[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 29.3.2011

COM(2011) 150 konč.

POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

o jamstvih, ki jih krije splošni proračunStanje na dan 30. junija 2010

SEC(2011) 371 konč.

POROČILO KOMISIJEEVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

o jamstvih, ki jih krije splošni proračunStanje na dan 30. junija 2010

KAZALO

1. Uvod 4

2. Vrste poslov, ki jih krije proračun EU 4

3. Dogodki od predložitve zadnjega poročila 31. decembra 2009 5

3.1. Pomoč za odpravljanje težav v plačilni bilanci za države članice, ki niso del euroobmočja 5

3.2. Makrofinančna pomoč 5

3.3. Euratom 5

3.4. Proračunsko jamstvo EU za zunanje financiranje EIB 6

3.5. Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo 6

4. Podatki o tveganjih, ki jih krije proračun 6

4.1. Opredelitev tveganja 6

4.2. Tveganje, povezano z državami članicami 8

4.3. Tveganje, povezano s tretjimi državami 9

4.4. Celotno tveganje, ki se krije iz proračuna 10

4.5. Razvoj tveganja 10

5. Neplačila, aktivacija proračunskih jamstev in zaostala plačila 11

5.1. Plačila iz gotovinskih sredstev 11

5.2. Plačila iz proračuna 12

5.3. Aktivacija Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe 12

6. Jamstveni sklad za zunanje ukrepe 12

6.1. Terjatve 12

6.2. Sredstva 12

6.3. Ciljni znesek 12

7. Ocena tveganj: gospodarsko in finančno stanje tretjih držav z največjim tveganjem 12

7.1. Cilji 12

7.2. Metode ocenjevanja tveganj 13

UVOD

Cilj tega poročila je spremljanje izpostavljenosti kreditnemu tveganju, ki ga nosi proračun Evropske unije in izhaja iz dodeljenih jamstev in posojil, ki jih Evropska unija dodeli bodisi neposredno bodisi posredno prek zunanjih mandatov EIB.

To poročilo je predloženo v skladu s členom 130 finančne uredbe, na podlagi katere mora Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu dvakrat letno poročati o proračunskih jamstvih in tveganjih, povezanih z njimi [1]. Dopolnjuje ga delovni dokument služb Komisije s podrobnimi razpredelnicami in pojasnili (v nadaljnjem besedilu: delovni dokument).

VRSTE POSLOV, KI JIH KRIJE PRORAčUN EU

Tveganja, ki jih krije proračun Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: proračun), so posledica različnih posojil in jamstev, ki jih je mogoče razdeliti na dve kategoriji:

- posojila, ki jih je Evropska unija odobrila za doseganje makroekonomskih ciljev, tj. posojila v obliki makrofinančne pomoči[2] za tretje države in posojila v sodelovanju z institucijami Bretton Woods za odpravljanje težav v plačilni bilanci[3] za države članice, ki niso del euroobmočja ter posojila za pomoč državam članicam, ki so del euroobmočja in so vključene v Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo ( European financial stabilisation mechanism –EFSM)[4], in

- posojila z mikroekonomskimi cilji, tj. posojila Euratoma in predvsem financiranje poslov, ki jih krijejo jamstva EU[5], s strani Evropske investicijske banke (EIB) v državah nečlanicah (v nadaljnjem besedilu: zunanje financiranje EIB)[6].

Zunanje financiranje EIB, posojila Euratoma in posojila v obliki makrofinančne pomoči od leta 1994 krije Jamstveni sklad za zunanje ukrepe (v nadaljnjem besedilu: Sklad)[7], medtem ko posojila za odpravljanje težav v plačilni bilanci in posojila za pomoč državam članicam, ki so del euroobmočja in so vključene v EFSM, neposredno krije proračun. Sklad krije neplačila posojil in jamstev za posojila, ki so bila odobrena državam nečlanicam oziroma za projekte v državah nečlanicah. Ustanovljen je bil z namenom:

- ustvariti „likvidno rezervo“, ki naj bi preprečila črpanje sredstev iz proračuna ob vsakem neplačilu ali zapoznelem plačilu zajamčenega posojila, in

- uvesti instrument, ki bo zagotavljal proračunsko disciplino z določitvijo finančnega okvira za razvoj politik EU o posojilih Komisije in EIB državam nečlanicam[8].

V skladu s spremenjeno[9] uredbo o Jamstvenem skladu iz leta 2004 jamstvo Sklada preneha veljati, če tretje države postanejo države članice in se tveganje s Sklada prenese neposredno na proračun. Sredstva Sklada se zagotavljajo iz proračuna in morajo predstavljati določen odstotek neporavnanega zneska posojil in jamstev za posojila, ki jih krije Sklad. Ta t. i. ciljni odstotek trenutno znaša 9 %. Če Sklad nima dovolj sredstev, se ta črpajo iz proračuna.

V letu 2007 je bil s spremembo[10] uredbe Sveta vzpostavljen nov mehanizem oblikovanja rezervacij. Deluje prek letnih prenosov iz proračuna in vključuje izravnalni mehanizem za omejevanje posledic črpanja sredstev iz Sklada (glej oddelek 5.3 spodaj).

DOGODKI OD PREDLOžITVE ZADNJEGA POROčILA 31. DECEMBRA 2009

Pomoč za odpravljanje težav v plačilni bilanci za države članice, ki niso del euroobmočja

V prvi polovici leta 2010 sta bili izvedeni dve transakciji v skupni višini 1,5 milijarde EUR. Tretja tranša v višini 0,5 milijarde EUR posojila, ki je bilo odobreno Latviji, in druga tranša v višini 1 milijarde EUR posojila, ki je bilo odobreno Romuniji, sta bili izplačani 11. marca 2010. Posojili sta bili financirani prek kritnih posojil z izdajanjem referenčnih obveznic EU in sta prispevali h krepitvi zaupanja v finančni položaj teh dveh držav članic, ki nista del euroobmočja. V povprečju je bilo izvedenih že 73 % dogovorjenih posojilnih poslov[11].

Makrofinančna pomoč

V prvi polovici leta 2010 ni bilo izplačano nobeno posojilo, niti ni izvedba novih izplačil predvidena v drugi polovici leta.

V zvezi s sklepi Sveta z dne 30. novembra 2009 o odobritvi nove makrofinančne pomoči v obliki posojil za Armenijo[12], Bosno in Hercegovino[13] in Srbijo[14] ter dodelitvi še dodatne finančne podpore Armeniji so prva izplačila predvidena v letu 2011.

Euratom

V obdobju poročanja ni bilo izplačano nobeno posojilo.

Proračunsko jamstvo EU za zunanje financiranje EIB

V okviru zunanjega mandata 2007–2013 sta se v primerjavi z letom 2009 podpisovanje posojil in pogostnost izplačil upočasnila ter dosegla vrednost 1 197 milijonov EUR v obliki podpisanih posojil in 1 443 milijonov EUR v obliki izplačil. Skupni znesek posojil, izplačanih v okviru zunanjega mandata 2007–2013, je 30. junija 2010 znašal 4 366 milijonov EUR.

Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo

Zaradi finančne krize v Grčiji so se Svet in države članice maja 2010 odločili za sveženj ukrepov za ohranitev finančne stabilnosti v Evropi.

Evropski instrument za finančno stabilnost ( European Financial Stability Facility –EFSF) je bil vzpostavljen 5. maja 2010 s kapaciteto 440 milijard EUR. Zanj sorazmerno jamčijo sodelujoče države članice in lahko pomaga državam članicam, ki so del euroobmočja, ter državam članicam, ki niso del euroobmočja. Ta mehanizem ne predstavlja tveganja za proračun EU.

Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo ( European Financial Stabilisation Mechanism –EFSM)[15] je bil vzpostavljen 11. maja 2010. Ta mehanizem temelji na členu 122(2) Pogodbe[16]. Za njegovo aktivacijo bo treba izpolniti stroge pogoje, določene v okviru skupne pomoči EU/Mednarodnega denarnega sklada (MDS), v smislu pogojev pa bo podoben MDS (tveganja v zvezi s transakcijami v okviru EFSM bodo krita iz proračuna EU).

Grčiji finančno pomoč nudijo sodelujoče države članice neposredno in zato ne predstavlja tveganja za proračun EU.

Mehanizem sestavljajo združena dvostranska posojila držav članic, ki so del euroobmočja, in skupaj znašajo 80 milijard EUR. V okviru skupne pomoči EU/MDS slednji zagotovi še 30 milijard EUR, kar skupaj znaša 110 milijard EUR.

PODATKI O TVEGANJIH, KI JIH KRIJE PRORAčUN

Opredelitev tveganja

Tveganje za proračun nastane iz neporavnanih zneskov glavnice in obresti pri zajamčenih poslih.

Neplačila, nastala pri poslih s tretjimi državami, krije Sklad (55 % celotnega zajamčenega neporavnanega zneska po 30. juniju 2010), pri transakcijah z državami članicami pa ta neposredno krije proračun (preostalih 45 % celotnega s proračunom zajamčenega neporavnanega zneska predstavljajo posojila za odpravljanje težav v plačilni bilanci in posojila za projekte v državah članicah ali v njihovo korist). Velik delež zajamčenih posojil, povezan z državami članicami, je posledica širitev[17] in aktivacije aranžmaja za srednjeročno finančno pomoč EU državam članicam, ki niso del euroobmočja (aranžma za plačilne bilance).

V tem poročilu sta za ocenjevanje tveganj za proračun (neposrednih ali posrednih prek Sklada) uporabljeni dve metodi:

- izračunavanje celotnega zneska neporavnane glavnice za zadevne posle na določen dan, vključno z obračunanimi obrestmi. S to metodo je mogoče določiti skupni znesek tveganj za proračun na določen dan za vse prihodnje plačilne obveznosti, ne glede na to, kdaj naj bi se ta izplačala in ali jih krije Sklad ali ne (glej razpredelnico 1 spodaj).

- Proračunski pristop, ki je opredeljen kot „letno tveganje za proračun“, temelji na izračunu najvišjega zneska letnih plačilnih obveznosti, ki bi ga EU morala izplačati v proračunskem letu ob predpostavki, da so vsa plačila zajamčenih posojil neporavnana[18]. Letno tveganje za proračun je navedeno v razpredelnici A2 delovnega dokumenta služb Komisije.

Razpredelnica 1: Skupni neporavnani zneski, ki so kriti od 30. junija 2010 dalje, v milijonih EUR |

Neporavnana glavnica | Obračunane obresti | Skupaj | % |

Države članice* |

Makrofinančna pomoč | 65 | 0 | 65 | <1 % |

Euratom | 422 | 2 | 424 | 1 % |

Plačilna bilanca | 10 700 | 142 | 10 842 | 33 % |

EIB | 3 363 | 31 | 3 394 | 10 % |

Delna vsota za države članice | 14 550 | 175 | 14 725 | 45 % |

Tretje države** |

Makrofinančna pomoč | 492 | 2 | 494 | 2 % |

Euratom | 55 | 0 | 55 | <1 % |

EIB | 17 468 | 140 | 17 608 | 54 % |

Delna vsota za tretje države | 18 014 | 142 | 18 157 | 55 % |

Skupaj | 32 563 | 317 | 32 882 | 100 % |

* To tveganje neposredno krije proračun. To vključuje tudi posojila v obliki makrofinančne pomoči, Euratoma in EIB, dodeljena pred pristopom k EU. ** To tveganje krije Sklad. |

V razpredelnicah A1, A2, A3 in A4 delovnega dokumenta so navedeni natančnejši podatki o neporavnanih zneskih, zlasti o zgornji meji, izplačanih zneskih in stopnjah jamstva.

Skupni neporavnani znesek glavnice in obresti, ki ga krije proračun, so je v primerjavi s stanjem na dan 31. decembra 2009, ko je znašal 3 126 milijonov EUR, povečal na 32 882 milijonov EUR. Razlog za ta porast je zlasti znesek v višini 1,5 milijarde EUR, ki je bil izplačan v okviru aranžmaja za plačilne bilance in povečanje izplačil EIB v tretjih državah (1,9 milijarde EUR v drugi polovici leta 2010).

Tveganje, povezano z državami članicami

Trenutna tveganja za države članice so posledica posojil, odobrenih pred pristopom, in aktivacije aranžmaja za plačilne bilance.

V drugi polovici leta 2010 je neposredno tveganje za proračun, povezano z državami članicami, znašalo največ 450,5 milijona EUR (če izhajamo iz zapadlih zneskov v tem obdobju in predpostavljamo, da neporavnana posojila ne zapadejo predčasno). Iz razpredelnice 2 je razvidno, da sta Madžarska in Romunija na prvem in drugem mestu med državami članicami po neporavnanem znesku.

Razpredelnica 2: Razvrstitev držav članic glede na izpostavljenost v zvezi z največjim tveganjem za proračun dne 30. junija 2010 (v milijonih EUR) |

Razvrstitev | Država | Največje tveganje (v mio EUR, zaokroženo) | % skupnega največjega tveganja |

1 | Madžarska | 146,7 | 32,6 % |

2 | Romunija | 121,1 | 26,9 % |

3 | Bolgarija | 51,6 | 11,5 % |

4 | Poljska | 42,1 | 9,3 % |

5 | Češka | 40,8 | 9,1 % |

6 | Slovaška | 27,3 | 6,1 % |

7 | Slovenija | 8,5 | 1,9 % |

8 | Ciper | 5,1 | 1,1 % |

9 | Latvija | 3,7 | 0,8 % |

10 | Litva | 2,8 | 0,6 % |

11 | Estonija | 0,5 | 0,1 % |

12 | Malta | 0,3 | 0,1 % |

Skupaj | 450,5 | 100,0 % |

Tveganje za države članice se nanaša na posojila EIB, posojila v obliki makrofinančne pomoči in posojila Euratoma, ki so bila odobrena pred pristopom k EU, ter posojila, odobrena v okviru aranžmaja za odpravljanje težav v plačilni bilanci.

Tveganje, povezano s tretjimi državami

Na začetku druge polovice leta 2010 bo Sklad nosil največje letno tveganje za proračun v zvezi s tretjimi državami v višini 918 milijonov EUR (če izhajamo iz zapadlih zneskov v drugi polovici leta 2010 in predpostavljamo, da neporavnana posojila ne zapadejo predčasno). Prvih deset držav glede na njihove skupne dolgove je navedenih spodaj. Te države predstavljajo 77 % tveganja za Sklad. Gospodarski položaj teh držav je analiziran in obrazložen v delovnem dokumentu.

Razpredelnica 3: Razvrstitev desetih najpomembnejših tretjih držav glede na izpostavljenost v zvezi z največjim tveganjem za Sklad v drugi polovici leta 2010. (v milijonih EUR) |

Razvrstitev | Država | Največje tveganje (v mio EUR, zaokroženo) | % skupnega največjega tveganja |

1 | Turčija | 199,0 | 21,7 % |

2 | Egipt | 98,3 | 10,7 % |

3 | Tunizija | 81,1 | 8,8 % |

4 | Maroko | 81,1 | 8,8 % |

5 | Južna Afrika | 70,6 | 7,7 % |

6 | Libanon | 55,5 | 6,0 % |

7 | Srbija | 35,4 | 3,9 % |

8 | Sirija | 30,1 | 3,3 % |

9 | Brazilija | 26,6 | 2,9 % |

10 | Mehika | 25,3 | 2,8 % |

Skupaj za teh 10 | 703,2 | 76,6 % |

Sklad krije zajamčena posojila, ki trajajo najdlje do leta 2040, za 44 držav. Natančni podatki o posameznih državah so navedeni v razpredelnici A2 delovnega dokumenta.

Celotno tveganje, ki se krije iz proračuna

V drugi polovici leta 2010 se bo iz proračuna (neposredno ali preko Sklada) kril znesek 1 368 milijonov EUR, ki predstavlja dolgovane zneske v tem obdobju, od katerih 33 % predstavlja dolgove držav članic (glej preglednico A2 v delovnem dokumentu).

Razvoj tveganja

- Aranžma za odpravljanje težav v plačilni bilanci

V prvi polovici leta 2010 se je svetovno gospodarstvo po obdobju občutnih padcev počasi začelo stabilizirati. Kljub temu je državna dolžniška kriza še naprej vplivala na vse države članice. Aktivacija aranžmaja EU za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči (aranžma za plačilne bilance) decembra 2008 je nekaterim državam, ki niso del euroobmočja, pomagala ponovno pridobiti zaupanje vlagateljev. Aranžma za plačilne bilance z zgornjo mejo 50 milijard EUR ima na voljo še 35,4 milijard EUR za nudenje nadaljnje pomoči za odpravljanje težav v plačilni bilanci, če bo to potrebno.

- Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo ( European Financial Stabilisation Mechanism –EFSM)

Finančna pomoč v okviru EFSM ima lahko obliko posojila ali kreditne linije, za katero jamči proračun EU. Svet Ecofin je v svojih sklepih omejil zgornjo mejo mehanizma na 60 milijard EUR[19], vendar je pravna meja določena s členom 2(2) Uredbe Sveta, ki neporavnane zneske omejuje na varnostno rezervo, ki je na razpolago v okviru zgornje meje lastnih sredstev[20]. Dne 30. junija 2010 EFSM še ni bil aktiviran.

V drugi polovici leta 2010 je državna dolžniška kriza še naprej ogrožala države članice, ki so del euroobmočja. Na podlagi zahteve irskih organov 21. novembra 2010 bo Irski zagotovljena triletna skupna finančna pomoč EU/MDS. Celotni program za Irsko bo znašal 85 milijard EUR. 17,5 milijarde EUR bo financiral irski prispevek prek denarnih rezerv državne blagajne in naložb nacionalnega rezervnega pokojninskega sklada. Preostanek celotnega paketa bo enakomerno razporejen med:

- Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo ( European Financial Stabilisation Mechanism –EFSM) do največ 22,5 milijarde EUR, ki jih krije proračun EU;

- Evropski instrument za finančno stabilnost ( European Financial Stability Facility –EFSF) v višini 17,7 milijarde EUR (ni krito s proračunskim jamstvom);

- dvostranska posojila Združenega kraljestva (3,8 milijarde EUR), Švedske (0,6 milijarde EUR) in Danske (0,4 milijarde EUR) ter

- Mednarodni denarni sklad (MDS) v višini 22,5 milijarde EUR.

- Posojila v obliki makrofinančne pomoči

Posojila v obliki makrofinančne pomoči tretjim državam odobri Svet[21] s posameznimi sklepi in po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe Evropski parlament in Svet.

- Posojila Euratoma

Posojila Euratoma za države članice ali v določenih upravičenih državah nečlanicah (Ruska federacija, Armenija, Ukrajina) ne smejo presegati 4 milijarde EUR, od katerih je porabljenih že približno 85 %. Na voljo je še približno 600 milijonov EUR in bi jih lahko namenili za nove projekte v državah članicah in Ukrajini.

- Posojila EIB

Prejšnji splošni mandat EIB, ki je zajemal obdobje 2000–2007, je potekel 31. julija 2007. Do tega dne so bile podpisane pogodbe za skupaj 98 % celotne zgornje meje v okviru tega mandata (20 060 milijonov EUR, glej razpredelnico A5 v delovnem dokumentu). Do 30. junija 2010 je za izplačila v okviru tega mandata ostalo na voljo še skupno 3 517 milijonov EUR, ki se lahko z jamstvom EU izplačajo v desetih letih po koncu mandata; po tem obdobju jamstvo EU za neizplačane zneske preneha veljati.

Na podlagi predloga Komisije o spremembi pravne podlage za zunanji mandat EIB za preostanek trenutne finančne perspektive 2007–2013[22] bosta Parlament in Svet predvidoma sprejela ustrezni sklep pred 31. oktobrom 2011. Jamstvo EU se omeji na 65 % skupnega zneska izplačanih posojil in danih jamstev v okviru finančnih poslov EIB, zmanjšanega za vrnjene zneske in povečanega za s tem povezane zneske, pri čemer znaša zgornja meja 27 800 milijonov EUR[23]. V okviru tega mandata je bil do 30. junija 2010 odobren skupni znesek v višini 13 124 milijonov EUR, od tega je do navedenega datuma ostalo neizplačanih 8 930 milijonov EUR (glej razpredelnico A6 v delovnem dokumentu).

NEPLAčILA, AKTIVACIJA PRORAčUNSKIH JAMSTEV IN ZAOSTALA PLAčILA

Plačila iz gotovinskih sredstev

Komisija črpa iz svojih gotovinskih sredstev, da prepreči zamude in z njimi povezane stroške pri servisiranju svojih posojilnih poslov, kadar dolžnik zamuja s plačili EU[24].

Plačila iz proračuna

Proračunska sredstva pod proračunsko postavko 01 04 01 (vrstica z zaznamkom pro memoria) „Jamstva Evropske unije za najemanje posojil Unije in Euratoma in dajanje posojil EIB“ se niso zahtevala, ker v prvi polovici leta 2010 ni bilo zabeleženih neplačil.

Aktivacija Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe

V primeru zapoznelih plačil prejemnika posojila tretjim državam, ki jih je odobrila EU ali za katere EU jamči, mora Sklad pokriti neplačilo v treh mesecih od dne zapadlosti plačila[25].

V prvi polovici leta 2010 Sklad ni prejel nobenega zahtevka.

JAMSTVENI SKLAD ZA ZUNANJE UKREPE

Terjatve

Do 30. junija 2010 Skladu ni bilo treba terjati zaostalih plačil.

Sredstva

Neto sredstva[26] Sklada so 30. junija 2010 znašala 1 490 459 064 EUR.

Ciljni znesek

Sklad mora doseči ustrezen odstotek sredstev (ciljni znesek) v višini 9 % skupnih neplačanih obveznosti do virov sredstev, nastalih s posameznim poslom, vključno z obračunanimi obrestmi. Razmerje med sredstvi Sklada v višini 1 490 459 064 EUR in neporavnanimi obveznostmi do virov sredstev[27] v višini 18 156 522 331 EUR po uredbi o Skladu se je z 8,15 %, kolikor je znašalo 31. decembra 2009, do 30. junija 2010 povečalo na 8,21 %.

Ob koncu leta 2009 so bili viri Sklada pod načrtovanim ciljnim zneskom. V skladu s pravili oblikovanja rezervacij, ki jih določa uredba o Jamstvenem skladu, je bilo v sprejeti proračun za leto 2011 vključenih 138 880 000 EUR rezervacij. Ta znesek se bo prenesel s proračuna na Sklad februarja 2011.

OCENA TVEGANJ: GOSPODARSKO IN FINANčNO STANJE TRETJIH DRžAV Z NAJVEčJIM TVEGANJEM

Cilji

Prejšnji deli tega poročila navajajo podatke o količinskih vidikih tveganja za proračun v zvezi s tretjimi državami. Vendar bi morala biti pripravljena tudi ocena kakovosti tveganj, ki so odvisna od vrste posla in plačilne sposobnosti posojilojemalca (glej oddelek 4.3).

Metode ocenjevanja tveganj

Ocena tveganja v delovnem dokumentu temelji na podatkih o gospodarskem in finančnem položaju, bonitetah in drugih znanih dejstvih o državah, ki so prejele zajamčena posojila. Ta ocena ne upošteva predvidevanj o pričakovanih izgubah in terjatvah, ki so vedno zelo nezanesljiva.

Kazalniki tveganj za države, navedeni v razpredelnicah v delovnem dokumentu, prikazujejo razvoj tveganj za neplačila. Ta analiza je na voljo v oddelku 2 delovnega dokumenta za države, ki v drugi polovici leta 2010 predstavljajo največje kreditno tveganje in izpostavljenost za proračun (vključno s posojili v obliki makrofinančne pomoči in posojili Euratoma).

[1] COM(2010) 580 in SEC(2010) 1218 sestavljata prejšnje poročilo o jamstvih, ki jih krije proračun (stanje na dan 31. decembra 2009).

[2] Makrofinančna pomoč se lahko dodeli tudi v obliki sredstev za tretje države. Za več informacij o makrofinančni pomoči glej poročilo Komisije COM(2010) 513 in SEC(2010) 1117.

[3] Uredba Sveta (ES) št. 332/2002 z dne 18. februarja 2002 o ustanovitvi aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic (UL L 53, 23.2.2002, str. 1).

[4] Mehanizem, podoben posojilom za odpravljanje težav v plačilni bilanci, ki krije vse države članice, ki so del euroobmočja, je bil vzpostavljen 11. maja 2010 na podlagi Uredbe Sveta (EU) št. 407/2010 z dne 11. maja 2010 (UL L 118, 12.5.2010, str. 1). Dne 30. junija 2010 EFSM še ni bil aktiviran.

[5] Nazadnje določeno za obdobje od 1. februarja 2007 do 31. oktobra 2011 s Sklepom št. 633/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 (UL L 190, 22.7.2009, str. 1) („Sklep o zunanjem mandatu“), ki je nadomestil Sklep Sveta 2006/1016/ES z dne 19. decembra 2006.

[6] Podatki o mandatih EIB so prikazani v razpredelnici A1, pravne podlage pa v razpredelnici A4 delovnega dokumenta.

[7] Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 480/2009 z dne 25. maja 2009 o ustanovitvi Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe (kodificirana različica), t. i. uredba o Jamstvenem skladu (UL L 145, 10.6.2009, str. 10).

[8] Čeprav so zunanja tveganja krita z jamstvom iz proračuna EU, deluje Jamstveni sklad kot instrument za varovanje proračuna EU pred tveganjem neplačil. Za izčrpno poročilo o delovanju Sklada glej COM(2006) 695 in priloženi delovni dokument služb Komisije (SEC(2006) 1460).

[9] Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 2273/2004 (UL L 396, 31.12.2004, str. 28).

[10] Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 89/2007 z dne 30. januarja 2007 (UL L 22, 31.1.2007, str. 1).

[11] Glej razpredelnico A3a v delovnem dokumentu.

[12] Sklep Sveta 2009/890/ES z dne 30. novembra 2009 (UL L 320, 5.12.2009, str. 3–5).

[13] Sklep Sveta 2009/891/ES z dne 30. novembra 2009 (UL L 320, 5.12.2009, str. 6–8).

[14] Sklep Sveta 2009/892/ES z dne 30. novembra 2009 (UL L 320, 5.12.2009, str. 9–11).

[15] Uredba Sveta (EU) št. 407/2010 z dne 11. maja 2010 o vzpostavitvi Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo (UL L 118, 12.5.2010, str. 1).

[16] Člen 122(2) Pogodbe predvideva finančno podporo državam članicam v težavah, ki so posledica izjemnih okoliščin, nad katerimi države članice nimajo nikakršnega nadzora.

[17] V skladu s tretjim odstavkom člena 1 uredbe o Jamstvenem skladu se s tem, ko neka država postane država članica, tveganje glede posojil prenese s Sklada na proračun.

[18] Pri tem izračunu se domneva, da neporavnana posojila ne zapadejo predčasno, tj. upoštevajo se samo zapadla plačila (glej tudi oddelek 1 delovnega dokumenta).

[19] Glej sporočilo za javnost o izrednem sestanku Sveta Ecofin 9. in 10. maja 2010 (http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ecofin/114324.pdf)

[20] Uredba Sveta (EU) št. 407/2010 z dne 11. maja 2010 o vzpostavitvi Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo (UL L 118, 12.5.2010, str. 1).

[21] Z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe je postopek soodločanja postal reden zakonodajni postopek.

[22] COM(2010) 174 z dne 21. aprila 2010.

[23] Zgornja meja se deli na fiksno osnovno mejo v višini 25 800 milijonov EUR in neobvezni mandat v višini 2 000 milijonov EUR. O uporabi neobveznega mandata odločata Evropski parlament in Svet v okviru vmesnega pregleda.

[24] Glej člen 12 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1150/2000 z dne 22. maja 2000 o izvajanju Sklepa št. 436/2007/ES, Euratom o sistemu virov lastnih sredstev Skupnosti (UL L 130, 31.5.2000, 1–12).

[25] Za podrobnosti glej oddelek 1.4.3 delovnega dokumenta.

[26] Skupna sredstva sklada minus zapadle obveznosti (pristojbine EIB in revizijske pristojbine).

[27] Vključno z obračunanimi obrestmi.