SL    SL SL 
 
SL 1   SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 16.7.2008 
SEC(2008) 2267 
  
DELOVNI DOKUMENT OSEBJA KOMISIJE 
 
spremni dokument  
Predlog  
 
DIREKTIVA SVETA 
 
o spremembi direktiv Sveta 95/59/ES, 92/79/ EGS in 92/80/EGS o strukturi in stopnjah 
trošarine, ki velja za predelane toba čne izdelke 
POVZETEK OCENE U ČINKA  
{COM(2008) 459 kon č.} 
{SEC(2008) 2266} 
 
SL 2   SL Povzetek 
Delovni dokument osebja Komisije, spremni dokument k predlogu Direktive Sveta o 
spremembi direktiv Sveta 95/59/ES, 92/79/EG S in 92/80/EGS o str ukturi in stopnjah 
trošarine, ki velja za predelane toba čne izdelke. 
Službe Komisije so opravile oceno u činka, osredoto čeno na mogo če ukrepe, s katerimi bi 
lahko posodobili ali pove čali preglednost struktur e trošarin na toba čne izdelke. Poleg tega je 
bila posebna pozornost posve čena razmerju med javnim zdravjem in kon čno ceno izdelkov, 
ob upoštevanju Okvirne konvencije Svetovne zd ravstvene organizacije za nadzor nad 
tobakom, ter možnostim uskladitve strukture in  stopenj trošarin na drobno rezani tobak za 
kajenje („tobak za zvijanje“) s trošarinami na cigarete. 
Ta ocena u činka je temeljila na obsežnem posvet ovalnem postopku. Združenja in druge 
zainteresirane strani (trgovina, zdravstvo itd.) so bili povabljeni, naj prek javnega spletnega posvetovanja predložijo dokumente o stališ čih.  
Zaradi preu čitve, kako bi lahko obravnavali razli čne cilje za obdav čitev tobaka, je Komisija 
ocenila štiri osnovne pristope. 
Prvi pristop pomeni, da se na ravni Skupnosti ne posega več (možnost, po kateri se politika 
ne spremeni). Ta pristop ne bo rešil problema izkrivljanj zaradi čezmejnega nakupovanja in 
tihotapljenja, ki sta zdaj navzo ča na trgu tobaka, kar posledi čno vpliva na prihodek in 
varovanje zdravja.  
Poleg tega ne bo rešil dav čne nestabilnosti in izkrivljan j konkurence, ki jih zdaj povzro ča 
koncept kategorije najbolje prodajanih ciga ret. Prav tako ne bo obravnaval problema 
nadomeščanja in zaradi davka nastalih  izkrivljanj konkurence med razli čnimi izdelki 
predelanega tobaka. Zato se Komisija ni odlo čila podpreti te možnosti. 
Drugi pristop  pomeni, da se spremeni le strukt ura trošarin na cigarete.  Za rešitev 
problemov, ki jih zdaj povzro ča koncept kategorije najbolje prodajanih cigaret, je v oceni 
učinka preu čena opustitev koncepta kategorije najbol je prodajanih cigaret kot referen čne 
vrednosti za minimalne zahteve. Zdaj morajo trošarine znašati vsaj 57 % maloprodajne cene, 
vključno z davkom, in vsaj 64 EUR na 1 000 cigaret iz  kategorije najbolje  prodajanih cigaret. 
Namesto tega sta bili v oceni u činka preu čeni dve alternativi: a) uporaba minimalnih zahtev 
EU, ki sta 57 % in 64 EUR, za vse cigarete ali b) uporaba minimalnih zahtev v skladu s 
tehtanimi povpre čnimi cenami. Hkrati se ocenjuje u činek zagotavljanja ve čje prožnosti 
državam članicam, kar zadeva strukturo tr ošarin na naci onalni ravni. 
Obe alternativi bi poenostavili ureditve v primer javi s sedanjim stanjem. Uporaba minimalnih 
zahtev za vse cigarete  ali za tehtane povpre čne cene ne bi pomenila povišanja upravnih 
stroškov za nobeno od zainteresiranih strani. Obe alternativi bi tudi rešili problema dav čne 
nestabilnosti in izkrivljanj konkurence, ki ju  zdaj povzro ča koncept kategori je najbolje 
prodajanih cigaret. Vendar pa bi le uporaba minimalnih 64 EU R na vse cigarete oblikovala 
davčno dno za vse cigarete v EU. Poleg tega bi t udi uspešneje kot druge možnosti zmanjšala 
davčno in cenovno razliko med državami članicami in precej upoštevala pomisleke glede 
javnega zdravja. Zato do bi ta možnost prednost z vidika notra njega trga in zdravja. Vendar pa 
bi imela uporaba pravila 57 % na vs e cigarete v št evilnih državah članicah za posledico 
 
SL 3   SL obvezno trošarino ad valorem in ne bi bila skladna s ciljem zagotavljanja ve čje prožnosti 
državam članicam glede razmerja med specifi čno trošarino in trošarino ad valorem. Zato je 
uporaba pravila 57 % na tehtane povpre čne cene prednostna možnost. 
Vendar pa drugi pristop ne bi zadost no upošteval zdravstvenih pomislekov.  
Tretji pristop pomeni povišanje minimalnih stopenj trošarin na cigarete (poleg sprememb 
strukture). V oceni u činka je bilo simuliranih nekaj poviša nj minimalnih stopenj trošarin na 
cigarete, bodisi 57 % bodisi najmanj 64 EUR na  1 000 cigaret. Ugotovlje no je, da je povišanje 
denarnega minimuma na 64 EUR najboljši inst rument za dosego približevanja davkov in cen 
cigaret v EU v interesu mednarodnega trga in za  nadzor nad tobakom. Vendar pa bi bilo treba 
povišanje denarnega minimuma kombinirati s povišanjem minimalne zahteve 57 %, kar bi 
zahtevalo posodobitev odstopne klavzule, ki je zdaj dolo čena na 101 EUR (kadar je trošarina 
vsaj 101 EUR na kategorijo najbolje  prodajanih cigaret, državam članicam ni treba ve č 
upoštevati zahteve po 57 %). Posodobitev na  122 EUR bi ohranila korak z najnovejšim 
razvojem trošarin na cigarete na notranjem trgu in imela enak u činek kot leta 2001, kar 
pomeni, da bi zajela pet držav članic z najvišjo obdav čitvijo.  
V zadnjih petih letih se je por aba cigaret v EU zmanjšala za ve č kot 10 %. V istem obdobju so 
se trošarine povišale za ve č kot 30 %. Da bi sprožili podoben upad porabe v naslednjih petih 
letih, bi bila zaželena nadaljnja povišanja trošarin. Ob upoštevanju cenovne elasti čnosti –0,43, 
ki jo svetuje Svetovna banka, je za dosego 10-odstotnega zman jšanja povpraševanja potrebno 
25-odstotno povišanje cen. 10-odstotno zmanjšanje  v petih letih bi bilo skladno tudi z 
Evropsko strategijo za nadzor nad tobakom, ki  jo je sprejel Regionalni urad Svetovne 
zdravstvene organizacije za Evropo in katere glavni cilj je zmanjšati razširjenost kajenja za 
2 % na leto.  
Glede na zgoraj povedano je Komisija preu čila številna mogo ča povišanja. 
Povišanje na 90 EUR na vse ciga rete in na 63 % tehtane povpre čne cene bi povzro čilo v 
povprečju verjetno 10-odstotno zmanjšanje povpraševanja v 22 državah članicah1. Poleg tega 
bi utrlo pot nadaljnjim povišanjem trošarin na cigarete, tudi v tistih državah, v katerih je 
stopnja obdav čitve že visoka. Razen v Romuniji in Bolg ariji to ne bi pomenilo pretirano 
visokih cen glede na lokalno kupno mo č v državah članicah. 
V celoti gledano, je na podro čju cigaret ta pristop videti najprimernejši za zagotovitev 
ustreznega delovanja notranjega trga in hkrati visoke ravni varovanja zdravja. 
Četrti pristop pomeni spremembo struktur in minimaln ih stopenj trošarin na druge 
proizvode , predvsem na drobno rezani toba k, da bi se izognili nadomeš čanju cigaret z manj 
obdavčenimi toba čnimi izdelki. 
Precejšnja razlika med državami članicami v dav čnih stopnjah na drobno rezani tobak ima za 
posledico tihotapljenje in čezmejno nakupovanje med številnimi sosednjimi državami ter 
povzroča izkrivljanja na notranjem trgu. Po leg tega je vrzel med stopnjo obdav čitve cigaret in 
drobno rezanega tobaka povod za nadomeš čanje. Po uradnih podatkih se je poraba cigaret v 
EU-27 v obdobju 2002–2006 zmanjšal a za približno 13 %. Obra tno pa se je po podatkih 
poraba drobno rezanega tobaka pove čala za približno 10 %. Težko je najti utemeljitev za 
precejšnje razlike med minimalnimi stopnjami za te proizvode na ravni Skupnosti. To velja 
                                                 
1 Razen v DE, UK, IE, FR (RO pa ni bila vklju čena v simulacijo) 
 
SL 4   SL tako z vidika poštene konkurence kot tudi z zdra vstvenega vidika gled e na škodljivost obeh 
proizvodov. Zato bi bilo treba minimalne st opnje za drobno rezani tobak, namenjen zvijanju 
cigaret, uskladiti s stopnjami za cigarete. 
Pri drobno rezanem tobaku lahko države članice izbirajo med upoštevanjem minimalne 
denarne stopnje ali  minimalne stopnje ad valorem. Ker pa je minimalna denarna zahteva 
najboljši dejavnik približevanja, bi morala (poleg minimalne vr ednosti ad valorem) tako kot 
za cigarete obstajati obvezna dena rna minimalna stopnja za vse države članice,  
Ob upoštevanju posebnih zna čilnosti drobno rezanega tobaka je bilo v prejšnjem poro čilu 
Komisije navedeno, da bi minimalno tr ošarino na drobno rezani tobak lahko dolo čili na 
približno dveh tretjinah najnižje trošarinsk e obremenitve na cigarete. Da bi upoštevali 
dvotretjinsko razmerje med drobno rezanim tobakom in cigaretami, je treba minimalno denarno zahtevo dolo čiti pri 43 EUR na kilogram, sorazmerno minimalno zahtevo pa pri 
38 %.  
Uporaba zgoraj navedenega dvotre tjinskega razmerja pri predlaga nih povišanjih za cigarete bi 
povišala minimalne stopnje za drobno rezani toba k na 60 EUR in 42 % v petih letih. Ob enaki 
cenovni elasti čnosti, kot velja za cigarete, bi povišan je minimalnih zahtev na 60 EUR in 42 % 
povzročilo približno 20-odstotno zmanjšan je povpraševanja v 19 državah članicah. 
****