5.2Unovčenje jamstev iz Sklada za zunanje ukrepe in izterjave (ELM, makrofinančna pomoč in posojila Euratoma tretjim državam)

Cilj tega poročila je spremljati pogojne obveznosti, ki se krijejo iz proračuna EU in so nastale zaradi jamstev za posojila in podporo naložbam, ki jih Evropska unija da bodisi neposredno bodisi posredno prek jamstva EU.

To poročilo je predloženo v skladu s členom 149 prejšnje finančne uredbe. Zato se to poročilo o proračunskih jamstvih EU in z njimi povezanih tveganjih za leto 2019 predloži zadnjič in bo nadomeščeno s prihodnjo shemo poročanja, predvideno v členu 250 nove finančne uredbe.

Poročilo je sestavljeno na naslednji način: v oddelku 2 so navedene ključne značilnosti operacij, za katere jamči proračun EU, predstavljenih je tudi več drugih dodatnih mehanizmov kriznega upravljanja, ki ne predstavljajo nikakršnih tveganj za proračun EU. V oddelku 3 je predstavljen razvoj zajamčenih operacij, ki jih neposredno upravlja Komisija, in zajamčenega zunanjega financiranja EIB (razen operacij EFSI in EFSD, ki so obravnavane ločeno v oddelkih 6 in 7). V oddelku 4 so predstavljena glavna tveganja, ki jih krije proračun EU. V oddelku 5 sta opisana aktivacija jamstev in razvoj Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe (v nadaljnjem besedilu: Sklad) , v oddelku 6 je opisan razvoj Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI), v oddelku 7 pa je opisan razvoj Evropskega sklada za trajnostni razvoj (EFSD).

To poročilo je dopolnjeno z delovnim dokumentom služb Komisije (v nadaljnjem besedilu: delovni dokument), v katerem so podrobne razpredelnice in pojasnila.

2.Operacije, za katere jamči proračun EU, in mehanizmi kriznega upravljanja euroobmočja, ki jih proračun EU ne krije

Tveganja, ki se krijejo iz proračuna EU, izhajajo iz različnih posojil in jamstev, ki jih je mogoče razdeliti v štiri spodaj navedene kategorije.

2.1Posojila, ki jih je Evropska unija odobrila za makroekonomske cilje

Taka posojila zajemajo (1) makrofinančno pomoč za tretje države, (2) plačilnobilančno pomoč za odpravljanje težav v plačilni bilanci za države članice, ki niso del euroobmočja, ter (3) posojila v okviru Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo (EFSM) za pomoč vsem državam članicam, ki imajo resne ekonomsko-finančne težave ali ki jih take težave ogrožajo zaradi izrednih dogodkov, na katere nimajo vpliva. Aktivirajo se v povezavi s finančno podporo Mednarodnega denarnega sklada (MDS).

2.2Posojila za makroekonomske cilje

To poglavje se nanaša na posojila Euratoma . Instrument Euratoma za posojila se lahko uporabi:

• [v državah članicah]: za naložbe v jedrske elektrarne ter industrijske objekte in naprave v jedrskem gorivnem ciklusu in

• [v nekaterih državah nečlanicah]: za naložbe v izboljšanje varnosti in učinkovitosti jedrskih elektrarn, ki že obstajajo ali se še gradijo, ter za projekte razgradnje .

2.3Financiranje Evropske investicijske banke (EIB) v državah nečlanicah (zunanje financiranje EIB), ki ga krijejo jamstva EU (mandat za zunanja posojila – ELM)

EU v okviru mandata za zunanja posojila (ELM) zagotavlja jamstvo iz proračuna EU in tako EIB omogoča povečanje dajanja posojil zunaj EU v podporo politik EU. ELM podpira dejavnost EIB v predpristopnih državah, vzhodnem in južnem sosedstvu, Aziji, Latinski Ameriki in Južni Afriki. V sedanjem obdobju ELM (2014–2020) se iz proračuna EU zagotavljajo jamstva za dejavnosti EIB v višini 32,3 milijarde EUR. Evropski parlament in Svet sta 14. marca 2018 na podlagi vmesnega pregleda ELM sprejela Sklep (EU) 2018/412 o spremembi Sklepa št. 466/2014/EU ter zvišala zgornjo mejo za sedanji ELM s 27 milijard EUR na 32,3 milijarde EUR. S tem pregledom se dodaja nov cilj izboljšanja dolgoročne gospodarske odpornosti beguncev in migrantov ter gostiteljskih, tranzitnih in izvornih skupnosti kot strateški odziv pri obravnavanju temeljnih vzrokov migracij.

Jamstvo EU za EIB krije državna in politična tveganja v zvezi z njenim financiranjem, ki se izvaja zunaj Unije v podporo zunanjepolitičnim ciljem Unije. Poleg tega EIB na lastno odgovornost financira naložbene dejavnosti zunaj Unije in dejavnosti v sklopu posebnih mandatov, kot so dejavnosti v državah AKP.

Da bi podprli zunanje delovanje Unije in EIB omogočili, da financira naložbe zunaj Unije, ne da bi bila zaradi tega prizadeta boniteta EIB, se za večino njenih poslov zunaj Unije zagotavlja proračunsko jamstvo EU.

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

Zajamčeno zunanje financiranje EIB ter posojila za makrofinančno pomoč in posojila Euratoma tretjim državam od leta 1994 krije Jamstveni sklad za zunanje ukrepe (v nadaljnjem besedilu: Sklad), medtem ko se posojila za plačilnobilančno pomoč ter posojila EFSM in Euratoma državam članicam krijejo neposredno iz proračuna EU.

Sklad krije neplačila posojil in jamstva za posojila, ki so bila odobrena državam nečlanicam oziroma za projekte v državah nečlanicah. Ustanovljen je bil z namenom:

· ustvariti „likvidnostno rezervo“, ki bi preprečila vpoklic sredstev iz proračuna EU ob vsakem neplačilu ali zamujenem plačilu obroka zajamčenega posojila, ter