[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 10.5.2007

COM(2007) 245 konč.

2007/0084 (COD)

Predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o raziskovanjih o strukturi kmetij in raziskovanju o metodah kmetijske proizvodnje ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 571/88

(predložila Komisija)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

.

OZADJE PREDLOGA |

110 | Razlogi za predlog in njegovi cilji Predlagana uredba opredeljuje zahtevo po nadaljevanju vrste strukturnih raziskovanj o kmetijskih gospodarstvih, s popisom v letu 2010 in vmesnimi raziskovanji v letih 2013 in 2016. Poleg tega je predlagano raziskovanje o metodah kmetijske proizvodnje z referenčnim obdobjem 2010. |

120 | Splošno ozadje Predlagana uredba je v skladu z novim političnim pristopom Komisije k poenostavitvi zakonodaje in boljši pravni ureditvi, kakor je navedeno v sporočilih z dne 14. novembra 2006 o „strateškem pregledu boljše pravne ureditve v Evropski uniji“[1] in o „zmanjšanju obremenitve poročanja, poenostavitvi in določanju prednostnih nalog na področju statistike Skupnosti“[2]. Raziskovanja Skupnosti o strukturi kmetijskih gospodarstev se izvajajo od leta 1966. V tem času so bili predpisi, ki urejajo ta raziskovanja, opredeljeni za določena časovna obdobja. Najnovejša zakonodaja je opredelila zahteve za popise kmetijskih gospodarstev v letih 1990 in 2000, z vmesnimi raziskovanji v letih 1993, 1995, 1997, 2003, 2005 in 2007. Prvi osnutek te uredbe je bil predložen Stalnemu odboru za kmetijsko statistiko (v nadaljevanju „SCAS“) novembra 2005. V zadnjem letu so na ravni delovnih skupin in srečanjih SCAS potekale razprave o različnih vidikih strukturnih raziskovanj. Revidiran predlog upošteva poudarke teh razprav in poskuša uskladiti potrebo po novih in podrobnih informacijah s potrebo po preprečitvi povečanja obremenitve za anketirance in države članice. |

130 | Obstoječe določbe na področju, na katero se nanaša predlog Ta predlog bo nadomestil Uredbo Sveta (EGS) št. 571/88 z dne 29. februarja 1988 o organizaciji statističnih raziskovanj Skupnosti o strukturi kmetijskih gospodarstev[3]. Kljub temu se bodo osnovni strukturni statistični podatki glede posevkov, živine, delovne sile in opreme še naprej zbirali. Nekatere strukturne informacije so bile izpuščene, nekaj novih značilnosti pa je bilo dodanih. Število vmesnih raziskovanj se je zmanjšalo s tri na dve, uvedeno je bilo novo raziskovanje o proizvodnih metodah. |

140 | Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije Statistika kmetijskih gospodarstev je potrebna za podporo kmetijski politiki Skupnosti in politiki razvoja podeželja, zlasti v zvezi s čedalje večjo diverzifikacijo kmetijskih dejavnosti, vplivom kmetovanja na okolje ter kakovostjo in varnostjo kmetijskih proizvodov. |

POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENA UčINKA |

Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi |

211 | Posvetovalne metode, glavni ciljni sektorji in splošni profil anketirancev V preteklem letu so potekala posvetovanja na različnih ravneh. 29. in 30. junija 2006 je potekalo posvetovanje z delovno skupino za kmetijstvo in okolje glede značilnosti, potrebnih za raziskovanje o metodah kmetijske proizvodnje. Posvetovanja z delovno skupino za strukturo in tipologijo kmetijskih gospodarstev so potekala na različnih ravneh razvoja tega predloga. Zadnje posvetovanje je potekalo 21. in 22. septembra 2006. Po tem srečanju je bil predlog revidiran in predložen SCAS. SCAS je o predlogu razpravljal od 27. do 29. novembra 2006. Na sejah SCAS novembra 2005 in aprila 2006 so potekale tudi razprave o prejšnjih predlogih. Z več državami članicami so potekale dvostranske izmenjave glede nekaterih vidikov predloga. |

212 | Povzetek odgovorov in njihovo upoštevanje Na vsaki stopnji posvetovanja je Eurostat revidiral besedilo, tako da so bile čim bolje upoštevane pripombe uporabnikov in držav članic. Med procesom posvetovanja ni bilo velike podpore posebnim določbam v zvezi z vzpostavitvijo in posodobitvijo statističnega registra kmetij. Te določbe so bile opuščene. Vključena so bila nadaljnja pojasnila o seznamu značilnosti. Podrobne opredelitve bodo sledile v izvedbeni uredbi. Ravni natančnosti so bile spremenjene, da bi dosegli zanesljive rezultate brez čezmernih velikosti vzorcev. |

Zbiranje in uporaba izvedenskih mnenj |

229 | Zunanja izvedenska mnenja niso bila potrebna. |

230 | Ocena učinka Predlog pomeni razširitev obstoječe zakonodaje na tem področju statistike. Nobena posebna kampanja obveščanja in nobena finančna spodbuda ni bila ocenjena kot ustrezna. . |

PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA |

305 | Povzetek predlaganih ukrepov Zakonodaja za obstoječi niz strukturnih raziskovanj ne vsebuje nobenih določb glede raziskovanj o strukturi kmetij od leta 2010 naprej. Ta predlog zato določa pravni okvir za naslednji popis strukture kmetij v letu 2010 in za vmesni raziskovanji v letih 2013 in 2016. Poleg tega predlog vključuje raziskovanje o metodah kmetijske proizvodnje z referenčnim letom 2010. |

310 | Pravna podlaga Člen 285 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti je pravna podlaga za statistiko Skupnosti. Svet v skladu s postopkom soodločanja sprejme ukrepe za pripravo statističnih podatkov, kadar je to potrebno za izvajanje dejavnosti Skupnosti. Ta člen določa zahteve v zvezi s pripravo statističnih podatkov Skupnosti in navaja, da morajo biti skladni s standardi nepristranskosti, zanesljivosti, objektivnosti, znanstvene neodvisnosti, stroškovne učinkovitosti in zaupnosti statističnih podatkov. |

320 | Načelo subsidiarnosti Države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev tega predloga, in sicer podrobne opredelitve zahteve za zbiranje primerljivih statističnih podatkov Skupnosti o strukturi kmetijskih gospodarstev ter opredelitve zahteve za raziskovanje o metodah kmetijske proizvodnje. Te cilje je laže doseči na ravni Skupnosti na podlagi pravnega akta Skupnosti, saj lahko samo Komisija koordinira potrebno uskladitev statističnih informacij na ravni Skupnosti, medtem ko lahko zbiranje podatkov in urejanje primerljivih statističnih podatkov o strukturi kmetijskih gospodarstev organizirajo države članice. Različne podnebne in okoljske regije v Evropski uniji s svojimi različnimi načini kmetovanja krepijo argument za pristop na ravni Skupnosti, če naj bodo na voljo primerljivi statistični podatki. Zato Skupnost lahko sprejme te ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, kakor je določeno v členu 5 Pogodbe. Predlog v določenih primerih dovoljuje uporabo vzorčnih raziskovanj, ki bi pripomogla k zmanjšanju obremenitve raziskovanj v državah članicah, in olajšuje uporabo ustreznih obstoječih nacionalnih virov podatkov. |

Načelo sorazmernosti Predlog je skladen z načelom sorazmernosti iz naslednjega(-ih) razloga(-ov). V skladu z načelom sorazmernosti je ta uredba omejena na minimum, ki je potreben za dosego tega cilja, in ne presega okvira, ki je za to nujen. |

331 | Predlog podrobno navaja opredelitve, značilnosti, zajetje, zahtevano natančnost, referenčna obdobja in zahteve po poročanju. Izvedbeni ukrepi bodo podrobno navedli podrobne opredelitve značilnosti. Države članice so pristojne za določitev načina zbiranja informacij, oblike vprašalnika za vzorčna raziskovanja, postopkov obdelave in potrjevanja podatkov. Države članice niso dolžne spreminjati svojih upravnih sistemov v zvezi s statistiko strukture kmetijskih gospodarstev. |

332 | Predlog v določenih primerih dovoljuje uporabo vzorčnih raziskovanj, ki bi pripomogla k zmanjšanju obremenitve raziskovanj v državah članicah, in olajšuje uporabo ustreznih obstoječih nacionalnih virov podatkov. Nadalje predlog Komisiji dovoljuje odobritev nekaterih nacionalnih praks v zvezi z natančnostjo podatkov, uporabo alternativnih virov podatkov, podvzorcev in določitvijo neobstoječih ali nepomembnih značilnosti. |

Izbira instrumentov |

341 | Predlagani instrumenti: uredba. |

342 | Druga sredstva ne bi bila primerna iz naslednjega(-ih) razloga(-ov). Izbira ustrezne kategorije akta Evropskega parlamenta in Sveta je odvisna od zakonodajnega cilja. Glede na potrebe po informacijah na evropski ravni obstaja na področju statističnih podatkov Skupnosti trend, da se za temeljne akte raje uporabijo uredbe kot direktive. Uredba je bolj priporočljiva, saj določa enake pravne predpise po celotni Skupnosti in državam članicam ne dopušča, da bi jih uporabile samo delno ali selektivno; uporablja se neposredno, kar pomeni, da je ni treba prenesti v nacionalno zakonodajo. Nasprotno pa so direktive, katerih cilj je uskladitev nacionalnih zakonov, obvezujoče za države članice glede ciljev, nacionalnim organom pa prepuščajo izbiro oblike in metod za dosego ciljev, dogovorjenih na ravni Skupnosti; treba jih je prenesti v nacionalno zakonodajo. Uporaba uredbe je v skladu z drugimi statističnimi pravnimi akti, sprejetimi od leta 1997. |

PRORAčUNSKE POSLEDICE |

401 | Države članice prejmejo finančni prispevek Skupnosti za stroške raziskovanj, opredeljenih v uredbi. |

DODATNE INFORMACIJE |

510 | Poenostavitev |

511 | Predlog določa poenostavitev zakonodaje Skupnosti in poenostavitev upravnega postopka za nacionalne organe. |

512 | Predlog zmanjšuje število potrebnih vmesnih raziskovanj o strukturi kmetij s tri na dve. Raziskovanje o metodah kmetijske proizvodnje se obravnava kot ločen modul, ki ga je mogoče izvesti kot vzorčno raziskovanje. Uporaba upravnih virov namesto statističnih raziskovanj bo zmanjšala obremenitev anketirancev. Predlog je vključen v delovni in zakonodajni program Komisije pod sklicem ESTAT/2006/014 in je konkreten primer novega političnega pristopa Komisije k poenostavitvi zakonodaje in boljši pravni ureditvi. |

520 | Razveljavitev obstoječe zakonodaje S sprejetjem predloga bo obstoječa zakonodaja Skupnosti razveljavljena. |

560 | Evropski gospodarski prostor Predlagani akt se nanaša na zadeve EGP in ga je zato treba razširiti na Evropski gospodarski prostor. |

E-5457 |

1. 2007/0084 (COD)

Predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o raziskovanjih o strukturi kmetij in raziskovanju o metodah kmetijske proizvodnje ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 571/88

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 285(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[4],

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe[5],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Uredba Sveta (EGS) št. 571/88 z dne 29. februarja 1988 o organizaciji raziskovanj Skupnosti o strukturi kmetijskih gospodarstev[6] določa program raziskovanj Skupnosti za zagotovitev statistik o strukturi kmetijskih gospodarstev do leta 2007.

(2) Program raziskovanj o strukturi kmetijskih gospodarstev, ki se izvajajo na ravni Skupnosti od leta 1966/67, je treba nadaljevati za preučitev trendov na ravni Skupnosti. Zaradi jasnosti je treba določbe Uredbe (EGS) št. 571/88 nadomestiti s to uredbo.

(3) Za posodobitev osnovnih registrov kmetijskih gospodarstev in drugih informacij, potrebnih za stratifikacijo vzorčnih raziskovanj, je vsaj vsakih deset let potreben popis kmetijskih gospodarstev v Skupnosti. Zadnji popis je bil izveden v letih 1999/2000.

(4) Obstaja potreba po spremljanju izvajanja ukrepov, povezanih z razvojem podeželja, opredeljenih v Uredbi Sveta (ES) št. 1698/2005 z dne 20. septembra 2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP)[7].

(5) V sklepnih ugotovitvah o kmetijsko-okoljskih kazalnikih je Svet priznal potrebo po primerljivih podatkih o kmetijskih dejavnostih na ustrezni geografski ravni z zajetjem za celotno Skupnost. Svet je prosil Komisijo, naj sprejme ukrepe iz Sporočila Komisije COM(2006) 508, ki vključuje razvoj novih raziskovanj EU, zlasti glede praks upravljanja kmetij in uporabe kmetijskih vnosov.

(6) Obstaja pomanjkanje statističnih informacij o različnih metodah kmetijske proizvodnje na ravni posameznih gospodarstev. Zato je potrebno posebno raziskovanje o metodah kmetijske proizvodnje, povezano s strukturnimi informacijami o kmetijskih gospodarstvih za zagotovitev dodatnih statistik za razvoj kmetijsko-okoljske politike in za izboljšanje kakovosti kmetijsko-okoljskih kazalnikov.

(7) Primerljive statistike iz vseh držav članic o strukturi kmetijskih gospodarstev so pomembne za določanje razvoja kmetijske politike v Skupnosti. Zato je treba za značilnosti raziskovanja v čim večji meri uporabiti standardne klasifikacije in opredelitve.

(8) Uredba Sveta (ES) št. 322/97 z dne 17. februarja 1997 o statističnih podatkih Skupnosti[8] predstavlja referenčni okvir za določbe te uredbe. Zahteva zlasti skladnost s standardi nepristranskosti, zanesljivosti, objektivnosti, znanstvene neodvisnosti, stroškovne učinkovitosti in zaupnosti statističnih podatkov.

(9) Uporaba georeferenciranih informacij, ki določa natančno lego kmetijskega gospodarstva, bo omejena na statistične namene. Potrebno varstvo zaupnosti podatkov je treba med drugim zagotoviti z ustreznim zbiranjem statistik, ki bodo objavljene.

(10) Uredba Sveta (EGS) št. 3037/90 je vzpostavila statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti v Evropski skupnosti[9].

(11) V skladu z Uredbo (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o oblikovanju skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (NUTS)[10] je treba teritorialne enote opredeliti z uporabo klasifikacije NUTS.

(12) Za čim večje zmanjšanje obremenitve zbiranja podatkov za anketirance in države članice je treba predvideti možnost uporabe vzorčnih raziskovanj in upravnih virov.

(13) Za izvedbo raziskovanj bodo več let potrebna precejšnja sredstva držav članic in Komisije, od česar bo velik delež uporabljen za izpolnjevanje zahtev Skupnosti.

(14) Zato je treba s pomočjo Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada v skladu s točko e) člena 3(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 z dne 21. junija 2005 o financiranju skupne kmetijske politike[11] zagotoviti subvencijo Skupnosti za pomoč pri tem programu.

(15) Ta uredba vzpostavlja finančni okvir za celotno trajanje programa, ki bo glavna referenčna točka proračunskega organa v postopku sprejemanja letnega proračuna v smislu točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju[12].

(16) Ker cilja predlaganega ukrepa, namreč sistematične priprave statistike Skupnosti o strukturi kmetijskih gospodarstev in o metodah kmetijske proizvodnje, ni mogoče zadovoljivo doseči na nacionalni ravni in je torej laže dosegljiv na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega okvirov, ki so potrebni za dosego navedenega cilja.

(17) Potrebne ukrepe za izvajanje te uredbe je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil[13].

(18) Zlasti je treba Komisiji podeliti pooblastila za opredelitev značilnosti in prilagoditev prilog k tej uredbi. Ker so navedeni ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spremembi nebistvenih elementov te uredbe in dopolnitvi te uredbe z novimi nebistvenimi elementi, jih je treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa Sveta 1999/468/ES.

(19) Potekala so posvetovanja s Stalnim odborom za kmetijsko statistiko, ustanovljenim s Sklepom Sveta 72/279/EGS[14],

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

OPREDELITVE IN SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Predmet

Ta uredba vzpostavlja okvir za pripravo primerljivih statističnih podatkov Skupnosti o strukturi kmetijskih gospodarstev in za raziskovanje o metodah kmetijske proizvodnje.

Člen 2

Opredelitve pojmov

Za namene te uredbe se uporabljajo naslednje opredelitve:

2. „Kmetijsko gospodarstvo“ je tehnično in gospodarsko samostojna enota, ki ima eno vodstvo in opravlja kmetijske dejavnosti iz Priloge I na gospodarskem ozemlju Evropske unije, bodisi kot glavno bodisi kot stransko dejavnost.

3. „Vzorčna raziskovanja“ so statistična raziskovanja na podlagi stratificiranega naključnega vzorčenja, ki so oblikovana za zagotovitev reprezentativnih statistik glede kmetijskih gospodarstev na regionalni in nacionalni ravni. Stratifikacija vključuje velikost in tip kmetijskega gospodarstva, da se zagotovi ustrezna predstavitev kmetijskih gospodarstev različnih velikosti in tipov.

4. „Regija“ pomeni teritorialno enoto NUTS 2, opredeljeno v Uredbi (ES) št. 1059/2003.

Člen 3

Zajetje

1. Raziskovanja, navedena v tej uredbi, zajemajo:

5. kmetijska gospodarstva, kjer je kmetijsko zemljišče, uporabljeno za kmetovanje, veliko en hektar ali več;

6. kmetijska gospodarstva, kjer je kmetijsko zemljišče, uporabljeno za kmetovanje, manjše kot en hektar, če pridelujejo določen delež za prodajo ali njihova pridelava presega določen prag zajetja.

2. Vendar države članice, ki uporabljajo drugačen prag, določijo ta prag na ravni, ki izključuje le najmanjša kmetijska gospodarstva, ki skupaj tvorijo do 2 % celotnega kmetijskega zemljišča brez skupnih zemljišč in do 2 % skupnega števila rejnih živali.

3. V vsakem primeru se zajamejo vsa kmetijska gospodarstva, ki dosežejo enega od pragov iz Priloge II.

Člen 4

Viri podatkov

1. Države članice lahko uporabljajo informacije iz integriranega administrativnega in kontrolnega sistema[15], sistema za identifikacijo in registracijo govedi[16] in registra ekološkega kmetovanja[17], če so te informacije vsaj tako kakovostne kot informacije, pridobljene iz statističnih raziskovanj. Države članice lahko uporabljajo tudi upravne vire, povezane s pridelavo gensko spremenjenih posevkov in posebne ukrepe za razvoj podeželja iz Priloge III.

2. V utemeljenih primerih lahko Komisija državam članicam dovoli uporabo drugih upravnih virov.

Člen 5

Natančnost

1. Države članice, ki izvajajo vzorčna raziskovanja, zagotovijo, da so ponderirani rezultati raziskovanj statistično reprezentativni za kmetijska gospodarstva v vsaki regiji in izpolnjujejo zahteve po natančnosti iz Priloge IV.

2. V utemeljenih primerih lahko Komisija državam članicam dovoli izjeme glede zahtev po natančnosti za določene regije.

3. Komisija lahko določi dodatne zahteve po natančnosti. Navedeni ukrep, oblikovan za spremembo nebistvenih elementov te uredbe, med drugim z dopolnitvijo in/ali črtanjem nekaterih nebistvenih elementov, se sprejme v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 15(2).

POGLAVJE II

STATISTIKA O STRUKTURI KMETIJSKIH GOSPODARSTEV

Člen 6

Raziskovanja o strukturi kmetij

1. Države članice v letih 2010, 2013 in 2016 izvedejo raziskovanja o strukturi kmetijskih gospodarstev, v nadaljnjem besedilu „raziskovanja o strukturi kmetij“.

2. Raziskovanja o strukturi kmetij leta 2010 se izvedejo v obliki popisa. Vendar se vzorčna raziskovanja lahko uporabljajo za značilnosti glede strojev in drugih pridobitnih dejavnosti delovne sile, naštetih v oddelkih IV(i) in V(ii) Priloge III.

3. Raziskovanja o strukturi kmetij v letih 2013 in 2016 se lahko izvedejo v obliki vzorčnih raziskovanj.

Člen 7

Značilnosti raziskovanj

1. Države članice zbirajo informacije o značilnostih kmetijskih gospodarstev iz Priloge III.

2. Komisija lahko spremeni seznam značilnosti iz Priloge III za raziskovanja o strukturi kmetij za leti 2013 in 2016. Navedeni ukrep, oblikovan za spremembo nebistvenih elementov te uredbe, med drugim z dopolnitvijo in/ali črtanjem nekaterih nebistvenih elementov, se sprejme v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 15(2).

3. Če ima neka značilnost v neki državi članici nizko ali nično prevalenco, lahko Komisija državo članico pooblasti, da izključi značilnost iz raziskovanja o strukturi kmetij, če država članica predloži ustrezno utemeljitev.

4. Komisija določi opredelitve značilnosti. Navedeni ukrep, oblikovan za spremembo nebistvenih elementov te uredbe, med drugim z dopolnitvijo in/ali črtanjem nekaterih nebistvenih elementov, se sprejme v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 15(2).

Člen 8

Referenčna obdobja

Referenčna obdobja za raziskovanja o strukturi kmetij v letih 2010, 2013 in 2016 so opredeljena:

7. za značilnosti zemljišč, navedene v Prilogi III: obdobje 12 mesecev, ki se konča na referenčni dan med 1. marcem in 31. oktobrom v letu raziskovanja;

8. za značilnosti živine, navedene v Prilogi III: referenčni dan med 1. marcem in 31. decembrom v letu raziskovanja;

9. za značilnosti delovne sile, navedene v Prilogi III: obdobje 12 mesecev, ki se konča na referenčni dan med 1. marcem in 31. oktobrom v letu raziskovanja;

10. za ukrepe razvoja podeželja, navedene v Prilogi III: obdobje treh let, ki se konča 31. decembra v letu raziskovanja.

Člen 9

Pošiljanje

1. Države članice Komisiji do 31. marca 2012 sporočijo potrjene podatke iz raziskovanja za raziskovanje o strukturi kmetij za leto 2010.

2. Za raziskovanja o strukturi kmetij v letih raziskovanja 2013 in 2016 države članice Komisiji pošljejo potrjene podatke iz raziskovanja v roku 12 mesecev po koncu leta raziskovanja.

3. Vendar se lahko podatki v zvezi z ukrepi razvoja podeželja iz Priloge III in temelječi na administrativnih zapisih pošljejo Komisiji ločeno v roku 18 mesecev po koncu leta raziskovanja.

4. Podatki iz raziskovanja o strukturi kmetij, poslani Komisiji, so v elektronski obliki in na ravni posameznih kmetijskih gospodarstev.

5. Komisija določi obliko pošiljanja podatkov iz raziskovanja.

Člen 10

Vzorčni okvir

Za posodobitev vzorčnega načrta za raziskovanja o strukturi kmetij v letih 2013 in 2016 države članice zagotovijo nacionalnim organom, pristojnim za raziskovanja o strukturi kmetij, dostop do informacij o kmetijskih gospodarstvih, vsebovanih v upravnih datotekah, urejenih na njihovem nacionalnem ozemlju.

POGLAVJE III

STATISTIKA O METODAH KMETIJSKE PROIZVODNJE

Člen 11

Raziskovanje o metodah kmetijske proizvodnje

1. Države članice izvedejo vzorčno raziskovanje o metodah kmetijske proizvodnje, ki jih uporabljajo kmetijska gospodarstva.

2. V utemeljenih primerih lahko Komisija državi članici dovoli izvedbo vzorčnega raziskovanja z uporabo podvzorcev.

3. Države članice zbirajo informacije o značilnostih metod kmetijske proizvodnje iz Priloge V. Če ima neka značilnost v neki državi članici nizko ali nično prevalenco, lahko Komisija v utemeljenih primerih državi članici dovoli izključitev značilnosti iz raziskovanja. Letna količina vode za namakanje na leto se lahko izračuna z uporabo statističnega imputiranja.

4. Komisija določi opredelitve značilnosti. Navedeni ukrep, oblikovan za spremembo nebistvenih elementov te uredbe, med drugim z dopolnitvijo in/ali črtanjem nekaterih nebistvenih elementov, se sprejme v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 15(2).

5. Referenčno obdobje sovpada z referenčnimi obdobji, uporabljenimi za značilnosti raziskovanja o strukturi kmetij v letu 2010.

6. Rezultati tega raziskovanja se povežejo s podatki, pridobljenimi iz raziskovanja o strukturi kmetij v letu 2010 na ravni individualnega kmetijskega gospodarstva. Združen potrjen niz podatkov se pošlje Komisiji v elektronski obliki najpozneje 31. decembra 2012.

7. Komisija določi obliko pošiljanja podatkov iz raziskovanja.

POGLAVJE IV

POROČILA, FINANCIRANJE IN IZVEDBENI UKREPI

Člen 12

Poročila

1. Države članice Komisiji predložijo vse informacije, ki jih ta od njih zahteva v zvezi z organizacijo in metodologijo raziskovanj, zajetih v tej uredbi.

2. Države članice zlasti zagotovijo „nacionalna metodološka poročila“, ki opisujejo:

11. uporabljeno metodologijo;

12. ravni natančnosti, dosežene za vzorčna raziskovanja, navedena v tej uredbi;

13. informacije o kakovosti vseh uporabljenih upravnih virov podatkov; ter

14. merila za vključitev in izključitev, uporabljena za izpolnitev zahtev za zajetje iz člena 3.

3. Nacionalna metodološka poročila se predložijo Komisiji s potrjenimi rezultati raziskovanja.

Člen 13

Prispevek Skupnosti

1. Države članice prejmejo od Skupnosti finančni prispevek v višini 50 % za kritje stroškov izvedbe raziskovanj, opredeljenih v tej uredbi, odvisno od najvišjih zneskov, opredeljenih v odstavkih 2 in 3 tega člena.

2. Za združene stroške raziskovanja strukture kmetij leta 2010 in raziskovanja o metodah kmetijske proizvodnje je prispevek Skupnosti omejen na najvišje zneske, opredeljene v nadaljevanju:

po 0,05 milijona EUR za Luksemburg in Malto;

po 0,15 milijona EUR za Ciper, Češko, Estonijo in Slovaško;

po 1 milijon EUR za Avstrijo, Irsko in Litvo;

po 2 milijona EUR za Bolgarijo, Nemčijo, Madžarsko, Portugalsko in Združeno kraljestvo;

po 3 milijone EUR za Grčijo, Španijo in Francijo;

po 4 milijone EUR za Italijo, Poljsko in Romunijo; ter

po 0,3 milijona EUR za vse ostale države članice.

3. Za raziskovanja o strukturi kmetij v letih 2013 in 2016 se najvišji zneski, navedeni v odstavku 2, zmanjšajo za 60 %.

4. Sredstva za finančni prispevek Skupnosti se črpajo iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada v skladu s točko e) člena 3(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005.

Člen 14

Finančni okvir

1. Proračun za izvedbo tega programa, vključno z odobritvami, potrebnimi za upravljanje, vzdrževanje in razvoj sistemov podatkovnih zbirk, uporabljenih na Komisiji za obdelavo podatkov, ki so jih poslale države članice v skladu z določbami te uredbe, znaša 54,27 milijona EUR za obdobje 2008–2013.

2. Znesek za obdobje 2014–2018 bo na predlog Komisije določil proračunski in zakonodajni organ na podlagi novega finančnega okvira za obdobje, ki se začne leta 2014.

3. Letna proračunska sredstva odobri proračunski organ v mejah finančnega okvira.

Člen 15

Odbor

1. Komisiji pri delu pomaga Stalni odbor za kmetijsko statistiko, ustanovljen s členom 1 Sklepa Sveta 72/279/EGS.

2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Člen 16

Odstopanja

1. Z odstopanjem od členov 6(1) in (2), 8, 9(1), 11(5) in (6), 13(2) in Priloge IV se sklicevanja na leto 2010 nadomestijo z letom 2009 za Grčijo, Španijo in Portugalsko.

2. Z odstopanjem od člena 9(1) se sklicevanje na 31. marec 2012 nadomesti z:

15. 31. marec 2011 za Grčijo in Portugalsko;

16. 30. junij 2011 za Španijo;

17. 30. junij 2012 za Italijo in Romunijo.

3. Z odstopanjem od člena 11(6) se sklicevanje na 31. december 2012 nadomesti z 31. decembrom 2011 za Grčijo, Španijo in Portugalsko.

Člen 17

Razveljavitev

1. Uredba (EGS) št. 571/88 se razveljavi.

2. Sklicevanja na razveljavljeno uredbo se štejejo za sklicevanja na to uredbo.

Člen 18

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

Uporablja se od 1. januarja 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju,

Za Evropski parlament Za Svet

Predsednik Predsednik

PRILOGA I

Seznam kmetijskih dejavnosti, navedenih v opredelitvi kmetijskega gospodarstva

.

.

Naslednje dejavnosti (ki so lahko glavne ali stranske dejavnosti) temeljijo na Evropski statistični klasifikaciji gospodarskih dejavnosti (NACE Rev. 2) za kmetijstvo, lov in z njima povezane storitve, ter se uporabljajo za opredelitev kmetijskega gospodarstva:

.

.

Opis dejavnosti | Oznaka NACE Rev. 2 | Dodatne opombe o dejavnostih, upoštevane ali neupoštevane pri opredelitvi kmetijskih dejavnosti |

Pridelovanje netrajnih posevkov | 01.1 |

Gojenje trajnih posevkov | 01.2 | V obseg te uredbe so vključena kmetijska gospodarstva, ki proizvajajo vino ali olivno olje iz doma pridelanega grozdja ali oliv. |

Razmnoževanje rastlin | 01.3 |

Živinoreja | 01.4 | Vse dejavnosti, uvrščene pod oznako NACE Rev. 2. 01.49 (Reja drugih živali) so izključene iz obsega te uredbe, razen: (i) reje nojev, emujev in kuncev; (ii) čebelarstva ter proizvodnje medu in čebeljega voska. |

Mešano kmetijstvo | 01.5 |

Storitve za kmetijsko proizvodnjo, priprava posevkov | 01.6 | Splošno gledano so vsa kmetijska gospodarstva, ki izvajajo dejavnosti pod oznako NACE Rev. 2 01.6, izključena iz obsega te uredbe, če izvajajo izključno te dejavnosti. Kmetijska gospodarstva, ki obdelujejo kmetijska zemljišča po načelu dobrega kmetijskega in okoljskega delovanja (pod oznako NACE Rev. 2 01.61), pa so vključena v obseg te uredbe. |

PRILOGA II

Pragovi za raziskovanja o strukturi kmetij in raziskovanje o metodah kmetijske proizvodnje

.

.

.

Značilnosti | Prag |

Kmetijska zemljišča v uporabi | njive, vrtovi, trajni pašniki in travniki, trajni nasadi | 5 ha |

Trajni nasadi na prostem | sadovnjaki, nasadi jagodičja in oljk, vinogradi in drevesnice | 1 ha |

Druga intenzivna proizvodnja | sveže vrtnine, melone, jagode na prostem ali pod nizko zaščito (pod katero ni mogoče hoditi) | 0,5 ha |

tobak | 0,5 ha |

hmelj | 0,5 ha |

bombaž | 0,5 ha |

Nasadi v steklenjakih ali pod drugo zaščito (pod katero je mogoče hoditi) | sveže vrtnine, melone, jagode | 0,1 ha |

cvetje in okrasne rastline (razen drevesnic) | 0,1 ha |

govedo | vse | 10 glav |

prašiči | vse | 50 glav |

plemenske svinje | 10 glav |

Ovce | vse | 20 glav |

Koze | vse | 20 glav |

perutnina | vse | 1000 glav |

PRILOGA III

Seznam značilnosti raziskovanja o strukturi kmetij

.

Značilnosti | Enote/kategorije |

I. SPLOŠNE ZNAČILNOSTI |

Geografski položaj kmetijskega gospodarstva |

Geografska navedba sedeža kmetijskega gospodarstva | oznaka |

Pravna oseba kmetijskega gospodarstva |

Ali pravno in ekonomsko odgovornost za kmetijsko gospodarstvo prevzame: |

fizična oseba, ki je edini imetnik, če je kmetijsko gospodarstvo neodvisno? | da/ne |

Če je odgovor na prejšnje vprašanje „da“, ali je ta oseba (imetnik) tudi upravitelj? | da/ne |

Če ta oseba ni upravitelj, ali je upravitelj član imetnikove družine? | da/ne |

Če je upravitelj član imetnikove družine, ali je upravitelj zakonski partner imetnika? | da/ne |

fizična oseba ali skupina fizičnih oseb, ki je(so) družbenik(i), če je kmetijsko gospodarstvo skupinsko? | da/ne |

pravna oseba? | da/ne |

Vrsta lastništva (v povezavi z imetnikom) in sistem kmetovanja |

Kmetijsko zemljišče v uporabi: |

za kmetovanje na lastnem zemljišču | ha |

za kmetovanje na najetem zemljišču | ha |

za skupinsko kmetovanje ali druge načine | ha |

Potrjena proizvodnja: |

Ekološko kmetovanje |

skupna kmetijska zemljišča v uporabi kmetijskega gospodarstva, na katerem se proizvodne metode ekološkega kmetovanja uporabljajo in so potrjene v skladu z nacionalnimi predpisi in predpisi Evropske skupnosti | ha |

skupna kmetijska zemljišča v uporabi kmetijskega gospodarstva, ki je v fazi preusmeritve v proizvodne metode ekološkega kmetovanja, ki jih je treba potrditi v skladu z nacionalnimi predpisi in predpisi Evropske skupnosti | ha |

zemljišča kmetijskega gospodarstva, na katerem se proizvodne metode ekološkega kmetovanja v skladu z nacionalnimi predpisi in predpisi Evropske skupnosti uporabljajo in so potrjene ali pa so v fazi potrjevanja |

žita | ha |

sušene stročnice | ha |

krompir | ha |

sladkorna pesa | ha |

oljnice | ha |

sveže vrtnine, melone, jagode | ha |

pašniki in travniki, brez ekstenzivnih pašnikov | ha |

sadje in jagodičje | ha |

citrusi | ha |

oljke | ha |

vinsko grozdje | ha |

drugi nasadi (predivnice, itd.) | ha |

postopki ekološke pridelave, ki se uporabljajo za živinorejo in so potrjeni v skladu z nacionalnimi predpisi ali predpisi Evropske skupnosti: |

govedo | glave |

prašiči | glave |

ovce in koze | glave |

perutnina | glave |

druge živali | glave |

Kmetijska proizvodnja v potrjenih ali označenih pogodbenih okvirih (razen ekološkega kmetovanja) |

sheme kakovosti ES: |

zemljišče s posevki na kmetijskem gospodarstvu, vključeno v te sheme | ha |

živina na kmetijskem gospodarstvu, vključena v te sheme | glave |

nacionalne sheme kakovosti: |

zemljišče s posevki na kmetijskem gospodarstvu, vključeno v te sheme | ha |

živina na kmetijskem gospodarstvu, vključena v te sheme | glave |

sheme kakovosti ES/Nacionalne sheme kakovosti: |

žita | ha |

sadje in vrtnine | ha |

vinsko grozdje | ha |

oljke | ha |

govedo | glave |

prašiči | glave |

ovce in koze | glave |

perutnina | glave |

Namembnost proizvodnje kmetijskega gospodarstva: |

gospodinjstvo porabi več kot 50 % vrednosti končne proizvodnje kmetijskega gospodarstva | da/ne |

neposredna prodaja končnemu potrošniku pomeni več kot 50 % skupne prodaje kmetijskega gospodarstva | da/ne |

II. ZEMLJIŠČA |

Njive |

Žita za pridelavo zrnja (vključno s semeni): |

navadna pšenica in pira | ha |

pšenica durum | ha |

rž | ha |

ječmen | ha |

oves | ha |

koruza v zrnju | ha |

riž | ha |

druga žita za pridelavo zrnja | ha |

Sušene stročnice in stročnice za pridelavo zrnja (vključno s semeni in mešanicami žit in stročnic) | ha |

od tega grah, fižol in volčji bob | ha |

Krompir (vključno z zgodnjim in semenskim) | ha |

Sladkorna pesa (brez semen) | ha |

Krmne korenovke in kapusnice (brez semena) | ha |

Industrijske rastline (vključno s semeni za zeliščne oljnice; brez semen za predivnice, hmelj, tobak in druge industrijske rastline), od tega: |

tobak | ha |

hmelj | ha |

bombaž | ha |

oljna ogrščica in oljna repica | ha |

sončnice | ha |

soja | ha |

laneno seme (oljni lan) | ha |

druge oljnice | ha |

lan | ha |

konoplja | ha |

druge predivnice | ha |

dišavnice, zdravilne rastline in začimbe | ha |

industrijske rastline, ki niso navedene drugje | ha |

Sveže vrtnine, melone, jagode, od tega: |

na prostem ali pod nizko zaščito (pod katero ni mogoče hoditi) | ha |

na njivah | ha |

na vrtovih | ha |

v steklenjakih ali pod drugo zaščito (pod katero je mogoče hoditi) | ha |

Cvetje in okrasne rastline (razen drevesnic): |

na prostem ali pod nizko zaščito (pod katero ni mogoče hoditi) | ha |

v steklenjakih ali pod drugo zaščito (pod katero je mogoče hoditi) | ha |

Krmne rastline: |

travinje za določen čas | ha |

druga zelena krma: |

silažna koruza | ha |

krmne stročnice | ha |

druge krmne rastline | ha |

Semena in sadike na njivah (brez žit, sušenih vrtnin, krompirja in oljnic) | ha |

Druge poljščine | ha |

Praha brez kakršnih koli subvencij | ha |

Praha, upravičena do subvencij, brez gospodarske rabe | ha |

Vrtovi | ha |

Trajni pašniki in travniki | ha |

pašniki in travniki, brez ekstenzivnih pašnikov | ha |

ekstenzivni pašniki | ha |

trajno travinje in travniki, ki se ne uporabljajo več v proizvodne namene in niso več upravičeni do subvencij | ha |

Trajni nasadi |

sadovnjaki in nasadi jagodičja | ha |

vrste svežega sadja, od tega: | ha |

sveže sadje v zmernih podnebnih območjih | ha |

sveže sadje v subtropskih podnebnih območjih | ha |

vrste jagodičja | ha |

lupinarji | ha |

nasadi citrusov | ha |

nasadi oljk | ha |

oljke, običajno za pridelavo namiznih oliv | ha |

oljke, običajno za pridelavo olja | ha |

Vinogradi, katerih pridelek je običajno namenjen za: | ha |

kakovostno vino | ha |

druga vina | ha |

namizno grozdje | ha |

rozine | ha |

Drevesnice (vključno z božičnimi drevesci) | ha |

od tega božičnih drevesc | ha |

Drugi trajni nasadi | ha |

Trajni nasadi v steklenjakih | ha |

Druga zemljišča |

kmetijska zemljišča, ki niso v uporabi (kmetijska zemljišča, ki se ne obdelujejo več zaradi ekonomskih, socialnih ali drugih razlogov in se ne uporabljajo v sistemu kolobarjenja) | ha |

gozdna zemljišča | ha |

od tega panjevci s kratko rotacijo | ha |

od tega je za gozdarstvo izkoriščeno | ha |

druga zemljišča (zemljišča, ki jih zavzemajo stavbe, kmečka dvorišča, steze, ribniki, kamnolomi, nerodovitna zemljišča, skale, itd.) | ha |

Naknadni drugotni posevki, gobe, namakana zemljišča, kombinirani posevki, zemljišča, ki se ne uporabljajo več za pridelavo živil in so upravičena do subvencij, ter zemljišča po shemah, ki spodbujajo opuščanje, zemljišča za proizvodnjo biogoriv in gensko spremenjeni posevki |

naknadni drugotni posevki (brez vrtnin za prodajo in posevkov v steklenjakih) | ha |

Gobe | ha |

Namakane površine |

skupna površina namakanih zemljišč | ha |

skupna obdelovalna površina, namakana najmanj enkrat v zadnjih 12 mesecih | ha |

kombinirani posevki | ha |

zemljišča, ki se ne uporabljajo več za pridelavo živil in so upravičena do subvencij, ter zemljišča po programih, ki spodbujajo opuščanje (že navedena drugje v oddelku II. ZEMLJIŠČA), razvrščena na: | ha |

zemljišča, ki se ne uporabljajo več za pridelavo hrane in so upravičena do subvencij | ha |

zemljišča, ki se uporabljajo za pridelavo osnovnih kmetijskih proizvodov, ki niso namenjeni prehrani (npr. oljna ogrščica, drevesa, grmičevje itd., vključno z lečo, čičerko in grašico) | ha |

druga zemljišča | ha |

zemljišča za proizvodnjo biogoriv (ali drugih obnovljivih energetskih virov; npr. oljna ogrščica, soja, pšenica in sladkorna pesa); že navedena drugje v oddelku II. ZEMLJIŠČA | ha |

od tega gensko spremenjeni posevki | ha |

zemljišča, ki se uporabljajo za proizvodnjo bioenergije kot sekundarnega proizvoda (npr. slama, stebla) | ha |

gensko spremenjeni posevki; že navedeni drugje v oddelku II. ZEMLJIŠČA | ha |

III. ŽIVINA |

Kopitarji | glave |

Goveda: |

govedo, mlajše od enega leta, samci in samice | glave |

govedo, staro eno do dve leti, samci | glave |

govedo, staro eno do dve leti, samice | glave |

samci goveda, stari več kot dve leti | glave |

telice, stare dve leti in več | glave |

krave molznice | glave |

druge krave | glave |

Ovce in koze: |

ovce (vseh starosti) | glave |

plemenske samice | glave |

druge ovce | glave |

koze (vseh starosti) | glave |

plemenske samice | glave |

druge koze | glave |

Prašiči: |

prašički z živo težo pod 20 kg | glave |

plemenske svinje, ki tehtajo 50 kg in več | glave |

drugi prašiči | glave |

Perutnina: |

brojlerji | glave |

kokoši nesnice | glave |

druga perutnina: |

purani | glave |

race | glave |

gosi | glave |

noji | glave |

druga perutnina, ki ni navedena drugje | glave |

Kunci, plemenske samice | glave |

Čebele | panji |

Živina, ki ni navedena drugje | da/ne |

od tega živali za krzno | da/ne |

IV. STROJI IN OPREMA |

IV. (i) STROJI |

V izključni lasti kmetijskega gospodarstva |

traktorji, goseničarji, ogrodni traktorji | Število |

kultivatorji, stroji za okopavanje, rotacijski okopalniki in motorne kosilnice | Število |

kombajni | Število |

drugi popolnoma mehanizirani stroji za spravilo | Število |

Stroji, ki jih uporablja več kmetijskih gospodarstev (ki pripadajo drugemu kmetijskemu gospodarstvu, zadrugi ali so v skupni lasti z drugimi kmetijskimi gospodarstvi) ali ki pripadajo agenciji za preskrbo |

traktorji, goseničarji, ogrodni traktorji | da/ne |

kultivatorji, stroji za okopavanje, rotacijski okopalniki in motorne kosilnice | da/ne |

kombajni | da/ne |

drugi popolnoma mehanizirani stroji za spravilo | da/ne |

IV. (ii) OPREMA |

Oprema, ki se uporablja za proizvodnjo obnovljive energije glede na vrsto energetskega vira: |

vetrna energija | da/ne |

biomasa | da/ne |

od tega biometan | da/ne |

sončna energija | da/ne |

vodna energija | da/ne |

druge vrste obnovljivih energetskih virov | da/ne |

V. DELOVNA SILA |

V.(i) KMETIJSKO DELO NA KMETIJSKEM GOSPODARSTVU |

Imetnik |

spol | moški/ženska |

starost | starostne skupine[18] |

kmetijsko delo na kmetijskem gospodarstvu (razen gospodinjstva) | odstotne skupine letnega števila delovnih enot[19] |

Upravitelj |

spol | moški/ženska |

starost | starostne skupine |

kmetijsko delo na kmetijskem gospodarstvu (razen gospodinjstva) | odstotne skupine letnega števila delovnih enot |

Usposabljanje upravitelja |

kmetijsko usposabljanje upravitelja | oznake usposabljanja[20] |

poklicno usposabljanje, ki ga je upravitelj opravil v zadnjih 12 mesecih | da/ne |

Družinski člani edinega imetnika, ki opravljajo kmetijsko delo za kmetijsko gospodarstvo: moški |

kmetijsko delo na kmetijskem gospodarstvu (razen gospodinjstva) | odstotne skupine letnega števila delovnih enot |

Družinski člani edinega imetnika, ki opravljajo kmetijsko delo za kmetijsko gospodarstvo: ženske |

kmetijsko delo na kmetijskem gospodarstvu (razen gospodinjstva) | odstotne skupine letnega števila delovnih enot |

Redno zaposlena nedružinska delovna sila: moški |

kmetijsko delo na kmetijskem gospodarstvu (razen gospodinjstva) | odstotne skupine letnega števila delovnih enot |

Redno zaposlena nedružinska delovna sila: ženske |

kmetijsko delo na kmetijskem gospodarstvu (razen gospodinjstva) | odstotne skupine letnega števila delovnih enot |

Nedružinska delovna sila, ki ni redno zaposlena: moški in ženske -{}- | število delovnih dni |

Skupno število enakovrednih delovnih dni s polnim delovnim časom v obdobju 12 mesecev pred dnevom raziskovanja, ki niso vključeni v prejšnje kategorije in so jih na kmetijskem gospodarstvu opravile osebe, ki niso neposredno zaposlene na kmetijskem gospodarstvu (npr. zaposleni pri pogodbenikih) | število dni s polnim delovnim časom |

V.(ii) DRUGE PRIDOBITNE DEJAVNOSTI (nekmetijsko delo na kmetijskem gospodarstvu in delo zunaj kmetijskega gospodarstva) |

Druge pridobitne dejavnosti imetnika, ki je tudi upravitelj: |

delo na kmetijskem gospodarstvu (razen kmetijskega dela) | odstotne skupine letnega števila delovnih enot |

delo zunaj kmetijskega gospodarstva (kmetijsko in nekmetijsko) | odstotne skupine letnega števila delovnih enot |

Druge pridobitne dejavnosti zakonskega partnerja edinega imetnika: |

delo na kmetijskem gospodarstvu (razen kmetijskega dela) | odstotne skupine letnega števila delovnih enot |

delo zunaj kmetijskega gospodarstva (kmetijsko in nekmetijsko) | odstotne skupine letnega števila delovnih enot |

Druge pridobitne dejavnosti drugih družinskih članov edinega imetnika ki opravljajo kmetijsko delo na kmetijskem gospodarstvu: |

delo na kmetijskem gospodarstvu (razen kmetijskega dela) | odstotne skupine letnega števila delovnih enot |

delo zunaj kmetijskega gospodarstva (kmetijsko in nekmetijsko) | odstotne skupine letnega števila delovnih enot |

Nedružinska delovna sila, ki se ukvarja z drugimi pridobitnimi dejavnostmi na kmetijskem gospodarstvu (razen kmetijskega dela), neposredno povezanimi s kmetijskim gospodarstvom | odstotne skupine letnega števila delovnih enot |

VI. NEKMETIJSKE PRIDOBITNE DEJAVNOSTI KMETIJSKEGA GOSPODARSTVA (neposredno povezane s kmetijskim gospodarstvom) |

VI.(i) Seznam nekmetijskih pridobitnih dejavnosti |

turizem, nastanitvene dejavnosti in druge dejavnosti za prosti čas | da/ne |

domača obrt | da/ne |

predelava kmetijskih proizvodov | da/ne |

predelava lesa (npr. žaganje) | da/ne |

ribogojstvo | da/ne |

pogodbeno delo (uporaba proizvodnih sredstev kmetijskega gospodarstva) |

kmetijsko (za druga kmetijska gospodarstva) | da/ne |

nekmetijsko | da/ne |

drugo | da/ne |

VI.(ii) Pomen nekmetijskih pridobitnih dejavnosti, neposredno povezanih s kmetijskim gospodarstvom |

odstotek končne proizvodnje kmetijskega gospodarstva | odstotne skupine[21] |

VII. SPODBUJANJE RAZVOJA PODEŽELJA |

Kmetijsko gospodarstvo je v zadnjih treh letih imel koristi od naslednjih ukrepov za razvoj podeželja | da/ne |

uporaba svetovalnih storitev | da/ne |

posodabljanje kmetijskih gospodarstev | da/ne |

dodajanje vrednosti kmetijskim in gozdarskim proizvodom | da/ne |

izpolnjevanje standardov, ki temeljijo na zakonodaji Skupnosti | da/ne |

sodelovanje kmetov v shemah za kakovost hrane | da/ne |

plačila v okviru programa Natura 2000 za kmetijska zemljišča | da/ne |

plačila, povezana z okvirno direktivo o vodah | da/ne |

kmetijsko okoljska plačila | da/ne |

od tega v okviru ekološkega kmetovanja | da/ne |

plačila za dobro počutje živali | da/ne |

diverzifikacija v nekmetijske dejavnosti | da/ne |

spodbujanje turističnih dejavnosti | da/ne |

PRILOGA IV

Zahteve po natančnosti

Vzorčna raziskovanja, določena v tej uredbi, morajo biti statistično reprezentativna na regionalni ravni (raven NUTS 2 in za nacionalno združevanje območij z omejenimi možnostmi[22]) v smislu vrste in velikosti kmetijskih gospodarstev, v skladu z Odločbo Komisije 85/377[23] o določitvi tipologije Skupnosti za kmetijska gospodarstva. Poleg tega so zahtevane določene ravni natančnosti na ravni NUTS 2 za značilnosti posevkov in živine na kmetijskih gospodarstvih. Te ravni natančnosti so določene v nadaljevanju in temeljijo na seznamu značilnosti iz Priloge III k tej uredbi. Ustrezne značilnosti posevkov in živine na kmetijskih gospodarstvih iz raziskovanja o metodah kmetijske proizvodnje bodo vzete iz rezultatov raziskovanja o strukturi kmetij leta 2010.

.

KATEGORIJE NATANČNOSTI ZA RAZISKOVANJA O STRUKTURI KMETIJ LETA 2013 IN 2016 |

Značilnosti posevkov: |

vsaka posamezna značilnost posevkov iz oddelka „II. ZEMLJIŠČA“ v Prilogi III, toda brez značilnosti, katerih specifičen opis se začne z „drugo“; |

žita za pridelavo zrnja (vključno s semeni), ki vključujejo pšenico in piro, pšenico durum, rž, ječmen, oves, koruzo v zrnju, riž in druga žita za pridelavo zrnja); |

krompir (vključno z zgodnjim in semenskim) in sladkorna pesa (brez semena); |

oljnice, ki vključujejo oljno ogrščico, oljno repico, sončnice, sojo, laneno seme (oljni lan) in druge oljnice; |

trajni nasadi na prostem, ki vključujejo sadovnjake, nasade jagodičja, citrusov in oljk, vinograde, drevesnice in druge trajne nasade na prostem |

Značilnosti živine: |

vsaka posamezna značilnost živine iz oddelka „III. ŽIVINA“ v Prilogi III; |

govedo (vseh starosti); |

ovce in koze (vseh starosti); |

prašiči; |

perutnina |

KATEGORIJE NATANČNOSTI ZA VZORČNA RAZISKOVANJA, IZVEDENA KOT DEL RAZISKOVANJA O STRUKTURI KMETIJ ZA LETO 2010 IN RAZISKOVANJA O METODAH KMETIJSKE PROIZVODNJE |

Značilnosti posevkov: |

žita za pridelavo zrnja (vključno s semeni), ki vključujejo pšenico in piro, pšenico durum, rž, ječmen, oves, koruzo v zrnju, riž in druga žita za pridelavo zrnja); |

krompir (vključno z zgodnjim in semenskim) in sladkorna pesa (brez semena); |

oljnice, ki vključujejo oljno ogrščico, oljno repico, sončnice, sojo, laneno seme (oljni lan) in druge oljnice; |

trajni nasadi na prostem, ki vključujejo sadovnjake, nasade jagodičja, citrusov in oljk, vinograde, drevesnice in druge trajne nasade na prostem; |

sveže vrtnine, melone, jagode, cvetje in okrasne rastline (razen drevesnic); |

travinje za določen čas ter trajni pašniki in travniki |

Značilnosti živine: |

govedo (vseh starosti); |

ovce in koze (vseh starosti); |

prašiči; |

perutnina |

RAZPREDELNICA NATANčNOSTI

Raziskovanja o strukturi kmetij leta 2013 in 2016 | Raziskovanje o metodah kmetijske proizvodnje |

Kategorije natančnosti | prevalenca (NUTS 2) | relativna standardna napaka | prevalenca (NUTS 2) | relativna standardna napaka |

Značilnosti posevkov na kmetijskem gospodarstvu | 5% kmetijskega zemljišča v uporabi ali več | < 5% | 10 % kmetijskega zemljišča v uporabi ali več | < 7.5% |

Značilnosti živine na kmetijskem gospodarstvu | 5% glav živine ali več | < 5% | 10 % glav živine ali več | < 7.5% |

PRILOGA V

Seznam značilnosti za raziskovanje o metodah kmetijske proizvodnje

. .

Značilnost | Enote/kategorije |

Metode obdelovanja zemlje | Konvencionalno obdelovanje zemlje (lemežni plug ali krožni plug) | ha |

Ohranjevalno obdelovanje zemlje (plitko obdelovanje zemlje) | ha |

Brez obdelovanja zemlje (neposredno sejanje) | ha |

Ohranjanje zemlje, ukrepi proti eroziji in spiranju hranil | Zaščita zemlje pozimi: | običajni zimski posevki | ha |

pokrovni posevki ali vmesni posevki | ha |

rastlinski ostanki | ha |

gola zemlja | ha |

Kolobarjenje: | njive zunaj načrtovanega kolobarjenja | ha |

Protierozijski ukrepi za njive in trajne nasade: | terase | da/ne |

kmetovanje po obrisih ali po vzorcu ribje kosti | da/ne |

trajno porasli jarki ali omejki | da/ne |

drugi protierozijski ukrepi | da/ne |

Krajinske značilnosti | Linearni elementi, ki jih je kmet vzdrževal v zadnjih 3 letih, od tega: | živa meja | da/ne |

vrste dreves | da/ne |

kamniti zidovi | da/ne |

Linearni elementi, postavljeni v zadnjih 3 letih, od tega: | živa meja | da/ne |

vrste dreves | da/ne |

kamniti zidovi | da/ne |

Paša živali | Paša na kmetijskem gospodarstvu | zemljišča, uporabljena za pašo v zadnjem letu | ha |

čas, ko se živali pasejo na prostem | meseci na leto |

čas, ko so živali na prostem na goli zemlji ali trdi podlagi | meseci na leto |

Paša na skupnem zemljišču: | skupno število živali, ki se pasejo na skupnem zemljišču | glave |

čas, ko se živali pasejo na skupnem zemljišču | meseci na leto |

Bivalni prostori živali | Govedo: | konvencionalni hlev (hlev za privezano živino) | prostori |

na tleh, delno iz letvic | prostori |

na tleh, popolnoma iz letvic | prostori |

na slami (hlev z globoko steljo) | prostori |

drugo | prostori |

Prašiči: | na tleh, delno iz letvic | prostori |

na tleh, popolnoma iz letvic | prostori |

na slami (hlev z globoko steljo) | prostori |

drugo | prostori |

Kokoši nesnice: | na slami (hlev z globoko steljo) | prostori |

baterijska reja (vseh vrst) | prostori |

baterijska reja s trakom za gnoj | prostori |

baterijska reja z globoko greznico | prostori |

baterijska reja s kokošnjakom | prostori |

drugo | prostori |

Hranila | Podlaga za odločanje o uporabi hranil: | analiza zemlje (izvedena vsaj enkrat v zadnjih 3 letih) | da/ne |

Tehnike uporabe gnoja: | uporaba gnoja v trdi obliki/hlevskega gnoja | ha |

od tega: s takojšnjim vnosom | ha |

Uporaba gnojevke: | skupna površina zemljišča | ha |

od tega: s takojšnjim vnosom ali dovajanjem | ha |

Odstotek skupno proizvedenega gnoja, izvoženega s kmetijskega gospodarstva | odstotek |

Prostori za skladiščenje in obdelovanje gnoja | Prostori za skladiščenje: | hlevski gnoj | da/ne |

gnojnica | da/ne |

gnojevka | da/ne |

Uporaba: | zbiralnika za gnojevko | da/ne |

kotanje | da/ne |

So prostori za skladiščenje pokriti? | hlevski gnoj | da/ne |

gnojnica | da/ne |

gnojevka | da/ne |

Varstvo rastlin | Vrsta uporabljenih metod za varstvo rastlin: | fizična/mehanska | da/ne |

biološka | da/ne |

kemična (preventivna in zdravilna) | da/ne |

Zemljišča, na katerih so uporabljene metode celostne strategije zatiranja škodljivcev: | Skupaj | ha |

od tega potrjena celostna strategija zatiranja škodljivcev | ha |

Uporaba opreme za nanašanje pesticidov: | oprema za netekočo obliko | da/ne |

škropilnik za polja z drogom | da/ne |

škropilnik, ki deluje s pomočjo zraka | da/ne |

škropljenje z letali | da/ne |

Postopki za odločanje o obdelovanju: | sheme obdelovanja | da/ne |

svetovalne službe | da/ne |

napovedi medijev | da/ne |

nasveti kemičnih družb | da/ne |

prag gospodarske škode | da/ne |

jih ni | da/ne |

Namakanje | Namakane površine | Povprečna površina zemljišča, namakanega v zadnjih treh letih | ha |

Skupno obdelovalno zemljišče, namakano najmanj enkrat v zadnjih 12 mesecih | Skupaj | ha |

žita za predelavo zrnja (razen koruze in riža) | ha |

koruza (zrnje in silažna koruza) | ha |

riž | ha |

stročnice | ha |

krompir | ha |

sladkorna pesa | ha |

oljna ogrščica in oljna repica | ha |

sončnice | ha |

predivnice (lan, konoplja, druge predivnice) | ha |

sveže vrtnine, melone, jagode – na njivah | ha |

travinje za določen čas in trajno travinje | ha |

drugi posevki na njivah | ha |

sadovnjaki in nasadi jagodičja | ha |

nasadi citrusov | ha |

nasadi oljk | ha |

vinogradi | ha |

Uporabljene metode namakanja: | površinsko namakanje (poplavljanje, žlebi) | da/ne |

namakanje z razprševanjem | da/ne |

kapljično namakanje | da/ne |

Vir vode za namakanje na kmetijskem gospodarstvu: | podzemna voda na kmetijskem gospodarstvu | da/ne |

površinska voda na kmetijskem gospodarstvu (ribniki ali zajezena voda) | da/ne |

površinska voda zunaj kmetijskih gospodarstev iz jezer, rek ali vodotokov | da/ne |

voda zunaj kmetijskih gospodarstev iz skupnega vodovodnega omrežja | da/ne |

drugi viri | da/ne |

Letna količina vode za namakanje | m3 na leto |

.

ZAKONODAJNI FINANČNI IZKAZ

1. NASLOV PREDLOGA:

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta o raziskovanjih o strukturi kmetij in raziskovanju o metodah kmetijske proizvodnje.

2. OKVIR ABM/ABB (UPRAVLJANJE PRORAčUNA NA PODLAGI DEJAVNOSTI/OBLIKOVANJE PRORAčUNA NA PODLAGI DEJAVNOSTI)

Kmetijstvo, statistika:

(a) vzdrževanje in razvoj informacijske tehnologije za rezultate raziskovanj o strukturi kmetij in raziskovanja o metodah kmetijske proizvodnje (pogodbe)

(b) prispevek EU državam članicam za raziskovanja o strukturi kmetij in raziskovanje o metodah kmetijske proizvodnje (donacije)

3. PRORAČUNSKE VRSTICE

3.1. Proračunske vrstice (vrstice za poslovanje in z njimi povezane vrstice za tehnično in upravno pomoč (nekdanje vrstice BA)) z navedbo imena postavke:

05.08.02: Raziskovanja o strukturi kmetijskih gospodarstev

3.2. Trajanje ukrepa in finančni vpliv:

2008–2018.

3.3. Značilnosti proračuna

Proračunska vrstica | Vrsta odhodkov | Novi | Prispevek Efte | Prispevki držav prosilk | Razdelek v finančni perspektivi |

05.08.02 | neobvezni | dif. | NE | NE | NE | NE |

4. POVZETEK SREDSTEV

4.1. Finančna sredstva

4.1.1. Povzetek odobritev za prevzem obveznosti (OPO) in odobritev plačil (OP)

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Vrsta odhodkov | Oddelek | Leto2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Skupaj |

Odhodki iz poslovanja[24] |

Odobritve za prevzem obveznosti (OPO) | 8.1. | a | 8,000 | 14,950 | 14,950 | 0,550 | 15,270 | 0,550 | 54,270 |

Odobritve plačil (OP) | b | 4,000 | 10,550 | 10,550 | 4,550 | 19,350 | 5,270 | 54,270 |

Upravni odhodki, vključeni v referenčni znesek[25] |

Tehnična in upravna pomoč (NS) | 8.2.4. | c |

REFERENČNI ZNESEK SKUPAJ |

Odobritve za prevzem obveznosti | a+c | 8,000 | 14,950 | 14,950 | 0,550 | 15,270 | 0,550 | 54,270 |

Odobritve plačil | b+c | 4,000 | 10,550 | 10,550 | 4,550 | 19,350 | 5,270 | 54,270 |

Upravni odhodki, ki niso vključeni v referenčni znesek[26] |

Človeški viri in z njimi povezani odhodki (NS) | 8.2.5. | d |

Upravni stroški, ki niso vključeni v referenčni znesek, razen stroškov za človeške vire in z njimi povezanih stroškov (NS) | 8.2.6. | e |

Ocenjeni stroški financiranja ukrepa skupaj |

OPO, vključno s stroški za človeške vire, SKUPAJ | a+c+d+e | 8,000 | 14,950 | 14,950 | 0,550 | 15,270 | 0,550 | 54,270 |

OP, vključno s stroški za človeške vire, SKUPAJ | b+c+d+e | 4,000 | 10,550 | 10,550 | 4,550 | 19,350 | 5,270 | 54,270 |

Podrobnosti o sofinanciranju

Če predlog vključuje sofinanciranje držav članic ali drugih organov (ki jih je treba navesti), je treba v spodnjo preglednico vpisati ocenjeno raven tega sofinanciranja (lahko se dodajo vrstice, če ukrep sofinancirajo različni organi):

Opomba: OPO skupaj v spodnji razpredelnici vključuje 2,75 milijona za Ukrep 3, za katerega ni predvideno sofinanciranje držav članic.

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Organ sofinanciranja | Leto 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Skupaj |

Države članice | f | 8 | 15 | 15 | 0 | 15.3 | 0 | 53.3 |

OPO, vključno s sofinanciranjem, SKUPAJ | a+c+d+e+f | 16,000 | 29,950 | 29,950 | 0,550 | 30,570 | 0,550 | 107,570 |

4.1.2. Skladnost s finančnim programiranjem

( Predlog je skladen z obstoječim finančnim programiranjem.

( Predlog bo pomenil ponovno programiranje ustreznega razdelka v finančni perspektivi.

( Predlog lahko zahteva uporabo določb Medinstitucionalnega sporazuma[27] (tj. instrumenta prilagodljivosti ali spremembe finančne perspektive).

4.1.3. Finančni vpliv na prihodke

( Predlog nima finančnega vpliva na prihodke (zajema tehnične vidike izvajanja ukrepa)

( Predlog ima finančni vpliv – učinek na prihodke je naslednji:

4.2. FTE za človeške vire (vključno z uradniki, začasnim in zunanjim osebjem) – glej podrobnosti pod točko 8.2.1.

Letne potrebe | Leto 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |

Število potrebnih človeških virov SKUPAJ | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

5. ZNAČILNOSTI IN CILJI

5.1. Potreba, ki jo je treba izpolniti kratkoročno ali dolgoročno

Raziskovanja o strukturi kmetijskih gospodarstev igrajo ključno vlogo v kmetijski statistiki. Popis vsakih deset let in vmesna vzorčna raziskovanja zagotavljajo veliko statističnih informacij o kmetijskih gospodarstvih v Skupnosti (velikost kmetijskega gospodarstva, vrsta kmetovanja, uporaba delovne sile in strojev, itd.). V predlagano uredbo je bilo vključeno dodatno vzorčno raziskovanje o metodah kmetijske proizvodnje na kmetijskih gospodarstvih. Istočasno je bilo število vmesnih vzorčnih raziskovanj zmanjšano s tri na dve v desetletnem ciklu.

Informacije se zbirajo s pomočjo statističnih raziskovanj z uporabo vprašalnika, ki zajema vrsto značilnosti, usklajenih na ravni Skupnosti. Informacije drugje niso na voljo. Uporabljajo se predvsem kot podlaga za izvajanje politike Skupnosti na področju kmetijstva in razvoja podeželja, prav tako pa so zelo pomembne za druge politike, ki vplivajo na kmetijstvo, npr. za regionalno, socialno in okoljsko politiko. Rezultati se uporabljajo tudi pri naknadnem vrednotenju učinka politik na področju kmetijstva in razvoja podeželja, pri čemer se uporablja veliko podatkov, zbranih v daljšem časovnem obdobju.

Raziskovanja določajo vzorčni okvir za izvajanje drugih raziskovanj, ki jih zahteva Komisija in so specifična za nekatere kategorije posevkov ali živine.

5.2. Dodana vrednost zaradi vključitve Skupnosti ter skladnost predloga z drugimi finančnimi instrumenti in možne sinergije

Kot je navedeno v obrazložitvenem memorandumu, države članice ne morejo zadovoljivo uresničiti zbiranja primerljive statistike Skupnosti o strukturi kmetijskih gospodarstev in metodah kmetijske proizvodnje. To je laže doseči na ravni Skupnosti na podlagi pravnega akta Skupnosti, saj lahko samo Komisija koordinira potrebno uskladitev statističnih informacij na ravni Skupnosti.

Prispevek Skupnosti pokriva le majhen delež vseh stroškov izvajanja raziskovanj, kljub temu pa pomaga izravnavati dodatne stroške, ki nastanejo v državah članicah zaradi izpolnjevanja zahtev Komisije, predvsem v zvezi z usklajevanjem značilnosti raziskovanja in pošiljanja rezultatov v enotni obliki po določenem časovnem načrtu.

5.3. Cilji in pričakovani rezultati predloga ter z njimi povezani kazalniki v okviru ABM

Cilj predloga je doseči primerljivo statistiko o strukturi kmetijskih gospodarstev in metodah kmetijske proizvodnje v državah članicah EU. Predlog določa obseg raziskovanj, značilnosti, ki jih je treba zbrati, referenčna obdobja, roke za pošiljanje podatkov in merila natančnosti. Poleg tega morajo države članice ob potrjenih rezultatih za vsako raziskovanje poslati tudi metodološko poročilo, ki opisuje izvajanje raziskovanja.

Ukrep 1

Raziskovanja v letih 2009 in 2010 zajemajo popis kmetijskih gospodarstev (FSS 2010) in vzorčno raziskovanje o metodah kmetijske proizvodnje (SAPM).

Ukrep 2

Raziskovanja v letu 2013 so vmesna vzorčna raziskovanja o kmetijskih gospodarstvih.

Ukrep 3

Vzdrževanje in razvoj sistemov za obdelavo podatkov, ki so potrebni za obravnavo rezultatov raziskovanj o strukturi kmetij in raziskovanja o metodah kmetijske proizvodnje.

Ukrep 4

Raziskovanja v letu 2016 so vmesna vzorčna raziskovanja o kmetijskih gospodarstvih.

Kazalniki

Ključni kazalniki za merjenje doseganja ciljev so:

– pravočasnost pošiljanja potrjenih rezultatov raziskovanja in metodoloških poročil

– kakovost metodoloških poročil, ki opisujejo obliko in izvajanje raziskovanja

– hitrost objavljanja rezultatov s strani Komisije

5.4. Metoda izvedbe (okvirno)

( Centralizirano upravljanje

( neposredno s strani Komisije

( posredno s prenosom na:

( izvajalske agencije

( organe, ki so jih ustanovile Skupnosti, kakor je navedeno v členu 185 finančne uredbe

( nacionalne javne organe/organe, ki opravljajo javne storitve

( Deljeno ali decentralizirano upravljanje

( z državami članicami

( s tretjimi državami

( Skupno upravljanje z mednarodnimi organizacijami (ki jih je treba navesti)

Pripombe:

6. SPREMLJANJE IN VREDNOTENJE

6.1. Sistem spremljanja

Sporazumi o donacijah z državami članicami bodo določili program dela in časovni načrt za pošiljanje rezultatov. Pogodbe z zunanjimi pogodbeniki bodo določile program dela, izsledke in časovni načrt za pošiljanje rezultatov pogodb. Končno plačilo bo odvisno od končnega tehničnega in finančnega vrednotenja, ki ga bo izvedla Komisija, kar bo zahtevalo zadovoljivo izvajanje sporazumov o donacijah, vključno s pošiljanjem sprejemljivih rezultatov in opisom uporabljene metodologije, in pogodb z zunanjimi pogodbeniki.

6.2. Vrednotenje

6.2.1. Predhodno vrednotenje

Ukrep je nadaljevanje obstoječih raziskovanj o strukturi kmetijskih gospodarstev z nekaterimi specifičnimi spremembami – z namenom izpolniti nove politične zahteve, zmanjšati obremenitev zaradi raziskovanja in poenostaviti postopke raziskovanja. Te spremembe so bile uvedene po razpravah z uporabniki in državami članicami v Stalnem odboru za kmetijsko statistiko.

6.2.2. Ukrepi, sprejeti po vmesnem/naknadnem vrednotenju (na podlagi podobnih preteklih izkušenj)

Države članice morajo Komisiji poslati informacije o metodologiji in organizaciji raziskovanj, vključenih v ta predlog. Predvsem metodološka poročila, ki jih bodo države članice poslale Komisiji s končnimi rezultati, bodo ovrednotena s tehničnega stališča in morajo biti odobrena pred končnim plačilom.

Stalni odbor za kmetijsko statistiko bo redno ocenjeval napredek raziskovanj.

6.2.3. Oblika in pogostnost prihodnjega vrednotenja

Vsakemu raziskovanju bo sledilo celovito vrednotenje izvajanja, rezultati raziskovanja pa bodo predstavljeni Stalnemu odboru za kmetijsko statistiko.

7. Ukrepi proti goljufijam

(a) Plačila za pogodbe in sporazume, ki jih je sklenila Komisija, se izplačajo samo na podlagi dobljenih rezultatov.

(b) Predvsem se bo zahtevala revizija stroškov ukrepov.

(c) Dobljena statistika je obravnavana kot objektivni instrument za vrednotenje akcijskih programov Skupnosti in na ta način prispeva h konsolidaciji določb proti goljufijam.

8. PODROBNOSTI O SREDSTVIH

8.1. Cilji predloga v smislu njihovih finančnih stroškov (izključuje Ukrep 4, ki bo vključen v naslednjo finančno perspektivo)

odobritve za prevzem obveznosti v mio EUR (na 3 decimalna mesta)

Leto 2008 | Leto 2009 | Leto 2010 | Leto 2011 | Leto 2012 | Leto 2013 |

Uradniki ali začasno osebje[28] (XX 01 01) | A*/AD |

B*, C*/AST |

Osebje, financirano[29] po členu XX 01 02 |

Drugo osebje[30], financirano po členu XX 01 04/05 |

SKUPAJ | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

8.2.2. Opis nalog, ki izhajajo iz ukrepa

Se ne uporablja

8.2.3. Človeški viri – viri delovnih mest (obvezno)

( Delovna mesta, trenutno dodeljena upravljanju programa, ki se nadomesti ali podaljša

( Delovna mesta, ki so bila predhodno dodeljena v okviru izvajanja LSP/PPP za leto n

( Delovna mesta, ki bodo zahtevana v naslednjem postopku LSP/PPP

( Delovna mesta, ki bodo prerazporejena z uporabo obstoječih človeških virov znotraj zadevne službe (notranja prerazporeditev)

( Delovna mesta, potrebna za leto n, ki niso zagotovljena za izvajanje LSP/PPP za zadevno leto

8.2.4. Drugi upravni odhodki, vključeni v referenčni znesek (XX 01 04/05 – Odhodki za upravno poslovodenje)

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Proračunska vrstica (številka in ime postavke) | Leto 2008 | Leto 2009 | Leto 2010 | Leto 2011 | Leto 2012 | Leto 2013 | SKUPAJ |

Druga tehnična in upravna pomoč |

– notranja |

– zunanja |

Tehnična in upravna pomoč SKUPAJ | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

8.2.5. Stroški financiranja človeških virov in z njimi povezani stroški, ki niso vključeni v referenčni znesek

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Vrsta človeških virov | Leto 2008 | Leto 2009 | Leto 2010 | Leto 2011 | Leto 2012 | Leto 2013 |

Uradniki in začasno osebje (XX 01 01) |

Osebje, financirano po členu XX 01 02 (pomožno osebje, napoteni nacionalni izvedenci, pogodbeno osebje, itd.) (navesti proračunsko vrstico) |

Stroški za človeške vire in z njimi povezani stroški (ki NISO vključeni v referenčni znesek) SKUPAJ | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

8.2.6. Drugi upravni odhodki, ki niso vključeni v referenčni znesek

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno) |

Leto 2008 | Leto 2009 | Leto 2010 | Leto 2011 | Leto 2012 | Leto 2013 | SKUPAJ |

XX 01 02 11 01 – Misije |

XX 01 02 11 02 – Sestanki in konference |

XX 01 02 11 03 – Odbori[32] |

XX 01 02 11 04 – Študije in posvetovanja |

XX 01 02 11 05 – Informacijski sistemi |

2 Drugi odhodki za upravljanje SKUPAJ (XX 01 02 11) |

3 Drugi odhodki upravne narave (opredeliti, vključno s sklicem na proračunsko vrstico) |

Upravni odhodki, razen stroškov za človeške vire in z njimi povezanih stroškov (ki NISO vključeni v referenčni znesek), SKUPAJ | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

[pic][pic][pic][pic][pic][pic]

[1] Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij COM(2006) 689 konč.: „Strateški pregled boljše pravne ureditve v Evropski uniji“.

[2] Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu „o zmanjšanju obremenitve poročanja, poenostavitvi in določanju prednostnih nalog na področju statistike Skupnosti“ (COM(2006) 693 konč.).

[3] UL L 56, 2.3.1988, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1890/2006 (UL L 386, 29.12.2006, str. 12).

[4] UL C , , str. .

[5] UL C […], […], str. […].

[6] UL L 56, 2.3.1988, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1928/2006 (UL L 406, 30.12.2006, str. 7).

[7] UL L 277, 21.10.2005, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2012/2006 z dne 19. decembra (UL L 384, 29.12.2006, str. 8).

[8] UL L 52, 22.2.1997, str. 61. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1882/2003 (UL L 284, 3.10.2003, str. 1).

[9] UL L 293, 24.10.1990, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1893/2006 (UL L 393, 30.12.2006, str. 1).

[10] UL L 154, 21.6.2003, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 2007 (UL L, .......2007, str.).

[11] UL L 209, 11.8.2005, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 320/2006 (UL 58, 28.2.2006, str. 42).

[12] UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

[13] UL L 184, 17.7.1999, str. 23. Sklep, kakor je spremenjen s Sklepom 2006/512/ES (UL L 200, 22.7.2006, str. 11).

[14] UL L 179, 7.8.1972, str. 1.

[15] Uredba (ES) št. 1782/2003, UL 270, 21.10.2003, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2217/2004 (UL L 375, 23.12.2004, str. 1).

[16] Uredba (ES) št. 1760/2000.

[17] Uredba (EGS) št. 2092/91, UL L 198, 22.7.1991, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1481/2004 (UL L 272, 20.8.2004, str. 11).

[18] Starostne skupine: (od zaključka šole do 24 let), (25–34), (35–44), (45–54), (55–64), (65 in več).

[19] Odstotne skupine letnega števila delovnih enot: (0), (>0–<25), (≥25–<50), (≥50–<75), (≥75–<100), (100).

[20] Oznake usposabljanja: (samo praktične izkušnje iz kmetijstva), (osnovna kmetijska izobrazba), (celotna kmetijska izobrazba).

[21] Odstotne skupine: (≥0-≤10) .(>10-≤50) .(>50-<100).

[22] UL L 160, 26.6.1999, str. 80.

[23] UL L 220, 17.08.1985, str. 1.

[24] Odhodki, ki ne sodijo v poglavje xx 01 zadevnega naslova xx.

[25] Odhodki v okviru člena xx 01 04 naslova xx.

[26] Odhodki v okviru poglavja xx 01, razen odhodkov iz člena xx 01 04 ali xx 01 05.

[27] Glej točki 19 in 24 Medinstitucionalnega sporazuma.

[28] Stroškov zanje referenčni znesek NE krije.

[29] Stroškov zanje referenčni znesek NE krije.

[30] Stroški zanje so vključeni v referenčni znesek.

[31] S sklicevanjem na: posebni zakonodajni finančni izkaz za zadevno(-e) izvajalsko(-e) agencijo(-e).

[32] Opredeliti vrsto odbora in skupino, v katero sodi.