[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 6.11.2008

COM(2008) 703 konč.

SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO–SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ

Tesnejše upravno sodelovanje za uveljavitev prednosti enotnega trga

{SEC(2008)2743}

SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO–SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ

Tesnejše upravno sodelovanje za uveljavitev prednosti enotnega trga

Poročilo o napredku: informacijski sistem za notranji trg (IMI)

(Besedilo velja za EGP)

1. UVOD

Enotni trg evropskim državljanom in podjetjem vsak dan ponuja številne privlačne priložnosti. Storitve in blago lahko prodajajo zunaj meja svoje države, na tujih trgih lahko ustanavljajo podružnice. Državljani lahko uporabljajo storitve v drugih državah članicah. Farmacevti, zobozdravniki in učitelji se lahko zaposlijo v drugi državi članici EU, če tako želijo, saj v državah članicah EU velja vzajemno priznavanje poklicnih kvalifikacij.

Pri enotnem trgu gre namreč prav za to – za prostor brez ovir, v katerem lahko podjetja uspešno poslujejo, posamezniki uresničijo svoje ambicije, trud in vnema sta nagrajena. Enotni trg je med najpomembnejšimi gradniki evropskega gospodarstva. Omogoča večjo gospodarsko rast in zaposlovanje, večjo ponudbo za potrošnike in večjo konkurenčnost. Toda če naj bo enotni trg zares učinkovit, mora zakonodaja učinkovito delovati.

Prosti pretok blaga, storitev, ljudi in kapitala temelji na pravni podlagi, ki zajema neposredno uporabo določb Pogodbe ES, usklajena pravila EU in nacionalne predpise. Za izvajanje in spoštovanje vseh teh predpisov in pravil v praksi skrbijo številni javni in drugi organi v 27 državah članicah EU in 3 državah EFTA, ki sodelujejo v evropskem gospodarskem prostoru (EGP).

Nezaupanje v pravni okvir in nadzor v drugih državah članicah je krivo za kopičenje predpisov in za podvajanje nadzora pri čezmejnih dejavnostih. To je ena največjih težav, ki danes hromi delovanje enotnega trga.

Organi držav članic morajo tesneje sodelovati in bolj zaupati sistemu drugih držav . Samo tako bo nadzor nad ponudniki storitev res učinkovit in samo to bo preprečilo številna odvečna preverjanja državljanov, podjetij in ponudnikov storitev. Toda za učinkovito sodelovanje in medsebojno zaupanje so potrebni stalni stiki in zlahka dostopne informacije.

Zaradi številnih različnih pristojnih lokalnih, regionalnih in nacionalnih organov je težko organizirati mrežo, ki bi omogočila v celoti izkoristiti prednosti zakonodaje o notranjem trgu. S širitvijo EU, posledično večjo kompleksnostjo in večjim številom jezikov je to postalo še težje, potreba po informacijskem sistemu, ki bi podprl sodelovanje med državami članicami, pa še večja.

Države članice morajo poskrbeti za učinkovito delovanje zakonodaje o notranjem trgu na svojem ozemlju. Vendar potrebujejo orodja, ki omogočajo medsebojno sodelovanje in sodelovanje s Komisijo pri uveljavljanju vseh prednosti pravnega okvira za državljane in podjetja. Informacijski sistem za notranji trg (IMI) je nastal kot odgovor na to potrebo in na zakonsko obveznost iz direktive o storitvah, po kateri je treba vzpostaviti elektronski sistem za izmenjavo podatkov med državami članicami[1].

Sistem IMI bo državam članicam pomagal izpolniti zakonsko obveznost izmenjave podatkov. Omogočil bo tudi nove oblike upravnega sodelovanja, ki jih brez elektronskega informacijskega sistema ne bi bilo. Sistem bo učinkovito in uspešno zmanjšal stroške na enoto pri sporazumevanju med državami članicami, ki je potrebno za učinkovito izvajanje zakonodaje o notranjem tgu. Sistem IMI bo tako pomagal ustvariti ozračje zaupanja, ki je nujno za neovirano delovanje enotnega trga in uveljavitev njegovih prednosti.

2. PRAVNO IN POLITIčNO OZADJE

Države članice so marca 2006 podprle predlog o izdelavi sistema IMI. Tako so se odločile zaradi pomena upravnega sodelovanja za dinamičen enotni trg, ki ga priznava tudi lizbonska strategija, saj pravi: „[…] ti ukrepi, skupaj z […] direktivo o storitvah in okrepljenim upravnim sodelovanjem med državami članicami, bodo pripomogli k ustvarjanju nove poslovne in zaposlitvene dinamike v EU“[2].

Sistem IMI bo olajšal uporabo prava Skupnosti na nacionalni ravni in tako prispeval svoj delež k programu EU za boljšo pravno ureditev[3]. Sistem IMI ima pomembno vlogo tudi glede na akcijski načrt za e-upravo v okviru pobude i2010[4], ki za cilj postavlja „uresničenje učinkovitosti in uspešnosti“.

Sistem IMI je večjezični pripomoček, oblikovan za Evropsko unijo s 27 državami članicami in 23 uradnimi jeziki. Večjezičnost sicer prinaša prednost in bogati, povezana pa je tudi s številnimi izzivi[5]. Sistem IMI uporablja nove tehnologije, podprte s prevodi prevajalcev in s strojnim prevajanjem, in je dober primer konkretnih ukrepov, s katerimi si EU prizadeva zmanjšati ovire in premostiti komunikacijski prepad med upravami v Evropski uniji.

Pri posodobitvi upravljanja enotnega trga in prilagoditvi potrebam 21. stoletja, kot je navedeno v pregledu enotnega trga, ki ga je predložila Komisija novembra 2007, bo sistem IMI omogočil učinkovitejše, decentralizirano in mrežno podprto čezmejno sodelovanje [6].

Sistem IMI je pripomoček za upravno sodelovanje v zvezi z zakonodajo o notranjem trgu na splošno. Sprva se bo uporabljal za novo Direktivo o poklicnih kvalifikacijah (2005/36/ES) [7] in Direktivo o storitvah (2006/123/ES) [8].

Sistem IMI in spremljevalni ukrepi, denimo delavnice usposabljanja in e-učno gradivo, se financirajo po programu IDABC, ki uveljavlja storitve evropske e-uprave[9]. Po programu znaša celotni znesek finančnih sredstev za sistem IMI 1,82 milijona EUR.

3. DELOVANJE SISTEMA IMI

Informacijski sistem za notranji trg (IMI) je elektronski pripomoček za izmenjavo informacij, kar omogoča učinkovitejše vsakodnevno sodelovanje držav članic pri izvajanju zakonodaje o notranjem trgu. Sistem IMI pristojnim organom v državah članicah pomaga premagovati pomembne praktične ovire pri komuniciranju, denimo različnost upravne in delovne kulture ter jezikov in nepoznavanje ustreznih partnerjev v drugih državah članicah. Njegov cilj je večja učinkovitost in uspešnost vsakodnevnega sodelovanja med državami članicami.

Sistem IMI je varen internetni program in je dostopen upravam vseh 30 držav evropskega gospodarskega prostora. Uporablja se za vse uradne jezike EU in je sredstvo za izmenjavo informacij po vsem evropskem gospodarskem prostoru. Sistem IMI je mogoče uporabljati brez predhodnega poznavanja upravne sestave v drugi državi članici.

Pristojni organi v državah članicah so tako dobili preprosto orodje za iskanje ustreznih organov v drugih državah članicah in za pošiljanje zahtevkov za informacije, pri čemer si pomagajo s pripravljenim sklopom vprašanj za posamezna področja zakonodaje EU. Prevajalska služba Evropske komisije je vprašanja prevedla v vse uradne jezike in tako zagotovila zanesljivo in pravno veljavno jezikovno podporo.

4. NAJPOMEMBNEJšA NAčELA

Sistem IMI temelji na treh osnovnih načelih:

- državam članicam ne nalaga dodatnih obveznosti upravnega sodelovanja poleg tistih, ki jih predpisuje ustrezna zakonodaja o notranjem trgu;

- upošteva in spoštuje različne upravne strukture in kulture v Evropi;

- je enoten sistem, sestavljen iz posameznih samostojnih osnovnih elementov. Namenjen je podpori raznim delom zakonodaje o notranjem trgu, zato se bo dalo izogniti kopičenju informacijskih sistemov.

5. PREDNOSTI

Sistem IMI omogoča tesnejše upravno sodelovanje in s tem uveljavitev prednosti enotnega trga, kajti:

- sodelovanje držav članic je poenostavljeno na odnos z mrežnim sistemom , namesto na dvostranske odnose z 29 državami;

- sporazumevanje držav članic poteka po jasni, pregledni in dogovorjeni delovni metodi ;

- iskanje ustreznega partnerja za informacije v drugi državi članici je veliko lažje;

- strukturirane in vnaprej prevedene informacije na zaslonu in neformalni strojni prevod prostega besedila[10] odpravljajo jezikovne težave ;

- upravno sodelovanje je možno tudi na področjih, kjer je bilo poprej neizvedljivo ;

- pomeni prihranek sredstev in časa pri izmenjavi informacij z drugimi državami članicami;

- večja preglednost in predvidljivost storitve prinaša boljšo kakovost storitve .

Z uporabo posameznih splošnih osnovnih elementov se sistemu IMI lahko dodajo nove aplikacije za nove direktive ob minimalnih dodatnih stroških (če seveda ni potreben nov zapleten delovni postopek). Sistem IMI odpravlja odvečno podvajanje, zmanjšuje stroške in vzpostavlja pravo mrežo za izmenjavo informacij.

6. VARSTVO PODATKOV

Sistem IMI se uporablja za izmenjavo osebnih podatkov, zato je potrebna visoka stopnja zaščite. Za sistem IMI se v celoti uporablja ustrezna zakonodaja o varstvu podatkov[11]. Sistem IMI zagotavlja spoštovanje te zakonodaje pri izmenjavi osebnih podatkov med nacionalnimi upravami, saj jasno določa, kateri podatki se izmenjujejo, s kom in v katerih okoliščinah. Posebna odločba Komisije[12] določa tudi vlogo, pravice in obveznosti uporabnikov sistema IMI v zvezi z varstvom osebnih podatkov. Ta odločba je pravna ubeseditev delovanja sistema IMI.

Delovna skupina za varstvo podatkov iz člena 29, ki jo sestavljajo nacionalni organi za varstvo podatkov in evropski nadzornik za varstvo podatkov, je pripravila mnenje o tem, kako zagotoviti usklajenost sistema IMI z ustrezno zakonodajo o varstvu podatkov[13].

Evropski nadzornik za varstvo podatkov je pripravil še mnenje o odločbi Komisije o sistemu IMI[14]. Evropski nadzornik za varstvo podatkov je prepričan, da bo zaradi prihodnjega povečanja obsega in uporabe sistema IMI treba uvesti posebne zaščitne določbe za varstvo podatkov, in sicer s pravno zavezujočo zakonodajo, ki bo razširila področje uporabe sedanje zakonodaje o varstvu podatkov. Vendar tudi nadzornik meni, da bo pred odločitvijo o dodatnih posebnih pravilih najprej treba praktično preskusiti sistem IMI. Komisija se je tako odločila za postopno ukrepanje.

Komisija bo najprej pripravila smernice o varstvu podatkov v sistemu IMI za uporabnike sistema v pristojnih organih. Smernice bodo v obliki priporočila, ki ga bo Komisija sprejela na začetku leta 2009, in bodo dopolnile odločbo Komisije o sistemu IMI s pojasnilom, kako naj pristojni organi pri uporabi sistema IMI upoštevajo sedanja pravila o varstvu podatkov. Komisija bo skupaj z evropskim nadzornikom za varstvo podatkov ocenila praktični učinek teh smernic in presodila, ali je potrebna dodatna pravno zavezujoča zakonodaja Skupnosti.

7. TRENUTNO STANJE

Države članice in Komisija se v svetovalnem odboru za notranji trg od marca 2006 dogovarjajo o zahtevah v zvezi z informacijskim sistemom za notranji trg. To sodelovanje je že zgled novih delovnih odnosov in novih pristopov, potrebnih za učinkovitejše delovanje enotnega trga, ki je bolj decentraliziran in temelji na mrežnih sistemih. Samo s takim partnerskim pristopom[15] je mogoče izkoristiti vse prednosti sistema IMI in podobnih sistemov.

Sistem IMI je bil uveden novembra 2007 v podporo določbam o upravnem sodelovanju iz direktive o poklicnih kvalifikacijah. Države članice so najprej poiskale in registrirale ustrezne pristojne organe, ki bodo uporabljali sistem IMI. Februarja 2008 je bilo registrirano že zadostno število pristojnih organov in lahko se je začela pilotna faza izmenjave informacij. Pilotni projekt se je omejil na štiri poklice (zdravnike, farmacevte, fizioterapevte in računovodje). V pilotnem projektu je sodelovalo vseh 30 držav evropskega gospodarskega prostora.

S pilotnim projektom naj bi ocenili, ali sistem IMI ustreza namenu, in hkrati omogočili državam članicam, da preskusijo organizacijsko pripravljenost svojih struktur za prihodnjo širšo uporabo sistema. Junija 2008 je Komisija začela ocenjevanje pilotnega projekta, v katerem upošteva statistične podatke in mnenje uporabnikov sistema IMI.

Uporabniki so potrdili, da je sistem preprost in razumljiv ter da ustreza svojemu namenu, tj. podpira čezmejno upravno sodelovanje. Število uporabnikov se je med pilotnim projektom povečalo, kar kaže, da se pristojni organi zavedajo dodane vrednosti sistema IMI[16]. Zlasti pozitivno so ocenili jezikovno podporo in funkcijo za iskanje pristojnih organov. Vendar bodo potrebne dodatne izboljšave, da bo sistem izpolnil vse zahteve držav članic.

8. NASLEDNJI KORAKI

Po mnenju Komisije je pilotni projekt za poklicne kvalifikacije pokazal, da sistem IMI ustrezno podpira upravno sodelovanje in ga je treba uporabiti kot operativni sistem za to direktivo. Za učinkovit prehod s pilotnega na operativni sistem je treba sistem najprej razširiti na preostalih pet poklicev (medicinske sestre, zobozdravniki, veterinarji, babice in arhitekti), za katere se uporablja načelo samodejnega priznavanja kvalifikacij. Dodana bosta še dva poklica, za katera velja sistem splošnega priznavanja. Ko bo sistem pravilno deloval za te poklice, ga bo treba glede na potrebe postopno širiti še na druge poklice.

Poglavje o upravnem sodelovanju iz direktive o storitvah vsebuje natančne določbe o medsebojni pomoči med državami članicami in o organizaciji te medsebojne pomoči[17]. Po členu 28(6) direktive o storitvah morajo tako države članice elektronsko in kar najhitreje dati informacije, za katere prosijo druge države članice ali Komisija. Po členu 34(1) direktive o storitvah mora Komisija v sodelovanju z državami članicami vzpostaviti elektronski sistem za izmenjavo informacij med državami članicami, pri čemer upošteva sedanje sisteme.

Komisija in države članice so vzpostavile sistem IMI v podporo zahtevani izmenjavi informacij. Informacije v zvezi z direktivo o storitvah bodo morali izmenjati številni pristojni organi na lokalni, regionalni in nacionalni ravni. Komisija in države članice zato pripravljajo pilotni projekt IMI za direktivo o storitvah. Pilotni projekt za direktivo o storitvah bo stekel januarja 2009 in bo trajal do 28. decembra 2009, ko bo moral biti sistem IMI v celoti operativen za direktivo o storitvah .

Po Priporočilu Komisije[18] in Sklepih Sveta[19] zdaj pregledujejo možnost uporabe sistema za izmenjavo informacij za tesnejše upravno sodelovanje, potrebno za boljše praktično izvajanje Direktive 96/71/ES[20] o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev.

9. IZZIVI

9.1.1. Pogoji za uspešno uvedbo sistema IMI

Komisija bo sicer zagotovila podporo, toda glavno odgovornost za izvajanje in nemoteno delovanje sistema IMI nosijo države članice. Vsaka država članica mora poiskati najustreznejši način za vzpostavitev in upravljanje sistema IMI znotraj nacionalnih meja. Vloženi trud bodo odtehtale prednosti sistema[21]. Pilotni projekt za poklicne kvalifikacije je pokazal, da je treba izpolniti pomembne pogoje:

- države članice morajo poznati prilagodljivost sistema IMI, da lahko poiščejo najustreznejšo povezavo med svojimi upravnimi strukturami in sistemom IMI;

- potrebna je zadostna kritična masa pristojnih organov, ki se registrirajo kot uporabniki sistema IMI;

- z ustreznimi ukrepi je treba poskrbeti za obveščenost in usposobljenost pristojnih organov.

Izpolnitev teh pogojev je nujna za uspešen prehod na popolnoma operativen sistem, ki bo podprl direktivo o poklicnih kvalifikacijah in direktivo o storitvah.

Povsem jasno je, da pri uvajanju sistema IMI in vzpostavljanju delujoče mreže sodelovanja v EU ne gre za tehnične, ampak za organizacijske težave. Če naj sistem IMI izpolni pričakovanja in omogoči tesnejše upravno sodelovanje, zgolj postavitev računalniškega sistema namreč ni dovolj. Za uspešno uvedbo so potrebni dodatni spremljevalni ukrepi . Pristojni organi morajo predvsem poznati prednosti sistema IMI in vedeti, kako sistem uporabljati v skladu z ustreznimi predpisi EU in zakonodajo o varstvu podatkov. Glede na izkušnje s pilotnim projektom za poklicne kvalifikacije so države članice kot najpomembnejši dejavnik za uspešnost sistema IMI navedle usposabljanje in ozaveščanje uporabnikov.

9.1.2. Medsebojna pomoč in upravno sodelovanje po direktivi o storitvah

Tehnični vidik

Sistem IMI bo treba izpopolniti, da bo lahko v podporo določbam o medsebojni pomoči iz direktive o storitvah. Direktiva o storitvah namreč poleg standardne vsakodnevne izmenjave informacij, ki poteka po delovnem postopku, izdelanem za direktivo o poklicnih kvalifikacijah, predvideva tudi nove delovne postopke, denimo postopek pri odstopanju pri posameznih primerih[22] in mehanizem opozarjanja[23]. V sodelovanju z državami članicami sistem zdaj prilagajajo za uporabo za direktivo o storitvah.

Ker bo število organov, ki bodo uporabljali sistem IMI za sodelovanje po direktivi o storitvah, po predvidevanjih precej večje od števila organov, ki ga uporabljajo za direktivo o poklicnih kvalifikacijah, pripravljajo tudi možnost samoregistracije organov v sistem IMI. Komisija pripravlja tudi vmesnik, ki bo državam članicam, ki že imajo nacionalne spletne podatkovne zbirke pristojnih organov, omogočil prenos teh podatkov v sistem IMI.

Organizacijski vidik

Brez usposabljanja in obveščanja ne bo mogoče pravilno izvesti določb o upravnem sodelovanju iz direktive o storitvah. Medsebojna pomoč, ki jo določa direktiva o storitvah, pomeni sodelovanje velikega števila pristojnih organov. Ti organi delujejo na nacionalni in regionalni, včasih tudi lokalni ravni. To pomeni veliko množico različnih končnih uporabnikov sistema IMI. Poznati in razumeti bodo morali vlogo sistema IMI in njegovo uporabnost pri vsakodnevnem upravnem sodelovanju.

Najpomembneje je zagotoviti, da bo na začetku leta 2010 dovolj veliko število pristojnih organov usposobljenih za uporabo sistema IMI po določbah o medsebojni pomoči iz direktive o storitvah. Vse leto 2009 bo zato tekel pilotni projekt uporabe sistema IMI za direktivo o storitvah. Pilotni projekt naj bi zagotovil kritično maso registriranih pristojnih organov, vzpostavitev ustreznih organizacijskih struktur in pripravljenost vseh držav članic, da bodo do 28. decembra 2009 (rok za izvajanje direktive) znale uporabljati sistem IMI za medsebojno pomoč po določbah iz direktive o storitvah.

Komisija meni, da bo te rezultate mogoče uresničiti samo z okrepljenim usposabljanjem in obveščanjem. Pilotni projekt IMI za direktivo o storitvah bo pomembna priložnost za raziskovanje različnih možnosti usposabljanja in obveščanja ter za oceno najučinkovitejše podpore pristojnim organom pri uporabi sistema IMI. Komisija bo leta 2009 izvedla predhodno oceno raznih možnosti in potrebe po morebitnem večletnem programu usposabljanja in izmenjave uradnikov za upravno sodelovanje po določbah direktive o storitvah[24].

10. ZAKLJUčEK

Tesnejše čezmejno sodelovanje je vse pomembnejše za delovanje enotnega trga. Prav zato zakonodaja o notranjem trgu vsebuje posebne in včasih zelo podrobne določbe o takem sodelovanju. Za izvedbo teh določb je pristojnih zelo veliko število organov, ki delujejo na lokalni, regionalni in nacionalni ravni. V Evropski uniji 27 držav članic in 23 uradnih jezikov je takšno sodelovanje lahko uspešno, samo če je mrežno organizirano in podprto.

Pilotni projekt IMI je pokazal, kako pomembno vlogo ima Komisija pri organizaciji decentraliziranega mrežnega sodelovanja med državami članicami . Ena od izjemnih prednosti sistema IMI je, da omogoča sodelovanje med organi na vseh upravnih ravneh. Sistem je tudi dovolj prilagodljiv, da dopušča številne različne upravne modele, ki jih poznajo v Evropi.

Po mnenju pristojnih organov, ki uporabljajo sistem IMI, je sistem zlahka razumljiv in omogoča hitrejše in jasnejše čezmejno sporazumevanje. Pristojnim organom omogoča hitro odločanje na podlagi informacij, s tem pa boljše storitve za državljane in podjetja ter manj stroškov zaradi zaostankov in zamud. Po mnenju Komisije je pilotni projekt za direktivo o poklicnih kvalifikacijah pokazal, da sistem IMI ustreza svojemu namenu. Sistem IMI je zato zdaj operativen za direktivo o poklicnih kvalifikacijah. Komisija vabi države članice, da poskrbijo za postopno širitev sistema IMI še na druge poklice .

Sistem IMI bo hkrati zagotovil še potrebni elektronski sistem za zelo specifično upravno sodelovanje po določbah iz direktive o storitvah. Uporaba sistema za direktivo o storitvah mora biti v celoti preskušena, sistem pa usposobljen za delovanje do 28. decembra 2009, ko poteče rok za prenos direktive. Komisija zato vabi države članice, da se pripravijo na polno in dejavno sodelovanje v pilotnem projektu uporabe sistema IMI za direktivo o storitvah že na začetku leta 2009, da bodo tako do roka za prenos direktive lahko izpolnile obveznost medsebojne pomoči.

To sporočilo opozarja na številne pomembne pogoje, ki jih je treba izpolniti, da bo sistem IMI dal pričakovane rezultate. Pilotni projekt IMI je pokazal, kako pomembna je ustrezna upravna usposobljenost na ravni EU in na nacionalni ravni. Ta zajema infrastrukturo in poznavanje IT, boljšo notranjo komunikacijo in mrežno povezovanje ter ustrezno usposabljanje in obveščanje.

Dejavnosti v zvezi z usposabljanjem in obveščanjem je treba nujno pospešiti. Pristojni organi, ki so potencialni uporabniki sistema IMI, morajo razumeti obveznosti medsebojne pomoči in vedeti, kakšno podporo sistem ponuja in kako deluje v praksi. Komisija bo z delavnicami usposabljanja in gradivom za e-učenje še naprej podpirala države članice pri usposabljanju in obveščanju.

S postopno širitvijo sistema IMI na druge poklice in z njegovo uporabo za direktivo o storitvah se bo število uporabnikov močno povečalo. S širitvijo sistema bodo zgoraj navedeni kritični dejavniki uspešnosti postali še pomembnejši. Komisija zato vabi države članice, naj z ustreznimi ukrepi, zlasti z usposabljanjem in obveščanjem, poskrbijo za uspešno uvedbo informacijskega sistema za notranji trg.

[1] Direktiva 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu, UL L 2006/376, str. 36, člen 34(1).

[2] Glej: Sporočilo Komisije spomladanskemu zasedanju Evropskega sveta COM (2006) 30 konč. „Čas za pospešeno ukrepanje – novo partnerstvo za gospodarsko rast in delovna mesta“, str. 18.

[3] Glej: Sporočilo Evropske komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko–socialnemu odboru in Odboru regij COM (2006) 689 „Strateški pregled boljše pravne ureditve v Evropski uniji“, str. 3.

[4] Glej: Sporočilo Evropske komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko–socialnemu odboru in Odboru regij COM (2006) 173 „Akcijski načrt za e-upravo i2010 – Pospeševanje e-uprave v Evropi za dobro vseh“, str. 6.

[5] Glej: Sporočilo Evropske komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko–socialnemu odboru in Odboru regij COM (2008) 566 „Večjezičnost: prednost Evrope in skupna zaveza “.

[6] Glej: Sporočilo Evropske komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko–socialnemu odboru in Odboru regij „Enotni trg za Evropo 21. stoletja“, COM (2007) 724, str. 12–14.

[7] Direktiva 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij, UL L 2005/255, str. 22 (zlasti členi 8, 50 in 56).

[8] Direktiva 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu, UL L 2006/376, str. 36 (zlasti členi 28–36).

[9] Sklep 2004/387/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o interoperabilnem zagotavljanju vseevropskih e-upravnih storitev javnim upravam, podjetjem in državljanom (IDABC), UL L 2004/144, popravek v UL L 181, (18.5.2004), str. 25.

[10] Sistem IMI vsebuje povezavo na strojni prevajalnik Evropske komisije (ECMT). Prevajalnik pomaga uporabnikom razumeti vse prosto pripisane pripombe v zahtevkih IMI. Strojni prevajalnik se uporablja za omejeno število jezikovnih dvojic. Strojni prevodi niso zanesljivi in se ne morejo uporabiti za pravne namene. Uporabnikom svetujemo, da se po lastnem preudarku in po potrebi odločijo za storitve uradnih in strokovnih prevajalcev.

[11] Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku teh podatkov, UL L 1995/281, str. 31; Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku teh podatkov, UL 2001/8, str. 1.

[12] Odločba Komisije z dne 12. decembra 2007 o izvajanju informacijskega sistema za notranji trg (IMI) v zvezi z varstvom osebnih podatkov, UL 2008/13, str. 18.

[13] Delovna skupina za varstvo podatkov iz člena 29, Mnenje 7/2007 o vprašanjih varstva osebnih podatkov v zvezi z informacijskim sistemom za notranji trg (WP140, 01911/07), 21.9.2007.

[14] Mnenje evropskega nadzornika za varstvo podatkov o Odločbi Komisije z dne 12. decembra 2007 o izvajanju informacijskega sistema za notranji trg (IMI) v zvezi z varstvom osebnih podatkov (2008/49/ES), 22.2.2008.

[15] Glej: Sporočilo Evropske komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko–socialnemu odboru in Odboru regij „Enotni trg za Evropo 21. stoletja“, COM (2007) 724, str. 12–14.

[16] Vse povratne informacije temeljijo na mnenjih, ki so jih poslale države članice. Več o pilotnem projektu za poklicne kvalifikacije v spremljajočem delovnem dokumentu služb Komisije.

[17] Direktiva 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu, UL L 2006/376, str. 36 (zlasti členi 28–36).

[18] Glej: Priporočilo Komisije z dne 3. aprila 2008 o tesnejšem upravnem sodelovanju v zvezi z napotitvijo delavcev na delo v okviru opravljanja storitev (UL C 89).

[19] Svet vabi Komisijo, naj „ čim prej ustanovi projektno skupino, ki bo opravila predhodne raziskave možnosti za razvoj posebnega sistema za izmenjavo informacij, in svetovala glede najustreznejše in stroškovno učinkovite tehnične podpore za sistem za izmenjavo informacij, med drugim tudi glede možnosti uporabe posebne aplikacije informacijskega sistema za notranji trg (IMI )“, Sklepi Sveta z dne 9. junija 2008 (9935/08, SOC 316), str. 3.

[20] Glej: UL L 18, 21.1.1997, str.1-6.

[21] Glej točko 5 tega sporočila.

[22] Direktiva 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu, UL L 2006/376, str. 36, člena 18 in 35.

[23] Direktiva 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu, UL L 2006/376, str. 36, člena 29 in 32.

[24] V členu 34(3) Direktive o storitvah (2006/123/ES) je izrecno navedeno, da „ Komisija oceni potrebo po vzpostavitvi večletnega programa za pripravo ustrezne izmenjave uradnikov in usposabljanja“.