Objava zahtevka za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2022/C 327/05)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek v treh mesecih od datuma te objave.

ZAHTEVEK ZA ODOBRITEV SPREMEMBE SPECIFIKACIJE PROIZVODA ZA ZAŠČITENE OZNAČBE POREKLA/ZAŠČITENE GEOGRAFSKE OZNAČBE, KI NI MANJŠA

Zahtevek za odobritev spremembe v skladu s prvim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012

„Steirisches Kürbiskernöl“

EU št.: PGI-AT-1460-AM02 – 9. 12. 2019

ZOP ( ) ZGO (X)

1. Skupina vložnikov in pravni interes

Gemeinschaft der Arbeitsgemeinschaft Steirischer Kürbisbauern Gen.m.b.H. [Združenje pridelovalcev štajerskih buč],

Landesinnung Steiermark des Lebensmittelgewerbes Berufszweig Ölpresser [Sektor oljarjev štajerskega združenja živilske industrije].

vročiti Gemeinschaft Steirisches Kürbiskernöl g.g.A. [Združenje za ZGO „Steirisches Kürbiskernöl“]

Julius Strauß Weg 1a 8430 Leibnitz ÖSTERREICH tel. +43 345272151 faks +43 34527215115 e-naslov: office@steirisches-kuerbiskernoel-gga.at

2. Država članica ali tretja država

Avstrija

3. Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se sprememba nanaša

☐ Ime proizvoda

☒ Opis proizvoda

☒ Geografsko območje

☒ Dokazilo o poreklu

☒ Metoda proizvodnje

☒ Povezava

☒ Označevanje

☒ Drugo [nacionalne zahteve]

4. Vrsta sprememb

☐ Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, ki se ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

☒ Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, za katero enotni dokument (ali enakovredni dokument) ni bil objavljen, pri čemer se sprememba ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

5. Spremembe

Do sedaj veljavna specifikacija, sestavljena iz več posameznih dokumentov, je bila združena v en dokument in revidirana, predvsem zaradi upoštevanja zahtev, ki urejajo postopek proizvodnje in dokazila o poreklu, ter zaradi popravka geografskega območja, ki je bilo prvotno pravilno prikazano na zemljevidu, vendar preozko opredeljeno v besedilu, ter zaradi njegove opredelitve in popravka v skladu s spremembami imen političnih okrajev. Podroben opis sistema nadzora je namenjen pojasnitvi in preprečevanju izkrivljanja konkurence ter prispeva k zagotavljanju kakovosti in posebnim značilnostim proizvoda „Steirisches Kürbiskernöl“.

Podrobneje:

Opis proizvoda:

Točka 5(b) veljavne specifikacije proizvoda – opis

„Temno obarvano, viskozno jedilno olje, ki se uporablja predvsem kot solatno olje. Proizvedeno s postopkom nežnega stiskanja semen štajerske buče, ki so naravno brez luščine (Cucurbita pepo var. styriaca). Bogato z večkrat nenasičenimi maščobami in zelo hranljivo.“

in pojasnilo

„‚Steirisches Kürbiskernöl‘ je temno, viskozno jedilno olje z okusom po oreških. Njegova posebna kakovost je, da se dobro drži solatnih listov. Ker je bogato z večkrat nenasičenimi maščobami, je zelo hranljivo. Analiza: Specifična teža: 0,90–0,92 kg/l Vsebnost maščob 90 %, od tega 40–60 % linolne kisline in 25–40 % oleinske kisline skupaj približno 80 %; 10–25 % palmitoleinske kisline, 3–6 % stearinske kisline, 1–2 % drugih maščobnih kislin Osnovni proizvod za olje je ‚štajerska oljna buča‘Cucurbita pepo var. styriaca (znana tudi kot oljna buča s semeni brez luščine), mutantna sorta, katere štiri najbolj zunanje celične plasti (luščine semena) ne olesenijo in se ne odebelijo. To daje semenom značilno olivno do temno zeleno barvo. Po navedbah avstrijskega genetika Ericha Tschermaka von Seysnegga je štajerska buča verjetno nastala spontano zaradi mutacije z izgubo funkcije v zadnjem stoletju. Semena imajo naslednjo hranilno sestavo: Sestava se razlikuje glede na pridelovalno leto: Maščobe: 45–53 % Beljakovine: 32–38 % Ogljikovi hidrati: 3–5 % Surove vlaknine: 2–4 % Minerali: 4–6 % (kalij, fosfor, kalcij, magnezij, železo, baker, mangan, selen, cink) Vitamini: E, B1, B2, B6, C, A, D. Približno 615 kcal na 100 g obroka. Druga pomembna hranila: Fitosterol in citrulin (farmakološki učinek na bolezni prostate) Skvalen (raven holesterola) Zaradi hranilnih snovi se štajerska bučna semena zelo razlikujejo od običajnih semen, ki so bila oluščena. Razlika med ‚oluščenimi‘ bučnimi semeni in bučnimi semeni ‚brez luščine‘ v smislu hranilne vrednosti je prikazana spodaj (Eduard von Boguslawski): Semena Abs. teža suhe snovi Kot % teže suhe snovi Surove maščobe Surove beljakovine Surove vlaknine Buče z oluščenimi semeni 90,0 39,6 27,7 19,6 Štajerska oljna buča 90,0 48,6 36,3 4,4 ‚Steirisches Kürbiskernöl‘ se zato od drugih jedilnih olj razlikuje v dveh pomembnih točkah: regionalno značilen osnovni proizvod (bučna semena, ki so naravno brez luščine) in edinstven postopek stiskanja (brez rafiniranja).“

se za izboljšanje in pojasnitev opisa nadomestita z naslednjim:

„5(b) Opis: ‚Steirisches Kürbiskernöl‘ se pridobiva iz semen štajerske oljne buče, ki so naravno brez luščine (Cucurbita pepo var. styriaca). Semena morajo biti certificirana semena sorte štajerske oljne buče, ki je odobrena v Avstriji in navedena na avstrijskem seznamu sort. Bučna semena se pred stiskanjem vedno prepražijo. To daje olju temno barvo, ki je proti svetlobi videti dvobarvno, in sicer temno zeleno/rdečkasto. ‚Steirisches Kürbiskernöl‘ je viskozno olje z značilnim vonjem. Ima bolj ali manj močan okus po oreških, odvisno od intenzivnosti postopka praženja. Olje ni niti filtrirano niti rafinirano. Nima odstranjene sluzi, ni (delno) razkisano, beljeno, dezodorirano in/ali frakcionirano. ‚Steirisches Kürbiskernöl‘ sestoji iz 100-odstotno čistega olja, pridobljenega s prvim stiskanjem semen štajerske oljne buče, ki so brez luščine, z opredeljenega pridelovalnega območja, stisnjenih na opredeljenem območju. Mešanje z drugimi olji ali semeni ni dovoljeno. Olje je bogato z večkrat nenasičenimi maščobami in je zelo hranljivo. Povprečni parametri za ‚Steirisches Kürbiskernöl‘: Vsebnost olja, specifična teža in profil maščobnih kislin bučnih semen štajerske oljne buče, ki so naravno brez luščine, se lahko zelo razlikujejo, odvisno od tal in vremenskih razmer na lokaciji, kjer se gojijo buče, ter stopnje zrelosti. Specifična teža: 0,90–0,92 kg/l Vsebnost maščob najmanj 99 %, od tega 37–60 % linolne kisline in 25–44 % oleinske kisline, skupaj približno 80 %, 10–20 % palmitinske kisline, 3–7 % stearinske kisline, 1–2 % drugih maščobnih kislin. ‚Steirisches Kürbiskernöl‘ se od drugih jedilnih olj razlikuje v več pomembnih točkah. Prvič, zaradi regionalno značilnega osnovnega proizvoda (semen štajerske oljne buče, ki so naravno brez luščine) na geografsko opredeljenem pridelovalnem območju, in drugič, zaradi značilnega (mehanskega/hidravličnega) postopka stiskanja po praženju semen.“ Razlogi: Posebna kakovost in videz proizvoda „Steirisches Kürbiskernöl“ sta bila vedno obravnavana kot rezultat regionalnega podnebja na opredeljenem pridelovalnem območju, strokovnega znanja kmetov na področjih pridelave, oskrbe in spravila pridelka ter tradicionalne metode proizvodnje – stiskanja olja. Tako je bilo kot „Steirisches Kürbiskernöl“ z zaščitenim poreklom ter neprimerljivim okusom in vonjem opisano samo olje, pridobljeno iz semen štajerske oljne buče, ki so naravno brez luščine (Cucurbita pepo var. styriaca). Besedilo, katerega del je bil vključen v prvotno specifikacijo proizvoda in katerega del je bil zdaj dodan, naj bi nedvoumno izražalo, da se lahko kot „Steirisches Kürbiskernöl“ označi samo 100-odstotno čisto olje, pridobljeno s prvim stiskanjem semen štajerske oljne buče, ki so brez luščine, z opredeljenega pridelovalnega območja, stisnjenih na opredeljenem območju. Ker se goji le certificirano seme sort štajerske oljne buče, ki so odobrene v Avstriji in so navedene na avstrijskem seznamu sort, to zagotavlja, da se razmnožujejo samo vrste posevkov, ki so primerne za avstrijsko pridelovalno območje in na ta način ohranjajo kakovost bučnih semen, potrebno za zagotavljanje kakovosti in značilnega okusa proizvoda „Steirisches Kürbiskernöl“. V specifikaciji proizvoda, ki se je uporabljala do danes, je bila vsebnost maščob 90 %; to je zdaj popravljeno na „najmanj 99 %“, saj je običajno med 99 % in 100 %. Navedene maščobne kisline so bile ustrezno prilagojene. Prejšnji seznam hranilne sestave bučnih semen je bil črtan, saj se te vrednosti ne uporabljajo na enak način za olje, pridobljeno iz semen, zato bi lahko potrošnike zmedle, vendar pa so pomembne za namene spremljanja. Prav tako se vrednosti, ki jih je določil Eduard von Boguslawski in so navedene v prej predstavljeni tabeli v zvezi z razlikami v hranilih med štajersko oljno bučo in bučo z oluščenimi semeni, ne nanašajo jasno na užitni del semena, kar je privedlo do kritik, zato je bila tudi ta tabela črtana. Namen spremembe opisa je zagotoviti natančnejše informacije in ohraniti zaupanje potrošnikov v kakovost, edinstvenost in sloves proizvoda „Steirisches Kürbiskernöl“. Sprememba ne vpliva na kakovost oljnega proizvoda ali njegove organoleptične lastnosti, kot so zlasti barva, vonj in okus.

Geografsko območje:

Točka 5(c) veljavne specifikacije proizvoda – geografsko območje

„‚Steirisches Kürbiskernöl‘ se stiska izključno na tradicionalnem območju južne Štajerske (politični okraji Deutschlandsberg, Feldbach, Fürstenfeld, Gradec-okolica, Hartberg, Lipnica, Radgona, Voitsberg in Weiz) in južne Gradiščanske (okraji Jennersdorf, Güssing in Oberwart). Osnovni proizvod (semena štajerske buče, ki so naravno brez luščine) izvira izključno iz zgoraj navedenega tradicionalnega območja in delov Spodnje Avstrije (politični okraji Hollabrunn, Horn, Mistelbach, Melk, Gänserndorf, omejen na sodni okraj Zistersdorf, in Korneuburg-Stockerau, omejen na sodni okraj Stockerau).“

in pojasnilo

„Posebna kakovost proizvoda izhaja iz dveh komponent. Prvič, posebnega ilirskega in podalpskega podnebja na območju pridelave semen – tradicionalnem pridelovalnem območju, glej zemljevid v Prilogi 1a), ki prikazuje območje južne Štajerske (politične okraje Deutschlandsberg, Feldbach, Fürstenfeld, Gradec-okolica, Hartberg, Lipnica, Radgona, Voitsberg in Weiz), območje južne Gradiščanske (okraje Jennersdorf, Güssing in Oberwart), Spodnjo Avstrijo (politične okraje Melk, Horn in Mistelbach), in, drugič, tradicionalne metode proizvodnje, razvite zlasti na območju Štajerske, glej zemljevid 1b) – območju južne Štajerske (politični okraji Radgona, Deutschlandsberg, Feldbach, Fürstenfeld, Gradec-okolica, Hartberg, Lipnica, Voitsberg in Weiz (glej zemljevid Štajerske) ter južne Gradiščanske (politični okraji Güssing, Jennersdorf in Oberwart).“

se nadomestita z naslednjim:

„5(c) Geografsko območje ‚Steirisches Kürbiskernöl‘ se stiska izključno na tradicionalnem območju južne Štajerske (politični okraji Deutschlandsberg, Gradec, Gradec-okolica, Hartberg-Fürstenfeld, Lipnica, Südoststeiermark, Voitsberg in Weiz) in južne Gradiščanske (okraji Jennersdorf, Güssing in Oberwart). Osnovni proizvod (semena štajerske buče, ki so naravno brez luščine) izvira izključno iz zgoraj navedenega tradicionalnega območja južne Štajerske in južne Gradiščanske ter iz naslednjih političnih okrajev Spodnje Avstrije: Hollabrunn, Horn, Mistelbach, Melk, Gänserndorf, omejen na sodni okraj Zistersdorf, in Korneuburg-Stockerau, omejen na sodni okraj Stockerau.“ Razlogi: Da bi popravili napako v izvirnem besedilu specifikacije proizvoda, sprememba pojasnjuje, da politični okraji tradicionalnega območja, na katerem je mogoče stiskati proizvod „Steirisches Kürbiskernöl“, vključujejo politični okraj Gradec, ki leži na sredini območja, ki je bilo do zdaj ponazorjeno z zemljevidom v prvotni specifikaciji. Gre torej za popravek v skladu z zemljevidom, vključenim v prvotni zahtevek za registracijo. Novi okraj Südoststeiermark, ki je bil ustanovljen z združitvijo okrajev Radgona in Feldbach, ter novi okraj Hartberg-Fürstenfeld, ki je bil ustanovljen z združitvijo okrajev Fürstenfeld in Hartberg, sta bila vključena zgolj zaradi pojasnitve in popravka.

Dokazilo o poreklu:

Navedbe v veljavni specifikaciji proizvoda o zgodovini proizvoda, ki jih je bilo treba ob priznanju označbe pojasniti v točki 5(d) („Zgodovina“), so bile skupaj s pojasnilom prestavljene v točko 5(f) („Povezava z geografskim območjem“) (glej besedilo pod navedeno točko). Namesto tega je treba pod točko 5(d) („Dokazilo o poreklu“) v novi specifikaciji proizvoda vključiti naslednje določbe o zagotavljanju sledljivosti:

„5(d) Dokazilo o poreklu: Da bi lahko sledili celotnemu toku od gojenja do predelave, je treba dokumentirati pretok semena štajerske oljne buče, ki je naravno brez luščin (Cucurbita pepo var. styriaca), vse do končnega proizvoda z ZGO ‚Steirisches Kürbiskernöl‘. Da bi lahko jasno sledili površinam s pridelki, letinam, vrsti uporabe bučnih semen in količini proizvedenega olja, morajo proizvajalci pisno ali v elektronski obliki dokumentirati vse naslednje točke: Vsak proizvajalec mora imeti veljavno pogodbo o nadzoru (po možnosti vključeno v pogodbo o pridelavi pridelka) in mora predložiti dokazilo o poreklu v skladu s točko (d), odvisno od njegovega mesta v postopku proizvodnje. Če se je več udeležencev na trgu združilo v proizvodno zadrugo, mora zadruga skleniti veljavno pogodbo z nadzorno agencijo in notranje pogodbe o nalogah nadzora specifikacij s svojimi člani, tj. s posameznimi proizvajalci (kmeti, oljarnami). 5(d)(1) Površine s pridelki Vsako leto morajo proizvajalci semena agenciji, pooblaščeni v okviru sistema nadzora, v skladu s pogodbo o nadzoru (ki je morda vključena v pogodbo o pridelavi pridelka) v pisni ali elektronski obliki predložiti dokazilo, da so površine s pridelki na opredeljenem pridelovalnem območju ZGO. Agencija je lahko akreditirana nadzorna agencija ali združenje proizvajalcev, ki ga spremlja akreditirana nadzorna agencija. Poročilo mora vsebovati seznam površin, ki so predmet predpisanih nadzorov (npr. združeni zahtevek AMA ali podoben dokument). To poročilo omogoča evidentiranje vseh območij pridelave oljne buče, ki so pomembna za proizvodnjo ‚Steirisches Kürbiskernöl‘ v zadevnem proizvodnem letu. 5(d)(2) Spravila Vsak posamezni proizvajalec semena mora pisno ali elektronsko dokumentirati količino bučnih semen, ki so bila spravljena neposredno s polja, posušena in očiščena (tj. s katerih so bili odstranjeni pulpa in deli luščine), in to sporočiti agenciji, pooblaščeni v okviru sistema nadzora v skladu s pogodbo o nadzoru (po možnosti vključeno v pogodbo o pridelavi pridelka), do 31. decembra v pridelovalnem letu. Agencija je lahko akreditirana nadzorna agencija ali združenje proizvajalcev, ki ga spremlja akreditirana nadzorna agencija. To poročilo omogoča evidentiranje skupne letne količine, ki jo je pridelal posamezni proizvajalec semena, v sistemu nadzora. Navedeno omogoča izračun povprečnega donosa na hektar in proizvajalca. Nato se lahko določi skupna letina; to pa je osnovni pogoj za nadzor celotnega toka. Tok bučnih semen, spravljenih neposredno s polja, iz leta spravila XY od proizvajalca semena do različnih izvajalcev (obrati za pranje, sušenje in čiščenje) mora biti prav tako dokumentiran pisno (npr. tehtalna opomba mokre/suhe snovi v kg ali račun) ali elektronsko in sporočen agenciji, ki je pooblaščena v okviru sistema nadzora v skladu s pogodbo o nadzoru (po možnosti vključeno v pogodbo o pridelavi pridelka). 5(d)(3) Uporaba semena Če se bučna semena z opredeljenega pridelovalnega območja, spravljena neposredno s polja, posušena in očiščena (tj. s katerih so bili odstranjeni pulpa in deli luščine), iz pridelovalnega leta XY prodajo, morajo proizvajalec semena in vsa druga podjetja, vključena v proizvodno verigo do oljarne (trgovci na debelo, imetniki skladišč, oljarne itd.), ali agencija, ki jo ti pooblastijo, pisno ali v elektronski obliki potrditi izvor semen. Agencija je lahko akreditirana nadzorna agencija ali združenje proizvajalcev, ki ga spremlja akreditirana nadzorna agencija. Naslednje pomembne informacije morajo biti dokumentirane pisno ali v elektronski obliki, da se zagotovi sledljivost toka, tudi če se proizvod dostavi tretjim osebam: proizvajalec semena, količina semena [v kg], proizvedena v skladu s specifikacijo, iz proizvodnega leta XY in prejemnik. Dokument, potreben za to (npr. količinska opomba, spremni dokument, elektronski zapis itd.), mora biti oštevilčen z zaporedno številko. Če se semena prodajo naprej, se ta dokument posreduje naslednji osebi, ki ima v lasti semena. Poleg tega mora proizvajalec (oljar, kmet) dokumentirati stranko (kmeta, trgovca), količino semen [v kg], datum proizvodnje, faktor stiskanja in velikost posode ob vsakem stiskanju semen za proizvodnjo olja z ZGO ‚Steirisches Kürbiskernöl‘. S tem se hkrati dokumentira lokacija stiskanja/oljarna. Če udeleženec v sistemu ZGO uporablja semena na način, ki ni namenjen stiskanju za pridobivanje olja ‚Steirisches Kürbiskernöl‘, proizvedenega v skladu s specifikacijo proizvoda (npr. za prigrizke, semena, pekovske izdelke, farmacevtsko industrijo, mešanje z drugimi olji ali živili itd.), mora oseba, ki ima v lasti semena, proizvedena v skladu s specifikacijo, ali združenje proizvajalcev to pisno ali elektronsko dokumentirati ter zabeležiti količino [v kg] in predvideno uporabo. To dokumentacijo je treba stalno posodabljati ter jo povzeti in posredovati združenju proizvajalcev vsakih šest mesecev (do 30. junija za prvo polletje tekočega leta in do konca tekočega leta za drugo polletje). Semena, ki se ne uporabljajo za stiskanje za pridobivanje olja z ZGO ‚Steirisches Kürbiskernöl‘, je treba pri izračunu toka odšteti od skupne količine. Podjetja/predelovalci, ki so predmet nadzora, morajo ustvariti lastne edinstvene in sledljive številke proizvodov/izdelkov (npr. za semena za prigrizke z ZGO in semena za prigrizke na splošno) ter predložiti evidence. Vsa predelovalna podjetja, ki sodelujejo v sistemu ZGO in predelujejo semena v skladu s specifikacijo (npr. pri proizvodnji semen za prigrizke, pekovskih izdelkov itd.), morajo preveriti ustrezne tokove; semena, proizvedena v skladu s specifikacijo, morajo biti predelana, skladiščena in označena ločeno od drugih bučnih semen. 5(d)(4) Serijske kontrolne številke na posodah: Vsaki posodi (razen za lastno porabo) je treba dodeliti serijsko kontrolno številko, s katere je mogoče prepoznati ime podjetja za neposredno trženje proizvoda ali proizvajalca bučnega olja (proizvodne serije) ali ime izvajalca (kmeta ali trgovca ali oljarne ali distributerja). Ta kontrolna številka mora omogočati tudi določitev datuma proizvodnje (stiskanja olja). Kontrolna številka in podatki o količini (v litrih ali kg) morajo biti vidni na etiketi proizvoda z ZGO ‚Steirisches Kürbiskernöl‘. Ta sistem kontrolnih številk omogoča sledenje in preverjanje toka v vsakem podjetju in celotnega toka vseh proizvajalcev. Nadzor mora zajemati naslednje točke: — geografska lokacija pridelovalca (bučnih semen) in predelovalca (nadaljnja predelava, zlasti stiskanje) v skladu s specifikacijo proizvoda, — zloraba dokumentov (npr. potrdil) ali kontrolnih številk, npr. z nakupom ali mešanjem blaga in ločenih tokov blaga, — tok med proizvajalci semena, predelovalci ali izvajalci, proizvajalci olja in trgovci, — lastnosti proizvoda v skladu s specifikacijo proizvoda (npr. samo iz prvega stiskanja semen štajerske oljne buče, ki so brez luščine [pepo var. styriaca], 100-odstotno čisto), — pravilno označevanje proizvoda.“ Razlogi: Ker dosedanja specifikacija ne vsebuje nobenih informacij o dokazilu o poreklu, je bilo smiselno vključiti informacije za izboljšanje in zagotavljanje sledljivosti proizvoda v skladu s točko 5(d) specifikacije proizvoda. Za jasno spremljanje površin s pridelki, letin, uporabe semen in količine proizvedenega olja, tudi če se semena/olje prodajo tretji osebi, specifikacija zdaj zahteva uporabo večstopenjskega sistema dokazovanja in nadzora, ki vključuje sistem kontrolnega številčenja ter poročila o površinah s pridelki in letinah.

Metoda proizvodnje:

Točka 5(e) veljavne specifikacije proizvoda – postopek ekstrakcije:

„Oprana in posušena bučna semena, ki so naravno brez luščine, se zmeljejo, mehko odprejo in nato stisnejo. Ta nežen postopek zagotavlja, da se v štajerskih bučnih semenih ohrani večina pomembnih hranil.“

in pojasnilo:

„Bučna semena, ki so naravno brez luščine (Cucurbita pepo var. styriaca), se temeljito posušijo. Posušena semena se drobno zmeljejo v ustreznem mlinu, zmešajo z vodo in pregnetejo v bučno maso. Nato se lahko doda nekaj soli, da se okrepi okus. Za proizvodnjo olja ‚Steirisches Kürbiskernöl‘ je treba bučno maso pred stiskanjem počasi segrevati v ponvi z mešalnim sistemom; to znatno zmanjša njeno vsebnost vode in ji da značilen okus. Pražena bučna masa se nežno mehansko stisne, da dobimo bučno olje brez kemičnih dodatkov.“

se nadomestita z naslednjim:

„5(e) Postopek proizvodnje: ‚Semena štajerske oljne buče, ki so naravno brez luščine (Cucurbita pepo var. styriaca), so rezultat mutacije, pri kateri štiri najbolj zunanje celične plasti (luščine semena) ne olesenijo in se ne odebelijo. To daje semenom značilno olivno do temno zeleno barvo. Za gojenje se lahko uporablja samo seme sort štajerske oljne buče, ki so odobrene v Avstriji in so navedene na avstrijskem seznamu sort, certificirano na podlagi avstrijskih metod na terenu ali metod na terenu drugih držav članic, katerih vsebina je podobna. To zagotavlja, da se razmnožujejo samo vrste posevkov, ki so primerne za avstrijsko pridelovalno območje. To je bistveno za ohranjanje kakovosti bučnih semen, ki je potrebna za zagotavljanje kakovosti in značilnega okusa proizvoda ‚Steirisches Kürbiskernöl‘. Ker se oprana in posušena bučna semena dobro skladiščijo, se običajno stisnejo na zahtevo, s čimer se zagotovi, da je bučno olje, ki se trži, čim bolj sveže in aromatično. Tradicionalni postopek proizvodnje vključuje drobno mletje opranih in posušenih bučnih semen, ki so naravno brez luščine, v primernem mlinu. Posušena semena se zmešajo z vodo in soljo ter pregnetejo v bučno maso. Za pomoč pri stiskanju in predvsem denaturaciji visoke vsebnosti beljakovin v bučnih semenih brez luščine (pepo var. styriaca) je običajno in dovoljeno dodajati namizno sol. Ker se ‚Steirisches Kürbiskernöl‘ pridobiva brez kakršnih koli drugih kemičnih dodatkov, se ohrani večina dragocenih hranil. Bučna masa se pred stiskanjem počasi segreva v ponvi z mešalnim sistemom; to znatno zmanjša njeno vsebnost vode in ji da značilen okus. Lahko ima bolj ali manj močan okus po praženju, odvisno od intenzivnosti postopka praženja. Olje se pridobiva iz pražene bučne mase s povsem mehanskim/hidravličnim postopkom brez nadaljnjega segrevanja. ‚Steirisches Kürbiskernöl‘ se pridobiva samo iz prvega stiskanja. Suspendirane trdne snovi v naravnem olju potrebujejo nekaj dni, da se usedejo, nato pa se olje ustekleniči v posodah, ki ga ščitijo pred svetlobo (običajno v temnih steklenicah). To je potrebno, ker je bučno olje občutljivo na svetlobo.“

Razlogi:

Posebna kakovost proizvoda „Steirisches Kürbiskernöl“ je deloma odvisna od strokovnega znanja kmetov o tradicionalnem postopku proizvodnje pridelka in postopku stiskanja olja. Besedilo prvotne specifikacije, ki je zdaj dopolnjeno, podrobneje opisuje ta tradicionalni postopek proizvodnje; natančneje, postopek stiskanja je natančneje opredeljen s pojasnilom, da se olje pridobiva iz pražene bučne mase „s povsem mehanskim/hidravličnim postopkom“ brez nadaljnjega segrevanja.

Ker je „Steirisches Kürbiskernöl“ občutljiv na svetlobo, specifikacija proizvoda vključuje dejstvo, da mora biti olje ustekleničeno v posodah, ki ga ščitijo pred svetlobo, običajno v temnih steklenicah. To zagotavlja kakovost proizvoda „Steirisches Kürbiskernöl“.

Vključitev zahteve, da se lahko uporablja samo seme sort štajerske oljne buče, ki so odobrene v Avstriji in so navedene na avstrijskem seznamu sort, certificirano na podlagi avstrijskih metod na terenu ali metod na terenu drugih držav članic, katerih vsebina je podobna, bi morala zagotoviti, da se razmnožujejo in kot seme uporabljajo samo vrste posevkov, ki so primerne za avstrijsko pridelovalno območje in lahko zato zagotavljajo kakovost bučnih semen, potrebno za zagotavljanje kakovosti in značilnega okusa proizvoda „Steirisches Kürbiskernöl“.

Te posebne zahteve za surovine so utemeljene z dveh vidikov:

1. Dovoljenje za posebne sorte: V Avstriji so nekatere sorte štajerske oljne buče pridobile dovoljenje. Avstrijsko dovoljenje za bučno seme zahteva preskušanje pridelovalne vrednosti sorte (člen 46(2) avstrijskega zakona o semenih), ki presega zahteve Direktive 2002/55/ES o trženju semena zelenjadnic. Med preskušanjem se lastnosti, ki določajo pridelovalno vrednost, določijo s primerjavo s podobnimi odobrenimi sortami (npr. odpornost proti škodljivim organizmom, donos pridelka itd.), da se ponazori posebna primernost sort buč, odobrenih v Avstriji za avstrijska pridelovalna območja. Dostop do avstrijskega postopka sprejemanja sort je odprt za vse sorte, ne glede na njihov kraj izvora.

2. Razmnoževanje semena V skladu z avstrijsko uredbo o semenih iz leta 2006 se lahko oljna bučna semena v Avstriji tržijo le kot seme za razmnoževanje in kot certificirano seme. Vendar Direktiva 2002/55/ES (člen 20(2)) dovoljuje tudi standardno seme. Za standardno seme velja samo nadzor trženja semena. Uradno spremljanje postopka proizvodnje (tudi med razmnoževanjem) ni predvideno. Zato na terenu ni nobenega preverjanja, s katerim bi se zagotovilo, da je bila uporabljena navedena sorta (to se lahko v praksi uveljavi le na terenu). Pri certificiranem semenu pa se pristnost sorte preverja z uradnimi pregledi na terenu. Ta preverjanja območij razmnoževanja temeljijo na metodah na terenu za štajersko oljno bučo, ki jih je Zvezni urad za varnost hrane objavil v avstrijskem listu o sortah in semenih (Sorten- und Saatgutblatt) in ki vključujejo posebne zahteve za območja razmnoževanja in posevke. Te metode na terenu bi bilo treba podobno uporabljati tudi v okviru potrjevanja semena v drugih državah članicah, s čimer bi zagotovili, da proizvedene oljne buče dosegajo pričakovano kakovost. Avstrijska zakonodaja o priznavanju sort (preverjanje pridelovalne vrednosti) in razmnoževanju semena (certificirano seme) je strožja od predpisov EU ali predpisov drugih držav članic. Strožje zahteve za priznavanje sort in razmnoževanje semena v primerjavi z zakonodajo EU tako zagotavljajo primernost sorte posebej za avstrijska pridelovalna območja in zagotavljajo, da se dejansko razmnožuje seme sorte štajerske oljne buče.

Povezava z geografskim območjem:

Navedbe iz točke 5(d) veljavne specifikacije proizvoda („Zgodovina“):

„Razvoj proizvoda ‚Steirisches Kürbiskernöl‘ je tesno povezan s Štajersko. Obstajajo dokazi, da se je olje iz bučnih semen stiskalo že v 18. stoletju. Tradicionalni postopek stiskanja in gojenje bučnih semen brez luščine sta se razvila na Štajerskem. S tega območja izhaja tudi mehanizacija spravila in predelave.“

in pojasnilo:

„Olje ‚Steirisches Kürbiskernöl‘, proizvedeno v Avstriji, zlasti na Štajerskem, se pridobiva iz semen štajerske oljne buče, ki so naravno brez luščine (Cucurbita pepo var. styriaca). Oblikovanje in razvoj olja ‚Steirisches Kürbiskernöl‘ sta zelo tesno povezana s Štajersko. Številni sklici na literaturo dokazujejo, da se je bučno olje na naši zemljepisni širini stiskalo že v začetku 18. stoletja (glej prispevek profesorja Teppnerja v Die Koralpe, str. 57–63, 1982). Na Štajerskem so še danes ohranjeni stari mlini za mletje bučnega semena iz 18. stoletja, ki so se že takrat uporabljali za proizvodnjo bučnega olja iz oluščenih semen. Kot primer je vreden omembe ‚stari Pechmannov mlin za mletje bučnega semena‘, ki ga je družina Egger (predniki sedanje lastnice Irmgard Schober) leta 1774 kupila od vladarjev posestva Brunnsee in se od takrat upravlja kot oljarna. Drugi predniki, ki so bili po družini Egger lastniki oljarne, so bili Georg Friedl, Josef Pechmann, Friedrich Pechmann in zdaj Irmgard Schober. Kot dodatno dokazilo o proizvodnji bučnega olja so priložena potrdila oljarne Karl Hartlieb iz leta 1910 o gojenju bučnih semen. Izkušeni stiskalci so razvili postopek nežnega stiskanja za proizvodnjo dragocenega bučnega olja. V primerjavi z drugimi evropskimi državami proizvajalkami (v jugovzhodni Evropi) so semena, ki so bila takrat običajno z luščino, oluščili pred stiskanjem. Štajerski kmetje so odkrili ‚mutacije z mehko luščino‘ in začeli gojiti ta dragocena bučna semena. ‚Bučna semena, ki so naravno brez luščine‘ so se nato gojila izključno na Štajerskem. Ko se je kmetijstvo okrepilo, ročno odstranjevanje semen iz buč ni bilo več ekonomsko vzdržno. Pridelki so se od leta 1970 naprej povečevali, saj sta se spravilo in predelava na pobudo štajerskih kmetov mehanizirala. Združenje pridelovalcev štajerskih buč, ustanovljeno leta 1978, je prevzelo trženje bučnih semen za številne kmete. Površine s pridelki so se od takrat stalno povečevale.“

so bili prestavljeni v to točko in se skupaj z dosedanjimi navedbami iz točke 5(f) veljavne specifikacije proizvoda („Povezava z geografskim območjem“):

„Ker na pridelovalnih območjih (ilirsko-podalpsko podnebje na Štajerskem) prevladuje toplo in vlažno vreme, štajerske oljne buče dozorijo šele jeseni. Posledica tega je visoka vsebnost nenasičenih maščob. Ta pridelek ima na teh območjih pomembno gospodarsko vlogo pri ohranjanju malih kmetijskih gospodarstev (trenutna kmetijska površina znaša približno 10 000 ha). Proizvodnja ‚Steirisches Kürbiskernöl‘ zagotavlja tudi pomembna delovna mesta in dohodek za približno 70 komercialnih oljarn na območjih z omejenimi možnostmi, ki jim grozi izseljevanje. Potrošniki posebej povprašujejo po olju ‚Steirisches Kürbiskernöl‘.“

in pojasnilom:

„Podnebne razmere: Zaradi ilirsko-podalpskega podnebja (toplo in vlažno vreme) štajerske oljne buče dozorijo šele jeseni. To povečuje visoko vsebnost hranilno dragocenih nenasičenih maščob. Po drugi strani pa oljne buče, gojene v panonskem podnebju, dozorijo prej (kar pomeni spravilo v toplem obdobju leta) in imajo nižjo vsebnost nenasičenih maščob. Gospodarski pomen: Razvoj olja ‚Steirisches Kürbiskernöl‘ je neločljivo povezan s Štajersko (glej točko 5(d)). Trenutna površina s pridelki na Štajerskem znaša med 8 000 in 9 000 ha. Pridelki buče so zanimiva alternativa vse bolj nedobičkonosni pridelavi žit za približno 2 000 kmetijskih gospodarstev v strukturno šibkih obmejnih regijah. Proizvodnja bučnega olja zagotavlja alternativo vse bolj nedobičkonosnemu mletju žit tudi 70 komercialnim oljarnam in številnim kmetijskim stiskalnicam (neposredno trženje). Zaščita gojenja bučnih semen je posebno regionalno politično vprašanje v smislu preambule Uredbe (EGS) št. 2081/92. Bučno olje kot regionalna specialiteta na uveljavljenem pridelovalnem območju zagotavlja številna delovna mesta v kmetijstvu in trgovini, s čimer pomaga prebivalstvu, da ostane na tem območju, ki mu grozi izseljevanje, in zasluži dohodek. Ta regionalna specialiteta malim kmetijskim gospodarstvom in komercialnim podjetjem omogoča privlačen alternativni vir dohodka.“

preoblikujejo in posodobijo na naslednji način:

„5(f) Povezava z geografskim območjem: Podnebne značilnosti: Zaradi vremena, ki prevladuje na pridelovalnih območjih (npr. ilirsko-podalpsko podnebje na Štajerskem), štajerske oljne buče dozorijo šele pozno poleti ali jeseni. To zagotavlja doseganje (povečanje) visoke vsebnosti hranilno dragocenih nenasičenih maščob. Gospodarski pomen in ugled: Polja oljne buče so pomemben element krajine na opredeljenem območju, prebivalci pa se močno identificirajo z oljem ‚Steirisches Kürbiskernöl‘ kot enim od vodilnih proizvodov regije. To je zelo pomembno tudi za turizem. Gojenje tega pridelka je neločljivo povezano s Štajersko in ima na določenih območjih pomembno gospodarsko vlogo pri ohranjanju malih kmetijskih gospodarstev. Pridelki buče so zanimiva alternativa drugim, vse bolj nedobičkonosnim pridelkom za približno 3 000 kmetijskih gospodarstev v strukturno šibkih regijah. Odkar je bilo olje ‚Steirisches Kürbiskernöl‘ leta 1996 vpisano v register EU za zaščito porekla, se je površina s pridelki na geografsko opredeljenem območju skoraj podvojila. To je posledica doslednega strokovnega svetovanja kmetom in sistema zaščite porekla, ki sta ta tradicionalni proizvod še utrdila in izpostavila kot vrhunski proizvod. Proizvodnja bučnega olja zagotavlja alternativo vse bolj nedobičkonosnemu mletju žit tudi 50 komercialnim oljarnam in številnim kmetijskim stiskalnicam (neposredno trženje). Zaščita gojenja buč je posebno regionalno politično vprašanje v smislu preambule Uredbe (EGS) št. 2081/92 in njenih nadaljnjih uredb. Bučno olje kot regionalna specialiteta na uveljavljenem pridelovalnem območju zagotavlja številna delovna mesta v kmetijstvu in trgovini, s čimer pomaga prebivalstvu, da ostane na tem območju, ki mu grozi izseljevanje, in zasluži dohodek. Ta regionalna specialiteta malim kmetijskim gospodarstvom in komercialnim podjetjem omogoča privlačen alternativni vir dohodka. Naložbe v trženje in proizvodnjo v višini več milijonov eurov v zadnjih letih so povečale prepoznavnost proizvoda ‚Steirisches Kürbiskernöl‘ med potrošniki. Proizvodu ‚Steirisches Kürbiskernöl‘ posebno kakovost zagotavljajo kakovost semen štajerske oljne buče, ki so naravno brez luščine, na geografsko opredeljenem pridelovalnem območju, strokovno znanje kmetov na področjih pridelave, oskrbe in spravila pridelka ter metoda proizvodnje – stiskanje olja. Sloves proizvoda ‚Steirisches Kürbiskernöl‘, ki temelji na posebni kakovosti proizvoda, se je tako razširil prek avstrijskih meja. Zgodovinsko ozadje: Oblikovanje in razvoj olja ‚Steirisches Kürbiskernöl‘ sta zelo tesno povezana s Štajersko. Številni sklici na literaturo dokazujejo, da se je bučno olje v regiji stiskalo že v 18. stoletju (profesor Teppner, Die Koralpe, str. 57–63, 1982). Na Štajerskem so še danes ohranjeni stari mlini za mletje bučnega semena iz 18. stoletja, ki so se že takrat uporabljali za proizvodnjo bučnega olja iz oluščenih semen. Kot primer je vreden omembe ‚stari Pechmannov mlin za mletje bučnega semena‘, ki ga je družina Egger (predniki sedanje lastnice Irmgard Schober) leta 1774 kupila od vladarjev posestva Brunnsee in se od takrat upravlja kot oljarna. Drugi predniki, ki so bili po družini Egger lastniki oljarne, so bili Georg Friedl, Josef Pechmann, Friedrich Pechmann in zdaj Irmgard Schober. Dodatno dokazilo o proizvodnji bučnega olja so potrdila oljarne Karl Hartlieb iz leta 1910 o gojenju bučnih semen. Gojenje bučnih semen brez luščine se je začelo na Štajerskem. S tega območja izhaja tudi mehanizacija spravila in predelave. Po navedbah avstrijskega genetika Ericha Tschermaka von Seysnegga je štajerska buča verjetno nastala spontano zaradi mutacije z izgubo funkcije v zadnjem stoletju. Izkušeni stiskalci so postopek nežnega stiskanja za proizvodnjo dragocenega bučnega olja razvijali vse od 18. stoletja. V primerjavi z drugimi evropskimi državami proizvajalkami (v jugovzhodni Evropi) so semena, ki so bila takrat običajno z luščino, oluščili pred stiskanjem. Štajerski kmetje so odkrili ‚mutacije z mehko luščino‘ in začeli gojiti ta dragocena bučna semena. ‚Bučna semena, ki so naravno brez luščine‘ so se nato gojila izključno na Štajerskem. Ko se je kmetijstvo okrepilo, ročno odstranjevanje semen iz buč ni bilo več ekonomsko vzdržno. Pridelki so se od leta 1970 naprej povečevali, saj sta se spravilo in predelava na pobudo štajerskih kmetov mehanizirala. Združenje pridelovalcev štajerskih buč, ustanovljeno leta 1978, je prevzelo trženje bučnih semen za številne kmete. Površine s pridelki so se od takrat stalno povečevale.“ Razlogi: Navedbe v veljavni specifikaciji proizvoda o zgodovini proizvoda iz točke 5(d) („Zgodovina“), ki bi morale biti ob priznanju označbe pojasnjene pod točko „Dokazilo o poreklu“, so bile skupaj s pojasnilom prestavljene v točko 5(f) („Povezava z geografskim območjem“) in združene skupaj z navedbami v veljavni specifikaciji proizvoda pod točko 5(f) („Povezava z geografskim območjem“) ter zgolj strukturno urejene. To ni privedlo do vsebinskih sprememb.

Označevanje:

Dosedanje navedbe v veljavni specifikaciji proizvoda iz točke 5(h) („Označevanje“):

„Steirisches Kürbiskernöl“

in pojasnilo:

„‚Steirisches Kürbiskernöl‘ v smislu našega zahtevka se stiska izključno na območjih, navedenih v točki 5(e), iz bučnih semen z oznako Cucurbita pepo var. styriaca, ki prav tako prihajajo samo z območij, navedenih v točki 5(e). ‚Steirisches Kürbiskernöl‘ pomeni bučno olje iz prvega stiskanja.“

se nadomestijo z naslednjim:

„olje ‚Steirisches Kürbiskernöl‘ z ZGO je treba označiti v skladu z določbami Uredbe (EU) št. 1151/2012. Poleg označevanja, ki se zahteva v skladu z Uredbo (EU) št. 1151/2012 in njenimi izvedbenimi določbami, so lahko na proizvodu prikazani tudi logotipi in blagovne znamke proizvajalcev. Vsi proizvodi iz bučnega olja, ki so vključeni v sistem nadzora ZGO ‚Steirisches Kürbiskernöl‘ in se dajejo na trg, morajo imeti registrirano ime ‚Steirisches Kürbiskernöl‘ in biti v skladu z zakonom označeni kot ZGO. Tudi vsaka posamezna posoda za prodajo mora biti označena s serijsko kontrolno številko (glej točko 5(d)(4)), količino (v litrih ali kg) in imenom nadzorne agencije. Blagovne znamke morajo prav tako uporabljati kontrolno številko, kot je navedeno v točki 5(d)(4).“

Razlogi:

Dodatne navedbe podpirajo predpisane nadzorne ukrepe ter izboljšujejo preglednost in seznanjenost potrošnikov.

Drugo:

— Nacionalna zakonodaja

Dosedanji sklic na „Codex Alimentarius“ kot splošno veljavno nacionalno zahtevo na podlagi nacionalne zakonodaje je bil izpuščen, saj ta točka v specifikaciji ni več obvezna.

ENOTNI DOKUMENT

„Steirisches Kürbiskernöl“

EU št.: PGI-AT-1460-AM02 – 9. 12. 2019

ZOP ( ) ZGO (X)

1. Ime [zop ali zgo]

„Steirisches Kürbiskernöl“

2. Država članica ali tretja država

Avstrija

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1. Vrsta proizvoda

Skupina 1.5 Olja in masti (maslo, margarina, olje itn.)

3.2. Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

„Steirisches Kürbiskernöl“ je 100-odstotno čisto, temno obarvano, viskozno olje, ki je proti svetlobi videti dvobarvno, in sicer temno zeleno/rdečkasto. Pridobiva se s prvim stiskanjem certificiranih semen, ki so naravno brez luščine, sorte štajerske oljne buče (Cucurbita pepo var. styriaca), ki je odobrena v Avstriji in je navedena na avstrijskem seznamu sort.

Olje ima okus po oreških in značilen vonj. Bogato je z večkrat nenasičenimi maščobami in je zelo hranljivo.

Parametri za „Steirisches Kürbiskernöl“ so naslednji:

Specifična teža: 0,90–0,92 kg/l

Vsebnost maščob najmanj 99 %,

od tega 37–60 % linolne kisline in 25–44 % oleinske kisline, skupaj približno 80 %,

10–20 % palmitinske kisline,

3–7 % stearinske kisline,

1–2 % drugih maščobnih kislin.

3.3. Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

„Steirisches Kürbiskernöl“ se lahko pridobiva samo iz semen štajerske oljne buče, ki so naravno brez luščine (Cucurbita pepo var. styriaca), z opredeljenega območja. Uporabi se lahko samo seme sort štajerske oljne buče, ki so odobrene v Avstriji, certificirano na podlagi avstrijskih metod na terenu za štajerske oljne buče ali metod na terenu drugih držav članic, katerih vsebina je podobna.

Omejitev na sorte, odobrene v Avstriji, in seme, certificirano na podlagi nekaterih metod na terenu, je potrebna za zagotovitev kakovosti proizvoda „Steirisches Kürbiskernöl“. To zagotavlja, da se razmnožujejo samo vrste, ki so primerne za avstrijska pridelovalna območja. Sorte oljnih buč, odobrene v Avstriji, so bile preskušene na določenih pridelovalnih območjih, rezultati teh preskusov pa so pokazali, da so se prilagodile prevladujočim podnebnim in talnim razmeram na pridelovalnih območjih. To je bistveno za kakovost končnega proizvoda (sorte oljnih buč, ki niso primerne za območje, so zelo dovzetne za bolezni) in zmanjšuje tudi finančno tveganje pridelovalcev buč. Enako velja za certificiranje, pri katerem se posevki pregledujejo na pridelovalnih območjih z uporabo metod na terenu za štajersko oljno bučo, ki se osredotočajo zlasti na zahteve v zvezi s sortno pristnostjo, nečistočami in zdravjem rastlin (zlasti v zvezi z virusi). Ker je oljna buča navzkrižni opraševalec, je treba upoštevati najmanjše razdalje, da se preprečijo tuji križanci s hibridi in samooplodnimi linijami.

3.4. Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

„Steirisches Kürbiskernöl“ je treba stiskati po tradicionalnem postopku proizvodnje na opredeljenem geografskem območju.

3.5. Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

„Steirisches Kürbiskernöl“ je treba stekleničiti v posodah, ki ga ščitijo pred svetlobo (običajno v temnih steklenicah). S tem se ohrani kakovost proizvoda, ki je občutljiv na svetlobo.

3.6. Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Vsaka posoda za prodajo mora imeti serijsko kontrolno številko, s katere je mogoče prepoznati ime podjetja za neposredno trženje proizvoda ali proizvajalca bučnega olja ali ime izvajalca in datum proizvodnje (stiskanja). Vključiti je treba tudi količino (v litrih ali kg) in ime nadzorne agencije. Tudi blagovne znamke morajo uporabljati kontrolno številko.

4. Jedrnata opredelitev geografskega območja

„Steirisches Kürbiskernöl“ se stiska v regiji južne Štajerske (politični okraji Deutschlandsberg, Gradec, Gradec-okolica, Hartberg-Fürstenfeld, Lipnica, Südoststeiermark, Voitsberg in Weiz) in regiji južne Gradiščanske (okraji Jennersdorf, Güssing in Oberwart). Surovina (semena štajerske buče, ki so naravno brez luščine) izvira izključno iz zgoraj navedenega tradicionalnega območja južne Štajerske in južne Gradiščanske ter iz naslednjih okrajev v Spodnji Avstriji: politični okraji Hollabrunn, Horn, Mistelbach, Melk, Gänserndorf, omejen na sodni okraj Zistersdorf, in Korneuburg-Stockerau, omejen na sodni okraj Stockerau.

5. Povezava z geografskim območjem

Registracija ZGO „Steirisches Kürbiskernöl“ temelji na kakovosti proizvoda, ki izhaja iz kombinacije posebnega osnovnega proizvoda, štajerske oljne buče (Cucurbita pepo var. styriaca), in nežnega postopka stiskanja, razvitega na Štajerskem, ter slovesa proizvoda „Steirisches Kürbiskernöl“ (ki je skoraj temeljnega pomena za identiteto prebivalstva na Štajerskem) in velikega spoštovanja do proizvoda „Steirisches Kürbiskernöl“.

Posebnosti geografskega območja in človeški dejavniki

Obstajajo dokazi, da se buče na Štajerskem gojijo že približno 300 let. Prototip štajerske oljne buče, razvite z mutacijo v 19. stoletju, ki se je razlikovala po značilnosti, da luščine njenih semen niso olesenele, so na Štajerskem skrbno negovali in sprva gojili izključno tam. Gojenje se je pozneje razširilo na območja, kjer so podnebne razmere ugodno vplivale na zorenje buč šele pozno poleti ali jeseni.

Oljna buča je rastlina, ki potrebuje toploto, je razmeroma odporna proti suši in se dobro prilagaja suhim obdobjem. Vendar je za visok donos semen potrebna obilna količina padavin zgodaj poleti (od konca junija do sredine avgusta). Povprečna letna temperatura mora biti najmanj 8 °C. Ne sme je prizadeti pozna zmrzal spomladi ali zgodnja zmrzal jeseni. Toplo jesensko vreme je še posebej pomembno za dobro zorenje oljnih buč. Mokre, hladne vremenske razmere in močni vetrovi so lahko zelo škodljivi.

Ilirsko podnebno območje (jugovzhodna Štajerska, južna Gradiščanska) je zato idealno za gojenje buč. Zanj so značilne visoke temperature, zadostne in enakomerno porazdeljene padavine (približno 600–800 mm/leto) ter visoka vlažnost. Tradicionalna območja gojenja buč vključujejo zgoraj navedena območja Spodnje Avstrije, ki spadajo v predalpsko-panonsko podnebno območje z enako količino sončnih žarkov (približno 1 850–2 100 ur sonca), vendar nekoliko manj padavinami (povprečna letna količina padavin med 500 in 750 mm/leto).

Strokovno znanje pridelovalcev buč na področju gojenja in upravljanja posevkov je na Štajerskem spodbudilo tehnološki napredek pri gojenju in spravilu ter predelavi semen. Semena brez luščin pa so privedla do razvoja postopka nežnega stiskanja, značilnega za Štajersko, pri katerem je poznavanje trajanja in temperature praženja semen s strani lokalnih proizvajalcev bistveno prispevalo k temu, da je olje, ki je na tak način nastalo, pridobilo kakovost, zlasti svojo temno zeleno do rdečkasto barvo in okus po oreških. Bučna masa, ki nastane z drobnim mletjem semen in mešanjem z vodo in soljo, se pred stiskanjem počasi segreva v ponvi z mešalnim sistemom; to znatno zmanjša njeno vsebnost vode in ji da značilen okus. Lahko ima bolj ali manj močan okus po praženju, odvisno od intenzivnosti samega postopka praženja. Olje se nato pridobiva iz pražene bučne mase s povsem mehanskim/hidravličnim postopkom brez nadaljnjega segrevanja.

Posebnosti proizvoda

100-odstotno čisto, viskozno, temno obarvano olje, ki je proti svetlobi videti dvobarvno, in sicer temno zeleno/rdečkasto, in se pridobiva s prvim stiskanjem certificiranih semen štajerske oljne buče, ki so naravno brez luščine (Cucurbita pepo var. styriaca), proizvedeno po tradicionalnem postopku stiskanja, razvitem v regiji.

Olje ima okus po oreških in značilen vonj. Bogato je z večkrat nenasičenimi maščobami in je zelo hranljivo.

Vzročna povezava

Zaradi podnebnih razmer na pridelovalnih območjih štajerska oljna buča zori šele pozno poleti ali jeseni, zaradi česar ima visoko raven hranilno dragocenih nenasičenih maščobnih kislin. Semena brez luščin, izkušnje in strokovno znanje kmetov in stiskalcev olja na področjih pridelave, oskrbe in spravila pridelka ter tradicionalni postopek stiskanja, ki se je razvil na geografsko opredeljenem območju, zagotavljajo zgoraj navedeni značilni okus in posebno kakovost proizvoda „Steirisches Kürbiskernöl“. Pomembna prednostna naloga je ohranjanje kakovosti. Senzorične delavnice in konference o pridelavi buč pomagajo ohranjati tradicionalno strokovno znanje in ga prilagajajo sodobnim izsledkom.

Pomen in spoštovanje proizvoda se odražata v njegovih močnih koreninah ter v tem, da prebivalstvo na Štajerskem zelo dobro pozna „Steirisches Kürbiskernöl“ in se z njim tudi v veliki meri identificira. Štajersko bučno olje je eden od kulinaričnih ambasadorjev regije, skupaj s štajerskimi jabolki, štajerskim hrenom in štajerskim vinom, in je poznano tudi pod imenom štajersko „črno zlato“ ali „zeleno zlato“. Glede na lokalno folkloro je štajersko bučno olje tisto, kar prebivalcem Štajerske daje edinstveno moč in veselje do življenja. Mediji obsežno poročajo o rasti posevka, o letini in začetku pobiranja buč (npr. članek Kürbisernte: In den nächsten Tagen geht es los Karlheinza Linda o skorajšnjem začetku pobiranja buč v Neues Land, tedenski reviji štajerske kmečke zveze z dne 25. avgusta 2021). Štajerci so ponosni na „svoje“ olje; v medijih se pogosto poroča o strahu pred nepravilnostmi ali poročilih o semenih, ki domnevno izvirajo zunaj dovoljenega območja (npr. članek Krieg der Kerne in der Steiermark Verene Kainrath o semenskih vojnah na Štajerskem v časopisu Der Standard z dne 20. maja 2015).

„Steirisches Kürbiskernöl“ je nacionalno in mednarodno priznana reklama za štajersko kuhinjo. Njegova uporaba je praktično večnamenska pri pripravi predjedi, glavnih jedi in sladic ter pri izpopolnjevanju slaščic. Tako je z iskanjem tega olja po spletu mogoče najti številne predloge receptov.

Močno zakoreninjena regionalna identifikacija s proizvodom „Steirisches Kürbiskernöl“ se je izrazila v številnih tradicionalnih dogodkih, ki so se razvili v zvezi s tem proizvodom (kot je sejem štajerske oljne buče), in celo privedla do oblikovanja ljudskih oblačil na temo štajerske oljne buče (dirndl, obleka in poseben „klobuk iz bučnih semen“).

Za trženje olja so še posebej pomembne odmevne nagrade za olje na podelitvenih slovesnostih s stotinami gostov, ki so jih podelile izkušene specializirane žirije, katerih odločitve temeljijo na natančnih laboratorijskih testih. Z iskanjem teh nagrad po spletu je mogoče najti številna poročila o letni uradni regionalni nagradi, prostem ustvarjanju jedi, ki vključuje bučno olje in gobe, ter letnem izboru najboljšega štajerskega bučnega olja, ki ga organizira vodilni gurmanski vodnik „Gault & Millau“ (glej na primer tudi članek Michaela Sariaja o testih Gault & Millau v časopisu Kleine Zeitung z dne 16. junija 2021).

Sklic na objavo specifikacije

https://www.patentamt.at/herkunftsangaben/steirischeskuerbiskernoel/

(1) UL L 343, 14.12.2012, str. 1.