EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 7.3.2019 COM(2019) 125 final 2019/0070(COD) Predlog SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o spremembi Sklepa št. 1313/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta o mehanizmu Unije na področju civilne zaščite (Besedilo velja za EGP)



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1.OZADJE PREDLOGA •Razlogi za predlog in njegovi cilji Člen 19 Sklepa št. 1313/2013/EU o mehanizmu Unije na področju civilne zaščite (v nadaljnjem besedilu: mehanizem Unije) in s tem povezane določbe se nanašajo na finančna sredstva, ki so na voljo za podporo civilni zaščiti v okviru sedanjega večletnega finančnega okvira (2014–2020). Glede na to, da se sedanje obdobje večletnega finančnega okvira zaključuje, je treba te določbe spremeniti, da se zagotovi neprekinjeno financiranje mehanizma Unije. Področje uporabe te spremembe je strogo omejeno na proračunske določbe Sklepa št. 1313/2013/EU in ne bi smelo spreminjati vsebine. Predlagana sprememba je v skladu s predlogom Komisije za večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027 z dne 2. maja 2018. Znesek, naveden v tem predlogu, odraža tudi raven ambicij, ki jo je Komisija določila v svoji predlagani reviziji Sklepa št. 1313/2013/EU z dne 23. novembra 2017 (predlog rescEU). Ta predlog določa datum začetka veljavnosti s 1. januarjem 2021 in je prilagojen Uniji 27 držav članic v skladu z namero Združenega kraljestva, da izstopi iz EU in Euratoma. •Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike Ta predlog zagotavlja potrebna proračunska sredstva za podporo okrepljenemu mehanizmu Unije. Slednje prispeva k doseganju krovnega cilja „Evrope, ki varuje“, ki ga je Komisija določila v svojem sporočilu o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027. V skladu z novim predlogom so sredstva, povezana s civilno zaščito, vključena v eno postavko (razdelek 5 „Varnost in obramba“), skupaj z drugimi programi, povezanimi z zaščito. Ta razdelek bo zajemal tako notranjo kot zunanjo razsežnost civilne zaščite. •Skladnost z drugimi politikami Unije Predlagana sprememba bo zagotovila potrebna sredstva za spodbujanje sinergij in okrepitev obstoječih odnosov med mehanizmom Unije in drugimi politikami EU. Ta sprememba bo zagotovila, da bo mehanizem Unije pomagal okrepiti zmogljivosti EU v smislu obvladovanja tveganja nesreč (preprečevanje nesreč, pripravljenost na nesreče, odzivanje na nesreče in obnova po nesrečah). 2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST •Pravna podlaga Pravna podlaga tega predloga je člen 196 Pogodbe o delovanju Evropske unije. •Subsidiarnost (za neizključno pristojnost) Komisija ima podporno pristojnost na področju civilne zaščite. Za preprečevanje nesreč ter za pripravljenost in odzivanje nanje še vedno nosijo glavno odgovornost države članice. Mehanizem Unije je bil vzpostavljen, ker lahko posledice večjih nesreč presegajo zmogljivosti za odzivanje posamezne države članice, ki ukrepa sama. Njegov glavni namen je zagotavljati dobro usklajeno in hitro medsebojno pomoč med državami članicami. Namen te spremembe je uskladiti proračunske določbe programa s predlogom Komisije za večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027. Zaradi tehnične/finančne narave te spremembe ni posledic za načelo subsidiarnosti ali sprememb tega načela. •Sorazmernost

Predlog ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. Predložen je bil za zagotovitev, da se lahko dosežejo zastavljeni cilji. Zneski, predlagani v tej spremembi, ustrezajo zneskom, ki jih je Komisija napovedala v predlogu za večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027. Ti so v skladu z načelom sorazmernosti. •Izbira instrumenta Namen tega predloga je spremeniti obstoječi sklep. Najustreznejši in najenostavnejši instrument za to je predlog sklepa. 3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA Ta predlog je tehnične narave, saj je njegov namen uskladiti proračunske določbe Sklepa s predlogom Komisije za večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027, sprejetim 2. maja 2018. Njegova vsebina temelji na predlagani reviziji Sklepa št. 1313/2013/EU z dne 23. novembra 2017 (predlog rescEU). Zato ocena učinka ni bila izvedena. Vendar so bila načela boljšega pravnega urejanja uporabljena tako za prvotni predlog Komisije, ki določa splošni večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027, kot za predlagano revizijo Sklepa št. 1313/2013/EU z dne 23. novembra 2017 (predlog rescEU). •Naknadne ocene / preverjanja ustreznosti obstoječe zakonodaje Ni relevantno (glej zgoraj) •Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi Ni relevantno (glej zgoraj) •Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj Ni relevantno (glej zgoraj) •Ocena učinka Ni relevantno (glej zgoraj) •Ustreznost in poenostavitev ureditve Ni relevantno (glej zgoraj) •Temeljne pravice Ni relevantno (glej zgoraj) 4.PRORAČUNSKE POSLEDICE

V skladu s predlogom Komisije za večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027 je bilo za izvajanje mehanizma Unije za to obdobje dodeljenih 1 400 000 000 EUR (v tekočih cenah). Predlagana proračunska dodelitev odraža raven ambicij iz predlagane revizije Sklepa št. 1313/2013/EU z dne 23. novembra 2017 (predlog rescEU). Dodatni proračun bo omogočil izvedbo naslednjih ukrepov: ·okrepitev skupne zmogljivosti držav članic in EU za odzivanje na nesreče z vzpostavitvijo namenske rezerve zmogljivosti za odzivanje (rescEU); ·višje (ali novo) sofinanciranje EU za prilagoditev, popravilo, prevoz in/ali upravljanje zmogljivosti, ki so namenjene evropskemu naboru civilne zaščite; ·večji poudarek na preprečevanju in izboljšanju skladnosti z drugimi ključnimi politikami EU; ·vzpostavitev mreže znanja o civilni zaščiti ter ·okrepitev sodelovanja s sosednjimi državami. V zakonodajni in finančni izjavi, ki je priložena temu predlogu, so navedene dodatne podrobnosti o proračunskih posledicah ter potrebnih človeških in upravnih virih. 5. DRUGI ELEMENTI •Izvedbeni načrti ter ureditve spremljanja, ocenjevanja in poročanja Člen 34(2) Sklepa št. 1313/2013/EU o mehanizmu Unije na področju civilne zaščite določa, da se izvajanje dejavnosti, ki prejemajo finančno pomoč, redno spremlja. Vsebuje tudi bolj splošne zahteve, in sicer da mora Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu vsaki dve leti predložiti poročilo o napredku pri doseganju ciljnih zmogljivosti in preostalih vrzeli v zvezi z evropskim naborom civilne zaščite, ob upoštevanju vzpostavitve zmogljivosti rescEU. Poleg tega bi morala Komisija oceniti uporabo Sklepa tako, da Evropskemu parlamentu in Svetu vsakih pet let predloži sporočilo o učinkovitosti, stroškovni učinkovitosti in nadaljnjem izvajanju Sklepa. Takšna ocena bi morala temeljiti na kazalnikih iz člena 3 Sklepa št. 1313/2013/EU. •Obrazložitveni dokumenti (za direktive) Ni relevantno •Natančnejša pojasnitev posameznih določb predloga Predlog spreminja samo proračunske določbe Sklepa št. 1313/2012/EU. Finančna sredstva iz člena 19 Sklepa št. 1313/2013/EU je treba posodobiti in nadomestiti z novimi podatki iz predloga Komisije za večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027. Glede na to, da bo mehanizem Unije / rezerva rescEU umeščena v en sam razdelek (razdelek 5: „Varnost in obramba“) v nasprotju s sedanjo razdelitvijo med razdelka 3 in 4, bi bilo treba besedilo poleg tega ustrezno spremeniti. V tem predlogu je predvideno tudi črtanje Priloge I, v kateri so trenutno določeni relativni odstotki, ki bi jih moral prejeti vsak steber mehanizma Unije (preprečevanje, pripravljenost in odzivanje) v obliki financiranja iz skupnih finančnih sredstev. Glede na spremembe, predstavljene v predlagani reviziji Sklepa št. 1313/2013/EU z dne 23. novembra 2017 (predlog rescEU), odstotki iz Priloge I ne zagotavljajo zadostne prožnosti, da bi EU lahko dosegla zastavljene cilje. V nujnih primerih povzročajo odstotki iz Priloge I nepotrebno upravno breme in lahko omejijo prožnost, ki je potrebna za prilagajanje na potrebe po nesreči v katerem koli letu. Potreba po naložbah v vse faze cikla obvladovanja tveganja nesreč, preprečevanje, pripravljenost in odzivanje je v vsakem primeru vključena v mehanizem Unije. Zaradi črtanja Priloge I bi bilo treba črtati tudi odstavke 4, 5 in 6 člena 19, saj se nanašajo neposredno na odstotke, navedene v Prilogi I. Predlog zato spreminja tudi člen 30 o izvajanju prenosa pooblastil na Komisijo. Vsebina člena ostaja nespremenjena, črta pa se sklicevanje na člen 19. Člen 30 ni bil črtan, da se ohrani možnost sprejetja delegiranih aktov, kot je določeno v predlagani reviziji Sklepa št. 1313/2013/EU z dne 23. novembra 2017 (predlog rescEU). 2019/0070 (COD) Predlog

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o spremembi Sklepa št. 1313/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta o mehanizmu Unije na področju civilne zaščite (Besedilo velja za EGP) EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 196 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, ob upoštevanju mnenja Odbora regij, v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1)Komisija je 23. novembra 2017 sprejela Predlog sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Sklepa št. 1313/2013/EU o mehanizmu Unije na področju civilne zaščite. (2)Namen predloga Komisije za sklep Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Sklepa št. 1313/2013/EU je okrepiti skupno zmogljivost za pripravo in odzivanje na nesreče s spodbujanjem možnosti, ki jih ponuja evropski nabor civilne zaščite. To vključuje vzpostavitev rezerve zmogljivosti civilne zaščite za uporabo v operacijah Unije (v nadaljnjem besedilu: rezerva rescEU) in okrepitev ukrepov, ki se uporabljajo na področju preprečevanja. (3)Okrepljeno financiranje Unije je potrebno za nadaljnji razvoj evropskega nabora civilne zaščite in kritje dodatnih stroškov, ki izhajajo iz nepovratnih sredstev za prilagajanje in delovanja zmogljivosti za evropski nabor civilne zaščite. (4)Za vzpostavitev, razporeditev in upravljanje zmogljivosti rezerve rescEU so potrebna ustrezna finančna sredstva. (5)Sklep št. 1313/2013/EU določa finančna sredstva za mehanizem Unije, ki predstavljajo prednostni referenčni znesek za kritje odhodkov, povezanih s programom, do konca proračunskega obdobja 2014–2020. (6)Finančna sredstva iz člena 19 Sklepa št. 1313/2013/EU je treba posodobiti in nadomestiti z novimi podatki iz predloga Komisije za večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027. (7)V skladu z večletnim finančnim okvirom za obdobje 2021–2027 so finančna sredstva za mehanizem Unije na področju civilne zaščite uvrščena pod novi razdelek 5 „Varnost in obramba“. (8)Priloga I k Sklepu št. 1313/2013/EU ni dovolj prožna, da bi Uniji omogočila ustrezno prilagajanje naložb v preprečevanje, pripravljenost in odzivanje. Naložbene ravni, ki bodo dodeljene različnim fazam cikla obvladovanja tveganja nesreč, je treba določiti vnaprej. To Uniji preprečuje, da bi se lahko odzvala na nepredvidljivo naravo obvladovanja nesreč. (9)Nova finančna določba bi morala nadomestiti finančne določbe Sklepa št. 1313/2013/EU, ki se nanašajo na finančna sredstva mehanizma Unije za civilno zaščito v skladu z veljavnim večletnim finančnim okvirom (2014–2020). Da bi se finančna sredstva mehanizma Unije za civilno zaščito uskladila z zneski, predlaganimi v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027, bi bilo treba točko (a) člena 1(1) uporabljati od 1. januarja 2021.

(10)Sklep št. 1313/2013/EU bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – SPREJELA NASLEDNJI SKLEP: Člen 1 Sklep št. 1313/2013/EU se spremeni: (1)člen 19 se spremeni: (a) odstavek 1 se nadomesti z naslednjim: „1. Finančna sredstva za izvajanje mehanizma Unije v obdobju od leta 2021 do leta 2027 znašajo 1 400 000 000 EUR v tekočih cenah.“ (b) odstavki 4, 5 in 6 se črtajo. (2)člen 20a se spremeni: (a)odstavek 1 se nadomesti z naslednjim: „1. Prejemniki finančnih sredstev Unije potrdijo izvor in zagotovijo prepoznavnost financiranja Unije, zlasti pri promoviranju ukrepov in njihovih rezultatov, z zagotavljanjem doslednih, učinkovitih in sorazmernih ciljno usmerjenih informacij različnemu občinstvu, vključno z mediji in javnostjo. Vsaka pomoč ali financiranje v skladu s tem sklepom zagotavlja tudi ustrezno prepoznavnost Unije, vključno s postavljanjem emblema Unije na vidno mesto za zmogljivosti iz členov 11, 12 in 21(2)(c). 2. Komisija izvaja ukrepe informiranja in komuniciranja v zvezi s tem sklepom ter njenimi ukrepi in rezultati. Finančna sredstva, dodeljena temu sklepu, prispevajo tudi k institucionalnemu komuniciranju o političnih prednostnih nalogah Unije, kolikor so povezane s cilji iz člena 3(1). Komisija razvije komunikacijsko strategijo, da bi državljanom zagotovila vidne rezultate ukrepov, sprejetih v okviru mehanizma Unije. 3. Komisija kot izraz priznanja in spoštovanja dolgotrajne predanosti in izjemnih prispevkov na področju civilne zaščite Unije podeli medalje.“ (3)člen 30 se spremeni: (a)odstavek 2 se črta; (b)odstavek 4 se nadomesti z naslednjim: „4. Evropski parlament ali Svet lahko kadar koli prekliče pooblastilo iz člena 21(3). S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Preklic začne veljati dan po objavi sklepa v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši datum, ki je naveden v sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.“ (c)odstavek 7 se nadomesti z naslednjim: „Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 21(3), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.“

(4)Priloga I se črta. Člen 2 Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Pri tem se točka (a) člena 1(1) tega sklepa uporablja od 1. januarja 2021. Člen 3 Ta sklep je naslovljen na države članice. V Bruslju, Za Evropski parlament Za Svet Predsednik Predsednik OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA 1.OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1Naslov predloga/pobude 1.2Zadevna področja 1.3Ukrep, na katerega se predlog/pobuda nanaša 1.4Cilji 1.4.1Potrebe, ki jih je treba zadovoljiti kratkoročno ali dolgoročno, vključno s podrobno časovnico za uvajanje ustreznih ukrepov za izvajanje pobude 1.4.2Dodana vrednost ukrepanja Unije (ki je lahko posledica različnih dejavnikov, npr. boljšega usklajevanja, pravne varnosti, večje učinkovitosti ali dopolnjevanja). Za namene te točke je „dodana vrednost ukrepanja Unije“ vrednost, ki izhaja iz ukrepanja Unije in predstavlja dodatno vrednost poleg tiste, ki bi jo sicer ustvarile države članice same. 1.4.3Spoznanja iz podobnih izkušenj v preteklosti 1.4.4Skladnost in možne sinergije z drugimi ustreznimi instrumenti 1.5Trajanje ukrepa in finančnih posledic

1.6Načrtovani načini upravljanja 2.UKREPI UPRAVLJANJA 2.1Pravila o spremljanju in poročanju 2.2Upravljavski in kontrolni sistemi 2.2.1Utemeljitev načinov upravljanja, mehanizmov financiranja, načinov plačevanja in predlagane strategije kontrol 2.2.2Podatki o ugotovljenih tveganjih in vzpostavljenih sistemih notranjih kontrol za njihovo zmanjševanje 2.2.3Ocena in utemeljitev stroškovne učinkovitosti kontrol (razmerje „stroški kontrol ÷ vrednost z njimi povezanih upravljanih sredstev“) ter ocena pričakovane stopnje tveganja napake (ob plačilu in ob zaključku) 2.3Ukrepi za preprečevanje goljufij in nepravilnosti 3.OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE 3.1Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske vrstice 3.2Ocenjene finančne posledice predloga za odobritve 3.2.1Povzetek ocenjenih posledic za odobritve za poslovanje 3.2.2Povzetek ocenjenih posledic za odobritve za upravne zadeve 3.2.3Udeležba tretjih oseb pri financiranju 3.3Ocenjene posledice za prihodke OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA 1.OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1.Naslov predloga/pobude

Predlog sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Sklepa št. 1313/2013/EU o mehanizmu Unije na področju civilne zaščite. 1.2.Zadevna področja (programski sklop) Ta predlog zagotavlja potrebna proračunska sredstva za podporo ukrepom EU na področju civilne zaščite, zlasti prek okrepljenega mehanizma Unije. Slednji prispeva k doseganju krovnega cilja „Evrope, ki varuje“, kot je navedeno v Sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu in Svetu z naslovom Nov in sodoben večletni finančni okvir, s katerim bo lahko EU učinkovito uresničevala svoje prioritete po letu 2020. V skladu z novim predlogom večletnega finančnega okvira so bila sredstva, povezana s civilno zaščito, vključena v en sam razdelek: razdelek 5 „Varnost in obramba“. Posebni sklop je „Odzivanje na krize“, naslov 14, poglavje 02. Ta sklop bo zajemal tako notranjo kot zunanjo razsežnost civilne zaščite. 1.3.Ukrep, na katerega se predlog/pobuda nanaša: ◻ nov ukrep ◻ nov ukrep na podlagi pilotnega projekta / pripravljalnega ukrepa X podaljšanje obstoječega ukrepa ◻ združitev ali preusmeritev enega ali več ukrepov v drug/nov ukrep 1.4.Utemeljitev predloga/pobude 1.4.1.Potrebe, ki jih je treba zadovoljiti kratkoročno ali dolgoročno, vključno s podrobno časovnico za uvajanje ustreznih ukrepov za izvajanje pobude Ta sklep spreminja finančna sredstva obstoječega ukrepa, da se omogoči nadaljevanje tega ukrepa v naslednjem obdobju večletnega finančnega okvira. Splošni cilj obstoječe zakonodaje sta nadaljnja krepitev sodelovanja med Unijo in državami članicami ter lažje usklajevanje na področju civilne zaščite pri preprečevanju naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek, ter pri pripravi in odzivanju nanje. Finančna pomoč za preprečevanje in pripravljenost v okviru mehanizma Unije se porabi v skladu z letnim delovnim programom, ki ga sprejme Odbor za civilno zaščito. Ta odbor določa zahteve in merila za porabo dodeljenih sredstev. Ta pobuda se nanaša na finančna sredstva, ki so na voljo mehanizmu Unije v večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027. Kot taka se bo od leta 2021 izvajala letno. Sprejme se tudi poseben sklep o financiranju v zvezi z odzivanjem na nesreče. Zaradi nepredvidljive narave nesreč ni posebnega časovnega načrta za izvajanje. Vsi vidiki Sklepa se bodo izvedli hitro in/ali kadar se bodo pojavile potrebe. 1.4.2.Dodana vrednost ukrepanja Unije (ki je lahko posledica različnih dejavnikov, npr. boljšega usklajevanja, pravne varnosti, večje učinkovitosti ali dopolnjevanja). Za namene te točke je „dodana vrednost ukrepanja Unije“ vrednost, ki izhaja iz ukrepanja Unije in predstavlja dodatno vrednost poleg tiste, ki bi jo sicer ustvarile države članice same. Razlogi za ukrepanje na ravni EU (predhodno): Nedavni nujni primeri in izkušnje so pokazali obstoj nekaterih vrzeli na področju civilne zaščite po vsej Evropi. Te vrzeli postajajo vse bolj očitne zaradi podnebnih sprememb ter večje pogostosti in intenzivnosti nesreč. To je bilo zlasti očitno v sezoni gozdnih požarov leta 2017. Zato je bila predlagana revizija Sklepa št. 1313/2013/EU z dne 23. novembra 2017 (predlog rescEU) potrebna za okrepitev mehanizma Unije. Predlagana proračunska dodelitev odraža raven ambicij iz predloga Komisije o spremembi mehanizma Unije na področju civilne zaščite. Dodatni proračun bo omogočil izvedbo naslednjih ukrepov: ·okrepitev skupne zmogljivosti držav članic in Unije za odzivanje na nesreče z vzpostavitvijo namenske rezerve zmogljivosti za odzivanje (rescEU);

·višje (ali novo) sofinanciranje EU za prilagoditev, popravilo, prevoz in/ali upravljanje zmogljivosti, ki so namenjene evropskemu naboru civilne zaščite; ·večji poudarek na preprečevanju in izboljšanju skladnosti z drugimi ključnimi politikami EU; ·vzpostavitev mreže znanja o civilni zaščiti ter ·okrepitev sodelovanja s sosednjimi državami. Pričakovana ustvarjena dodana vrednost EU (naknadno) Financiranje iz tega predloga bi moralo zagotoviti: 1) manjšo vrzel med potrebami prebivalstva, ki ga je prizadela nesreča, in razpoložljivo pomočjo zaradi (verjetne) vključitve več zmogljivosti v evropski nabor civilne zaščite in rezerve zmogljivosti na ravni EU; 2) ekonomijo obsega, ki izhaja iz „minimalne“ rezerve zmogljivosti na ravni EU, namesto naložb v izjemno pripravljenost v vseh državah članicah; 3) večjo skladnost in tesnejše povezave med različnimi področji politike z najboljšo uporabo obstoječih instrumentov EU; 4) povečanje učinkovitosti, zlasti v zvezi s hitrostjo podpore, ki jo mehanizem Unije zagotavlja pri odzivanju na nesreče, tudi zaradi poenostavitve upravnih postopkov. 1.4.3.Spoznanja iz podobnih izkušenj v preteklosti Mehanizem Unije je do zdaj pokazal spodbudne rezultate v smislu uspešnosti v vsakem od treh stebrov (preprečevanje/pripravljenost/odziv). Sodelujoče države in glavne zainteresirane strani so ga na splošno pozitivno sprejele. To je bil splošni sklep iz vmesne ocene mehanizma Unije (2014–2016), ki jo je izvedel zunanji svetovalec in je bila objavljena avgusta 2017. Drugo spoznanje iz vmesne ocene in poročila Evropskega računskega sodišča je bilo, da je treba izboljšati okvir za spremljanje rezultatov mehanizma Unije. To vključuje večjo merljivost v obliki možnih kvantitativnih kazalnikov in izhodiščnih scenarijev, ki bi pomagali pri večji osredotočenosti na dolgoročni vpliv. Komisija je za vse ukrepe uvedla merljive kazalnike učinka. To je prvi korak v dolgoročnem procesu zagotavljanja finančne pomoči v okviru mehanizma, ki temelji na pristopu, ki je bolj usmerjen v rezultate. Drug pomemben vir, na katerem je Komisija utemeljila svoj predlog za izboljšanje sedanjega delovanja mehanizma Unije, je pregled tveganj EU. Za pripravo tega pregleda na podlagi veljavne zakonodaje so bile uporabljene nacionalne ocene tveganja, ki so jih predložile države članice. Komisija gradi tudi na izkušnjah, ki jih je pridobila na naslednjih področjih: ·v nujnih primerih, ki so se obravnavali v okviru mehanizma Unije od ustanovitve leta 2001; ·na podlagi projektov, financiranih v okviru razpisov, ki so se začeli izvajati leta 2013, na področju pripravljenosti in preprečevanja ter ·kot rezultat pilotnega projekta, ki se je financiral v okviru razpisa iz leta 2008 za okrepitev sodelovanja med državami članicami v boju proti gozdnim požarom.

1.4.4.Skladnost in možne sinergije z drugimi ustreznimi instrumenti Skladnost z: –Uredbo Sveta (ES) št. 1257/96 z dne 20. junija 1996 o humanitarni pomoči; –Uredbo (ES) št. 1406/2002 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2002 o ustanovitvi Evropske agencije za pomorsko varnost; –Uredbo Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije; –Uredbo (ES) št. 1717/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za stabilnost; –Sklepom št. 1313/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o mehanizmu Unije na področju civilne zaščite; –Uredbo (EU) št. 375/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. aprila 2014 o ustanovitvi Evropske prostovoljske enote za humanitarno pomoč (pobuda „Prostovoljci EU za humanitarno pomoč“); –Uredbo Sveta (EU) 2016/369 z dne 15. marca 2016 o zagotavljanju nujne pomoči v Uniji; –Uredbo (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320). 1.5.Trajanje ukrepa in finančnih posledic X Časovno omejeno –X trajanje od 1. 1. 2021 do 31. 12. 2027 –X finančne posledice med letoma 2021 in 2027 za odobritve za prevzem obveznosti ter med letoma 2020 in 2032 za odobritve plačil. ◻ Časovno neomejeno –izvajanje z obdobjem uvajanja med letoma LLLL in LLLL, –ki mu sledi izvajanje v celoti. 1.6.Načrtovani načini upravljanja X Neposredno upravljanje – Komisija: –X z lastnimi službami, vključno s svojim osebjem v delegacijah Unije,

–◻ prek izvajalskih agencij. ◻ Deljeno upravljanje z državami članicami. X Posredno upravljanje, tako da se naloge izvrševanja proračuna poverijo: –◻ tretjim državam ali organom, ki jih te imenujejo, –X mednarodnim organizacijam in njihovim agencijam (navedite), –◻EIB in Evropskemu investicijskemu skladu, –◻ organom iz členov 70 in 71 finančne uredbe, –◻ subjektom javnega prava, –◻ subjektom zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve, kolikor ti subjekti zagotavljajo ustrezna finančna jamstva, –◻ subjektom zasebnega prava države članice, ki so pooblaščeni za izvajanje javno-zasebnih partnerstev in ki zagotavljajo ustrezna finančna jamstva, –◻ osebam, pooblaščenim za izvajanje določenih ukrepov SZVP na podlagi naslova V PEU in opredeljenim v zadevnem temeljnem aktu. 2.UKREPI UPRAVLJANJA 2.1.Pravila o spremljanju in poročanju Dejavnosti in ukrepi, ki prejemajo finančno pomoč v okviru tega sklepa, se bodo redno spremljali. Komisija mora mehanizem Unije oceniti v skladu s členom 34 Sklepa št. 1313/2013/EU. 2.2.Upravljavski in kontrolni sistemi 2.2.1.Utemeljitev načinov upravljanja, mehanizmov financiranja, načinov plačevanja in predlagane strategije kontrol Finančna pomoč za preprečevanje in pripravljenost v okviru mehanizma Unije se porabi v skladu z letnim delovnim programom, ki ga sprejme Odbor za civilno zaščito. Komisija redno obvešča Odbor o izvajanju delovnega programa. Sprejme se tudi poseben sklep o financiranju v zvezi z odzivanjem. Na podlagi izkušenj, pridobljenih pri izvajanju mehanizma Unije v preteklosti, Komisija ne predvideva bistvenih sprememb trenutno veljavnih ukrepov za upravljanje. 2.2.2.Podatki o ugotovljenih tveganjih in vzpostavljenih sistemih notranjih kontrol za njihovo zmanjševanje

Obstoječi sistem notranjih kontrol Evropske komisije se uporablja za zagotovitev, da se sredstva, ki so na voljo v okviru mehanizma Unije, uporabljajo pravilno in v skladu z ustrezno zakonodajo. Sedanji sistem sestavljajo: 1. Skupina za notranji nadzor v okviru vodilne službe (Generalni direktorat za evropsko civilno zaščito in evropske operacije humanitarne pomoči / GD ECHO) se osredotoča na skladnost z veljavnimi upravnimi postopki in zakonodajo na področju civilne zaščite. V ta namen se uporablja Komisijin okvir notranje kontrole. 2. Redna revizija nepovratnih sredstev in pogodb, ki se dodelijo v okviru proračuna za civilno zaščito, s strani zunanjih revizorjev je v celoti vključena v letni revizijski načrt GD ECHO. 3. Vrednotenje vseh dejavnosti, ki jih opravijo zunanji ocenjevalci. Izvedene ukrepe lahko revidirata Evropski urad za boj proti goljufijam OLAF in Računsko sodišče. Na področju nadzora in spremljanja se bodo uporabile obsežne izkušnje, pridobljene z izvajanjem instrumenta humanitarne pomoči, ob potrebnih spremembah za izvajanje mehanizma Unije v okviru posrednega upravljanja. 2.2.3.Ocena in utemeljitev stroškovne učinkovitosti kontrol (razmerje „stroški kontrol ÷ vrednost z njimi povezanih upravljanih sredstev“) ter ocena pričakovane stopnje tveganja napake (ob plačilu in ob zaključku) Ocenjeni stroški kontrolne strategije GD ECHO predstavljajo 1,1 % posrednega upravljanja proračuna za leto 2017 in 0,6 % neposrednega upravljanja proračuna za leto 2017. Glavne sestavine tega kazalnika so: –skupni stroški zaposlenih strokovnjakov GD ECHO na terenu ter finančnih in operativnih enot, pomnoženi z ocenjenim deležem časa (50 %), namenjenega dejavnostim zagotavljanja kakovosti, nadzora in spremljanja; –skupni viri sektorja za zunanjo revizijo GD ECHO, potrebni za revizije in preverjanja. Ob upoštevanju nizkih stroškov takšnih kontrol ter količinsko opredeljivih (popravki in izterjave) in količinsko neopredeljivih (odvračilni učinek kontrol in njihov učinek glede zagotavljanja kakovosti) koristi, povezanih s kontrolami, Komisija zaključuje, da količinsko opredeljive in količinsko neopredeljive koristi kontrol v veliki meri odtehtajo njihove omejene stroške. Kar zadeva pooblaščene subjekte, ki izvajajo financiranje EU v okviru posrednega upravljanja, Komisija prispeva do 7 % njihovih neposrednih upravičenih stroškov, da zagotovi nadzor in upravljanje financiranja EU. To potrjuje večletna stopnja preostalih napak v višini 1,08 %, o kateri je Komisija leta 2017 poročala glede svoje službe za humanitarno pomoč in civilno zaščito. 2.3.Ukrepi za preprečevanje goljufij in nepravilnosti Strategija GD ECHO za boj proti goljufijam se v skladu s strategijo Komisije za boj proti goljufijam uporablja za zagotovitev: –da so notranje kontrole GD ECHO za boj proti goljufijam popolnoma usklajene s strategijo Komisije za boj proti goljufijam; –da se pristop k obvladovanju tveganja goljufij GD ECHO usmeri k odkrivanju področij tveganja goljufij in ustreznim odzivom. Sistemi, ki se uporabljajo za porabo sredstev EU v tretjih državah, omogočajo, da se prikličejo ustrezni podatki in vključijo v obvladovanje tveganja goljufij (npr. odkrivanje dvojnega financiranja). Po potrebi se lahko vzpostavijo skupine za mrežno povezovanje in ustrezna informacijska orodja, namenjena analizi primerov goljufij, povezanih z zadevnim sektorjem.

3.OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE 3.1.Zadevni razdelek večletnega finančnega okvira in predlagane nove odhodkovne proračunske vrstice Razdelek večletnega finančnega okvira Proračunska vrstica Vrsta

odhodkov Prispevek Številka in postavka Dif./nedif. držav Efte držav kandidatk tretjih držav po členu [21(2)(e)] finančne uredbe 5 14 02 01 – Mehanizem Unije na področju civilne zaščite: Preprečevanje in pripravljenost dif. DA DA DA NE 5 14 02 02 – Mehanizem Unije na področju civilne zaščite: Odzivanje dif. DA DA DA NE 3.2.Ocenjene posledice za odhodke 3.2.1.Povzetek ocenjenih posledic za odhodke v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Razdelek večletnega finančnega

okvira 5 Varnost in obramba 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 po letu 2027 SKUPAJ 14 02 01 – Mehanizem Unije na področju civilne zaščite: Preprečevanje in pripravljenost obveznosti 1 165 464 169 794 173 189 176 653 180 186 183 790 187 368 1 236 446 plačila 2 50 000 92 272 138 419 164 867 169 103 172 994 176 793 271 998 1 236 446 14 02 02 – Mehanizem Unije na področju civilne zaščite: Odzivanje obveznosti 3 22 000 22 440 22 889 23 347 23 814 24 290 24 776 163 554 plačila 4 8 965 17 000 19 455 19 845 21 432 21 861 22 298 32 698 163 554 Odobritve za sredstva programa SKUPAJ obveznosti = 1 + 3 187 464 192 234 196 078 200 000 204 000 208 080 212 144 1 400 000 plačila = 2 + 4 58 965 109 272 157 874 184 712 190 535 194 855 199 091 304 696 1 400 000







Razdelek večletnega finančnega

okvira 7 „Upravni odhodki“ v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 po letu 2027 SKUPAJ Človeški viri 21 448 21 665 21 882 22 099 22 099 22 099 22 099 153 391 Drugi upravni odhodki 1 098 1 107 1 115 1 124 1 124 1 124 1 124 7 817 Odobritve iz RAZDELKA 7 večletnega finančnega okvira SKUPAJ 22 546 22 772 22 997 23 223 23 223 23 223 23 223 161 208 v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 po letu 2027 SKUPAJ Odobritve

iz vseh RAZDELKOV SKUPAJ

večletnega finančnega okvira obveznosti 210 010 215 006 219 075 223 223 227 223 231 303 235 367 1 561 208 plačila 81 511 132 044 180 871 207 935 213 758 218 078 222 314 304 696 1 561 208 3.2.2.Povzetek ocenjenih posledic za odobritve za upravne zadeve –◻ Za predlog/pobudo niso potrebne odobritve za upravne zadeve.

–X Za predlog/pobudo so potrebne odobritve za upravne zadeve, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Leta 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 SKUPAJ RAZDELEK 7

večletnega finančnega okvira Človeški viri 21 448 21 665 21 882 22 099 22 099 22 099 22 099 153 391 Drugi upravni odhodki 1 098 1 107 1 115 1 124 1 124 1 124 1 124 7 817 Seštevek za RAZDELEK 7

večletnega finančnega okvira 22 546 22 772 22 997 23 223 23 223 23 223 23 223 161 208 Odobritve zunaj RAZDELKA 7

večletnega finančnega okvira Človeški viri Drugi odhodki

upravni odhodki Seštevek za odobritve

zunaj RAZDELKA 7

večletnega finančnega okvira SKUPAJ 22 546 22 772 22 997 23 223 23 223 23 223 23 223 161 208 Potrebe po odobritvah za človeške vire in druge upravne odhodke se krijejo z odobritvami GD, ki so že dodeljene za upravljanje ukrepa in/ali so bile prerazporejene znotraj GD, po potrebi skupaj z dodatnimi viri, ki se lahko pristojnemu GD dodelijo v postopku letne dodelitve virov glede na proračunske omejitve. 3.2.2.1.Ocenjene potrebe po človeških virih –◻ Za predlog/pobudo niso potrebni človeški viri –X Za predlog/pobudo so potrebni človeški viri, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: ocena, izražena v ekvivalentu polnega delovnega časa Leto 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 •Delovna mesta v skladu s kadrovskim načrtom (uradniki in začasni uslužbenci) Sedež in predstavništva Komisije 102 103 104 105 105 105 105 Delegacije Raziskave •Zunanji sodelavci (v ekvivalentu polnega delovnega časa: EPDČ) – PU, LU, NNS, ZU in MSD Razdelek 7 Financirano iz RAZDELKA 7 večletnega finančnega okvira na sedežu 91 92 93 94 94 94 94 na delegacijah Financirano iz sredstev programa na sedežu na delegacijah Raziskave Drugo (navedite) SKUPAJ 193 195 197 199 199 199 199 Potrebe po človeških virih se krijejo z osebjem GD, ki je že dodeljeno za upravljanje ukrepa in/ali je bilo prerazporejeno znotraj GD, po potrebi skupaj z dodatnimi viri, ki se lahko pristojnemu GD dodelijo v postopku letne dodelitve virov glede na proračunske omejitve. Opis nalog: Uradniki in začasni uslužbenci V tej tabeli so prikazani okvirni podatki o skupnih potrebah po osebju za celotno obdobje 2021–2027. Izhodiščna vrednost, na podlagi katere je bilo zahtevano dodatno osebje, je 189 EPDČ (tj. osebje, zaposleno na področju civilne zaščite, na dan 31. decembra 2020). Ta številka vključuje tudi osebje, za katero je bilo zaprošeno v letu 2017 za podporo predloga Komisije za okrepitev mehanizma Unije na področju civilne zaščite (predlog rescEU). Za obdobje 2021–2027 je bilo zaprošenih za skupno 10 dodatnih zaposlenih. Ta zahteva je utemeljena z dejstvom, da bo novi kompromis o reviziji mehanizma Unije na področju civilne zaščite privedel do sistema, ki bo veliko bolj zapleten za vzpostavitev in upravljanje kot predlog, ki ga je Komisija predložila novembra 2017. To je posledica vedno večje upravne zapletenosti, z uvedbo katere se je strinjal Svet, zlasti skupnega razvoja sredstev, ki jih sofinancira Komisija. Poleg tega bo treba elemente, ki jih je Komisija prvotno predlagala kot del zakonodajnega predloga, zdaj določiti z izvedbenimi akti, kot na primer zmogljivosti, ki jih bo rezerva rescEU zajemala (npr. letalsko gašenje požarov, ekipa za nujno medicinsko pomoč), in kako se bo operativno upravljala (npr. opredelitev postopka odločanja za njihovo napotitev). Za opravljanje teh nalog se bodo na splošno iskali pravniški profili, vključno s strokovnjaki za javna naročila, in medinstitucionalni profili. Zahteva za dodatno osebje je razporejena skozi obdobje naslednjega večletnega finančnega okvira, da se lahko ta postopek ponovi za različne nove zmogljivosti, hkrati pa se ohrani osebje za upravljanje obstoječih zmogljivosti. V skladu s tem bo najprej potrebno dodatno osebje za pripravo izvedbenih aktov in spremljanje zakonodajnega postopka za opredelitev vrste zmogljivosti, ki jih bo potrebovala rezerva rescEU (npr. zmogljivosti za letalsko gašenje požarov, ekipe za nujno medicinsko pomoč, zmogljivosti za obvladovanje kemičnih, bioloških, radioloških in jedrskih tveganj), nato pa za opredelitev pogojev uporabe. Obstaja splošni politični dogovor, da bo prvi izvedbeni akt za opredelitev zmogljivosti rezerve rescEU osredotočen na zmogljivosti za letalsko gašenje požarov. Ko bodo vzpostavljeni izvedbeni akti glede zmogljivosti za letalsko gašenje, se bo začela razvojna faza zmogljivosti za gašenje rezerve rescEU. Kot je navedeno zgoraj, bo to verjetno zapleten proces, saj lahko več držav članic sodeluje pri razvoju ene zmogljivosti na podlagi sporazuma o skupnem javnem naročanju, v nasprotju s prvotnim predlogom Komisije o poenostavitvi sofinanciranja in pooblastitvi Komisije, da sama pridobi ali zakupi sredstva. Priprava in upravljanje sporazumov o skupnem javnem naročanju bosta povzročila dodatno zapletenost, ki prvotno ni bila predvidena. Ta postopek (opredelitev zmogljivosti in pogojev uporabe, razvoj zmogljivosti, uporaba zmogljivosti itd.) bo treba ponoviti pri drugih vrstah zmogljivosti, kot so zmogljivosti nujne medicinske pomoči ali zmogljivosti za obvladovanje kemičnih, bioloških, radioloških ali jedrskih tveganj. Razlog za to je dejstvo, da novi kompromis odpira vrata za vključitev veliko širšega nabora zmogljivosti v okviru rezerve rescEU, v nasprotju s prvotnim predlogom Komisije, v katerem so bile navedene le štiri zmogljivosti. Zato bo v obdobju večletnega finančnega okvira potrebno dodatno osebje, da se bo lahko odzvalo na te nastajajoče potrebe, hkrati pa se bodo še naprej upravljale že vzpostavljene zmogljivosti rezerve rescEU. Zato bodo potrebni profili z ustreznim strokovnim znanjem na ključnih področjih civilne zaščite, da se podpre razvoj drugih vrst zmogljivosti. Zunanje osebje Obenem se bo iskalo zunanje osebje za opravljanje zgoraj navedenih nalog. Poleg tega lahko zunanje osebje zagotovi tudi strokovno znanje o nekaterih tehničnih vprašanjih, povezanih z razvojem zmogljivosti. 3.2.3.Udeležba tretjih oseb pri financiranju V predlogu/pobudi: