SL    SL SL 
 
SL 1   SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 29.10.2009 
SEC(2009) 1478 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
 
Spremni dokument k  
 
predlogu  
UREDBE EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
  
o preiskavah in prepre čevanju nesre č in incidentov v civilnem letalstvu 
 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
  
{COM(2009) 611 kon č.} 
{SEC(2009) 1477} 
 
SL 2   SL 1. OZADJE  
V tej oceni u činka so analizirane razli čne možnosti politike kot pomo č Komisiji pri 
reviziji Direktive Sveta 94/56/ES z dne 21. novembra 19941 in Direktive 
2003/42/ES2. 
Temelji na priporo čilih „skupine strokovnjakov za svet ovanje Komisiji o strategiji v 
zvezi z nesre čami v sektorju prometa“ (skupina strokovnjakov)3, študijah in 
poročilih, posvetovanjih z državami članicami in zainteresiranimi strankami ter 
priporočilih „akcijskem programu Komisije za zmanjšanje upravnih bremen“4. 
2. OPREDELITEV PROBLEMA  
2.1. Obstoječi regulativni okvir 
Na podro čju civilnega letalstva je uveljavljena tradicija preiskav nesre č in poročanja 
o izrednih dogodkih. Obvez nost preiskovanja nesre č je zapisana v Čikaški konvenciji 
iz leta 1944. 
Ker se EU zaveda, kako pomembne so preiskave nesre č, je sprejela Direktivo 
94/56/ES, medtem ko je bila leta 2003 sprejeta Direktiva 2003/42/ES o poro čanju o 
dogodkih v civilnem letalstvu. 
Obe sta pomembno prispevali k usklajenemu prepre čevanju nesre č. 
2.2. Potreba po spremembah 
Obstoječi sistem Skupnosti ne deluje optimalno. Di rektiva 94/56/ES je stara 15 let in 
ne ustreza ve č zahtevam EU in držav članic: 
(1) razlike med državami članicami glede preiskovalne zmožnosti so bistveno 
večje, kot so bile leta 19 94, zlasti zaradi širitev EU v letih 2004 in 2007; 
(2) zrakoplovi postajajo vse kompl eksnejši, preiskave nesre č pa zato zahtevajo 
več strokovnega znanja in virov; 
(3) skupni letalski trg EU se je v zadnjem desetletju zelo pove čal in postal 
kompleksnejši; 
(4) kompleksnejši enotni leta lski trg zahteva tudi ve čjo odgovornost Skupnosti 
glede letalske varnosti in ustanovitev Evropske agencije za varnost v letalstvu;  
(5) praktične izkušnje EU in držav članic so v primerjavi z letom 1994 bistveno 
bogatejše, zato jih treba izkor istiti za izboljšanje obstoje čega sistema. 
2.3. Specifični problemi 
Ni enotne preiskovalne zmožnosti  
                                                
 
1 UL L 319, 12.12.1994, str. 14. 
2 UL L 167, 4.7.2003, str. 23. 
3 Zaklju čno poročilo Skupine strokovnjakov za svetovanje Ko misiji o strategiji v zvezi z nesre čami v 
sektorju prometa, Bruselj, 3.7.2006; ustanovljena je bila na podlagi Sklepa Komisije ES/425/2003, OJ L 
144, 12.6.2003, str. 10-11. 
4 Program se je za čel izvajati januarja 2007 v okviru strategije Komisije za boljšo pravno ureditev. 
 
SL 3   SL Čeprav je v vsej EU dovolj sposobnosti za pr eiskovanje, pa se razpoložljivi viri ne 
uporabljajo dovolj u činkovito. Majhne države članice nimajo zadostnih virov, 
izkušnje in kvalifikacije prei skovalcev in nacionalnih or ganov za preiskave v zvezi z 
varnostjo pa niso enotne. 
Trenja med preiskavami v zvezi z varnostjo in drugimi postopki 
Čeprav se na čelo neodvisnosti preiskav v zvezi z varnostjo na čeloma priznava in 
upošteva, se pojavljajo tren ja med nacionalnimi orga ni za preiskav e v zvezi z 
varnostjo in sodnimi organi, pri čemer ni mogo če vselej zagotoviti neodvisnosti 
preiskav ter zaš čite občutljivih zbranih informacij. 
Nejasna vloga Skupnosti pri preiskavah v zvezi z varnostjo 
Vloga Skupnosti pri preiskavah nesre č je posebej pomembno vprašanje. Leta 2002 je 
bila ustanovljena Evropska ag encija za varnost v letalstv u (EASA), ki v imenu držav 
članic opravlja funkcije in naloge države na črtovanja, proizvodnje in registracije, 
kadar se te nanašajo na odobritve na črtov. Odgovornost Skupnosti za varnost 
letalstva je tako bistveno ve čja. 
Navedene spremembe vplivajo na por azdelitev odgovornosti med državami 
članicami in Skupnostjo, vendar se njihove posledice še ne odražajo v na činu 
organizacije preiskav. Kot kaže nedavna revizija dela EASA s strani Mednarodne 
organizacije civilnega letalstva, zaradi tega prihaja do nesprejemljivih varnostnih tveganj, še zlasti zato, ker je Ag encija odgovorna za potrjevanje zrakoplovov. 
Slabo izvajanje varnostnih priporo čil 
V EU še ni enotnega pristopa k obra vnavi in izvajanju varnostnih priporo čil, ki 
nastanejo na podlagi preiskav. Prav tako ni skupne zahteve po dokumentiranju odgovorov in spremljanju ukrepov, ki se sprejmejo kot odziv na varnostna priporočila. 
Pomoč žrtvam letalskih nesre č in njihovim družinam 
Čeprav v komercialnem letalstvu relativno redko prihaja do nesre č, lahko te terjajo 
veliko žrtev. Žrtve in nji hove družine so zato upravi čene do primerne pomo či. Da 
potrebna pomo č ne bi presegla razpoložljivih  virov, jo je treba ustrezno na črtovati. 
Če se ustrezni postopki obenem ne izvaja jo in redno preverjajo, lahko to oteži 
pridobivanje seznamov vseh potnikov na  krovu, ki so bistvenega pomena za 
nemoteno iskanje, reševanje, identifikacijo in obveš čanje družin. 
3. ANALIZA SUBSIDIARNOSTI  
Pristojnost Skupnosti za urejanje preiskav nesre č in poročanje o izrednih dogodkih je 
utemeljena z direktivama 94/56/ES in  2003/42/ES. Nadaljnje posredovanje je 
upravičeno samo, če države članice ne bi zmogle same uresni čiti predlaganih 
ukrepov.  
Ukrepi Skupnosti so potrebni in upravi čeni: 
– da se zagotovi enotno ukrepanje, ki  je potrebno za varnost letalstva; 
– da se odpravi institucionalna neu činkovitost oziroma da se pojasni vloga EASA in 
Komisije pri preiskavah nesre č. 
 
SL 4   SL 3.1. Dodatna korist ukrepanja Skupnosti 
Ukrepanje Skupnosti bi prineslo dod atne koristi, ker bi z njim: 
– povečali preiskovalno sposobnost EU; 
– zmanjšali trenja med organi, ki sodelujejo pri preiskavah; 
– posodobili urejevalni okvir za preiskave; 
– izboljšali enotno izvajanj e varnostnih priporo čil; 
– izboljšali zaš čito pravic žrtev in njihovih družin. 
3.2. Sorazmernost ukrepanja Skupnosti 
Vsako ukrepanje Skupnosti mora biti sorazmerno in usmerjeno samo na tiste 
probleme, ki jih države članice ne morejo ustrezno rešiti same.  
Ker je preiskovalna sposobnost nacionalnih organov za preiskave v zvezi z varnostjo 
omejena, je treba vire Skupnosti in naciona lne vire izkoristiti predvsem za preiskave 
dogodkov, pri katerih je mogo če ustvariti najve čje koristi za varnost. 
4. CILJI POBUDE  
Cilj predstavljenih možnih politik je izboljšati varnost letalstva v skladu s strateškimi 
cilji iz vmesne revizije bele knjige Ev ropske komisije o prometu iz leta 2001. 
Pri preiskavah nesre č je pomembna tudi pravna varnost. Ko se zgodi nesre ča, je treba 
vnaprej vedeti, kakšno vlogo ter kakšne prav ice in obveznosti imajo vpletene strani. 
Izboljšanje potrebne pravne varnosti mora  biti zato eden glavnih ciljev Skupnosti. 
Da se pojasnijo vse okoliš čine nesreče, mora biti nacionalni organ za preiskave v 
zvezi z varnostjo objektiven, nepristranski ter sposoben upreti se politi čnim in 
drugim vpletanjem ali pritiskom. Njegov edini cilj naj bo izboljšanje varnosti, preiskava pa mora potekati neodvisno od vseh drugih postopkov, ki bi lahko bili v 
nasprotju s tem ciljem. Zato je pomembno, da se na čelo neodvisnih preiskav v celoti 
upošteva pri vseh možnostih v tej oceni u činka. 
5. M
OŽNE POLITIKE  
V oceni u činka so analizirane štiri možne politike: 
1. možnost: „Osnovni scenarij – ne naredi ni č“ 
Ta možnost je referen čni scenarij, po katerem naj se  ne bi uvedli novi ukrepi razen 
tistih, ki v obliki pobud že potekajo. Na podlag i razpoložljivih spoznanj tak scenarij 
ne bi omogo čil uresničitve nobenega politi čnega cilja, zato s stališ ča javne varnosti 
ni sprejemljiv.  
2. možnost: „Spodbujanje prostovoljnega sodelovanja“ 
V okviru te možnosti, ki ne vklju čuje novih zakonodajnih ukrepov, bi Skupnost 
spodbujala prostovoljno sodelovanje med naci onalnimi organi za preiskave v zvezi z 
varnostjo. 
Možnost temelji na virih držav članic in izkušnjah neformalne skupine nacionalnih 
organov za preiskave v zvezi z varnostjo („Svet evropskih organov za preiskave v 
zvezi z varnostjo leta lstva“). Komisija bi s to skup ino navezala dialog, podporo pa bi 
 
SL 5   SL lahko namenila v obliki letne do tacije za upravljanje razli čnih osrednjih nalog, npr. 
za mehanizem za izmenjavo virov al i za usklajevanje usposabljanja. 
3. možnost: „Evropsko omrežje preiskov alnih organov za varnost civilnega 
letalstva“ 
Ta možnost, podobna predhodni, bi temelji la na spodbujanju prostovoljnega 
sodelovanja in virih, ki so na voljo v državah članicah. Vendar bi v tem primeru bila 
pooblastila skupine nacionalnih organov za pr eiskave v zvezi z varnostjo, ki bi se 
preoblikovala v Evropsko omrežje preis kovalnih organov za varnost civilnega 
letalstva („omrežje“), dolo čena v pravno zavezujo čem okviru.  
„Omrežje“ bi prispevalo k ve čji enotnosti in boljšemu izvajanju zakonodaje 
Skupnosti o preiskavah nesre č. Obdržalo bi neodvisen stat us, njegova pooblastila, ki 
so točno določena v Uredbi, pa bi bila omejena na naloge svetovanja in usklajevanja.  
„Omrežje“ bi si kot organ prizadevalo za dosego ciljev v splošnem evropskem 
interesu. Skupnosti bi omogo čalo, da bi njegove dejavnosti podprlo z letno dotacijo 
pod pogojem, da prej v dogovoru s Komisijo  oblikuje letni delovni program. 
S to možnostjo bi lahko odpravili pomanj kljivosti zgolj prostovoljnega sodelovanja 
ter omogo čili pravno varnost, obenem pa bolje zaš čitili občutljive varnostne podatke, 
določili medsebojne pravice in obveznosti na cionalnih organov za preiskave v zvezi 
z varnostjo in EASA ter uvedli enotne zahteve za obravnavo varnostnih priporo čil. 
4. možnost: „Ustanovitev evropskega odbor a za varnost civilnega letalstva“ 
Zadnja možnost, s katero je mogo če rešiti probleme iz to čke 2 zgoraj, je ustanovitev 
Evropskega odbora za varnos t civilnega letalstva. 
Odbor bi bil ustanovljen kot agen cija Skupnosti za preiskave nesre č, podobno kot 
National Transportation Safety Board v Z DA. Odbor bi dejansko vodil preiskave v 
EU in sodeloval pri preiskavah v tretjih državah. 
V okviru te možnosti bi odbor bodisi zamen jal nacionalne organe za preiskave v 
zvezi z varnostjo ali pa bi bili slednji odgovorni zgolj za preiskave manjših nesre č 
zasebnih letal, pri čemer bi delovali kot nacionalni uradi Evropskega odbora za 
varnost civilnega leta lstva in bi tako omogo čali povezavo z lokalnimi oblastmi. 
6. OCENA U ČINKOV  
2. možnost: „Spodbujanje prostovoljnega sodelovanja“ 
Ta možnost se opira na obstoje če sodelovanje med nacionaln imi organi za preiskave 
v zvezi z varnostjo. Gradi na razpoložljiv ih virih in ne pomeni ustanavljanja novih 
struktur Skupnosti. Pri tej možnosti na j bi bila tveganja glede uresni čevanja ter 
upravna bremena predvidoma zanemarljiva. Mehanizem za izmenjavo virov ter usklajevanje usposabljanja za dolo čene probleme bi predvidoma omogo čila 
prihranek in doseganje ekonomije obsega, obenem pa bi brez dodatnih stroškov ali 
upravnih bremen za industrijski sektor omogo čila zmanjšanje splošnih stroškov za 
nacionalne organe za preiskave v zvezi z varnostjo. 
3. možnost: „Evropsko omrežje preiskov alnih organov za varnost civilnega 
letalstva“ 
Podobno kot prejšnja možnost tudi usta novitev omrežja ne bi nujno pomenila 
ustanavljanja novih struktur ali bistve nega dodatnega upravnega bremena za 
 
SL 6   SL Skupnost, nacionalne organe za preiskave v zvezi z varnostjo ali industrijski sektor, 
čeprav bi bila v tem primeru pravno utemeljena. Temeljila bi na obstoje čem 
neformalnem sodelovanju in virih držav članic. Glavni strošek iz prora čuna 
Skupnosti bi bila letna dotacija za podporo „omrežju“. 
Čeprav bi ta možnost v primerjavi s prejšnjo predvidoma povzro čila nekatere 
dodatne stroške in upravna bremena, bi njeno izvajanje državam članicam omogo čilo 
neto prihranke zahvaljujo č osrednjemu mehanizmu za izme njavo virov, usklajevanju 
usposabljanja ter tesnejšemu sodelovanju in izmenjavi podatkov. Obenem bi ta možnost zagotovila ve č pravne varnosti pri zad evah, kot so podpora državam 
članicam pri preiskavah nesre č, dostop do informacij in odgovornost strani, vpletenih 
v preiskave.  
V primerjavi s prejšnjo možnos tjo bi ustanovitev „omrežja“ omogo čila dodatne 
koristi, saj bi bila številna pomembna na čela vključena v pravno zavezujo č okvir, 
„omrežje“ pa bi imelo jasno dolo čena pooblastila. 
4. možnost: „Ustanovitev evropskega odbor a za varnost civilnega letalstva“ 
Ta možnost predvideva najk orenitejšo revizijo obstoje čega sistema. Vse preiskave 
večjih nesreč bi namre č vodil enoten, neodvisen in special iziran organ. Obenem pa ta 
možnost prinaša najve čja tveganja pri izvajanju in najve č stroškov iz prora čuna 
Skupnosti, ker bi bila potre bna bistvena sprememba regulativnega okvira in 
ustanovitev nove agencije Skupnosti. 
Upravno breme bi bilo pri te j možnosti tudi precej ve čje kot pri prejšnjih, saj 
vključuje obveznost izpolnjevanja vseh zahtev prava EU v zvezi s finan čnimi 
zadevami, kadrovsko politiko, notranje  revizije, politiko javnih naro čil idr. Bi pa ta 
možnost državam članicam omogo čila največ prihrankov. 
Težko je oceniti, ali bi izvajanje te možnosti oviralo dejstvo, da bi odbor moral 
delovati v 27 razli čnih pravnih sistemih. Pri tem je treba upoštevati, da so pravni 
postopki in preiskave nesre č med seboj tesno povezani ter da morajo preiskovalci 
tesno sodelovati z lokalnimi organi kazenskega pregona. 
Ta tveganja je mogo če omiliti tako, da bi nacionalni organi za preiskave v zvezi z 
varnostjo nudili podporo odboru in sicer bi de lovali kot njegovi regionalni uradi, 
vendar bi se v tem primeru stroški pove čali. 
7. PRIMERJAVA MOŽNOSTI  
7.1. Pregled 
Druga možnost omogo ča zmerne koristi za varnost; za prora čun Skupnosti je 
stroškovno ugodna in državam članicam omogo ča prihranke. Upravno breme 
izvajanja te možnosti je zanemarljivo in ne  prinaša dodatnih stroškov za industrijski 
sektor. 
Tretja možnost v primerjavi s spodbuj anjem prostovoljnega sodelovanja omogo ča 
dodatne koristi za varnost, prinaša pa doda tna tveganja glede izvajanja. Stroški 
izvajanja so za prora čun Skupnosti primerljivi s tistimi pri „spodbujanju 
prostovoljnega sodelovanja“, uprav no breme in stroški za države članice pa so lahko 
višji kot pri prejšnji možnosti. 
Zadnja možnost v primerjavi s prejšnjima dvema prinaša najve č koristi glede 
varnosti, a obenem najve čja tveganja in najve č stroškov iz prora čuna Skupnosti. 
 
SL 7   SL Čeprav ta možnost predvidoma prinaša najve čje upravno breme, bi hkrati državam 
članicam omogo čila največ prihrankov. 
 
 „Prostovoljno 
sodelovanje“  „Omrežje“  „Evropski odbor za 
varnost civilnega 
letalstva“  
Koristi za varnost  √ (4) √√ (8) √√√ (12) 
Tveganja pri uresni čevanju  0 - √√ (-4) - √√√√  (-8) 
Ekonomski, družbeni in 
okoljski u činki √ (1) √√ (2) √√√ (3) 
Učinek na temeljne pravice  √ (1) √√ (2) √√√ (3) 
Letni stroški za Skupnost  600 000 € (malo)  600 000 € (malo)  okoli 40 milijonov € 
(veliko)  
Letni stroški za države članice
 Izdatki do 600 000 € za vse  
države članice 
(sofinanciranje dotacije) 
√ (neto prihranki)  Izdatki do 
600 000 € za vse  
države članice 
(sofinanciranje 
dotacije) 
√ (neto prihranki)  √√ do √√√ (neto 
prihranki)  
Stroški za industrijski sektor
 0 0 0 
Upravno breme  0 (zanemarljivo)  √ (malo)  √√ (zmerno)  
7.2. Možnost z najve čjo dodano vrednostjo 
Tretja možnost, ustanovitev „Evropskega omrežja preiskovalnih organov za varnost 
civilnega letalstva“, prinaša Skupnosti najve č dodane vrednosti. Je najbolj 
sorazmerna možnost, ki v celoti upošteva na čelo neodvisnosti preiskav v zvezi z 
varnostjo in brez ustanavljanja novih struktur Skupnosti omogo ča bolj učinkovite 
preiskave nesre č v EU. 
Zadevna možnost obravnava opredeljena vpr ašanja, ne da bi presegla meje nujno 
potrebnega. Izvajati jo je mogo če z relativno malo stroškov za Skupnost, obenem bi 
predvidoma znižala stroške državam članicam in ne bi povzro čila prevelikih 
dodatnih upravnih bremen. 
Ker omogo ča podporo obstoje čemu prostovoljnemu sodelovanju med nacionalnimi 
organi za preiskave v zvezi z varnostjo, na j bi jo predvidoma podprle zainteresirane Merila  Ponderiranje  Merila  Ponderiranje  
Učinki na varnost  √ = 4 točke Ekonomski, družbeni in okoljski u činki √ = 1 točka 
Tveganja pri 
uresničevanju  -√ = - 2 točki Učinek na temeljne pravice  √ = 1 točka 
 
SL 8   SL strani in države članice. Urejevalni elementi te mož nosti so zapisani v uredbi, podprti 
pa so bili v okviru javnih razprav in  s strani „skupine strokovnjakov“. 
Tveganja glede izvajanja so zlasti v primerjavi s 4. možnostjo omejena in naj 
predvidoma ne bi ogrozila zastavljenih politi čnih ciljev. 
Ker se ta možnost obenem opira na koregulacijo in podporo prostovoljnemu 
sodelovanju, je tudi skladna s cilji EU za „boljšo pravno ureditev“. 
8. SPREMLJANJE IN VREDNOTENJE  
Treba je uvesti kazalce in metode, ki bodo omogo čali vrednotenje napredka pri 
doseganju želenih ciljev v okvi ru prednostne možnosti, vklju čno s kazalci, kot je 
obseg podpore, ki se zagotavlja iz osre dnjega mehanizma za izmenjavo virov, ter 
število varnostnih priporo čil, registriranih ali vnesen ih v osrednjo podatkovno zbirko. 
Upravno breme zaradi obveznosti poro čanja predvidoma ne bo prehudo. Države 
članice že zdaj Komisiji zagotavljajo ve čino informacij, vklju čno s poro čili o 
izrednih dogodkih in zaklju čnimi poro čili iz preiskav.