Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2021/C 168/06)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1)

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI ENOTNEGA DOKUMENTA

„RIOJA“

PDO-ES-A0117-AM08

Datum obvestila: 15. januar 2021

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJU

1. Opredelitev manjših geografskih enot (točka 4 specifikacije in točka 1.6 enotnega dokumenta)

Ta sprememba je utemeljena na podlagi zahteve iz člena 55 Uredbe (EU) 2019/33, ki določa: „Pri sklicevanju na imena geografskih enot, ki so manjše od območja, iz katerega izhaja označba porekla ali geografska označba, vložnik v specifikaciji proizvoda in enotnem dokumentu dobro opredeli območje zadevne geografske enote.“ Ta sklicevanja so pomembna za priznavanje v ministrski odredbi, objavljeni v uradnem listu Španije.

2. Vključitev sklicevanja na posebna pravila za označevanje (točka 8 b.9 specifikacije in točka 1.9 enotnega dokumenta)

Člen 94(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013 določa, da mora specifikacija proizvoda vsebovati „veljavn[e] zahtev[e], ki [jih], če tako določijo države članice, določi organizacija, ki upravlja zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo, ob upoštevanju, da morajo biti take zahteve objektivne in nediskriminatorne ter skladne s pravom Unije“.

V skladu s členom 5(k) Uredbe (EU) 2019/33 mora enotni dokument določati posebna pravila za pakiranje in označevanje.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime proizvoda

„Rioja“

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

5. Kakovostno peneče vino

4. Opis vina

Bela vina in vina rosé (suha in polsuha)

Bela vina: slamnato rumene barve z odtenki limete, čista in svetla. Aroma zelenega sadja, rož in zelenjave, ki je značilna za sorto. Zmerna kislost z občutkom svežine.

Vina rosé: jagodne barve z malinastim odtenkom (odtenek lososa pri vinih „crianza“), svetla, čista. Aroma rdečega sadja in cvetlične note. V ustih ravnotežje kislega in sadnega z občutkom svežine.

V obeh primerih se aromi med procesom zorenja pomešata z drugimi aromami hrastovega lesa (vanilja, opečene in dimljene note), kislost pa se poveže z notami opečenega lesa.

* Vsebnost alkohola se razlikuje glede na podobmočja in staranje.

* Večja nihanja pri vinih, starejših od enega leta.

* Najvišja vsebnost SO2 je 180 mg/l, če je vsebnost sladkorja < 5 g/l.

* Za vse omejitve, ki niso zajete, se uporablja veljavna zakonodaja.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 10,5 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 13,3 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 240

Bela vina in vina rosé (polsladka in sladka)

Bela vina: slamnato rumene barve z odtenki limete, čista in svetla. Aroma zelenega sadja, rož in zelenjave, ki je značilna za sorto. Zmerna kislost, občutek svežine in sladkosti v ustih, odvisno od vrste.

Vina rosé: jagodne barve z malinastim odtenkom (odtenek lososa pri vinih „crianza“), svetla, čista. Aroma rdečega sadja in cvetlične note. Ravnotežje med kislim in sadnim okusom, občutek svežine in sladkosti v ustih, odvisno od vrste.

V obeh primerih se aromi med procesom zorenja pomešata z drugimi aromami hrastovega lesa (vanilja, opečene in dimljene note), kislost pa se poveže z notami opečenega lesa.

* Vsebnost alkohola se razlikuje glede na podobmočja in staranje.

* Večja nihanja pri vinih, starejših od enega leta.

* Najvišja vsebnost SO2 je 180 mg/l, če je vsebnost sladkorja < 5 g/l.

* Za vse omejitve, ki niso zajete, se uporablja veljavna zakonodaja.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 10,5 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 25 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 240

Rdeča vina (suha in polsuha)

Mlada vina so škrlatne barve z vijoličnimi odtenki; vina „crianza“ so kostanjevo rjava in češnjevo rdeča; vina „reserva“ so češnjevo rdeča z nadihom rubinaste; vina „gran reserva“ so rubinasta z rdečerjavimi toni. Vonj: intenzivno saden, sortne in cvetlične note, pri vinih „crianza“ tudi arome opečenega hrastovega lesa. Vonj vin „reserva“ in „gran reserva“ je kompleksnejši, s pikantnimi aromami. Okus: poln, z uravnoteženo vsebnostjo kisline/alkohola/tanina. S staranjem se poveča mehkoba in podaljša trajanje.

* Omejitve vsebnosti alkohola se razlikujejo glede na območja in staranje.

* Hlapnost: suha vina, starejša od enega leta, največ 1 gr/l do vsebnosti alkohola 10 vol. % in 0,06 gr/l za vsako stopnjo alkohola nad 10 vol. %.

* SO2: najvišja vsebnost 140 mg/l, če je vsebnost sladkorja < 5 g/l.

* Za vse omejitve, ki niso zajete, se uporablja veljavna zakonodaja.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 11,5 Najnižja vsebnost skupnih kislin 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 13,3 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 180

Kakovostna peneča vina (bela ali rosé)

Vino, v katerem se ob postrežbi stalno sprošča ogljikov dioksid v obliki drobnih mehurčkov.

Kakovostno peneče vino je, kot njegov cuvée po prvem vrenju, bistro in brez plavajočih delcev. Je različnih odtenkov rumene ali rožnate barve.

Njegova aroma mora imeti pozitivne lastnosti svežine in sadja ter kompleksnost, ki je posledica ležanja na drožeh med drugim vrenjem. To je najbolj opazno pri vinih „reserva“ in „gran añada“. Biti morajo brez pomanjkljivosti, zlasti tistih, ki so posledica oksidacije ali redukcije.

* Za vse omejitve, ki niso zajete, se uporablja veljavna zakonodaja.

* Največji delež dejanskega alkohola: 13 vol. %.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 11 Najnižja vsebnost skupnih kislin 5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 10,83 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 140

5. Enološki postopki

a. Posebni enološki postopki

Postopek gojenja

Šteje se, da se proizvodnja v vinogradih začne v njihovem četrtem rastnem ciklu (ali prej, po predhodni odobritvi).

Gostota: najmanj 2 850 in največ 10 000 vinskih trt/ha.

Načini rezanja/oblikovanja: kotlasta oblika in različice, dvojni kordon, rez na guyot, samostojen ali enostranski kordon, dvojni guyot (le za sorte chardonnay, sauvignon blanc, verdejo, maturana blanca, tempranillo blanco in turruntés).

Največja obremenitev: 12 očes/vinsko trto; 16 za navedene bele sorte in 14 za grenache. Možne so izjeme.

Namakanje: dovoljeno. Med 15. avgustom in trgatvijo se lahko vinska trta namaka le z lokalnimi sistemi, in sicer po 24-urnem predhodnem pisnem obvestilu; namakanje z razprševanjem je mogoče, če je pridobljeno dovoljenje; druge metode so prepovedane.

Pri proizvodnji kakovostnih penečih vin se grozdje obira ročno (strojno obiranje je prepovedano).

Posebni enološki postopek

Delež sort je odvisen od vrste vina:

RDEČE: najmanj 95 % rdečih sort, če je grozdje pecljano, in 85 %, če je grozdje celo.

BELO: 100 % belega grozdja.

ROSÉ: najmanj 25 % rdečega grozdja.

KAKOVOSTNA PENEČA VINA (BELA IN ROSÉ): z belim in/ali rdečim grozdjem. Vina rosé morajo vsebovati vsaj 25 % rdečega grozdja.

Grozdje različnih barv se poljubno meša po dobavi.

Lastnosti grozdja: zdravo in z najmanjšo vsebnostjo alkohola: 11 vol. % za rdeča vina, 10,5 vol. % za bela vina in 9,5 vol. % za kakovostna peneča vina.

Največji donos predelave:

— 70 litrov/100 kg pridelka za vina. V izjemnih primerih so možna odstopanja, vendar znotraj določenih omejitev;

— 62 litrov/100 kg pridelka za kakovostna peneča vina. V izjemnih primerih so možna odstopanja, vendar znotraj določenih omejitev;

— 65 litrov/100 kg pridelka za vina z označbo „viñedo singular“ (posamezni vinorodni kraj). Odstopanja niso dovoljena.

Ustrezna omejitev pri proizvodnji vin

Prepovedi:

— uporaba frakcij mošta ali vina, pridobljenih z neustreznim pritiskom, pri zaščitenih vinih;

— stalna uporaba vijačnih stiskalnic, strojev za tlačenje s centrifugiranjem, predgretje grozdja ali gretje mošta ali vina ob prisotnosti tropin, da bi se dosegla ekstrakcija barvil;

— uporaba kosov hrastovega lesa pri proizvodnji, zorenju in shranjevanju;

— mešanje različnih vrst vina, da bi se pridobilo vino, drugačno od vin, uporabljenih v mešanici.

Posebni pogoji vinifikacije:

— vrenje v sodu: le za bela vina in vina rosé, ki morajo ostati v sodu vsaj en mesec;

— karbonska maceracija: največji delež belega grozdja, ki je dovoljen v proizvodnji rdečih vin, je 5 %, če je grozdje pecljano, in 15 %, če je grozdje celo;

— kakovostno peneče vino: v skladu s tradicionalno metodo. Med dodajanjem vrelnega likerja in degoržiranjem mora preteči vsaj 15 zaporednih mesecev, pri čemer vino ostane v isti steklenici. Celoten postopek proizvodnje, vključno z označevanjem, mora potekati v isti vinski kleti. Dejanska vsebnost alkohola pri drugem vrenju ne sme preseči 1,5 vol. %. Sladilni liker vsebnosti dejanskega alkohola ne sme povečati za več kot 0,5 vol. %. Po degoržiranju se vino pretoči in brez filtriranja polni v steklenice s prostornino do 0,75 l ali vsaj 3 l. Dokisanje in razbarvanje sta prepovedani.

b. Največji donosi

Rdeče sorte vinske trte

6 500 kilogramov grozdja na hektar

Rdeče sorte vinske trte

45,5 hektolitra na hektar

Bele sorte vinske trte

9 000 kilogramov grozdja na hektar

Bele sorte vinske trte

63 hektolitra na hektar

Rdeče grozdje, namenjeno za „viñedo singular“ (posamezni vinorodni kraj)

5 000 kilogramov grozdja na hektar

Rdeče grozdje, namenjeno za „viñedo singular“ (posamezni vinorodni kraj)

32,5 hektolitra na hektar

Belo grozdje, namenjeno za „viñedo singular“ (posamezni vinorodni kraj)

6 922 kilogramov grozdja na hektar

Belo grozdje, namenjeno za „viñedo singular“ (posamezni vinorodni kraj)

44,99 hektolitra na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

RIOJA ALTA

Avtonomna skupnost La Rioja

Ábalos

Alesanco

Alesón

Anguciana

Arenzana de Abajo

Arenzana de Arriba

Azofra

Badarán

Bañares

Baños de Río Tobía

Baños de Rioja

Berceo

Bezares

Bobadilla

Briñas

Briones

Camprovín

Canillas

Cañas

Cárdenas

Casalarreina

Castañares de Rioja

Cellórigo

Cenicero

Cidamón

Cihuri

Cirueña

Cordovín

Cuzcurrita de Río Tirón

Daroca de Rioja

Entrena

Estollo

Foncea

Fonzaleche

Fuenmayor

Galbárruli

Gimileo

Haro

Hervías

Herramélluri

Hormilla

Hormilleja

Hornos de Moncalvillo

Huércanos

Lardero

Leiva

Logroño

Manjarrés

Matute

Medrano

Nájera

Navarrete

Ochánduri

Ollauri

Rodezno

Sajazarra

San Asensio

San Millán de Yécora

San Torcuato

San Vicente de la Sonsierra

Santa Coloma

Sojuela

Sorzano

Sotés

Tirgo

Tormantos

Torrecilla sobre Alesanco

Torremontalbo

Treviana

Tricio

Uruñuela

Ventosa

Villalba de Rioja

Villar de Torre

Villarejo

Zarratón

Pokrajina Burgos (Miranda de Ebro): El Ternero (enklava)

RIOJA ORIENTAL

Avtonomna skupnost La Rioja

Agoncillo

Aguilar del Río Alhama

Albelda

Alberite

Alcanadre

Aldeanueva de Ebro

Alfaro

Arnedillo

Arnedo

Arrúbal

Ausejo

Autol

Bergasa

Bergasilla

Calahorra

Cervera del Río Alhama

Clavijo

Corera

Cornago

El Redal

El Villar de Arnedo

Galilea

Grávalos

Herce

Igea

Lagunilla de Jubera

Leza del Río Leza

Molinos de Ocón

Murillo de Río Leza

Muro de Aguas

Nalda

Ocón (La Villa)

Pradejón

Préjano

Quel

Ribafrecha

Rincón de Soto

Santa Engracia de Jubera (severno območje)

Santa Eulalia Bajera

Tudelilla

Villamediana de Iregua

Villarroya

Avtonomna skupnost Navarra

Andosilla

Aras

Azagra

Bargota

Mendavia

San Adrián

Sartaguda

Viana

RIOJA ALAVESA

Pokrajina Álava

Baños de Ebro

Barriobusto

Cripán

Elciego

Elvillar de Álava

Labastida

Labraza

Laguardia

Lanciego

Lapuebla de La barca

Leza

Moreda de Álava

Navaridas

Oyón

Salinillas de Buradón

Samaniego

Villabuena de Álava

Yécora

Vinogradi, ki v občini Lodosa ležijo na desnem bregu reke Ebro in so od 29. aprila 1991 vpisani v register vinogradov sveta, ostanejo registrirani, dokler obstajajo.

V primeru sprememb meja občin, vključenih v proizvodno območje, registrirani vinogradi ne bodo odstranjeni iz registra vinogradov.

Proizvodno območje vključuje manjše geografske enote, opredeljene kot „viñedos singulares“ (posamezni vinorodni kraji). Te enote so manjše od občine in lahko vključujejo eno samo katastrsko parcelo ali več različnih parcel. Vinska trta mora biti stara vsaj 35 let.

Priznani posamezni vinorodni kraji so razmejeni v Prilogi k odredbi APA/816/2019 z dne 28. junija 2019 (uradni list Španije št. 181 z dne 30. julija 2019) (https://www.boe.es/boe/dias/2019/07/30/pdfs/BOE-A-2019-11186.pdf) in v Prilogi k odredbi APA/780/2020 z dne 3. avgusta 2020 (uradni list Španije št. 214 z dne 8. avgusta 2020) (https://www.boe.es/boe/dias/2020/08/08/pdfs/BOE-A-2020-9446.pdf).

7. Glavne sorte vinske trte

ALARIJE – MALVASÍA RIOJANA

ALBILLO MAYOR – TURRUNTÉS

CHARDONNAY

GARNACHA BLANCA

GARNACHA TINTA

GRACIANO

MACABEO – VIURA

MATURANA BLANCA

MATURANA TINTA

MAZUELA

SAUVIGNON BLANC

TEMPRANILLO

TEMPRANILLO BLANCO

VERDEJO

8. Opis povezave

VINO

Za vina iz grozdja, pridelanega v pokrajini Rioja Alta, je značilen poseben vpliv atlantskega podnebja. Ta daje vinom zmeren delež alkohola in telo z visoko kislostjo. Zato so ta vina primerna za staranje v sodu. Na tem območju je v rastnem ciklu manj ur dnevne svetlobe kot na južnejšem območju, zajetem z označbo. Poleg tega je za to območje značilna večja količina padavin, kar neposredno vpliva na kislost vina. Ti dejavniki skupaj z zaščito, ki jo zagotavlja gorovje Sierra de Cantabria, krepijo opisane lastnosti vin, bodisi vin samo s tega območja bodisi vin, pomešanih z vini z drugih območij. Vina, pridelana v regiji Rioja Alavesa, imajo zaradi skupnega vpliva atlantskega in sredozemskega podnebja nekoliko večji delež alkohola kot prej navedena vina. Poleg tega so manj kisla in bolj vsestranska, saj so primerna za takojšnje uživanje in za staranje. Zaščita, ki jo na severu zagotavlja gorovje Sierra de Cantabria, je še pomembnejša. Število ur dnevne svetlobe je podobno kot v pokrajini Rioja Alta, količina padavin pa je nekoliko manjša. Zaradi svoje vsestranskosti so idealna tudi za proizvodnjo mešanih vin. Nazadnje, na vina, pridelana na najjužnejšem območju, tj. Rioja Oriental, vpliva manjša količina padavin in predvsem sredozemsko podnebje, za katero je na splošno značilno več sonca. Ta vina imajo večji delež alkohola in močnejšo aromo ter so idealna za mešanje v proizvodnji vin, namenjenih staranju. Hkrati so lahko ta vina zaradi podnebnih pogojev primerna tudi za takojšnje uživanje.

Kar zadeva analizo tal, so na zadevnem območju trije glavni tipi tal. Na najsevernejšem delu območja, ki ga zajema označba, so tla glinasto-apnenčasta. Ta tla, ki ležijo med regijama Rioja Alavesa in Rioja Alta, so osnovni vir gojenja vinske trte. Na območjih Rioja Alta in Rioja Oriental so tudi aluvialna in z železom bogata glinasta tla, na katerih se pridelujejo vina z manj polnim telesom od prej navedenih vin.

V ekonomskem smislu predstavlja vino 20 % BDP regije. Zaradi starodavne prakse gojenja vinske trte in ključnega pomena vina v regiji je ta regija odvisna od trajnosti gojenja. Opisani naravni pogoji so zato v celoti izkoriščeni. Posebnost je zlasti staranje vin, zaradi katerega je na tem območju največja koncentracija hrastovih sodov na svetu.

KAKOVOSTNO PENEČE VINO

Čeprav je označba znana predvsem po proizvodnji mirnih vin, nekatere vinske kleti že od sredine 19. stoletja po tradicionalni metodi proizvajajo kakovostna peneča vina, zato imajo strokovno znanje in izkušnje.

Svežina in kislost sta ključna elementa v proizvodnji kakovostnih penečih vin. Glede na Winklerjev indeks se vino z označbo porekla prideluje na območju s hladnejšimi temperaturami. Zato so rastni cikli kratki, kar zagotavlja ustrezno fenolno zrelost, ne da bi se dosegle visoke ravni deleža alkohola – lastnosti, ki so idealno izhodišče za proizvodnjo teh vin.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

pakiranje na razmejenem geografskem območju.

Opis pogoja:

Vina, ki jih zajema kvalificirana označba porekla „Rioja“, se lahko ustekleničijo le v vinskih kleteh, ki so registrirane in odobrene pri upravnem svetu. V nasprotnem primeru vino ne sme uporabljati označbe.

Ta zahteva je bila določena zaradi dejstva, da je kakovost vina, ki se nazadnje ponudi potrošniku, bolj ogrožena, če se je vino prevažalo in ustekleničilo zunaj območja proizvodnje, kot pa če so bile te dejavnosti opravljene na zadevnem območju. Namen zahteve je zaščititi dober ugled vina „Rioja“ z večjim nadzorom njegovih posebnih lastnosti in kakovosti. Zahteva ščiti kvalificirano označbo porekla, od katere imajo koristi vsi zadevni proizvajalci. Odločitev je bila potrjena s sodbo Sodišča Evropske unije z dne 16. maja 2000.

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe v zvezi z označevanjem.

Opis pogoja:

Izraz „RIOJA“ mora biti vidno naveden, tik pod njim pa morajo biti navedeni naslednji elementi:

oznaka „Denominación de Origen Calificada“ (kvalificirana označba porekla), žig upravnega sveta, blagovna znamka, ime ali poslovno ime registrirane vinske kleti ali trgovsko ime.

Izraza „sod“ in „les“ se ne smeta uporabljati pri trženju, oglaševanju in označevanju vin, dokler postopek zorenja ni končan.

Uporaba imena območja ali občine je dovoljena, če je bilo grozdje tam pridelano ter če je bilo vino tam proizvedeno, zorjeno (če je to primerno) in ustekleničeno. Največ 15 % grozdja, uporabljenega v vinu, je lahko pridelanega v registriranih vinogradih v občinah, ki mejijo na zadevno območje, ali občini, v kateri ima izvajalec sedež, pri čemer je treba dokazati, da bo teh 15 % grozdja na podlagi ekskluzivne pravice na voljo vsaj 10 zaporednih let.

Pri kakovostnih penečih vinih mora biti izraz „Método Tradicional“ (tradicionalna metoda) naveden tik pod izrazom, ki se nanaša na vsebnost sladkorja, pri čemer velikost pisave ne sme presegati velikosti pisave izraza „Rioja“.

Na etiketi z obveznimi podatki velikost pisave izraza „Método Tradicional“ (tradicionalna metoda) ne sme biti manjša od 0,3 cm.

Izraz „viñedo singular“ (posamezni vinorodni kraj) mora biti naveden tik pod izrazom, ki je registriran kot blagovna znamka, pri čemer velikost, debelina in barva pisave ne smejo biti bolj opazni kot pri izrazu „Rioja“.

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe v zvezi z označevanjem.

Opis pogoja:

Brez poseganja v zgoraj navedeno je treba izpolnjevati minimalne zahteve za označevanje, določene v skladu s členom 17(h)(4) zakona 6/2015 z dne 12. maja 2015 o zaščitenih označbah porekla in zaščitenih geografskih označbah na nadavtonomni ravni.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://www.mapa.gob.es/es/alimentacion/temas/calidad-diferenciada/pliegodecondicionesdocarioja5denoviembrede2020_tcm30-552276.pdf

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.