SKUPNO SPOROČILO EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

Krepitev zmogljivosti v podporo varnosti in razvoju –

usposabljanje partnerjev za preprečevanje in obvladovanje kriz

1.Uvod

Dogodki v Afriki, v evropskem sosedstvu in drugod kažejo na dramatično in vedno slabšo mednarodno varnost, saj več kot 1,5 milijarde ljudi po vsem svetu živi v nestabilnih regijah, ki so jih prizadeli konflikti. Glede na sedanja gibanja se bo to število do leta 2030 predvidoma povečalo na 2 milijardi. Nestabilne države ne dosegajo razvojnih ciljev tisočletja in nasilni konflikti ter slabo upravljanje ostajajo ključni razvojni izzivi. Nove grožnje, kot sta terorizem in organizirani kriminal, so dodatno podžgale nestabilnost in nasilje.

Usklajeno zunanje delovanje z uporabo diplomatskih, varnostnih, razvojnih in humanitarnih instrumentov Evropske unije (EU) je bistveno, da se ponovno vzpostavi zaupanje in zagotovi, da so institucije partnerskih držav pripravljene na soočanje z izzivi. Instrumenti zunanjega delovanja EU imajo različne in dopolnjujoče se vloge. Povezava med varnostjo in razvojem je glavno temeljno načelo celostnega pristopa zunanje politike EU k reševanju konfliktov in kriz ter dopolnjuje politike na področju notranje, pomorske in drugih varnosti. Vendar pa je treba okrepiti celostni pristop EU, da bi zapolnili vrzeli v trenutnem odzivanju EU. To bi bilo na primer pomembno, kadar misije v okviru skupne varnostne in obrambne politike (SVOP) nudijo usposabljanje, njegovo vzdržnost in uspešnost pa zavira pomanjkanje osnovne opreme partnerskih držav.

V zvezi s tem je treba poudariti tudi, da obstajajo številni pomembni politični okviri tako za varnost kot za razvoj, od katerih so nekateri trenutno v pregledu. To vključuje na primer evropsko sosedsko politiko, razvojni okvir za obdobje po letu 2015, strateški pregled zunanje politike in tudi strategijo za pomorsko varnost ter evropsko agendo za varnost.

V tem skupnem sporočilu se na podlagi sklepov Evropskega sveta iz decembra 2013 in izjave z vrha EU-Afriška unija iz aprila 2014 ugotavljajo pomanjkljivosti in predlagajo popravni ukrepi. Skupno sporočilo sicer obravnava vprašanje opreme v podporo krepitvi zmogljivosti na področju varnosti v partnerskih državah, ne obravnava pa oskrbe s smrtonosnim orožjem. EU take opreme ne bo zagotavljala.

2.Povezava med varnostjo in razvojem v politikah EU

Kot je navedeno v Pogodbah, so cilji zunanjega delovanja EU med drugim „ohranjanje miru, preprečevanje sporov in krepitev mednarodne varnosti [...]“ in tudi „pospeševanje trajnostnega gospodarskega, socialnega in okoljskega razvoja držav v razvoju s prednostnim ciljem izkoreninjenja revščine“. V Pogodbah je določena tudi zahteva po skladnosti med različnimi področji politik v okviru navedenih ciljev.

Glavni cilj razvojne politike EU je zmanjšanje in dolgoročno izkoreninjenje revščine, poleg tega pa razvojna politika EU obravnava tudi trajnostni razvoj, neenakosti, socialno nepravičnost in kršitve človekovih pravic. To je bistvenega pomena za spopadanje s temeljnimi vzroki negotovosti in konfliktov. Cilje razvojnega sodelovanja je treba upoštevati tudi pri drugih politikah EU, za katere je verjetno, da bodo vplivale na države v razvoju. To podpirajo tudi sporočilo Komisije „Povečanje učinka razvojne politike EU: agenda za spremembe“ iz leta 2011 in z njim povezani sklepi Sveta iz leta 2012 , ki opozarjajo, da je treba reševanje izzivov s področja varnosti, nestabilnosti in tranzicije postaviti na prvo mesto.

EU je pristojna za opredelitev in izvajanje skupne zunanje in varnostne politike (SZVP), vključno s postopnim oblikovanjem skupne obrambne politike. Skupna varnostna in obrambna politika, ki je sestavni del skupne zunanje in varnostne politike, zagotavlja EU operativne sposobnosti za izvajanje. V skladu z načeli Ustanovne listine Združenih narodov lahko EU pri misijah za ohranjanje miru, preprečevanje konfliktov in krepitev mednarodne varnosti zunaj svojih meja uporablja sredstva SVOP in tako izvaja širok nabor nalog.

Vzajemna krepitev ukrepov na področjih varnosti in razvoja je jasno potrebna. EU dosledno poudarja, da je „varnost predpogoj za razvoj“ ter da „brez razvoja in izkoreninjenja revščine ni mogoče doseči trajnostnega miru“ . Ustvarjanje in razvoj političnih, družbenih in gospodarskih pogojev za stabilnost sta bistvena za varnost države in predpogoj za njen razvoj. Ta povezava med varnostjo in razvojem je osrednjega pomena za povečanje učinkovitosti zunanjega delovanja EU.

Vsaka država mora za zagotovitev svoje varnosti in razvoja imeti ali pridobiti ustrezne zmogljivosti v vseh ključnih sektorjih, vključno z varnostjo in obrambo. To državo ne le stabilizira, temveč ji tudi omogoča, da konstruktivno prispeva k miru, stabilnosti in preprečevanju kriz v svoji regiji.

2.1 Trenutna prizadevanja za krepitev zmogljivosti

Trenutna prizadevanja za krepitev zmogljivosti na področju varnosti v partnerskih državah segajo na številna področja politike. V njihovem okviru se uporabljajo različni instrumenti, ki v središče postavljajo vzpostavitev učinkovitih, legitimnih in trajnostnih institucij, vključno z uspešnim pravosodjem in varnostnim sektorjem, nadzorom meja in obalno stražo. Dejavnosti za krepitev zmogljivosti med drugim vključujejo dostop do mednarodnih instrumentov, politični dialog, tehnično sodelovanje (vključno s skupnimi raziskavami in inovacijami), usposabljanje (prenos znanja in razvoj spretnosti) ter zagotavljanje osnovne opreme in materiala. Namen usposabljanja v varnostnem sektorju je izboljšanje sposobnosti partnerja za zagotavljanje stabilnosti in zaščite državljanov. Usposabljanje lahko poteka pred začetkom dela, lahko pa v obliki mentorstva ali usposabljanja in podpore na delovnem mestu postane sestavni del operativnih faz. Oprema, ki se zagotovi partnerjem, lahko sega od tehnične opreme za komunikacijo, javnih služb za zagotavljanje zdravja in varnosti na terenu, zdravstvenih objektov, prevoznih sredstev in drugih sredstev do opreme za zaščito sil.

Podpora EU povezavi med varnostjo in razvojem se je s posegi na različnih politikah in instrumentih EU skozi leta postopno razširila.

Mandati več izmed 34 doslej izvedenih misij in operacij v okviru SVOP so vključevali krepitev zmogljivosti za mir in varnost v partnerskih državah. Krepitev zmogljivosti je na primer bistvo mandata treh misij SVOP, ki jih je EU začela leta 2014. V okviru svetovalne misije za reformo sektorja civilne varnosti v Ukrajini (EUAM Ukraine) EU zagotavlja strateško podporo, svetovanje in mentorstvo. V okviru vojaške svetovalne misije v Srednjeafriški republiki (EUMAM RCA) EU podpira lokalne državne organe pri pripravi prihajajoče reforme sektorja varnosti. To dosega s tem, da nacionalni vojski pomaga pri krepitvi zmogljivosti, dvigovanju standardov in prizadevanju, da bi postala modernizirana, učinkovita in odgovorna oborožena sila. V okviru civilne misije SVOP v Maliju (EUCAP Sahel Mali) EU podpira prestrukturiranje malijskih domačih varnostnih sil, tj. policije, orožnikov in nacionalne garde. Cilj je pomagati malijskim organom pri zagotavljanju ustavnega in demokratičnega reda ter pogojev za trajni mir. Misija združuje usposabljanje in strateško svetovanje.