ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
11.

poudarja, da je cilj kohezijske politike krepitev ekonomske, socialne in teritorialne kohezije, da se spodbudi usklajen razvoj Unije kot celote in zmanjšajo razlike med stopnjami razvitosti različnih regij ter zaostalost območij z najbolj omejenimi možnostmi. Pri tem je treba posebno pozornost nameniti podeželju, območjem, ki so jih prizadele gospodarske težave ali spremembe v industriji, ter območjem, ki so hudo in stalno prizadeta zaradi neugodnih naravnih ali demografskih razmer, kot so najsevernejše regije z zelo nizko gostoto prebivalstva ter otoške, obmejne in gorske regije; poleg tega opozarja na izzive, navedene v študiji „Evropa 2020“ o regijah v EU, med njimi regijah na zunanjih mejah EU in mestnih območjih, katerih predmestja so pogosto območja vse močnejšega propadanja ter socialnega in gospodarskega siromašenja; nadalje meni, da bi bilo treba pri izvajanju strategije Evropa 2020 upoštevati tudi najbolj oddaljene regije, v skladu s členom 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije;
35.

želi poudariti, da pri ljudeh, ki trpijo zaradi socialne izključenosti in revščine, na splošno obstaja nevarnost asocialnega vedenja in kriminala, ki pri drugih ljudeh povzroča občutek negotovosti, predstavlja grožnjo javnemu redu in miru, vznemirja javnost in lahko privede do reakcij v obliki nespoštovanja in diskriminacije. V primeru Romov so to dodatne ovire za vključevanje v družbo. Lokalne in regionalne oblasti imajo lahko v okviru svojih pristojnosti na področju lokalne varnosti in lokalne policije ter v sodelovanju z organi javnega reda in miru ključno vlogo pri zagotavljanju nadzora, spoštovanja zakonov, javne varnosti in sožitja med državljani ter izogibanju kriminalizaciji celotnih skupnosti;
1. Glede vse OEEO ločeno zbrane in poslane v obdelavo v skladu s členi ali za pripravo za ponovno uporabo, države članice zagotovijo, da do 31. decembra 2011, proizvajalci izpolnijo naslednje minimalne cilje: (a) za OEEO, ki se uvršča v kategoriji 1 in 10 Priloge I k Direktivi 20xx/xx/ES (RoHS) — se 85 % predela, in — 80 % pripravi za ponovno uporabo in reciklira; (b) za OEEO, ki se uvršča v kategoriji 3 in 4 Priloge I k Direktivi 20xx/xx/ES (RoHS), — se 85 % predela, in — 70 % pripravi za ponovno uporabo in reciklira; (c) za OEEO, ki se uvršča v kategorije 2, 5, 6, 7, 8 in 9 Priloge I k Direktivi 20xx/xx/ES (RoHS), — se 75 % predela, in — 55 % pripravi za ponovno uporabo in reciklira; (d) za plinske sijalke 85 % se 85 % pripravi za ponovno uporabo in reciklira. 2. Te ciljne vrednosti se izračunajo kot odstotek teže ločeno zbrane OEEO, ki se pošlje v objekte za predelavo.

1. Glede vse OEEO ločeno zbrane in poslane v obdelavo v skladu s členi ali za pripravo za ponovno uporabo, države članice zagotovijo, da do 31. decembra 2011, proizvajalci izpolnijo naslednje minimalne cilje: (a) za OEEO, ki se uvršča v kategoriji 1 in 10 Priloge I k Direktivi 20xx/xx/ES (RoHS) — se 85 % predela, in — 75 % reciklira; — (b) za OEEO, ki se uvršča v kategoriji 3 in 4 Priloge I k Direktivi 20xx/xx/ES (RoHS), — se 85 % predela, in — reciklira; — (c) za OEEO, ki se uvršča v kategorije 2, 5, 6, 7, 8 in 9 Priloge I k Direktivi 20xx/xx/ES (RoHS), — se 75 % predela, in — — (d) za plinske sijalke 85 % se 85 % pripravi za ponovno uporabo in reciklira. 2. Te ciljne vrednosti se izračunajo kot odstotek teže ločeno zbrane OEEO, ki se pošlje v objekte za predelavo.
22.

se strinja s sklepi Sveta za konkurenčnost z dne 30. maja 2008, v katerih Svet Komisijo in države članice poziva k podpori regionalnih in lokalnih oblasti pri dostopu do sodobne raziskovalne infrastrukture ter gradnji in vzpostavljanju takšne infrastrukture. Odbor tako predlaga, da: — se zagotovi, da so regionalne in lokalne oblasti v celoti vključene v pripravo časovnega načrta za Evropski strateški forum za raziskovalne infrastrukture (ESFRI) (10) in zlasti v določanje prednostnega vrstnega reda 35 že odobrenih projektov, ki so v evropskem interesu; — se upošteva pomen regionalnih in lokalnih oblasti in njihove vključitve v evropsko raziskovalno infrastrukturo; — se zagotovi, da so lokalne in regionalne oblasti resnično vključene v učinkovito upravljanje evropske raziskovalne infrastrukture (2);
38.

je v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi iz držav vzhodnega partnerstva sklenil tudi pomagati in/ali svetovati Evropski komisiji in nacionalnim vladam v procesu opredeljevanja pilotnih programov regionalnega razvoja, ki so namenjeni odzivanju na potrebe regionalnega in lokalnega razvoja v državah vzhodnega partnerstva ter zasnovani na kohezijski politiki EU. OR bi moral tudi začeti pogovore s svojimi partnericami iz držav vzhodnega partnerstva, da podpre njihovo neposredno sodelovanje z regijami EU in spodbudi njihovo sodelovanje v obstoječih nadnacionalnih programih v Jugovzhodni, Srednji in Severni Evropi. OR bi moral prav tako spodbuditi lokalne in regionalne oblasti v državah vzhodnega partnerstva, da izkoristijo novo priložnost, ki jo ponuja vzhodno partnerstvo, kot so projekti za čezmejno sodelovanje na mejah držav vzhodnega partnerstva, financirani iz instrumenta ENPI;
—

podrobneje določiti, da je zahteva za upravljavce letališč, po kateri je treba „zbirati in posodabljati podatke, ki jih potrebujejo letališča in službe, ki so na voljo“, omejena na podatke, ki jih potrebuje letalsko osebje;
55.

poudarja, da je treba povečati udeležbo Romov in priznati njihov prispevek na področju zaposlovanja in usposabljanja ter skupno odgovornost, ki je potrebna, da se izboljša njihov dostop do blaga in storitev, kot so stanovanja in zdravstvo, zmanjša njihova ogroženost zaradi revščine, zmanjšajo nevarnosti, da postanejo žrtve nasilja in zlorabe, in zaščiti romske otroke pred zdravstvenimi težavami, otroško prostitucijo, spolnimi zlorabami in trgovino z otroki;
Z odstopanjem od drugega pododstavka odstavka 2 lahko pristojni organ v posebnih primerih na podlagi ocene okoljskih in ekonomskih stroškov in koristi ter ob upoštevanju tehničnih značilnosti zadevnega obrata, njegovega geografskega položaja in lokalnih okoljskih pogojev določi mejne vrednosti emisij, ki presegajo vrednosti emisij, povezanih z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, kot so opisane v referenčnih dokumentih NRT. Vendar, kjer je primerno, te mejne vrednosti emisij ne presegajo mejnih vrednosti emisij iz prilog V do VIII. Komisija lahko določi merila za odobritev odstopanj iz tega odstavka. Navedeni ukrepi, ki so namenjeni spremembi nebistvenih določb te direktive z njeno dopolnitvijo, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 69(2).

Z odstopanjem od drugega pododstavka odstavka 2 lahko pristojni organ v posebnih primerih na podlagi ocene okoljskih in ekonomskih stroškov in koristi ter ob upoštevanju tehničnih značilnosti zadevnega obrata, njegovega geografskega položaja in lokalnih okoljskih pogojev določi mejne vrednosti emisij, ki presegajo vrednosti emisij, povezanih z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, kot so opisane v referenčnih dokumentih NRT. Vendar, kjer je primerno, te mejne vrednosti emisij ne presegajo mejnih vrednosti emisij iz prilog V do VIII. Komisija lahko določi merila za odobritev odstopanj iz tega odstavka. Navedeni ukrepi, ki so namenjeni spremembi nebistvenih določb te direktive z njeno dopolnitvijo, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 69(2).
B (14) posvečanje posebne pozornosti mladim z manj priložnostmi in zagotavljanje njim prirejenih načinov zaradi izboljšanja dostopnosti prostovoljnih dejavnosti in zlasti vseevropskih vrst prostovoljnega dela zanje ter upoštevanje njihovih posebnih potreb po usposabljanju in podpori;

B (14) posvečanje posebne pozornosti mladim, ki so socialno in geografsko prikrajšani ali brez kvalifikacij z manj priložnostmi in zagotavljanje njim prirejenih načinov zaradi izboljšanja dostopnosti prostovoljnih dejavnosti in zlasti vseevropskih vrst prostovoljnega dela zanje ter upoštevanje njihovih posebnih potreb po usposabljanju in podpori;
68.

se strinja s Komisijo, da lahko strukturirani dialog z akterji na področju športa v okviru športnega foruma EU in v okviru tematskih razprav bistveno prispeva k evropski razpravi o športu. Odbor regij meni, da je potrebno, da se v skladu s svojo vlogo sam dejavno vključi v oblikovanje dialoga; v tem smislu opozarja zlasti na to, da je potreben forum za predstavnike različnih vrst športa in predstavnike lastnikov javnih športnih stadionov, da bi se dogovorili o sedanji in prihodnji potrebi po športnih stadionih in igriščih. Odbor upa, da bo Komisija za to uporabila strukturirani dialog;
46.

z zadovoljstvom sprejema splošni program Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov 2007–2013, ki ga je predložila Evropska komisija; to je večletni program, sestavljen iz štirih stebrov in sredstev zanje, ki se skladno loteva različnih problematik migracij. Posebej je zadovoljen z novo generacijo Evropskega sklada za begunce 2008–2013 in Sklada za vračanje za begunce, ki dejansko ustrezata potrebam lokalnih oblasti glede prosilcev za azil in beguncev;
9.

se strinja s Komisijo, da škodljivo in nevarno uživanje alkohola močno vpliva na javno zdravje in povzroča tudi stroške v zvezi z zdravstvenim varstvom, zdravstvenim zavarovanjem, kazenskim pregonom, javnim redom in delovnimi mesti ter tako negativno vpliva na gospodarski razvoj in družbo kot celoto. Pri tem so zlasti ogroženi mladi. Ob upoštevanju tega so politike, usmerjene v preprečevanje in obravnavanje škodljivega uživanja alkohola, povsem smiselne;
103.

poudarja, da je treba razširiti izmenjavo idej in sodelovanje na področju novih pristopov in modelov regionalne politike med raziskovalci, nacionalnimi raziskovalnimi inštituti in združenji za regionalne študije, da bi našli učinkovitejši način širjenja idej in njihove praktične uporabe pri razvoju, izvajanju in oceni politik, in predlaga, naj Evropska komisija zagotovi ustrezen mehanizem za spodbujanje sodelovanja, oblikovanja mrež in širjenja na tem področju.
38.

predlaga predvsem, da se kar se da ustrezno in učinkovito olajša interakcijo med pobudo in platformo za spremljanje lizbonske strategije, ob upoštevanju vloge, ki jo ima ta platforma za evropska mesta in regije kot prostor za razpravo in soočanje izkušenj. Tako bi z idejami in predlogi lajšali in napajali proces izbora medregionalnih mrež za pobudo Regije za gospodarsko spremembo in predvsem za hitro možnost. Obenem bi morala platforma ohranjati in uveljavljati lastno vlogo spremljanja vidikov upravljanja in političnega usmerjanja pri načrtovanju in izvajanju lizbonske strategije. Odbor regij je zato pripravljen s Komisijo ter s programoma Interreg IV C in Urbact 2007–2013 vzpostaviti potrebne sinergije na institucionalni in operativni ravni.
56.

v skladu z mnenjem o boju proti nezakonitemu priseljevanju ponavlja priporočilo, da je treba prednostno sprejeti vse potrebne ukrepe za odpravo trgovine z ljudmi, katere žrtve so predvsem ženske, ter za izkoreninjenje organizacij, ki se s tem ukvarjajo, in vseh drugih oblik suženjstva, tudi tistih, ki vključujejo otroke in mladoletne osebe, ter v ta namen sprejeti ustrezne predpise in posebne akcijske programe ter priznati, da je treba nekatere žrtve, čeprav so nezakoniti priseljenci, obravnavati kot posebne primere in da so v določenih okoliščinah zaradi izgona lahko izpostavljeni hudemu nasilju ali celo smrti, če so se prisiljeni vrniti v državo izvora;
1.8

meni, da je področje uporabe direktive o reviziji v povezavi z oddajo naročil storitev v skladu s Prilogo II B (2), katerih znesek je višji od praga, nejasno. Odbor regij meni, da bi bilo treba revizijo oddaj naročil storitev vrste B izrecno izvzeti iz področja uporabe direktive; države članice bi morale same odločati, kako bo zagotovljena pravna varnost ponudnikov pri razpisu teh storitev. Veliko takšnih storitev, npr. zdravstvena nega in storitve socialnega skrbstva, tvori osrednje področje dejavnosti lokalnih in regionalnih oblasti. EU ima na teh področjih zelo omejena pooblastila, ki si jih ne bi smela – tako rekoč skozi stranska vrata – povečevati z direktivo o reviziji. OR meni, da vprašanje pravnih sredstev v povezavi z oddajo naročil storitev v skladu s Prilogo II B in storitev, katerih znesek je nižji od praga, zadeva izključno države članice;
3.9

zahteva od Komisije, da pri oblikovanju lastnih zakonodajnih predlogov ustrezno upošteva a) potrebo po uskladitvi nacionalnih ali lokalnih pravil o najmanjših ločilnih razdaljah med disciplinami v skladu z načelom subsidiarnosti; b) ureditev, na ravni Skupnosti, mejnih območij in čezmejnega uvoza, v skladu z določbami Kartagenskega protokola; c) opredelitev enotnega praga na ravni Skupnosti za konvencionalno pridelavo, ki bo nižji od 0,9 % in se bo čim bolj približal ničelni toleranci. Za semena in ekološko pridelavo pa naj je enak ničli. d) dejstvo, da sta seznam dobrih praks ter ocena znanstvenih in gospodarskih podatkov o ukrepih ločevanja in proizvodnji kultur ter semen lahko — ne ideološka, pač pa empirična — nepremostljiva ovira za izvajanje soobstoja različnih kmetijskih sistemov: pod določenimi pogoji je soobstoj dejansko neizvedljiv ali negospodaren; e) dejstvo, da obstajajo homogene upravne skupnosti, ki imajo avtonomno zakonodajno oblast z obvezujočo učinkovitostjo na svojem ozemlju in katerih normativna avtonomija je priznana z nacionalnim zakonom ali z ustavnimi določbami in da je treba, v skladu z načelom subsidiarnosti, priznati nezmožnost teh skupnosti za prilagoditev na zaščitne ukrepe in dobre prakse, pri tem pa mora obstajati možnost za dosego statusa območja brez genske tehnike.
2. Vsak pristojni organ skrbi, da: a) se najmanj polovica njegovih pogodb o izvajanju javne storitve avtobusnega prevoza v vrednosti dodeli v skladu s to uredbo v roku štirih let od začetka veljavnosti uredbe; in b) se vse njegove pogodbe o izvajanju javne storitve avtobusnega prevoza dodelijo v skladu s to uredbo v roku osmih let od začetka veljavnosti uredbe. 3. Vsak pristojni organ skrbi, da: a) se najmanj polovica njegovih pogodb o izvajanju javne storitve železniškega prevoza v vrednosti dodeli v skladu s to uredbo v roku petih let od začetka veljavnosti Uredbe; in b) se vse njegove pogodbe o izvajanju javne storitve železniškega prevoza dodelijo v skladu s to uredbo v roku desetih let od začetka veljavnosti uredbe.

2. Vsak pristojni organ skrbi, da: a) se najmanj polovica njegovih pogodb so pogodbe o izvajanju javne storitve avtobusnega prevoza v vrednosti dodeli v skladu s to uredbo v skladu s členom 4 te uredbe v roku štirih let od začetka veljavnosti uredbe; in b) se vse njegove pogodbe o izvajanju javne storitve avtobusnega prevoza dodelijo v skladu s členom 5 te uredbe to uredbo v roku osmih let od začetka veljavnosti uredbe. 3. Vsak pristojni organ skrbi, da: a) se najmanj polovica njegovih pogodb so pogodbe o izvajanju javne storitve železniškega prevoza v vrednosti dodeli v skladu s to uredbo v skladu s členom 4 te uredbe v roku petih let od začetka veljavnosti uredbe; in b) se vse njegove pogodbe o izvajanju javne storitve železniškega prevoza dodelijo v skladu s členom 5 te uredbe to uredbo v roku desetih let od začetka veljavnosti uredbe.
1.5

poudarja potrebo po zagotovitvi dvojezičnosti v lokalni javni upravi povsod, kjer živijo nehrvaške avtohtone skupnosti ali jezikovne manjšine, in sicer ne le na ravni občin in mest, ampak tudi na ravni županij; zato opozarja na potrebo po uskladitvi zakona o ozemlju regij, mest in občin z ustavnim zakonom o pravicah narodnih manjšin in zakonom o jezikih narodnih manjšin, tako da se dejansko predvidijo dvojezični napisi (v hrvaškem jeziku in v jeziku manjšine) v regijah, mestih in občinah, ki so glede na svoje statute dvojezične;
2.9

priznava ključno vlogo, ki jo imajo evropski strukturni skladi in Evropski socialni sklad pri prestrukturiranju in obvladovanju sprememb. Odbor poziva države članice, da odobrijo proračun EU, ki bo lokalnim in regionalnih oblastem omogočil posodobitev njihovih gospodarstev in tako zmanjšal škodljive učinke prestrukturiranja v posameznih podjetjih, ob upoštevanju dejstva, da je to horizontalna težava, ki prizadene različne regije;
1.33

se strinja s študijo in njenim poudarkom, da se je treba lotiti nelegalnega trga dela in sive ekonomije, v navedbi, „da siva ekonomija dosega od 7 do 16 % BDP EU, čeprav tega nikakor ne ustvarjajo izključno nelegalni priseljenci“. Delo na črno je treba spremeniti v redno zaposlitev in to je bila ena od desetih prednostnih nalog smernic za zaposlovanje leta 2003. Nekatere države članice so v sklopu akcijskih načrtov za nacionalno zaposlovanje pripravile posebne ukrepe za tuje delavce in priseljence priseljence v nedovoljenem položaju in Odbor pozdravlja zahtevo haaškega programa za države članice, naj upoštevajo cilje za zmanjšanje nelegalnega trga dela, ki so zastavljeni v Evropski strategiji zaposlovanja.
3)

Reke in morja ne upoštevajo meja. Zato si je potrebno prizadevati za čezmejno sodelovanje med prebivalci in upravami na obalnih območjih in v celotnih povodjih rek. Bistvenega pomena je ustvariti občutek solidarnosti med ljudmi, ki jim poplave ne grozijo neposredno in tistimi, ki živijo na bregovih rek in obalnih območjih, ki jih poplave ogrožajo.
1.7

se zato zahvaljuje Evropskemu svetu, ker je vedno upošteval in podpiral najbolj oddaljene regije Evropske unije; Odbor opozarja, da so ugotovitve Evropskega sveta v Sevilli junija 2002 pokazale potrebo po tem, da se pospeši izvajanje člena 299(2) Pogodbe in predloži ustrezne predloge za upoštevanje njihovih posebnih potreb prek raznih skupnih politik, zlasti prometne politike, in pri reformi nekaterih politik, zlasti regionalne politike; Odbor želi ob tej priložnost tudi poudariti, da se je Komisija zavezala, da bo predložila novo poročilo o teh regijah na podlagi globalnega in skladnega pristopa do posebnih značilnosti teh regij in do načinov njihove obravnave;
4.

Tako uveljavljene kot nedavno ustanovljene organizacije delodajalcev in delavcev ter drugi predstavniki civilne družbe v sredozemskih državah, predvsem s socialno-ekonomskega, civilnega, poklicnega in kulturnega področja, z jasnimi demokratičnimi težnjami so na tem pomembnem razpotju zgodovine osrednjega pomena za spreminjanje političnih režimov in bodo nedvomno imeli ključno vlogo v prihodnosti svojih držav. Za dokončno oblikovanje demokratičnih sistemov bo ključnega pomena vzpostaviti konstruktiven in ploden dialog med temi organizacijami in političnimi oblastmi, ki vodijo procese prehoda. Enako pomemben bo prispevek civilne družbe h krepitvi sosedskih odnosov, vključno z neposrednimi stiki med prebivalstvi.
5.4

Drugi pomisleki so, da bi socialna taksonomija lahko vodila do preobremenjenosti podjetij zaradi dodatnih zahtev glede poročanja ter obveznosti zagotavljanja kompleksnih in zahtevnih informacij v povezavi z dragimi revizijskimi postopki. EESO poziva Komisijo, naj čim bolj zmanjša ta bremena in oblikuje preprosta merila, ki jih je enostavno izpolnjevati, in hkrati upošteva prekrivanje z drugimi zahtevami glede poročanja. Poleg tega pozdravlja pristop platforme k strukturiranju ciljev socialne taksonomije na podoben način kot pri predlagani strukturi direktive o poročanju podjetij glede trajnostnosti. Na splošno poziva k urejenemu in doslednemu sklopu pravil brez pretirane zapletenosti in podvajanja, ki bo deloval v praksi in tudi zagotavljal potrebno raven preglednosti. Koristno bi lahko bilo tudi, če bi specializirana zakonsko pooblaščena agencija zagotavljala svetovanje in storitve, povezane s taksonomijo, za podjetja in druge organizacije, ki želijo doseči skladnost s taksonomijo. To bi tudi podjetjem, ki imajo manj virov za poročanje, omogočilo dostop do taksonomije. Vendar pa lahko finančne institucije še vedno zagotovijo ocene socialnih posledic naložb, kot to trenutno po vsem svetu počnejo banke, ki temeljijo na vrednotah.
1.6

pozdravlja kodeks ravnanja EU o odgovornih poslovnih in tržnih praksah. Večina udeleženih strani na splošno meni, da je bilo oblikovanje prostovoljnega kodeksa koristen proces, ki je zbližal partnerje v verigi preskrbe s hrano. Pobuda je izhodišče in bi se morala še naprej uporabljati kot sodelovalna platforma za odgovorne in trajnostne poslovne prakse. EESO zlasti: — opozarja na omejitve prostovoljnega pristopa ter poziva k sprejetju uredbe in zakonodaje za hiter prehod na trajnost; — priporoča okrepitev kodeksa ravnanja na področjih socialne razsežnosti, kolektivnih pogajanj in socialne zaščite. Vključiti je treba socialne partnerje; — poudarja, da je potreben zanesljiv postopek pregleda izvajanja kodeksa ravnanja na terenu ter da je treba spremljati, ali so posamezne obveznosti in zaveze glede ambicioznih ciljev izpolnjene, saj izkušnje kažejo, da se nekaj naredi le, če se meri in spremlja. V celoti gledano bosta za uspeh ključna tudi večja vključenost civilne družbe in socialni dialog; — ugotavlja, da so se doslej kodeksu ravnanja zavezale predvsem večje in multinacionalne družbe, in poudarja, da je treba zlasti za mala in srednja podjetja (MSP) ustvariti ugodno okolje, v katerem bi se podpiralo in spodbujalo močnejše sodelovanje pri uresničevanju agende ciljev trajnostnega razvoja. Medtem ko imajo večja podjetja pogosto lastne oddelke za trajnost, se zdi, da imajo MSP pogosto na razpolago le omejene vire in zmogljivosti za vključevanje trajnosti v svoje poslovanje;
6.4

Naložbe v inovacije so vsekakor koristne, saj prispevajo tako k razvoju obstoječih podjetij kot k ustanavljanju novih in k večjemu dolgoročnemu uspehu. Poleg osredotočanja na nekatere inovacijske ekosisteme bi moralo financiranje za inovacije spodbujati razvoj tehnologij in rešitev, ki jih najrazličnejša MSP lahko nadgrajujejo in uvajajo. Za udejanjanje tveganih, a inovativnih zamisli je potrebno sodelovanje več akterjev: raziskovalcev, podjetnikov in končnih uporabnikov ali strank. Vendar so podporne sheme EU, financirane iz programov Obzorje Evropa in InvestEU, za nekatera MSP veliko prezapletene, da bi se prijavila, tudi če bi bila upravičena do podpore. EU lahko te težave odpravi tako, da zmanjša bremena in ovire za predstavitev zamisli MSP, uspešnim prosilcem pa v celotnem postopku zagotavlja mentorstvo in podporo. EESO predlaga, naj Evropska komisija in države članice za MSP pripravijo in hitro uvedejo postopek prijave „na enem listu papirja“, da bi jim olajšala in pospešila dostop do sredstev EU.
4.4.1

Koncept krožnih javnih naročil je nujno spodbujati s širšim obveščanjem o dobrih primerih in praksah ali morda z drugimi ukrepi upravljanja, na primer s promocijskimi kampanjami, ali, kjer je ustrezno, z javnimi pobudami in izobraževalnimi ukrepi, ki bi jih EESO lahko podpiral ali organiziral. Za krožno javno naročanje so poleg usposobljenih javnih naročnikov potrebni zavzeti nosilci odločanja, ozaveščeni uporabniki, upravljavci naročil in zavzeti ponudniki, ki so sposobni izpolniti nove potrebe. Pilotni projekti so idealna priložnost za javne naročnike, da z zagotavljanjem resničnih poslovnih priložnosti krepijo zmogljivosti, ozaveščajo in spodbujajo spremembe na trgu. Prihodnji evropski tokovi financiranja bi morali še naprej podpirati inovativne pilotne projekte krožnih javnih naročil, ki spodbujajo učenje z delom in ponujajo možnosti za širitev in prevzemanje praks.
5.4

Samoumevno je, da so potrebna sredstva, s katerimi bi nudili podporo za razvoj potrebnega znanja in spretnosti ter zagotavljali enake možnosti za poglobljen angažma mladih, ki se vključujejo v mehanizme za participacijo in zastopanje mladih. Vlade in ustrezne institucije bi morale zagotavljati zadostna, strukturna, zanesljiva in trajnostna sredstva ter potrebno politično podporo za udeležbo mladinskih organizacij v mehanizmih za participacijo in zastopanje mladih.