OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. Cilj Konvencije o varstvu selitvenih vrst prosto živečih živali (znana tudi kot Konvencija CMS ali Bonska konvencija) je ohraniti kopenske, morske in ptičje selitvene vrste po njihovem celotnem območju razširjenosti. Konvencija je medvladna pogodba, sklenjena pod pokroviteljstvom Programa Združenih narodov za okolje, ki je namenjen varstvu prosto živečih živali in habitatov na globalni ravni. Evropska unija je pogodbenica Konvencije CMS od 1. novembra 1983[1].

2. Selitvene vrste, ki jih je treba ohraniti, so navedene v dodatkih I (prizadete vrste) in II (vrste, ki jih bodo obravnavali sporazumi) h Konvenciji.

3. Konferenca pogodbenic je organ odločanja Konvencije, ki je pristojen za oceno ohranitvenega stanja selitvenih vrst in s tem za spremembo dodatkov I in II h Konvenciji.

4. V skladu z 11. členom Konvencije lahko vsaka pogodbenica da predloge za spremembo. Sprememba dodatkov začne veljati za vse pogodbenice devetdeset dni po sprejetju na zasedanju Konference pogodbenic, razen za tiste pogodbenice, ki izrazijo pridržke.

5. Deseto zasedanje Konference pogodbenic Konvencije bo potekalo v Bergnu (Norveška) med 20. in 25. novembrom 2011. Za tokratno zasedanje so pogodbenice Konvencije predlagale spremembe dodatkov I in II h Konvenciji, s katerimi bi se zaščitilo več novih vrst.

6. Dva izmed predlogov je vložila Evropska unija in ju v skladu z zahtevo iz Sklepa Sveta[2] predložila sekretariatu Konvencije. Ocenjeno je bilo, da sta ta predloga v skladu s cilji Direktive o pticah[3] in Uredbe o varstvu prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst z zakonsko ureditvijo trgovine z njimi[4]. Zato mora Unija aktivno podpirati sprejetje predlogov, ki ju je sama predložila.

7. Ostale pogodbenice Konvencije so predložile šest predlogov za spremembe dodatkov I in II. Nobeden od predlogov glede ptic ali sesalcev ne bi zahteval sprememb v pravu Unije. Za predloge glede rib vrste Manta birostris bi bila potrebna sprememba zakonodaje Unije o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike, da bi se zagotovila zaščita navedene vrste. Unija mora podpreti te predloge iz naslednjih razlogov: (1) vključitev teh vrst je znanstveno utemeljena; (2) usklajenost med notranjimi in zunanjimi ukrepi in (3) Unija je zavezana k mednarodnemu sodelovanju za zaščito biotske raznovrstnosti.

8. Zato mora Svet sprejeti sklep o določitvi stališča, ki bo glede predlogov za spremembe v imenu Unije zastopano na desetem zasedanju Konference pogodbenic.

2011/0252 (NLE)

Predlog

SKLEP SVETA

o določitvi stališča, ki bo glede predlogov za spremembe dodatkov I in II h Konvenciji o varstvu selitvenih vrst prosto živečih živali v imenu Evropske unije zastopano na desetem zasedanju Konference pogodbenic

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 192(1) v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[5],

ob upoštevanju naslednjega:

1. Evropska unija lahko kot pogodbenica Konvencije o varstvu selitvenih vrst prosto živečih živali[6] daje predloge za spremembo dodatkov h Konvenciji, ki navajajo vrste, ki jih je treba ohraniti.

2. Konferenca pogodbenic je organ odločanja Konvencije, ki je med drugim pristojen za oceno ohranitvenega stanja selitvenih vrst in s tem spremembe dodatkov I in II h Konvenciji.

3. V skladu z 11. členom Konvencije začne sprememba dodatkov veljati za vse pogodbenice devetdeset dni po sprejetju na zasedanju Konference pogodbenic, razen za tiste pogodbenice, ki izrazijo pridržke.

4. Glede na deseto zasedanje Konference pogodbenic, ki se bo med 20. in 25. novembrom 2011 odvijala v Bergnu (Norveška), je Evropska unija sekretariatu Konvencije sporočila predloge[7] za spremembo Dodatka I z namenom vključitve vrst Falco cherrug in Falco vespertinus.

5. Ostale pogodbenice Konvencije so prav tako predlagale spremembe dodatkov I in II h Konvenciji, da bi se zaščitilo več novih vrst.

6. Unija mora te predloge podpreti, saj so znanstveno utemeljeni, so v skladu z zakonodajo Unije in njeno zavezo k mednarodnemu sodelovanju za zaščito biološke raznovrstnosti na podlagi člena 5 Konvencije ZN o biološki raznovrstnosti[8] ter odločitev Konference pogodbenic, zlasti globalnega cilja, o katerem je bil sklenjen dogovor na desetem zasedanju: „Do leta 2020 preprečiti izumrtje znanih ogroženih vrst ter izboljšati in vzdrževati njihovo stanje ohranjenosti, zlasti za vrste z največjim upadom“.

7. Nobeden od predlogov za spremembe glede vrst ptic ali sesalcev ne bi zahteval sprememb v pravu Unije.

8. Za predloge glede rib vrste Manta birostris bi bila potrebna sprememba zakonodaje Unije o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike, da bi se zagotovila zaščita navedene vrste.

9. Kolikor je Konvencija o varstvu selitvenih vrst prosto živečih živali v pristojnosti tako Unije kot držav članic, morajo Komisija in države članice tesno sodelovati za sprejetje sprememb dodatkov h Konvenciji, da se zagotovi enotnost pri mednarodnem zastopanju Unije –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Edini člen

Na desetem zasedanju Konference pogodbenic Konvencije o varstvu selitvenih vrst prosto živečih živali Komisija pri glasovanju o predlogih sprememb dodatkov I in II h Konvenciji zastopa naslednje stališče Unije:

10. Komisija je pooblaščena, da podpre uvrstitev naslednjih vrst v Dodatek I:

11. Falco cherrug;

12. Falco vespertinus;

13. Numenius madagascariensis;

14. Numenius tahitiensis;

15. Manta birostris;

16. Komisija je pooblaščena, da podpre uvrstitev naslednjih vrst v Dodatek II:

17. Ovis ammon;

18. Dolichonyx oryzivorus;

19. Manta birostris.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik [..]

[1] Sklep Sveta 82/461/EGS z dne 24. junija 1982 o sklenitvi Konvencije o varstvu selitvenih vrst prosto živečih živali, UL L 210, 24.6.1982, str. 10.

[2] Sklep Sveta o pooblastilu Evropski komisiji, da v imenu Evropske unije na desetem zasedanju Konference pogodbenic predlaga spremembe Dodatka I Konvencije o varstvu selitvenih vrst prosto živečih živali (sprejet 23. junija 2011 s pisnim postopkom) (dok. 11078/11 ENV 432).

[3] Direktiva 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o ohranjanju prosto živečih ptic, UL L 20, 26.1.2010, str. 7.

[4] Uredba Sveta (ES) št. 338/97 z dne 9. decembra 1996 o varstvu prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst z zakonsko ureditvijo trgovine z njimi, UL L 61, 3.3.1997, str. 1.

[5] UL C […], […], str. […].

[6] Sklep Sveta 82/461/EGS z dne 24. junija 1982 o sklenitvi Konvencije o varstvu selitvenih vrst prosto živečih živali, UL L 210, 24.6.1982, str. 10.

[7] Predlogi, kot so bili sprejeti s Sklepom Sveta o pooblastilu Evropski komisiji, da v imenu Evropske unije na desetem zasedanju Konference pogodbenic predlaga spremembe Dodatka I Konvencije o varstvu selitvenih vrst prosto živečih živali (sprejet 23. junija 2011 s pisnim postopkom) (dok. 11078/11 ENV 432).

[8] Sklep Sveta 93/626/EGS z dne 25. oktobra 1993 o sklenitvi Konvencije o biološki raznovrstnosti, UL L 309, 13.12.1993, str. 1.