EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 24.5.2018 COM(2018) 316 final 2018/0160(COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o trgovini z določenim blagom, ki bi se lahko uporabilo za izvršitev smrtne kazni, mučenje ali drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje (kodificirano besedilo)



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1.Komisija v okviru Evrope državljanov pripisuje veliko pomembnost poenostavitvi in pojasnitvi prava Unije, da bi to postalo jasnejše in dostopnejše državljanom, s čimer bi slednji dobili nove priložnosti in možnost uveljavljanja posebnih pravic, ki jim jih to pravo podeljuje. Tega cilja ni mogoče doseči, dokler številni predpisi, ki so bili večkrat spremenjeni, pogosto zelo bistveno, ostanejo razpršeni, tako da jih je treba iskati delno v izvirnem aktu in delno v poznejših aktih, ki ga spreminjajo. Za ugotovitev obstoječih pravil je potrebno precejšnje raziskovalno delo s primerjavo številnih različnih aktov. Kodifikacija predpisov, ki so bili pogosto spremenjeni, je eden od bistvenih načinov za to, da bi bilo pravo Unije jasno in pregledno. 2.Komisija je 1. aprila 1987 sprejela odločitev, s katero je svojemu osebju dala navodilo, naj bodo vsi akti kodificirani po ne več kot desetih spremembah, ob tem pa poudarila, da je to minimalna zahteva in da bi si morale vse službe v še krajših obdobjih prizadevati za kodifikacijo besedil, za katere so odgovorne, da bi zagotovile jasnost in razumljivost svojih predpisov. 3.To je bilo potrjeno s sklepi Evropskega sveta, sprejetimi v Edinburgu (december 1992), s poudarkom na pomembnost kodifikacije, saj omogoča gotovost o tem, katero pravo se uporablja za določeno zadevo ob določenem času. Kodifikacijo je treba izvesti ob polnem upoštevanju običajnega postopka sprejetja aktov Unije. Glede na to, da vsebinske spremembe aktov, ki jih zadeva kodifikacija, niso dovoljene, so se Evropski parlament, Svet in Komisija z medinstitucionalnim sporazumom z dne 20. decembra 1994 sporazumeli, da se za hitro sprejetje kodificiranih aktov lahko uporablja pospešeni postopek. 4.Namen tega predloga je začeti s kodifikacijo Uredbe Sveta (ES) št. 1236/2005 z dne 27. junija 2005 o trgovini z določenim blagom, ki bi se lahko uporabilo za izvršitev smrtne kazni, mučenje ali drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje. Nova uredba bo nadomestila različne akte, ki bodo vanjo vključeni; ta predlog v celoti ohranja vsebino aktov, ki se kodificirajo in jih torej zgolj združuje s tistimi oblikovnimi spremembami, ki so potrebne za samo izvedbo kodifikacije. 5.Predlog za kodifikacijo je bil sestavljen na podlagi predhodnega prečiščenega besedila, v 24 uradnih jezikih, Uredbe (ES) št. 1236/2005 in aktov o njeni spremembi, ki jo je opravil Urad za publikacije Evropske unije s pomočjo sistema za obdelavo podatkov. Kjer so bili členi preštevilčeni, je primerjava med starimi in novimi številkami prikazana v tabeli, navedeni v Prilogi XI h kodificirani uredbi. ê 1236/2005 (prilagojeno) 2018/0160 (COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o trgovini z določenim blagom, ki bi se lahko uporabilo za izvršitev smrtne kazni, mučenje ali drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje (kodificirano besedilo) EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o Ö delovanju Evropske unije Õ in zlasti člena Ö 207(2) Õ Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: ê (1)Uredba Sveta (ES) št. 1236/2005 je bila večkrat bistveno spremenjena. Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno uredbo kodificirati. ê 1236/2005 uv.izjava 1 (prilagojeno) (2)V skladu s členom Ö 2 Õ Pogodbe o Evropski uniji je spoštovanje človekovih pravic eno Ö od vrednot Õ , skupno vsem državam članicam. Ö Evropska Õ Skupnost je leta 1995 sklenila, da bo spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin bistven sestavni del njenih odnosov s tretjimi državami. Odločeno je bilo, da se v ta namen vstavi ustrezno klavzulo v vsak novi sporazum splošnega značaja, ki se s tretjimi državami sklene o trgovini, sodelovanju in pridružitvi. ê 1236/2005 uv.izjava 2 (prilagojeno) (3)Člen 5 Splošne deklaracije o človekovih pravicah, člen 7 Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah in člen 3 Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin vsi določajo brezpogojno in popolno prepoved mučenja in drugega okrutnega, nečloveškega ali poniževalnega ravnanja ali kaznovanja. Druge določbe, zlasti Deklaracija Združenih narodov o zaščiti vseh oseb pred mučenjem in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim ravnanjem ali kaznovanjem ter Konvencija Združenih narodov proti mučenju in drugemu okrutnemu, nečloveškemu ali poniževalnemu ravnanju ali kaznovanju iz leta 1984 države obvezujejo k preprečevanju mučenja. ê 1236/2005 uv.izjava 3 (prilagojeno) (4)Člen 2(2) Listine Evropske unije o temeljnih pravicah pravi, da nihče ne sme biti obsojen na smrtno kazen ali usmrčen. Svet je Ö 22. april 2013 Õ odobril „ EU Smernice v zvezi s smrtno kaznijo“ in sklenil, da si bo Unija prizadevala za splošno ukinitev smrtne kazni. ê 1236/2005 uv.izjava 4 (prilagojeno) (5)Člen 4 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah pravi, da nihče ne sme biti izpostavljen mučenju ali nečloveškemu ali poniževalnemu ravnanju ali kaznovanju. Svet je Ö 20. marca 2012 Õ odobril „Smernice za politiko EU do tretjih držav glede mučenja in drugega okrutnega, nečloveškega ali poniževalnega ravnanja ali kaznovanja (Posodobljene smernice)“. Ö V skladu s temi smernicami bi bilo treba Õ tretje države pozivati k preprečevanju uporabe in izdelave opreme, ki je narejena za mučenje ali drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje, in trgovine z njo, ter k preprečevanju zlorabe katere koli druge opreme v te namene. Ö Poleg tega bi morala Õ , prepoved okrutnega, nečloveškega ali poniževalnega kaznovanja postavljati jasne meje glede uporabe smrtne kazni. Zaradi tega smrtna kazen v nobenih okoliščinah ne sme predstavljati zakonite kazni.

ê 1236/2005 uv.izjava 7 (prilagojeno) (6)Zato je primerno, da se na ravni Ö Unije Õ določijo pravila trgovanja s tretjimi državami z blagom, ki bi se lahko uporabilo za izvršitev smrtne kazni, ter z blagom, ki bi se lahko uporabilo za mučenje in drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje. Ta pravila bodo pomagala spodbujati spoštovanje človeškega življenja in temeljnih človekovih pravic in služila zaščiti javne morale. Ta pravila naj zagotovijo, da gospodarski subjekti Ö Unije Õ nimajo nobenih koristi od trgovine, ki bodisi pospešuje ali kako drugače omogoča izvajanje politik v zvezi s smrtno kaznijo ali mučenjem in drugim okrutnim, nečloveškim ali poniževalnim ravnanjem ali kaznovanjem, ki niso v skladu z veljavnimi smernicami EU, Listino Evropske unije o temeljnih pravicah ter mednarodnimi konvencijami in pogodbami. ê 1236/2005 uv.izjava 8, 2016/2134 uv.izjava 2 (prilagojeno) (7)V tej uredbi je primerna uporaba opredelitev mučenja, ki so določene v Konvenciji Združenih narodov proti mučenju in drugemu okrutnemu, nečloveškemu ali poniževalnemu ravnanju ali kaznovanju iz leta 1984 ter v Resoluciji 3452 (XXX) Generalne skupščine Združenih narodov. Pri razlagi te opredelitve se upošteva sodna praksa za razlago ustreznih izrazov iz Evropske konvencije o človekovih pravicah in iz ustreznih besedil, ki jih sprejmejo Unija ali njene države članice. Opredelitev „drugega okrutnega, nečloveškega ali poniževalnega ravnanja ali kaznovanja“, ki je ni v navedeni Konvenciji, bi bilo treba uskladiti s sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice. Prav tako Ö bi bilo Õ primerno, da se pojasni pomen izraza „zakonita kazen“ v opredelitvah pojmov „mučenje“ in „drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje“ ob upoštevanju politike Unije glede smrtne kazni. ê 1236/2005 uv.izjava 9 (prilagojeno) (8)Prepovedati je treba izvoz in uvoz Ö blagaÕ , ki je praktično uporabno zgolj za izvršitev smrtne kazni ali za mučenje in drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje Ö ter zagotavljanje tehnične pomoči v z zvezi s takšnim blagomÕ. ê 2016/2134 uv.izjava 13 (prilagojeno) (9)Kadar se tako blago nahaja v tretjih državah, je posrednikom v Uniji treba prepovedati opravljanje posredniških storitev v povezavi s takšnim blagom. ê 1236/2005 uv.izjava 20 (10)Da bi prispevali k ukinitvi smrtne kazni v tretjih državah in k preprečevanju mučenja in drugega okrutnega, nečloveškega ali poniževalnega ravnanja ali kaznovanja, se šteje, da je potrebno prepovedati zagotavljanje tehnične pomoči tretjim državam, povezane z blagom, ki je praktično uporabno zgolj za izvrševanje smrtne kazni ali za mučenje in drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje. ê 2016/2134 uv.izjava 17 (11)Primerno je tudi, da se posrednikom in izvajalcem tehnične pomoči prepove zagotavljanje usposabljanja za uporabo tega blaga tretjim državam, pa tudi, da se prepove promocija takega blaga na trgovskih sejmih ali razstavah v Uniji ter prodaja ali zakup oglasnega prostora v tiskanih medijih ali na internetu ter televizijskega ali radijskega oglaševalskega časa za takšno blago. ê 2016/2134 uv.izjava 18 (12)Da bi se gospodarskim subjektom preprečilo ustvarjanje dobička s prevozom blaga, ki prečka carinsko območje Unije na poti v tretjo državo in je namenjeno uporabi za izvrševanje smrtne kazni, mučenje ali drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje, je treba znotraj Unije prepovedati prevoz takšnega blaga, če je navedeno na seznamu v Prilogi II k tej Uredbi.

ê 2016/2134 uv.izjava 19 (prilagojeno) (13)Ö Države članice bi morale imeti možnost, da Õ uporabijo ukrepe za omejevanje opravljanja nekaterih storitev, povezanih z blagom, ki se Ö praktično uporabno zgolj za izvrševanje smrtne kazni, mučenje ali drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje Õ, v skladu z veljavnimi pravili Unije. ê 2016/2134 uv.izjava 3 (prilagojeno) (14)Ö Ta Õ Uredba določa sistem izvoznih dovoljenj za preprečevanje uporabe Ö nekaterega Õ blaga za izvršitev smrtne kazni, mučenje ali drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje. ê 1236/2005 uv.izjava 10 (prilagojeno) (15)Vpeljati je Ö torej Õ treba nadzor nad izvozom določenega blaga, ki se ne uporablja zgolj za mučenje in drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje, temveč tudi za zakonite namene. Ta nadzor velja za blago, ki se v osnovi uporablja za kazenski pregon in, razen če bi bil takšen nadzor nesorazmeren, za vsakršno drugo opremo ali izdelke, ki se glede na svojo obliko in tehnične lastnosti lahko zlorabijo za mučenje in drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje. ê 1236/2005 uv.izjava 11 (16)V zvezi z opremo za kazenski pregon je treba navesti, da člen 3 Kodeksa ravnanja za uslužbence organov kazenskega pregona določa, da lahko uslužbenci organov kazenskega pregona uporabijo silo le, kadar je to nujno potrebno, in v obsegu, ki ga zahteva opravljanje njihovih dolžnosti. Temeljna načela o uporabi sile in strelnega orožja s strani uslužbencev organov kazenskega pregona, sprejeta leta 1990 na Osmem kongresu Združenih narodov o preprečevanju kriminala in ravnanju s storilci kaznivih dejanj, določajo, da morajo uslužbenci organov kazenskega pregona pri opravljanju svojih dolžnosti v največji možni meri uporabljati nenasilna sredstva, preden se zatečejo k uporabi sile in strelnega orožja. ê 1236/2005 uv.izjava 12 (17)V tem pogledu ta temeljna načela spodbujajo razvoj nesmrtonosnega orožja za onesposobitev za uporabo v primernih okoliščinah, pri tem pa opozarjajo, da je treba uporabo takšnega orožja pozorno nadzorovati. Določena oprema, ki jo policija običajno uporablja za samoobrambo in ob izgredih, je bila zato spremenjena in prirejena na takšen način, da se lahko uporablja za onesposobitev z uporabo električnih šokov in kemičnih snovi. Po nekaterih navedbah naj bi se takšno orožje v določenih državah zlorabljalo za mučenje in drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje. ê 1236/2005 uv.izjava 13 (18)Ta temeljna načela poudarjajo, da morajo biti uslužbenci organov kazenskega pregona opremljeni z opremo za samoobrambo. Zato se ta uredba ne uporablja za trgovanje s tradicionalno opremo za samoobrambo, kot so npr. ščiti. ê 1236/2005 uv.izjava 14 (prilagojeno)

(19)Ta uredba se uporablja za trgovanje s posebnimi kemičnimi snovmi za onesposobitev oseb. ê 1236/2005 uv.izjava 15 (20)Kar zadeva okove za noge, verige za vklenitev več oseb, spone in lisice, je treba opozoriti, da člen 33 Standardnih minimalnih pravil Združenih narodov o ravnanju z zaporniki določa, da se sredstva prisile ne smejo uporabljati za kaznovanje. Nadalje se verige in železni okovi ne smejo uporabljati kot prisilna sredstva. Opozoriti je treba tudi na to, da Standardna minimalna pravila Združenih narodov o ravnanju z zaporniki določajo, da se druga sredstva prisile smejo uporabljajo zgolj kot previdnostni ukrep za preprečitev pobega med prevozom, iz zdravstvenih razlogov, če tako odredi uradni zdravnik, ali, kadar drugi načini nadzora niso uspešni, za preprečitev, da bi zapornik ranil sebe ali druge ali poškodoval lastnino. ê 775/2014 uv.izjava 13 (21)Za zaščito osebja in drugih oseb pred pljuvanjem morajo zaporniki včasih nositi posebno masko proti pljuvanju. Ker taka maska pokriva usta, pogosto pa tudi nos, pri njeni uporabi obstaja tveganje zadušitve. V kombinaciji s sredstvi za vklepanje, kot so lisice, obstaja tudi tveganje poškodbe vratu. Zato bi bilo treba izvoz mask proti pljuvanju nadzorovati. ê 775/2014 uv.izjava 17 (22)Poleg tega je zelo pomembno razširiti področje uporabe nadzora izvoza, in sicer poleg prenosnega orožja, katerega uvoz se že nadzoruje, vanj vključiti tudi fiksno ali namestljivo orožje za zadajanje elektrošoka, ki pokriva široko območje in cilja na več posameznikov. Tako orožje se pogosto predstavlja kot t. i. nesmrtonosno orožje, vendar pomeni vsaj enako tveganje povzročitve hudih bolečin ali trpljenja kot prenosno orožje za zadajanje elektrošoka. ê 775/2014 uv.izjava 19 (23)Ker se tržijo tudi fiksne naprave za razširjanje dražilnih kemičnih snovi za uporabo v zaprtih prostorih in uporaba takih snovi v zaprtih prostorih pomeni tveganje povzročitve hudih bolečin ali trpljenja, ki ni značilno za tradicionalno uporabo na prostem, bi bilo treba izvoz take opreme nadzorovati. ê 775/2014 uv.izjava 20 (24)Nadzor bi bilo treba predpisati tudi za izvoz fiksne ali namestljive opreme za razširjanje snovi za onesposobitev ali dražilnih snovi, ki pokrivajo široko območje, če za tako opremo še ne velja nadzor izvoza v skladu s skupnim stališčem Sveta 2008/944/SZVP. Taka oprema se pogosto predstavlja kot t. i. nesmrtonosna tehnologija, vendar pomeni vsaj enako tveganje povzročitve hudih bolečin ali trpljenja kot prenosno orožje in naprave. Čeprav voda ni eden od kemičnih agensov za onesposobitev ali dražilnih kemičnih agensov, se vodni topovi lahko uporabijo za razširjanje takih agensov v tekoči obliki, zato bi bilo njihov izvoz treba nadzorovati. ê 775/2014 uv.izjava 21 (prilagojeno) (25)Nadzor izvoza oljne smole capsicum (OC) in vanililamida pelargonske kisline (PAVA) bi bilo treba dopolniti z nadzorom izvoza nekaterih zmesi, ki vsebujejo ti snovi ter se lahko kot take uporabijo kot agensi za onesposobitev ali dražilni agensi ali v proizvodnji takih agensov.Kjer je to primerno, Ö bi moralo Õ sklicevanje na agense za onesposobitev ali dražilne agense zajema tudi oljno smolo capsicum in zadevne zmesi, ki to snov vsebujejo.

ê 1236/2005 uv.izjava 18 (prilagojeno) (26)Primerno je, da se pri nadzoru izvoza predvidijo posebne izjeme, da bi ne ovirali delovanja policijskih enot držav članic in izvedbe operacij za ohranjanje miru ali krizno upravljanje. ê 1236/2005 uv.izjava 16 (27)Upoštevaje dejstvo, da so nekatere države članice že prepovedale izvoz in uvoz takšnega blaga, je primerno, da države članice dobijo pravico prepovedati izvoz in uvoz okovov za noge, verig za vklenitev več oseb in prenosnih pripomočkov za zadajanje elektrošokov z izjemo električnih pasov za zadajanje elektrošokov. Države članice bi prav tako morale razpolagati z možnostjo, da, če to želijo, uvedejo nadzor nad izvozom lisic, katerih skupna velikost, ko so zaklenjene, vključno z verigo skupno merijo nad 240 mm. ê 2016/2134 uv.izjava 11 (28)Da se omeji upravna obremenitev izvoznikov, bi moralo biti pristojnim organom dovoljeno, da izvozniku izdajo globalno dovoljenje za blago s seznama v Prilogi III k tej Uredbi, da se prepreči uporaba ustreznega blaga za mučenje ali drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje. ê 1352/2011 uv.izjava 2 (prilagojeno) (29)V nekaterih primerih je bilo izvoženo blago preusmerjeno in uporabljeno za izvršitev smrtne kazni, zlasti z vbrizganjem smrtonosnega odmerka. Unija nasprotuje smrtni kazni v kakršnih koli okoliščinah in si prizadeva za njeno ukinitev po vsem svetu. Izvozniki so protestirali, da se takšna zloraba proizvodov, ki so jih razvili za uporabo v medicini, neprostovoljno povezuje z njimi. ê 1352/2011 uv.izjava 3 (30)Zato je treba dopolniti seznam blaga, za katerega veljajo trgovinske omejitve, da se prepreči uporabo določenih medicinskih proizvodov za izvršitev smrtne kazni in zagotovi, da za vse izvoznike medicinskih proizvodov v Uniji na tem področju veljajo enaki pogoji. Zadevni medicinski proizvodi so bili med drugim razviti za anestezijo in sedacijo, zato se njihovega izvoza ne sme popolnoma prepovedati. ê 2016/2134 uv.izjava 4 (31)Sistem izvoznih dovoljenj ne bi smel presegati tistega, kar je sorazmerno. Zato ne bi smel preprečevati izvoza zdravil, ki se uporabljajo za zakonite terapevtske namene. ê 2016/2134 uv.izjava 9 (32)Seznam blaga, za katero je potrebno dovoljenje za izvoz, da bi se preprečila njegova uporaba za izvršitev smrtne kazni, bi moral vključevati le blago, ki je bilo uporabljeno za izvršitev smrtne kazni v tretji državi, ki ni odpravila smrtne kazni, in blago, za katero je katera koli taka tretja država odobrila uporabo za izvršitev smrtne kazni, a tega blaga za ta namen še ni uporabila. Seznam ne bi smel vključevati blaga, ki ni smrtonosno in ni nepogrešljivo za usmrtitev obsojene osebe, kot so denimo običajni kosi pohištva, ki jih je tudi mogoče najti v celicah za izvršitev smrtne kazni.

ê 2016/2134 uv.izjava 5 (prilagojeno) (33)Glede na razlike med smrtno kaznijo na eni strani ter mučenjem in drugim okrutnim, nečloveškim ali poniževalnim ravnanjem ali kaznovanjem na drugi je primerno, da se poseben sistem izvoznih dovoljenj, da se prepreči uporaba določenega blaga za izvršitev smrtne kazni. Takšen sistem bi moral upoštevati dejstvo, da so številne države odpravile smrtno kazen za vsa kazniva dejanja in sprejele mednarodno zavezo glede tega vprašanja. Ker obstaja tveganje ponovnega izvoza v države, ki tega niso storile, bi bilo treba uvesti določene pogoje in zahteve za izdajo dovoljenj za izvoz v države, ki so odpravile smrtno kazen. Zato je primerno, da se splošno izvozno dovoljenje izda za izvoz v države, ki so odpravile smrtno kazen za vsa kazniva dejanja in to odpravo potrdile z mednarodno zavezo. ê 2016/2134 uv.izjava 6 (prilagojeno) (34)Če država ni odpravila smrtne kazni za vsa kazniva dejanja in te odprave potrdila z mednarodno zavezo, bi morali pristojni organi pri proučevanju vloge za izvozno dovoljenje preveriti, ali obstaja tveganje, da bi končni uporabnik v namembni državi uporabil izvoženo blago za izvršitev takšne kazni. Uvesti bi bilo treba ustrezne pogoje in zahteve za nadzor prodaje ali prenosa tretjim osebam s strani končnega uporabnika. Če je več pošiljk med istim izvoznikom in končnim uporabnikom, bi moralo biti pristojnim organom dovoljeno, da status končnega uporabnika redno pregledujejo, na primer vsakih šest mesecev, namesto ob vsaki izdaji izvoznega dovoljenja za pošiljko, ne da bi to posegalo v pravico pristojnih organov, da razveljavijo, odložijo uporabo, spremenijo ali prekličejo izvozno dovoljenje, kadar je to utemeljeno. ê 2016/2134 uv.izjava 7 (prilagojeno) (35)Da se omeji upravna obremenitev izvoznikov, bi moralo biti pristojnim organom dovoljeno, da izvozniku izdajo globalno dovoljenje za vse pošiljke zdravil od izvoznika do določenega končnega uporabnika za določeno obdobje, pri čemer, kadar je potrebno, se navede količina, ki ustreza običajni uporabi takih zdravil pri končnem uporabniku. Takšno dovoljenje bi moralo bitiveljavno od enega leta do treh let in bi ga bilo možno podaljšati še za največ dve leti. ê 2016/2134 uv.izjava 8 (prilagojeno) (36)Izdaja globalnega dovoljenja bi bila ustrezna tudi v primeru, kadar namerava proizvajalec izvažati zdravila, ki spadajo v področje uporabe ta Uredbe, distributerju v državi, ki ni odpravila smrtne kazni, pod pogojem, da sta izvoznik in distributer sklenila pravno zavezujoč dogovor, v skladu s katerim mora distributer sprejeti ustrezen sklop ukrepov, ki zagotavlja, da se zdravila ne bodo uporabila za izvršitev smrtne kazni. ê 2016/2134 uv.izjava 10 (prilagojeno) (37)Za zdravila, ki spadajo v področje uporabe ta Uredbe, lahko velja nadzor v skladu z mednarodnimi konvencijami o mamilih in psihotropnih snoveh, kot je Konvencija o psihotropnih snoveh iz leta 1971. Ker se takšen nadzor ne uporablja za preprečevanje uporabe ustreznih zdravil za izvršitev smrtne kazni, temveč za preprečevanje trgovine s prepovedanimi drogami, bi bilo treba poleg mednarodnega nadzora uporabiti tudi nadzor izvoza iz te Uredbe. Vendar bi bilo treba države članice spodbuditi k uporabi enotnega postopka, da se uporabita oba nadzorna sistema. ê 2016/2134 uv.izjava 12 (prilagojeno) (38)Nadzor izvoza v skladu Ös to Õ Uredbo se ne bi smel uporabljati za blago, katerega izvoz se nadzira v skladu s Skupnim stališčem 2008/944/SZVP, Uredbo Sveta (ES) št. 428/2009 in Uredbo (EU) št. 258/2012 Evropskega parlamenta in Sveta. ê 2016/2134 uv.izjava 14

(39)Za opravljanje posredniških storitev in zagotavljanje tehnične pomoči v zvezi z blagom s seznamov v Prilogi III ali Prilogi IV k tej Uredbi bi moralo biti potrebno pridobiti predhodno dovoljenje, da bi se preprečilo, da posredniške storitve oziroma tehnična pomoč prispevajo k uporabi blaga, v zvezi s katerim so bile opravljene oziroma zagotovljene, za namene izvršitve smrtne kazni ali drugega okrutnega, nečloveškega ali poniževalnega ravnanja ali kaznovanja. ê 2016/2134 uv.izjava 15 (40)Posredniške storitve in tehnična pomoč, za katere ta uredba predpisuje obveznost predhodnega dovoljenja, bi morale biti storitve in pomoč, ki se opravljajo oziroma zagotavljajo iz Unije, to je z ozemelj, za katere veljata Pogodbi, vključno z zračnim prostorom ter vsemi zrakoplovi ali plovili, ki so v pristojnosti katere od držav članic. ê 2016/2134 uv.izjava 16 (41)Pristojni organi bi morali pri izdaji dovoljenja za zagotavljanje tehnične pomoči, povezane z blagom s seznama v Prilogi III k tej Uredbi, poskušati omogočiti, da se tehnična pomoč in vsako usposabljanje za uporabo tega blaga, ki bi se opravilo ali ponudilo skupaj s tehnično pomočjo, za katero je potrebno dovoljenje, zagotovijo na tak način, da spodbujajo standarde kazenskega pregona, ki spoštujejo človekove pravice, in prispevajo k preprečevanju mučenja in drugega okrutnega, nečloveškega ali poniževalnega ravnanja ali kaznovanja. (42)Da bi se gospodarskim subjektom preprečilo ustvarjanje dobička s prevozom blaga, ki prečka carinsko območje Unije na poti v tretjo državo in je namenjeno uporabi za izvrševanje smrtne kazni, mučenje ali drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje, je treba znotraj Unije prepovedati prevoz takšnega blaga, če je navedeno na seznamu v Prilogi II oziroma, če je gospodarski subjekt seznanjen s predvideno uporabo, v Prilogi III ali Prilogi IV k tej Uredbi. ê 1236/2005 uv.izjava 19 (43)Smernice za politiko EU do tretjih držav glede mučenja in drugega okrutnega, nečloveškega ali poniževalnega ravnanja ali kaznovanja med drugim določajo, da vodje misij v tretjih državah v svoja redna poročila vključijo tudi analizo primerov mučenja in drugega okrutnega, nečloveškega ali poniževalnega ravnanja ali kaznovanja v državi, kjer so akreditirani, pa tudi analizo ukrepov, sprejetih za boj proti tem pojavom. Primerno je, da pristojni organi ob odločanju o vlogah za dovoljenje upoštevajo ta in podobna poročila ustreznih mednarodnih organizacij ter organizacij civilne družbe. Ta poročila naj vključujejo tudi opis opreme, ki se v tretjih državah uporablja za izvrševanje smrtne kazni ali za mučenje in drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje. ê 2016/2134 uv.izjava 20 (prilagojeno) (44)Carinski organi bi morali z uporabo carinskega sistema za obvladovanje tveganja izmenjevati nekatere informacije z drugimi carinskimi organi v skladu s carinsko zakonodajo Unije, pristojni organi iz te Uredbe pa bi morali izmenjevati nekatere informacije z drugimi pristojnimi organi. Primerno je zahtevati, da pristojni organi uporabljajo varen in šifriran sistem za izmenjavo informacij o zavrnitvah. Za ta namen bi morala Komisija v obstoječem sistemu zagotoviti novo funkcijo v skladu s členom 19(4) Uredbe (ES) št. 428/2009. ê 2016/2134 uv.izjava 21 (45)Pri obdelavi in izmenjavi informacij v delu, ki zadeva osebne podatke bi bilo treba izpolnjevati veljavna pravila za obdelavo in izmenjavo osebnih podatkov v skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES ter Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta. ê 2016/2134 uv.izjava 22 (prilagojeno) (46)Za sprejetje določb, potrebnih za uporabo te Uredbe, bi bilo treba v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov v povezavi s spremembami prilog I do IX k tej Uredbi. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

ê 2016/2134 uv.izjava 23 (47)Da bi se Uniji omogočilo hitro odzivanje v primerih razvoja novega blaga, ki bi se lahko uporabilo za izvršitev smrtne kazni, mučenje ali drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje, in kadar obstaja očitno in neposredno tveganje, da bo to blago uporabljeno za namene, ki predstavljajo takšne hude kršitve človekovih pravic, je primerno zagotoviti takojšnje izvajanje zadevnega akta Komisije, kadar v primeru spremembe priloge II ali III k tej Uredbi obstajajo nujni razlogi za takšno spremembo. Da bi se Uniji omogočilo hitro odzivanje v primerih, ko ena ali več tretjih držav bodisi odobri uporabo določenega blaga za izvršitev smrtne kazni, bodisi sprejme ali krši mednarodno zavezo o odpravi smrtne kazni za vse zločine, je primerno zagotoviti takojšnje izvajanje zadevnega akta Komisije, kadar je v primeru spremembe priloge IV ali V k tej Uredbi to potrebno iz izredno nujnih razlogov. Kadar se uporabi nujni postopek, je zlasti pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov. ê 2016/2134 uv.izjava 24 (48)Ustanoviti bi bilo treba usklajevalno skupino. Skupina bi morala služiti za platformo, na kateri bi strokovnjaki držav članic in Komisija izmenjavali informacije o upravnih praksah in razpravljali o vprašanjih razlage te uredbe, tehničnih vprašanjih glede blaga na seznamih, razvoju, povezanem s to uredbo, in vseh drugih vprašanjih, ki bi se utegnila pojaviti. Zlasti bi skupina lahko razpravljala o vprašanjih, povezanih z naravo in predvidenim učinkom blaga, razpoložljivostjo blaga v tretjih državah in s tem, ali je blago posebej zasnovano ali spremenjeno za izvršitev smrtne kazni ali za mučenje ali druge oblike okrutnega, nečloveškega ali poniževalnega ravnanja ali kaznovanja. Če bi se Komisija odločila, da se s skupino posvetuje pri pripravi delegiranih aktov, bi morala to storiti v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. ê 2016/2134 uv.izjava 25 (49)Komisija ne nabavlja opreme za kazenski pregon, saj ni odgovorna za vzdrževanje javnega reda in miru, postopke v kazenskih zadevah ali izvrševanje sodnih odločb v kazenskih zadevah. Zato bi bilo treba vzpostaviti postopek, s katerim bi Komisija prejela informacije o opremi in proizvodih za kazenski pregon, ki niso navedeni na seznamih in so na trgu v Uniji, da bodo seznami blaga, katerega trgovanje je prepovedano ali nadzorovano, posodobljeni v skladu z novim razvojem. Ko bi država članica na Komisijo naslovila zahtevo za dodajanje blaga v Prilogo II, Prilogo III ali Prilogo IV k tej Uredbi, bi morala svojo zahtevo posredovati drugim državam članicam. ê 1236/2005 uv.izjava 21 (prilagojeno) (50)Ukrepi iz te uredbe naj bi preprečili izvrševanje smrtne kazni in mučenje ter drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje v tretjih državah. Med drugim omejujejo trgovino s tretjimi državami z blagom, ki bi se lahko uporabilo za izvrševanje smrtne kazni in mučenje ter drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje. Šteje se, da ni potrebe po vzpostavitvi podobnega nadzora nad transakcijami znotraj Ö UnijeÕ , saj države članice ne poznajo smrtne kazni in so gotovo sprejele ustrezne ukrepe za prepoved in preprečevanje mučenja in drugega okrutnega, nečloveškega ali poniževalnega ravnanja ali kaznovanja. ê 1236/2005 uv.izjava 22 (prilagojeno) (51)V Smernicah za politiko EU do tretjih držav glede mučenja in drugega okrutnega, nečloveškega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja je zapisano, da je za učinkovito ukrepanje proti mučenju ter drugemu okrutnemu, nečloveškemu ali poniževalnemu ravnanju ali kaznovanju treba sprejeti ukrepe za preprečevanje uporabe, izdelovanja in trgovine z opremo, namenjene mučenju ali drugemu okrutnemu, nečloveškemu ali poniževalnemu ravnanju ali kaznovanju. Uvedba in uveljavljanje potrebnih omejitev glede uporabe in proizvodnje takšne opreme je naloga držav članic. ê 1236/2005 uv.izjava 24 (prilagojeno) (52)Komisija in države članice naj se vzajemno obveščajo o ukrepih, sprejetih na podlagi te uredbe, in si izmenjujejo vse druge razpoložljive pomembne informacije v zvezi s to uredbo. ê 1236/2005 uv.izjava 26 (prilagojeno)

(53)Države članice določijo pravila glede kazni za kršitve določb te uredbe in poskrbijo, da se te kazni tudi izvršujejo. Kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne – ê 1236/2005 (prilagojeno) SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: POGLAVJE I Vsebina, področje uporabe in opredelitev pojmov ê 2016/2134 člen 1.1 Člen 1 Predmet urejanja Ta uredba določa pravila Unije, ki urejajo trgovino s tretjimi državami z blagom, ki bi ga bilo mogoče uporabiti za izvršitev smrtne kazni ali za mučenje ali drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje, ter pravila, ki urejajo opravljanje posredniških storitev ter zagotavljanje tehnične pomoči, usposabljanja in oglaševanja v zvezi s takšnim blagom. ê 1236/2005 Člen 2 Opredelitev pojmov Za namene te uredbe: ê 2016/2134 člen 1.2(a) (a)„mučenje“ pomeni vsako dejanje, s katerim se osebi namerno povzroča huda telesna ali duševna bolečina ali trpljenje z namenom, da bi se od nje ali od tretje osebe dobilo informacijo ali priznanje ali da bi se to osebo kaznovalo za dejanje, ki ga je storila ta ali tretja oseba ali je osumljena, da ga je storila, ali da bi se to osebo ali tretjo osebo zastrašilo ali prisililo, ali iz katerega koli drugega razloga, ki temelji na diskriminaciji katere koli vrste, kadar to bolečino ali trpljenje povzroča ali spodbuja ali dopušča ali za to ve uradna oseba ali druga oseba, ki nastopa kot uradna oseba. Ta pojem pa ne zajema bolečine ali trpljenja, ki izhaja le iz zakonite kazni ali je neločljivo ali slučajno povezano z njo. Smrtna kazen se v nobenem primeru ne šteje za zakonito kazen; (b)„drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje“ pomeni vsako dejanje, s katerim se osebi povzroča telesna ali duševna bolečina ali trpljenje, ki dosega minimalno stopnjo resnosti, kadar to bolečino ali trpljenje povzroča ali spodbuja ali dopušča ali za to ve uradna oseba ali druga oseba, ki nastopa kot uradna oseba. Ta pojem pa ne zajema bolečine ali trpljenja, ki izhaja le iz zakonite kazni ali je neločljivo ali slučajno povezano z njo. Smrtna kazen se v nobenem primeru ne šteje za zakonito kazen;

(c)„organ pregona“ pomeni vsak organ, pristojen za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj ter boj proti njim in za njihovo kaznovanje; med te organe med drugim sodijo policija, tožilci, sodni organi, organi javnih ali zasebnih zaporov, odvisno od okoliščin pa tudi varnostni in vojaški organi; (d)„izvoz“ pomeni vsak premik blaga iz carinskega območja Unije, vključno s premikom blaga, za katerega se zahteva carinska deklaracija, in s premikom blaga, potem ko je to bilo skladiščeno v prosti coni v smislu Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta; (e)„uvoz“ pomeni vstop blaga na carinsko območje Unije, vključno z začasnim skladiščenjem, hranjenjem v prosti coni, uvedbo posebnega postopka in sprostitvijo v prosti promet v smislu Uredbe (EU) št. 952/2013; ê 1236/2005 (f)„tehnična pomoč“ pomeni vsako vrsto tehnične podpore v zvezi s popravilom, razvojem, izdelavo, preskušanjem, vzdrževanjem, sestavljanjem ali katero koli drugo tehnično storitev; lahko je v obliki navodila, nasveta, usposabljanja, prenosa operativnega znanja ali spretnosti ali svetovanja. Tehnična pomoč vključuje tudi pomoč v ustni ter elektronsko posredovani obliki; (g)„muzej“ pomeni neprofitno, stalno ustanovo v službi družbe in družbenega napredka, ki je dostopna javnosti in pridobiva, hrani, raziskuje, posreduje in razstavlja materialna pričevanja o ljudeh in njihovem okolju, in sicer v študijske, izobraževalne in razvedrilne namene; ê 2016/2134 člen 1.2(b) (h)„pristojni organ“ pomeni organ ene od držav članic, naveden v Prilogi I, ki lahko v skladu s členom 20 odloča o vlogi za dovoljenje ali izvozniku prepove uporabo splošnega izvoznega dovoljenja Unije; (i)„vlagatelj“ pomeni: (1)izvoznik v primeru izvoza iz členov 3, 11 ali 16; (2)fizična ali pravna oseba, subjekt ali organ, ki prevaža blago znotraj carinskega območja Unije v primeru tranzita iz člena 5; (3)izvajalec tehnične pomoči v primeru zagotavljanja tehnične pomoči iz člena 3; (4)muzej, v katerem bo blago razstavljeno, v primeru uvoza in zagotavljanja tehnične pomoči iz člena 4 ter (5)izvajalec tehnične pomoči oziroma posrednik v primeru zagotavljanja tehnične pomoči iz člena 15 oziroma opravljanja posredniških storitev iz člena 18; ê 2016/2134 člen 1.2(c) (j)„carinsko območje Unije“ pomeni ozemlje v smislu člena 4 Uredbe (EU) št. 952/2013; (k)„posredniške storitve“ pomeni:

(1)pogajanje v zvezi s posli ali urejanje poslov, ki zadevajo nakup, prodajo ali dobavo ustreznega blaga iz ene tretje države v drugo, ali (2)prodajo ali kupovanje ustreznega blaga, ki je v tretji državi, za prenos v drugo tretjo državo. Za namene te uredbe so iz te opredelitve izključene pomožne storitve. Pomožne storitve so prevoz, finančne storitve, zavarovanje ali pozavarovanje ali splošno oglaševanje ali promocija; (l)„posrednik“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo, subjekt ali organ, tudi partnerstvo, s prebivališčem oziroma sedežem v državi članici, ki opravlja storitve iz točke (k) iz Unije; vsako fizično osebo, ki ima državljanstvo države članice, ne glede na to, kje ima prebivališče, ki opravlja takšne storitve iz Unije; vsako pravno osebo, subjekt ali organ, ki je registriran ali ustanovljen po pravu ene od držav članic, ne glede na to, kje ima sedež, ki opravlja takšne storitve iz Unije; (m)„izvajalec tehnične pomoči“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo, subjekt ali organ, tudi partnerstvo, s prebivališčem oziroma sedežem v državi članici, ki zagotavlja tehnično pomoč iz točke (f) iz Unije; vsako fizično osebo, ki ima državljanstvo države članice, ne glede na to, kje ima prebivališče, ki zagotavlja takšno pomoč iz Unije; in vsako pravno osebo, subjekt ali organ, ki je registriran ali ustanovljen po pravu ene od držav članic, ne glede na to, kje ima sedež, ki zagotavlja takšno pomoč iz Unije; (n)„izvoznik“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo, subjekt ali organ, tudi partnerstvo, v imenu katerega se izpolni izvozna deklaracija, to pomeni osebo, subjekt ali organ, ki ima ob sprejetju izvozne deklaracije sklenjeno pogodbo s prejemnikom v zadevni tretji državi in ima potrebno pooblastilo za odločanje o pošiljanju blaga s carinskega območja Unije. Če ni bila sklenjena nobena taka pogodba ali če imetnik te pogodbe ne deluje v svojem imenu, pomeni izvoznik osebo, subjekt ali organ, ki ima potrebno pooblastilo za odločanje o pošiljanju blaga s carinskega območja Unije. Kadar ima v skladu s to pogodbo pravico razpolaganja z blagom oseba, subjekt ali organ s prebivališčem ali sedežem zunaj Unije, se kot izvoznik upošteva pogodbena stranka s prebivališčem ali sedežem v Uniji; (o)„splošno izvozno dovoljenje Unije“ pomeni dovoljenje za izvoz, kakor je opredeljen v točki (d), v določene države, ki je na voljo vsem izvoznikom, ki spoštujejo pogoje in zahteve za njegovo uporabo, kakor so navedeni v Prilogi V; (p)„individualno dovoljenje“ pomeni dovoljenje, izdano: (1)enemu določenemu izvozniku za izvoz, kakor je opredeljen v točki (d), enemu končnemu uporabniku ali prejemniku v tretji državi, ki zajema eno ali več vrst blaga; (2)enemu določenemu posredniku za opravljanje posredniških storitev, kakor so opredeljene v točki (k), enemu končnemu uporabniku ali prejemniku v tretji državi, ki zajema eno ali več vrst blaga, ali (3)fizični ali pravni osebi, subjektu ali organu, ki prevaža blago znotraj carinskega območja Unije za tranzit, kakor je opredeljen v točki (s); (q)„globalno dovoljenje“ pomeni dovoljenje, izdano enemu določenemu izvozniku ali posredniku za vrsto blaga, navedenega v Prilogi III ali Prilogi IV, ki lahko velja za: (1)izvoz, kakor je opredeljen v točki (d), enemu ali več natančno določenim končnim uporabnikom v eni ali več natančno določenih tretjih državah; (2)izvoz, kakor je opredeljen v točki (d), enemu ali več natančno določenim distributerjem v eni ali več natančno določenih tretjih državah, kadar je izvoznik proizvajalec blaga iz točke 3.2 ali 3.3 Priloge III ali iz oddelka 1 Priloge IV; (3)opravljanje posredniških storitev, povezanih s prenosom blaga, ki se nahaja v tretji državi, enemu ali več natančno določenim končnim uporabnikom v eni ali več natančno določenih tretjih državah; (4)opravljanje posredniških storitev, povezanih s prenosom blaga, ki se nahaja v tretji državi, enemu ali več natančno določenim distributerjem v eni ali več natančno določenih tretjih državah, kadar je posrednik proizvajalec blaga iz točke 3.2 ali 3.3 Priloge III ali iz oddelka 1 Priloge IV; (r)„distributer“ pomeni gospodarski subjekt, ki opravlja dejavnosti prodaje na debelo v povezavi z blagom, navedenim v točki 3.2 ali 3.3 Priloge III ali v oddelku 1 Priloge IV, kot so nabava blaga od proizvajalcev ali posedovanje, dobava ali izvoz takšnega blaga; dejavnosti prodaje na debelo takšnega blaga ne zajemajo nabave s strani bolnišnice, lekarnarja ali zdravstvenega delavca, katere edini namen je dobava takšnega blaga javnosti; (s)„tranzit“ pomeni prevoz znotraj carinskega območja Unije blaga, ki ni iz Unije in prečka carinsko območje Unije ter je namenjeno izven carinskega območja Unije. ê 1236/2005

POGLAVJE II Blago, ki je praktično uporabno zgolj za izvrševanje smrtne kazni, za mučenje in drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje Člen 3 Prepoved izvoza ê 2016/2134 člen 1.3 1. Vsak izvoz blaga s seznama v Prilogi II je ne glede na poreklo takega blaga prepovedan. Priloga II vsebuje blago, ki je praktično uporabno zgolj za izvrševanje smrtne kazni, za mučenje in drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje. Izvajalcu tehnične pomoči se prepove, da proti plačilu ali brezplačno zagotavlja tehnično pomoči v zvezi z blagom s seznama v Prilogi II kateri koli osebi, subjektu ali organu v tretji državi. ê 1236/2005 2. Z odstopanjem od odstavka 1 lahko pristojni organ odobri izvoz blaga s seznama v Prilogi II, ter zagotavljanje s tem povezane tehnične pomoči, če je jasno, da bo to blago v državi, v katero bo izvoženo, zaradi svojega zgodovinskega pomena uporabljeno izključno za namene javne razstave v muzeju. Člen 4 Prepoved uvoza ê 2016/2134 člen 1.4 1. Uvoz blaga s seznama v Prilogi II je ne glede na poreklo tega blaga prepovedan. Prejemanje tehnične pomoči s strani katere koli osebe, subjekta ali organa v Uniji v zvezi z blagom s seznama v Prilogi II, ki jo iz tretje države proti plačilu ali brezplačno zagotavlja katera koli oseba, subjekt ali organ, je prepovedano. ê 1236/2005

2. Z odstopanjem od odstavka 1 lahko pristojni organ odobri izvoz blaga s seznama v Prilogi II, ter zagotavljanje s tem povezane tehnične pomoči, če je jasno, da bo to blago v namembni državi članici zaradi svojega zgodovinskega pomena uporabljeno izključno za namene javne razstave v muzeju. ê 2016/2134 člen 1.5 (prilagojeno) Člen 5 Prepoved tranzita 1. Prepovedan je vsak tranzit blaga s seznama v Prilogi II. 2. Z odstopanjem od odstavka 1 lahko pristojni organ odobri tranzit blaga s seznama v Prilogi II, če je dokazano, da bo to blago v namembni državi zaradi svojega zgodovinskega pomena uporabljeno izključno za namene javne razstave v muzeju. Člen 6 Prepoved posredniških storitev Posredniku se prepove opravljanje posredniških storitev v zvezi z blagom s seznama v Prilogi II ne glede na poreklo takšnega blaga kateri koli osebi, subjektu ali organu v tretji državi. Člen 7 Prepoved usposabljanja Izvajalcu tehnične pomoči ali posredniku se prepove, da kateri koli osebi, subjektu ali organu v tretji državi zagotavlja ali nudi usposabljanje za uporabo blaga s seznama v Prilogi II. Člen 8 Trgovski sejmi Kateri koli fizični ali pravni osebi, subjektu ali organu, tudi partnerstvu, s prebivališčem oziroma sedežem v državi članici ali zunaj nje se prepove razstavljati ali ponujati za prodajo katero koli blago s seznama v Prilogi II na razstavi ali sejmu v Uniji, razen če je dokazano, da takšno razstavljanje ali ponujanje za prodajo, glede na naravo razstave ali sejma, ne bo niti prispevalo k prodaji ali dobavi tega blaga kateri koli osebi, subjektu ali organu v tretji državi, niti ne bo spodbujalo njegove prodaje ali dobave takšnim osebam, subjektom ali organom. Člen 9 Oglaševanje Kateri koli fizični ali pravni osebi, subjektu ali organu, tudi partnerstvu, s prebivališčem oziroma sedežem v državi članici, ki prodaja ali kupuje oglasni prostor ali oglasni čas iz Unije, kateri koli fizični osebi, ki ima državljanstvo ene od držav članic, ki prodaja ali kupuje oglasni prostor ali oglasni čas iz Unije, ter kateri koli pravni osebi, subjektu ali organu, ki je registriran ali ustanovljen po pravu ene od držav članic, ki prodaja ali kupuje oglasni prostor ali oglasni čas iz Unije, se prepove prodaja kateri koli fizični ali pravni osebi, subjektu ali organu v tretji državi ali zakup od katere koli fizične ali pravne osebe, subjekta ali organa iz tretje države oglasnega prostora v tiskanih medijih ali na internetu ter televizijskega ali radijskega oglasnega časa za blago s seznama v Prilogi II. Člen 10

Nacionalni ukrepi 1. Države članice lahko brez poseganja v veljavna pravila Unije, vključno s prepovedjo diskriminacije na podlagi državljanstva, sprejmejo ali ohranijo nacionalne ukrepe, ki omejujejo prevoz, finančne storitve, zavarovanje ali pozavarovanje ali splošno oglaševanje ali promocijo v povezavi z blagom s seznama v Prilogi II. 2. Države članice uradno obvestijo Komisijo o vseh ukrepih, ki so jih sprejele na podlagi odstavka 1, Ö ali o njihovih Õ spremembah in razveljavitvah pred začetkom njihove veljavnosti. ê 1236/2005 POGLAVJE III Blago, ki bi lahko bilo uporabljeno za mučenje ali drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje Člen 11 Zahteva o izvoznem dovoljenju ê 2016/2134 člen 1.6 1. Za izvoz blaga s seznama v Prilogi III se ne glede na poreklo takšnega blaga zahteva dovoljenje. Dovoljenje pa se ne zahteva za blago, ki le prehaja skozi carinsko območje Unije, torej blago, za katerega ni potrebna nobena druga carinsko odobrena obravnava ali raba, razen zunanjega tranzitnega postopka v skladu s členom 226 Uredbe (EU) št. 952/2013, vključno s skladiščenjem neunijskega blaga v prosti coni. Priloga III vsebuje samo naslednje blago, ki bi se lahko uporabilo za mučenje ali drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje: (a)blago, ki se v osnovi uporablja za kazenski pregon; (b)blago, ki glede na svojo obliko in tehnične lastnosti pomeni resno tveganje za uporabo za mučenje ali drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje. Priloga III ne zajema: (a)strelnega orožja, ki se nadzira v skladu z Uredbo (EU) št. 258/2012; (b)blaga z dvojno rabo, ki se nadzira v skladu z Uredbo (ES) št. 428/2009; (c)blaga, ki se nadzira v skladu s Skupnim stališčem 2008/944/SZVP.

ê 1236/2005 (prilagojeno) 2. Odstavek 1 se ne uporablja za izvoz na ozemlja držav članic, ki so našteta v Prilogi VI in obenem ne spadajo v carinsko območje Ö Unije Õ , in sicer pod pogojem, da bo blago uporabljal organ, pristojen za pregon tako na namembnem ozemlju kot tudi v matičnem delu države članice, ki ji to ozemlje pripada. Carinski in drugi pristojni organi imajo pravico preveriti, ali je ta pogoj izpolnjen, in lahko odločijo, da do končanega preverjanja izvoz ni mogoč. 3. Odstavek 1 se ne uporablja za izvoz v tretje države, pod pogojem da bo blago uporabljalo vojaško ali civilno osebje države članice EU, če to osebje sodeluje v operaciji EU ali ZN ohranjanja miru ali kriznega upravljanja v zadevni tretji državi ali v operaciji na podlagi sporazuma med državami članicami in tretjimi državami na obrambnem področju. Carinski in drugi pristojni organi imajo pravico preveriti, ali je ta pogoj izpolnjen. Do končanega preverjanja izvoz ni mogoč. Člen 12 Merila za izdajo izvoznih dovoljenj ê 2016/2134 člen 1.7(a) 1. Pristojni organi odločajo o vlogah za dovoljenje za izvoz blaga s seznama v Prilogi III, pri čemer upoštevajo vse relevantne dejavnike, zlasti tudi to, ali je katera druga država članica v preteklih treh letih zavrnila vlogo za dovoljenje izvoza blaga z istimi bistvenimi značilnostmi, in dejavnike, povezane z nameravano končno uporabo in nevarnostjo preusmeritve. ê 1236/2005 2. Pristojni organ dovoljenja ne izda, če obstaja utemeljen sum, da bi blago s seznama iz Priloge III lahko bilo uporabljeno za mučenje ali drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje, vključno s sodno odrejenim telesnim kaznovanjem, uporabo s strani organov pregona ali katere koli fizične ali pravne osebe v tretji državi. Pristojni organ upošteva: (a)obstoječe sodbe mednarodnega sodišča; (b)ugotovitve pristojnih teles v okviru ZN, Sveta Evrope in EU ter poročila Evropskega odbora pri Svetu Evrope za preprečevanje mučenja in nečloveškega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja ter posebnega poročevalca ZN za mučenje in drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje. Prav tako se lahko upoštevajo druge relevantne informacije, vključno z obstoječimi sodbami nacionalnih sodišč, poročili in drugimi informacijami, ki so jih pripravile civilno-družbene organizacije ter informacijami o omejitvah izvoza namembne države za blago s seznamov v Prilogah II in III. ê 2016/2134 člen 1.7(b) 3. Za preverjanje predvidene končne uporabe in nevarnosti preusmeritve se uporabljajo pravila iz drugega in tretjega pododstavka. Če proizvajalec blaga iz točke 3.2 ali 3.3 Priloge III zahteva dovoljenje za izvoz takšnega blaga distributerju, pristojni organ oceni sklenjene pogodbene dogovore med proizvajalcem in distributerjem ter ukrepe, ki sta jih sprejela, da bi zagotovila, da se to blago, po potrebi pa tudi proizvodi, v katere bo to blago vgrajeno, ne bodo uporabili za mučenje ali drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje. Če se zahteva dovoljenje za izvoz blaga iz točke 3.2 ali 3.3 Priloge III končnemu uporabniku, lahko pristojni organ pri oceni nevarnosti preusmeritve upošteva veljavne pogodbene dogovore in izjavo o končni uporabi, ki jo je podpisal končni uporabnik, če je takšna izjava predložena. Če izjava o končni uporabi ni predložena, mora izvoznik dokazati, kdo bo končni uporabnik in kako se bo blago uporabilo. Če izvoznik ne predloži dovolj informacij o končnem uporabniku in končni uporabi, se šteje, da ima pristojni organ utemeljene razloge za domnevo, da bi se blago lahko uporabilo za mučenje ali drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje.

4. Pristojni organ pri oceni vloge za globalno dovoljenje poleg meril iz odstavka 1 upošteva, ali je izvoznik uporabil sorazmerna in ustrezna sredstva ter postopke za zagotovitev skladnosti z določbami in cilji te uredbe ter roki in pogoji iz dovoljenja. ê 2016/2134 člen 1.8 Člen 13 Prepoved tranzita Fizični ali pravni osebi, subjektu ali organu, tudi partnerstvu, s prebivališčem oziroma sedežem v državi članici ali zunaj nje se prepove izvedba tranzita blaga s seznama v Prilogi III, če vedo, da se kateri koli del pošiljke tega blaga namerava uporabiti za mučenje ali drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje. ê 1236/2005 (prilagojeno) Člen 14 Nacionalni ukrepi 1. Ne glede na določbe členov 11 in 12 lahko država članica sprejme ali ohrani prepoved izvoza ali uvoza okovov za noge, verig za vklenitev več oseb in prenosnih pripomočkov za zadajanje elektrošokov. 2. Država članica lahko določi, da je za izvoz lisic, katerih skupna velikost, ko so zaklenjene, vključno z verigo, merjena od zunanjega roba ene do zunanjega roba druge zapestnice, presega 240 mm, obvezno pridobiti dovoljenje. Pri tovrstnih lisicah države članice uporabljajo poglavje III in V. 3. Države članice uradno obvestijo Komisijo o ukrepih, ki so jih sprejele v skladu z odstavkoma 1 in 2 pred začetkom njihove veljavnosti. ê 2016/2134 člen 1.9 (prilagojeno) Člen 15 Zahteva za dovoljenje za določene storitve 1. Dovoljenje se zahteva za vsako zagotavljanje oziroma opravljanje ene od naslednjih storitev kateri koli osebi, subjektu ali organu v tretji državi, ki jo proti plačilu ali brezplačno opravi izvajalec tehnične pomoči ali posrednik: (a)tehnične pomoči v zvezi z blagom s seznama v Prilogi III ne glede na poreklo takšnega blaga in (b)posredniških storitev v zvezi z blagom s seznama v Prilogi III ne glede na poreklo takšnega blaga.

2. Pri odločanju o vlogah za dovoljenje za opravljanje posredniških storitev v zvezi z blagom s seznama v Prilogi III se smiselno uporablja člen 12. Pri odločanju o vlogah za dovoljenje za zagotavljanje tehnične pomoči v zvezi z blagom s seznama v Prilogi III se merila iz člena 12 uporabijo za to, da se oceni: (a)ali se bo tehnična pomoč zagotovila osebi, subjektu ali organu, ki bi lahko blago, na katerega se tehnična pomoč nanaša, uporabil za mučenje ali drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje, ter (b)ali se bo tehnična pomoč uporabila za popravilo, razvoj, izdelavo, preskušanje, vzdrževanje ali sestavljanje blaga s seznama v Prilogi III ali za zagotavljanje tehnične pomoči za osebo, subjekt ali organ, ki bi lahko blago, na katerega se tehnična pomoč nanaša, uporabil za mučenje ali drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje. 3. Odstavek 1 se ne uporablja za zagotavljanje tehnične pomoči, če: (a)se tehnična pomoč zagotavlja organu kazenskega pregona države članice ali vojaškemu ali civilnemu osebju države članice, kakor je navedeno v prvem stavku člena 11(3); (b)tehnična pomoč sestoji iz posredovanja informacij, ki so javne, ali (c)je tehnična pomoč minimalno potrebno sredstvo za namestitev, delovanje, vzdrževanje ali popravilo tistega blaga s seznama v Prilogi III, katerega izvoz je dovolil pristojni organ v skladu s to uredbo. 4. Ne glede na odstavek 1 lahko država članica ohrani prepoved opravljanja posredniških storitev, povezanih z okovi za noge, verigami za vklenitev več oseb in prenosnimi pripomočki za zadajanje elektrošokov. Kadar država članica ohrani takšne prepovedi, Komisijo obvesti, če Ö spremeni ali razveljavi ukrepe, ki jih je sprejela ali o njih uradno obvestila Komisijo Õ. ê 2016/2134 člen 1.10 POGLAVJE IV Blago, ki bi se lahko uporabilo za izvršitev smrtne kazni Člen 16 Zahteva o izvoznem dovoljenju 1. Za izvoz blaga s seznama v Prilogi IV se ne glede na poreklo takšnega blaga zahteva dovoljenje. Dovoljenje pa se ne zahteva za blago, ki le prehaja skozi carinsko območje Unije, torej blago, za katerega ni potrebna nobena druga carinsko odobrena obravnava ali raba, razen zunanjega tranzitnega postopka v skladu s členom 226 Uredbe (EU) št. 952/2013, vključno s skladiščenjem neunijskega blaga v prosti coni. Priloga IV vsebuje le blago, ki bi se lahko uporabilo za izvršitev smrtne kazni ter je bilo odobreno ali dejansko uporabljeno za izvršitev smrtne kazni v eni ali več tretjih državah, ki niso odpravile smrtne kazni. Ta priloga ne zajema: (a)strelnega orožja, ki se nadzira v skladu z Uredbo (EU) št. 258/2012; (b)blaga z dvojno rabo, ki se nadzira v skladu z Uredbo (ES) št. 428/2009, in (c)blaga, ki se nadzira v skladu s Skupnim stališčem 2008/944/SZVP.

2. Kadar se pri izvozu zdravil zahteva izvozno dovoljenje v skladu s to uredbo, za izvoz pa veljajo tudi zahteve za izvozno dovoljenje v skladu z mednarodnimi konvencijami o nadzoru mamil in psihotropnih snovi, kot je Konvencija o psihotropnih snoveh iz leta 1971, lahko države članice z enotnim postopkom izpolnijo obveznosti, ki jim jih nalagata ta uredba in ustrezna konvencija. Člen 17 Merila za izdajo izvoznih dovoljenj 1. Pristojni organi odločajo o vlogah za dovoljenje za izvoz blaga s seznama v Prilogi IV, pri čemer upoštevajo vse relevantne dejavnike, zlasti tudi to, ali je katera druga država članica v preteklih treh letih zavrnila vlogo za dovoljenje izvoza blaga z istimi bistvenimi značilnostmi, in dejavnike, povezane z nameravano končno uporabo in nevarnostjo preusmeritve. 2. Pristojni organ dovoljenja ne izda, če obstajajo utemeljeni razlogi za domnevo, da bi bilo blago s seznama iz Priloge IV lahko uporabljeno za izvršitev smrtne kazni v tretji državi. 3. Za preverjanje nameravane končne uporabe in nevarnosti preusmeritve se uporabljajo pravila iz prvega, drugega, tretjega in četrtega pododstavka. Če proizvajalec blaga s seznama iz oddelka 1 Priloge IV zahteva dovoljenje za izvoz takšnega izdelka distributerju, pristojni organ oceni sklenjene pogodbene dogovore med proizvajalcem in distributerjem ter ukrepe, ki sta jih sprejela za to, da se blago ne bo uporabilo za izvršitev smrtne kazni. Če se zahteva dovoljenje za izvoz blaga s seznama iz oddelka 1 Priloge IV končnemu uporabniku, lahko pristojni organ pri oceni nevarnosti preusmeritve upošteva veljavne pogodbene dogovore in izjavo o končni uporabi, ki jo je podpisal končni uporabnik, če je takšna izjava predložena. Če izjava o končni uporabi ni predložena, mora izvoznik dokazati, kdo bo končni uporabnik in kako se bo blago uporabilo. Če izvoznik ne predloži dovolj informacij o končnem uporabniku in končni uporabi, se šteje, da ima pristojni organ utemeljene razloge za domnevo, da bi bilo blago lahko uporabljeno za izvršitev smrtne kazni. Komisija lahko v sodelovanju s pristojnimi organi držav članic sprejme smernice o najboljši praksi za ocenjevanje končne uporabe in ocenjevanje namena uporabe tehnične pomoči. 4. Pristojni organ pri proučevanju vloge za globalno dovoljenje poleg meril iz odstavka 1 upošteva tudi, ali je izvoznik uporabil sorazmerna in ustrezna sredstva ter postopke za zagotovitev skladnosti z določbami in cilji te uredbe ter roki in pogoji iz dovoljenja. Člen 18 Prepoved tranzita Fizični ali pravni osebi, subjektu ali organu, tudi partnerstvu, s prebivališčem oziroma sedežem v državi članici ali zunaj nje se prepove izvedba tranzita blaga s seznama v Prilogi IV, če vedo, da se bo kateri koli del pošiljke tega blaga uporabil za izvršitev smrtne kazni v tretji državi. Člen 19 Zahteva za dovoljenje za določene storitve 1. Dovoljenje se zahteva za vsako zagotavljanje oziroma opravljanje ene od naslednjih storitev kateri koli osebi, subjektu ali organu v tretji državi, ki jo proti plačilu ali brezplačno opravi izvajalec tehnične pomoči ali posrednik: (a)tehnične pomoči v zvezi z blagom s seznama v Prilogi IV ne glede na poreklo takšnega blaga, in (b)posredniških storitev v zvezi v zvezi z blagom s seznama v Prilogi IV ne glede na poreklo takšnega blaga. 2. Pri odločanju o vlogah za dovoljenje za opravljanje posredniških storitev v zvezi z blagom s seznama v Prilogi IV se smiselno uporablja člen 17. Pri odločanju o vlogah za dovoljenje za zagotavljanje tehnične pomoči v zvezi z blagom s seznama v Prilogi IV se merila iz člena 17 uporabijo za to, da se oceni:

(a)ali se bo tehnična pomoč zagotovila osebi, subjektu ali organu, ki bi lahko blago, na katerega se tehnična pomoč nanaša, uporabil za izvršitev smrtne kazni, ter (b)ali se bo tehnična pomoč uporabila za popravilo, razvoj, izdelavo, preskušanje, vzdrževanje ali sestavljanje blaga s seznama v Prilogi IV ali za zagotavljanje tehnične pomoči za osebo, subjekt ali organ, ki bi lahko blago, na katerega se tehnična pomoč nanaša, uporabil za izvršitev smrtne kazni. 3. Odstavek 1 se ne uporablja za zagotavljanje tehnične pomoči, če: (a)tehnična pomoč sestoji iz posredovanja informacij, ki so javne, ali (b)je tehnična pomoč minimalno potrebno sredstvo za namestitev, delovanje, vzdrževanje ali popravilo blaga s seznama v Prilogi IV, katerega izvoz je dovolil pristojni organ v skladu s to uredbo. ê 1236/2005 POGLAVJE V Postopek izdaje dovoljenja ê 2016/2134 člen 1.11 Člen 20 Vrste dovoljenj in organi izdajatelji 1. Ta uredba določa splošno izvozno dovoljenje Unije za določen izvoz, naveden v Prilogi V. Pristojni organ države članice, v kateri ima izvoznik prebivališče ali sedež, lahko izvozniku prepove uporabo tega dovoljenja, če obstaja utemeljen sum glede izvoznikove zmožnosti za spoštovanje pogojev tega dovoljenja ali določb zakonodaje o nadzoru izvoza. Pristojni organi držav članic si izmenjujejo informacije o vseh izvoznikih, ki jim je bila odvzeta pravica do uporabe splošnega izvoznega dovoljenja Unije, razen če presodijo, da določen izvoznik ne bo poskušal izvoziti blaga s seznama iz Priloge IV prek druge države članice. Za ta namen se uporablja varen in šifriran sistem za izmenjavo informacij. 2. Dovoljenje za izvoz, razen izvoza iz odstavka 1, za katerega se v skladu s to uredbo zahteva dovoljenje, izda na seznamu iz Priloge I navedeni pristojni organ države članice, v kateri ima izvoznik prebivališče ali sedež. Takšno dovoljenje je lahko individualno ali globalno dovoljenje, če zadeva blago s seznama v Prilogi III ali Prilogi IV. Za blago s seznama v Prilogi II je potrebno individualno dovoljenje. 3. Dovoljenje za tranzit blaga s seznama v Prilogi II izda na seznamu iz Priloge I navedeni pristojni organ države članice, v kateri ima fizična ali pravna oseba, subjekt ali organ, ki prevaža blago znotraj carinskega območja Unije, prebivališče ali sedež. Če ta oseba, subjekt ali organ nima prebivališča ali sedeža v eni od držav članic, dovoljenje izda pristojni organ države članice, v kateri pride do vstopa blaga na carinsko območje Unije. Takšno dovoljenje je individualno dovoljenje. 4. Dovoljenje za uvoz, za katerega se v skladu s to uredbo zahteva dovoljenje, izda na seznamu v Prilogi I navedeni pristojni organ države članice, v kateri ima muzej sedež. Za blago s seznama v Prilogi II je potrebno individualno dovoljenje. 5. Dovoljenje za zagotavljanje tehnične pomoči v zvezi z blagom s seznama v Prilogi II izda:

(a)na seznamu iz Priloge I navedeni pristojni organ države članice, v kateri ima izvajalec tehnične pomoči prebivališče ali sedež, ali, če ni takšne države članice, pristojni organ države članice, katere državljan je izvajalec tehnične pomoči ali v skladu s pravom katere je bil registriran ali ustanovljen, če se bo pomoč zagotavljala muzeju v tretji državi, ali (b)na seznamu iz Priloge I navedeni pristojni organ države članice, v kateri ima muzej sedež, če se bo pomoč zagotavljala muzeju v Uniji. 6. Dovoljenje za zagotavljanje tehnične pomoči v zvezi z blagom s seznama v Prilogi III ali Prilogi IV izda na seznamu iz Priloge I navedeni pristojni organ države članice, v kateri ima izvajalec tehnične pomoči prebivališče ali sedež, ali, če ni takšne države članice, pristojni organ države članice, katere državljan je izvajalec tehnične pomoči ali v skladu s pravom katere je bil registriran ali ustanovljen. 7. Dovoljenje za opravljanje posredniških storitev v zvezi z blagom s seznama v Prilogi III ali Prilogi IV izda na seznamu iz Priloge I navedeni pristojni organ države članice, v kateri ima posrednik prebivališče ali sedež, ali, če ni takšne države članice, pristojni organ države članice, katere državljan je posrednik ali v skladu s pravom katere je bil registriran ali ustanovljen. Tako dovoljenje se izda za določeno količino določenega blaga, ki se prevaža med dvema ali več tretjimi državami. Jasno je treba opredeliti lokacijo blaga v tretji državi porekla, končnega uporabnika in njegovo točno lokacijo. 8. Vlagatelji predložijo pristojnemu organu vse ustrezne informacije, potrebne pri njihovih vlogah za pridobitev individualnega ali globalnega dovoljenja za izvoz ali posredniške storitve, dovoljenja za tehnično pomoč, individualnega uvoznega dovoljenja ali individualnega dovoljenja za tranzit. Kar zadeva izvoz pristojni organi prejmejo popolne informacije, zlasti o končnem uporabniku, namembni državi in končni uporabi blaga. Kar zadeva posredniške storitve pristojni organi prejmejo zlasti podrobne podatke o lokaciji blaga z dvojno rabo v tretji državi porekla, jasen opis blaga in količine, podatke o tretjih strankah, udeleženih pri poslu, namembni tretji državi, končnem uporabniku v tej državi in njegovi točni lokaciji. Za izdajo dovoljenja se po potrebi lahko zahteva izjava o končni uporabi. 9. Z odstopanjem od odstavka 8 proizvajalec, kadar bo on ali njegov zastopnik izvažal ali prodajal in izvajal transfer blaga iz točke 3.2 ali 3.3 Priloge III ali oddelka 1 Priloge IV distributerju v tretji državi, predloži informacije o sklenjenih dogovorih in ukrepih, sprejetih za preprečevanje uporabe blaga iz točke 3.2 ali 3.3 Priloge III za mučenje ali drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje, ali za preprečevanje uporabe blaga iz oddelka 1 Priloge IV za izvršitev smrtne kazni, o namembni državi ter informacije o končni uporabi in končnih uporabnikih blaga, če so na voljo. 10. Na zahtevo nacionalnega mehanizma za preprečevanje, ustanovljenega v skladu z Opcijskim protokolom h Konvenciji OZN iz leta 1984 proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju, se lahko pristojni organi odločijo, da bodo nacionalnemu mehanizmu za preprečevanje, ki to zahteva, dali na voljo informacije, ki so jih od vlagatelja prejeli o namembni državi, prejemniku, končni uporabi in končnih uporabnikih ali, kadar je to ustrezno, o distributerju ter dogovorih in ukrepih iz odstavka 9. Pristojni organi zaslišijo vlagatelja, preden se informacije dajo na voljo, in lahko uvedejo omejitve glede tega, kako se lahko informacije uporabijo. Pristojni organi odločitve sprejmejo v skladu z nacionalnim pravom in prakso. 11. Države članice vloge za individualna ali globalna dovoljenja obravnavajo v roku, ki se določi z nacionalnim pravom ali prakso. ê 2016/2134 člen 1.12 Člen 21 Dovoljenja 1. Dovoljenja za izvoz, uvoz ali tranzit se izdajo na obrazcu, ki je skladen s predlogo iz Priloge VII. Dovoljenja glede posredniških storitev se izdajo na obrazcu, ki je skladen s predlogo iz Priloge VIII. Dovoljenja glede tehnične pomoči se izdajo na obrazcu, ki je skladen s predlogo iz Priloge IX. Takšna dovoljenja so veljavna po vsej Uniji. Dovoljenje je veljavno od treh do dvanajstih mesecev z možnostjo podaljšanja za največ 12 mesecev. Globalno dovoljenje je veljavno od enega do treh let z možnostjo podaljšanja za največ dve leti. 2. Na podlagi dovoljenja za izvoz, izdanega v skladu s členom 12 ali členom 17, lahko izvoznik zagotavlja tehnično pomoč končnemu uporabniku v obsegu, v katerem je takšna pomoč potrebna za namestitev, delovanje, vzdrževanje ali popravilo blaga, za katerega je dovoljen izvoz. 3. Dovoljenja se lahko izdajo z elektronskimi sredstvi. Posebni postopki se določijo na nacionalni ravni. Države članice, ki izkoristijo to možnost, o tem obvestijo Komisijo. 4. Pristojni organ v zvezi z dovoljenji za izvoz, uvoz, tranzit, zagotavljanje tehnične pomoči ali opravljanje posredniških storitev postavi kakršne koli zahteve in pogoje, za katere meni, da so primerni. 5. Pristojni organi lahko v skladu s to uredbo zavrnejo izdajo dovoljenja in lahko razveljavijo, odložijo uporabo, spremenijo ali prekličejo že izdano dovoljenje.

ê 1236/2005 Člen 22 Carinske formalnosti 1. Pri opravljanju carinskih formalnosti izvoznik ali uvoznik predloži ustrezno izpolnjen obrazec, določen v Prilogi VII, s čimer dokaže, da je pridobil potrebno dovoljenje za zadevni izvoz ali uvoz. Če dokument ni izpolnjen v uradnem jeziku države članice, v kateri potekajo carinske formalnosti, se lahko od izvoznika ali uvoznika zahteva, da poskrbi za prevod v tak uradni jezik. ê 2016/2134 člen 1.13 2. Če je podana carinska deklaracija v zvezi z blagom, navedenim v prilogi II, III ali IV, in je potrjeno, da za predvideni izvoz ali uvoz ni bilo izdano dovoljenje v skladu s to uredbo, lahko carinski organ prijavljeno blago zaseže in izvoznika ali uvoznika seznani z možnostjo predložitve vloge za izdajo dovoljenja v skladu s to uredbo. Če vloga za izdajo dovoljenja ni predložena v šestih mesecih po zasegu ali če pristojni organ vlogo zavrne, carinski organi odstranijo zaseženo blago v skladu z veljavnim nacionalnim pravom. ê 2016/2134 člen 1.14 Člen 23 Zahteva po uradnem obveščanju in posvetovanju 1. Država članica uradno obvesti druge države članice in Komisijo, če njeni pristojni organi, navedeni na seznamu iz Priloge I, sprejmejo odločitev o zavrnitvi vloge za izdajo dovoljenja v skladu s to uredbo ali če razveljavijo dovoljenje, ki so ga izdali. Tako uradno obvestilo se posreduje najpozneje v 30 dneh po dnevu sprejetja odločitve ali razveljavitvi. 2. Pristojni organ se prek diplomatskih kanalov, kadar je to potrebno ali primerno, posvetuje s pristojnim organom ali organi, ki so v preteklih treh letih zavrnili vlogo za izdajo dovoljenja za izvoz, uvoz, zagotavljanje tehnične pomoči osebi, subjektu ali organu v tretji državi ali opravljanje posredniških storitev v skladu s to uredbo, če prejme vlogo v zvezi z izvozom, tranzitom, zagotavljanjem tehnične pomoči osebi, subjektu ali organu v tretji državi ali opravljanjem posredniških storitev, ki vključuje skoraj povsem enak posel, naveden v taki starejši vlogi, in meni, da bi bilo treba dovoljenje kljub temu izdati. 3. Če se pristojni organ po posvetovanju iz odstavka 2 odloči izdati dovoljenje, ustrezna država članica nemudoma obvesti druge države članice in Komisijo o svoji odločitvi ter pojasni razloge zanjo, pri čemer po potrebi predloži dodatne informacije. 4. Kadar zavrnitev izdaje dovoljenja temelji na nacionalni prepovedi v skladu s členom 14(1) ali členom 15(4), ne pomeni odločitve o zavrnitvi vloge v smislu odstavka 1 tega člena. 5. Vsa uradna obvestila, potrebna v skladu s tem členom, se posredujejo prek varnega in šifriranega sistema za izmenjavo informacij. ê 1236/2005 POGLAVJE VI

Splošne in končne določbe ê 2016/2134 člen 1.15 Člen 24 Spremembe prilog Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 29 v zvezi s spremembo prilog I do IX. Podatki v Prilogi I v zvezi s pristojnimi organi držav članic se spremenijo na podlagi informacij, ki jih posredujejo države članice. Kadar je v primeru sprememb priloge II, III, IV ali V to potrebno iz izredno nujnih razlogov, se za delegirane akte, sprejete na podlagi tega člena, uporabi postopek iz člena 30. ê 2016/2134 člen 1.16 Člen 25 Zahteve za dodajanje blaga na enega od seznamov blaga 1. Vsaka država članica lahko na Komisijo naslovi ustrezno utemeljeno zahtevo, da se blago, ki je zasnovano ali se trži za kazenski pregon, doda v Prilogo II, Prilogo III ali Prilogo IV. Takšna zahteva vključuje informacije o: (a)obliki in lastnostih blaga; (b)vseh namenih, za katere je mogoče uporabiti to blago, ter (c)mednarodnih ali domačih predpisih, ki bi bili kršeni, če bi se blago uporabilo za kazenski pregon. Ko država članica naslovi zahtevo na Komisijo, to zahtevo posreduje tudi drugim državam članicam. 2. Komisija lahko v treh mesecih od prejema zahteve državo članico, ki je poslala zahtevo, pozove, naj predloži dopolnilne informacije, če meni, da zahteva ne obravnava ene ali več ustreznih točk ali da so potrebne dodatne informacije o eni ali več ustreznih točkah. Komisija sporoči, o katerih točkah je treba predložiti dopolnilne informacije. Komisija svoja vprašanja posreduje drugim državam članicam. Druge države članice lahko Komisiji posredujejo dodatne informacije za oceno zahteve. 3. Če Komisija meni, da ni treba zahtevati dopolnilnih informacij, ali, kjer je primerno, po prejemu dopolnilnih informacij, ki jih je zahtevala, v dvajsetih tednih od prejema zahteve oziroma prejema dopolnilnih informacij začne postopek za sprejetje zahtevane spremembe ali obvesti državo članico, ki je poslala zahtevo, o razlogih, da tega ne stori. ê 1236/2005

Člen 26 Izmenjava informacij med organi držav članic in Komisijo 1. Brez poseganja v člen 23 se Komisija in države članice na zahtevo vzajemno obveščajo o ukrepih, ki jih sprejmejo v skladu s to uredbo in si posredujejo vse pomembne informacije, ki so jim na voljo v zvezi s to uredbo, zlasti o izdanih in zavrnjenih dovoljenjih. 2. Pomembne informacije o izdanih in zavrnjenih dovoljenjih vsebujejo vsaj vrsto odločitve, utemeljitev ali povzetek takšne odločitve, imena prejemnikov ter, če ne gre za iste osebe, še končnih uporabnikov, kot tudi zadevno blago. 3. Države članice, če je možno v sodelovanju s Komisijo, predloži javno letno poročilo o svojih dejavnostih, v katerem so podatki o številu prejetih vlog, o blagu in državah, obravnavanih v teh vlogah, ter o svojih odločitvah glede teh vlog. To poročilo ne vključuje informacij, katerih razkritje bi bilo v nasprotju z njenimi bistvenimi varnostnimi interesi. ê 2016/2134 člen 1.17 4. Komisija pripravi letno poročilo, v katerem so vsebovana letna poročila o dejavnostih iz odstavka 3. To letno poročilo se objavi. ê 1236/2005 5. Ta člen ne posega v veljavna nacionalna pravila o zaupnosti in poslovni skrivnosti, razen za posredovanje informacij iz odstavka 2 organom druge države članice in Komisiji. 6. Zavrnitev izdaje dovoljenja, ki temelji na nacionalni prepovedi, sprejeti v skladu s členom 14(1), ne pomeni zavrnitve dovoljenja v smislu odstavkov 1, 2 in 3 tega člena. ê 2016/2134 člen 1.18 Člen 27 Obdelava osebnih podatkov Osebni podatki se obdelujejo in izmenjujejo v skladu s pravili, določenimi v Direktivi 95/46/ES ter Uredbi (ES) št. 45/2001. ê 1236/2005 Člen 28

Uporaba informacij Brez poseganja v Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 ter nacionalno zakonodajo o dostopu javnosti do dokumentov, se informacije, pridobljene v skladu s to uredbo, uporabljajo zgolj za namen, za katerega se zahtevajo. ê 2016/2134 člen 1.19 Člen 29 Izvajanje prenosa pooblastila 1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu. 2. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 24 se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 16. decembra 2016. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja. 3. Prenos pooblastila iz člena 24 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu pooblastila preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. 4. Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. 5. Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet. 6. Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 24, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca. ê 2016/2134 člen 1.20 Člen 30 Postopek v nujnih primerih 1. Delegirani akti, sprejeti na podlagi tega člena, začnejo veljati nemudoma in se uporabljajo, dokler se jim ne nasprotuje v skladu z odstavkom 2. V uradnem obvestilu Evropskemu parlament in Svetu o delegiranem aktu se navedejo razlogi za uporabo postopka v nujnih primerih. 2. Evropski parlament ali Svet lahko nasprotuje delegiranemu aktu v skladu s postopkom iz člena 29(6). V tem primeru Komisija nemudoma po tem, ko jo Evropski parlament ali Svet uradno obvesti o sklepu o nasprotovanju aktu, ta akt razveljavi. Člen 31 Usklajevalna skupina za preprečevanje mučenja

1. Ustanovi se usklajevalna skupina za preprečevanje mučenja, ki ji predseduje predstavnik Komisije. Vsaka država članica v to skupino imenuje predstavnika. 2. Skupina obravnava vsa vprašanja v zvezi z uporabo te uredbe, ki brez omejitve vključujejo izmenjavo informacij o upravnih praksah, pa tudi morebitna vprašanja, ki jih utegne postaviti predsednik ali predstavnik države članice. 3. Usklajevalna skupina za preprečevanje mučenja se lahko, kadar je to po njenem mnenju potrebno, posvetuje z izvozniki, posredniki, izvajalci tehnične pomoči in drugimi relevantnimi deležniki, ki jih zadeva ta uredba. 4. Komisija Evropskemu parlamentu pisno predloži letno poročilo o dejavnostih, preverjanjih in posvetovanjih usklajevalne skupine za preprečevanje mučenja. Pri pripravi letnega poročila se ustrezno upošteva potrebo po tem, da se ne sme spodkopavati komercialnih interesov fizičnih ali pravnih oseb. Razprave v skupini so zaupne. Člen 32 Pregled 1. Komisija do 31. julija 2020 in potem vsakih pet let pregleda izvajanje te uredbe ter Evropskemu parlamentu in Svetu predstavi celovito poročilo o izvajanju in oceni učinka, ki lahko vključuje predloge za njene spremembe. Med pregledom oceni tudi potrebo po vključitvi dejavnosti državljanov EU v tujini. Države članice Komisiji predložijo vse potrebne podatke za pripravo poročila. 2. Posebni deli poročila obravnavajo: (a)usklajevalno skupino za preprečevanje mučenja in njene dejavnosti. Pri pripravi poročila se ustrezno upošteva potreba po tem, da se ne sme spodkopavati komercialnih interesov fizičnih ali pravnih oseb. Razprave v skupini so zaupne; (b)informacije o ukrepih, ki jih sprejmejo države članice v skladu s členom 33(1) in jih priglasijo Komisiji v skladu s členom 33(2). ê 1236/2005 (prilagojeno) Člen 33 Kazni 1. Države članice določijo pravila v zvezi s kaznimi, ki se uporabljajo za kršitve določb te uredbe, in sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev njihovega izvajanja. Kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. 2. Države članice Komisijo nemudoma uradno obvestijo o vseh poznejših spremembah, Ö ki vplivajo na pravila o kaznih, priglašenih v skladu s členom 17(2) Uredbe (ES) št. 1236/2005 Õ. Člen 34 Ozemlje veljavnosti

ê 2016/2134 člen 1.21 1. Ozemlje veljavnosti te uredbe je enako kot pri Pogodbah, z izjemo prvega pododstavka člena 3(1), prvega pododstavka člena 4(1), členov 5, 11, 13, 14, 16 in 18, člena 20(1) do (4) ter člena 22, ki se uporabljajo za: –carinsko območje Unije: –španski območji Ceuta in Melilla: –nemško območje Helgoland. ê 1236/2005 (prilagojeno) 2. Za namene te uredbe se Ceuto, Helgoland in Melillo obravnava kot del carinskega območja . ê Člen 35 Razveljavitev Uredba (ES) št. 1236/2005 se razveljavi. Sklici na razveljavljeno uredbo se štejejo kakor sklici na to uredbo in se berejo v skladu s tabelo ujemanja iz Priloge XI. ê 1236/2005 Člen 36 Začetek veljavnosti Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.