponovno. 
Zato bodo nepravilno izračunane 
pravice do plačila še naprej povzroča -
le nepravilna plačila. Od leta 2015 bo 
shemo enotnega plačila nadomestila 
nova shema osnovnega plačila, ki bo 
ponovno temeljila na pravicah do 
plačila, vendar se države članice lahko 
odločijo, da bodo do leta 2021 del 
prihodnje pomoči plačale na podlagi 
trenutne stopnje pomoči iz sheme 
enotnega plačila.
29 Zaključki in priporočila 
Priporočilo 3
Komisija naj zagotovi, da so nacionalne 
zakonodaje skladne s pogoji in načeli 
zakonodaje EU in da države članice 
popravijo pravice do plačila, katerih 
vrednosti niso bile izračunane v skladu 
z veljavnimi pravili, zlasti v primeru 
sistematičnih napak. Pravice do plačila, 
ki so bile dodeljene neupravičeno, ter 
neupravičena plačila iz sheme enotne -
ga plačila na podlagi takih pravic bi 
bilo treba izterjati.
70 
Pristojni organi v državah članicah niso 
vedno uspešno preverili, ali sta bila 
izračun in dodelitev pravic do plačila 
pravilna. Vzrok za to so bile različna ka -
kovost kontrolnih sistemov in slabosti 
pri zanesljivost referenčnih podatkov. 
Zaradi tega pristojni organi držav članic 
niso mogli vedno zagotoviti, da bodo 
napake pri izračunu pravic do plačila 
odkrite (glej odstavke od 50 do 56).71 
V okviru novega sistema podpore, ki 
začne veljati leta 2015, se bodo izraču -
nale nove pravic do plačila, ki morajo 
temeljiti na posameznih podatkih 
o upravičencih in površinah.
Priporočilo 4
Komisija naj zagotovi, da bodo plačil -
ne agencije sprejele jasne postopke, 
ki bodo vključevali uspešne kontrole 
zanesljivosti podatkov, na katerih 
temeljijo izračuni, ter točnosti pravic 
do plačila, ki so jih izračunale države 
članice.
To poročilo je sprejel senat I, ki ga vodi ga. Rasa BUDBERGYTĖ, članica  
Evropskega računskega sodišča, v Luxembourgu na zasedanju 9. aprila 2014.
Za Računsko sodišče
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
Predsednik

30
 Prilogi Priloga IZneski, vključeni v shemo enotnega plačila v obdobju 2010–2012
Država 
članicaZačtek 
sheme 
enotnega 
plačilaModel Shema podpore ali vključeni sektor Leto vključitveRazpoložljivi  
zneski 
(v tisočih EUR)
Belgija 2005 zgodovinskiklavna premija za teleta 2012 6 384
pomoč za lan in konopljo, gojena za vlakna (Uredba (ES) 
št. 1234/2007)2012 2 954
semena 2010 1 397
premija za stročnice 2012 84
plačilo na površino za lupinarje 2010 12
 Vmesna vsota 10 831
Danska 2005dinamični  
hibridni  
model, ki se 
spreminja 
v skoraj 
popolnoma 
regionalni 
modelposebna premija za moška goveda 2012 33 085
premija za krompirjev škrob in pomoč za pridelovalce  
škrobnega krompirja2012 14 899
pomoč za predelavo posušene krme (Uredba (ES) št. 1234/2007) 2012 2 779
premiji za ovce in koze 2012 855
premija za stročnice 2010 843
pomoč za lan in konopljo, gojena za vlakna  
(Uredba (ES) št.  1234/2007)2012 3
 Vmesna vsota 52 464
Nemčija 2005dinamični  
hibridni 
model, ki se 
spreminja 
v popolnoma 
regionalni 
modelpremija za krompirjev škrob in pomoč za pridelovalce  
škrobnega krompirja2012 64 800
pomoč za predelavo posušene krme (Uredba (ES) št. 1234/2007) 2012 8 475
premija za stročnice 2012 7 231
surovi tobak (Priloga VII.I Uredbe (ES) št. 1782/2003) 2010 3 548
plačila za hmelj 2010 2 277
pomoč za lan in konopljo, gojena za vlakna  
(Uredba (ES) št.  1234/2007)2012 244
plačilo na površino za lupinarje 2012 181
shema za izkrčitev v vinskem sektorju (2009/2010) 2011 13
shema za izkrčitev v vinskem sektorju (2010/2011) 2012 13
shema za izkrčitev v vinskem sektorju (2008/2009) 2010 4
 Vmesna vsota 86 786
Irska 2005 zgodovinskipremija za stročnice 2012 216
pomoč za predelavo posušene krme (Uredba (ES) št. 1234/2007) 2012 132
 Vmesna vsota 348
31 Prilogi
Država 
članicaZačtek 
sheme 
enotnega 
plačilaModel Shema podpore ali vključeni sektor Leto vključitveRazpoložljivi  
zneski 
(v tisočih EUR)
Grčija 2006 zgodovinskiplačila v skladu s členom 69 nekdanje Uredbe (ES) št. 1782/2003 2010 101 460
premija za trdo pšenico posebne kakovosti 2010 20 301
sadje in zelenjava – drugo 2010 17 920
prenos iz podpornih programov za vino 2010 13 000
posebno plačilo za riž 2010 11 407
sadje in zelenjava  – paradižnik 2011 10 720
plačilo na površino za lupinarje 2010 4 963
prenos iz podpornih programov za vino 2011 3 000
semena 2010 1 400
pomoč za predelavo posušene krme (Uredba (ES) št. 1234/2007) 2012 1 238
shema za izkrčitev v vinskem sektorju (2008/2009) 2010 293
premija za stročnice 2010 242
shema za izkrčitev v vinskem sektorju (2009/2010) 2011 210
shema za izkrčitev v vinskem sektorju (2010/2011) 2012 191
 Vmesna vsota 186  345
Španija 2006 zgodovinskiplačila na površino za poljščine 2010 372 670
premiji za ovce in koze 2010 239 294
prenos iz podpornih programov za vino 2010 123 242
pomoč za oljčne nasade 2010 103 140
sadje in zelenjava – drugo 2010 93 733
plačilo na površino za lupinarje 2012 68 610
posebno plačilo za riž 2012 49 993
klavna premija za odrasla goveda 2012 47 175
pomoč za predelavo posušene krme (Uredba (ES) št. 1234/2007) 2012 43 725
dodatno plačilo za trdo pšenico 2010 42 025
sadje in zelenjava  – paradižnik 2011 28 117
premija za trdo pšenico posebne kakovosti 2010 22 372
surovi tobak (Priloga VII.I Uredbe (ES) št. 1782/2003) 2010 11 767
premija za stročnice 2012 10 905
shema za izkrčitev v vinskem sektorju (2008/2009) 2010 10 395
semena 2012 10 347
shema za izkrčitev v vinskem sektorju (2010/2011) 2012 6 067
shema za izkrčitev v vinskem sektorju (2009/2010) 2011 5 987
klavna premija za teleta 2012 560
premija za krompirjev škrob in pomoč za pridelovalce  
škrobnega krompirja2012 172
pomoč za lan in konopljo, gojena za vlakna (Uredba (ES) 
št. 1234/2007)2012 138
 Vmesna vsota 1 290 434Priloga I
32 Prilogi
Država 
članicaZačtek 
sheme 
enotnega 
plačilaModel Shema podpore ali vključeni sektor Leto vključitveRazpoložljivi  
zneski 
(v tisočih EUR)
Francija 2006 zgodovinskiplačila na površino za poljščine 2010 1 154 046
premija za krave dojilje 2010 208 794
klavna premija za odrasla goveda 2010 101 248
premije za ovce 2010 86 027
klavna premija za teleta 2010 79 472
pomoč za predelavo posušene krme (Uredba (ES) št. 1234/2007) 2012 35 752
premija za krompirjev škrob in pomoč za pridelovalce  
škrobnega krompirja2012 23 502
premija za stročnice 2012 17 635
dodatno plačilo za trdo pšenico 2010 14 820
pomoč za lan in konopljo, gojena za vlakna (Uredba (ES) št. 1234/2007) 2012 13 592
sadje in zelenjava – drugo 2011 10 127
premija za trdo pšenico posebne kakovosti 2010 8 320
surovi tobak (Priloga VII.I Uredbe (ES) št. 1782/2003) 2010 8 036
posebno plačilo za riž 2012 7 844
sadje in zelenjava  – paradižnik 2012 4 017
shema za izkrčitev v vinskem sektorju (2008/2009) 2010 2 374
semena 2012 2 310
shema za izkrčitev v vinskem sektorju (2009/2010) 2011 2 130
plačilo na površino za lupinarje 2012 2 089
shema za izkrčitev v vinskem sektorju (2010/2011) 2012 1 754
plačila za hmelj 2010 98
 Vmesna vsota 1 783  987
Italija 2005 zgodovinskiplačila v skladu s členom 69 nekdanje Uredbe (ES) št. 1782/2003 2010 189 931
posebno plačilo za riž 2012 99 473
sadje in zelenjava  – paradižnik 2011 91 984
premija za trdo pšenico posebne kakovosti 2010 42 457
pomoč za predelavo posušene krme (Uredba (ES) št. 1234/2007) 2012 22 605
surovi tobak (Priloga VII.I Uredbe (ES) št. 1782/2003) 2010 22 016
plačilo na površino za lupinarje 2012 15 710
semena 2012 13 321
sadje in zelenjava – drugo 2011 8 850
premija za stročnice 2012 5 009
shema za izkrčitev v vinskem sektorju (2008/2009) 2010 3 698
shema za izkrčitev v vinskem sektorju (2009/2010) 2011 3 489
shema za izkrčitev v vinskem sektorju (2010/2011) 2012 2 774
pomoč za lan in konopljo, gojena za vlakna  
(Uredba (ES) št.  1234/2007)2012 50
 Vmesna vsota 521  367Priloga I
33 Prilogi
Država 
članicaZačtek 
sheme 
enotnega 
plačilaModel Shema podpore ali vključeni sektor Leto vključitveRazpoložljivi  
zneski 
(v tisočih EUR)
Luksem -
burg2005statični 
hibridniprenos iz podpornih programov za vino 2011 110
premija za stročnice 2010 21
prenos iz podpornih programov za vino 2010 18
plačilo na površino za lupinarje 2010 12
prenos iz podpornih programov za vino 2012 -8
 Vmesna vsota 153
Malta 2007 regionalniprenos iz podpornih programov za vino 2011 78
prenos iz podpornih programov za vino 2010 11
prenos iz podpornih programov za vino 2012 -6
 Vmesna vsota 83
Nizozem -
ska2006 zgodovinskiklavna premija za odrasla goveda 2010 62 200
klavna premija za teleta 2010 40 300
premija za krompirjev škrob in pomoč za pridelovalce škrobnega 
krompirja2012 38 269
pomoč za predelavo posušene krme (Uredba (ES) št. 1234/2007) 2012 5 202
pomoč za lan in konopljo, gojena za vlakna (Uredba (ES) 
št. 1234/2007)2012 1 111
semena 2012 726
premija za stročnice 2010 67
plačilo na površino za lupinarje 2010 12
 Vmesna vsota 147  887
Avstrija 2005 zgodovinskiklavna premija za odrasla goveda 2010 17 348
klavna premija za teleta 2010 5 085
premija za krompirjev škrob in pomoč za pridelovalce  
škrobnega krompirja2012 4 224
premija za stročnice 2010 2 051
premija za trdo pšenico posebne kakovosti 2010 280
shema za izkrčitev v vinskem sektorju (2009/2010) 2011 69
pomoč za predelavo posušene krme (Uredba (ES) št. 1234/2007) 2012 64
shema za izkrčitev v vinskem sektorju (2008/2009) 2010 58
shema za izkrčitev v vinskem sektorju (2010/2011) 2012 55
plačila za hmelj 2010 27
pomoč za lan in konopljo, gojena za vlakna  
(Uredba (ES) št.  1234/2007)2012 20
plačilo na površino za lupinarje 2011 12
 Vmesna vsota 29 293Priloga I
34 Prilogi
Država 
članicaZačtek 
sheme 
enotnega 
plačilaModel Shema podpore ali vključeni sektor Leto vključitveRazpoložljivi  
zneski 
(v tisočih EUR)
Portugal -
ska2005 zgodovinskisadje in zelenjava  – paradižnik 2012 16 667
posebno plačilo za riž 2012 11 193
klavna premija za odrasla goveda 2012 8 657
plačilo na površino za lupinarje 2012 4 987
klavna premija za teleta 2012 946
shema za izkrčitev v vinskem sektorju (2008/2009) 2010 312
semena 2012 272
premija za stročnice 2012 214
shema za izkrčitev v vinskem sektorju (2009/2010) 2011 180
shema za izkrčitev v vinskem sektorju (2010/2011) 2012 97
premija za trdo pšenico posebne kakovosti 2010 80
pomoč za predelavo posušene krme (Uredba (ES) št. 1234/2007) 2012 69
 Vmesna vsota 43 674
Slovenija 2007 regionalniposebna premija za govedino 2012 10 077
premiji za ovce in koze 2010 697
plačila za hmelj 2010 149
premija za stročnice 2012 81
plačilo na površino za lupinarje 2012 33
shema za izkrčitev v vinskem sektorju (2010/2011) 2012 21
shema za izkrčitev v vinskem sektorju (2009/2010) 2011 12
shema za izkrčitev v vinskem sektorju (2008/2009) 2010 5
 Vmesna vsota 11 075
Finska 2006dinamični  
hibridni 
model, ki se 
spreminja 
v popolnoma 
regionalni 
modelposebna premija za moška goveda 2010 24 420
premija za krompirjev škrob in pomoč za pridelovalce škrobnega 
krompirja2012 4 710
semena 2012 1 150
premija za stročnice 2011 303
pomoč za predelavo posušene krme (Uredba (ES) št. 1234/2007) 2012 10
pomoč za lan in konopljo, gojena za vlakna (Uredba (ES) 
št. 1234/2007)2012 5
 Vmesna vsota 30 598Priloga I
35 Prilogi
Država 
članicaZačtek 
sheme 
enotnega 
plačilaModel Shema podpore ali vključeni sektor Leto vključitveRazpoložljivi  
zneski 
(v tisočih EUR)
Švedska 2005statični 
hibridni posebna premija za govedino 2012 37 446
premija za krompirjev škrob in pomoč za pridelovalce škrobnega 
krompirja2012 5 497
premija za stročnice 2010 2 147
pomoč za predelavo posušene krme (Uredba (ES) št. 1234/2007) 2012 180
 Vmesna vsota 45 270
Združeno 
kraljestvo2005historični 
model na 
Škotskem in 
v Walesu;  
statični hibridni 
model  
na Severnem 
Irskem; 
dinamični 
hibridni model, 
ki se spreminja 
v popolnoma 
regionalni 
model v  Anglijipremija za stročnice 2012 9 991
pomoč za predelavo posušene krme (Uredba (ES) št. 1234/2007) 2012 1 478
premija za stročnice 2010 509
pomoč za lan in konopljo, gojena za vlakna  
(Uredba (ES) št.  1234/2007)2012 83
prenos iz podpornih programov za vino 2011 57
plačilo na površino za lupinarje 2012 12
prenos iz podpornih programov za vino 2010 6
prenos iz podpornih programov za vino 2012 -4
 Vmesna vsota 12 132
Skupaj 4 252  727Priloga I
36 Prilogi
Stanje pravic do plačila 15. septembra 2013, kot so ga sporočile države članice 
v skladu s členom 51(3)(a) Uredbe (ES) št. 1120/2009 (leto vložitve zahtevkov 2012)
(v EUR)
Država članicaSkupna vrednost  
dodeljenih pravic  
do plačilaZgornja meja proračuna1
Belgija 517 711  630 517 901 000
Danska 1 009 708 019 1 035 927 000
Nemčija 5 825 933 206 5 852 938 000
Irska 1 335 255 223 1 339 769 000
Grčija 2 147 583 749 2 225 227 000
Španija 4 901 216 444 4 913 824 000
Francija 7 814 161 875 7 586 247 000
Italija 3 965 484 068 4 202 085 000
Luksemburg 37 338 679 37 671 000
Malta 5 069 270 5 137 000
Nizozemska 881 670 732 891 551 000
Avstrija 677 190  906 679 111  000
Portugalska 473 199 375 476 907 000
Slovenija 127 053  724 129 221 000
Finska 521 941 024 523 455 000
Švedska 757 824 892 767 437 000
Združeno kraljestvo23 958 242 000
1  Priloga V Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 564/2012 z dne 27. junija 2012 o določi -
tvi zgornjih meja proračuna za leto 2012 za nekatere sheme neposrednih podpor iz 
Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 (UL L 168, 28.6.2012, str. 26).
2 Komisija od države članice še ni prejela informacij.Priloga II
37
Skupni odgovor Komisije  
na odstavka VI in VII
Vključitev vezane podpore v shemo enotnega pla -
čila je bila opravljena v okviru deljenega upravljanja 
Komisije in držav članic. Poleg tega so z Uredbo (ES) 
št. 73/2009 državam članicam zagotovljeni načini 
izvajanja z določeno ravnjo diskrecijske pravice.
Dokler so različni načini izvajanja v skladu z okvi -
rom pravil iz Uredbe (ES) št. 73/2009, lahko države 
članice izberejo tiste, ki kažejo različne okoliščine 
in značilnosti v Evropski uniji. Poleg tega morajo 
države članice v skladu z ustaljeno sodno prakso pri 
sprejemanju ukrepov za izvajanje zakonodaje EU 
izvajati svojo diskrecijsko pravico ob upoštevanju 
splošnih načel prava EU in temeljnih pravic (glej na 
primer sodbo v zadevi Mulligan, C-313/99, točki 35 
in 36).
Prav tako je treba opozoriti, da nepričakovane 
koristi v posameznih primerih ne pomenijo nujno 
kršitve splošnih načel prava EU.
Kadar se pri izvajanju predpisov EU, za kar so odgo -
vorne države članice, ugotovijo nepravilnosti, jih 
je treba spremljati v skladu s postopkom potrditve 
obračunov.
VIII
Države članice v skladu z deljenim upravljanjem 
sprejmejo zakonodajne, regulativne in upravne 
določbe za zagotovitev učinkovite zaščite finančnih 
interesov EU ter zlasti vzpostavijo učinkovit sistem 
nadzora in upravljanja v okviru integriranega admi -
nistrativnega in kontrolnega sistema (IACS).
Predpisi EU določajo jasna pravila o določitvi pravic 
do plačila in njihovi vrednosti, države članice pa 
morajo predpise EU pravilno uporabljati.Povzetek
III
V skladu s splošno odgovornostjo pri deljenem 
upravljanju morajo tudi države članice preverjati 
pravilnost dejavnosti, ki jih financira EKJS (glej 
člen 9 Uredbe (ES) št. 1290/2005). Komisija ostaja 
odgovorna za nadzor in revizijo doslednega izvrše -
vanja proračuna EU in skladnosti s splošnimi načeli 
zakonodaje EU v kmetijskem sektorju. Poleg tega 
Komisija v skladu s členom 317(1) PDEU izvršuje  
proračun v sodelovanju z državami članicami.
Ob upoštevanju diskrecijske pravice, ki jo državam 
članicam zagotavlja Uredba (ES) št. 73/2009, in 
različnih možnosti, ki jih imajo države članice na 
voljo, da izvajanje prilagodijo svojim nacionalnim 
posebnostim, se ni zdelo primerno, da bi Komisija 
v navedenem pravnem okviru in glede na zadane 
cilje politike državam članicam naložila enotnejše 
izvajanje.
Vendar bo Komisija v okviru reforme SKP in 
sheme neposrednih plačil, ki se bo uporabljala od 
leta 2015, povečala svojo nadzorno zmogljivost, 
da bi okrepila nadzor nad izvajanjem ustreznih 
predpisov EU pred začetkom postopkov potrditve 
obračunov.
IV
Države članice imajo pri določanju začetne vredno -
sti na enoto novih pravic možnost, da upoštevajo 
vrednost pravic, ki jih je kmet imel leta 2014. Vendar 
te zaradi konvergence vrednosti pravic ne bodo 
imele enake vrednosti do leta zahtevka 2020. Poleg 
tega se uvedba novih shem kaže v zgornji meji 
sheme osnovnega plačila, ki bo na voljo za pravice 
do plačila in bo na splošno nižja od sedanje zgornje 
meje sheme enotnega plačila.Odgovori  
Komisije
Odgovori Komisije 38
IX (b)
Komisija že uporablja orodja za zagotovitev učin -
kovitega nadzora skladnosti z veljavnimi zgornjimi 
mejami. Digitaliziran je zlasti prenos informacij 
države članice glede uporabe zgornjih meja. Če se 
pri prenosu iz države članice ugotovijo napake, se 
zadevno uradno obvestilo zavrne ali pa je država 
članica pozvana k nadaljnjemu pojasnilu. Med dru -
gim se preverja, ali je seštevek vrednosti pravic do 
plačila in zneska v rezervah v okviru zgornje meje za 
shemo enotnega plačila.
Komisija je predvidela tudi obravnavo teh vprašanj 
v postopku potrjevanja skladnosti v okviru reforme 
SK P.
Prav tako bodo od leta 2014 sredstva pri Komisiji 
posebej namenjena podpori državam članicam, zla -
sti glede izvajanja integriranega administrativnega 
in kontrolnega sistema v okviru reforme.
Komisija se trenutno ukvarja z racionalizacijo 
postopka potrjevanja skladnosti, da bi ga v stan -
dardnih primerih skrajšala na dve leti. Prvič, nova 
horizontalna uredba za področje SKP (Uredba (EU) 
št. 1306/2013) natančno opisuje naravo, področje 
uporabe in zaporedne korake ter različne vrste 
finančnih popravkov. Drugič, določbe v delegi -
ranih aktih (metoda in merila za izračun finanč -
nega popravka) in izvedbenih aktih (podrobnosti 
postopka potrjevanja skladnosti, z roki za vsak korak 
postopka) so namenjene nadaljnji racionalizaciji 
pravnega okvira in omejitvi tveganja nepotrebnih 
zamud. Tretjič, Komisija bo na tej trdnejši podlagi 
okrepila spremljanje napredka pri postopkih potrje -
vanja skladnosti, da bi zagotovila strogo spoštova -
nje rokov.Komisija je ob upoštevanju ravni diskrecijske pra -
vice, ki jo državam članicam določa Uredba (ES) 
št. 73/2009, pripravila smernice na podlagi zahtev 
držav članic za pojasnila glede pravilnega izvajanja 
predpisov. Poleg tega lahko države članice v okviru 
pravil iz Uredbe (ES) št. 73/2009 izberejo drugačno 
izvajanje, ki kaže različne okoliščine in značilnosti 
Evropske unije.
Vendar je treba neupravičena plačila in pravice do 
plačila povrniti, kot določata člena 80 in 81 Uredbe 
(ES) št. 1122/2009. Podobne določbe se upoštevajo 
za izvedbena pravila reforme SKP .
IX (a)
Komisija je že ukrepala v zvezi s tem. V okviru 
legitimnih političnih odločitev, ki jih je zakonoda -
jalec zaupal državam članicam, da bi sledil ciljem 
politike reforme, je Komisija v izvedbenih pravilih, ki 
veljajo od leta 2015, predlagala podrobne zahteve 
po uradnem obveščanju o navedenih odločitvah. Na 
primer, sporočiti in utemeljiti bi bilo treba odločitve 
glede dodelitve pravic do plačila ali odločitve,  
sprejete v okviru prostovoljno vezane podpore.
Komisija je predlagala tudi podrobnejša pravila 
o uporabi nacionalnih ali regionalnih rezerv, na 
podlagi katerih dodelitve, povezane s povečanjem 
vrednosti na enoto pravic do plačila, temeljijo na 
objektivnih merilih in zagotavljajo enako obrav -
navo kmetov ter preprečujejo izkrivljanje trga in 
konkurence.
Poleg tega v skladu s členom 30(10) Uredbe (EU) 
št. 1307/2013 povečanje vrednosti pravic do plačila 
za kmeta ne sme preseči nacionalne ali regionalne 
vrednosti na enoto pravic.
Odgovori Komisije 39
IX (d)
Komisija od leta 2014 krepi svojo nadzorno zmo -
gljivost in namenja sredstva v podporo državam 
članicam.
Vendar je vredno omeniti, da izračun pravic do pla -
čila temelji na podatkih iz sistema za identifikacijo 
in registracijo pravic do plačila iz člena 7 Uredbe 
(ES) št. 1122/2009. Tako določbo je treba zagoto -
viti tudi za sistem pravic do plačila, ki bo veljal od 
leta 2015.
Države članice morajo zagotoviti, da zahteve 
v izbranih informacijskih sistemih dosegajo stan -
darde varnosti iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 885/2006. 
Ti standardi zahtevajo vzpostavitev posebnih 
kontrol zaradi varstva zaupnosti, zanesljivosti in 
celovitosti podatkov.
Poleg tega je Komisija v novih smernicah za certifi -
kacijske organe določila, da morajo njihova pre -
verjanja vključevati oceno „uvedenih postopkov za 
zagotovitev pravilnega dodeljevanja pravic“. Na-  
slednja različica smernic bo vsebovala tudi izrecno 
sklicevanje na točnost izračuna.IX (c)
Komisija je v okviru reforme SKP in sheme neposre -
dnih plačil, ki se bo uporabljala od leta 2015, predvi -
dela posebna sredstva za povečanje svoje nadzorne 
zmogljivosti, da bi okrepila nadzor nad izvajanjem 
ustreznih predpisov EU pred začetkom postopkov 
potrditve obračunov.
Primeri nepravilno izračunanih pravic do plačila se 
že spremljajo.
Povrnitev neupravičenih plačil in pravic do plačila 
se izvaja, kot določata člena 80 in 81 Uredbe (ES) 
št. 1122/2009. Podobne določbe se obravnavajo 
v okviru oblikovanja izvedbenih pravil reforme SKP .
Poleg tega zadevna država članica v skladu s čle -
nom 54(2) Uredbe (EU) št. 1306/2013 krije 50 % 
zneska, ki ga v štirih letih po datumu zahtevka za 
izterjavo ni izterjala od končnih upravičencev (8 let 
v primeru sodnega postopka), kar je močna spod -
buda za pravočasno dokončanje postopka izter -
jave (tako imenovano pravilo 50 : 50, ki obstaja od 
leta 2007).
Komisija ima v skladu s členom 54(5) iste uredbe 
v okviru postopka potrjevanja skladnosti možnost, 
da nekatere zneske izključi iz financiranja Unije, če 
država članica ni bila dovolj marljiva v postopku 
izterjave.
Opozoriti je treba, da lahko na izterjavo neupraviče -
nega plačila vplivajo zamude, ki so zlasti posledica 
omejenih izvršilnih postopkov držav članic. Poleg 
tega se v primeru, kadar se upravičenci pritožijo, 
sproži izvršilni ukrep, ki včasih vključuje pravni spor. 
Zato bi Komisija težko dokazala, da zadevna država 
članica ni sprejela ustreznega ukrepa, s katerim bi 
zagotovila povračilo neupravičenega zneska. V pri -
merih, obravnavanih v skladu s členom 258 PDEU, 
je dokazno breme še posebno težavno, ko gre za 
nerešene nacionalne primere.
Odgovori Komisije 40
17
Raven diskrecijske pravice, zagotovljene državam 
članicam glede načinov izvajanja ločevanja pomoči 
od proizvodnje, je utemeljena z različnimi nacio -
nalnimi in regionalnimi posebnostmi in potrebo po 
pospešitvi napredovanja v smeri ločevanja pomoči 
od proizvodnje.
Opažanja
22
Uredba (ES) št. 73/2009 je državam članicam zago -
tovila določeno raven diskrecijske pravice, katere 
namen je bil pospešiti napredovanje v smeri ločeva -
nja pomoči od proizvodnje.
Dokler so različni načini izvajanja v skladu z okvi -
rom pravil iz Uredbe (ES) št. 73/2009, lahko države 
članice izberejo tiste, ki kažejo različne okoliščine 
in značilnosti v Evropski uniji. Poleg tega morajo 
države članice v skladu z ustaljeno sodno prakso pri 
sprejemanju ukrepov za izvajanje zakonodaje EU 
izvajati svojo diskrecijsko pravico ob upoštevanju 
splošnih načel prava EU in temeljnih pravic (glej na 
primer sodbo v zadevi Mulligan, C-313/99, točki 35 
in 36).
24
Komisija meni, da je bil v členih od 63 do 65 Uredbe 
(ES) št. 73/2009 določen dovolj podroben skupni 
okvir za izvajanje ukrepa, zato se sprejetje nadalj -
njih podrobnih pravil v izvedbeni uredbi Komisije ni 
zdelo potrebno. Zdelo se je primerneje, da države 
članice, ob upoštevanju načela subsidiarnosti, same 
presojajo zadevne načine izvajanja v skladu s svo -
jimi značilnostmi, v okviru veljavnih pravil iz temelj -
nega akta, ki ga je sprejel zakonodajalec (Svet).Uvod
13
Leta 2015 bodo dodeljene pravice do plačila in nji -
hova vrednost bo določena bodisi kot nacionalni ali 
regionalni pavšalni znesek bodisi kot vrednost, ki se 
postopno prilagaja nacionalnemu ali regionalnemu 
pavšalnemu znesku (konvergenca). Pri postopnemu 
prilagajanju pavšalnemu znesku se bodo upoštevali 
referenčni podatki za preteklo obdobje (npr. vre -
dnost pravic, ki jih je kmet imel leta 2014), vendar 
ob upoštevanju konvergence vrednosti pravic tega 
ni mogoče obravnavati kot prenosa enake vredno -
sti. Zaradi konvergence se bo vrednost pravic za 
nekatere kmete postopoma zmanjševala, za neka -
tere pa povečevala, da bi bili doseženi cilji posto -
pnega prilagajanja nacionalnemu ali regionalnemu 
pavšalnemu znesku. Poleg tega se uvedba novih 
shem kaže v zgornji meji sheme osnovnega plačila, 
ki bo na voljo za pravice do plačila in bo na splošno 
nižja od sedanje zgornje meje sheme enotnega 
plačila.
Tudi v prihodnji shemi osnovnega plačila bo treba 
povrniti neupravičena plačila in pravice do plačila.
14
V skladu z načelom deljenega upravljanja je drža -
vam članicam prepuščena določena diskrecijska 
pravica.
15
Komisija meni, da si splošno odgovornost za 
vključitev vezane podpore deli z državami čla -
nicami. Zadevne odgovornosti držav članic in 
Komisije je zakonodajalec jasno določil v Uredbi 
(EU) št. 73/2009 in nadaljnji veljavni zakonodaji EU. 
To izraža načelo deljenega upravljanja, pri čemer 
države članice izvajajo ustrezna pravila, medtem 
ko Komisija ostaja odgovorna za nadzor in revizijo 
doslednega izvajanja zakonodaje EU.
Odgovori Komisije 41
Člen 64(1) in člen 65 Uredbe (ES) št. 73/2009 držav 
članic nista zavezala, da zadevne zneske omejijo na 
določeni ravni. Poleg tega upoštevni seznam meril 
iz člena 64(1) Uredbe (ES) št. 73/2009 ni izčrpen (glej 
besedo „zlasti“), kar je v skladu z diskrecijsko pra -
vico držav članic. Dokler so različni načini izvajanja 
v skladu z okvirom pravil, lahko države članice izbe -
rejo tiste, ki kažejo različne okoliščine in značilnosti 
v Evropski uniji.
28
Glej odgovor na odstavek 27.
30
To je v skladu z določbami člena 64 Uredbe (ES) 
št. 73/2009.
Glej tudi odgovor na odstavek 27.
31
Razlika pri obravnavi kmetov kot taka ne pomeni 
diskriminacije, temveč jo je mogoče utemeljiti na 
podlagi objektivnih meril v skladu s cilji politike, ki 
jim sledi zakonodaja. Poleg tega že od začetka ni 
možnosti za vprašanja diskriminacije, če kmetje niso 
v primerljivih položajih.
Glej tudi odgovora na odstavka 22 in 26.
Okvir 1
Glej odgovor na odstavek 31.Raven diskrecijske pravice, zagotovljena državam 
članicam glede načinov ločevanja pomoči od pro -
izvodnje, je utemeljena z različnimi nacionalnimi 
in regionalnimi posebnostmi in potrebo po pospe -
šitvi napredovanja v smeri ločevanja pomoči od 
proizvodnje.
Za odločitve v skladu s členi od 63 do 67 Uredbe 
(ES) št. 73/2009 ni potrebna uradna odobritev 
Komisije. Za izvajanje Uredbe so odgovorne države 
članice.
Vendar morajo te v skladu s členom 140 Uredbe 
(ES) št. 73/2009 Komisijo podrobno obvestiti 
o ukrepih, sprejetih za izvajanje te uredbe. Komi -
sija je leta 2010 uporabila to zakonodajno orodje 
in državam članicam poslala vprašalnik o izvajanju 
zadevne uredbe.
Glej tudi odgovor na odstavek 22.
26
Kadar se pri izvajanju predpisov, za kar so odgo -
vorne države članice, ugotovijo pomanjkljivosti, jih 
je treba spremljati v skladu s postopkom potrditve 
obračunov.
Glej tudi odgovor na odstavek 22.
27
Člen 64(1) Uredbe (ES) št. 73/2009 določa, da 
države članice razdelijo zadevne zneske med kmete 
v zadevnih sektorjih v skladu z objektivnimi in 
nediskriminatornimi merili ob upoštevanju zlasti 
podpore, ki so jo kmetje prejeli neposredno ali 
posredno v okviru ustreznih shem podpore v enem 
ali več letih obdobja 2005–2008. Člen 65 Uredbe 
(ES) št. 73/2009 določa, da države članice razdelijo 
ustrezne zneske med kmete v zadevnih sektorjih 
v sorazmerju s podporo, ki so jo ti kmetje pre -
jeli v okviru ustreznih shem podpore v ustreznih 
referenčnih obdobjih. Španija je referenčne zneske 
dodelila do razpoložljive zgornje meje iz Priloge XII 
k Uredbi (ES) št. 73/2009.
Odgovori Komisije 42
Kadar pa se v državah članicah ugotovijo pomanj -
kljivosti pri izvajanju predpisov, jih spremlja GD 
AGRI. Kadar take pomanjkljivosti povzročijo neu -
pravičena plačila, je to mogoče spremljati v skladu 
s postopkom potrjevanja obračunov.
Okvir 2
Z regulativnimi določbami se ne zahtevajo dokazila 
o naložbah v živali.
37
V okviru razprav o pregledu SKP se je glede ome -
jitve vrednosti pravic navzgor zdelo potrebno, da 
se državam članicam, v skladu z načelom subsidiar -
nosti, zagotovi več prožnosti pri določanju pravic 
do plačila iz rezerve, kar zlasti velja za dodeljevanje 
pravic kmetom v posebnih razmerah. Opozoriti je 
treba, da v okviru pregleda SKP , skupaj z nadalj -
njim ločevanjem pomoči od proizvodnje, omejitev 
na nacionalno/regionalno povprečje ni bila enako 
pomembna kot v prejšnjem obdobju, saj se je 
nacionalna rezerva uporabljala zlasti v prvih letih 
izvajanja sheme enotnega plačila.
Uredba (EU) št. 1307/2013 z letom 2015 določa nov 
sistem neposrednih plačil in vrednosti pravic do 
plačila, ki se postopno prilagajajo nacionalnemu 
ali regionalnemu pavšalnemu znesku, pri čemer 
je v tem okviru določeno, da se najvišja vrednost 
pravic do plačila, dodeljenih iz nacionalne rezerve, 
omeji na nacionalno/regionalno povprečje.
Glej tudi odgovor na odstavek 36.
39
Kadar se pri izvajanju predpisov, za kar so odgo -
vorne države članice, ugotovijo pomanjkljivosti, 
zaradi katerih pride do neupravičenih plačil, jih je 
treba spremljati v skladu s postopkom potrditve 
obračunov.Skupni odgovor na odstavke od 32  
do 34
Kot pravilno trdi Sodišče, je člen 41(6) Uredbe (ES) 
št. 73/2009 neobvezen in države članice so lahko 
same presodile, ali ga je primerno uporabljati ali ne.
Kadar se pri izvajanju predpisov, za kar so odgo -
vorne države članice, ugotovijo pomanjkljivosti, jih 
je treba spremljati v skladu s postopkom potrditve 
obračunov.
Glej tudi odgovor na odstavek 27.
35
Glej odgovora na odstavka 22 in 26.
36
Glede neobstoja opredelitve pojma „naložba“ 
v evropski izvedbeni uredbi bi bilo treba opozoriti, 
da je treba v primeru, kadar evropska zakonodaja 
ne opredeljuje pojma, upoštevati okvir, v kate -
rega je določba umeščena, in cilj, ki ga zadevna 
ureditev uresničuje (glej na primer sodbo v zadevi 
Ekro, C-327/82, točka 11). Poleg tega morajo države 
članice pri sprejemanju ukrepov za izvajanje zako -
nodaje EU izvajati svojo diskrecijsko pravico ob upo -
števanju splošnih načel prava EU in temeljnih pravic 
(glej na primer sodbo v zadevi Mulligan, C-313/99, 
točki 35 in 36).
Državam članicam je bila glede podrobnega delo -
vanja nacionalne rezerve zagotovljena prožnost 
v skladu z načelom subsidiarnosti, saj so same 
najbolj primerne za odločanje o zadevnih možno -
stih izvajanja v okviru pravil iz oddelka 2 poglavja 2 
Uredbe (ES) št. 1120/2009.
V tem okviru morajo države članice nacionalno 
rezervo upravljati na način, ki zagotavlja enako 
obravnavo kmetov ter ne povzroča motenj trga in 
konkurence.
Odgovori Komisije 43
44
Kadar se pri izvajanju predpisov, za kar so odgo -
vorne države članice, ugotovijo pomanjkljivosti, 
zaradi katerih pride do neupravičenih plačil, jih 
je treba spremljati v skladu s postopkom potrdi -
tve obračunov (poizvedbi NAC/2012/010/FR in 
NAC/2014/001/FR).
Komisija v zvezi s tem meni, da so bile vrednosti 
pravic precenjene, kar je sčasoma pripeljalo do 
neupravičenih plačil in 0,69-odstotnega tveganja za 
Sklad v letu 2010.
Popravni ukrepi, ki jih je treba sprejeti (ponovni 
izračun vrednosti pravic), so vključeni v akcijski 
načrt za Francijo. Francoski organi so obvestili, 
da bo popravek vrednosti pravic uveden za leto 
zahtevka 2014.
Glej tudi odgovor na odstavek 42.
Skupni odgovor na odstavka 48 in 49
Italijanski organi so potrdili, da so pri dodelitvi 
razvezanih zneskov upoštevali pravice, ki so jih 
kmetje imeli prvotno. To je zadevalo 86 000 od 
skupaj 500 000 kmetov, na katere se je nanašalo 
ločevanje pomoči od proizvodnje v triletnem 
obdobju 2010–2012.
Skupni znesek, dodeljen tej posebni skupini kmetov 
v zadevnih treh letih, je znašal 107,9 milijona EUR. 
Znesek na kmeta ni sporen, temveč je sporna razde -
litev zneska na pravice. Vendar število pravic, ki niso 
bile upoštevane, ni znano.
Kadar se pri izvajanju predpisov, za kar so odgo -
vorne države članice, ugotovijo pomanjkljivosti, 
zaradi katerih pride do neupravičenih plačil, jih je 
treba spremljati v skladu s postopkom potrditve 
obračunov.Okvir 3
To se spremlja v postopku potrjevanja (poizvedba 
NAC/2011/201/FR).
40
Glej odgovor na odstavek 37.
42
Države članice morajo uradna obvestila pošiljati 
elektronsko po uradnih poteh (v preteklosti na 
namenski poštni predal ali AMIS, od septembra 2012 
(za leto zahtevka 2012 pa prek informacijskega 
sistema za upravljanje in spremljanje kmetijskega 
trga – ISAMM). Če države članice ne spoštujejo roka 
za predložitev uradnega obvestila, jim Komisija 
pošlje opomnik, naj predložijo manjkajoče infor -
macije. Države članice so glede zahtev po uradnem 
obveščanju opozorjene tudi v okviru sestankov 
Upravljalnega odbora za neposredna plačila. Če 
se pri prenosu iz držav članic odkrijejo napake, se 
zadevno uradno obvestilo zavrne ali pa je država 
članica pozvana k nadaljnjemu pojasnilu. Med dru -
gim se preverja, ali je seštevek vrednosti pravic do 
plačila in zneska v rezervah v okviru zgornje meje za 
shemo enotnega plačila.
Komisija na podlagi mesečnih plačilnih deklaracij 
preverja, ali izdatki, ki so jih prijavile države članice, 
presegajo finančne zgornje meje, kot jih določa 
zakonodaja. V takem primeru pride do zmanjšanja 
v skladu s postopkom iz člena 17 Uredbe Sveta 
(ES) št. 1290/2005. Vzpostavljeni so tudi podrobni 
postopki za zagotovitev pravilnega spremljanja 
vseh finančnih zgornjih meja iz zakonodaje, s čimer 
se zagotovi dosledno spoštovanje teh zgornjih meja 
pri izdatkih, ki jih povrne EKJS.
Uredba (EU) št. 1306/2013 v členu 42 določa odvra -
čilni ukrep za pozno predložitev kontrolnih statistik. 
Komisija lahko na tej podlagi z letom 2014 začasno 
prekine mesečna ali vmesna plačila, v zvezi s kate -
rimi ustrezni statistični podatki niso bili pravočasno 
poslani.
Odgovori Komisije 44
Zaključki in priporočila
Skupni odgovor na odstavka 60 in 61
V skladu s splošno odgovornostjo pri deljenem 
upravljanju morajo tudi države članice preverjati 
pravilnost dejavnosti, ki jih financira EKJS (glej 
člen 9 Uredbe (ES) št. 1290/2005). Komisija ostaja 
odgovorna za nadzor in revizijo doslednega izvrše -
vanja proračuna EU in skladnosti s splošnimi načeli 
zakonodaje EU v kmetijskem sektorju. Poleg tega 
Komisija v skladu s členom 317(1) PDEU izvršuje  
proračun v sodelovanju z državami članicami.
Ob upoštevanju diskrecijske pravice, ki jo državam 
članicam zagotavlja Uredba (ES) št. 73/2009, in 
različnih možnosti, ki jih imajo države članice na 
voljo, da izvajanje prilagodijo svojim nacionalnim 
posebnostim, se ni zdelo primerno, da bi Komisija 
v navedenem pravnem okviru in glede na zadane 
cilje politike državam članicam naložila enotnejše 
izvajanje.
Vendar bo Komisija v okviru reforme SKP in 
sheme neposrednih plačil, ki se bo uporabljala od 
leta 2015, povečala svojo nadzorno zmogljivost, 
da bi okrepila nadzor nad izvajanjem ustreznih 
predpisov EU pred začetkom postopkov potrditve 
obračunov.
Vključitev vezane podpore v shemo enotnega pla -
čila je bila opravljena v okviru deljenega upravljanja 
Komisije in držav članic.
62
Glej odgovor na odstavka 22 in 60.
Z Uredbo (ES) št. 73/2009 je državam članicam 
zagotovljena določena raven diskrecijske pravice.51
Komisija meni, da predpisi EU določajo jasna pravila 
o določitvi pravic do plačila in njihovi vrednosti, 
države članice pa jih morajo pravilno uporabljati. 
Komisija je ob upoštevanju ravni diskrecijske pra -
vice, ki jo državam članicam določa Uredba (ES) 
št. 73/2009, pripravila smernice na podlagi zahtev 
držav članic za pojasnila glede pravilnega izvajanja 
predpisov.
Skupni odgovor na odstavke od 54  
do 56
Kadar se pri izvajanju predpisov, za kar so odgo -
vorne države članice, ugotovijo pomanjkljivosti, 
zaradi katerih pride do neupravičenih plačil, jih je 
treba spremljati v skladu s postopkom potrditve 
obračunov.
58
Komisija ugotavlja, da se Sodišče sklicuje predvsem 
na pomanjkljivosti, ugotovljene pri vključevanju 
ukrepov vezane podpore v shemo enotnega plačila. 
Glede na reformo SKP tega elementa ne bo več.
Komisija po reorganizaciji od leta 2014 povečuje 
svojo nadzorno zmogljivost, da bi okrepila nadzor 
nad izvajanjem ustreznih predpisov EU pred začet -
kom postopkov potrditve obračunov.
59
Komisija se trenutno ukvarja z racionalizacijo 
postopka potrjevanja skladnosti, da bi ga v stan -
dardnih primerih skrajšala na dve leti. Prvič, nova 
horizontalna uredba za področje SKP (Uredba (EU) 
št. 1306/2013) natančno opisuje naravo, področje 
uporabe in zaporedne korake ter različne vrste 
finančnih popravkov. Drugič, določbe v delegi -
ranih aktih (metoda in merila za izračun finanč -
nega popravka) in izvedbenih aktih (podrobnosti 
postopka potrjevanja skladnosti, z roki za vsak korak 
postopka) so namenjene nadaljnji racionalizaciji 
pravnega okvira in omejitvi tveganja nepotrebnih 
zamud. Tretjič, Komisija bo na tej trdnejši podlagi 
okrepila spremljanje napredka pri postopkih potrje -
vanja skladnosti, da bi zagotovila strogo spoštova -
nje rokov.
Odgovori Komisije 45
Priporočilo 1
Priporočilo je sprejeto.
Komisija je že ukrepala v zvezi s tem. V okviru 
legitimnih političnih odločitev, ki jih je zakonoda -
jalec zaupal državam članicam, da bi sledil ciljem 
politike reforme, je Komisija v izvedbenih pravilih, ki 
veljajo od leta 2015, predlagala podrobne zahteve 
po uradnem obveščanju o navedenih odločitvah. Na 
primer, sporočiti in utemeljiti bi bilo treba odločitve 
glede dodelitve pravic do plačila ali odločitve, spre -
jete v okviru prostovoljno vezane podpore.
Komisija je predlagala tudi podrobnejša pravila 
o uporabi nacionalnih ali regionalnih rezerv, na 
podlagi katerih dodelitve, povezane s povečanjem 
vrednosti na enoto pravic do plačila, temeljijo na 
objektivnih merilih in zagotavljajo enako obrav -
navo kmetov ter preprečujejo izkrivljanje trga in 
konkurence.
Poleg tega v skladu s členom 30(10) Uredbe (EU) 
št. 1307/2013 povečanje vrednosti pravic do plačila 
za kmeta ne sme preseči nacionalne ali regionalne 
vrednosti na enoto pravic.
65
Komisija bo v okviru reforme SKP in sheme nepo -
srednih plačil, ki se bo uporabljala od leta 2015, 
povečala svojo nadzorno zmogljivost, da bi okrepila 
nadzor nad izvajanjem ustreznih predpisov EU pred 
začetkom postopkov potrditve obračunov.
Glej tudi odgovor na odstavek 42.
66
Pri pregledu postopka potrjevanja skladnosti 
v skladu z novo SKP se posebej obravnava trajanje 
postopka.Dokler so različni načini izvajanja v skladu z okvi -
rom pravil iz Uredbe (ES) št. 73/2009, lahko države 
članice izberejo tiste, ki kažejo različne okoliščine 
in značilnosti v Evropski uniji. Poleg tega morajo 
države članice v skladu z ustaljeno sodno prakso pri 
sprejemanju ukrepov za izvajanje zakonodaje EU 
izvajati svojo diskrecijsko pravico ob upoštevanju 
splošnih načel prava EU in temeljnih pravic (glej na 
primer sodbo v zadevi Mulligan, C-313/99, točki 35 
in 36).
Prav tako je treba opozoriti, da nepričakovane 
koristi v posameznih primerih ne pomenijo nujno 
kršitve splošnih načel prava EU.
Kadar se pri izvajanju predpisov EU, za kar so odgo -
vorne države članice, ugotovijo nepravilnosti, jih 
je treba spremljati v skladu s postopkom potrditve 
obračunov.
63
Komisija je za reformo SKP in sistem neposrednih 
plačil, ki se bo uporabljal od leta 2015, predlagala 
podrobnejša pravila za dodeljevanje pravic iz nacio -
nalne rezerve glede števila in vrednosti pravic, ki se 
dodelijo.
Glej tudi odgovor na odstavek 60.
64
Glej odgovor na odstavek 63.
Odgovori Komisije 46
68
Kadar se pri izvajanju predpisov EU, za kar so 
odgovorne države članice, ugotovijo nepravilnosti, 
jih spremlja Komisija. Kadar take pomanjkljivosti 
povzročijo neupravičena plačila, je to mogoče spre -
mljati v skladu s postopkom potrjevanja obračunov.
69
Glej odgovor na odstavek 13.
Priporočilo 3
Priporočilo je sprejeto.
V okviru reforme SKP in sistema neposrednih plačil, 
ki se bo uporabljal od leta 2015, bodo politične 
odločitve, ki jih je zakonodajalec zaupal državam 
članicam, spremljale okrepljene obveznosti v izved -
benih pravilih v smislu utemeljitve in uradnih obve -
stil o takih odločitvah.
Komisija je prav tako predvidela posebna sredstva 
za povečanje svoje nadzorne zmogljivosti, da bi 
okrepila nadzor nad izvajanjem ustreznih predpisov 
EU pred začetkom postopkov potrditve obračunov.
Primeri nepravilno izračunanih pravic do plačila se 
že spremljajo.
Povrnitev neupravičenih plačil in pravic do plačila 
se izvaja, kot določata člena 80 in 81 Uredbe (ES) 
št. 1122/2009. Podobne določbe se obravnavajo 
v okviru oblikovanja izvedbenih pravil reforme SKP .
Poleg tega zadevna država članica v skladu s čle -
nom 54(2) Uredbe (EU) št. 1306/2013 krije 50 % 
zneska, ki ga v štirih letih po datumu zahtevka za 
izterjavo ni izterjala od končnih upravičencev (8 let 
v primeru sodnega postopka), kar je močna spod -
buda za pravočasno dokončanje postopka izter -
jave (tako imenovano pravilo 50 : 50, ki obstaja od 
leta 2007).Priporočilo 2
Priporočilo je sprejeto.
Komisija že uporablja orodja za zagotovitev učin -
kovitega nadzora skladnosti z veljavnimi zgornjimi 
mejami. Digitaliziran je zlasti prenos informacij 
države članice glede uporabe zgornjih meja. Če se 
pri prenosu iz države članice ugotovijo napake, se 
zadevno uradno obvestilo zavrne ali pa je država 
članica pozvana k nadaljnjemu pojasnilu. Med dru -
gim se preverja, ali je seštevek vrednosti pravic do 
plačila in zneska v rezervah v okviru zgornje meje za 
shemo enotnega plačila.
Komisija bo ta vprašanja nadalje obravnavala 
v postopku potrjevanja skladnosti v okviru reforme 
SK P.
Prav tako bodo od leta 2014 sredstva pri Komisiji 
posebej namenjena podpori državam članicam, zla -
sti glede izvajanja integriranega administrativnega 
in kontrolnega sistema (IACS) v okviru reforme.
Komisija se trenutno ukvarja z racionalizacijo 
postopka potrjevanja skladnosti, da bi ga v stan -
dardnih primerih skrajšala na dve leti. Prvič, nova 
horizontalna uredba za področje SKP (Uredba (EU) 
št. 1306/2013) natančno opisuje naravo, področje 
uporabe in zaporedne korake ter različne vrste 
finančnih popravkov. Drugič, določbe v delegi -
ranih aktih (metoda in merila za izračun finanč -
nega popravka) in izvedbenih aktih (podrobnosti 
postopka potrjevanja skladnosti, z roki za vsak korak 
postopka) so namenjene nadaljnji racionalizaciji 
pravnega okvira in omejitvi tveganja nepotrebnih 
zamud. Tretjič, Komisija bo na tej trdnejši podlagi 
okrepila spremljanje napredka pri postopkih potrje -
vanja skladnosti, da bi zagotovila strogo spoštova -
nje rokov.
67
Glej odgovor na odstavek 65.
Odgovori Komisije 47
Države članice morajo zagotoviti, da zahteve 
v izbranih informacijskih sistemih dosegajo stan -
darde varnosti iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 885/2006. 
Ti standardi zahtevajo vzpostavitev posebnih 
kontrol zaradi varstva zaupnosti, zanesljivosti in 
celovitosti podatkov.
Poleg tega je Komisija v novih smernicah za certifi -
kacijske organe določila, da morajo njihova pre -
verjanja vključevati oceno „uvedenih postopkov za 
zagotovitev pravilnega dodeljevanja pravic“. Nasle -
dnja različica smernic bo vsebovala tudi izrecno 
sklicevanje na točnost izračuna.Komisija ima v skladu s členom 54(5) iste uredbe 
v okviru postopka potrjevanja skladnosti možnost, 
da nekatere zneske izključi iz financiranja Unije, če 
država članica ni bila dovolj marljiva v postopku 
izterjave.
Opozoriti je treba, da lahko na izterjavo neupraviče -
nega plačila vplivajo zamude, ki so zlasti posledica 
omejenih izvršilnih postopkov držav članic. Poleg 
tega se v primeru, kadar se upravičenci pritožijo, 
sproži izvršilni ukrep, ki včasih vključuje pravni spor. 
Zato bi Komisija težko dokazala, da zadevna država 
članica ni sprejela ustreznega ukrepa, s katerim bi 
zagotovila povračilo neupravičenega zneska. V pri -
merih, obravnavanih v skladu s členom 258 PDEU, 
je dokazno breme še posebno težavno, ko gre za 
nerešene nacionalne primere.
70
Kadar nepravilno izračunane pravice povzročajo 
neupravičena plačila, se lahko uporabijo finančni 
popravki.
Glej tudi odgovora na odstavka 51 in 60.
Priporočilo 4
Priporočilo je sprejeto.
Komisija od leta 2014 krepi svojo nadzorno zmo -
gljivost in namenja sredstva v podporo državam 
članicam.
Vendar je vredno omeniti, da izračun pravic do pla -
čila temelji na podatkih iz sistema za identifikacijo 
in registracijo pravic do plačila iz člena 7 Uredbe 
(ES) št. 1122/2009. Tako določbo je treba zagoto -
viti tudi za sistem pravic do plačila, ki bo veljal od 
leta 2015.

KAKO DO PUBLIKACIJ EVROPSKE UNIJE
Brezplačne publikacije:
•  en izvod: 
na spletni strani EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu);
•  več kot en izvod ter plakati in zemljevidi:  
pri predstavništvih Evropske unije ( http://ec.europa.eu/represent_sl.htm), 
pri delegacijah v državah, ki niso članice EU ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_sl.htm), 
pri službi Europe Direct ( http://europa.eu/europedirect/index_sl.htm) ali  
s klicem na telefonsko številko 00 800 6 7 8 9 10 11 (brezplačna številka za celotno EU) (*).
(*) Informacije so brezplačne, kakor tudi večina klicev (nekateri operaterji, telefonske govorilnice ali hoteli lahko klic zaračunajo).
Publikacije, ki so naprodaj:• na spletni strani EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu).
Plačljive naročnine:
•  pri prodajnih zastopnikih Urada za publikacije Evropske unije  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_sl.htm).
QJ-AB-14-008-SL-C  ISSN 1831-094X
Shema enotnega plačila je finančno najpomembnejša shema neposredne 
podpore, ki se financira iz proračuna EU za kmetijstvo. Z njo se zagotavlja 
ločevanje pomoči kmetom od proizvodnje.
Po pregledu skupne kmetijske politike leta 2008 je bila večina zneskov, ki 
so bili prej na voljo za vezano podporo, vključenih v shemo enotnega 
plačila.
Sodišče je ugotovilo, da je Komisija vključitev vezane podpore v  shemo 
enotnega plačila upravljala le deloma uspešno. Glede na to, da bo leta 
2015 uveden nov sistem kmetijske podpore EU, je Sodišče priporočilo, naj 
Komisija zagotovi dosledno izvajanje ukrepov skupne kmetijske politike 
v državah članicah in bolje uveljavlja skladnost z veljavnimi pravili in 
zgornjimi mejami. Plačilne agencije držav članic naj sprejmejo jasne 
postopke za vključevanje uspešnih kontrol zanesljivosti podatkov, na 
katerih temeljijo izračuni, ter točnosti pravic do plačila.
EVROPSKO 
RAČUNSKO
SODIŠČE