Povzetek

Ocena učinka o predlogih za spremembe Uredbe (EU) št. 575/2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja, Direktive 2013/36/EU o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, Direktive 2014/59/EU o vzpostavitvi okvira za sanacijo ter reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij, Uredbe (EU) št. 806/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2014 o določitvi enotnih pravil in enotnega postopka za reševanje kreditnih institucij in določenih investicijskih podjetij v okviru enotnega mehanizma za reševanje in enotnega sklada za reševanje

A. Nujnost ukrepanja

Zakaj? V čem je težava? Največ 11 vrstic

Zaradi ciljev finančne stabilnosti in agende Komisije za rast in delovna mesta je nujno treba odpraviti številne pomanjkljivosti v obstoječem regulativnem okviru, implementirati vrsto mednarodnih ukrepov, sprejetih po krizi, in čim prej izvesti pobude v zvezi z bančno unijo. Natančneje, trenutno se soočamo z znatnimi tveganji za finančno stabilnost ter zaskrbljujočim pomanjkanjem vzdržnega financiranja gospodarstva s strani bančnega sektorja. Poleg tega je treba storiti več, da bi zagotovili, da davkoplačevalci v prihodnje ne bodo nosili bremen v primeru nevarnosti propada institucij, ki so „prevelike, da bi lahko propadle“. Prav tako je bistvenega pomena poskušati zmanjšati, kadar je to mogoče, nesorazmerne obremenitve v zvezi z izpolnjevanjem predpisov in doseganjem skladnosti. Za to stanje so delno odgovorni naslednji dejavniki: tveganje prevelikega zanašanja na kratkoročno grosistično financiranje za financiranje dolgoročnih dejavnosti, tveganje prevelikega finančnega vzvoda institucij, neoptimalne kapitalske zahteve za izpostavljenosti do MSP, nevarnost neurejenega propada sistemsko pomembnih institucij, možnost propadov zaradi nezadostnih kapitalskih zahtev za institucije in nezadostna usklajenost nekaterih določb o reševanju (na primer o prednostnem vrstnem redu insolventnosti in moratoriju).

Kaj naj bi prinesla ta pobuda? Največ 8 vrstic

Cilj pobude je najprej obravnavati vprašanja, ki so bila poudarjena že zgoraj. Pri tem bo tudi zagotovila večje zajemanje in upoštevanje tveganj znotraj bonitetnega okvira, izboljšala zmogljivosti za kritje izgub in dokapitalizacijo globalnih sistemsko pomembnih bank ter povečala sorazmernost zahtev. Poleg tega pričakujemo, da se bo s pobudo zmanjšalo upravne obremenitve, stroške zagotavljanja skladnosti s predpisi in možnosti za arbitražo tveganj, kar bo spremljalo boljše zagotavljanje enakih konkurenčnih pogojev in posledično večja pravna varnost in skladnost.

Kakšna je dodana vrednost ukrepanja na ravni EU? Največ 7 vrstic

Ukrepanje na ravni EU je nujno, saj se bonitetne zahteve za institucije že obravnavajo na ravni EU. Zato se pravni instrumenti za spremembo uredbe in direktive o kapitalskih zahtevah (CRR/CRD) ter direktive o sanaciji in reševanju bank (BRRD) štejejo za najboljšo od razpoložljivih možnosti (za pravno podlago glej člen 114 PDEU za CRR in člen 53(1) PDEU za CRD). Nadaljnje ukrepanje na ravni EU bi spodbujalo enotno uporabo regulativnih standardov in zbliževanje nadzornih praks. Prav tako bi zagotovilo enake konkurenčne pogoje po vsej EU, kar je pomembno, ker banke, čeprav so iz različnih geografskih območij, poslujejo na trgih, ki zajemajo širša ozemlja, in lahko svobodno opravljajo storitve ter ustanavljajo enote v drugih državah članicah. Vendar bi države članice in pristojni nacionalni organi ohranili obstoječa pooblastila za obravnavanje specifičnih nacionalnih gospodarskih in finančnih značilnosti (makrobonitetne politike in blažilniki sistemskih tveganj).

B. Rešitve

Katere zakonodajne in nezakonodajne možnosti politike so se upoštevale? Ali ima katera od njih prednost? Zakaj? Največ 14 vrstic

Za vse vidike predlogov so se obravnavale tako zakonodajne kot tudi nezakonodajne možnosti. Vendar bo treba zaradi pravne varnosti in za zagotavljanje enakih konkurenčnih pogojev tako na ravni EU kot na svetovni ravni, zlasti za izvajanje mednarodnih standardov, ki sta jih sprejela Baselski odbor za bančni nadzor (BCBS) ali Odbor za finančno stabilnost (FSB), te implementirati kot zakonodajne možnosti politike. Podobno se lahko ponovno umerjanje kapitalskih zahtev za izpostavljenosti do MSP, ki je v skladu s ciljem Komisije v zvezi z rastjo in delovnimi mesti, doseže samo s spremembami CRR. Poleg tega bi bile v zvezi s ciljem sorazmernosti nujne spremembe pravnega besedila. Te vključujejo črtanje nekaterih obveznosti iz obstoječe zakonodaje (npr. zmanjšanje zahtev po razkritju za manj pomembne institucije, odprava nekaterih zahtev glede prejemkov za manjše in manj kompleksne institucije) ali opustitev nekaterih pravnih zahtev za določene institucije (npr. omejitev zahteve glede skupne sposobnosti pokrivanja izgub samo na globalne sistemsko pomembne institucije (GSPI) ali izključitev javnih razvojnih bank iz zahteve glede stopnje finančnega vzvoda). Obstaja tudi potreba po večji usklajenosti pri predpisih o reševanju, to pa se lahko doseže samo z možnostmi, ki omogočajo večjo skladnost pri uporabi moratorija, in dodatno razlago prednostnega vrstnega reda insolventnosti upnikov institucij.

Kdo podpira katero možnost? Največ 7 vrstic