OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.Ozadje predloga

Ta sklep obravnava uporabo sredstev iz Solidarnostnega sklada Evropske unije v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 (v nadaljnjem besedilu: Uredba) v znesku 17 730 519 EUR za pomoč Latviji po katastrofalnih poplavah leta 2017. Uporaba teh sredstev se bo v celoti financirala z delno uporabo preostalih 47 479 154 EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil, ki so že vključene v proračun za leto 2018 za pokritje predplačil. Sprememba proračuna se zato ne zahteva.

2.Informacije in pogoji

Poleti in jeseni leta 2017 je v Latviji prišlo do dolgotrajnega močnega deževja, ki je povzročilo zasičenost tal in posledično poplave po vsej državi, zlasti v regiji Latgale in na okoliških ozemljih. Zaradi teh poplav so bili pridelki uničeni in nastala je obsežna škoda za vodotoke, drenažni sistem, povezane naprave za čiščenje vode ter cestno in železniško infrastrukturo.

(1)Latvija je zaprosila za prispevek iz Solidarnostnega sklada EU 14. novembra 2017, tj. v roku 12 tednov od nastanka prve škode, ki je bila zabeležena 24. avgusta 2017. Vloga je bila predložena na podlagi meril za večjo naravno nesrečo v skladu s členom 2(2) Uredbe. Latvija je 27. aprila 2018 na zahtevo Komisije posredovala dodatne informacije, potrebne za dokončanje ocene te zadeve.

(2)Gre za nesrečo naravnega izvora, zato spada na področje uporabe Sklada.

(3)Latvija je skupno neposredno škodo, ki so jo povzročile poplave, ocenila na 380,5 milijona EUR. Ta znesek presega prag za večjo nesrečo za uporabo sredstev iz Solidarnostnega sklada EU za Latvijo v letu 2017 v višini 145 740 000 EUR (tj. 0,6 % latvijskega BND po podatkih iz leta 2015). Ker ocenjena skupna neposredna škoda presega ta prag, se nesreča opredeli kot „večja naravna nesreča“, kakor je opredeljena v Uredbi. Vloga Latvije je zato upravičena do prispevka iz Solidarnostnega sklada EU.

(4)Latvija ni zahtevala predplačila.

(5)V latvijski vlogi je naveden podroben opis meteoroloških razmer, ki so privedle do nesreče, in učinkov teh razmer. Neprekinjeno deževje in poplave v avgustu, septembru in oktobru 2017 so povzročili znatno škodo v kmetijstvu ter privedli do izgube pridelkov in obsežne zamašitve kmetijskega drenažnega sistema. Poleg tega je bila poškodovana javna infrastruktura na državni in lokalni ravni, zlasti na področju voda (vodotoki, drenažni sistemi, hidrološke naprave, nasipi in povezana zaščitna infrastruktura), ter prometna infrastruktura (glavne in lokalne ceste, železnice). Skupaj je bilo poškodovanih 184 državnih motornih cest, začasno pa je bilo treba ustaviti železniški promet. Dne 29. avgusta 2017 je bilo razglašeno izredno stanje. Javne institucije in podjetja na državni in lokalni ravni, ki zagotavljajo storitve prebivalstvu, niso mogli ustrezno delovati. Več šol in drugih lokalnih javnih stavb je bilo poplavljenih in jih je bilo treba zapreti. Vodotoke je odplaknilo in njihove struge so napolnile naplavine, kar je vplivalo na več kot 28 000 km (podzemnih) drenažnih sistemov, približno 4 500 km odprtih odtočnih kanalov in jarkov ter okoli 1 700 vodotokov in hidroloških konstrukcij. Poplavljanje naprav za čiščenje odpadne vode je privedlo do onesnaženja vode in je predstavljalo nevarnost za okolje.

(6)Latvija je stroške nujnih in sanacijskih ukrepov, ki so upravičeni na podlagi člena 3(2) Uredbe, ocenila na 36,2 milijona EUR ter jih je predstavila ločeno po vrsti ukrepa. Daleč največji delež upravičenih stroškov (skoraj 32 milijonov EUR) se nanaša na javni drenažni sistem in s tem povezano infrastrukturo. Vendar se prispevek iz Solidarnostnega sklada EU ne sme uporabiti za popravila, ki presegajo stanje te infrastrukture pred nesrečo.

(7)Latvijski organi so potrdili, da za upravičene stroške ni zavarovalnega kritja.

(8)Prizadeta regija je v skladu z evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi (2014–2020) opredeljena kot manj razvita regija. Latvijski organi Komisiji niso sporočili, da nameravajo prerazporediti sredstva iz programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov za sanacijske ukrepe. Vendar je Komisija, potem ko je novembra 2017 prejela vlogo Latvije za pomoč kmetom, sprejela Izvedbeno uredbo (EU) št. 2018/108 o nujnem ukrepu v obliki pomoči za kmete zaradi poplav in močnega deževja na nekaterih območjih v Litvi, Latviji, Estoniji in na Finskem. Najvišji znesek pomoči za Latvijo je znašal 3,5 milijona EUR.

(9)Latvija ni aktivirala mehanizma Unije na področju civilne zaščite.

(10)Kar zadeva izvajanje zakonodaje Unije o preprečevanju in upravljanju tveganj nesreč, trenutno ne poteka noben postopek za ugotavljanje kršitev.

2.5Sklepna ugotovitev

Zaradi zgoraj navedenih razlogov nesreča, opisana v vlogi, ki jo je vložila Latvija, izpolnjuje pogoje iz Uredbe za uporabo sredstev iz Solidarnostnega sklada EU.

3.Financiranje iz dodelitev Solidarnostnega sklada EU za leto 2018

Uredba Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (v nadaljnjem besedilu: uredba o večletnem finančnem okviru) in zlasti člen 10 Uredbe omogoča uporabo sredstev iz Solidarnostnega sklada EU do letne zgornje meje 500 000 000 EUR (v cenah iz leta 2011). V točki 11 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju so določeni načini uporabe sredstev iz Solidarnostnega sklada EU.