EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 27.10.2022 COM(2022) 480 final 2022/0288(COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o ukrepih za uvoz, izvoz in tranzit strelnega orožja, njegovih pomembnih sestavnih delov ter streliva za izvajanje člena 10 Protokola Združenih narodov o nedovoljeni proizvodnji strelnega orožja, njegovih sestavnih delov in streliva ter trgovini z njimi, ki dopolnjuje Konvencijo Združenih narodov proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu (Protokol ZN o strelnem orožju) (prenovitev) {SEC(2022) 330 final} - {SWD(2022) 298 final} - {SWD(2022) 299 final}



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1.OZADJE PREDLOGA •Razlogi za predlog in njegovi cilji Nedovoljeni tokovi strelnega orožja prispevajo k hudim kaznivim dejanjem in organiziranemu kriminalu, vključno s terorizmom, saj omogočajo nasilen pristop k doseganju ciljev storilcev kaznivih dejanj, podpirajo nezakonite dejavnosti in jih ščitijo pred konkurenco. Nedovoljeno strelno orožje vpliva tudi na druga področja organiziranega kriminala, kot sta nedovoljeni promet s prepovedanimi drogami in trgovina z ljudmi. Ocenjuje se, da so imeli državljani EU leta 2017 v lasti 35 milijonov kosov nedovoljenega strelnega orožja (56 % celotne ocenjene količine strelnega orožja). Glede na navedene ocene je v 12 državah članicah EU nedovoljenega strelnega orožja več kot zakonito posedovanega strelnega orožja. Sedanja pravila EU o uvozu, izvozu in tranzitu strelnega orožja zajema Uredba (EU) št. 258/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2012 o izvajanju člena 10 Protokola Združenih narodov o nedovoljeni proizvodnji strelnega orožja, njegovih sestavnih delov in streliva ter trgovini z njimi, ki dopolnjuje Konvencijo Združenih narodov proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu (Protokol ZN o strelnem orožju), uvedbi izvoznih dovoljenj za strelno orožje, njegove sestavne dele in strelivo ter ukrepih glede njihovega uvoza in tranzita (v nadaljnjem besedilu: uredba o strelnem orožju). Namen Uredbe je bil obravnavati ključne izzive, povezane s spremljanjem strelnega orožja za civilno uporabo in nedovoljeno trgovino z njim, in sicer z določitvijo skupnih opredelitev, pravil in načel za postopke izvoza, uvoza in tranzita. Njen splošni strateški cilj je bil zmanjšati tveganje nedovoljene trgovine s strelnim orožjem za civilno uporabo z zagotavljanjem skladnosti med pravili držav članic o zunanji trgovini v skladu s členom 10 Protokola ZN o strelnem orožju. Uredba o strelnem orožju opredeljuje zahteve za zakonite izvozne postopke in spremljanje strelnega orožja med mednarodnim prevozom, ki jih je treba horizontalno izvajati v vseh državah članicah EU. Ker je bila uredba o strelnem orožju naslovljena na posameznike in subjekte, ki poslujejo na zakonitem trgu, naj bi imela posreden vpliv na nedovoljeno trgovino. Natančneje, uredba o strelnem orožju ureja izvozno dovoljenje za strelno orožje za civilno uporabo ter tranzit in uvoz tega strelnega orožja. Določa tudi carinske formalnosti, poenostavljene postopke za izvoz, kazni, obveznosti vodenja evidenc ter obveznost izmenjave informacij in upravnega sodelovanja. V oceni ogroženosti zaradi hudih kaznivih dejanj in organiziranega kriminala za leto 2021, ki jo je objavila Agencija Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol), je bilo poudarjeno, da nezakonito strelno orožje izvira iz EU, pa tudi iz zalog orožja zunaj EU. V okviru projekta za preučitev načina, kako teroristi v Evropi pridobijo nedovoljeno strelno orožje (Studying the Acquisition of Illicit Firearms by Terrorists in Europe – SAFTE), je bilo ugotovljeno, da so pri oskrbi trgov nedovoljenega strelnega orožja v EU zunanji dobavni kanali pomembnejši od notranjih. Čezmejna nedovoljena trgovina s strelnim orožjem iz držav nečlanic EU je bila prepoznana kot najpomembnejši mehanizem dobave. Potem ko se strelno orožje pretihotapi v eno od držav članic, lahko zaradi njegove dolge življenjske dobe v EU ostane veliko let in se preprosto giblje preko meja. Nedavna študija Urada Združenih narodov za droge in kriminal (UNODC) prav tako kaže, da se tradicionalno zaprti značaj trga nedovoljenega strelnega orožja v EU zmanjšuje zaradi čezmejne nedovoljene trgovine s strelnim orožjem v EU iz držav v obdobju po konfliktu, večje razpoložljivosti orožja, ki ga je mogoče preprosto ponovno usposobiti ali predelati, in večjega dostopa do strelnega orožja na spletu. Zato so storilcem kaznivih dejanj s pravimi kriminalnimi povezavami, vključno s teroristi, različne vrste strelnega orožja postale lažje dostopne. Poleg tega k nedovoljeni trgovini s strelnim orožjem, njegovimi pomembnimi sestavnimi deli in strelivom prispevata izogibanje pravilom in preusmerjanje strelnega orožja. Eden od najnovejših trendov v nedovoljeni trgovini s strelnim orožjem je, da storilci kaznivih dejanj poiščejo trge v EU in zunaj nje, ki imajo manj omejevalno zakonodajo v zvezi s posedovanjem strelnega orožja. Strelno orožje tako zakonito pridobijo v eni državi, da bi ga nezakonito prepeljali v druge države za lastne kriminalne namene ali nadaljnjo distribucijo. Kot je navedeno zgoraj, je nedovoljena trgovina s strelnim orožjem v EU iz držav v obdobju po konfliktu ena glavnih dobavnih verig. Orožje, ki je zapuščina oboroženih spopadov na Zahodnem Balkanu, je največji vir čezmejne nedovoljene trgovine s strelnim orožjem v EU. Neizzvana in neupravičena vojaška agresija Rusije proti Ukrajini ima znaten vpliv tudi zunaj Ukrajine – na naše sosedstvo in na notranjo varnost EU. Čeprav ni neposredne povezave med predlogom in izvozom strelnega orožja za vojaške namene v Ukrajino, bo revidirana uredba o strelnem orožju po začetku njene veljavnosti zmanjšala tveganje izogibanja embargu v primeru izvoza strelnega orožja za civilno uporabo in povečala nadzor nad uvozom strelnega orožja za civilno uporabo iz držav nečlanic EU (tudi iz držav v obdobju po konfliktu), ki ga bo treba ustrezno spremljati. Cilj predloga je preprečevanje nedovoljene trgovine s strelnim orožjem v EU in iz nje ter boj proti njej, tudi z obravnavanjem tveganj pri uvozu in izvozu. Pri uvozu sta glavni tveganji povezani z izogibanjem nejasnim pravilom, ki omogočajo uvoz „polizdelanega“ strelnega orožja in sestavnih delov. To polizdelano strelno orožje in njegovi sestavni deli se lahko uporabijo za domačo izdelavo strelnega orožja, ki ni pravilno označeno in registrirano (t. i. „ghost guns“). Poleg tega se po vsej EU za kriminalne namene uporablja plašilno in signalno orožje, ki ga je mogoče predelati v smrtonosno strelno orožje. Pri izvozu glavno tveganje predstavlja preusmeritev strelnega orožja za civilno uporabo, poslanega v državo nečlanico EU, in nato ponovni izvoz v države, za katere velja embargo na orožje, ali prodaja storilcem kaznivih dejanj in oboroženim silam zaradi pomanjkanja kontrol in nadzora pred postopkom izvoza in po njem. Po preusmeritvi lahko to strelno orožje prispeva k destabilizaciji v bližini meja EU ali sčasoma z nedovoljeno trgovino ponovno prispe v EU. Zato je cilj tega predloga omogočiti usklajene kontrole med državami članicami in zagotoviti sledljivost strelnega orožja. Predlog zlasti določa ustrezno evidentiranje informacij o strelnem orožju, odgovarja na potrebo po izboljšanju dela carinskih organov pri odkrivanju nedovoljenega strelnega orožja, njegovih sestavnih delov in streliva ter omejuje uvoz polizdelanega strelnega orožja in pomembnih sestavnih delov samo na trgovce z orožjem in posrednike orožja, kar je ključna novost. Poleg tega je namen tega predloga pojasniti vlogo organov za izdajanje dovoljenj. Njegov cilj je tudi izboljšati sodelovanje med organi za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj (vključno s carinskimi organi) in organi za izdajanje dovoljenj, tako pri uvozu kot izvozu, da bi se izboljšala sledljivost strelnega orožja, njegovih sestavnih delov in streliva. S predlogom naj bi se tudi izboljšalo sistematično zbiranje podatkov o mednarodnem gibanju strelnega orožja za civilno uporabo ter podatkov o zaseženem strelnem orožju. Zbiranje kvalitativnih podatkov ovirata pomanjkanje centraliziranih podatkov na nacionalni ravni in pomanjkanje preglednosti zaradi občutljivosti podatkov. Po drugi strani pa pomanjkanje podatkov ovira razvoj ciljno usmerjenih politik in raziskave na področju nedovoljene trgovine s strelnim orožjem. Zato se predlog osredotoča na to, da države članice posredujejo letne podatke o številu dovoljenj in zavrnitev dovoljenj ter o količinah in vrednostih uvoza in izvoza strelnega orožja za civilno uporabo glede na izvorno in namembno državo. Poleg tega je sistematično zbiranje podatkov o zasegih potrebno za oblikovanje ciljno usmerjenih politik za preprečevanje nedovoljene trgovine s strelnim orožjem in boj proti njej. S predlogom naj bi se tudi uravnotežila potreba po večji varnosti na eni strani in olajšanje zakonite trgovine s strelnim orožjem na drugi strani. V tem okviru je cilj predloga zagotoviti enake konkurenčne pogoje in zmanjšati upravno breme za gospodarske subjekte in lastnike strelnega orožja, saj se gospodarski subjekti pri pridobivanju izvoznega ali uvoznega dovoljenja še naprej soočajo z različnimi nacionalnimi pravili, postopki in praksami. Za podjetja EU veljajo tudi različne zahteve in upravni postopki, zato so njihovi stroški odvisni od države članice, v kateri poslujejo. Poleg tega se soočajo z obremenjujočimi postopki zaradi uporabe papirnih dokumentov. Predlog naj bi torej obravnaval te izzive z vzpostavitvijo jasnega pravnega okvira, pri tem pa se osredotočil na digitalizacijo postopkov ter povečanje sodelovanja med carinskimi organi in organi za izdajanje dovoljenj, da se olajšajo postopki uvoza, izvoza in tranzita. Kar zadeva lastnike strelnega orožja, ustrezne določbe olajšujejo začasna gibanja strelnega orožja brez dolgotrajnih postopkov za pridobitev dovoljenja, in sicer z določitvijo izjem od zahteve po uvoznem in izvoznem dovoljenju za lovce, športne strelce in zbiratelje v nekaterih primerih. Nazadnje je namen tega predloga odpraviti trenutno sivo območje ter prekrivanje med področjem uporabe uredbe o strelnem orožju in področjem uporabe Skupnega stališča 2008/944/SZVP z dne 8. decembra 2008, ki opredeljuje skupna pravila glede nadzora izvoza vojaške tehnologije in opreme (v nadaljnjem besedilu: skupno stališče). Zaradi tega prekrivanja so mogoče različne razlage in nedoslednosti pri uporabi pravega (vojaškega ali civilnega) režima izvoza za blago, ki spada na to področje. Poleg tega je problematično, da niti v uredbi o strelnem orožju niti v skupnem stališču ni jasnih in objektivnih meril za določitev, ali je strelno orožje ali strelivo vojaško ali civilno. V zvezi s tem je področje uporabe tega predloga v celoti usklajeno s področjem uporabe Direktive (EU) 2021/555 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. marca 2021 o nadzoru nabave in posedovanja orožja (v nadaljnjem besedilu: direktiva o strelnem orožju) (vključno z razredom A, v katerega se uvršča najnevarnejše strelno orožje). Meddržavni (tj. medvladni) posli in neposredna prodaja oboroženim silam, policiji ali javnim organom bodo še naprej izključeni s področja uporabe te pobude in bo zanje še naprej veljalo skupno stališče. Za vse druge posle se šteje, da so civilne narave, zato zanje veljajo samo pravila in postopki iz tega predloga. •Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike Ta predlog je skladen s prednostnimi nalogami strategije EU za varnostno unijo, ki jo je pripravila Komisija in poziva k oceni, ali so pravila o izvoznih dovoljenjih ter uvoznih in tranzitnih ukrepih za strelno orožje še vedno primerna za svoj namen. Poudarek ostaja na izboljšanju sledljivosti orožja in zagotavljanju izmenjave informacij med organi za izdajanje dovoljenj in organi za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj.

Ta predlog odraža tudi prednostne naloge strategije EU za boj proti organiziranemu kriminalu, v kateri je navedeno, da ima strelno orožje ključno vlogo pri vse večji nasilnosti kriminalnih združb, saj lahko z nasiljem ustrahujejo nasprotnike ter nadzorujejo svoje člane in trge. Poleg tega je predlog nadaljnji ukrep pri izvajanju akcijskega načrta EU glede trgovine s strelnim orožjem za obdobje 2020–2025. Akcijski načrt ima štiri glavne prednostne naloge, h katerim prispeva tudi ta predlog: varovanje zakonitega trga in omejitev preusmerjanja, boljši pregled nad obveščevalnimi podatki, naraščajoči pritisk na kriminalne trge ter okrepitev mednarodnega sodelovanja. Natančneje, ukrep 1.4 akcijskega načrta zahteva, da „Komisija […] opravi[…] oceno učinka zakonodaje EU o nadzoru nad uvozom in izvozom strelnega orožja za civilno uporabo, da bi predvsem preučila načine za boljšo sledljivost (usklajene uvozne oznake), za izmenjavo informacij med nacionalnimi organi za preprečevanje neupoštevanja prepovedi izvoza in za povečanje varnosti postopkov nadzora nad izvozom in uvozom strelnega orožja (več jasnosti v poenostavljenih postopkih). Preučila bo, kako zagotoviti skladnost med Uredbo št. 258/2012 in direktivo o strelnem orožju, na primer zaradi boljšega obravnavanja uvoza plašilnega in signalnega orožja, ki ga je mogoče enostavno predelati, ali izvajanja nadzora nad izvozom vsega orožja, ki ga ureja Direktiva. Da bi Komisija zagotovila temeljito izvrševanje svojih pravil, namerava razširiti režim zaščite žvižgačev, vzpostavljen z Direktivo (EU) 2019/1937, na osebe, ki prijavijo kršitve Uredbe št. 258/2012, kakor je bila spremenjena.“ Ta predlog obravnava vse navedene točke. •Skladnost z drugimi politikami Unije Ta predlog upošteva tudi ustrezne politike EU, ki so bile sprejete ali so se začele izvajati od začetka veljavnosti uredbe o strelnem orožju. To vključuje Uredbo (EU) št. 952/2013 o carinskem zakoniku Unije, ki je bila prav tako večkrat spremenjena; Delegirano uredbo (EU) 2015/2446 o dopolnitvi uredbe o carinskem zakoniku Unije in Izvedbeno uredbo (EU) 2015/2447 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje uredbe o carinskem zakoniku Unije. Predlog je tudi v skladu s prehodom carinskega zakonika Unije na popolnoma elektronski carinski sistem. Kar zadeva carinsko politiko EU, ta predlog upošteva carinski akcijski načrt EU, saj podpira carino EU pri zaščiti prihodkov, blaginje in varnosti. Ta pobuda podpira tudi prednostne naloge EU in strategijo za obvladovanje tveganja na carinskem področju. Nekateri ključni cilji strategije, kot so boljša kakovost podatkov, izmenjava informacij, učinkovite kontrole in zmanjševanje tveganja ter sodelovanje med organi, so izjemno pomembni v okviru tega predloga. 2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST •Pravna podlaga Pravna podlaga tega predloga je člen 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki se nanaša na skupno trgovinsko politiko EU. Zakonodaja, sprejeta na področju skupne trgovinske politike EU, je v izključni pristojnosti EU. Člen 207 PDEU se nanaša na ukrepe, ki opredeljujejo okvir za izvajanje skupne trgovinske politike, temelječ na enotnih načelih, zlasti glede sprememb carinskih stopenj, sklenitve sporazumov o carinskih tarifah in trgovini, ki se nanašajo na trgovino z blagom in storitvami, trgovinskih vidikov pravic intelektualne lastnine, neposrednih tujih naložb, doseganja enotnosti pri ukrepih liberalizacije, izvozne politike in ukrepov trgovinske zaščite, na primer pri dampingu ali subvencijah. Člen 207 PDEU je bil tudi pravna podlaga za uredbo o strelnem orožju. Poleg člena 207 PDEU je pravna podlaga za ta predlog tudi člen 33 PDEU, saj obravnava vidike, povezane z izmenjavo informacij in sodelovanjem med carinskimi organi, med carinskimi organi in organi, pristojnimi za izdajanje dovoljenj, ter med temi organi in Komisijo. •Subsidiarnost (za neizključno pristojnost) Za področje izključne pristojnosti EU preverjanje subsidiarnosti ni potrebno, vendar je potreba po ukrepanju na ravni EU očitna. Cilj zakonodaje je zagotoviti, da pravne vrzeli ne olajšujejo izogibanja zakonodaji EU o uvozu, izvozu in tranzitu strelnega orožja, njegovih pomembnih sestavnih delov in streliva. •Sorazmernost Predlog je sorazmeren glede na navedene krovne cilje. Čeprav lahko obveznosti v nekaterih primerih pomenijo dodatno upravno breme za države članice (na primer razvoj centralizirane računalniške podatkovne zbirke, sistematično preverjanje, ali je onesposobljeno strelno orožje ustrezno označeno in ali ga spremlja potrdilo o onesposobitvi, oziroma deklariranje polizdelanega strelnega orožja in pomembnih sestavnih delov), se pričakuje, da bo to omejeno ali v obliki enkratnih naložb. V zvezi s tem je treba opozoriti, da imajo številne države članice že vzpostavljene prakse in da nekatere obveznosti iz predloga že veljajo za prenose znotraj EU. Kar zadeva posebne določbe predloga, kot je seznam strelnega orožja, ki ga je treba pri izvozu spremljati in evidentirati, te ne bi bistveno vplivale na organe za izdajanje dovoljenj in zato ne bi bile nesorazmerne, saj so informacije v zvezi z imenom proizvajalca ali blagovne znamke, državo ali krajem proizvodnje, serijsko številko in letom proizvodnje že del enotne oznake v skladu z direktivo o strelnem orožju. Te informacije so zato že na voljo v nacionalnih podatkovnih zbirkah za strelno orožje, prisotno v EU. Vendar pa bi bilo treba zagotoviti, da podatkovne zbirke za izvozna dovoljenja vsebujejo enake informacije. Ker se ves izvoz ujema z ustreznim uvozom v državo nečlanico EU, predložitev izvoda uvozne deklaracije ne bi ustvarila dodatnega bremena, razen v državah z vsesplošno prisotno korupcijo ali pomanjkljivimi upravnimi strukturami. Če bi imele države članice možnost, da tretje osebe pooblastijo za izvajanje kontrol po odpošiljanju v svojem imenu, bi se te kontrole olajšale, ne da bi se nacionalnim upravam ali gospodarskim subjektom naložilo dodatno upravno breme. Obvezna izmenjava informacij o zavrnitvah v skupni podatkovni zbirki bi lahko v primerjavi z odsotnostjo uradnega obveščanja nekoliko povečala upravno breme organov, ki izdajajo dovoljenja, vendar na zelo omejen način glede na majhno število zavrnitev (približno 30 zavrnitev letno). Če bi se uporabljal isti sistem, ki se trenutno uporablja za blago z dvojno rabo, bi bilo dodatno breme zelo majhno, saj ima večina organov za izdajanje izvoznih dovoljenj že dostop do elektronskega sistema za blago z dvojno rabo. Zato ta določba ne bi bila nesorazmerna v primerjavi z zastavljenim ciljem. Obveznost organov, ki izdajajo izvozna dovoljenja, da v Schengenskem informacijskem sistemu (SIS) preverijo, ali je bilo izvoženo strelno orožje prijavljeno kot izgubljeno ali ukradeno v drugi državi članici, je prav tako sorazmerna, saj bi se uporabljala le v sumljivih primerih in ne v primeru orožja, registriranega v podatkovni zbirki države članice izvoza, ali novoproizvedenega strelnega orožja. Omejitev uvoza polizdelanega strelnega orožja in pomembnih sestavnih delov samo na trgovce z orožjem in posrednike orožja z licenco (in obratno, prepoved njihovega uvoza za fizične osebe) bi nekoliko povečala stroške izvrševanja za carinske organe. Glede na omejen delež uvoza strelnega orožja v celotni trgovini in dejstvo, da carinski organi izvajajo ciljno usmerjene kontrole na podlagi ocen tveganja, se ta učinek šteje za zanemarljiv. Na splošno bodo poenostavitve, uvedene s tem predlogom (na primer povezava z okoljem enotnega okenca EU za carino, pojasnitev področja uporabe, dodatno poenostavljeni postopki, tudi v zvezi s pooblaščenimi gospodarskimi subjekti, začasni izvoz), pozitivno vplivale ne le na pravilno in popolno izvajanje uredbe o strelnem orožju, temveč tudi na upravno breme za gospodarske subjekte in lastnike strelnega orožja. Naložbe in upravno delo za vzpostavitev digitaliziranih postopkov ter medsebojnih povezav med sistemi bodo enkratni in sorazmerni glede na njihove zelo pozitivne učinke. •Izbira instrumenta

Ker se s tem predlogom prenavlja uredba o strelnem orožju, mora biti prenovitev prav tako v obliki uredbe. Razlog za to prenovitev je veliko število novih določb, ki jih uvaja ta zakonodajni predlog. Prenovitev bo omogočila berljivo in logično strukturo besedila. Priloga V vsebuje korelacijsko tabelo. 3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z DELEŽNIKI IN OCEN UČINKA •Naknadne ocene/preverjanja primernosti obstoječe zakonodaje Leta 2017 je bila uredba o strelnem orožju ocenjena, da bi se ocenilo njeno izvajanje v smislu ustreznosti, skladnosti, uspešnosti, učinkovitosti, dodane vrednosti EU in trajnosti. V oceni so bile ugotovljene vrzeli zaradi pomanjkanja enotnega izvajanja. Zlasti je bilo poudarjeno, da je bila dodana vrednost uredbe o strelnem orožju omejena, ker nacionalna pravila in postopki niso bili resnično usklajeni. Poleg tega uredba o strelnem orožju ni bila učinkovita pri razlikovanju med strelnim orožjem za vojaško in civilno uporabo ter zagotavljanju popolne sledljivosti orožja in ustrezne izmenjave informacij med državami članicami (zlasti o zavrnitvah podelitve izvoznih dovoljenj). V poročilu o oceni je bilo ugotovljeno tudi, da uredba o strelnem orožju ni bila učinkovita v smislu zmanjšanja upravnih stroškov za podjetja. Prav tako naj bi bila premalo skladna z drugo ustrezno zakonodajo EU, zlasti z revidirano direktivo o strelnem orožju in skupnim stališčem EU. Oceni je sledilo priporočilo Komisije, objavljeno aprila 2018, v katerem je Komisija pozvala k okrepitvi izvajanja pravil EU za izboljšanje sledljivosti strelnega orožja, varnosti postopkov za nadzor izvoza in uvoza strelnega orožja ter sodelovanja med organi v boju proti nedovoljeni trgovini s strelnim orožjem. •Posvetovanja z deležniki Komisija se je pri pripravi tega predloga posvetovala s številnimi deležniki, vključno s pristojnimi organi v državah članicah, kot so upravni organi, odgovorni za uvozna in izvozna dovoljenja, ter organi za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj (policija in carinski organi), lastniki strelnega orožja (zlasti športni strelci, lovci in zbiratelji) in gospodarskimi subjekti (zlasti trgovci z orožjem, vključno s proizvajalci in posredniki orožja). Posvetovanja z deležniki so potekala na več načinov, vključno z možnostjo za javnost, da predloži povratne informacije o začetni oceni učinka za ta predlog, dvostranskimi izmenjavami mnenj, javnim posvetovanjem in zaupnim vprašalnikom. Poleg tega je zunanji izvajalec, odgovoren za študijo izvedljivosti v podporo pripravi ocene učinka, opravil posvetovanja z vrsto deležnikov, na primer prek spletnega vprašalnika z dodatnimi pisnimi prispevki in posamičnih srečanj. Ta posvetovanja so Komisiji omogočila, da oceni uspešnost, učinkovitost, ustreznost, skladnost in dodano vrednost EU obstoječih postopkov za uvoz, izvoz in tranzit strelnega orožja za civilno uporabo (tj. izhodiščno stanje), obstoječe vrzeli in izzive, različne možne politike, ki bi se lahko preučile za obravnavanje teh težav, in specifične učinke, ki bi jih lahko te možne politike imele. Na splošno so se deležniki strinjali glede področij, na katerih so potrebne izboljšave, zlasti glede tega, da je treba pravila EU bolj uskladiti in da je potreba po digitalizaciji postopkov vedno večja. Velika večina anketirancev v javnem posvetovanju se je strinjala, da izzivi, ki jih je opredelila Komisija, povzročajo veliko do zelo veliko breme za zakonito gibanje strelnega orožja za civilno uporabo. V zvezi z možnimi politikami za izboljšanje zakonitega uvoza, izvoza in tranzita strelnega orožja za civilno uporabo je večina anketirancev navedla, da bi imeli digitalna uvozna in izvozna dovoljenja, jasna pravila o poenostavljenih postopkih in objava seznama pristojnih organov velik do zelo velik učinek. Obenem so navedli, da uporaba istega postopka izdajanja dovoljenj za strelno orožje za civilno in vojaško uporabo ne bi vplivala na izboljšanje zakonitega uvoza, izvoza in tranzita strelnega orožja za civilno uporabo ali pa bi nanje vplivala le v manjši meri. Komisija je ta pomislek upoštevala in zakonodajni predlog omejila le na strelno orožje za civilno uporabo. Sodelujoči v javnem posvetovanju so bili zaskrbljeni tudi zaradi omejitve prodaje polizdelanih sestavnih delov. Vendar ta pobuda omejuje njihovo prodajo na trgovce z orožjem z licenco. Športni strelci in lovci bodo zato nadomestne dele še vedno lahko kupovali prek trgovcev z orožjem z licenco v EU. Zaupni vprašalnik je omogočil podrobnejša vprašanja kot javni in je bil posebej osredotočen na nedovoljeno trgovino s strelnim orožjem. Odgovori so potrdili izzive, ki jih povzročajo neusklajeni uvozni in izvozni postopki ter so bili izraženi v javnem posvetovanju. Z zaupnim vprašalnikom se je potrdilo, da izmenjava informacij ni zadostna, zlasti kar zadeva sistematično uporabo Europolove mrežne aplikacije za varno izmenjavo informacij (SIENA), obveščanje o zavrnitvah, pripravo informativnih dokumentov o tveganju in uporabo carinskega sistema za obvladovanje tveganja. Prav tako so bile potrjene vrzeli v zvezi s plašilnim in signalnim orožjem, preverjanjem kazenskih evidenc, onesposobljenim strelnim orožjem in polizdelanimi sestavnimi deli. Večina anketirancev je navedla, da bi imele možne politike, ki jih je opredelila Komisija in so predlagane v tej pobudi, velik do zelo velik učinek na boj proti nedovoljeni trgovini s strelnim orožjem. Dvostranska posvetovanja z državami članicami in gospodarskimi subjekti so bila osredotočena na odgovore na podlagi obeh posvetovanj. Razpravljalo se je o različnih možnostih in pripombah, da bi se oblikovalo temeljito razumevanje potreb in odgovornosti različnih akterjev. •Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj Kot je navedeno v prejšnjem oddelku, se je Komisija na zunanje strokovno znanje oprla v okviru posvetovanj, na primer z državami članicami, gospodarskimi subjekti in posameznimi lastniki strelnega orožja. •Ocena učinka V oceni učinka, izvedeni v podporo razvoju te pobude, so bile preučene različne možne politike za obravnavanje zgoraj opisanih splošnih in specifičnih težav. Poleg izhodiščnega stanja, ki ne bi vključevalo nobenih sprememb sedanjega stanja, so bile nekatere možnosti naslednje: Možnost 1: pristop mehkega prava. Poudarek bi bil na doslednem izvajanju priporočila Komisije iz leta 2018 o takojšnjih ukrepih za izboljšanje varnosti ukrepov glede izvoza, uvoza in tranzita strelnega orožja, njegovih delov in pomembnih sestavnih delov ter streliva z oblikovanjem posebnih smernic in priporočil. Možnost 2: pojasnitev obstoječega pravnega okvira. S pojasnitvijo bi se odpravile dvoumnosti pri razlagi veljavne zakonodaje (na primer vrste informacij, ki jih je treba evidentirati, in uvrstitev nekaterih vrst orožja in sestavnih delov med strelno orožje), ustvarila pravna podlaga, ki bi od pristojnih organov zahtevala uporabo obstoječih sistemov za izmenjavo informacij, uskladili obstoječi poenostavljeni postopki in roki, pojasnile vloge uvoznikov in izvoznikov ter uskladilo področje uporabe Uredbe z notranjimi pravili EU (za iste razrede orožja in iste gospodarske subjekte). S to možnostjo bi se večina ukrepov, navedenih v možnosti 1, prenesla v besedilo Uredbe. Možnost 3: nove zakonodajne določbe. S to možnostjo bi se nadgradila in dopolnila možnost 2 ter dodale bi se ji nove zakonodajne določbe. Zagotovila bi se popolna sledljivost uvoženega in izvoženega strelnega orožja, na primer z obvezno označitvijo ob uvozu, omejitvijo uvoza polizdelanih sestavnih delov na trgovce z orožjem, računalniškimi podatkovnimi zbirkami, dovoljenji za končnega uporabnika za izvoz strelnega orožja, ki je prepovedano ali za katero je treba pridobiti dovoljenje (razreda A in B), in s kontrolami po odpošiljanju. Od nacionalnih organov bi se zahtevalo, da si izmenjujejo statistične podatke, in izboljšala bi se izmenjava informacij med organi za izdajanje dovoljenj in carinskimi organi. Uvedene bi bile tudi nove poenostavitve (začasni uvoz, splošno izvozno dovoljenje, e-postopki) in odpravila bi se prekrivanja s področjem uporabe pravil EU o izvozu vojaške opreme (skupno stališče), saj bi se ta možnost uporabljala izključno za vse posle med civilisti.

Možnost 3a: nove zakonodajne določbe brez spremembe medsebojnega delovanja s skupnim stališčem. Ta možnost bi bila v osnovi podobna možnosti 3, z eno izjemo: namesto da bi sledila logiki direktive o strelnem orožju za razlikovanje med vojaškimi in civilnimi posli, bi uredba o strelnem orožju ohranila sklicevanje na strelno orožje, oblikovano „zlasti za vojaško uporabo“. V ta namen bi bilo treba določiti tehnične lastnosti, ki bi določale, ali je treba strelno orožje v lasti civilistov obravnavati kot civilno ali vojaško strelno orožje. Glede na različne gospodarske, socialne in okoljske učinke, povezane z vsako od možnosti, pa tudi njihovo vrednost v smislu uspešnosti, učinkovitosti in sorazmernosti je bilo v oceni učinka ugotovljeno, da je prednostna možnost možnost 3. Medtem ko možnosti 1 in 2 ne bi prinesli sprememb, potrebnih za obravnavanje težave, bi imela možnost 3 najvišjo dodano vrednost EU. Popolna uskladitev področja uporabe Uredbe s področjem uporabe direktive o strelnem orožju (kodificirana leta 2021) bi pomenila, da bi Uredba urejala vse civilne posle s strelnim orožjem, vključno s civilno trgovino z avtomatskim strelnim orožjem, polavtomatskim strelnim orožjem z nabojnikom, ki lahko sprejme veliko število nabojev, ali polavtomatskim dolgocevnim strelnim orožjem z zložljivim ali teleskopskim kopitom. Tako kot v direktivi o strelnem orožju bi iz Uredbe ostali izključeni posli med vladami ali prodaja vojski ali oboroženim silam, kar pomeni, da bi bilo mogoče cilje glede varnosti in poenostavitve doseči le za strelno orožje za civilno uporabo. Novouvedene poenostavitve bi odgovorile na zahteve deležnikov (trgovcev na drobno z orožjem, proizvajalcev orožja, lovcev in športnih strelcev), naj se zmanjša njihovo upravno breme in zagotovi enoten pristop EU. Možnost 3a se ni štela za učinkovito in izvedljivo, saj bi lahko priprava seznama vojaškega strelnega orožja povzročila pravne spore. Oceno učinka je pregledal Odbor za regulativni nadzor (v nadaljnjem besedilu: odbor), ki je 8. aprila 2022 izdal pozitivno mnenje s pripombami. Odbor je opozoril na številne elemente ocene učinka, ki bi jih bilo treba obravnavati. Natančneje, zahteval je, da se pomanjkanje zanesljivih podatkov vključi kot obsežna težava, ki jo je treba rešiti, bolje opiše pričakovani razvoj težav ter dodatno pojasnita vloga skupnega stališča in dodana vrednost možnosti mehkega prava (možnost 1). Poleg tega je menil, da je treba dodatno razviti oddelek o prihodnjem spremljanju in ocenjevanju, zlasti z vključitvijo kazalnikov za podatke, ki jih je treba zbirati. Odbor je tudi zahteval, da se dodatno pojasnijo ocene upravnih stroškov in prihrankov za podjetja in državljane. Nazadnje je zahteval dodatna pojasnila, kar zadeva primerjave uspešnosti, učinkovitosti in skladnosti različnih možnosti. Te in druge podrobnejše pripombe odbora so bile obravnavane v končni različici ocene učinka. Njegove pripombe so bile upoštevane tudi v tem predlogu. •Primernost in poenostavitev ureditve V skladu s programom Komisije glede ustreznosti in uspešnosti predpisov (REFIT) bi si morale vse pobude, namenjene spreminjanju obstoječe zakonodaje EU, prizadevati za poenostavitev in učinkovitejše doseganje navedenih ciljev politike. V skladu z analizo učinkov se pričakuje, da bo prednostna možnost omejila skupno breme za države članice. Izboljšana izmenjava informacij in ciljno usmerjene kontrole pomenijo dodatno delovno obremenitev, zlasti za carinske organe, vendar so pristojni organi, s katerimi so bila opravljena posvetovanja, menili, da bo ta delovna obremenitev zmerna, zlasti glede na to, da bodo kontrole še naprej ciljno usmerjene in bodo temeljile na tveganju ter ne bodo sistematične. Poleg tega trgovina s strelnim orožjem za civilno uporabo predstavlja zanemarljiv delež celotnega uvoza in izvoza. Dodatna preverjanja, ki jih bodo morali opravljati organi za izdajanje dovoljenj, bodo vključevala sistematično preverjanje zavrnitev, ki so jih izdale druge države članice, preverjanje Schengenskega informacijskega sistema v primeru suma, preverjanje evropskega informacijskega sistema kazenskih evidenc (ECRIS), odgovor na zahtevek za uvozno dovoljenje v določenem roku 60 dni (izjemoma 90 dni) in predložitev letnih statističnih podatkov. Poleg tega predlog vključuje ukrepe za zmanjšanje delovne obremenitve pristojnih organov. To velja zlasti za: vzpostavitev poenostavljenih postopkov za začasni uvoz ali izvoz, ki bodo zmanjšali delovno obremenitev organov za izdajanje dovoljenj za takšna preprosta gibanja; uvedbo potrdila EU za uvoz plašilnega in signalnega orožja v centralni podatkovni zbirki, da se carinskim organom olajšajo kontrole; možnost, da se tretje osebe pooblasti za izvajanje kontrol po odpošiljanju v imenu pristojnih organov, in popolno digitalizacijo izdajanja uvoznih in izvoznih dovoljenj, ki bo odpravila potrebo po ročnem vnašanju in preverjanju zahtevkov v papirni obliki. Na splošno je poenostavitev eden glavnih ciljev predloga. Poudarek ni le na digitalizaciji, temveč tudi na vzpostavitvi preprostejšega in enotnejšega regulativnega okvira, zlasti z odpravo sivega območja med strelnim orožjem za civilno uporabo iz Uredbe in strelnim orožjem, oblikovanim „zlasti za vojaško uporabo“, za katero veljajo postopki iz skupnega stališča. Ta predlog se uporablja za male subjekte, ki predstavljajo 90 % skupnega števila zadevnih gospodarskih subjektov. Vendar 82 % celotnega prihodka od proizvodnje strelnega orožja ustvarijo velika podjetja, zato bi predlog le v manjši meri vplival na MSP. •Temeljne pravice Z obravnavanjem grožnje nedovoljene trgovine s strelnim orožjem bodo vse predvidene možnosti pozitivno vplivale na pravico do varnosti iz člena 6 Listine o temeljnih pravicah. Člen 16 Listine priznava svobodo gospodarske pobude „v skladu s pravom Unije ter nacionalnimi zakonodajami in običaji“. Ta predlog ne bo vplival na pravico do gospodarske pobude, saj so v trgovino s strelnim orožjem že zdaj lahko vključeni samo trgovci z orožjem, ki imajo dovoljenje za to. Kot izhaja iz ustaljene sodne prakse, lastninska pravica iz člena 17 Listine ni absolutna in zanjo veljajo sorazmerne omejitve za doseganje ciljev splošnega interesa. Nobena od predvidenih možnosti zakonitim lastnikom ne bi odvzela njihove lastnine. Določba, na podlagi katere bi bil uvoz polizdelanega strelnega orožja in pomembnih sestavnih delov nezakonit za vse, razen za trgovce z orožjem z licenco, ne bi imela retroaktivnega učinka (če so bili predhodno uvoženi polizdelano strelno orožje ali sestavni deli ustrezno deklarirani v skladu s sedanjim pravnim okvirom). Poleg tega bi predvidene možnosti v celoti upoštevale cilje člena 45 Listine v zvezi s svobodo gibanja državljanov EU, saj bi potrdile možnost, da lahko začasno zapustijo EU (in se vrnejo) z osebnim strelnim orožjem, ko potujejo zaradi športa ali lova. Dodatne poenostavitve za zbiratelje ali muzeje naj bi prav tako olajšale njihovo pravico do gibanja. Poleg tega bo za vsako obdelavo osebnih podatkov veljala obveznost spoštovanja pravil Unije o varstvu osebnih podatkov, vključno s splošno uredbo o varstvu podatkov. 4.PRORAČUNSKE POSLEDICE Predlog ne vpliva na proračun Unije. Skupna finančna sredstva, potrebna za podporo izvajanju tega predloga, so ocenjena na 4,654 milijona EUR za obdobje 2022–2027, od tega 2,904 milijona EUR za upravne odhodke, med drugim za kritje štirih EPDČ, potrebnih za celotno obdobje večletnega finančnega okvira. Podrobnejše informacije so navedene v oceni finančnih posledic zakonodajnega predloga, ki je priložena temu predlogu. 5.DRUGI ELEMENTI •Načrti za izvedbo ter ureditev spremljanja, ocenjevanja in poročanja Izvajanje predlagane uredbe bo prvič pregledano v vmesnem poročilu o uporabi Uredbe v petih letih po začetku njene veljavnosti. V poročilu bo ocenjen obseg, v katerem so države članice sprejele potrebne ukrepe za uskladitev z Uredbo. Deset let po začetku veljavnosti bo Evropskemu parlamentu in Svetu EU poslano popolno poročilo. Pri teh dveh poročilih se upošteva čas, potreben za popolno digitalizacijo postopkov in medsebojno povezavo z okoljem enotnega okenca EU za carino. Poročili bosta vključevali posebno posvetovanje z deležniki, da se oceni uspešnost Uredbe. Med tem posvetovanjem se bodo z vidika panoge ocenili učinki nadomestitve globalnega dovoljenja s splošnim izvoznim dovoljenjem za pooblaščene gospodarske subjekte, poenostavljenega začasnega izvoza in uvoza, implicitnega soglasja tranzitne države nečlanice EU kot privzete možnosti in digitalizacije postopkov.

•Natančnejša pojasnitev posameznih določb predloga Poglavje I: Predmet urejanja, opredelitev pojmov in področje uporabe (členi 1–3) V členu 1 sta določena predmet urejanja in namen Uredbe, ki je osredotočena na izvajanje člena 10 Protokola Združenih narodov o nedovoljeni proizvodnji strelnega orožja, njegovih sestavnih delov in streliva ter trgovini z njimi, ki dopolnjuje Konvencijo Združenih narodov proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu. Člen 2 vsebuje seznam opredelitev pojmov, ki se uporabljajo v Uredbi. V členu 3 je določeno področje uporabe Uredbe, tako da je opredeljeno, kaj je iz njega izključeno, tj. meddržavni posli ali prenosi znotraj države, strelno orožje, njegovi pomembni sestavni deli in strelivo, ki so namenjeni oboroženim silam, policiji ali javnim organom, ter starinsko orožje in njegove kopije, kakor so opredeljeni v navedenem členu. S tem se odpravlja sivo območje med področjem uporabe uredbe o strelnem orožju in področjem uporabe skupnega stališča. Poglavje II: Zahteve glede vstopa in uvoza (členi 4–11) Vsi členi tega poglavja se dodajajo s tem zakonodajnim predlogom. Člen 4 določa odstopanja od carinskih poenostavitev Unije in manjšega nabora podatkov za strelno orožje, njegove pomembne sestavne dele in strelivo iz Priloge I k tej uredbi. Ker je strelno orožje občutljivo blago, bi morali biti carinski postopki čim temeljitejši, da se izboljša možnost ocene tveganja. Zato je tudi potrebno odstopanje od veljavnih poenostavitev. Člen 5 določa naloge gospodarskih subjektov pri uvozu. Gospodarski subjekti so odgovorni za številne naloge, kot so preverjanje uvoženih proizvodov, hramba vseh potrdil in dokumentacije ter sodelovanje z organi v primeru suma ali na zahtevo. Jasna opredelitev nalog in vlog je pomembna za lažje razumevanje odgovornosti različnih akterjev pri uvoznih postopkih. Člen 6 določa, da mora biti vsako strelno orožje, tudi onesposobljeno, pred uvozom v EU označeno v skladu z direktivo EU o strelnem orožju. Če je strelno orožje označeno v skladu s Protokolom ZN, ne pa tudi v skladu z direktivo o strelnem orožju, se lahko ponovno izvozi ali da v carinski postopek. Če strelno orožje ni označeno niti v skladu z direktivo EU o strelnem orožju niti s Protokolom ZN, bi ga bilo treba zaseči in uničiti. Ta določba zagotavlja pravilno označevanje strelnega orožja pred uvozom v EU in preprečuje nadaljnjo distribucijo strelnega orožja, ki je nepravilno označeno ali ki ni označeno v skladu s Protokolom ZN. Njen končni cilj je izboljšati sledljivost strelnega orožja. Člen 7 določa, da mora vsako onesposobljeno strelno orožje spremljati potrdilo o onesposobitvi, kot je določeno v direktivi o strelnem orožju. Če onesposobljenega strelnega orožja ne spremlja potrdilo o onesposobitvi, se lahko onesposobljeno strelno orožje da v carinski postopek ali se uvozi kot strelno orožje. Ta določba preprečuje uvoz nepravilno onesposobljenega strelnega orožja, ki predstavlja grožnjo, saj bi se lahko tako strelno orožje ponovno usposobilo. Člen 8 določa pravila za uvoz plašilnega in signalnega orožja, kot je obveznost, da se na uvoznem dovoljenju navede, da takšnega orožja ni mogoče predelati v skladu z Izvedbeno direktivo (EU) 2019/69. Ureja tudi izmenjavo informacij med Komisijo in državami članicami v zvezi s plašilnim in signalnim orožjem, ki ga ni mogoče predelati. Ta določba je pomembna za preprečevanje uvoza plašilnega in signalnega orožja, ki ga je mogoče predelati, ne da bi se zanj pridobilo dovoljenje kot za strelno orožje. Člen 9 določa, kdo lahko zaprosi za uvozno dovoljenje. Poleg tega tudi določa, kako morajo države članice obravnavati zahtevke, razloge za zavrnitev in obveznost preverjanja prosilca v evropskem informacijskem sistemu kazenskih evidenc, da se prepreči uvoz strelnega orožja obsojenim osebam. Prav tako omejuje uvoz polizdelanega strelnega orožja in pomembnih sestavnih delov samo na trgovce in posrednike z licenco, kar je ključna novost, ki znatno zmanjšuje grožnjo doma izdelanega strelnega orožja, ki ni označeno ali registrirano („ghost guns“). Določeno je tudi, da se za predložitev in obravnavanje zahtevka za uvozno dovoljenje ne zaračunavajo pristojbine. S to določbo se bo olajšalo usklajevanje pravil o uvoznih dovoljenjih v EU. Člen 10 določa upravno poenostavitev za uvozna dovoljenja, pri čemer opredeljuje uvozne postopke, za katere se ne zahteva predhodno uvozno dovoljenje, in nadaljnji postopek, povezan s carinsko deklaracijo. To pomeni, da bodo lastniki strelnega orožja za več namenov, kot so lov, prireditve športnega streljanja in razstave strelnega orožja, izvzeti iz zahteve po uvoznem dovoljenju in jim ne bo treba predhodno registrirati začasnih gibanj ali zaprositi za predhodno soglasje za taka gibanja, če ne bodo daljša od 24 mesecev. Ti lastniki strelnega orožja bodo morali upoštevati le ustrezne carinske postopke, da bodo carinski organi lahko preverili, ali sta količina in vrsta strelnega orožja, ki je bilo začasno izvoženo iz EU, enaki količini in vrsti ponovno uvoženega strelnega orožja. Ta nova določba je uvedena za lažje usklajevanje pravil o upravnih poenostavitvah v EU. To bo prispevalo k zmanjšanju upravnega bremena za lovce, športne strelce, zbiratelje ali gibanja, povezana z razstavami. Člen 11 nazadnje določa možnost potrditve prejema uvoženega strelnega orožja, njegovih pomembnih sestavnih delov in streliva iz Priloge I k tej uredbi. Ta določba tretjim državam izvoza omogoča, da preverijo, ali se je strelno orožje dejansko uvozilo, da bi lahko odkrile primere preusmerjanja, če uvoz ni bil opravljen. Poglavje III: Zahteve glede tranzita (člena 12 in 13) Člen 12 določa postopke, ki jih je treba izvajati, in dokumente, ki jih je treba izmenjati za tranzit znotraj EU. S to določbo se bo povečala usklajenost postopkov za gibanje strelnega orožja v EU ter carinskim in pristojnim organom omogočilo spremljanje vseh gibanj strelnega orožja pred dejanskim uvozom v EU. Po uvozu strelnega orožja njegovo gibanje ureja direktiva o strelnem orožju. Člen 13 določa postopke, ki jih je treba izvajati, in dokumente, ki jih je treba izmenjati, za zunanji tranzit. Poleg tega navaja, da morajo države članice upoštevati nacionalno zunanjo in varnostno politiko ter politike, ki jih zajema skupno stališče. S to določbo se bo povečala usklajenost postopkov za gibanje strelnega orožja v EU ter carinskim in pristojnim organom omogočilo spremljanje vseh gibanj strelnega orožja, čeprav se to strelno orožje ne bo nikoli dejansko uvozilo v EU. Poglavje IV: Zahteve glede izvoza (členi 14–21) Člen 14 določa, kdo lahko zaprosi za izvozno dovoljenje. Določa tudi dodatno nalogo, da je za strelno orožje razredov A in B iz Priloge I, del I, potrebno dovoljenje za končnega uporabnika, in navaja informacije, ki jih je treba vključiti. Prav tako navaja postopek, ki ga je treba izvesti, če se blago, ki se bo izvozilo, nahaja v eni ali več državah članicah, ki niso država članica, v kateri je bil vložen zahtevek za izvozno dovoljenje. S to določbo se bo olajšalo usklajevanje pravil o izvoznih dovoljenjih v EU. Poleg tega uvaja dovoljenje za končnega uporabnika kot način za preprečevanje preusmerjanja strelnega orožja ob izvozu ali po njem. Zahteva po predložitvi dovoljenja za končnega uporabnika se ne bo uporabljala za lastnike strelnega orožja, za katere veljajo upravne poenostavitve iz členov 10 in 17, kot so lovci, športni strelci in zbiratelji, za katere velja izvzetje iz zahteve po uvoznem in izvoznem dovoljenju.

Člen 15 določa, kaj morajo države članice preveriti pred izdajo izvoznega dovoljenja, roke za postopek, pravila glede veljavnosti enkratnega, večkratnega in splošnega izvoznega dovoljenja Unije ter obveznost uporabe elektronskega postopka. Prav tako določa, da mora izvoznik državam članicam predložiti potrebne dokumente in da se za predložitev in obravnavanje zahtevka za izvozno dovoljenje ne zaračunavajo pristojbine. Navaja tudi, da Komisija sprejme delegirani akt za določitev splošnega izvoznega dovoljenja Unije. S to določbo se bo izboljšala usklajenost pravil v EU. Člen 16 določa, katere informacije morajo biti vključene v izvozno dovoljenje in uvozno dovoljenje, ki ga izda tretja država uvoznica. Poleg tega navaja obveznost označevanja strelnega orožja, njegovih pomembnih sestavnih delov in streliva pred izvozom. Namen te določbe je povečati sledljivost strelnega orožja. Člen 17 določa upravno poenostavitev za izvozna dovoljenja, pri čemer opredeljuje izvozne postopke, za katere se ne zahteva predhodno izvozno dovoljenje, in nadaljnji postopek, povezan z izvozno deklaracijo. To omogoča poenostavitve izvoznih postopkov, podobne tistim, ki so opisane v členu 10 v zvezi z uvoznimi postopki. To pomeni, da bodo lastniki strelnega orožja v nekaterih primerih izvzeti iz zahteve po izvoznem dovoljenju in bodo morali upoštevati le ustrezne carinske postopke, ne da bi morali predhodno registrirati začasna gibanja ali zaprositi za predhodno soglasje za taka gibanja, če ne bodo daljša od 24 mesecev. Ta člen določa tudi obveznost uporabe evropskega dovoljenja za strelno orožje v skladu z direktivo o strelnem orožju. Lastniki strelnega orožja v EU že morajo izpolnjevati zahteve iz direktive o strelnem orožju, zato jim ta določba ne bo naložila nobenih dodatnih obveznosti. Po drugi strani bo zagotovila večjo skladnost med uredbo o strelnem orožju in direktivo o strelnem orožju, kar bo pomenilo večjo jasnost za lastnike strelnega orožja. Poleg tega določa, da lahko država članica odloži postopek izvoza, in navaja rok, v katerem mora prejeti nasprotovanje tranzitu s strani tretjih držav. Čeprav sedanja uredba že predvideva upravne poenostavitve izvoznih postopkov, ta določba uvaja uskladitev pravil o upravnih poenostavitvah v EU. To bo prispevalo k zmanjšanju upravnega bremena za lovce, športne strelce, zbiratelje ali gibanja, povezana z razstavami. Člen 18 določa, da morajo države članice pri odločanju o podelitvi izvoznega dovoljenja upoštevati vse ustrezne dejavnike in obveznosti. S tem naj bi se preprečilo izogibanje embargu na orožje in drugim varnostnim vprašanjem. Člen 19 določa razloge, na podlagi katerih države članice zavrnejo podelitev izvoznega dovoljenja, obveznost preverjanja sistema ECRIS in Schengenskega informacijskega sistema, obveznost sporočanja zavrnitev z uporabo sistema iz člena 30 in obveznost preverjanja istega sistema pred podelitvijo izvoznega dovoljenja. Poleg tega določa, da morajo države članice vsako leto preveriti, ali so pogoji za dovoljenje še izpolnjeni. Namen te določbe je preprečiti zlorabo izvoznih dovoljenj. Člen 20 določa, da morajo izvozniki v dveh mesecih predložiti dokazilo o prejemu odpremljene pošiljke, in navaja ukrepe, ki jih je treba sprejeti, če ti dokumenti niso bili predloženi. Ta določba je bila uvedena z namenom preverjanja, ali je bil izvoz dejansko uvožen v državo, ki je navedena na izvoznem dovoljenju, s čimer naj bi se preprečilo preusmerjanje strelnega orožja. Člen 21 določa, da države članice v primeru suma opravijo kontrole po odpošiljanju in da lahko te kontrole opravi tretja oseba. Ta določba obravnava tveganje preusmeritve po izvozu. Poglavje V: Nadzor in kontrole (členi 22–25) To poglavje uvaja številne nove določbe. Člen 22 se osredotoča na pristojnosti in odgovornosti za izvajanje Uredbe. Ta člen določa, da so za splošno izvrševanje Uredbe odgovorni pristojni organi in da so carinski organi odgovorni za kontrole na podlagi analize tveganja. Prav tako pojasnjuje različne vloge pristojnih nacionalnih organov pri izvajanju Uredbe. Člen 23 določa izmenjavo informacij in sodelovanje med različnimi organi. Namen te določbe je izboljšati povezavo med carinskimi organi in organi, pristojnimi za izdajanje dovoljenj. Člen 24 določa obveznost uvoznika ali izvoznika, da pri opravljanju carinskih formalnosti predloži dokazilo o pridobitvi dovoljenja. Poleg tega določa, da lahko države članice odložijo postopek uvoza ali izvoza za obdobje 10 delovnih dni. Namen te določbe je olajšati carinske kontrole in oceno tveganja. V členu 25 je opisano, kako morajo carinski organi ukrepati na podlagi rezultatov kontrol. V primeru odkritja nezakonite pošiljke je navedeno, da morajo carinski organi o tem obvestiti pristojne organe. Navedeno je tudi, katere informacije se morajo izmenjati prek Europolove mrežne aplikacije za varno izmenjavo informacij (SIENA) v primeru suma nedovoljene trgovine in zasega. Ta določba je pomembna za lažjo izmenjavo informacij o zasegih strelnega orožja, povezanih z uvozom in izvozom. Poglavje VI: Digitalizacija in upravno sodelovanje (členi 26–29) Zakonodajni predlog znatno povečuje digitalizacijo in upravno sodelovanje. Člen 26 določa obveznost držav članic, da informacije o strelnem orožju, njegovih pomembnih sestavnih delih in strelivu hranijo najmanj 20 let. S tem naj bi se olajšala sledljivost strelnega orožja. Člen 27 določa, da morajo države članice Komisiji predložiti letne statistične podatke, in navaja vsebino teh podatkov. Ta določba bo omogočala stalno spremljanje trendov v zvezi z uvozom in izvozom. Dolgoročno se bo tako omogočilo odkrivanje groženj in podprl razvoj politike. Člen 28 določa vzpostavitev elektronskega sistema za izdajanje dovoljenj in njegovo medsebojno povezanost z okoljem enotnega okenca EU za carino, da se olajša izmenjava informacij med carinskimi in pristojnimi organi, pa tudi postopek vložitve zahtevka za izdajo uvoznega ali izvoznega dovoljenja. Ta določba uvaja digitalizacijo postopkov, s katero se bo zmanjšalo upravno breme za gospodarske subjekte in pristojne nacionalne organe. Registracija gospodarskih subjektov in fizičnih oseb v elektronskem sistemu za izdajanje dovoljenj bo potrebna le, če bodo morali zaprositi za uvozna ali izvozna dovoljenja. Zato se posameznim lastnikom strelnega orožja, za katere veljajo upravne poenostavitve iz členov 10 in 17, kot so lovci, športni strelci ali zbiratelji, za katere velja izvzetje iz zahteve po uvoznem in izvoznem dovoljenju, ne bo treba registrirati v sistemu. Člen 29 opisuje vzpostavitev varnega sistema za izmenjavo informacij o zavrnitvah podelitve uvoznih ali izvoznih dovoljenj. Ta določba bo organom, pristojnim za izdajanje dovoljenj, omogočila odkrivanje posameznikov, ki poskušajo najti najugodnejšo ureditev v EU za izdajo uvoznega ali izvoznega dovoljenja. Poglavje VII: Splošne in končne določbe (členi 29–40) Člen 30 določa, da države članice sprejmejo ukrepe za zagotovitev varnosti svojih postopkov izdajanja dovoljenj. Člen 31 določa, da države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi svojim pristojnim organom omogočijo zbiranje podatkov in uvedbo nadzora uvoza in izvoza, da se zagotovi pravilna uporaba Uredbe.

Člen 32 določa, da države članice določijo pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve te uredbe. S členom 33 se ustanavlja skupina za usklajevanje na področju uvoza in izvoza. Ta člen prav tako določa, kdo mora biti v skupini za usklajevanje zastopan, in njene naloge. Člen 34 določa obveznosti držav članic glede obveščanja Komisije o ukrepih, sprejetih za izvajanje te uredbe, ter glede obveščanja drugih držav članic in Komisije o odgovornih pristojnih nacionalnih organih. Določa tudi časovni okvir za pregled izvajanja Uredbe. Člen 35 Komisijo pooblašča za sprejemanje delegiranih aktov za več namenov, člen 36 pa določa postopke za sprejetje teh delegiranih aktov. Člen 37 določa postopke za sprejetje izvedbenih aktov. Člen 38 določa obveznosti v prehodnem obdobju pred vzpostavitvijo elektronskega sistema za izdajanje dovoljenj iz člena 28 in sistema za izmenjavo informacij o zavrnitvah podelitve uvoznih in izvoznih dovoljenj iz člena 29. Člen 39 določa razveljavitev Uredbe (EU) št. 258/2012, člen 40 pa začetek veljavnosti te uredbe. Priloge k tej uredbi. V Prilogi I je seznam strelnega orožja, njegovih pomembnih sestavnih delov, streliva ter plašilnega in signalnega orožja, za katere velja ta uredba, z navedbo njihovih oznak kombinirane nomenklature (KN). V Prilogi II je predloga obrazca za uvozno dovoljenje. V Prilogi III je predloga obrazca za izvozno dovoljenje. V Prilogi IV so navedene informacije, ki jih mora vsebovati dovoljenje za končnega uporabnika, v Prilogi V pa je korelacijska tabela. 🡻 (EU) št. 258/2012 (prilagojeno) ⇨ novo 2022/0288 (COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA ⇨ o ukrepih za uvoz, izvoz in tranzit strelnega orožja, njegovih pomembnih sestavnih delov ter streliva za izvajanje ⇦ o izvajanju člena 10 Protokola Združenih narodov o nedovoljeni proizvodnji strelnega orožja, njegovih sestavnih delov in streliva ter trgovini z njimi, ki dopolnjuje Konvencijo Združenih narodov proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu (Protokol ZN o strelnem orožju), uvedbi izvoznih dovoljenj za strelno orožje, njegove sestavne dele in strelivo ter ukrepih glede njihovega uvoza in tranzita (prenovitev) EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členaov ⇨ 33 in ⇦ 207 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, v skladu z rednim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega: ⇩ novo (1)Potrebnih je več sprememb Uredbe (EU) št. 258/2012 Evropskega parlamenta in Sveta. Zaradi jasnosti bi bilo treba navedeno uredbo prenoviti. 🡻 (EU) št. 258/2012 uvodna izjava 1 (prilagojeno) (2)V skladu s Sklepom Sveta 2001/748/ES z dne 16. oktobra 2001 o podpisu v imenu Evropske skupnosti Protokola Združenih narodov proti nedovoljeni proizvodnji in prometu strelnega orožja, njegovih sestavnih delov in streliva, priloženem Konvenciji ZN proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu, je Komisija v imenu Skupnosti Evropske unije 16. januarja 2002 podpisala navedeni pProtokol ⌦ Združenih narodov o nedovoljeni proizvodnji strelnega orožja, njegovih sestavnih delov in streliva ter trgovini z njimi, priložen Konvenciji proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu ⌫ (v nadaljnjem besedilu: Protokol ZN o strelnem orožju). 🡻 (EU) št. 258/2012 uvodna izjava 2 ⇨ novo (3)Protokol ZN o strelnem orožju, katerega namen je spodbujanje, pospeševanje in krepitev sodelovanja med pogodbenicami za preprečevanje, zatiranje ter izkoreninjanje nedovoljene proizvodnje strelnega orožja, njegovih ⇨ pomembnih ⇦ sestavnih delov in streliva ter trgovine z njimi, je začel veljati 3. julija 2005. 🡻 (EU) št. 258/2012 uvodna izjava 5 (prilagojeno) Komisija je v svojem sporočilu z dne 18. julija 2005 o ukrepih za močnejšo zaščito v zvezi z razstrelivi, detonatorji, opremo za izdelavo bomb in strelnim orožjem (5) naznanila svojo namero, da bo izvajala člen 10 Protokola ZN o strelnem orožju kot del ukrepov, ki jih je treba sprejeti, da bo Unija lahko sklenila navedeni protokol. ⇩ novo (4)Za izvajanje Protokola ZN o strelnem orožju je Unija sprejela Uredbo (EU) št. 258/2012. Unija je Protokol ZN o strelnem orožju ratificirala s Sklepom Sveta 2014/164/EU. 🡻 (EU) št. 258/2012 uvodna izjava 6 (5)Protokol ZN o strelnem orožju zahteva, da pogodbenice vzpostavijo ali izboljšajo upravne postopke ali sisteme za opravljanje učinkovitega nadzora nad proizvodnjo, označevanjem, uvozom in izvozom strelnega orožja.

🡻 (EU) št. 258/2012 uvodna izjava 8 ⇨ novo (6)Ta uredba se ne bi smela uporabljati za ⇨ posle s ⇦ strelnoim orožjem, njegoveimi dele in pomembneimi sestavneimi delei ali strelivom, ki so predvideni izrecno za vojaške namene ⇨ namenjeni oboroženim silam ⇦. Ukrepe za izpolnjevanje zahtev iz člena 10 Protokola ZN o strelnem orožju bi bilo treba prilagoditi, da se zagotovijo poenostavljeni postopki za strelno orožje za civilno uporabo. Posledično bi bilo treba zagotoviti delno poenostavitev v zvezi z dovoljenji za večkratne pošiljke, ukrepi glede tranzita in začasnimi ⇨ uvozi in ⇦ izvozi za zakonite namene. 🡻 (EU) št. 258/2012 uvodna izjava 9 (prilagojeno) (7)Ta uredba ne vpliva ne na uporabo člena 346 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki se nanaša na bistvene interese varnosti držav članic; prav tako ta uredba nima vpliva na Direktivo 2009/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o poenostavitvi pogojev za prenose obrambnih proizvodov znotraj Skupnosti ali na Direktivo Sveta 91/477/EGS z dne 18. junija 1991 ⌦ ali na Direktivo (EU) 2021/555 ⌫ o nadzoru nabave in posedovanja orožja. Poleg tega se Protokol ZN o strelnem orožju in posledično ta uredba ne uporabljata za meddržavne posle ali prenose znotraj države, kadar bi uporaba Protokola vplivala na pravico pogodbenice, da ukrepa v interesu nacionalne varnosti v skladu z Ustanovno listino Združenih narodov. 🡻 (EU) št. 258/2012 uvodna izjava 10 (prilagojeno) ⇨ novo (8)Direktiva 91/477/EGS ⌦ (EU) 2021/555 ⌫ se nanaša na prenose strelnega orožja za civilno uporabo znotraj ozemlja Unije, medtem ko se ta uredba osredotoča na ukrepe v zvezi z ⇨ uvozom na carinsko območje Unije in ⇦ izvozom s iz carinskega ozemlja ⌦ območja ⌫ Unije v tretje države ali preko njih. 🡻 (EU) št. 258/2012 uvodna izjava 11 (prilagojeno) ⇨ novo (9)Strelno orožje, njegovi deli in pomembni sestavni deli, ter strelivo ⇨ ter plašilno in signalno orožje ⇦ so, kadar so uvoženi iz tretjih držav, predmet prava Unije in zlasti zahtev Direktive 91/477/EGS ⌦ (EU) 2021/555 ⌫. 🡻 (EU) št. 258/2012 uvodna izjava 17 (prilagojeno) (10)Ta uredba ne posega v režim Unije za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo, ki je bil vzpostavljen z Uredbo Sveta (ES) št. 428/2009 ⌦ Uredbo (EU) 2021/821 Evropskega parlamenta in Sveta ⌫ . 🡻 (EU) št. 258/2012 uvodna izjava 18 (prilagojeno)

⇨ novo (11)Ta uredba je ⌦ bi morala biti ⌫ v skladu z drugimi ustreznimi določbami o strelnem orožju, njegovih sestavnih delih, pomembnih sestavnih delih in strelivu za vojaško uporabo, varnostnih strategijah, nezakonitem trgovanju z orožjem malega kalibra in z lahkim orožjem ter izvozu vojaške tehnologije, vključno s Skupnim stališčem Sveta 2008/944/SZVP z dne 8. decembra 2008, ki opredeljuje skupna pravila glede nadzora izvoza vojaške tehnologije in opreme ⇨ in Sklepom Sveta (SZVP) 2021/38 ⇦. 🡻 (EU) št. 258/2012 uvodna izjava 15 (prilagojeno) (12)Unija je sprejela sklop carinskih pravil, ki jih vsebujejota Uredba Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (EU) št. 952/2013 in določbe o njenem izvajanju iz Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/2446 , . Upoštevati bi bilo treba tudi Uredbo (ES) št. 450/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o carinskem zakoniku Skupnosti (Modernizirani carinski zakonik), katerih določbe se v skladu s členom 188 288 navedene uredbe Uredbe (EU) št. 952/2013 uporabljajo v različnih fazah. Ta uredba ne omejuje pooblastil, podeljenih s carinskim zakonikom Skupnosti ⌦ z Uredbo (EU) št. 952/2013 in Delegirano uredbo Komisije (EU) 2015/2446 ⌫ ali v skladu z njima in z določbami o njegovem izvajanju. ⇩ novo (13)Več opredelitev pojmov je neposredno prevzetih iz Direktive (EU) 2021/555 Evropskega parlamenta in Sveta ali iz Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta. ⇩ novo (14)V skladu z veljavno carinsko zakonodajo ustna deklaracija strelnega orožja ni mogoča. (15)Pristojni organi bi morali prejeti informacije o uporabi zvezka ATA. ATA je sistem, ki omogoča prosti pretok blaga preko meja in njegov začasni uvoz na carinsko območje z oprostitvijo dajatev in davkov. Blago je zajeto v enotnem dokumentu, znanem kot zvezek ATA, ki je zavarovan z mednarodnim sistemom zavarovanja. Ta poenostavitev carinskih formalnosti ne bi smela preprečevati preglednosti. ⇩ novo (16)Strelno orožje, njegovi pomembni sestavni deli in strelivo bi se smeli v prosti promet sprostiti le, če so ustrezno označeni v skladu z direktivo o strelnem orožju. Do te označitve bi morali uvozniki strelno orožje dati v drug carinski postopek, kot je carinsko skladiščenje ali proste cone, med katerim lahko izvedejo zahtevo glede označevanja, bodisi v svojih prostorih bodisi v drugih odobrenih prostorih, kot so nacionalne preizkuševalne naprave ali preizkuševališča, v skladu s carinsko zakonodajo Unije. (17)Če strelno orožje in njegovi pomembni sestavni deli niso ustrezno označeni v skladu s členom 8 Protokola ZN o strelnem orožju ali direktivo o strelnem orožju, se države članice lahko odločijo, da zaseženo strelno orožje uničijo na stroške uvoznika. (18)Onesposobljeno strelno orožje bi se smelo v prosti promet sprostiti le, če ga spremlja potrdilo o onesposobitvi in če je označeno v skladu s členom 5 Izvedbene uredbe (EU) 2015/2403. Do prejema tega potrdila ali pravilne označitve bi morali uvozniki onesposobljeno strelno orožje dati v drug carinski postopek, kot je carinsko skladiščenje ali proste cone, med katerim lahko od organov, pristojnih za preverjanje, ki so bili imenovani v skladu s členom 15 Direktive (EU) 2021/555, zahtevajo, da preverijo onesposobitev in izdajo potrdilo v skladu s členom 3 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/2403. (19)Samo plašilno in signalno orožje, ki izpolnjuje standarde iz Izvedbene direktive Komisije (EU) 2019/69, bi se lahko štelo za plašilno in signalno orožje in ne za strelno orožje. Naprave, ki jih je mogoče brez težav predelati v strelno orožje, bi bilo treba v skladu s carinsko nomenklaturo vedno uvrstiti kot strelno orožje, carinski organi pa bi jih morali obravnavati kot strelno orožje. Da bi se preprečilo tveganje preusmerjanja, je treba zagotoviti doslednost praks nacionalnih carinskih organov pri uvrščanju naprav, ki so ob uvozu deklarirane kot plašilno in signalno orožje. (20)Zaradi velikega tveganja nedovoljene izdelave strelnega orožja iz uvoženih nedokončanih in neoznačenih izdelkov bi bilo treba uvoz polizdelanega strelnega orožja in pomembnih sestavnih delov dovoliti le trgovcem z orožjem in posrednikom orožja, ki imajo ustrezno licenco. (21)Preverjanje kazenske evidence osebe, ki zaprosi za uvozna dovoljenja, v evropskem informacijskem sistemu kazenskih evidenc (ECRIS), vzpostavljenem z Okvirnim sklepom Sveta 2009/315/PNZ, bi moralo biti enako strogo kot pri izvoznih dovoljenjih. Pristojni organi bi morali zlasti preveriti, ali je uvoženo strelno orožje zavedeno kot izgubljeno, ukradeno ali sicer iskano zaradi zasega v Schengenskem informacijskem sistemu in Interpolovi podatkovni zbirki iARMS.

(22)Kazenska evidenca zaradi ravnanja, ki pomeni kaznivo dejanje, navedeno v členu 2(2) Okvirnega sklepa Sveta 2002/584/PNZ, bi morala biti razlog za prepoved uvoza strelnega orožja, njegovih pomembnih sestavnih delov in streliva. (23)Informacije v zvezi s strelnim orožjem, deklariranim za začasni uvoz, bi bilo treba jasno navesti, da bi lahko carinski in pristojni organi učinkovito zaključili postopek in da bi se omejilo tveganje, da bi strelno orožje nezakonito ostalo na carinskem območju Unije. (24)Zaradi upravne poenostavitve bi se morala carinska deklaracija za začasni uvoz in ponovni izvoz ali začasni izvoz in ponovni uvoz uporabljati kot uvozno ali izvozno dovoljenje za začasni uvoz in ponovni izvoz ali ponovni uvoz. Posledično bodo lastniki strelnega orožja, za katere v posebnih primerih veljajo upravne poenostavitve, izvzeti iz zahteve po uvoznem in izvoznem dovoljenju. (25)Zaradi tveganja preusmerjanja strelnega orožja, njegovih pomembnih sestavnih delov, streliva ali plašilnega in signalnega orožja, ki izvira iz držav nečlanic EU in je namenjeno v drugo državo nečlanico EU, med zunanjim tranzitnim postopkom v Uniji bi morali carinski in pristojni organi takšen zunanji tranzitni postopek na carinskem območju Unije izrecno dovoliti pred njegovo izvedbo na carinskem območju Unije. (26)Za izboljšanje pravne varnosti in predvidljivosti bi bilo treba šteti, da je tretja država tranzita dala soglasje, če v 20 delovnih dneh ni bilo prejeto nasprotovanje tranzitu. Odločitev držav članic, da zahtevajo izrecno soglasje, bi morala biti pregledna za vse gospodarske subjekte. (27)Pravila o dokazilih o uvozu v namembno tretjo državo je treba poenotiti. Zato bi morali izvozniki pristojnemu organu, ki je izdal izvozno dovoljenje, dokazati prejem odpremljene pošiljke strelnega orožja, pomembnih sestavnih delov ali streliva v tretji državi uvoza, zlasti s predložitvijo ustreznih carinskih uvoznih dokumentov. (28)Izvozniki bi morali imeti možnost, da izkoristijo ugodnost izvoznega dovoljenja, ki velja največ tri leta, tudi v primeru več zaporednih kratkoročnih uvoznih dovoljenj, ki jih izdajo države nečlanice EU uvoznice. (29)Zagotoviti je treba, da so pogoji za izvozna dovoljenja še naprej izpolnjeni v celotnem obdobju trajanja dovoljenja, kot velja za dovoljenja za posedovanje ali dovoljenja za nabavo strelnega orožja v Evropski uniji v skladu z Direktivo (EU) 2021/555. (30)Da bi se preprečilo tveganje preusmerjanja in hkrati omejilo upravno breme, je treba preiskati sumljive primere, v katerih bi morale države članice od organov namembne tretje države zahtevati potrditev prejema. (31)Treba je pojasniti odgovornosti pristojnih organov v zvezi s kontrolami po odpošiljanju. Upravno breme, ki ga takšne kontrole povzročajo za države članice, lahko upraviči uporabo člena 20 Uredbe Sveta (ES) št. 515/97. Prav tako je potrebna možnost, da se opravljanje kontrol po odpošiljanju v njihovem imenu zaupa tretjim osebam, zlasti z izvajanjem Sklepa Sveta (SZVP) 2019/2191. (32)Države članice bi morale pristojnim organom zagotoviti dostop do evropskega informacijskega sistema kazenskih evidenc (ECRIS) za namene izvajanja te uredbe. (33)Člen 47 Uredbe (EU) 2018/1862 Evropskega parlamenta in Sveta določa dostop služb za registracijo strelnega orožja do Schengenskega informacijskega sistema druge generacije (SIS II). Za namene izvajanja te uredbe bi bilo treba carinske organe obravnavati kot službe za registracijo strelnega orožja. (34)Za zagotovitev sledljivosti strelnega orožja, njegovih pomembnih sestavnih delov in streliva je izjemno pomembno, da se carinskim organom odobri dostop do Europolove mrežne aplikacije za varno izmenjavo informacij (SIENA). Države članice, ki uporabljajo Uredbo (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta, bi morale ta dostop odobriti. (35)Komisija, pristojni organi in carinski organi tesno sodelujejo in si izmenjujejo informacije, da bi se omogočil na tveganju temelječi pristop iz člena 22(6) za strelno orožje, njegove pomembne sestavne dele, strelivo ter plašilno in signalno orožje iz Priloge I, ki vstopajo na trg Unije ali ga zapuščajo, ter da bi se zagotovilo, da so kontrole učinkovite in se opravljajo v skladu z zahtevami iz te uredbe. 🡻 (EU) št. 258/2012 uvodna izjava 3 (36)Za omogočanje spremljanja strelnega orožja in učinkovit boj proti nedovoljeni trgovini s strelnim orožjem, njegovimi sestavnimi deli in pomembnimi sestavnimi deli ter strelivom je treba izboljšati izmenjavo informacij med državami članicami, zlasti z boljšo uporabo obstoječih komunikacijskih kanalov. ⇩ novo (37)V skladu s členom 128 Uredbe (EU) št. 952/2013 bi moral carinski urad prvega vstopa pred vstopom strelnega orožja, njegovih pomembnih sestavnih delov, streliva ter plašilnega in signalnega orožja zagotoviti izvedbo analize tveganja za varnostne in varstvene namene na podlagi vstopne skupne deklaracije ter sprejeti potrebne ukrepe na podlagi rezultatov navedene analize tveganja.

🡻 (EU) št. 258/2012 uvodna izjava 4 (38)Osebne podatke je treba obdelovati v skladu s pravili, določenimi v Direktivi 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (3) ter Uredbi (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (4) Uredbi (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbi (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta . 🡻 (EU) št. 258/2012 uvodna izjava 12 (39)Zagotoviti bi bilo treba doslednost v zvezi z določbami o vodenju evidenc, ki veljajo v pravu Unije. ⇩ novo (40)Za zagotovitev učinkovitega pretoka informacij bi morali biti vsi pristojni organi povezani s carinskim informacijskim sistemom (CIS), vzpostavljenim z Uredbo (ES) št. 515/97, podatki, ki jih ustvarijo ali si jih izmenjajo pristojni organi, pa bi morali biti združljivi in primerljivi. (41)Schengenski pravni red zlasti vključuje Sklep Izvršnega odbora z dne 28. aprila 1999 o nezakoniti trgovini z orožjem (SCH/Com-ex (99) 10), v skladu s katerim morajo države članice vsako leto do 31. julija za svojo državo predložiti letne podatke za predhodno leto o nezakoniti trgovini s strelnim orožjem na podlagi skupne tabele za obdelavo statističnih podatkov. Poleg tega je Komisija leta 2018 državam članicam priporočila, naj zbirajo podrobne statistične podatke za

predhodno leto o številu dovoljenj in zavrnitev ter o količini in vrednosti izvoza in uvoza strelnega orožja po državi izvora ali namembni državi ter te statistične podatke predložijo Komisiji. (42)Splošno izvrševanje te uredbe se bo olajšalo z medsebojno povezanostjo elektronskega sistema za izdajanje dovoljenj, vzpostavljenega s to uredbo, in okolja enotnega okenca EU za carino, vzpostavljenega z [vstaviti ustrezni naslov in vse informacije v opombi, takoj ko bo akt sprejet]. Elektronski sistem za izdajanje dovoljenj bo imel vrsto funkcionalnosti, vključno z registracijo gospodarskih subjektov in fizičnih oseb, ki imajo v skladu z direktivo o strelnem orožju dovoljenje za proizvodnjo, nabavo ali posedovanje strelnega orožja, njegovih pomembnih sestavnih delov, streliva ali plašilnega in signalnega orožja ali za trgovanje z njimi. Gospodarski subjekti in fizične osebe se bodo morali registrirati, preden bodo zaprosili za uvozno ali izvozno dovoljenje. Zato se lastnikom strelnega orožja, za katere veljajo upravne poenostavitve, ne bo treba registrirati v sistemu. 🡻 (EU) št. 258/2012 uvodna izjava 13 (43)Za zagotovitev pravilne uporabe te uredbe bi morale države članice sprejeti ukrepe, s katerimi pristojni organi dobijo ustrezna pooblastila. 🡻 (EU) št. 258/2012 uvodna izjava 7 (44)Zaradi skladnosti s Protokolom ZN o strelnem orožju je prav tako treba nedovoljeno proizvodnjo ali trgovino s strelnimega orožjema, njegovimih sestavnimi deli in pomembnimih sestavnimih deliov in strelivoma ali nedovoljeno trgovino z njimi določiti kot kaznivo dejanje in sprejeti ukrepe, da se omogoči zaplemba tako proizvedenih ali prodanih predmetov. 🡻 (EU) št. 258/2012 uvodna izjava 16 (45)Države članice bi morale sprejeti pravila o kaznih za kršitve te uredbe in zagotoviti, da se izvajajo. Navedene kazni bi morale biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

⇩ novo (46)Ureditev za zaščito žvižgačev, vzpostavljena z Direktivo (EU) 2019/1937 Evropskega parlamenta in Sveta, bi se morala uporabljati tudi za osebe, ki prijavijo kršitve pravil v zvezi z uvozom in izvozom strelnega orožja. 🡻 (EU) št. 258/2012 uvodna izjava 14 ⇨ novo (47)Da bi ohranili seznam ⇨ Za določitev tehničnih značilnosti polizdelanega strelnega orožja in pomembnih sestavnih delov, za spremembo prilog II in III k tej uredbi ter za vzdrževanje seznama ⇦ strelnega orožja, njegovih delov in pomembnih sestavnih delov, ter streliva ⇨ ter plašilnega in signalnega orožja ⇦ , za katere je v skladu s to uredbo potrebno dovoljenje, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi z uskladitvijo Priloge I k tej uredbi s Prilogo I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi ter s Prilogo I k Direktivi 91/477/EGS (EU) 2021/555, ⇨ določitvijo tehničnih značilnosti polizdelanega strelnega orožja in pomembnih sestavnih delov ter prilagoditvijo prilog II in III k tej uredbi digitalizaciji in spremembam carinskih postopkov ⇦. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov ⇨ , in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov ⇦. ⇩ novo (48)Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v skladu s členom 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta. 🡻 (EU) št. 258/2012 uvodna izjava 19 (49)Komisija in države članice bi se morale vzajemno obveščati o ukrepih, sprejetih na podlagi te uredbe, in si izmenjevati druge razpoložljive ustrezne informacije v zvezi s to uredbo. 🡻 (EU) št. 258/2012 uvodna izjava 20 (prilagojeno) (50)Ta uredba državam članicam ne preprečuje ⌦ bi smela preprečevati ⌫ uveljavljanja ustavnih predpisov v zvezi z dostopom javnosti do uradnih dokumentov, ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije – 🡻 (EU) št. 258/2012 (prilagojeno) ⇨ novo SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

PREDMET ⌦ UREJANJA ⌫ , OPREDELITVEEV ⌦ POJMOV ⌫ IN PODROČJE UPORABE Člen 1

⌦ Predmet urejanja ⌫ Ta uredba določa pravila, ki urejajo ⇨ uvozna in ⇦ izvozna dovoljenja za strelno orožje, njegove sestavne dele in pomembne sestavne dele ter, strelivo ⇨ ter plašilno in signalno orožje ⇦ in ukrepe za njihov uvoz, ⇨ izvoz ⇦ ter tranzit za namene izvajanja člena 10 Protokola Združenih narodov proti nedovoljeni proizvodnji in prometu s strelnim orožjem, njegovimi sestavnimi deli ter strelivom o nedovoljeni proizvodnji strelnega orožja, njegovih sestavnih delov in streliva ter trgovini z njimi, ki dopolnjuje Konvencijo Združenih narodov proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu (v nadaljnjem besedilu: Protokol ZN o strelnem orožju). Člen 2

⌦ Opredelitev pojmov ⌫ V tej uredbi ⌦ se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov ⌫ : 1.„strelno orožje“ pomeni vsako prenosno cevno orožje, ki izstreljuje, je namenjeno izstreljevanju ali ga je mogoče predelati za izstreljevanje šiber, krogel ali izstrelkov z delovanjem razstreliva, kakor je navedeno v Prilogi I. Za predmet, ki ga je mogoče predelati za izstreljevanje šiber, krogel ali izstrelkov z delovanjem razstreliva, šteje orožje, ki: (a)— je videti kot strelno orožje in (b)— ga je mogoče zaradi njegove konstrukcije ali materiala, iz katerega je izdelano, predelati v strelno orožje; (2)„deli“ pomeni kateri koli element ali nadomestni element iz Priloge I, ki je posebej namenjen za strelno orožje in je ključnega pomena za njegovo delovanje, vključno s cevjo, okvirjem ali ležiščem naboja, zaklepom ali bobnom, regulatorjem ali zaklepiščem in katero koli napravo, namenjeno ali prirejeno za zadušitev zvoka, ki nastane pri streljanju s strelnim orožjem; ⇩ novo 2.„enako orožje“ pomeni orožje z enakimi tehničnimi značilnostmi glede proizvajalca, blagovne znamke ali znamke, tipa, modela, materiala, kalibra in delovanja; 🡻 (EU) št. 258/2012 (prilagojeno) ⇨ novo 3.„pomembni sestavni deli“ pomeni mehanizem za zapiranje kanala, ležišče naboja in cev strelnega orožja, ⇨ okvir, zaklepišče, bodisi ohišje ali strelni mehanizem, kakor je primerno, zaklep, boben ali zaklep, ⇦ ki so, kadar so samostojni predmeti, vključeni v razred strelnega orožja, na katero so pritrjeni ali naj bi se pritrdili na katero se jih namerava pritrditi;

⇩ novo 4.„polizdelano strelno orožje“ pomeni strelno orožje, ki ni pripravljeno za neposredno uporabo in ima približno obliko ali obris gotovega strelnega orožja ter se lahko, razen v izjemnih primerih, uporabi le za dokončanje v gotovo strelno orožje; 5.„polizdelani pomembni sestavni deli“ pomeni pomembne sestavne dele, ki niso pripravljeni za neposredno uporabo in imajo približno obliko ali obris gotovega pomembnega sestavnega dela ter se lahko, razen v izjemnih primerih, uporabijo le za dokončanje v gotovi pomembni sestavni del; 🡻 (EU) št. 258/2012 (prilagojeno) ⇨ novo 6.4. „strelivo“ pomeni cel naboj ali njegove sestavne dele, vključno s tulci, vžigalnimi kapicami, pogonskim prahom, kroglami ali izstrelki, ki se uporabljajo v strelnem orožju, kakor je navedeno v Prilogi I, če je za same sestavne dele potrebno dovoljenje v zadevni državi članici; 7.5. „onesposobljeno strelno orožje“ pomeni predmete, ki ustrezajo opredelitvi strelnega orožja in so ⌦ postali ⌫ bili zavrnjeni kot stalno neprimerni za uporabo z onesposobitvijo, ki zagotavlja, da so vsi bistveni ⌦ pomembni ⌫ deli strelnega orožja trajno neuporabni in jih ni mogoče odstraniti, zamenjati ali prirediti, da bi se strelno orožje na kakršen koli način ponovno usposobilo, ⇨ v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) 2015/2403 ⇦ Države članice storijo vse potrebno, da lahko pristojni organi preverijo ukrepe za onesposobitev. Države članice v okviru tega preverjanja poskrbijo za izdajo potrdila ali drugega dokumenta, s katerim se potrjuje onesposobitev strelnega orožja, ali pa na orožje v ta namen namestijo jasno vidno oznako; ⇩ novo 8. „plašilno orožje in signalno orožje“ pomeni naprave s prostorom za naboje, ki so zasnovane za streljanje samo s slepimi naboji, dražljivimi ali drugimi aktivnimi snovmi ali pirotehničnim signalnim strelivom ter jih ni mogoče predelati za izstreljevanje šiber, krogel ali izstrelkov z delovanjem razstreliva; 🡻 (EU) št. 258/2012 (prilagojeno) 97. „oseba“ pomeni fizično ali pravno osebo oziroma, kadar veljavni predpisi omogočajo to možnost, združenje oseb, za katere velja, da imajo zmožnost izvajanja sposobnost opravljanja pravnih aktov ⌦ dejanj ⌫ , a nimajo pravnega statusa pravne osebe; 109. „carinsko območje Unije“ pomeni ozemlje v smislu člena 4 3 Uredbe (EGS) št. 2913/92 (EU) št. 952/2013; ⇩ novo 11. „unijsko blago“ pomeni blago, ki spada v eno izmed naslednjih kategorij: (a)blago, ki je v celoti pridobljeno na carinskem območju Unije in ne vsebuje blaga, uvoženega iz držav ali ozemelj zunaj carinskega območja Unije; (b)blago, ki je vneseno na carinsko območje Unije iz držav ali ozemelj zunaj tega območja in sproščeno v prosti promet;

(c)blago, ki je pridobljeno ali izdelano na carinskem območju Unije, bodisi izključno iz blaga iz točke (b) bodisi iz blaga iz točk (a) in (b); 12. „neunijsko blago“ pomeni blago, ki ni blago iz člena 5(23) Uredbe (EU) št. 952/2013 ali ki je izgubilo status unijskega blaga; 13. „carinski organi“ pomeni uprave in organe iz člena 5, točka 1, Uredbe (EU) št. 952/2013; 14. „carinski urad“ pomeni vsak urad, na katerem je mogoče opraviti vse ali nekatere formalnosti, določene s carinsko zakonodajo; 15. „carinska zakonodaja“ pomeni skupek zakonodaje iz člena 5, točka 2, Uredbe (EU) št. 952/2013; 16. „carinske formalnosti“ pomeni vse postopke, ki jih morajo oseba in carinski organi izvesti, da bi se zagotovila skladnost s carinsko zakonodajo; 17. „carinske kontrole“ pomeni določena dejanja, ki jih opravijo carinski organi, da bi zagotovili spoštovanje carinske in druge zakonodaje, ki ureja vstop, izstop, tranzit, gibanje, hrambo in posebno rabo blaga, ki se giblje med carinskim območjem Unije in državami ali ozemlji zunaj tega območja, ter prisotnost in gibanje neunijskega blaga in blaga, danega v postopek posebne rabe, znotraj carinskega območja Unije; 18. „carinska deklaracija“ pomeni dejanje, s katerim oseba na predpisan način in v predpisani obliki navede, da želi dati blago v določen carinski postopek, po potrebi z navedbo uporabe katerih koli posebnih režimov; 19. „uvozna deklaracija“ pomeni dejanje, s katerim oseba na predpisan način in v predpisani obliki navede, da želi dati strelno orožje, njegove pomembne sestavne dele ter strelivo v uvozni postopek; 🡻 (EU) št. 258/2012 (prilagojeno) 2010. „izvozna deklaracija“ pomeni listino ⌦ dejanje ⌫ , s kateroim oseba v predpisani obliki in na predpisan način in v predpisani obliki napove , da namerava za navede, da želi dati strelno orožje, njegove dele in pomembne sestavne dele ter strelivo začeti v izvozni postopek; ⇩ novo 21. „vstop“ pomeni vnos neunijskega blaga na carinsko območje Unije na podlagi vstopne skupne deklaracije z namenom, da se to blago sprosti v prosti promet ali da v posebne postopke v skladu z Uredbo (EU) št. 952/2013; 22. „uvoz“ pomeni dajanje blaga v postopek sprostitve v prosti promet, kot je določen v členu 201 Uredbe (EU) št. 952/2013, ali ponovni uvoz unijskega blaga po začasnem izvozu, kot je določen v členu 259 Uredbe (EU) št. 952/2013; 23. „uvoznik“ pomeni vsako osebo s sedežem na carinskem območju Unije, ki v svojem imenu vloži oziroma v imenu katere se vloži deklaracija za uvoz ali začasni uvoz; 🡻 (EU) št. 258/2012 246. „izvoz“ pomeni:

(a)izvozni postopek v smislu člena 161 269 Uredbe (EGS) št. 2913/92 (EU) št. 952/2013; (b)ponovni izvoz v smislu člena 182 270 Uredbe (EGS) št. 2913/92, vendar to ne vključuje blaga, ki se prevaža v okviru zunanjega tranzitnega postopka, kakor je navedeno v členu 91 navedene uredbe, kadar niso izpolnjene formalnosti za ponovni izvoz iz člena 182(2) navedene uredbe (EU) št. 952/2013; ⇩ novo 25. „izstop“ pomeni, da blago zapusti carinsko območje Evropske unije; 🡻 (EU) št. 258/2012 (prilagojeno) ⇨ novo 268. „izvoznik“ pomeni vsako osebo, ustanovljeno ⌦ s sedežem ⌫ v ⇨ na carinskem območju ⇦ Unijie, ki ⌦ v svojem imenu vloži ⌫ izpolni oziroma v imenu katere se ⌦ vloži ⌫ izpolni izvozna deklaracija ⌦ za izvoz ali začasni izvoz ⌫, to pomeni osebo, ki ima ob sprejetju deklaracije sklenjeno pogodbo s prejemnikom v tretji državi in ima pooblastilo za odločanje o pošiljanju izdelka s carinskega območja Unije. Če ni bila sklenjena nobena izvozna pogodba ali če imetnik pogodbe ne deluje v svojem imenu, pomeni izvoznik osebo, ki ima pooblastilo za odločanje o pošiljanju izdelka s carinskega območja Unije.; ⇩ novo 27. „gospodarski subjekt“ pomeni: (a)proizvajalca, trgovca z orožjem ali posrednika orožja s sedežem na carinskem območju Unije; (b)uvoznika, če proizvajalec nima sedeža na carinskem območju Unije; (c)pooblaščenega zastopnika, ki ga proizvajalec s pisnim pooblastilom določi, da v njegovem imenu opravlja naloge iz člena 5(2); 28. „deklarant“ pomeni osebo, ki vloži uvozno, tranzitno ali izvozno deklaracijo ali deklaracijo za ponovni izvoz v svojem imenu, ali osebo, v imenu katere je takšna deklaracija vložena; 29. „trgovec“ pomeni vsako osebo, katere trgovanje ali poslovanje v celoti ali deloma zajema eno od naslednjega: (a)proizvodnjo, trgovino, izmenjavo, posojanje, popravljanje, prirejanje ali predelovanje strelnega orožja ali pomembnih sestavnih delov; (b)proizvodnjo, trgovino, izmenjavo, prirejanje ali predelovanje streliva; 30. „posrednik“ pomeni vsako osebo, razen trgovca, katere trgovanje ali poslovanje v celoti ali deloma zajema eno od naslednjega:

(a)pogajanja o transakcijah ali ureditev transakcij za nakup, prodajo ali dobavo strelnega orožja, pomembnih sestavnih delov ali streliva; (b)ureditev prenosa strelnega orožja, pomembnih sestavnih delov ali streliva znotraj države članice, iz ene države članice v drugo državo članico, iz države članice v tretjo državo ali iz tretje države v državo članico; 31. „uvozno dovoljenje“ pomeni: (a)enkratno dovoljenje, podeljeno določenemu uvozniku ali deklarantu za posebne carinske postopke iz člena 210 Uredbe (EU) št. 952/2013 za eno pošiljko, ki zajema enega ali več kosov strelnega orožja, njegovih pomembnih sestavnih delov in streliva, enemu znanemu končnemu prejemniku ali prejemniku na carinskem območju Unije; (b)večkratno dovoljenje, podeljeno določenemu uvozniku za več pošiljk, ki zajemajo enega ali več kosov strelnega orožja, njegovih pomembnih sestavnih delov in streliva, enemu znanemu končnemu prejemniku ali prejemniku na carinskem območju Unije; (c)splošno uvozno dovoljenje Unije za uvoznike na carinsko območje Unije, ki je na voljo vsem uvoznikom, ki spoštujejo pogoje in zahteve iz poglavja II te uredbe in izvedbenega akta iz člena 9(8) te uredbe; 🡻 (EU) št. 258/2012 (prilagojeno) ⇨ novo 3214. „izvozno dovoljenje“ pomeni: (a)enkratno dovoljenje ali licenco, izdano podeljeno določenemu izvozniku za eno pošiljko, ki zajema enoega ali več vrst ⌦ kosov ⌫ strelnega orožja, njegovih sestavnih delov ter pomembnih sestavnih delov in streliva, enemu znanemu končnemu uporabniku ⌦ prejemniku ⌫ ali prejemniku v tretji državi; ali; (b)večkratno dovoljenje ali licenco, izdano podeljeno posameznemu izvozniku za več pošiljk, ki zajemajo enoega ali več vrst ⌦ kosov ⌫ strelnega orožja, njegovih sestavnih delov in pomembnih sestavnih delov ter in streliva, enemu znanemu končnemu uporabniku ⌦ prejemniku ⌫ ali prejemniku v tretji državi; ali; (c)globalno ⇨ splošno izvozno ⇦ dovoljenje ⇨ Unije ⇦ ali licenco, izdano posameznemu izvozniku za več pošiljk, ki zajemajo eno ali več vrst strelnega orožja, njegovih sestavnih delov in pomembnih sestavnih delov ter streliva, več znanim končnim uporabnikom ali prejemnikom v eni ali več tretjih državah ⇨ za izvoz v nekatere namembne države, ki je na voljo vsem izvoznikom, ki spoštujejo pogoje in zahteve iz poglavja III te uredbe in izvedbenega akta iz člena 15(7) ⇦ ; 3311. „začasni izvoz“ pomeni premik ⌦ gibanje ⌫ strelnega orožja, ⇨ njegovih pomembnih sestavnih delov, streliva ter plašilnega in signalnega orožja, ⇦ ki ⌦ zapuščajo carinsko območje Unije in ⌫ je so namenjenoi ponovnemu uvozu, s carinskega območja Unije v obdobju, ki ni daljše od 24 mesecev; ⇩ novo 34. „začasni uvoz“ pomeni gibanje strelnega orožja, njegovih pomembnih sestavnih delov, streliva ter plašilnega in signalnega orožja, ki vstopajo na carinsko območje Unije in so namenjeni ponovnemu izvozu v obdobju, ki ni daljše od 24 mesecev; 35. „pasivno oplemenitenje“ pomeni začasni izvoz v smislu člena 259 Uredbe (EU) št. 952/2013; 36. „aktivno oplemenitenje“ pomeni postopek, s katerim se neunijskemu blagu, namenjenemu ponovnemu izvozu, odobri dostop do carinskega območja Unije;

🡻 (EU) št. 258/2012 12. „tranzit“ pomeni prevoz blaga, ki zapušča carinsko območje Unije in se prevaža prek ozemlja ene ali več tretjih držav z namembnim krajem v drugi tretji državi; ⇩ novo 37. „tranzit znotraj EU“ pomeni: (a)prevoz neunijskega strelnega orožja, njegovih pomembnih sestavnih delov in streliva iz Priloge I, ki vstopajo na carinsko območje Unije in prehajajo ozemlje ene ali več držav članic EU s končnim namembnim krajem v drugi državi članici EU; ali (b)prevoz unijskega strelnega orožja, njegovih pomembnih sestavnih delov in streliva iz Priloge I, ki se izvažajo iz ene države članice EU in prehajajo ozemlje ene ali več držav članic EU, preden zapustijo carinsko območje Unije; 38. „zunanji tranzit“ pomeni prevoz strelnega orožja, njegovih pomembnih sestavnih delov in streliva iz Priloge I iz tretje države preko carinskega območja Unije do končnega namembnega kraja v tretji državi brez dejanskega uvoza tega blaga; 39. „začasni uvoz“ pomeni postopek, s katerim se neunijskemu blagu, v tem primeru strelnemu orožju, njegovim pomembnim sestavnim delom, strelivu ter plašilnemu in signalnemu orožju iz Priloge I, namenjenim za ponovni izvoz, odobri dostop do carinskega območja Unije; 🡻 (EU) št. 258/2012 (prilagojeno) ⇨ novo 4013. „pretovarjanje“ pomeni ⌦ tranzit ⌫ prenos, ki vključuje fizično raztovarjanje blaga strelnega orožja, njegovih pomembnih sestavnih delov in streliva z uvoznega prevoznega sredstva, ki mu sledi ponovno natovarjanje zaradi ponovnega izvoza, ponavadi običajno na drugo prevozno sredstvo; 4115. „nedovoljena trgovina“ pomeni uvoz, izvoz, prodajo, dobavo, prevoz ⌦ gibanje ⌫ ali prenos strelnega orožja, njegovih delov in pomembnih sestavnih delov ali streliva z območja ⌦ ozemlja ⌫ države članice ali čez njeno območje na območje ⌦ ozemlje na ozemlje ⌫ tretje države, če: (a)ga zadevna država članica ne dovoli v skladu s pogoji iz te uredbe; (b)strelno orožje, ⇨ njegovi pomembni sestavni deli in strelivo ⇦ niso označenoi v skladu s členom 4, točki (1) in (2), Direktive 91/477/EGS (EU) 2021/555; (c)uvoženo strelno orožje pri uvozu ni označeno vsaj s preprosto označitvijo, ki omogoča identifikacijo prve države uvoza v Evropski uniji, ali, kadar strelno orožje ni tako označeno, s posebno označitvijo za identifikacijo uvoženega strelnega orožja; 4216. „spremljanje“ pomeni sistematično sledenje strelnega orožja ter, kadar je mogoče, njegovih delov in pomembnih sestavnih delov ter streliva od proizvajalca do kupca, da se pristojnim organom držav članic pomaga pri odkrivanju, preiskovanju in analiziranju nedovoljene proizvodnje in nedovoljene trgovine.; ⇩ novo

43. „zakonodaja Unije o strelnem orožju“ pomeni vso zakonodajo Unije v zvezi s strelnim orožjem, njegovimi pomembnimi sestavnimi deli in strelivom, zlasti Direktivo (EU) 2021/555 in pravne akte, ki temeljijo na navedeni direktivi; 44. „pristojni organ“ pomeni nacionalne organe, kakor so opredeljeni v členu 34 te uredbe; 45. „pristojni organ države odpreme“ pomeni pristojni organ za območje, s katerega naj bi se pošiljka poslala ali je bila poslana; 46. „pristojni organ namembne države“ pomeni pristojni organ za območje, na katero naj bi se pošiljka poslala, na katero se pošiljka uvozi ali je bila poslana; 47. „pristojni organ države tranzita“ pomeni pristojni organ katere koli države, skozi katero naj bi se pošiljka poslala ali je bila poslana, razen pristojnega organa države odpreme ali namembne države; 48. „nedovoljena pošiljka“ pomeni vsako pošiljko, ki ne izpolnjuje katerih koli obveznosti iz te uredbe ali Uredbe (EU) št. 952/2013; 49. „integrirani nabor podatkov“ pomeni integrirani nabor podatkov iz člena 38(3) Uredbe [o okolju enotnega okenca EU za carino], ki zajema vse podatke, ki jih zahtevajo pristojni organi in carinski organi za dajanje strelnega orožja, njegovih pomembnih sestavnih delov, streliva ter plašilnega in signalnega orožja v določen carinski postopek ali za ponovni izvoz. 🡻 (EU) št. 258/2012 (prilagojeno) Člen 3

⌦ Področje uporabe ⌫ 1. Ta uredba se ne uporablja za: (a)meddržavne posle ali prenose znotraj države; (b) strelno orožje, njegove dele in pomembne sestavne dele ter strelivo, če so oblikovani zlasti za vojaško uporabo, in v vsakem primeru za popolnoma avtomatsko strelno orožje; (bc) strelno orožje, njegove dele in pomembne sestavne dele ter strelivo, ki so namenjeni oboroženim silam, policiji ali javnim organom držav članic; (d) zbiralce in organizacije, ki se ukvarjajo s kulturnimi in zgodovinskimi vidiki strelnega orožja, njegovih delov in pomembnih sestavnih delov ter streliva in ki so jih za namene te uredbe kot take priznale države članice, na katerih ozemlju imajo sedež ali prebivališče, če so zagotovljeni ukrepi spremljanja; (e) onesposobljeno strelno orožje; (cf) starinsko strelno orožje in njegove kopije, kakor so opredeljeni v skladu z nacionalno zakonodajo, če starinsko strelno orožje ne vključuje strelnega orožja, izdelanega po letu 1899. 2. Ta uredba ne posega v Uredbo (EGS) št. 2913/92 (carinski zakonik Skupnosti), Uredbo (EGS) št. 2454/93 (določbe za izvajanje carinskega zakonika Skupnosti), Uredbo (ES) št. 450/2008 (Modernizirani carinski zakonik) in v režim za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo, ki je bil vzpostavljen z Uredbo (ES) št. 428/2009 (Uredba o dvojni rabi). Poglavje II IZVOZNA DOVOLJENJA, POSTOPKI IN NADZOR TER UKREPI ZA UVOZ IN TRANZIT

⌦ Zahteve glede vstopa in uvoza ⌫

⇩ novo Člen 4

Odstopanja od carinskih postopkov Unije

1.Strelno orožje, njegovi pomembni sestavni deli in strelivo iz Priloge I k tej uredbi: (a)se ne dajo v carinski postopek na podlagi poenostavljene deklaracije, določene v skladu s členom 166 Uredbe (EU) št. 952/2013; (b)se ne vpišejo v evidenco deklaranta v skladu s členom 182 Uredbe (EU) št. 952/2013; (c)niso predmet samoocene v skladu s členom 185 Uredbe (EU) št. 952/2013; (d)se ne deklarirajo s carinsko deklaracijo, ki vsebuje posebni nabor podatkov iz člena 143(a) Delegirane uredbe (EU) 2015/2446; (e)se ne deklarirajo s carinsko deklaracijo, ki vsebuje manjši nabor podatkov iz člena 144 Delegirane uredbe (EU) 2015/2446. 2.Kar zadeva enotna dovoljenja za poenostavljene postopke, ki so še vedno veljavna v skladu s členom 345(4) Izvedbene uredbe (EU) 2015/2447, se odstavek 1, točki (a) in (b), tega člena ne uporabljata za strelno orožje, njegove pomembne sestavne dele in strelivo iz Priloge I k tej uredbi. 3.Za strelno orožje, njegove pomembne sestavne dele in strelivo se za postopek tranzita znotraj EU in postopek zunanjega tranzita iz člena 226 Uredbe (EU) št. 952/2013 zahteva dovoljenje v skladu s členoma 12 in 13 te uredbe. Člen 5

Naloge gospodarskih subjektov pri uvozu 1.Gospodarski subjekti s sedežem na carinskem območju Unije lahko strelno orožje, njegove pomembne sestavne dele, strelivo ter plašilno in signalno orožje iz Priloge I uvozijo le, če izpolnjujejo obveznosti iz odstavka 2. 2.Gospodarski subjekt: (a)preveri, ali so uvoženo strelno orožje, njegovi pomembni sestavni deli, strelivo ter plašilno in signalno orožje v skladu s: (a)pravili o označevanju iz člena 4 Direktive (EU) 2021/555; (b)pravili o zagotavljanju, da predelava ni mogoča, iz člena 14(3) Direktive (EU) 2021/555; (c)pravili o onesposobitvi iz člena 15(3) Direktive (EU) 2021/555; (b)hrani vsa potrdila v skladu z odstavkom 2, točka (a), tega člena in ustrezno dokumentacijo v skladu s členoma 9 in 10 te uredbe, da so na voljo organom iz člena 34(2) te uredbe, ter zagotovi, da se tem organom na njihovo zahtevo da na voljo tehnična dokumentacija; (c)na podlagi obrazložene zahteve organa iz člena 34(2) navedenemu organu zagotovi vse informacije in dokumentacijo, ki so potrebne za dokazovanje skladnosti strelnega orožja, njegovih pomembnih sestavnih delov, streliva ter plašilnega in signalnega orožja, v jeziku, ki ga navedeni organ brez težav razume;

(d)obvesti organe iz člena 34(2) te uredbe, kadar utemeljeno domneva, da zadevno strelno orožje, njegovi pomembni sestavni deli, strelivo ter plašilno in signalno orožje morda niso skladni z zakonodajo Unije o strelnem orožju; (e)sodeluje z organi iz člena 34(2) te uredbe, tudi na podlagi obrazložene zahteve, za zagotovitev, da se sprejmejo takojšnji in potrebni popravni ukrepi za odpravo vseh primerov neizpolnjevanja zahtev zakonodaje Unije o strelnem orožju. 3.Obveznosti iz odstavka 2 ne vplivajo na obveznosti gospodarskih subjektov v skladu z veljavno zakonodajo Unije o strelnem orožju. Člen 6

Označevanje ob uvozu 1.Strelno orožje ali njegovi pomembni sestavni deli se uvozijo, če so označeni v skladu s členom 4 Direktive (EU) 2021/555. 2.Če ni zahtevane oznake v skladu z odstavkom 1 tega člena, se strelno orožje ali njegovi pomembni sestavni deli dajo v drug carinski postopek. 3.V skladu s členom 8 Protokola ZN o strelnem orožju se vse strelno orožje in njegovi pomembni sestavni deli označijo z enotno oznako, ki navaja ime proizvajalca, državo ali kraj proizvodnje in serijsko številko, ali s katero koli drugo enotno uporabniku prijazno oznako z enostavnimi geometrijskimi simboli v kombinaciji s številčno in/ali črkovno-številčno kodo, ki omogoča hitro prepoznavanje države proizvodnje. 4.Če oznake v skladu z odstavkom 3 ni, se ponovni izvoz prepove, strelno orožje in njegovi pomembni sestavni deli pa se zasežejo in uničijo. Člen 7

Onesposobljeno strelno orožje 1.Onesposobljeno strelno orožje se uvozi, če ga spremlja uvozno dovoljenje iz člena 9 te uredbe in potrdilo o onesposobitvi iz člena 15 Direktive (EU) 2021/555. 2.Če potrdilo o onesposobitvi ni na voljo, se onesposobljeno strelno orožje da v drug carinski postopek ali deklarira kot strelno orožje. Člen 8

Plašilno in signalno orožje 1.Plašilno in signalno orožje se uvozi kot plašilno in signalno orožje, če je v uvoznem dovoljenju iz člena 9 navedeno, da ga ni mogoče predelati, in če so ga organi iz odstavka 3 tega člena zavedli kot takšno. To uvozno dovoljenje se izda brez pogojev iz člena 9(2). 2.Plašilno in signalno orožje, ki ni v skladu s tehničnimi specifikacijami iz člena 14 Direktive (EU) 2021/555, se ob vstopu na carinsko območje Unije uvrsti kot strelno orožje v skladu s Prilogo I k tej uredbi. 3.Države članice Komisiji vsako leto 1. januarja in 1. julija predložijo poročilo o plašilnem in signalnem orožju, ki je uvrščeno kot plašilno in signalno orožje, ki ga ni mogoče predelati. O teh poročilih razpravlja skupina za usklajevanje iz člena 33 te uredbe. 4.V primeru različnih nacionalnih praks Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi določi seznam plašilnega in signalnega orožja, ki ga ni mogoče predelati. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom v odboru iz člena 37. Člen 9

Uvozno dovoljenje 1.Za uvoz strelnega orožja, njegovega pomembnega sestavnega dela, streliva ter plašilnega in signalnega orožja na carinsko območje Unije je potrebno uvozno dovoljenje. Uvozno dovoljenje se pripravi v skladu z obrazcem iz Priloge II, del I. Takšno dovoljenje podelijo pristojni organi države članice, v kateri ima uvoznik sedež, izda pa se v elektronski obliki prek elektronskega sistema za izdajanje dovoljenj iz člena 28. 2.Za uvozno dovoljenje lahko zaprosi vsaka oseba, ki ima v skladu z Direktivo (EU) 2021/555 pravico do proizvodnje, nabave, posedovanja ali lastništva strelnega orožja, njegovih pomembnih sestavnih delov in streliva iz Priloge I k tej uredbi ali pravico do trgovanja z njimi.

3.Uvoz polizdelanega strelnega orožja in polizdelanih pomembnih sestavnih delov se dovoli samo trgovcem z orožjem in posrednikom orožja. 4.Pristojni organi obravnavajo zahtevke za uvozno dovoljenje v roku, ki ni daljši od 60 delovnih dni od datuma, ko so bile vse zahtevane informacije predložene pristojnim organom. V izjemnih okoliščinah in ob ustrezno utemeljenih razlogih je mogoče navedeno obdobje podaljšati na 90 delovnih dni. 5.Pristojni organi zavrnejo podelitev uvoznega dovoljenja, če: (a)osebi, ki je zaprosila za uvozno dovoljenje, ni bilo podeljeno dovoljenje za nabavo in posedovanje strelnega orožja, njegovih pomembnih sestavnih delov ali streliva ali ji je bilo to preprečeno v skladu s členom 6 Direktive (EU) 2021/555; (b)je oseba, ki je zaprosila za uvozno dovoljenje, zabeležena v kazenski evidenci zaradi ravnanja, ki pomeni kaznivo dejanje, navedeno v členu 2(2) Okvirnega sklepa Sveta 2002/584/PNZ, ali drugega ravnanja, ki pomeni kaznivo dejanje, za katero je zagrožena najvišja kazen odvzema prostosti najmanj štirih let; (c)je bilo strelno orožje, ki naj bi se uvozilo, zavedeno kot izgubljeno, ukradeno ali sicer iskano zaradi zasega v ustreznih podatkovnih zbirkah EU, nacionalnih ali mednarodnih podatkovnih zbirkah. Prvi pododstavek ne posega v strožje predpise nacionalne zakonodaje. 6.Pristojni organi razveljavijo, začasno odvzamejo, spremenijo ali prekličejo uvozno dovoljenje, če pogoji za njegovo podelitev niso izpolnjeni ali niso več izpolnjeni. Kadar pristojni organi sprejmejo takšne odločitve, dajo te informacije na voljo carinskim organom prek elektronskega sistema za izdajanje dovoljenj iz člena 28. 7.Za namene odstavka 5 države članice preverijo, da ne obstaja kazenska evidenca v evropskem informacijskem sistemu kazenskih evidenc ECRIS in ali je strelno orožje zavedeno kot izgubljeno, ukradeno ali v preiskavi v ustreznih podatkovnih zbirkah EU, nacionalnih ali mednarodnih podatkovnih zbirkah. 8.Komisija sprejme izvedbeni akt, s kater