[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 20.12.2010

COM(2010) 793 konč.

SEC(2010) 1604 konč.

POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU IN EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU

POROČILO O PROGRAMU PHARE, PREDPRISTOPNEM INSTRUMENTU ZA TURČIJO, PROGRAMU CARDS IN PREHODNEM VIRU ZA LETO 2009

UVOD

Predpristopna pomoč EU za države kandidatke[1] in potencialne kandidatke[2] se od 1. januarja 2007 zagotavlja v okviru instrumenta za predpristopno pomoč (v nadaljnjem besedilu: IPA)[3]. IPA je nadomestil pet nekdanjih predpristopnih instrumentov, vključno s PHARE[4], predpristopnim instrumentom za Turčijo[5] in finančnim instrumentom za Zahodni Balkan (CARDS)[6].

To poročilo in spremni referenčni dokument obravnavata neprekinjeno izvajanje programov, začetih leta 2006 in pred tem v okviru PHARE, predpristopnega instrumenta za Turčijo in CARDS ter prehodnega vira[7], v letu 2009 (do 31. decembra 2009)[8].

Od leta 2006, ki je bilo zadnje programsko leto, niso bili začeti nobeni novi programi v okviru navedenih instrumentov.

IZVAJANJE PROGRAMOV: SPLOšNI PREGLED

PHARE, predpristopni instrument za Turčijo in CARDS

V letu 2009 je bilo upravljanje programov CARDS v državah upravičenkah na splošno zadovoljivo. Ob koncu obdobja poročanja so bile za skoraj vse programe za obdobje 2001–2006 (za Hrvaško 2001–2004) sklenjene pogodbe (zajemale so od 97 % dodeljenih sredstev za Albanijo ter Bosno in Hercegovino do 99 % za Kosovo[9]). Tudi plačila so bila na splošno skoraj zaključena, saj so dosegla več kot 90 % dodelitev za obdobje 2001–2006 v vseh državah upravičenkah do programov CARDS, razen v Albaniji (72 %).

V zvezi s predpristopnim instrumentom za Turčijo kažeta stopnji sklepanja pogodb (85 % dodeljenih sredstev) in plačil (73 % dodeljenih sredstev) ob koncu obdobja za sklepanje pogodb za programe 2002–2006 leta 2009 na nezadostne rezultate pristojnih upravljavskih organov v Turčiji. Stanje naj bi se v prihodnosti izboljšalo zaradi sprememb na vodstvenih ravneh, zaposlovanja novega osebja in ponovnega nadaljevanja dejavnosti spremljanja. Poleg tega bi morale organizacijske in postopkovne izboljšave, ki so bile v zadevnih upravljavskih strukturah uvedene kot del okrepljenega nadzora nad decentraliziranim izvajanjem v okviru IPA, prav tako pozitivno vplivati na upravljanje pomoči v okviru predpristopnega instrumenta za Turčijo[10].

Bolgarija in Romunija sta v letu 2009 nadaljevali izvajanje nacionalnih programov in programov čezmejnega sodelovanja PHARE 2006. Večina dejavnosti iz projektov, ki so se izvajali v okviru teh programov, se je zaključila do konca leta, vendar se je preverjanje doseženih rezultatov, ki ga opravljajo nacionalni organi in Komisija, nadaljevalo v letu 2010 in bo potekalo tudi v letu 2011. Izvajanje številnih projektov v okviru programov PHARE 2006 v Romuniji se bo nadaljevalo do sredine 2011, zato rezultati ob koncu obdobja poročanja še niso bili na voljo. V Bolgariji so plačila dosegla 77,10 % dodelitev v okviru PHARE 2005 in 65,10 % dodelitev v okviru PHARE 2006, medtem ko sta bila ustrezna deleža za zadevni leti v Romuniji 79,62 % in 69 %. Sklepanje pogodb za projekte iz programov PHARE 2005 in 2006 v Hrvaški se je zaključilo leta 2009, pri čemer je bilo pokritih 86 % dodelitev[11]. Plačila so se nadaljevala in so dosegla 60 % vseh dodelitev.

Prehodni vir

Deset držav, ki so pristopile k EU maja 2004[12], je izvajanje programov v okviru prehodnega vira 2006 zaključilo 15. decembra 2009, pri čemer so dosegle pričakovane rezultate in učinek, zlasti z vidika krepitve njihove javne uprave in prispevanja k izpolnjevanju preostalih zahtev iz pravnega reda EU. Ob koncu obdobja poročanja se je raven izplačil v okviru prehodnega vira 2005 gibala od več kot 84 % na Malti do več kot 98 % na Cipru. Ustrezna raven v okviru prehodnega vira 2006 je segala od 58 % (Malta) do skoraj 98 % (Ciper).

Bolgarija in Romunija sta leta 2009 nadaljevali sklepanje pogodb za programe v okviru prehodnega vira 2007 in njihovo izvajanje. Ob izteku roka za podpis pogodb (15. december 2009) je bil delež sklenjenih pogodb v obeh državah nekoliko manjši od 70 %. V Romuniji je bil ta delež posledica počasnejšega sklepanja pogodb, kot je bilo predvideno, medtem ko je skromen rezultat v Bolgariji mogoče pripisati daljši prekinitvi akreditacije izvajalske agencije, pristojne za decentralizirano izvajanje (to velja tudi za predpristopno pomoč v okviru PHARE).

Primeri uspešnih projektov

Predpristopna pomoč je namenjena pripravi držav, ki želijo pristopiti k EU, prispevala pa je tudi k stabilizaciji razmer v državah Zahodnega Balkana v zadnjem desetletju ter podprla obsežne programe gospodarskih in političnih reform.

Konkretni primeri dosežkov, ki jih je v letu 2009[13] omogočila predpristopna pomoč:

- V Albaniji sta se s sredstvi CARDS financirala mejni prehod s Črno goro in center za reintegracijo mladoletnih oseb , s čimer sta se spodbujala regionalno sodelovanje ter prost pretok oseb in blaga, krepile pa so se tudi strukture pravosodja in notranjih zadev države;

- V Bosni in Hercegovini sta se s sredstvi CARDS financirala mejni prehod s Črno goro in sprejemni center za nezakonite migrante . Prvi projekt prispeva k večji učinkovitosti carinjenja, omogoča ustrezno kontrolo blaga in potnikov, ki prečkajo mejo, ter olajšuje njihov nemoten zakonit pretok. Z drugim projektom so bili zagotovljeni specializirani objekti, v katerih se pridržijo državljani tretje države, ki v Bosni in Hercegovini ne bivajo zakonito, med urejanjem njihove vrnitve v državo izvora ali drugo državo v skladu z mednarodnimi standardi in standardi EU ter dobrimi praksami. Poleg tega so bile modernizirane zgradbe, v katerih imajo prostore občinska in kantonska sodišča , pri čemer je bila prostorska izraba izboljšana, da se lahko administrativne in sodne funkcije izvajajo kar najbolj učinkovito;

- V Hrvaški so sredstva PHARE prispevala k uveljavljanju pravic intelektualne lastnine , razvoju ribištva in njegovi uskladitvi s skupno ribiško politiko ter k vzpostavitvi nadzora nad morskimi mejami („nadzor nad modrimi mejami“) v skladu z dobrimi praksami EU. Pri prvem projektu so pristojne institucije s pomočjo sredstev PHARE povečale javno osveščenost ter z izmenjavo obvestil, informacij in dobrih praks izboljšale mehanizme medsebojnega sodelovanja, usklajevanja in uveljavljanja. Pri drugem projektu so se izboljšali institucionalna struktura ribištva ter njegova uprava in statistični sistem, okrepili pa so se tudi inšpekcije in spremljanje. S tretjim projektom je hrvaška obmejna policija razvila in izvedla komponento „nadzora nad modrimi mejami“ v svojem akcijskem načrtu za integrirano upravljanje mej. Sredstva CARDS so omogočila vzpostavitev novega sistema za varnost živil in z njim povezanega institucionalnega okvira ter nadgradnjo kontrolnih dejavnosti ustanov, pristojnih za žive živali in prehrambne proizvode, s čimer so prispevala k razvijanju in ohranjanju visokokakovostnega sistema za varnost živil ;

- V Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji so sredstva CARDS prispevala h krepitvi boja proti organiziranemu kriminalu in korupciji z razvojem celovitega pravnega in institucionalnega okvira za učinkovitejšo politiko ter s podporo specializirani enoti za boj proti korupciji, da je ta lahko začela polno delovati. S sredstvi CARDS je bil vzpostavljen tudi nacionalni sistem za upravljanje vizumov , ki krepi varnost v EU s specializiranimi programi in opremo, s katerimi so se izboljšali postopki izdajanja vizumov in uvedli standardizirani postopki ter hitro, skladno in natančno preverjanje vlog za vizume. Poleg tega so sredstva CARDS omogočila vzpostavitev nacionalnega sistema za spremljanje in upravljanje vinogradov , pri čemer so zagotovila podporo pristojnemu organu, razvijanju katastra in registra vinogradov ter zbliževanju nacionalne zakonodaje o vinih z zakonodajo EU;

- Na Kosovu so sredstva CARDS omogočila vzpostavitev sistema mladoletniškega sodstva , ki temelji na pravicah otroka, pri čemer so podprla razvijanje zmogljivosti zadevnih strokovnih uslužbencev, raziskave ter ciljno usmerjene programe preprečevanja in rehabilitacije. Prispevala so tudi k vzpostavitvi sodobnih, trajnostnih, konkurenčnih, okolju prijaznih in finančno stabilnih malih in srednjih podjetij ter k ustvarjanju delovnih mest . Poleg tega se je s sredstvi tega predpristopnega instrumenta izvedla modernizacija težkih strojev v premogovništvu, s čimer se je podprla dobava premoga obstoječim elektrarnam;

- V Črni gori se je s sredstvi CARDS financirala obnova več črpalnih postaj za odpadno vodo v štirih občinah, s čimer se je izboljšalo upravljanje odpadnih voda v obalnih mestih;

- V Srbiji so sredstva CARDS prispevala k preglednejšemu, učinkovitejšemu in bolj predvidljivemu delovanju organov lokalnih skupnosti ter k razvoju metodologije za strateško načrtovanje trajnostnega razvoja teh organov. Prav tako so podpirala prestrukturiranje in razvoj MSP v prednostnih sektorjih, kot so na primer podjetja, ki dajejo velik pomen okolju in energetski učinkovitosti, podjetja, ki jih vodijo podjetnice, ter mlada visokotehnološka podjetja. Poleg tega so bila v podporo reformi poklicnega izobraževanja in usposabljanja organizirana usposabljanja učiteljev, vodstvenih delavcev in drugih zaposlenih v šolah glede novih pedagoških metod, uvedeni so bili pilotni učni načrti in ocenjevanje učencev na podlagi uspeha, pripravljeno pa je bilo tudi učno gradivo;

- V Turčiji je bil s sredstvi predpristopnega instrumenta določen večletni nacionalni akcijski načrt za enakost spolov , pripravljen je bil model za ustanovitev organa, pristojnega za enakost spolov, vzpostavljene so bile mreže med pristojnimi ustanovami in organizirana so bila usposabljanja ter kampanje osveščanja javnosti. Instrument je prispeval tudi k boju proti nasilju v družini, saj je podprl oblikovanje ustrezne politike in nacionalnega akcijskega načrta, krepitev zmogljivosti javnih služb za zagotavljanje storitev ženskam, ki so ali bi lahko postale žrtve nasilja, osveščanje javnosti ter zbiranje podatkov o naravi in razsežnosti problematike na nacionalni ravni. Prav tako je instrument z izgradnjo sistema za ravnanje s trdimi odpadki v zadevni regiji prispeval k zmanjšanju onesnaževanja podzemnih voda in okolja . Poleg tega je bilo z instrumentom v različnih provincah financiranih več projektov na področju zaposlovanja , ki so bili namenjeni podpiranju javne službe za zaposlovanje pri izvajanju učinkovitejših ukrepov za zaposlovanje v skladu s potrebami na lokalnem trgu dela ter povečanju zaposljivosti mladih in žensk.

POMEMBNI DOGODKI V LETU 2009, PRIDOBLJENE IZKUšNJE IN OBETI ZA PRIHODNOST

Glavni dogodki in izkušnje, pridobljene pri izvajanju programov PHARE in prehodnega vira v Bolgariji in Romuniji

Eden glavnih dogodkov pri izvajanju pomoči PHARE in prehodnega vira v letu 2009 je povezan s prekinitvijo plačil Bolgariji februarja 2008 in naknadnim odvzemom akreditacije dvema bolgarskima izvajalskima agencijama julija istega leta[14]. V letu 2009 so bile dosežene izboljšave v smislu upoštevanja šibkosti v kontrolnih sistemih in njihove količinske opredelitve ter – od julija dalje – nadaljnjega ukrepanja pristojnih bolgarskih organov v zvezi z nepravilnostmi. Konec oktobra 2009 je Bolgarija predložila Komisiji predloge za finančne popravke in Komisija je nato 18. novembra 2009 znova uvedla plačila.

Na podlagi teh izkušenj je Komisija v obdobju poročanja začela širše zastavljen projekt za celovitejše obravnavanje tistih standardov notranje kontrole, ki so najbolj pomembni za izboljšanje odgovornosti, krepitev procesa zanesljivosti in povečanje učinkovitosti sprejemanja odločitev pri programiranju in izvajanju predpristopne pomoči[15].

Med drugimi ukrepi, ki jih je Komisija sprejela leta 2009 in so se nanašali tudi na upravljanje predpristopnih programov, ki so se zaključevali, so bili sprejetje strateškega dokumenta o kontroli in navodil za delegacije, namenjenih njihovemu določanju standardov notranje kontrole, zlasti v novih delegacijah EU s prenesenimi pooblastili[16] v državah Zahodnega Balkana, ter pojasnitvi vidikov nadzora, ki se izvaja na sedežu. V tem okviru je bila sprejeta tudi politika za potrjevanje zahtevkov za plačila v okviru centraliziranega upravljanja[17], vključno z letnimi strategijami o zanesljivosti , ki jih pripravijo odredbodajalci na podlagi prenosa[18]. Za leto 2010 je bila predvidena uvedba dodatnih naknadnih kontrol aktov odredbodajalcev na podlagi prenosa v okviru centraliziranega upravljanja.

Izkušnje pri izvajanju programov PHARE in prehodnega vira v okviru razširjenega decentraliziranega sistema izvajanja (EDIS)[19] v Bolgariji in Romuniji so pokazale, da bi bilo treba decentralizirano upravljanje pomoči EU brez predhodnih kontrol uvesti že pred pristopom, s čimer bi se uspešnost in učinkovitost lahko dokazali in potrdili v praksi pod skrbnim nadzorom Komisije.

Glede na te izkušnje je Komisija hrvaškim organom naložila stroge pogoje za decentralizirano upravljanje sredstev IPA, s čimer naj bi se zagotovilo, da so nacionalni organi sposobni prevzemati naloge upravljanja predpristopnih (IPA) sredstev pred pristopom in strukturnih sredstev po pristopu. Podobno bo Komisija sprejela nadaljnje ukrepe za upoštevanje še neobravnavanih priporočil iz revizij in ocenjevanj, da bi se okrepili upravljavski in kontrolni sistemi za decentralizirano izvajanje IPA v Turčiji.

Hkrati se je pri izvajanju predpristopne pomoči v Bolgariji in Romuniji pokazalo, da tudi v zadnjem letu izvajanja programov nerešena vprašanja lahko povzročijo zaplete in zahtevajo mobilizacijo številnih virov. Zato je Komisija v letu 2009 okrepila svoja prizadevanja za zagotovitev natančnejšega spremljanja in naknadnega ukrepanja v zvezi s programi, ki so se iztekali.

Izkušnje v Bolgariji in Romuniji so poleg tega vplivale tudi na usklajevanje predpristopne pomoči EU v teh dveh državah. Zaradi zahteve Parlamenta po rednemu poročanju o stanju izvajanja sredstev EU v Bolgariji in Romuniji je Komisija v letu 2009 vzpostavila dodaten mehanizem notranjega usklajevanja za spremljanje upravljanja sredstev EU v teh dveh državah.

Izkušnje, pridobljene pri izvajanju predpristopnega instrumenta v Turčiji, in obeti za prihodnost

Turčija je največja prejemnica predpristopne pomoči EU. Upravljanje te pomoči je deloma decentralizirano, tj. preneseno na nacionalne organe, pri čemer delegacija EU izvede predhodno kontrolo. Čeprav je treba priznati, da so projekti, financirani iz proračuna EU, dosegli pričakovane rezultate, ki bodo zelo verjetno trajnostni, je Računsko sodišče v svojem posebnem poročilu št. 16/2009 o upravljanju predpristopne pomoči za Turčijo v okviru instrumenta, ki se je uporabljal za obdobje 2002–2006[20], menilo, da v preteklosti povezave med pomočjo, usmerjeno na prednostne naloge iz širitvene agende, in njeno učinkovitostjo pri podpiranju uresničevanja teh prednostnih nalog ni bilo mogoče zadostno prikazati.

Glede na navedene ugotovitve Komisija sprejema ukrepe za povečanje učinkovitosti novega instrumenta za predpristopno pomoč (IPA). Poleg že omenjene krepitve upravljavskih in kontrolnih sistemov v okviru decentraliziranega upravljanja se izvajajo naslednji ukrepi:

- programiranje finančne pomoči bo bolje povezano s političnimi prednostnimi nalogami in bo po potrebi dopolnjeno z močnejšim sektorskim pristopom, pri čemer bodo sektorske strategije usmerjene v izboljšanje lastništva in učinka,

- Komisija bo zagotovila, da imajo projekti v prihodnosti jasneje oblikovane cilje, tako da se bo izboljšala intervencijska logika z ustreznimi in merljivimi kazalniki in merili,

- po potrebi bodo uporabljeni jasno opredeljeni pogoji, s čimer se bo zagotovilo, da upravičenci izpolnjujejo zaveze, ki so potrebne, da finančna pomoč doseže rezultate in učinek,

- v sistemih spremljanja bo večji poudarek namenjen rezultatom in učinkom projektov, ki se izvajajo,

- z revizijami, ocenjevanji in natančnim spremljanjem se bodo zagotovile učinkovitost izboljšav in po potrebi tudi nadaljnje prilagoditve sistema.

Podrobnejše informacije o obetih v zvezi z upravljanjem predpristopne pomoči so na voljo v Letnem poročilu 2009 o upravljanju IPA[21] in z njim povezanem referenčnem dokumentu[22].

UčINKOVITOST INSTRUMENTOV PHARE, CARDS IN PREDPRISTOPNEGA INSTRUMENTA ZA TURčIJO

V letu 2009 so se na Hrvaškem in v Turčiji zaključila sektorska, tematska in ad hoc ocenjevanja v okviru vmesnega ocenjevanja programov, ki je zajemalo predvsem predpristopni finančni instrument (Turčija) ter PHARE in CARDS (Hrvaška). Naknadne ocene programov CARDS so bile izvedene tudi v Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji, na Kosovu, v Črni gori in Srbiji[23].

V skladu z ugotovitvami iz ocenjevanj je zagotovljena pomoč na splošno ustrezala prednostnim nalogam in strategijam, o katerih je bil dosežen dogovor z državami upravičenkami. Učinkovitost pomoči je bila zmerno zadovoljiva do zmerno nezadovoljiva. Doseženi so bili pozitivni rezultati , vključno z večjo zmogljivostjo osebja in ustanov, pristojnih za programe, ki jih financira EU, v vseh sektorjih, kar je imelo pozitivne učinke na vladno politiko, institucije, zasebne subjekte ter posameznike. Z instrumenti se je zagotovila posodobitev infrastrukture, opreme, praks in postopkov. Intervencije v ocenjevanih sektorjih so torej imele politične, socialne, okoljske in ekonomske učinke.

Učinkovitost pomoči so pogosto ovirale šibkosti , ki so bile v državah upravičenkah ugotovljene glede programiranja (nezadostne institucionalne zmogljivosti za izvajanje in nacionalne strategije v času priprave projektnih predlogov), izvajanja (omejene zmogljivosti držav upravičenk na nekaterih področjih ter zamude pri izvajanju), ter spremljanja pomoči (omejeno operativno delovanje sektorskih pododborov za spremljanje). Poleg tega je primanjkovalo orodij za ocenjevanje stroškovne učinkovitosti in sposobnost držav upravičenk za črpanje sredstev je bila še naprej razmeroma šibka.

Glede na ugotovitve iz ocenjevanj so priporočila za načrtovanje prihodnjih programov vključevala tudi potrebo, da ustanove držav upravičenk, ki so pristojne za predpristopno pomoč, zagotovijo primernejše zmogljivosti za načrtovanje in pripravo zasnove projektov. To bi moralo zlasti zajemati natančnejšo oceno potreb ustanove in njene sposobnosti za črpanje sredstev na podlagi izložkov projekta, bolj sistematično vključevanje pomoči v nacionalne strategije ter namenjanje večje pozornosti vidikom učinkovitosti. Kar zadeva izvajanje, bi bilo treba upravno zmogljivost v nacionalnih strukturah in delegacijah EU dodatno okrepiti, da bi se omogočili pravočasni razpisni postopki in preprečile zamude pri izvajanju. Za projekte, ki se začnejo izvajati, bi bilo treba uporabiti bolj sistematično spremljanje. Sistem spremljanja bi bilo treba dodatno okrepiti tako z vidika operativnega delovanja pododborov za spremljanje kot tudi z vidika kakovosti poročil o spremljanju.

Vprašanje dolgoročnega učinka in trajnostnosti predpristopne pomoči še vedno ni rešeno v večini držav upravičenk, večinoma zaradi številnih menjav osebja in proračunskih negotovosti v zvezi s financiranjem nadaljnjih ukrepov ter operativnih in vzdrževalnih stroškov projektov. Nacionalni organi morajo zato čim prej rešiti problem pogostih menjav osebja, da bi zagotovili dolgoročen učinek in trajnostnost. V prihodnosti bi moralo načrtovanje programov bolj sistematično obravnavati tudi vprašanje finančnih virov, ki so potrebni za zagotovitev, da se izložki projektov preoblikujejo v trajnostne rezultate.

Države upravičenke trenutno izvajajo ugotovitve in priporočila iz ocenjevanj, izvedenih v letu 2009. Komisija je okrepila svoje redno spremljanje napredka pri ukrepanju upravičenk za odpravo pomanjkljivosti, ugotovljenih med ocenjevanjem. Poleg tega proučuje ugotovitve teh ocenjevanj, da bi izboljšala upravljanje predpristopne pomoči v okviru novega instrumenta IPA z vidika izvajanja, pa tudi z vidika načrtovanja programov in širše intervencijske logike novega instrumenta, kakor je opisano zgoraj.

SODELOVANJE Z EIB IN MEDNARODNIMI FINANčNIMI INSTITUCIJAMI

Novosti v okviru finančnih instrumentov, financiranih iz PHARE, ki so bile leta 2009 ustvarjene v sodelovanju z mednarodnimi finančnimi institucijami[24], vključujejo dodatnih 35 milijonov EUR spodbud za projekte v okviru Programa pomoči za MSP in 5 milijonov EUR dodatnih spodbud, za katere so bile prevzete obveznosti v okviru Mehanizma pomoči občinam . Leta 2009 se je izvajalo vsega skupaj 31 programov PHARE v okviru štirih obstoječih instrumentov (tj. prej omenjenih dveh instrumentov ter Mehanizma za komunalno infrastrukturo in Finančnega mehanizma za energetsko učinkovitost[25] . Novi projekti so bili odobreni v okviru vseh instrumentov razen Mehanizma za komunalno infrastrukturo , za katerega se je izteklo obdobje za sklepanje pogodb z lokalnimi finančnimi posredniki. Težki tržni pogoji, ki se nadaljevali tudi v letu 2009, so povzročili težave pri izvajanju programov v okviru nekaterih od teh instrumentov (npr. Mehanizma za komunalno infrastrukturo 2005 in 2006), pa tudi pri zahtevkih za spremembo njihovega področja uporabe (npr. vključitev projektov za obnovljive vire energije v okviru Finančnega mehanizma za energetsko učinkovitost). Leta 2009 so bili ti instrumenti preoblikovani, da bi jih uskladili s cilji strategije Evropa 2020[26]. Ta postopek je bil ob koncu obdobja poročanja še v teku.

[1] Hrvaška, Islandija (z letom 2010), Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija in Turčija.

[2] Albanija, Bosna in Hercegovina, Črna gora, Srbija ter Kosovo.

[3] Uredba Sveta št. 1085/2006 z dne 17. julija 2006.

[4] Uredba Sveta (EGS) št. 3906/89 z dne 19. decembra 1989.

[5] Uredba Sveta (ES) št. 2500/2001 z dne 17. decembra 2001.

[6] Pomoč Skupnosti za obnovo, razvoj in stabilizacijo (Uredba Sveta (ES) št. 2666/2000 z dne 5. decembra 2000).

[7] Člen 31 Pogodbe o pristopu Republike Bolgarije in Romunije.

[8] Informacije o načrtovanju in izvajanju poznejših programov so na voljo v Letnem poročilu 2009 o izvajanju IPA (COM(2010) 687 konč. z dne 25. novembra 2010).

[9] V skladu z Resolucijo Varnostnega sveta ZN št. 1244/99.

[10] Za podrobnejše informacije glej Letno poročilo 2009 o izvajanju IPA (glej opombo 8).

[11] Sredstva, za katera pogodbe niso bile sklenjene do roka, so bila sproščena.

[12] Ciper, Češka, Estonija, Latvija, Litva, Madžarska, Malta, Poljska, Slovaška in Slovenija.

[13] Projekti, ki so se leta 2009 zaključili ali pa so se še izvajali.

[14] Komisija je februarja 2008 ustavila plačila sredstev PHARE in prehodnega vira, ki sta jih upravljali akreditirani agenciji. Nato je julija 2008 na podlagi kontrol na kraju samem, med katerimi se je izkazalo, da nacionalni upravljavski in kontrolni sistemi za upravljanje predpristopnih sredstev niso bili zanesljivi, zadevnima agencijama odvzela akreditacijo, tj. njuno pravico do upravljanja zadevnih programov. Glej Poročilo o programu Phare, predpristopnih instrumentih za Turčijo, programu CARDS in prehodnem viru za leto 2008, COM(2009)700 z dne 21. decembra 2009.

[15] To zadeva standarde notranje kontrole v zvezi s cilji in kazalniki uspešnosti, postopki obvladovanja tveganj, procesi in postopki ter nadzorom na ravni vodstva .

[16] Do konca leta 2008 je večji del programa CARDS upravljala Evropska agencija za obnovo, s septembrom 2008 pa so preostale naloge pri izvajanju tega programa v Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji, na Kosovu, v Črni gori in Srbiji prevzele delegacije EU pod pristojnostjo sedeža Komisije (GD za širitev).

[17] Smiselno se uporablja tudi za decentralizirano izvajanje, čeprav so v tem primeru potrebna dodatna pojasnila.

[18] Tj. s pooblastili za izvrševanje proračuna, ki jih je nanje prenesla Komisija v skladu s členom 51 finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun EU (Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002).

[19] Razširjen decentralizirani sistem izvajanja: upravljanje predpristopne pomoči je za nacionalne organe v državi kandidatki pomembna faza pridobivanja izkušenj pri pripravi na prihodnje upravljanje (znatno višjih) zneskov, ki jih bo država prejela po pristopu. Zato je upravljanje predpristopnih sredstev nacionalnim organom zaupano postopoma, najprej pod nadzorom delegacije EU (DIS – decentralizirano izvajanje s predhodnimi kontrolami), in pozneje brez takih predhodnih kontrol (EDIS).

[20] Posebno poročilo št. 16/2009 „Kako Evropska komisija upravlja predpristopno pomoč za Turčijo“, objavljeno 13. januarja 2010.

[21] Glej opombo 8.

[22] SEC(2010) 1430 konč. z dne 25. novembra 2010.

[23] Ocenjevanje programov CARDS za Albanijo ter Bosno in Hercegovino se je zaključilo leta 2008, istega leta pa so bila objavljena tudi ustrezna poročila.

[24] Evropska investicijska banka (EIB), Evropska banka za obnovo in razvoj (EBDR) ter Razvojna banka Sveta Evrope (SEB) v sodelovanju s Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW).

[25] Za več informacij o štirih programih glej Poročilo o programu Phare, predpristopnih instrumentih za Turčijo, programu CARDS in prehodnem viru za leto 2008 (COM(2009) 700 konč. z dne 21. decembra 2009).

[26] Evropa 2020 je nova strategija za pametno, trajno in vključujočo rast, ki jo je Komisija objavila 3. marca 2010 (COM(2010) 2020 konč. z dne 3. marca 2010) za izhod iz gospodarske krize in pripravo gospodarstva EU na naslednje desetletje. Svet je strategijo sprejel junija 2010 (EUCO 13/10 z dne 17. junija 2010).