3.4

Zato EESO, ki se zaveda, da se lahko pametna strategija uporablja za mesto, otok, območje ali industrijsko območje, evropskim institucijam in nacionalnim vladam predlaga opredelitev modela razvoja pametnih mest v programih s šestimi omogočitvenimi stebri, ki se med seboj povezujejo (V Italiji ministrstvo za gospodarski razvoj na podlagi takega modela, ki je nastal na predlog združenja Amerigo (International Cultural Exchange Programs Alumni) ter Enam (European Network of American Alumni Associations), opredeljuje strategijo pametnih mest v okviru t. i. Junckerjevega načrta): — prisotnost tehnologij in orodij za energijsko učinkovitost in vključevanje obnovljivih virov energije, kot so na primer pametna električna infrastruktura (pametna omrežja), ki omogoča: podpiranje načrtov varčevanja z energijo z vključevanjem priložnostnih rešitev in naprav; lažjo uporabo različnih virov oskrbe, zasebnih in javnih; vključevanje v infrastrukturo za povezljivost in krepitev razširjanja prosto dostopnega signala IP, — razširjanje tehnoloških platform in platform za povezljivost, ki omogočajo ustvarjanje novih sistemov digitalnih storitev po zaslugi infrastrukture IKT in telekomunikacijske infrastrukture, ki lahko: zagotovijo razširjeno povezljivost, tudi po zaslugi povezovanja s pametnimi omrežji; podprejo razširjanje interneta vsega ( Internet of Everything ), ki je povezan s tipali, napravami in storitvami; povečujejo pomen javnih in zasebnih zbirk odprtih podatkov ter digitalne agende za mesta; hkrati zajamčijo najvišje standarde varnosti rešitev in naprav ter zasebnost informacij državljanov, podjetij in uprav, — razvoj novih ekosistemov digitalnih storitev za izboljšanje kakovosti življenja državljanov in proizvodnih postopkov v podjetjih po zaslugi pametnih storitev in naprav, ki so medsebojno povezani in se opirajo na platforme za povezljivost in pametna omrežja. Ti ekosistemi digitalnih storitev, ki bodo delovali v več sektorjih (npr. mobilnost, e-zdravje, digitalni turizem, industrija 4.0), bi lahko spodbujali nastanek ali okrepitev evropske industrije za pametna mesta, zlasti tam, kjer veliki tehnološki akterji podprejo pospešitev rešitev, ki jih razvijajo in proizvajajo manjša podjetja, vključno z zagonskimi podjetji, — projekti izboljšanja infrastrukture in preoblikovanja mest, kot je na primer sprememba namembnosti nekaterih delov mesta, s prenovo in spremembo rabe javnih stavb in infrastrukture s proizvodnega, okoljskega in družbenega vidika, da se poveča ne samo ekonomska vrednost dobrin, ampak tudi vrednost pri uporabi, kot jo zaznajo uporabniki, tudi po zaslugi razširjanja učinkovitih in povezanih tehnologij ter mehanizmov posrednega javnega naročanja, — načrti za usposabljanje in izboljšanje digitalne pismenosti državljanov, podjetij in javnega sektorja, kar bo omogočilo, da bo uvedene inovacije lahko uporabljal čim širši krog končnih uporabnikov, — načrti za ekonomsko in finančno vzdržnost naložb, ki bodo temeljili na jasni opredelitvi: donosov iz storitev, izboljšanja infrastruktur in dejavnosti za večjo učinkovitost; načinov delitve dobičkov med koncesionarji omrežij, vlagatelji, oblikovalci pametnih rešitev in naprav ter uporabniki; ter instrumentov javnega in zasebnega financiranja, ki bodo omogočili izvajanje novih modelov ukrepov.