SL    SL SL 
 
SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 2.4.2009 
SEC(2009) 424 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA NOVEGA PARTNERSTVA ZA POSODOBITEV 
UNIVERZ: FORUM EU ZA DIALOG MED UNIVERZAMI IN PODJETJI 
{COM(2009) 158 final 
SEC(2009) 423 
SEC(2009) 425} 
 
SL 2   SL DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA NOVEGA PARTNERSTVA ZA POSODOBITEV 
UNIVERZ: FORUM EU ZA DIALOG MED UNIVERZAMI IN PODJETJI 
Ta ocena u činka bo priložena sporo čilu Komisije „Novo partnerstvo za posodobitev univerz: 
forum EU za dialog med univerzami in podjetji“. Svet za izobraževanje je  v svoji resoluciji o 
posodobitvi univerz za evropsko konkuren čnost v svetovnem gospoda rstvu znanja pozval 
Komisijo k podpiranju držav članic pri agendi za posodobitev univerz, tudi s spodbujanjem 
partnerstev med univerzami in gospodarstvom/zasebnim sektorjem. 
Izobraževanje in usposabljanje je bilo od vsega za četka opredeljeno kot bistveni dejavnik pri 
doseganju splošnih ciljev lizbonske strategije . Pri tem je posebno pomemben trikotnik znanja 
kot ključno gonilo v gospodarstvu znanja za doseganje tr ajnostne rasti. Evropa mora okrepiti 
svoja prizadevanja za doseganje popolne u činkovitosti tega trikotnika1. Univerze morajo pri 
tem odigrati klju čno vlogo. Poleg tega je treba razviti in uporabljati nove oblike sodelovanja 
med univerzami in raziskovalnimi organizaci jami ter poslovnim svetom zaradi obravnave 
izobraževanja, raziskav in inovacijskih ekosistemov. 
Sporočilo Komisije „Uresni čevanje agende za posodobitev uni verz: izobraževanje, raziskave 
in inovacije“2 je poudarilo klju čno vlogo, ki jo imajo univerze za evropsko prihodnost in 
uspešen prehod v gospodarstvo in družbo znanja . Poudarilo je potrebo po poglobljenem 
prestrukturiranju in posodobitvi tega sektorja , da Evropa ne bi zaostala pri svetovni 
konkurenci v izobraževanju, raziskavah in inovac ijah. Omenja, da bi podjetja lahko dala svoj 
prispevek na treh podro čjih: 
– upravljanje: modele poslovnega upravljanj a bi lahko prenesli v univerzitetno sfero, 
– financiranje: podjetja bi lahko odigrala vl ogo pri financiranju  dejavnosti univerz v 
izobraževanju in raziskavah ter 
– študijski programi: študentje potrebujejo izobr aževanje, ki jih bo pripravilo na delo v 
prihodnosti. Podjetja ga lahko pomagajo opredel iti in ponudijo prakso, ki bo študentom 
pomagala pri prehodu iz študija  v zaposlitev. Podjetja je treba tudi spodbujati, da bodo 
svojim delavcem zagotovila čas za nadaljnje u čenje in posodabljanje njihovega znanja in 
spretnosti ves čas njihove delovne dobe. 
Prenovljena lizbonska strategija  poudarja pomen partnerskega pristopa: vse zainteresirane 
strani na ravni EU ter na nacionalni,  regionalni in lokalni ravni morajo čutiti, da je lizbonska 
strategija njihova. Vsi morajo prispevati k oblikovanju evropske pr ihodnosti. Pritegnitev k 
sodelovanju in skupni napori so klju čen element partnerstva. Univerze, raziskovalne 
organizacije in podjetja so klju čni dejavniki teh partnerstev.  
                                                 
1 COM(2008) 865 kon č. „Posodobljen strateški okvir za evropsko sodelovanje v izobraževanju in 
usposabljanju“. 
2 COM(2006) 208 kon č. „Uresni čevanje agende za posodobitev univ erz: izobraževanje, raziskave in 
inovacije“. 
 
SL 3   SL Komisija je februarja 2008 organi zirala prvi forum univerz in podjetij, pozneje istega leta pa 
še tri tematske seminarje. To je zainteresira ne strani opozorilo, kol iko je vreden dialog. 
Razprave niso bile usmerjene na vprašanje, „A LI bi moralo obstajati sodelovanje“, ampak na 
to, „KAKO je treba sodelovanj e organizirati“, da bo koris tno za vse zainteresirane. 
Udeleženci iz podjetij in sveta izobraževanja so  pozdravili priložnost za dialog o teh temah in 
za nadaljnji razvoj že pri dobljenih izkušenj. Na evropski ravni obstaja mo čna podpora za 
forum univerz in podjetij kot forum za dialog in spodbujanje pa rtnerstev k delovanju ter za 
zbiranje, izmenjavo in razširjanje dobrih pr aks o tem, kako lahko podjetja in univerze 
sodelujejo v obojestransko korist. To sporo čilo predlaga formalizacijo foruma univerz in 
podjetij in na čin za njegovo strukturiranost v pri hodnjih letih. Ugotovitve o politikah črpa iz 
dosedanjega dialoga ter navaja vp rašanja, ki jih je treba obra vnavati v naslednjih fazah dela. 
Forum univerz in podjetij bi se moral lotevati številnih vprašanj, opredeljenih v Sporo čilu iz 
leta 2006, zlasti:  
– kako podpreti razvoj študijskih programov zar adi zagotavljanja boljše zaposljivosti 
diplomantov, 
– kako podpreti opredeljevanje tistih znan j in spretnosti, za katera se pri čakuje, da jih bodo 
imeli diplomanti ob vstopu na trg dela,  
– kako podpreti razvoj podjetniške miselnos ti med diplomanti, visokošolskimi u čitelji in 
raziskovalci, 
– kako podpreti razvoj ustreznih str uktur upravljanja na univerzah, 
– kako podpreti razvoj visokega šolstva na podro čju vseživljenjskega u čenja, predvsem 
sodelovanje med univerzami in podjetji pri op redeljevanju in zagot avljanju programov 
usposabljanja in prekvalifikacije, 
– kako med drugim podpreti interdis ciplinarnost in transdisciplinarnost v raziskavah in 
usposabljanju, 
– kako podpreti izmenjavo in ustvarjanje znanja z ve čjo mobilnostjo med univerzami, 
raziskovalnimi organizacijami in podjetji (študentov, raziskovalcev, visokošolskih 
učiteljev, drugih delavcev visokošolsk ih zavodov in delavcev podjetij). 
Ocena učinka obravnava mogo če učinke v zvezi z dvema najpomembnejšima ciljema iz te 
celovite agende: dejstvom, da preve č diplomantov nima ustrezne mešanice znanja, spretnosti 
in kompetenc za trg dela, in, drugi č, premajhnimi zmožnostmi Evrope za inovacije.  
Za ukrepanje na ravni EU obstajajo štiri gl avne možnosti: brez dodatnih ukrepov (osnovni 
scenarij), posamezni ukrepi, za katere se bodo uporabili obstoje či instrumenti, usmerjen ukrep 
politike na ravni EU, ki vklju čuje izdajo dokumenta o politiki na ravni EU obenem z uvedbo 
evropske platforme za strukturiran dialog med zainteresiranimi stranmi, v države članice 
usmerjeni ukrepi politike. 
Okoljski vplivi niso pri čakovani pri nobeni izmed možnosti. Razli čne možnosti ne vplivajo na 
proračun. Vsi predlagani ukrepi bi se izvedli z obstoje čimi finančnimi sredstvi. 
Izkušnje kažejo, da ima uspešno sodelovanje med univerzami in podje tji ugodne gospodarske 
in družbene u činke. Vendar pa je težko oceniti, kolik šni bi bili neposredni gospodarski in 
 
SL 4   SL družbeni vplivi predlaganih ukrepov v državah članicah. Na evropski ravni ni mogo če 
predpisati, da morajo države članice sprejeti kake ukrepe niti kakšni naj bi bili ti ukrepi. EU 
lahko samo zagotovi ukrepe podpore za države članice. Opozori lahko, da bi bilo nujno treba 
ukrepati, opredeli in zagotovi informacije o najpomembnejših vprašanjih in mogo čih rešitvah, 
zagotovi platformo za razpravo in izmenjave med zainteresiranimi stranmi ter dostop do 
primerov dobre prakse iz razli čnih virov. Na evropski ravni je mogo če izboljšati sinergije med 
obstoječimi pobudami in programi. 
Tretja možnost, in sicer usmerjen ukrep politike na ravni EU, ki vklju čuje izdajo dokumenta o 
politiki na ravni EU obenem z uvedbo evrops ke platforme za strukturiran dialog med 
zainteresiranimi stranmi, velja za najbolj koristno možnost. 
Spremljanje in vrednotenje bi se izvajalo v okviru posodobljenega st rateškega okvira za 
evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposa bljanju, poleg tega pa bi se lahko opravili 
posebni pregledi za oceno napredka na tem podro čju.