SL    SL SL 
SL    SL  KOMISIJA EVROPSKI H SKUPNOSTI  
Bruselj, 26.11.2008 
SEC(2008) 2893 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
Spremni dokument k 
 
Predlog  
 
DIREKTIVA SVETA (Euratom) 
 
o vzpostavitvi okvira Skupnosti za jedrsko varnost 
 
POVZETEK OCENE U ČINKA  
{COM(2008) 790 kon č.} 
{SEC(2008) 2892} 
SL 2   SL 1. POSVETOVANJA IN STROKOVNO ZNANJE  
Ocena učinka zadeva to čko načrtovanega dnevnega reda 2008/TREN/003 – Spremenjeni 
zakonodajni predlog o jedrski varnosti.  Priložena je osnutku spremenjene direktive o 
vzpostavitvi okvira Skupnosti za jedrsko va rnost, katerega cilj je ponovno za četi postopek za 
vzpostavitev skupnega okvira EU za jedrsko var nost ter ki bi nadomestil predlog direktive o 
določitvi osnovnih obveznosti in splošnih na čel o varnosti jedrskih objektov1, ki ga je 
Komisija predložila leta 2003. 
Ta novi predlog je rezultat obsežnega in dolgot rajnega postopka posvetovanja, ki se je za čel 
leta 2004 med irskim predsedovanjem Svetu. Pozn eje so to vprašanje nadalje obravnavali 
delovna skupina Sveta za jedrsko varnost (WPNS) , skupina na visoki ra vni za jedrsko varnost 
in ravnanje z jedrskimi odpadki ter Ev ropski forum za jedrsko energijo. 
Postopek posvetovanja, ki se je za čel leta 2004, je vodil k temeljitemu pregledu pristopa iz 
predloga Direktive o varnosti iz  leta 2004, ki mu je takrat nasprotovala manjšina držav članic, 
ki lahko prepre či sprejetje odlo čitve. Glavni argumenti so bili preve č podrobna dolo čitev 
zavezujoče zakonodaje in dvomi v to, ali bi b il predlog v celoti v skladu z na čelom 
subsidiarnosti.  
Spremenjeni zakonodajni predlog o jedr ski varnosti nadgrajuje: a) tehni čno delo Združenja 
zahodnoevropskih upravnih organov za jedrsko va rnost (WENRA), ki je bilo za obstoje če 
jedrske objekte zaklju čeno leta 2006, ob sodelovanju vs eh evropskih upravnih organov za 
jedrsko varnost; b) na čelo, da lahko le mo čni in neodvisni upravn i organi zagotavljajo 
neprekinjeno varno delovanje je drskih elektrarn v EU; c) vklju čitev načel glavnih 
mednarodnih instrumentov, ki so na voljo, v evropsko zakonodajo, in sicer Konvencije o 
jedrski varnosti2 in dela na podro čju varnosti, ki ga opravlja Me dnarodna agencija za atomsko 
energijo (IAEA), zlasti njenih temeljnih varnostnih na čel3. Poleg tega je bilo na podlagi 
delovanja razli čnih strokovnih skupin, ki se ukvarjaj o z vprašanji jedrske varnosti, 
zagotovljeno tehni čno ozadje, ki podpira osnovna na čela, predlagana v osnutku spremenjene 
direktive o vzpostavitvi okvira S kupnosti za jedrsko varnost.  
Evropski parlament je vedno podpiral oblikovanje evropske zakonodaje o je drski varnosti, ki 
bi določila referen čne ravni, kar dokazujejo njegova poro čila iz preteklih let4. Poleg tega je iz 
sklepov drugega sre čanja Evropskega foruma za jedrsko en ergijo razvidno, da  industrija zdaj 
odločno podpira zakonodajo EU o jedrski varnosti.  
Za dokon čanje ocene u činka je bila tudi vzpostavljen a usmerjevalna skupina, ki vklju čuje 
predstavnike vseh zainteresiranih služb Komisije. 
Osnutek ocene u činka je bil predložen za ocenjevanje Odboru za oceno u činka, ki je 
9. septembra 2008 objavil prvotno mnenje, 14. oktobra 2008 pa kon čno mnenje o ponovno 
predloženem spremenjenem dokumentu. Kon čne pripombe Odbora za oceno u činka so se v 
celoti upoštevale. 
2. OPREDELITEV PROBLEMA  
Zaradi obnovljenega zanimanja za jedrsko ener gijo, ki so ga izra zile številne države članice, z 
možnostjo ve č podaljšanj življenjske dobe objektov in novih gradenj je čas za pripravo tega 
                                                 
1 Prvotni predlog Komisije iz leta 2003 (referen čni dok. COM(2003) 32 kon č.) in spremenjena razli čica 
iz leta 2004 (referen čni dok. COM(2004)526 kon č.). 
2 IAEA INFCIRC 449, 5.7.1994. 
3 Temeljna varnostna na čela IAEA, varnostni standardi IAEA, serija št. SF-1 (2006). 
4 Zadnji poro čili sta bili Maldeikisovo poro čilo ob 50. obletnici pogodbe Euratom (referen čni dok. A6-
0129/2007) ter Reulovo poro čilo o konvencionalnih virih energije (referen čni dok. A6-0348/2007). 
SL 3   SL spremenjenega predloga še posebej primeren. Jasno je, da se posle dice radioloških nesre č ne 
ustavijo na mejah ter ne vplivajo le na zdravj e delavcev in državlja nov na splošno, ampak 
imajo obsežne gospodarske posledice za indus trijo proizvodnje energije. Ker je zaš čita 
prebivalstva EU eden od glavnih ciljev politik e EU, bi pravni okvir, katerega cilji so 
doseganje, ohranjanje in stalno izboljševanje je drske varnosti in njene ureditve v Skupnosti ter 
krepitev vloge upravnih organov držav članic, ustvaril dodatno rave n jamstva za prebivalstvo 
v EU.  
Strinjanje javnosti je pogoj  za nadaljnji razvoj jedrske ener gije in Skupnost je bila do zdaj 
dosledno dejavna pri spodbujanju je drske varnosti, ker še ni pravnega okvira Skupnosti za 
vzpostavitev skupnih varnostnih standardov za nove in obstoje če jedrske objekte v EU. 
Vendar mora Skupnost ustrezno odgovoriti na zas krbljenost evropskih državljanov v zvezi z 
varnostjo jedrskih objektov. Eden od glavnih zaklju čkov raziskave v zvezi z jedrsko varnostjo 
iz leta 20075 je bil, da evropski državljani kljub precej dobri povpre čni seznanjenosti z 
jedrskimi vprašanji, zlasti o tem, ali v njihovih državah so jedrske elektrarne ali jih ni, menijo, 
da ne poznajo vprašanja jedrske varnosti (med 56 % in 90 %). 
3. PRAVICA EU DO UKREPANJA  
Pristojnost Skupnosti za dolo čitev temeljnih varnostnih standa rdov na ravni EU izrecno ureja 
Pogodba Euratom. Člen 2(b) Pogodbe dolo ča: „Za uresni čitev svoje naloge Skupnost v skladu 
s to pogodbo [...] postavlja enotne varnostne st andarde za varovanje zdravja delavcev in 
prebivalstva ter z agotavlja njihovo uporabo “. Poglavje 3 v naslovu 2 „Varovanje zdravja“ 
določa več natančnih določb za vzpostavitev, uveljavitev in uporabo temeljnih standardov iz 
člena 2(b) Pogodbe Euratom. Poglavje 3 Pogodbe Euratom se je uporabljalo zlasti za namene 
zaščite pred sevanjem, dokler ni Sodiš če Evropskih skupnosti priz nalo notranje vezi med 
zaščito pred sevanjem in jedrsko varnos tjo ter pristojnost Skupnosti na podro čju jedrske 
varnosti (v svoji sodbi v zadevi C-29/996 je Sodišče navedlo, da “ za opredelitev pristojnosti 
Skupnosti ni primerno dolo čiti umetnega razlikovanja med varovanjem zdravja prebivalstva 
in varnostjo virov ionizirajo čega sevanja “). Ta sodba torej priznava dejstvo, da je treba 
veljavne varnostne standarde, katerih cilj je varovanje zdravja delavcev in splošne javnosti 
pred nevarnostmi zaradi ionizirajo čega sevanja, dopolniti z varnos tnimi standardi za jedrske 
objekte. Tehni čna pristojnost nacionalnih organov, ki  so odgovorni za varnost, ne izklju čuje 
zakonodajnega dela Skupnosti na tem podro čju. 
4. VIRI OCENE U ČINKA  
Ocena učinka posodablja oceno u činka iz leta 2003 v zvezi s pr votnim predlogom o jedrski 
varnosti7, pri čemer so tehni čna podlaga zaklju čki in priporo čila iz končnega poro čila delovne 
skupine Sveta za jedrsko varnost8, ki ga je 13. decembra 2006 pot rdila delovna skupina Sveta 
za jedrska vprašanja in ki je b ilo dopolnjeno z ugotovitvami iz poro čil podskupin delovne 
skupine Sveta za jedrsko varnost9.  
                                                 
5 Posebna izdaja Eurobarometra št. 271 „Evropski državljani in jedrska varnost“, raziskava izvedena 
oktobra in novembra 2006 ter objavljena februarja 2007: http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_271_en.pdf. 
6 Komisija Evropskih skupnosti proti Svetu Evropske unije, (Primer C-29/99). 
7 Vklju čeno v dokument COM(2003) 32 kon č. 
8 Dok. 15475/2/06 REV2 (http://register.consilium.eu ropa.eu/pdf/en/06/st15/st15475-re02.en06.pdf). 
9 Dok. 15475/2/06 REV 2 ADD 1 ( http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/06/st15/st15475-
re02ad01.en06.pdf ), dok. 15475/2/06 REV 2 ADD 2 
(http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/06/st15/st15475-re02ad02.en06.pdf ), dok. 15475/2/06 REV 
2 ADD 3 ( http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/06/st15/st15475-re02ad03.en06.pdf ). 
SL 4   SL V tem smislu je treba poseben poudarek nameniti dejavnosti v okviru Združenja 
zahodnoevropskih upravnih organo v za jedrsko varnost, tj.  organizacije, ki vklju čuje voditelje 
in višje uradnike upravnih organov za jedrsko varnost iz 17 držav članic 10 ter člani katere so 
opredelili ve č skupnih varnostnih referen čnih ravni za jedrske re aktorje za uskladitev 
nacionalnih zahtev do leta 2010. 
Drugič, ocena u činka temelji na obveznostih in zahtevah iz Konvencije IAEA o jedrski 
varnosti, ki je mednarodno priznana platforma za razvoj jedrske varnosti, ter na temeljnih 
varnostnih na čelih IAEA. Ta konvencija ne vklju čuje podrobnih tehni čnih predpisov, vendar 
določa natančen pravni okvir, katerega ci lj je stalno izboljševanj e varnosti. Euratom in vse 
države članice EU so pogodbenice Konvencije o jedrski varnosti. Temeljna na čela IAEA 
sestavljajo okvir praks, na katerih temeljijo na cionalne varnostne zahteve ter k izboljšanju 
katerih so države članice veliko prispevale. 
5. MOŽNE POLITIKE  
Ocena učinka obravnava štiri možnosti politike :  
– pri možni politiki št. 0  se ohrani nespremenjen sedanji položaj; 
– pri možni politiki št. 1  se predvideva priprava zakonodaje  Skupnosti o vzpostavitvi skupnih 
varnostnih standardov za obstoje če jedrske objekte; 
– možna politika št. 2  vključuje pripravo zakonodaje Skupnosti,  ki vzpostavlja le skupen 
okvir, katerega cilj je doseganje in vzdrževan je visoke enotne ra vni jedrske varnosti v 
Skupnosti s sklicevanjem na široko priznana na čela jedrske varnosti, poznejše izvedbene 
ukrepe pa bo pripravila skupina na visoki ravni;  
– možna politika št. 3  temelji na sklopu mednarodno priznanih na čel jedrske varnosti 
(pristop, ki se predlaga v okviru možne politike št. 2), dopolnjenih z dodatnimi varnostnimi zahtevami za nove jedrske reaktorje, pri čemer se države članice spodbuja k razvoju 
takšnih zahtev v skladu z na čelom stalnega izboljševanja var nosti in na podlagi varnostnih 
ravnih, razvitih v Združenju zahodnoevropskih upravnih organov za jedrsko varnost in v 
tesnem sodelovanju s skupino na visoki ravni
11, ki jo sestavljajo visoki predstavniki 
upravnih in varnostnih organov iz vseh držav članic EU. 
6. PRIMERJAVA MOŽNH POLITIK –PREDLOG ZA UKREPANJE EU 
Pri oceni možnih politik se je pokazalo, da je najbolj u činkovita rešitev za vzpostavitev okvira 
Skupnosti za jedrsko varnost tista, ki je predvidena v možni politiki št. 3 . Temeljni pristop 
sedanjega predloga spremenjene direktive je torej, da Skupnost dolo či le sklop skupnih na čel 
na podro čju jedrske varnosti, ki so že vklju čena v Konvencijo IAEA o jedrski varnosti 
(krepitev vloge nacionalnih upravnih orga nov, primarna odgovornost imetnika dovoljenja za 
varnost pod nadzorom upravnega organa, krepitev neodvisnosti upravnega organa, 
zagotavljanje visoke ravni preglednosti v zv ezi z vprašanji varnosti jedrskih objektov, 
izvajanje sistemov za upravljanje,  redni varnostni pregledi, raz položljivost strokovnega znanja 
s področja jedrske varnosti, pred nostni položaj varnosti), te r jih dopolni z dodatnimi 
varnostnimi zahtevami za nove jedrske reaktorje, pri čemer se države članice spodbuja k 
razvoju takšnih zahtev v skladu z na čelom stalnega izboljševa nja varnosti ter na podlagi 
varnostnih ravni, razvitih v Združenju zahodnoevropskih upravni h organov za jedrsko varnost 
                                                 
10 Belgija, Bolgarija, Češka, Finska, Francija, Nem čija, Madžarska, Italija, L itva, Nizozemska, Romunija, 
Slovaška, Slovenija, Španija, Švedsk a, Švica in Združeno kraljestvo. 
11 Ustanovljena s Sklepom Komisije 2007/530/Euratom z dne 17. julija 2007 (UL L 195, 27.7.2007). 
SL 5   SL in v tesnem sodelovanju s skupino na  visoki ravni. Na podlagi desetih na čel za ureditev 
jedrske varnosti, ki jih je sprejela skupina na  visoki ravni, bo ta skupi na postala osrednja to čka 
za sodelovanje med upravnimi organi, ki so zad olženi za varnost jedrskih objektov v državah 
članicah, in bo prispevala k razvoj u okvira EU za jedrsko varnost. 
Države članice morajo spoštovati temeljna varnostna na čela IAEA ter obveznosti in zahteve, 
ki jih dolo ča Konvencija o jedrski varnosti. 
7. DODANA VREDNOST  
Zaradi obnovljenega zanimanja za jedrsko energi jo v Evropi in drugje je pomembno ohraniti 
visoko raven jedrske varnosti v EU ter vzpostaviti sklop zavezujo čih predpisov in skupnih 
varnostnih standardov EU. Z nedavno napovedjo novi h gradenj jedrskih el ektrarn so pravila o 
zbliževanju na ravni Skupnosti postal a še bolj nujna za podporo državam članicam pri 
njihovem prizadevanju za uskladit ev varnostnih praks. Kljub čezmejnemu tveganju pri 
obratovanju jedrskih objektov je b ila standardizacija med državami v preteklosti le omejena.  
V tem okviru bi temeljna dodana vrednost  izbrane možne politike pomenila, da bi 
zavezujoči zakonodajni okvir EU, ki opredeljuje  osnovne obveznosti in splošna na čela v zvezi 
z varnostjo jedrskih objektov, pripomogel k uresni čevanju cilja doseganja, ohranjanja in 
stalnega izboljševanja jedrske varnosti po vsej Skupnosti, česar na nacionalni ravni ne bi bilo 
mogoče tako učinkovito dose či. Ta pristop pomeni tudi jasno prednost zaradi ve čje gotovosti 
ureditve na ravni Skupnosti. Zato ima Euratom na podlagi institucionalnih dolo čb Pogodbe 
Euratom lastne mehanizme za zagotovitev usklajenosti nacionalnih zakonodaj držav članic z 
določbami direktive in tako izvaja svojo vlogo zagotavljanja pravilne upor abe pravnega reda 
Skupnosti. Poleg tega je treba poudariti, da zakonodaja EU pravic in obveznosti ne dolo ča le 
za organe iz vsake države članice, ampak tudi za posameznike in podjetja. Organi v vsaki 
državi članici so odgovorni za prenos zakonodaje  EU v nacionalno zakonodajo in njeno 
pravilno izvajanje, pri čemer morajo zagotoviti pravice držav ljanov na podlagi te zakonodaje.  
Brez pravnega okvira EU bi se Konvencija IA EA o jedrski varnosti uporabljala za države 
članice. Vendar je članstvo v Konvenciji IAEA o jedrski va rnosti le prostovoljno, ker je ta 
konvencija spodbujevalni instrument in kot tak ne more vklju čevati sankcij za kršitve. 
Konvencija ni namenjena zagotavljanju tega , da pogodbenice spoš tujejo obveznosti, z 
nadzorom in sankcijami, ampak temelji na njihovem skupnem interesu za doseganje višje ravni varnosti, kar se razvija  in spodbuja na rednih sre čanjih pogodbenic. Članstvo za vsako 
pogodbenico pomeni dve osnovni obveznosti, in  sicer da pripravi nacionalno poro čilo in ga 
predloži za pregled ter svoje nacionalno poro čilo da na voljo drugim pogodbenicam za 
medsebojni strokovni pregled.  
Pri pripravi zakonodaje EU na podlagi na č
el iz Konvencije o jedrski varnosti in ob čim večji 
vključitvi dela, ki ga je IAEA že izvedla na podro čju varnosti z opredelitvijo temeljnih 
varnostnih na čel, se priznava vrednost me dnarodnega napredka na podro čju jedrske varnosti 
in evropski civilni družbi omogo ča, da se bolje vklju či na to podro čje.  
Predlog je namenjen tudi krepitvi vloge in neodvisnosti naciona lnih upravnih organov, s 
čimer nadgrajuje njihove pristoj nosti in ne ustvarja pristopa  od zgoraj navzdol kot prvotni 
predlog o jedrski varnosti. Kr epi tudi vlogo nacionalnih or ganov pri izvajanju dogovorjenih 
ukrepov, kar je rešitev, ki je v celoti v skladu z na čelom subsidiarnosti.  
8. SUBSIDIARNOST  
Države članice EU so že uvedle ukrepe, ki jim omogo čajo doseganje visoke ravni jedrske 
varnosti znotraj EU. Vendar zaradi razli čnih zgodovinskih ozadij, pr avnih okvirov, tipa in 
števila reaktorjev ter razli čnih pristopov k urejanju do zdaj še niso bila dolo čena skupna 
SL 6   SL pravila na podro čju jedrske varnosti za celotno Skupnost, čeprav bi to dodatno izboljšalo 
jedrsko varnost, česar ni mogo če doseči izključno na nacionalni ravni.  
Novi predlog pristop od zgoraj navzdol iz  predloga v obdobju 2003–2004 spreminja v pristop 
od spodaj navzgor, ker se države članice spodbuja, da za varnost novih jedrskih reaktorjev 
razvijejo dodatne varnostne zahteve v skladu s stalnim izboljševanjem varnosti na podlagi 
varnostnih ravni, razvitih v Združenju zahodnoevropskih upravni h organov za jedrsko varnost 
in v tesnem sodelovanju s skupino na visoki ravni. Poleg tega države članice ohranijo pravico, 
da na nacionalni ravni uvedejo st rožje varnostne ukrepe, kot so dolo čeni v pravnem okviru 
Skupnosti. 
Drugič, na ravni predlaganih na čel spremenjena Direktiva temelji na pristojnosti upravnih 
organov držav članic ter mednarodno sprejetih na čelih Konvencije o je drski varnosti in 
temeljnih varnostnih na čelih IAEA, s čimer ne povzro ča nobenega dodatnega bremena za 
organe držav članic.  
Zavezujoča zakonodaja EU zagotavlja tudi pravno varnost z ustvarjanjem možnosti za 
državljane, da stopijo v stik z evropskimi institucijami, če se ne po čutijo varne v zvezi z 
jedrsko energijo. 
Poleg tega je treba omeniti, da novi predlog v celoti upošteva stališ ča držav članic, izražena 
med pregledom paketa iz obdobja 2003–2004, saj varnost lo čuje od vprašanja jedrskih 
odpadkov in finan čnih vprašanj ter odpravlja zamisel o vzpostavitvi organa Skupnosti za 
pregled varnosti, pri čemer odgovornost za nadzor jedrske varnosti prepuš ča le nacionalnim 
upravnim organom. 
9. SPREMLJANJE IN VREDNOTENJE  
Kazalniki napredka pri doseganju ciljev se bodo dolo čili na ravni držav članic. 
10. SKLEPNA UGOTOVITEV  
Glede na navedene ugotovitve se zdi izbran a možnost politike najprimernejši pristop, ker 
zagotavlja najve č tehničnih, gospodarskih in varnostnih  koristi, saj presega raven na čel in 
države članice dejansko spodbuja k opredelitv i dodatnih varnostnih zahtev.