k predlogu DIREKTIVE EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

Plastični proizvodi za enkratno uporabo in ribolovno orodje

Težava

Količina plastičnih morskih odpadkov v morjih narašča, kar ogroža ekosisteme, biotsko raznovrstnost, zdravje ljudi, pa tudi turizem, ribištvo in ladijski promet. Ta težava je čezmejne narave.

Plastika predstavlja 85 % odpadkov na evropskih obalah. Polovica je „plastičnih proizvodov za enkratno uporabo“, ki se uporabijo samo enkrat in za kratko obdobje ter se nato zavržejo. Opuščeno, izgubljeno ali kako drugače zavrženo ribolovno orodje predstavlja dodatnih 27 %.

Evropske politike na področju voda, pomorstva, odpadkov, proizvodov in ribištva še ne obravnavajo ustrezno morskih odpadkov, saj je izvajanje številnih ukrepov prepuščeno presoji posameznih držav članic, kar povzroča razdrobljenost notranjega trga.

Zakaj bi morala EU ukrepati in kaj je cilj?

S skupnimi in sorazmernimi ukrepi na ravni EU se lahko zmanjša količina morskih odpadkov ter hkrati zagotovita enotni trg in pravna varnost za podjetja.

Splošni cilj je zmanjšati okoljsko škodo, ki jo povzročajo nekateri plastični proizvodi, ter hkrati spodbujati prehod na krožno gospodarstvo z inovativnimi alternativnimi proizvodi za večkratno uporabo.

Možnosti politike

Analiza se je osredotočala na ribolovno orodje in deset najpogosteje najdenih plastičnih proizvodov za enkratno uporabo (približno 86 % plastičnih proizvodov za enkratno uporabo): cigaretne ogorke; plastenke za pijačo in pokrovčke; vatirane palčke; vrečke čipsa; osvežilne robčke; papirnate brisače; jedilni pribor; slamice; mešalne palčke; lončke za pitje; posode za živila in ribolovno orodje.

Proučenih je bilo več možnosti glede na izhodiščni scenarij, ki vključuje tekočo revizijo uredbe za nadzor ribištva in direktive o pristaniških sprejemnih zmogljivostih, pa tudi strategije za plastiko in pregledano zakonodajo o odpadkih.

Najprimernejša možnost

S to možnostjo bi se močno zmanjšala količina morskih odpadkov. Količina plastičnih proizvodov za enkratno uporabo bi se zmanjšala za približno polovico. Ta možnost zajema:

-razširjeno odgovornost proizvajalca za stroške preprečevanja nastajanja in odstranjevanja odpadkov, ki jih predstavljajo cigaretni filtri, plastenke za pijačo, vrečke čipsa, vlažilni robčki, papirnate brisače, lončki za pitje, posode za živila in baloni, ter zagotavljanje ustreznega ravnanja z odpadki, ki jih predstavlja poškodovano, izrabljeno in ulovljeno ribolovno orodje;

-spodbude za ribiče, da vrnejo poškodovano, izrabljeno in ulovljeno orodje ter ga dostavijo v pristanišče;

-ukrepe glede zasnove proizvodov za omejitev uporabe pokrovčkov pri plastenkah za pijačo;

-cilje za zmanjšanje uporabe plastičnih različic proizvodov za enkratno uporabo pri lončkih za pitje, vlažilnih robčkih in posodah za živila;

-prepoved uporabe plastičnih različic proizvodov za enkratno uporabo pri vatiranih palčkah, plastičnih palčkah za balone, jedilnem priboru, slamicah in mešalnih palčkah.

V letu 2030 bi se s to možnostjo pri plastičnih proizvodih za enkratno uporabo prihranilo 2,6 milijona ton ekvivalenta CO2. Preprečila bi se tudi okoljska škoda (enakovredna 11 milijardam EUR). Podjetja bi morala plačevati stroške izpolnjevanja obveznosti (približno 2 milijardi EUR) in ravnanja z odpadki (510 milijonov EUR). Potrošniki bi prihranili denar (približno 6,5 milijarde EUR), vendar bi se soočali tudi z nekaterimi nevšečnostmi.