SL Uradni list Evropske unije C 185/42

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem letu medkulturnega dialoga (2008)

KOM(2005) 467 končno — 2005/0203 (COD)

(2006/C 185/09)

Svet je 16. novembra 2005 sklenil, da v skladu s členom 262 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o zgoraj omenjenem dokumentu.

Strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo, zadolžena za pripravo dela Odbora ne tem področju, je mnenje sprejela 20. marca 2006. Poročevalka je bila ga. CSER.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 426. plenarnem zasedanju 20. in 21. aprila 2006 (seja z dne 20. aprila) z 79 glasovi za, 39 glasovi proti in 10 vzdržanimi glasovi.

1. Povzetek predloga Komisije

Evropska komisija je Evropskemu parlamentu in Svetu predložila predlog odločbe o razglasitvi leta 2008 za Evropsko leto medkulturnega dialoga (KOM(2005) 467 končno).

Predlog je del strategije Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, ki z uvedbo evropskega leta uvršča poznavanje in sprejemanje človekovih pravic na raven Skupnosti, da se dosežejo glavni cilji skupne strategije, ter spodbuja nacionalno, regionalno in lokalno sodelovanje in s tem prispeva k uveljavljanju evropskega državljanstva.

Medkulturni dialog je treba razumeti kot orodje za lažje uresničevanje številnih za EU strateško pomembnih ciljev. Poleg nacionalnega, regionalnega in lokalnega sodelovanja se spodbuja tudi dialog med različnimi socialnimi, gospodarskimi in poklicnimi skupinami pa tudi med posamezniki v celotni Uniji in v okviru evropske sosedske politike.

1.1 Splošni cilji predloga

Splošni cilji predloga so:

— spodbujanje medkulturnega dialoga kot orodja, ki evropskim državljanom in vsem, ki začasno ali stalno živijo v Uniji, pomaga pridobiti znanja, usposobljenosti in zmožnosti, ki jim bodo omogočala, da se prilagodijo bolj odprtemu, a tudi bolj celostnemu okolju, in da premagajo težave in izkoristijo možnosti, ki jim jih nudi dinamična in pluralistična družba, ne samo v Evropi, ampak tudi v svetu;

— usmerjanje pozornosti evropskih državljanov in vseh, ki živijo v Evropski uniji, na pomen razvoja dejavnega in v svet odprtega evropskega državljanstva, ki spoštuje kulturno raznolikost in je osnovano na skupnih vrednotah Evropske unije: spoštovanju človekovega dostojanstva, svobode, enakosti, nediskriminacije, solidarnosti, načel demokracije in pravne države ter človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin.

1.2 Specifični cilji predloga

V predlogu so navedeni naslednji specifični cilji, ki naj bi prispevali k medkulturnemu dialogu:

— povečanje opaznosti in usklajenosti vseh programov in ukrepov Skupnosti, ki prispevajo k medkulturnemu dialogu;

— poudarjanje prispevka različnih kulturnih dediščin k našemu načinu življenja; ozaveščanje evropskih državljanov in vseh, ki živijo v Evropski uniji, zlasti mladih, o pomenu iskanja sredstev, da se prek medkulturnega dialoga uresniči dejavno evropsko državljanstvo, odprto v svet, ki spoštuje kulturno raznolikost in temelji na skupnih vrednotah Evropske unije;

— prispevanje k inovacijam ter horizontalni in nadsektorski razsežnosti pobud s ciljem spodbujanja medkulturnega dialoga zlasti med mladimi.

2. Splošne ugotovitve

2.1 Odbor pozdravlja dejstvo, da se v predlogu odločbe pojem „dejavnega evropskega državljanstva“ ne nanaša samo na državljane Evropske unije, navedene v členu 17 Pogodbe ES, temveč na vse, ki začasno ali stalno živijo v Evropski uniji.

2.2 Odbor odobrava, da predlog odločbe predvideva tudi okrepitev sodelovanja s tretjimi državami prek medkulturnega dialoga.

2.3 Odbor je vesel tudi dejstva, da je medkulturni dialog opredeljen kot orodje za sodelovanje, ki vzpostavlja partnerske odnose in tako krepi stabilnost ter demokracijo tako znotraj kot zunaj Unije.

2.4 Odbor ceni, da predlog odločbe podpira in celo krepi poenotenje in usklajevanje ukrepov ter programov za izvajanje skupnih strategij evropskih institucij. Dejavnosti in sodelovanje različnih institucij na lokalni, regionalni in nacionalni ravni ter na ravni EU zaradi kulturne raznolikosti dejansko zaznamujejo pomanjkanje enotnosti, razhajanja in razlike v učinkovitosti in rezultatih. Če bi evropske kulture zares vzpostavile stalen dialog, prek katerega bi lahko izražale svojo identiteto, bi s tem izboljšale in spodbudile delovanje, učinkovitost in uspešnost različnih evropskih, nacionalnih, regionalnih in lokalnih institucij.

2.5 Odbor je zadovoljen, da ima vsakdo možnost evropsko kulturno dediščino ne le spoznati, temveč jo tudi izkoristiti in živeti po zaslugi razvoja na področju izobrazbe, inovacij in enakosti možnosti za vse, spodbujanja medkulturnega dialoga na ravni Skupnosti in koordinacije dialoga na ravni držav članic.

2.6 Odbor pozdravlja dejstvo, da sodelovanje med državami članicami v okviru Evropskega leta medkulturnega dialoga spodbuja doseganje ciljev Skupnosti in zato podpira razglasitev leta 2008 za Evropsko leto medkulturnega dialoga.

2.7 Odbor predlaga, da izkoristimo priložnost Evropskega leta medkulturnega dialoga in za razlike, neenakosti, nasprotovanja in konflikte, do katerih očitno prihaja iz gospodarskih, socialnih, okoljskih in političnih razlogov, ne krivimo etike in kulture, temveč da začnemo spoznavati in sprejemati raznolikost naših kultur in se izogibati konfliktov tako, da prepoznavamo njihove vzroke, ter da kot orodje za njihovo preprečevanje uporabimo medkulturni dialog.

2.8 V ta namen in v skladu s svojimi mnenji ter dodatnim mnenjem o socialni razsežnosti kulture „EESO […] vztraja pri tem, da Evropska unija postane prostor avtorefleksije, izpraševanja med kulturnimi politikami držav članic, prostor, primeren za nove razprave o kulturi. Priprave na leto medkulturnega dialoga (2008) bi morale biti za Komisijo priložnost, da predstavi zelo podrobno poročilo o dejanski razsežnosti tega dialoga, o ovirah, ki ostajajo, ali novih, ki nastajajo, in o novih zamislih, ki bi se lahko oblikovale, da bi se tak dialog res lahko poglobil. EESO je pripravljen aktivno sodelovati pri pripravi tega poročila, zlasti s pristopom socialne razsežnosti kulture […]“ (1).

3. Posebne ugotovitve

3.1 EESO je kot posvetovalni organ Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije vzpostavil posebne odnose med evropskimi kulturami. Njegovi člani so pravi Evropejci, saj spoštujejo vrednote in kulture različnih socialnih partnerjev in jih pri pripravi mnenj uravnoteženo upoštevajo ter sporazumno sprejemajo odločitve v interesu evropskih državljanov (2).

3.2 Člani EESO po zaslugi aktivnega sodelovanja in dejavnosti na ravni EU pa tudi na nacionalni, regionalni in lokalni ravni predstavljajo, spodbujajo in uresničujejo medkulturni dialog v civilni družbi.

3.3 EESO opozarja Evropski parlament, Svet in Komisijo na dejstvo, da v besedilu Skupnosti niso dovolj jasno omenjene kulture tretjih držav in njihove raznolikosti, saj se pri opredelitvi ciljev predlog Komisije sklicuje na člen 151 Pogodbe ES (obveznost držav članic, da se medsebojno spoštujejo). Čeprav je treba izključiti vsako zakonodajno vmešavanje Evropske unije, morajo Evropska komisija in druge institucije države članice pozivati k spodbujanju spoštovanja kulturne raznolikosti in podpori miroljubnega dialoga med različnimi kulturami.

3.4 Naš čas na žalost vedno bolj zaznamujejo napetosti zaradi konfliktov med različnimi kulturami in verami, kar postavlja vprašanje: ali ne bi bilo treba v Pogodbo vključiti tudi medsebojno spoštovanje različnih kultur? Ti konflikti in napetosti kažejo, da si mora Evropska unija zadati stalen cilj medsebojnega spoštovanja raznih kultur. Spodbujanje evropskih kulturnih vrednot se lahko v sedanjem obdobju „krize evropske zavesti“ in medkulturnih konfliktov razume kot znak optimizma in zaupanja v prihodnost Evrope. Zato si mora Evropska unija prizadevati za vzpostavitev kulturnega in verskega dialoga z drugimi narodi, na primer s spodbujanjem kulturnega turizma (3).

3.5 Medkulturni dialog mora temeljiti zlasti na spodbujanju spoštovanja različnih kultur, običajev in tradicij državljanov, ki živijo na območju Unije.

3.6 Naraščajoča mobilnost državljanov EU in vedno večje število priseljenih delavcev, ki jim pogosto sledijo njihove družine ali sorodniki, kažeta na potrebo po prizadevanju za spodbujanje spoštovanja kultur in tradicij, ki se razlikujejo od tistih, ki so se razvile v Evropi; to nalogo bi morale izvajati evropske institucije in države članice v okviru svojih nalog usklajevanja.

3.7 EESO na podlagi dokumentov Unesca predlaga razširitev nalog Evropskega centra za spremljanje rasizma in ksenofobije, da bo postal koordinacijski organ na ravni Skupnosti, ki bo v interesu medsebojnega poznavanja in spoštovanja različnih kultur spodbujal kulturno integracijo na desetine milijonov priseljenih državljanov.

3.8 EESO obžaluje, da predlog med instrumenti za dosego zastavljenih ciljev ne omenja ustanovitve medija na ravni Skupnosti, na primer radijske ali televizijske postaje, ki bi oddajala v vseh jezikih EU. Vendar pa je Komisija medtem objavila Belo knjigo o evropski komunikacijski politiki, ki je sledila Akcijskemu načrtu za boljše obveščanje o Evropi in Načrtu D za demokracijo, dialog in debato. Vsi ti dokumenti poudarjajo dialog z evropskimi državljani. Zasebni mediji, tako elektronski kot pisni, niso dovolj za popolno uresničitev ciljev Skupnosti.

3.9 EESO je že v več mnenjih izrazil zaskrbljenost glede financiranja projektov, nadaljnjega izvajanja ciljev, zastavljenih v okviru zelo koristnega koncepta evropskega leta, in uravnoteženega uresničevanja teh ciljev (4). Uvedba koncepta evropskih let že sama po sebi zahteva oceno, da se ugotovi, kako vzbuditi in obdržati pozornost javnosti ter hkrati doseči in zagotoviti ravnovesje med zahtevami po trajnosti. Dejansko ni mogoče zagotoviti nadaljevanja programov, ki so bili zasnovani za eno leto — sredstva za naslednja leta niso zagotovljena, opaziti pa je tudi razlike pri izvajanju ciljev. Postavlja se torej vprašanje, kako lahko obravnavani predlog s cilji, ki so bili zastavljeni samo za eno leto, vsem državljanom in institucijam zagotovi medsebojno poznavanje in sprejemanje njihovih kultur.

3.10 Jasno je, da ciljev Evropskega leta enakih možnosti za vse in Evropskega leta medkulturnega dialoga ter dejavnega državljanstva in participativne demokracije, predvidenih v strategiji Evropske komisije o obveščanju, ni mogoče uresničiti z individualnimi letnimi programi. Treba je torej uskladiti programe in uporabo sredstev, da bo cilje mogoče izvajati dolgoročno ali celo trajno.

3.11 EESO dvomi, da je v okviru predlaganega proračuna mogoče doseči prednostne cilje. Večina proračuna je namreč namenjena podpori dejavnosti na ravni EU in lahko se vprašamo, ali predvidenih osem prireditev ni v nesorazmerju z zastavljenimi cilji. Zato je negotova tudi podpora za lokalne pobude državljanov.

3.12 EESO predlaga, da Komisija glede na različne oblike medkulturnega dialoga oblikuje ne samo kvantitativne, temveč tudi kvalitativne kazalce za oceno izvajanja ciljev evropskega leta. EESO se obvezuje, da bo kot predstavnik civilne družbe pri tem sodeloval.

3.13 EESO predlaga, da se na osnovi dogodkov in dejavnosti v Evropskem letu medkulturnega dialoga 2008 pripravi enciklopedija evropske kulture, ki bi bila podlaga za priročnik evropskih kultur, na katerem bi lahko temeljil razvoj evropskega državljanstva. Zbirka najboljših praks in priročnika bi bila nujno potrebna za spodbujanje vključevanja priseljenih delavcev in njihovih družin.

4. Spodbujanje različnih običajev, tradicij in kultur

4.1 EESO podpira Splošno deklaracijo Unesca o kulturni raznolikosti („Kulturna bogatost sveta je njegova raznolikost v dialogu“) (5) in cilje, določene v Konvenciji o zaščiti in spodbujanju raznolikosti kulturnega izražanja (6), med njimi predvsem cilj „spodbujati medkulturnost, da se razvije kulturna interakcija v duhu izgradnje mostov med narodi“.

4.2 Med cilji Evropskega leta medkulturnega dialoga je predstavitev različnih oblik umetniškega izražanja človeških čustev kot ene od ključnih vrednot evropske kulturne dediščine. Spoznavanje in sprejemanje kulturne raznolikosti je neločljivo povezano s poznavanjem, priznavanjem in sprejemanjem čustev in vrednot drugih. Ker so glavna ciljna skupina mladi, je treba posebno pozornost nameniti zdravemu čustvenemu razvoju in zato podpreti pobude, ki prispevajo k razvoju multikulturne zavesti.

4.3 EESO odobrava predlog za ustanovitev Evropskega dneva medkulturnega dialoga, ki bi lahko bil na dan, ki ga je Unesco že uvedel kot Svetovni dan kulturnega razvoja — 21. maj. Na ta dan bi lahko institucije EU podelile simbolične nagrade izobraževalnim ustanovam ali organizacijam civilne družbe, ki so se izkazale pri vpeljavi in izvajanju medkulturnega dialoga. Potekale bi lahko tudi svečane prireditve.

4.4 Vključitev organizacij civilne družbe, izobraževalnih ustanov in evropskih državljanov je odločilnega pomena za spodbujanje medkulturnega dialoga. Zato EESO pozdravlja zamisel o uvedbi nagrade, čeprav le simbolične (zmagovalci bodo med drugim lahko uporabili logotip dneva medkulturnega dialoga), za evropske državljane, organizacije civilne družbe in izobraževalne ustanove, ki so se izkazali pri spodbujanju medkulturnega dialoga, zlasti s pobudami za seznanjanje mladih o pomenu medsebojnega spoštovanja tradicij in kulturnih vrednot v družbi, ne samo na lokalni, regionalni in nacionalni ravni, temveč tudi na ravni Skupnosti.

4.5 EESO se strinja s Komisijo in Evropskim parlamentom, da morajo biti mladi glavna ciljna skupina pobud za spodbujanje medkulturnega dialoga. Vendar pa EESO evropske institucije kljub temu opozarja, da ne smejo zapostavljati starejših generacij.

5. Uskladitev z drugimi programi

5.1 EESO opozarja, da je treba za bolj učinkovito izvajanje ciljev, ki jih določa predlog odločbe, uskladiti in poenotiti cilje in sklop instrumentov Evropskega leta enakih možnosti za vse (2007) in Načrta D za demokracijo, dialog in debato.

5.2 Zaradi raznolikosti pobud različnih držav članic za spodbujanje dialoga med vsemi kulturami EESO meni, da bi morale evropske institucije ustanoviti koordinacijski organ za usklajevanje, spodbujanje in širjenje teh pobud.

5.3 Med uspešnimi medkulturnimi pobudami je treba omeniti program Leonardo, ki spodbuja evropsko razsežnost izobraževanja s podpiranjem oblikovanja inovativnih pobud na tem področju in projektov v okviru mednarodnih partnerstev (7), fundacijo Anna Lindh (8) ter EuromedCafé (9), ki spodbuja medkulturni dialog med evropskimi in sredozemskimi državami.

5.4 Predlog odločbe, ki upošteva tudi globalizacijo gospodarstva, si prizadeva za spodbujanje skladnosti in koordiniranje kulturne raznolikosti in s tem ustvarja dodano vrednost ter nov zagon za dosego ciljev obnovljene lizbonske strategije.

5.5 EESO želi skupaj z NVO sodelovati pri naslednjih dejavnostih: — zagotavljanju, da medkulturni dialog postane stalen, — praznovanju 25. obletnice (novembra 2006) Deklaracije Združenih narodov (ki zavrača nestrpnost in diskriminacijo na podlagi vere in verskega prepričanja), — pripravi ocene za leto 2008. Na podlagi navedenega bo EESO pripravil ustrezen dodaten predlog.

V Bruslju, 20. aprila 2006 Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Anne-Marie SIGMUND

(1) Mnenje EESO z dne 15. 3. 2006 o socialni razsežnosti kulture, poročevalec g. Le Scornet (SOC/191)

(2) Delovni program dr. Anne-Marie Sigmund, predsednice Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, za mandatno obdobje 2004/2006 in Letni pregled delovnega programa dr. Anne-Marie Sigmund, predsednice Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, za mandatno obdobje 2004/2006.

(3) Stališče, ki je bilo potrjeno že v mnenju EESO z dne 15.3.2006 o temi Turizem in kultura: dejavnika rasti (poročevalec g. Pesci).

(4) Mnenje EESO z dne 14. 2. 2006 o Evropskem letu invalidov, poročevalka: ga. Gunta Anča (UL C 88, 11. 4. 2006)

(5) Splošna deklaracija Unesca o kulturni raznolikosti, ki jo je generalna skupščina sprejela na 31. zasedanju v Parizu, 2. novembra 2001.

(6) Sprejeta na generalnem zasedanju Unesca oktobra 2005.

(7) Med trenutnimi pobudami, pri katerih so udeležene tretje države, naj omenimo „Tshwane University of Technology Scholarship“ (Južna Afrika), „West Virginia Scholarship“ (ZDA), „GE4 Student Exchange in Engineering“ (ZDA, Latinska Amerika in Azija).

(8) Fundacija Anna Lindh spada v okvir akcijskega programa barcelonskega procesa in je bila ustanovljena s ciljem spodbujati medsebojno razumevanje in spoštovanje evropskih in sredozemskih narodov.

(9) EuromedCafé je internetna stran, ki jo je ustanovila fundacija „Laboratorio Mediterraneo“ s ciljem obnoviti in pospešiti dialog in izmenjavo med evropskimi in sredozemskimi narodi.