1. UVOD

Evropska unija (EU) je hkrati s podpisom sporazuma med EU in Turčijo o ponovnem sprejemu 16. decembra 2013 s Turčijo začela dialog o liberalizaciji vizumskega režima. Dialog temelji na „Načrtu približevanja brezvizumskemu režimu s Turčijo“ (v nadaljnjem besedilu: načrt), v katerem so navedene zahteve, ki jih mora Turčija izpolnjevati, da bi lahko Evropski parlament in Svet spremenila Uredbo (ES) št. 539/2001, s čimer bi se turškim državljanom, ki imajo biometrične potne liste, skladne s standardi EU, dovolilo kratkoročno bivanje (tj. 90 dni v katerem koli 180-dnevnem obdobju) na schengenskem območju brez vizumov. 72 zahtev, navedenih v načrtu, je razdeljenih na pet tematskih skupin (sklopov): varnost dokumentov, upravljanje migracij, javni red in varnost, temeljne pravice in ponovni sprejem migrantov brez urejenega statusa.

Komisija je 20. oktobra 2014 sprejela prvo poročilo o napredku Turčije pri izpolnjevanju zahtev iz načrta za liberalizacijo vizumskega režima (v nadaljnjem besedilu: prvo poročilo) . V njem je bilo ocenjeno izpolnjevanje vsake posamezne zahteve, navedena pa so bila tudi priporočila za nadaljnji napredek pri vseh zahtevah.

29. novembra 2015 je potekal vrh med EU in Turčijo, na katerem sta se obe strani dogovorili o načinih poglobitve sodelovanja, zlasti pri obvladovanju sirske begunske krize in obravnavanju nedovoljenih migracij. Turška stran se je na vrhu zavezala, da bo pospešila izpolnjevanje načrta, med drugim s predvideno uporabo vseh določb sporazuma med EU in Turčijo o ponovnem sprejemu, da bi do liberalizacije vizumskega režima lahko prišlo do oktobra 2016 . EU je to zavezanost pozdravila.

Komisija je 4. marca 2016 sprejela drugo poročilo o napredku Turčije pri izpolnjevanju zahtev iz načrta za liberalizacijo vizumskega režima (v nadaljnjem besedilu: drugo poročilo), ki mu je bil priložen delovni dokument služb Komisije (v nadaljnjem besedilu: delovni dokument) . V delovnem dokumentu je bilo opisano, kako je Turčija napredovala na področju posameznih zahtev od sprejetja prvega poročila, v drugem poročilu pa so bila navedena priporočila za nadaljnji napredek pri vseh zahtevah. V delovnem dokumentu so bili ocenjeni tudi možni učinki liberalizacije vizumskega režima za Turčijo na razmere na področju migracij v EU.

7. in 18. marca 2016 sta potekali srečanji voditeljev držav ali vlad EU in Turčije. Zadnje srečanje se je zaključilo z izjavo EU in Turčije (v nadaljnjem besedilu: izjava), v kateri je bilo sklenjeno, da se bo „/u/resničevanje časovnega načrta za liberalizacijo vizumske ureditve za vse sodelujoče države članice /.../ pospešilo, da bi lahko vizumske obveznosti za turške državljane odpravili najkasneje do konca junija 2016, kolikor bodo izpolnjena vsa merila. V ta namen bo Turčija sprejela potrebne ukrepe za izpolnitev preostalih zahtev, da bi Komisija lahko po zahtevani oceni izpolnjevanja meril uspešnosti do konca aprila pripravila ustrezen predlog, na podlagi katerega bosta Evropski parlament in Svet lahko sprejela končno odločitev.“

V tem tretjem poročilu je predstavljena ocena skladnosti, kot je zahtevana v izjavi. Opisani so najpomembnejši ukrepi, ki jih je Turčija sprejela od drugega poročila, da bi izpolnila zahteve iz načrta. Navedena so tudi podrobna priporočila za ukrepe, ki jih Turčija do 4. maja 2016 še ni sprejela, a jih mora sprejeti za izpolnitev zadnjih še neizpolnjenih meril iz načrta, da bi Evropski parlament in Svet lahko sprejela zakonodajni predlog, ki ga je predložila Komisija.

Tretjemu poročilu je priložen delovni dokument služb Komisije s stvarnimi informacijami o trenutnem stanju izpolnjevanja vsake zahteve. Prav tako vključuje tudi oceno možnih učinkov liberalizacije vizumskega režima za Turčijo na varnostne razmere v EU.

Tretje poročilo je strukturirano enako kot načrt, zato je v njem posebej obravnavan vsak od petih sklopov, pri vsakem sklopu pa so navedene zahteve, ki še niso v celoti izpolnjene, in ukrepi, ki bi jih Turčija morala sprejeti za izpolnitev zadnjih še neizpolnjenih zahtev.

2. SKLOP 1: VARNOST DOKUMENTOV

Od objave drugega poročila je Turčija še bolj napredovala pri izpolnjevanju zahtev iz tega sklopa.

Zlasti so turški organi začeli turškim državljanom pilotno izdajati nove in varnejše osebne izkaznice, ki vključujejo biometrične identifikatorje. Za nadomestitev starih izkaznic vseh državljanov Turčije z novimi bodo potrebna približno tri leta. Ta postopek je zdaj v polnem teku.

Turški organi so prav tako začeli sodelovati z državami članicami EU, s katerimi delijo informacije o ponarejenih in prenarejenih potnih listinah. Turška nacionalna policija (v nadaljnjem besedilu: TNP) v Interpolovo zbirko podatkov Dial-doc, do katere imajo dostop vse države članice, zdaj redno in pravočasno nalaga informacije o lažnih in ponarejenih potnih listinah, ki so bile odkrite v Turčiji med dejavnostmi mejne kontrole. TNP je poleg tega na glavnih turških letališčih (letališče Atatürk v Istanbulu in letališče v Antaliji) ustanovila namenska urada za izmenjavo informacij in nasvetov z uradniki za zvezo za priseljevanje držav članic glede sumljivih potnih listin, najdenih pri osebah, ki potujejo v EU. Poleg tega TNP policistom, zaposlenim na mejnih prehodih, zdaj nudi boljše možnosti za usposabljanje, da bi se izboljšala njihova zmogljivost za odkrivanje ponarejenih dokumentov, pri čemer je poudarek na dokumentih, ki jih izdajo države članice EU.

Zaradi teh ukrepov le eno merilo iz sklopa 1 še ni v celoti izpolnjeno, in sicer zahteva, naj Turčija svojim državljanom izdaja biometrične potne liste v skladu s standardi EU, kakor so navedeni v Uredbi Sveta (ES) št. 2252/2004, tj. potne liste z brezkontaktnim čipom, na katerem so shranjeni podoba obraza imetnika potnega lista in njegovi prstni odtisi ter je varovan s šifrirnim sistemom za dodatni nadzor dostopa (Supplementary Access Control – SAC) .

Turški organi so v izpolnjevanje tega merila vložili več mesecev dela na tehnični ravni, tudi s pomočjo projekta, ki ga financira EU. Vendar so sporočili, da bodo iz tehničnih razlogov to merilo lahko v celoti izpolnjevali šele od oktobra 2016. Glede na to, da so se voditelji držav ali vlad EU in Turčije odločili za pospešitev procesa liberalizacije vizumskega režima, objektivno ni mogoče, da bi turški organi to merilo lahko izpolnili pravočasno.

Vendar so se turški organi strinjali z začasno rešitvijo, ki bo veljala od junija 2016 do konca leta, in sicer da bodo svojim državljanom izdajali potne liste s podobo obraza in prstnimi odtisi imetnika potnega lista, da bi imetniki takšnih potnih listov lahko potovali brez vizumov, ko in če bo oprostitev vizumske obveznosti odobrena. Ti začasni potni listi, ki se bodo izdajali le do konca leta 2016 in bodo veljavni le kratko obdobje, se bodo od potnih listov, zahtevanih v merilu, razlikovali le tako, da bo čip v njih varovan z razširjenim nadzorom dostopa (Extended Access Control – EAC). Ta šifrirni sistem je v skladu s standardi Mednarodne organizacije civilnega letalstva (ICAO) in je do konca leta 2014 veljal kot standard tudi za Evropsko unijo.

Turški organi so bili opozorjeni, da bi morali še pred začetkom brezvizumskega režima vsem državam članicam posredovati certifikate, s katerimi bodo lahko prebrale informacije, shranjene na čipih turških potnih listov, ter preverjale njihovo verodostojnost.