1.Ozadje

Z Uredbo (EU) št. 1286/2013 je bil vzpostavljen program Fiscalis 2020, večletni akcijski program za izboljšanje delovanja sistemov obdavčitve v EU. V skladu s členom 17(1) in (2) je bila naročena zunanja študija za podporo vmesni oceni programa. Rezultati študije so predstavljeni v priloženem delovnem dokumentu služb Komisije in so podlaga za to poročilo.

Namen vmesne ocene je bil oceniti program Fiscalis 2020 od njegove uvedbe 1. januarja 2014 do faze, ko je bilo njegovo izvajanje na polovici (31. decembra 2017). V oceni so se upoštevale vse najrazličnejše financirane dejavnosti programa in njegovi deležniki.

V tem poročilu so predstavljeni napredek pri izpolnjevanju ciljev programa, učinkovitost rabe sredstev in dodana vrednost programa na ravni EU. Obravnavani so tudi poenostavitev in nadaljnja ustreznost ciljev ter prispevek programa k prednostnim nalogam EU za pametno, trajnostno in vključujočo rast.

2.Ustreznost

Program Fiscalis 2020 temelji na prejšnjih različicah programa, ki se uporablja že več kot 25 let. Omogoča usklajeno izvajanje prava EU s področja obdavčitve z vidika trenutnih izzivov, saj zagotavlja izmenjavo informacij, podpira upravno sodelovanje in krepi upravno zmogljivost davčnih organov. V programu trenutno sodeluje 34 držav: 28 držav članic EU ter šest držav kandidatk in potencialnih držav kandidatk.

Program obstaja že predolgo, da bi lahko večina deležnikov pred njegovo uvedbo koristno preučila položaj. Skupni sistemi IT, tj. evropski informacijski sistemi, ki zahtevajo približno 75 % razpoložljivih sredstev programa, so bili dolgo sestavni del nacionalnih davčnih okolij in davčnega okolja EU. Nacionalne davčne uprave se strinjajo, da je program Fiscalis 2020 potreben in ustrezen ter odgovarja na dejanske potrebe in pomisleke. Ukrepi programa so cenjeni in na splošno ustrezajo potrebam uprav. Zlasti visoko cenjeni sta mrežno povezovanje in izmenjavanje zamisli, ki se štejeta za ključna vidika vseh dejavnosti programa. Potrebnost in ustreznost večine evropskih informacijskih sistemov sta očitni; v številnih primerih ti sistemi omogočajo ključno izmenjavo informacij v skladu s pravom EU. Deležniki zelo cenijo tudi podporne dejavnosti, kot so tečaji informacijskega usposabljanja.

Kar zadeva osnovno potrebo sistemov po izmenjavi informacij, sistemi, kot je mini sistem „vse na enem mestu“, obravnavajo potrebo po učinkoviti izmenjavi informacij za pravilno delovanje enotnega trga. S tem se obravnava tudi potreba po oblikovanju sistemov, s katerimi se zmanjšujejo sredstva, ki jih potrebujejo uprave, in upravna obremenitev za davčne zavezance. Deležniki na primer poudarjajo, da je bil mini sistem „vse na enem mestu“ izrecno razvit z namenom, da bi se nova zakonodaja o DDV izvajala brez dodatnih upravnih obremenitev. Stroški razvoja tega sistema so v povprečju znašali 2,5 milijona EUR na državo članico. Kar zadeva koristi, se v okviru sistema letno razdeli za več kot 3 milijarde EUR prihodkov iz DDV, ki se vsako leto zvišajo za približno 15 %. Večina držav EU ima od mini sistema „vse na enem mestu“ neto koristi.

Če program Fiscalis ne bi vključeval take dejavnosti, s katero so se vzpostavili pomembni kanali za izmenjavo informacij, bi prav gotovo obstajala potreba po iskanju ustreznih rešitev za obravnavanje obstoječih potreb in težav. Poleg tega ni gotovo, da bi bilo mogoče take sisteme dejansko izvajati brez skupnega okvira za usklajevanje ali vira financiranja, kot je program Fiscalis.

Čeprav so glavni upravičenci programa Fiscalis nacionalne davčne uprave, so vključeni tudi številni gospodarski subjekti, in sicer kot uporabniki nekaterih evropskih informacijskih sistemov in modulov usposabljanja, včasih pa tudi kot sodelujoči pri posameznih skupnih ukrepih. Poenostavljeni postopki ter enakopravno in predvidljivo izvajanje prava EU so pomembni tako za gospodarske subjekte kot tudi za davčne uprave. Program vključuje veliko dejavnosti, s katerimi se obravnavajo ta vprašanja. Na splošno je program Fiscalis pomemben za gospodarske subjekte, saj se njegove prednostne naloge in dejavnosti skladajo z osnovnimi potrebami podjetij, poleg tega se z njimi obravnavajo konkretne težave, s katerimi se srečujejo.

Kar zadeva splošno javnost, je dokazov o neposredni seznanjenosti s programom ali njegovim vplivom malo. Posredno se s programom dejansko obravnavajo težave, ki so zelo pomembne za evropske državljane in v zvezi s katerimi se ukrepanje EU šteje za nujno. Program zlasti izboljšuje življenje evropskih državljanov, saj podpira pravilno in učinkovito razumevanje in izvajanje davčne zakonodaje v sodelujočih državah. Ta tema je postala zelo pomembna ob nedavnih razkritjih v obliki „panamskih dokumentov“, ki so vplivala na to, kako državljani dojemajo davčne zadeve. Teme, kot so boj proti davčnim goljufijam, davčnim utajam in agresivnemu davčnemu načrtovanju ter zagotavljanje pravičnega in enakega izvajanja davčne zakonodaje, v očeh evropskih državljanov in skupnosti postajajo vse pomembnejše.

3.Učinkovitost

Med posebnimi cilji programa Fiscalis 2020 sta podpiranje boja proti davčnim goljufijam, davčnim utajam in agresivnemu davčnemu načrtovanju ter izvajanje prava EU s področja obdavčitve. V ta namen se zagotavlja izmenjava informacij, podpira upravno sodelovanje in krepi upravna zmogljivost sodelujočih držav, kar pomaga pri zmanjševanju upravne obremenitve za davčne organe in stroškov ravnanja v skladu z zakonodajo za davčne zavezance.

Vloga evropskih informacijskih sistemov je večplastna. Trenutno je delujočih 25 skupnih informacijskih sistemov, ki pokrivajo vrsto čezmejnih vprašanj v zvezi z neposredno in posredno obdavčitvijo ter podporno arhitekturo in aplikacijami. Ker se z izmenjavo informacij uresničujejo še drugi cilji, ki so povezani predvsem z bojem proti davčnim goljufijam, utajam in agresivnemu davčnemu načrtovanju ter izvajanju prava EU, so evropski informacijski sistemi močno prispevali k vsem ciljem. Veliko sistemov je na voljo tudi gospodarskim subjektom, pri čemer jim ti sistemi olajšajo predložitev in pridobitev informacij, s čimer se zmanjšuje breme obveznosti poročanja.

Kar zadeva podporo boju proti davčnim goljufijam, davčnim utajam in agresivnemu davčnemu načrtovanju, razpoložljivi dokazi kažejo, da lahko obstoječa orodja za izmenjavo informacij in forumi za sodelovanje pomembno prispevajo k temu cilju. Iz dokazov ni razvidno le naraščanje uporabe skupnih sistemov IT kot celote, ampak razkrivajo tudi zanimive zgodbe o tem, kako ti sistemi poenostavljajo vsakodnevno delo uprav. Prispevek je bil največji v boju proti davčnim goljufijam/utajam na področjih DDV in trošarin (pri evropskih informacijskih sistemih, kot so mini sistem „vse na enem mestu“, sistem za vračilo DDV, sistem nadzora gibanja trošarin (EMCS), e-obrazci ali sistem izmenjave podatkov s področja DDV). Manjši prispevek je bil pri manjšem številu sistemov IT, ki zadevajo neposredno obdavčitev (kot je davčna identifikacijska številka na portalu Europa ali sistem razširjanja podatkov); ker imajo manjši obseg, so sorazmerno manjše tudi njihova prepoznavnost, udeležba ali nižje ravni uporabe.

Kar zadeva podporo izvajanju prava Unije s področja obdavčitve, je program z zagotavljanjem izmenjave informacij državam članicam bistveno pomagal k varnemu in učinkovitemu medsebojnemu komuniciranju na področjih skupnega interesa, s čimer je poglobil sodelovanje med njimi. Ta vidik cilja je razlog za velik delež projektov, ki se jim daje prednost v letnih delovnih programih, pri čemer je v oceni izpostavljen poseben uspeh pri podpori izmenjavi informacij in sodelovanju, ki sta v okviru zakonodaje o DDV in trošarinah nujna.

Kar zadeva podporo upravnemu sodelovanju med davčnimi organi, je bila ta predvsem v obliki skupnih ukrepov, čeprav je vključevala različne teme in vrste ukrepov. Program je imel ključno vlogo pri krepitvi sodelovanja med davčnimi organi v državah članicah in drugih sodelujočih državah. Največ dokazov o tem je na področju posredne obdavčitve (zlasti DDV in trošarine), kjer je pristojnost EU največja in je raven delovanja programa ustrezno visoka. Pod ta cilj spada tudi neposredno upravno sodelovanje v obliki večstranskega nadzora in sodelovanja v upravnih preiskavah. Večstranski nadzor kot ena od najbolj priljubljenih vrst ukrepov (v obdobju 2014–2017 je pri njem sodelovalo več kot 3 000 uradnikov) zagotavlja obsežne dokaze o tem, da upravno sodelovanje ni le mogoče v praksi, ampak je tudi učinkovito. V povezavi z usklajevalno skupino, ki pomaga pri usklajevanju delovnih praks in krepitvi zaupanja, je večstranski nadzor vedno znova omogočil nadomestitev prihodkov in večjo skladnost.

Zaradi razlik med državami in vrzeli v znanju poleg že tako nenehno spreminjajočega se okolja davčne politike je nujno, da program podpre krepitev zmogljivosti med nacionalnimi upravami. To je potekalo v obliki različnih vrst skupnih ukrepov in namenskih ukrepov tehnične pomoči, ki jo je zagotovila Evropska komisija. Moduli e-učenja, razviti v okviru programa, so namenjeni tudi krepitvi zmogljivosti sodelujočih uradnikov.

4.Uspešnost