P6_TC1-COD(2004)0065

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 28. septembra 2005 z namenom sprejetja Direktive 2005/…/ES Evropskega parlamenta in Sveta o obveznih revizijah za letne in konsolidirane računovodske izkaze, ki spreminja Direktivi Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 44(2)(g) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora [1],

v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe [2],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Četrta Direktiva Sveta 78/660/EGS z dne 25. julija 1978, ki temelji na členu 54(3)(g) Pogodbe o letnih računovodskih izkazih posameznih vrst družb [3], Sedma Direktiva Sveta 83/349/EGS z dne 13. junija 1983, ki temelji na členu 54(3)(g) Pogodbe o konsolidiranih računovodskih izkazi [4], Direktiva Sveta 86/635/EGS z dne 8. decembra 1986 o letnih računovodskih izkazih in konsolidiranih računovodskih izkazih bank in drugih finančnih institucij [5] in Direktiva Sveta 91/674/EGS z dne 19. decembra 1991 o letnih računovodskih izkazih in konsolidiranih računovodskih izkazih zavarovalnic [6] zahtevajo, da revizijo letnih računovodskih izkazov ali konsolidiranih računovodskih izkazov opravi ena ali več oseb, ki so pooblaščene za opravljanje takih revizij.

(2) Pogoji za dovoljenja za osebe, pooblaščene za opravljanje obvezne revizije, so bili določeni v Osmi direktivi Sveta 84/253/EGS z dne 10. aprila 1984, ki temelji na členu 54(3)(g) Pogodbe o dovoljenjih za osebe, pooblaščene za izvajanje obvezne revizije računovodskih listin [7].

(3) Zaradi pomanjkanja usklajenosti pristopa do obvezne revizije v Skupnosti je Komisija v svojem sporočilu iz leta 1998 "Obvezna revizija v Evropski uniji: pot naprej" [8], predlagala ustanovitev Odbora za revizijo, ki bi lahko oblikoval nadaljnje ukrepe v tesnem sodelovanju računovodske stroke in držav članic.

(4) Na podlagi dela v tem odboru je Komisija novembra 2000 izdala Priporočilo o zagotavljanju kakovosti obvezne revizije v EU: minimalne zahteve [9] in maja 2002 Priporočilo o neodvisnosti zakonitih revizorjev v EU: zbirka temeljnih načel [10].

(5) Cilj te direktive je doseči bistveno, čeprav ne popolno, uskladitev zahtev na področju obveznih revizij. Države članice, ki zahtevajo obvezno revizijo, lahko določijo strožje zahteve, razen če je v tej direktivi določeno drugače.

(6) Strokovne revizorske kvalifikacije zakonitih revizorjev na podlagi te direktive se štejejo za enakovredne. Zato države članice ne morejo več vztrajati, da morajo večino glasovalnih pravic v revizijskem podjetju imeti revizorji, ki jih odobrijo države članice, ali da morajo večino članov upravnega ali poslovodnega telesa revizijskega podjetja odobriti države članice.

(7) Obvezna revizija zahteva ustrezno znanje na področjih, kot so pravo družb, davčno in socialno pravo. To znanje je treba preskusiti pred odobritvijo zakonitega revizorja iz druge države članice.

(8) Za zaščito tretjih oseb morajo biti vsi odobreni revizorji in revizijska podjetja vpisani v javno dostopnemu registru, ki vsebuje osnovne podatke o zakonitem revizorju ali revizijskem podjetju.

(9) Zakoniti revizorji se morajo držati najvišjih etičnih standardov. Zato morajo delovati v skladu s poklicno etiko, ki obsega vsaj njihovo funkcijo zastopanja javnega interesa, poštenost in nepristranskost, strokovno usposobljenost in primerno skrbnost. Funkcija zastopanja javnega interesa zakonitega revizorja pomeni, da se na kakovost njegovega dela zanaša širša skupnost oseb in ustanov. Visoka kakovost revizije prispeva k urejenemu delovanju trgov z izboljšanjem neoporečnost in učinkovitosti finančnih poročil. Komisija lahko sprejme izvedbene ukrepe v zvezi s poklicno etiko kot minimalne standarde. Pri tem se lahko obravnavajo načela iz Etičnega kodeksa Mednarodnega združenja računovodij (IFAC).

(10) Zakoniti revizorji in revizijska podjetja morajo spoštovati zasebnost svojih strank. Zato jih morajo zavezovati stroga pravila o zaupnosti in poklicni tajnosti, ki pa ne smejo ovirati pravilnega izvajanja te Direktive. Pravila o zaupnosti morajo veljati tudi za katerega koli zakonitega revizorja ali revizijsko podjetje, ki ne sodeluje več pri posebni revizijski nalogi.

(11) Zakoniti revizorji in revizijska podjetja morajo biti pri opravljanju obvezne revizije neodvisni. Lahko obvestijo revidirani organ o zadevah, ki izhajajo iz revizije, toda morali bi se vzdržati procesov notranjega odločanja v revidiranem organu. Če se znajdejo v položaju, ko je njihova neodvisnost preveč ogrožena celo po uporabi zaščitnih ukrepov za omilitev te ogroženosti, morajo odstopiti od revizije ali se je vzdržati. Ugotovitev, da nek odnos ogroža revizorjevo neodvisnost, se lahko razlikuje po odnosu med revizorjem in revidiranim organom od odnosa med mrežo in revidiranim organom. Če državna zakonodaja določa ali dopušča, da je sodelujoči organ v smislu člena 2(14) ali podoben organ kot v členu 45 Direktive 86/635/EGS član neprofitne revizijske družbe, bi objektivna, razumna in informirana stranka ne mogla sklepati, da odnos, ki temelji na članstvu, ogroža neodvisnost zakonitega revizorja, pod pogojem, da ta revizijska družba ob izvajanju zakonite revizije v eni od svojih članic poskrbi, da revizorji, ki izvajajo revizijo, in tiste osebe, ki bi lahko vplivale na zakonitost revizije, ravnajo po načelu neodvisnosti. Primeri ogrožanja neodvisnosti zakonitega revizorja ali revizijske družbe so neposredni ali posredni finančni interes za revidirano družbo in opravljanje dodatnih storitev, ki niso povezane z revizijo. Tudi višina honorarjev, prejetih od ene revidirane družbe, in/ali struktura honorarjev lahko ogrozijo neodvisnost zakonitega revizorja ali revizijske družbe. Vrste zaščitnih ukrepov za omilitev ali odstranitev te ogroženosti vključujejo prepovedi, omejitve, druge politike in postopke ter razkritje. Zakoniti revizorji in revizijske družbe morajo zavrniti kakršnokoli dodatno storitev, ki ni povezana z revizijo in bi lahko ogrozila njihovo neodvisnost. Komisija bi lahko sprejela izvedbene ukrepe za neodvisnost kot minimalne standarde. Ob tem bi Komisija lahko upoštevala načela iz priporočila Komisije z dne 16. maja 2002 o neodvisnosti zakonitih revizorjev v EU: zbirka temeljnih načel. Za določanje neodvisnosti revizorjev mora biti koncept "mreže", v kateri delujejo revizorji, jasen. V tem oziru je treba upoštevati različne okoliščine, kot so primeri, v katerih lahko strukturo opišemo kot mrežo, ker je usmerjena k dobičku ali delitvi stroškov. Merila za dokazovanje obstoja mreže se presojajo in tehtajo na osnovi vseh razpoložljivih dejanskih okoliščin, kot je na primer obstoj skupnih rednih strank.

(12) V primerih samorevizije ali lastnega interesa, v katerih je treba varovati neodvisnost zakonitega revizorja ali revizijskega podjetja, se bi morala odločiti država članica in ne zakoniti revizor ali revizijsko podjetje, ali naj zakoniti revizor ali revizijsko podjetje odstopi od revizijskega posla ali se ga vzdrži za naročnika revizije. Vendar pa to ne bi smelo povzročiti položaja, v katerem bi imele države članice splošno dolžnost, da zakonitim revizorjem ali revizijskim podjetjem preprečijo opravljanje storitev za naročnike revizije, ki niso povezane z revizijo. Za ugotavljanje, ali je neprimerno, da v primerih lastnega interesa ali samorevizije zakoniti revizor ali revizijsko podjetje ne izvaja obveznih revizij za ščitenje neodvisnosti zakonitega revizorja ali revizijskega podjetja, bi bilo treba upoštevati, ali je revidirana enota javnega interesa izdala prenosljive vrednostne papirje, ki so sprejeti v trgovanje na organiziranem trgu v smislu člena 4(1), točka 18, Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov [11].

(13) Pomembno je zagotoviti stalno visoko kakovost obveznih revizij, ki jih zahteva zakonodaja Skupnosti. Zato morajo vse obvezne revizije potekati v skladu z mednarodnimi revizijskimi standardi. Ukrepe, potrebne za izvajanje te direktive, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil [12]in ob upoštevanju izjave Komisije in Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2002 o izvajanju predpisov o finančnih storitvah. Tehnični odbor ali skupina za revidiranje bo pomagala Komisiji pri ocenjevanju tehnične ustreznosti vseh mednarodnih revizijskih standardov; vključiti mora tudi sistem javnih nadzornih organov držav članic. Da bi dosegli najvišjo raven uskladitve, države članice lahko predpišejo dodatne nacionalne revizijske postopke ali zahteve le, če ta potreba izhaja iz posebnih nacionalnih pravnih zahtev obvezne revizije letnih ali konsolidiranih računovodskih izkazov, ki jih ne vsebujejo sprejeti mednarodni revizijski standardi. Države članice lahko ohranijo dodatne revizijske postopke, dokler revizijski postopki ali zahteve niso vsebovani v naknadno sprejetih mednarodnih revizijskih standardih. Če bi sprejeti mednarodni revizijski standardi vseeno vsebovali revizijske postopke, izvajanje katerih bi povzročilo posebno pravno nasprotje z nacionalno zakonodajo zaradi posebnih nacionalnih zahtev v zvezi s področjem delovanja obvezne revizije, lahko države članice izločijo sporni del mednarodnih revizijskih standardov, dokler spori obstajajo, če veljajo ukrepi iz člena 26(3). Vsak dodatek ali izločitev s strani držav članic mora prispevati k visoki stopnji verodostojnosti letnih računovodskih izkazov družb in koristiti splošnemu interesu. Zgoraj navedeno pomeni, da lahko države članice na primer zahtevajo od nadzornega telesa dodatno revizijsko poročilo ali predpišejo druge zahteve na področju poročanja in revizije, ki temeljijo na nacionalnih pravilih o upravljanju podjetij.

(14) Da bi Komisija sprejela mednarodni revizijski standard za uporabo v Skupnosti je potrebno, da je sprejet na mednarodni ravni in da je nastal ob sodelovanju vseh zainteresiranih strank po jasnem, odprtem in preglednem postopku, kar prispeva k verodostojnosti in kvaliteti letnih računovodskih izkazov in konsolidiranih računovodskih izkazov ter koristi splošnemu evropskemu interesu. Potrebo po sprejetju mednarodnega poročila revizijske prakse, kot dela standarda bi bilo treba oceniti v skladu s postopkom komitologije za vsak posamezni primer. Komisija zagotovi, da je pred začetkom postopka sprejetja opravljen pregled, ki pokaže, ali so te zahteve izpolnjene, in poroča članom revizijskega regulativnega odbora o rezultatih pregleda.

(15) V primeru konsolidiranih računovodskih izkazov je pomembna jasna opredelitev odgovornosti zakonitih revizorjev, ki revidirajo sestavne dele skupine. V ta namen bi moral revizor skupine biti v celoti odgovoren za revizijsko poročilo.

(16) Za doseganje večje primerljivosti med podjetji, ki uporabljajo enake revizijske standarde, in izboljšanje zaupanja javnosti v revizijsko funkcijo lahko Komisija sprejme skupno revizijsko poročilo za revizijo letnih ali konsolidiranih računovodskih izkazov, pripravljenih na podlagi odobrenih mednarodnih revizijskih standardov, razen če je bil ustrezen standard za takšno poročilo sprejet na ravni Skupnosti.

(17) Redni pregledi so dober način doseganja stalne visoke kakovosti obveznih revizij. Zato morajo biti zakoniti revizorji in revizijska podjetja podvrženi sistemu zagotavljanja kakovosti, ki je neodvisen od zakonitih revizorjev in revizijskih podjetij. Za izvajanje člena 29 o sistemih zagotavljanja kakovosti lahko države članice zahtevajo, da se v primeru, ko imajo posamezni revizorji skupno politiko zagotavljanja kakovosti, upoštevajo le zahteve za revizijska podjetja. Države članice lahko organizirajo sistem zagotavljanja kakovosti na način, ki bo zahteval pregled zagotavljanja kakovosti vsakega revizorja vsaj vsakih 6 let. Glede na to bi moralo biti financiranje sistema zagotavljanja kakovosti brez neprimernih vplivov. Komisija mora biti sposobna sprejeti izvedbene ukrepe v zvezi z organizacijo sistemov zagotavljanja kakovosti in v zvezi s financiranjem v primerih, ko je zaupanje javnosti v sistem zagotavljanja kakovosti močno ogroženo. Države članice se spodbuja, da s pomočjo sistema javnega nadzora poiščejo usklajen pristop za izvajanje revizij zagotavljanja kakovosti, da se zadevne stranke izognejo naložitvi nepotrebnih obremenitev.

(18) Preiskave in ustrezne sankcije prispevajo k preprečevanju in popravljanju neustreznega opravljanja obvezne revizije.

(19) Države članice bi morale organizirati učinkovit sistem javnega nadzora za zakonite revizorje in revizijska podjetja na podlagi nadzora v matični državi. Regulativni predpisi za javni nadzor morajo omogočiti učinkovito sodelovanje na ravni Skupnosti med nadzornimi službami držav članic. Pomembno je, da sistem javnega nadzora vodijo osebe, ki niso zaposlene na tem področju, vendar so usposobljene za delo na področju obvezne revizije. Vendar pa lahko države članice dovolijo manjšemu številu zaposlenih na tem področju, da sodelujejo pri upravljanju sistema javnega nadzora. Ti neizvajalci so lahko strokovnjaki, ki niso nikoli bili povezani s poklicem revizorja, ali bivši izvajalci, ki so zapustili poklic. Pristojni organi držav članic morajo medsebojno sodelovati, kadar je to potrebno za izvajanje nadzora nad zakonitimi revizorji ali revizijskimi podjetji, ki so jih sami pooblastili. Tako sodelovanje lahko pomembno prispeva k zagotavljanju stalne visoke kakovosti obveznih revizij v Skupnosti. Ker je pomembno zagotoviti učinkovito sodelovanje in usklajenost na evropski ravni med pristojnimi organi, ki jih imenujejo države članice, imenovanje ene same družbe, odgovorne za zagotavljanje sodelovanja, ne sme vplivati na možnost vsakega posameznega organa, da neposredno sodeluje z drugimi pristojnimi organi držav članic.

(20) Da se zagotovi skladnost s členom 32(3) (Načela javnega nadzora) se šteje, da ima neizvajalec znanje na področjih, pomembnih za obvezno revizijo zaradi preteklih delovnih izkušenj ali znanja vsaj enega predmeta iz člena 8.

(21) Zakonitega revizorja ali revizijsko podjetje imenuje skupščina delničarjev ali članov revidirane družbe. Za zaščito neodvisnosti revizorja je pomembno, da mora biti njegova razrešitev mogoča le z utemeljenimi razlogi, ki jih je treba sporočiti organu ali organom, odgovornim za javni nadzor.

(22) Družbe javnega interesa so bolj vidne in pomembnejše z gospodarskega vidika, zato morajo za obvezne revizije njihovih letnih računskih izkazov ali konsolidiranih računskih izkazov veljati strožje zahteve.

(23) Notranji revizijski odbori in učinkovit sistem notranjega nadzora prispevajo k zmanjšanju finančnih, operativnih tveganj in tistih tveganj, ki izvirajo iz neupoštevanja predpisov, ter izboljšujejo kakovost finančnega poročanja. Države članice upoštevajo Priporočilo Komisije z dne 15. februarja 2005 o vlogi neizvršnih direktorjev ali članov nadzornega sveta javnih družb in o komisijah upravnega odbora ali nadzornega sveta [13], ki določa, kako se ustanovi in kako deluje revizijska komisija. Države članice lahko določijo, da funkcije, dodeljene revizijski komisiji ali telesu, ki izvaja enakovredne naloge, lahko izvaja upravno ali nadzorno telo v celoti.

(24) Glede na dolžnosti revizijske komisije v skladu s členom 41 ni zakoniti revizor ali revizijsko podjetje na noben način podrejen komisiji.

(25) Države članice se lahko odločijo, da iz zahteve za revizijsko komisijo izvzamejo družbe v javnem interesu, ki so kolektivni naložbeni podjemi, katerih prenosljivi vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na organiziranem trgu. Ta možnost upošteva dejstvo, da v primerih, kjer kolektivni naložbeni podjem deluje le za namen združevanja sredstev, zaposlitev revizijske komisije ne bo vedno primerna. Finančno poročanje in s tem povezana tveganja niso primerljiva s tistimi drugih družb v javnem interesu. Razen tega delujejo kolektivni naložbeni podjemi za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) in njihove družbe za upravljanje v strogo določenem zakonodajnem okolju ter jih upravljajo posebni mehanizmi, kot so kontrole, ki jih izvajajo njihovi skrbniki. Za tiste kolektivne naložbene podjeme, ki niso usklajeni z Direktivo 85/611/EGS [14], vendar so predmet enakih zaščitnih ukrepov, kot je predvideno v tej zadnji direktivi, se državam članicam, v tem posebnem primeru dovoli, da jim omogočijo enako obravnavo kot kolektivnim naložbenim podjemom, usklajenim z EU.

(26) Da se okrepi neodvisnost revizorjev za družbe javnega interesa, se morajo ključni revizijski partnerji, ki opravljajo revizijo teh družb, izmenjevati. Za organizacijo izmenjave morajo države članice zahtevati zamenjavo enega ali več ključnih revizijskih partnerjev, ki obravnavajo revidirano družbo, pri čemer omogočijo revizijskemu podjetju, s katerim so povezani ključni revizijski partnerji, da je še naprej zakoniti revizor te družbe. Kjer država članica meni, da je primerno za dosego določenih ciljev, lahko ta država članica kot drugo možnost zahteva zamenjavo revizijskega podjetja brez poseganja v člen 42(2).

(27) Medsebojna povezanost kapitalskih trgov narekuje potrebo po zagotovitvi visoke kakovosti opravljenega dela revizorjev iz tretjih držav v zvezi s kapitalskim trgom Skupnosti. Zato morajo biti zadevni revizorji registrirani, da so vključeni v pregled zagotavljanja kakovosti ter sistem preiskav in sankcij. Odstopanja na podlagi vzajemnosti je treba omogočiti s poenotenim preverjanjem, ki ga v sodelovanju z državami članicami opravi Komisija. V vsakem primeru mora družbo, ki je izdala prenosljive vrednostne papirje na organiziranem trgu v smislu člena 4(1)(18) Direktive 2004/39/ES, zmeraj pregledati revizor, registriran v državi članici ali pod nadzorom pristojnih organov v tretji državi, iz katere prihaja revizor, če Komisija ali država članica prizna, da ta tretja država izpolnjuje zahteve, enakovredne zahtevam EU na področju načel nadzora, sistemov zagotavljanja kakovosti ter sistemov preiskave in sankcij, ter če je ta sporazum vzajemen. Če država članica meni, da je sistem zagotavljanja kakovosti tretje države enakovreden njenemu, to še ne pomeni, da morajo druge države članice sprejeti to oceno nacionalne enakovrednosti, niti s tem ne vpliva na odločbo Komisije.

(28) Zapletenost revizij mednarodnih skupin zahteva dobro sodelovanje pristojnih organov držav članic in tistih v tretjih državah. Zato morajo države članice pristojnim organom tretjih držav prek pristojnih nacionalnih organov zagotoviti dostop do revizijskih delovnih dokumentov in drugih dokumentov. Da se zaščitijo pravice zadevnih strani ter da se hkrati pospeši dostop do teh dokumentov, bi morale države članice pristojnim organom tretjih držav, ki prejmejo soglasje nacionalnih pristojnih organov, omogočiti neposredni dostop. Eno od zadevnih meril za omogočanje dostopa je presoja izpolnjevanja zahtev, ki jih določi Komisija, s strani pristojnih organov v tretjih državah. V pričakovanju odločitve Komisije in brez poseganja v njeno odločitev lahko države članice ocenijo takšno ustreznost.

(29) Razkritje podatkov iz členov 36 in 47 mora biti v skladu s pravili prenosa osebnih podatkov tretjim državam, določenimi v Direktivi 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov [15].

(30) Ukrepe, potrebne za izvajanje te direktive, je treba sprejeti v skladu s Sklepom 1999/468/ES in ob upoštevanju deklaracije Komisije in Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2002 o izvajanju zakonodaje o finančnih storitvah. Zato se ustanovi odbor, ki pomaga Komisiji.

(31) Evropski parlament bi moral imeti tri mesece časa od prvega posredovanja osnutka predlogov sprememb in izvedbenih ukrepov za njihovo preučitev in oblikovanje mnenja. V nujnih in ustrezno utemeljenih primerih bi bilo možno ta čas skrajšati. Če pa Evropski parlament v tem času sprejme resolucijo, bi morala Komisija osnutek predlogov ali ukrepov ponovno preučiti.

(32) Ukrepi, potrebni za izvajanje te direktive, morajo biti sprejeti v skladu s Sklepom 1999/468/ES.

(33) V skladu z načeli subsidiarnosti in sorazmernosti, kot je določeno v členu 5 Pogodbe, so ukrepi iz te direktive, ob zahtevanju uporabe enega sklopa mednarodnih računovodskih standardov, posodobitve zahtev o izobrazbi, opredelitve poklicne etike ter tehničnega izvajanja sodelovanja med pristojnimi organi držav članic in med temi organi in organi tretjih držav, potrebni za dosego ciljev nadaljnje okrepitve in usklajevanja kakovosti obvezne revizije v Skupnosti ter omogočanja sodelovanja med državami članicami in tretjimi državami za okrepitev zaupanja v obvezno revizijo.

(34) Za zagotovitev večje preglednosti razmerja med zakonitim revizorjem ali revizijskim podjetjem in revidirano družbo je treba Direktivi 78/660/EGS in 83/349/EGS spremeniti tako, da se zahteva razkritje stroškov revizije in stroškov storitev, ki niso povezane z revizijo v letnih računovodskih izkazih in konsolidiranih računovodskih izkazih.

(35) Direktivo 84/253/EGS je treba razveljaviti, ker ne vsebuje celovitega sklopa pravil za zagotavljanje ustrezne revizijske infrastrukture, kot je javni nadzor, disciplinarni sistemi ter sistemi za zagotavljanje kakovosti, ter ker ne zagotavlja posebnih pravil za sodelovanje med državami članicami in tretjimi državami na področju regulative. Za zagotovitev pravne varnosti pa mora biti jasno označeno, da se zakoniti revizorji in revizijska podjetja, določeni v skladu z Direktivo 84/253/EGS, štejejo za določene v skladu s to direktivo.

(36) Zakoniti revizorji in revizijska podjetja so odgovorni za skrbno izvajanje svojega dela in zato morajo biti odgovorni za finančno škodo zaradi pomanjkanja potrebne skrbnosti. Vendar lahko na sposobnost revizorjev in revizijskih podjetij za pridobitev kritja poklicnega zavarovanja vpliva dejstvo, ali zanje velja neomejena finančna odgovornost. Komisija namerava proučiti te zadeve ob upoštevanju dejstva, da so režimi odgovornosti držav članic lahko bistveno različni —

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

POGLAVJE I

VSEBINA IN OPREDELITEV POJMOV

Člen 1

Vsebina

Ta direktiva vzpostavlja pravila v zvezi z obveznimi revizijami letnih in konsolidiranih računovodskih izkazov.

Člen 2

Opredelitve pojmov

V tej direktivi veljajo naslednje opredelitve:

1) "obvezna revizija" je revizija letnih in konsolidiranih računovodskih izkazov, če jo zahteva zakonodaja Skupnosti;

2) "zakoniti revizor" je fizična oseba, ki jo v skladu s to direktivo odobrijo pristojni organi države članice za opravljanje obveznih revizij;

3) "revizijsko podjetje" je pravna oseba ali katera koli druga družba, ki jo v skladu s to direktivo pooblastijo pristojni organi države članice za opravljanje obveznih revizij ne glede na njeno pravno obliko;

4) "revizijska družba tretje države" je družba, ki izvaja ne glede na pravno obliko revizije letnih ali konsolidiranih računov družbe iz tretje države;

5) "revizor tretje države" je fizična oseba, ki izvaja revizije letnih ali konsolidiranih računov družbe iz tretje države;

6) "revizor skupine" je/so zakoniti revizor/zakoniti revizorji ali revizijsko podjetje/revizijska podjetja, ki izvaja/izvajajo obvezno revizijo konsolidiranih računovodskih izkazov;

7) "omrežje" je večja struktura:

- ki je namenjena sodelovanju in v katero spada zakoniti revizor ali revizijsko podjetje; in

- ki je jasno namenjena delitvi dobička ali stroškov ali ima skupno lastništvo, upravljanje nadzora, skupno politiko in postopke nadzora kakovosti, skupno poslovno strategijo, uporablja skupno blagovno znamko ali je pomemben delstrokovnihvirov;

8) "podružnica revizijskega podjetja" je vsako podjetje ne glede na njegovo pravno obliko, ki je z revizijskim podjetjem povezano s skupnim lastništvom, nadzorom in upravljanjem;

9) "revizijsko poročilo" je poročilo iz člena 51a Direktive 78/660/EGS in člena 37 Direktive 83/349/EGS, ki ga je izdal zakoniti revizor ali revizijsko podjetje;

10) "pristojni organi" so organi ali telesa, določena z zakonom, ki so pooblaščeni za zakonsko ureditev ter/ali nadzor zakonitih revizorjev in revizijskih podjetij ali posebnih vidikov zakonske ureditve in/ali nadzora; sklicevanje na "pristojni organ" v posebnem členu je sklicevanje na organ ali telo/telesa, odgovoren/odgovorna za funkcije v navedenem členu;

11) "mednarodni revizijski standardi" so Mednarodni revizijski standardi in z njimi povezana poročila in standardi, če so pomembni za obvezno revizijo;

12) "mednarodni računovodski standardi" so Mednarodni računovodski standardi (IAS), Mednarodni standardi za poročanje o finančnem položaju (IFRS) in pripadajoče razlage (Razlage SIC—IFRIC), poznejše spremembe teh standardov in pripadajoče razlage, prihodnji standardi in pripadajoče razlage, ki jih izda Uprava za mednarodne računovodske standarde (IASB);

13) "družbe v javnem interesu" so družbe, ki jih ureja zakonodaja države članice in ki lahko trgujejo z vrednostnimi papirji na organiziranem trgu katere koli države članice v smislu člena 4(1), točka 18, Direktive 2004/39/ES, kreditne institucije v smislu člena 1, točka 1, Direktive 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. marca 2000 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij [16]in zavarovalnice, kot je določeno v členu 2(1) Direktive 91/674/EGS. Države članice lahko za družbe javnega interesa imenujejo tudi druge družbe, na primer družbe, ki imajo zaradi svoje narave poslovanja, velikosti ali števila zaposlenih javni pomen;

14) "zadruga" je evropska zadruga, kot je določeno v členu 1 Uredbe Sveta (ES) št. 1435/2003 z dne 22. julija 2003 o statutu evropske zadruge [17]ali katera koli druga zadruga, za katero se na podlagi zakonodaje Skupnosti zahteva obvezna revizija, kot so kreditne institucije v smislu člena 1, točka 1, Direktive 2000/12/ES ter zavarovalnice iz člena 2(1) Direktive 91/674/EGS;

15) "neizvajalec" je vsaka fizična oseba, ki vsaj tri leta pred sodelovanjem pri urejanju sistema javnega nadzora ni izvajala obveznih revizij, ni imela volilnih pravic v revizijskem podjetju, ni bila članica upravnega ali poslovodnega telesa revizijskega podjetja in ni bila zaposlena v revizijskem podjetju ali kako drugače povezana z njim;

16) "ključni revizijski partner/ključni revizijski partnerji" je/so:

a) zakoniti revizor/zakoniti revizorji, ki ga/jih revizijsko podjetje določi za posebno revizijo kot prvotno odgovornega/odgovorne za izvajanje obvezne revizije v imenu revizijskega podjetja; ali

b) v primeru revizije skupine vsaj zakoniti revizor/zakoniti revizorji, ki ga/jih revizijsko podjetje določi kot prvotno odgovornega/odgovorne za izvajanje obvezne revizije na ravni skupine, in zakoniti revizor/zakoniti revizorji, ki je določen/so določeni kot prvotno odgovoren/odgovorni na ravni materialnih podružnic; ali

c) zakoniti revizor/zakoniti revizorji, ki podpiše/podpišejo revizijsko poročilo.

POGLAVJE II

ODOBRITEV, STALNO IZOBRAŽEVANJE IN MEDSEBOJNO PRIZNAVANJE

Člen 3

Potrditev zakonitih revizorjev in revizijskih podjetij

1. Obvezne revizije izvajajo le zakoniti revizorji ali revizijska podjetja, ki jih pooblasti država članica, ki zahteva obvezno revizijo.

2. Vsaka država članica imenuje pristojne organe, odgovorne za pooblaščanje zakonitih revizorjev in revizijskih podjetij.

Pristojni organi so lahko strokovna združenja, če so predmet sistema javnega nadzora, kot ga predvideva ta Direktiva.

3. Brez poseganja v člen 11 pristojni organi držav članic kot zakonite revizorje lahko pooblastijo le fizične osebe, ki ustrezajo vsaj merilom, ki so določena v členih 4 in 6 do 10.

4. Pristojni organi držav članic kot revizijsko družbo lahko pooblastijo tiste družbe, ki izpolnjujejo pogoje iz točk (a) do (d) spodaj. Države članice lahko postavijo dodatne zahteve le v zvezi s točko (c). Takšne zahteve morajo biti sorazmerne s cilji in ne smejo presegati nujnih potreb, in sicer:

a) fizične osebe, ki izvajajo obvezne revizije v imenu podjetja, morajo zadostiti vsaj pogojem izčlena 4 in členov 6 do 12 ter morajo biti pooblaščene kot zakoniti revizorji v zadevni državi članici;

b) večino volilnih pravic morajo imeti revizijska podjetja, ki jih pooblasti katerakoli država članica ali fizične osebe, ki morajo zadostiti vsaj pogojem iz člena 4 in členov 6 do12; države članice lahko določijo, da morajo biti take osebe pooblaščene tudi v drugi državi članici. Zaradi obveznih revizij zadrug in podobnih subjektov iz člena 45 Direktive 86/635/EGS lahko države članice vzpostavijo druge posebne določbe v zvezi z volilnimi pravicami;

c) največ 75-odstotno večino članov upravnega ali poslovodnega telesa podjetja morajo sestavljati revizijska podjetja, ki jih pooblasti katerakoli država članica ali fizične osebe, ki morajo zadostiti vsaj pogojem iz člena 4 in členov od 6 do 12; države članice lahko določijo, da morajo biti take osebe pooblaščene tudi v kateri koli državi članici. Kjer tako telo nima več kot dveh članov, mora eden od članov izpolnjevati vsaj pogoje tega odstavka;

d) podjetje izpolnjuje pogoje iz člena 4.

Člen 4

Dobro ime

Pristojni organi države članice lahko pooblastijo le fizične osebe ali podjetja z dobrim imenom.

Člen 5

Preklic odobritve

1. Pooblastilo zakonitemu revizorju ali revizijskemu podjetju se prekliče, če je bilo dobro ime te osebe ali podjetja resno ogroženo. Države članice pa lahko določijo razumen rok za izpolnitev zahtev o dobrem imenu.

2. Pooblastilo revizijskega podjetja se prekliče, če kateri koli pogoj iz člena 3(4), točki (b) in (c), ni izpolnjen. Države članice pa lahko določijo razumen rok za izpolnitev teh zahtev.

3. Kjer se potrditve zakonitega revizorja ali revizijskega podjetja zaradi kakršnega koli razloga prekličejo, sporoči pristojni organ države članice, v kateri je bila pooblastitev preklicana, preklic in razloge za preklic ustreznim pristojnim organom držav članic, v katerih sta zakoniti revizor ali podjetje tudi pooblaščena in registrirana v registru omenjene države članice v skladu s členom 15(3).

Člen 6

Izobrazba

Brez poseganja v člen 11 se fizični osebi lahko odobri izvajanje obvezne revizije le, če izpolnjuje pogoje za vpis na univerzitetno stopnjo ali enakovredno raven in je zaključila tečaj teoretičnega usposabljanja, opravila praktično usposabljanje in izpit strokovne usposobljenosti, ki je enakovreden zaključnemu izpitu na univerzitetni ravni in ki ga organizira ali priznava zadevna država članica.

Člen 7

Preverjanje strokovne usposobljenosti

Preverjanje strokovne usposobljenosti iz člena 6 zagotavlja potrebno stopnjo teoretičnega znanja na področjih, ki so pomembna za obvezno revizijo, in sposobnost uporabe tega znanja v praksi. Vsaj del tega preverjanja mora biti pisen.

Člen 8

Preskus teoretičnega znanja

1. Preskus teoretičnega znanja, ki je del preverjanja, zajema zlasti naslednje teme:

a) splošna računovodska teorija in računovodska načela,

b) pravne zahteve in standardi v zvezi s pripravo letnih in konsolidiranih računovodskih izkazov,

c) mednarodni računovodski standardi,

d) finančna analiza,

e) stroškovno in poslovodno računovodstvo,

f) obvladovanje tveganja in notranji nadzor,

g) revizija ter strokovne spretnosti in znanja,

h) pravne zahteve in strokovni standardi v zvezi z obvezno revizijo in zakonitimi revizorji,

i) mednarodni revizijski standardi,

(j) poklicna etika in neodvisnost.

2. Zajema tudi vsaj naslednje teme, če so pomembne za revizijo:

a) pravo družb in upravljanje podjetij,

b) pravo o plačilni nesposobnosti in podobnih postopkih,

c) davčno pravo,

d) civilno in gospodarsko pravo,

e) pravo o socialni varnosti in zaposlovanju,

f) informacijska tehnologija in računalniški sistemi,

g) poslovna, splošna in finančna ekonomija,

h) matematika in statistika,

i) temeljna načela finančnega upravljanja podjetij.

3. Komisija lahko v skladu s postopki iz člena 48(2), sprejme seznam tem, ki se vključijo v preskus teoretičnega znanja iz odstavka 1. Komisija bo pri sprejemanju teh izvedbenih ukrepov upoštevala razvoj revizije in revizorski poklic.

Člen 9

Oprostitve

1. Z odstopanjem od členov 7 in 8 lahko država članica določi, da je oseba, ki je opravila univerzitetno ali enakovredno preverjanje ali ima univerzitetno diplomo ali enakovredne kvalifikacije iz ene ali več tem iz člena 8, lahko oproščena preskusa teoretičnega znanja iz tem, ki jih zajema omenjeno preverjanje ali diploma.

2. Z odstopanjem od člena 7 lahko država članica določi, da je oseba, ki ima univerzitetno diplomo ali enakovredne kvalifikacije iz ene ali več tem iz člena 8, lahko oproščena preskusa, ali je sposobna uporabiti svoje teoretično znanje iz teh tem, če ji je bilo zagotovljeno praktično usposabljanje iz teh tem, potrjeno s preverjanjem ali diplomo, ki jo priznava država.

Člen 10

Praktično usposabljanje

1. Za zagotovitev sposobnosti uporabe teoretičnega znanja v praksi, katere preskus je vključen v preverjanje, pripravnik med drugim opravi najmanj triletno praktično usposabljanje na področju revizije letnih računovodskih izkazov, konsolidiranih računovodskih izkazov ali podobnih izkazov stanja. Vsaj dve tretjini praktičnega usposabljanja se opravita z zakonitim revizorjem ali revizijskim podjetjem, odobrenim v kateri koli državi članici.

2. Države članice zagotovijo, da usposabljanje izvajajo osebe, ki nudijo ustrezna jamstva v zvezi s svojimi sposobnostmi zagotavljanja praktičnega usposabljanja.

Člen 11

Kvalifikacija z dolgoročnimi praktičnimi izkušnjami

Države članice lahko potrdijo za zakonitega revizorja osebo, ki ne izpolnjuje pogojev iz člena 6, če lahko on ali ona dokaže, da je:

a) 15 let sodeloval/sodelovala v poklicnih dejavnostih, v katerih je pridobil/pridobila dovolj izkušenj na področju financ, prava in računovodstva, in je opravil izpit strokovne usposobljenosti iz člena 7, ali

b) 7 let sodeloval/sodelovala v poklicnih dejavnostih na teh področjih ter je opravil praktično usposabljanje iz člena 10 in izpit strokovne usposobljenosti iz člena 7.

Člen 12

Kombinacija praktičnega usposabljanja in teoretičnega usposabljanja

1. Države članice lahko zagotovijo, da se obdobja teoretičnega usposabljanja na področjih iz člena 8 štejejo k obdobju poklicne dejavnosti iz člena 11 pod pogojem, da je tako usposabljanje potrjeno z državno priznanim preverjanjem. Tako usposabljanje ne sme trajati manj kot eno leto in ne sme skrajšati obdobja poklicne dejavnosti za več kot štiri leta.

2. Obdobje strokovne dejavnosti in praktičnega usposabljanja ne sme biti krajše od tečaja teoretičnega in praktičnega usposabljanja iz člena 10.

Člen 13

Stalno izobraževanje

Država članica zagotavlja, da zakoniti revizorji odločajo o ustreznih programih stalnega izobraževanja za ohranitev teoretičnega znanja, strokovnih spretnosti in vrednosti na zadostni ravni in da je neizpolnjevanje zahtev stalnega izobraževanja predmet ustreznih sankcij iz člena 30.

Člen 14

Odobritev zakonitih revizorjev iz drugih držav članic

Pristojni organi držav članic uvedejo postopke za potrditev zakonitih revizorjev, ki so jih pooblastile druge države članice. V okviru teh postopkov je dovoljeno zahtevati zgolj preskus sposobnosti v skladu s členom 4 Direktive Sveta 89/48/EGS [18]. Preskus, ki se opravlja v enem od jezikov, dovoljenih z jezikovnimi pravili, ki se uporabljajo v zadevni državi članici, preverja le ustrezno znanje zakonitega revizorja o pravu in o predpisih zadevnih držav članic, v kolikor je to pomembno za obvezno revizijo.

POGLAVJE III

REGISTRACIJA

Člen 15

Javni register

1. Države članice zagotovijo, da so zakoniti revizorji in revizijska podjetja vpisani v javnem registru v skladu s členoma 16 in 17. V izrednih okoliščinah lahko države članice razveljavijo zahteve, navedene v tem členu in členu 16 v zvezi z razkritjem le do mere, potrebne za ublažitev neizbežne in hude grožnje osebni varnosti katere koli osebe.

2. Države članice zagotovijo, da imajo vsi zakoniti revizorji in revizijska podjetja v javnem registru individualno številko. Podatki o registraciji se shranijo v register v elektronski obliki in so v elektronski obliki tudi dostopni javnosti.

3. Javni register vsebuje tudi ime in naslov organov, pristojnih za pooblastitev iz člena 3, zagotovitev kakovosti iz člena 29, preiskave in sankcije v zvezi z zakonitimi revizorji in revizijskimi podjetji iz člena 30 ter javni nadzor iz člena 32.

4. Države članice zagotovijo, da je javni register v celoti uporaben do [].

Člen 16

Registracija zakonitih revizorjev

1. V zvezi z zakonitimi revizorji vsebuje javni register vsaj naslednje podatke:

a) ime, naslov in registracijsko številko;

b) če je primerno, ime, naslov, spletni naslov in registracijsko številko revizijskega podjetja, v katerem je zakoniti revizor zaposlen ali s katerim je v partnerskem ali kakšnem drugem odnosu;

c) vse ostale registracije zakonitih revizorjev pri pristojnih organih drugih držav članic in revizorjev v tretjih državah, vključno z imenom organa/imeni organov za registriranje ter, če je primerno, registracijsko številko/registracijske številke.

2. Revizorji tretjih držav, registrirani v skladu s členom 45, so jasno prikazani v registru kot taki in ne kot zakoniti revizorji.

Člen 17

Registracija revizijskih podjetij

1. V zvezi z revizijskimi podjetji vsebuje javni register vsaj naslednje podatke:

a) ime, naslov in registracijsko številko;

b) pravno obliko;

c) podatke za vzpostavljanje stika s podjetjem, glavno kontaktno osebo in, kjer je primerno, spletni naslov;

d) naslov vsakega urada v državi članici;

e) ime in registracijsko številko vseh zakonitih revizorjev, zaposlenih v revizijskem podjetju, v partnerskem ali kakšnem drugem odnosu s tem podjetjem;

f) imena in službeni naslovi vseh lastnikov ali delničarjev;

g) imena in službeni naslovi vseh članov upravnega ali poslovodnega telesa;

h) če je primerno, navedba članstva v omrežju ter seznam imen in naslovov včlanjenih podjetij in pridruženih podjetij ali navedba mesta, kjer so taki podatki javno dostopni;

i) vse ostale registracije revizijskih podjetij pri pristojnih organih drugih držav članic in revizijskih enot v tretjih državah, vključno z imenom organa/imeni organov za registriranje in, kjer je primerno, registracijsko številko/registracijske številke.

2. Revizorji tretjih držav, registrirani v skladu s členom 45, so jasno prikazani v registru kot taki in ne kot zakoniti revizorji.

Člen 18

Posodabljanje podatkov o registraciji

Države članice zagotovijo, da zakoniti revizorji in revizijska podjetja brez nepotrebnega odlašanja obvestijo pristojne organe, odgovorne za javni register, o vsaki spremembi podatkov iz javnega registra. Register je treba posodabljati po obvestilu brez nepotrebnega odlašanja.

Člen 19

Odgovornost za podatke o registraciji

Podatke, posredovane ustreznim pristojnim organom v skladu s členi 16, 17 in 18, podpiše zakoniti revizor ali revizijsko podjetje. Kjer pristojni organ zagotovi podatke elektronsko, je to mogoče storiti na primer z elektronskim podpisom v skladu s členom 2, točka 1, Direktive 1999/93/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 1999 o okviru Skupnosti za elektronski podpis [20].

Člen 20

Jezik

1. Podatki, vpisani v javni register, se sestavijo v enem od jezikov, dovoljenih z jezikovnimi pravili, ki se uporabljajo v zadevni državi članici.

2. Države članice lahko dovolijo, da se podatki dodatno vpišejo v javni register v katerem koli uradnem jeziku/katerih koli uradnih jezikih Skupnosti. Države članice lahko zahtevajo prevod podatkov, ki mora biti potrjen.

V vseh primerih zadevna država članica zagotovi, da register pokaže, ali je prevod potrjen ali ne.

POGLAVJE IV

POKLICNA ETIKA, NEODVISNOST IN POSLOVNA SKRIVNOST

Člen 21

Poklicna etika

1. Države članice zagotovijo, da so vsi zakoniti revizorji in revizijska podjetja zavezani načelom poklicne etike. Ta opredeljujejo vsaj njihovo funkcijo zastopanja javnega interesa, njihovo poštenost in objektivnost ter njihovo strokovno usposobljenost in potrebno skrbnost.

2. Da se zagotovi zaupanje v revizorsko funkcijo in se zagotovi enotna uporaba odstavka 1, lahko Komisija v skladu s postopkom iz člena 48(2) sprejme izvedbene ukrepe v zvezi z načeli poklicne etike.

Člen 22

Neodvisnost in objektivnost

1. Države članice pri izvajanju obvezne revizije zagotavljajo, da je zakoniti revizor in/ali revizijsko podjetje neodvisno od revidirane družbe in ni na noben način vključeno v sprejemanje poslovodnih odločitev družbe.

2. Države članice zagotovijo, da zakoniti revizor ali revizorska družba obvezne revizije ne opravi, če obstaja kakršenkoli posredni ali neposredni finančni, poslovni, zaposlitveni ali drugi odnos med zakonitim revizorjem, revizijsko družbo ali mrežo (vključno z opravljanjem dodatnih storitev, ki niso povezana z revizijo in revidirano družbo), na osnovi katerega bi objektivna, razumna in obveščena tretja stranka zaključila, da je neodvisnost zakonitega revizorja ali revizorske družbe ogrožena. Če je neodvisnost zakonitega revizorja ali revizorske družbe ogrožena, na primer zaradi samopregledovanja, lastnega interesa ali zagovarjanja, domačnosti, zaupanja ali ustrahovanja, zakoniti revizor ali revizorska družba uporabi zaščitne ukrepe za zmanjšanje teh groženj. Zakoniti revizor ali revizorska družba obvezne revizije ne opravi, če so grožnje v primerjavi z uporabljenimi varovalnimi ukrepi tolikšne, da je neodvisnost kompromitirana.

Države članice razen tega zagotovijo, da zakoniti revizor ali revizijsko podjetje, kar zadeva obvezne revizije družb javnega interesa in kjer je primerno za zaščito neodvisnosti zakonitega revizorja ali revizorskega podjetja, ne izvaja zakonite revizije v primeru samopregledovanja ali delovanja v lastnem interesu.

3. Države članice zagotovijo, da zakoniti revizor ali revizorska družba v revizijskih delovnih dokumentih zabeleži vse pomembne grožnje njegovi, njeni ali njihovi neodvisnosti in tudi zaščitne ukrepe sprejete za ublažitev teh groženj.

4. Da se zagotovi zaupanje v revizorsko funkcijo in enotno uporabo odstavkov 1 in 2, lahko Komisija v skladu s postopkom iz člena 48(2) sprejme izvedbene ukrepe na podlagi načel v zvezi s/z:

a) grožnjami in zaščitnimi ukrepi iz odstavka 3;

b) okoliščinami, v katerih je pomen groženj iz odstavka 3 takšen, da ogroža neodvisnost zakonitega revizorja ali revizijskega podjetja;

c) vprašanjem, ali se lahko v primerih samopregledovanja in delovanja v lastnem interesu iz odstavka 2 izvajajo obvezne revizije ali ne.

Člen 23

Zaupnost in poslovna skrivnost

1. Države članice zagotovijo, da so vsi podatki in dokumenti, do katerih imajo zakoniti revizorji in revizijska podjetja dostop, ko izvajajo obvezno revizijo, zaščiteni z ustreznimi pravili o zaupnosti in poslovni skrivnosti.

2. Zaupnost in pravila poslovne skrivnosti v zvezi z zakonitimi revizorji in revizijskimi podjetji ne ovirajo uveljavljanja uporabe določb te Direktive.

3. Kjer zakonitega revizorja ali revizijsko podjetje nadomesti drug zakoniti revizor ali revizijsko podjetje, zagotovi prejšnji zakoniti revizor ali revizijsko podjetje prihajajočim zakonitim revizorjem ali revizijskim podjetjem dostop do vseh pomembnih podatkov v zvezi z revidirano družbo.

4. Zakoniti revizor ali revizijsko podjetje, ki ne sodeluje več pri posamezni revizijski nalogi, ali prejšnji zakoniti revizor ali revizijsko podjetje je še vedno predmet določb odstavkov 1 in 2 ob upoštevanju te revizijske naloge.

Člen 24

Neodvisnost in objektivnost zakonitih revizorjev, ki izvajajo obvezno revizijo v imenu revizijskih podjetij

Države članice zagotovijo, da lastniki ali delničarji revizijskega podjetja ter člani upravnih, poslovodskih in nadzornih organov takšnega podjetja ali pridruženega podjetja ne posredujejo pri izvajanju obvezne revizije na noben način, ki bi ogrozil neodvisnost in objektivnost zakonitega revizorja, ki izvaja obvezno revizijo v imenu revizijskega podjetja.

Člen 25

Revizijske pristojbine

Države članice zagotovijo vzpostavitev ustreznih pravil, ki zagotavljajo, da revizijske pristojbine:

a) ne določa ali nanje ne vpliva zagotavljanje dodatnih storitev, izvedenih za revidirano družbo;

b) ne morejo temeljiti na nobeni obliki naključja.

POGLAVJE V

REVIZIJSKI STANDARDI IN POROČANJE O REVIZIJI

Člen 26

Revizijski standardi

1. Države članice od zakonitih revizorjev in revizijskih podjetij zahtevajo, da izvajajo obvezne revizije v skladu z mednarodnimi revizijskimi standardi, ki jih je Komisija sprejela v skladu s postopkom iz člena 48(2). Države članice lahko uporabijo nacionalni revizijski standard, dokler Komisija ne sprejme mednarodnega revizijskega standarda, ki zadeva isto področje. Sprejeti mednarodni revizijski standardi se objavijo v celoti v vsakem od uradnih jezikov Skupnosti v Uradnem listu Evropske unije.

2. Komisija lahko v skladu s postopkom iz člena 48(2) sprejme odločitev o uporabnosti mednarodnih revizijskih standardov v Skupnosti. Komisija sprejme le mednarodne revizijske standarde za uporabo v Skupnosti v primeru, če:

a) so splošno mednarodno sprejeti in razviti s primerno predpisanim postopkom, javnim nadzorom in preglednostjo; in

b) prispevajo visoko stopnjo verodostojnosti in kvalitete letnim ali konsolidiranim računovodskim izkazom v skladu z načeli iz člena 2(3) Direktive 78/660/EGS in člena 16(3) Direktive 83/349/EGS;ter

c) koristijo splošnemu evropskemu interesu.

3. Države članice lahko predpišejo revizijske postopke ali dodatne zahteve ali v izjemnih primerih izločijo del mednarodnih revizijskih standardov, če ta potreba izhaja iz posebnih nacionalnih pravnih zahtev obvezne revizije. Države članice zagotovijo, da so ti revizorski postopki ali zahteve v skladu z določbami iz odstavka 2, točki (b) in (c), ter jih pred njihovim sprejetjem sporočijo Komisiji in državam članicam. V izjemnem primeru izločitve delov mednarodnega revizijskega standarda sporočijo države članice posebne nacionalne pravne zahteve in temelje za njihovo ohranitev Komisiji in drugim državam članicam vsaj šest mesecev pred sprejetjem na nacionalni ravni ali v primerih zahtev, ki so že obstajale ob sprejetju mednarodnega revizijskega standarda, najpozneje v treh mesecih po sprejetju ustreznega mednarodnega revizijskega standarda.

4. Države članice lahko uvedejo dodatne zahteve v zvezi z obvezno revizijo letnih in konsolidiranih računovodskih izkazov za obdobje dveh let po preteku obdobja prenosa, navedenega v členu 53(1).

Člen 27

Obvezna revizija konsolidiranih računovodskih izkazov

Države članice zagotovijo, da v primeru obvezne revizije konsolidiranih računovodskih izkazov skupine podjetij:

a) skupinski revizor nosi popolno odgovornost za revizijsko poročilo o konsolidiranih računovodskih izkazih;

b) revizor celotne skupine izvaja pregled in ohrani dokumentacijo svojega pregleda revizijskega dela, ki ga je opravil/so ga opravili revizor/revizorji iz tretjih držav, zakoniti revizor/zakoniti revizorji, revizijska družba/revizijske družbe ali revizorsko podjetje/revizorska podjetja za revizije skupin. Dokumentacija, ki jo ohrani revizor skupine, je namenjena za primeren pregled dela skupinskega revizorja, ki ga izvede ustrezni pristojni organ;

c) ko zakoniti revizor/revizorji ali revizijska družba/revizijske družbe iz tretje države, s katero ni bil sklenjen sporazum o sodelovanju iz člena 47, revidirajo del skupine podjetij, je revizor celotne skupine odgovoren, da organom za javni nadzor zagotovi dokumentacijo revizijskega dela, ki ga je izvajal/so ga izvajali revizor/revizorji ali revizijska družba/revizijske družbe iz tretje države, vključno z delovnimi dokumenti skupinske revizije. Za takšno zagotovitev ohrani skupinski revizor kopijo takšne dokumentacije ali se na zahtevo dogovori z revizorjem/revizorji ali revizijsko družbo/revizijskimi družbami o svojem ustreznem in neomejenem dostopu ali kako drugače ukrepa. Če je prenos delovnih dokumentov iz tretje države skupinskemu revizorju preprečen zaradi pravnih ali drugih ovir, vključuje dokumentacija, ki jo je ohranil skupinski revizor, dokazila, da je izvedel/izvedla ustrezne postopke za pridobitev dostopa do revizijske dokumentacije, ter pri ovirah, ki niso pravne in izvirajo iz državne zakonodaje, dokazila o takšni oviri.

Člen 28

Poročanje o reviziji

1. Kjer revizijsko podjetje izvaja obvezno revizijo, podpiše revizijsko poročilo zakoniti revizor/revizorji, ki izvaja/izvajajo obvezno revizijo v imenu revizijskega podjetja. V izrednih okoliščinah lahko države članice določijo, da tega podpisa ni treba razkriti javnosti, če bi to predstavljalo neizbežno in pomembno grožnjo osebni varnosti katere koli osebe. V vsakem primeru se ime vključene osebe/imena vključenih oseb sporoči ustreznim pristojnim organom.

2. Ne glede na člen 51a(1) Direktive 78/660/EGS in v primeru, da Komisija ni sprejela revizijskega poročila o skupnih standardih v skladu s členom 26(1), lahko Komisija v skladu s postopki iz člena 48(2), da se izboljša zaupanje javnosti v revizijsko funkcijo, sprejme revizijsko poročilo o skupnih standardih za letne ali konsolidirane računovodske izkaze, ki so bili pripravljeni v skladu z odobrenimi mednarodnimi računovodskimi standardi.

POGLAVJE VI

ZAGOTAVLJANJE KAKOVOSTI

Člen 29

Sistemi zagotavljanja kakovosti

1. Države članice zagotovijo, da so vsi zakoniti revizorji in revizijska podjetja predmet sistema zagotavljanja kakovosti, ki izpolnjujejo vsaj naslednja merila:

a) sistem zagotavljanja kakovosti mora biti organiziran tako, da je neodvisen od pregledanih zakonitih revizorjev in revizijskih podjetij ter je predmet javnega nadzora, kot je opisano v Poglavju VIII;

b) financiranje sistema zagotavljanja kakovosti mora biti varno in brez vsakega možnega neprimernega vpliva zakonitih revizorjev ali revizijskih podjetij;

c) sistem zagotavljanja kakovosti mora imeti ustrezna sredstva;

d) osebe, ki izvajajo preglede zagotavljanja kakovosti morajo biti ustrezno strokovno usposobljene in imeti izkušnje na področju obvezne revizije in finančnega poročanja ter morajo biti posebno usposobljene za preglede zagotavljanja kakovosti;

e) izbira izvedencev za posebne naloge pregleda zagotavljanja kakovosti mora biti izvedena v skladu z objektivnim postopkom, zasnovanim tako, da se zagotovi, da med izvedenci in zakonitim revizorjem ali revizijskim podjetjem, ki se pregleduje, ni navzkrižij interesov;

f) preverjanje kakovosti skupaj z ustreznim testiranjem izbranih revizijskih dokumentov, mora vključevati oceno skladnosti z uporabljenimi revizijskimi standardi in zahtevami za neodvisnost, s količino in kakovostjo porabljenih sredstev, zaračunanimi revizijskimi pristojbinami notranjega nadzornega sistema kakovosti revizijskega podjetja;

g) rezultat pregleda zagotavljanja kakovosti mora biti sestava poročila, ki vsebuje glavne ugotovitve pregleda zagotavljanja kakovosti;

h) pregled zagotavljanja kakovosti je treba izvajati vsaj vsakih šest let;

i) skupni rezultati sistema zagotavljanja kakovosti morajo biti objavljeni enkrat na leto;

j) zakoniti revizor ali revizijsko podjetje v razumnem obdobju spremlja priporočila pregledov kakovosti.

Če priporočil, ki veljajo za točko (j), zakoniti revizor ali revizijsko podjetje ne sprejme v razumnem obdobju, postane, če je primerno, predmet sistema disciplinskega ukrepa ali sankcije iz člena 30.

2. V skladu s postopki iz člena 48(2) Komisija lahko sprejme izvedbene ukrepe, da se izboljša zaupanje javnosti v revizijsko funkcijo in zagotovi enotna uporaba odstavka (1)(a) in (b) ter odstavka (1)(e) do (j).

POGLAVJE VII

PREISKAVE IN SANKCIJE

Člen 30

Sistemi preiskav in sankcij

1. Države članice zagotovijo učinkovite sisteme preiskav in sankcij za odkrivanje, popravljanje in preprečevanje neustreznega opravljanja obvezne revizije.

2. Brez poseganja v nacionalne ureditve civilne odgovornosti, države članice predvidijo primerne sankcije, ali sankcije opozorilne narave za revizorje in revizijska podjetja, če se obvezne revizije ne izvajajo v skladu s predpisi, sprejetimi za izvajanje te direktive.

3. Države članice določijo, da so sprejeti ukrepi ali sankcije proti zakonitim revizorjem in revizijskim podjetjem primerno predstavljeni javnosti. Sankcije morajo vključevati možnost preklica pooblastil.

Člen 31

Odgovornost revizorjev

Komisija pred koncem leta 2006 predloži poročilo o vplivu veljavnih pravil o nacionalni odgovornosti na izvajanje obveznih revizij na evropskih kapitalskih trgih in o zavarovalnih pogojih za zakonite revizorje in revizijska podjetja, vključno z analizo omejitev finančne odgovornosti. Komisija se, kjer je primerno, posvetuje z javnostjo. Glede na to poročilo predloži Komisija, če je primerno, priporočila državam članicam.

POGLAVJE VIII

JAVNI NADZOR IN UREDITVENI PREDPISI MED DRŽAVAMI ČLANICAMI

Člen 32

Načela javnega nadzora

1. Države članice organizirajo učinkovit sistem javnega nadzora za zakonite revizorje in revizijska podjetja na podlagi načel iz odstavkov od 2 do 7.

2. Vsi zakoniti revizorji in revizijska podjetja morajo biti predmet javnega nadzora.

3. Sistem javnega nadzora morajo voditi osebe, ki niso zaposlene na tem področju, vendar so usposobljene za delo na področju obvezne revizije. Vendar pa lahko države članice dovolijo manjšemu številu zaposlenih na tem področju, da sodelujejo pri upravljanju sistema javnega nadzora. Osebe, vključene v upravljanje sistema javnega nadzora,, morajo biti izbrane z neodvisnim in preglednim imenovanjem.

4. Sistem javnega nadzora ima temeljno odgovornost za nadzor naslednjega:

a) potrditve in registracije zakonitega revizorja ter revizijskih podjetij in

b) sprejetja etičnih standardov, standardov notranjega nadzora kakovosti revizijskih podjetij in revizij ter

c) stalnega izobraževanja, zagotavljanja kakovosti in preiskovalnih ter disciplinarnih sistemov.

5. Sistem javnega nadzora mora imeti pravico, da po potrebi opravi preiskave zakonitih revizorjev in revizijskih podjetij, ter pravico, da ustrezno ukrepa.

6. Sistem javnega nadzora mora biti pregleden. To vključuje objavo letnih načrtov dela in poročil o delu.

7. Sistem javnega nadzora mora biti ustrezno financiran. Financiranje sistema javnega nadzora mora biti varno in brez vsakega neprimernega vpliva zakonitih revizorjev ali revizijskih podjetij.

Člen 33

Sodelovanje med sistemi javnega nadzora na ravni Skupnosti

Države članice zagotovijo, da ureditveni predpisi za sisteme javnega nadzora omogočajo učinkovito sodelovanje na ravni Skupnosti med službami nadzora držav članic. S tem namenom oblikujejo države članice posebno telo, odgovorno za sodelovanje.

Člen 34

Vzajemno priznanje ureditvenih predpisov med državami članicami

1. Ureditveni predpisi držav članic morajo upoštevati načelo ureditve in nadzora matične države, v kateri je zakoniti revizor ali revizijsko podjetje odobren in v kateri ima revidirana družba sedež.

2. V primeru obvezne revizije konsolidiranih računovodskih izkazov država članica, ki zahteva obvezno revizijo, ne more naložiti dodatnih zahtev v zvezi z obvezno revizijo glede registracije, pregleda zagotavljanja kakovosti, revizijskih standardov, etike in neodvisnosti za zakonitega revizorja ali revizijsko podjetje, ki izvaja obvezno revizijo hčerinske družbe, ustanovljene v drugi državi članici.

3. V primeru podjetja, katerega vrednostni papirji so na reguliranem trgu v drugi državi članici, kot sedež podjetja, država članica, v kateri se trguje z vrednostnimi papirji, ne more naložiti dodatnih zahtev v zvezi z obvezno revizijo glede registracije, pregleda zagotavljanja kakovosti, revizijskih standardov, etike in neodvisnosti zakonitega revizorja ali revizijskega podjetja, ki izvaja obvezno revizijo letnih ali konsolidiranih računovodskih izkazov podjetja.

Člen 35

Imenovanje pristojnih organov

1. Države članice imenuje enega ali več pristojnih organov za izvajanje nalog, določenih s to direktivo. Države članice obvestijo Komisijo o svojem imenovanju.

2. Pristojni organi morajo biti organizirani tako, da ne pride do navzkrižja interesov.

Člen 36

Poslovna skrivnost in regulativno sodelovanje držav članic

1. Pristojni organi držav članic, odgovorni za pooblastitev, registracijo, zagotovitev kakovosti, inšpekcijo in disciplino, medsebojno sodelujejo, kadar je potrebno, za namen izvajanja posameznih dolžnosti v skladu z Direktivo. Pristojni organi v državi članici, odgovorni za pooblastilo, registracijo, zagotovitev kakovosti, inšpekcijo in disciplino, pomagajo pristojnim organom v drugih državah članicah. Še zlasti si pristojni organi izmenjujejo podatke in sodelujejo v preiskavah povezanih z izvedbo obveznih revizij.

2. Obveznost varovanja poslovne skrivnosti velja za vse osebe, ki so ali so bile zaposlene pri pristojnih organih. Podatki, za katere velja poslovna skrivnost, se ne smejo razkriti nobeni drugi osebi ali organu, razen z zakonom, uredbo ali upravnimi postopki države članice.

3. Odstavek 2 pristojnim organom ne preprečuje izmenjave zaupnih podatkov. Za tako izmenjane podatke velja uradna tajnost, ki jo morajo spoštovati osebe, ki so ali so bile zaposlene v pristojnih organih.

4. Pristojni organi, če se tako od njih zahteva in brez nepotrebnega odlašanja, zagotovijo podatke za namen, določen v odstavku 1. Kjer je potrebno, naprošeni pristojni organi, ki sprejmejo take zahteve, brez nepotrebnega odlašanja izvedejo potrebne ukrepe, da zberejo zahtevane podatke. Če naprošeni pristojni organ ne more zagotoviti zahtevanih podatkov brez nepotrebnega odlašanja, obvesti o ovirah pristojni organ, ki je za podatke zaprosil. Za tako izmenjane podatke velja uradna tajnost, ki jo morajo spoštovati osebe, ki so ali so bile zaposlene v pristojnih organih, ki so prejeli podatke.

Pristojni organ lahko prošnjo za posredovanje podatkov zavrne v naslednjih primerih:

a) posredovanje podatkov lahko negativno vpliva na suverenost, varnost ali javni red naslovljene države ali krši nacionalna varnostna pravila, ali

b) pred organi naslovljene države so sproženi sodni postopki v zvezi z enakimi dejanji in proti istim zakonitim revizorjem ter revizijskim podjetjem, ali

c) pristojni organi naslovljene države so izrekli zaključno sodbo proti tem osebam zaradi enakih dejanj.

Brez poseganja v odgovornosti, ki so predmet sodnega postopka, dobijo pristojni organi podatke v skladu z odstavkom 1, ki jih lahko uporabijo le za opravljanje svojega dela na podlagi te direktive in v okviru upravnih ali sodnih postopkov, ki izrecno veljajo za opravljanje tega dela.

5. Kjer je pristojni organ prepričan, da se izvajajo ali so se izvajale dejavnosti v nasprotju s to direktivo na ozemlju druge države članice, o tem kar najbolj natančno obvesti pristojni organ druge države članice. Pristojni organ druge države članice ustrezno ukrepa. O rezultatu in vmesnih dogodkih kar najbolje obvesti pristojni organ, ki je prijavil nepravilnosti.

6. Pristojni organ ene države članice lahko tudi zahteva, da pristojni organ druge države članice izvede preiskavo v svoji državi.

Lahko tudi zahteva, da njegovo osebje v času preiskave spremlja osebje pristojnega organa druge države članice.

Preiskava je v celoti predmet nadzora države članice, na ozemlju katere poteka preiskava.

Pristojni organi lahko zavrnejo zahtevo po izvedbi preiskave, določene v prvem pododstavku, ali zahtevo po tem, da njihovo osebje spremlja osebje pristojnega organa druge države članice, kot je to določeno v drugem pododstavku, če bi taka preiskava škodljivo vplivala na suverenost, varnost ali javni red naslovljene države, ali pa če so že sproženi postopki v zvezi z enakimi dejavnostmi in proti istim osebam pred organi naslovljene države, ali pa je sodba proti takim osebam za enaka dejanja že izrečena s strani pristojnih organov naslovljene države.

7. V skladu s postopkom iz člena 48(2) Komisija lahko sprejme izvedbene ukrepe, da bi olajšala sodelovanje med pristojnimi organi na področju izmenjave podatkov in načinov čezmejnega preiskovanja, ki so določeni v odstavkih od 2 do 4.

POGLAVJE IX

IMENOVANJE, ODPUŠČANJE IN KOMUNIKACIJA

Člen 37

Imenovanje zakonitih revizorjev ali revizijskih podjetij

1. Zakonitega revizorja ali revizijsko podjetje imenuje skupščina delničarjev ali člani revidirane družbe.

2. Države članice lahko dopuščajo druge sisteme ali načine za imenovanje zakonitega revizorja ali revizijskega podjetja, če so ti sistemi ali načini oblikovani za zagotavljanje neodvisnosti zakonitega revizorja ali revizijskega podjetja od izvršnih članov upravnega odbora ali vodstvenega odbora revidirane družbe.

Člen 38

Odpust ali odstop zakonitih revizorjev in revizijskih podjetij

1. Države članice zagotovijo, da odpust zakonitih revizorjev ali revizijskih podjetij temelji zgolj na utemeljenih razlogih; razhajanje mnenj o računovodskih obravnavah ali revizijskih postopkih ni utemeljen razlog za odpust.

2. Države članice zagotovijo, da revidirana družba in zakoniti revizor ali revizijsko podjetje obvestita organ ali organe, ki so odgovorni za javni nadzor, o preklicu pooblastil ali o odstopu v času imenovanja in predložita ustrezno razlago razlogov preklica ali odstopa.

Člen 39

Uporaba za družbe v javnem interesu, ki niso navedene

Države članice lahko izključijo družbe v javnem interesu, ki niso izdale prenosljivih vrednostnih papirjev, s katerimi se lahko trguje na organiziranem trgu v smislu člena 4(1), točka 18, Direktive 2004/39/ES, in njihovega zakonitega revizorja/zakonite revizorje ali revizijsko podjetje/revizijska podjetja iz ene ali več zahtev iz tega poglavja.

POGLAVJE X

POSEBNE DOLOČBE ZA OBVEZNE REVIZIJE DRUŽB JAVNEGA INTERESA

Člen 40

Poročilo o preglednosti

1. Države članice zagotovijo, da zakoniti revizorji ali revizijska podjetja, ki izvajajo obvezno revizijo/obvezne revizije družb v javnem interesu, na svoji spletni strani objavijo, v treh mesecih po koncu vsakega finančnega leta, letno poročilo o preglednosti, ki vsebuje vsaj:

a) opis pravne strukture in lastništva;

b) kjer revizijsko podjetje pripada omrežju, opis omrežja in pravno ter strukturno ureditev omrežja;

c) opis upravne strukture revizijskega podjetja;

d) opis sistema notranjega nadzora kakovosti revizijskega podjetja in izjavo upravnega ali poslovodnega organa o učinkovitosti delovanja;

e) navedbo, kdaj je bilo opravljeno zadnje preverjanje kakovosti iz člena 29;

f) seznam družb javnega interesa, za katere je revizijsko podjetje v zadnjem letu izvedlo obvezno revizijo;

g) izjavo o neodvisnosti praks podjetja, ki potrjuje tudi, da je bil opravljen notranji pregled predpisane neodvisnosti;

h) izjavo o politiki revizijskega podjetja v zvezi s stalnim izobraževanjem zakonitih revizorjev iz člena 13;

i) finančne podatke, ki kažejo na pomembnost revizijskega podjetja, kot so skupni promet, razdeljen v pristojbine od obveznih revizij letnih in konsolidiranih računovodskih izkazov ter pristojbine za druge zavarovalniške storitve, svetovalne storitve v zvezi z davki in druge storitve, ki niso povezane z revizijo;

j) podatki o osnovi za prejemke partnerjev.

V izrednih okoliščinah lahko države članice razveljavijo zahteve iz točke (f) do mere, potrebne za ublažitev neizbežne in pomembne grožnje osebni varnosti katere koli osebe.

2. Poročilo o preglednosti podpisuje zakoniti revizor ali revizijsko podjetje, odvisno od primera. To je na primer mogoče storiti z elektronskim podpisom v skladu s členom 2(1) Direktive 1999/93/ES.

Člen 41

Revizijski odbor

1. Družbe v javnem interesu morajo imeti revizijsko komisijo. Države članice določijo, ali revizijsko komisijo sestavljajo neizvršilni člani upravnega telesa in/ali člani nadzornega telesa revidirane družbe in/ali člani, ki jih imenuje skupščina delničarjev revidirane družbe. Vsaj en član notranje revizijske komisije mora biti neodvisen in mora razpolagati z ustreznimi znanji s področja računovodstva in/ali revizije.

Države članice lahko omogočijo, da lahko v družbah v javnem interesu, ki izpolnjujejo merila iz člena 2(1), točka (f), Direktive 2003/71/ES [21], funkcije, dodeljene notranji revizijski komisiji izvaja upravno ali nadzorno telo kot celota; pri čemer predsednik takšnega telesa, če je izvršni član, ni predsednik notranje revizijske komisije.

2. Brez poseganja v odgovornost članov upravnega, poslovodskega ali nadzornega telesa ali drugih članov, ki jih imenuje skupščina delničarjev revidirane družbe, notranja revizijska komisija med drugim:

a) spremlja postopek poročanja o finančnem položaju;

b) spremlja učinkovitost notranjega nadzora družbe, po potrebi notranjo revizijo, in sisteme za obvladovanje tveganja;

c) nadzira obvezno revizijo letnih in konsolidiranih računovodskih izkazov;

d) pregleduje in spremlja neodvisnost zakonitega revizorja ali revizijskega podjetja in še zlasti zagotavljanje dodatnih storitev revidirani družbi.

3. Predlog upravnega telesa ali nadzornega odbora v družbah v javnem interesu za imenovanje zakonitega revizorja temelji na priporočilu notranje revizijske komisije.

4. Zakoniti revizor ali revizijsko podjetje mora obveščati revizijsko komisijo o ključnih zadevah v zvezi z obvezno revizijo, še posebej o bistvenih pomanjkljivosti v interni kontroli poročanja o finančnem položaju.

5. Države članice lahko dovolijo ali določijo, da se določbe iz odstavkov 1 do 4 ne uporabljajo za organe javnega interesa, ki imajo telo, ki opravlja enakovredne funkcije kot revizijska komisija ter je bilo ustanovljeno in deluje v skladu z določbami, veljavnimi v državi članici, kjer je organ, ki ga je treba revidirati, registriran. V tem primeru organ razkrije, katero telo izvaja te funkcije in kako je sestavljeno.

6. Države članice lahko iz obveznosti, da imajo revizijsko komisijo, izvzamejo:

a) družbe javnega interesa, ki so hčerinska podjetja, kot je določeno v členu 1 Direktive 83/349/EGS, če podjetje izpolnjuje zahteve iz odstavkov 1 do 4 na ravni skupine;

b) družbe v javnem interesu, ki so kolektivna naložbena podjetja v smislu člena 1(2) Direktive 85/611/EGS; Države članice lahko izvzamejo tudi družbe v javnem interesu, katerih edini cilj so skupne naložbe kapitala, zagotovljene s strani javnosti, ki delujejo v skladu z načelom širjenja tveganja in si ne prizadevajo za pravno ali poslovno nadzorovanje katerega koli izdajatelja njenih temeljnih naložb, pri čemer so ta kolektivna naložbena podjetja pooblaščena in jih nadzorujejo pristojni organi ter imajo depozitarja, ki opravlja funkcije, enakovredne tistim iz Direktive 85/611/EGS;

c) družbe v javnem interesu, katerih edina naloga je delovati kot izdajatelj zavarovanih vrednostnih papirjev, kot je določeno v členu 2(5) Uredbe Komisije (ES) št. 809/2004 z dne 29. aprila 2004 o izvajanju Direktive 2003/71/ES [22]; v takšnih primerih države članice zahtevajo, da družba javnosti sporoči razloge, zakaj meni, da ni ustrezno imeti revizijske komisije ali upravnega ali nadzornega telesa, pooblaščenega za opravljanje funkcij revizijske komisije;

d) kreditne institucije v smislu člena 1(1) Direktive 2000/12/ES, katerih delnice nimajo dovoljenja za trgovanje na organiziranem trgu nobene države članice v smislu člena 4(1), točka 18, Direktive 2004/39/ES in ki so, na nepretrgan in stalen način, izdajale le dolžniške vrednostne papirje, če skupna nominalna vrednost vseh takšnih dolžniških vrednostnih papirjev ostane pod 100000000 eurov, in niso objavile prospekta v skladu z Direktivo 2003/71/ES.

Člen 42

Neodvisnost

1. Poleg določb v členih 22 in 24 morajo države članice zagotoviti, da zakoniti revizorji ali revizijska podjetja, ki opravljajo obvezne revizije družb v javnem interesu:

a) vsako leto revizijski komisiji pisno potrdijo njihovo neodvisnost od revidirane družbe javnega interesa;

b) vsako leto predložijo revizijski komisiji vse dodatne storitve, ki se zagotovijo revidirani družbi; in

c) razpravljajo z revizijsko komisijo o grožnjah njihovi neodvisnosti in zaščitnih ukrepih za ublažitev teh groženj, kot so jih dokumentirali v skladu s členom 22(3).

2. Države članice zagotovijo, da ključni revizijski partner/partnerji, odgovoren/odgovorni za izvajanje zakonitih revizij kroži/krožijo znotraj revizij najpozneje po sedmih letih od datuma imenovanja in se mu/jim dovoli, da ponovno sodeluje/sodelujejo pri reviziji revidirane družbe po najmanj dveh letih.

3. Zakonitemu revizorju ali ključnemu partnerju za revizijo, ki izvaja obvezno revizijo po pooblastilu revizijskega podjetja, ni dovoljeno prevzeti pomembnega vodstvenega položaja v revidirani družbi pred pretekom najmanj dveh let po njegovem ali njenem odstopu z mesta zakonitega revizorja ali ključnega partnerja pri reviziji.

Člen 43

Zagotavljanje kakovosti

Pregled kakovosti iz člena 29 za zakonite revizorje ali revizijska podjetja, ki izvajajo obvezne revizije družb javnega interesa, mora biti opravljen najkasneje vsaka tri leta.

POGLAVJE XI

MEDNARODNI VIDIKI

Člen 44

Odobritev revizorjev iz tretjih držav

1. Pristojni organi države članice lahko pod pogojem vzajemnosti dodelijo pooblastila revizorju iz tretje države, če je oseba priskrbela dokaz, da izpolnjuje zahteve, ki so enakovredne tistim iz členov 4 in 6 do 13.

2. Pristojni organi države članice pred dodelitvijo pooblastila revizorju iz tretje države, ki izpolnjuje zahteve iz odstavka 1, upoštevajo zahteve, določene v členu 14.

Člen 45

Registracija in nadzor revizorjev in revizijskih družb tretjih držav

1. Pristojni organi države članice registrirajo v skladu s členi od 15 do 17 vse revizorje in revizijske družbetretje države, ki predstavijo revizijsko poročilo v zvezi z letnimi ali konsolidiranimi računovodskimi izkazi družbe, ki je registrirana zunaj Skupnosti in katere prenosljivi vrednostni papirji so sprejeti za trgovanje na organiziranem trgu zadevne države članice v skladu s členom 4(1), točka 18 Direktive 2004/39/ES, razen ko je družba izdajatelj izključno dolžniških vrednostnih papirjev, sprejetih za trgovanje na organiziranem trgu države članice v skladu s členom 2(1)b Direktive 2004/109/ES [23](preglednost), katerih nominalna vrednost na enoto je najmanj 50000 evrov ali, v primeru dolžniških vrednostnih papirjev, izraženih v ustrezni protivrednosti v drugi valuti, enakovrednih vsaj 50000 evrov na dan izdaje.

2. Uporabita se člena 18 in 19.

3. Države članice vključijo registrirane revizorje in revizijske družbe tretjih držav v svoj sistem nadzora, v svoj sistem zagotavljanja kakovosti ter v svoje sisteme preiskav in sankcij. Države članice lahko izključijo revizorje in revizijske družbe tretjih držav iz sistema zagotavljanja kakovosti, če je druga država članica, ali sistem zagotavljanja kakovosti tretje države, ki je bil ocenjen za enakovrednega v skladu s členom 46, že izvedel pregled kakovosti revizorja ali revidirane družbe tretje države v zadnjih treh letih.

4. Brez poseganja v člen 46 revizijska poročila v zvezi z letnimi ali konsolidiranimi računovodski izkazi iz odstavka 1, ki jih izdajo revizorji ali revizijske družbe tretjih držav, ki niso registrirane v državi članici, nimajo pravnih posledic v zadevni državi članici.

5. Države članice lahko registrirajo revizijska podjetja iz tretjih držav, če:

a) izpolnjujejo pogoje, ki so enakovredni tistim iz člena 3(3);

b) večina članov upravnega ali poslovodnega telesa revizijske družbe tretje države izpolnjuje pogoje, ki so enakovredni tistim iz členov od 4 do 10;

c) revizor tretje države, ki izvaja revizijo v imenu revizijske družbe tretje države, izpolnjuje pogoje, ki so enakovredni tistim iz členov od 4 do 10;

d) se revizije letnih ali konsolidiranih računovodskih izkazov iz odstavka 1 izvajajo v skladu z mednarodnimi revizijskimi standardi iz člena 26 in tudi v skladu z zahtevami, določenimi v členih 22, 24 in 25 ali z enakovrednimi standardi in zahtevami;

e) na svoji spletni strani objavijo letno poročilo o preglednosti, ki vključuje podatke iz člena 40, ali izpolnjujejo enakovredno zahtevo po razkritju.

6. Da se zagotovi enotna uporaba odstavka 5, točka (d), oceni Komisija v sodelovanju z državami članicami enakovrednost iz odstavka 5(d) in jo določi v skladu s postopkom iz člena 48(2). V času sprejemanja odločitve s strani Komisije lahko države članice ocenijo enakovrednost iz odstavka 1, dokler Komisija ne sprejme odločitve.

Člen 46

Odstopanje v primeru enakovrednosti

1. Države članice lahko na podlagi vzajemnosti razveljavijo ali spremenijo zahteve v členu 45(1) in (3) le, če so revizijske družbe ali revizorji tretjih držav, vključeni v sisteme javnega nadzora, zagotavljanja kakovosti, preiskav in sankcij, ki izpolnjujejo zahteve, enakovredne tistim v členih 29, 30 in 31.

2. Da se zagotovi enotna uporaba odstavka 1, oceni Komisija v sodelovanju z državami članicami enakovrednost iz odstavka 1 in jo določi v skladu s postopkom iz člena 48(2). Države članice lahko ocenijo enakovrednost iz odstavka 1 ali se zanesejo na ocene drugih držav članic, dokler Komisija ne sprejme odločitve. Če Komisija odloči, da zahteva po preglednosti iz odstavka 1 ni usklajena, lahko zadevnim revizijskim družbam dovoli opravljanje revizijskih dejavnosti v skladu z ustreznimi zahtevami države članice v ustreznem prehodnem obdobju.

3. Države članice sporočijo Komisiji:

a) svojo oceno enakovrednosti iz odstavka 2, in;

b) glavne elemente dogovorov o sodelovanju s tretjimi državami in njihovimi sistemi javnega nadzora, zagotavljanja kakovosti ter preiskave in sankcij, na podlagi odstavka 1.

Člen 47

Sodelovanje s pristojnimi organi iz tretjih držav

1. Države članice lahko pristojnim organom tretje države predložijo revizijske delovne dokumente in druge dokumente v lasti zakonitih revizorjev ali revizijskih podjetij, ki jih ti odobrijo, če:

a) ti revizijski ali drugi dokumenti zadevajo revizije podjetij, ki so izdala vrednostne papirje v zadevni tretji državi, ali pa so sestavni deli skupine, ki izdaja obvezne konsolidirane računovodske izkaze v zadevni tretji državi;

b) prenos teh dokumentov poteka od domačih pristojnih organov k pristojnim organom zadevne tretje države na njihovo zahtevo;

c) pristojni organi zadevne tretje države izpolnjujejo zahteve, razglašene za ustrezne glede na odstavek 3;

d) obstajajo delovni dogovori, ki temeljijo na vzajemnosti med zadevnimi pristojnimi organi;

e) prenos osebnih podatkov v tretjo državo je v skladu s poglavjem IV Direktive 95/46/ES.

2. Delovni dogovori iz odstavka 1, točka (d), zagotovijo, da:

a) pristojni organi obrazložijo namen zahteve po revizijskih delovnih dokumentih in drugih dokumentih;

b) za osebe, ki so ali so bile zaposlene pri pristojnih organih tretje države, ki so prejemniki podatkov, veljajo obveznosti varovanja poslovne skrivnosti;

c) pristojni organi tretje države lahko uporabljajo revizijske delovne dokumente in druge dokumente le za izvajanje svojih funkcij javnega nadzora, zagotavljanja kakovosti in preiskav, ki izpolnjujejo zahteve, enakovredne tistim v členih 29, 30 in 32;

d) se zahtevo pristojnih organov tretje države po revizijskih delovnih dokumentih in drugih dokumentih v lasti revizorjev ali revizijskih podjetij lahko zavrne, če bi posredovanje teh delovnih dokumentov lahko škodovalo suverenosti, varnosti ali javnemu redu Skupnosti ali zadevne države članice, ali če so se v zadevni državi članici že začeli sodni postopki v zvezi z enakimi dejanji in osebami.

3. Primernost iz odstavka 1, točka (c), določi Komisija v skladu s postopkom iz člena 48(2), da se spodbudi sodelovanje med pristojnimi organi. Ocena primernosti se izvede v sodelovanju z državami članicami in temelji na zahtevah člena 36 ali na enakih reprezentativnih rezultatih. Države članice sprejmejo ukrepe, potrebne za uskladitev z odločitvijo Komisije.

4. Izjemoma in z odstopanjem od odstavka 1 lahko države članice zakonitim revizorjem in revizijskim podjetjem, ki jih te odobrijo, dovolijo prenos revizijskih delovnih dokumentov in drugih dokumentov neposredno k pristojnim organom tretje države, če:

a) so pristojni organi v zadevni tretji državi uvedli preiskave;

b) prenos ni v nasprotju z obveznostmi zakonitih revizorjev in revizijskih podjetij v zvezi s prenosom revizijskih delovnih dokumentov in drugih dokumentov svojim domačim pristojnim organom;

c) obstajajo delovni dogovori s pristojnimi organi zadevne tretje države, ki pristojnim organom države članice omogočajo vzajemni neposredni dostop do revizijskih delovnih dokumentov in drugih dokumentov revizijskih podjetij;

d) pristojni organ prosilec tretje države domači pristojni organ zakonitega revizorja ali revizijskega podjetja predhodno obvesti o vsaki neposredni zahtevi po podatkih in navede razloge zanjo;

e) se upoštevajo pogoji iz odstavka 2.

5. Komisija lahko v skladu s postopkom iz člena 48(2)določi izjemne primere iz odstavka 4, da spodbudi sodelovanje med pristojnimi organi in zagotovi enotno uporabo zadevnega odstavka.

6. Države članice obvestijo Komisijo o delovnih dogovorih iz odstavkov 1 in 4.

POGLAVJE XII

PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen48

Odbor

1. Komisiji pomaga revizijski regulativni odbor (v nadaljnjem besedilu "odbor"), sestavljen iz predstavnikov držav članic, ki mu predseduje predstavnik Komisije.

2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja regulativni postopek iz členov 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES ob upoštevanju člena 8 sklepa.

Obdobje iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES se določi na tri mesece.

3. Brez poseganja v že sprejete izvedbene ukrepe in z izjemo določb člena 26 se po preteku dveh let od sprejema te direktive in najpozneje 1. aprila 2008 uporaba njenih določb, ki zahtevajo sprejem tehničnih pravil, predlogov sprememb in sklepov v skladu z odstavkom 2, prekine. Evropski parlament in Svet na predlog Komisije lahko v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe obnovita te določbe in jih zato pregledata pred iztekom zgoraj navedenega obdobja.

4. Odbor sprejme svoj poslovnik.

Člen 49

Predlog spremembe Direktive 78/660/EGS in Direktive 83/349/EGS

1. Odločba 78/660/EGS se dopolni na naslednji način:

(a) V členu 43(1) se doda naslednja točka:

"15) ločeno, je celotni honorar za obvezno revizijo letnih računovodskih izkazov za finančno leto, ki jih zaračuna zakoniti revizor ali revizijsko podjetje, in celotni honorar, ki se zaračuna za druge nadzorne storitve, svetovalne storitve v zvezi z davki in druge storitve, ki niso povezane z revizijo.

Države članice lahko določijo, da te zahteve ne veljajo za podjetja, ki so vključena v konsolidirane računovodske izkaze, ki se morajo izdelati po členu 1 Direktive 83/349/EGS, pod pogojem, da so ti podatki posredovani v opombah h konsolidiranim računovodskim izkazom."

(b) Člen 44(1) se nadomesti z naslednjim:

"1. Države članice lahko dovolijo družbam iz člena 11, da sestavijo skrajšana pojasnila o računovodskih izkazih brez zahtevanih podatkov iz člena 43(1), točke (5) do (12), (14)(a) in (15). Vendar morajo ta pojasnila v celoti razkriti podatke, določene v členu 43(1)(6), za vse zadevne postavke."

(c) Člen 45(2) se nadomesti z naslednjim:

"2. Odstavek 1(b) velja tudi za podatke, določene v členu 43(1), točka (8).

Države članice lahko dovolijo podjetjem iz člena 27, da se izognejo razkritju, določenemu v členu 43(1), točka (8). Države članice lahko podjetjem iz člena 27 tudi dovolijo, da se izognejo razkritju po členu 43(1), točka (15), če so ti podatki dostopni sistemu javnega nadzora, o katerem govori člen 32 [Osma direktiva o pravu družb], če to zahteva tovrstni javni nadzorni sistem."

2. Členu 34 Direktive 83/349/EGS se doda točka:

"16) ločeno gledano, je celotni honorar za obvezno revizijo letnih računovodskih izkazov za finančno leto, ki jih zaračuna zakoniti revizor ali revizijsko podjetje, in celotni honorar, ki se zaračuna za druge nadzorne storitve, svetovalne storitve v zvezi z davki in druge storitve, ki niso povezane z revizijo."

Člen 50

Razveljavitev Direktive 84/253/EGS

Direktiva 84/253/EGS se razveljavi z učinkom od datuma iz člena 54. Sklicevanja na razveljavljeno direktivo se razume kot sklicevanja na to direktivo.

Člen 51

Prehodna določba

Za zakonite revizorje ali revizijska podjetja, ki jih odobrijo pristojni organi države članice v skladu z Direktivo 84/253/EGS pred začetkom veljavnosti določb iz člena 53(1), se šteje, da so jih odobrili v skladu s to direktivo.

Člen 52

Najmanjša uskladitev

Države članice, ki zahtevajo obvezno revizijo, lahko določijo strožje zahteve, razen če besedilo te direktive navaja drugače.

Člen 53

Prenos

1. Države članice sprejmejo in objavijo v … [] določbe, potrebne za uskladitev s to direktivo. O tem nemudoma obvestijo Komisijo.

2. Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

3. Države članice Komisiji predložijo besedila temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 54

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 55

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V …, …

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

[1] UL C 157, 28.6.2005, str. 115.

[2] Stališče Evropskega parlamenta z dne 28. septembra 2005.

[3] UL L 222, 14.8.1978, str. 11. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2003/51/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 178, 17.7.2003, str. 16).

[4] UL L 193, 18.7.1983, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2003/51/ES.

[5] UL L 372, 31.12.1986, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2003/51/ES.

[6] UL L 374, 31.12.1991, str. 7. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2003/51/ES.

[7] UL L 126, 12.5.1984, str. 20.

[8] UL C 143, 8.5.1998, str. 12.

[9] UL L 91, 31.3.2001, str. 91.

[10] UL L 191, 19.7.2002, str. 22.

[11] UL L 145, 30.4.2004, str. 1.

[12] UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

[13] UL L 52, 25.2.2005, str. 51.

[14] Direktiva Sveta 85/611/EGS z dne 20. decembra 1985 o uskladitvi zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjetjih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) (UL L 375, 31.12.1985, str. 3). Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2005/1/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 79, 24.3.2005, str. 9).

[15] UL L 281, 23.11.1995, str. 31. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

[16] UL L 126, 26.5.2000, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2005/1/ES.

[17] UL L 207, 18.8.2003, str. 1.

[18] Direktiva Sveta 89/48/EGS z dne 21. decembra 1988 o splošnem sistemu priznavanja visokošolskih diplom, pridobljenih s poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem, ki traja najmanj tri leta (UL L 19, 24.1.1989, str. 16). Direktiva, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2001/19/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 206, 31.7.2001, str. 1).

[] Tri leta po dnevu začetka veljavnosti te direktive.

[20] UL L 13, 19.1.2000, str. 12.

[21] Direktiva 2003/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. novembra 2003 o prospektu, ki ga je treba objaviti ob javni ponudbi ali sprejemu v trgovanje vrednostnih papirjev (UL L 345, 31.12.2003, str. 64).

[22] UL L 149, 30.4.2004, str. 1.

[23] Direktiva 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2004 o uskladitvi zahtev v zvezi s preglednostjo informacij o izdajateljih, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na organiziranem trgu (UL L 390, 31.12.2004, str. 38).

[] 24 mesecev po dnevu začetka veljavnosti te direktive.

--------------------------------------------------