EVROPSKA KOMISIJA Strasbourg, 12.6.2018 COM(2018) 473 final 2018/0249(COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o vzpostavitvi instrumenta za finančno podporo za upravljanje meja in vizume v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja {SEC(2018) 315 final}

{SWD(2018) 347 final}

{SWD(2018) 348 final}







OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1.OZADJE PREDLOGA •Razlogi za predlog in njegovi cilji Učinkovito varovanje naših zunanjih meja je pogoj za zagotavljanje varnega prostora za prosti pretok oseb in blaga znotraj Unije in eden glavnih ciljev odziva Unije na izzive, s katerimi se soočamo na področju migracij in varnosti, kot je navedeno v sporočilu Komisije o evropski agendi o migracijah. Cilj Unije (na podlagi člena 67(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU)) zagotoviti visoko raven varnosti v območju svobode, varnosti in pravice bi bilo treba med drugim doseči s skupnimi ukrepi v zvezi s prehajanjem oseb prek notranjih meja in nadzorom na zunanjih mejah Unije ter skupno vizumsko politiko. Vzpostavitev prostora brez notranjih meja, v katerem je zagotovljen prosti pretok oseb in blaga, prinaša pomembne koristi evropskim državljanom in podjetjem. Schengensko območje je eno najpomembnejših sredstev, s katerimi lahko evropski državljani uveljavljajo svoje svoboščine, notranji trg pa lahko uspeva in se razvija. Je eden od najoprijemljivejših dosežkov Unije, zato je še toliko pomembneje, da okrepimo prizadevanja in zaščitimo njegovo celovitost, zlasti v času izzivov, ki jih prinaša migracijski pritisk. Proračun Unije je imel ključno vlogo pri financiranju skupnega odziva na različne razsežnosti migracijske krize in ohranitvi schengenskega območja. Komisija predlaga, da se poveča podpora za varovanje naših zunanjih meja. To vključuje ustrezno upravljanje tokov blaga in oseb s krepitvijo nadzora na zunanjih mejah in zagotavljanje, da imajo države članice primerno opremo za izvajanje carinskih kontrol. Komisija je 2. maja 2018 sprejela predlog za naslednji večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027, v katerem je zato predlagala, da se vzpostavi nov Sklad za integrirano upravljanje meja, ki bo državam članicam zagotavljal nujno potrebno in okrepljeno podporo za varovanje skupnih zunanjih meja Unije, s skupnimi sredstvi v višini 9 318 000 000 EUR (v tekočih cenah). Za naslednje obdobje je tako predvideno petkratno povečanje skupnih sredstev za upravljanje meja v primerjavi z veljavnim večletnim finančnim okvirom. Sklad za integrirano upravljanje meja bo prispeval k nadaljnjemu razvoju skupne vizumske politike in zagotavljal izvajanje evropskega integriranega upravljanja meja na zunanjih mejah, da bi se upravljalo učinkovito prehajanje zunanjih meja. To vključuje obravnavanje migracijskih izzivov in potencialnih prihodnjih groženj na teh mejah, s čimer bo prispeval k obravnavanju hudih kaznivih dejanj s čezmejno razsežnostjo in zagotavljanju visoke ravni notranje varnosti v Uniji ob doslednem spoštovanju temeljnih pravic in ohranjanju prostega gibanja oseb znotraj Unije. Državam članicam bi se morala še naprej zagotavljati finančna sredstva, da bi lahko izgradile in okrepile svoje zmogljivosti na teh področjih ter izboljšale sodelovanje, med drugim z ustreznimi agencijami Unije. Sklad bo imel pomembno vlogo tudi pri zagotavljanju večje enotnosti pri izvajanju carinskih kontrol na zunanjih mejah, saj bo odpravljal sedanja neravnovesja med državami članicami zaradi geografskih razlik ter razlik v zmogljivostih in virih, ki so jim na voljo. V tem okviru bo predlagani Sklad za integrirano upravljanje meja sestavljen iz dveh instrumentov, tj. instrumenta za finančno podporo za upravljanje meja in vizume in instrumenta za finančno podporo za opremo za carinske kontrole. Ta predlog zadeva le instrument za upravljanje meja in vizume. Komisija je vzporedno s tem pripravila ločen predlog, ki zajema instrument za opremo za carinske kontrole. Krepitev evropskega integriranega upravljanja meja na zunanjih mejah, kakor je opredeljeno v Uredbi (EU) 2016/1624 o ustanovitvi evropske mejne in obalne straže, je ključni steber ukrepanja EU in pogoj za normalno delovanje schengenskega sistema. Koncept evropskega integriranega upravljanja meja združuje vrsto elementov, ki jih je treba obravnavati celovito in usklajeno, in sicer od nadzora meja, vključno z napotitvijo državljanov tretjih držav, ki potrebujejo zaščito, preprečevanja in odkrivanja čezmejnih kaznivih dejanj ter operacij iskanja in reševanja do analiz tveganja. Pomemben element evropskega integriranega upravljanja meja so tudi medagencijsko sodelovanje in mehanizmi solidarnosti, vključno z instrumenti financiranja Unije, kot sta novi Sklad za integrirano upravljanje meja in zlasti instrument za upravljanje meja in vizume. Zunanje meje EU so skupne meje, ki zahtevajo skupne in usklajene ukrepe pristojnih nacionalnih organov in akterjev EU ter Unije kot celote. Upravljanje teh skupnih zunanjih meja je zato skupna odgovornost držav članic in Evropske agencije za mejno in obalno stražo, ki predstavljajo stebra evropske mejne in obalne straže. Da bi lahko evropska mejna in obalna straža učinkovito izvajala evropsko integrirano upravljanje meja, je tesno sodelovanje med njenima sestavnima deloma ključnega pomena. Potrebna je ustrezna porazdelitev namenskih finančnih sredstev EU za zagotovitev, da imajo države članice, ki so jih migracije najbolj prizadele, zadostno zmogljivost za obravnavanje izzivov, s katerimi se soočajo, v korist celotne Unije. K temu bo prispeval instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizume. Prizadevanja nacionalnih mejnih policij in organov za carinske kontrole, ki jih bo podpiral instrument, je treba dopolniti z močno in popolnoma operativno Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo, ki bo jedro v celoti integriranega sistema EU za upravljanje meja. Zato namerava Komisija predlagati znatno okrepitev agencije, da bi ta postala popolnoma operativna, njena stalna enota pa bi štela okoli 10 000 mejnih policistov. To zahteva tudi dobro delujočo Evropsko agencijo za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (eu-LISA). V naslednjem večletnem finančnem okviru bo financiranje Unije prek instrumentov za zunanje delovanje zagotavljalo tudi dodatno podporo za sodelovanje s tretjimi državami, namenjeno izboljšanju upravljanja njihovih meja, preprečevanju nedovoljenih migracij in boljšemu upravljanju migracijskih tokov. Glavni izziv, ki naj bi ga predlog obravnaval, je potreba po večji prožnosti pri upravljanju prihodnjega instrumenta v primerjavi s sedanjim programskim obdobjem, pa tudi potreba po orodjih za zagotavljanje, da so sredstva namenjena prednostnim nalogam in ukrepom EU, ki imajo znatno dodano vrednost za Unijo. Za obravnavanje novih izzivov in prednostnih nalog so potrebni novi mehanizmi za dodeljevanje sredstev v okviru deljenega, neposrednega in posrednega upravljanja. Ključnega pomena za razdelitev sredstev je prožnost pri določanju pravega načina izvajanja in tem, ki bi jim bilo treba dodeliti sredstva, pri čemer je treba ohraniti kritično maso vnaprejšnjega financiranja za strukturne in velike večletne naložbe v skladu s potrebami držav članic po nadaljnjem razvoju njihovih sistemov upravljanja meja. Pri dodeljevanju sredstev se bo v celoti upoštevalo tudi to, da morajo biti naložbe držav članic osredotočene na ključne prednostne naloge EU v skladu s pravnim redom Unije. Poleg osnovnega zneska v višini 5 000 000 EUR, ki se bo predvidoma dodelil državam članicam na začetku programskega obdobja, bodo finančna sredstva, predvidena za programe držav članic, dodeljena na podlagi razdelitvenega ključa, ki bo odražal potrebe in pritisk, s katerimi se soočajo države članice na področjih, ki ju zajema ta instrument (upravljanje meja in vizumi). Finančna sredstva se bodo razdelila na naslednji način: 30 % za zunanje kopenske meje, 35 % za zunanje morske meje, 20 % za letališča in 15 % za konzularne urade. Na področju upravljanja meja bo razdelitev sredstev za zunanje morske in kopenske meje vsake države članice temeljila na dolžini teh zunanjih meja in pritisku na njih (70 %). Dejavnik pri razdelitvi sredstev za zunanje morske in kopenske meje bo tudi delovna obremenitev na teh mejah (30 %). Sredstva za letališča bodo razdeljena na podlagi delovne obremenitve držav članic na letališčih. Kar zadeva sredstva za konzularne urade, bo 50 % sredstev razdeljenih ob upoštevanju števila konzularnih uradov in ostalih 50 % za delovno obremenitev na teh konzularnih uradih z vidika upravljanja vizumske politike. Delež za programe držav članic znaša približno 60 % skupnih finančnih sredstev. Predlaga se, da se državam članicam na začetku programskega obdobja zagotovi približno 50 % sredstev, pri čemer se ohrani možnost rednega dopolnjevanja teh sredstev. Predvideno je, da se fiksni dodatek v višini 10 % sredstev zagotovi na sredini obdobja (tehnična prilagoditev razdelitvenega ključa, odvisna od finančne uspešnosti, v skladu s čimer bi morala država članica predložiti zahtevke za plačilo, ki zajemajo vsaj 10 % začetnega zneska odobritev plačil). Preostalih 40 % skupnih finančnih sredstev bi bilo treba upravljati v okviru tematskega instrumenta, ki bo redno zagotavljal finančna sredstva za vrsto prednostnih nalog, opredeljenih v sklepih Komisije o financiranju. Tematski instrument omogoča prožnost pri upravljanju instrumenta, saj omogoča izplačilo sredstev za tehnično pomoč na pobudo Komisije in naslednje elemente tematskega instrumenta: –podpora za posebne ukrepe, ki zagotavlja dodatna finančna sredstva za namenske ukrepe z visoko dodano vrednostjo za EU v okviru nacionalnih programov držav članic, –podpora za ukrepe Unije, ki se upravlja v okviru neposrednega in posrednega upravljanja, in –nujna pomoč. Ukrepi tematskega instrumenta bi bili načrtovani v okviru letnih ali večletnih programov dela, sprejetih z izvedbenim sklepom Komisije. Instrument bo omogočal obravnavanje novih prednostnih nalog ali sprejetje nujnih ukrepov prek načina izvajanja, ki najbolj ustreza cilju politike.

Instrument bo v skladu z obveznostmi EU prav tako ohranil podporo za delovanje posebne tranzitne sheme, ki jo izvaja Litva, in Litvi zagotavljal nadomestilo za kritje izpada plačil za tranzitne vizume in dodatnih stroškov zaradi dokumenta za olajšani tranzit in dokumenta za olajšani železniški tranzit, kot so stroški zamenjave in nadgradnje opreme in informacijskih sistemov, stroški usposabljanja in operativni stroški. Pri izvajanju instrumenta se bo zagotovila nadaljnja poenostavitev, zlasti s pristopom, skladnim s pravili, ki se uporabljajo za upravljanje drugih skladov Unije (enotna pravila), boljšimi usmeritvami za upravljavske in kontrolne sisteme ter zahtevami glede revizije in z zagotavljanjem, da se pri pravilih o upravičenosti v okviru deljenega upravljanja v celoti upoštevajo možnosti poenostavljenega obračunavanja stroškov. Prav tako je pomembno, da se čim bolj poveča dodana vrednost EU pri ukrepih, ki jih podpira instrument, ter uvede izboljšan okvir za spremljanje in ocenjevanje, da bi se okrepilo upravljanje skladov, ki temelji na smotrnosti. V tem predlogu je za datum začetka uporabe določen 1. januar 2021, pripravljen pa je za Unijo s 27 državami članicami, v skladu z uradnim obvestilom Združenega kraljestva, ki ga je Evropski svet prejel 29. marca 2017, o nameri Združenega kraljestva, da na podlagi člena 50 Pogodbe o Evropski uniji izstopi iz Evropske unije in Euratoma. •Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizume nadgrajuje naložbe in rezultate, dosežene s podporo njegovih predhodnikov, tj. Sklada za zunanje meje za obdobje 2007–2013, vzpostavljenega z Odločbo št. 574/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta, in instrumenta za finančno podporo na področju zunanjih meja in vizumov v okviru Sklada za notranjo varnost za obdobje 2014–2020, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 515/2014 Evropskega parlamenta in Sveta. Instrument za upravljanje meja in vizume bo še naprej podpiral splošne politike EU na področju upravljanja zunanjih meja in vizumov, na primer okrepitev evropskega integriranega upravljanja meja, nakup opreme za upravljanje meja, ki jo bo uporabljala Evropska agencija za mejno in obalno stražo, skupno vizumsko politiko in ustrezne informacijske sisteme. Agencije Unije, dejavne na področju upravljanja meja, zlasti Evropska agencija za mejno in obalno stražo, eu-LISA, pa tudi Agencija Evropske unije za azil (EUAA), so ključnega pomena za zagotavljanje varnosti meja in prostega gibanja oseb v Uniji, pri čemer tesno sodelujejo z organi držav članic. Države članice na primer zagotovijo, da so informacijski sistemi na nacionalni ravni interoperabilni in tako omogočajo izmenjavo informacij med različnimi organi, agencija za obsežne sisteme (eu-Lisa) pa zagotavlja, da je mogoča izmenjava informacij med vsemi informacijskimi sistemi v Uniji. Zato se bosta tudi pri podpori tem agencijam in državam članicam iz proračuna Unije v okviru instrumenta za upravljanje meja in vizume zagotovila popolna skladnost in dopolnjevanje. Prav tako je pomembno, da se zagotovi dopolnjevanje z ukrepi Evropske agencije za pomorsko varnost (EMSA) in Evropske agencije za nadzor ribištva (EFCA), na primer s skupno opremo za pomorski nadzor in varovanje meje, s čimer se bo zagotovila čim boljša uporaba virov za okrepitev pomorske varnosti. Za odziv na ključne izzive na področju upravljanja meja so potrebni odločni ukrepi držav članic in ustreznih agencij. Zato Komisija predlaga znatno povečanje proračuna, zlasti za Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo. Skupaj s predvidenim proračunom za agencijo eu-LISA bodo proračunski prispevki za naslednji večletni finančni okvir znašali 12 013 000 000 EUR (v tekočih cenah). To bo omogočalo bistveno okrepitev vloge in dosega zlasti Evropske agencije za mejno in obalno stražo, predvsem prek stalne enote, ki bo štela približno 10 000 mejnih policistov. Vendar pa dva instrumenta, iz katerih je sestavljen Sklad za integrirano upravljanje meja, ne zajemata sredstev, dodeljenih agencijam. Zato ta predlog ureja le instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizume, ki bo zagotavljal podporo za izvajanje evropskega integriranega upravljanja meja na zunanjih mejah s strani držav članic v popolni sinergiji z delom agencij Unije na tem področju. • Skladnost z drugimi politikami Unije Cilj politike Unije glede približevanja evropskemu integriranemu upravljanju meja zadeva področje, na katerem se medsebojno dopolnjujejo in krepijo različne druge politike EU. Ker upravljanje meja poteka na zunanjih mejah, je nujno potrebno sodelovanje in usklajevanje med organi za upravljanje meja in drugimi ustreznimi organi, zlasti carinskimi organi. V novem večletnem finančnem okviru bodo zagotovljene trdne sinergije med finančnimi instrumenti, ki podpirajo te organe, da bi se čim bolj povečal učinek proračuna EU na področju migracij in meja. Z zagotovitvijo, da imajo organi, odgovorni za upravljanje meja in carinske kontrole, na voljo potrebno opremo in strokovno znanje ter da lahko nemoteno sodelujejo med seboj, lahko prispevamo k zmanjšanju obsega nedovoljenih migracij in dotoka nevarnega ali neželenega blaga v Unijo. K temu bosta prispevali komponenti Sklada za integrirano upravljanje meja, tj. instrument za upravljanje meja in vizume ter novo vzpostavljeni instrument za opremo za carinske kontrole. Prvi instrument bo zagotavljal dobro in učinkovito upravljanje meja, obenem pa zagotavljal, da se ohrani prosto gibanje oseb, medtem ko bo drugi podpiral dobro delovanje carinske unije. Prvi instrument se bo osredotočal izključno na ukrepe, ki se nanašajo na kontrolo oseb v okviru nadzora meja, medtem ko bo drugi instrument usmerjen v ukrepe, ki se nanašajo na nakup, vzdrževanje in posodabljanje opreme za carinski nadzor. Zajemal bo opremo, ki se lahko uporablja za kontrolo tako blaga kot tudi oseb. Tako se bodo v celoti zagotovile sinergije med instrumentoma, ki sta del Sklada za integrirano upravljanje meja. Za uspeh integriranega upravljanja meja sta pomembna sodelovanje in usklajevanje z drugimi organi na področju migracij in varnosti. To so organi, pristojni za azil, upravljanje migracij, vračanje in čezmejna kazniva dejanja, ter akterji na področju pomorske varnosti in nadzora. Kot prihodnji instrument financiranja, ki naj bi podpiral delo nacionalnih organov pri sprejemu prosilcev za azil in migrantov, ko prispejo na ozemlje EU, ter pri vračanju oseb, ki nimajo pravice do prebivanja v EU, se predlaga Sklad za azil in migracije. Sklad za azil in migracije ter instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizume bosta delovala v popolni sinergiji, da bi oba sklada s področja migracij in upravljanja meja dosegla večji učinek. To je na primer pomembno za zmanjšanje števila migrantov brez urejenega statusa, ki prihajajo v Unijo, in za zagotovitev, da se osebe, ki nimajo pravice do prebivanja, vrnejo v svoje izvorne države. Novi Sklad za notranjo varnost je prihodnji instrument financiranja, ki naj bi prispeval k zagotavljanju visoke ravni varnosti v Uniji, zlasti z bojem proti terorizmu in radikalizaciji, organiziranemu kriminalu in kibernetski kriminaliteti ter s pomočjo žrtvam kaznivih dejanj in njihovo zaščito, v popolni skladnosti z ukrepi, ki jih bo podpiral prihodnji instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizume. Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizume bo omogočil nakup večnamenske opreme za pomorski nadzor, da bi se tudi na tem področju dosegle čim večje sinergije. Ukrepi v tretjih državah in v zvezi z njimi, ki jih podpira instrument, se bodo izvajali ob popolni sinergiji in skladnosti z drugimi ukrepi zunaj Unije, ki jih podpirajo instrumenti Unije za zunanje financiranje, poleg tega pa bodo ti ukrepi dopolnjevali navedene druge ukrepe. Pri izvajanju takih ukrepov se bodo zlasti dosledno upoštevala načela in splošni cilji zunanjega delovanja ter zunanje politike Unije, ki se nanašajo na posamezno državo ali regijo. V zvezi z zunanjo razsežnostjo bo instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizume zagotavljal ciljno podporo, namenjeno izboljšanju sodelovanja s tretjimi državami in okrepitvi ključnih vidikov varovanja njihovih meja ter zmogljivosti upravljanja meja na interesnih področjih migracijske politike Unije in področjih ciljev Unije v zvezi z varnostjo. 2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST •Pravna podlaga Člen 3(2) Pogodbe o Evropski uniji določa, da „Unija nudi svojim državljanom območje svobode, varnosti in pravice brez notranjih meja, na katerem je v povezavi z ustreznimi ukrepi glede kontrole na zunanjih mejah, azila, priseljevanja ter glede preprečevanja kriminala in boja proti njemu zagotovljeno prosto gibanje oseb“.

Pravna podlaga za predlagani ukrep Unije je seznam ukrepov iz člena 77(2) in člena 79(2)(d) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU), kot so skupna vizumska politika, kontrole oseb na zunanjih mejah, ukrepi za postopno vzpostavitev integriranega sistema upravljanja zunanjih meja in boj proti trgovini z ljudmi. Upoštevati je treba tudi člen 80 PDEU, ki poudarja, da za te politike Unije, navedene v poglavju 2 naslova V tretjega dela PDEU in njihovo izvajanje velja načelo solidarnosti in pravične delitve odgovornosti med državami članicami, tudi na finančnem področju. Poleg tega je Komisija 29. maja 2018 sprejela predlog uredbe o skupnih določbah, da bi se izboljšalo usklajevanje in harmoniziralo izvajanje podpore v okviru deljenega upravljanja z glavnim namenom poenostavitve izvajanja politike. Ta uredba bo zajemala tudi instrument za upravljanje meja in vizume, kar zadeva deljeno upravljanje. Različni skladi Unije, ki se izvajajo v okviru deljenega upravljanja, služijo ciljem, ki se med sabo dopolnjujejo, in se upravljajo na enak način, zato Uredba (EU) .../... [uredba o skupnih določbah] določa vrsto skupnih načel, kot je partnerstvo. Navedena uredba vsebuje tudi skupne elemente strateškega načrtovanja in načrtovanja programov, vključno z določbami o partnerskem sporazumu, ki se sklene z vsako državo članico, in določa skupno usmerjenost skladov k smotrnosti. V skladu s tem vključuje omogočitvene pogoje ter ureditve za spremljanje, poročanje in ocenjevanje. Skupne določbe določajo tudi pravila o upravičenosti in finančnem poslovodenju ter ureditve upravljanja in kontrole. •Načelo neobveznega sodelovanja Predlagani ukrepi temeljijo na členu 77(2) PDEU in pomenijo razvoj schengenskega pravnega reda. Zato se za Dansko uporablja člen 4 Protokola št. 22 o stališču Danske ter za Irsko člen 4 Protokola št. 19 o schengenskem pravnem redu, vključenega v okvir Evropske unije. Predlagani ukrepi pomenijo razvoj schengenskega pravnega reda v zvezi z mejami in vizumi, h kateremu so se na podlagi sporazumov z Unijo pridružile štiri države, ki niso države članice. Ko bodo predlagani ukrepi sprejeti in uradno priglašeni ter sprejeti v teh štirih državah, bodo veljali tudi za njih. •Subsidiarnost (za neizključno pristojnost) Na splošno je upravljanje zunanjih meja področje, na katerem ima intervencija Unije očitno dodano vrednost v primerjavi z ukrepanjem posameznih držav članic. Unija je v boljšem položaju kot države članice, da zagotovi okvir za solidarnost Unije na področjih nadzora meja, vizumske politike in upravljanja migracijskih tokov ter da vzpostavi platformo za oblikovanje skupnih informacijskih sistemov za podporo izvajanju teh politik. V tem okviru finančna podpora na podlagi te uredbe torej prispeva zlasti h krepitvi nacionalnih in evropskih zmogljivosti na teh področjih. Zato je namen Uredbe med drugim: –bolj sistematično podpirati storitve, ki jih izvajajo posamezne države članice za zavarovanje območja brez notranjih meja, –okrepiti sodelovanje med mejnimi organi in drugimi organi za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj in –zagotoviti, da imajo države članice več specializirane opreme, ki jo lahko dajo na voljo Evropski agenciji za mejno in obalno stražo za izvajanje skupnih operacij, namenjenih varovanju območja brez notranjih meja. V celoti se priznava, da je treba intervencije izvajati na ustrezni ravni in da vloga Unije ne bi smela presegati tistega, kar je nujno potrebno. •Sorazmernost Predlog je v skladu z načelom sorazmernosti in spada na področje ukrepanja v zvezi z območjem svobode, varnosti in pravice, kot je določeno v naslovu V PDEU. Cilji in ustrezne ravni financiranja so sorazmerni z namenom instrumenta. Ukrepi, predvideni v tem predlogu, obravnavajo evropsko razsežnost upravljanja meja in skupno vizumsko politiko. •Izbira instrumenta Uredba Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za finančno podporo za upravljanje meja in vizume v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja. 3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA •Naknadne ocene/preverjanja ustreznosti obstoječe zakonodaje

Predlog upošteva rezultate ocen prejšnjega instrumenta financiranja na področju upravljanja meja in vizumov. Temelji na naknadni oceni Sklada za zunanje meje, ki je bil sklad v programskem obdobju 2007–2013, in vmesni oceni instrumenta za finančno podporo na področju zunanjih meja in vizumov v okviru Sklada za notranjo varnost (v nadaljnjem besedilu: instrument ISF za meje in vizume), ki je sklad v sedanjem obdobju (2014–2020). Kar zadeva uspešnost, se instrument ISF za meje in vizume šteje za uspešnega na njegovih področjih intervencije, tj. skupna vizumska politika in upravljanje meja. Sklad je prispeval k omogočanju zakonitega potovanja in okrepitvi nacionalnih zmogljivosti držav članic za izdajanje vizumov. Njegov prispevek h konzularnemu sodelovanju in krepitvi sodelovanja s tretjimi državami je bil v številnih državah članicah doslej omejen. Razvoj skupne vizumske politike je bil podprt z vzpostavitvijo in delovanjem informacijskih sistemov, posebej kar zadeva nacionalne vizumske informacijske sisteme. Z okrepitvijo zmogljivosti za upravljanje meja na zunanjih mejah Unije je sklad prispeval k ohranitvi prostega gibanja oseb v schengenskem območju. Prispeval je k učinkovitosti nadzora na zunanjih mejah, saj je podprl ukrepe za nakup, posodobitev, nadgradnjo in zamenjavo opreme za nadzor in varovanje meja. Predvsem zaradi zunanjih dejavnikov je bil zabeležen omejen napredek pri spodbujanju oblikovanja, izvajanja in izvrševanja politik, ki zagotavljajo odsotnost kakršnih koli kontrol oseb. Sklad je spodbujal sodelovanje med državami članicami ter med njimi in Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo, vključno z nakupom opreme za skupne operacije s podporo sklada, s čimer je prispeval k solidarnosti in delitvi odgovornosti. Na splošno ocena glede na razpoložljive podatke kaže, da so bili rezultati intervencij doseženi z razumnimi stroški v smislu človeških in finančnih virov. Vendar večina držav članic opozarja, da bi morala Komisija zagotovitvi dodatne usmeritve za izvajanje sklada. Zaznano upravno breme se lahko šteje za dejavnik, ki vpliva na učinkovitost. Kljub številnim ukrepom, namenjenim poenostavitvi in zmanjšanju upravnega bremena, države članice še vedno menijo, da je upravno breme veliko, uporaba možnosti poenostavljenega obračunavanja stroškov pa težavna. V okviru neposrednega upravljanja je bila zabeležena večja poenostavitev. Prvotni razlogi za vzpostavitev sklada in njegovi cilji so še vedno relevantni v obdobju po migracijski krizi. Za fazo načrtovanja in fazo izvajanja so bili vzpostavljeni ustrezni mehanizmi za obravnavo spreminjajočih se potreb. Prožnost, ki jo je omogočal instrument ISF za meje in vizume s prenosom sredstev med različnimi cilji, je pomagala pri obravnavi spreminjajočih se potreb. Vendar bi si države članice želele še več prožnosti, ki bi jo bilo mogoče doseči z odpravo minimalnih sredstev, dodeljenih ciljem, in zmanjšanjem števila nacionalnih ciljev. Sklad se šteje za skladnega z drugimi intervencijami EU in nacionalnimi intervencijami. V fazi načrtovanja je bila zagotovljena skladnost z drugimi instrumenti financiranja EU. Vzpostavljeni so bili usklajevalni mehanizmi za zagotavljanje nadaljnje skladnosti v fazi izvajanja. Spremljevalni odbori in odgovorni organi imajo ključno vlogo pri zagotavljanju skladnosti. Cilji sklada dopolnjujejo cilje drugih nacionalnih politik. V fazi načrtovanja je bilo predvideno dopolnjevanje z drugimi instrumenti financiranja EU. Vzpostavljeni so bili usklajevalni mehanizmi za zagotavljanje dopolnjevanja v fazi izvajanja, ki pa bi jih bilo mogoče nadalje izboljšati. Različni načini izvajanja se medsebojno dopolnjujejo. Sklad je dodano vrednost EU zagotovil z inovativnimi naložbami v infrastrukturo in opremo. Spodbujal je sodelovanje med državami članicami. Dejavnosti usposabljanja, ki jih je omogočil sklad, so prispevale k harmonizaciji praks držav članic. Na področjih konzularnega sodelovanja, sodelovanja s tretjimi državami in informacijskih sistemov bi lahko bila pričakovana večja dodana vrednost EU. Trajnost ukrepov, ki jih je financiral instrument ISF za meje in vizume, je odvisna od nadaljnjega financiranja EU, saj se zdi, da nacionalno financiranje ne zadostuje za zagotovitev podobne ravni naložb. Dejavnosti usposabljanja imajo pomembno vlogo pri zagotavljanju dolgoročne trajnosti ukrepov. •Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi Od 10. januarja 2018 do 9. marca 2018 sta potekali dve namenski odprti javni posvetovanji o skladih EU na področju migracij in varnosti. Na splošno so sodelujoči močno poudarili potrebo po poenostavitvi izvajanja instrumentov financiranja na področju notranjih zadev, večji prožnosti (zlasti v zvezi z zmožnostjo odzivanja na krize, povezane z migracijami in varnostjo) ter večjem financiranju in podpori na področjih z visoko ravnjo delitve odgovornosti (kot je upravljanje meja) in/ali sodelovanju med državami članicami in z ustreznimi agencijami Unije. Odgovori kažejo, da lahko ti ukrepi izboljšajo uspešnost in učinkovitost instrumentov ter dodano vrednost EU. Zainteresirane strani so opozorile tudi na to, da bi politike na področju notranjih zadev morale imeti večji vpliv v tretjih državah. Posvetovanje z državami članicami in pridruženimi schengenskimi državami je bilo opravljeno v okviru odbora Sklada za azil, migracije in vključevanje ter Sklada za notranjo varnost (predstavniki organov držav članic, odgovornih za navedena sklada). Države članice so predložile mnenja o glavnih prednostnih nalogah financiranja, težavah, strukturi skladov in načinih izvajanja. Potekala so tudi posvetovanja z drugimi ključnimi zainteresiranimi stranmi in upravičenci sredstev Sklada za azil, migracije in vključevanje ter Sklada za notranjo varnost v okviru neposrednega in posrednega upravljanja, kot so mednarodne organizacije in organizacije civilne družbe, pa tudi z ustreznimi agencijami Unije. Zainteresirane strani so se strinjale, da bi morala poraba EU, da bi se dodana vrednost EU čim bolj povečala, odražati prednostne naloge in politične zaveze na ravni EU ter podpirati izvajanje pravnega reda EU na področju notranjih zadev. Pozvale so k zagotovitvi zadostnih finančnih sredstev za soočanje s trenutnimi in novimi izzivi. Zadostna finančna sredstva bi bilo treba zagotoviti tudi ustreznim agencijam Unije v skladu z njihovimi vedno številčnejšimi dejavnostmi. Zainteresirane strani so se strinjale, da je treba v strukturo skladov vnesti več prožnosti. Ugotovile so, da bi bilo treba za ohranitev zadostne prožnosti za odzivanje na spreminjajoče se razmere ohraniti večletne nacionalne programe. Nevladne organizacije so menile, da bilo treba ohraniti tudi neposredno upravljanje. Posvetovanja so potrdila splošno soglasje med ključnimi zainteresiranimi stranmi, da mora področje uporabe za ukrepe financiranja EU v okviru te politike ostati široko, vključno kar zadeva njeno zunanjo razsežnost, krepitev učinka politik na področju notranjih zadev, večjo poenostavitev izvedbenih mehanizmov in prožnost, zlasti za odzivanje na izredne razmere. •Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj Delo za pripravo prihodnjih finančnih instrumentov na področju notranjih zadev se je začelo leta 2016 ter se nadaljevalo v letih 2017 in 2018. V okviru tega dela je zunanji izvajalec leta 2017 opravil študijo o večletnem finančnem okviru z naslovom „Border management and visas beyond 2020“ (Upravljanje meja in vizumi po letu 2020), oceno učinka pa je podprla tudi študija zunanjega izvajalca iz septembra 2017. Ti študiji sta združili rezultate ocenjevanj obstoječih finančnih instrumentov in posvetovanj z zainteresiranimi stranmi ter proučili težave, cilje in možnosti politike, vključno z njihovim verjetnim učinkom, kot je bil proučen v oceni učinka. •Ocena učinka Ocena učinka, izvedena za ta predlog, je zajemala Sklad za azil in migracije, novi Sklad za notranjo varnost in Sklad za integrirano upravljanje meja (ki ga sestavljata instrument za upravljanje meja in vizume ter instrument za opremo za carinske kontrole). Povzetek ocene učinka in pozitivno mnenje Odbora za regulativni nadzor sta na voljo na naslednjem spletnem mestu: http://ec.europa.eu/transparency/regdoc/?fuseaction=ia&language=sl . V poročilu o oceni učinka so bile preučene različne možnosti politike glede tega, kako se bo financiranje zagotavljalo, pri čemer so bila obravnavana vprašanja, kot sta skladnost in dopolnjevanje z drugimi instrumenti financiranja EU, zunanja razsežnost financiranja na področju migracij in varnosti, prožnost v stabilnem finančnem okolju (vključno s tematskim instrumentom), načini upravljanja, možnost zagotavljanja nujne pomoči in morebiten mehanizem vmesnega pregleda. Prednostna možnost je kombinacija možnosti, ki temelji na rezultatih in priporočilih naknadne ocene prejšnjih skladov in vmesne ocene sedanjih skladov. V poročilu o oceni učinka so obravnavana priporočila Odbora za regulativni nadzor. Spodnja razpredelnica vsebuje glavne premisleke in priporočila za izboljšave v zvezi s Skladom za azil in migracije, instrumentom za upravljanje meja in vizume (v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja) in Skladom za notranjo varnost ter opis, kako je bilo poročilo o oceni učinka spremenjeno, da bi odražalo te premisleke in priporočila. Glavni premisleki Odbora za regulativni nadzor Spremembe poročila o oceni učinka V poročilu ni pojasnjeno, kako bosta večja pristojnost EU na tem področju [notranje zadeve] in razširjena vloga agencij vplivali na splošni sistem. Poročilo je bilo spremenjeno v zvezi s Skladom za azil in migracije, instrumentom za upravljanje meja in vizume (v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja) ter Skladom za notranjo varnost, da bi se pojasnilo, kako razširitev pristojnosti EU in večja vloga agencij vplivata na vloge zadevnih skladov (oddelek 3.2). Ker imajo agencije na področju notranjih zadev ključno vlogo pri izvajanju migracijske in varnostne politike Unije, bodo imele pomembno vlogo v fazi načrtovanja nacionalnih programov, njihove dejavnosti spremljanja pa se bodo upoštevale v vmesnem pregledu. Z razširjenim mandatom agencij se ne bi nadomestile naloge, ki jih zdaj opravljajo države članice, temveč bi se okrepili in nadgradili ukrepi Unije in njenih držav članic na področju migracij, upravljanja meja in varnosti. Nadaljnji premisleki in priporočila za izboljšave Spremembe poročila o oceni učinka (1) V poročilu bi morale biti predstavljene glavne spremembe pri strukturi programov in prednostnih nalogah v primerjavi s sedanjim programskim obdobjem. Poleg tega bi moralo biti pojasnjeno področje uporabe zunanje komponente programa, tj. njeno dopolnjevanje z zunanjimi instrumenti. Poročilo je bilo spremenjeno, da bi se predstavile glavne spremembe pri strukturi programov v primerjavi s sedanjim programskim obdobjem (oddelek 3.2) ter pojasnilo področje uporabe zunanje komponente in njeno dopolnjevanje z zunanjimi instrumenti (oddelek 3.3). Cilji skladov temeljijo na področjih uporabe njihovih predhodnikov, za katera se je na splošno štelo, da so dovolj široka, da podpirajo izvajanje prednostnih nalog politik EU in zagotavljajo dodano vrednost EU. Prilagoditve prednostnih nalog in ukrepov odražajo razvoj politike in potrebo po sinergijah z drugimi skladi EU. Intervencije v okviru zunanje razsežnosti bodo zasnovane in izvedene v skladu z zunanjim delovanjem in zunanjo politiko EU, zlasti z instrumentom EU za zunanje financiranje. (2) V poročilu bi prav tako moralo biti pojasnjeno, kako razširitev pristojnosti EU in večja vloga agencij vplivata na vloge zadevnih programov. Ali se poveča potreba po ukrepih na nacionalni ravni ali prenosu nalog na agencije ali pa zmanjša prednostna vloga nekaterih intervencij? Glej zgoraj navedene spremembe poročila, ki obravnavajo glavne premisleke Odbora za regulativni nadzor. (3) Odbor razume, da je bil novi mehanizem rezerv za uspešnost med pripravo poročila še v fazi razvoja. V končni različici bi moral biti izbrani mehanizem posodobljen in pojasnjen glede na izkušnje z drugimi skladi EU (kot je bilo ustno pojasnjeno odboru). Poročilo je bilo spremenjeno, da bi se posodobil in pojasnil prednostni mehanizem, pri tem pa upoštevale izkušnje z drugimi skladi EU in razvoj v okviru priprave prihodnje uredbe o skupnih določbah za deljeno upravljanje (oddelek 4.1.4). V prednostni možnosti ni predstavljena namenska rezerva za uspešnost. Za dodelitev dodatnih finančnih sredstev v okviru tehnične prilagoditve na sredini obdobja je potrebna minimalna raven finančnega izvrševanja, elementi smotrnosti pa bi se upoštevali pri zagotavljanju dodatnih sredstev prek tematskega instrumenta. (4) V poročilu bi bilo treba pojasniti, kako bo novi mehanizem za nujno pomoč deloval v okviru sredstev vsakega od treh skladov za migracije in varnost ter da bi morala biti uporaba nujne pomoči omejena zaradi nove prožnosti, ki jo zagotavlja tematski instrument. Pojasniti bi bilo treba prednost tega mehanizma v primerjavi z nujnim financiranjem v okviru prejšnjega programskega obdobja. Poročilo je bilo spremenjeno, da bi se pojasnilo delovanje novega mehanizma za nujno pomoč (oddelek 4.1.3). Nujna pomoč, zagotovljena v okviru skladov, bi morala dopolnjevati rezervo za nujno pomoč (na ravni proračuna EU) in se uporabljati v jasno opredeljenih primerih. Zaradi prožnosti tematskega instrumenta se pričakuje, da bo uporaba nujne pomoči bolj omejena kot v sedanjem programskem obdobju. Nujna pomoč se lahko izvaja v okviru deljenega, neposrednega ali posrednega upravljanja. (5) Ureditve spremljanja niso dobro opredeljene. V poročilu bi bilo treba pojasniti, kako se bo opredelila in merila uspešnost programov. Poročilo je bilo spremenjeno (oddelek 5), da bi se predstavilo merjenje uspešnosti programov. Podlaga za to bodo cilji, ki jih bodo določile Komisija in države članice ter bodo dogovorjeni v nacionalnih programih, in poznejše merjenje dosežkov glede na zastavljene cilje s kazalniki učinka in rezultatov, vključenimi v zakonodajne predloge. Zahteve glede poročanja so za deljeno upravljanje določene v uredbi o skupnih določbah.

•Ustreznost in poenostavitev ureditve Uredba o skupnih določbah bo zagotovila poenostavitev instrumenta z uporabo skupnih pravil za izvajanje programov v kar največji meri. Poleg tega se bo spodbujalo, da države članice še bolj uporabljajo možnosti poenostavljenega obračunavanja stroškov. Revizijski pristop bo racionaliziran, da bi bil bolj osredotočen na vzorčenje na podlagi tveganja in upošteval načelo „enotne revizije“, da bi se zmanjšalo upravno breme. Nadaljnja poenostavitev v okviru neposrednega upravljanja bo dosežena z uporabo skupnih informacijskih orodij na ravni celotne Komisije (sistem upravljanja nepovratnih sredstev e-Grants). •Temeljne pravice Za izvajanje evropskega integriranega upravljanja meja je nujna finančna podpora iz proračuna Unije, da bi se države članice podprle pri učinkovitem upravljanju prehajanja zunanjih meja ter obravnavanju migracijskih izzivov in morebitnih prihodnjih groženj na teh mejah, s tem pa prispevalo k boju proti hudim kaznivim dejanjem s čezmejno razsežnostjo. Ti cilji se bodo dosegali ob doslednem spoštovanju obveznosti Unije na področju temeljnih pravic, kar se bo pozorno spremljalo med izvajanjem sklada. 4.PRORAČUNSKE POSLEDICE Predlog Komisije za naslednji večletni finančni okvir vključuje sredstva v višini 8 018 000 000 EUR (v tekočih cenah) za instrument za upravljanje meja in vizume za obdobje 2021–2027. Sredstva se bodo izvrševala v okviru deljenega, neposrednega ali posrednega upravljanja. Skupna sredstva bodo dodeljena na naslednji način: približno 60 % za programe držav članic, ki se izvajajo v okviru deljenega upravljanja, in 40 % za tematski instrument za posebne ukrepe na nacionalni ali nadnacionalni ravni, ukrepe Unije in nujno pomoč. Sredstva za tematski instrument se bodo uporabila tudi za tehnično pomoč na pobudo Komisije. 5.DRUGI ELEMENTI •Načrti za izvedbo ter ureditev spremljanja, ocenjevanja in poročanja Okvir za spremljanje in ocenjevanje se bo izboljšal, med drugim z boljšo metodologijo za sledenje naložbam vseh ustreznih skladov Unije, da bi se spodbudila pravočasna izvedba in zagotovilo, da lahko ocenjevanje učinkovito prispeva k morebitnim prihodnjim revizijam intervencij politike. To se bo doseglo z boljšimi kazalniki, tesnejšim sodelovanjem z ustreznimi partnerji in mehanizmi za spodbujanje smotrnosti. Komisija bo opravila vmesno in naknadno oceno. Ocenjevanje bo opravljeno v skladu z odstavkoma 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016, v katerem so vse tri institucije potrdile, da bi moralo biti ocenjevanje obstoječe zakonodaje in politik podlaga za oceno učinka glede možnosti za nadaljnje ukrepanje. Z ocenjevanjem se bodo na podlagi kazalnikov in ciljev ter podrobne analize, v kolikšni meri se lahko instrument šteje za ustreznega, učinkovitega in uspešnega ter ali zagotavlja dovolj veliko dodano vrednost EU in ali je skladen z drugimi politikami EU, ocenili učinki instrumenta na terenu. Pri ocenjevanju se bodo upoštevale pridobljene izkušnje, da se opredelijo morebitne težave ali možnosti za nadaljnje izboljšanje ukrepov ali njihovih rezultatov ter prispeva k povečanju učinka instrumenta. Pričakuje se, da bodo države članice poročale o izvajanju svojih programov v skladu z načini, določenimi v tej uredbi in uredbi o skupnih določbah. •Natančnejša pojasnitev posameznih določb predloga Poglavje I – Splošne določbe predlagane uredbe določa njen namen, področje uporabe in ključne opredelitve pojmov. Prav tako navaja cilje Uredbe. Predlagano področje uporabe teh členov v veliki meri temelji na sedanji uredbi o Skladu za notranjo varnost – meje in vizumi, pri čemer se upošteva nov razvoj politik, kot je ustanovitev evropske mejne in obalne straže, vključno z Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo, posodobitev skupne vizumske politike ter razvoj novih obsežnih informacijskih sistemov in njihove interoperabilnosti. Velik poudarek je namenjen podpiranju ukrepov z evropsko razsežnostjo. Poglavje II – Finančni in izvedbeni okvir določa splošna načela za podporo, ki se zagotavlja na podlagi te uredbe, in odraža pomen skladnosti in dopolnjevanja z ustreznimi instrumenti financiranja EU. Določa načine izvajanja ukrepov, ki se podpirajo na podlagi Uredbe, tj. deljeno, neposredno in posredno upravljanje. Predlagana kombinacija načinov izvajanja temelji na pozitivnih izkušnjah s to kombinacijo pri izvajanju sedanjega instrumenta financiranja. V prvem oddelku tega poglavja so določene skupne določbe. V predlogu je naveden znesek finančnih sredstev instrumenta in njegova uporaba v okviru različnih izvedbenih ureditev. V drugem oddelku je opisan izvedbeni okvir za del instrumenta, ki se izvaja v okviru deljenega upravljanja, zlasti kar zadeva programe držav članic. Določeni so tudi pogoji, veljavni za ukrepe, ki se podpirajo na podlagi Uredbe, na primer za tiste v zvezi z nakupom opreme in dejavnostmi usposabljanja. V tem oddelku so navedene podrobne ureditve za vmesni pregled programov držav članic in izvajanje posebnih ukrepov ter operativne podpore, vključno s posebno tranzitno shemo. Tretji oddelek zajema določbe o ukrepih, ki se izvajajo v okviru neposrednega in posrednega upravljanja, četrti oddelek pa določbe o nujni pomoči, ki se lahko izvaja v okviru deljenega, neposrednega ali posrednega upravljanja. Peti oziroma zadnji oddelek vsebuje potrebne določbe o zahtevah glede spremljanja, poročanja, informiranja in komuniciranja ter ocenjevanja. Poglavje III – Prehodne in končne določbe vsebuje določbe o prenosu pooblastil na Komisijo za sprejemanje delegiranih aktov in določbe o postopku v odboru. Navedeno je, da bo ta uredba v celoti zavezujoča in se bo neposredno uporabljala v vseh državah članicah od 1. januarja 2021.

2018/0249 (COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o vzpostavitvi instrumenta za finančno podporo za upravljanje meja in vizume v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 77(2) in člena 79(2)(d) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, ob upoštevanju mnenja Odbora regij, v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1)Glede na naraščajoče migracijske izzive v Evropski uniji ter varnostna vprašanja je ohranjanje pravega ravnovesja med prostim gibanjem oseb na eni strani ter varnostjo na drugi izredno pomembno. Cilj Unije zagotoviti visoko raven varnosti v območju svobode, varnosti in pravice na podlagi člena 67(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) bi bilo treba med drugim doseči s skupnimi ukrepi v zvezi s prehajanjem notranjih meja in nadzorom na zunanjih mejah ter skupno vizumsko politiko. (2)V skladu s členom 80 PDEU bi moralo za te politike in njihovo izvajanje veljati načelo solidarnosti in pravične delitve odgovornosti med državami članicami, tudi na finančnem področju. (3)V Rimski izjavi, podpisani 25. septembra 2017, so voditelji 27 držav članic potrdili svojo zavezanost varni Evropi in odločenost, da si bodo prizadevali za Unijo, v kateri se bodo vsi državljani počutili varne in se bodo lahko prosto gibali, z varnimi zunanjimi mejami, z učinkovito, odgovorno in trajnostno migracijsko politiko, ki bo spoštovala mednarodne standarde, ter Evropo, ki je odločena boriti se proti terorizmu in organiziranemu kriminalu. (4)Cilj politike Unije na področju upravljanja zunanjih meja je razviti in izvajati evropsko integrirano upravljanje meja na nacionalni ravni in na ravni Unije, kar je pogoj za prosto gibanje oseb v Uniji in temeljni sestavni del območja svobode, varnosti in pravice. (5)Za boljše upravljanje migracij in varnosti je nujno evropsko integrirano upravljanje meja, kot ga izvaja evropska mejna in obalna straža, ustanovljena z Uredbo (EU) 2016/1624 Evropskega parlamenta in Sveta in sestavljena iz Evropske agencije za mejno in obalno stražo ter nacionalnih organov, odgovornih za upravljanje meja, vključno z obalnimi stražami, kolikor izvajajo naloge nadzora meja. (6)Omogočanje zakonitega potovanja in obenem preprečevanje nedovoljenih migracij ter varnostnih tveganj je bilo v sporočilu Komisije o evropski agendi o migracijah opredeljeno kot eden od glavnih ciljev odziva Unije na izzive na teh področjih. (7)Evropski svet je na zasedanju 15. decembra 2016 pozval k nadaljnjemu napredku glede interoperabilnosti informacijskih sistemov in podatkovnih zbirk EU. Na zasedanju 23. junija 2017 je Evropski svet poudaril, da je treba izboljšati interoperabilnost med zbirkami podatkov, 12. decembra 2017 pa je Komisija sprejela predlog uredbe o vzpostavitvi okvira za interoperabilnost informacijskih sistemov EU. (8)Države članice so zaradi ohranitve celovitosti schengenskega območja in okrepitve njegovega delovanja od 6. aprila 2017 dolžne sistematično preverjati podatke o državljanih EU, ki prehajajo zunanje meje EU, v ustreznih zbirkah podatkov. Komisija je prav tako izdala priporočilo državam članicam, naj bolje izkoristijo policijske kontrole in čezmejno sodelovanje.

(9)Za izvajanje evropskega integriranega upravljanja meja je nujna finančna podpora iz proračuna Unije, da bi države članice lahko učinkovito upravljale prehajanje zunanjih meja ter obravnavale migracijske izzive in morebitne prihodnje grožnje na teh mejah, s tem pa prispevale k obravnavanju hudih kaznivih dejanj s čezmejno razsežnostjo ob doslednem spoštovanju temeljnih pravic. (10)Da bi se spodbudilo izvajanje evropskega integriranega upravljanja meja, ki v skladu s členom 4 Uredbe (EU) 2016/1624 obsega nadzor meja, iskanje in reševanje med izvajanjem nadzora meja, analizo tveganj, sodelovanje med državami članicami, ki ga podpira in usklajuje Evropska agencija za mejno in obalno stražo, medagencijsko sodelovanje, vključno z redno izmenjavo informacij, sodelovanje s tretjimi državami, tehnične in operativne ukrepe na schengenskem območju, ki so povezani z nadzorom meja ter namenjeni boljšemu ukrepanju proti nezakonitemu priseljevanju in čezmejnim kaznivim dejanjem, uporabo najsodobnejše tehnologije, mehanizme za nadzor kakovosti in mehanizme solidarnosti, ter da bi se zagotovilo delovanje evropskega integriranega upravljanja meja v praksi, bi bilo treba državam članicam zagotoviti ustrezno finančno podporo Unije. (11)Carinski organi držav članic prevzemajo vse več nalog, ki pogosto segajo tudi na področje varnosti in se izvajajo na zunanji meji, zato je treba z ustrezno finančno podporo Unije državam članicam zagotoviti enotnost pri izvajanju nadzora meja in carinskega nadzora na zunanjih mejah. S tem se bodo ne le okrepile carinske kontrole, temveč tudi omogočala zakonita trgovina, kar bo prispevalo k varni in učinkoviti carinski uniji. (12)Zato je treba vzpostaviti naslednika Sklada za notranjo varnost za obdobje 2014–2020, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 515/2014 Evropskega parlamenta in Sveta, z vzpostavitvijo Sklada za integrirano upravljanje meja (v nadaljnjem besedilu: sklad). (13)Zaradi pravnih posebnosti, ki veljajo za naslov V PDEU, in zaradi različnih pravnih podlag, ki se uporabljajo za politike na področju zunanjih meja in carinskega nadzora, vzpostavitev sklada kot enega samega instrumenta pravno ni mogoča. (14)Sklad bi bilo zato treba vzpostaviti v obliki celovitega okvira za finančno podporo Unije na področju upravljanja meja in vizumov, ki zajema instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizume (v nadaljnjem besedilu: instrument), vzpostavljen s to uredbo, in instrument za finančno podporo za opremo za carinske kontrole, vzpostavljen z Uredbo (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta. Ta okvir bi morala dopolnjevati Uredba (EU) .../... [uredba o skupnih določbah] Evropskega parlamenta in Sveta, na katero bi se morala ta uredba sklicevati, kar zadeva pravila o deljenem upravljanju. (15)Instrument bi se moral izvajati ob doslednem spoštovanju pravic in načel Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in mednarodnih obveznosti Unije v zvezi s temeljnimi pravicami. (16)Instrument bi moral nadgrajevati rezultate in naložbe, dosežene s podporo njegovih predhodnikov, tj. Sklada za zunanje meje za obdobje 2007–2013, vzpostavljenega z Odločbo št. 574/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta, in instrumenta za finančno podporo na področju zunanjih meja in vizumov v okviru Sklada za notranjo varnost za obdobje 2014–2020, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 515/2014, ter jih razširiti, da bi se upoštevali novi dogodki. (17)Za zagotovitev enotnega in visokokakovostnega nadzora na zunanjih mejah ter omogočanje zakonitega potovanja prek zunanjih meja bi moral instrument prispevati k razvoju evropskega integriranega upravljanja meja, ki vključuje vse ukrepe, ki jih na različnih ravneh ter v zvezi s politiko, zakonodajo, sistematičnim sodelovanjem, delitvijo bremena, oceno razmer in spreminjajočih se okoliščin glede mest, kjer mejo prehajajo migranti brez urejenega statusa, osebja, opreme in tehnologije sprejmejo pristojni organi držav članic in Evropska agencija za mejno in obalno stražo v sodelovanju z drugimi akterji, kot so tretje države in drugi organi EU, zlasti Evropska agencija za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (eu-LISA) in Europol, ter mednarodne organizacije. (18)Instrument bi moral prispevati k izboljšanju učinkovitosti obravnave vizumskih vlog v smislu odkrivanja in ocene tveganj za varnost in nedovoljene migracije ter olajšanju vizumskih postopkov za dobroverne potnike. Zlasti bi moral nuditi finančno pomoč v podporo digitalizaciji obravnave vizumskih vlog, da bi se zagotovili hitri, varni in strankam prijazni vizumski postopki, ki bi koristili tako prosilcem za vizum kot tudi konzulatom. Instrument bi moral prav tako prispevati k zagotavljanju široke konzularne zastopanosti po vsem svetu. Zajemati bi moral tudi enotno izvajanje skupne vizumske politike in njeno posodobitev. (19)Instrument bi moral podpirati ukrepe na ozemlju schengenskih držav, povezane z nadzorom meja, kot del razvoja skupnega sistema integriranega upravljanja meja, ki krepi celotno delovanje schengenskega območja. (20)Da bi se izboljšalo upravljanje zunanjih meja, okrepilo preprečevanje nedovoljenih migracij in boj proti njim ter prispevalo k visoki ravni varnosti v območju svobode, varnosti in pravice Unije, bi moral instrument podpirati razvoj obsežnih informacijskih sistemov, ki temeljijo na obstoječih ali novih informacijskih sistemih. Prav tako bi moral podpirati vzpostavitev interoperabilnosti med temi informacijskimi sistemi EU (sistemom vstopa/izstopa (SVI), vizumskim informacijskim sistemom (VIS), evropskim sistemom za potovalne informacije in odobritve (ETIAS), sistemom Eurodac, schengenskim informacijskim sistemom (SIS) in evropskim informacijskim sistemom kazenskih evidenc za državljane tretjih držav (ECRIS-TCN)) v državah članicah, da bi se ti sistemi in njihovi podatki medsebojno dopolnjevali. Instrument bi moral prispevati tudi k potrebnemu razvoju na nacionalni ravni po izvedbi sestavnih delov interoperabilnosti na osrednji ravni (evropski iskalni portal (ESP), skupna storitev za ugotavljanje ujemanja biometričnih podatkov (skupni BMS), skupno odložišče podatkov o identiteti (CIR) in detektor več identitet (MID)). (21)Instrument bi moral dopolnjevati in krepiti dejavnosti za izvajanje evropskega integriranega upravljanja meja v skladu z načeli delitve odgovornosti in solidarnosti med državami članicami in Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo, ki predstavljajo stebra evropske mejne in obalne straže. To med drugim pomeni, da bi morale države članice pri pripravi svojih programov upoštevati analitična orodja ter operativne in tehnične smernice, ki jih je oblikovala Evropska agencija za mejno in obalno stražo, pa tudi učne načrte za usposabljanje, ki jih je razvila agencija, kot je skupni učni načrt za usposabljanje mejnih policistov, vključno s poglavji o temeljnih pravicah in mednarodni zaščiti. Da bi se omogočilo dopolnjevanje med nalogo Evropske agencije za mejno in obalno stražo in odgovornostjo držav članic za nadzor zunanjih meja, zagotovila doslednost in preprečila stroškovna neučinkovitost, bi se morala Komisija z agencijo posvetovati o osnutkih nacionalnih programov, ki jih predložijo države članice, kolikor to spada v pristojnosti agencije, zlasti o dejavnostih, ki se financirajo v okviru operativne podpore. (22)Instrument bi moral podpirati izvajanje pristopa žariščnih točk, kot je bil opredeljen v sporočilu Komisije o evropski agendi o migracijah in kot ga je potrdil Evropski svet 25. in 26. junija 2015. S pristopom žariščnih točk se zagotavlja operativna podpora državam članicam, ki se soočajo z nesorazmernim migracijskim pritiskom na zunanjih mejah Unije. V okviru pristopa se nudi celostna, celovita in ciljno usmerjena pomoč v duhu solidarnosti in delitve odgovornosti z namenom varovanja celovitosti schengenskega območja. (23)Kadar se ugotovijo pomanjkljivosti ali tveganja, zlasti po schengenskem ocenjevanju v skladu z Uredbo Sveta (EU) št. 1053/2013, bi morala zadevna država članica zaradi solidarnosti v schengenskem območju kot celoti in v duhu deljene odgovornosti za varovanje zunanjih meja Unije ugotovljene pomanjkljivosti ali tveganja ustrezno obravnavati, tako da sredstva v okviru svojega programa uporabi za izvedbo priporočil, sprejetih na podlagi navedene uredbe, v skladu z ocenami ranljivosti, ki jih izvede Evropska agencija za mejno in obalno stražo na podlagi člena 13 Uredbe (EU) 2016/1624. (24)Instrument bi moral odražati solidarnost in deljeno odgovornost s finančno pomočjo tistim državam članicam, ki v celoti uporabljajo schengenske določbe o zunanjih mejah in vizumih, in tistim, ki se pripravljajo na polnopravno sodelovanje v schengenskem pravnem redu, države članice pa bi ga morale uporabljati v interesu skupne politike Unije za upravljanje zunanjih meja. (25)V skladu s Protokolom št. 5 k Aktu o pristopu iz leta 2003 o tranzitu oseb po kopnem med območjem Kaliningrada in drugimi deli Ruske federacije bi moral instrument prevzeti vse dodatne stroške, ki nastanejo pri izvajanju posebnih določb pravnega reda Unije v zvezi s takim tranzitom, tj. Uredbe Sveta (ES) št. 693/2003 in Uredbe Sveta (ES) št. 694/2003. Potreba po nadaljnji finančni podpori zaradi izpada plačil pa bi morala biti odvisna od vizumskega režima Unije, ki velja za Rusko federacijo. (26)Da bi države članice prispevale k doseganju cilja politike v okviru instrumenta, bi morale zagotoviti, da njihovi programi zasledujejo specifične cilje instrumenta, da so izbrane prednostne naloge v skladu z dogovorjenimi prednostnimi nalogami EU in izvedbenimi ukrepi iz Priloge II ter da so sredstva, dodeljena posameznim ciljem in ukrepom, sorazmerna z izzivi in potrebami, s katerimi se soočajo. (27)Prizadevati bi si bilo treba za učinkovitost, skladnost in sinergije z drugimi skladi EU ter se izogibati prekrivanju med ukrepi. (28)Vračanje državljanov tretjih držav, za katere je država članica izdala odločbo o vrnitvi, je eden od elementov evropskega integriranega upravljanja meja, kot je opredeljeno v Uredbi (EU) 2016/1624. Vendar zaradi narave in cilja instrumenta ukrepi, povezani z vračanjem, ne spadajo na področje uporabe podpore v okviru instrumenta in so zajeti z Uredbo (EU) ..../... [novi Sklad za azil in migracije].

(29)Da bi se priznala pomembna vloga carinskih organov držav članic na zunanjih mejah in zagotovilo, da imajo na voljo zadostna sredstva za izvajanje širokega nabora nalog na teh mejah, bi moral instrument za finančno podporo za opreme za carinske kontrole, vzpostavljen z Uredbo (EU) ..../... Evropskega parlamenta in Sveta [novi instrument za opremo za carinske kontrole], tem nacionalnim organom zagotoviti potrebna finančna sredstva za naložbe v opremo za izvajanje carinskih kontrol ter opremo, ki lahko poleg carinskih kontrol služi tudi drugim namenom, kot je nadzor meja. (30)Večina opreme za carinske kontrole je lahko enako ali zgolj slučajno primerna za nadzor skladnosti z drugo zakonodajo, kot so določbe o upravljanju meja, vizumih ali sodelovanju policije. Sklad za integrirano upravljanje meja je bil zato zasnovan v obliki dveh dopolnjujočih se instrumentov z ločenima, vendar povezanima področjema uporabe za nakup opreme. Po eni strani bo instrument za upravljanje meja in vizume, vzpostavljen s to uredbo, izključeval opremo, ki se lahko uporablja tako za upravljanje meja kot za carinske kontrole. Po drugi strani pa bo instrument za opremo za carinske kontrole ne le finančno podpiral opremo, katere glavni namen so carinske kontrole, temveč dopuščal njeno uporabo tudi za dodatne namene, kot sta nadzor meja in varnost. Ta razdelitev vlog bo spodbujala medagencijsko sodelovanje v okviru evropskega integriranega upravljanja meja, kot je navedeno v členu 4(e) Uredbe (EU) 2016/1624, s čimer bo omogočeno sodelovanje med carinskimi in mejnimi organi ter dosežen največji možen učinek proračuna Unije s skupno uporabo in interoperabilnostjo opreme za kontrole. (31)Varovanje meja na morju se šteje kot ena od funkcij, ki jo obalna straža opravlja na pomorskem področju Unije. Nacionalni organi, ki opravljajo funkcije obalne straže, so odgovorni za širok razpon nalog, ki lahko vključujejo med drugim pomorsko varnost, zaščito, iskanje in reševanje, nadzor meja, nadzor ribištva, carinski nadzor, splošni kazenski pregon in varstvo okolja. Širok razpon funkcij obalne straže pomeni, da te spadajo v pristojnosti različnih politik Unije, v okviru katerih bi si bilo treba prizadevati za oblikovanje sinergij, da bi bili rezultati učinkovitejši in uspešnejši. (32)Poleg sodelovanja pri funkcijah obalne straže na ravni Unije med Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo, ustanovljeno z Uredbo (EU) 2016/1624, Evropsko agencijo za pomorsko varnost, ustanovljeno z Uredbo (ES) št. 1406/2002 Evropskega parlamenta in Sveta, in Evropsko agencijo za nadzor ribištva, ustanovljeno z Uredbo Sveta (ES) št. 768/2005, bi bilo treba izboljšati skladnost tudi med dejavnostmi na področju pomorstva na nacionalni ravni. Sinergije med različnimi akterji v pomorskem okolju bi morale biti skladne z evropskim integriranim upravljanjem meja in strategijami za pomorsko varnost. (33)Da bi se okrepila medsebojno dopolnjevanje pomorskih dejavnosti in skladnost med njimi, preprečilo podvajanje prizadevanj in ublažile proračunske omejitve pri dragih dejavnostih, kot so dejavnosti na področju pomorstva, bi moral instrument podpirati pomorske operacije večnamenskega značaja, katerih glavni cilj je varovanje meja, vendar bi lahko hkrati zasledovale tudi druge cilje. (34)Ukrepe v tretjih državah in v zvezi z njimi, ki jih podpira instrument, bi bilo treba izvajati ob popolni sinergiji in skladnosti z drugimi ukrepi zunaj Unije, ki jih podpirajo instrumenti Unije za zunanje financiranje, poleg tega pa bi morali ti ukrepi dopolnjevati navedene druge ukrepe. Pri izvajanju takih ukrepov bi bilo treba zlasti dosledno upoštevati načela in splošne cilje zunanjega delovanja ter zunanje politike Unije, ki se nanašajo na posamezno državo ali regijo. V zvezi z zunanjo razsežnostjo bi instrument moral zagotavljati ciljno podporo, namenjeno izboljšanju sodelovanja s tretjimi državami in okrepitvi ključnih vidikov varovanja njihovih meja ter zmogljivosti upravljanja meja na interesnih področjih migracijske politike Unije in področjih ciljev Unije v zvezi z varnostjo. (35)Financiranje iz proračuna Unije bi moralo biti usmerjeno v dejavnosti, pri katerih lahko za razliko od samostojnega ukrepanja držav članic intervencija Unije zagotovi dodano vrednost. Ker je Unija v boljšem položaju kot države članice, da zagotovi okvir za izražanje svoje solidarnosti na področjih nadzora meja, skupne vizumske politike in upravljanja migracijskih tokov ter da vzpostavi platformo za oblikovanje skupnih informacijskih sistemov za podporo tem politikam, bo finančna podpora v okviru te uredbe prispevala zlasti k okrepitvi nacionalnih zmogljivosti in zmogljivosti Unije na teh področjih. (36)Za državo članico se lahko šteje, da ni skladna z ustreznim pravnim redom Unije, vključno kar zadeva uporabo operativne podpore v okviru tega instrumenta, če ni izpolnila svojih obveznosti na podlagi Pogodb na področju upravljanja meja in vizumov, če obstaja očitno tveganje, da bi država članica pri izvajanju pravnega reda na področju upravljanja meja in vizumov lahko huje kršila vrednote Unije, ali če so bile v ocenjevalnem poročilu v okviru schengenskega ocenjevalnega in spremljevalnega mehanizma ugotovljene pomanjkljivosti na zadevnem področju. (37)Instrument bi moral odražati potrebo po večji prožnosti in poenostavitvi, pri tem pa upoštevati zahteve glede predvidljivosti ter zagotoviti pravično in pregledno razdelitev virov za doseganje ciljev iz te uredbe. (38)V tej uredbi bi bilo treba določiti začetne zneske za programe držav članic, izračunane na podlagi meril, določenih v Prilogi I, ki odražajo dolžino odsekov kopenske in morske meje ter stopnjo ogroženosti na njih, delovno obremenitev na letališčih in konzulatih ter število konzulatov. (39)Ti začetni zneski bodo podlaga za dolgoročne naložbe držav članic. Da bi se upoštevale spremembe izhodiščnega stanja, kot sta pritisk na zunanji meji Unije in delovna obremenitev na zunanjih mejah in konzulatih, bo državam članicam na sredini obdobja dodeljen dodaten znesek na podlagi najnovejših razpoložljivih statističnih podatkov, kot je določeno v razdelitvenem ključu, ob upoštevanju stanja izvajanja programov. (40)Ker se izzivi na področju upravljanja meja in vizumov nenehno spreminjajo, je treba dodeljevanje sredstev prilagoditi spremembam migracijskih tokov, pritisku na meji in varnostnim grožnjam ter financiranje usmeriti v prednostne naloge z največjo dodano vrednostjo za Unijo. Za odzivanje na nujne potrebe ter spremembe politike in prednostnih nalog Unije in za usmerjanje financiranja v ukrepe z visoko dodano vrednostjo za Unijo se bo del financiranja prek tematskega instrumenta redno dodeljeval posebnim ukrepom, ukrepom Unije in nujni pomoči. (41)Države članice bi bilo treba spodbujati, da del dodeljenih programskih sredstev uporabijo za financiranje ukrepov iz Priloge IV, tako da pridobijo večji prispevek Unije. (42)Instrument bi moral prispevati h kritju operativnih stroškov, povezanih z upravljanjem meja, skupno vizumsko politiko in obsežnimi informacijskimi sistemi ter državam članicam omogočati ohranjanje zmogljivosti, ki so ključnega pomena za Unijo kot celoto. Taka podpora je v obliki celotnega kritja posebnih stroškov, povezanih s cilji instrumenta, in bi morala tvoriti sestavni del programov držav članic. (43)Poleg začetnih dodeljenih sredstev bi se lahko del razpoložljivih sredstev v okviru instrumenta programom držav članic dodelil tudi za izvajanje posebnih ukrepov. Ti posebni ukrepi bi morali biti opredeljeni na ravni Unije in bi se morali nanašati na ukrepe, ki zahtevajo sodelovanje ali so potrebni za obravnavanje dogodkov v Uniji, ki zahtevajo dodatna finančna sredstva za eno ali več držav članic, na primer nakup tehnične opreme, ki jo potrebuje Evropska agencija za mejno in obalno stražo za izvajanje svojih operativnih dejavnosti, prek programov držav članic, posodobitev obravnave vlog za izdajo vizuma, razvoj novih obsežnih informacijskih sistemov in vzpostavitev interoperabilnosti med temi sistemi. Te posebne ukrepe bo določila Komisija v svojih programih dela. (44)Da bi se dopolnilo izvajanje cilja politike v okviru tega instrumenta na nacionalni ravni prek programov držav članic, bi moral instrument zagotavljati tudi podporo za ukrepe na ravni Unije. Taki ukrepi bi morali služiti splošnim strateškim namenom v okviru področja intervencije instrumenta, ki so povezani z analizo politik in inovacijami v politikah, nadnacionalnim vzajemnim učenjem in partnerstvi ter preskušanjem novih pobud in ukrepov po vsej Uniji. (45)Za okrepitev sposobnosti Unije, da se nemudoma odzove na nepredviden ali nesorazmeren migracijski pritisk, zlasti na tistih odsekih meje, kjer je bila stopnja vpliva v skladu z Uredbo (EU) št. 1052/2013 Evropskega parlamenta in Sveta opredeljena kot taka, da ogroža delovanje schengenskega območja kot celote, pa tudi na pritisk na vizumskih oddelkih konzulatov držav članic ali tveganja za varnost meja, bi moralo biti mogoče zagotoviti nujno pomoč v skladu z okvirom iz te uredbe. (46)Cilj politike tega instrumenta bo obravnavan tudi s finančnimi instrumenti in proračunskimi jamstvi v političnem oddelku/političnih oddelkih [...] programa InvestEU. Finančna podpora bi morala biti uporabljena za sorazmerno odpravljanje nedelovanja trga ali neoptimalnih naložbenih okoliščin, ukrepi pa se ne bi smeli podvajati ali v celoti nadomestiti zasebnega financiranja ali izkrivljati konkurence na notranjem trgu. Ukrepi bi morali imeti jasno evropsko dodano vrednost. (47)Ta uredba določa finančna sredstva za celotni instrument, ki za Evropski parlament in Svet pomenijo prednostni referenčni znesek v letnem proračunskem postopku v smislu [točke 17 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju]. (48)Za ta instrument se uporablja Uredba (EU, Euratom) .../... [nova finančna uredba] (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba). Določa pravila za izvrševanje proračuna Unije, kar vključuje pravila o nepovratnih sredstvih, nagradah, javnih naročilih, posrednem izvrševanju, finančni pomoči, finančnih instrumentih in proračunskih jamstvih. Za zagotovitev skladnosti pri izvajanju programov financiranja Unije se za ukrepe, ki se izvajajo z neposrednim ali posrednim upravljanjem v okviru instrumenta, uporablja finančna uredba.

(49)Za izvajanje ukrepov z deljenim upravljanjem bi moral biti instrument del skladnega okvira, ki ga sestavljajo ta uredba, finančna uredba in Uredba (EU) ..../... [uredba o skupnih določbah]. (50)Uredba (EU) .../... [uredba o skupnih določbah] določa okvir za ukrepe Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR), Evropskega socialnega sklada plus (ESS+), Kohezijskega sklada, Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo (ESPR), Sklada za azil in migracije, Sklada za notranjo varnost ter instrumenta za upravljanje meja in vizume v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja ter zlasti pravila o načrtovanju, spremljanju, ocenjevanju, upravljanju in kontroli skladov EU, ki se izvajajo v okviru deljenega upravljanja. Poleg tega je treba v tej uredbi določiti cilje instrumenta za upravljanje meja in vizume ter posebne določbe o dejavnostih, ki se lahko iz njega financirajo. (51)Vrste financiranja in načine izvajanja na podlagi te uredbe bi bilo treba izbrati na podlagi tega, v kolikšnem obsegu se lahko z njimi dosežejo specifični cilji ukrepov in rezultati ob upoštevanju zlasti stroškov kontrol, upravnega bremena in pričakovanega tveganja neizpolnjevanja obveznosti. Pri tem bi bilo treba upoštevati tudi možnost uporabe pavšalnih zneskov, pavšalnih stopenj in stroškov na enoto ter financiranje, ki ni povezano s stroški, kot je navedeno v členu 125(1) finančne uredbe. (52)V skladu z Uredbo (EU) .../... [nova finančna uredba], Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2988/95, Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 in Uredbo Sveta (EU) 2017/1939 bi bilo treba finančne interese Unije zaščititi s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo preprečevanje, odkrivanje, odpravljanje in preiskovanje nepravilnosti in goljufij, povračilo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi naložitev upravnih sankcij. Zlasti lahko v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 in Uredbo (Euratom, ES) št. 2185/96 Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) izvaja upravne preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali drugih nezakonitih ravnanj, ki škodijo finančnim interesom Unije. V skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 lahko Evropsko javno tožilstvo preiskuje in preganja goljufije ter druga kazniva dejanja, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta. V skladu s finančno uredbo mora vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodelovati pri zaščiti finančnih interesov Unije ter Komisiji, uradu OLAF, EJT in Evropskemu računskemu sodišču podeliti potrebne pravice in dostop ter zagotoviti, da vse tretje osebe, ki so vključene v izvrševanje sredstev Unije, podelijo enakovredne pravice. (53)Za to uredbo se uporabljajo horizontalna finančna pravila, ki sta jih sprejela Evropski parlament in Svet na podlagi člena 322 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Ta pravila so določena v finančni uredbi, pri čemer določajo zlasti postopek za pripravo in izvrševanje proračuna prek nepovratnih sredstev, javnih naročil, nagrad in posrednega izvrševanja ter urejajo nadzor odgovornosti finančnih akterjev. Pravila, sprejeta na podlagi člena 322 PDEU, se nanašajo tudi na zaščito proračuna Unije v primeru splošnih pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državah članicah, saj je spoštovanje tega načela bistven predpogoj za dobro finančno poslovodenje in učinkovito financiranje EU. (54)V skladu s členom 94 Sklepa Sveta 2013/755/EU so osebe in subjekti s sedežem v čezmorskih državah in ozemljih (v nadaljnjem besedilu: ČDO) upravičeni do financiranja v skladu s pravili in cilji instrumenta ter ureditvami, ki se uporabljajo v državi članici, s katero je zadevni ČDO povezan. (55)V skladu s členom 349 PDEU in sporočilom Komisije z naslovom „Trdnejše in prenovljeno strateško partnerstvo z najbolj oddaljenimi regijami EU“, ki ga je Svet potrdil v sklepih z dne 12. aprila 2018, bi morale zadevne države članice zagotoviti, da njihovi nacionalni programi obravnavajo na novo ponavljajoče se grožnje, s katerimi se soočajo najbolj oddaljene regije. Instrument te države članice podpira z ustreznimi viri za primerno pomoč najbolj oddaljenim regijam. (56)V skladu z odstavkoma 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016 je treba oceniti ta instrument na podlagi informacij, zbranih prek posebnih zahtev za spremljanje, pri čemer bi se bilo treba izogniti pretiranemu urejanju in nalaganju upravnih bremen, zlasti za države članice. Te zahteve lahko po potrebi vključujejo merljive kazalnike, ki bodo podlaga za oceno učinkov instrumenta na terenu. Da bi se izmerila uspešnost instrumenta, bi bilo treba za vsak specifični cilj instrumenta določiti kazalnike in povezane cilje. (57)Glede na to, kako pomembno je obvladovanje podnebnih sprememb v skladu z zavezami Unije za izvajanje Pariškega sporazuma in doseganje ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj, bo ta instrument prispeval k vključevanju podnebnih ukrepov in doseganju skupnega cilja, da bi bilo 25 % proračunskih odhodkov EU namenjenih za podnebne cilje. Ustrezni ukrepi bodo opredeljeni med pripravo in izvajanjem instrumenta ter ponovno ocenjeni v okviru ustreznih postopkov ocenjevanja in pregledovanja. (58)Komisija in države članice bi morale s pomočjo kazalnikov in finančnega poročanja spremljati izvajanje instrumenta v skladu z ustreznimi določbami Uredbe (EU) ..../... [uredba o skupnih določbah] in te uredbe. (59)Za dopolnitev in spremembo nebistvenih elementov te uredbe v zvezi s seznamom ukrepov, upravičenih do višje stopnje sofinanciranja, iz Priloge IV in operativno podporo ter za nadaljnji razvoj skupnega okvira za spremljanje in ocenjevanje bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. (60)Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta. Za sprejetje izvedbenih aktov, ki določajo skupne obveznosti držav članic, zlasti v zvezi z zagotavljanjem informacij Komisiji, bi se moral uporabiti postopek pregleda, za sprejetje izvedbenih aktov, povezanih z ureditvijo zagotavljanja informacij Komisiji v okviru načrtovanja in poročanja, pa bi se moral zaradi njihove popolnoma tehnične narave uporabiti svetovalni postopek. (61)Udeležba države članice pri tem instrumentu ne bi smela sovpadati z njeno udeležbo pri začasnem finančnem instrumentu Unije, ki upravičene države članice med drugim podpira pri financiranju ukrepov na novih zunanjih mejah Unije za izvajanje schengenskega pravnega reda v zvezi z mejami in vizumi ter nadzorom zunanjih meja. (62)Ta uredba za Islandijo in Norveško predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki spadajo na področje iz točk A in B člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES. (63)Ta uredba za Švico predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki spadajo na področje iz točk A in B člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2008/146/ES. (64)Ta uredba za Lihtenštajn predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki spadajo na področje iz točk A in B člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2011/350/EU. (65)V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen PEU in PDEU, Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. Ker ta uredba nadgrajuje schengenski pravni red, se Danska v skladu s členom 4 navedenega protokola v šestih mesecih od dne, ko Svet sprejme to uredbo, odloči, ali jo bo prenesla v svoje nacionalno pravo. (66)Ta uredba predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerem Irska v skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES ne sodeluje. Irska torej ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. (67)Obdobje uporabe te uredbe je primerno prilagoditi obdobju uporabe Uredbe Sveta (EU, Euratom) .../... [uredba o večletnem finančnem okviru] – SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I



SPLOŠNE DOLOČBE Člen 1 Predmet urejanja 1.S to uredbo se vzpostavi instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizume (v nadaljnjem besedilu: instrument) v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja (v nadaljnjem besedilu: sklad). 2.Sklad se vzpostavi s to uredbo in z Uredbo (EU) ..../... [Sklad za opremo za carinske kontrole], ki v okviru [Sklada za integrirano upravljanje meja] vzpostavlja instrument za finančno podporo za opremo za carinske kontrole. 3.V Uredbi so določeni cilji instrumenta, proračun za obdobje 2021–2027, oblike financiranja Unije in pravila za zagotavljanje takega financiranja. Člen 2 Opredelitev pojmov V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: (1)„operacija mešanega financiranja“ pomeni ukrepe, ki se podpirajo iz proračuna Unije, med drugim v okviru mehanizmov mešanega financiranja iz člena 2(6) finančne uredbe, ki združujejo nepovratne oblike podpore in/ali finančne instrumente iz proračuna Unije s povratnimi oblikami podpore iz razvojnih institucij ali drugih javnih finančnih institucij, pa tudi iz komercialnih finančnih institucij in od vlagateljev; (2)„mejni prehod“ pomeni kateri koli mejni prehod, ki ga pristojni organi odobrijo za prehod zunanjih meja, uradno priglašen v skladu s členom 2(8) Uredbe (EU) 2016/399 Evropskega parlamenta in Sveta; (3)„evropsko integrirano upravljanje meja“ pomeni elemente, navedene v členu 4 Uredbe (EU) 2016/1624; (4)„zunanje meje“ pomeni meje držav članic: kopenske meje, vključno z mejami na rekah in jezerih, morske meje in letališča ter rečna, morska in jezerska pristanišča, za katere se uporabljajo določbe prava Unije o prehajanju zunanjih meja, vključno s tistimi notranjimi mejami, na katerih nadzor še ni bil odpravljen; (5)„odsek zunanje meje“ pomeni celotno kopensko ali morsko zunanjo mejo države članice ali njen del, kot je opredeljeno v Uredbi (EU) št. 1052/2013; (6)„žariščna točka“ pomeni žariščno točko, kot je opredeljena v členu 2(10) Uredbe (EU) 2016/1624; (7)„notranje meje, na katerih nadzor še ni bil odpravljen“ pomeni: (a)skupno mejo med državo članico, ki v celoti izvaja schengenski pravni red, in državo članico, ki je dolžna v celoti izvajati schengenski pravni red skladno z aktom o pristopu te države članice, za katero pa zadevni sklep Sveta o dovoljenju za polno izvajanje tega pravnega reda še ni začel veljati; (b)skupno mejo med dvema državama članicama, ki sta dolžni v celoti izvajati schengenski pravni red skladno z ustreznima aktoma o pristopu teh dveh držav članic, za kateri pa zadevni sklep Sveta o dovoljenju za polno izvajanje tega pravnega reda še ni začel veljati. Člen 3 Cilji instrumenta

1.Cilj politike tega instrumenta v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja je zagotavljati dobro in učinkovito evropsko integrirano upravljanje meja na zunanjih mejah ob ohranjanju prostega gibanja oseb v Uniji in ob doslednem spoštovanju obveznosti Unije na področju temeljnih pravic ter s tem prispevati k zagotavljanju visoke ravni varnosti v Uniji. 2.V okviru cilja politike iz odstavka 1 instrument prispeva k naslednjima specifičnima ciljema: (a)podpiranje učinkovitega evropskega integriranega upravljanja meja, ki ga izvaja evropska mejna in obalna straža kot skupno odgovornost Evropske agencije za mejno in obalno stražo ter nacionalnih organov, odgovornih za upravljanje meja, da bi se omogočalo zakonito prehajanje meja, preprečevala in odkrivala nezakonito priseljevanje in čezmejna kazniva dejanja ter učinkovito upravljali migracijski tokovi; (b)podpiranje skupne vizumske politike za omogočanje zakonitega potovanja in preprečevanje migracijskih in varnostnih tveganj. 3.V okviru specifičnih ciljev iz odstavka 2 se instrument izvaja z izvedbenimi ukrepi iz Priloge II. Člen 4 Področje uporabe podpore 1.V okviru ciljev iz člena 3 in v skladu z izvedbenimi ukrepi iz Priloge II instrument podpira zlasti ukrepe iz Priloge III. 2.Za doseganje ciljev te uredbe lahko instrument podpira ukrepe v skladu s prednostnimi nalogami Unije iz Priloge III v tretjih državah in v zvezi z njimi, če je to primerno, v skladu s členom 5. 3.Naslednji ukrepi niso upravičeni: (a)ukrepi iz odstavka 1(a) Priloge III na tistih notranjih mejah, na katerih nadzor še ni bil odpravljen; (b)ukrepi v zvezi z začasno in izjemno ponovno uvedbo nadzora na notranjih mejah, kot sta opredeljeni v Uredbi (EU) 2016/399; (c)kar zadeva nadzor blaga: (1)ukrepi, katerih edini cilj ali učinek je nadzor blaga; (2)nakup, vzdrževanje ali posodobitev opreme, razen prevoznih sredstev, katere eden od ciljev ali učinkov je nadzor blaga; (3)drugi ukrepi na podlagi te uredbe, katerih glavni cilj ali učinek je nadzor blaga. V izrednih razmerah se lahko neupravičeni ukrepi iz tega odstavka štejejo za upravičene. Člen 5 Upravičeni subjekti

1.Upravičeni so lahko naslednji subjekti: (a)pravni subjekti s sedežem v eni od naslednjih držav: (i) državi članici ali z njo povezani čezmorski državi ali ozemlju; (ii) tretji državi, navedeni v programu dela, pod pogoji iz programa. (b)vsi pravni subjekti, ustanovljeni v skladu s pravom Unije, in vse mednarodne organizacije. 2.Fizične osebe niso upravičene. 3.Pravni subjekti s sedežem v tretji državi so izjemoma upravičeni do udeležbe, kadar je to potrebno za doseganje ciljev določenega ukrepa. 4.Pravni subjekti, ki sodelujejo v konzorcijih vsaj dveh neodvisnih subjektov s sedežem v različnih državah članicah ali čezmorskih državah ali ozemljih, povezanih s temi državami, ali tretjih državah, so upravičeni. POGLAVJE II



FINANČNI IN IZVEDBENI OKVIR Oddelek 1 Skupne določbe Člen 6 Splošna načela 1.Podpora, zagotovljena na podlagi te uredbe, dopolnjuje nacionalne, regionalne in lokalne intervencije ter je osredotočena na prinašanje dodane vrednosti za cilje te uredbe. 2.Komisija in države članice zagotovijo, da je podpora, zagotovljena na podlagi te uredbe in s strani držav članic, skladna z ustreznimi dejavnostmi, politikami in prednostnimi nalogami Unije ter da dopolnjuje druge instrumente Unije. 3.Instrument se izvaja v okviru deljenega, neposrednega ali posrednega upravljanja v skladu s členom 62(1)(a), (b) in (c) finančne uredbe. Člen 7 Proračun

1.Finančna sredstva za izvajanje instrumenta za obdobje 2021–2027 znašajo 8 018 000 000 EUR v tekočih cenah. 2.Finančna sredstva se uporabijo na naslednji način: (a)4 811 000 000 EUR se dodeli za programe, ki se izvajajo v okviru deljenega upravljanja, od tega 157 200 000 EUR za posebno tranzitno shemo iz člena 16, ki se izvaja v okviru deljenega upravljanja; (b)3 207 000 000 EUR se dodeli za tematski instrument. 3.Do 0,52 % finančnih sredstev se dodeli za tehnično pomoč na pobudo Komisije za izvajanje instrumenta. 4.Na podlagi ustreznih določb iz pridružitvenih sporazumov držav, ki se pridružijo izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, se vzpostavijo ureditve za določitev narave in načinov udeležbe teh držav. Finančni prispevki teh držav se dodajo skupnim sredstvom, ki so na voljo iz proračuna Unije, navedenim v odstavku 1. Člen 8 Splošne določbe o izvajanju tematskega instrumenta 1.Finančna sredstva iz člena 7(2)(b) se prožno dodelijo prek tematskega instrumenta v okviru deljenega, neposrednega in posrednega upravljanja, kot je določeno v programih dela. Finančna sredstva iz tematskega instrumenta se uporabijo za njegove elemente: (a)posebne ukrepe; (b)ukrepe Unije (c)in nujno pomoč. Iz finančnih sredstev za tematski instrument se podpira tudi tehnična pomoč na pobudo Komisije. 2.Finančna sredstva iz tematskega instrumenta se uporabijo za obravnavanje prednostnih nalog z visoko dodano vrednostjo za Unijo ali za odzivanje na nujne potrebe v skladu z dogovorjenimi prednostnimi nalogami Unije iz Priloge II. 3.Kadar se finančna sredstva iz tematskega instrumenta dodelijo državam članicam v okviru neposrednega ali posrednega upravljanja, se zagotovi, da na izbrane projekte ne vpliva obrazloženo mnenje Komisije na podlagi člena 258 PDEU v zvezi s kršitvijo, ki ogroža zakonitost in pravilnost odhodkov ali smotrnost projektov. 4.Kadar se finančna sredstva iz tematskega instrumenta izvršujejo v okviru deljenega upravljanja, Komisija za namene člena 18 in člena 19(2) Uredbe (EU) .../... [uredba o skupnih določbah] oceni, ali na predvidene ukrepe ne vpliva obrazloženo mnenje Komisije na podlagi člena 258 PDEU v zvezi s kršitvijo, ki ogroža zakonitost in pravilnost odhodkov ali smotrnost projektov. 5.Komisija določi skupni znesek, ki bo na voljo za tematski instrument v okviru letnih dodeljenih sredstev iz proračuna Unije. 6.Komisija za tematski instrument sprejme sklepe o financiranju, kot so navedeni v členu 110 finančne uredbe, v katerih določi cilje in ukrepe, ki se podprejo, ter zneske za vsakega od njegovih elementov, kot so navedeni v odstavku 1. V sklepih o financiranju se po potrebi določi skupni znesek, namenjen za operacije mešanega financiranja. 7.Komisija lahko po sprejetju sklepa o financiranju iz odstavka 3 ustrezno spremeni programe, ki se izvajajo v okviru deljenega upravljanja. 8.Sklepi o financiranju so lahko letni ali večletni in lahko zajemajo enega ali več elementov tematskega instrumenta.

Oddelek 2

Podpora in izvajanje v okviru deljenega upravljanja Člen 9 Področje uporabe 1.Ta oddelek se uporablja za del finančnih sredstev iz člena 7(2)(a) in dodatna sredstva, ki se izvršujejo v okviru deljenega upravljanja v skladu s sklepom Komisije za tematski instrument iz člena 8. 2.Podpora na podlagi tega oddelka se izvaja v okviru deljenega upravljanja v skladu s členom 63 finančne uredbe in Uredbe (EU) .../... [uredba o skupnih določbah]. Člen 10 Proračunska sredstva 1.Sredstva iz člena 7(2)(a) se okvirno dodelijo nacionalnim programom, ki jih države članice izvajajo v okviru deljenega upravljanja (v nadaljnjem besedilu: programi), na naslednji način: (a)4 009 000 000 EUR državam članicam v skladu z merili iz Priloge I; (b)802 000 000 EUR državam članicam za prilagoditev sredstev, dodeljenih za programe, kot je navedeno v členu 13(1). 2.Če se znesek iz odstavka 1(b) ne dodeli, se preostali znesek lahko doda znesku iz člena 7(2)(b). Člen 11 Stopnje sofinanciranja 1.Prispevek iz proračuna Unije ne presega 75 % skupnih upravičenih odhodkov projekta. 2.Prispevek iz proračuna Unije se lahko poveča na 90 % skupnih upravičenih odhodkov za projekte, ki se izvajajo v okviru posebnih ukrepov. 3.Prispevek iz proračuna Unije se lahko poveča na 90 % skupnih upravičenih odhodkov za ukrepe iz Priloge IV. 4.Prispevek iz proračuna Unije se lahko poveča na 100 % skupnih upravičenih odhodkov za operativno podporo, vključno s posebno tranzitno shemo. 5.Prispevek iz proračuna Unije se lahko poveča na 100 % skupnih upravičenih odhodkov za nujno pomoč. 6.V sklepu Komisije o odobritvi programa se določita stopnja sofinanciranja in največji znesek podpore iz tega instrumenta za vrste ukrepov iz odstavkov 1 do 5.

7.V sklepu Komisije se za vsak specifični cilj določi, ali se stopnja sofinanciranja za specifični cilj uporabi za: (a)skupni prispevek, vključno z javnim in zasebnim prispevkom, ali (b)le za javni prispevek. Člen 12 Programi 1.Vsaka država članica zagotovi, da so prednostne naloge, obravnavane v njenem programu, skladne s prednostnimi nalogami Unije in izzivi na področju upravljanja meja in vizumov ter ustrezne glede na njih ter da so v celoti skladne z ustreznim pravnim redom Unije in dogovorjenimi prednostnimi nalogami Unije. Države članice pri opredelitvi prednostnih nalog v okviru svojih programov zagotovijo, da so izvedbeni ukrepi iz Priloge II ustrezno obravnavani. 2.Komisija zagotovi, da sta Evropska agencija za mejno in obalno stražo in po potrebi agencija eu-LISA že v zgodnji fazi vključeni v razvoj programov držav članic na področjih, ki spadajo v njuno pristojnost. 3.Komisija se z Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo posvetuje o osnutkih programov s posebnim poudarkom na dejavnostih v okviru operativne podpore v skladu s členom 3(2)(a), da se zagotovita skladnost in medsebojno dopolnjevanje ukrepov agencije in ukrepov držav članic v zvezi z upravljanjem meja, prepreči dvojno financiranje in doseže stroškovna učinkovitost. 4.Komisija lahko Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo in po potrebi agencijo eu-LISA vključi v naloge spremljanja in ocenjevanja iz oddelka 5, zlasti da se zagotovi, da so ukrepi, izvedeni s podporo instrumenta, skladni z ustreznim pravnim redom Unije in dogovorjenimi prednostnimi nalogami Unije. 5.Po sprejetju priporočil v okviru področja uporabe te uredbe v skladu z Uredbo (EU) št. 1053/2013 in priporočil v okviru izvedbe ocen ranljivosti v skladu z Uredbo (EU) 2016/1624 zadevna država članica skupaj s Komisijo prouči najprimernejši način za obravnavanje teh priporočil s podporo tega instrumenta. 6.Če je to ustrezno, Komisija Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo vključi v proučitev najprimernejšega načina za obravnavanje priporočil s podporo tega instrumenta. 7.Zadevna država članica pri izvajanju odstavka 5 zagotovi, da je izvajanje ukrepov za obravnavanje morebitnih ugotovljenih pomanjkljivosti, zlasti ukrepov za obravnavanje resnih pomanjkljivosti in ocen o neizpolnjevanju zahtev, prednostna naloga njenega programa. 8.Zadevni program se po potrebi spremeni, da se upoštevajo priporočila iz odstavka 5. Spremenjeni program lahko, odvisno od posledic prilagoditve, odobri Komisija. 9.Zadevna država članica lahko ob sodelovanju in posvetovanju s Komisijo in Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo prerazporedi sredstva znotraj svojega programa, vključno s tistimi, ki so načrtovana za operativno podporo, da bi se obravnavala priporočila iz odstavka 5, ki imajo finančne posledice. 10.Ko se država članica odloči, da bo s podporo instrumenta izvedla projekte s tretjo državo ali v njej, se pred začetkom projekta posvetuje s Komisijo. 11.Kadar se država članica odloči, da bo s podporo instrumenta izvedla ukrepe s tretjo državo ali v njej, ki se nanašajo na spremljanje, odkrivanje, prepoznavanje, sledenje, preprečevanje in prestrezanje nedovoljenih prehodov meja za namene odkrivanja in preprečevanja nezakonitega priseljevanja in čezmejnih kaznivih dejanj ter boja proti njim ali za namene prispevanja k varovanju in reševanju življenj migrantov, zagotovi, da je Komisijo uradno obvestila o vseh dvostranskih ali večstranskih sporazumih o sodelovanju z navedeno tretjo državo v skladu s členom 20 Uredbe (EU) št. 1052/2013. 12.Za delovno opremo, vključno s prevoznimi sredstvi, in komunikacijske sisteme, ki so potrebni za učinkovit in varen nadzor meja in so bili kupljeni s podporo tega instrumenta, velja naslednje: (a)države članice pred začetkom postopka nakupa delovne opreme, vključno s prevoznimi sredstvi, in komunikacijskih sistemov s podporo instrumenta zagotovijo, da oprema in sistemi izpolnjujejo standarde, ki jih je določila Evropska agencija za mejno in obalno stražo, če taki standardi obstajajo, in z Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo preveri njihove tehnične specifikacije, da bi se zagotovila interoperabilnost sredstev, ki jih uporablja evropska mejna in obalna straža; (b)vsa obsežna delovna oprema za upravljanje meja, kot so zračna in pomorska prevozna sredstva in sredstva za varovanje meja, ki jo kupijo države članice, se registrira v nabor tehnične opreme Evropske agencije za mejno in obalno stražo, da bi se dala na voljo v skladu s členom 39(8) Uredbe (EU) 2016/1624; (c)države članice se lahko odločijo za nakup sredstev za večnamenske operacije na morju s podporo instrumenta, če so ta sredstva, ko z njimi upravljajo ustrezni nacionalni organi, vključena v operacije varovanja meja vsaj 60 % skupnega časa uporabe za nacionalne namene v enem letu. Ta sredstva se registrirajo v nabor tehnične opreme Evropske agencije za mejno in obalno stražo, da bi se dala na voljo v skladu s členom 39(8) Uredbe (EU) 2016/1624;

(d)da bi se podprlo skladno načrtovanje razvoja zmogljivosti evropske mejne in obalne straže ter morebitna uporaba skupnih javnih naročil, države članice Komisiji v okviru poročanja v skladu s členom 27 sporočijo razpoložljive večletne načrte za opremo, ki bo predvidoma kupljena na podlagi instrumenta. Komisija te informacije posreduje Evropski agenciji za mejno in obalno stražo. 13.Usposabljanje na področju upravljanja meja, ki se izvaja s podporo tega instrumenta, temelji na ustreznih harmoniziranih evropskih standardih izobraževanja in skupnega usposabljanja za mejne in obalne straže z zagotovljeno kakovostjo. 14.Države članice si prizadevajo zlasti za ukrepe iz Priloge IV. Za obravnavanje nepredvidenih ali novih razmer ali za zagotovitev učinkovitega izvrševanja finančnih sredstev se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 29 za spremembo Priloge IV. 15.Načrtovanje v skladu s členom 17(5) Uredbe (EU) .../... [uredba o skupnih določbah] temelji na vrstah intervencij iz razpredelnice 1 Priloge VI. Člen 13 Vmesni pregled 1.Komisija leta 2024 programom zadevnih držav članic dodeli dodatni znesek iz člena 10(1)(b) v skladu z merili iz odstavka 1(c) in odstavkov 2 do 11 Priloge I. Dodeljena sredstva temeljijo na najnovejših razpoložljivih statističnih podatkih za merila iz odstavka 1(c) in odstavkov 2 do 11 Priloge I. Finančna sredstva veljajo za obdobje od koledarskega leta 2025. 2.Če zahtevki za vmesna plačila, predloženi v skladu s členom 85 Uredbe (EU) …/… [uredba o skupnih določbah], ne zajemajo vsaj 10 % začetnih dodeljenih sredstev za program iz člena 10(1)(a), zadevna država članica ni upravičena do dodatnih sredstev za svoj program iz odstavka 1. 3.Pri dodelitvi sredstev iz tematskega instrumenta od leta 2025 se, kadar je to ustrezno, upoštevajo napredek pri doseganju mejnikov okvira smotrnosti v skladu s členom 12 Uredbe (EU) ..../... [uredba o skupnih določbah] in ugotovljene pomanjkljivosti pri izvajanju. Člen 14 Posebni ukrepi 1.Posebni ukrepi so nadnacionalni ali nacionalni projekti v skladu s cilji te uredbe, za katere lahko ena, več ali vse države članice prejmejo dodatna sredstva za svoje programe. 2.Države članice lahko poleg dodeljenih sredstev, izračunanih v skladu s členom 10(1), prejmejo finančna sredstva za posebne ukrepe, če so v programu predvidena v ta namen in če se uporabijo za uresničevanje ciljev te uredbe. 3.Ta finančna sredstva se ne uporabijo za druge ukrepe programa, razen v ustrezno utemeljenih okoliščinah in če to odobri Komisija s spremembo programa. Člen 15 Operativna podpora 1.Operativna podpora je del sredstev, dodeljenih državi članici, ki se lahko uporabi za podporo javnim organom, odgovornim za izvajanje nalog in storitev, ki predstavljajo javno storitev za Unijo. 2.Država članica lahko uporabi do 30 % zneska, ki ga prejme v okviru instrumenta za svoj program, za financiranje operativne podpore za javne organe, odgovorne za izvajanje nalog in storitev, ki predstavljajo javno storitev za Unijo. 3.Države članice, ki uporabljajo operativno podporo, so skladne s pravnim redom Unije glede meja in vizumov.

4.Države članice v programu in letnih poročilih o smotrnosti iz člena 27 utemeljijo uporabo operativne podpore za doseganje ciljev te uredbe. Komisija pred odobritvijo programa po posvetovanju z Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo, kar zadeva pristojnosti agencije v skladu s členom 12(3), oceni izhodiščno stanje v državah članicah, ki so izrazile namero za uporabo operativne podpore, ob upoštevanju informacij, ki so jih predložile navedene države članice, in po potrebi tudi razpoložljivih informacij na podlagi schengenskih ocenjevanj in ocen ranljivosti, vključno s priporočili na podlagi schengenskih ocenjevanj in ocen ranljivosti. 5.Brez poseganja v člen 4(3)(c) je operativna podpora osredotočena na posebne naloge in storitve, določene v Prilogi VII. 6.Za obravnavo nepredvidenih ali novih razmer ali za zagotovitev učinkovitega izvrševanja finančnih sredstev se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 29 za spremembo posebnih nalog in storitev iz Priloge VII. Člen 16 Operativna podpora za posebno tranzitno shemo 1.Instrument zagotavlja podporo za kritje izpada plačil za tranzitne vizume ter dodatnih stroškov zaradi izvajanja sheme dokumenta za olajšani tranzit in dokumenta za olajšani železniški tranzit v skladu z Uredbo (ES) št. 693/2003 in Uredbo (ES) št. 694/2003. 2.Sredstva, dodeljena Litvi za posebno tranzitno shemo v skladu s členom 7(2)(a), so Litvi na voljo kot dodatna operativna podpora v skladu z ukrepi, upravičenimi do operativne podpore v okviru programa, kot so navedeni v Prilogi VII. 3.Z odstopanjem od člena 15(2) lahko Litva za financiranje operativne podpore poleg zneska iz člena 15(2) uporabi znesek, ki ji je bil dodeljen v skladu s členom 7(2)(a). 4.Komisija in Litva preverita uporabo tega člena, če pride do sprememb, ki vplivajo na obstoj ali delovanje posebne tranzitne sheme. Oddelek 3

Podpora in izvajanje v okviru neposrednega in posrednega upravljanja Člen 17 Področje uporabe Podpora na podlagi tega oddelka se izvaja neposredno s strani Komisije v skladu s točko (a) člena 62(1) finančne uredbe ali posredno v skladu s točko (c) navedenega člena. Člen 18 Ukrepi Unije 1.Ukrepi Unije so nadnacionalni projekti ali projekti v posebnem interesu Unije, skladni s cilji te uredbe. 2.Na pobudo Komisije se lahko instrument uporabi za financiranje ukrepov Unije, ki se nanašajo na cilje te uredbe, kakor so navedeni v členu 3, in sicer v skladu s prilogama II in III. 3.Z ukrepi Unije se lahko zagotovi financiranje v kateri koli obliki iz finančne uredbe, zlasti v obliki nepovratnih sredstev, nagrad in javnih naročil. Zagotovi se lahko tudi financiranje v obliki finančnih instrumentov v okviru operacij mešanega financiranja. 4.Nepovratna sredstva, ki se izvršujejo v okviru neposrednega upravljanja, se dodeljujejo in upravljajo v skladu z [naslovom VIII] finančne uredbe. 5.Komisijo za ocenjevanje predlogov lahko sestavljajo zunanji strokovnjaki.

6.Prispevki v mehanizem vzajemnega zavarovanja lahko krijejo tveganje v zvezi s povračilom sredstev, ki jih dolgujejo prejemniki, in se štejejo za zadostno jamstvo na podlagi finančne uredbe. Uporabljajo se določbe [člena X] Uredbe (EU) .../... [naslednica uredbe o jamstvenem skladu]. Člen 19 Operacije mešanega financiranja Operacije mešanega financiranja v okviru tega instrumenta se izvajajo v skladu z [uredbo o programu InvestEU] in [naslovom X] finančne uredbe. Člen 20 Tehnična pomoč na ravni Komisije Instrument lahko podpira ukrepe tehnične pomoči, ki se izvajajo na pobudo ali v imenu Komisije. Navedeni ukrepi se lahko financirajo stoodstotno. Člen 21 Revizije Revizije uporabe prispevkov Unije, ki jih opravijo osebe ali subjekti, vključno s tistimi, ki jih niso pooblastili institucije ali organi Unije, so osnova za splošno zagotovilo v skladu s členom 127 finančne uredbe. Člen 22 Informiranje, komuniciranje in oglaševanje 1.Prejemniki finančnih sredstev Unije potrdijo izvor in zagotovijo prepoznavnost financiranja Unije, zlasti pri promoviranju ukrepov in njihovih rezultatov, z zagotavljanjem jasnih, učinkovitih in sorazmernih ciljno usmerjenih informacij različnemu občinstvu, vključno z mediji in javnostjo. 2.Komisija izvaja ukrepe informiranja in komuniciranja v zvezi s tem instrumentom ter njegovimi ukrepi in rezultati. Finančna sredstva, dodeljena temu instrumentu, prispevajo tudi k institucionalnemu komuniciranju o političnih prednostnih nalogah Unije, kolikor so povezane s cilji te uredbe. Oddelek 4

Podpora in izvajanje v okviru deljenega, neposrednega in posrednega upravljanja Člen 23 Nujna pomoč 1.Instrument zagotavlja finančno pomoč za obravnavanje nujnih in posebnih potreb v primeru izrednih razmer, ki so posledica resnega in izjemnega pritiska, ko veliko ali nesorazmerno število državljanov tretjih držav prehaja ali je prešlo zunanje meje ene ali več držav članic ali se priča