[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 26.10.2006

COM(2006) 648 konč.

SPOROČILO KOMISIJE SVETU IN EVROPSKEMU PARLAMENTU

Evropska unija, Hongkong in Macao: možnosti za sodelovanje v obdobju 2007–2013

Povzetek

Odkar sta posebni upravni regiji (PUR) Hongkong in Macao ponovno pod kitajsko suverenostjo, se odnosi med njima in Evropsko unijo razvijajo naprej.

EU je zelo zainteresirana, da upravni regiji še naprej uživata avtonomijo in svoboščine, in podpira hiter in znaten napredek pri organiziranju splošnih volitev. Komisija je izdala letna poročila o ustavnem, političnem, trgovinskem, gospodarskem in dvostranskem razvoju v obeh regijah in bo s tem tudi nadaljevala.

Odnosi so predvsem praktični in temeljijo na skupnem interesu. EU in regiji veliko in vse bolj sodelujeta, tako neposredno kot posredno, saj Hongkong in Macao še naprej zagotavljata podlago za poglobitev sodelovanja s celinsko Kitajsko.

EU mora še naprej krepiti močne temelje obstoječega sodelovanja in dialoga. Med Komisijo in PUR Hongkong mora potekati reden strukturiran dialog o zadevah, ki so pod njeno pristojnostjo, Komisija in PUR Macao pa se morata še naprej sestajati na letnih sestankih skupnega odbora.

Po sklenitvi sporazuma o novem finančnem instrumentu za industrializirane države je treba izvesti pregled in pripraviti nov načrt za sodelovanje med stranema. V tem sporočilu so predstavljeni številni cilji, ki predstavljajo izziv pri razvoju sodelovanja na sedmih ključnih področjih: trgovine in carin, financ, povezovanja med ljudmi (vključno z akademskim svetom), prometa, okolja, zdravja ter varnosti hrane.

EVROPSKA UNIJA, HONGKONG IN MACAO: MOŽNOSTI ZA SODELOVANJE V OBDOBJU 2007–2013

Politika Komisije do posebne upravne regije (PUR) Hongkong je bila določena v Sporočilu Evropskemu svetu iz leta 1997. To sporočilo, izdano v okviru vrnitve Hongkonga pod kitajsko suverenost, poudarja pomen nemotenega izvajanja načela „ena država, dva sistema“ in določa načine, s katerimi bi lahko EU prispevala k političnemu in gospodarskemu razvoju Hongkonga. Komisija od takrat izdaja letna poročila o razvoju v PUR Hongkong in je pred kratkim izdala osmo letno poročilo o razvoju v letu 2005. Komisija je z vlado PUR vzpostavila številne politične dialoge, zlasti o trgovinski in gospodarski politiki, podpisala pomembne dvostranske sporazume na področjih, kot sta carinsko sodelovanje in vračanje nezakonitih priseljencev, po potrebi pa pripravlja tudi izjave o političnem razvoju Hongkonga.

Politika do posebne upravne regije Macao je bila določena v Sporočilu Evropskemu svetu leta 1999. Komisija je izdala letna poročila o razvoju v PUR Macao in se na letnih sestankih skupnega odbora sestajala z organi PUR.

Odnosi med Evropsko unijo ter Hongkongom in Macaom se od njune vrnitve pod kitajsko suverenost zelo razvijajo. Predsednik Barroso se je 18. julija 2005 med svojim obiskom Macaa in Hongkonga strinjal z glavnima upraviteljema obeh vlad PUR, da „mora Evropska komisija razvijati, razširjati in poglabljati sodelovanje“ s posebnima upravnima regijama na področjih skupnega interesa. Zato to sporočilo ocenjuje sedanje odnose in ponuja številna priporočila za izboljšanje in poglobitev sodelovanja med EU in posebnima upravnima regijama.

1. Politični in ustavni razvoj

Od vrnitve Hongkonga in Macaa pod kitajsko suverenost se posebni upravni regiji upravljata po načelu „ena država, dva sistema“, ki je za vsako posebej natančno opredeljen v posebnem temeljnem zakonu.

Na splošno se načelo „ena država, dva sistema“ spoštuje in za prebivalce Hongkonga in Macaa dobro deluje. EU podpira to načelo, še zlasti spoštovanje človekovih pravic in osebnih svoboščin, ki so zapisane v temeljnih zakonih in jih morajo uživati državljani obeh PUR. Vladi obeh PUR še vedno uživata visoko stopnjo samostojnosti na področju gospodarstva, trgovine, obdavčevanja, financ in zakonodaje, prebivalci Hongkonga in Macaa pa imajo koristi od lastnih pravnih sistemov, neodvisne pravne države, pravic lastnine posameznika, svobode govora in tržnih gospodarskih sistemov.

Posebni ukrepi na področju ustavnega razvoja, predvideni v temeljnih zakonih, so bili v obeh PUR izvedeni v celoti in pravočasno.

Vendar pa temeljni zakon Hongkonga navaja tudi: „Končni cilj je izvolitev glavnega upravitelja na splošnih volitvah, in sicer na podlagi imenovanja s strani v vseh ozirih reprezentativnega odbora za imenovanje in v skladu z demokratičnimi postopki“[1]. (V temeljnem zakonu Macaa ni podobnega člena[2].) Ne Hongkongu ne Macau še ni uspelo organizirati splošnih volitev niti določiti časovnega načrta pri uresničevanju popolne demokracije.

Evropska unija podpira demokracijo po vsem svetu kot najboljše sredstvo za oblikovanje zakonite, trdne, odgovorne in pregledne vlade, varovanje pravic in svoboščin ter vzdrževanje pravne države. EU skladno z željami prebivalcev Hongkonga in Macaa podpira hiter in znaten napredek pri uresničevanju končnega cilja – organiziranja splošnih volitev v Hongkongu, kar je opredeljeno v temeljnem zakonu, in v Macau.

Komisija je v svojih prejšnjih letnih poročilih (glej zlasti letni poročili za leti 2004 in 2005)[3] navedla obširne pripombe glede ustavnega razvoja v Hongkongu in razlag temeljnega zakona PUR s strani Nacionalnega ljudskega kongresa. V svojih prejšnjih letnih poročilih o PUR Macao[4] je navedla tudi svoje pripombe glede razvoja v Macau.

Na mednarodnem prizorišču sta bili vladi PUR Hongkong in Macao hitro sprejeti kot samostojni mednarodni partnerici in sta to tudi ostali, in sicer na področju gospodarstva, trgovine, obdavčevanja, financ, športa, raziskav, izobraževanja, kulture in povezovanja med ljudmi, za kar sta obdržali pristojnost v okviru svojega temeljnega zakona. Še naprej sta aktivni članici mednarodnih organizacij, kot sta Svetovna trgovinska organizacija (STO) in Svetovna carinska organizacija ter sta podpisnici številnih mednarodnih pogodb. Pred kratkim, decembra 2005, je Hongkong uspešno gostil šesto srečanje ministrov STO, v Macau pa so isti mesec potekale Vzhodnoazijske igre 2005.

2. Gospodarski razvoj

S hitro rastjo in vse večjo gospodarsko blaginjo celinske Kitajske so se ustvarile nove priložnosti za Hongkong in Macao. Tesni odnosi med obema PUR in južno Kitajsko, še zlasti s provinco Guangdong, so postali ključnega pomena za njun gospodarski uspeh. Hongkong in Macao imata koristi, saj predstavljata svobodna, odprta vrata na Kitajsko in z nje. Sporazumi o tesnejšem gospodarskem partnerstvu s celinsko Kitajsko in sheme posameznih obiskov, ki ublažijo potovalne omejitve za prebivalce celinske Kitajske, ki želijo obiskati Hongkong ali Macao, so občutno vplivali na gospodarsko rast.

Hongkong

V obdobju neposredno po vrnitvi Kitajski se je vlada PUR Hongkong spoprijemala s povsem novimi izzivi na področju finančnega, gospodarskega in davčnega upravljanja. Zasluga vlade PUR je, da si je Hongkong zdaj opomogel od recesije, ki je sledila negativnim gospodarskim vplivom azijske finančne krize v letih 1997 in 1998 ter izbruhu SARS-a (sindroma akutnega oteženega dihanja) leta 2003.

Podatki o gospodarstvu in financah za leto 2005 kažejo, da je Hongkong spet dosegel ravni iz leta 1997. BDP je leta 2005 narasel na 7,3 % (za leto 2006 pa vlada napoveduje 4- do 5-odstotno rast). Decembra leta 2005 je brezposelnost znašala 5,2 %, kar pomeni najnižjo stopnjo v štirih letih. Za obdobje 2005–2006 je bil prvič v osmih letih po vrnitvi Kitajski končno ponovno vzpostavljen uravnotežen proračun, saj se je gospodarstvo okrepilo in so se javni izdatki omejili.

S pomočjo potreb po financiranju celinske Kitajske si Hongkong utrjuje svoj položaj mednarodnega finančnega centra za vzhodno Azijo. Podjetjem iz celinske Kitajske Hongkong predstavlja center za zbiranje denarja in naložbe, kar pomeni rast povpraševanja po finančnih, pravnih in poslovnih storitvah Hongkonga. Podjetja, povezana s Kitajsko, so predstavljala več kot 80 % sredstev iz prvih javnih prodaj, zbranih v Hongkongu, zaradi česar je bil Hongkong leta 2005 četrti največji center za zbiranje sredstev iz kapitalskih skladov in svetovno pomemben center za trgovanje s skladi in upravljanje s sredstvi. Uspeh Hongkonga kot mednarodnega finančnega centra je odvisen od njegove zmožnosti, da ima vse pomembnejšo vlogo pri posredništvu velikih domačih prihrankov celinske Kitajske. Glede na konkurenco drugih področnih finančnih centrov bo moral Hongkong še naprej krepiti konkurenčnost in ohranjati prožne trge dela in izdelkov, močne institucije in zdravo makroekonomsko politiko.

Tudi prebivalci Hongkonga in tamkajšnja podjetja so pokazali neverjetno zmožnost prilagajanja konkurenčnim in zunanjim izzivom. Po verigi dodane vrednosti jim je uspelo napredovati do dejavnosti z višjimi cenami in maržami, in sicer na področju finančnih in poslovnih storitev, trgovine, proizvodnje, ki ustvarja visoko vrednost, turizma, maloprodaje in drugih storitev. Toda Hongkong se še vedno spopada s težavami z rastjo stroškov in omejitvami, povezanimi s ponudbo, ki so posledica preobremenjenosti in onesnaženosti okolja. Njegova želja, da ostane „azijsko svetovno mesto“, bo odvisna od tega, kako uspešno se bo s temi težavami spopadal.

Macao

Eksplozivno rast majhnega, odprtega gospodarstva Macaa od leta 2000 sta povzročila predvsem igralniški in turistični sektor. Leta 2002 je bil igralniški sektor liberaliziran in 40-letni igralniški monopol je bil odpravljen. Skupaj s shemo posameznih obiskov iz celinske Kitajske je to privabljalo vse več obiskovalcev, kar je posledično pomenilo spodbudo za širšo gospodarsko rast. Zaradi vse večjega povpraševanja se mora Macao še naprej hitro razvijati, vendar bi na ta razvoj lahko vplivale težave z igralniškim monopolom Macaa za Kitajsko ali izzivi, povezani z njim.

Macao je majhen, a dinamičen mestni center, ki si prizadeva, da bi se razvil v strateško storitveno središče za območje delte reke Pearl. Z igralništvom in turizmom v osnovnih gospodarskih stebrih je cilj vlade PUR spremeniti Macao v območno središče za storitve s področja zabavništva, razstav in konferenc. Toda konkurenca bo huda, saj je Macao stisnjen med visoko razvitim storitvenim gospodarstvom Hongkonga in nizkimi cenami na celini. Glavni izzivi Macaa bodo: krepitev pravnih in finančnih sistemov, da spodbujajo nadaljnjo rast in se izognejo spodkopavanju integritete svojih finančnih in socialnih sistemov, ter učinkovito usposabljanje lokalnega trga dela (ali pa uvoz in vključevanje kvalificirane delovne sile).

3. Prednosti večjega udejstvovanja

Hongkong

Zanimanje EU za Hongkong je veliko: Hongkong je po obsegu šestnajsti dvostranski trgovinski partner EU, če se upošteva tudi obsežna tranzitna trgovina preko Hongkonga v Kitajsko, pa je kar šesti. Dvostranska trgovina, ki sicer v zadnjih letih rahlo upada (predvsem zaradi številnih hongkonških podjetij, ki se selijo na celino), še naprej znaša blizu 30 milijard EUR. Hongkong še vedno predstavlja „vrata“ številnim novim članicam EU, ki si prizadevajo za dostop do trga celinske Kitajske. Podjetja iz celinske Kitajske pa vse bolj uporabljajo Hongkong kot osnovo in vir znanja – vrata za poslovne priložnosti v Evropi. EU je za Hongkong tretja največja dobaviteljica, takoj za celinsko Kitajsko in Japonsko, in tretja največja vlagateljica.

Na tisoče podjetij iz EU ima v tej PUR področne sedeže ali pisarne, tam pa živi več kot 45 000 državljanov EU. Institucije finančnih storitev EU so v Hongkongu še vedno močno zastopane. Leta 2005 je bilo 34 od 132 pooblaščenih bank v Hongkongu registriranih v EU, od 175 zavarovalniških podjetij, ki imajo dovoljenje za poslovanje v Hongkongu, jih je 30 registriranih v EU, zaradi česar so po številu čezmorskih zavarovalnic, ki poslujejo v Hongkongu, na vrhu lestvice.

Evropske poslovne dejavnosti v Hongkongu predstavljajo največji delež tujih, nekitajskih dejavnosti. Podjetja EU predstavljajo največje število tujih podjetij s področnimi sedeži in pisarnami v Hongkongu (junija 2005 je bilo teh 1083 oziroma 28 % vseh). Poleg Evropske trgovinske zbornice je v Hongkongu še 14 dvostranskih trgovinskih zbornic držav članic EU. Tudi Poslovni svet EU in Hongkonga se sestaja vsako leto in tako omogoča forum za strateški dialog med vodji podjetij iz Hongkonga in EU.

Hongkong je ključno vzhodnoazijsko prometno središče za trgovce, ponudnike storitev in posameznike iz Evropske unije. Hongkonško kontejnersko pristanišče je po številu kontejnerjev, ki se preko njega prevažajo, še vedno največje na svetu. EU ima s Hongkongom tudi tesne odnose na področju civilnega letalstva, saj ima večina držav članic dvostranske sporazume o zračnem prevozu. Hongkong je največje središče letalskih prevozov tovora in potnikov, ki nadaljujejo pot v širše azijsko-pacifiško območje, in predstavlja pomembna vrata na kitajsko celino. Odprto angleško govoreče okolje Hongkonga pomeni, da je to ključen cilj za turizem, izobraževanje in konference.

Na splošno so naši dvostranski odnosi s Hongkongom dobri, pri čemer je poudarek na:

- trdnosti trgovinskih odnosov in skupnih prednostnih nalogah za večstransko trgovinsko sodelovanje preko procesa STO;

- našem sporazumu o carinskem sodelovanju, podpisanem leta 1999, ki olajša sodelovanje v boju proti goljufijam, piratstvu in drugim oblikam nezakonitih dejavnosti ter izmenjavo informacij in usklajevanje med carinskimi organi Hongkonga in držav članic EU;

- našem sporazumu o „ponovnem vračanju oseb, ki prebivajo brez dovoljenja“, ki je začel veljati leta 2004 in je dobra podlaga za nadaljnji razvoj sodelovanja na področju širših vprašanj priseljevanja.

Na nekaterih področjih pa bi bil napredek zaželen. Najpomembnejši med njimi sta:

- konkurenčna politika, saj se evropska podjetja pogosto pritožujejo zaradi neenotnih pogojev delovanja v določenih ključnih sektorjih;

- kršenje pravic intelektualne lastnine, proti kateremu se Hongkong v zadnjih letih zelo bori, a kljub temu ostaja izvor približno 8 % vseh kršitev, zabeleženih v EU.

Od leta 1993 ima EU stalno predstavništvo v Hongkongu (ki je akreditirano tako za Hongkong kot za Macao). Osebje zanj zagotavlja Evropska komisija, ki ga tudi vodi, deluje pa na številnih področjih s poudarkom na gospodarskih in trgovinskih vprašanjih. 16 držav članic EU predstavljajo stalne misije, akreditirane za Hongkong in Macao (misija Portugalske je v Macau, druge misije pa so v Hongkongu).

Februarja 2006 je vlada Hongkonga predlagala okrepitev svojih predstavništev v Evropi ter odprla novo trgovinsko predstavništvo v Berlinu za Nemčijo in vzhodnoevropske države članice EU. Sedanje predstavništvo Hongkonga v Bruslju se bo posodobilo in postalo glavno predstavništvo Hongkonga v Evropi, nadrejeno londonskemu in berlinskemu.

Macao

EU je tretja največja trgovinska partnerica Macaa. Čeprav ima v Macau svoj sedež le nekaj podjetij iz EU, so ta zadovoljna z infrastrukturo in povezavami.

Macao ohranja tesne odnose s portugalsko kulturo, portugalščina pa je še vedno eden od uradnih jezikov v Macau. To krepi trdnost odnosov med EU in Macaom ter zanimanje za Macao kot cilj za turizem, izobraževanje in konference.

EU je leta 1992 z Macaom sklenila sporazum o trgovini in sodelovanju, skupni odbor ES in Macaa, ustanovljen na podlagi tega sporazuma, pa se sestaja letno. Od podpisa sporazuma je EU financirala projekte sodelovanja z Macaom v vrednosti približno 1 milijon EUR na leto. Projekti so vključevali: usposabljanje za turistično industrijo (1999–2001); program evropskih študij (1999–2001); program za razvoj storitev (1999–2001), ki je Macau nudil nasvete glede izboljšanja njegovega sektorja storitev, in program naložb za Azijo (2001 in 2002). Program za pravno sodelovanje med EU in Macaom (2001–2005) še vedno traja in omogoča usposabljanje, delavnice in seminarje za razvijanje pravnega sistema Macaa in spodbujanje pravne države v PUR. Tolmaška služba Evropske unije (SCIC) v letu 2006 nudi prevajalska in tolmaška usposabljanja, ki jih financira vlada Macaa.

Leta 2002 podpisani sporazum med EU in Macaom o vračanju dobro deluje, na konstruktivnih letnih dvostranskih srečanjih pa se ocenjuje napredek.

Predstavništva Macaa v Evropi, ki so v Lizboni, Ženevi in Bruslju, imajo zelo koristno in pozitivno vlogo v odnosih med EU in Macaom.

4. Cilji tesnejšega sodelovanja

Obstoječi politični in zakonodajni dialogi ter sodelovanje med EU in posebnima upravnima regijama Hongkongom in Macaom so odlična podlaga za medsebojne odnose. Da se ti še naprej razvijajo, je treba to podlago nadgrajevati in krepiti ter obenem širiti, da bo vključevala tudi druge sektorje in omogočala še veliko širše sodelovanje EU s celinsko Kitajsko. Hongkong in Macao sta resnično odskočni deski za poglobitev sodelovanja s celinsko Kitajsko. EU mora zdaj razširiti in poglobiti možnosti za večjo udeležbo EU pri tekočem tristranskem sodelovanju med Hongkongom, Macaom in celinsko Kitajsko.

V tem delu so predstavljeni številni novi cilji, ki predstavljajo izziv pri razvoju sodelovanja na sedmih ključnih področjih: trgovine in carin, financ, povezovanja med ljudmi (vključno z akademskim svetom), prometa, okolja, zdravja ter varnosti hrane.

Sodelovanje na področju trgovine in carin

Sodelovanje na področju trgovine in carin je še naprej temelj trdnih dvostranskih odnosov med EU in obema partnerjema. To je treba graditi z:

- izboljšanjem neformalnih posvetovanj in usklajevanj večstranskih trgovinskih in gospodarskih predpisov, zlasti v okviru STO, če in kadar je to potrebno;

- nadaljevanjem tesnih posvetovanj o dvostranskih trgovinskih vprašanjih, še zlasti o spodbujanju trgovine, in krepitvijo carinskega sodelovanja glede pravic intelektualne lastnine. EU mora razmisliti o programih, ki bi razširjali in pojasnjevali ukrepe glede predpisov, standardov, carinskih postopkov, fitosanitarnih zahtev in drugih predpisov, ki bi lahko vplivali na trgovino blaga in storitev med EU, Hongkongom, Macaom in Kitajsko;

- oblikovanjem okvira sporazuma o carinskem sodelovanju, da se okrepijo dejavnosti proti kršitvam avtorskih pravic; z bojem proti mednarodnemu tihotapljenju ponarejenih cigaret s posredovanjem informacij in obveščevalnih podatkov in s prizadevanji za varnejši svetovni sistem za prevoz blaga, in sicer z elektronskim pregledovanjem kontejnerjev, ki ne bo zaviral toka mednarodne trgovine;

- izmenjavo stališč in najboljše prakse na področju konkurenčne politike in postopkov javnih naročil, če je potrebno;

- večjo podporo podjetjem (zlasti MSP), vključno z zagotavljanjem informacij o širših kitajskih trgih. Evropske trgovinske zbornice v Hongkongu in predstavništva Hongkonga v Macau in Evropi bi lahko sodelovali z odbori Poslovnega sveta EU in Hongkonga za sodelovanje ter bili bolj vključeni v njihovo delo;

- spodbujanjem univerz in poslovnih šol v EU, Hongkongu, Macau in celinski Kitajski za sodelovanje na področju izobraževanja in usposabljanja za vodenje podjetij.

S sprejetjem sporazumov o tesnejšem gospodarskem partnerstvu med obema PUR in Kitajsko (CEPA) od julija 2003 imajo podjetja v obeh PUR koristi od vse večjega dostopa do trgov celinske Kitajske. To je pozitiven razvoj, toda EU bo še naprej spremljala skladnost sporazumov CEPA s STO ter morebitne negativne vplive na podjetja, ki imajo tuje vlagatelje.

Finančno sodelovanje

Odnosi med EU in obema PUR na področju financ, bančništva in naložb so že dobri, lahko pa bi se še izboljšali, in sicer:

- z izboljšanjem zakonodajnega dialoga in usklajevanja na področju finančne zakonodaje, zlasti glede vprašanj, kot so zakonodaja proti pranju denarja in njeno izvajanje, pravna ureditev investicijskih skladov, vprašanja v zvezi s pravom družb in vodenjem ter računovodstvo in standardi računovodskega poročanja;

- izboljšanimi dialogom, sodelovanjem in usklajevanjem glede vprašanj, povezanih z dobrim upravljanjem davčnih zadev, ob upoštevanju davčne avtonomije PUR Hongkonga in Macaa v okviru kitajske suverenosti. Komisija v skladu s svojo določeno davčno politiko, ki v čim širšem obsegu spodbuja mednarodno sprejeta načela dobrega upravljanja, predlaga sodelovanje z obema PUR, da se izboljšata preglednost in izmenjava informacij, okrepitev izvršilnih ukrepov, da se preprečijo izogibanja plačevanja davkov ali njihove utaje, zlasti pa da se zagotovi uporaba ukrepov o obdavčitvi dohodkov od prihrankov, enakovrednih tistim, ki se uporabljajo znotraj EU. Poleg tega bo Komisija obe PUR spodbujala, da sprejmeta načela etičnega kodeksa za obdavčenje podjetij, katerega cilj je razvoj poštenega, preglednega in na sodelovanju temelječega davčnega okolja, ki daje prednost podjetjem, rasti in delovnim mestom na obeh straneh.

Povezovanje na ravni državljanov in na akademski ravni

- Izobraževalni in raziskovalni sektor omogočata vrsto možnosti za sodelovanje med EU in Hongkongom ter EU in Macaom. Komisija mora razmisliti, kako bi lahko te odnose še izboljšala, in sicer s stiki med ustvarjalnimi enotami in novinarji, parlamentarnimi izmenjavami, študentskimi in učiteljskimi izmenjavami, institucionalnimi twinning dogovori, skupnimi raziskavami in debatami o javni politiki, kulturnimi izmenjavami ter jezikovnim usposabljanjem (ki bi krepilo že obstoječo podporo Komisije krepitvi zmogljivosti portugalsko-kitajskega tolmačenja v Macau); EU mora tudi še naprej spodbujati civilno družbo ter nevladne razprave in dialoge.

- Pri tem so pomembne štipendije za izmenjavo študentov iz programa Erasmus in iz programa Jean Monnet in morajo biti dosegljive.

- Na podlagi obstoječega programa za obiskovalce Evropske unije (EUVP), ki je sicer uspešen, a trenutno omejenega obsega, je treba oblikovati širši program za obiskovalce.

- Univerze v Hongkongu in Macau ter raziskovalni inštituti skupaj z Evropskimi institucijami že prosijo za dostop do finančnih sredstev iz okvirnih programov EU za raziskave, tehnologijo in razvoj. Treba je razviti ukrepe, da se ta trend krepi in da se spodbuja tesnejše sodelovanje – morda s twinning sporazumi in sporazumi o sodelovanju (ki bi morda vključevali institucije s celinske Kitajske) – ter omogoča možnosti za izmenjave in mreže informacij.

- Sodelovanje na področju priseljevanja se mora nadaljevati. EU ter Hongkong in Macao ohranjajo redni dialog preko skupnega odbor EU in Hongkonga za vračanje, ki se je nazadnje sestal januarja 2005 v Hongkongu. To mora biti podlaga za krepitev sodelovanja glede širših vprašanj priseljevanja.

- Trenutni projekt pravnega sodelovanja in usposabljanja v Macau je dober primer, ki ga je treba razvijati naprej. Mednarodna čezmejna pravna vprašanja bi lahko tvorila zanimivo področje sodelovanja glede pravne države, dobrega upravljanja, vprašanj človekovih pravic, civilnega in gospodarskega prava.

- Treba je okrepiti vidnost EU v Hongkongu in Macau. To je treba narediti zlasti s konkretnimi dejanji, vključno z možnostjo ustanovitve „Evropskega centra“ ali „Evropske hiše“. Toda vidnost EU je treba okrepiti tudi bolj na splošno in neposredno. Narediti je treba usklajeno strategijo javne diplomacije za EU ter Hongkong in Macao in za širše območje.

Sodelovanje na področju prometa

- Znatna skupna strokovna znanja o pomorski varnosti in pomorskih predpisih, ki že obstajajo, morajo biti podlaga za nadaljnje sodelovanje. Tekoči pilotni projekt za varnost pomorskih kontejnerjev, ki vključuje Komisijo ter pristanišča v Združenem kraljestvu (Felixstowe), na Nizozemskem (Rotterdam), v Šanghaju in Hongkongu, bi lahko bil dober zgled.

- EU ima na področju letalstva s Hongkongom trdne odnose: večina držav članic ima s to PUR dvostranske sporazume o zračnem prevozu. Hongkong je že sam po sebi največje azijsko središče za lete, ki nadaljujejo pot na širše azijsko-pacifiško območje, in predstavlja pomembna vrata v celinsko Kitajsko. EU si prizadeva za okrepitev odnosov na področju letalstva s Hongkongom in Macaom, ki sta za letalsko industrijo EU ključna partnerja na tem območju.

- Skupna prizadevanja, ki že potekajo, je treba okrepiti, da se sklenejo horizontalni sporazumi s Hongkongom in Macaom na ravni Skupnosti, ki bi v okviru trenutno veljavnih dvostranskih sporazumov ponovno vzpostavili pravno varnost za zračne prevoznike na vseh straneh. To bi pomenilo pomemben prvi korak v razvoju tesnejšega sodelovanja na področju civilnega letalstva med EU ter Hongkongom in Macaom. Proučiti je treba širša področja sodelovanja, vključno s tehničnim, industrijskim in zakonodajnim sodelovanjem na področjih, kot so vodenje zračnega prometa, letalska varnost in letalsko varovanje ter druga.

Zdravje, hrana in varnost proizvodov

EU ter Hongkong in Macao imajo skupne interese na področju zdravja, hrane in varnosti proizvodov na mednarodni ravni.

- Neformalna posvetovanja med Evropsko komisijo in Hongkongom o nalezljivih boleznih, ki presegajo nacionalna ozemlja, so se že začela januarja 2006 in morajo tvoriti podlago za nadaljnje razprave in morebitno sodelovanje z obema PUR.

- Obe strani morata proučiti krepitev sodelovanja v okviru sistema hitrega opozarjanja na nevarnosti hrane in krme.

- Glede na pomembno vlogo Hongkonga pri izvozu potrošniških proizvodov in pomembnost boja proti izredno nevarnim potrošniškim proizvodom morata obe strani tesno sodelovati in tako zagotoviti, da so proizvodi, ki so v Hongkongu proizvedeni ali skozenj prepeljani, varni in da ustrezajo varnostnim standardom EU.

Okoljsko sodelovanje

- Komisija pozdravlja poglabljanje dialoga EU s celinsko Kitajsko glede okolja in podnebnih sprememb. Komisija mora s Hongkongom in Macaom proučiti tudi širitev sodelovanja na področju onesnaževanja zraka in vode ter industrijske emisije ter tako PUR Hongkongu in Macau pomagati izvajati njune strategije o nadzoru onesnaževanja, upoštevati čezmejna vprašanja in nanja vplivati ter po potrebi skušati najti rešitve na območni in globalni ravni.

- Cilj tega mora biti med drugim tudi spodbujanje poslovnega sodelovanja za MSP in dialoga o onesnaževanju zraka in vode ter industrijskih emisijah. Univerze, poslovna združenja in ustanove za usposabljanje v Hongkongu in Macau bi lahko predstavljale odskočno desko za sodelovanje na teh področjih.

5. Mehanizmi uresničevanja

Posvetovanja in preglednost

Predsednik Barroso in glavna upravitelja Hongkonga in Macaa Donald Tsang in Edmund Ho so se julija 2003 strinjali, da je strukturiran, reden dialog med Evropsko komisijo in vladama obeh PUR o vprašanjih, ki so v okviru njunih temeljnih zakonov v pristojnosti obeh vlad, bistvenega pomena.

V primeru Hongkonga bi bilo to najbolje doseči z rednimi posvetovanji, za katera bi lahko veljali naslednji dogovori: (a) sestajati bi se morali letno; (b) Evropska komisija in vlade Hongkonga morata biti zastopani na ustrezni ravni in (c) dnevni red vsakega srečanja bi moral pokrivati celotni obseg praktičnih vprašanj iz njunega odnosa in bi ga morali obe strani vnaprej potrditi. Te dogovore, ki bi dopolnjevali obstoječi dialog na področju posameznih sektorjev, a ga ne bi nadomestil, je treba začeti izvajati čim prej, prva letna posvetovanja pa bi morala potekati že pred koncem leta 2006.

Komisija meni, da trenutni mehanizem skupnega odbora EU in Macaa dobro deluje in se mora nadaljevati ter da bi lahko njegove pozitivne izkušnje prispevale k boljši vzpostavitvi posvetovanj s Hongkongom.

O letnih posvetovanjih in tekočem sodelovanju je treba javno in pregledno poročati, kar se lahko doseže s kombinacijo skupnih izjav in trenutnega mehanizma letnih poročil Komisije.

Komisija si bo še naprej prizadevala za čim večjo usklajenost politike s partnerji EU (z državami članicami in evropsko poslovno skupnostjo) v Hongkongu, Macau in Evropi ter po potrebi v celinski Kitajski. Razpoložljivost informacij in zagotavljanje odprte komunikacije o pobudah za prihodnje sodelovanje morata pomagati zagotavljati, da ti ukrepi dopolnjujejo in podpirajo strategije vlad držav članic EU, Hongkonga in Macaa, zasebnih subjektov in posameznikov.

Da bi se proučili morebitna vsebina in sredstva za poglobitev, razvoj in širitev sodelovanja med EU ter Hongkongom in Macaom na področjih skupnega interesa je Urad Evropske komisije že leta 2005 in na začetku 2006 v Hongkongu in Macau organiziral vrsto neformalnih, odprtih, posvetovalnih seminarjev, katerih se je udeležilo več kot 200 predstavnikov različnih sektorjev družbe Hongkonga in Macaa: trgovinski in gospodarski subjekti, vodje misij EU, strokovnjaki na področju okolja in zdravstva, predstavniki civilne družbe, člani nevladnih organizacij, člani akademske in raziskovalne skupnosti. Šestega seminarja, ki je bil novembra 2005 v Macau, so se udeležili predstavniki različnih sektorjev družbe Macaa.

Financiranje sodelovanje

Hongkong in Macao sta pomembna partnerja, ki imata z EU mnoge skupne vrednote in institucionalne strukture na področju gospodarstva, zakonodaje, socialnih zadev in kulture.

Zato je treba dialog in sodelovanje podpreti in okrepiti s finančnim instrumentom EU, kot je novi instrument za industrializirane države v okviru prihodnjih finančnih okvirov EU. To bi lahko omogočilo finančna sredstva za srečanja, konference in druge dejavnosti, ki spodbujajo gospodarska partnerstva, poslovno sodelovanje in sodelovanje na področju znanosti in tehnologije, pa tudi izmenjave na področju povezovanja med ljudmi in razvoj političnih dialogov na področjih, ki jih podrobno obravnava to sporočilo. Skupni cilj takih dejavnosti bi bil pospeševanje boljšega medsebojnega razumevanja in sodelovanja ter spodbujanje nadaljnjega razvoja dvostranske trgovine, naložbenih tokov in carinskega sodelovanja med EU in obema partnerskima PUR. Komisija mora proučiti morebitne sinergije za tristransko sodelovanje s celinsko Kitajsko, tudi v okviru instrumenta za razvojno sodelovanje.

[1] Člen 45.

[2] Temeljni zakon Macaa predvideva, da „če je leta 2009 ali pozneje treba spremeniti način oblikovanja zakonodajne skupščine PUR Macao, morata te spremembe potrditi dvotretjinska večina vseh članov skupščine in izvršni upravitelj“, splošnih volitev pa ne omenja.

[3] Letna poročila Komisije o Hongkongu so na voljo na spletni strani: http://www.delhkg.cec.eu.int/en/index.htm in navedena v Prilogi k temu sporočilu.

[4] Letna poročila Komisije o Macau so na voljo na spletni strani: http://www.delhkg.cec.eu.int/en/index.htm in navedena v Prilogi k temu sporočilu.