SL Uradni list Evropske unije CE 144/9

SKUPNO STALIŠČE (ES) št. 20/2005,

ki ga je sprejel Svet dne 7. marca 2005

z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2005/…/ES z dne … o patentabilnosti računalniško izvedenih izumov

(2005/C 144 E/02)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 95 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Uresničevanje notranjega trga vključuje odpravljanje omejitev prostega pretoka in izkrivljanja konkurence ter hkratno oblikovanje okolja, ki vzpodbuja inovativnost in naložbe. V povezavi s tem predstavlja patentno varstvo izumov bistveni element za uspeh notranjega trga. Učinkovito, pregledno in usklajeno varstvo računalniško izvedenih izumov v vseh državah članicah je bistveno za vzdrževanje in spodbujanje naložb na tem področju.

(2) Na področju varstva računalniško izvedenih izumov obstajajo razlike v upravnih in sodnih praksah posameznih držav članic. Takšne razlike lahko ovirajo izmenjavo in tako preprečujejo pravilno delovanje notranjega trga.

(3) Takšne razlike bi se lahko še povečale, ker države članice sprejemajo nove in različne upravne prakse ali ker se nacionalna sodna praksa, ki razlaga veljavno zakonodajo, razvija na različne načine.

(4) Stalno povečevanje razširjenosti in uporabe računalniških programov na vseh tehnoloških področjih ter njihova svetovna širitev preko interneta predstavljajo odločilni dejavnik na področju tehnoloških izumov. Zato je treba v Skupnosti zagotoviti optimalno okolje za razvijalce in uporabnike računalniških programov.

(5) Zato morajo biti zakonski predpisi, ki urejajo patentabilnost računalniško izvedenih izumov, usklajeni, da se s tem zagotovi, da bosta iz njih izhajajoča pravna varnost in raven zahtev za patentabilnost omogočili inovativnim podjetjem čim večje koristi od izuma in jih spodbujali k naložbam in inovativnosti. Pravna varnost bo zagotovljena tudi na podlagi dejstva, da v primeru dvoma pri razlaganju te direktive nacionalna sodišča lahko, nacionalna sodišča zadnje stopnje pa morajo, pridobiti odločitev Sodišča Evropskih skupnosti.

(6) Skupnost in njene države članice so zavezane s Sporazumom o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (Sporazum TRIPS), ki ga je Svet odobril s Sklepom 94/800/ES z dne 22. decembra 1994 o sklepanju sporazumov v imenu Evropske skupnosti pri zadevah v njegovi pristojnosti, doseženih v urugvajskem krogu večstranskih pogajanj (1986–1994) (3). Člen 27(1) Sporazuma TRIPS zagotavlja, da morajo biti patenti dostopni za vse izume, tako izdelke kakor tudi postopke, na vseh tehnoloških področjih, pod pogojem, da so novi, na inventivni ravni in industrijsko uporabni. Razen tega morajo biti v skladu z navedenim členom patentne pravice dostopne in uveljavljane brez diskriminacije glede na področje tehnologije. Skladno s tem se ta načela uporabljajo tudi za računalniško izvedene izume.

(7) V skladu s Konvencijo o podeljevanju evropskih patentov, podpisano v Münchnu 5. oktobra 1973 (Evropska patentna konvencija), in v skladu s patentnim pravom držav članic računalniški programi, skupaj z odkritji, znanstvenimi teorijami, matematičnimi metodami, estetskimi stvaritvami, načrti, pravili in metodami za umske dejavnosti, igranjem iger ali poslovanjem ter predstavitvijo informacij, izrecno niso obravnavani kot izumi in so torej izključeni iz patentabilnosti. Vendar pa se ta izjema uporablja in je upravičena samo, v obsegu, v katerem se patentna prijava ali patent nanašata na zgornje vsebine ali dejavnosti same, ker imenovane vsebine in dejavnosti same ne spadajo na področje tehnologije.

(8) Cilj te direktive je preprečiti različne razlage določb Evropske patentne konvencije glede meja patentabilnosti. Iz tega izhajajoča pravna varnost naj bi pomagala zagotoviti ugodno okolje za naložbe in izume na področju programske opreme.

(9) Patentno varstvo omogoča, da imajo izumitelji koristi od svoje ustvarjalnosti. Varstvo patentnih pravic na področju izumov je v interesu družbe kot celote in se jih ne bi smelo uporabljati na način, ki nasprotuje konkurenčnosti.

(10) V skladu z Direktivo Sveta 91/250/EGS z dne 14. maja 1991 o pravnem varstvu računalniških programov (4) je izraz v kateri koli obliki izvirnega računalniškega programa zavarovan po določbah avtorskega prava kot književno delo. Vendar pa ideje in načela, ki so osnova kateremu koli elementu računalniškega programa, niso varovani po določbah avtorskega prava.

(11) Da izum velja za patentabilnega, mora biti tehničen, torej spadati na področje tehnologije.

(12) V splošnem morajo izumi, da zadostijo merilu inventivne ravni, dati tehnični prispevek stanju tehnike.

(13) Čeprav torej računalniško izveden izum spada na področje tehnologije, kadar ne daje tehničnega prispevka stanju tehnike, ker na primer njegov prispevek nima tehničnega značaja, ne zadosti merilu inventivne ravni in zato ni patentabilen.

(14) Preprosta izvedba sicer nepatentabilne metode na napravi, kakršen je računalnik, sama po sebi ni zadostno jamstvo, da gre za tehnični prispevek. Zatorej računalniško izvedena poslovna metoda, metoda za obdelavo podatkov ali druga metoda, ki stanju tehnike daje samo prispevek, ki ni tehničen, ne more predstavljati patentabilnega izuma.

(15) Če se prispevek stanju tehnike nanaša samo na nepatentabilno zadevo, ne moremo govoriti o patentabilnem izumu ne glede na to, kako je predmet predstavljen v prijavi. Na primer, zahteve o tehničnem prispevku ni mogoče obiti preprosto z navedbo tehničnih sredstev v patentni prijavi.

(16) Razen tega algoritem po naravi ni tehničen in zatorej ne more predstavljati tehničnega izuma. Vendar pa je metoda, ki vključuje uporabo algoritma, lahko patentabilna pod pogojem, da je uporabljena za reševanje tehničnega problema. Vendar pa vsak patent podeljen za takšno metodo ne more monopolizirati algoritma kot takega ali njegove uporabe, ki ni predvidena v patentu.

(17) Področje uporabe izključnih pravic, podeljenih za kateri koli patent, je določeno v prijavah, ki so obrazložene z opisom in z morebitnimi risbami. Pri računalniško izvedenih izumih se je treba sklicevati vsaj na izdelek, kakršen je programirana naprava, ali na postopek, izveden s pomočjo takšne naprave. Če torej okvir uporabe posameznih elementov programske opreme ne vsebuje izvrševanje katerega koli izdelka ali postopka, ki je predmet upravičenih zahtev, takšna uporaba ne predstavlja kršitve patentnih pravic.

(18) Za pravno varstvo računalniško izvedenih izumov ni treba oblikovati posebnih pravnih predpisov, ki bi nadomestili pravila nacionalnega patentnega prava. Nacionalno patentno pravo predstavlja osnovo pravnega varstva računalniško izvedenih izumov. V tej direktivi je zgolj razjasnjen sedanji pravni položaj, da se zagotovi pravna varnost, preglednost in jasnost zakonodaje in prepreči odklone glede patentabilnosti nepatentabilnih metod, na primer očitnih ali ne-tehničnih postopkov in poslovnih metod.

(19) V tej direktivi se je treba omejiti na določitev posameznih načel, ki se nanašajo na patentabilnost takšnih izumov; ta načela morajo predvsem zagotavljati, da bodo izumi, ki dajejo tehnični prispevek na tehnološkem področju, deležni varstva, in obratno zagotavljati, da izumi, ki tehničnega prispevka ne dajejo, varstva ne bodo deležni.

(20) Konkurenčni položaj industrije Skupnosti v odnosu z njenimi glavnimi trgovinskimi partnerji se bo izboljšal, če bodo sedanje razlike v pravnem varstvu računalniško izvedenih izumov odpravljene in bo pravna ureditev pregledna. Glede na trenutno težnjo tradicionalne predelovalne industrije, da svojo dejavnost preusmerja na cenovno ugodne trge izven Skupnosti, je pomen varstva intelektualne lastnine in posebej patentnega varstva očiten.

(21) Ta direktiva ne posega v uporabo členov 81 in 82 Pogodbe, še posebej, kjer prevladujoči dobavitelj zavrača uporabo patentirane tehnike, ki je potrebna izključno za zagotovitev konverzije konvencij dveh različnih računalniških sistemov ali omrežij ter za prenos in izmenjavo podatkov med njima.

(22) Patentne pravice za izume znotraj področja uporabe te direktive ne smejo vplivati na dejanja, dovoljena v skladu s členoma 5 in 6 Direktive 91/250/EGS, še posebej ne na določbe glede dekompiliranja in interoperabilnosti. Zlasti za dejanja, za katera v skladu s členoma 5 in 6 Direktive 91/250/EGS ni potrebno dovoljenje imetnika pravice glede njegovih programu pripadajočih ali nanj nanašajočih se avtorskih pravic in za katera bi bilo sicer v skladu z navedenima členoma potrebno takšno dovoljenje, ni potrebno dovoljenje imetnika pravice glede njegovih programu pripadajočih ali nanj nanašajočih se patentnih pravic.

(23) Ker cilja te direktive, in sicer uskladitve nacionalnih predpisov o patentabilnosti računalniško izvedenih izumov, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker je ta cilj zaradi potrebe po usklajenem nadnacionalnem ukrepanju laže doseči na ravni Skupnosti, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za dosego navedenih ciljev —

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Področje uporabe

Ta direktiva določa pravila za patentabilnost računalniško izvedenih izumov.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(a) „računalniško izvedeni izum“ pomeni vsak izum, ki je izveden s pomočjo računalnika, računalniškega omrežja ali druge programljive naprave, z eno ali več značilnosti, ki so delno ali v celoti izvedene s pomočjo računalniškega programa ali računalniških programov;

(b) „tehnični prispevek“ pomeni prispevek stanju tehnike na področju tehnologije, ki je nov in za strokovnjaka ni očiten; tehnični prispevek se ocenjuje ob upoštevanju razlike med stanjem tehnike in celotne patentne prijave, ki mora vsebovati tehnične značilnosti ne glede na to, če jih spremljajo tudi netehnične značilnosti ali ne.

Člen 3

Pogoji za patentabilnost

Računalniško izvedeni izum je patentabilen, če je industrijsko uporabljiv, nov in na inventivni ravni. Računalniško izvedeni izum je na inventivni ravni, če daje tehnični prispevek.

Člen 4

Nepatentabilni izumi

1. Računalniški program kot tak ne more predstavljati patentabilnega izuma.

2. Tehnični prispevek računalniško izvedenega izuma ne pomeni samo uporabe računalnika, omrežja ali programljive naprave. Zato niso patentabilni izumi, ki vsebujejo računalniške programe, ne glede na to, ali so v izvorni kodi, objektni kodi ali v kakšni drugi obliki, če vključujejo poslovne, matematične ali druge metode in ne dajejo tehničnega prispevka, ki presega normalno fizično interakcijo med programom in računalnikom, omrežjem ali drugo programljivo napravo, v kateri se izvaja.

Člen 5

Oblika prijav

1. Države članice zagotovijo, da se računalniško izveden izum lahko prijavi kot izdelek, to je kot programirani računalnik, programirano računalniško omrežje ali druga programirana naprava, ali kot postopek, izveden s pomočjo programske opreme takšnega računalnika, računalniškega omrežja ali naprave.

2. Prijava za računalniški program, bodisi samostojni bodisi na nosilcu, ni dovoljena, če program, naložen in izveden na programljivem računalniku, programljivem računalniškem omrežju ali drugi programljivi napravi, ne sproži uporabe izdelka ali postopka iz iste patentne prijave v skladu z odstavkom 1.

Člen 6

Povezava z Direktivo 91/250/EGS

Patentne pravice za izume znotraj področja uporabe te direktive ne vplivajo na dejanja, dovoljena v skladu s členoma 5 in 6 Direktive 91/250/EGS, še zlasti ne na določbe glede dekompiliranja in interoperabilnosti.

Člen 7

Spremljanje stanja

Komisija spremlja vpliv računalniško izvedenih izumov na inovativnost in konkurenčnost tako v Evropi kakor tudi v mednarodnem merilu, pa tudi vpliv na podjetja Skupnosti, še posebej majhna in srednje velika, na skupnost odprte kode in elektronsko poslovanje.

Člen 8

Poročilo o učinkih direktive

Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu do … (5) poroča:

(a) o vplivu patentov za računalniško izvedene izume na dejavnike iz člena 7;

(b) ali so pravila, ki urejajo trajanje patenta in določitev zahtev patentabilnosti, in še posebej glede novosti, inventivne ravni in pravega obsega zahtev, ustrezna ter ali je zaželeno in pravno mogoče ta pravila spremeniti ob upoštevanju mednarodnih obveznosti Skupnosti;

(c) ali so države članice v primerih, ko pred izdajo patenta ni bilo raziskano, če ustreza zahtevam po novosti in inventivni ravni, naletele na težave, in, če se je to zgodilo, ali obstajajo zaželeni načini ravnanja pri reševanju takšnih težav;

(d) ali je prišlo do težav pri odnosu med patentnim varstvom računalniško izvedenih izumov in pravnim varstvom računalniških programov po določbah avtorskega prava, kakor ga predvideva Direktiva 91/250/EGS, in ali je pri računalniško izvedenih izumih prišlo do kakršnih koli zlorab patentnega sistema;

(e) o načinu upoštevanja zahteve te direktive v praksi in smernicah za presojo Evropskega patentnega urada;

(f) o stališčih, na podlagi katerih bi bilo morebiti treba pripraviti diplomatsko konferenco o reviziji Evropske patentne konvencije;

(g) o vplivu patentov za računalniško izvedene izume na razvoj in trženje interoperabilnih računalniških programov in sistemov.

Člen 9

Ocena vpliva

Komisija na podlagi spremljanja stanja v skladu s členom 7 in poročila v skladu s členom 8 oceni vpliv te direktive in po potrebi Evropskemu parlamentu in Svetu predloži predloge sprememb.

Člen 10

Izvajanje

1. Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do … (6). O tem takoj obvestijo Komisijo.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2. Države članice predložijo Komisiji besedila predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 11

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 12

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, Za Evropski parlament Predsednik … Za Svet Predsednik …

(1) UL C 61, 14.3.2003, str. 154.

(2) Mnenje Evropskega parlamenta z dne 24. septembra 2003 (UL C 77 E, 26.3.2004, str. 230), Skupno stališče Sveta z dne 7. marca 2005 in Stališče Evropskega parlamenta z dne ... (še ni objavljeno v UL).

(3) UL L 336, 23.12.1994, str. 1.

(4) UL L 122, 17.5.1991, str. 42. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Direktivo 93/98/EGS (UL L 290, 24.11.1993, str. 9).

(5) Pet let po dnevu začetka veljavnosti te direktive.

(6) Dve leti od dneva začetka veljavnosti te direktive.