OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Eurostat objavlja evropske statistike na številnih statističnih področjih na regionalni ravni v skladu z Uredbo (ES) št. 1059/2003 () o oblikovanju skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (NUTS). Te statistike se obširno uporabljajo na področju regionalne politike EU in za ugotavljanje upravičenosti regij do sredstev iz kohezijskih skladov. V zadnjih nekaj letih je Eurostat razširil razpon objavljenih statistik o več teritorialnih tipologijah, da bi obravnaval vedno večjo potrebo oblikovalcev politike EU po takih podatkih v okviru kohezijske politike in politike teritorialnega razvoja. Komisija je te teritorialne tipologije opredelila v sodelovanju z Organizacijo za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) ter sprejela metodologije za njihovo vzpostavitev in vzdrževanje. Uredba NUTS teh teritorialnih tipologij za določanje mestnih, podeželskih, obalnih in/ali drugih območij in regij v EU še ne vključuje ali pravno opredeljuje, čeprav se že uporabljajo. Dejstvo, da te tipologije in njihove metodologije niso pravno priznane, prav tako pa jih formalno ne priznava niti evropski statistični sistem (ESS), je težava, ki jo je treba obravnavati, da bi jih uvedli kot priznane, nepristranske in pregledne statistične tipologije.

Glavni politični cilji te pobude so:

1. Vzpostaviti pravno priznavanje teritorialnih tipologij, vključno z opredelitvijo mest, za namen evropskih statistik

Uredba o spremembi Uredbe (ES) št. 1059/2003 bo teritorialne tipologije vključila v sedanjo uredbo NUTS. To bo omogočilo sklicevanje na te teritorialne tipologije za namen zbiranja evropskih statistik v tematskih statističnih uredbah in političnih pobudah in/ali ciljno usmerjanje na posamezna območja, kot so mesta ter mestna, podeželska ali obalna območja in regije, v politiki. Pobuda bo torej zajela obstoječe teritorialne tipologije na ravni NUTS 3 (npr. mestno-podeželsko tipologijo in velemestne regije), lokalne upravne enote (npr. stopnjo urbanizacije, mesta in obalna območja) ter mrežo s celicami velikosti 1 km², potrebno za izračun drugih tipologij, ki temeljijo na porazdelitvi in gostoti prebivalstva v mrežnih celicah.

2. Določiti temeljne opredelitve in statistična merila za različne teritorialne tipologije

Za vzpostavitev metodološke preglednosti ter zaščito stabilnosti teritorialnih tipologij v daljšem časovnem obdobju je treba temeljne opredelitve in merila za oblikovanje ter posodabljanje tipologij določiti v uredbi in njenih izvedbenih določbah. V ta namen bodo v pobudi uporabljene že obstoječe metodologije za različne tipologije.

3. Zagotoviti usklajeno in pregledno izvajanje in uporabo teritorialnih tipologij na ravni EU ter v državah članicah

Cilj pobude je izboljšati primerljivost in stabilnost tipologij. To bo pozitivno vplivalo na zbiranje in izkazovanje evropskih regionalnih statistik.

4. V okviru uskladitve Uredbe (ES) št. 1059/2003 z novimi pravili iz Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) je treba sedanja pooblastila Komisije iz navedene uredbe za sprejemanje aktov, namenjenih spreminjanju nebistvenih določb uredbe z dopolnitvijo, v skladu z regulativnim postopkom s pregledom, zagotoviti s pooblastili za sprejemanje delegiranih aktov.

•Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

Ta predlog bi v uredbo NUTS vključil tipologije, ki se povezujejo z več statističnimi področji, kot so regionalni računi, trg dela, razvoj podeželja, kmetijstvo, turizem, pomorska politika in drugo. S tem bi se omogočilo združevanje podatkov v skladu z jasno opredeljenimi tipologijami: mogoče bi bilo na primer primerjati BDP na podeželskih in mestnih območjih, število turističnih nočitev na obalnih ter neobalnih območjih in regijah, zaposlenost/brezposelnost glede na stopnjo urbanizacije in še veliko več.

Pojmi, kot je stopnja urbanizacije, se lahko uporabijo tudi za pošiljanje podatkov o mestnih in podeželskih območjih Organizaciji združenih narodov.

•Skladnost z drugimi politikami Unije

Teritorialne tipologije imajo velik vpliv na regionalne politike v okviru splošnih ciljev pobude Evropa 2020(). Tako so na primer kohezijske politike EU namenjene zmanjševanju razlik med regijami EU ter spodbujanju rasti, zaposlovanja in trajnostnega razvoja v prikrajšanih regijah in območjih. V zadnjih nekaj letih je bilo več poudarka na posredovanjih politike na podlagi dejstev in na bolj celostnih teritorialnih pristopih, ki odražajo raznolikost regij EU, npr. kar zadeva zaposlovanje, demografijo, revščino, izobraževanje ali gospodarsko dejavnost. Analize regionalnih politik poudarjajo, da je treba proučiti bistvene razlike med mestnimi in podeželskimi območji, ki niso enake v vseh državah članicah (glej na primer Šesto poročilo o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji ()). Kohezijska politika za obdobje 2014–2020 poudarja strategije teritorialnega razvoja, ki se osredotočajo na mestna in podeželska, pa tudi obalna območja. V načelih kohezijske politike za obdobje 2014–2020 iz skupnega strateškega okvira () je poudarjeno, da morajo pristopi za spodbujanje pametne, trajnostne in vključujoče rasti odražati vlogo mest ter mestnih, podeželskih in obalnih območij ter upoštevati povezave med mestnimi in podeželskimi območji. Tipologija glede na stopnjo urbanizacije je bila pred kratkim uporabljena v Uredbi (EU) št. 522/2014 () za opredelitev upravičenosti do podpore Evropskega sklada za regionalni razvoj za izvajanje inovativnih ukrepov v mestih ali krajih in predmestjih.

2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

•Pravna podlaga