Posebno poročilo Enotni mehanizem 
nadzora  – dober začetek, 
a potrebne so  
nadaljnje izboljšaveSL 2016  št. 29
EVROPSKO  
RAČUNSKO
SODIŠČE

EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČE  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
Vprašanja:  eca.europa.eu/sl/Pages/ContactForm.aspx
Spletišče:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditors
Veliko dodatnih informacij o Evropski uniji je na voljo na internetu Europa (http://europa.eu).
Luxembourg: Urad za publikacije Evropske unije, 2016
Print ISBN 978-92-872-6207-3 ISSN 1831-094X doi:10.2865/416933 QJ-AB-16-029-SL-C
PDF ISBN 978-92-872-6247-9 ISSN 1977-5784 doi:10.2865/179195 QJ-AB-16-029-SL-N
EPUB ISBN 978-92-872-6195-3 ISSN 1977-5784 doi:10.2865/18313 QJ-AB-16-029-SL-E
© Evropska unija, 2016
Reprodukcija je dovoljena z navedbo vira.
Za dovoljenje za uporabo ali reprodukcijo slike 4 je treba zaprositi neposredno imetnika avtorskih pravic.
Ni nujno, da so v tem poročilu prevodi besedil iz dokumentov, ki so jih pripravili drugi subjekti  
(npr. Banka za mednarodne poravnave ali Mednarodni denarni sklad), uradni prevodi teh subjektov.
Enotni mehanizem  
nadzora – dober začetek,  
a potrebne so  
nadaljnje izboljšave
(v skladu z drugim pododstavkom člena 287(4) PDEU)Posebno poročiloSL 2016  št. 29
02
 Revizijska ekipa
Posebna poročila Evropskega računskega sodišča predstavljajo rezultate njegovih revizij smotrnosti poslovanja in 
skladnosti za posamezna proračunska področja ali upravljavske teme. Računsko sodišče izbira in načrtuje revizijske 
naloge tako, da je njihov učinek kar največji, in pri tem upošteva tveganje za smotrnost ali skladnost, višino ustreznih 
prihodkov ali porabe, prihodnji razvoj ter politični in javni interes.
To poročilo je pripravil revizijski senat IV, ki ga vodi član Evropskega računskega sodišča Baudilio Tomé Muguruza in 
katerega glavni področji dela sta regulacija trgov in konkurenčno gospodarstvo. Revizijo je vodil član Evropskega ra -
čunskega sodišča Neven Mates, pomagali pa so mu vodja kabineta George Karakatsanis, ataše Marko Mrkalj, direktor 
Zacharias Kolias in vodja naloge Mirko Gottmann. Revizijsko ekipo so sestavljali Boyd Anderson (napoteni strokov -
njak) ter revizorji Paraskevi Demourtzidou, Helmut Kern in Giorgos Tsikkos. Jezikovno pomoč je zagotavljal Thomas 
Everett.
Od leve proti desni:  G. Karakatsanis, G. Tsikkos, M. Mrkalj, P . Demourtzidou, Z. Kolias, N. Mates,  
T. Everett, M. Gottmann, H. Kern.
03
 Kazalo
Odstavek
 Kratice
I–XV  Povzetek
1–12  Uvod
6 –12  Vzpostavitev evropske bančne unije
13–19  Revizijski pristop in metodologija
19 Težave pri pridobivanju revizijskih dokazov
20–77  Upravljanje
21–27  Vzpostavljena je bila zapletena organizacijska struktura
25 Zaposlovanje ECB za EMN je bilo glede na časovne omejitve uspešno …
26–27  … vendar je ECB zelo odvisna od virov pristojnih nacionalnih organov
28–39  Institucionalni organi so bili ustrezno vzpostavljeni, delujejo pa na podlagi zapletenega procesa 
odločanja
32–35  Odločanje je zapleten proces s številnimi ravnmi izmenjave informacij, pri njem pa pomembno sodeluje 
sekretariat Nadzornega odbora
36–37  Nadzorni odbor mora sprejeti veliko odločitev …
38–39  … s posrednim učinkom na delo usmerjevalnega odbora
40–52  Načelo ločenosti monetarne politike in nadzora se uporablja, vendar obstajajo tveganja glede 
razumevanja neodvisnosti
42–46  Lahko bi se storilo več, da bi se ocenila tveganja, ki izhajajo iz skupne uporabe služb
47–52  Z organizacijsko in finančno ureditvijo EMN so neločljivo povezana dodatna tveganja za neodvisnost 
monetarne politike in nadzornih funkcij
04 Kazalo 
 
53–57  Za vodstvo in zaposlene v okviru EMN se uporabljajo postopki in kodeksi etičnega ravnanja
53–57  Vzpostavljen je bil okvir za poklicno etiko v EMN, vendar za pristojne nacionalne organe še vedno velja 
nacionalna zakonodaja, prav tako pa imajo precej proste roke pri določanju lastnih pravil
58–77  Notranja revizija: uporabljen je bil inovativen pristop s celovitim revizijskim načrtom, vendar 
težave pri dodeljevanju virov in načrtovanju ovirajo njegovo izvajanje
62–65  Dodeljevanje virov s strani Direktorata za notranjo revizijo: čeprav so bile kadrovske potrebe jasno 
količinsko opredeljene, je bilo končno število zaposlenih nezadostno
66–69  Načrtovanje temelji na obsežnem revizijskem okviru, vendar ne upošteva vedno najboljše prakse
70–77  Čeprav je metodologija ocenjevanja tveganj na splošno ustrezna, ne vključuje zaščitnih ukrepov, ki bi 
zagotavljali celovito in pravočasno obravnavo področij z visokim in srednjim tveganjem
78–103  Ureditve glede odgovornosti
82–84  (i) Naloge in pristojnosti EMN kot celote so v zakonodaji, na podlagi katere je ustanovljen, jasno 
opredeljene in javno razkrite
85–87  (ii) Pooblastilo Sodišča za revizijo je opredeljeno v Pogodbi o delovanju Evropske unije
88–97  (iii) Za dajanje zagotovil glede uresničevanja ciljev EMN še ni bil razvit uraden okvir za merjenje 
uspešnosti
98–99 (iv) Parlament je pri izvajanju demokratičnega nadzora nad opravljanjem nadzorniških nalog 
precej omejen glede zaupnosti
100–103  (v) Ureditve glede povratnih informacij obstajajo, vendar za zdaj še ne vključujejo splošnega 
anketiranja finančnih institucij
104–149  Skupne nadzorniške skupine – organizacija in dodeljevanje virov
106 –125  Načrtovanje in ocene skupnih potreb po nadzorniških virih, dodeljevanje virov in kadrovska 
struktura
107–110  Prvotne ocene skupnih kadrovskih potreb EMN so bile narejene po preprostem pristopu …
111–112  … ki ni v celoti predvideval povečevanja delovne obremenitve pri izvajanju nadzora
113 –119  Za lažjo začetno dodelitev osebja skupnim nadzorniškim skupinam je bila razvita metodologija razvrščanja 
v grozde, ki pa bi jo bilo treba posodobiti
120–121  Viri ECB so dodeljeni skladno z njeno metodologijo razvrščanja v grozde
122–125  Politika imenovanja koordinatorjev je bila zasnovana zaradi spodbujanja usklajevanja, vendar se ni vedno 
upoštevala
05 Kazalo 
 
126 –137  Sodelovanje Evropske centralne banke s pristojnimi nacionalnimi organi in odvisnost od njih
126 –128  Skupne nadzorniške skupine so močno odvisne od osebja pristojnih nacionalnih organov, vendar ima ECB 
le malo vpliva na njihove vire
129 Skupne nadzorniške skupine še vedno večinoma sestavljajo državljani matične države pristojnega 
nacionalnega organa …
130–137  … število osebja več pristojnih nacionalnih organov pa ni skladno s pričakovanji ECB glede kadrovske 
popolnjenosti skupnih nadzorniških skupin
138–149  Struktura skupnih nadzorniških skupin, linije poročanja in usposabljanje
138–139  Večnacionalne ekipe spodbujajo izmenjavo znanja in najboljših praks …
140 … toda nasprotujoče si linije poročanja …
141 … nejasnosti v komunikaciji in dodeljevanju nalog …
142 … in razlike v uporabi in klasifikaciji horizontalnih funkcij pristojnih nacionalnih organov bi lahko 
pripeljale do neučinkovite rabe virov
143 - 147 Ker ni zavezujočega ocenjevanja uspešnosti osebja skupnih nadzorniških skupin iz pristojnih nacionalnih 
organov, bi lahko nastale težave na področju spodbud in uspešnosti
148–149  EMN nima celovitega učnega načrta usposabljanja ali programa certifikacije nadzornikov
150–183  Nadzor na kraju samem
150–152  Ureditve nadzora na kraju samem so usklajene in celovite
153–170  Praktične pomanjkljivosti so se pokazale pri zagotavljanju osebja, načrtovanju in izvedbi 
inšpekcijskih pregledov na kraju samem
153–158  Omejena udeležba ECB pri inšpekcijskih pregledih na kraju samem
159-164  Načrtovanje je podrobno in zapleteno
165–170  Izboljšati je treba informacijsko tehnologijo
171–175  ECB načrtuje konkretne ukrepe za izboljšanje kvalifikacij, znanj in veščin inšpektorjev 
in vodij  misij
06 Kazalo 
 
176 –183  Jasna struktura poročanja, ki ne posveča dovolj pozornosti podrobnostim in bi jo lahko 
razvrednotili dolgi postopki
176 –177  Postopek poročanja ECB je dobro strukturiran
178–182  Pravila za sporočanje ugotovitev pa so nepopolna
183 Čas do izdaje poročil je dolg
184–197  Zaključki in priporočila
185–187  Upravljanje
188–189  Odgovornost
190–194  Skupne nadzorniške skupine
195–197  Inšpekcijski pregledi na kraju samem
 Priloga I  –  Povzetek revizijskega pristopa
 Priloga II  –  Omejen dostop do informacij 
 Priloga III –  Napredek pri procesu odločanja
 Priloga IV –  Proračunski postopek v ECB
 Priloga V –  Revizija bančnega nadzora v izbranih nacionalnih jurisdikcijah
 Priloga VI  –  Priporočila MDS glede preglednosti in odgovornosti pri nadzornih  
pristojnostih ECB
 Priloga VII –  Obseg pregleda Evropske komisije v skladu s členom 32 uredbe o EMN
 Priloga VIII –  Vprašalnik za pristojne nacionalne organe in nadzorovane institucije
 Priloga IX –  Glavni elementi odgovornosti ECB Evropskemu parlamentu
 Priloga X –  Struktura poročanja pri inšpekcijskih pregledih na kraju samem
 Odgovor Evropske centralne banke
07
 Kratice
BCBS : Baselski odbor za bančni nadzor
BIS: Banka za mednarodne poravnave
BUCOM : Odbor za proračun Evropske centralne banke
COI : Oddelek ECB Centralizirani inšpekcijski pregledi na kraju samem
DGMS : Generalni direktorat za mikrobonitetni nadzor
EBA : Evropski bančni organ
ECB : Evropska centralna banka
EMN : enotni mehanizem nadzora
EMU : ekonomska in monetarna unija
EPDČ : ekvivalent polnega delovnega časa
ESCB : Evropski sistem centralnih bank
ESFS : Evropski sistem finančnega nadzora
FAQ : pogosto zastavljena vprašanja
FDIC : Zvezna agencija za zavarovanje vlog v bankah in hranilnicah
GAO : urad ZDA za nadzor javne porabe
IAC: odbor za notranjo revizijo
IMAS : sistem upravljanja informacij
JST: skupna nadzorniška skupina
MDS : Mednarodni denarni sklad
MRN : minimalna raven nadzora
NCA : pristojni nacionalni organ
NCB : nacionalna centralna banka
08 Kratice 
 
NO: Nadzorni odbor
PDEU : Pogodba o delovanju Evropske unije
RAS : sistem ocenjevanja tveganja
SAI: vrhovna revizijska institucija
SEP : program nadzorniških pregledov
SQA : zagotavljanje kakovosti nadzora
SREP : proces nadzorniškega pregledovanja in ovrednotenja
VM: vodja misije
09
 Povzetek
Kaj je EMN?
I
Svetovna finančna kriza leta 2008 je resno škodila mnogim evropskim gospodarstvom. Posredni učinek na bančni 
sektor je po mnogih letih deregulacije in vse večjega prevzemanja tveganja povzročil, da so bile mnoge posojilne 
institucije preveč izpostavljene na padajočih trgih in so morale za finančno pomoč zaprositi državo. Vendar se je 
zaradi državnega reševanje z javnimi sredstvi se je neizogibno povečal javni dolg, kar je povzročilo zmanjšanje 
naložb in rasti ter dodatne pritiske na solventnost bank.
II
Da bi se preprečile prihodnje krize in povečalo zaupanje v bančni sektor, je bilo treba prekiniti začarani krog pre -
komernega prevzemanja tveganj in državnega reševanja finančne z javnimi sredstvi. Leta 2012 so voditelji EU, ki so 
poskušali najti dolgotrajno rešitev za euroobmočje, uradno napovedali skupno regulacijo bank z evropsko bančno 
unijo.
III
Glavna stebra bančne unije naj bi bila centraliziran nadzor bank v euroobmočju, mehanizem, ki bi zagotavljal, da bi 
banke v težavah prenehale poslovati s čim manjšimi stroški za davkoplačevalca in gospodarstvo, in usklajen sistem 
jamstva za vloge. Prvi korak, tj. centralizirani nadzor, je vključeval vzpostavitev enotnega mehanizma nadzora (EMN) 
leta 2014, ki naj bi prevzel večino nadzornega dela nacionalnih organov. Za EMN je pristojna Evropska centralna 
banka, vendar v njem tesno sodelujejo tudi sodelujoče države članice.
Kaj je tema tega poročila?
IV
Sodišče je pooblaščeno za preverjanje operativne učinkovitosti upravljanja ECB. Ta revizija se zato osredotoča na 
to, kako je ECB vzpostavila EMN in organizirala svoje delo. Sodišče je zlasti proučilo strukturo upravljanja novega 
mehanizma (vključno z delom notranje revizije), ureditve odgovornosti (vključno z zunanjo revizijo), organizacijo in 
pridobivanje virov za skupine za bančni nadzor (tako na daljavo kot s pregledi na kraju samem v prostorih banke) in 
postopek izvajanja inšpekcijskih pregledov na kraju samem.
V
Vendar je Sodišče odkrilo veliko oviro na vseh področjih, ki jih je nameravalo revidirati. ECB se namreč ni strinjala 
z natančnimi pooblastili Sodišča in njegovo pravico dostopa do dokumentov. Trdila je, da je izven pristojnosti Sodi -
šča, in ni želela posredovati številnih dokumentov, ki jih je Sodišče potrebovalo za svoje delo. Zato je Sodišče lahko 
le delno ocenilo, ali ECB učinkovito upravlja EMN na področju vodenja, nadzora na daljavo in inšpekcijskih pregle -
dov na kraju samem.
10 Povzetek 
 
Kaj je Sodišče ugotovilo?
VI
Sodišče je pridobilo dovolj informacij za sprejetje ugotovitve, da je bil EMN vzpostavljen pravočasno. Zaradi sode -
lovanja nacionalnih nadzornih organov je struktura nadzora razmeroma zapletena in odvisna od obsežnega uskla -
jevanja in komunikacije med osebjem ECB in odposlanci pristojnih nacionalnih organov iz sodelujočih držav članic. 
Ta zapletenost je izziv na področju upravljanja, saj lahko učinkovitost in uspešnost postopka odločanja na ravni 
upravljanja ovirajo zapleteni postopki izmenjave informacij.
VII
Zakonodaja določa, da mora ECB strogo ločevati svojo monetarno politiko in nadzorno funkcijo. Nadzorno funkcijo 
nadzoruje Nadzorni odbor, ki Svetu ECB predlaga sklepe za sprejetje. Vendar znotraj ECB Nadzorni odbor EMN ne 
nadzoruje proračuna ali človeških virov, namenjenih nadzoru. To vzbuja pomisleke o neodvisnosti teh dveh področij 
dela ECB, kot jih vzbuja tudi dejstvo, da nekateri oddelki ECB zagotavljajo storitve obema funkcijama brez jasnih 
pravil in linij poročanja, s katerimi bi se čim bolj zmanjšalo morebitno navzkrižje ciljev.
VIII
Ena takih skupnih služb je notranja revizija. Sodišče je ugotovilo, da ima ta služba premalo virov za delo v zvezi 
z EMN, kateremu je namenjena manjša pozornost kot drugim revizijskim nalogam. Čeprav je bila izvedena zado -
voljiva ocena tveganja, s katero so se opredelile potrebne revizijske teme, viri, ki so trenutno na voljo za notranjo 
revizijo, ne zadostujejo, da bi se zagotovila pravočasna obravnava najbolj tveganih vidikov operacij EMN.
IX
Prizadevanja ECB, da za Evropski parlament in splošno javnost zagotovi preglednost EMN in odgovornost zanj, 
morda spodkopava pomanjkanje ustreznega mehanizma za ocenjevanje uspešnosti nadzora in poročanja v zvezi 
s tem.
X
Število nadzornega osebja se je sprva določilo z zelo preprostim pristopom, ki je temeljil na ocenah števila osebja, 
potrebnega za izvajanje podobnih funkcij v pristojnih nacionalnih organih, preden je bil vzpostavljen EMN. Za nov 
in bistveno zahtevnejši okvir EMN ni bila opravljena podrobna analiza potreb po osebju, zato ni bila vzpostavljena 
neposredna povezava med programom nadzorniških pregledov in dodelitvijo virov, kot določa zakonodaja. Obsta -
jajo znaki, da trenutno število osebja ne zadostuje.
11 Povzetek 
 
XI
Delo EMN v zvezi z nadzorom pomembnejših bank v euroobmočju, tako na kraju samem kot na daljavo, je zelo 
odvisno od osebja, ki ga imenujejo nacionalni organi. Zato ECB kljub svoji splošni odgovornosti nima zadostnega 
nadzora nad sestavo ter znanji in veščinami nadzorniških in inšpekcijskih skupin ali nad viri, ki jih lahko za to 
nameni.
XII
Skupnim nadzorniškim skupinam, ki opravljajo preglede na daljavo, zlasti nacionalni organi ne namenjajo zadosti 
virov glede na prvotne ocene potreb, zato bi lahko omejitve v zvezi s številom osebja v mnogih primerih vplivale na 
zmožnost skupin, da ustrezno nadzorujejo banke, za katere so odgovorne.
XIII
ECB je odgovorna tudi za delo na področju nadzora na kraju samem, vendar je tu težava dejstvo, da je v inšpekcij -
skih skupinah osebje ECB zelo maloštevilno. Poleg tega v večini primerov inšpekcijske preglede vodi nadzornik iz 
matične države banke ali države članice gostiteljice.
XIV
Sodišče je ugotovilo, da na izvajanje nadzora na kraju samem vplivajo med drugim tudi pomanjkanje smernic o 
prednostni razvrstitvi zahtevkov za inšpekcijske preglede, pomanjkljivosti v zvezi z IT in potreba po izboljšanju kva -
lifikacij inšpektorjev pristojnih nacionalnih organov, ki izvajajo preglede na kraju samem. Poleg tega so lahko zaradi 
dolgega časovnega okvira za izdajo končnih priporočil ugotovitve zastarele, ko se uradno predložijo banki, v zvezi 
s katero je bil izveden inšpekcijski pregled.
Kako bi lahko izboljšali EMN?
XV
Sodišče priporoča naslednje:
(a) ECB bi morala na področju upravljanja:
(i) imeti za cilj izboljšanje učinkovitosti z dodatno poenostavitvijo postopka odločanja;
(ii) proučiti tveganja za ločenost funkcij, ki izhajajo iz sistema skupnih služb, vzpostaviti ločene linije poročanja 
v primerih, ki se nanašajo na vire za posamezne nadzore, in razmisliti o možnosti, da se predsedniku in pod -
predsedniku Nadzornega odbora zagotovi večja vključenost v proračunski proces, ter
(iii) dodeliti spretnosti in vire, povezane z notranjo revizijo, tako, da bodo zajemali tudi tveganja na višji ravni, 
kjer je to ustrezno;
12 Povzetek 
 
(b) ECB bi morala na področju odgovornosti:
(i) dati Sodišču na voljo vse zahtevane dokumente, da bo lahko opravilo svojo revizijsko nalogo, ter
(ii) razviti in objaviti uradni okvir uspešnosti, s katerim bi dokazala učinkovitost svojih nadzornih dejavnosti;
(c) ECB bi morala na področju nadzora na daljavo(skupnih nadzorniških skupin):
(i) sprejeti ukrepe za zagotovitev, da nacionalni organi v celoti in sorazmerno sodelujejo pri delu skupnih nad -
zorniških skupin;
(ii) skupaj s pristojnimi nacionalnimi organi zasnovati metode za ocenjevanje primernosti kandidatov za člane 
skupnih nadzorniških skupin in njihove uspešnosti;
(iii) vzpostaviti in vzdrževati celovito zbirko podatkov o znanju in veščinah, izkušnjah in kvalifikacijah vseh zapo -
slenih, ki so člani skupnih nadzorniških skupin;
(iv) izvajati formalen in ustrezen program usposabljanja za vse nadzorno osebje in proučiti možnost vzpostavi -
tve certificiranja za nadzor na daljavo;
(v) razviti metodologijo, ki temelji na tveganju, za opredelitev ciljne velikosti in sestave vsake skupne nadzor -
niške skupine ter
(vi) redno pregledovati model razvrščanja v grozde, ki se uporablja pri načrtovanju nadzora, in ga po potrebi 
posodabljati. Razvrščanje v grozde bi moralo temeljiti na najnovejših informacijah o posameznih bankah;
(d) ECB bi morala na področju nadzora na kraju samem:
(i) znatno okrepiti prisotnost svojega osebja pri inšpekcijskih pregledih na kraju samem in zagotoviti, da bi več -
ji delež inšpekcijskih pregledov vodili nadzorniki, ki niso iz matične države, ter
(ii) odpraviti slabosti sistema IT in izboljšati splošna znanja, veščine in kvalifikacije inšpektorjev, ki izvajajo 
preglede na kraju samem.
13
 Uvod
01 
Finančni sistem je ključen za delovanje gospodarstva. Zanesljiv finančni sistem 
ima ključno vlogo pri učinkoviti dodelitvi virov in s tem prispeva k vzdržni gospo -
darski rasti. Motnje finančne stabilnosti lahko povzročijo visoke stroške za državo 
in gospodarstvo kot celoto.
02 
V obdobju pred svetovno finančno krizo je bilo za evropske banke značilno zlasti 
napačno ocenjevanje tveganja (npr. izvedenih finančnih instrumentov, nepremič -
nin, tveganja državnih posojilojemalcev), medtem ko so se njihove bilančne vsote 
kljub nezadostnim kapitalskim rezervam in likvidnostnim blažilcem hitro širile. 
To slabo upravljanje tveganj je skupaj z nizkimi obrestnimi merami povzročilo 
prekomerno prevzemanje tveganj, visok porast kreditiranja in nevzdržne finanč -
ne vzvode ter obenem prispevalo k velikemu makroekonomskemu neravnotežju 
v več državah članicah EU. Žal te slabosti niso bile odkrite dovolj zgodaj, da bi jih 
lahko zadovoljivo odpravili. Zaradi medsebojne povezanosti sodobnih finančnih 
sistemov so se težave v eni državi hitro razširile prek nacionalnih mej ter povzro -
čile finančne težave v drugih državah EU.
03 
Z zmanjšanjem likvidnosti in upadom gospodarske rasti, ki je dodatno vplival na 
kreditno kvaliteto, se je izkazalo, da so številne banke zelo ranljive in potrebujejo 
podporo javnega sektorja. Zlasti v euroobmočju se je izkazalo, da imajo ureditve 
ekonomske in monetarne unije (EMU) globoko zakoreninjene strukturne slabosti.
04 
Pomemben dejavnik je bil, da so bile za regulacijo in nadzor kreditnih institucij 
odgovorne posamezne države. Ker ni bilo enotnega evropskega nadzornega 
organa, so se pooblastila, ki so jih različne države članice dodelile nacionalnim 
nadzornikom, zelo razlikovala1.1 Evropska komisija, „Report of 
the High-Level Group on 
Financial Supervision in the 
EU“ (Poročilo skupine na visoki 
ravni za finančni nadzor v EU), 
Bruselj, 2009.
14 Uvod 
 
05 
Dodatna pomanjkljivost je bila, da se je leta 2012 institucionalna struktura EMU 
štela za nezadostno za preprečevanje škodljive interakcije med nestabilnimi raz -
merami v državah in ranljivostjo bančnega sektorja2. Kriza nacionalnega bančne -
ga sistema bi vplivala na državo in obratno. Medsebojna odvisnost bank in držav 
je povzročila nestabilnost euroobmočja in dodatno otežila nalogo reševanja krize 
(glej sliko 1 ).Slika  12 Herman Van Rompuy, 
predsednik Evropskega sveta, 
v sodelovanju z Joséjem 
Manuelom Barrosom, 
predsednikom Evropske 
komisije, Jean-Claudom 
Junckerjem, predsednikom 
Euroskupine, in Mariom 
Draghijem, predsednikom 
Evropske centralne banke, 
„Na poti k pravi ekonomski in 
monetarni uniji“, 
december 2012.
Medsebojna odvisnost bank in države – začarani krog?
prekomerno tveganje z nezadostnimi 
kapitalskimi in likvidnostnimi blažilniki 
prekomerna rast posojil
velik ﬁnančni vzvod
previsoke nagradelikvidnostni pritiski
skrbi glede solventnostimajhna rast posojil (ponudba)nizka raven zaupanja v bančni sistemmakroekonomska neravnotežjaobsežna javnoﬁnančna podpora za nacionalizacijo propadajočih bank 
manj javnoﬁnančnih izdatkovmajhna rastmajhna rast posojil (povpraševanje)več slabih posojilvisoki stroški zadolževanja za banke (zaradi tveganja državnih posojilojemalcev)višji javnoﬁnančni primanjkljajiin javni dolgvišji stroški zadolževanja za državo
Kriza državnega 
dolgaRestriktivna 
ﬁskalna politikaSlab bančni 
nadzorBančna kriza
Reševanje
Vir: Evropsko računsko sodišče.
15 Uvod 
 
Vzpostavitev evropske bančne unije
06 
Leta 2012 so evropski voditelji sprejeli odločitev, da bodo poglobili EMU, tako 
da bodo vzpostavili evropsko bančno unijo, da bi „prekinili začarani krog med 
bankami in državo“3 ter obravnavali pomanjkljivosti, ki vplivajo na bančni sektor 
v državah euroobmočja. Glavni namen bančne unije je povečati preglednost, 
enotnost in varnost evropskega bančništva v stabilnem in dobro delujočem 
finančnem sistemu (glej tabelo 1 ).Tabela 1Namen bančne unije
Da bodo evropske banke:
… preglednejšezaradi dosledne uporabe skupnih pravil in upravnih standardov za nadzor, 
sanacijo in reševanje bank;
… enotnejšezaradi enake obravnave nacionalnih in čezmejnih bančnih dejavnosti in 
odprave povezave med finančno stabilnostjo bank in držav, v katerih imajo 
sedež;
… varnejšezaradi zgodnjega posredovanja, kadar se banke spopadajo s težavami, da se 
prepreči njihov propad, in po potrebi za zagotovitev učinkovitega reševanja 
(prenehanja delovanja) bank v težavah .
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi informacij ECB (spletišče ECB o bančnem nadzoru).3 Vzpostavitev evropske bančne 
unije je bila 29. junija 2012 
napovedana na posebnem 
evropskem vrhu. Nato je 
5. decembra 2012 predsednik 
Evropskega sveta v tesnem 
sodelovanju s predsedniki 
Evropske komisije, 
Euroskupine in Evropske 
centralne banke objavil 
poročilo z naslovom Na poti 
k pravi ekonomski in 
monetarni uniji. Tri leta 
pozneje je pet predsednikov 
(vključno s predsednikom 
Evropskega parlamenta) 
22. junija 2015 predstavilo 
nadaljnje poročilo z naslovom 
Dokončanje evropske 
ekonomske in monetarne 
unije.
4 Bonitetna pravila pomenijo 
zakonodajo, ki je bila uvedena 
za izboljšanje finančne 
stabilnosti kreditnih institucij.
07 
Vzpostavitev bančne unije je vključevala oblikovanje:
(a) enotnega mehanizma nadzora (EMN) za zagotavljanje dosledne uporabe 
bonitetnih pravil4 v državah euroobmočja;
(b) enotnega mehanizma za reševanje (EMR), da se zagotovi, da bo prenehanje 
banke v težavah izvedeno učinkovito in s čim nižjimi stroški za davkoplače -
valce in realni sektor z udeležbo zasebnih upnikov pri prestrukturiranju in 
reševanju bank ter
(c) delno usklajenega sistema jamstva za vloge.
16 Uvod 
 
08 
Vzpostavitev EMN novembra 2014 je bila razglašena za „največji korak proti 
globlji ekonomski integraciji, ki je bil narejen vse od oblikovanja ekonomske in 
monetarne unije dalje“5. Je nujna osnova za druge stebre bančne unije, in sicer za 
enotni mehanizem za reševanje in morda za vseevropski sistem jamstva za vloge.  
Zakonodajalca sta ga obravnavala tudi kot ključnega za prekinitev povezave med 
nacionalnimi vladami in bankami ter zmanjšanje tveganja sistemskih bančnih kriz 
v prihodnosti. Poleg tega je cilj regulativnega in nadzornega okvira EMN slediti 
stalnemu razvoju v svetovnem finančnem okolju, za katerega so značilni zaplete -
ni mednarodni sporazumi in zaveze (npr. baselski kapitalski sporazumi)6, in tako 
preprečiti bankam, da bi bolj tvegane dejavnosti prenesle v jurisdikcije, kjer je 
regulacija manj stroga.
09 
EMN sestavljajo Evropska centralna banka (ECB) in nacionalni organi, pristojni za 
bančni nadzor (v nadaljnjem besedilu: pristojni nacionalni organi) v sodelujočih 
državah članicah. Uredba o EMN7 določa, da so ti organi odgovorni za mikrobo -
nitetni nadzor vseh kreditnih institucij v sodelujočih državah članicah8. V skladu 
s členom 6(1) je za učinkovito in skladno delovanje EMN odgovorna ECB. V skladu 
s členom 5 se v okviru enotnega mehanizma nadzora izvajajo tudi makroboni-  
tetne naloge (glej okvir 1 ).
Mikrobonitetni in makrobonitetni nadzor
Mikrobonitetni nadzor je namenjen zagotavljanju finančne stabilnosti posameznih bank. Makrobonitetni 
nadzor je namenjen odkrivanju tveganj za stabilnost finančnega sistema kot celote, ki izhajajo zlasti iz makro -
ekonomskega razvoja. Čeprav se cilja teh dveh ravni nadzora razlikujeta, se uporabljeni instrumenti pogosto 
prekrivajo – instrument za makrobonitetni nadzor se lahko uporabi za vrednotenje in posredovanje v okviru 
mikrobonitetnega nadzora ter obratno. Razlikujejo se logika in področja njihove uporabe. Enak instrument se 
pogosto šteje za instrument za mikrobonitetni nadzor, če se selektivno uporablja za posamezne institucije, in 
za instrument za makrobonitetni nadzor, če se uporablja za bančne skupine ali vse banke v državi.Okvir  15 Predgovor Maria Draghija 
k letnemu poročilu ECB 
o nadzornih aktivnostih za 
leto 2014.
6 Herman Van Rompuy, 
predsednik Evropskega sveta, 
José Manuel Barroso, 
predsednik Evropske komisije, 
Jean-Claude Juncker, 
predsednik Euroskupine, in 
Mario Draghi, predsednik 
Evropske centralne banke, 
„Na poti k pravi ekonomski in 
monetarni uniji“, 
december 2012.
7 Uredba Sveta (EU) 
št. 1024/2013 z dne 
15. oktobra 2013 o prenosu 
posebnih nalog, ki se nanašajo 
na politike bonitetnega 
nadzora kreditnih institucij, na 
Evropsko centralno banko 
(UL L 287, 29.10.2013, str. 63).
8 Vse države euroobmočja 
(Belgija, Nemčija, Estonija, 
Irska, Grčija, Španija, Francija, 
Italija, Ciper, Latvija, Litva, 
Luksemburg, Malta, 
Nizozemska, Avstrija, 
Portugalska, Slovenija, 
Slovaška in Finska) samodejno 
sodelujejo v EMN. Države 
članice, ki niso v euroobmočju, 
se lahko odločijo za 
sodelovanje prek sistema 
„tesnega sodelovanja“ z ECB.
17 Uvod 
 
10 
Trije glavni cilji EMN9 so:
(a) zagotoviti varnost in trdnost evropskega bančnega sistema,
(b) izboljšati finančno povezanost in stabilnost ter
(c) zagotoviti dosleden nadzor.
11 
Posamezne nadzorne vloge in odgovornosti ECB in pristojnih nacionalnih orga -
nov se dodelijo glede na pomembnost nadzorovanih subjektov. V okviru EMN je 
ECB odgovorna za neposredni nadzor „pomembnih“ institucij10. Za ta namen ECB 
oblikuje skupne nadzorniške skupine, ki jih sestavlja osebje ECB in pristojnih na -
cionalnih organov. Vsaka skupna nadzorniška skupina je odgovorna za mikrobo -
nitetni nadzor pomembne banke, vendar ustrezne odločitve sprejme Svet ECB na 
podlagi predloga Nadzornega odbora EMN.
12 
ECB nadzoruje tudi bonitetni nadzor manj pomembnih bank. V tem primeru je 
neposredni nadzorni organ ustrezni pristojni nacionalni organ, ki je pooblaščen 
za sprejetje vseh potrebnih nadzorniških odločitev. Vendar lahko ECB kadar koli 
prevzame neposredni nadzor nad manj pomembno institucijo, če meni, da je to 
potrebno. Na sliki 2 je prikazana ločenost nalog znotraj EMN.9 Vodnik o bančnem nadzoru 
ECB.
10 Trenutno ima 129 bančnih 
skupin (približno 
1 200 nadzorovanih subjektov) 
več kot 21 bilijonov EUR 
sredstev in so pod 
neposrednim nadzorom ECB, 
približno 3 200 bank pa je 
razvrščenih med manj 
pomembne. Merila za 
opredeljevanje, ali se banke 
štejejo za pomembne in so 
tako pod neposrednim 
nadzorom ECB, so določena 
v členu 6(4) uredbe o EMN. 
Merila so skupna vrednost 
sredstev banke, njen pomen 
za gospodarstvo države 
članice ali EU kot celote, obseg 
čezmejnih dejavnosti in to, ali 
so bila zanjo zahtevana 
finančna sredstva iz 
evropskega mehanizma za 
stabilnost ali evropskega 
instrumenta za finančno 
stabilnost oziroma je ta 
sredstva prejela. Velja lahko 
eno ali več navedenih meril. 
Banka se lahko šteje za 
pomembno tudi, če je ena od 
treh najpomembnejših bank 
s sedežem v določeni državi.
18 Uvod 
 Slika  2Ločenost nalog znotraj EMN
posredni 
nadzorneposredni 
nadzor
manj pomembne 
institucijepomembne 
institucije horizontalni oddelkiskupna nadzorniška
skupinapristojni nacionalni
organinadzor sistema ECB
podpora
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi informacij ECB.
19
 Revizijski pristop 
in metodologija
13 
Sodišče je proučilo, ali so skupne nadzorniške skupine in inšpekcijske skupine za 
preglede na kraju samem v okviru EMN oblikovane tako, da učinkovito delujejo 
v ustreznem okolju upravljanja, revizije in odgovornosti11. Zlasti je analiziralo:
(a) operativno okolje, ki ga je struktura upravljanja ustvarila za delo skupnih nad -
zorniških skupin in inšpekcijskih skupin za preglede na kraju samem, vključno 
z vlogo funkcije notranje revizije ECB in načrtovanjem njenega dela v zvezi 
z EMN;
(b) postopke in pravila v zvezi z odgovornostjo, vključno z zunanjo revizijo, in 
njihovo uporabo v praksi;
(c) načrtovanje in oblikovanje skupnih nadzorniških skupin s poudarkom na 
njihovi strukturi in virih ter
(d) določitev, načrtovanje in izvajanje inšpekcijskih pregledov na kraju samem 
ter poročanje o njih.
14 
Revizijska merila so izhajala iz naslednjih virov:
(a) pravnih zahtev in ciljev uredbe o EMN in okvirne uredbe o EMN12;
(b) prenovljenih temeljnih načel za učinkovit bančni nadzor, ki jih je leta 2012 
izdal Baselski odbor za bančni nadzor;
(c) standardov združenja Institute of Internal Auditors (IIA) in minimalnih zahtev 
za upravljanje tveganj, ki jih je izdal nemški zvezni urad za nadzor finančnih 
storitev (BaFin), in
(d) notranjih pravil in postopkov ECB.
15 
Sodišče je revizijske dokaze zbralo pri sestankih in intervjujih s ključnim nad -
zornim osebjem ECB ter pregledom internih dokumentov in javno dostopnih 
podatkov. Na podlagi teh dokazov je proučilo primernost ureditev upravljanja in 
organizacijske strukture ECB po prevzemu odgovornosti za nadzor ter za ocenje -
vanje skladnosti s pravnim okvirom in zlasti s pravili o neodvisnosti. Proučilo je 
učinkovitost postopka odločanja in ocenilo etični okvir, ki je bil uveden za nad -
zorno osebje. Strukturo in načrtovanje funkcije notranje revizije EMN je primerja -
lo s splošno sprejeto najboljšo prakso.11 Naš mandat temelji na 
členu 27.2 statuta ESCB in 
členu 20(7) uredbe o EMN.
12 Uredba (EU) št. 468/2014 
Evropske centralne banke 
z dne 16. aprila 2014 
o vzpostavitvi okvira za 
sodelovanje znotraj enotnega 
mehanizma nadzora med 
Evropsko centralno banko  
in pristojnimi nacionalnimi 
organi ter z imenovanimi 
nacionalnimi organi (UL L 141, 
14.5.2014, str. 1).
20 Revizijski pristop in  metodologija 
 
16 
Pri postopkih in pravilih glede odgovornosti, vključno z zunanjo revizijo, je prou -
čilo procese izbora podatkov in informacij za ključne deležnike in preverilo sklad-  
nost z veljavnimi pravili. Sodišče je ocenilo tudi ureditve v zvezi z odgovornostjo 
in zunanjo revizijo, ki veljajo za EMN, ter jih primerjalo z ureditvami v drugih 
jurisdikcijah. Za ta namen so bile uporabljene informacije, ki so jih posredovale 
vrhovne revizijske institucije Avstralije, Kanade in ZDA.
17 
V zvezi z delom skupnih nadzorniških skupin je Sodišče proučilo, kako je ECB 
v fazi oblikovanja teh skupin načrtovala in dodelila vire za nadzor ter njeno so -
delovanje s pristojnimi nacionalnimi organi in odvisnost od njih pri pridobivanju 
virov za nadzor na daljavo in njegovo izvajanje. Ocenjene so bile tudi sestava 
skupnih nadzorniških skupin, njihove linije poročanja in ureditve za zagotavljanje 
primernega usposabljanja.
18 
Sodišče je revizijsko delo opravilo v ECB in poleg tega poslalo vprašalnik vsem 
ustreznim pristojnim nacionalnim organom in pomembnim bankam, da bi 
pridobilo povratne informacije o učinkovitosti novega nadzornega režima.  
V Prilogi I  je opisano delo, opravljeno v zvezi s posameznimi predmeti revizije.
Težave pri pridobivanju revizijskih dokazov
19 
ECB je Sodišču zagotovila zelo malo informacij, ki so potrebne za oceno opera -
tivne učinkovitosti upravljanja celovitih ocen, ki jih izvaja ECB, operativne učin -
kovitosti skupnih nadzorniških skupin, operativne učinkovitosti načrtovanja in 
izvajanja nadzornih dejavnosti, postopka odločanja in dejanskega opravljenega 
dela v okviru inšpekcijskih pregledov na kraju samem. Podrobnosti so navedene 
v Prilogi II . Sodišče ni moglo proučiti naslednjih revizijskih dokazov:
(i) upravljanje:
 ο odločitve in zapisniki Nadzornega odbora (glej odstavke od 36 do 39);
(ii) odgovornost:
 ο dokumentacija o  ad hoc  izmenjavi mnenj med Evropskim parlamentom 
in predsednico Nadzornega odbora ter dokumentacija, ki jo je zahtevala 
Komisija v zvezi z zakonsko zahtevo poročanja o EMN, ki velja zanjo (glej 
odstavek 92 ter odstavka 98 in 99);
21 Revizijski pristop in  metodologija 
 
(iii) skupne nadzorniške skupine:
 ο deli nadzorniškega priročnika, ki se nanaša na dejavnosti iz programa 
nadzorniških pregledov (SEP), in dokumenti o programu nadzorniških 
pregledov za vzorec bank, ki je bil izbran v okviru revizije Sodišča;
 ο ustrezna poglavja nadzorniškega priročnika, modeli in metodologije ter 
vzorci poročil in odločitev v zvezi s postopkom nadzorniškega pregledo -
vanja in ovrednotenja;
 ο specifični podatki o vsakem posameznem pomembnem subjektu in izra -
čuni, uporabljeni za metodologijo razvrščanja v skupine, ter razvrstitev 
bank v določene skupine, ki jo je opravila ECB (glej odstavke od 104 do 
149);
(iv) nadzor na kraju samem:
 ο informacije o posameznih zahtevkih za inšpekcijske preglede, vključno 
s podrobnostmi o razlogih za vložitev zahtevkov, načinom prednostne 
razvrstitve ter razlogom za zavrnitev, če so bili zavrnjeni;
 ο informacije o virih pristojnih nacionalnih organov in načrtovanju inšpek -
cijskih pregledov za leti 2015 in 2016;
 ο poročila o inšpekcijskih pregledih in priloge k poglavju 6 nadzorniškega 
priročnika, v katerem je opisana metodologija izvajanja inšpekcijskih 
pregledov na kraju samem (glej odstavke od 150 do 183).
22
 Upravljanje
20 
Za namene tega poročila pomeni upravljanje notranje procese in postopke, na 
podlagi katerih se vodi nadzorna funkcija in zagotavlja, da so nadzorni ukrepi in 
odločitve dosledni, učinkoviti, uspešni in pregledni. Dobro upravljanje vključuje 
jasno porazdelitev vlog in odgovornosti, ustrezen prenos pooblastil in primerno 
operativno neodvisnost, da se nadzornikom omogoči opravljanje nalog v skladu 
z njihovimi pooblastili in tehničnim znanjem. Drug element dobrega upravljanja 
je notranja revizija, ki omogoča odkrivanje in preprečevanje goljufij, spremljanje 
skladnosti ter zmanjševanje tveganj. Baselski odbor za finančni nadzor je nave -
del, da bi bilo treba operativno neodvisnost, odgovornost in upravljanje nadzor -
nika določiti z zakonodajo in javno razkriti (bistveno merilo 1 načela 2).
Vzpostavljena je bila zapletena organizacijska 
struktura
21 
Ključno pravilo, ki velja za organizacijsko strukturo EMN, je, da je „[o]sebje, ki 
sodeluje pri izvajanju nalog, ki se s to uredbo prenesejo na ECB, […] organizacij -
sko ločeno od osebja, ki sodeluje pri opravljanju drugih nalog, dodeljenih ECB, pri 
čemer zanj velja tudi ločeno poročanje“13.
22 
ECB je uspelo hitro vzpostaviti novo organizacijsko strukturo, ki bi gostila nadzor -
no funkcijo14. Nova struktura zajema Nadzorni odbor, ki je s pomočjo sekretariata 
odgovoren za načrtovanje in izvajanje nadzornih nalog ECB, ter štiri generalne 
direktorate za mikrobonitetni nadzor (GD za mikrobonitetni nadzor od I do IV), 
ki o zadevah, povezanih z delovanjem, poročajo predsedniku in podpredsedni -
ku Nadzornega odbora15 (glej sliko 3 ). Kot del strukture upravljanja ECB je bila 
vzpostavljena namenska enota v generalnem direktoratu za mikrobonitetni 
nadzor IV, ki je pristojna za zagotavljanje kakovosti nadzora v okviru nadzorne 
funkcije ECB. Generalni direktorat za mikrobonitetni nadzor je „druga obrambna 
linija“ med operativnimi enotami in službo za notranjo reviijo. Opravlja preglede 
za naknadno zagotavljanje kakovosti, in sicer preglede narejenega, procesov in 
orodij. S priporočili za poslovodne organe si prizadeva izboljšati kakovost ban -
čnega nadzora, ki ga izvaja ECB, in spodbujati uporabo najboljših praks.
23 
Model, sprejet za pridobivanje virov za nadzor pomembnih institucij, vključuje 
osebje ECB in osebje ustreznih pristojnih nacionalnih organov16. GD za mikrobo -
nitetni nadzor I in II, ki izvajata neposredne nadzorne pristojnosti ECB, gostita 
osebje ECB, ki je bilo imenovano za člane in koordinatorje skupnih nadzorniških 
skupin. Ustrezni zaposleni pristojnih nacionalnih organov, ki so člani skupnih 
nadzorniških skupin, delujejo v prostorih svojih nacionalnih institucij. Marca 2016 
je v skupnih nadzorniških skupinah delalo 846 zaposlenih pristojnih nacionalnih 
organov (izraženo v EPDČ), in 455 zaposlenih ECB (izraženo v ekvivalentu polne -
ga delovnega časa (EPDČ)) (215 iz GD za mikrobonitetni nadzor I in 240 iz GD za 
mikrobonitetni nadzor II).13 Drugi pododstavek člena 25(2) 
uredbe o EMN.
14 Struktura upravljanja ECB je 
opredeljena v PDEU. Izvršilni 
odbor je odgovoren za 
upravljanje notranje 
organizacije ECB, med drugim 
za vprašanja v zvezi 
s človeškimi viri in 
proračunom, vendar uredba 
o EMN nanj ni vplivala.
15 Uvodna izjava (66) uredbe 
o EMN.
16 V skladu s členom 6(2) uredbe 
o EMN so ECB in nacionalni 
pristojni organi pravno 
zavezani k sodelovanju v dobri 
veri in izmenjavi informacij. 
V členu 6(3) je določeno, da so 
pristojni nacionalni organi […] 
dolžni ECB pomagati pri 
pripravi in izvajanju vseh 
aktov, ki se nanašajo na naloge 
iz člena 4 v zvezi z vsemi 
kreditnimi institucijami.
23 Upravljanje 
 Slika  3Organizacijska struktura EMN
Mikrobonitetni nadzor
Neposredni nadzor Posredni nadzor Horizontalni nadzor
GD Mikrobonitetni  
nadzor IGD Mikrobonitetni 
nadzor IIGD Mikrobonitetni 
nadzor IIIGD Mikrobonitetni  
nadzor IV
± 30 bančnih skupin ± 90 bančnih skupinnadzorniški pregled in odnosi 
s pristojnimi nacionalnimi organi odobritev
obvladovanje krize
institucionalni in sektorski preglednačrtovanje in usklajevanje načrtov 
nadzorniških pregledov
analiza in metodološka podpora notranji modeli
razvoj metodologije in standardov
izvrševanje in sankcije
analiza tveganja
zagotavljanje kakovosti nadzora
nadzorne politike
centralizirani inšpekcijski pregledi 
na kraju samem
Nadzorni odbor Sekretariat Nadzornega odbora
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi informacij ECB.Skupne 
nadzorniške
skupine
Skupne nadzorniške skupine so glavni 
instrument za vsakodnevni nadzor nad 
pomembnimi institucijami.
24 Upravljanje 
 
24 
Ob začetku delovanja EMN novembra 2014 je bila nova organizacijska struktura 
vzpostavljena in pripravljena na delovanje v polnem obsegu. Vendar je zapletena 
struktura, o kateri so se dogovorili, prinesla velike izzive. Velika mera usklajeva -
nja in neovirane komunikacije med ECB in zaposlenimi pristojnih nacionalnih 
organov je postala ključna za doseganje skupnega in učinkovitega nadzornega 
pristopa.
Zaposlovanje ECB za EMN je bilo glede na časovne omejitve 
uspešno …
25 
ECB je pred začetkom izvajanja svojih nadzornih pristojnosti sprejela ukrepe za 
pridobitev kadrovskih virov za novo funkcijo, pri čemer je bila ob upoštevanju 
kratkega časovnega obdobja precej uspešna. Zaposlovanje se je začelo leta 2013 
in na 113 ločenih razpisov za delovna mesta se je prijavilo 25 000 kandidatov. Do 
konca leta 2014 je bilo zapolnjenih približno 85 % od 1 073 odobrenih delovnih 
mest v EPDČ za leto 2015. Zaposlovanje se je nadaljevalo med letom 2015 in do 
konca leta je bilo zapolnjenih približno 96 % vseh odobrenih delovnih mest. Na 
izbranem vzorcu smo primerjali življenjepise osebja, ki je bilo dejansko zaposle -
no, z znanji in veščinami, potrebnimi za zadevna delovna mesta. Zadevno osebje 
je imelo potrebne spretnosti in kvalifikacije za opravljanje nalog, ki jih dodelju -
je ECB, čeprav so se sistematična preverjanja priporočil (tj. stik z osebami, navede -
nimi v življenjepisu, ki so napisale priporočilo) izvajala šele od decembra 2015. Za 
razčlenitev osebja ECB, dodeljenega EMN, po odstotkih glej sliko 4 .Slika  4Odobrena delovna mesta za bančni nadzor ECB  
dne 31. decembra 2015 – razčlenitev po EPDČ
© Evropska centralna banka, Frankfurt na Majni, Nemčija (letno poročilo o dejavnostih nadzora za leto 2015).GD MN IV
33 %
GD MN III
11 %
GD MN II
25 %GD MN I
27 %Sekretariat
4 %
25 Upravljanje 
 
… vendar je ECB zelo odvisna od virov pristojnih nacionalnih 
organov
26 
Standardi, ki veljajo za pridobivanje virov za EMN, določajo, da je ECB „odgovorna 
za zagotavljanje potrebnih finančnih in človeških virov za izvajanje nalog, ki se 
nanjo prenesejo“17, in da bi viri morali biti „pridobljeni na način, ki bi zagotavljal 
neodvisnost ECB od neprimernih vplivov pristojnih nacionalnih organov in udele -
žencev na trgu“18.
27 
Ključno tveganje pri trenutni strukturi je, da v sistemu skupnih nadzorniških sku -
pin velik del stroškov nadzora pomembnih bank v euroobmočju nosijo pristojni 
nacionalni organi19. Zato je skupni proračun za nadzor dejansko kombinacija 
27 ločenih proračunov20, vključno s proračunom ECB. Velik delež skupnih virov se 
porabi za stroške nacionalnega osebja (pristojnih nacionalnih organov in central -
nih bank). Nacionalni organi imajo glavno besedo o finančnih sredstvih in drugih 
virih, ki jih namenijo inšpekcijskim pregledom na kraju samem, ter osebju, imeno -
vanem za člane skupnih nadzorniških skupin21, čeprav je za ta področja nadzora 
dejansko odgovorna ECB. ECB sicer razkrije znesek nadomestila za nadzor, ki ga 
zaračuna bankam, in ga sporoči pristojnim nacionalnim organom pred sprejetjem 
končne odločitve o njegovi uvedbi, vendar trenutni pravni okvir ne vključuje 
nobene določbe o konsolidiranem razkritju vseh stroškov EMN.
Institucionalni organi so bili ustrezno vzpostavljeni, 
delujejo pa na podlagi zapletenega procesa odločanja
28 
Pravni okvir za EMN je vzpostavljen. Kot določajo predpisi in v skladu s temeljnim 
načelom za učinkovit bančni nadzor 122 Baselskega odbora za bančni nadzor, so 
bile sprejete in javno razkrite ureditve za vzpostavitev in poslovnik organov EMN, 
ki imajo vlogo v postopku odločanja.17 Člen 28 uredbe o EMN.
18 Uvodna izjava (77) uredbe 
o EMN.
19 Obseg revizije ni vključeval 
proučitve proračunov 
pristojnih nacionalnih 
organov.
20 Ta podatek vključuje 
proračune pristojnih 
nacionalnih organov in drugih 
organov, ki so jih imenovale 
sodelujoče države članice, kjer 
je to ustrezno.
21 V členu 6 uredbe o EMN so 
določena pravila za 
sodelovanje med ECB in 
pristojnimi nacionalnimi 
organi znotraj EMN. Vendar  
je Sodišče dokumente in 
informacije o pristojnih 
nacionalnih organih prejelo  
le preko ECB in na podlagi 
vprašalnika. Za zadevne 
pristojne nacionalne organe 
revizijski postopki niso bili 
izvedeni.
22 http://www.bis.org/publ/
bcbs230.htm
26 Upravljanje 
 
29 
Vloga Nadzornega odbora je načrtovati in izvajati nadzorne naloge, prenesene 
na ECB. V tem okviru Nadzorni odbor dokončno sprejme kompletne osnutke 
sklepov, ki jih večinoma pripravijo skupne nadzorniške skupine, in jih predlaga 
Svetu ECB. Odločitve štejejo za sprejete, razen če jim Svet ECB v določenem roku 
ne ugovarja (ta postopek je znan kot postopek z neugovarjanjem). Sestava Nad -
zornega odbora in ustrezni postopek imenovanja sta določena v uredbi o EMN23. 
Sodišče ni moglo revidirati postopkov imenovanja in odstavitve predstavnikov 
pristojnih nacionalnih organov v Nadzornem odboru24. Pri imenovanju članov, ki 
so predstavniki pristojnih nacionalnih organov ne potekajo posvetovanja z insti -
tucijami EU, ki pri njem tudi ne sodelujejo.
30 
ECB je v skladu z uredbo o EMN25 vzpostavila tudi Upravni odbor za pregled za 
izvajanje notranjega upravnega pregleda odločitev ECB. Do julija 2015 je moral 
Upravni odbor za pregled pregledati šest odločitev. V vseh primerih je mnenje 
izrekel v določenem roku dveh mesecev. V enem primeru je Nadzorni odbor za 
predložitev nove odločitve Svetu ECB po posvetovanju Upravnega odbora za 
pregled potreboval tri mesece in pol namesto 20 delovnih dni.
31 
Odbor za mediacijo26, vzpostavljen za odpravljanje razhajanj med stališči, ki jih 
izrazijo zadevni pristojni nacionalni organi glede ugovorov Sveta ECB zoper odlo -
čitve Nadzornega odbora, še ni bil uporabljen.
Odločanje je zapleten proces s številnimi ravnmi izmenjave 
informacij, pri njem pa pomembno sodeluje sekretariat 
Nadzornega odbora
32 
Uspešni postopki notranjega upravljanja in komunikacije bi morali olajšati spre-  
jemanje odločitev na ravni, ki je ustrezna glede na pomembnost zadeve, in 
v ustreznem roku, odvisno od stopnje nujnosti27.
33 
Postopek odločanja EMN, vključno s postopkom z neugovarjanjem, je prikazan na 
sliki 5 .23 Člen 26 uredbe o EMN.
24 Glej bistveno merilo 2 
temeljnega načela za 
učinkovit bančni nadzor 2 
Baselskega odbora za bančni 
nadzor.
25 Člen 24 uredbe o EMN.
26 Glej Uredbo (EU) št. 673/2014 
Evropske centralne banke 
z dne 2. junija 2014 
o ustanovitvi Odbora za 
mediacijo in sprejetju 
njegovega poslovnika 
(UL L 179, 19.6.2014, str. 72).
27 Bistveno merilo 4 temeljnega 
načela za učinkovit bančni 
nadzor 2 Baselskega odbora 
za bančni nadzor.
27 Upravljanje 
 
34 
V Prilogi III  sta ponazorjeni kompleksnost in zapletenost izmenjave informacij 
v procesu odločanja, pri katerem v veliki meri sodeluje sekretariat Nadzornega 
odbora. V okviru standardnega postopka (brez upoštevanja pripravljalnega dela 
skupnih nadzorniških skupin) bi moral postopek trajati približno pet tednov28.
35 
Za usklajevanje procesa odločanja je odgovoren sekretariat Nadzornega odbora. 
Za ta namen je razvil notranje prakse in procese. Vendar ni izdal veliko smernic 
za skupne nadzorniške skupine in druga poslovna področja v obliki kontrolnih 
seznamov, predlog in diagramov poteka.28 To obdobje vključuje pet 
delovnih dni, da člani 
Nadzornega odbora proučijo 
dokumentacijo, preden 
odobrijo osnutek odločitve, 
dva tedna za pravico kreditne 
institucije do izjave in največ 
deset delovnih dni, da Svet 
ECB sprejme odločitev brez 
ugovora, kot je določeno 
v uredbi o EMN. Faze 
pripravljalnega dela skupnih 
nadzorniških skupin so 
opisane v  Prilogi III . 
Standardni rok petih tednov 
se uporablja v primerih, ko je 
potrebna obravnava. Če 
odločitev ne bo imela 
negativnega učinka, pravice 
do izjave ni treba upoštevati, 
standardni postopek pa tako 
traja tri tedne.Slika  5Pregled postopka odločanja
Zadevne pravne ali ﬁzične 
osebe lahko zaprosijo za 
pregled, ki ga opravi Upravni 
odbor za pregled.Pregled
Nadzornemu odboru poda nezavezujoče mnenje za predložitev novega osnutka odločitve. Predloži osnutke 
odločitev.Nadzorni odbor Svet ECB 
a) Ne ugovarja.
b) Ugovarja.
Odbor za mediacijo Sprejetje
MediacijaReši razlike v mnenjih, ki jih izrazijo pristojni nacionalni organi v zvezi z ugovorom.Ugovor
Ponovno pošlje Nadzornemu odboru za predložitev 
novega osnutka odločitve.
Upravni odbor za 
pregled
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi informacij ECB.
28 Upravljanje 
 
Nadzorni odbor mora sprejeti veliko odločitev …
36 
Do novembra 2015 je Nadzorni odbor sprejel 1 450 nadzorniških odločitev (glej 
tabelo 2 ). Predsednica Nadzornega odbora je javno komentirala, da mora Svet 
ECB zaradi količine nadzorniških odločitev, ki mu jih Nadzorni odbor posreduje, 
zaupati v njegove ugotovitve29. Januarja 2016 se je začela razprava o poenosta-  
vitvi nekaterih vidikov postopka odločanja30.29 „Svetu ECB se predloži na 
tisoče odločitev. Med njimi so 
odločitve, ki jih nikoli nisem 
obravnavala, prav tako pa jih 
niso obravnavali podrejeni, ker 
uredba o EMN ne predvideva 
prenosa odgovornosti. 
Menim, da Svet ECB ne more 
proučiti vsake podrobnosti. 
Zaupati mora 
Nadzornemu odboru“.  
https://bankingsupervision.
europa.eu/press/interviews/
date/2016/html/sn160  125.
en.html
30 V govoru je podpredsednica 
pojasnila, da Nadzorni odbor 
proučuje možnost uvedbe 
okvira za prenos rutinskih 
odločitev na nižje ravni, kar bi 
mu omogočilo, da se 
osredotoči na občutljivejša, 
pomembna in 
diskrecijska vprašanja.  
https://bankingsupervision.
europa.eu/press/speeches/
date/2016/html/se160  113.
en.htmlTabela 2Nadzorniške odločitve od novembra 2014  
do novembra 2015
Kategorija nadzorniške odločitve Število odločitev
Odločitve o  sposobnosti in primernosti 661
Pomembnost in sprememba pomembnosti 216
Odločitve v zvezi s celovito oceno 145
Proces nadzorniškega pregledovanja in ovrednotenja 119
Kapital (izdaja, zmanjšanje navadnega lastniškega temeljnega kapitala) 103
Pridobitev kvalificiranih deležev 80
Licenciranje 27
Opustitev bonitetnih zahtev 18
Razno 17
Tekoči nadzorniški postopki 13
Navodila za pristojne nacionalne organe o pomembnih institucijah 13
Druga dovoljenja (prodaja) 9
Združitve 8
Odločitve o odredbah o stroških in nadomestilih 7
Odločitve v zvezi s finančnimi konglomerati 6
Notranji modeli 5
Odločitve o  strukturi skupin 2
Splošna navodila za pristojne nacionalne organe 1
SKUPAJ 1 450
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi informacij ECB.
29 Upravljanje 
 
31 Člen 25 uredbe o EMN.
32 Glej zlasti člen 25 uredbe 
o EMN.37 
Za 16 vzorčenih primerov so bile Sodišču zagotovljene preglednice postopkovnih 
korakov in datumov za različne vrste odločitev. Vendar Sodišče ni imelo dosto -
pa do pripadajoče dokumentacije, zato ne more izraziti mnenja o učinkovitosti 
postopka.
… s posrednim učinkom na delo usmerjevalnega odbora
38 
ECB je pri pregledu leta 2015 odkrila pomanjkljivosti pri organizaciji in drugih 
podrobnostih postopkov in sestankov usmerjevalnega odbora. Najpomembnejša 
ugotovitev je bila, da se je sekretariat težko pripravil za sestanke Nadzornega od -
bora in usmerjevalnega odbora, ki so potekali na isti dan, zato so bili dokumenti 
pogosto razposlani prepozno, člani odbora pa niso bili dovolj pripravljeni na 
razpravo o točkah na dnevnem redu.
39 
Ob koncu pregleda je bilo pripravljeno sporočilo, v katerem so bile opisane pred -
nosti in slabosti številnih možnosti izboljšanja. Po njihovi obravnavi je usmerje -
valni odbor sklenil, da ne bo spreminjal organizacije svojega dela, ampak samo 
standardiziral nekatere elemente postopka spremljanja.
Načelo ločenosti monetarne politike in nadzora  
se uporablja, vendar obstajajo tveganja glede 
razumevanja neodvisnosti
40 
ECB naloge, ki se nanjo prenesejo z uredbo o EMN, opravlja brez poseganja 
v svoje naloge, ki se nanašajo na monetarno politiko, in v druge svoje naloge ter 
ločeno od njih.31 V uvodni izjavi 65 te uredbe je navedeno, da bi se morale naloge 
monetarne politike in nadzorniške naloge ECB opravljati popolnoma ločeno, da 
se preprečijo navzkrižja interesov in zagotovi, da se obe funkciji izvajata v skladu 
z veljavnimi cilji. Osebje, ki sodeluje pri izvajanju nalog, ki so se z uredbo o EMN 
prenesle na ECB, mora biti organizacijsko ločeno od osebja, ki sodeluje pri oprav-  
ljanju drugih nalog, dodeljenih ECB, pri čemer zanj veljajo tudi ločene linije po -
ročanja. ECB je morala sprejeti in objaviti vsa potrebna notranja pravila, vključno 
s pravili o poklicnih skrivnostih in izmenjavi informacij med obema področjema 
delovanja, ter zagotoviti, da je pri delovanju Sveta ECB monetarna funkcija popol -
noma ločena od nadzorne funkcije.32
30 Upravljanje 
 
41 
ECB je o tem sprejela sklep, sprejela pa je tudi pravila o poklicni skrivnosti in iz -
menjavi informacij med funkcijama. Svoj poslovnik je spremenila tako, da je nove 
organe odločanja vključila v organizacijsko strukturo in pojasnila njihovo med -
sebojno delovanje v postopku odločanja. Sodišče je bilo obveščeno, da v skladu 
z uredbo o EMN Svet ECB za navedeni področji pripravi ločene dnevne rede in 
organizira ločene sestanke. To je zahtevano v členu 13l.1 Poslovnika ECB.
Lahko bi se storilo več, da bi se ocenila tveganja, ki izhajajo  
iz skupne uporabe služb
42 
Sklep ECB o izvajanju ločenosti33 določa, da se ECB lahko nekatere oddelke 
opredeli kot „skupne službe“, ki zagotavljajo podporo funkciji denarne politike in 
nadzorni funkciji. Skupne službe se vzpostavijo zaradi učinkovitega in uspešne -
ga opravljanja storitev ter čim manjšega podvajanja dela. Kljub zgoraj opisanim 
pozitivnim zadevam so s temi ureditvami povezana tudi tveganja (glej tabelo 3 ).
43 
Tveganja, ki izhajajo iz tega, da se načelo ločenosti ne izvaja v celoti, so lahko 
prisotna tudi na drugih področjih delovanja. Tako tveganje je med drugim delitev 
zaupnih informacij. Skupne službe so izvzete iz določb o izmenjavi informacij 
med funkcijama iz člena 6 sklepa ECB o izvajanju načela ločenosti (kar pomeni, da 
za izmenjavo zaupnih informacij ni potrebna vnaprejšnja odobritev Izvršilnega 
odbora),34 čeprav veljajo splošna načela o dostopu do informacij.
44 
Obstajajo splošne določbe o obdelavi zaupnih informacij (npr. pravne obvezno -
sti iz člena 37(2) Statuta ESCB in ECB, člena 339 PDEU, etičnega okvira ECB ter 
členov 4 in 5 Sklepa ECB/2014/39). V merilu 5 temeljnega načela 2 za učinkovit 
bančni nadzor Baselskega odbora za bančni nadzor je poudarjena potreba po 
pravilih o obravnavanju navzkrižij interesov in ustrezni uporabi informacij. Vendar 
ECB ni posebej analizirala tveganj za vsako skupno službo ali zagotovila ločenosti 
na ravni enote ali oddelka za večino poslovnih področij.33 Sklep Evropske centralne 
banke z dne 17. septembra 
2014 o izvajanju ločenosti med 
funkcijo denarne politike in 
nadzorno funkcijo Evropske 
centralne banke (ECB/2014/39) 
(UL L 300, 18.10.2014, str. 57).
34 Člen 3(4) Sklepa ECB/2014/39.
31 Upravljanje 
 Tabela 3Skupne službe ECB in tveganja za ločenost funkcij
Skupna služba/  
poslovno področjeAli ima služba ločene oddelke? Morebitna nasprotjaAli obstajajo posebni 
zaščitni ukrepi  
poleg sklepa ECB  
in etičnih pravil?
Uprava Ne. Dodelitev virov, prednostna razvrstitev nalog. Ne.
Informacijska tehnologija Ne.Dodelitev virov, prednostna razvrstitev nalog, 
ločene zahteve za IT.Ne.
Komunikacija Ne.V primeru nasprotnih stališč o vprašanju enota za -
gotovi podporo pri komunikaciji. Na podlagi tega 
se lahko doseže soglasje, s katerim ni zadovoljna 
nobena stran.Ne.
Človeški viri, proračun in 
organizacija.Ne.Vsebinsko se poroča le Izvršilnemu odboru brez 
delitve odgovornosti v zvezi z zaposlovanjem, 
proračunom, napredovanjem, odpuščanjem in 
disciplinskimi pooblastili, pri čemer nadzorno ose -
bje dejansko odgovarja predsedniku Nadzornega 
odbora.Ne.
Notranja revizijaZelo omejeno. Vodja skupine za notranjo 
revizijo je kot član direktorata za notra -
njo revizijo odgovoren za revizijsko delo 
na obeh področjih, skupina pa revidira 
tudi statistične podatke (nadzorne in 
monetarne).Ker se ocena tveganj nanaša na organizacijo kot 
celoto, se ključna tveganja na enem področju 
morda ne obravnavajo oziroma ne obravnavajo 
pravočasno na drugem področju. Dodelitev virov 
je lahko neustrezna. To področje je obravnavano 
v oddelku o notranji reviziji.Ne.
Pravna službaVzpostavljen je bil ločen nadzorni 
oddelek, ki je ločen do ravni namestnika 
generalnega direktorja. Generalni direk -
tor je odgovoren za obe področji. Linija 
poročanja v zvezi z nadzorom ne vodi 
do predsednika Nadzornega odbora, 
temveč do podpredsednika, ki je tudi 
član Sveta ECB in Izvršilnega odbora.Pravne ocene se lahko nanašajo na katero koli 
funkcijo.1 Ker ni popolne ločenosti na ravni 
generalnega direktorata, lahko eno področje 
prevladuje, zlasti ker linija vsebinskega poročanja 
v zvezi z nadzorom poteka do podpredsednika in 
ne predsednika Nadzornega odbora. To bi lahko 
oviralo izražanje nasprotujočih si stališč o vpraša -
njih v  skupnem interesu.Ne.
1  Pri pravni službi in svetovanju o pravnih predpisih na področju nadzora linija poročanja ne poteka le do podpredsednika Nadzornega odbora, 
temveč tudi do člana Izvršilnega odbora, odgovornega za pravno službo.
Vir: Evropsko računsko sodišče.
32 Upravljanje 
 
35 „Kitajski zidovi“ so notranje 
informacijske pregrade, 
vzpostavljene za 
preprečevanje navzkrižij 
interesov.
36 Temeljno načelo 2 Baselskega 
odbora za bančni nadzor.
37 Uredba o EMN ni spremenila 
strukture upravljanja ECB 
(člena 10.1 Poslovnika ECB). 
V skladu s členom 11.6 Statuta 
ESCB in ECB je Izvršilni odbor 
odgovoren za tekoče 
poslovanje ECB. Vendar to ne 
izključuje uporabe postopka 
z neugovarjanjem ali 
podobnih postopkov, da bi se 
Nadzornemu odboru 
zagotovila visoka stopnja 
avtonomije.
38 Člen 15.1 Poslovnika ECB.45 
Razen Sklepa ECB/2014/39 Sodišču ni bila predložena nobena dokumentacija 
o izvajanju načela ločenosti, tudi ne o morebitnih „kitajskih zidovih“35 v skupnih 
službah ali dokazi o spremljanju spoštovanja načela ločenosti.
46 
Razen pravne službe in direktorata za statistične podatke nadzorne naloge in 
druge naloge ECB v skupnih službah niso ločene na ravni oddelka, poleg tega pa 
ni linije vsebinskega poročanja do predsednika Nadzornega odbora. Od 1. janu -
arja 2016 so nekatere skupne službe (GD Informacijski sistemi, GD Uprava, GD 
Kadrovska služba in GD Finance) podrejene glavnemu koordinatorju podpornih 
služb, ki je preko predsednika ECB odgovoren Izvršilnemu odboru. ECB ni izvedla 
analize v zvezi s tveganjem morebitnih navzkrižij interesov, izmenjavo informacij 
znotraj teh služb ali potrebo po zaščitnih ukrepih. Prav tako spremljala, ali vsa 
poslovna področja spoštujejo tozadevna pravila, da bi zmanjšala tveganja, ki bi 
lahko nastala zaradi koncepta skupnih služb.
Z organizacijsko in finančno ureditvijo EMN so neločljivo 
povezana dodatna tveganja za neodvisnost monetarne 
politike in nadzornih funkcij
47 
V temeljnih načelih za učinkovit bančni nadzor Baselskega odbora za bančni nad -
zor (BCBS) je navedeno, da mora biti nadzornik operativno neodvisen in imeti na 
voljo proračunske postopke, ki ne spodkopavajo njegove avtonomije, ter ustrez-  
ne vire, hkrati pa je odgovoren za izpolnjevanje svojih nalog in uporabo svojih 
virov36.
48 
Izvršilni odbor je odgovoren za upravljanje notranje organizacije ECB, vključno 
s proračunskimi in kadrovskimi vidiki njene funkcije nadzora37. V Prilogi IV  je 
opisan proračunski postopek v ECB. Svet ECB na predlog Izvršilnega odbora pred 
koncem vsakega proračunskega leta sprejme proračun ECB za naslednje prora -
čunsko leto. Izdatki za nadzorniške naloge so v proračunu navedeni ločeno ter 
dogovorjeni po posvetovanju s predsednikom in podpredsednikom Nadzornega 
odbora38.
33 Upravljanje 
 
49 
Odbor za proračun ECB (BUCOM), ki ga sestavljajo strokovnjaki iz nacionalnih 
centralnih bank, pomaga organom odločanja pri njihovem delu39. V tem okviru 
svetuje Svetu ECB v zvezi z zagotavljanjem virov za monetarno in nadzorno funk -
cijo, pri čemer med njima ni organizacijskih razlik.
50 
V okviru proračunskega postopka sta predsednik in podpredsednik Nadzornega 
odbora zaprošena za mnenje o izdatkih ECB za bančni nadzor, vendar niti Odbor 
za proračun niti generalni direktorat za finance, katerega oddelek (oddelek za 
proračun, kontroling in organizacijo – glej Prilogo IV ) je soodgovoren za sveto -
vanje glede proračuna ter njegovo ocenjevanje in spremljanje, nista podrejena 
predsedniku ali Nadzornemu odboru kot celoti. ECB vsako leto pred zaključkom 
procesa odločanja seznani člane Nadzornega odbora z vsebino osnutka sklepa 
ECB o skupnem znesku nadomestila za nadzor, ki se bo zaračunal bankam.
51 
To dejansko pomeni, da Nadzorni odbor, čeprav je odgovoren za načrtovanje 
in izvajanje nadzorniških nalog, nima nadzora nad potrebnimi kadrovskimi in 
finančnimi viri. To bi lahko zaradi nesistematičnega zagotavljanja virov za nadzor 
vplivalo na osnovno sposobnost Nadzornega odbora in njegovega predsednika 
za izvajanje ustrezne odgovornosti (glej odstavka 26 in 27).
52 
V uvodni izjavi 66 uredbe o EMN40 je navedeno, da bi moralo osebje, ki sodelu -
je pri opravljanju nalog, prenesenih na ECB, poročati predsedniku Nadzornega 
odbora. V praksi linija poročanja vključuje podpredsednika, ki je hkrati tudi član 
Sveta ECB in Izvršilnega odbora ter da pobudo za zadnjo fazo odločanja v Sve -
tu ECB. Enako velja za nadzorniške oddelke v okviru skupne pravne službe in 
službe za statistiko, ki poročajo samo podpredsedniku Nadzornega odbora (glej 
odstavek 46).39 Člen 9 Poslovnika ECB.
40 Čeprav uvodne izjave uredbe 
nimajo samostojnih pravnih 
učinkov, so pomembno vodilo 
pri razlagi členov uredbe in 
pripravi potrebnih 
organizacijskih okvirov, kot so 
ustrezne okvirne uredbe ali 
poslovniki.
34 Upravljanje 
 
Za vodstvo in zaposlene v okviru EMN se uporabljajo 
postopki in kodeksi etičnega ravnanja
Vzpostavljen je bil okvir za poklicno etiko v EMN, vendar 
za pristojne nacionalne organe še vedno velja nacionalna 
zakonodaja, prav tako pa imajo precej proste roke pri 
določanju lastnih pravil
53 
Etični standardi, ki se uporabljajo za vse zaposlene v ECB, so določeni v okviru 
poklicne etike ECB41, ki je sestavni del Pravil za zaposlene v ECB. Okvir se uporab -
lja za vse zaposlene v ECB, vendar ECB ni pristojna za urejanje pogojev za zaposli -
tev osebja pristojnih nacionalnih organov, zato ne zajema nadzorniškega osebja, 
ki ga skupnim nadzorniškim skupinam dodelijo pristojni nacionalni organi.
54 
ECB je marca 2015 sprejela smernico42, ki določa načela ločenega okvira za poklic -
no etiko v EMN. Novi okvir naj bi sestavljali omenjena smernica, nabor najboljših 
praks za izvajanje omenjenih načel (izvedbene prakse) ter notranja pravila in 
prakse, ki jih ločeno sprejmejo ECB in vsak pristojni nacionalni organ. Pristojni 
nacionalni organi morajo smernico začeti izvajati najpozneje marca 2016. Pri tem 
prizadevanja za harmonizacijo redno spremlja skupna projektna skupina za okvir 
za poklicno etiko.
55 
Smernica je v primerjavi z okvirom za poklicno etiko, ki se uporablja za zaposlene 
v ECB, manj podrobna, saj določa le osnovna načela skupnega okvira, ki naj bi jih 
pristojni nacionalni organi sprejeli ob uvedbi svojih notranjih pravil, postopkov 
in mehanizmov. Zaradi tega se lahko podrobnosti notranjih pravil posameznih 
pristojnih nacionalnih organov med seboj precej razlikujejo. Razlike med nacio-  
nalnimi okviri za poklicno etiko v EMN bi lahko ogrozile v statutu določen cilj do -
seganja konvergence in harmonizacije pri nadzoru ter škodile ugledu ECB. Čeprav 
smernica denimo obravnava vprašanje obdobja prepovedi opravljanja konku -
renčne dejavnosti43 za zaposlene in člane organov ECB in pristojnih nacionalnih 
organov, vključene v izvajanje nadzorniških nalog, je v njej navedeno le, da bi 
tako obdobje moralo obstajati, ni pa določeno njegovo minimalno trajanje. Smer -
nica prav tako ne obravnava trajanja mandata vodstvenih delavcev na področju 
nadzora44 ter ne določa organa za spremljanje skladnosti z okvirom za poklicno 
etiko v EMN ali pogostosti takega spremljanja.41 http://eur-lex.europa.eu/
legal-content/SL/
TXT/?uri=CE -
LEX:52  015XB0620(01)
42 Smernica Evropske centralne 
banke (EU) 2015/856 z dne 
12. marca 2015 o določitvi 
načel okvira za poklicno etiko 
v enotnem mehanizmu 
nadzora (ECB/2015/12) 
(UL L 135, 2.6.2015, str. 29).
43 Obdobje, v katerem se morejo 
osebe, ki zapustijo ECB, 
vzdržati opravljanja 
dejavnosti, ki bi lahko 
povzročile navzkrižje 
interesov.
44 V Združenem kraljestvu je na 
primer za vodstvene delavce 
na področju nadzora 
določeno najkrajše in najdaljše 
možno trajanje mandata.
35 Upravljanje 
 
45 Na primer izvedbena praksa 
št. 11 o pozaposlitvenih 
omejitvah: ECB in pristojnim 
nacionalnim organom se 
priporoča, naj v obsegu, ki ga 
omogoča nacionalna 
zakonodaja, za člane organov 
ter zaposlene na vodstveni 
ravni in ravni strokovnjakov, ki 
nameravajo delati za kreditno 
institucijo, pri nadzoru katere 
so sodelovali, ali za 
neposredne konkurente take 
kreditne institucije, uvedejo 
sorazmerna obdobja 
prepovedi opravljanja 
konkurenčne dejavnosti. Za 
člane organov in višje osebje 
naj obdobje prepovedi 
opravljanja konkurenčne 
dejavnosti traja najmanj šest 
mesecev, če nameravajo delati 
za kreditno institucijo, za 
nadzor katere so bili 
odgovorni.
46 ESCB sestavljajo ECB in 
nacionalne centralne banke 
vseh 28 držav članic EU, 
medtem ko je Eurosistem 
omejen na ECB in centralne 
banke držav članic 
v euroobmočju (katerega 
funkcija je uporabljati 
monetarno politiko, o kateri 
odloča ECB).56 
Izvedbene prakse, ki jih je ECB objavila poleg obravnavane smernice, vključuje -
jo različna priporočila ECB45 za nacionalne okvire za poklicno etiko. Vendar pa 
v nasprotju s smernico te izvedbene prakse za pristojne nacionalne organe niso 
pravno zavezujoče.
57 
Predvideva se, da bodo sodelujoči pristojni nacionalni organi določbe okvira za 
poklicno etiko v EMN (vključno z določbami smernice in izvedbenimi praksami) 
uporabljali za svoje zaposlene. Vendar pa splošna narava smernice skupaj z dej -
stvom, da izvedbene prakse niso pravno zavezujoče, posameznemu pristojne -
mu nacionalnemu organu posredno omogoča, da ima pri določanju in uporabi 
lastnega okvira za poklicno etiko precej proste roke.
Notranja revizija: uporabljen je bil inovativen pristop 
s celovitim revizijskim načrtom, vendar težave  
pri dodeljevanju virov in načrtovanju ovirajo njegovo 
izvajanje
58 
Notranja revizija v ECB je v pristojnosti direktorata za notranjo revizijo (D-IA), ki je 
z uvedbo EMN postal skupna služba. Direktorat je odgovoren za revidiranje vseh 
operacij in dejavnosti ECB. Poleg tega dodeljuje vire Odboru notranjih revizorjev 
(IAC), organu, ki ga sestavljajo predstavniki višjega vodstva direktorata za notra -
njo revizijo ter pristojnih nacionalnih organov in nacionalnih centralnih bank.
59 
Odbor notranjih revizorjev na zasedanjih v treh ločenih sestavah obravnava 
revizijska vprašanja, povezana z Evrosistemom, Evropskim sistemom centralnih 
bank (ESCB)46 in EMN, kot so načrtovanje, priprava skupnih revizijskih standardov, 
izmenjava strokovnega znanja ter izvajanje revizij in s tem povezanih dejavnosti. 
Odbor notranjih revizorjev ima skladno s svojo revizijsko listino funkcijo notra -
njerevizijskega predstojnika za Eurosistem/ESCB/EMN, pri čemer so člani odbora 
kolektivno odgovorni za izvajanje te funkcije. Obenem vsak član odbora deluje 
kot predstavnik ločene pravne osebe in prevzema individualno odgovornost za 
upravljanje in izvajanje svojih delov revizijskega projekta ter neodvisno poroča -
nje o njih.
36 Upravljanje 
 
60 
Struktura Odbora notranjih revizorjev je prikazana na sliki 6 . Šest revizijskih 
projektnih skupin je odgovornih za načrtovanje in izvajanje revizijskih nalog 
v zvezi s specifičnimi temami. Revizijske projektne skupine sestavljajo zaposleni 
ECB in pristojnih nacionalnih organov/nacionalnih centralnih bank. Vsako ugoto -
vitev skupne revizijske skupine v okviru revizije, ki jo Odbor notranjih revizorjev 
opravi na lokalni ravni, je treba oceniti z vidika njenega vpliva na EMN kot celoto. 
Ta inovativen pristop je bil uveden zato, da bi se zagotovilo dosledno revidiranje 
medsektorskih zadev v EMN. Sodišče se je pri svoji reviziji osredotočilo predvsem 
na vlogo revizijske projektne skupine, odgovorne za EMN in statistiko (EMN-ST).
61 
Sodišče je pregledalo dodeljevanje virov Odboru notranjih revizorjev, zlasti 
s strani D-IA, ter revizijsko načrtovanje in ocenjevanje tveganj (vključno s kritjem 
tveganja). Slika  6Vloga Direktorata za notranjo revizijo pri notranjerevizijskem delu v zvezi z EMN 
in Eurosistemom
organi odločanja
viri 
Usklajuje. 
linija upravnega
poročanja 
revizije
linija 
vsebinskega 
poročanjarevizijska poročila/
delovni programIzvršilni odbor ECB
Svet ECB Razširjeni svet ECB 
Sestava ESCB
sestava EvrosistemaSestava EMN 
IAC
Člani skupaj sestavljajo Izvršno revizijsko skupino.Nadzorni odbor 
Svetuje.
Revizijski odbor ECBPotrdi revizijski program. 
viri Direktorat za
notranjo
revizijoPredsednik 
Operacije ECBIzvršilni odbor  Pristojni nacionalni organi/
Centralna banka
Sekretariat Odbora
notranjih revizorjev Revizijske projektne
skupine
Upravljanje in ﬁnančno poročanje Bankovci IT Monetarna politika Plačilni in poravnalni sistemi Statistika o EMN
[Opravljajo revizije centralne banke (raven pristojnih nacionalnih organov in ECB).]
Teme, povezane z Evrosistemom.
Teme, povezane z EMN.
viri 
Vir: Evropsko računsko sodišče.
37 Upravljanje 
 
Dodeljevanje virov s  strani Direktorata za notranjo 
revizijo: čeprav so bile kadrovske potrebe jasno količinsko 
opredeljene, je bilo končno število zaposlenih nezadostno
62 
V marcu 2013, potem ko je bilo na podlagi zunanje ocene kakovosti sklenjeno, da 
bi bilo treba spodbuditi priprave D-IA na njegovo revizijo EMN, je D-IA ugotovil, 
da bo za dajanje neodvisnih in objektivnih zagotovil v zvezi s tem potrebnih naj -
manj 16 zaposlenih v ekvivalentu polnega delovnega časa. Kljub temu je Svet ECB 
avgusta 2013 za izvajanje nalog v zvezi z EMN in statistiko47 za leto 2013 odobril 
samo tri zaposlene v D-IA za polni delovni čas, za leto 2014 pa še dodatne štiri. 
Enotam, ki so zahtevale zaposlene, niso bili predstavljeni razlogi za to odstopanje 
od prvotnih predlogov (glej tabelo 4 ).47 Naloge v zvezi s statistiko  
so povezane z bančnim 
nadzorom (nadzorniški 
podatki) in monetarno politiko 
(centralnobančni podatki).Tabela 4Ugotovljene kadrovske potrebe in dejansko število 
zaposlenih
Kadrovske potrebe zvezi z EMN, kot jih je določil D-IA (zaposleni v EPDČ) 16
Skupno število odobrenih delovnih mest 7
(eno delovno mesto za naloge v enoti za preiskave, ki lahko obsega tudi dejavnosti na 
področjih, ki niso povezana z EMN)(1)
(eno delovno mesto v zvezi z IT – za posamezne projekte se zapolni z osebjem 
z drugih področij v D-IA)(1)
Delovna mesta, dodeljena za naloge v zvezi z EMN/statistiko, na področjih, 
ki niso IT in preiskave, in sicer:5
(en glavni revizor, izbran izmed zaposlenih ECB v okviru zunanje objavljenega zapo -
slitvenega postopka)1
(osebje, izbrano z zunanjim zaposlitvenim postopkom, ki ima nedavno pridobljena, 
posebna znanja na področju komercialnega bančništva/bančnega nadzora)2
(osebje, zaposleno v okviru kratkotrajne napotitve, ki ima nedavno pridobljena, 
posebna znanja na področju bančnega nadzora)1
(interna premestitev enega zaposlenega, zadolženega za naloge v zvezi z IT/statistiko, 
znotraj D/IA)1
Vir: Evropsko računsko sodišče.
38 Upravljanje 
 
63 
Predsednik revizijske projektne skupine za EMN in statistiko ima predhodne iz-  
kušnje z bančnim nadzorom (1995–2000) in je član poslovodnega tima direktora -
ta za notranjo revizijo, ki je pristojen za revizije, ki jih izvaja revizijskja projektna 
skupina in revizije, povezane s centralnim bančništvom. V marcu 2015 sta se sku -
pini pridružili dve osebi s tremi oziroma štirimi leti izkušenj na področju bančne -
ga nadzora. Še en član skupine, ki se ji je pridružil septembra 2014, ima izkušnje iz 
zasebnega sektorja na področju obvladovanja tveganj in izvajanja okvira Basel II.
64 
Kljub majhnemu številu osebja v direktoratu za notranjo revizijo sedanja kom -
binacija strokovnih znanj zajema številna pomembna področja in poleg tega 
še splošno revizijo, vendar bodo, ko bo skupina dosegla ustrezno velikost, ki bi 
omogočala izvajanje revizij v zvezi z metodološkimi in konceptualnimi vprašanji, 
potrebna bolj specifična strokovna znanja in praktične izkušnje (npr. makroboni -
tetni nadzor, zaledne storitve v zvezi s kreditiranjem podjetij).
65 
Ker revizijska projektna skupina temelji na kolektivni odgovornosti svojih članov, 
je njeno delovanje odvisno od sodelovanja s pristojnimi nacionalnimi organi in 
njihovega praktičnega prispevka k nalogi. Na nekaterih področjih (npr. nadzor na 
kraju samem, prispevek lokalnih uslužbencev pristojnega nacionalnega organa) 
je odvisnost lahko večja kot na drugih (npr. zadeve v zvezi z upravljanjem). Očitno 
je, da je pri revidiranju v zvezi z EMN delovna obremenitev direktorata D-IA zara -
di usklajevanja potreb večja.
Načrtovanje temelji na obsežnem revizijskem okviru, vendar 
ne upošteva vedno najboljše prakse
Revizijsko načrtovanje temelji na celovitem načrtu …
66 
Začetna dodelitev virov notranji reviziji je bila nezadostna in opravljena z zamu -
do. Zato je bilo sprva bolj malo dejavnosti načrtovanja.
67 
Maja 2015 je bil dokončno oblikovan zelo podroben okvir48 revizijskih tem, ki je 
sestavljen iz petih revizijskih grozdov, razdeljenih na 14 predmetov revizije ter  
31 področij in procesov, nazadnje pa še več kot 150 dodatnih podelementov.48 S pozitivno oceno revizijskega 
okvira, ki jo je podalo Sodišče, 
so se strinjali vsi pristojni 
nacionalni organi, ki so 
odgovorili na vprašalnik 
Sodišča. Kljub temu so trije  
od 11 pristojnih nacionalnih 
organov izrazili pomisleke 
glede natančnega obsega 
zadevnih predmetov revizije 
in njihove obravnave 
v razumnem časovnem okviru.
39 Upravljanje 
 
… vendar ne vključuje rezerve za ad hoc  zahteve ali upošteva 
zunanjega izvajanja (s partnerskim sodelovanjem naročnika)
68 
Splošno revizijsko načrtovanje ovira dejstvo, da v nasprotju z najboljšo prakso49 ni 
predvidena možnost izvedbe ad hoc  revizij ali razširitve obstoječih revizij (zaradi 
politike 100-odstotne izrabe virov).
69 
V nasprotju z najboljšo prakso je tudi to, da D-IA nima vzpostavljenega siste -
matičnega postopka glede operacij, oddanih v izvajanje zunanjim izvajalcem/
operacij, ki jih izvaja skupaj z zunanjimi izvajalci.50 Tako na primer v pogodbah ni 
zahtevano, da morajo notranje revizijske službe izvajalcev storitev ECB poročati 
o dejavnostih, oddanih v izvajanje zunanjim izvajalcem/dejavnostih, ki jih izvaja 
skupaj z zunanjimi izvajalci. Prav tako ni v vseh pogodbah klavzule, po kateri bi 
imela notranjerevizijska služba ECB pravico, da sama revidirala dejavnosti, od -
dane v izvajanje zunanjim izvajalcem/dejavnosti, ki jih izvaja skupaj z zunanjimi 
izvajalci.
Čeprav je metodologija ocenjevanja tveganj na splošno 
ustrezna, ne vključuje zaščitnih ukrepov, ki bi zagotavljali 
celovito in pravočasno obravnavo področij z visokim in 
srednjim tveganjem
Izdelane so bile podrobne predloge za predmet revizije, ki se 
uporabljajo v okviru modela tveganja, ki je kljub nekaterim 
pomanjkljivostim konceptualno ustrezen
70 
Kot utemeljitev pri odločanju o prednostnem razvrščanju revizijskih tem v pri -
hodnjem obdobju se uporablja ocena tveganja. Ta temelji na ključnih informa -
cijah v predlogah za predmet revizije, ki vsebujejo podrobnosti o glavnih temah 
revizijskega okvira ter popoln opis posamezne dejavnosti, s tem povezanih pro -
cesov in najpomembnejših ključnih kontrol. Predloge, kot se uporabljajo pri oceni 
tveganja, so zelo dobro izhodišče za načrtovanje.49 Glej na primer odstavek 3 
razdelka BT 2.3 Minimalnih 
zahtev za obvladovanje 
tveganj, ki jih je izdal nemški 
pristojni nacionalni organ 
(BaFin), in odstavek 20 
revizijskega standarda PS 240, 
ki ga je izdal nemški inštitut 
javnih revizorjev IDW.
50 Minimalne zahteve organa 
BaFin za obvladovanje 
tveganj, AT 9, odstavek 6;  
BT 2.1, odstavek 3.
40 Upravljanje 
 
71 
Sodišče je pregledalo predloge za tri revizijska področja ter ugotovilo, da so 
ustrezne in se ustrezno uporabljajo. Poleg potrebe po jasnejši opredelitvi tve -
ganja v zvezi s tretjimi osebami je bila ugotovljena tudi splošnejša potreba po 
doslednosti pri uporabi meril v zvezi s finančnimi posledicami in tveganjem 
sodnih postopkov ter v enem primeru po osredotočenosti na tveganja v zvezi 
z ločenostjo monetarne politike od politike nadzora.
72 
Kljub tem pomanjkljivostim je model tveganja zelo primerno orodje za načrtova -
nje. Vsi pristojni nacionalni organi, ki so odgovorili na naš vprašalnik, so menili, da 
je postopek ocenjevanja tveganj ustrezen in pregleden.
Ni minimalnih ravni nadzora, s  katerimi bi se zagotovilo, da so 
področja z visokim in srednjim tveganjem ter ključni podelementi 
v celoti zajeti, revizije v zvezi z EMN pa se za vire potegujejo 
z revizijami, ki niso povezane z EMN …
73 
Odbor notranjih revizorjev si ne prizadeva zajeti vseh tveganj v posameznem 
obdobju načrtovanja (kot je petletni cikel), temveč se opira samo na cilje srednje -
ročnega načrtovanja. Uporablja ključni kazalnik uspešnosti za vključenost podro -
čij z visokim tveganjem in si prizadeva, da bi vsako leto revidiral vsaj 30 % takih 
področij ter v posameznem triletnem obdobju zajel vsaj 90 % področij z visokim 
tveganjem. Toda za področja, na katerih je tveganje srednje veliko, taka ciljna 
vrednost ni določena. V okviru letnega revizijskega programa se ocena tveganja 
za področja z visokim in srednjim tveganjem vsako četrtletje prilagodi, tako da je 
mogoče ob pojavu novih tveganj načrtovanje redno posodabljati. Čeprav sred-  
njeročni načrt za obdobje 2015–2018 zajema vsa področja z visokim tveganjem, 
ni jasno, ali oziroma kdaj bodo obravnavani vsi podelementi teh področij, formu -
la, ki se uporablja pri revizijskem načrtovanju, pa sistematično ne vključuje ele -
mentov, ki še niso bili pregledani. Področja s srednjim tveganjem, kot so notranji 
modeli, makrobonitetni nadzor in manj pomembne institucije, pred letom 2019 
sploh niso predvidena za revidiranje, prav tako pa ni jasno, v kolikšnem obsegu 
bodo obravnavana.
74 
Kadar so viri omejeni, lahko zaradi pristopa, opisanega v odstavku 73, področja 
s srednjim ali visokim tveganjem ostanejo nerevidirana, saj niso bile določene 
minimalne ravni nadzora (določen rezultat ocene tveganja,pri katerem je revizija 
obvezna)51.51 Minimalne zahteve za 
obvladovanje tveganj, ki jih  
je izdal nemški pristojni 
nacionalni organ, v primeru 
posebnih tveganj določajo 
letno revizijo, za vse druge 
procese in dejavnosti pa 
triletni revizijski cikel 
(minimalne zahteve organa 
BaFin za obvladovanje 
tveganj, BT 2.3).
41 Upravljanje 
 
75 
Dejstvo, da ima notranja revizija značaj skupne službe, in pomanjkanje virov sta 
pripeljala do situacije, ko se predmeti revizije, povezani s centralnim bančni -
štvom, in predmeti revizije, povezani z EMN, potegujejo za iste vire (glej tabe -
lo 5 ). V letu 2015 je bilo samo 15 % dejansko rezerviranega časa porabljenega za 
naloge v zvezi z EMN. Od 30 delovnih mest v D-IA jih je samo sedem (vključno 
s področji preiskav in IT) namenjenih nalogam v zvezi z EMN in statistiko. Tabela 5Revizije, predvidene za EMN, v  primerjavi z  drugimi 
revizijskimi nalogami v  sodelovanju s  pristojnimi 
nacionalnimi organi
Področje revizijePodročja z  visokim 
preostalim 
tveganjem po stanju 
septembra  2015Izvedene ali 
začete revizije 
leta  2015Predlagane 
revizije  
za leto 2016Predlagane 
revizije  
za obdobje 
2017/2018
EMN/statistika16 1 2 3
Evrosistem/ESCB29 11 9 14
Upravljanje, tveganje, 
računovodstvo in IT3 0 2 6
Skupaj brez EMN 12 11 11 20
1  Ni jasnega ločevanja med centralnobančno in nadzorniško statistiko.
2  Vključuje zlasti monetarno politiko in njeno izvajanje, statistiko, plačilne in poravnalne sisteme, 
bankovce, računovodsko izkazovanje v konsolidirani bilanci stanja Evrosistema in finančno 
poročanje.
Vir: ERS na podlagi podatkov ECB.
… v praksi pa področja z najvišjim tveganjem niso bila takoj 
prednostno določena za revizijo
76 
S kalibracijo, s katero se doseže skladnost med predmeti revizije, ki jih predlagajo 
različne revizijske projektne skupine, je mogoče priti do prilagojenih ocen tve -
ganja. Poleg tega lahko projektna skupina za vodenje kakovosti, kadar predlaga 
revizije Odboru notranjih revizorjev, izbere predmete revizije, ki niso bili ocenjeni 
kot najbolj tvegani, odbor pa predlogov projektne skupine nikakor ni zavezan 
upoštevati.
42 Upravljanje 
 
77 
Čeprav sta temi „stalni nadzor sistemsko pomembnih bank – SREP“ in „krizno 
upravljanje v bančništvu“ od vseh predmetov revizije, za katere je odgovorna 
revizijska projektna skupina za EMN, dobili najvišjo oziroma drugo najvišjo oceno 
preostalega tveganja, v prvem letu nista bili revidirani, temveč sta bili vključeni 
v revizijski načrt za obdobje 2017/2018. Za leti 2015 in 2016 sta bila na področju 
EMN izbrana predmeta revizije „stalni nadzor – načrtovanje in spremljanje“ (na 
šestem mestu) oziroma ƒ“nadzorniška statistika in upravljanje informacij“ (na 
deljenem drugem mestu). Revidiranje vidikov načrtovanja stalnega nadzora 
brez temeljitega pregleda procesa nadzorniškega pregledovanja in vrednotenja 
(SREP), ki je ključni proces stalnega nadzora, ni enako celoviti obravnavi vsebine 
predmeta.
43
 Ureditve  
glede odgovornosti
52 Empirična analiza je pokazala 
pozitivno in pomembno 
korelacijo med preglednostjo 
nadzornika in uspešnostjo 
bančnega nadzora. Glej na 
primer Arnone, M. 
Salim. Darbar, S. M. in Gambini, 
A. „Banking Supervision: 
Quality and Governance“ 
(Bančni nadzor: kakovost in 
upravljanje), 2007, delovni 
dokument 07/82, MDS.
53 „Vrzeli, prekrivanja in izzivi: 
panoramski pregled ureditev 
odgovornosti in javnega 
revidiranja v EU“, ERS, 2014 
(http://eca.europa.eu ).78 
Za kakovost bančnega nadzora je ključen trden okvir odgovornosti, saj je pove -
zan z načeli dobrega upravljanja, kot sta preglednost in učinkovitost52. Odgo -
vornost pomeni, da mora nadzorni organ zaradi vzpostavljanja in spodbujanja 
širšega razumevanja svojih dejavnosti in uspešnosti ter prejemanja potrebnih 
povratnih informacij zagotavljati ustrezne, pravočasne in točne informacije števil -
nim deležnikom.
79 
Za presojo splošnega okvira odgovornosti EMN so bili kot referenčno merilo 
uporabljeni okvir, opredeljen v panoramskem pregledu ureditev odgovorno -
sti in javnega revidiranja v EU, ki ga je objavilo Evropsko računsko sodišče (glej 
odstavek 80)53, ureditve iz člena 20 uredbe o EMN, prenovljena temeljna načela 
BCBS za učinkovit bančni nadzor iz leta 2012 (glej okvir 2 ) ter pravni okviri in 
prakse v primerljivih jurisdikcijah.
Baselski odbor za bančni nadzor
Baselski odbor za bančni nadzor (BCBS) je glavni organ, ki na svetovni ravni določa standarde za bonitetno 
ureditev bank, in forum za sodelovanje pri zadevah v zvezi z bančnim nadzorom. Prenovljeni nabor njegovih 
29 temeljnih načel, ki vsebujejo ločena bistvena in dodatna merila, obravnava:
 οnadzorniška pooblastila, odgovornosti in funkcije, s poudarkom na uspešnem nadzoru na podlagi tveganj 
ter na potrebi po zgodnjem posredovanju in pravočasnih nadzornih ukrepih (načela 1–13); in
 οpričakovanja bank glede nadzora, s poudarkom na pomembnosti dobrega upravljanja in obvladovanja 
tveganj ter skladnosti z nadzorniškimi standardi (načela 14–29).
Čeprav načela niso pravno zavezujoča, se na široko uporabljajo kot mednarodno sprejeta referenčna merila za 
presojo kakovosti nadzornih sistemov in praks v različnih jurisdikcijah. ECB je kot članica Baselskega odbora 
za bančni nadzor potrdila54 svojo zavezanost izjavi iz temeljnih načel BCBS za učinkovit bančni nadzor (2012), 
da načela tvorijo „trdno podlago za urejanje, nadzor in upravljanje bančnega sektorja ter upravljanje tveganj 
v tem sektorju“55.
54 ECB – Vodnik po bančnem nadzoru (november 2014), str. 6 in 7.
55 Temeljna načela BCBS za učinkovit bančni nadzor (2012).
Vir: Banka za mednarodne poravnave (BIS).Okvir  2
44 Ureditve glede odgovornosti  
 
80 
V svojem panoramskem pregledu odgovornosti v EU smo opredelili naslednje 
glavne elemente trdnega okvira odgovornosti:
(i) jasna opredelitev nalog in pristojnosti;
(ii) široka pooblastila za neodvisno zunanjo revizijo z vidika financ, skladnosti 
s predpisi in smotrnosti;
(iii) zagotovilo poslovodstva o doseganju ciljev politike;
(iv) popoln demokratični nadzor in
(v) povratne zanke, da bi omogočili popravljalne ukrepe/izboljšave.56
81 
V nadaljevanju je obravnavano, v kolikšnem obsegu okvir odgovornosti EMN 
izpolnjuje vsako od teh petih zahtev.
(i)  Naloge in pristojnosti EMN kot celote so 
v zakonodaji, na podlagi katere je ustanovljen, 
jasno opredeljene in javno razkrite
82 
Kar zadeva jasnost pristojnosti v verigi odgovornosti, so bile nadzorniške naloge 
EMN z uredbami prenesene na ECB. Vzpostavljena so posebna pravila, po katerih 
mora ECB svojo monetarno politiko in nadzorniške naloge izvajati neodvisno, 
hkrati pa mora biti za dejavnosti v zvezi z EMN odgovorna Evropskemu parlamen -
tu, Svetu in Euroskupini. Nadzorne dejavnosti načrtuje in izvaja Nadzorni odbor, 
medtem ko je Svet ECB odgovoren za sprejemanje končnih odločitev in splošno 
upravljanje ECB, ki vključuje monetarno in nadzorno funkcijo. Podrobnosti o po -
stopku odločanja so predstavljene v  Prilogi III .
83 
Glede jasnosti ciljev je v uredbi o EMN jasno navedeno, da je cilj ECB v zvezi z nje -
nimi nadzornimi nalogami „prispevati k varnosti in trdnosti kreditnih institucij ter 
k stabilnosti finančnega sistema v Uniji in vsaki državi članici“57.56 V baselskih merilih so 
upoštevane vse te zahteve, 
razen zahteve glede povratnih 
zank, ki je predvsem praksa, 
z izvajanjem katere si druge 
jurisdikcije prizadevajo 
razumeti vpliv bonitetnega 
okvira in uspešnost nadzora. 
Povratne zanke so mehanizmi, 
ki zagotavljajo, da se pri 
zakonodajnem postopku 
upoštevajo povratne 
informacije deležnikov (npr. 
posvetovanja z nadzorovanimi 
subjekti ali ankete med njimi). 
Ankete je na primer mogoče 
uporabiti kot pokazatelj 
uspešnosti za ugotavljanje 
problematičnih področij in 
možnosti za izboljšanje.
57 Člen 1 Uredbe (EU) 
št. 1024/2013.
45 Ureditve glede odgovornosti  
 
58 Besedlio člena 27.2 se zrcali 
tudi v členu 20(7) uredbe 
o EMN.
59 Ena država se na anketo ni 
odzvala.
60 Izjava Odbora za stike vodij 
vrhovnih revizijskih institucij 
držav članic EU in Evropskega 
računskega sodišča 
z naslovom „Zagotavljanje 
popolnoma revizijsko 
preverljive, odgovorne in 
uspešne ureditve nadzora 
bank po uvedbi enotnega 
mehanizma nadzora“.84 
Sodišče je odkrilo nekaj problematičnih vprašanj, povezanih s pristojnostmi in 
usklajevanjem različnih sestavnih delov EMN (glej oddelek o skupnih nadzorniš -
kih skupinah in oddelek o inšpekcijskih pregledih na kraju samem).
(ii)  Pooblastilo Sodišča za revizijo je opredeljeno 
v Pogodbi o delovanju Evropske unije
85 
Ureditve številnih jurisdikcij predvidevajo, da javno revidiranje bančnih nad -
zornikov in njihovih dejavnosti vključuje tudi primere, ko so za nadzor odgo -
vorne centralne banke. Z dodelitvijo pravic za revidiranje bančnih nadzornikov 
vrhovnim revizijskim institucijam naj bi prispevali k povečanju odgovornosti in 
preglednosti.
86 
Za revizorja ECB je določeno Evropsko računsko sodišče. Njegov mandat je 
opredeljen v členu 27.2 Statuta ESCB in ECB58, v skladu s katerim se uporabljajo 
določbe člena 287 PDEU, po katerih je Sodišče pristojno za preverjanje operativ -
ne učinkovitosti upravljanja ECB in tudi njenih nadzornih nalog.
87 
V tej prvi reviziji nekaterih pomembnih področjih dejavnosti EMN ni bilo mogoče 
zajeti (glej podrobnosti o obsegu revizije v odstavku 19 in Prilogi I ). V poročilu 
Odbora za stike vrhovnih revizijskih institucij EU so primerjane revizijske pra -
vice 27 od 28 nacionalnih vrhovnih revizijskih institucij v EU59 glede revidiranja 
bančnih nadzornikov. V izjavi60, pripravljeni na podlagi tega poročila, je poudar -
jeno, da se je v državah, kjer prejšnje pristojnosti nacionalnih vrhovnih revizijskih 
institucij za revizijo bančnih nadzornikov niso bile nadomeščene s podobnim 
obsegom revizije nadzornih dejavnosti ECB, ki jo izvaja Evropsko računsko sodi-  
šče, pojavila revizijska vrzel. Tabela 6  vsebuje primerjalni pregled pooblastil za 
revizijo mikrobonitetnega nadzora v nekaterih jurisdikcijah zunaj EU, Priloga V  pa 
povzetek ureditev revizije bančnega nadzora, ki veljajo v teh jurisdikcijah.
46 Ureditve glede odgovornosti  
 Tabela 6Pooblastila za revizijo mikrobonitetnega nadzornika 
(zakonsko dodeljene pravice) in obseg pooblastil
NadzornikPravice za revizijo 
smotrnosti poslo -
vanja pri nadzor -
nih dejavnostihPravice za revizijo 
smotrnosti poslo -
vanja pri drugih 
dejavnostihPravice za revizijo 
skladnosti s  pred -
pisi pri nadzornih 
dejavnostihPravice za revizijo 
skladnosti s  pred -
pisi pri drugih 
dejavnostih
ZDADA – POLNE revizijske 
praviceDA – POLNE revizijske 
praviceDA – POLNE revizijske 
praviceDA – POLNE revizijske 
pravice
KanadaDA – POLNE revizijske 
praviceDA – POLNE revizijske 
praviceDA – POLNE revizijske 
praviceDA – POLNE revizijske 
pravice
AvstralijaDA – pristojnost za 
pregled ali preučitev 
vseh vidikov poslova -
nja subjektaDA – pristojnost za 
pregled ali preučitev 
vseh vidikov poslova -
nja subjektaPristojnosti za 
izvedbo dodatnih 
storitev (smernice 
za boljšo prakso ter 
poročila o  zagotovilih 
in pregledih)Pristojnosti za 
izvedbo dodatnih 
storitev (smernice 
za boljšo prakso ter 
poročila o  zagotovilih 
in pregledih)
Vir: Evropsko računsko sodišče.
(iii)  Za dajanje zagotovil glede uresničevanja ciljev 
EMN še ni bil razvit uraden okvir za merjenje 
uspešnosti
88 
V zvezi z odgovornostjo se predpostavlja, da se bodo nadzornikova dejanja 
presojala glede na nekatere standarde in opredeljene cilje. Okvir za merjenje 
uspešnosti, pri katerem se uporablja širok nabor kazalnikov in metrik uspešnosti 
na različnih ravneh nadzora, predstavlja skladen in dosleden pregled uspešnostii 
nadzora ter deležnikom prikaže, kako nadzorniške prakse prispevajo k uresniče -
vanju ciljev.
89 
ECB v času, ki ga je do zdaj imela na voljo, za EMN še ni razvila uradnega okvira za 
merjenje uspešnosti. Izdelala je orodje, imenovano „SSM Supervisory Dashboard 
Pilot“, s katerim lahko spremlja in presoja najpomembnejše vidike svojih nadzor -
nih dejavnosti ter spremlja uspešnost prenašanja nadzorniških prioritet v prakso. 
Vendar pa je to orodje na voljo samo Nadzornem odboru in višjemu vodstvu, 
zato drugim deležnikom ne daje zagotovil glede uresničevanja ciljev EMN.
47 Ureditve glede odgovornosti  
 
90 
Formalni kazalniki uspešnosti so v drugih jurisdikcijah običajen del nadzorne 
funkcije. Nekaj teh kazalnikov je informativno predstavljenih na sliki 7 .
61 MDS, „European Union: 
Publication of Financial Sector 
Assessment Program 
Documentation, Technical 
Note on Issues in Transparency 
and Accountability“ (Evropska 
unija: objava dokumentacije 
programa ocenjevanja 
finančnega sektorja, 
strokovno poročilo 
o vprašanjih glede 
preglednosti in odgovornosti), 
poročilo po državah št. 13/65, 
marec 2013. Mnenja 
v dokumentu niso nujno 
enaka mnenjem 
predstavnikov Evropske unije 
v Mednarodnem denarnem 
skladu ali njegovem izvršnem 
odboru.Slika  7Primeri kazalnikov uspešnosti
Primeri metrik
Kazalniki, povezani s stečaji ali obsegom 
izgub zaradi neizpolnjevanja obveznosti  •rezultati nadzorne ocene tveganj pred stečaji, število 
stečajev •izgube zaradi propada (kazalnik zaščitenosti denarja1, 
kazalnik uspešnosti subjektov2) •urejen oz. neurejen propad
Kazalniki, povezani z (javnim) 
zaupanjem v bančni sektor ali bančnega 
nadzornika •poslovne in javne raziskave  •trendi pologov strank
Kazalniki gibanja med različnimi 
nadzornimi režimi ali rezultati ocen 
tveganja •dolgoročni trendi rezultatov nadzornih ocen tveganja 
v bankah, ki se spremljajo in o katerih se poroča
Kazalniki na podlagi raziskav med 
deležniki •vprašalnik, ki ga po pregledu na kraju samem 
izpolnijo institucije, mnenja opazovalcev iz panoge, 
medsebojne raziskave med nadzorniki
1  Razmerje med varnimi obveznostmi in skupnimi obveznostmi.
2  Razmerje med številom institucij, ki izpolnjujejo svoje obveznosti, in skupnim številom institucij.
Vir: poročilo BIS o vplivu in odgovornosti bančnega nadzora, julij 2015; Australian Prudential Regulation 
Authority (avstralski organ za bonitetno ureditev).
91 
Pred vzpostavitvijo EMN je MDS v svojem strokovnem poročilu predlagal nabor 
ukrepov v zvezi s preglednostjo in odgovornostjo, s katerimi bi se spodbujala 
verodostojnost take nadzorniške politike61. V dokumentu je bilo med drugim 
predlagano, naj Nadzorni odbor objavlja zapisnike svojih sej, na katerih razpravlja 
o politiki, in ustanovi zunanjo skupino strokovnjakov, ki bo izvajala neodvisni 
pregled nad delovanjem EMN. Več podrobnosti je v  Prilogi VI .
48 Ureditve glede odgovornosti  
 
Vprašanja glede predložitve dokumentacije Komisiji
92 
Člen 32 uredbe o EMN posebej zahteva, da Evropska komisija vsaka tri leta 
predloži izčrpno poročilo o pregledu uporabe, ustreznosti in uspešnosti ureditev 
upravljanja, ureditev glede odgovornosti in finančnih ureditev EMN, uspešnosti 
pooblastil ECB za nadzor in sankcioniranje ter morebitnem vplivu EMN na delo -
vanje notranjega trga (glej Prilogo VII ). Prvo poročilo o pregledu, ki bi moralo 
biti objavljeno do 31. decembra 2015, še ni bilo objavljeno. Komisija je ECB prvič 
zaprosila za informacije julija 2015. Instituciji sta šele novembra 2015 sklenili 
memorandum o soglasju o posredovanju informacij, ki niso javne. ECB je nato 
16. decembra 2015 dokončala posredovanje informacij, ki jih je zahtevala Komi -
sija. Na podlagi podrobnejše zahteve januarja 2016 je ECB 19. aprila 2016 poslala 
dodatne informacije. Komisija ni prejela zahtevanih informacij za posamezne 
banke (zbirke podatkov bank za oceno nadzorniških pristojbin), saj je ECB izrazila 
pomisleke v zvezi s tajnostjo.
Ustrezno razkritje širši javnosti
93 
Javna preglednost je ena od najpomembnejših elementov odgovornosti. Skladno 
z najboljšo prakso, po kateri nadzorni organi delujejo pregledno ter utemeljujejo 
svoja pravila in dejavnosti62, se v spletišču ECB o bančnem nadzoru63 objavljajo 
izčrpne informacije za širšo javnost, vključno s pravnim okvirom in regulativnim 
okoljem, pogostimi vprašanji, vodnikom po bančnem nadzoru, predstavitvijo 
metodologije SREP , koledarjem tedenskih in mesečnih sej (s približno trimeseč -
nim zamikom) predsednika in podpredsednika Nadzornega odbora ter drugo 
dokumentacijo, v kateri so predstavljene usmeritve in prakse ECB glede nadzora. 
V spletišču so objavljene tudi pripombe o osnutkih predpisov, podane med javni -
mi posvetovanji, in odgovori ECB nanje.62 Glej poročilo Baselskega 
odbora o vplivu bančnega 
nadzora in odgovornosti 
v zvezi z njim, julij 2015.
63 https://www.
bankingsupervision.europa.
eu/home/languagepolicy/
html/index.sl.html
49 Ureditve glede odgovornosti  
 
Omejena preglednost informacij za nadzorovane subjekte
94 
Informacije, ki se razkrijejo nadzorovanim subjektom, ne zadostujejo povsem za 
ustrezno razumevanje metodologije EMN. ECB selektivno razkriva (tj. objavlja 
samo krajše dele) nadzorniški priročnik EMN, v katerem so opredeljeni procesi 
in metodologija SREP za nadzor kreditnih institucij ter postopki za sodelovanje 
znotraj EMN in z drugimi organi, razkriva. V drugih jurisdikcijah so pristopi k   
objavljanju različni. Tako so denimo v ZDA nadzorniški priročniki objavljeni 
v uradnem spletišču nadzornih organov, medtem ko organ za bonitetno ureditev 
(Prudential Regulation Authority) pri centralni banki Bank of England svojega 
notranjega priročnika ne objavlja.
95 
Zaradi takega pristopa ECB k razkrivanju nadzorovani subjekti rezultatov SREP 
ne morejo popolnoma razumeti. Približno polovica bank, ki so odgovorile na 
naš vprašalnik (glej Prilogo VIII ), je izrazila zaskrbljenost glede pomanjkanja 
preglednosti, ki bi lahko po njihovem mnenju povečalo tveganje naključnosti pri 
nadzoru, kot je bilo navedeno v enem od odgovorov. V zvezi s tem glej sliko 8  
o razkritjih v zvezi s SREP . Slika  8Kako banke ocenjujejo razkritja v zvezi s SREP
1 %
10 %6 % 7 %
44 %
32 %1 zelo celovite
2
3 dobro uravnovešene 
4
5 slabe informacije 
N/A
Opomba: Na vprašalnik je odgovorilo 69 od 129 bank, ki so ga prejele.
Vir: vprašalnik ERS, poslan pomembnim institucijam, nad katerimi se izvaja nadzor.
50 Ureditve glede odgovornosti  
 
96 
Pri nekem drugem vprašanju je 29 % bank kakovost informacij, ki so jih prejele 
v zvezi s postopki, opredeljenimi v nadzorniškem priročniku, in so pomembne 
za njihovo vsakdanje delo z nadzornikom, ocenila z manj kot 3 (1 = odlično, 5 = 
slabo), saj „pomembna vprašanja za vsakdanje delo z nadzorniki niso opisana 
v zadostni meri“ (glej sliko 9 ).
97 
Evropski parlament je v svojem letnem poročilu o bančni uniji za leto 2015 izrazil 
podobno zaskrbljenost ter pozval k večji preglednosti v zvezi z odločitvami in ob -
razložitvami glede drugega stebra (SREP)64.Slika  9Ambivalentne ocene kakovosti informacij o nadzorniških 
postopkih
Kako bi ocenili kakovost informacij, ki jih imate v zvezi s postopki 
iz nadzorniškega priročnika in so pomembne za vaše vsakdanje  
delo z nadzornikom?
3 %
7 %3 %
19 %
46 %22 %1 odlične
2
3
4
5 slabe
N/A
Opomba: Na vprašalnik je odgovorilo 69 od 129 bank, ki so ga prejele.
Vir: vprašalnik ERS, poslan nadzorovanim pomembnim institucijam.64 EP, Odbor za ekonomske in 
monetarne zadeve, „Bančna 
unija – Letno poročilo 2015“, 
19.2.2016, odstavek 37.
51 Ureditve glede odgovornosti  
 
(iv)  Parlament je pri izvajanju demokratičnega nadzora 
nad opravljanjem nadzorniških nalog precej 
omejen glede zaupnosti
98 
Uredba o EMN določa splošne ureditve glede odgovornosti Evropskemu parla -
mentu in Svetu. Nadaljnje podrobnosti o odgovornost v zvezi z EMN so določene 
v medinstitucionalnem sporazumu z Evropskim parlamentom65 in memorandumu 
o soglasju, sklenjenem s Svetom66. Parlament v svojem letnem poročilu o bančni 
uniji za leto 2015 pozdravlja, da „ je ECB do zdaj izpolnjevala svoje obveznosti 
v zvezi z odgovornostjo do Parlamenta na učinkovit in odprt način“67. Odgovor -
nost do Evropskega parlamenta se izpolnjuje po več kanalih (glej Prilogo IX ), 
vključno s predložitvijo zapisnikov sestankov Nadzornega odbora.
99 
Za vsako razkritje informacij Evropskemu parlamentu veljajo zahteve o varovanju 
poklicnih skrivnosti iz medinstitucionalnega sporazuma, ki so zavezujoče tudi 
po prenehanju njegove veljavnosti. Parlament je v svojem poročilu pozval ECB, 
naj še naprej prispeva k temu, da bo lahko bolje ocenjeval politike in dejavnosti 
EMN68, ter priporočil, naj se razmisli o okrepitvi revizijske pristojnosti Sodišča69.
(v)  Ureditve glede povratnih informacij obstajajo, 
vendar za zdaj še ne vključujejo splošnega 
anketiranja finančnih institucij
100  
Obveznosti ECB glede odgovornosti se ne bi smele razumeti, kakor da zmanjšu -
jejo njeno pravico, da nadzorniške naloge, prenesene nanjo, opravlja popolnoma 
neodvisno, zlasti brez vsakršnega neprimernega političnega vpliva in vmešavanja 
zadevnega sektorja (uvodna izjava 75 uredbe o EMN). To je skladno s temeljnimi 
načeli BCBS za učinkovit bančni nadzor, po katerih vlada ali zadevni sektor s svo -
jim vmešavanjem ne bi smela ogrožati operativne neodvisnosti nadzornika, ki 
lahko v zvezi z bankami in bančnimi skupinami, ki jih nadzoruje, povsem po svoji 
presoji sprejme katere koli nadzorniške ukrepe ali odločitve70.65 Medinstitucionalni sporazum 
med Evropskim parlamentom 
in Evropsko centralno banko 
o praktičnih podrobnostih za 
uresničevanje demokratične 
odgovornosti in nadzora nad 
opravljanjem nalog, 
prenesenih na Evropsko 
centralno banko v okviru 
enotnega mehanizma 
nadzora.
66 Memorandum o soglasju med 
Svetom Evropske unije in 
Evropsko centralno banko 
o sodelovanju v postopkih, 
povezanih z enotnim 
mehanizmom nadzora (EMN).
67 EP, Odbor za ekonomske in 
monetarne zadeve, „Bančna 
unija – Letno poročilo 2015“, 
19.2.2016, odstavek 39.
68 Prav tam.
69 Prav tam, odstavek 40.
70 Temeljna načela BCBS za 
učinkovit bančni nadzor 
(2012), načelo 2, bistveno 
merilo 1.
52 Ureditve glede odgovornosti  
 
101  
To pomeni, da Evropski parlament in Svet ne smeta dajati povratnih informacij 
v obliki navodil ali zahtevati popravnih ukrepov, kot to počneta v odnosu do dru -
gih institucij ali organov EU, za katere velja bolj neposredna raven nadzora. ECB 
je po drugi strani naložena večja odgovornost, saj mora resno upoštevati vse po -
vratne informacije, ki jih prejme od Parlamenta, Sveta ali zunanjih revizorjev. Od 
nje se prav tako pričakuje, da bo izvedla učinkovito samooceno, med drugim tudi 
tako, da bo zahtevala povratne informacije od svojih neposrednih deležnikov.
102  
ECB je z jasnimi in ustreznimi ureditvami poskrbela, da lahko finančne institucije 
povratne informacije o njenih nadzornih dejavnostih zagotavljajo: (i) v okviru 
stalnega dialoga s skupnimi nadzorniškimi skupinami in vodstvom ECB;  
(ii) v obliki formalnih pripomb na podlagi pravice do izjave glede odločitev;  
(iii) na javnih posvetovanjih ter (iv) prek nacionalnih ali evropskih bančnih zdru -
ženj, ki ECB redno seznanjajo s svojimi opažanji ali se sestajajo z njo. Izmed vseh 
bank, ki so odgovorile na naš vprašalnik, jih je 61 % menilo, da ureditve glede 
povratnih informacij, ki jih je vzpostavila ECB, zadovoljujejo njihove potrebe.
103  
EMN v času od svoje ustanovitve pred več kot enim letom še ni opravil ankete 
med nadzorovanimi subjekti, na podlagi katere bi izvedel, kaj menijo o njegovi 
uspešnosti pri uresničevanju svojih ciljev. Za tako anketo sicer obstajajo dobri 
zgledi. Evropska komisija je na primer s pristopom, ki temelji na anketiranju, med 
drugim zbrala empirične dokaze in konkretne povratne informacije o nepotreb -
nem regulativnem bremenu, ki ga predstavljajo pravila EU o finančnih storitvah71. 
Ankete, s katerimi so ugotavljali, kako deležniki dojemajo uspešnost njihovega 
nadzora, so izvedli tudi nadzorniki v drugih jurisdikcijah (npr. Kanadi in Avstraliji) 
(glej okvir 3 ). Panožne raziskave se ne bi smele razumeti kot vmešavanje, ki ogro -
ža operativno neodvisnost nadzornika.71 Glej na primer http://
ec.europa.eu/finance/
consultations/2015/
financial-regulatory-
framework-review/
index_en.htm .
Nekaj primerov pripomb bank o  ureditvah glede povratnih informacij
 οŠtiri banke so podprle ponovno presojo ureditve glede posvetovanj (npr. daljša obdobja za posvetovanje 
in boljše usklajevanje zaradi omejenih virov).
 οŠest bank je priporočilo, naj ECB opravi dodatna posvetovanja o tehničnih vsebinah, kot so metodologija 
SREP in opredelitve kapitala.
 ο15 bank je zahtevalo bolj strukturirane in celovitejše ureditve glede povratnih informacij. Enajst bank je de -
nimo navedlo uporabo rednih anket, s katerimi bi se ugotavljalo, kako presojajo učinkovitost in uspešnost 
nadzornih dejavnosti.
Vir: vprašalnik ERS, poslan nadzorovanim pomembnim institucijam.Okvir  3
53
 Skupne nadzorniške 
skupine  – organizacija 
in dodeljevanje virov
104  
Za neposredni stalni nadzor nad bankami v okviru EMN so zadolžene skupne 
nadzorniške skupine72, sestavljene iz nadzornega osebja ECB in pristojnih nacio-  
nalnih organov sodelujočih držav članic. Skupnih nadzorniških skupin je 129 – 
ena za vsak pomembni nadzorovani subjekt, katerega glavna uprava je v sodelu -
joči državi članici73.
105  
Sodišče je v okviru revizije ustanovitve in delovanja skupnih nadzorniških skupin 
preučilo:
(a) predhodno oceno in načrtovanje skupnih nadzorniških virov, potrebnih v za -
četni fazi delovanja EMN, ki ju je izvedla ECB, ter začetno dodelitev nadzorniš -
kih virov pri kadrovskem sestavljanju skupnih nadzorniških skupin;
(b) sodelovanje ECB s pristojni nacionalnimi organi in odvisnost od njih pri 
kadrovskem sestavljanju skupnih nadzorniških skupin in izvajanju stalnega 
nadzora;
(c) strukturo, linije poročanja in režim usposabljanja skupnih nadzorniških 
skupin.
Načrtovanje in ocene skupnih potreb po nadzorniških 
virih, dodeljevanje virov in kadrovska struktura
106  
Skupne nadzorniške skupine so novost v svetu bančnega nadzora. To so večna -
cionalne skupine bančnih nadzornikov iz vseh držav EU in različnih nadzorniških 
kultur, ki z nadzorovanimi subjekti komunicirajo v več jezikih (pri čemer je delov -
ni jezik v EMN angleščina). Za izvajanje nadzora nad bankami iz 19 držav članic 
euroobmočja, katerih pravni okviri še niso v celoti usklajeni, uporabljajo enoten 
mehanizem.
Prvotne ocene skupnih kadrovskih potreb EMN so bile 
narejene po preprostem pristopu …
107  
Pri izdelavi prvotnih ocen kadrovskih potreb EMN za skupne nadzorniške skupine 
je bil uporabljen preprost pristop. Prvotne ocene potreb skupnih nadzorniških 
skupin iz vrst ECB in pristojnih nacionalnih organov so bile izdelane po dveh loče -
nih, toda sorodnih postopkih, ki sta bila izvedena vzporedno.72 Ustanovitev skupnih 
nadzorniških skupin jasno 
določa člen 3(1) okvirne 
uredbe o EMN.
73 Pri bančnih skupinah, katerih 
glavna uprava ni v sodelujoči 
državi članici, ECB ni edini 
nadzornik bank v skupini. Za 
vsako od podrejenih družb 
banke, ki imajo sedež v državi, 
ki sodeluje v EMN, se zato 
ustanovi ločena skupna 
nadzorniška skupina, če ta 
podrejena družba velja za 
pomemben subjekt. Če ima 
institucija gostiteljica 
s sedežem v sodelujoči državi 
članici kosolidacijski subjekt, 
se nadzor izvaja na 
konsolidirani ravni.
54 Skupne nadzorniške skupine  –  
organizacija in  dodeljevanje virov
108  
Za prvotno oceno virov ECB in njihovo dodelitev skupnim nadzorniškim skupi -
nam je bila vsaka banka glede na več dejavnikov razvrščena v enega od šestih 
grozdov (metodologija razvrščanja v grozde je podrobno obravnavana v odstav -
kih 113 do 120). Vsaki skupni nadzorniški skupini se je nato dodelilo minimalno 
število osebja ECB na grozd, poleg tega pa je bilo kot varovalo določeno še 
dodatno število osebja, ki se razporedi glede na potrebe. ECB je ta zelo preprost 
pristop uvedla zato, da bi lahko skupne nadzorniške skupine takoj začele delova -
ti. ECB je imela na dan, ko je prevzela neposredno odgovornost za nadzor, v GD 
za mikrobonitetni nadzor I in II 330 zaposlenih v EPDČ od skupno 403, predvide -
nih v proračunu.
109  
Prvotna ocena virov pristojnih nacionalnih organov je bila izdelana na podlagi 
niza anket ali „pregledov stanja“, ki jih je izvedla ECB in v okviru katerih so vsi pri -
stojni nacionalni organi priskrbeli podatke o številu osebja, ki bo dodeljeno vsaki 
skupni nadzorniški skupini za izvajanje nadzora nad pomembnimi subjekti, ki 
bodo po vzpostavitvi EMN pod neposrednim nadzorom ECB. Preden je ECB prev -
zela neposredni nadzor, so bili izvedeni trije taki pregledi, in sicer oktobra 2013 
ter junija in septembra 2014. Na podlagi rezultatov pregleda iz oktobra 2013 
je bila dogovorjena zaveza, v skladu s katero naj bi pristojni nacionalni organi 
k skupnim nadzorniškim skupinam prispevali 1005 svojih zaposlenih v EPDČ. Po 
drugi anketi o osebju, ki je bila izvedena junija 2014, je bilo to število zmanjšano 
na 834 zaposlenih v EPDČ. Po trditvah ECB naj bi spremenjeno število zaposle -
nih v EPDČ natančneje odražalo število osebja pristojnih nacionalnih organov, 
dodeljenega skupnim nadzorniškim skupinam, saj je prvotno število denimo 
vključevalo osebje, zadolženo za inšpekcijske preglede na kraju samem in potrje -
vanje veljavnosti modelov, ki bi moralo biti dodeljeno horizontalnim podpornim 
funkcijam in ne skupnim nadzorniškim skupinam. Po rezultatih ankete, opravljene 
septembra 2014, se je to število dodatno zmanjšalo na 803,5 zaposlenega v EPDČ. 
Kljub temu je ECB kot merilo za skupno število osebja, ki naj bi ga pristojni naci -
onalni organi skladno z zavezo dali na voljo skupnim nadzorniškim skupinam na 
dan, ko ECB prevzame svoje odgovornosti za nadzor, upoštevala rezultate ankete 
iz junija 2014 (tj. 834 zaposlenih v EPDČ).
110  
Pri prvotnih ocenah potreb po osebju, ki jih je izdelala ECB, sta bila tako hkrati 
upoštevana kontinuiteta, tj. opiranje na obseg virov, ki so jih pristojni nacionalni 
organi namenili nadzoru nad pomembnimi bankami, tik preden je ECB prevzela 
nadzorne naloge, in spoznanje, da bodo potrebni dodatni viri v obliki osebja ECB. 
Poleg tega je bilo v prvotnem procesu določanja potreb po osebju določeno, 
naj bi bilo 25 % osebja zaposlenega na ECB, 75 % pa pri pristojnih nacionalnih 
organih (čeprav razlogi za tako razmerje niso bili nikoli pojasnjeni). Ker so bili 
v prvotnem proračunu ECB za osebje skupnih nadzorniških skupin predvideni  
403 zaposleni v EPDČ, bi to pomenilo, da bodo pristojni nacionalni organi 
prispevali 1209 zaposlenih v EPDČ. V praksi temelji število zaposlenih v skupnih 
nadzorniških skupinah pri pristojnih nacionalnih organih na zavezah, ki jih ti 
sprejmejo in ki se redno spremljajo z anketami ter o katerih se razpravlja na dvo- 
in večstranski ravni.
55 Skupne nadzorniške skupine  –  
organizacija in  dodeljevanje virov
… ki ni v  celoti predvideval povečevanja delovne 
obremenitve pri izvajanju nadzora
111 
Iz prvotnih ocen ECB glede potreb po osebju ni jasno razvidno, ali je ECB v ce -
loti predvidela, za koliko se bo po vzpostavitvi EMN povečala skupna delovna 
obremenitev pri izvajanju nadzora. Iz obvestila GD za mikrobonitetni nadzor I in II 
o kadrovski strukturi, ki je bilo objavljeno 16. marca 2015, tj. le štiri mesece po 
tem, ko je ECB začela izvajati neposredni nadzor, ter v katerem se zahteva 29 no -
vih stalno zaposlenih v EPDČ za GD za mikrobonitetni nadzor I in 88 novih stalno 
zaposlenih v EPDČ za GD za mikrobonitetni nadzor II, izhaja, da je bila prihod -
nja delovna obremenitev, če nič drugega, podcenjena. V obvestilu so navedeni 
številni razlogi za zahtevo po novih kadrih, med drugim večja delovna obremeni -
tev, potrebna za nekatere nadzorniške naloge, od pričakovane. Sodišču niso bile 
predstavljene raziskave, poročila ali druga dokumentacija iz časa, preden je ECB 
novembra 2014 prevzela nadzorne naloge, in v katerih bi bili količinsko opredelje -
ni viri, potrebni za nemoteno delovanje novega, precej kompleksnejšega sistema 
nadzora. ECB prav tako ni opravila predhodnih ocen svojih predvidenih potreb 
po virih po načelu „od spodaj navzgor“.
112  
Vendar je bilo mogoče pričakovati, da bo zaradi kombinacije zlahka predvidljivih 
dejavnikov prišlo do precejšnjega povečanja delovne obremenitve pri nadzoru: 
(i) potreba po uskladitvi večinoma neskladnih bančnih predpisov in nadzorniških 
postopkov v evrskem območju; (ii) večje odgovornosti za nadzor zaradi izvajanja 
novih direktiv74 ter (iii) nadzorniški pristop EMN, ki naj bi bil „strog“75.
Za lažjo začetno dodelitev osebja skupnim nadzorniškim 
skupinam je bila razvita metodologija razvrščanja v  grozde, 
ki pa bi jo bilo treba posodobiti
113  
Skupne nadzorniške skupine so ustanovljene na podlagi načel sorazmernosti in 
nadzora, pri katerem se uporablja tveganju prilagojen pristop. Da bi ECB oceni -
la potrebo po nadzorniških virih za vsako skupno nadzorniško skupino skladno 
s temi načeli, je razvila sistem razvrščanja pomembnih subjektov v grozde glede 
na tveganja. Pri metodologiji razvrščanja v grozde so bili upoštevani dejavniki, 
kot so zunanja bonitetna ocena banke, kompleksnost, velikost in geografska raz -
pršenost banke, njena povezanost z drugimi bankami in kompleksnost nadzora. 
Na podlagi tega je bil izdelan sistem razvrščanja v grozde 1 do 5, pri čemer bi se 
največ nadzorniških virov dodelilo bankam iz grozda 1, najmanj pa bankam iz 
grozda 5. Subjekti, ki so prisotni v sodelujoči državi članici, vendar imajo glavno 
upravo zunaj območja EMN, so razvrščeni v poseben grozd gostujočih institucij76.74 Npr. direktive o kapitalskih 
zahtevah (CRD IV) z dne 
26. junija 2013 ter direktive 
o sanaciji in reševanju bank 
(BRRD) z dne 15. maja 2014.
75 Izjava o poslanstvu EMN: 
https://www.
bankingsupervision.europa.
eu/about/mission-statement/
mission-statement-of-the-
ssm/html/index.sl.html .
76 Institucije v grozdu gostujočih 
institucij so pomembni 
subjekti, za katere ECB ni 
konsolidacijski nadzornik.
56 Skupne nadzorniške skupine  –  
organizacija in  dodeljevanje virov
114  
Metodologija razvrščanja v grozde se nekoliko razlikuje od tiste, ki jo priporoča 
organ EBA in ki vključuje štiri kategorije.77 Večina pomembnih institucij v šestih 
grozdih ECB bi se po metodologiji organa EBA uvrstila njegovo kategorijo 1.
115  
Baselski odbor za bančni nadzor priporoča metodologijo78, pri kateri se uporablja 
pet enakovredno ponderiranih kategorij, ki upoštevajo velikost bank, njihovo 
medsebojno povezanost, pomanjkanje zlahka razpoložljivih nadomestkov ali 
infrastrukture finančnih institucij za storitve, ki jih zagotavljajo, ter njihovo glo -
balno (mednarodno) dejavnost in kompleksnost. ECB upošteva podobne kvali -
tativne dejavnike, ki pa jim dodaja specifičen  dejavnik tveganja za posamezno 
banko , s čimer presega tudi priporočilo EBA, po katerem bi morala kategoriza -
cija „upoštevati oceno sistemskega  tveganja, ki ga institucije predstavljajo za 
finančni sistem“, in se ne bi smela uporabljati „kot sredstvo za izražanje kakovosti 
institucije.“79
116  
Kljub temu je bilo v notranji reviziji, ki jo je ECB izvedla decembra 2015 v zvezi 
s sestavo, kadrovsko strukturo ter znanjem in veščinami skupnih nadzorniških 
skupin, ugotovljeno, da ima model številne pomanjkljivosti, kadar se uporablja 
kot podlaga za dodeljevanje osebja. Pri dejavniku kompleksnosti nadzora tako 
ni upoštevanih več meril, ki lahko pomembno vplivajo na delovno obremenitev, 
kot je število ocen sposobnosti in primernosti, pooblastil, listinjenj ipd. Prav tako 
v modelu ni bilo neposredno upoštevano povečanje delovne obremenitve, pove -
zano z bankami v kriznih razmerah.
117  
Poleg tega je povsem mogoče, da obravnavana metodologija podcenjuje pozor -
nost nadzornikov, ki je morajo biti deležne institucije, ki so, čeprav so s celovitega 
vidika EMN majhne in manj kompleksne, v svojih lokalnih gospodarstvih izrazito 
sistemske. Kot se je pokazalo v nedavnih finančnih krizah, se lahko težave z do -
mačimi sistemski bankami, tudi z relativno majhnimi, hitro zaostrijo znotraj in 
zunaj meja katere koli države članice. Zato bi bilo morda smotrno, da bi se banke, 
ki so sistemsko pomembne v svojih nacionalnih gospodarstvih, razvrstile v višji 
grozd, kot bi se sicer na podlagi splošne razvrstitve v okviru EMN. Sedanja meto -
dologija ECB to omogoča. Takšna razvrstitev je bila nekajkrat že uporabljena.77 Odstavek 10 oddelka 2.1.1 
Smernic o skupnih postopkih 
in metodologijah za proces 
nadzorniškega pregledovanja 
in ovrednotenja (SREP) (EBA/
GL/2014/13).
78 BCBS 255: „Global systemically 
important banks: updated 
assessment methodology and 
the higher loss absorbency 
requirement“ (Globalno 
sistemsko pomembne banke: 
posodobljena metodologija 
ocenjevanja in strožja zahteva 
glede pokrivanja izgub), BIS, 
julij 2013. Opomba: ta 
metodologija ocenjevanja 
globalnih  sistemsko 
pomembnih bank se 
uporablja samo za osem od 
129 bank, ki so nadzorovane 
v okviru EMN. Vendar pa 
podobna metodologija, ki se 
uporablja za domače  
sistemsko pomembne banke 
(BCBS 233), priporoča 
podoben pristop, pri katerem 
se uporabljajo enake 
kategorije, s to izjemo, da 
mednarodna dejavnost morda 
ni neposredno relevantna. 
Poleg tega BCBS 233 dopušča 
več nacionalne diskrecije.
79 Odstavek 11 oddelka 2.1.1 
Smernic o skupnih postopkih 
in metodologijah za proces 
nadzorniškega pregledovanja 
in ovrednotenja (SREP).
57 Skupne nadzorniške skupine  –  
organizacija in  dodeljevanje virov
118  
V času revizije ECB ni imela vzpostavljenih postopkov za redno pregledovanje 
svojega razvrščanja bank v grozde.80 Poleg tega je bilo pri notranjem pregle -
du, izvedenem decembra 2015 (glej odstavek 116), ugotovljeno, da podatki, ki 
se uporabljajo pri izračunu za razvrščanje v grozde, niso bili posodobljeni od 
leta 2013. Ker ima razvrščanje v grozde pomembno vlogo pri določanju minimal -
ne pogostosti nadzornih dejavnosti za vsak pomemben subjekt, bi ga bilo treba 
redno pregledovati in posodabljati.
119  
Število zaposlenih v posameznih skupnih nadzorniških skupinah je bilo v glav -
nem določeno na podlagi grozda, v katerega je bila razvrščena zadevna banka, 
pri čemer je imelo tveganje zelo majhno težo. Vendar pa minimalna raven nadzo -
ra81 za nadzorovano banko odraža grozd, v katerega je banka razvrščena, in njeno 
oceno na podlagi ocene tveganja (RAS). Tako bo program nadzorniških pregledov 
institucije, ki velja za bolj tvegano, vseboval večje število minimalnih nadzorniš -
kih nalog, čeprav ni nujno, da bo imela odgovorna skupna nadzorniška skupina 
tudi dovolj osebja, da bi lahko vse te naloge ustrezno izvedla (dodelitev osebja 
glede na grozde namreč le delno odraža tveganja). Ta problem zlasti zadeva 
skupne nadzorniške skupine v grozdih 3 do 5 in v grozdu gostujočih institucij, od 
katerih se številne spopadajo s kadrovskimi omejitvami.
Viri ECB so dodeljeni skladno z njeno metodologijo 
razvrščanja v grozde
120  
Skupne nadzorniške skupine za banke iz grozdov 1 in 2 gosti GD za mikroboni -
tetni nadzor I, skupne nadzorniške skupine za banke iz grozdov 4 in 5 gosti GD 
za mikrobonitetni nadzor II, skupne nadzorniške skupine, odgovorne za nadzor 
bank iz grozda 3, pa lahko gosti kateri koli od navedenih generalnih direktoratov. 
Glede na to, da je v GD za mikrobonitetni nadzor I za nadzor okrog 30 institucij 
na voljo približno 215 zaposlenih v EPDČ, v GD za mikrobonitetni nadzor II pa za 
nadzor okrog 90 bank približno 240 zaposlenih v EPDČ, je ECB skladno s svojo 
metodologijo precej več nadzorniških virov na posamezno banko dodelila groz -
doma 1 in 2 kot pa grozdom 3, 4 in 5. Slika 10  prikazuje povprečno število osebja 
ECB na skupno nadzorniško skupino za vsak grozd.
121  
Smernice ECB za dodeljevanje osebja skupnim nadzorniškim skupinam določajo 
minimalno število osebja ECB v skupnih nadzorniških skupinah v vsakem grozdu. 
Največ osebja je seveda dodeljenega grozdu 1 (7 zaposlenih v EPDČ in koordina -
tor), najmanj pa grozdu 5 (0,5 zaposlenega v EPDČ in koordinator). Iz najnovejših 
podatkov, ki jih je predložila ECB, je razvidno, da se pri dejanskem dodeljevanju 
osebja te smernice večinoma upoštevajo.80 V smernicah EBA je določeno, 
da bi bilo treba za namene 
programa nadzorniških 
pregledov razvrščanje bank 
pregledati vsako leto (glej 
odstavek 12 oddelka 2.1.1 
Smernic o skupnih postopkih 
in metodologijah za proces 
nadzorniškega pregledovanja 
in ovrednotenja (SREP)  
(EBA/GL/2014/13)).
81 ECB je vzpostavila štiri 
minimalne ravni nadzora, ki 
opredeljujejo minimalno 
raven intenzivnosti nadzora 
nad posamezno institucijo. Na 
vsaki ravni sta določena 
minimalni nabor glavnih nalog 
in dejavnosti na podlagi 
načrta nadzorniških pregledov 
ter najmanjša pogostost 
njihovega izvajanja. Omenjene 
štiri minimalne ravni nadzora 
so (razvrščene od najmanj do 
najbolj stroge) osnovna, 
standardna, okrepljena in 
intenzivna. ECB je razvila 
matriko, s pomočjo katere za 
banke na podlagi njihove 
ocene tveganja in grozda, 
v katerega so razvrščene, 
določi ustrezno minimalno 
raven nadzora. Bolj kot je 
banka kompleksna in 
sistemsko pomembna ter bolj 
kot jo ECB ocenjuje za 
tvegano, večja je minimalna 
raven intenzivnosti nadzora.
58 Skupne nadzorniške skupine  –  
organizacija in  dodeljevanje virovSlika  10Povprečno število osebja ECB (v EPDČ) v skupnih nadzorniških skupinah po grozdih
gostujoče
institucije02468101214
11,9
7,16,5
3,4
2,21,9
1 2 3 4 5
Vir: ERS na podlagi podatkov ECB.
Politika imenovanja koordinatorjev je bila zasnovana zaradi 
spodbujanja usklajevanja, vendar se ni vedno upoštevala
122  
Koordinatorja vsake skupne nadzorniške skupine imenuje ECB. Sprva je imenova -
nja koordinatorjev potrjeval Nadzorni odbor EMN82 kot celota, vendar je bil nato 
postopek spremenjen tako, da zdaj imenovanja potrjuje samo predsednik Nad -
zornega odbora, razen če pri tem ne pride do spremembe položaja v hierarhiji 
(tj. če imenovani koordinator hkrati napreduje do položaja vodje oddelka, mora 
imenovanje potrditi Izvršilni odbor). S tem se zmanjšuje vpliv Nadzornega odbora 
na imenovanje koordinatorjev.
123  
Kot je navedeno v vodniku ECB po bančnem nadzoru, naj koordinator praviloma 
ne bi bil državljan matične države banke. Kljub temu trenutno 18 od 123 koordi -
natorjev prihaja iz države, v kateri ima zadevna banka svojo glavno upravo83.82 Koordinatorje imenuje 
ustrezni generalni direktor  
GD za mikrobonitetni 
nadzor I ali II. Nadzorni odbor 
je seznanjen z vsakim 
imenovanjem ter lahko o njem 
razpravlja in mu nasprotuje.
83 Teh 18 primerov zadeva 
skupne nadzorniške skupine 
za belgijske, nemške, španske 
in italijanske banke, večinoma 
v grozdih 4 in 5, štiri skupne 
nadzorniške skupine iz 
grozda 3 in eno iz grozda 
gostujočih institucij.
59 Skupne nadzorniške skupine  –  
organizacija in  dodeljevanje virov
124  
Čeprav je ECB izjavila, da omenjena določba v vodniku po njenem mnenju ni 
pravno zavezujoča, namerava omenjene primere postopoma razrešiti v treh 
fazah84, pri čemer naj bi prvo izvedla junija 2016, drugo decembra 2016 in tretjo 
okrog junija 2017.
125  
Da bi ECB dodatno prispevala k raznolikosti pri nadzoru in omogočila lažjo izme -
njavo znanja na področju nadzora, namerava koordinatorje in vse svoje osebje 
v skupnih nadzorniških skupinah po načelu rotacije menjati na vsakih tri do pet 
let. Vendar ta postopek do konca leta 2017 verjetno še ne bo formaliziran.
Sodelovanje Evropske centralne banke s  pristojnimi 
nacionalnimi organi in odvisnost od njih
Skupne nadzorniške skupine so močno odvisne od osebja 
pristojnih nacionalnih organov, vendar ima ECB le malo 
vpliva na njihove vire
126  
Pri zagotavljanju osebja skupnih nadzorniških skupin je ECB močno odvisna od 
sodelujočih pristojnih nacionalnih organov, vendar nima na voljo formalnega 
postopka, da bi od pristojnega nacionalnega organa zahtevala dodatne vire. 
Postopek imenovanja zaposlenih iz pristojnih nacionalnih organov v skupno 
nadzorniško skupino je odvisen od dvostranskih ad hoc  sporazumov in dobre 
volje pristojnih nacionalnih organov. Medtem ko so pristojni nacionalni organi 
dolžni sodelovati v dobri veri85, število njihovih zaposlenih, ki morajo biti na voljo 
ECB, ni določeno na pravno zavezujoč način. Poleg tega lahko pristojni nacionalni 
organi prosto premeščajo ali drugače razporedijo svoje nadzorno osebje, kot se 
jim zdi primerno.
127  
V skladu z okvirno uredbo o EMN je ECB odgovorna za ustanovitev in sestavo 
skupnih nadzorniških skupin, pristojni nacionalni organi pa so odgovorni samo 
za imenovanje članov med svojimi zaposlenimi. Zaposleni v pristojnem nacio -
nalnem organu so lahko imenovani v več kot eno skupno nadzorniško skupino 
hkrati86.84 Vodstvo GD za mikrobonitetni 
nadzor II je 28. decembra 2015 
predlagalo, da se 
koordinatorji, ki so državljani 
države, v kateri ima 
nadzorovana banka sedež, 
premestijo v druge skupne 
nadzorniške skupine. Predlog 
je Nadzorni odbor odobril 
30. decembra 2015.
85 Člen 20 okvirne uredbe 
o EMN, člen 6(2) uredbe 
o EMN.
86 Člena 4(1) in 4(2) okvirne 
uredbe o EMN.
60 Skupne nadzorniške skupine  –  
organizacija in  dodeljevanje virov
128  
Edina diskrecijska pravica, ki jo ima ECB v zvezi z zaposlenimi pristojnih nacional -
nih organov v skupnih nadzorniških skupinah, je pooblastilo, da zavrne kandi -
data, ki ga imenuje pristojni nacionalni organ. Vseh 12 pristojnih nacionalnih 
organov, ki so izpolnili naš vprašalnik, navaja, da ECB njihovega kandidata ni še 
nikoli zavrnila. Pravzaprav ECB trenutno nima postopkov ali smernic za spreje -
manje ali zavračanje kandidatov, ki jih imenuje pristojni nacionalni organ, in tudi 
ne postopkov za oceno kvalifikacij, izkušenj, znanj ali primernosti kandidatov 
pristojnega nacionalnega organa. Poleg tega ECB trdi, da so njene možnosti za 
zahtevanje osebnih podatkov (npr. v zvezi s kvalifikacijami in izkušnjami) zapo -
slenih v pristojnih nacionalnih organih, ki kandidirajo za skupno nadzorniško sku -
pino, omejene, saj se pristojni nacionalni organi sklicujejo na zahteve o varstvu 
podatkov.
Skupne nadzorniške skupine še vedno večinoma sestavljajo 
državljani matične države pristojnega nacionalnega  
organa …
129  
Eden od ciljev skupnih nadzorniških skupin je z nadzorniki različnega izvora 
vzpostaviti skupno nadzorniško kulturo87. Sestava skupnih nadzorniških skupin pa 
kaže, da jih večinoma sestavljajo državljani matične države nadzorovane banke. 
Večino skupnih nadzorniških skupin iz grozda 1 sestavlja najmanj 70 % zaposle -
nih iz države, iz katere je tudi nadzorovani subjekt. V grozdu 2 je slika podobna. 
Veliko skupnih nadzorniških skupin v grozdih 3, 4 in 5 ima še večji delež članov iz 
jurisdikcije nadzorovane banke.
… število osebja več pristojnih nacionalnih organov pa ni 
skladno s  pričakovanji ECB glede kadrovske popolnjenosti 
skupnih nadzorniških skupin
130  
Število zaposlenih v ECB, ki so imenovani v skupno nadzorniško skupino, je 
odvisno od grozda in posebnosti nadzorovane banke, skupna velikost in točna 
sestava skupine pa se prav tako znatno razlikujeta glede na posebne značilnosti 
nadzorovane banke. Povprečna velikost skupne nadzorniške skupine (osebja 
ECB in pristojnih nacionalnih organov skupaj) se giba med 43,6 zaposlenega 
v ekvivalentu polnega delovnega časa v grozdu 1 in 4,8 v grozdu 5. Viri pristojnih 
nacionalnih organov, dodeljeni skupnim nadzorniškim skupinam iz grozda 1, ki so 
prikazani na sliki 11  spodaj, ustrezajo prvotnemu razmerju 25 %: 75 %. Razmere 
v grozdih 2 in 3 so mešane, saj imajo številne skupne nadzorniške skupine v teh 
grozdih sorazmerno premalo osebja iz pristojnih nacionalnih organov.87 Uvodna izjava 79 uredbe 
o EMN.
61 Skupne nadzorniške skupine  –  
organizacija in  dodeljevanje virov
131  
V grozdih 4 in 5 ter grozdu gostujočih institucij je delež osebja pristojnih nacio-  
nalnih organov manjši. To kaže, da pristojni nacionalni organi tem grozdom dode -
lijo premalo virov. Nekatere skupne nadzorniške skupine v grozdih 4 in 5 ter groz -
du gostujočih institucij imajo manj kot dva zaposlena iz pristojnih nacionalnih or -
ganov s polnim delovnim časom in podobno število osebja ECB. Čeprav so banke 
iz grozdov 4 in 5 na splošno sistemsko manj pomembne s celostnega vidika EMN, 
so v nacionalnem okolju mnoge vseeno pomembne in izrazito sistemske insti -
tucije. Težko je zagovarjati tezo, da manj kot 1,5 zaposlenega s polnim delovnim 
časom iz pristojnih nacionalnih organov zadostuje za zagotavljanje učinkovitega 
nadzora, kar kaže, da številnim pristojnim nacionalnim organom verjetno močno 
primanjkuje nadzornega osebja ali da so viri, ki jih zagotavljajo skupnim nadzor -
niškim skupinam, nezadostni. Pri notranji reviziji ECB je bilo dejansko ugotovlje -
no, da so viri trenutno preveč omejeni, zlasti za najmanjše skupne nadzorniške 
skupine, tako v ECB kot v pristojnih nacionalnih organih, da bi dosegli potrebno 
raven kakovosti nadzora88.Slika  11Povprečno število članov in sestava skupnih nadzorniških skupin po grozdih
0,1
2,91,84,02,37,83,5
13,72,97,711,5
9,4
22,7
0,40,9
5 4 3 2 150
45
40
35
30
25
20
15
10
5
0ECB
drug pristojni
nacionalni organ
domač pristojni
nacionalni organ
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi podatkov ECB.
88 Report on the composition, 
staffing and skills of the JSTs 
(Poročilo o sestavi skupnih 
nadzorniških skupin, njihovih 
kadrih, znanju in veščinah), 
Poročilo ECB št. 02/2015, 
10. december 2015, str. 9.
62 Skupne nadzorniške skupine  –  
organizacija in  dodeljevanje virov
132  
ECB je po prevzemu dolžnosti nadzora januarja 2015 izvedla četrto anketo o   
osebju pristojnih nacionalnih organov. Ta je razkrila, da pristojni nacionalni organi 
še vedno prispevajo 801 zaposlenega v ekvivalentu polnega delovnega časa, to 
je 33 manj kot 834, kolikor jih je leto prej zahtevala ECB in k čemur so se pristojni 
nacionalni organi zavezali. Septembra 2015 je predsednik Nadzornega odbora 
po razpravi na seji odbora dne 8. junija 2015 21 pristojnim nadzornim organom 
v vseh 19 sodelujočih državah89 razposlal uradne dopise v zvezi z vprašanjem ose -
bja pristojnih nacionalnih organov v skupnih nadzorniških skupinah:
(a) ECB je menila, da je devet nadzornih organov prispevalo dovolj osebja, in teh 
ni zaprosila za dodatno osebje;
(b) ECB je 12 organov, katerih kadrovski prispevek v skupne nadzorniške skupine 
ni bil zadosten, zaprosila za dodatne vire za skupne nadzorniške skupine. 
Šest pristojnih nacionalnih organov je obljubilo, da bodo izpolnili konkretne 
zahteve ECB. Pet se jih je zavezalo, da bodo zahteve izpolnili delno. Eden je 
najprej odklonil izpolnitev zahteve, po šestih mesecih pa je ECB prejela doku -
mentacijo, v kateri se je organ strinjal, da bo zahtevo delno ipolnil.
133  
Rezultat tega je, da število osebja sedmih pristojnih nacionalnih organov ni ustre -
zalo najnovejšim pričakovanjem ECB glede kadrovske zasedbe skupnih nadzor -
niških skupin.90 Ta primanjkljaj kaže na temeljno slabost nadzornega mehanizma 
ECB v zvezi s skupnimi nadzorniškimi skupinami, ki je močno odvisen od sodelo -
vanja in dobre volje pristojnih nacionalnih organov.
134  
Poleg tega se nekateri pristojni nacionalni organi očitno ne strinjajo z ECB glede 
natančnega pomena svoje zaveze za zagotavljanje osebja za skupne nadzorniške 
skupine. Nadzorni odbor je o rezultatih ankete o osebju iz januarja 2015 razprav-  
ljal aprila 2015. Med razpravo so nekateri člani Odbora omenili, da ne morejo 
sprejeti zavez v zvezi s številom zaposlenih in jih tudi nikoli niso sprejeli, pač pa 
so izpolnili ankete in natančno poročali o številu zaposlenih, ki sodelujejo pri 
delu skupnih nadzorniških skupin, kar ni bila zaveza91.89 Dve državi imata sistem 
z dvema nadzornima 
organoma.
90 En pristojni nacionalni organ 
je dal na voljo več osebja 
v ekvivalentih polnega 
delovnega časa, kot je 
zahtevala ECB.
91 Report on the composition, 
staffing and skills of the JSTs 
(Poročilo o sestavi skupnih 
nadzorniških skupin, njihovih 
kadrih, znanju in veščinah), 
Poročilo ECB št. 02/2015, 
10. december 2015, str. 16.
63 Skupne nadzorniške skupine  –  
organizacija in  dodeljevanje virov
135  
Z majem 2015 so pristojni nacionalni organi sprejeli „zavezo“ za 830,5 EPDČ. 
V skladu s prvotnim načrtovanim razmerjem 25 %: 75 % bi morali nacionalni orga -
ni zagotoviti 1 209 EPDČ. V skladu s podatki, ki jih je posredovala ECB, sta imela 
generalna direktorata za mikrobonitetni razvoj I in II v vseh skupnih nadzorniških 
skupinah 455 zaposlenih v ekvivalentu polnega delovnega časa. Povečanje števi -
la zaposlenih, ki jih prispeva ECB, za 52 EPDČ od novembra 2014 ni nadomestilo 
za neskladje med pričakovanim prvotnim ciljem za pristojne nacionalne organe 
in njihovo dejansko „zavezo“.
136  
V dopisih, ki jih je predsednik Nadzornega odbora septembra 2015 poslal pri -
stojnim nacionalnim organom, je ECB takole poudarila sorazmerno pomanjkanje 
nadzornega osebja v primerjavi s kolegi v ZDA: V primerjavi z bančnima nad -
zornikoma v tej državi (ameriška centralna banka in urad za nadzor in regulacijo 
bančnega sektorja (Office of the Comptroller of the Currency)) EMN stalnemu 
nadzoru v povprečju posveča samo približno 60 % zmogljivosti na banko.
137  
Vprašanje pomanjkanja kadrov v pristojnih nacionalnih organih še zaostruje 
dejstvo, da ECB koordinatorjem v grozdih 3, 4 in 5 ter grozdu gostujočih institucij 
dovoljuje, da vodijo več kot eno skupno nadzorniško skupino hkrati. V praksi ve -
čina koordinatorjev v grozdih 4, 5 in grozdu gostujočih institucij vodi dve do štiri 
skupne nadzorniške skupine, ena oseba pa celo pet skupin.
Struktura skupnih nadzorniških skupin, linije 
poročanja in usposabljanje
Večnacionalne ekipe spodbujajo izmenjavo znanja  
in najboljših praks …
138  
Mednarodna sestava skupnih nadzorniških skupin naj bi med drugim spodbujala 
izmenjavo znanja in najboljših praks iz vseh jurisdikcij EMN ter prispevala k obli -
kovanju skladne nadzorne kulture in enakih pogojev.
64 Skupne nadzorniške skupine  –  
organizacija in  dodeljevanje virov
139  
Koordinatorji skupnih nadzorniških skupin so odgovorni za vodenje dela vseh 
članov ustreznih skupnih nadzorniških skupin, vključno z osebjem pristojnih 
nacionalnih organov, ki delajo v drugih državah. Pomagajo jim podkoordinatorji 
pristojnih nacionalnih organov, ki usklajujejo stalni nadzor na nacionalni ravni. 
Podkoordinatorji so odgovorni tudi za zagotavljanje, da se nadzor izvaja strokov -
no in preudarno, v skladu z načeli EMN in pod vodstvom koordinatorja. Skupne 
nadzorniške skupine se poleg rednega komuniciranja po telefonu/elektronski 
pošti pogosto sestajajo v ECB, prostorih pristojnega nacionalnega organa ali na 
kraju samem v nadzorovani banki. Člani skupnih nadzorniških skupin sodelujejo 
tudi na motivacijskih srečanjih in tečajih za usposabljanje.
… toda nasprotujoče si linije poročanja …
140  
Pri učinkovitem delovanju se skupne nadzorniške skupine zaradi svoje strukture 
spopadajo s številnimi izzivi, zlasti v zvezi z dodeljevanjem nalog in komunici -
ranjem znotraj ekipe, za kar je odgovoren koordinator. Uradno vse osebje, ki 
sestavlja skupno nadzorniško skupino (iz ECB in pristojnih nacionalnih organov), 
poroča koordinatorju (in hkrati obvešča pristojne nacionalne organe), vendar 
morajo člani iz pristojnih nacionalnih organov vsebinsko poročati po dveh linijah: 
o delu skupne nadzorniške skupine, ki zelo verjetno zajema večino njihovih 
službenih dolžnosti92, poročajo koordinatorju, o vsem drugem delu pa ustreznim 
vodjem pristojnega nacionalnega organa. O vseh zadevah v zvezi s hierarhijo in 
kadrovskimi viri poročajo samo vodstvu pristojnega nacionalnega organa.
… nejasnosti v  komunikaciji in dodeljevanju nalog …
141  
Za učinkovito delovanje skupnih nadzorniških skupin je bistven dober delovni 
odnos med koordinatorji skupne nadzorniške skupine in podkoordinatorji pristoj -
nih nacionalnih organov z veliko sodelovanja in interakcije. Pri notranjem pre -
gledu ECB (glej odstavek 116) je bilo ugotovljeno, da je sodelovanje med ECB in 
pristojnimi nacionalnimi organi na splošno kakovostno, vendar so med skupnimi 
nadzorniškimi skupinami razlike:
(a) nekateri koordinatorji so opozorili na težave z dodeljevanjem nalog na ravni 
pristojnih nacionalnih organov. Poleg tega v največjih skupnih nadzorniških 
skupinah naloge pravzaprav dodeljujejo podkoordinatorji in koordinator 
včasih ne ve veliko o učinkovitosti dodeljevanja;92 Ločevanje med nalogami 
skupne nadzorniške skupine 
in pristojnega nacionalnega 
organa, ki jih opravlja osebje 
pristojnega nacionalnega 
organa v skupnih nadzorniških 
skupinah, je določeno 
z dvostranskimi sporazumi 
med ECB in pristojnimi 
nacionalnimi organi, v katerih 
so opredeljene zgornje meje 
deleža časa, ki naj bi se porabil 
za naloge skupnih 
nadzorniških skupin, ki se 
gibajo med 75 % in 100 %. En 
pristojni nacionalni organ 
uporablja zgornjo mejo 75 %, 
14 jih ima mejo 80 %, trije 
90 %, eden 95 %, dva pa 
nimata zgornje meje (100 %). 
(Skupno število presega 19, ker 
imata dve državi več kot en 
nadzorni organ, ti pa lahko 
uporabljajo različne zgornje 
meje.)
65 Skupne nadzorniške skupine  –  
organizacija in  dodeljevanje virov
(b) v nekaterih skupnih nadzorniških skupinah so bile ugotovljene težave s po -
sredovanjem informacij in komunikacijo. Nekateri podkoordinatorji pristojnih 
nacionalnih organov so se pritožili, da člani iz pristojnih nacionalnih organov 
prejemajo premalo informacij o zahtevah koordinatorja in da po zadostitvi 
zahtevam ni povratnih informacij;
(c) skupni poštni nabiralniki skupnih nadzorniških skupin, ki se uporabljajo kot 
enotna vstopna točka za posredovanje informacij nadzorovanim institucijam, 
niso dostopni nobenim članom skupnih nadzorniških skupin iz pristojnih na -
cionalnih organov. Nekatere skupne nadzorniške skupine nadzorovani banki 
omogočajo sočasno komunikacijo z ECB in pristojnim nacionalnim organom.
… in razlike v  uporabi in klasifikaciji horizontalnih funkcij 
pristojnih nacionalnih organov bi lahko pripeljale do 
neučinkovite rabe virov
142  
Na ravni pristojnih nacionalnih organov približno 1 300 zaposlenih v ekvivalen -
tu polnega delovnega časa93 opravlja horizontalne nadzorne funkcije94. V zvezi 
z neposredno interakcijo med skupnimi nadzorniškimi skupinami in horizontalni -
mi funkcijami pristojnih nacionalnih organov ni zagotovljenih veliko konkretnih 
smernic. Pri notranjem pregledu ECB (glej odstavek 116) je bilo ugotovljeno, da so 
člani skupnih nadzorniških skupin iz pristojnih nacionalnih organov stopili v stik 
s svojimi lokalnimi horizontalnimi ekipami, člani ECB pa z istim namenom s hori -
zontalnimi oddelki ECB. To je povzročilo podvajanje dela in zamude pri sprejema -
nju odločitev.
Ker ni zavezujočega ocenjevanja uspešnosti osebja skupnih 
nadzorniških skupin iz pristojnih nacionalnih organov, bi 
lahko nastale težave na področju spodbud in uspešnosti
143  
Ob vzpostavitvi EMN ni bilo formalnih postopkov, po katerih bi ECB vodstvu 
pristojnih nacionalnih organov uradno poročala o uspešnosti njihovega osebja 
v skupnih nadzorniških skupinah. Čeprav so bile dane nekatere povratne informa -
cije, so bile te neuradne in za pristojne nacionalne organe ni bilo obvezno, da jih 
sprejmejo ali uporabijo.93 Ta podatek je bil ugotovljen 
v anketi, ki jo je izvedel odbor 
ECB za organizacijski razvoj 
(oktobra 2014).
94 Horizontalne funkcije se lahko 
med pristojnimi nacionalnimi 
organi razlikujejo po imenu in 
vsebini, toda na splošno 
vključujejo posebna področja 
ali enote, kot so dovoljenja za 
opravljanje bančnih storitev, 
krizno upravljanje, 
uveljavljanje pravil in 
nalaganje sankcij, nadzorniške 
politike, notranji modeli 
tveganja, načrtovanje in 
usklajevanje ipd.
66 Skupne nadzorniške skupine  –  
organizacija in  dodeljevanje virov
144  
Zdaj je ECB vzpostavila pilotni proces, v katerem koordinatorji pristojnih nacio-  
nalnih organov zagotavljajo uradne povratne informacije podkoordinatorjem 
skupnih nadzorniških skupin iz pristojnih nacionalnih organov, ne pa tudi druge -
mu osebju pristojnih nacionalnih organov. Proces je stopil v veljavo 18. novem -
bra 2015.95 Na podlagi izkušenj, pridobljenih pri izvajanju začasnega okvira, bo 
preučena možnost celovitejše izvedbe mehanizma povratnih informacij o uspeš -
nosti v EMN.96 Toje pozitivna sprememba in morebitno znatno izboljšanje v pri -
merjavi s prejšnjimi razmerami.
145  
Kljub temu lahko pristojni nacionalni organ povsem svobodno odloča, ali bo 
uporabil povratne informacije koordinatorja skupne nadzorniške skupine in ali 
jih bo vključil v svoja poročila o osebju. Ne samo da pristojni nacionalni organi 
ostajajo v celoti odgovorni za ocenjevanje uspešnosti zaposlenih, nekaterim 
lahko nacionalna zakonodaja celo preprečuje uporabo povratnih informacij ECB 
o uspešnosti.
146  
Od pristojnih nacionalnih organov, ki so izpolnili naš vprašalnik, jih je 80 % 
poročalo, da so od ECB prejeli povratne informacije o uspešnosti v zvezi z delom 
svojih članov skupnih nadzorniških skupin. Samo 33 % pa jih je navedlo, da so 
povratne informacije upoštevali v svojem pregledu uspešnosti.
147  
Nasprotujoče si linije poročanja in odsotnost zavezujočega ocenjevanja uspeš -
nosti s strani ECB bi lahko imele negativen učinek, saj obstaja tveganje, da bodo 
člani iz pristojnih nacionalnih organov delu za te organe dajali prednost pred 
svojimi obveznostmi v skupnih nadzorniških skupinah.95 Sklep ECB/2015/36 (objavljen 
na https://www.ecb.europa.
eu/ecb/legal/pdf/en_
ecb_2015_36_f_sign.pdf ).
96 Uvodna izjava 3 Sklepa 
ECB/2015/36 z dne 
18. novembra 2015.
67 Skupne nadzorniške skupine  –  
organizacija in  dodeljevanje virov
EMN nima celovitega učnega načrta usposabljanja ali 
programa certifikacije nadzornikov
148  
ECB zagotavlja obsežno usposabljanje iz splošnih poslovnih veščin ter mehkih 
veščin, kot je veščina pisanja, pa tudi tečaje vodenja in usposabljanje v zvezi s po -
stopki in orodji informacijske tehnologije. Tehnično znanje osebja za bančni nad -
zor se preverja med postopkom zaposlovanja, ECB pa svojim zaposlenim omo -
goča dostop do spletnih tečajev o bančnem nadzoru, ki jih organizira Inštitut za 
finančno stabilnost. Poleg posebnega usposabljanja, ki ga zagotavlja predvsem 
Generalni direktorat za mikrobonitetni nadzor IV, se lahko udeležijo tudi uspo -
sabljanja, ki ga organizirajo pristojni nacionalni organi ali drugi organi za bančni 
nadzor, vendar strukturiran obvezni učni načrt za usposabljanje kot takšen, zlasti 
na tehničnih področjih, ki so posebej pomembna za naloge bančnega nadzora 
uslužbencev EMN, ne obstaja. Imenovana je bila usmerjevalna skupina, ki naj bi 
zasnovala in vzdrževala program usposabljanja za nadzor, primeren za ves sistem 
in namenjen vsemu zadevnemu osebju enotnega mehanizma nadzora. Skupina 
razvija in dopolnjuje obstoječe elemente tega programa, da bi zagotovila uvedbo 
uspešnega programa usposabljanja za cel enotni mehanizem nadzora. Pred-  
nostna usposabljanja za leto 2016 bodo izvedena letos jeseni, celovitejši program 
pa bo uveden leta 2017.
149  
To je v zelo zgodnjih fazah vzpostavljanja mehanizma sicer razumljivo, toda 
odsotnost celovitega učnega načrt ali programa za certifikacijo znanj lahko ovira 
uspešen nadzor, saj uslužbenci EMN morda nimajo potrebnega najnovejšega 
tehničnega znanja za uspešen nadzor bančnega sektorja EU. To še zlasti velja gle -
de na številne nove bonitetne smernice in nadzorne zahteve, ki so bile uvedene 
v zadnjih letih. Poleg tega novo osebje, ki se zaposli v ECB, prihaja iz zelo raznoli -
kih nacionalnih regulativnih in pravnih sistemov, med katerimi je kljub poskusom 
uskladitve praks po celotnem EMN še vedno veliko razlik. V takšnem okolju se zdi 
poglobljen in celovit program nadzornega usposabljanja z jasnim postopkom 
certifikacije nujen pogoj, da bi ustvarili resnično integriran mehanizem nadzora, 
kakršnega predvideva uredba o EMN97.97 Glej uvodno izjavo 79 uredbe 
o EMN.
68
 Nadzor na kraju samem 
Ureditve nadzora na kraju samem so usklajene  
in celovite
150  
Naša revizija nadzora na kraju samem je temeljila na temeljnih načelih BCBS, 
ki zahtevajo, da nadzorniki uporabljajo ustrezno kombinacijo nadzora na kraju 
samem in na daljavo.98 Nadzorniki bi morali uporabljati koherenten proces načr -
tovanja in izvajanja dejavnosti na kraju samem in zunaj njega, pri tem pa uporab -
ljati politike in procese za zagotavljanje, da se te dejavnosti izvajajo temeljito in 
dosledno z jasnimi odgovornostmi, cilji in rezultati ter da se službe za nadzor na 
kraju samem in na daljavo učinkovito usklajujejo in si izmenjujejo informacije.99
151  
Proces nadzora na kraju samem je razdeljen na jasno opredeljene faze  
(glej sliko 12 ).98 Temeljna načela BCBS za 
učinkovit bančni nadzor 
(2012), načelo 9, bistveno 
merilo 1. V načelih je delo na 
kraju samem opredeljeno kot 
orodje za zagotavljanje 
neodvisnega preverjanja, ali 
imajo banke ustrezne politike, 
postopke in kontrole, 
ugotavljanje, ali so informacije 
v poročilih bank zanesljive, 
pridobivanje dodatnih 
informacij o banki in z njo 
povezanih družbah, ki so 
potrebne za oceno stanja 
banke, spremljanje odziva 
banke na nadzorniške 
pomisleke itd.
99 Temeljna načela BCBS za 
učinkovit bančni nadzor 
(2012), načelo 9, bistveno 
merilo 2.Slika  12Faze nadzora na kraju samem
C.B.A.
Sodelujoče strani
služba ECB za zagotavljanje kakovosti nadzora in referenčna merilacentralizirana služba 
za nadzor na kraju 
samem
skupna nadzorniška 
skupinavodja misijecentralizirana služba 
za nadzor na kraju 
samemSodelujoče strani
Centralizirana služba za nadzor na kraju samem, skupne nadzorniške službe, službe pristojnih nacionalnih organov, 
horizontalne službe ECBNAČRTOVANJE
B.1. Priprava B.2. Preiskava B.3. Poročanje B.4. Nadaljnja obravnava
inšpekcijska skupinavodja misije vodja misijeskupna nadzorniška
skupina
inšpekcijska skupina inšpekcijska skupina vodja misije
skupna nadzorniška
skupina
skupna nadzorniška
skupina
horizontalno zagotavljanje kakovosti (naknadni pregled)Sodelujoče strani
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi informacij ECB.
69 Nadzor na kraju samem 
 
152  
V fazi priprav  morajo vsi sodelujoči vzpostaviti skupno razumevanje obsega 
načrtovanega inšpekcijskega pregleda. Koordinator skupne nadzorniške skupine 
in vodja misije, odgovoren za skupino za inšpekcijski pregled na kraju samem, 
pripravita obvestilo pred inšpekcijskim pregledom, v katerem so opredeljeni 
cilji, obseg in podrobnosti pregleda. V fazi preiskave  se pod vodstvom vodje 
misije izvedejo vsi potrebni inšpekcijski postopki, večinoma v prostorih kreditne 
institucije. Vodja misije pripravi predhodni osnutek poročila in banko pozove, naj 
na predhodnem zaključnem sestanku poda pripombe; potem se pripravi osnutek 
poročila, katerega skladnost pregledata matični pristojni nacionalni organ vodje 
misije in oddelek ECB za centralizirane inšpekcijske preglede na kraju samem 
(COI). Vodja misije nato dokonča poročilo, koordinator skupne nadzorniške skupi -
ne pa vodi zaključni sestanek s kreditno institucijo. V fazi nadaljnje obravnave ko -
ordinator skupne nadzorniške skupine pripravi priporočila na podlagi ugotovitev 
iz inšpekcijskega poročila. Ta priporočila se posredujejo banki v dopisu o nadaljnji 
obravnavi
Praktične pomanjkljivosti so se pokazale pri 
zagotavljanju osebja, načrtovanju in izvedbi 
inšpekcijskih pregledov na kraju samem
Omejena udeležba ECB pri inšpekcijskih pregledih na kraju 
samem
153  
Ob koncu novembra 2015 je imel oddelek za centralizirane inšpekcijske preglede 
na kraju samem 46 zaposlenih, od tega jih je 35 vodilo preglede ali v njih sodelo -
valo. Oddelek COI ocenjuje, da so zaposleni dve tretjini svojega delovnega časa 
posvetili terenskemu delu, eno tretjino pa načrtovanju, usklajevanju in preverja -
nju skladnosti.
154  
V letu 2015 je bilo do oktobra izvedenih 235 inšpekcijskih pregledov na kraju 
samem. Od tega jih je 29 vodil oddelek COI (12 % vseh), večino pa pristojni nacio-  
nalni organ. ECB je priskrbela 8 % osebja za vse inšpekcijske preglede na kraju 
samem v letu 2015, 92 % osebja pa je prišlo iz pristojnih nacionalnih organov.
70 Nadzor na kraju samem 
 
155  
Uredba o EMN je podelila glavno pristojnost ECB, ki je odgovorna za neposredni 
nadzor vseh sistemsko pomembnih bank v euroobmočju. Nadzor na kraju samem 
je bistven del tega pooblastila. Osrednja vloga ECB pri inšpekcijskih pregledih na 
kraju samem je jasno izražena v uvodni izjavi 47100 in členu 12(1)101 uredbe o EMN. 
To sicer ne pomeni, da mora vsak inšpekcijski nadzor voditi ali opraviti izključno 
osebje ECB, toda sedanja raven udejstvovanja ECB je presenetljivo nizka in ni 
v skladu z duhom uredbe. Poleg tega v nadzorniškem priročniku piše, da skupine 
za inšpekcijske preglede na kraju samem praviloma vodijo zaposleni pristojnih 
nacionalnih organov, kar ni v skladu z besedilom uredbe. Za podrobnosti v zvezi 
s tem vprašanjem glej tabelo 7  spodaj.100 Da bi lahko ECB učinkovito 
opravljala svoje naloge, bi 
morala imeti možnost, da 
zahteva vse potrebne 
informacije ter izvaja preiskave 
in inšpekcijske preglede na 
kraju samem, po potrebi 
v sodelovanju s pristojnimi 
nacionalnimi organi. ECB in 
pristojnim nacionalnim 
organom bi zadevne 
informacije morale biti 
dostopne, ne da bi bile s tem 
kreditnim institucijam 
naložene dvojne zahteve 
glede poročanja.
101 ECB lahko zaradi izvedbe 
nalog, ki se nanjo prenesejo 
s to uredbo, in pod drugimi 
pogoji, določenimi 
v upoštevnem pravu Unije, 
v skladu s členom 13 in če 
o tem predhodno uradno 
obvesti zadevni pristojni 
nacionalni organ, opravi vse 
potrebne inšpekcijske 
preglede na kraju samem 
v poslovnih prostorih pravnih 
oseb iz člena 10(1) in katerih 
koli drugih družb, vključenih 
v nadzor na konsolidirani 
podlagi, kadar je v skladu 
s točko (g) člena 4(1) 
konsolidacijski nadzornik ECB. 
ECB lahko inšpekcijski pregled 
na kraju samem opravi tudi, ne 
da bi te pravne osebe o njem 
predhodno obvestila, če to 
terjata pravilna izvedba in 
učinkovitost inšpekcijskega 
pregleda.Tabela 7Določbe za vodje misij
Uredba o EMN Okvirna uredba Nadzorniški priročnik
Člen 12
ECB lahko zaradi izvedbe nalog, ki 
se nanjo prenesejo s to uredbo, in 
pod drugimi pogoji, določenimi 
v upoštevnem pravu Unije, v skladu 
s členom 13 in če o tem predhodno 
uradno obvesti zadevni pristojni 
nacionalni organ, opravi vse 
potrebne inšpekcijske preglede na 
kraju samem v poslovnih prostorih 
pravnih oseb iz člena 10(1) in katerih 
koli drugih družb, vključenih v nad -
zor na konsolidirani podlagi, kadar 
je v skladu s točko (g) člena 4(1) 
konsolidacijski nadzornik ECB.
Uvodna izjava 47
Da bi lahko ECB učinkovito opra -
vljala svoje naloge, bi morala imeti 
možnost, da zahteva vse potrebne 
informacije ter izvaja preiskave 
in inšpekcijske preglede na kraju 
samem, po potrebi v sodelovanju 
s pristojnimi nacionalnimi organi.Člen 143(1)
1. Po členu 12 uredbe o EMN ECB 
zaradi opravljanja nalog, ki so ji 
dodeljene z uredbo o EMN, imenuje 
skupine za inšpekcijske preglede 
na kraju samem, kot je določeno 
v členu 144, da opravijo vse potreb -
ne inšpekcijske preglede na kraju 
samem v prostorih pravne osebe, 
kot je navedeno v členu 10(1) uredbe 
o EMN.
Člen 144
1. ECB je odgovorna za ustanovitev 
in sestavo skupin za inšpekcijske 
preglede na kraju samem z udeležbo 
pristojnih nacionalnih organov 
v skladu s členom 12 uredbe o EMN.
2. ECB imenuje vodjo skupine za 
inšpekcijski pregled na kraju samem 
izmed zaposlenih ECB in pristojnega 
nacionalnega organa.Odstavek 45
Skupine za inšpekcijski 
pregled na kraju samem 
praviloma vodijo zaposleni 
pristojnega nacionalnega 
organa.
Vir: Evropsko računsko sodišče.
71 Nadzor na kraju samem 
 
156  
Člane skupine za inšpekcijski pregled, vključno z vodjo misije, imenuje ECB. 
Okvirna uredba in nadzorniški priročnik izključujeta možnost imenovanja zu -
nanjih posameznikov, kot so zaposleni v revizijskih podjetjih, za vodje misije in 
pravita, da lahko sodelujejo le kot člani skupine za inšpekcijski pregled. Okvirna 
uredba je torej bolj omejevalna kot uredba o EMN. V nedavni študiji za Evropski 
parlament je bilo ugotovljeno, da bi s prožnejšim pristopom k vključevanju zu -
nanjih revizorjev v nadzor pod določenimi pogoji izboljšali kakovost102. Z imeno -
vanjem zunanjih strokovnjakov ob ustreznih zaščitnih ukrepih in preprečevanju 
morebitnih navzkrižij interesov bi lahko dejansko olajšali razmere v času, ko ima 
tudi sama ECB omejene kadrovske vire.
157  
V vprašalniku smo pristojne nacionalne organe vprašali, ali zunanji sodelavci 
lahko delajo kot vodje misije inšpekcijskih pregledov na kraju samem v manj po -
membnih kreditnih institucijah. Odgovor dveh pristojnih nacionalnih organov je 
bil pozitiven. Eden od njiju že več let uporablja zunanje sodelavce kot vodje misij.
158  
Analiza ECB v okviru notranjega poročila za zagotavljanje kakovosti nadzora 
o programu nadzorniških pregledov je pokazala, da je trend dodeljevanja osebja 
pristojnih nacionalnih organov za čezmejne inšpekcijske preglede v letu 2015 
negativen. Eden od razlogov je bila politika vračanja potnih stroškov in plač, ki 
jih imajo s tem pristojni nacionalni organi. Septembra 2015 se je Nadzorni odbor 
odločil, da krije in povrne vse potne stroške, ne pa tudi stroškov za plače. V vpra -
šalniku smo pristojne nacionalne organe vprašali, ali bi morali biti stroški za plače 
povrnjeni. Pet od sedmih pristojnih nacionalnih organov je menilo, da bi morale 
biti plače povrnjene, dva pa, da sedanje ureditve ni treba spreminjati. V skladu 
s tem poročilom za zagotavljanje kakovosti nadzora sta bila druga razloga za 
trend v zvezi z dodeljevanjem osebja pristojnih nacionalnih organov pomanjka -
nje virov v teh organih in dolgotrajnost čezmejnih inšpekcijskih pregledov.
Načrtovanje je podrobno in zapleteno
159  
Postopek nadzora se začne z določitvijo programa nadzorniških pregledov za 
vsako pomembno kreditno institucijo, v katerem so opredeljeni nadzorni ukrepi 
in prednostne naloge za naslednje leto. V ta namen so v programu naštete vse 
zahteve za inšpekcijske preglede na kraju samem, ki so glede na prednost raz -
vrščene na bistvene, pomembne in zaželene103. Smernice za to razvrščanje niso 
podane.102 Banking Supervision and 
External Auditors in the 
European Union (Bančni 
nadzor in zunanji revizorji 
v Evropski uniji), str. 6,  
http://www.europarl.europa.
eu/RegData/etudes/
STUD/2015/542  673/
IPOL_STU(2015)542 673_
EN.pdf.
103 Nadzorniški priročnik, 
poglavje 6, odstavek 75.
72 Nadzor na kraju samem 
 
160  
V tabeli 8  je prikazano število inšpekcijskih pregledov, ki so jih zahtevale skupne 
nadzorniške skupine, in število izvedenih pregledov v letu 2015 po prednostni 
stopnji. Zbirni podatki kažejo, da so skupne nadzorniške skupine leta 2015 podale 
576 zahtev za inšpekcijske preglede na kraju samem, od tega je bilo odobrenih 
250 (43 %). ECB je pojasnila, da so se nekateri inšpekcijski pregledi šteli za neupra -
vičene, drugih pa ni bilo mogoče izvesti zaradi pomanjkanja kadrov ECB in/ali 
pristojnih nacionalnih organov. Trije od enajstih pristojnih nacionalnih organov, 
ki so odgovorili na vprašanje o ustrezni kadrovski popolnjenosti, so povedali, da 
se soočajo s pomanjkanjem kadrov. Oddelek za zagotavljanje kakovosti nadzora 
je v svojem poročilu ugotovil, da so bili viri pristojnih nacionalnih organov v drugi 
polovici leta 2015 izjemno pičli. Tabela 8Zahtevani, odobreni in izvedeni inšpekcijski pregledi  
na kraju samem za leto 2015 (podatki z dne 31. 10. 2015)
Prednostna 
stopnjaŠtevilo zahtev za 
inšpekcijske pregledeŠtevilo odobrenih 
inšpekcijskih pregledovŠtevilo izvedenih 
inšpekcijskih pregledov
Bistveni Ni razkrito. 148 143
Pomembni Ni razkrito. 86 80
Zaželeni Ni razkrito. 16 12
Skupaj 576 250 235
Vir: prirejeno po ECB, podatki niso revidirani.
161  
Postopek za preložitev inšpekcijskega pregleda na kraju samem ni obravnavan ali 
pojasnjen v nadzorniškem priročniku, pač pa je določen v mesečni posodobitvi 
o inšpekcijskih pregledih na kraju samem, ki jo morata odobriti Nadzorni odbor 
in Svet ECB po postopku z neugovarjanjem.
162  
Od novembra 2015 so pristojni nacionalni organi za inšpekcijske preglede na kra -
ju samem zagotovili 249 vodij misij (134 zaposlenih v ekvivalentu polnega delov -
nega časa) in 906 inšpektorjev (421 zaposlenih v ekvivalentu polnega delovnega 
časa). Do razlike med številom ljudi in podatki o ekvivalentu polnega delovnega 
časa je prišlo predvsem zaradi časa, ki so ga inšpektorji lahko posvetili misijam, 
po mnenju COI pa tudi zaradi nezanesljivih podatkov, ki so jih zagotovili pristojni 
nacionalni organi. Zaradi pomanjkanja virov je moral COI spremeniti prednost 
drugih inšpekcijskih pregledov v letu 2015, da je zadostil ad hoc  inšpekcijskim 
zahtevam.
73 Nadzor na kraju samem 
 
163  
Nadzorniški priročnik ne zahteva najmanjše pogostosti inšpekcijskih pregledov, 
čeprav se ta šteje kot del najboljše nadzorniške prakse104. Nadzorni odbor je 
januarja 2016 zahteval, da morajo inšpekcijski pregledi na kraju samem temeljiti 
na jasni strategiji in biti prednostno razvrščeni. Sklep o predlagani strategiji za 
načrtovanje inšpekcijskih pregledov na kraju samem, vključno s „ciljnimi ravnmi 
udejstvovanja“, je bil sprejet maja 2016. Ciljne ravni udejstvovanja so okvirno 
število inšpekcijskih pregledov, ki so v idealnem primeru izvedeni v načrtovanem 
ciklusu. Še vedno ni mogoče, da bi lahko kreditne institucije same zahtevale in -
špekcijski pregled na kraju samem, kot je običajno v drugih sistemih nadzora105.
164  
Koordinatorji skupnih nadzorniških skupin morajo zdaj za leto 2016 predložiti 
kratko pisno obrazložitev vsake zahteve za inšpekcijski pregled na kraju samem. 
To bo COI omogočilo boljše razumevanje zahtev, kar naj bi privedlo do poe -
notenja postopka načrtovanja. V zvezi s tem je bilo v poročilu za zagotavljanje 
kakovosti nadzora ugotovljeno, da je izbira inšpekcijskih pregledov na podlagi 
razpoložljivih virov kratkoročno morda smiselna zaradi omejenih virov, toda 
dolgoročno je treba predloge skupnih nadzorniških skupin odobriti glede na 
razmere in profil tveganja kreditne institucije.
Izboljšati je treba informacijsko tehnologijo
165  
Izvedbo inšpekcijskih pregledov na kraju samem, poročanje o njih in nadaljnje 
ukrepe bi bilo treba podpreti z ustreznim sistemom informacijske tehnologije. ECB 
uporablja aplikacijo sistem upravljanja informacij (IMAS). Ker gre za glavno orodje 
informacijske tehnologije, ki ga uporabljajo skupne nadzorniške skupine in sku -
pine za inšpekcijski pregled na kraju samem, bi moral IMAS zagotavljati tehnično 
podlago za usklajevanje postopkov in doslednost pri nadzoru kreditnih institucij.
166  
Na splošno je za ECB smiselno, da uporablja integrirano platformo informacijske 
tehnologije, ki zajema nadzor na kraju samem in na daljavo, vendar ima IMAS na 
področju nadzora na kraju samem naslednje glavne pomanjkljivosti:
(a) nima funkcije za zagotavljanje kadrov za misije in spremljanje misij;
(b) ni skladen s poglavjem 6 nadzorniškega priročnika EMN, zlasti kar zadeva 
enotne dokumentacijske standarde in revizijsko sled;
(c) slab prenos dokumentov in podatkov na strežnik in računalnik;
(d) težave z oddaljenim dostopom;
(e) neustrezne funkcije poročanja; in
(f) neustrezne postopke kontrole.104 Glej razdelek 5000.0.3 
nadzorniškega priročnika 
ameriške centralne banke.
105 Glej razdelek 5000.0.2 
nadzorniškega priročnika 
ameriške centralne banke.
74 Nadzor na kraju samem 
 
167  
Sedanja različica aplikacije IMAS ni primerna za inšpekcijske preglede na kraju 
samem. ECB navaja, da je bila to začasna rešitev, dokler ne bi bilo mogoče uvesti 
popolnoma razvitega sistema IT. Med pristojnimi nacionalnimi organi, ki so izpol -
nili naš vprašalnik, jih pet trenutno uporablja IMAS, štirje pa ne. Stopnja uporabe 
se med posameznimi pristojnimi nacionalnimi organi razlikuje.
168  
V nadzorniškem priročniku nismo našli informacij o hrambi in arhiviranju doku -
mentov o inšpekcijskem pregledu (npr. poročil o inšpekcijskem pregledu) v pri -
meru, da se IMAS ne uporablja. COI je Sodišču poslal standardno e-sporočilo, 
s katerim se zahteva, da se nekateri dokumenti shranijo v IMAS. To e-sporočilo 
se pošlje vodjem misij, ko se izda končno poročilo. COI pa ne preverja, ali so bili 
shranjeni vsi zahtevani dokumenti. Poleg tega e-sporočilo ne vsebuje zahtev 
v zvezi s hrambo dokazov, ki niso bili uporabljeni pri pisanju ugotovitev.
169  
Zagotovljena dokumentacija ni vključevala dokazov, da je bil Nadzorni odbor 
seznanjen s tem, da IMAS nima nekaterih ključnih značilnosti, ki bi Odboru omo -
gočale sprejemanje utemeljenih odločitev.
170  
Vsi vodje misij imajo dostop do vseh poročil o inšpekcijskih pregledih na kraju 
samem ves čas svojega mandata. To povzroča operativno tveganje za zlorabo ali 
nenamerno izgubo podatkov poročanja. ECB nam je zagotovila dokument o po -
litiki pravic dostopa svojih zaposlenih v EMN do informacij o nadzoru v sistemu 
IMAS, toda ta dokument ne zajema pravic dostopa vodij misij ali inšpektorjev, 
ki izvajajo preglede na kraju samem, imenovanih s strani pristojnih nacionalnih 
organov. Poleg tega nadzorniški priročnik ne zahteva shranjevanja vseh delovnih 
dokumentov v sistemu IMAS, zato lahko pristojni nacionalni organi to uredijo po 
svoje.
75 Nadzor na kraju samem 
 
ECB načrtuje konkretne ukrepe za izboljšanje 
kvalifikacij, znanj in veščin inšpektorjev in vodij misij
171  
V skladu z okvirno uredbo o EMN je ECB odgovorna za ustanavljanje in sestavo 
skupin za inšpekcijske preglede na kraju samem, vendar se mora v praksi zaradi 
omejenih virov zanašati na razpoložljivo osebje pristojnih nacionalnih organov.
172  
O izkušnjah vodij misij in vodij projektov, odgovornih za revizije notranjih mode -
lov kapitalskih zahtev bank, smo prejeli samo zbirne statistične podatke. Februar -
ja 2015 je imelo 56 % vodij misij in vodij projektov manj kot tri leta izkušenj z vo -
denjem inšpekcijskih pregledov na kraju samem ali revizij notranjih modelov106.
173  
Zaradi razlik med pristojnimi nacionalnimi organi COI s polletnimi vprašalniki red-  
no ocenjuje znanje in veščine inšpektorjev iz pristojnih nacionalnih organov, ki iz -
vajajo preglede na kraju samem. Sodišče je prejelo povzetek zbirnih podatkov za 
februar 2015, ne pa tudi temeljnih podrobnih informacij o vprašalniku. V skladu 
s povzetkom so v tem času samo trije pristojni nacionalni organi lahko zagotovili 
vsa potrebna znanja in veščine za inšpekcijske preglede na kraju samem. En pri -
stojni nacionalni organ ni imel skoraj nobenih potrebnih znanj in veščin, ostalim 
pa so manjkale vsaj nekatere.
174  
V vprašalniku smo banke prosili, naj ocenijo kakovost inšpekcijskih pregledov na 
kraju samem od vzpostavitve EMN. 54 % jih je odgovorilo, da je kakovost visoka 
ali zelo visoka, 37 %, da je kakovost zgolj zadovoljiva, in 10 %, da je nizka.
175  
ECB je v letu 2015 organizirala šest seminarjev za usposabljanje vodij misij, vendar 
se jih polovica ni udeležila niti enega. ECB načrtuje ustanovitev inšpekcijske 
akademije, ki bo razvijala posebej prilagojena izobraževanja kot del institucional -
nega programa ECB za usposabljanje.106 Notranji modeli se uporabljajo 
za izračun kapitalskih zahtev 
v skladu z uredbo o kapitalskih 
zahtevah. Te notranje modele 
morajo nadzorniki odobriti  
in spremljati. Dodatne 
informacije so na voljo 
v vodniku ECB po bančnem 
nadzoru, november 2014.
76 Nadzor na kraju samem 
 
Jasna struktura poročanja, ki ne posveča dovolj 
pozornosti podrobnostim in bi jo lahko razvrednotili 
dolgi postopki
Postopek poročanja ECB je dobro strukturiran
176  
Sosledje, ki ga je treba upoštevati pri poročanju o inšpekcijskih pregledih na 
kraju samem, je jasno opredeljeno. Za vse podrobnosti glej Prilogo X . Sodišče je 
v vprašalniku banke vprašalo, ali so imele razumne možnosti za podajo pripomb 
na osnutek poročila o inšpekcijskem pregledu in razpravo s skupino za inšpekcij -
ske preglede na kraju samem. Velika večina anketiranih (92 %) je temu pritrdila.
177  
V skladu z načelom neodvisnosti107 lahko COI zahteva spremembe v vsebini poro -
čila o inšpekcijskem pregledu, vendar jih vodja misije jih lahko zavrne. Čeprav je 
treba tako zavrnitev zabeležiti kot del ugotovitev COI o skladnosti, se banki pošlje 
končna različica osnutka poročila vodje misije.
Pravila za sporočanje ugotovitev pa so nepopolna
178  
Ugotovitve inšpekcijskega pregleda so razvrščene glede na vpliv na finančne 
razmere kreditne institucije („majhen“, „zmeren“, „velik“ in „zelo velik“)108. Toda ta 
klasifikacija se uporablja samo interno in jo inšpektorji zabeležijo v delovnih do -
kumentih, ne pa tudi v poročilu o inšpekcijskem pregledu. Nadzorniški priročnik 
ne vsebuje smernic v zvezi s tem. Težko je zagotoviti, da različni vodje misije ugo -
tovitve razvrščajo skladno – to vprašanje je treba obravnavati naknadno s prever -
janjem skladnosti. Dva izmed pristojnih nacionalnih organov, ki so izpolnili naš 
vprašalnik, sta menila, da smernice ECB o notranjem razvrščanju niso ustrezne, 
devet pa jih je ocenilo kot zadovoljive.107 Po načelu neodvisnosti je za 
izvedbo, poročanje in 
potrjevanje poročila 
o inšpekcijskem pregledu 
izključno odgovoren vodja 
misije.
108 Nadzorniški priročnik, 
poglavje 6, odstavek 123.
77 Nadzor na kraju samem 
 
179  
Nadzorniški priročnik ne določa natančno, komu je treba poslati poročila o in -
špekcijskih pregledih na kraju samem. ECB ni podrobno preučila, kateri bi bili 
ustrezni naslovniki v posamezni jurisdikciji. Koordinator skupne nadzorniške 
skupine se odloči, komu bo poslal poročilo. Obstaja tveganje, da člani uprave ali 
upravnega odbora kreditne institucije (vključno z neizvršnimi člani), nadzornega 
odbora ali revizijskega odbora poročila ne bi prejeli.
180  
V vprašalniku smo banke spraševali, na koga so bila naslovljena poročila o inšpek -
cijskih pregledih na kraju samem. Večina anketiranih (56 %) je odgovorila, da so 
bila poročila naslovljena samo na upravo, 11 %, da so bila poslana samo nadzor -
nemu odboru, in 9 %, da so bila poslana samo predsedniku uprave ali upravnega 
odbora. Še 9 % jih je odgovorilo, da so bila poročila naslovljena tako na upravo 
kot na nadzorni odbor. Preostali odgovori (15 %) so vključevali različne kombina -
cije naslovnikov ali – v redkih primerih – povsem druge naslovnike.
181  
Priporočila so lahko glede na resnost in pomembnost ustreznih ugotovitev poda -
na v eni od dveh oblik. Operativni akti niso zavezujoči in niso predmet postopka 
odločanja, ki bi vključeval Nadzorni odbor in Svet ECB. Nadzorniške odločitve 
na drugi strani pripravi koordinator skupne nadzorniške skupine, odobrita pa jih 
Nadzorni odbor in Svet ECB po postopku z neugovarjanjem. Čeprav nam je ECB 
zagotovila nekatere ustrezne dele nadzorniškega priročnika, ti niso vsebovali 
smernic v zvezi s pojmoma resnosti in pomembnosti.
182  
O končnem poročilu in priporočilih se razpravlja na zaključnem sestanku s kredi -
tno institucijo. V skladu z nadzorniškim priročnikom morata biti na njem obvezno 
prisotna vodja misije in koordinator skupne nadzorniške skupine, ni pa določeno, 
kdo naj se sestanka udeleži iz kreditne institucije109.109 Nadzorniški priročnik, 
poglavje 6, odstavek 137.
78 Nadzor na kraju samem 
 
Čas do izdaje poročil je dolg
183  
Kot prikazuje slika 13 , je treba koordinatorju skupne nadzorniške skupine končno 
poročilo poslati v največ osmih tednih. Končni dopis o nadaljnji obravnavi s pri -
poročili banki mora biti poslan v nadaljnjih enajstih tednih, torej skupni rok znaša 
19 tednov. Zaradi dolgotrajnega postopka obstaja tveganje, da bodo ugotovitve 
inšpekcijskega pregleda, ko prispejo do deležnikov, že zastarele. Slika  13Časovni načrt postopka nadaljnje obravnave
končno 
poročilo 
posredovano 
skupni 
nadzorniški 
skupinipregled 
doslednostipredhodni 
zaključni 
sestanekstalen inšpekcijski 
pregled na kraju 
samemzadnji dopis o nadaljnji 
obravnavi s končnimi 
priporočilizaključni
sestanekosnutek 
priporočil 
posredovan 
bankivodstvo GD 
opravi pregledpriprava osnutka 
poročil Postopek inšpekcijskega pregleda
na kraju samem
11 tednov 8 tednovPostopek v okviru skupne nadzorniške skupine
Vir: ERS na podlagi informacij ECB.
79
 Zaključki in priporočila
184  
ECB je v razmeroma kratkem času uspelo vzpostaviti zapleteno nadzorniško 
strukturo. Novi mehanizem nadzora je še vedno bistveno odvisen od virov pri -
stojnih nacionalnih organov. Poleg tega je treba povečati vire, dodeljene notranji 
reviziji, časovni okvir, ki ga ima na voljo služba za notranjo revizijo za obravnavo 
tveganja, pa skrajšati. Raven informacij, ki jo je zagotovila ECB, je samo deloma 
zadostovala za oceno učinkovitosti operacij, povezanih s strukturo upravljanja 
EMN, delom njegovih skupnih nadzorniških skupin in inšpekcijskimi pregledi 
na kraju samem.110 Naša revizija je torej potrdila obstoj revizijske vrzeli, ki se je 
pojavila po vzpostavitvi EMN in na katero je opozoril Odbor za stike nacionalnih 
vrhovnih revizijskih institucij.
Upravljanje
185  
Postopek odločanja je zapleten in vključuje več stopenj izmenjave informacij 
(odstavki 32 do 35). Nadzorni odbor je odgovoren za dokončno sprejetje veli -
kega števila kompletnih osnutkov odločitev, kar bi lahko negativno vplivalo na 
učinkovitost in uspešnost sestankov Odbora ter zelo zaposlilo vire sekretariata 
(odstavki 36 do 39).
186  
ECB naloge, ki se nanjo prenesejo z uredbo o EMN, opravlja brez poseganja 
v svoje naloge, ki se nanašajo na monetarno politiko, in v druge svoje naloge 
ter ločeno od njih.111 V uvodni izjavi 65 te uredbe je določeno, da je treba mone -
tarne in nadzorne naloge ECB izvajati povsem ločeno. ECB je zavzela stališče, da 
so nekatere službe kljub temu lahko skupne. Ločevanje seveda tudi ne bi smelo 
preprečevati izmenjave potrebnih informacij. V zvezi s skupnimi službami, ki za -
gotavljajo podporo obema funkcijama, ni bila opravljena analiza tveganja niti ne 
poteka spremljanje skladnosti (odstavki 40 do 46). Poleg tega obstaja tveganje za 
razumljeno neodvisnost nadzorne funkcije, saj imata predsednik in podpredse -
dnik Nadzornega odbora samo posvetovalno vlogo in nimata vpliva na proračun 
niti na kadrovske vire za nadzor (odstavki 47 do 52).
187  
Služba ECB za notranjo revizijo trenutno nima ustreznih virov, da bi odpravila tve -
ganja, ugotovljena v zvezi s temami EMN, z načrtovanjem revizij pa se ne zagota -
vlja, da bodo vsi ključni elementi področij z visokim in srednjim tveganjem zajeti 
v razumnem časovnem okviru (odstavki 62 do 77).110 Glej odstavek 19.
111 Člen 25 uredbe o EMN.
80 Zaključki in priporočila 
 
Priporočilo  1
ECB bi morala še bolj poenostaviti postopek odločanja in nekatere odločitve 
prenesti na nižje ravni, da bi Nadzornemu odboru omogočila osredotočanje na 
zahtevnejša vprašanja. Ker je sekretariat znatno vpleten v postopek odločanja 
kot koordinator, bi moral razviti nadaljnje smernice v obliki kontrolnih seznamov, 
predlog ali diagramov za vsako vrsto odločitev.
Ciljni rok za uresničitev: do sredine leta 2017.
Priporočilo  2
Da bi ECB premagala pomisleke glede uporabe skupnih služb, bi morala oceniti 
s tem povezano tveganje in uvesti potrebne zaščitne ukrepe, vključno z obvlado -
vanjem možnih nasprotujočih si zahtev in namenskim spremljanjem skladnosti. 
Uveden bi moral biti formalen postopek, ki bi vključeval predsednika in podpred -
sednika nadzornega odbora, da se zagotovi:
(i) ustrezno upoštevanje vseh potreb funkcije nadzora;
(ii) vzpostavitev ločenih linij poročanja, kadar gre za posebne vire za nadzor;
(iii) večjo vključenost predsednika in podpredsednika v proces določanja prora -
čuna in s tem povezan proces odločanja, kar bi okrepilo proračunsko samo -
stojnost nadzorne funkcije v ECB v okviru pravnih meja.
Ciljni rok za uresničitev: do sredine leta 2017.
Priporočilo  3
ECB bi morala zagotoviti dovolj notranjega revizijskega znanja in virov, da bi 
zagotovila zajetje področij z visokimi in srednjimi tveganji, kakor in kadar je to 
potrebno.
Ciljni rok za uresničitev: do sredine leta 2017.
81 Zaključki in priporočila 
 
Odgovornost
188  
Pooblastilo Evropskega računskega sodišča za revizijo ECB je poudarjeno v čle -
nu 20(7) uredbe o EMN, ki navaja tudi člen 27(27,2) statuta ESCB in ECB. Ker je 
ECB omejila naš dostop do dokumentov, so pomembna področja ostala nerevi -
dirana.112 Obstoj revizijske vrzeli so ugotovile tudi nacionalne vrhovne revizijske 
institucije, saj njihova nekdanja pooblastila za revizijo nacionalnih bančnih nad -
zornikov niso bila nadomeščena s podobnimi pooblastili Evropskega računskega 
sodišča za revizijo nadzorne dejavnosti ECB (odstavki 85 do 87).
189  
ECB je določila pravila, ki urejajo njeno odgovornost Evropskemu parlamentu in 
javnosti, vloge in odgovornosti EMN pa so jasno opredeljene in razkrite javnosti. 
Na to ureditev negativno vpliva dejstvo, da ECB ne objavlja kazalnikov in metrik 
uspešnosti, da bi dokazala učinkovitost nadzora (odstavki 82 do 84 in 88 do 91).
Priporočilo  4
ECB bi morala v polni meri sodelovati z Računskim sodiščem, da bi mu omogočila 
izvrševanje pooblastil ter s tem povečala odgovornost.
Ciljni rok za uresničitev: takoj.
Priporočilo  5
Za izboljšanje zunanje odgovornosti bi morala ECB formalizirati svojo sedanjo 
ureditev za merjenje uspešnosti nadzora in javno objavo informacij o njej. Za 
ugotavljanje problematičnih področij in možnih izboljšav bi lahko uporabila vpra -
šalnike za finančne institucije.
Ciljni rok za uresničitev: do konca leta 2018.112 Glej odstavek 19.
82 Zaključki in priporočila 
 
Skupne nadzorniške skupine
190  
V skladu z okvirno uredbo o EMN je ECB odgovorna za ustanovitev in sestavo  
skupnih nadzorniških skupin za nadzor nad pomembnimi subjekti na daljavo, 
vendar so skupne nadzorniške skupine ostale močno odvisne od osebja, ki ga 
imenujejo pristojni nacionalni organi, deloma zaradi same zasnove. ECB ima zato 
zgolj omejen nadzor – v smislu količine in kakovosti – nad največjim delom zago -
tavljanja osebja skupnih nadzorniških skupin in se namesto tega zanaša na sode -
lovanje in dobro voljo pristojnih nacionalnih organov. Kadrovski viri vseh skupnih 
nadzorniških skupin so omejeni, kar ogroža poslanstvo ECB, da izvaja „strogo in 
učinkovito opravljanje bančnega nadzora“ (odstavki 126 do 137).
191  
Število nadzornega osebja se je sprva določilo z zelo preprostim pristopom, ki 
je temeljil na ocenah števila osebja, potrebnega za izvajanje podobnih funkcij 
v pristojnih nacionalnih organih, preden je bil vzpostavljen EMN. Te ocene so se 
izkazale za netočne. Podrobna analiza potreb po osebju za novi in veliko zahtev -
nejši okvir EMN ni bila izvedena. To pomeni, da ni bila vzpostavljena neposredna 
povezava med programom nadzorniških pregledov in dodeljevanjem virov, kot 
zahteva direktiva o kapitalskih zahtevah (odstavki 107 do 112). Kaže, da je seda -
nje število osebja nezadostno, kar potrjuje tudi nedavno sporočilo Nadzornega 
odbora.
192  
Ni strukturiranega obveznega učnega načrta za usposabljanje zaposlenih ECB iz 
praktičnega dela na področju nadzora na daljavo, zlasti na tehničnih področjih, 
ki so posebej pomembna za naloge bančnega nadzora. Poleg tega ECB nima 
centralizirane, standardizirane in celovite zbirke podatkov o znanjih, veščinah in 
kompetencah članov skupnih nadzorniških skupin (zaposlenih v ECB in pristojnih 
nacionalnih organih) (odstavkq 148 in 149).
193  
Grozd, v katerega so razvrščene posamezne banke, se stalno uporablja kot eden 
od dveh vhodnih podatkov (drugi je rezultat ocene tveganja), ki določata mini -
malno raven intenzivnosti nadzora za posamezno banko. Metodologija razvr -
ščanja v grozde ECB ni bila pregledana ali posodobljena od začetka EMN. Poleg 
tega podatki na ravni banke, ki se uporabljajo pri razvrščanju v grozde, niso bili 
posodobljeni od leta 2013. ECB za tekoče načrtovanje nadzora torej še vedno 
uporablja model, ki izvira iz časa začetkov EMN (odstavki 113 do 121).
83 Zaključki in priporočila 
 
194  
Dokumentacija o načrtovanju nadzora, ki nam je bila zagotovljena, ni omogočala 
sklepanja o tem, ali ECB te nadzorne dejavnosti učinkovito izvaja.
Priporočilo  6
ECB bi morala spremeniti okvirno uredbo o EMN, da bi formalizirala zaveze 
sodelujočih pristojnih nacionalnih organov in zagotovila, da bi vsi v polni meri in 
sorazmerno sodelovali pri delu skupnih nadzorniških skupin.
Ciljni rok za uresničitev: do konca leta 2017.
Priporočilo  7
ECB bi morala skupaj s pristojnimi nacionalnimi organi pripraviti opise vlog/
skupin in metod za ocenjevanje primernosti osebja, ki ga nameravajo pristojni 
nacionalni organi dodeliti skupnim nadzorniškim skupinam, in njihove uspešnosti 
pri opravljanju teh nalog.
Ciljni rok za uresničitev: do konca leta 2018.
Priporočilo  8
ECB bi morala vzpostaviti in vzdrževati centralizirano, standardizirano in celovi -
to zbirko podatkov o znanjih in veščinah, izkušnjah ter kvalifikacijah zaposlenih 
v skupnih nadzorniških skupinah, tako osebja iz ECB kot iz pristojnih nacionalnih 
organov.
Ciljni rok za uresničitev: do konca leta 2018.
84 Zaključki in priporočila 
 
Priporočilo  9
ECB bi morala izvajati uraden in obvezen učni načrt za usposabljanje novega 
in obstoječega nadzornega osebja v skupnih nadzorniških skupinah, s poudar -
kom na vsebinsko usmerjenem usposabljanju, ki se nanaša na bančni nadzor, in 
zagotoviti, da bi bila obvezna udeležba sorazmerna z delovnimi potrebami ter 
izkušnjami in profilom zaposlenih, ter razmisliti o uvedbi programa za certifika-  
cijo svojih zaposlenih za nadzor na daljavo.
Ciljni rok za uresničitev: do konca leta 2018.
Priporočilo  10
ECB bi morala razviti in izvajati metodologijo, ki temelji na tveganju, za oprede -
litev potrebnega števila osebja in sestave skupnih nadzorniških skupin glede na 
znanja in veščine, s katero bi morala zagotoviti, da so viri posameznih skupnih 
nadzorniških skupin (osebje ECB in pristojnih nacionalnih organov) sorazmerni 
z velikostjo, zapletenostjo in profilom tveganja nadzorovane institucije ter pri -
merni za izvajanje programa nadzorniških pregledov te institucije.
Ciljni rok za uresničitev: do konca leta 2018.
Priporočilo  11
Ker se v tem pomembnem postopku načrtovanja nadzora še vedno uporablja 
model oblikovanja grozdov, bi ga bilo treba redno pregledovati in po potrebi po -
sodabljati. Redno bi bilo treba posodabljati tudi informacije o posamezni banki, 
ki se uporabljajo za oblikovanje grozdov.
Ciljni rok za uresničitev: do sredine leta 2017.
85 Zaključki in priporočila 
 
Inšpekcijski pregledi na kraju samem
195  
Dokumentacija, ki jo je zagotovila ECB, ni zadostovala za popoln pregled opera -
tivne učinkovitosti. Kolikor smo lahko ocenili, se zdi postopek skladen in celovit 
(odstavki 150 do 152).
196  
Člen 12 uredbe o EMN nalogo izvajanja inšpekcijskih pregledov na kraju samem 
dodeljuje ECB, vendar sedanja praksa ni v skladu s tem ciljem. ECB zagotavlja 
komaj 8 % skupnega osebja, ki izvaja inšpekcijske preglede na kraju samem, in 
je vodila samo 12 % inšpekcijskih obiskov. Skoraj vse druge inšpekcijske pregle -
de vodi osebje nadzornega organa iz matične države ali države gostiteljice 
(odstavki 153 do 158).
197  
Pri načrtovanju in dodeljevanju virov posameznim inšpekcijskim pregledom 
do maja 2016 ni bilo smernic o prednostni razvrstitvi (odstavek 159). V nadzor -
niškem priročniku minimalna pogostost inšpekcijskih pregledov ni zahtevana 
(odstavek 163), toda maja 2016 so bili sprejeti ukrepi v zvezi s to točko. Sistem in -
formacijske tehnologije ima znatne pomanjkljivosti (odstavki 165 do 170), obrav -
navati pa je treba tudi kvalifikacije, znanja in veščine inšpektorjev iz pristojnih 
nacionalnih organov, ki izvajajo preglede na kraju samem (odstavki 171  
do 175). Poleg tega bi morala biti poročila o inšpekcijskih pregledih izdana hitreje 
po opravljenem zaključnem sestanku (odstavek 183).
Priporočilo  12
ECB bi morala dopolniti ali ponovno razporediti svoje osebje, da bi se na podlagi 
jasne opredelitve prednostnih tveganj znatno okrepila prisotnost osebja ECB pri 
inšpekcijskih pregledih pomembnih bank na kraju samem. Povečati bi bilo treba 
delež inšpekcijskih pregledov na kraju samem, ki jih vodijo nadzorniki pristojnih 
nacionalnih organov, ki niso iz matične države ali države gostiteljice banke.
Ciljni rok za uresničitev: do konca leta 2018.
86 Zaključki in priporočila 
 
Priporočilo  13
ECB bi morala natančno spremljati slabosti sistema IT za inšpekcijske preglede na 
kraju samem in si prizadevati za izboljšanje kvalifikacij, znanj in veščin inšpektor -
jev pristojnih nacionalnih organov, ki izvajajo preglede na kraju samem.
Ciljni rok za uresničitev: do sredine leta 2017.
To poročilo je sprejel senat IV, ki ga vodi Baudilio TOMÉ MUGURUZA,  
član Evropskega računskega sodišča, v Luxembourgu na zasedanju 
18. oktobra 2016.
 Za Evropsko računsko sodišče
 Klaus-Heiner Lehne
 Predsednik
87
 Priloge
Povzetek revizijskega pristopa
Predmet revizije Revizijska merila Revizijska analiza
Ali ureditve upravljanja EMN zagotavljajo 
ustrezno okolje za delo skupnih nadzor -
niških skupin in inšpekcijskih skupin za 
preglede na kraju samem?I. temeljno načelo 2 Baselskega odbora za bančni 
nadzor
II. uvodne izjave 65, 66 in 77 uredbe o EMN
III. členi 4, 6, 19, 22, 24, 25 in 26 uredbe o EMN
IV. nadzorniški priročnik ECB
V. poslovnik ECB ο kvalitativna analiza dokumentov
 ο intervjuji z  osebjem
Ali so struktura notranje revizije ter 
ureditve načrtovanja in poročanja take, 
da se tveganja, ugotovljena v zvezi z na -
logami bančnega nadzora, zadovoljivo 
obravnavajo?I. standard IIA 2030, mednarodni okvir stroke, nasveti 
glede standarda 2030 ( IIA standard 2030, Interna -
tional Professional Practice Framework (IPPF) IPPF 
Practice Advisory on standard 2030 ) ο kvalitativna analiza dokumentov
 ο intervjuji z  osebjem
Ali postopki in praktična uporaba pravil 
za odgovornost, vključno z zunanjo 
revizijo, zagotavljajo ustrezno okolje za 
bančni nadzor?I. temeljno načelo 2 Baselskega odbora za bančni 
nadzor
II. člen 20 uredbe o EMN ο primerjalna analiza in intervjuji z drugimi 
vrhovnimi revizijskimi institucijami (iz 
Avstralije, Kanade in ZDA)
 ο analiza ankete kontaktnega odbora
 ο kvalitativna analiza dokumentov
 ο intervjuji z osebjem ECB
 ο intervjuji z  deležniki (Parlament, Svet)
Ali sta bila načrtovanje in vzpostavitev 
skupnih nadzorniških skupin primerna 
v smislu strukture in virov?I. temeljna načela Baselskega odbora za bančni nadzor
II. člen 6 uredbe o EMN
III. uvodna izjava 79 uredbe o EMN
IV. člena 3 in 4 okvirne uredbe o EMN
V. člena 63 in 971 Direktive  2013/36/EU
VI. nadzorniški priročnik ECB
VII. smernice o skupnih postopkih in metodologijah za 
proces nadzorniškega pregledovanja in ovrednotenja 
(SREP) Evropskega bančnega organav čim večjem možnem obsegu:
 ο analiza oddelkov nadzorniškega priročnika 
in drugih dokumentov, ki obravnavajo 
organizacijsko strukturo
 ο ocena skupnega načrtovanja virov v GD za 
mikrobonitetni nadzor I in II
 ο ocena načrtovanja virov skupnih nadzorniš -
kih skupin
 ο pregled odločitev o pridobivanju virov ter 
osnovnih predpostavk in modelov
 ο intervjuji z  osebjem
 ο kvalitativna analiza datotek o osebju
 ο kvalitativna analiza dokumentov o programu 
usposabljanja
 ο (vsi postopki v čim večjem možnem obsegu)
Ali so nadzorne dejavnosti ustrezno 
načrtovane, da se obravnavajo merila, ki 
jih določajo standardi, in ali nadzornik 
učinkovito izvaja te dejavnosti?I. temeljna načela Baselskega odbora za bančni nadzor
II. člen 3 okvirne uredbe o EMN
III. člena 97 in 99 Direktive 2013/36/EU
IV. smernice o skupnih postopkih in metodologijah za 
proces nadzorniškega pregledovanja in ovrednotenja 
(SREP) Evropskega bančnega organa ο opraviti ni bilo mogoče skoraj nobenega 
predvidenega postopka (dokumenti o SEP 
in SREP , datoteke o bankah in metodološki 
razdelki nadzorniškega priročnika niso bili 
na voljo)
Ali se inšpekcijski pregledi na kraju 
samem ustrezno načrtujejo in izvajajo ter 
ali se o njih ustrezno poroča?I. temeljno načelo 9 Baselskega odbora za bančni 
nadzor
II. MRS 580
III. člen 12 uredbe o EMN
IV. člen 3 okvirne uredbe o EMN
V. člen 99 Direktive 2013/36/EU
VI. poglavje 6 nadzorniškega priročnika ECB ο kvalitativna analiza dokumentov, do katerih 
je bil Sodišču odobren dostop
 ο intervjuji z  osebjem
1  Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzo -
ru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 
27.6.2013, str. 338).Priloga I
88 Priloge 
 
Omejen dostop do informacij
Področja, ki niso bila zadovoljivo revidirana,  
ker ECB ni zagotovila zahtevanih dokumentov Dokazi, ki niso bili predloženi
Celovita ocena 
 ο Stresni testi 
 ο Pregled kakovosti sredstev ο Med drugim smernice o vrednotenju zavarovanja, proces za izbiro bolj tveganih 
sredstev, pogosto zastavljena vprašanja, zapisniki in korespondenca s sestankov 
z EBA, ESRB, ECB, ocena učinkov davčnih olajšav in povezane smernice ter 
nekateri dokumenti, povezani s projekti1
Postopek odločanja
 ο Skladnost z določenimi roki 
 ο Raven in pravočasno sprejetje odločitev glede na resnost vprašanja
 ο Ali in kako različne strani v postopku odločanja dodajo vrednost ter 
ali gre za prekrivanje ali odvečnost na podlagi dejanskih primerov
 ο Sodišče komentarjev poslovnih bank v okviru vprašalnika o postopku 
odločanja ni moglo navzkrižno preveriti z dejanskimi odločitvami ο Odločitve Nadzornega odbora
 ο Datoteke o bankah
 ο Osnovna dokumentacija o postopkovnih korakih, ki se upoštevajo pri postopku 
odločanja
 ο Zapisnik Nadzornega odbora
Operativna učinkovitost inšpekcijskih pregledov  
na kraju samem
 ο Glavni deli metodologije načrtovanja
 ο Dejanska učinkovitost inšpekcijskih pregledov na kraju samem
 ο Dosledna in učinkovita uporaba metodologije v EMN (npr. neut -
emeljene zamude, pomanjkanje osredotočenosti, neučinkovito 
izvajanje revizij)
 ο Dosledno poročanje o inšpekcijskih pregledih na kraju samem
 ο Učinkovita preverjanja skladnosti
 ο Sodišče ni moglo navzkrižno preveriti komentarjev poslovnih bank 
v okviru vprašalnika o postopku izvajanja inšpekcijskih pregledov 
na kraju samem z dejanskimi poročili o inšpekcijskih pregledih na 
kraju samem ali delovnimi dokumenti
 ο Oprijemljivost in časovni okvir izboljšanja sistema IMAS
 ο Zagotavljanje kakovosti inšpekcijskih pregledov na kraju samem ο Seznam načrtovanih inšpekcijskih pregledov, ki niso bili izvedeni
 ο Priloge k poglavju 6 nadzorniškega priročnika o metodologiji za pregled na 
kraju samem (predloženo je bilo poglavje 6 (60 strani), ne pa tudi priloge (po 
navedbah 1 000 strani))
 ο Načrtovanje posameznih inšpekcijskih pregledov na kraju samem (seznam 
inšpekcijskih pregledov na kraju samem z zahtevo po virih)
 ο Seznam tematskih pregledov in seznam ad hoc  zahtev
 ο Osnovne podrobnosti iz vprašalnikov za pristojne nacionalne organe za ocenje -
vanje znanja in veščin razpoložljivih inšpektorjev, ki izvajajo preglede na kraju 
samem
 ο Načrt za uvedbo različic sistema IMAS
 ο Odločitve Nadzornega odbora, npr. o načrtovanju inšpekcijskih pregledov na 
kraju samem
 ο Delovni dokumenti inšpektorjev (vključno z dokumentacijo o načrtovanju)
 ο Poročila o preverjanju skladnosti posameznih bank
 ο Datoteke o bankah/vzorčenje dejanskih primerov
 ο Sodelovanje revizorjev na kraju samem in ustrezna poročila o pregledu kakovo -
sti sredstev v Grčiji leta 2015
Operativna učinkovitost načrtovanja nadzora na daljavo
 ο Osnovni podatki in izračuni, uporabljeni pri začetnem razvrščanju v 
grozde, in povezano dodeljevanje virov
 ο Učinkovitost načrtovanja nadzornih dejavnosti
 ο Ustreznost načrtovanja nadzornih dejavnosti
 ο Učinkovita/ustrezna uporaba tematskih pregledov pri načrtovanju 
nadzornih dejavnosti
 ο Operativna učinkovitost izvajanja nadzora na daljavo
 ο Učinkovitost izvajanja nadzornih dejavnosti
 ο Ustreznost izvajanja nadzornih dejavnosti
 ο Usklajena in ustrezna analiza procesa nadzorniškega pregledovanja 
in ovrednotenja in poročanje o njem
 ο Ustrezna/učinkovita uporaba identifikacijskih izkaznic
 ο Ustreznost modela sistema ocenjevanja tveganja
 ο Učinkovita raba modela sistema ocenjevanja tveganja pri postopku 
nadzora
 ο Učinkovito in ciljno usmerjeno nadaljnje spremljanje nadzorniških 
odločitev s strani skupnih nadzorniških skupin
 ο Sodišče ni moglo navzkrižno preveriti komentarjev poslovnih bank 
v okviru vprašalnika o nadzoru na podlagi poročil ο Nadzorniški priročnik (razen približno 25 strani o skupnih nadzorniških skupinah 
in 17 strani o finančnem kriznem upravljanju od skupno 346 strani)
 ο Metodološke priloge k nadzorniškemu priročniku
 ο Podrobne metodologije in modeli za proces nadzorniškega pregledovanja in 
ovrednotenja 
 ο Podrobne metodologije modela sistema ocenjevanja tveganja
 ο Tematska poročila
 ο Odločitve Nadzornega odbora
 ο Predlogi programa nadzorniških pregledov, odobritev programov nadzorniških 
pregledov 
 ο Dejanske identifikacijske izkaznice (zagotovljena je bila le prečiščena različica) 
in uporabljena zbirka podatkov FINREP 
 ο Poročila procesa nadzorniškega pregledovanja in ovrednotenja 
 ο Ocene in rezultati, podporna dokumentacija, podrobnosti, preklici modela 
sistema ocenjevanja tveganja 
 ο Načrti sanacije, predloženi ECB, analiza in nadaljnje spremljanje s strani skupnih 
nadzorniških skupin 
 ο Nadzorniške odločitve, nadaljnje spremljanje in izvajanje s strani skupnih 
nadzorniških skupin 
 ο Metodologija razvrščanja v grozde, vnesene informacije (podrobnosti o banki, 
podatki), izračuni, podrobnosti o rezultatih (vključno s preklici) 
 ο Datoteke o bankah/vzorčenje dejanskih primerovPriloga II
89 Priloge 
 Priloga IIPodročja, ki niso bila zadovoljivo revidirana,  
ker ECB ni zagotovila zahtevanih dokumentov Dokazi, ki niso bili predloženi
Sestanki Nadzornega odbora
 ο Učinkovitost sestankov
 ο Spoštovanje načela neodvisnosti predstavnikov pristojnih nacional -
nih organov, imenovanih v Nadzorni odbor ο Zapisniki Nadzornega odbora
Odgovornost
 ο Celovito in učinkovito poročanje Evropskemu parlamentu
 ο Učinkovita in celovita izmenjava informacij, kot je določeno 
v členu 32 uredbe o EMN (Sodišče se je moralo pri tem zanašati 
na informacije tretje strani) ο Pisna dokumentacija o ad hoc  izmenjavi stališč med Evropskim parlamentom in 
predsednikom Nadzornega odbora
 ο Zapis sej Nadzornega odbora, kot se zagotovijo pristojnemu odboru Parlamenta 
z obrazloženim seznamom sklepov
 ο Dejanska dokumentacija, ki jo je zahtevala Evropska komisija za poročilo v skla -
du s členom 32, in korespondenca z datumi, povezana z zahtevo po informacijah
Vir: Evropsko računsko sodišče. 
1 Aprila 2016 je ECB posredovala poročilo o zagotavljanju kakovosti GD za mikrobonitetni nadzor IV iz aprila 2015. Čeprav je poročilo zajemalo 
številna področja, Sodišče ni moglo izvesti revizijskih postopkov z uporabo razpoložljivih izvornih dokumentov. Poročilo se je osredotočalo 
na postopkovna in ne na metodološka vprašanja. Sodišču so bili zagotovljeni tudi številni postopkovni dokumenti, kot so listine o revizijskem 
poslu, in predlagane zahteve za pridobivanje virov za pregled portfelja posojil. Sodišče ni imelo zadostnega dostopa do delovnih dokumentov 
revizorjev in na podlagi razpoložljivih informacij ni moglo sprejeti svojih ugotovitev o drugih vidikih.
90 Priloge 
 Priloga IIPrimeri, kako je to vplivalo na revizijo Sodišča, so opisani v nadaljevanju.
I. Upravljanje
Problem: V odgovoru na vprašalnik, ki ga je Sodišče poslalo poslovnim bankam, so tri institucije navedle, da jim ni bila odobrena 
pravica, da izrazijo mnenje. Vendar nam ni bil omogočen dostop do datotek o bankah ali odločitev.
Posledica: Sodišče ni moglo preveriti te trditve.
Problem: Sodišče je zahtevalo vzorce primerov za različne vrste odločitev (izredne razmere, običajni primeri, odločitve v zvezi 
s procesom SREP in dovoljenja), vključno s celotnim tokom osnovne dokumentacije z datumi za vsak korak od začetne faze 
do sprejetja končne odločitve. Vendar so bile Sodišču predložene le preglednice z datumi postopkovnih korakov, ni pa mu 
bil omogočen dostop do osnovne dokumentacije.
Posledica: Sodišče ni moglo ugotoviti, ali so bile zamude pri odločanju posledica pomanjkljivosti postopka ali zapletenosti zadeve. 
Sodišče ni moglo obravnavati določenih pomanjkljivosti postopka odločanja, opredeliti morebitnih nepotrebnih ravni ali 
preveriti, ali je bilo na podlagi zagotovljenih dokumentov mogoče sprejeti odločitve, ki bi temeljila na dobri obveščenosti. 
Morebitna analiza učinkovitosti postopka odločanja je zato razmeroma abstraktna.
Problem: Sodišče je zahtevalo zapisnike Nadzornega odbora, da bi ocenilo, ali predsednik zagotavlja učinkovite, a uspešne razprave 
v Nadzornem odboru z redno udeležbo in sodelovanjem vseh članov pri razpravah, kar je v interesu EU kot celote. Vendar je 
bil Sodišču zavrnjen dostop do zapisnikov Nadzornega odbora.
Posledica: Sodišče ni moglo podati mnenja o učinkovitosti sej Nadzornega odbora.
II. Skupne nadzorniške skupine
Problem: V odgovoru na vprašalnik je ena poslovna banka obvestila Sodišče, da je ECB zahtevala nesorazmerno količino dokumen -
tacije („na stotine datotek“) za oceno sposobnosti in primernosti, čeprav se je večina primerov nanašala na podaljšanje 
mandatov članom uprave.
Posledica: Odločitve o sposobnosti in primernosti so obsegale skoraj polovico vseh odločitev, ki jih je sprejela ECB. V poročilu oddelka 
za zagotavljanje skladnosti je bilo poudarjeno, da bi take odločitve lahko vplivale na vire. Sodišče ni imelo dostopa do 
informacij, da bi lahko ocenilo, ali so bile odločitve o sposobnosti in primernosti sorazmerne (tj. ali so bili vsi postopki 
in zahteve po informacijah potrebni) in ali so negativno vplivale na dodeljevanje virov. Zato ni moglo podati mnenja o 
potrebi po dodatnem osebju ali učinkovitejši organizaciji nalog, ki bi temeljilo na dobri obveščenosti.
Problem: Sodišče je nameravalo proučiti modeliranje tveganj kot sestavni del procesa SREP in to, ali so se podatki, ki so jih zago -
tovile nadzorovane banke, uspešno uporabili v primernem modelu tveganja. Sodišču niso bile zagotovljene podrobne 
informacije o učinku podatkov, ki so jih predložile nadzorovane banke, na oceno sistema ocenjevanja tveganja. V odgovoru 
na vprašalnik so številne poslovne banke navedle, da so bile zahteve glede poročanja nesorazmerne.
Posledica: Sodišče ni moglo preveriti, ali in kako so bili sporočeni podatki uporabljeni za določanje ocene SREP in ali bi bile lahko 
zahteve glede poročanja oblikovane učinkoviteje, da bi se poudarila glavna tveganja.
III. Inšpekcijski pregledi na kraju samem
Problem: Sodišče ni prejelo metodološke priloge k nadzorniškemu priročniku in osnovnih datotek o inšpekcijskih pregledih na kraju 
samem. V nekaterih primerih so poslovne banke negativno ocenile izvajanje inšpekcijskih pregledov na kraju samem.
Posledica: Sodišče ni moglo oceniti nobene faze inšpekcijskega cikla, tj. izbora banke, priprave obvestila pred inšpekcijskim pregle -
dom, izvajanja inšpekcijskega pregleda in poročanja o inšpekcijskem obisku, naknadnega preverjanja skladnosti, ali tega, 
ali je osnovna metodologija obravnavala ključna tveganja in ali so bili viri uporabljeni ustrezno in učinkovito. Vendar bi 
neustrezni pristop k inšpekcijskim pregledom na kraju samem zelo vplival na oceno dodeljevanja virov in učinkovitost de -
jansko opravljenega dela. Nepopolna ali neprimerna metodologija bi vplivala na učinkovitost vseh inšpekcijskih pregledov 
pomembnih bank, ki jih izvede ali ECB ali pristojni nacionalni organi.
91 Priloge 
 Priloga IIIPostopek odločanja, kot se uporablja za posamezne nadzorniške odločitve ter druge 
zavezujoče in nezavezujoče pravne akte do postopka z neugovarjanjem v Svetu ECB
Sklic na 
diagramOpis
(1–2)Podkoordinator skupne nadzorniške skupine se poveže z vodstvom ustreznega pristojnega nacionalnega organa, da zagotovi prilož -
nost za pregled osnutkov odločitev in predložitev pripomb nanje, preden se posredujejo naprej. Rok za predložitev pripomb je odvisen 
od okoliščin in skladen s končnim zakonskim in operativnim rokom.
(3–4) Hkrati (1–2) lahko skupna nadzorniška skupina zahteva pravni nasvet ali nasvet ustreznih poslovnih področij EMN.
(5)Skupne nadzorniške skupine so pozvane, da s sekretariatom Nadzornega odbora razpravljajo o prvem osnutku predloga, prvem osnut -
ku odločitve in časovnem načrtu. Sekretariat Nadzornega odbora pregleda dokumentacijo.
Če s sekretariatom ne potekajo posvetovanja v tej zgodnji fazi, se pregled izvede, preden se dokumentacija pošlje Nadzornemu odboru.
(6–7–8) Če je dovolj časa, sekretariat Nadzornega odbora pošlje dokumentacijo generalnemu direktoratu za pravne zadeve, da jo redigira.
(9)Koordinator skupne nadzorniške skupine dokumentacijo posreduje višjemu vodstvu GD I ali GD II, odvisno od primera, za pregled in 
odobritev predloženega osnutka odločitve.
(10)Višje vodstvo po pregledu in odobritvi osnutka odločitve, ki ga predloži koordinator nadzorniške skupine, po elektronski pošti pošlje 
predlog Nadzornega odbora, osnutek odločitve in drugo podporno dokumentacijo predsedniku in podpredsedniku v odobritev in da se 
omogoči posredovanje te dokumentacije članom Nadzornega odbora. Kopija elektronskega sporočila se pošlje sekretariatu Nadzorne -
ga odbora, da lahko spremlja in nadaljuje postopek takoj, ko predsednik in podpredsednik odobrita dokumentacijo.
(11)Sekretariat Nadzornega odbora pošlje dokumentacijo članom Nadzornega odbora. Člani Nadzornega odbora morajo v skladu s pravili 
prejeti dokumentacijo vsaj pet delovnih dni pred zadevnim sestankom. Tudi če se dokumentacija predloži v odobritev po pisnem 
postopku, je standardni rok pet delovnih dni.
(12)Sestanek/pisni postopek. Pri pisnem postopku običajno ni uradnega glasovanja. Šteje se, da so člani Nadzornega organa odobrili 
osnutek odločitve, če mu ne ugovarjajo v določenem roku.
(13) Odobritev Nadzornega odbora.
(14–15)Sekretariat Nadzornega odbora po potrebi pošlje dokumentacijo v prevod, in sicer najpozneje ob predložitvi Nadzornemu odboru. 
Dokumentacija se običajno pošlje v prevod, ko je besedilo v angleščini urejeno. Razen če ima nadzorniška odločitev negativen učinek 
na kreditno institucijo in če se instituciji odobri pravica do izjave, sekretariat Nadzornega odbora dokončno dopolni dokumentacijo in 
se uskladi s sekretariatom Sveta ECB.
(16–17)Če bo imela odločitev negativne učinke na naslovnika, sekretariat Nadzornega odbora pošlje popoln osnutek odločitve kreditni 
instituciji, da poda izjavo. Standardni rok je dva tedna. V nujnih primerih se lahko rok skrajša oziroma se lahko izjava poda naknadno 
v skladu s pogoji iz člena 31 okvirne uredbe. Obdobje, v katerem se poda izjava, se začne na dan, ko kreditna institucija prejme osnutek 
odločitve.
(18)Sekretariat Nadzornega odbora pripombe, ki jih je prejel od kreditne institucije, posreduje skupni nadzorniški skupini v oceno. Skupna 
nadzorniška skupina se lahko po potrebi posvetuje z generalnim direktoratom za pravne zadeve.
(19–23)Skupna nadzorniška skupina oceni pripombe, ki jih je prejela od kreditne institucije (pravica do izjave), tok dokumentacije pa poteka 
v skladu z vmesnimi postopki iz točk od 10 do 12. Sekretariat pregleda oceno pripomb in revidirano odločitev.
(24) (Revidirana) odločitev se skupaj z oceno pripomb predloži Nadzornemu odboru v odobritev.
(25)Sekretariat Nadzornega odbora končno dokumentacijo posreduje podpredsedniku v odobritev (to je potrebno pred začetkom postopka 
z neugovarjanjem), sekretariatu Sveta ECB pa se posreduje kopija.
(26)Sekretariat Sveta ECB pošlje dokumentacijo Svetu ECB v sprejetje v skladu s postopkom z neugovarjanjem. Za postopek z neugovarja -
njem se zagotovi največ deset delovnih dokumentov. Sekretariat Sveta ECB obvesti sekretariat Nadzornega odbora o sprejetju.
(27) Sekretariat Nadzornega odbora o končni odločitvi obvesti kreditno institucijo.
92 Priloge 
 Priloga III
osnutke odločitev je treba 
istočasno posredovati 
ustreznim pristojnim 
nacionalnim organomza odobritev (revidirane) 
odločitve in oceno 
pripombpo potrebi za 
prevodocena pripomb kreditne 
institucije o končnem osnutku 
(lahko se posvetuje z GD za 
pravne zadeve)
pravica do izjave za odločitve z negativnim 
učinkom (dve izjemi)trije delovni dnevi za 
predložitev pripomb 
v primeru nujnostiče je zadeva nujna
ali tehničnaza proučitev točk za 
razpravo ali vprašanj 
zadevne politikeGD za pravne zadeveza zagotovitev nadaljnjega 
spremljanja in posredovanja za odobritev vse 
dokumentacije in njeno 
posredovanje članom 
Nadzornega odborazahteva za 
pomoč/pravni nasvetpregled in odobritev osnutka 
odločitve skupne nadzorniške 
skupine
za pregled in razpravo s skupno 
nadzorniško skupino
pisni postopek in postopek
z neugovarjanjem (1)
(2)
(3)
(4)(5)
(6)
(7)(8)(9)
(10)
(10)
(11)
(12)
(13)
(14)
(15)(16)
(17)(18) (19)
(20)
(21)
(22)
(23)
(24)
(25)(25)(25)
(26)
(27)(26)Sekretariat Nadzornega odboraVišje vodstvo GD Pristojni nacionalni organ
za predložitev pripomb
na osnutek
Poslovna področja EMN Predsednik in podpredsednik
Nadzornega odboraSekretariat Nadzornega odbora
sestanekNadzorni odbor
pisni postopek
(Usmerjevalni odbor)sestanekČlani Nadzornega odbora
pisni postopek
pet delovnih dni
pred glasovanjem
Sekretariat Nadzornega odbora
priprava končnega osnutka odločitveVišje vodstvo GD 
Predsednik in podpredsednik
Nadzornega odbora
Sekretariat Nadzornega odbora
za pregledpisni odgovori
dva tedna
za predložitev
pripombsestanekSkupna nadzorniška skupina
GD za pravne
zadeve
Člani Nadzornega odbora
Nadzorni odbor Sekretariat Nadzornega odbora
Pristojni nacionalni organ Podpredsednik Nadzornega
odbora
za pregled končne
dokumentacije Svet ECB
obveščen z elektronskim
sporočilom
Svet ECB
običajen
manj kot deset delovnih dninujni primeri
manj kot 48 urSekretariat Nadzornega odbora
obvestilo o sprejetju
Kreditna institucija
obvestilo o končni odločitvi Skupna
nadzorniška
skupina
pet delovnih dni 
pred sestankom/
odobritvijo za urejanje sprememb
končna dokumentacijaKreditna institucija
93 Priloge 
 Priloga IVProračunski postopek v  ECB
Glavni koordinator podpornih 
služb je preko predsednika 
odgovoren Izvršilnemu odboru. 
Odgovoren za GD za ﬁnance/
oddelek za proračun, kontroling 
in organizacijo.
Vodje proračunskih enot 
(deljena odgovornost z GD za 
ﬁnance/oddelkom za proračun, 
kontroling in organizacijo)GD-F/BCO (oddelek za 
proračun, kontroling in 
organizacijo)BUCOM (Odbor za proračun)
Strokovnjaki ECB in NCB
v euroobmočju. Pomaga Svetu ECB 
pri sprejetju odločitve o proračunu 
(vrednotenje predloga proračuna).
Centralno bančništvo vs. EMN 
(enotni mehanizem nadzora)Vodenje banke vs. spreminjanje 
bankeŠest članov Izvršilnega odbora.
19 guvernerjev NCBv euroobmočju.
Posvetovanje s predsednikom 
in podpredsednikom
Nadzornega odbora
Pomoč Izvršilnemu odboru pri 
vrednotenju tistega dela proračuna, 
ki je povezan z EMN.
Odgovorni za operativno 
načrtovanje in izvajanje v svojih 
proračunskih enotah. Odgovorni 
za spremljanje in nadzor 
ustreznega dela proračuna ECB.Oceni potrebe po človeških virih 
ter proračunske in organizacijske 
potrebe poslovnih področij. 
Ustrezno svetuje Izvršilnemu 
odboru. Razvija, pripravi in 
spremlja proračun v skladu
s strateškimi smernicami, ki jih 
zagotovi Izvršilni odbor/Svet ECB.Odgovoren za dodeljevanje in 
upravljanje človeških in 
ﬁnančnih virov. Svetu ECB 
predlaga proračun.Sprejme proračun ECB po 
predlogu Izvršilnega odbora.Sestava Sveta ECB
Izvršilni odborSvet ECB
Glavni koordinator podpornih
služb (CSO)
Vir: GD za finance/oddelek za proračun, kontroling in organizacijo.
94 Priloge 
 Priloga VRevizija bančnega nadzora v  izbranih nacionalnih jurisdikcijah
AVSTRALIJA KANADA ZDA
VRHOVNA 
REVIZIJSKA 
INSTITUCIJAAvstralski nacionalni revizijski 
urad (Australian National Audit 
Office  – ANAO)Generalni revizor Kanade (Auditor 
General of Canada)Urad za vladno odgovornost (Government Accounta -
bility Office – GAO)
Regulativni/
nadzorni organ za 
bančništvoI. Avstralski organ za boni -
tetno ureditev (Australian 
Prudential Regulation 
Authority – APRA)
II. Avstralska komisija za 
vrednostne papirje in 
naložbe (Australian 
Securities and Investments 
Commission – ASIC)
III. Avstralska komisija za 
konkurenco in potrošnike 
(Australian Compe -
tition and Consumer 
Commission – ACCC)
IV. Centralna banka1 (Reserve 
Bank)I. Urad nadzornika finančnih institu -
cij (Office of the Superintendent of 
Financial Institutions – OSFI)
II. Družba za zavarovanje vlog 
v bankah in hranilnicah Kanade 
(Canada Deposit Insurance 
Corporation – CDIC)
III. Banka Kanade2 (Bank of Canada)
IV. Agencija za varstvo uporabni -
kov finančnih storitev Kanade 
(Financial Consumer Agency of 
Canada – FCAC)I. Svet guvernerjev Sistema zveznih rezerv (Fede -
ral Reserve System – FED)
II. Urad za nadzor in regulacijo bančnega 
sektorja (Office of Comptroller General of the 
Currency – OCC)
III. Zvezna agencija za zavarovanje vlog v bankah 
in hranilnicah (Federal Deposit Insurance 
Corporation – FDIC)
IV. Nacionalna uprava za kreditne institucije (Natio -
nal Credit Union Administration – NCUA)
V. Svet za nadziranje finančne stabilnosti3 (Finan-  
cial Stability Oversight Council – FSOC)
Zakonodaja, ki 
določa pravice 
revizijeZakon o  funkciji generalnega 
revizorja (Auditor General Act) iz 
leta 1997 , oddelka 11 in 17Zakon o  funkciji generalnega 
revizorja (Auditor General Act R.S.C.) iz 
leta  1985,  
klavzula A-17Poglavje 31 Zakonika ZDA, rubrika 714: Revizija Sveta 
za pregled finančnih institucij, Svet Sistema zveznih 
rezerv, FDIC, OCC (Audit of Financial Institutions Exa -
mination Council, Federal Reserve Board, FDIC,OCC), 
poglavje 31 Zakonika ZDA, rubrika 717: Ocenjevanje 
programov in dejavnosti vlade ZDA (Evaluating 
programs and activities of the US Government), 
poglavje 12 Zakonika ZDA, rubrika 1833c: Revizija ge -
neralnega nadzornika in dostop do evidenc (Comp-  
troller General audit and access to records)
Revizorska 
pooblastila v zvezi 
s finančnimi 
nadzorniki 
(zakonsko 
podeljena pravica)I. Finančna revizija zane -
sljivosti izkazov; revizije 
smotrnosti poslovanja za 
nadzorne in nenadzorne 
dejavnosti; med dodatnimi 
storitvami so usmerjanje 
za boljšo prakso in poročila 
o pregledih.
II. Finančna revizija zane -
sljivosti izkazov; revizije 
smotrnosti poslovanja za 
nadzorne in nenadzorne 
dejavnosti.I. Revizije smotrnosti poslovanja 
in skladnosti za nenadzorne in 
nadzorne dejavnosti.
II. Finančna revizija zanesljivosti 
izkazov; revizije smotrnosti poslo -
vanja in skladnosti za nadzorne in 
nenadzorne dejavnosti.
III. Brez pooblastil.
IV. Revizije smotrnosti poslovanja 
in skladnosti za nenadzorne in 
nadzorne dejavnosti.I. Revizije smotrnosti poslovanja in skladnosti  
za nenadzorne in nadzorne dejavnosti.
II. Revizije smotrnosti poslovanja in skladnosti  
za nenadzorne in nadzorne dejavnosti; finančna 
revizija zanesljivosti izkazov.
III. Revizije smotrnosti poslovanja in skladnosti  
za nenadzorne in nadzorne dejavnosti; finančna 
revizija zanesljivosti izkazov.
IV. Revizije smotrnosti poslovanja in skladnosti  
za nenadzorne in nadzorne dejavnosti; finančna 
revizija zanesljivosti izkazov.
V. Revizije smotrnosti poslovanja in skladnosti  
za nenadzorne in nadzorne dejavnosti; finančna 
revizija zanesljivosti izkazov.
1 Odgovorna le za monetarno politiko in finančno stabilnost.
2 Vloga posojilodajalca v sili in spremljanje finančne stabilnosti z makrobonitetnim nadzorom v sodelovanju z OSFI.
3 FSOC je bil ustanovljen z zakonom Dodd-Frank o reformi Wall Streeta in varstvu potrošnikov (Dodd Frank Wall Street Reform and Consumer 
Protection Act), ki določa tudi, da GAO opravlja revizije dejavnosti FSOC.
95 Priloge 
 Priloga VAVSTRALIJA KANADA ZDA
Obseg pooblastil 
za revizijo 
nadzornih 
dejavnostiPristojnost za pregled ali 
preiskavo vseh vidikov delovanja 
subjekta.Polna pooblastila za revizije skladnosti 
in smotrnosti poslovanja.Polna pooblastila za revizije skladnosti in smotrnosti 
poslovanja4.
Cilji revizije 
ob izvajanju 
pooblastilZasnova in delovanje sistemov in 
postopkov, dejavnosti za varstvo 
vlagateljev in nadzorno odloča -
nje na makrobonitetni ravni.I. Zasnova in delovanje sistemov in 
postopkov, nadzorno odločanje 
na makrobonitetni ravni ter ocene 
posameznih institucij in sklepi 
o njih (mikrobonitetni nadzor).
II. Zasnova in delovanje sistemov 
in postopkov, ocene posameznih 
institucij in sklepi o njih (mikrobo -
nitetni nadzor).Zasnova in delovanje sistemov in postopkov, 
nadzorno odločanje na makrobonitetni ravni, ocene 
posameznih institucij in sklepi o njih (mikrobonitetni 
nadzor), ki običajno vključujejo vzorec institucij.
Ovire za 
pooblastila 
(omejitve dostopa 
do informacij)Ne. Ne. I. Ne. GAO ima zakonsko pravico dostopa do 
evidenc bančnih agencij za področja odgovorno -
sti, ki spadajo pod pooblastila Sistema zveznih 
rezerv.
II. Ne. GAO ima neomejene možnosti izvajanja 
revizij OCC, FDIC, NCUA in FSOC.
Poročanje  ο Poročilo generalnega 
revizorja (Auditor-General 
Report) št.  42, 2000–2001.
 ο Poročilo generalnega 
revizorja (Auditor-General 
Report) št. 2, 2005–2006. ο Reguliranje in nadziranje velikih 
bank (Regulating and supervising 
large banks), jesen 2010.
 ο Nadaljnje ukrepanje glede pri -
poročil iz prejšnjega revizijskega 
poročila. ο GAO-15-67 (2014) Reforme bančnega kapitala: 
začetni učinki sporazuma Basel III na kapital, 
posojila in mednarodno konkurenčnost (GAO-
15-67(2014) Bank Capital Reforms: Initial Effects 
of Basel III on Capital, Credit, and International 
Competitiveness).
 ο GAO (2015): revizija pregleda na podlagi 
tveganja, ki ga uporabljajo regulativni organi 
za nadziranje ustreznosti varnosti informacij 
v depotnih družbah.
 ο GAO: revizija uspešnosti organizacijske strukture 
in notranjega nadzora FDIC.
 ο GAO (2014): pregled novega pravila Sistema 
zveznih rezerv glede izboljšanih bonitetnih 
standardov za holdinge bank in tuje bančne 
organizacije.
 ο GAO (2015): pregled regulativnih izkušenj 
iz prejšnjih bančnih kriz in ukrepov, ki jih 
sprejemajo regulativni organi za obravnavanje 
nastajajočih tveganj za varnost in trdnost 
bančnega sistema.
 ο Poročilo GAO-10-861 o programu odkupa težav -
nih sredstev (Troubled Asset Relief Program).
 ο GAO (2015): pregled izvajanja pravil o regula -
tivnem kapitalu in revizij razmerja dodatnega 
finančnega vzvoda s strani bančnih regulativnih 
organov.
4 http://www.gao.gov/products/T-GGD-90-8
96 Priloge 
 Priloga VAVSTRALIJA KANADA ZDA
Pregledana 
revizijska področja ο Sprejetje in izvajanje med -
narodno sprejetih standar -
dov in novosti na področju 
bančnega nadzora
 ο Ocena bonitetnega nadzora 
(učinkovitost/uspešnost), 
vključno s:
 ο kapitalsko ustreznostjo,
 ο obiski na kraju samem,
 ο čezmejnim bančništvom,
 ο nadzornim okvirom,
 ο ureditvami finančnega 
upravljanja. ο Primernost in ustreznost regu -
lativnega okvira in nadzornega 
pristopa:
 ο Poudarek na bonitetni ureditvi, 
pripravljeni za obravnavo institu -
cionalnega tveganja.
 ο Kako se od bank zahtevajo bančni 
podatki in informacije?
 ο Ustreznost postopkov za regulira -
nje in nadziranje največjih bank.
 ο Kako se regulativni in nadzorni 
okvir pregleduje, uporablja 
in posodablja ob upoštevanju 
nastajajočih tveganj?
 ο Ali se nadzorni pristop pregleduje 
in uporablja kot predvideno?
 ο Kako si zvezne agencije delijo 
informacije? ο Uredbe ZDA iz sporazuma Basel in njihov učinek 
na banke ZDA.
 ο Druge države, ki izvajajo sporazum Basel III – 
učinki na mednarodno konkurenčnost bančnih 
organizacij ZDA.
 ο Kako regulativni organi nadzirajo prizadevanja 
institucij za blaženje kibernetskih groženj? Viri 
informacij o kibernetskih grožnjah in prizade -
vanja agencij za deljenje teh informacij.
 ο Mehanizmi, ki jih uporablja Svet za nadziranje 
agencij.
 ο Strategije človeškega kapitala in ocena pobud 
za usposabljanje.
 ο Postopki FDIC za spremljanje in ocenjevanje 
tveganj za bančno panogo, vključno z njenim 
nadziranjem in ocenjevanjem.
 ο Ocena kakovosti postopkov pregleda, pristopov 
in rezultatov.
 ο Primerjalne študije nadzora med regulativnimi 
organi in stopnja usklajenosti.
 ο Spremljanje prizadevanj regulativnih organov 
za opredelitev nastajajočih tveganj in odziv 
nanje. Ocene za:
 ο Opredelitev šibkih točk v prizadevanjih regula -
tivnih organov.
 ο Podajanje predlogov za izboljšanje 
učinkovitosti.
 ο Varnost in trdnost finančnega sistema:
 ο Stresno testiranje.
 ο Nadziranje obvladovanja tveganj.
 ο Razlogi za propade bank.
 ο Konsolidiran nadzor.
 ο Strategije pregleda na podlagi tveganja.
 ο Izvajanje reform in določanje pravil.
97 Priloge 
 Priloga VAVSTRALIJA KANADA ZDA
Ugotovitve revizij 
in priporočila ο Potrebno je izboljšanje 
uprave na področju nadzor -
ne dajatve.
 ο Pregledati je treba posto -
pek ocenjevanja tveganj.
 ο Izboljšati je treba nad -
ziranje mednarodnega 
delovanja.
 ο Inšpekcijski pregledi na 
kraju samem niso dovolj 
pogosti.
 ο Pregledati je treba bonite -
tno omejitev izpostavlje -
nosti bank. ο Ni postopka pregleda učinko -
vitosti zveznega regulativnega 
okvira.
 ο Regulativni okvir se redno 
posodablja.
 ο Ustrezno nadziranje bank.
 ο Zaradi stopnjevanih regulativnih 
zahtev prihaja do težav s kadri.
 ο Usklajevanje zahtev za informaci -
je bi bilo mogoče izboljšati.
 ο Od tujih nadzornikov prihajajo 
ustrezne in primerne informacije. ο Izvajanje sporazuma Basel III bo imelo majhen 
vpliv na dajanje posojil.
 ο Banke trenutno dosegajo nova minimalna 
kapitalska razmerja.
 ο Višji stroški skladnosti.
 ο Nejasen konkurenčni učinek na mednarodne 
banke.
 ο Neustrezni postopki za zbiranje pomembnih, 
zanesljivih in pravočasnih informacij. Nadzornik 
nima pristojnosti za neposredno obravnavanje 
tveganj za banke, povezanih z IT.
 ο Razviti politike in postopke, ki opredeljujejo 
način sistematičnega in celovitega vrednotenja 
dejavnosti za ocenjevanje tveganj.
 ο Sistem zveznih rezerv dokonča končno 2-letno 
analizo SCAP in pridobljene izkušnje uporabi 
za izboljšanje preglednosti bančnega nadzora, 
usmerjanja preiskovalcev, opredeljevanja 
in ocenjevanja tveganj ter regulativnega 
usklajevanja.
98 Priloge 
 Priloga VIPriporočila MDS o  preglednosti in odgovornosti v  okviru nadzornih pristojnosti ECB
Priporočeni ukrepi za spodbujanje 
verodostojnosti nadzornih politik, 
ko ECB prevzame nadzorne 
pristojnosti1.  Nadzorni odbor EMN bi moral pripraviti in objaviti sklop smernic, ki jih bo upošteval pri oblikovanju politič -
nih priporočil.
2. Nadzorni odbor bi moral objaviti zapisnike svojih sestankov o politikah.
3.  ECB bi morala razmisliti o vzpostavitvi zunanje skupine izvedencev za neodvisni nadzor delovanja EMN.  
Ta skupina bi morala objavljati redna poročila in Nadzornemu odboru zagotavljati neposredne povratne 
informacije.
Vir: MDS, Program za oceno finančnega sektorja EU, poročilo po državah 13/65, marec 2013.
99 Priloge 
 Priloga VIIObseg pregleda, ki ga izvede Evropska komisija v skladu s členom 32 uredbe o EMN
Evropska komisija objavi poročilo o uporabi uredbe o EMN, v katerem med drugim oceni:
(a) delovanje EMN v okviru ESFS in vpliv nadzornih dejavnosti ECB na interese Unije kot celote ter skladnost in 
celovitost notranjega trga za finančne storitve […];
(b) delitev nalog med ECB in pristojnimi nacionalnimi organi v okviru EMN […];
(c) učinkovitost pooblastil ECB za nadzor in sankcioniranje ter ustreznost dodeljevanja dodatnih pooblastil ECB 
za sankcioniranje[…];
(d) primernost sprejetih ureditev za makrobonitetne naloge in orodja na podlagi člena 5 oziroma za izdajo in 
odvzem dovoljenj na podlagi člena 14;
(e) učinkovitost ureditev glede neodvisnosti in odgovornosti;
(f) sodelovanje med ECB in EBA;
(g) primernost ureditev upravljanja, vključno s sestavo Nadzornega odbora in načinom glasovanja v njem ter 
njegovim odnosom do Sveta ECB […];
(h) sodelovanje med ECB in pristojnimi organi nesodelujočih držav članic ter vplivi EMN na te države članice;
(i) učinkovitost pritožbenega mehanizma zoper odločitve ECB;
(j) stroškovno učinkovitost EMN;
(k) morebiten vpliv uporabe člena 7(6), 7(7) in 7(8) na delovanje in celovitost EMN;
(l) učinkovitost ločevanja med funkcijami nadzora in monetarne politike v okviru ECB ter ločevanja finančnih 
sredstev, namenjenih nadzorniškim nalogam, od proračuna ECB […];
(m) fiskalne vplive, ki jih imajo nadzorniške odločitve, sprejete v okviru EMN, na sodelujoče države članice […];
(n) možnosti za nadaljnji razvoj EMN ob upoštevanju morebitnih sprememb ustreznih določb, tudi na ravni pri -
marnega prava, in ob upoštevanju, ali temeljnega razloga za institucionalne določbe v tej uredbi ni več […].
100 Priloge 
 Priloga VIIIVprašalnik za pristojne nacionalne organe in nadzorovane institucije
Vprašalnik za pristojne nacionalne organe
1. Upravljanje: postopek odločanja
VPRAŠANJE 1:  Se je podkoordinator ustrezne skupne nadzorniške skupine vedno povezal z vašo ustanovo in 
zagotovil, da ste lahko pregledali osnutke nadzorniških odločitev, naslovljenih na kreditne institucije v vaši 
pristojnosti, ter izrazili mnenja o njih? 
VPRAŠANJE 1a : Če menite, da ne, pojasnite (glej okvir 1 ).Da. 11 91,7  %
Ne. 1 8,3 %
Ni relevantno. 0 0,0 %
SKUPAJ 12 100,0  %
VPRAŠANJE 2:  Menite, da se v postopku odločanja ECB upoštevajo strokovno znanje in stališča vaše ustanove 
in da se mnenje vaše ustanove odraža v osnutku predloga Nadzornega odbora? 
VPRAŠANJE 2a : Če menite, da ne, pojasnite (glej okvir 1 ).Da. 11 91,7 %
Ne. 1 8,3 %
Ni relevantno. 0 0,0 %
SKUPAJ 12 100,0 %
VPRAŠANJE 3:  Ste imeli primere, ko različnih mnenj o nadzorniških odločitvah ni bilo mogoče rešiti s skupno 
nadzorniško skupino?Da. 6 50,0 %
Ne. 6 50,0 %
Ni relevantno. 0 0,0 %
SKUPAJ 12 100,0 %
VPRAŠANJE 3a: Ste v tem primeru dobili priložnost, da neskladje razrešite z dvostranskimi stiki med 
posredniškimi strukturami ECB in vodstvom vaše organizacije?Da. 5 41,7 %
Ne. 0 0,0 %
Ni relevantno. 7 58,3 %
SKUPAJ 12 100,0 %
VPRAŠANJE 4:  Ste imeli primere, ko teh neskladij ni bilo mogoče obravnavati in doseči soglasja? Da. 6 50,0 %
Ne. 5 41,7 %
Ni relevantno. 1 8,3 %
SKUPAJ 12 100,0 %
VPRAŠANJE 4a: So vas v tem primeru pozvali, da v dogovorjenem časovnem roku predložite podatke za 
razpravo v  Nadzornem odboru?Da. 5 41,7 %
Ne. 0 0,0 %
Ni relevantno. 7 58,3 %
SKUPAJ 12 100,0 %
Okvir 1 – Upravljanje: postopek odločanja 
Velika večina pristojnih nacionalnih organov je zelo zadovoljna z postopkom odločanja EMN, čeprav nekateri 
predlagajo, da bi osebje pristojnih nacionalnih organov bolj sodelovalo pri odločanju. Eden izmed pristojnih 
nacionalnih organov je na primer navedel primer, ko v postopku niso bila upoštevana mnenja strokovnjakov 
pristojnega nacionalnega organa v končnih predlogih, predloženih Nadzornemu odboru, drug pristojni nacio -
nalni organ pa je pripomnil, da je predloge spreminjalo osebje ECB brez zadostne interakcije in sodelovanja z 
osebjem skupne nadzorniške skupine iz pristojnega nacionalnega organa.
101 Priloge 
 Priloga VIII2. Odbor notranjih revizorjev: vprašanja o delu Odbora notranjih revizorjev v okviru bančnega nadzora
VPRAŠANJE 1:  Menite, da je „revizijski okvir“ (tj. splošni pregled grozdov, predmetov in 
področij revizije ter glavnih elementov) EMN popoln, celovit in razumljiv?  
VPRAŠANJE 1a: Če menite, da ni, naštejte področja, ki bi jih bilo treba vključiti (glej okvir 2 ).Da. 8 66,7 %
Ne. 3 25,0 %
Ni relevantno. 1 8,3 %
SKUPAJ 12 100,0 %
VPRAŠANJE 2:  Vam je jasno, kakšen bo natančen obseg revizij v zvezi s predmeti revizij, ki so 
izbrani za revizijo v naslednjem ciklu? Ali v zvezi s tem menite, da so predmeti revizije celovito 
zajeti v  razumnem časovnem okviru?  
VPRAŠANJE 2a:  Če menite, da niso, kaj bi lahko izboljšali, da bi bila vsebina predmetov revizij 
bolj jasna in bi zagotovili, da so v določenem časovnem obdobju celovito zajeti? (glej okvir 2 )Da. 11 91,7 %
Ne. 0 0,0 %
Ni relevantno. 1 8,3 %
SKUPAJ 12 100,0 %
VPRAŠANJE 3:  Je celoten postopek dodeljevanja virov in selekcije v Odboru notranjih revizorjev 
pregleden?  
VPRAŠANJE 3a:  Če menite, da ni, kaj bi bilo mogoče izboljšati? (glej okvir 2 )Da. 9 75,0 %
Ne. 1 8,3 %
Ni relevantno. 2 16,7 %
SKUPAJ 12 100,0 %
VPRAŠANJE 4:  Menite, da je postopek ocenjevanja tveganj predmetov revizije v Odboru 
notranjih revizorjev pregleden in ustrezen?  
VPRAŠANJE 4a:  Če menite, da ni, kaj bi bilo mogoče izboljšati? (glej okvir 2 )Da. 11 91,7 %
Ne. 0 0,0 %
Ni relevantno. 1 8,3 %
SKUPAJ 12 100,0 %
VPRAŠANJE 5:  Ste v vaši ustanovi organizacijsko ločili funkcije notranje revizije na področju 
monetarne politike od revizij v zvezi s funkcijami nadzora?Da. 4 33,3 %
Ne. 3 25,0 %
Ni relevantno. 5 41,7 %
SKUPAJ 12 100,0 %
VPRAŠANJE 5a:  Če je odgovor pritrdilen, ali ta ločitev vključuje tudi upravljanje? Da. 4 33,3 %
Ne. 0 0,0 %
Ni relevantno. 8 66,7 %
SKUPAJ 12 100,0 %
102 Priloge 
 Priloga VIIIVPRAŠANJE 5b:  Če je odgovor pritrdilen, do katere ravni upravljanja (vodja ekipe, vodja enote, 
vodja oddelka, direktor, član odbora)?VODJA EKIPE 2 16,7 %
VODJA ENOTE 2 16,7 %
VODJA ODDELKA 0 0,0 %
DIREKTOR 0 0,0 %
ČLAN ODBORA 0 0,0 %
Ni relevantno. 8 66,7 %
SKUPAJ 12 100,0 %
VPRAŠANJE 5c:  Če je odgovor negativen, ali ste v zvezi s tem poskrbeli za skupne službe? Da. 1 8,3 %
Ne. 1 8,3 %
Ni relevantno. 10 83,3 %
SKUPAJ 12 100,0 %
VPRAŠANJE 6:  Koliko ljudi na 100 zaposlenih v ekvivalentu polnega delovnega časa v funkciji 
bančnega nadzora v vaši organizaciji opravlja funkcijo notranje revizije? Povprečno število je 
1,59 na 100 zaposlenih v ekvivalentu polnega delovnega časa. Številke se znatno razlikujejo, 
zato na podlagi pridobljenih podatkov ni mogoče podati natančne sodbe.
Okvir 2 – Odbor notranjih nadzornikov
Skoraj vsi pristojni nacionalni organi so zadovoljni z delom Odbora notranjih nadzornikov v okviru bančnega 
nadzora, čeprav so nekateri izpostavili tveganja v postopku notranje revizije. Eden od pristojnih nacionalnih 
organov je na primer omenil tveganje, da v manjših pristojnih nacionalnih organih zaradi kadrovskih omejitev 
opredeljenega obsega in revizijskih nalog ne bi izvršili v predvidenem časovnem okviru in/ali obsegu, drugi 
pa je menil, da so cilji stalne revizije EMN zelo obširni in posebnosti posameznih pristojnih nacionalnih orga -
nov, ki potrebujejo več revizijskih virov, kot je bilo predhodno predvideno, ne upoštevajo v polni meri. 
V zvezi z možnimi izboljšavami so posamezni pristojni nacionalni organi našteli naslednje zadeve: 
 οo obsegu, časovnem okviru in časovnem načrtu posamezne revizije bi bilo treba razpravljati pravočasno in 
učinkoviteje, da bi omogočili boljše načrtovanje in pripravo na revizijo na lokalni ravni;
 οpred začetkom dela na terenu bi bilo treba opredeliti jasen in natančen obseg revizije, zlasti kadar se več 
revizijskih ekip iz različnih pristojnih nacionalnih organov hkrati loti skupnega revizijskega posla in mora 
doseči skupne cilje. V nasprotnem primeru pri projektih revizijski poslov na ravni EMN obstaja tveganje, da 
se bodo rezultati različnih revizijskih skupin preveč razlikovali; 
 οrevizijske projektne skupine bi morale dati Odboru notranjih nadzornikov več informacij o dodeljevanju 
virov, da bi izboljšali izbor revizij.
103 Priloge 
 Priloga VIII3. Skupne nadzorniške skupine
VPRAŠANJE 1:  Ali sedanja kadrovska zasedba vaše ustanove ustreza zahtevam za pristojne nacionalne organe 
v zvezi z zagotavljanjem osebja za skupne nadzorniške skupine?Da. 8 66,7 %
Ne. 2 16,7 %
Ni relevantno. 2 16,7 %
SKUPAJ 12 100,0 %
VPRAŠANJE 2:  Imajo po vašem mnenju skupne nadzorniške skupine (če štejete osebje ECB in osebje pristojnih 
nacionalnih organov) za posamezne banke v vaši državi dovolj osebja za učinkovit nadzor pomembnih 
institucij? 
VPRAŠANJE 2a:  Če menite, da ni tako, ali je za primanjkljaj krivo pomanjkanje osebja pristojnih nacionalnih 
organov? Osebja ECB? Ali osebja pristojnih nacionalnih organov in ECB?Da. 6 50,0 %
Ne. 4 33,3 %
Ni relevantno. 2 16,7 %
SKUPAJ 12 100,0 %
VPRAŠANJE 3:  Koliko nadzorniškega osebja imate skupaj? (Odgovori niso razkriti.)
VPRAŠANJE 4:  Koliko osebja iz vaše ustanove je trenutno dodeljenega skupnim nadzorniškim skupinam  
(vsota zaposlenih v  ekvivalentu polnega delovnega časa)? Povprečno število je 59,47 zaposlenih, dodeljenih 
skupnim nadzorniškim skupinam.
VPRAŠANJE 5:  Ste imeli težave z zaposlovanjem kvalificiranega in izkušenega osebja za bančni nadzor  
na daljavo?Da. 5 41,7 %
Ne. 6 50,0 %
Ni relevantno. 1 8,3 %
SKUPAJ 12 100,0 %
VPRAŠANJE 6:  Koliko nadzorniškega osebja nameravate zaposliti v naslednjih treh letih, da bi zagotovili 
ustrezno število zaposlenih glede na predvidene potrebe po osebju skupnih nadzorniških skupin?  
(Odgovori niso razkriti.)
VPRAŠANJE 7:  Je ECB kdaj zavrnila kandidata, ki ga je v skupno nadzorniško skupino imenovala vaša ustanova? Da. 0 0,0 %
Ne. 12 100,0 %
Ni relevantno. 0 0,0 %
SKUPAJ 12 100,0 %
VPRAŠANJE 8:  Je trenutno v skupno nadzorniško skupino za banko oziroma banke, ki nimajo sedeža v vaši 
državi članici, dodeljen kdo od nadzorniškega osebja vaše ustanove?Da. 9 75,0 %
Ne. 3 25,0 %
Ni relevantno. 0 0,0 %
SKUPAJ 12 100,0 %
104 Priloge 
 Priloga VIIIVPRAŠANJE 8a:  Če je odgovor pritrdilen, koliko oseb je dodeljenih? 
VPRAŠANJE 8b: Če je odgovor pritrdilen, v koliko različnih skupnih nadzorniških skupin?  
Podrobnosti niso razkrite. Na splošno je bilo število ekvivalentov polnega delovnega časa majhno ali nič,  
število zadevnih skupnih nadzorniških skupin pa se je gibalo od 2 do 14.
VPRAŠANJE 9:  Ali vaša organizacija zahteva ali prejema kakršne koli povratne informacije o uspešnosti od 
koordinatorja skupne nadzorniške skupine ali drugega zaposlenega ECB v zvezi z delovno uspešnostjo vašega 
osebja, ki dela v skupnih nadzorniških skupinah?Da. 8 66,7 %
Ne. 2 16,7 %
Ni relevantno. 2 16,7 %
SKUPAJ 12 100,0 %
VPRAŠANJE 9a:  Če je odgovor pritrdilen, ali te povratne informacije upoštevate, ko vodstvo vaše ustanove 
izvaja pregled uspešnosti vašega osebja, ki dela v skupnih nadzorniških skupinah?Da. 2 16,7 %
Ne. 4 33,3 %
Ni relevantno. 6 50,0 %
SKUPAJ 12 100,0 %
VPRAŠANJE 10:  Ali v svoji komunikaciji z bankami delno, v celoti ali sploh ne objavljate in uporabljate vprašanj 
in odgovorov EBA?V CELOTI. 7 58,3 %
DELNO. 4 33,3 %
SPLOH NE. 1 8,3 %
Ni relevantno. 0 0,0 %
SKUPAJ 12 100,0 %
VPRAŠANJE 10a:  Če ta vprašanja objavljate samo delno, ali imate v vašem pristojnem nacionalnem organu 
jasen postopek odločanja o tem, katera vprašanja in odgovore uporabljate v praksi, če jih, in katerih ne?Da. 1 8,3 %
Ne. 2 16,7 %
Ni relevantno. 9 75,0 %
SKUPAJ 12 100,0 %
VPRAŠANJE 11:  Ali je pretok informacij iz ECB v zvezi z načelnimi vprašanji (npr. kako in ali uporabiti vprašanja 
in odgovore EBA v praksi) neoviran, tako da v kratkem času dobite jasen odgovor?Da. 2 16,7 %
Ne. 5 41,7 %
Ni relevantno. 5 41,7 %
SKUPAJ 12 100,0 %
VPRAŠANJE 11a:  Koliko dni povprečno traja, da prejmete odgovor na takšna vprašanja (lahko navedete tudi 
razpon)? Odgovori so bili v razponu od nekaj delovnih dni do „več mesecev“.
VPRAŠANJE 11b:  Kako bi lahko razmere izboljšali, če se vam ne zdijo zadovoljive? (glej okvir 3 )
105 Priloge 
 Priloga VIIIOkvir 3 – Skupne nadzorniške skupine
Glede možnih izboljšav so pristojni nacionalni organi priporočili: 
 οpovečanje števila horizontalnega osebja, ki dela na analizi notranjega modela banke (pristop IRB, AMA) in  
s tem povezanih nalogah (npr. odobritev znatnih posodobitev modela);
 οzaposlovanje dodatnega osebja, zmanjšanje števila nalog, ki se prekrivajo, zmanjšanje dodatnih nalog 
pristojnega nacionalnega organa;
 οzagotovitev seznama ključnih oseb, na katere se je mogoče obrniti z vprašanji o posameznih temah, da bi 
lažje ugotovili, na koga nasloviti vprašanja; 
 οbolj strukturiran postopek izvajanja vseh ustreznih standardov ECB/EBA z uporabo orodja IT za utrditev 
vseh ustreznih standardov za skupne nadzorniške skupine (politična naravnanost ipd.), saj pri delu različnih 
skupnih nadzorniških skupin še vedno obstajajo znatne razlike ;
 οustanovitev večje skupine strokovnjakov v horizontalnem GD za mikrobonitetni nadzor IV, ki bi se osredo -
točala samo na vprašanja razlage predpisov, z boljšimi povezavami in odzivnim prenosom informacij do 
pravnih strokovnjakov v GD za pravne zadeve in nazaj ter do skupnih nadzorniških skupin v GD za mi -
krobonitetni nadzor I in II, saj se je izkazalo, da sta izmenjava in pridobivanje jasnih stališč ECB o regulativnih 
načelih dolgotrajna in neučinkovita ;
 οponovni pregled ocenjevanja uspešnosti osebja skupnih nadzorniških skupin iz pristojnih nacionalnih 
organov.
106 Priloge 
 Priloga VIII4. Inšpekcijski pregledi na kraju samem
VPRAŠANJE 1:  Je vaša ustanova pred vzpostavitvijo EMN opravljala inšpekcijske preglede na kraju samem? Da. 12 100,0 %
Ne. 0 0,0 %
Ni relevantno. 0 0,0 %
SKUPAJ 12 100,0 %
VPRAŠANJE 1a:  Če je odgovor pritrdilen, ali so bili primerljivi (glede na revizijsko metodologijo, postopke, 
poglobljenost) z inšpekcijskimi pregledi na kraju samem, ki se izvajajo v okviru EMN? 
VPRAŠANJE 1b:  Če niso bili, naštejte glavne razlike. Po mnenju tistih, ki so odgovorili, so se razlikovali po 
trajanju in poglobljenosti preiskav (daljši in strožji).Da. 9 75,0 %
Ne. 2 16,7 %
Ni relevantno. 1 8,3 %
SKUPAJ 12 100,0 %
VPRAŠANJE 2:  Je v vaši ustanovi enota za inšpekcijske preglede na kraju samem ločena od enote za preglede 
na daljavo (tj. na kraju samem in na daljavo delajo različni ljudje)?Da. 9 75,0 %
Ne. 3 25,0 %
Ni relevantno. 0 0,0 %
SKUPAJ 12 100,0 %
VPRAŠANJE 3:  Koliko zaposlenih v enoti za inšpekcijske preglede na kraju samem vaše ustanove  
(v ekvivalentih polnega delovnega časa) je dodeljenih za inšpekcijske preglede pomembnih kreditnih institucij?  
(Odgovori niso razkriti.)
VPRAŠANJE 4:  Koliko zaposlenih v enoti za inšpekcijske preglede na kraju samem vaše ustanove  
(v ekvivalentih polnega delovnega časa) je dodeljenih za inšpekcijske preglede manj pomembnih  
kreditnih institucij? (Odgovori niso razkriti.)
VPRAŠANJE 5:  Ali za inšpekcijske preglede manj pomembnih bank na kraju samem uporabljate zunanje 
ponudnike storitev, npr. zasebna revizijska podjetja?Da. 1 8,3 %
Ne. 10 83,3 %
Ni relevantno. 1 8,3 %
SKUPAJ 12 100,0 %
VPRAŠANJE 6:  Ali je zunanji ponudnik storitev lahko vodja misije pri takšnih revizijah? Da. 2 16,7 %
Ne. 5 41,7 %
Ni relevantno. 5 41,7 %
SKUPAJ 12 100,0 %
107 Priloge 
 Priloga VIIIVPRAŠANJE 7:  Imate po uvedbi EMN dovolj virov za inšpekcijske preglede na kraju samem?  
VPRAŠANJE 7a:  Če jih nimate, katere dodatne vire bi potrebovali? (v smislu števila zaposlenih v ekvivalentu 
polnega delovnega časa ter znanj in veščin) (Odgovori niso razkriti.)Da. 8 66,7 %
Ne. 3 25,0 %
Ni relevantno. 1 8,3 %
SKUPAJ 12 100,0 %
VPRAŠANJE 8:  Je vaša ustanova določila minimalne zahteve glede kvalifikacij za inšpektorja,  
ki izvaja preglede na kraju samem, ali vodjo misije? Če jih je, jih navedite.Da. 9 75,0 %
Ne. 1 8,3 %
Ni relevantno. 2 16,7 %
SKUPAJ 12 100,0 %
VPRAŠANJE 9:  V skladu z nadzorniškim priročnikom (poglavje 6.4.15) je treba ugotovitve inšpekcijskih 
pregledov na kraju samem kategorizirati. Ali ECB vaši ustanovi zagotavlja ustrezne smernice za kategorizacijo?Da. 9 75,0 %
Ne. 2 16,7 %
Ni relevantno. 1 8,3 %
SKUPAJ 12 100,0 %
VPRAŠANJE 10:  Je vaša ustanova po vzpostavitvi EMN izvajala ad hoc inšpekcijske preglede za manj 
pomembne banke?Da. 8 66,7 %
Ne. 4 33,3 %
Ni relevantno. 0 0,0 %
SKUPAJ 12 100,0 %
VPRAŠANJE 11:  V sedanjem okviru ni povračila stroškov za plače, ki jih imajo pristojni nacionalni organi zaradi 
inšpekcijskih pregledov pomembnih kreditnih institucij. Ali menite, da bi bilo treba to prakso spremeniti?  
VPRAŠANJE 11a:  Če je odgovor pritrdilen, kako naj bi jo spremenili?  
Večina odgovorov se je nanašala na povračilo stroškov čezmejnih misij (vključno s plačami).Da. 5 41,7 %
Ne. 2 16,7 %
Ni relevantno. 5 41,7 %
SKUPAJ 12 100,0 %
VPRAŠANJE 12:  Ali je vaša ustanova pred vzpostavitvijo EMN za izvajanje inšpekcijskih pregledov na kraju 
samem uporabljala zunanje revizorje?Da. 3 25,0 %
Ne. 9 75,0 %
Ni relevantno. 0 0,0 %
SKUPAJ 12 100,0 %
VPRAŠANJE 12a:  Če je odgovor pritrdilen, ali so nekatere od teh inšpekcijskih pregledov vodili zunanji 
sodelavci?Da. 2 16,7 %
Ne. 2 16,7 %
Ni relevantno. 8 66,7 %
SKUPAJ 12 100,0 %
108 Priloge 
 Priloga VIIIVPRAŠANJE 13:  Kaj bi lahko s splošnega stališča izboljšali na področju inšpekcijskih pregledov na kraju 
samem? (glej okvir 4 )
VPRAŠANJE 14:  Ali za nadzor na kraju samem učinkovito uporabljate sistem IMAS?
VPRAŠANJE 14a:  Če je tako, kolikšen delež svojega dela, povezanega z informacijsko tehnologijo (v %), 
dejansko opravite v sistemu IMAS?
Odgovori so se zelo razlikovali: od neuporabe do zelo pogoste uporabe sistema IMAS; zaradi besedilnih elemen -
tov odgovori niso omogočali jasnega sklepa.Da. 5 41,7 %
Ne. 4 33,3 %
Ni relevantno. 3 25,0 %
SKUPAJ 12 100,0 %
Okvir 4 – Inšpekcijski pregledi na kraju samem
Kar zadeva možne izboljšave, so posamezni pristojni nacionalni organi našteli naslednje zadeve:
 οizboljšanje tehničnih vidikov organiziranja misij na kraju samem v pomembnih institucijah;
 οmetodologiji za inšpekcijske preglede na kraju samem pomembnih in manj pomembnih institucij bi morali 
biti enaki, da bi se izognili dodatnemu bremenu za inšpektorje, ki izvajajo preglede na kraju samem, in 
zagotovili dosledno izvajanje inšpekcijskih pregledov v vseh bankah;
 οnadaljnji razvoj metodologije za preglede na kraju samem, da bi izboljšali doslednost pristopa v vseh juri -
sdikcijah, saj se misije še vedno izvajajo na podlagi preteklih izkušenj posamezne države, nacionalne prakse na 
področju inšpekcijskih pregledov na kraju samem pa se močno razlikujejo ;
 οbolj osredotočene povratne informacije ECB o sami misiji in poročilu o inšpekcijskem pregledu;
 οveč usposabljanja in tehnične podpore s strani COI; 
 οizboljšave postopka načrtovanja, saj pozivi k sodelovanju niso objavljeni dovolj vnaprej, zato sodelovanja 
na kraju samem ni mogoče uskladiti z drugimi obveznostmi. Sodelovanje v čezmejnih misijah je zahtevno 
zaradi njihove nestanovitnosti v smislu obsega, zahtevanega nabora znanj in veščin inšpektorjev ter virov, 
namenjenih takšnemu projektu .
109 Priloge 
 Priloga VIIIVprašalnik za nadzorovane institucije
V okviru revizije EMN je Sodišče stopilo v stik z vsemi pomembnimi evropskimi bankami, ki jih neposredno 
nadzira EMN, da bi ugotovilo njihova stališča o tem, kako dobro se je odrezal EMN pri opravljanju ključnih nalog 
v okviru svojih pooblastil enotnega nadzornika. Sodišče ni revidiralo posredovanih informacij. Tu so predstavlje -
ne zaradi uravnoteženega poročanja, ki upošteva mnenja deležnikov o področjih, izbranih za revizijo.
1. Ureditve glede odgovornosti (da ali ne)
VPRAŠANJE 1:  Ali po vašem mnenju obstoječe ureditve glede povratnih informacij, ki jih je vzpostavila ECB 
(npr. javna posvetovanja za uredbe ECB, okvir EMN, poročanje nadzorniških finančnih informacij, nadzorniške 
pristojbine, izvajanje možnosti in diskrecijskih pravic), da bi pridobila mnenja bank o nadzoru EMN, zadovolju -
jejo vaše potrebe? Da. 42 60,9 %
Ne. 27 39,1 %
Ni relevantno. 0 0,0 %
SKUPAJ 69 100,0 %
VPRAŠANJE 2:  Če menite, da ni, kaj bi bilo mogoče izboljšati? (glej okvir 1 )
VPRAŠANJE 3:  Ali menite, da obstajajo področja nadzornih ukrepov splošnega značaja, o katerih bi morali 
izvajati posvetovanja, pa jih ne (npr. redno anketiranje finančnih institucij o njihovih vtisih glede učinkovitosti 
in uspešnosti nadzornih dejavnosti, kakršne izvajajo v Kanadi ali Avstraliji)? Da. 33 47, 8  %
Ne. 35 50,7 %
Ni relevantno. 1 1,4 %
SKUPAJ 69 100,0 %
VPRAŠANJE 4:  Če je odgovor pritrdilen, naštejte ustrezna področja (glej okvir 1 ).
Okvir 1 – Ureditve glede odgovornosti
V zvezi z možnimi izboljšavami so posamezne banke priporočile, naj ECB:
 οponovno pregleda ureditev glede posvetovanj (npr. trajanje obdobij posvetovanja); 
 οbolje uskladi posvetovanja, da bo upoštevala omejene vire, ter njihovo področje razširi npr. na tehnična 
vprašanja (metodologija SREP , opredelitve kapitala, razdrobljenost);
 οs finančnimi institucijami vzpostavi bolj strukturirano in celovito ureditev glede povratnih informacij, na 
primer z anketami o njihovi oceni učinkovitosti in uspešnosti nadzornih dejavnosti. 
110 Priloge 
 Priloga VIII2. Preglednost (ocenite z  ocenami od  1 do  5 ali ni relevantno)
VPRAŠANJE 5:  Ali o postopku SREP in rezultatih SREP prejmete zadostne informacije? (na lestvici od 1 do 5; 1 4 5,8 %
2 7 10,1 %
3 22 31,9 %
4 30 43,5 %
5 5 7, 2  %
Ni relevantno. 1 1,4 %
SKUPAJ 69 100,0 %
VPRAŠANJE 6:  Kako bi na lestvici od 1 do 5 (1 = odlična, 5 = nizka) ocenili kakovost informacij, ki jih imate 
v zvezi s postopki iz nadzorniškega priročnika in so pomembne za vaše vsakdanje delo z nadzornikom?1 2 2,9 %
2 13 18,8 %
3 32 46,4 %
4 15 21,7 %
5 5 7, 2  %
Ni relevantno. 2 2,9 %
SKUPAJ 69 100,0 %
VPRAŠANJE 7:  Glede odločitev ECB v zvezi z vašo kreditno institucijo, kako zadovoljni ste z dostopom do 
ustreznih informacij, ki ste ga dobili, da bi razumeli utemeljitev/rezultate odločitve  
(1 = zelo zadovoljni, 5 = povsem nezadovoljni, ni relevantno)?1 4 5,8 %
2 16 23,2 %
3 26 37,7  %
4 22 31,9 %
5 1 1,4 %
Ni relevantno. 0 0,0 %
SKUPAJ 69 100,0 %
VPRAŠANJE 8:  So bile informacije v obvestilu, ki je bilo poslano vaši kreditni instituciji v zvezi z namero ECB,  
da sprejme nadzorniško odločitev, jasne, kar zadeva pravne in vsebinske razloge za sprejetje odločitve  
(1 = zelo jasne, 5 = zelo nejasne, ni relevantno)? 1 13 18,8 %
2 15 21,7 %
3 28 40,6 %
4 10 14,5 %
5 2 2,9 %
Ni relevantno. 1 1,4 %
SKUPAJ 69 100,0 %
VPRAŠANJE 9:  Katera so ključna vprašanja, če obstajajo, ki bi jih morala ECB obravnavati, da bi izboljšala 
preglednost? (glej okvir 2 )
111 Priloge 
 Priloga VIIIOkvir 2 – Preglednost
V zvezi z možnimi izboljšavami so posamezne banke priporočile, naj ECB:
 οzagotovi več informacij o nadzorniškem priročniku EMN, tudi informacij v zvezi s postopkom SREP , meto -
dologijo in razlago končnega rezultata;
 οzagotovi boljše utemeljitve nadzorniških odločitev.
Okvir 3 – Upravljanje
V zvezi z možnimi izboljšavami so posamezne banke priporočile, naj ECB:
 οrazširi svoj nadzorni dialog z bankami; 
 οizboljša dovzetnost za zadeve, ki jih izpostavijo banke.3. Upravljanje (da ali ne, ni relevantno)
VPRAŠANJE 10:  Ste v zvezi z odločitvami, ki zadevajo vašo kreditno institucijo, prejeli obvestilo o nameri ECB, 
da bo sprejela nadzorniško odločitev, dovolj vnaprej (za namen organizacije obravnave)?Da. 54 78,3 %
Ne. 6 8,7 %
Ni relevantno. 9 13 %
SKUPAJ 69 100,0 %
VPRAŠANJE 11:  Ali menite, da je ECB v svoji končni nadzorniški odločitvi ali dokumentu, ki je priložen končni 
odločitvi, ustrezno upoštevala izid obravnave (tj. oceno glavnih pripomb, ki so bile podane na sestanku)?Da. 23 33,3 %
Ne. 25 36,2 %
Ni relevantno. 21 30,4 %
SKUPAJ 69 100,0 %
VPRAŠANJE 12:  Ali menite, da vam je ECB v kakšnem primeru nadzorniške odločitve v zvezi z vašo kreditno 
institucijo zmotno odtegnila pravico do izjave?1 
VPRAŠANJE 13:  Kaj bi lahko naredili za nadaljnje izboljšanje vidikov upravljanja, ki jih obravnavajo zgornja 
vprašanja? (glej okvir 3 )Da. 3 4,3 %
Ne. 51 73,9 %
Ni relevantno. 15 21,7 %
SKUPAJ 69 100,0 %
1  Dve od bank, ki so odgovorile pritrdilno, sta se sklicevali na stresne teste za leto 2014, ki so bili opravljeni pred 4. novembrom 2014.  
Ena banka ni podala konkretnih informacij.
112 Priloge 
 Priloga VIII4. Načelo sorazmernosti
VPRAŠANJE 14:  Ali menite, da so ureditve, postopki in mehanizmi v zvezi z notranjimi zahtevami glede 
upravljanja in načrti sanacije (če obstajajo) sorazmerni z naravo tveganj, ki jih vsebuje vaš poslovni model, 
zapletenostjo teh tveganj, velikostjo, sistemsko pomembnostjo, obsegom in zapletenostjo dejavnosti vaše 
institucije? 
VPRAŠANJE 15:  Če menite, da ne, navedite, kje vidite nesorazmerne ureditve (glej okvir 4 ).Da. 35 50,7 %
Ne. 32 46,4 %
Ni relevantno. 2 2,9 %
SKUPAJ 69 100,0 %
VPRAŠANJE 16:  Ali menite, da raznolikost različnih nizov podatkov (tj. poročanje finančnih informacij v pol -
nem obsegu, poenostavljeno poročanje nadzorniških finančnih informacij in podatkovne točke za poročanje 
nadzorniških finančnih informacij) ustrezno odraža načelo sorazmernosti?Da. 26 37,7  %
Ne. 39 56,5 %
Ni relevantno. 4 5,8 %
SKUPAJ 69 100,0 %
VPRAŠANJE 17:  Ali menite, da sta obseg in pogostost poročanja o kapitalskih zahtevah in finančnih informaci -
jah iz člena 99 uredbe o kapitalskih zahtevah sorazmerna z naravo vaše institucije?Da. 56 81,2 %
Ne. 8 11,6 %
Ni relevantno. 5 7, 2  %
SKUPAJ 69 100,0 %
VPRAŠANJE 18:  Ali menite, da sta obseg in pogostost poročanja o likvidnosti in v zvezi z zahtevo po stabilnem 
financiranju sorazmerna z naravo vaše institucije?Da. 43 62,3 %
Ne. 22 31,9 %
Ni relevantno. 4 5,8 %
SKUPAJ 69 100,0 %
VPRAŠANJE 19:  Ali menite, da sta obseg in pogostost poročanja o COREP sorazmerna z naravo vaše institucije? Da. 54 78,3 %
Ne. 10 14,5 %
Ni relevantno. 5 7, 2  %
SKUPAJ 69 100,0 %
VPRAŠANJE 20:  Ali menite, da druge zahteve po nadzorniškem poročanju, razen omenjenih v prejšnjih vpraša -
njih, za banke pomenijo nesorazmerno upravno breme? 
VPRAŠANJE 21:  Če je odgovor pritrdilen, katere konkretne zahteve so po vašem mnenju obremenjujoče? 
Navedite konkretna področja, ki so še posebej obremenjujoča, in kaj bi bilo mogoče izboljšati (glej okvir 4 ).Da. 52 75,4 %
Ne. 17 24,6 %
Ni relevantno. 0 0,0 %
SKUPAJ 69 100,0 %
113 Priloge 
 Priloga VIIIVPRAŠANJE 22:  Ali menite, da so roki za uresničitev zahtev po nadzorniškem poročanju razumni? Da. 29 42,0 %
Ne. 40 58,0 %
Ni relevantno. 0 0,0 %
SKUPAJ 69 100,0 %
VPRAŠANJE 23:  Ali menite, da je nadzorniška pristojbina, ki jo vaši instituciji zaračunava ECB, sorazmerna 
s pomembnostjo in profilom tveganosti vaše institucije? 
VPRAŠANJE 24:  Če menite, da ni tako, kaj bi lahko izboljšali v zvezi z nadzorniškimi pristojbinami in 
metodologijo za njihovo izračunavanje (npr. faktorja skupnih sredstev in profilov tveganosti)? (glej okvir 4 )Da. 30 43,5 %
Ne. 32 46,4 %
Ni relevantno. 7 10,1 %
SKUPAJ 69 100,0 %
Okvir 4 – Sorazmernost
V zvezi z možnimi izboljšavami so posamezne banke priporočile, naj ECB:
 οodpravi morebitne dvojne zahteve po poročanju podatkov in izboljša usklajevanje s drugimi institucijami 
(npr. EBA). Zaradi pomanjkanja usklajevanja se lahko zgodi, da se iste informacije zahtevajo v različnih 
oblikah in predlogah; 
 οponovno pregleda, ali je pri zahtevah za poročanje podatkov uporabljeno načelo sorazmernosti  
(npr. STE, razdrobljenost poročanja);
 οponovno oceni relevantnost, pogostost in roke zahtev po poročanju podatkov;
 οponovno oceni izračun nadzorniške pristojbine EMN – npr. ali se pristojnim nacionalnim organom še vedno 
plačuje nadzorniška pristojbina.
114 Priloge 
 Priloga VIII5. Inšpekcijski pregledi na kraju samem
VPRAŠANJE 25:  Kako bi na lestvici od 1 (= zelo dobro) do 5 (= zelo slabo) ocenili kakovost inšpekcijskih 
pregledov na kraju samem, ki se izvajajo v okviru EMN, glede na to, kako celovito so zajeli predmet revizije?1 7 10,1 %
2 29 42,0 %
3 14 20,3 %
4 4 5,8 %
5 0 0,0 %
Ni relevantno. 15 21,7 %
SKUPAJ 69 100,0 %
VPRAŠANJE 26:  Kako bi na lestvici od 1 (= zelo dobro) do 5 (= zelo slabo) ocenili kakovost inšpekcijskih 
pregledov na kraju samem, ki se izvajajo v okviru EMN, glede na obravnavo ključnih tveganj v zvezi 
s formalnostmi?1 5 7, 2  %
2 15 21,7 %
3 24 34,8 %
4 6 8,7 %
5 0 0,0 %
Ni relevantno. 19 27, 5  %
SKUPAJ 69 100,0 %
VPRAŠANJE 27:  Na koga so bila po vzpostavitvi EMN naslovljena poročila o inšpekcijskih pregledih na kraju 
samem? Na nadzorni svet, revizijski odbor, upravo kreditne institucije ali na drugega naslovnika? 
VPRAŠANJE 28:  Katere izboljšave/večje spremembe so bile uvedene v primerjavi z inšpekcijskimi pregledi na 
kraju samem pred začetkom EMN in kje so po vašem mnenju še možnosti za izboljšanje? (glej okvir 5 )
VPRAŠANJE 29:  Ugotovitve iz poročila o inšpekcijskem pregledu in priporočila se ne razvrščajo glede na raven 
resnosti. Ali lahko iz podanih razlag ugotovite, katere ugotovitve je treba obravnavati prednostno in kako resne 
so? (glej okvir 5 )NADZORNI SVET 5
REVIZIJSKI ODBOR 1
UPRAVA 33
DRUG NASLOVNIK 1
UPRAVA IN NADZORNI SVET 2
VSI NAŠTETI 2
Ni relevantno. 25
SKUPAJ 69
VPRAŠANJE 30:  So bile ugotovitve v poročilu o pregledih na kraju samem jasno razložene in ali vam je bilo 
jasno, kako jih je treba obravnavati?Da. 41 59,4 %
Ne. 7 10,1 %
Ni relevantno. 21 30,4 %
SKUPAJ 69 100,0 %
VPRAŠANJE 31:  Ste imeli priložnost podati pripombe na osnutek poročila o pregledu na kraju samem 
v razumnem časovnem roku in o njem razpravljati z ekipo, ki je opravila inšpekcijski pregled na kraju samem?Da. 46 66,7 %
Ne. 4 5,8 %
Ni relevantno. 19 22,7 %
SKUPAJ 69 100,0 %
115 Priloge 
 Priloga VIIIOkvir 5 – Inšpekcijski pregledi na kraju samem
V zvezi z možnimi izboljšavami so posamezne banke priporočile, naj ECB: 
 οrazvrsti ugotovitve iz inšpekcijskih pregledov glede na raven resnosti, da bi omogočila določitev 
prednostnih nalog; 
 οizboljša ureditev inšpekcijskih pregledov na kraju samem, tako da bodo na primer končna poročila in 
priporočila pripravljena hitreje, in bankam zagotovi več časa za pripravo na predhodne zaključne sestanke .
116 Priloge 
 Priloga VIII6. Skupne nadzorniške skupine
VPRAŠANJE 32:  Ali je komunikacijska pot med vašo institucijo in skupno nadzorniško skupino EMN, ki je 
odgovorna za revizijo vaše institucije, jasno vzpostavljena?Da. 65 94,2 %
Ne. 4 5,8 %
Ni relevantno. 0 0,0 %
SKUPAJ 69 100,0 %
VPRAŠANJE 33:  Če je tako, kateri član skupne nadzorniške skupine je vaša prva točka za stike? (Navedite naziv 
delovnega mesta, ne imena posameznika, npr. koordinator skupne nadzorniške skupine, zaposleni pristojnega 
nacionalnega urada itd.)KOORDINATOR JST 38
PRISTOJNI NACIONALNI 
ORGAN (NCA)5
KOORDINATOR JST IN NCA 11
KOORDINATOR JST ALI NCA 3
ODVISNO OD ZADEVE 6
Ni relevantno. 6
SKUPAJ 69
VPRAŠANJE 34:  Ali lahko vaša institucija nenehno komunicira s člani skupne nadzorniške skupine v jeziku po 
svoji izbiri?
VPRAŠANJE 35:  Če ne, opišite morebitne težave in navedite, kaj bi lahko izboljšali. (glej okvir 6 )Da. 57 82,6 %
Ne. 11 15,9 %
Ni relevantno. 1 1,4 %
SKUPAJ 69 100,0 %
VPRAŠANJE 36:  Ali skupna nadzorniška skupina sklicuje sestanke na kraju samem z vodstvom vaše institucije? Da. 67 97,1  %
Ne. 2 2,9 %
Ni relevantno. 0 0,0 %
SKUPAJ 69 100,0 %
VPRAŠANJE 37:  Če imate takšne sestanke, kakšna sta na splošno njihova pogostost in trajanje  
(navedite število sestankov na leto)?>12 9
10-12 11
8-9 3
6-7 6
4-5 20
2-3 7
1 2
ODVISNO 3
Ni relevantno. 8
SKUPAJ 69
VPRAŠANJE 38:  Je takšna pogostost sestankov 1 = prevelika, 2 = primerna ali 3 = nezadostna? 1 13 18,8 %
2 56 81,2 %
3 0 0,0 %
Ni relevantno. 0 0,0 %
SKUPAJ 69 100,0 %
117 Priloge 
 Priloga VIIIVPRAŠANJE 39:  Je trajanje sestankov 1 = predolgo, 2 = primerno ali 3 = nezadostno? 1 6 8,7 %
2 62 89,9 %
3 1 1,4 %
Ni relevantno. 0 0,0 %
SKUPAJ 69 100,0 %
VPRAŠANJE 40:  Je koordinator skupne nadzorniške skupine na takšnih sestankih vedno prisoten? Da. 52 75,4 %
Ne. 17 24,6 %
Ni relevantno. 0 0,0 %
SKUPAJ 69 100,0 %
VPRAŠANJE 41:  Kako bi na lestvici od 1 (= zelo dobro) do 5 (= zelo slabo) ocenili kakovost nadzora skupne 
nadzorniške skupine na daljavo, ki se izvaja v okviru EMN? Če niste imeli dovolj stikov, da bi to ocenili, izberite 
„Ni relevantno“.1 4 5,8 %
2 30 43,5 %
3 23 33,3 %
4 8 11,6 %
5 0 0,0 %
Ni relevantno. 4 5,8 %
SKUPAJ 69 100,0 %
VPRAŠANJE 42:  Se je kakovost nadzora na daljavo 1 = izboljšala, 2 = ostala enaka ali  
3 = poslabšala v primerjavi z nadzornim režimom pred uvedbo EMN? 
VPRAŠANJE 43:  Če ste odgovorili, da se je poslabšala ali izboljšala, pojasnite,  
v kakšnem smislu (glej okvir 6 ).1 23 33,3 %
2 34 49,3 %
3 8 11,6 %
Ni relevantno. 4 5,8 %
SKUPAJ 69 100,0 %
VPRAŠANJE 44:  Se je učinkovitost nadzora na daljavo 1 = izboljšala, 2 = ostala enaka ali  
3 = poslabšala v primerjavi z nadzornim režimom pred uvedbo EMN? 
VPRAŠANJE 45:  Če ste odgovorili, da se je poslabšala ali izboljšala, pojasnite, zakaj (glej okvir 6 ).1 10 14,5 %
2 36 52,2 %
3 17 24,6 %
Ni relevantno. 6 8,7 %
SKUPAJ 69 100,0 %
VPRAŠANJE 46:  Ali so člani skupnih nadzorniških skupin dovolj dobro seznanjeni s posebnimi tveganji in 
značilnostmi vaše institucije (ocenite člane, ki ste jih spoznali)?Da. 57 82,6 %
Ne. 12 17, 4  %
Ni relevantno. 0 0,0 %
SKUPAJ 69 100,0 %
VPRAŠANJE 47:  Ste iz razlage, ki jo je podala ekipa SREP (npr. pojasnil v dvostranskih razpravah), razumeli, 
kateri kvalitativni in kvantitativni dejavniki so vplivali na vašo oceno SREP?Da. 36 52,2 %
Ne. 32 46,4 %
Ni relevantno. 1 1,4 %
SKUPAJ 69 100,0 %
118 Priloge 
 Priloga VIIIVPRAŠANJE 48:  Ali prejmete odgovore v razumnem časovnem okviru, kadar zastavite vprašanja skupni 
nadzorniški skupini?Da. 55 79,7 %
Ne. 14 20,3 %
Ni relevantno. 0 0,0 %
SKUPAJ 69 100,0 %
VPRAŠANJE 49:  Ste ugotovili primere, ko na vprašanja, naslovljena na skupno nadzorniško skupino, niste 
prejeli odgovorov ali pa so vam nanje odgovorili nerazumljivo?Da. 18 26,1 %
Ne. 50 72,5 %
Ni relevantno. 1 1,4 %
SKUPAJ 69 100,0 %
119 Priloge 
 
Okvir 6 – Skupne nadzorniške skupine
V zvezi z možnimi izboljšavami so posamezne banke priporočile, naj ECB:
 οolajša komunikacijo s skupnimi nadzorniškimi skupinami v njihovem izbranem (maternem) jeziku, npr. 
o tehničnih zadevah. Včasih je bilo na primer zahtevano, da se dokumenti v nacionalnem jeziku banke 
predložijo v angleščini, čeprav so bili nekateri člani skupne nadzorniške skupine iz iste države. Koordinator 
in člani skupne nadzorniške skupine morajo jezik po izbiri institucije razumeti dovolj dobro, da lahko infor -
macije preberejo in razumejo; 
 οizboljša usklajevanje med člani skupne nadzorniške skupine iz ECB in pristojnih nacionalnih organov. 
Dostop do poštnega nabiralnika skupne nadzorniške skupine imajo na primer samo člani iz ECB, ne pa člani 
pristojnih nacionalnih organov.
 VPRAŠANJE 50:  So odgovori, ki jih prejmete od skupne nadzorniške skupine, jasni in razumno utemeljeni? Da. 59 85,5 %
Ne. 8 11,6 %
Ni relevantno. 2 2,9 %
SKUPAJ 69 100,0 %Priloga VIII
120 Priloge 
 Priloga  IXGlavni elementi ureditev za odgovornost ECB Evropskemu parlamentu
Uredba (EU) št. 1024/2013 
o prenosu posebnih 
nalog, ki se nanašajo 
na politike bonitetnega 
nadzora kreditnih 
institucij, na Evropsko 
centralno bankoČlen 20(1) ECB za izvajanje Uredbe odgovarja Evropskemu parlamentu in Svetu.
Člen 20(3) Predsednik Nadzornega odbora ECB poročilo o opravljanju nalog, ki se na ECB prenesejo z Uredbo, javno predstavi 
Parlamentu.
Člen 20(5) Predsednik Nadzornega odbora na zahtevo Parlamenta sodeluje na zaslišanju o opravljanju nadzorniških nalog.
Člen 20(6) ECB ustno ali pisno odgovarja na vprašanja Parlamenta […].
Člen 20(8) Predsednik Nadzornega odbora na prošnjo organizira zaupne razprave za zaprtimi vrati s predsednikom in 
podpredsedniki pristojnega odbora Parlamenta v zvezi z njenimi nadzorniškimi nalogami, če so takšne razprave nujne za 
izvajanje pooblastil Parlamenta v skladu s PDEU.
Člen 20(9) ECB lojalno sodeluje pri vseh preiskavah, ki jih opravlja Parlament, v skladu s PDEU.
Medinstitucionalni 
sporazum med Evropskim 
parlamentom in ECB1.  ECB Evropskemu parlamentu vsako leto predloži poročilo o izvajanju nalog, ki so bile prenesene nanjo z Ured -
bo (EU) št. 1024/2013. Predsednik Nadzornega odbora letno poročilo Evropskemu parlamentu predstavi na javni 
predstavitvi.
2.  Predsednik Nadzornega odbora na zahtevo pristojnega odbora Evropskega parlamenta sodeluje na rednih javnih 
predstavitvah o izvajanju nadzornih nalog. Pristojni odbor Evropskega parlamenta in ECB se dogovorita o datumih za 
dve taki predstavitvi v naslednjem letu.
3.  Predsednik Nadzornega odbora je lahko poleg tega povabljen na dodatno priložnostno izmenjavo mnenj o nadzornih 
vprašanjih v pristojnem odboru Evropskega parlamenta.
4.  Kadar je to potrebno za izvajanje pristojnosti, ki jih Evropskemu parlamentu podeljujeta PDEU in pravo EU, lahko 
predsednik pristojnega parlamentarnega odbora v pisni obliki zahteva posebno zaupno srečanje s predsednikom 
Nadzornega odbora, pri čemer to zahtevo obrazloži.
5.  Rednih predstavitev, priložnostnih izmenjav mnenj in zaupnih srečanj se lahko na obrazloženo zahtevo predsednika 
Nadzornega odbora ali predsednika pristojnega odbora Evropskega parlamenta na osnovi medsebojnega dogovora 
udeležijo predstavniki ECB v Nadzornem odboru ali člani nadzornega osebja na vodilnih položajih.
6.  Redne predstavitve, priložnostne izmenjave mnenj in zaupna srečanja se lahko nanašajo na vse vidike dejavnosti in 
delovanja EMN, ki jih zajema uredba o EMN.
7.  Zaupnih srečanj se lahko udeležujejo samo predsednik Nadzornega odbora ter predsednik in podpredsedniki pristojne -
ga odbora Evropskega parlamenta.
8.  ECB pristojnemu odboru Evropskega parlamenta zagotovi vsaj celovito in smiselno evidenco postopkov v Nadzornem 
odboru, ki omogoča razumevanje razprav, vključno z obrazloženim seznamom sklepov.
Vir: Evropsko računsko sodišče.
121 Priloge 
 Priloga XStruktura poročanja pri inšpekcijskih pregledih na kraju samem
9.
Posredovanje KONČNIH 
priporočil kreditni instituciji 
in pristojnemu 
nacionalnemu organu.8. 7. 6.
Priprava
priporočil.Posredovanje poročila in 
osnutka priporočil kreditni 
instituciji.5. 4. 3. 2. 1. 
Posredovanje končnega poročila 
in zaupnega dopisa skupni 
nadzorniški skupini in pristojnim 
nacionalnim organom.Sestanek s kreditno
institucijo.Priprava predhodnega osnutka 
poročila/seznama ugotovitev.
Sodelujoče straniPriprava osnutka poročila. Preverjanje doslednosti.
inšpekcijska skupina inšpekcijska skupina inšpekcijska skupina ECB COI vodja misije
kreditna institucija
skupna nadzorniška skupina
subjekt inšpekcijskega pregledaskupna nadzorniška skupina 
vodja misijeskupna nadzorniška skupina skupna nadzorniška skupina skupna nadzorniška skupina Zaključni sestanek.Sodelujoče strani
Vir: ERS na podlagi informacij ECB.
122 Odgovor  
Evropske centralne banke
Povzetek
ECB pozdravlja delo, ki ga je opravilo Evropsko računsko sodišče (ERS), saj ji bo pomagalo, da še izboljša delovanje 
EMN. Vseeno bi cenila, če bi sodišče v poročilu bolj eksplicitno priznalo glavne dosežke pri vzpostavljanju EMN.
EMN je bistveni element bančne unije in z njegovim nastankom je bil zgrajen eden glavnih stebrov, ki so bili potreb-  
rebni za to, da se konča najbolj neobvladljivo obdobje krize v euroobmočju. ECB ga je skupaj s pristojnimi nacio -
nalnimi organi vzpostavila v zelo kratkem času manj kot 13 mesecev, kar je bila izjemno zahtevna naloga. Ta veli -
kanski podvig, ki se je začel 4. novembra 2014, je ECB omogočil, da je prevzela neposredni nadzor nad trenutno 129 
pomembnimi skupinami nadzorovanih subjektov s približno 1200 nadzorovanimi subjekti, poleg tega pa je izvedla 
priprave za pregled nad nadzorom manj pomembnih institucij. Vse odtlej si ECB vztrajno prizadeva za poenotenje 
nadzorniških praks na evropski ravni in zdaj letno sprejme več kot 1500 nadzorniških odločitev.
Pomen in obseg tega podviga ter doseženi rezultati so bili v javnosti deležni širokega priznanja, zato ECB meni, da 
bi bili v poročilu lahko bolj izrecno omenjeni.
VII
ECB želi pojasniti, da ni sama odločila, da Nadzorni odbor ne nadzoruje proračuna za nadzor ali človeških virov. 
Omeniti velja, da Nadzorni odbor ni organ odločanja v ECB, temveč dodaten organ, ki je bil v institucionalno struk -
turo ECB uveden z uredbo o EMN, ki je sekundarna zakonodaja. Pristojnosti Sveta ECB in Izvršilnega odbora na 
področju človeških in finančnih virov, kot so opredeljene v primarni zakonodaji, je treba ohraniti. Poleg tega želi ECB 
poudariti, da med človeškimi in finančnimi viri ter Nadzornim odborom obstaja povezava v členu 15.1 Poslovnika 
ECB, ki določa, da so „ izdatki za nadzorniške naloge v proračunu ECB navedeni ločeno  in po posvetovanju s predsedni -
kom in podpredsednikom Nadzornega odbora “.
Dejstvo, da Nadzorni odbor ne nadzoruje proračuna za nadzor in človeških virov, je po mnenju ECB združljivo 
z načelom ločenosti ter ne ogroža neodvisnosti denarne politike ECB in njene nadzorniške funkcije. Načelo ločenosti 
zahteva funkcionalno ločitev teh dveh funkcij, ne zahteva pa, da bi imel Nadzorni odbor popoln nadzor nad nadzor -
niškim proračunom ter človeškimi viri ECB ali pristojnih nacionalnih organov. Kot je priznano v opombi 14 poročila 
Evropskega računskega sodišča, uredba o EMN ni vplivala na odgovornost Izvršilnega odbora za upravljanje notra -
nje organizacije ECB, med drugim za vprašanja v zvezi s človeškimi viri in proračunom.
Enako tudi vzpostavitev tako imenovanih skupnih služb, tj. poslovnih področij, ki podpirajo obe funkciji, na 
povzroča nasprotja interesov in je torej združljiva z načelom ločenosti. Vzpostavitev skupnih služb zagotavlja, da se 
dejavnosti ne podvajajo, kar je skladno s prizadevanji za učinkovito in uspešno izvajanje storitev. Ta pristop je raz -
viden iz uvodne izjave 14 sklepa ECB o ločenosti (ECB/2014/39), po kateri „ učinkovita ločenost med funkcijo denarne 
politike in nadzorno funkcijo ne bi smela preprečevati, da se izkoristijo, kadar koli je to možno in zaželeno, vse prednosti, 
ki se pričakujejo kot posledica združitve teh dveh funkcij v isti instituciji... “.
Odgovor Evropske centralne banke 123
Revizijski pristop in metodologija
19
ECB meni, da so bili predloženi vsi revizijski dokazi, potrebni v okviru mandata ERS, da preverja „ učinkovitost 
upravljanja ECB “, kot je določeno v členu 27.2 Statuta ESCB in členu 20(7) uredbe o EMN.  ECB se zato ne strinja z ugoto -
vitvijo sodišča, da je zagotovila zelo malo od zahtevanih informacij. V skladu s svojimi obveznostmi iz Statuta ESCB 
in uredbe o EMN je ECB v celoti sodelovala s sodiščem, da bi revizija potekala nemoteno, in vložila precej virov in 
časa, da bi skupini za revizijo lahko predložila dokaj veliko število dokumentov in pojasnil. Vseeno nekaterih doku -
mentov (kot so zapisniki Nadzornega odbora in posamezne nadzorniške odločitve) ni bilo mogoče predložiti, ker 
niso bili povezani z učinkovitostjo upravljanja ECB, kot zahteva Statut ESCB in je določeno v uredbi o EMN.
Upravljanje
30
V enem primeru je pri nadaljnjem ukrepanju po pregledu, ki ga je opravil Upravni odbor za pregled, prišlo do 
zamude, ker je bil primer zapleten in je bilo treba spoštovati pravico zadevnega nadzorovanega subjekta do izjave.
39
Usmerjevalni odbor je preučil argumente za in proti ter odločil, da kot najboljšo možnost ohrani sedanji način dela.
40
ECB želi poudariti, da se popolna ločenost zahteva samo pri izvajanju nalog bančnega nadzora in denarne politike, 
s čimer se preprečuje nasprotje interesov. Ločenost ne sega na tista poslovna področja, kot so skupne službe, ki ne 
sodelujejo pri oblikovanju politik za ti dve funkciji.
42
ECB želi poudariti, da je določitev „skupnih služb“ možna samo v primerih, ko njihova podpora ne vodi v nasprotje 
interesov med cilji politike bančnega nadzora in denarne politike ECB, kot je določeno v uvodni izjavi 11 Sklepa 
ECB/2014/39. Skupne službe so poslovna področja za podporo funkcij ECB s tehničnim znanjem, ki ne vpliva na obli -
kovanje politik ECB.
Odgovor Evropske centralne banke 124
45
Koncept „kitajskih zidov“ ni bil opredeljen v črki in duhu uredbe o EMN. Namesto tega je bil sprejet drugačen 
pristop, ki dopušča komunikacijo in izmenjavo informacij, če to ne povzroča nasprotja interesov, s čimer je mogoče 
izkoristiti pozitivne sinergije, ki nastajajo s tem, da sta funkciji denarne politike in bančnega nadzora združeni „pod 
isto streho“. V ta namen člen 25(3) uredbe o EMN zahteva, da ECB „ sprejme in objavi vsa potrebna notranja pravila, 
vključno s pravili o poklicni skrivnosti in izmenjavi informacij med obema področjema delovanja “. To določilo izrecno 
priznava možnost izmenjave informacij med obema funkcijama.
51
Glej odgovor ECB na prvi del odstavka VII.
60
ECB želi dodati, da je zaradi količine dela in v skladu z načelnim dogovorom iz decembra 2015 Odbor notranjih 
revizorjev (IAC) julija 2016 sklenil, da se revizijska projektna skupina EMN/Statistika razdeli v revizijsko projektno 
skupino EMN in revizijsko projektno skupino Statistika. Sprememba bo začela veljati konec leta 2016.
63
Člani revizijskih projektnih skupin, ki jih imenujejo nacionalne centralne banke/pristojni nacionalni organi, imajo 
obsežne izkušnje v bančnem nadzoru, med drugim tudi več let na vodstveni ravni.
Skupen odgovor ECB na odstavka 73 in 74
ECB meni, da so zajeta vsa področja z visokim ali srednjim tveganjem ter ključni elementi.
ECB meni, da je pristop, ki se uporablja pri načrtovanju, skladen s strokovnimi praksami. Čeprav obvezen cikel oce -
njevanja tveganj ne obstaja, so v modelu za ocenjevanje tveganj upoštevani izsledki prejšnjih revizijskih pregledov 
s tem povezanih procesov. Izbira revizij temelji na oceni tveganja, ki se prilagodi vsako četrtletje, poleg tega pa 
se pri odločanju o revizijskih temah upošteva tudi čas prejšnje revizije in zajetje tveganih področij v posameznem 
procesu.
75
Zaposleni v direktoratu ECB Notranja revizija pokrivajo celoten razpon operacij in dejavnosti ECB. ECB meni, da je 
navedeno razmerje treba postaviti v širši kontekst. Za revizijske predmete, specifične za EMN, je bila oblikovana 
posebna skupina, ki se je postopno povečevala, vendar tekom leta 2015 še ni bila v celoti na voljo. Zaradi tega 
skupni obseg v letu 2015 ni v celoti reprezentativen za sedanje stanje.
Odgovor Evropske centralne banke 125
76
ECB želi dodati, da se s kalibracijo popravijo denimo neskladja v izvajanju modela za ocenjevanje tveganj, ki se 
uporablja za določanje prednostnih nalog. Strokovni standardi zahtevajo, da so prednostne naloge notranje revizije 
skladne s cilji organizacije, in priznavajo, da je razpored revizijskega dela „ med drugim zasnovan na oceni tveganja in 
izpostavljenosti “. 1 ECB meni, da je pristop skladen s strokovnimi standardi.
77
Pri določanju prednostnih nalog je bilo upoštevano, da so nekateri procesi še vedno v „razvojni fazi“. ECB meni, da 
so izbrane revizije v tej fazi bolj koristne od pregleda procesov SREP ali bančne krize, ki je načrtovan za srednjeročno 
obdobje.
Ureditve glede odgovornosti
Skupni odgovor na odstavek 78 in naslednje odstavke
ECB meni, da zanjo velja trden okvir demokratične odgovornosti (kot je opisano v prilogi IX k temu poročilu) in da 
v celoti izpolnjuje ustrezna določila Statuta ESCB, uredbe o EMN ter medinstitucionalnih sporazumov z Evropskim 
parlamentom in Svetom. Obstoječi okvir predvideva podrobna pravila glede odgovornosti, ki so bila oblikovana 
posebej za ECB in so zaradi tega bolj relevantna za „ panoramski pregled ureditev odgovornosti v EU “ s strani sodišča.
89
ECB se sicer strinja, da bi bila vzpostavitev formalnega okvira uspešnosti lahko koristna za merjenje uspešnosti 
bančnega nadzora, vendar bo razvoj takšnega okvira terjal več časa. Razlog za to je v praktični potrebi, da se okvir 
utemelji na relevantnih kazalnikih, te pa je mogoče določiti samo na podlagi izkušenj. Poleg tega je takšne kazalnike 
treba meriti več let.
91
ECB opaža, da so tehnično obvestilo MDS pripravili zaposleni v MDS in ne predstavlja uradnega stališča MDS. Zato 
se ne strinja, da takšen delovni dokument predstavlja relevantno referenco.
Poleg tega želi pojasniti, da so v skladu s členom 23(1) Poslovnika ECB razprave Nadzornega odbora zaupne. To 
določilo izhaja iz strogih zahtev glede varovanja poklicnih skrivnosti, ki veljajo za ECB v skladu s členom 37 Statuta 
ESCB in členom 27 uredbe o EMN. Da bi zagotavljala polno odgovornost, ECB v skladu z medinstitucionalnim spo -
razumom z Evropskim parlamentom predloži pristojnemu parlamentarnemu odboru celovito in smiselno poročilo 
o obravnavah v Nadzornem odboru, ki omogočajo razumevanje razprav, kot tudi obrazložen seznam sprejetih 
odločitev.
1 Prim. Mednarodni standardi strokovnega ravnanja pri notranjem revidiranju; Standard delovanja 2010 – Načrtovanje; v veljavi od 1. januarja in 
s tem povezani svetovalni napotek 2010-1.
Odgovor Evropske centralne banke 126
92
ECB želi poudariti, da v celoti podpira tekoči pregled uredbe o EMN s strani Evropske komisije in ji je po podpisu 
sporazuma o nerazkrivanju informacij in varovanju zaupnosti predložila zahtevano dokumentacijo.
Hkrati želi pojasniti, da pregled uredbe o EMN ni sestavni del okvira odgovornosti, kot je opredeljen v uredbi o EMN.
94
Ob tem želi dodati, da je na spletnem mestu o bančnem nadzoru objavila „ izčrpne informacije “ o tem, kako opra -
vlja svoje nadzorniške naloge, kot je priznano v odstavku 93. Poleg splošnega vodnika po bančnem nadzoru je tu 
objavljenih tudi veliko dokumentov o usmeritvah politike nadzora in nadzorniških praksah (npr. Vodnik po opcijah 
in diskrecijskih pravicah iz prava Unije). ECB si ves čas prizadeva povečati preglednost svojih nadzorniških pristopov 
in bo v prihodnjih mesecih, po zaključku javnih posvetovanj, objavila nadaljnje usmeritve politike. Kar zadeva SREP , 
je ECB februarja 2016 objavila „Priročnik EMN o metodologiji SREP“, ki obravnava pravno podlago in metodologijo 
za proces SREP . Ti dokumenti, v katerih so predstavljene usmeritve politike ECB na področju bančnega nadzora in 
njene nadzorniške prakse, so za kreditne institucije bolj relevantni kot interni nadzorniški priročnik.
Poleg tega ECB uporablja še druga komunikacijska orodja (delavnice z bankami, govori, nadzorniški dialog v okviru 
skupnih nadzorniških skupin, sporočila za javnost, konference, telefonski pogovori z glavnimi izvršnimi direktorji), 
s katerimi nadzorovane subjekte obvešča o nadzorniških pristopih ECB.
Če povzamemo, ECB meni, da nadzorovanim subjektom razkriva dovolj informacij za pravilno razumevanje nadzora 
v okviru EMN.
Skupni odgovor na odstavka 95 in 96
ECB meni, da so informacije, ki jih razkriva ECB, zadostne. Kar zadeva občutek bank glede razkrivanja informacij 
v kontekstu SREP , ECB z zadovoljstvom ugotavlja, da je polovica od 69 bank, ki so odgovorile na vprašalnik, ocenila, 
da so informacije, ki jih zagotavlja ECB v zvezi s procesom SREP in njegovimi rezultati, zelo obsežne ali vsaj dobro 
uravnotežene.
Kar zadeva kakovost informacij o nadzorniških postopkih, ECB ugotavlja, da so po mnenju 68% sodelujočih informa -
cije dovolj kakovostne.
103
Kar zadeva nujnost izvajanja anket, ECB izpostavlja, da je bila od vzpostavitve EMN v tesnem stiku z bančnimi zdru -
ženji, med drugim tudi z Evropsko bančno federacijo (EBF), ki je v okviru svojega dela o „izkušnjah bank z nadzorom 
v okviru EMN v letu 2015“ (anketa, ki jo namerava izvajati vsako leto), izvedla (v sodelovanju z nacionalnimi bančnimi 
združenji) anketo, v kateri je sodelovalo 94 od (takratnih) 122 pomembnih institucij. Priporočilom v poročilu EBF so 
sledili odgovori predsednice Nadzornega odbora in sestanki na tehnični ravni s predstavniki bank.
Medtem ko je bil doslej poudarek na tem, da EMN začne v celoti delovati, bo ECB zdaj začela razmišljati o lastnih 
anketah, če se izkaže, da imajo te jasno dodano vrednost (predvsem da ni prekrivanja z anketami drugih deležnikov).
Odgovor Evropske centralne banke 127
Skupne nadzorniške skupine  – organizacija in dodeljevanje virov
110
ECB želi pojasniti, da je bilo razmerje 25% osebja ECB in 75% osebja pristojnih nacionalnih organov v času, ko je bil 
EMN vzpostavljen, splošno razširjena referenčna vrednost in ne uradno določen cilj.
115
ECB želi poudariti, da je sicer mogoče povleči nekatere vzporednice med. oceno pomembnosti za globalne sistem -
sko pomembne banke in metodologijo ECB za razvrščanje v grozde, vendar pa ne  odkateobstaja dejanska povezava 
z metodologijo EBA. Metodologija ECB ne kategorizira bank po pristopu EBA,  odkprav tako pa ECB ne zahteva npr. 
Ocene ocene globalnih sistemsko pomembnih bank ali ocene pomembnosti. Namen razvrščanja v grozde je uvesti  
podkategorije za pomembne institucije, da se zagotovi sorazmernost, s čimer se ustvarja izhodiščna točka za določi -
tev potrebnega števila zaposlenih.
119
Glej odgovor ECB na odstavek 115.
… toda nasprotujoče si linije poročanja …
Glej odgovor ECB na odstavek 147.
141 (c)
ECB želi poudariti, da so bile tehnične omejitve odpravljene 6. septembra 2016.
147
ECB meni, da je opis »nasprotujoče si linije poročanja« neustrezen. Po mnenju ECB so bile vzpostavljene vzporedne 
linije poročanja, ki pa si ne nasprotujejo. Zaradi organizacijske strukture EMN je vodstvo pristojnih organov edino 
odgovorno za vse naloge zunaj EMN in za vsa vprašanja v zvezi s hierarhijo in človeškimi viri.
149
ECB meni, da je še prezgodaj za oblikovanje programa za certifikacijo zaposlenih za nadzor zunaj kraja  im orma -
tične organizacije. Usmerjevalna skupina za nadzorniško usposabljanje trenutno oblikuje in uvaja skupen učni načrt 
usposabljanja na ravni celotnega sistema za vse zaposlene v EMN, ki takšno usposabljanje potrebujejo, program 
certifikacije pa bi bil preuranjen. Z omejitvijo programa usposabljanja zgolj na nadzor zunaj kraja matične organiza -
cije im or bi zanemarili dejstvo, da bodo nadzorniki sčasoma krožili, zato  im bi morali imeti bolj splošno uporaben 
učni načrt usposabljanja.
Odgovor Evropske centralne banke 128
Nadzor na kraju samem
159
Ta razvrstitev se bo spremenila, ko bo priročnik EMN spremenjen v okviru uvedbe koncepta „ciljnih ravni ukrepanja“, 
kot je pojasnjeno v odstavku 163.
178
ECB želi pojasniti, da bodo formalni napotki o enotnem razvrščanje ugotovitev formalno vključeni v priročnik EMN 
v okviru posodobitve poglavja 6 v letu 2016.
182
ECB želi pojasniti, da bodo informacije o tem, kdo naj se zaključnega sestanka udeleži v imenu kreditne institucije, 
vključene v vodnik po inšpekcijskih pregledih na kraju samem, ki bo objavljen tekom leta 2016.
Zaključki in priporočila
184
ECB se ne strinja z izjavo, da je revizija potrdila revizijsko vrzel, ki se je pojavila v času po vzpostavitvi EMN. Po mne -
nju ECB je sodišče prejelo vse informacije in dokumentacijo, ki so potrebne za oceno učinkovitosti upravljanja ECB 
v skladu s členom 27.2 Statuta ESCB in členom 20(7) uredbe o EMN.
Glej tudi naš komentar na odstavek 80, v katerem so opisane različne plasti kontrol in ureditev odgovornosti, ki so 
zdaj v uporabi.
186
Glej odgovor ECB na odstavka 40 in 45.
187
Glej odgovor ECB na odstavka 73 in 74.
Odgovor Evropske centralne banke 129
Priporočilo  1
ECB sprejema prvi del tega priporočila in ciljni rok za uresničitev, pod pogojem, da ga bo odobril Svet ECB.
ECB želi poudariti, da bo skušala še dodatno poenostaviti postopek odločanja. Dejansko je že uvedla več ukrepov 
v tej smeri, predvsem sprejemanje večine nadzorniških odločitev s pisnim postopkom in standardizacijo dokumen -
tacije, ki se predloži organom odločanja. Poleg tega pripravlja okvir delegiranja za nadzorniške odločitve, s katerim 
bo rutinske nadzorniške odločitve mogoče prenesti v odločanje na nižji ravni.
ECB sprejema drugi del tega priporočila. Sekretariat Nadzornega odbora je že razvil kontrolne sezname, predloge 
in diagrame poteka, ki jih bo zaposlenim v poslovnih področjih, udeleženih v bančnem nadzoru, posredoval sep -
tembra 2016. Sekretariat bo še naprej razvijal ta orodja in organiziral usposabljanja o njihovi uporabi.
Priporočilo  2
ECB sprejema del (i) tega priporočila.
ECB ne sprejema dela (ii) tega priporočila.
Uvodna izjava 66 omenja samo ločeno linijo poročanja za osebje, ki izvaja naloge, prenesene na ECB s to uredbo, kar 
ne vključuje osebja v skupnih službah. S strogim izvajanjem tega načela v skupnih službah bi se bistveno povečali 
stroški, učinkovitost upravljanja ECB pa bi se zmanjšala.
ECB ne sprejema dela (iii) tega priporočila.
ECB je prepričana, da sta znotraj omejitev pravnega okvira predsednik in podpredsednik Nadzornega odbora že 
zdaj močno udeležena v postopku priprave proračuna. Kot je določeno v poslovniku, predsednik in podpredsednik 
podata mnenje. Uredba o EMN določa, da je podpredsednik član Izvršilnega odbora ECB in Sveta ECB, ki je najvišji 
organ odločanja. To zagotavlja ustrezno zastopanje stališč nadzorniške funkcije, hkrati pa visoko raven vpliva in 
preglednosti.
Priporočilo  3
ECB priporočilo sprejema, pod pogojem, da bo sprejeta odločitev, da se funkciji notranje revizije dodelijo dodatni 
viri.
188
ECB želi pojasniti, da ni „omejila“ dostopa do dokumentov. Sodišče bi moralo imeti dostop do dokumentov v skladu 
s svojim mandatom, kot določata člen 27.2 Statuta ESCB in člen 20(7) uredbe o EMN. Zato ne gre za pomanjkanje 
sodelovanja, temveč za različno tolmačenje pristojnosti revizije.
Odgovor Evropske centralne banke 130
Priporočilo  4
ECB se je seznanila s priporočilom in bo še naprej polno sodelovala s sodiščem, da bi lahko ta izvajal svoj mandat, 
kot je določeno v Statutu ESCB in uredbi o EMN.
Priporočilo  5
ECB sprejema to priporočilo ob upoštevanju naslednjega:
ECB se strinja, da morajo biti njene nadzorniške dejavnosti pregledne. V tem smislu so prednostne naloge EMN 
objavljene kot izhodišče in kot cilj nadzorniških dejavnosti. V „Letnem poročilu ECB o nadzornih aktivnostih“, ki je 
objavljeno na spletnem mestu ECB, ECB poroča o ukrepih, ki jih je sprejela za doseganje tega cilja. Poleg tega so 
v letnem poročilo objavljeni tudi celoviti statistični podatki. Ti med drugim obsegajo število postopkov za izdajo 
dovoljenja, evidentiranih kršitev zakonodaje EU, postopkov za uveljavljanje pravil in nalaganje sankcij ter število 
opravljenih inšpekcijskih pregledov na kraju samem, razčlenjeno po kategorijah tveganja in grozdih.
ECB je v tesnem stiku z bančnimi združenji, med drugim tudi z Evropsko bančno federacijo (EBF), ki je v okviru 
svojega dela o „izkušnjah bank z nadzorom v okviru EMN v letu 2015“ izvedla anketo, v kateri je sodelovalo 94 od 
(takratnih) 122 pomembnih institucij. Anketo je izvedla v sodelovanju z nacionalnimi bančnimi združenji. Predvi -
doma jo bo ponavljala vsako leto. Priporočilom v poročilu EBF so sledili odgovori predsednice Nadzornega odbora 
in sestanki na tehnični ravni s predstavniki bank.
Medtem ko je bil doslej poudarek na tem, da EMN začne v celoti delovati, lahko ECB zdaj začne razmišljati o lastnih 
anketah, če se izkaže, da imajo te jasno dodano vrednost. Predvsem je treba zagotoviti, da se ne prekrivajo z obsto -
ječimi anketami bančnih združenj, vključno z zgornjo.
ECB bo še naprej razvijala smiseln in celovit sklop kazalnikov in na tej podlagi povečevala nabor informacij, ki so 
javnosti na voljo v letnem poročilu in drugih oblikah.
Skupni odgovor na odstavke 191 do 195
Glej komentar ECB na odstavke 104 do 149.
ECB želi poudariti, da EMN (kot je navedeno v odstavku 9 poročila) sestavljajo ECB in pristojni nacionalni organi. 
Vsi postopki zagotavljanja osebja za skupne nadzorniške skupine kot tudi za inšpekcijske preglede na kraju samem 
morajo potekati v skladu z institucionalnim okvirom, ki ga vzpostavlja primarna zakonodaja EU. To pomeni, da je 
treba spoštovati razlike v institucionalni ureditvi ECB in pristojnih nacionalnih organov ter delovati v čim tesnejšem 
sodelovanju in dialogu.
Odkar se je končalo terensko delo te revizije, je bil dosežen velik napredek pri pripravi enotnega učnega načrta 
usposabljanja z vzpostavitvijo usmerjevalne skupine za nadzorniško usposabljanje ob podpori predstavnikov ECB in 
pristojnih nacionalnih organov. Ta bo otipljive rezultate začel dajati jeseni 2016.
Odgovor Evropske centralne banke 131
Priporočilo  6
ECB sprejema to priporočilo ob upoštevanju naslednjega:
ECB meni, da sprememba okvirne uredbe o EMN ni nujno potrebna. Člen 6(3) uredbe o EMN jasno določa, da morajo 
pristojni nacionalni organi pomagati ECB pri izvajanju njenih nalog. Poleg tega so pristojni nacionalni organi dolžni 
sodelovati v dobri veri, kot določa člen 6(2) uredbe o EMN. Člen 3 in nadaljnji členi okvirne uredbe o EMN jasno 
opredeljujejo dolžnost pristojnih nacionalnih organov, da zagotovijo osebje za skupne nadzorniške skupine,  
člen 4(5) te uredbe pa določa, da se ECB in pristojni nacionalni organi medsebojno posvetujejo in sporazumejo 
o uporabi virov pristojnih nacionalnih organov v zvezi s skupnimi nadzorniškimi skupinami.
ECB je natančno spremljala zagotavljanje osebja za skupne nadzorniške skupine (kvalitativno in kvantitativno) in ga 
bo tudi v prihodnje, poleg tega pa bo v sodelovanju s pristojnimi nacionalnimi organi preučila, kako zagotoviti, da 
imajo skupne nadzorniške skupine vedno dovolj osebja. Vseeno zaradi tega ne bo opustila predloga Nadzornemu 
odboru/Svetu ECB, da spremeni okvirno uredbo, če se izkaže, da je to potrebno.
Priporočilo  7
ECB sprejema to priporočilo in ga bo obravnavala v povezavi s priporočilom 10, s ciljem, da ga uresniči do konca leta 
2018, vendar ob upoštevanju naslednjega:
ECB želi izpostaviti, da pravni okvir za oblikovanje skupnih nadzorniških skupin obstaja. Člen 4 okvirne uredbe 
o EMN že vzpostavlja sistem za imenovanje osebja v skupne nadzorniške skupine na podlagi dialoga med ECB in 
pristojnimi nacionalnimi organi ter daje ECB možnost, da od pristojnih nacionalnih organov zahteva, da spremenijo 
opravljena imenovanja. V tem kontekstu bi bilo treba oblikovati takšne ukrepe, s katerimi je člen 4 mogoče v celoti 
izvajati, namesto da se člen oslabi. ECB se zato strinja z vsebino priporočila, vendar meni, da bi bilo treba izpostaviti 
element sodelovanja. Vzpostavitev in delovanje skupnih nadzorniških skupin je bil vse od začetka EMN skupen pro -
jekt ECB/EMN in pristojnih nacionalnih organov/nacionalnih centralnih bank. ECB se zanaša na zmožnost pristojnih 
nacionalnih organov/nacionalnih centralnih bank, da zagotovijo osebje z zadostnim znanjem, izkušnjami in uspo-  
sobljenostjo, ki je potrebna za dani profil v okviru skupne nadzorniške skupine.
Poleg tega je treba poudariti, da niti pristojni nacionalni organi niti ECB trenutno nimajo presežkov osebja, ki bi 
omogočali, da se vedno izbere oseba z idealnim profilom za dano skupno nadzorniško skupino. Zato ECB meni, da 
je učinkovito, če individualno obravnava primere, v katerih je bilo ugotovljeno, da je potrebno dodatno usposablja -
nje ali kadrovska prilagoditev. Ta pristop podpirata poskusna uvedba procesa za zagotavljanje povratnih informacij 
v EMN in nadaljnji razvoj učnega načrta usposabljanja v EMN. Okrepitev teh orodij je tudi v skladu z vsebino tega 
poročila in drugimi priporočili ERS.
In končno, oddelek ECB Zagotavljanje kakovosti nadzora je oblikoval priporočila za izboljšanje metodologije, ki se 
uporablja za določanje velikosti in sestave skupnih nadzorniških skupin v povezavi s profilom tveganosti bank in 
načrtom nadzorniških pregledov, s čimer bo mogoče obvladovati dani profil tveganosti in uspešno izvajati letni 
proces imenovanja osebja v skupne nadzorniške skupine v dialogu s pristojnimi nacionalnimi organi.
Priporočilo  8
ECB sprejema to priporočilo, pod pogojem, da se presežejo pravne (zaupnost) in tehnične ovire. Zato bo najprej 
izvedla študijo izvedljivosti.
Odgovor Evropske centralne banke 132
ECB meni, da je celovito poznavanje števila in kakovosti nadzorniških virov neogibno za njihovo učinkovito in 
uspešno razporejanje. Vseeno so vsi dosedanji poskusi vzpostavitve takšne zbirke podatkov trčili na velike pravne 
ovire, ki izhajajo iz dejstva, da je treba spoštovati zakonodajo držav članic, ki ščiti zaupnost osebnih podatkov. Na 
podlagi tega priporočila bo ECB še naprej preučevala možnosti za vzpostavitev takšne zbirke podatkov, tj. bo izva -
jala pravne in tehnične študije izvedljivosti.
Priporočilo  9
ECB sprejema to priporočilo.
Priporočilo  10
ECB sprejema to priporočilo.
ECB meni, da sistem ne bi smel biti preveč podroben in birokratski pri določanju, koliko zaposlenih je potrebnih za 
posamezno nadzorniško skupino. Bolje je, če se sistem upravlja učinkovito, vključno z določenim elementom uprav -
ljavske svobode.
Priporočilo  11
ECB sprejema to priporočilo.
V zvezi s periodičnimi pregledi modela razvrščanja v grozde ECB poudarja, da trenutno poteka redni dveletni 
pregled.
Priporočilo  12
ECB sprejema to priporočilo.
Število zaposlenih v oddelku ECB Centralizirani inšpekcijski pregledi na kraju samem (COI) se ves čas povečuje, da bi 
več misij lahko vodili zaposleni v ECB. Dejavna in brezpogojna podpora kolegov iz pristojnih nacionalnih organov je 
pri tem bistvenega pomena. Poleg tega koordinatorji skupnih nadzorniških skupin – včasih na predlog COI – odlo -
čijo, katere inšpekcijske preglede bodo vodili zaposleni ECB in katere ne.
Vseeno pa glede na to, kako so bili pregledi organizirani v preteklosti, in upoštevajoč vse večje napetosti v neka -
terih državah kadrovske razmere trenutno ne dopuščajo, da bi ECB sodelovala v vseh pregledih, ki bi jih morala 
voditi sama, namreč v rednih inšpekcijskih pregledih na kraju samem, tematskih pregledih, nujnih primerih... čeprav 
nekatera prizadevanja za optimizacijo – npr. spodbujanje mešanih skupin in orodij – še vedno potekajo, ... bi bilo za 
zadovoljitev vseh potreb v oddelku COI treba zaposliti dodatno osebje.
Priporočilo  13
ECB sprejema to priporočilo.
ECB želi poudariti, da bo to vprašanje, kar zadeva del priporočila v zvezi s sistemom IT, deloma rešeno s prihodnjimi 
različicami programske opreme sistema IMAS 2.0. Kar zadeva kvalifikacije in veščine inšpektorjev v pristojnih nacio -
nalnih organih, bo to ugotovitev predvidoma zadovoljilo izvajanje načrta usposabljanja v okviru EMN.
KAKO DO PUBLIKACIJ EVROPSKE UNIJE
Brezplačne publikacije:
  en izvod:  
na spletni strani EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  več kot en izvod ter plakati in zemljevidi:  
pri predstavništvih Evropske unije (http://ec.europa.eu/represent_sl.htm), 
pri delegacijah v državah, ki niso članice EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sl.htm),  
pri službi Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sl.htm) ali  
s klicem na telefonsko številko 00 800 6 7 8 9 10 11 (brezplačna številka za celotno EU) (*).
(*)  Informacije so brezplačne, kakor tudi večina klicev (nekateri operaterji, telefonske govorilnice ali hoteli lahko klic zaračunajo).
Publikacije, ki so naprodaj:
 na spletni strani EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Dogodek Datum
Sprejetje revizijskega memoranduma / začetek revizije 29.6.2015
Osnutek poročila uradno poslan Komisiji (ali drugemu revidirancu) 28.6.2016
Sprejetje končnega poročila po razčiščevalnem postopku 18.10.2016
Prejem uradnih odgovorov Evropske centralne banke v vseh jezikih 19.10.2016
Leta 2012 so voditelji EU sklenili, da mora nadzor bank 
v evrskem območju potekati v okviru enotnega 
mehanizma nadzora. Pri tem naj bi imela ključno vlogo 
Evropska centralna banka, toda tudi pristojni nacionalni 
organi bi morali opravljati veliko funkcij. V tem poročilu je 
preučeno, kako je Evropska centralna banka organizirala 
enotni mehanizem nadzora in svoje delo ter s katerimi 
težavami se spoprijema.
Ugotovili smo, da je bila kompleksna struktura nadzora 
razmeroma hitro vzpostavljena, toda kompleksnost 
novega sistema je problem, zlasti ker novi mehanizem 
ostaja preveč odvisen od virov, ki jih imajo nacionalni 
nadzorniki. Tako Evropska centralna banka kljub svoji 
splošni odgovornosti nima dovolj kontrole nad nekaterimi 
pomembnimi elementi bančnega nadzora.
Informacije, ki jih je Sodišču posredovala Evropska 
centralna banka, pa niso zadostovale, da bi Sodišče lahko 
v celoti ocenilo, ali Evropska centralna banka učinkovito 
upravlja enotni mehanizem nadzora na področju vodenja, 
nadzora na daljavo in inšpekcijskih pregledov na kraju 
samem.
EVROPSKO  
RAČUNSKO
SODIŠČE