EVROPSKA KOMISIJA Strasbourg, 5.7.2016 COM(2016) 446 final POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU,

SVETU IN RAČUNSKEMU SODIŠČU Letno poročilo o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna EU za leto 2015



Kazalo Uvod Oddelek 1 Uspešnost in rezultati 1.1. Uspešnost v središču Junckerjeve Komisije 1.2. Povzetek napredka 1.3 Konkurenčnost za rast in delovna mesta (podrazdelek 1A) 1.3.1 Izvajanje programov za obdobje 2014-2020 1.3.2 Rezultati programov iz večletnega finančnega okvira 2007–2013 1.4 Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija (podrazdelek 1B) 1.4.1 Izvajanje programov za obdobje 2014-2020 1.4.2 Rezultati programov za obdobje 2007–2013 1.5 Trajnostna rast: naravni viri (razdelek 2) 1.5.1 Informacije o izvajanju programov za obdobje 2014-2020 1.5.2 Rezultati programov za obdobje 2007–2013 1.6 Varnost in državljanstvo (razdelek 3) 1.6.1 Izvajanje programov iz večletnega finančnega okvira 2014–2020 1.6.2 Rezultati programov iz večletnega finančnega okvira 2007–2013

1.7 Evropa v svetu (razdelek 4) 1.7.1 Izvajanje programov za obdobje 2014-2020 1.7.2 Rezultati programov za obdobje 2007–2013 Sklepi o smotrnosti izvrševanja proračuna in rezultatih Oddelek 2 Dosežki pri upravljanju 2.1 Doseganje ciljev notranje kontrole 2.1.1. Obvladovanje tveganj v zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo: znesek, pri katerem obstaja tveganje ob zaključku 2.1.2. Stroškovna učinkovitost in poenostavitev nadzora 2.1.3. Strategije za preprečevanje goljufij 2.2 Zagotovilo poslovodstva 2.3 Zagotovilo, pridobljeno z delom službe za notranjo revizijo 2.4 Ukrepanje po razrešnici in priporočila zunanjih revizij Zaključek o dosežkih Komisije pri upravljanju



Uvod Proračun EU omogoča Evropejcem, da s skupnimi močmi rešujejo skupne izzive na evropski in mednarodni ravni. Proračun EU, ki predstavlja okoli 1 % bruto nacionalnega dohodka EU in 2 % javne porabe EU, se uporablja v povezavi z nacionalnimi proračuni ter drugimi političnimi in regulativnimi orodji na evropski ravni, da se Uniji pomaga izpolniti njene strateške cilje. Zlasti prispeva k uresničevanju političnih prednostnih nalog, ki jih je določil predsednik Juncker. Te prednostne naloge odražajo ključne izzive, s katerimi se srečujeta evropsko gospodarstvo in družba, in se uporabljajo kot izhodišče vseh dejavnosti Komisije. V veliki meri se medsebojno dopolnjujejo s cilji strategije Evropa 2020 za delovna mesta in rast iz leta 2010, s katero je bila določena vrsta krovnih ciljev, ki naj bi jih na področjih zaposlovanja, raziskav in razvoja, podnebnih sprememb in energije, izobraževanja, revščine in socialne izključenosti dosegli do leta 2020. Ti skupni cilji zagotavljajo časovni načrt za ukrepanje na evropski in nacionalni ravni, ter so v okviru procesa evropskega semestra oblikovani v smernice za države članice.

Večletni finančni okvir za obdobje 2014–2020 in povezani finančni programi so bili oblikovani za podporo pri doseganju ciljev strategije Evropa 2020. Da bi okrepili povezavo med izdatki in političnimi cilji, vsebuje večletni finančni okvir 2014–2020 celovit niz kazalnikov uspešnosti. Ti kazalniki omogočajo merjenje napredka znotraj posameznega programa na podlagi njegovih rezultatov in prispevka k finančnim izidom in učinku na gospodarsko rast in blaginjo evropskih državljanov. Letno poročilo o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna EU za leto 2015 združuje dve predhodni poročili: ocenjevalno poročilo, pripravljeno v skladu s členom 318 Pogodbe o delovanju Evropske unije, in zbirno poročilo, ki ga zahteva člen 66(9) finančne uredbe. Poročilo z združevanjem informacij o uspešnosti in smotrnosti izvrševanja proračuna EU zagotavlja celovit pregled podpore proračuna EU političnim prednostnim nalogam Unije ter vloge Komisije pri spodbujanju kulture učinkovitosti ter pri zagotavljanju in spodbujanju najvišjih standardov proračunskega upravljanja. Poročilo, ki zajema oceno tako skladnosti kot rezultatov, je pomemben del prispevka Komisije k letnemu postopku podelitve proračunske razrešnice. Proračun EU za leto 2015 – prispevek k izvajanju politik in kriznemu odzivanju V letu 2015 je Komisija dosegla znaten napredek pri desetih političnih prednostnih nalogah, opredeljenih v političnih smernicah predsednika Junckerja. Naložbeni načrt za Evropo v vrednosti 315 milijard EUR je dal prepotrebno spodbudo za naložbe v rast in delovna mesta. Poleg tega so ključni strateški predlogi na področjih, kot so energetska unija, unija kapitalskih trgov in enotni digitalni trg, odprli pot bolj povezanemu in odprtejšemu notranjemu trgu ter večji gospodarski dinamiki. V letu 2015 se je Komisija tudi hitro in celovito odzvala na vrsto pomembnih izzivov za evropsko gospodarstvo in družbo, med katerimi so: še vedno potekajoča begunska kriza, teroristični napadi in nestabilnost v evropskem sosedstvu, visoka brezposelnost in počasno gospodarsko okrevanje, finančna nestabilnost Grčije ter učinek ruske prepovedi uvoza kmetijskih proizvodov in predelanih živil na gospodarstvo. Te zahtevne okoliščine so zaznamovale izvajanje evropskega proračuna v celotnem letu 2015. Za obravnavo teh izredno težkih izzivov je bila potrebna kombinacija političnega vodenja in strateške porabe proračuna EU. V skladu s političnimi prednostnimi nalogami je bil proračun EU usmerjen v zagotavljanje njegovega čim večjega prispevka k novim delovnim mestom, rasti in naložbam. Hitro in učinkovito uporabo proračuna v podporo političnim prednostnim nalogam ponazarjajo uspešno izvajanje programa Obzorje 2020, predhodno zagotavljanje sredstev za financiranje finančnih instrumentov, ki zagotavljajo finančna sredstva malim in srednjim podjetjem, mobilizacija sredstev programa Erasmus+, ustanovitev Evropskega sklada za strateške naložbe ter „solidarnostni sveženj“ za olajšanje položaja kmetov. Zaradi begunske krize se EU srečuje z izzivi brez primere. Jasno je, da begunske krize ne bo mogoče rešiti le z dodelitvijo dodatnih finančnih sredstev, poleg tega pa bo EU lahko le nekoliko prispevala k skupnim finančnim potrebam na tem področju, vseeno pa je nujen strateški pristop k financiranju v kombinaciji z instrumenti politik, ki so na voljo EU. Odziv EU na begunsko krizo je jasen primer porabe proračuna EU v okviru večstranskega odziva na zelo resen izziv. Komisija je v letu 2015 predstavila evropsko agendo za migracije, v kateri je določila celosten načrt za zmanjšanje spodbud za nezakonite migracije ter za reševanje življenj in zavarovanje zunanjih meja EU. Agenda določa razvoj močne skupne azilne politike in nove politike na področju zakonitih migracij. Komisija je evropsko agendo za varnost predstavila tudi kot podlago za sodelovanje in skupno ukrepanje Unije na področju varnosti v naslednjih petih letih, da se ustvari resnično območje notranje varnosti EU. Sredstva za reševanje begunske krize so se povečala za 50 %, in sicer na 3,7 milijarde EUR v letu 2015 in na več kot 10 milijard EUR za obdobje 2015–2016. To dodatno financiranje je utrdilo položaj operacij Triton in Poseidon v Sredozemlju ter okrepilo zmogljivost agencije Frontex in uradov EASO in Europol. Vključuje tudi izredne ukrepe znotraj Unije in podpira vzpostavitev mehanizmov za premestitev beguncev iz držav članic na prvi črti. S potrojitvijo sredstev za patruljiranje na morju na osrednji in vzhodni sredozemski migracijski poti je EU prispevala k reševanju več kot 252 000 življenj v letu 2015 in dodatnih 100 000 življenj do sredine leta 2016. Prav tako je podvojila svoja prizadevanja za odpravo trgovine z ljudmi in razpustitev skupin tihotapcev z ljudmi. Poleg ukrepov za obvladovanje pritoka migrantov je bila poraba sredstev proračuna EU namenjena tudi reševanju temeljnih razlogov za migracije, in sicer s takojšnjo humanitarno pomočjo Siriji, Iraku in sosednjim državam (Turčiji, Libanonu, Jordaniji), ter ustanovitvi dveh novih skrbniških skladov in sklada za financiranje, ki so zagotavljali okvir za izvajanje ukrepov na terenu. Regionalni skrbniški sklad Evropske unije, vzpostavljen v odziv na krizo v Siriji, bo s podporo 570 milijonov EUR iz proračuna EU zagotovil usklajeno in okrepljeno pomoč v odziv na krizo v Siriji na regionalni ravni. Ta sredstva bodo odgovor na potrebe tako sirskih beguncev v sosednjih državah kot tudi skupnosti in uprav držav gostiteljic, po večji vzdržljivosti in zgodnji obnovi. Komisija je na podoben način vzpostavila tudi nujni skrbniški sklad Evropske unije za stabilnost, ki odpravlja temeljne vzroke za nedovoljene migracije in razseljevanje oseb v Afriki. Skrbniški sklad je sestavljen iz zneska 1,8 milijarde EUR iz proračuna EU in Evropskega razvojnega sklada, skupaj s prispevki držav članic EU in drugih donatorjev. Vzpostavljen je bil instrument EU za begunce v Turčiji, ki skupaj koordinira sredstva v višini 3 milijarde EUR za podporo beguncem v Turčiji in njihovim gostiteljskim skupnostim. Ena milijarda evrov te pomoči bo zagotovljena iz proračuna EU. Instrument nepovratna sredstva in druge oblike finančne podpore daje na voljo od 1. januarja 2016. Zaradi strogega sistema spremljanja izvajanja, velikega prizadevanja za prerazporejanje in pozitivnega razvoja na področju prihodkov za dodatno porabo sredstev v letu 2015 ni bil potreben dodaten poziv k sofinanciranju s strani držav članic. Proračun za leto 2015 je bil v celoti izvršen in usmerjen nazaj na trajnostno pot po zaslugi progresivne odprave zaostalih neplačanih računov preteklega programskega obdobja v skladu s plačilnim načrtom, ki sta ga odobrila Evropski parlament in Svet. Vendar pa bo ob čedalje večjih obremenitvah proračuna EU bistveno zagotavljanje ustreznih sredstev za podporo političnim prednostnim nalogam v prihodnjih letih in zadostne fleksibilnosti proračuna za odzivanje na nepričakovane dogodke.

Struktura letnega poročila o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna Oddelek 1 tega poročila povzema smotrnost izvrševanja proračuna EU, ki temelji na najnovejših dokazih o rezultatih, doseženih s proračunom EU do konca leta 2015. To poročanje temelji na informacijah iz letnih poročil o dejavnostih, ki so jih pripravile službe Komisije, iz poročil o programih, ki so del predloga proračuna za leto 2017, in drugih virov, kot so poročila o ocenjevanju in izvajanju programov EU. Poročilo vsebuje kratek povzetek, podrobnejše informacije o programskih ciljih in napredku pri kazalnikih, izmerjenih glede na izhodiščni scenarij in cilje, pa so na voljo v letnih poročilih o dejavnostih in v programskih izkazih. Poročilo se sicer nanaša na leto poročanja 2015, vendar temelji na najnovejših razpoložljivih podatkih, ki ponekod izvirajo iz predhodnih let poročanja. Poročilo za vsak razdelek zagotavlja informacije o napredku pri izvajanju programov večletnega finančnega okvira 2014–2020 in najnovejših razpoložljivih dokazilih o rezultatih večletnega finančnega okvira 2007–2013. Poročilo predstavlja tudi povezave s strategijo Evropa 2020 in ponazarja konkretne primere dodane vrednosti financiranja EU, kot zahtevata Evropski parlament in Evropsko računsko sodišče. Poleg tega navaja tudi ključne primere drugih političnih instrumentov, ki ne porabljajo finančnih sredstev, ki skupaj s programi porabe pripomorejo k uresničevanju splošnih prednostnih nalog Unije. Ta oddelek opisuje tudi potekajoče delo Komisije v zvezi z obširno pobudo proračuna EU, usmerjenega v rezultate, katere cilj je zagotoviti maksimalen učinek porabe proračuna EU pri doseganju rezultatov za državljane EU.



Oddelek 2 opisuje, kako je Komisija upravljala proračun EU v letu 2015. Poročanje o uspešnosti upravljanja temelji na letnih poročilih o delu služb Komisije, v katerih so podrobno opisani notranji nadzor in z njim povezana vprašanja. Kjer so bile skozi leto ugotovljene težave, je v poročilu opisano, kako so te izzive reševale službe Komisije. Ta oddelek povzema informacije o doseganju zadanih ciljev notranjega nadzora, o upravljanju tveganj glede zakonitosti in pravilnosti, o stroškovni učinkovitosti nadzora in o strategijah za preprečevanje goljufij. Sklep na koncu poglavja, sestavljen na podlagi zagotovil uprav vseh služb in zagotovil, pridobljenih z notranjo revizijo, Komisiji s sprejetjem tega poročila omogoča prevzem splošne politične odgovornosti za upravljanje proračuna EU za leto 2015.



Oddelek 1

Uspešnost in rezultati 1.1. Uspešnost v središču Junckerjeve Komisije V povezavi s proračunsko disciplino in konkurenčnimi zahtevami glede proračuna EU je nujna močna osredotočenost na smotrnost izvrševanja proračuna in zagotavljanje konkretnih rezultatov. V letu 2015 je to zahtevalo maksimalno fleksibilnost znotraj večletnega finančnega okvira, vključno s prerazporejanjem sredstev, da bi razpoložljiva sredstva usmerili v najnujnejše prednostne naloge in obenem ohranili stabilne okvire dolgoročnih naložb. Predsednik Juncker je na začetku mandata svojo pot zastavil z besedami: „[…] Ni dovolj, da sredstva samo modro dodelimo. Z manj sredstvi bomo morali doseči več. S proračunom bomo morali doseči kar največ in denar pametno porabiti. […] Ljudje želijo, da dosegamo rezultate. Prav tako želijo vedeti, kako porabljamo davkoplačevalski denar.“

Pobuda „Proračun EU, usmerjen v rezultate“, ki jo je leta 2015 podala podpredsednica Komisije Kristalina Georgieva, je oblikovana za uresničevanje te zaveze. Opira se na obstoječi proračunski okvir, ki temelji na zagotavljanju smotrnosti izvrševanja proračuna, z namenom spodbujanja novega ravnovesja med skladnostjo in smotrnostjo, porabo sredstev in programskimi rezultati. „Osredotočenost, hitrost in rezultati“ so vodilna načela številnih pobud, ki se delijo na štiri področja: prepoznavanje področij, v katera bi morali vlagati iz proračuna EU, da bi spodbudili ključne prednostne naloge in izpolnili številne cilje s potrebno živahnostjo in prilagodljivostjo, izboljšanje načina vlaganja iz proračuna EU, da bi optimizirali finančne vzvode z večjo uporabo finančnih instrumentov, poenostavitvijo in sorazmernimi, stroškovno učinkovitimi kontrolami, vrednotenje, kako sta ocenjena izvrševanje in smotrnost izvrševanja proračuna EU, da bi lahko oblikovali racionalen in realen okvir uspešnosti, vključno s poročanjem o zakonitosti in pravilnosti ter rezultatih, zagotavljanje učinkovitega obveščanja, ki omogoča preprosto dostopne in razumljive informacije o rezultatih, shranjenih v proračunu EU, namenjenih širši javnosti, kot tudi zagotavljanje dialoga deležnikov, vključno s strokovnim in političnim dialogom o proračunskem okviru, ki temelji na smotrnosti izvrševanja proračuna, in letno konferenco, posvečeno proračunu EU, usmerjenemu v rezultate. Eden od primerov boljšega obveščanja državljanov o rezultatih proračuna EU je posebno spletno orodje EU Results (rezultati EU), ki ga je septembra 2015 podpredsednica Komisije Kristalina Georgieva predstavila na letni konferenci, posvečeni proračunu EU, usmerjenemu v rezultate. Spletno orodje ponuja primere porabe proračunskih sredstev EU, ki prikazujejo učinek projektov, ki jih financira EU, na terenu v Evropi in zunaj nje, ter pri tem zajema različna področja financiranja. Medtem ko agenda proračuna EU, usmerjenega v rezultate, temelji na stalnem napredku, so bile v letu 2015 že uvedene posebne izboljšave v okviru strateškega načrtovanja in priprave programov Komisije ter v proračunskem postopku. Te spremembe izboljšujejo načrtovanje glede uspešnosti, spremljanje in poročanje, tako glede dejavnosti Komisije kot glede vseh programov porabe. Trenutno poteka pregled kazalnikov uspešnosti, določenih za programe, ki se financirajo iz proračuna EU. Ta pregled bo na podlagi zanesljivih dokazov omogočil izbiro najprimernejših kazalnikov za merjenje napredka pri uresničevanju ciljev ter zagotavljanju jasnejših in izčrpnejših informacij o uspešnosti za pripravo letnega proračuna EU. Druge izboljšave bodo opazne pri poročanju za leto 2016. Eden od primerov je uvedba večletnega strateškega načrta za vsako službo Komisije na podlagi skupnih splošnih ciljev, ki zajemajo deset političnih prednostnih nalog Junckerjeve Komisije ter podpirajo cilje strategije Evropa 2020 in obveznosti iz Pogodbe. Na področju dobrega finančnega upravljanja je bil dosežen napredek pri spremljanju kazalnikov za ocenjevanje stroškovne učinkovitosti nadzora in obsega tveganja za posamezno politično področje. Pri tem Komisija upošteva delo Službe za notranjo revizijo in jena priporočila. Služba za notranjo revizijo je v skladu s svojo metodologijo in najboljšo prakso vprašanje uspešnosti obravnavala posredno, tj. z oceno o tem, ali in kako je uprava vzpostavila nadzorne sisteme, namenjene merjenju uspešnosti (učinkovitosti in uspešnosti) svojih dejavnosti. Da bi Komisiji pomagala upoštevati njeno metodologijo in najboljšo prakso, je Služba za notranjo revizijo v letu 2015 izvedla številne revizije smotrnosti poslovanja, v katerih je obravnavala, kako službe Komisije upravljajo in spremljajo posebne cilje, ki so pod njihovim nadzorom in jih je mogoče doseči z njihovimi realizacijami in ukrepi, ter kako o njih poročajo, pa tudi, kako upravljajo in spremljajo uspešnost politik EU ter poročajo o njih (glej Prilogo 3 za dodatne elemente pri revizijah smotrnosti poslovanja Službe za notranjo revizijo). ---

To novo letno poročilo o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna odraža novi pristop Komisije k poročanju o smotrnosti izvrševanja proračuna. Prav tako je primer zaveze Komisije za poenostavitev poročanja o smotrnosti izvrševanja proračuna. To poročilo je del celostnega svežnja poročil, ki podpira postopek podelitve razrešnice. Oddelki v nadaljevanju predstavljajo najnovejše izsledke o rezultatih, doseženih s proračunom EU. Ta oddelek se začne s povzetkom napredka pri izpolnjevanju ciljev strategije Evropa 2020 in nato zajema tako izvajanje programov 2014–2020 kot tudi rezultate programov 2007–2013. 1.2. Povzetek napredka Za uresničitev cilja pametne, trajnostne in vključujoče rasti v Evropi strategija Evropa 2020 zajema na pet krovnih ciljev na področju zaposlovanja, raziskav in razvoja, podnebja in energetike, izobraževanja ter boja proti revščini in socialni izključenosti. Vsaka država članica te krovne cilje preoblikuje v nacionalne cilje. Medtem ko so države članice odgovorne predvsem za napredek pri uresničevanju teh ciljev na nacionalni ravni, proračun EU prispeva k doseganju krovnih ciljev na ravni Evropske unije. Komisija spremlja krovne cilje strategije Evropa 2020 s pomočjo devetih kazalnikov. Informacije o napredku pri teh kazalnikih se redno osvežujejo in objavljajo na spletni strani Eurostata. Naslednji diagram prikazuje najnovejše podatke za vseh devet kazalnikov. Diagram prikazuje napredek od leta 2008 in pot, ki jo je še treba prehoditi za uresničitev z njimi povezanih ciljev strategije Evropa 2020. Kazalniki, povezani z okoljskimi cilji in izobraževanjem, kažejo napredek in se približujejo krovnim ciljem. Nasprotno pa so potrebna dodatna prizadevanja na področju zaposlovanja, raziskav in razvoja ter boja proti revščini ali socialni izključenosti. Diagram 1: Krovni cilji strategije Evropa 2020: Proračun EU je tudi pomembno orodje za podporo doseganju medsektorskih ciljev politik, kot so podnebni ukrepi in biotska raznovrstnost. EU je sklenila, da glede na izzive in naložbene potrebe v zvezi s podnebnimi spremembami za ukrepe na tem področju nameni vsaj 20 % svojih proračunskih sredstev za obdobje 2014–2020 – kar v celotnem obdobju znaša do 180 milijard EUR. Za dosego tega rezultata bodo ukrepi za ublažitev in prilagajanje vključeni v vse glavne programe porabe EU, zlasti na področju kohezijske politike, regionalnega razvoja, energije, prometa, raziskav in inovacij, skupne kmetijske politike in razvojne politike EU. Od predloga proračuna za leto 2014 se ocene odhodkov, povezanih s podnebjem, spremljajo enkrat na leto v skladu z metodologijo, ki temelji na označevalcih Rio. V letu 2015 je bil skupni prispevek k splošnemu uvajanju podnebnih ukrepov ocenjen na približno 17 %, v letu 2016 pa naj bi dosegel 22 %. Podobno kot v primeru splošnega uvajanja podnebnih ukrepov je postopek spremljanja odhodkov tudi za biotsko raznovrstnost napovedal, da bo 7 % proračuna za leto 2015 in 9 % proračuna za leto 2016 dodeljenih za omejitev in zmanjšanje trenda izgube biotske raznovrstnosti v EU, s čimer bi pomembno prispevali k ciljem trajnostne rasti iz strategije Evropa 2020. Naslednji oddelki opisujejo povezave med cilji programov večletnega finančnega okvira 2014–2020 in strategije Evropa 2020. Za razdelke, ki so najbolj neposredno povezani s strategijo Evropa 2020 (1A, 1B in 2), je poročilo o dosežkih programov 2007–2013 prav tako oblikovano na podlagi prednostnih nalog strategije Evropa 2020 in v čim večji meri prikazuje prispevek proračuna EU k izpolnjevanju ciljev strategije. Diagram 2: Proračun EU za leto 2015 po razdelkih Evropski proračun je v letu 2015 obsegal 162,273 milijarde EUR. Približno polovica tega zneska (48 % ali 78 milijard EUR) je bila dodeljena za razdelek 1 „Pametna in vključujoča rast“, ki je bila nadalje razdeljena na podrazdelek 1A „Konkurenčnost za rast in delovna mesta“ (10,8 %) in podrazdelek 1B „Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija“ (37,2 %). Razdelek 2 „Trajnostna rast: naravni viri“ je bil drugo največje proračunsko področje, ki je obsegalo 39,4 % proračuna.

1.3 Konkurenčnost za rast in delovna mesta (podrazdelek 1A) Programom za konkurenčnost za rast in delovna mesta je bilo v letu 2015 dodeljene 17,55 milijarde EUR (obveznosti v podrazdelku 1A). To je 10,8 % vseh letnih proračunskih izdatkov. Glavni programi v sklopu podrazdelka „Konkurenčnost za rast in delovna mesta“ so: okvirni program za raziskave in inovacije Obzorje 2020, veliki infrastrukturni projekti (Galilejo, mednarodni termo nuklearni poskusni reaktor (ITER), Coprnicama), program Erasmus+ za izobraževanje, usposabljanje in športne dejavnosti, instrument za povezovanje Evrope (CEF) za prometne povezave v trans evropskem prometnem omrežju, energetskih omrežij in omrežij informacijske in komunikacijske tehnologije ter novi Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI), kot del evropskega naložbenega načrta.



Prednostne naloge Komisije Programi v sklopu tega razdelka v veliki meri prispevajo k prednostnim nalogam „za delovna mesta, rast in naložbe“, „digitalni enotni trg“, „energetsko unijo in podnebje“, ter „bolj poglobljeno in pravičnejšo ekonomsko in monetarno unijo“, ki si jih je zadala Junckerjeva Komisija. Prispevajo k prednostnima nalogama strategije Evropa 2020 za „pametno in trajnostno rast“ in „vključujočo rast“, in sicer z ustvarjanjem novih delovnih mest in učinkov programa Obzorje 2020 na zaposlovanje (naslednik Sedmega okvirnega programa za raziskave) (FP7) ter s programom Erasmus+. Diagram 3: levo: Delež podrazdelka 1A v celotnem proračunu za leto 2015. / desno: Glavni programi, ki se v letu 2015 financirajo v okviru podrazdelka 1A. Kategorija „drugi programi“ zajema tudi program Evropske unije za zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI) ter programa Customs in Fiscalis. Kategorija „veliki infrastrukturni projekti“ vključuje med drugim programe Galileo, skupna evropska geostacionarna navigacijska storitev (EGNOS), Copernicus in ITER. (vsi zneski so v milijonih EUR)

1.3.1 Izvajanje programov za obdobje 2014-2020 Od uvedbe večletnega finančnega okvira mnogo izvršilnih funkcij programov v sklopu podrazdelka 1A izvajajo agencije (izvršilne ali nacionalne, oziroma v nekaterih primerih decentralizirane), skupna podjetja, pobude iz člena 185 ali Evropska investicijska banka (za finančne instrumente). Pobuda Obzorje 2020, okvirni program za raziskave in inovacije Delovni program za program Obzorje 2020 za leti 2014 in 2015 je bil v celoti izveden. Do konca leta 2015 je bilo objavljenih 198 pozivov k oddaji predlogov; prejetih pa 78 268 upravičenih predlogov. Od teh predlogov je bilo 10 658 uvrščenih na glavni ali rezervni seznam. Povprečna stopnja uspešnosti predlogov je bila 14 %, kar pomeni, da se trend prevelikega števila predlogov nadaljuje, in kaže na veliko povpraševanje po financiranju EU na tem področju. Galileo, skupna evropska geostacionarna navigacijska storitev (EGNOS), Copernicus V letu 2015 je bilo nameščanje satelitov Galileo pospešeno s tremi uspešnimi izstrelitvami in namestitvijo šestih dodatnih satelitov. Do decembra 2015 se je skupno število izstreljenih satelitov podvojilo na 12. Med njimi je devetih operativnih, kar narekuje pomemben tempo nameščanja zmogljivosti v svetu satelitske navigacije. Število letališč, ki podpirajo EGNOS, se je s 150 v letu 2014 povečalo na 174 v letu 2015. Izvajanje Sporazuma o sodelovanju z Ukrajino se je nadaljevalo, tako da je bilo prek sosedskih instrumentov za razvoj storitve EGNOS v Ukrajini na voljo danih 5 milijonov evrov. V letu 2015 je program Copernicus še napredoval v smeri popolnoma operativnega programa za opazovanje Zemlje z uspešno misijo Sentinel–2A 22. junija 2015, ki je sistem opremila z zmogljivostjo optičnega prikazovanja. Satelitski podatki iz programa Copernicus so v letu 2015 na primer sprožili zgodnje opozarjanje pred poplavami v Združenem kraljestvu in na Irskem ter pomagali oceniti posledice potresa v Afganistanu. Mednarodni termonuklearni poskusni reaktor (ITER) Organizacija ITER je podpisala skupno 104 od 139 javnih naročil za različne svežnje del pri izgradnji reaktorja ITER. To predstavlja 90,5 % vrednosti projekta v naravi. Torej je znaten del dejavnosti ITER zdaj v rokah njegovih članic, ki bodo dobavile njegove komponente. Evropsko skupno podjetje za ITER (Fuzija za energijo – F4E), ki je zadolženo za zagotavljanje prispevka EU organizaciji ITER, je že sklenilo večino pogodb velike vrednosti (prek 100 milijonov EUR). Do 31. decembra 2015 je Fuzija za energijo oddala 766 operativnih javnih naročil in 145 svežnjev nepovratnih sredstev v skupni vrednosti 2,8 milijarde EUR (vrednost iz leta 2008). Vendar pa se projekt srečuje z izzivi, zlasti v smislu zamud, tveganja prekoračitve stroškov in splošnega upravljanja. Številna tveganja so povezana s samo naravo projekta, ki presega trenutno najsodobnejšo tehnologijo fuzije, in z zapleteno ureditvijo upravljanja. Akcijski načrt za izboljšave, v katerem so obravnavane tudi pripombe Evropskega parlamenta in Evropskega računskega sodišča iz njunih poročil o razrešnici za leto 2013, je marca 2015 odobril upravni odbor Fuzije za energijo (F4E) in se trenutno izvaja. Erasmus+ Od leta 2014 je program Erasmus+ združil sedem predhodnih programov in vključil nove dejavnosti za izmenjavo študentov. V letih 2014 in 2015 je več kot milijon posameznikov sodelovalo v 18 000 dejavnostih s prožnejšimi pogoji mobilnosti, ki jih je financirala EU in v tej obliki bolje odražajo spremenjene potrebe študentov in strukturo stopenj izobrazbe (bolonjski proces) po Evropi.

Instrument za povezovanje Evrope (IPE) Leta 2015 je bilo prek sporazumov o dodelitvi nepovratnih sredstev, sklenjenih istega leta v okviru razpisov za zbiranje predlogov IPE iz leta 2014, dodeljene 12,8 milijarde EUR za 263 projektov na področju prometa. Financiranje IPE je skupno ustvarilo za 28,3 milijarde EUR naložb; ki združujejo tako prispevek EU s pomočjo regionalnih proračunov in proračunov držav članic, kot tudi posojila pri Evropski investicijski banki (EIB). V okviru dveh razpisov za zbiranje predlogov za program Energetika v okviru Instrumenta za povezovanje Evrope v letu 2015 je bila za študije in dela dodeljena podpora 35 projektom, v skupni višini 366 milijonov EUR. Večji del podpore je bil namenjen projektom v baltski regiji ter v srednjevzhodni in jugovzhodni Evropi, ki rešujejo izzive v zvezi z zanesljivo oskrbo z energijo v teh delih Evrope. Vsi izbrani projekti so namenjeni izboljšanju energetske varnosti ter zmanjšanju izoliranosti držav članic od vseevropskih energetskih omrežij. Njihov cilj je prispevati k dokončnemu oblikovanju evropskega energetskega trga in vključitev obnovljivih virov energije v električno omrežje. Za uporabo v okviru finančnih instrumentov IPE za obdobje 2014–2020 sta predvideni približno 2 milijardi EUR. V ta namen je bil 22. julija 2015 z Evropsko investicijsko banko podpisan sporazum o prenosu pooblastil za izvajanje dolžniškega instrumenta IPE. Ta pomemben korak je omogočil začetek delovanja dolžniškega instrumenta, ki je nadgrajeval izkušnje, pridobljene z instrumenti v obdobju 2007–2013, med drugim pri instrumentu za posojilna jamstva za projekte vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T) in pilotni fazi pobude za projektne obveznice. Države članice so maja leta 2015 podprle nove načrte za devet koridorjev osrednjega omrežja, ki jih predvideva uredba o TEN-T in so jih predlagali evropski koordinatorji. Načrti so bili predstavljeni na dnevih TEN-T v Rigi junija 2015. Na tej podlagi so bile sprejete prednostne naloge za posamezne koridorje, posledično pa so tudi ukrepi, kot so študije, dela in ureditev upravljanja. Pakt za rast in delovna mesta: Kako je pilotna faza pobude za projektne obveznice pomagala pridobiti dodatno financiranje za pomembne infrastrukturne projekte Voditelji držav ali vlad EU so za dodatno spodbudo pri doseganju ciljev strategije Evropa 2020 junija 2012 sprejeli Pakt za rast in delovna mesta. Med ukrepi iz pakta je bila tudi uvedba „pobude za projektne obveznice“. Zunanja ocena pilotne faze pobude za projektne obveznice, ki je bila opravljena decembra 2015, je ocenila številne infrastrukturne projekte, ki jih je od leta 2012 do julija 2015 podpirala rešitev za izboljšanje kreditne kakovosti projektnih obveznic, in ugotovila, da se je pobuda za projektne obveznice odzvala na nedvoumno odpoved trga z zagotavljanjem produkta, ki je ublažil ključna tveganja, ki jih z infrastrukturnimi projekti povezujejo institucionalni vlagatelji. V ta namen je pilotna faza pobude za projektne obveznice omogočila večjo udeležbo zasebnega sektorja pri dolgoročnem financiranju na kapitalskem trgu za velike projekte na področju vseevropskih prometnih omrežij, vseevropskih energetskih omrežij, IKT in širokopasovnih povezav. Poleg tega sta se pri razvoju pobude, da bi EIB usmerili v bolj tvegane in večje transakcije ter razširili bazo vlagateljev, za bistvena izkazala ureditev delitve tveganja med Evropsko komisijo in EIB ter prispevek EU. Poleg tega je ocena pokazala, da je učinek vzvoda petih transakcij za izboljšanje kreditne kakovosti projektnih obveznic, zaključenih na dan 31. julija 2015 (tj. na presečni datum ocene) z razpoložljivim prispevkom EU znašal 12,9, pričakovani vzvod vseh transakcij za izboljšanje kreditne kakovosti projektnih obveznic, ki naj bi bile zaključene z obstoječo proračunsko podporo EU, pa je znašal 18,6 (4 270 milijonov EUR stroškov kapitala, deljeno s prispevkom iz proračuna EU v višini 230 milijonov EUR ), kar je v celoti v skladu s pričakovanji. V prvih treh mesecih leta 2016 sta bili podpisani še dve transakciji za izboljšanje kreditne kakovosti projektnih obveznic s proračunsko podporo EU, tako da se je skupno število poslov, sklenjenih v okviru pobude za projektne obveznice (vključno s posli EIB na lastno tveganje), dvignilo na 10. Program za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja (COSME) V letu 2015 je mehanizem za predhodno financiranje, uveden za jamstveni sklad za posojila pod okriljem programa za konkurenčnost podjetij COSME omogočil še pomembnejši prispevek k financiranju bolj tveganih transakcij MSP, kot bi bil mogoč brez garancije Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI) (18 podpisanih garancijskih sporazumov v skupnem znesku 163 milijonov EUR pravnih obveznosti). Po pričakovanjih naj bi z okrepljenim jamstvenim skladom za posojila (LGF) najbolj pridobila zagonska podjetja in manjša MSP, ki imajo najbolj otežen dostop do financiranja. Do 30. septembra 2015 je sredstva v skupni višini 700 milijonov EUR prejelo več kot 30 000 MSP. Do 31. decembra 2015 je več kot 51 000 MSP že bilo deležnih financiranja v višini skoraj 1 300 milijonov EUR v okviru okrepljenega jamstvenega sklada programa COSME.

Okrog 450 000 MSP je bilo prek Evropske podjetniške mreže deležnih storitev, ki segajo od informacij o zadevah EU do specializiranih svetovalnih storitev ali storitev, ki omogočajo partnerstva med MSP s pomočjo dogodkov za navezovanje stikov in podjetniških potovanj. Cilj je povečati konkurenčnost MSP in okrepiti njihove zmogljivosti za inovacije s pomočjo 3 000-članskega osebja, prisotnega v vseh regijah EU in v 35 državah zunaj EU. 625 sodelujočih organizacij je zagotovilo specializirano svetovanje za 60 000 MSP na temo dostopa do finančnih sredstev, pravic intelektualne lastnine, poslovnih in tehnoloških pregledov ter učinkovite rabe virov. Na dogodkih za navezovanje stikov je sodelovalo približno 22 000 MSP. Družbe so poročale, da so s pomočjo teh dejavnosti dosegle 3 190 posebnih dosežkov in napisale številne zgodbe o uspehu. Erasmus za mlade podjetnike novim ali obetavnim podjetnikom ponuja priložnost, da se učijo od izkušenih podjetnikov, ki vodijo mala podjetja v drugih državah. Do zdaj se je registriralo skoraj 12 000 podjetnikov in ustvarjenih je bilo 3 900 povezav med 7 700 podjetniki. Naložbeni načrt za Evropo Pomembna prednostna naloga Komisije v letu 2015 je bila priprava na izvajanje naložbenega načrta za Evropo iz leta 2014. Mobilizacija finančnih sredstev Temelj naložbenega načrta je Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI), ki ga upravlja skupina Evropske investicijske banke (EIB). Do konca maja 2016 je skupina EIB odobrila projekte EFSI v skupni vrednosti naložb približno 100 milijard EUR, na osnovi financiranja, ki ga je podprl EFSI, v višini 9,3 milijarde EUR za naložbe v infrastrukturo in inovacije in v višini 3,5 milijarde EUR v korist MSP, kar dokazuje uspešnost uvedbe instrumenta. Celoten učinek na gospodarstvo bo mogoče celostno oceniti šele po popolni izvršitvi pobude. Maja leta 2016 je Komisija preložila prvo poročilo o upravljanju jamstvenega sklada EFSI v letu 2015, kot to zahteva zakonodaja. Podpora naložbam v realni sektor V letu 2015 so potekala tudi znatna prizadevanja za pripravo uvedbe dveh ključnih orodij, ki bosta omogočali enostavnejši dostop nosilcev projekta do naložbenega načrta. To sta: Evropsko svetovalno vozlišče za naložbe (EIAH), ki je začelo delovati 1. septembra 2015, in Evropski portal naložbenih projektov (EIPP), ki je začel delovati 1. junija 2016. Evropsko svetovalno vozlišče za naložbe (EIAH) nosilcem projektov zagotavlja enotno vstopno točko za tehnično pomoč, navodila in svetovanje. Do konca maja 2016 obravnavalo več kot 160 prošenj. EIB in Evropska komisija sta tesno sodelovali z osrednjo skupino nacionalnih spodbujevalnih bank in pripravili memorandum o soglasju za vzpostavitev morebitnega sodelovanja med vozliščem in nacionalnimi spodbujevalnimi bankami. Memorandum o soglasju je do konca maja 2016 podpisalo 18 nacionalnih spodbujevalnih bank iz 16 držav članic. Evropski portal naložbenih projektov (EIPP), ki ga je ustanovila Komisija, je oblikovan kot javno dostopen spletni portal, ki omogoča nosilcem projektov s sedežem v EU, da spodbudijo prepoznavnost svojih projektov med potencialnimi mednarodnimi vlagatelji. Oblikovanje naložbam prijaznega okolja Da bi izboljšali poslovno okolje in pogoje financiranja, naložbeni načrt predvideva napredek na poti do enotnega digitalnega trga, energetske unije in unije kapitalskih trgov. Od začetka krize so se naložbe v posameznih državah razvijale različno, z vidika tako zasebnih kot javnih naložb. Še vedno se pojavljajo regulativne in neregulativne ovire za naložbe. Prepoznavanje in odstranjevanje teh naložbenih ovir je del prizadevanj za izboljšanje okvirnih pogojev, zmanjšanje birokracije in odpravo ozkih grl. Komisija sodeluje v strukturiranem dialogu z državami članicami, ki odpravljajo te nacionalne ovire za naložbe v okviru evropskega semestra. Podpora za mala in srednja podjetja (MSP) Jamstveni sklad za MSP (SMEG) s proračunsko obveznostjo EU v višini 649,90 milijona EUR je s 463 295 posojili spodbudil financiranje v višini 20,7 milijarde za 381 592 MSP. Doseženi učinek finančnega vzvoda za SMEG znaša 38.6.





V okviru pomoči za hitro rastoča in inovativna MSP (GIF), je bilo 555 milijonov EUR sredstev EU vloženih v sklade tveganega kapitala, kar je spodbudilo skupno vrednost financiranja v višini skoraj 3,12 milijarde EUR za 437 upravičenih podjetij, v katera se vlaga (MSP). Doseženi učinek finančnega vzvoda za GIF znaša 5,6. Takšna MSP beležijo večjo rast prodaje, sredstev in zaposlovanja kot tista, ki jih ne podpira sklad lastniškega ali tveganega kapitala in je zanje tudi bolj verjetno, da bodo izpolnila svoje obveznosti. 1.3.2 Rezultati programov iz večletnega finančnega okvira 2007–2013 Vidiki izvajanja Nedavno zaključena naknadna ocena Sedmega okvirnega programa za raziskave (FP7) kaže, da je bilo v sedmih letih programskega obdobja (2007–2013) zaključenih 487 razpisov, v okviru katerih je bilo prejetih skoraj 136 000 upravičenih predlogov. Financiranih je bilo približno 25 000 projektov, pri katerih je sodelovalo več kot 134 000 udeležencev iz 170 različnih držav. Skupno je pri projektih sodelovalo 29 000 organizacij, od tega 70 % novincev. MSP so predstavljala več kot 50 % vseh organizacij iz industrije, udeleženih v sporazumih o dodelitvi nepovratnih sredstev. Poleg tega je FP7 znatno prispeval k prednostni nalogi Junckerjeve Komisije „EU kot globalni akter“ z več kot 7 800 udeleženci iz nepridruženih tretjih držav, ki so od Evropske komisije prejele več kot 700 milijonov EUR. Ukrepi za poenostavitev FP7 so udeležencem v primerjavi s FP6 prihranile prek 550 milijonov EUR. Ocena Izvajalske agencije za raziskave (REA), ki upravlja dobršen del programa Obzorje 2020, je razkrila, da so bili dejanski stroški vodenja REA v obdobju 2012–2015 zaradi varčevanja pri odhodkih, povezanih z osebjem, in izdatkih za infrastrukturo 34,8 milijona EUR (15 %) nižji od predvidenih. Dejanski prihranek zaradi prenosa programa na Izvajalsko agencijo za raziskave (REA) je bil 24 % višji, kot je bilo sprva predvideno (53,4 milijona EUR v primerjavi s 43,1 milijona EUR). Analiza dejanskih stroškov Izvajalske agencije Evropskega raziskovalnega sveta (ERCEA), ki upravlja Evropski raziskovalni svet (ERC) kot del programa Obzorje 2020, je ugotovila, da so bili v obdobju 2012–2015 za 20,6 milijona EUR (12 %) nižji od sprva predvidenih zaradi varčevanja pri režijskih stroških, medtem ko so izdatki, povezani z osebjem, presegli njene ocene za obdobje 2014–2015. Dejanski prihranek zaradi prenosa programa na ERCEA je bil rahlo višji, kot je bilo sprva predvideno (46,5 milijona EUR v primerjavi s 44,6 milijona EUR). Januarja 2014 je izvajalska agencija TEN-T postala Izvajalska agencija za inovacije in omrežja (INEA), med drugim odgovorna za izvajanje delov programa instrumenta za povezovanje Evrope (promet, energija in telekomunikacije) ter prometnih in energetskih programov Obzorja 2020. Naknadna ocenjevalna študija, izvedena za obdobje 2011–2013, je pokazala, da je bila agencija stroškovno najbolj učinkovita možnost, ki je bila na voljo za izvršitev TEN-T programa. Ta možnost je za proračun EU ustvarila prihranek v višini 8,8 milijona EUR v primerjavi s tem, koliko bi stalo interno izvajanje programa. Prispevek k dosežkom politik Pametna rast Leta 2015 je naknadna ocena FP7 poročala o dosežkih 12 149 zaključenih projektov FP7 (kar je predstavljalo okoli 50 % vseh projektov FP7). Sicer je še prezgodaj za končno oceno tržnega učinka FP7, vendar je bil v posredni gospodarski učinek ocenjen na 500 milijard EUR v obdobju 25 let oziroma približno dodatnih 20 milijard EUR bruto domačega proizvoda letno.

S kratkoročnimi učinki finančnega vzvoda in dolgoročnimi multiplikacijskimi učinki je vsak evro, ki ga je porabil program FP7, ustvaril približno 11 evrov ocenjenega neposrednega in posrednega gospodarskega učinka s pomočjo inovacij, novih tehnologij in izdelkov. Poročilo o naknadni oceni FP7 poroča o 1 700 patentnih prijavah in več kot 7 400 primerih komercialne uporabe v okviru projektov FP7. Ker polovica projektov FP7 še poteka, se bo po pričakovanjih učinek v prihajajočih letih še povečal. Projekti, ki jih podpira FP7, so se v primerjavi s sodelujočimi organizacijami v FP6 zaključili z višjo stopnjo ravni tehnološke pripravljenosti, ki pomeni oceno njihove inovacijske moči. Analiza ankete Skupnosti o inovacijah kaže, da inovativna podjetja, ki jih podpira FP7, v večji meri uvajajo inovativne izdelke, postopke ali storitve, ki na trgu še niso prisotni, in v povprečju dosegajo višje prihodke od inovacij, kot podjetja brez podpore FP7. Podobno je analiza hipotetičnih scenarijev pri ocenjevanju „povprečnega števila patentnih prijav na raziskovalca“ pokazala, da raziskovalci iz organizacij, ki sodelujejo v FP7, v povprečju prijavijo več patentov kot raziskovalci iz organizacij, ki ne sodelujejo v okvirnih programih EU. Sedmi okvirni program za raziskave FP7 je bil zlasti učinkovit pri krepitvi znanstvene odličnosti. Projekti FP7 so do zdaj ustvarili 170 000 publikacij. Od teh jih je javno dostopnih 54 %. Delež publikacij FP7, ki so v zgornjem 1 % najpogosteje citiranih publikacij, se v povprečju giblje okoli 3,6 %. Ta delež je 2,8-, 2- oziroma 3,6-krat višji od povprečja EU, ZDA oziroma sveta. O znanstveni odličnosti ERC pričata število objav v najuglednejših znanstvenih revijah, ki upoštevajo financiranje ERC, in dejstvo, da je bilo financiranja Evropskega raziskovalnega sveta deležnih tudi 11 Nobelovih nagrajencev in 5 dobitnikov Fieldsove medalje. V projektih FP7 je sodelovalo več kot 13 000 MSP, ki so prejeli 6,4 milijarde EUR. Te številke so daleč nad cilji 15 % financiranja MSP v okviru programov sodelovanja FP7, kot sta jih zastavila Evropski parlament in Svet ob pričetku FP7. Ekonometrične analize so pokazale, da so imela MSP, ki sodelujejo v sedmem okvirnem programu, za 38 % boljši rezultat v primerjavi s kontrolno skupino, kar zadeva rast zaposlovanja in prihodke iz poslovanja. Primer dodane vrednosti EU Po mnenju anketirancev v spletnem posvetovanju o naknadni oceni FP7 je reševanje vseevropskih izzivov z uporabo evropskih raziskav eno od treh najpomembnejših področij evropske dodane vrednosti v primerjavi z ukrepi držav članic (poleg čedalje večje konkurence na področju raziskav in večanja mobilnosti raziskovalcev). V okviru programa Obzorje 2020, ki je naslednik programa FP7, Evropska komisija uvaja sklop nagrad za „družbene izzive“ . Nagrade Obzorje so denarne nagrade za tiste, ki najučinkoviteje rešijo določen izziv. Delujejo kot spodbuda za inovacije. Sicer določajo cilj, ne pa tudi, kdo naj bo inovator ali kako naj se ta cilj doseže. Leta 2014 je nemško biofarmacevtsko podjetje CureVac GmbH osvojilo nagrado za inovacije v višini 2 milijonov EUR za razvoj v smeri novih tehnologij, ki bi ohranjale stabilnost cepiv, ki rešujejo življenja, ne glede na temperaturo okolice in tako preprečile eno največjih ovir pri uporabi cepiv v državah v razvoju. Leta 2015 je nagrada spodbudila dodatne zasebne naložbe v razvoj, ko je sklad Billa in Melinde Gates (BMGF) objavil zavezo, da bo v CureVac vložil 46 milijonov EUR za pospešitev razvoja njegove inovativne tehnologije in proizvodnje številnih cepiv proti nalezljivim boleznim. V okviru dejavnosti Marie Skłodowske–Curie (MSCA) programa FP7 je bilo raziskovalcem podeljenih prek 50 000 štipendij (med njimi je bilo 10 000 kandidatov doktorskih študijev). Raziskovalci so prihajali iz 148 različnih držav in so delovali v 86 državah po vsem svetu, tako da je bila MSCA najbolj mednarodni del FP7. Dejavnost Marie Skłodowske–Curie je prispevala k zadržanju najboljših raziskovalcev v Evropi, saj je bilo skoraj 34 % štipendistov državljanov držav, ki niso članice EU, in je 46 % raziskovalcev, ki so v EU prišli iz industrializiranih držav, v Evropi ostalo tudi po koncu obdobja štipendiranja MSCA (pri čemer ni mogoče izmeriti neposrednega vpliva programa na to dejstvo). Rezultati ankete kažejo, da približno 80 % štipendistov dejavnosti Marie Skłodowske–Curie meni, da so z udeležbo izboljšali svoje poklicne možnosti, kar kaže, da prejemniki finančne podpore programa cenijo njegov prispevek k razvoju njihove znanstvene kariere. Trajnostna rast Program Inteligentna energija – Evropa (IEE) je prinesel oprijemljive koristi: od leta 2007 so projekti IEE zagotovili obnovljivo energijo, enakovredno letni porabi električne energije 7 milijonov državljanov, prihranek primarne energije, enak letni porabi električne energije več kot 2 milijonov gospodinjstev, in naj bi po pričakovanjih spodbudili za več kot 4 milijard EUR naložb v trajnostno energijo. Predhodne ocene letnih privarčevanih količin primarne energije še potekajočih projektov IEE kažejo, da naj bi presegle 312 000 ton oljnega ekvivalenta letno. Projekt IEE je zajel prek 40 milijonov ljudi po vsej EU. Ocena je pokazala, da pričakovani povprečni faktor vzvoda projektov na področju ekoinovacij znaša približno 20 (1 EUR javnih naložb privede do faktorja vzvoda bruto prihodkov krat 20 dve leti po zaključku projekta), pri čemer povprečno neto ustvarijo 8 delovnih mest (polni delovni čas) na projekt. Če podatke pretvorimo v denarno vrednost, je vrednost skupne globalne okoljske in gospodarske koristi iz pobude CIP (okvirni program za konkurenčnost in inovativnost) za ekološke inovacije ocenjena na več kot 1,6 milijarde EUR v obdobju 5 let.

Bolj zanesljiva, cenovno dostopna in trajnostna oskrba z energijo Evropska unija se je v leto 2015 podala z zavezo, da bo svojim državljanom in podjetjem zagotovila zanesljivo in cenovno dostopno energijo ter se hkrati bojevala proti vzrokom podnebnih sprememb. Februarja je začela vzpostavljati energetsko unijo, da bi odjemalcem pomagala prihraniti denar in energijo, prispevala k varovanju okolja, spodbujala konkurenčen energetski trg ter zagotovila zanesljivo oskrbo. Julija so bili predstavljeni številni povezani predlogi na tem področju, od pregleda sistema EU za trgovanje z emisijami in jasnejšega označevanja z energijskimi nalepkami do zagotavljanja boljše ponudbe za potrošnike. Komisija je začela tudi javno posvetovanje v zvezi z novo zasnovo elektroenergetskega trga. Februarja je Komisija predstavila sporočilo o tem, kako do leta 2020 v vseh državah članicah doseči cilj 10-odstotne čezmejne elektroenergetske povezanosti. Do konca leta 2015 je bilo predstavljenih že več projektov čezmejnih povezav, ki povezujejo baltske države na severu, Iberski polotok na jugu in Malto s preostalo EU. Septembra je Komisija sprejela nov strateški načrt za energetsko tehnologijo, s katerim naj bi pospešila razvoj in uvedbo nizkoogljičnih tehnologij ter okrepila sodelovanje med državami članicami. Novembra je Komisija izdala prvo letno poročilo o stanju energetske unije, v katerem je predstavila napredek, dosežen po sprejetju okvirne strategije za energetsko unijo. Za njeno izvajanje bodo potrebna nadaljnja prizadevanja, vendar pa bo leto 2016 ključno za uresničevanje energetske unije. Poleg tega je imela EU osrednjo vlogo pri izpogajanju prvega univerzalnega pravno zavezujočega globalnega podnebnega sporazuma, ki ga je decembra v Parizu sprejelo 195 držav. Sporazum določa globalni akcijski načrt, ki bo svetu omogočil, da prepreči nevarne podnebne spremembe z omejitvijo globalnega segrevanja na precej pod 2 °C. Tako je poslal tudi jasno sporočilo vlagateljem, podjetjem in oblikovalcem politik, da si bomo še naprej prizadevali za svetovni prehod na čisto energijo ter da bo treba poseči po drugih, nefosilnih virih, ki ne onesnažujejo okolja. Vključujoča rast Naknadna ocena FP7 kaže, da bo kljub temu, da FP7 ni bil vzpostavljen z namenom ustvariti delovna mesta, program neposredno ustvaril 130 000 delovnih mest na področju raziskav v obdobju 10 let, posredno pa še dodatnih 160 000 delovnih mest v 25 letih. Dejavnosti Marie Skłodowske–Curie (MSCA) so izboljšale zaposljivost, priložnosti za razvoj poklicne poti in mobilnost raziskovalcev v Evropi in zunaj nje. 95 % štipendistov MSCA je našlo zaposlitev v roku dveh let po koncu štipendiranja. FP7 je prispeval k dolgoročnemu zaposlovanju raziskovalcev, saj je velik delež (43 %) začasnih raziskovalcev, najetih za projekte, ostalo v raziskovalnih skupinah upravičencev tudi po koncu projekta. Vsak drugi evropski diplomant, ki študira ali se usposablja v tujini, je prejemnik ugodnosti iz programa Erasmus in dokazila iz programa Erasmus so pokazali, da program poveča zaposlitveno prednost pred nemobilni študenti za 45 % . Študenti iz vzhodne Evrope so imeli 83 % manjšo verjetnost dolgotrajne brezposelnosti, če so sodelovali v programu Erasmus. Anketa, ki je bila opravljena med udeleženci programa Erasmus za mlade podjetnike, je pokazala, da je več kot tretjina mladih s podjetniškimi ambicijami, ki so se ga udeležili, tudi dejansko ustanovilo lastno podjetje, dve tretjini izkušenejših sodelujočih podjetnikov pa je pridobilo nove ideje ali tehnično znanje in izkušnje, vstopilo na nove trge in povečalo prihodke.

1.4 Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija (podrazdelek 1B) Programom v podrazdelku 1B za leto 2015 je bilo dodeljene 60,4 milijarde EUR, kar je 37,2 % skupnega proračuna EU za leto 2015.

Diagram 4: levo: Glavni programi, ki se v letu 2015 financirajo v okviru podrazdelka 1 B. Kategorija „drugi“ zajema tudi „najbolj oddaljene in redko poseljene regije“ ter „Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim“ / desno: Delež podrazdelka 1 B v celotnem proračunu za leto 2015. (vsi zneski so v milijonih EUR) Podrazdelek 1B večletnega finančnega okvira zajema „Evropski sklad za regionalni razvoj“ (ESRR), „Kohezijski sklad“, „Evropski socialni sklad“ (ESS), vključno s (posebnimi dodatnimi sredstvi za) „Pobudo za zaposlovanje mladih“, in „Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim“ (FEAD). Vsi ti programi se izvajajo pod skupnim upravljanjem. Prednostne naloge Komisije: ESRR, Kohezijski sklad in ESS tvorijo kohezijsko politiko EU s proračunom v višini 351,8 milijarde EUR za obdobje 2014–2020, ki je najpomembnejši naložbeni instrument EU za uresničitev ciljev strategije Evropa 2020, ki podpira rast in ustvarjanje delovnih mest na ravni EU ter za strukturne reforme na nacionalni ravni. Ukrepi kohezijske politike prispevajo k doseganju številnih prednostnih nalog Junckerjeve Komisije, zlasti prednostnih nalog „delovna mesta, rast in naložbe“, „enotni digitalni trg“ ter „energetska unija in podnebni ukrepi“. Kohezijska politika prispeva tudi k razvoju notranjih trgov in številnih ukrepov, povezanih z migracijsko politiko in odzivom na begunsko krizo. Reformirana kohezijska politika za obdobje 2014–2020 je bila v celoti usklajena s strategijo Evropa 2020 za „pametno, trajnostno in vključujočo rast“. Kohezijska sredstva predstavljajo več kot 60 % javnega naložbenega proračuna v več državah članicah in so v preteklosti stalno imela ključno vlogo pri podpiranju strateških naložb. Kako kohezijska politika prispeva k izvajanju priporočil za posamezne države V skladu s pravnim okvirom za evropske strukturne in investicijske sklade (ESI) programi, ki se sofinancirajo iz ESIF za obdobje 2014–2020, obravnavajo vsa ustrezna priporočila za posamezne države v okviru evropskega semestra. Operativni programi so bili tesno usklajeni s preteklimi priporočili za posamezne države, pogoj za njihovo odobritev pa je izvajanje številnih reform (predhodni pogoji), da bi spodbudili uporabo in učinkovitost skladov ESI. Močna integracija kohezijske politike v novo gospodarsko upravljanje EU v večletnem finančnem načrtu za obdobje 2014–2020 pomaga k izboljševanju odzivnosti politik na spreminjajoče se gospodarske okoliščine in nastajajoča neravnovesja. Najpomembnejša prizadevanja Komisije so bila povezana z uspešnim zaključkom pogajanj o programih za obdobje 2014–2020, vendar je Komisija v letu 2015 poleg tega izvedla ciljno usmerjene ukrepe za obravnavo težav, specifičnih za posamezne države, in povečala zmožnosti držav članic, da učinkovito zaključijo svoje programe za obdobje 2007–2013. 1.4.1 Izvajanje programov za obdobje 2014-2020 Komisija je do konca leta 2015 sprejela vse operativne programe kohezijske politike za obdobje 2014–2020, s čimer je vsem programom omogočila začetek izvajanja na terenu. Izboljšave za obdobje 2014–2020 zagotavljajo, da so programi še odločneje usmerjenosti k rezultatom, pri čemer so potrebe po naložbah povezane s posebnimi cilji in prednostnimi nalogami z ustreznimi kazalniki in cilji za realizacije in rezultate. Vsak program ima okvir uspešnosti, na podlagi katerega se bo ocenjevala njegova smotrnost. To omogoča pregledno poročanje in ocenjevanje napredka pri doseganju programskih ciljev. Do konca leta 2015 so države članice izbrale že več kot 100 000 projektov. Sporočilo „Vlaganje v delovna mesta in rast – za kar največji prispevek evropskih strukturnih in investicijskih skladov“, ki ga je Komisija izdala decembra 2015, nudi dober pregled načrtovanih naložb iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov v programskem obdobju 2014–2020 in njihovih pričakovanih realizacij.

Na splošno naj bi bila po ocenah neposredna posledica izvajanja programov v obdobju 2014–2020 pozitivni učinek v primerjavi s statusom quo, zlasti na rast BDP, tak učinek pa naj bi se nadaljeval tudi po koncu izvajanja. Pričakovani učinek je zlasti znaten za države članice EU-13, za katere evropski strukturni in investicijski skladi predstavljajo velik delež javnih naložb. Za te države članice je mogoče pričakovati, da bo razlika v primerjavi s statusom quo ob koncu izvajanja programov dosegla +2,7 % , nato pa ostala nad 2 % še najmanj 10 let po letu 2020. Informacije o izvajanju in rezultatih bodo predložene kot del letnega poročila o izvajanju za ESRR in Kohezijski sklad ter za programe ESS, Komisija pa jih bo skrbno spremljala. Prva letna poročila o izvajanju bodo predložena državam članicam junija 2016. Predpogoji za izvajanje Predhodne pogojenosti so eden od ključnih novih elementov reformirane kohezijske politike, katerega cilj je povečati učinkovitost sredstev. Vzpostavljajo okvirne pogoje za učinkovitost naložb, ki bi jih bilo treba izpolniti vnaprej, najpozneje pa v prvih letih izvajanja. Čeprav je bilo ob odobritvi programov izpolnjenih približno 75 % vseh predhodnih pogojenosti, jih okrog 750 ni bilo (na primer osrednji prometni načrti, ki podpirajo naložbe na področju prometa). Akcijski načrti za njihovo izpolnitev do konca leta 2016 so bili oblikovani v dogovoru s Komisijo. Opažene so bile nekatere zamude pri izpolnjevanju teh akcijskih načrtov: od 470 akcijskih načrtov, ki naj bi bili po prvotnih načrtih dokončani do konca leta 2015, je bilo v letu 2015 zaključenih 142 akcijskih načrtov, skupaj s tremi, ki so bili sicer načrtovani za leto 2016. Komisija skrbno spremlja stanje akcijskih načrtov v zvezi z izpolnjevanjem predhodnih pogojenosti, kar se bo nadaljevalo tudi v letu 2016. Med novimi elementi reformirane kohezijske politike je tudi določitev, katere cilj je krepitev zanesljivosti, saj države članice v skladu z načelom subsidiarnosti nosijo še več odgovornosti. Gre za postopek, po katerem države članice določijo organe, ki bodo pristojni za upravljanje in nadzor programov, da se zagotovi ustrezno vzpostavitev sistemov že na začetku obdobja. Ko je postopek končan, programi Komisiji lahko začnejo pošiljati zahtevke za plačilo. Države članice so prve organe imenovale v letu 2015. Ob koncu leta 2015 so države članice Komisijo uradno obvestile o določitvi organov, pristojnih za programe, za 20 % programov ESS, ESRR in Kohezijskega sklada, kar je počasneje, kot je bilo sprva načrtovano. Vendar pa Komisija podpira države članice in jim pomaga pri premostitvi težav. Posebna podpora za Grčijo V okviru ukrepov pomoči Grčiji je bil sklenjen sporazum o povečanju predhodnega financiranja za strukturne sklade v programskem obdobju 2014–2020, skupaj s 100 % stopnjo financiranja za upravičene izdatke in predčasno sprostitvijo preostalih 5 % za programe za obdobje 2007–2013. Kumulativni učinek je znašal 2 milijard EUR (polovica leta 2015 in druga polovica leta 2016). Pobuda za zaposlovanje mladih Kar zadeva pobudo za zaposlovanje mladih, prvi sklop podatkov o spremljanju, ki so jih države članice predložile aprila 2015 (presečni datum je bil konec leta 2014), poroča o skupno približno 138 000 udeležencih. Ugotovljeni znatni problem je bilo pomanjkanje javnega financiranja za spodbujanje dejavnosti v okviru pobude za zaposlovanje mladih. Zato je Komisija predlagala povečanje predhodnega financiranja pobude za zaposlovanje mladih na 30 % v letu 2015, da bi olajšali financiranje začetnih ukrepov. To predhodno financiranje je bilo plačano iz proračuna EU za leto 2015. Naknadna anketa in pogovori z organi upravljanja v letu 2015 kažejo, da se je izvajanje pobude za zaposlovanje mladih začelo v večini upravičenih držav članic. Do novembra 2015 je 10 držav članic poročalo, da so se že zavezale k financiranju 75 % ali več proračuna za konkretne ukrepe njihove pobude za zaposlovanje mladih. Na splošno so v 20 državah članicah, ki izvajajo pobude za zaposlovanje mladih, konec decembra 2015 skupni stroški dejavnosti, izbranih kot prejemnic podpore, znašali 3,3 milijarde EUR, upravičenci pa so prijavili 380 milijonov EUR. V isti študiji je navedeno, da so do novembra 2015 večje države članice in/ali glavni prejemniki pobude za zaposlovanje mladih uspeli pritegniti na tisoče mladih – Italija (okoli 375 000 kontaktiranih ali že udeleženih v ukrepih), Portugalska (100 000), Grčija (32 000), Francija (32 000) in Madžarska (16 000). Pobuda za MSP

Začelo se je tudi izvajanje na terenu v okviru pobude za MSP, ki je skupni finančni instrument Komisije in skupine EIB (Evropska investicijska banka in Evropski investicijski sklad), namenjen spodbujanju financiranja MSP za zagotavljanjem delnega kritja tveganja za posojilne portfelje MSP izvornih finančnih institucij. Ti proizvodi, ki so zanimivi tako za banke in kot za MSP, so lahko izjemno učinkoviti pri zagotavljanju hitrega in učinkovitega načina za povečanje posojil realnemu gospodarstvu, ustvarjanje delovnih mest in spodbujanje gospodarske rasti. Izvajanje se je že začelo v več državah članicah (Bolgarija, Španija, Malta), namero, da se pridružijo, pa je navedlo tudi več drugih držav (med katerimi so Romunija, Italija in Finska). Ustvarjanje delovnih mest in boljše razmere na trgu dela Poleg podpore iz proračuna EU in namenskih programov je Komisija k izboljšanju zaposlovanja in možnosti za zaposlitev v EU prispevala tudi s številnimi pobudami: -Uveden je bil nov Evropski pakt za mlade, z namenom do konca leta 2017 vzpostaviti 10 000 partnerstev za poslovno izobraževanje ter najmanj 100 000 novih vajeništev, pripravništev in najosnovnejših zaposlitev. -Izpeljan je bil nov začetek socialnega dialoga s širokim krogom socialnih partnerjev za boljše odzivanje na gospodarske in socialne izzive, s katerimi se sooča Evropa. -Komisija je predlagala evropski akt o dostopnosti, da bi izboljšali delovanje notranjega trga za dostopne izdelke in storitve, ki so zasnovani za invalidne osebe, z odpravo in preprečevanjem ovir za njihovo prosto gibanje. -Podpiranje mobilnosti delovne sile in boljšega usklajevanja sistemov socialne varnosti je eden glavnih ukrepov Komisije za izboljšanje evropskega trga dela. Portal EURES (Evropski portal za zaposlitveno mobilnost) delavcem omogoča enostaven dostop do zbirke podatkov o prostih delovnih mestih javnih služb za zaposlovanje iz vseh držav članic in jih usklajuje z njihovimi spletnimi prijavami za zaposlitev. Leta 2015 je bil portal EURES okrepljen in posodobljen, tako da je postal najsodobnejše orodje mobilnosti, ki uporablja najnovejše informacijske tehnologije in je dostopno vsem. -Dosežen je bil napredek pri ocenjevanju zakonodaje EU na področju pravičnih in varnih delovnih pogojev. Kmalu bo zaključena celovita ocena pravnega reda, ki ga sestavlja 24 direktiv s področja varnosti in zdravja na delovnem mestu Ta ocena je del programa Komisije za ustreznost in uspešnost predpisov (REFIT), katerega cilj je poenostavljen, jasnejši in bolj stabilen regulativni okvir, ki bo v oporo gospodarski rasti in zaposlovanju. 1.4.2 Rezultati programov za obdobje 2007–2013 Vidiki izvajanja Skupno je bilo financiranja iz sredstev kohezijske politike v programskem obdobju 2007–2013 deležnih 440 operativnih programov (322 za ESRR in Kohezijski sklad in 118 za ESS), kar skupaj pomeni proračunske dodelitve v višini 346,5 milijarde EUR. Izvajanje je ob koncu leta 2015 v večini držav članic doseglo zadovoljivo raven za tri sklade kohezijske politike (80,2 % ob izključitvi neporavnanih terjatev, ki še niso plačane), pri čemer se zamude še vedno pojavljajo le v Romuniji, Italiji in na Hrvaškem. Pri programih ESS je skupna stopnja izvajanja v vseh državah članicah do konca leta 2015 dosegla 80,5 %. Stopnja črpanja sredstev ESS je v najmanj uspešnih državah presegla 65 %, z izjemo Hrvaške (52,3 %) in Romunije (51,1 %). Pri programih ESRR in Kohezijskega sklada se je tempo izvajanja proti koncu leta 2015 še pospešil, pri čemer je skupna stopnja izvajanja brez še nerešenih zahtevkov za vse države članice znašala 80 % , zamude pa so bile zabeležene samo v Romuniji, Italiji in na Hrvaškem. Učinek teh zamud je še vedno mogoče omiliti, saj se odhodki v zvezi s finančnimi instrumenti še vedno lahko predložijo in se obdobje upravičenosti za Hrvaško izteče konec leta 2016. Analiza razpoložljivih podatkov o spremljanju pri izbiri projektov, pa tudi informacije iz letnih poročil o izvajanju, ki so jih organi, pristojni za programe, predložili junija 2015, kažejo, da večina operativnih programov kohezijske politike za obdobje 2007–2013 dobro napreduje. Do jeseni 2015 sta ESSR in Kohezijski sklad podprla več kot 760 000 projektov v vseh državah članicah.

Večji poudarek na uspešnosti V skladu z načrtom Komisije za večji poudarek na uspešnosti in kot del pilotnega projekta, ki ga je leta 2014 začela Komisija, je bil v letu 2015 spet opravljen pregled uspešnosti vseh 322 programov ESRR in Kohezijskega sklada. Uspešnost je bila ocenjena kot dobra ali sprejemljiva za 91 % programov in slaba ali kritična za 9 %. Gre za pozitiven razvoj v primerjavi s sliko, ki izhaja iz ocen za leto 2014 v okviru prejšnjega ocenjevanja (po katerem se je štelo, da za 12 % programov obstaja tveganje). Zlasti se je uspešnost programov izboljšala na področju upravljanja in nadzora, izbora projektov in finančnih instrumentov, ki pripomorejo k pospešenemu izvajanju, tako da se je splošna stopnja izvajanja programov ESRR in Kohezijskega sklada za vse države članice do konca leta 2015 povečala na 87 %. Izvajanje instrumentov finančnega inženiringa pa še vedno ostaja počasnejše, kot je bilo prvotno načrtovano, in do konca leta 2014 1,04 milijarde EUR od skupno 17,06 milijarde EUR še ni bilo vplačane v finančne instrumente. Prispevek k dosežkom politik Rast BDP je sicer le eden izmed številnih ciljev kohezijske politike EU, vendar je je v oddelku naknadne ocene za makromodeliranje zapisana ocena, da bo 1 evro naložb v okviru kohezijske politike v obdobju 2007–2013 do leta 2023 ustvaril približno 2,7 EUR dodatnega BDP. Z drugimi besedami, kohezijska politika bo ustvarila za skoraj 1 bilijon EUR dodatnega BDP. Poleg tega se trenutno dokončujejo tematski oddelki ESRR in Kohezijskega sklada ter naknadne ocene ESS, in bodo obsežnejši sklepi o uspešnosti na voljo v poročilu za naslednje leto. Dosežki kohezijske politike do leta 2014, ki so opisani v nadaljevanju, temeljijo zlasti na najnovejših razpoložljivih informacijah o spremljanju, pridobljenih iz letnih poročil o izvajanju, ki so jih predložile države članice leta 2015, in na dokazih, ki izhajajo iz že zaključenih naknadnih ocen (npr. okolje, promet in podpora podjetjem). Pametna rast (ESRR in ESS) Rezultati na področju pametne rasti se zagotavljajo z mobilizacijo finančnih virov, in prispevanjem k izboljšanju pogojev za naložbe. Programi spodbujajo nova delovna mesta, rast in naložbe po vsej Evropi, s poudarkom na najmanj razvitih območjih in sektorjih s potencialom rasti. Do leta 2014 je bilo po vsej EU sofinanciranih več kot 36 000 projektov za podporo sodelovanju med podjetji in raziskovalnimi središči. Nekatere države članice so bile uspešne in so presegle večino začetnih ciljev (Združeno kraljestvo); v drugih državah članicah (na primer na Poljskem,v Belgiji in v Avstriji) pa sodelovanje med javnim in zasebnim sektorjem ostaja pod zadanimi cilji, vendar potekajo nenehna prizadevanja, da bi spodbudili to pomembno sodelovanje. Primer dodane vrednosti EU Dodana vrednost podpore ESRR je v tem, da državam članicam zagotavlja dodatno finančno podporo za naložbe, ki ustvarjajo rast, v okviru močnih omejitev fiskalne konsolidacije. Gospodarske dejavnosti, ki jih spodbujajo te naložbe, ustvarjajo kratkoročni učinek na BDP (v državah EU-12 naj bi se BDP po pričakovanjih med letoma 2007 in 2016 povečeval za 2,7 % letno), pa tudi dolgoročni učinek (ki se pokaže šele dolgoročno), in sicer zaradi strukturnih izboljšav gospodarstev EU. Primer uspešne naložbe ESRR je ustanovitev holdinškega sklada v letu 2013 v španski pokrajini Extremadura v vrednosti skoraj 16 milijonov EUR, ki je bil izčrpan v manj kot dveh mesecih in je bil zato skoraj podvojen na vsoto 30 milijonov EUR. Z zagotavljanjem posojil za MSP za rast in inovacije je prispeval k razširitvi trga zasebnih naložb v edini španski regiji, ki se šteje za manj razvito („konvergenčna regija“). Do zdaj je podporo iz tega sklada prejelo že več kot 600 MSP. Ključni dejavniki uspeha so partnerstva med Evropskim investicijskim skladom in regionalno vlado ter temeljita predhodna ocena regionalnega trga, ki je bila podlaga za oblikovanje prilagojenega finančnega instrumenta. Na podlagi teh izkušenj je Extremadura 75 milijonov EUR svojih regionalnih dodelitev iz ESRR prispevala za špansko pobudo za MSP za obdobje 2014–2020. S pomočjo financiranja ESRR je bilo izvedenih že skoraj 95 000 raziskovalnih in razvojnih projektov. Na tej podlagi je bilo do leta 2014 na področju raziskav ustvarjenih več kot 40 000 delovnih mest s polnim delovnim časom, kar presega splošni cilj ustvarjenih 33 500 delovnih mest. O stalnem napredku se zlasti poroča na Poljskem, kjer je bilo do leta 2014 ustvarjenih skoraj 5 000 delovnih mest na področju raziskav.

Zaradi naložb sklada ESRR se je zlasti v manj razvitih regijah obseg pokritosti s širokopasovnim dostopom v EU v zadnjih letih znatno povečal. Dostop do širokopasovne povezave je zaradi podpore ESRR za do leta 2014 pridobilo več kot 8 milijonov dodatnih gospodinjstev. O pomembnih dosežkih so poročali zlasti v Grčiji – pokritost s širokopasovnim internetnim dostopom je bila do leta 2014 razširjena na 800 000 dodatnih državljanov – in v Sloveniji, kjer je zaradi naložb do leta 2014 širokopasovni dostop pokrival dodatnih 70 000 državljanov. Nekatere države članice se še vedno soočajo s posebnimi izzivi pri zapolnitvi vrzeli med regijami, ki imajo dostop do sodobne informacijske in komunikacijske tehnologije, in tistimi, ki ga nimajo ali imajo le omejen dostop. To vprašanje se bo obravnavalo z dodatnimi naložbami v obdobju 2014–2020. Do leta 2014 je bilo z naložbeno podporo ESRR za MSP ustvarjenih več kot 825 000 delovnih mest. Ti ukrepi so bili v zadnjih letih ključni pri blažitvi učinkov krize. Poleg tega je ESSR podprl tudi odprtje več kot 120 000 novih podjetij v EU. Predhodni rezultati delovnih sklopov za podporo podjetjem (MSP, velika podjetja, finančni instrumenti) potekajočega naknadnega vrednotenja ESRR in Kohezijskega sklada za obdobje 2007–2013 kažejo, da je ESRR podprl vsaj 246 000 MSP (brez upoštevanja posredne pomoči), z nepovratnimi sredstvi, ki so jih prejela predvsem mikro podjetja. Podpora predstavlja približno 47,5 milijarde EUR ali 16 % skupnih sredstev ESRR. Opredeljene so bile tri glavne koristi: izboljšanje gospodarske uspešnosti podprtih subjektov (kljub splošni gospodarski recesiji), izboljšanje inovacij zaradi naložb v raziskave in razvoj, ter vedenjske spremembe. Bistveno manjši del podpore (približno 6 milijard EUR) je bil namenjen približno 3 700 večjim podjetjem, med katerimi so bila mnoga tik nad pragom za MSP. Cilji večine podprtih projektov so bili izpolnjeni, med drugim okrepitev zasebnih naložb, povečanje produktivnosti podjetij in več delovnih mest. Vendar pa iz opravljenih ocen sledi, da bi morale regije in države članice svojo podporo osredotočiti na izkoriščanje posrednih koristi, na primer s povezovanjem večjih podjetij z lokalno dobavno verigo. Takšna podpora je zelo obetavna, saj lahko spodbudi trajnost naložb in delovnih mest v regiji. Naknadna ocena predhodnih rezultatov pokazala, da je na področju človeškega kapitala ESS pripomogel k razvoju in utrjevanju sistema znanosti in tehnologije (s finančno podporo in usmerjanjem na področju raziskav in inovacij). ESS je pomagal tudi okrepiti zmogljivosti na področju raziskav in pritegniti dodatne človeške vire na področje raziskav, ter spodbuditi zaposljivost. Kar zadeva kakovost visokošolskega izobraževanja, je ESS prispeval k spremembam na sistemski ravni, npr. k izboljšanju študijskih programov, usposabljanju osebja in uporabi e-učenja. Trajnostna rast (ESRR in Kohezijski sklad) Dodatne zmogljivosti za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, ki izhajajo neposredno iz ukrepov, ki sta jih podprla ESRR in Kohezijski sklad, so po poročanju držav članic do konca leta 2014 znašale skoraj 4 000 MW, kar je več kot 1 200 MW več v primerjavi z letom 2013. Poleg tega so se izvajali številni projekti za povečanje energetske učinkovitosti stanovanjskih blokov in javnih stavb, zlasti v državah EU-12, v katerih so te vrste stavb velike porabnice energije. Po poročanju je zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, ki je posledica teh ukrepov, ob koncu leta 2014 znašalo 475 592 kt CO2 in ekvivalenta CO2. Naknadna ocena svežnja opravljenih del za energetsko učinkovitost javnih in stanovanjskih stavb potekajočega ESRR in Kohezijskega sklada je opozorila na dejstvo, da so bili v programskem obdobju 2007–2013 sicer doseženi uspehi, vendar so ti le delno zajeti v sistemih spremljanja zadevnih programov. Ker ni standardiziranih kazalnikov, je bilo zajemanje dokazov spremenljivo in nedosledno. Vendar pa se primerjavo dosežkov vseh programov lahko opravi na podlagi najpogosteje uporabljenih kazalnikov rezultatov, to sta „zmanjšanje porabe energije“ in „zmanjšanje emisij toplogrednih plinov“: do leta 2013 (tj. dve leti pred zaključkom programov konec leta 2015) so pregledani programi dosegli letno zmanjšanje porabe energije v obsegu 2 904 GWh in zmanjšanje emisij za 1 454 ton ekvivalenta CO2 letno, med drugim zaradi ukrepov za energetsko učinkovitost. Na področju preprečevanja tveganj je bila ob podpori ESRR in Kohezijskega sklada do konca leta 2014 dosežena boljša zaščita pred naravnimi tveganji za približno 20 milijonov ljudi, ki jim grozi nevarnost poplav, in za 30 milijonov ljudi, ki jim grozi nevarnost gozdnih požarov.

Čeprav splošna raven doseganja ciljev na področju pitne vode in čiščenja odpadnih voda še vedno znaša 38 % vrednosti ciljev, so države članice poročale o bistvenih izboljšavah: izraženo v absolutnih številkah se je do konca leta 2014 v primerjavi z letom 2013 znatno povečalo število dodatnih prebivalcev, deležnih koristi iz vodnih projektov (več kot 1,7 milijona) in projektov v zvezi z odpadnimi vodami (več kot 1,2 milijona). Predhodni rezultati naknadnega ocenjevanja delovnega svežnja za okolje v okviru ESRR in Kohezijskega sklada kažejo, da je v mnogih državah članicah EU-13 in južnih državah članicah EU-13 kohezijska politika eden od glavnih virov javnega financiranja, zaradi česar pomembno prispeva k doseganju ciljev EU v zvezi z vodo in odpadki. V številnih od teh držav je bil dosežen splošen napredek: na področju odpadkov se je stopnja recikliranja povečala v skoraj vseh državah članicah EU-13; na področju vode so projekti, financirani iz ESRR in Kohezijskega sklada, izboljšali oskrbo s pitno vodo za vsaj 4 milijone državljanov EU in prispevali k boljšemu čiščenju odpadnih voda za več kot 7 milijonov državljanov EU. Poleg tega je bilo v postopku ocenjevanja ugotovljeno, da so finančne analize, opravljene v okviru priprav na pregledane velike projekte (tj. naložbe v vrednosti nad 50 milijonov EUR) za upravljanje voda in ravnanje z odpadki, zagotovile trdno podlago za finančno vzdržnost zadevnih okoljskih projektov. Države članice so o napredku do konca leta 2014 v primerjavi z letom 2013 poročale tudi na področju prometa, kjer so bila posebna prizadevanja usmerjena v ukrepe, v zvezi s katerimi je bilo v preteklih letih več težav, kot so gradnja novih cest (vključno s TEN) in prenova železnic. Največji napredek je bil zabeležen pri prenovljenih cestah (ob koncu leta 2014 je bilo po poročanju prenovljenih več kot 30 000 km cest, v primerjavi z 20 000 km konec leta 2013). Napredek je bil dosežen tudi na tradicionalno počasnejšem področju obnavljanja železnic, kjer je bila do konca leta 2014 opravljena obnova skoraj 4 000 km v primerjavi z malo več kot 3 000 km konec leta 2013. Predhodni rezultati delovnega svežnja na področju prometa v okviru naknadne ocene ESRR in Kohezijskega sklada kažejo, da je kohezijska politika z obravnavo potreb regij, kjer je bila prometna infrastruktura slabo razvita, spodbudila boljšo povezljivost znotraj posameznih držav članic in med njimi. Ta sveženj je spodbudil tudi izboljšanje načrtovanja prometnih ukrepov (npr. prek razvoja prometnih strategij) in njihove priprave (npr. z izboljšanjem kakovosti vlog za pridobitev podpore EU za večje naložbe v promet v vrednosti več kot 50 milijonov EUR), hkrati pa je spodbudil države članice, da so posvetile več pozornosti trajnostnemu prometu v skladu s strateškimi dokumenti. Vključujoča rast (ESRR in ESS) Pri tem vprašanju ESRR in ESS sodelujeta z vlaganji v infrastrukturo in človeški kapital na področju izobraževanja in usposabljanja, aktivnih politik trga dela in vključevanja prikrajšanih skupin na trg dela in v družbo. Predhodni rezultati naknadne ocene ESS so pokazali, da je podpora ESS pri dostopu do zaposlitve prispevala 12 % sredstev nacionalnih aktivnih politik trga dela (APTD) v celotni EU. V nekaterih konvergenčnih regijah (EU-12 in južne države članice, kot je Grčija) je ESS financiral znaten delež sodelujočih v aktivnih politikah trga dela. V oceni je bila ugotovljena tudi dobra usklajenost med ukrepi ESS, priporočili za posamezne države v okviru evropskega semestra in strategijo Evropa 2020. Evropski socialni sklad je na primer prispeval k reformi javnih zavodov za zaposlovanje (JZZ) v več državah članicah, in sicer s krepitvijo njihove zmogljivosti za oblikovanje in izvajanje programov in/ali s povečanjem njihovih veščin. Naložbe ESS v človeški kapital so pokrivale ukrepe za usposabljanje različnih ciljnih skupin, za izboljšanje kakovosti sistemov izobraževanja in usposabljanja ter prilagodljivosti podjetij. Manj razvite regije („konvergenčne regije“) bi lahko izvajale širši nabor dejavnosti (v primerjavi z bolj razvitimi „konkurenčnimi regijami“) na področju vseživljenjskega učenja, reforme sistemov izobraževanja in usposabljanja ter razvoja človeških virov na področju raziskav in inovacij. Ob koncu leta 2013 so naložbe Evropskega socialnega sklada zagotovile znatna dodatna sredstva (51 milijard EUR, vključno z nacionalnim sofinanciranjem), ki prispevajo k izvajanju strategije Evropa 2020 ter strategije izobraževanja in usposabljanja ter povezanih priporočil za posamezne države, ter najmanj 21 milijonov EUR (46 % vseh deležev) za dosego kvalifikacij (13 %), zaposlovanja (8 %) ter boljših spretnosti in kompetenc oziroma za „druge pozitivne rezultate“ (25 %). Na področju socialne vključenosti so ukrepi ESS državam članicam omogočali dopolnitev obstoječih ukrepov za socialno vključevanje ter podporo večjemu številu udeležencev, kot bi bilo sicer mogoče, zlasti v času upada gospodarske rasti. Za socialno vključevanje je bilo namenjene 11,5 milijarde EUR (vključno z nacionalnim sofinanciranjem). Do konca leta 2013 je vsaj 1,3 milijona sodelujočih v prednostnih oseh socialnega vključevanja našlo zaposlitev, opravilo poklicno kvalifikacijo ali doseglo druge pozitivne rezultate. V to niso vključeni mehki rezultati (npr. povečanje samozavesti, izboljšanje zdravstvenih pogojev, dejavnejša udeležba v civilni družbi ter bolj dejavno iskanje zaposlitve), ki jih države članice večinoma niso beležile. Podpora ESS je poleg tega omogočila državam članicam, da so ponudile storitve, prilagojene posebnim ciljnim skupinam, ki imajo sicer dostop le do splošnih storitev, ki niso prilagojene njihovim posebnim – in pogosto bolj intenzivnim potrebam. Na splošno je bilo do konca leta 2014 na vseh področjih politik ESS zabeleženih 98,2 milijona udeležencev. V smislu realizacij je program dosegel svoj cilj vključiti najmanj toliko udeležencev kot v prejšnjem programskem obdobju. Kar zadeva rezultate, skupni kazalniki rezultatov zaradi omejitev pri sistemih za spremljanje in poročanje v obdobju 2007–2013 prikazujejo nepopolno sliko. Vsaj 8,9 milijona sodelujočih je našlo zaposlitev bodisi neposredno ali kmalu po ukrepu, poleg tega pa je vsaj 8,5 milijona sodelujočih prejelo spričevalo/potrdilo ali uspešno opravilo tečaj usposabljanja. Še dodatnih 12,8 milijona sodelujočih je navedlo druge pozitivne rezultate, kot je okrepitev spretnosti in kompetenc. Splošna ocena, ki izhaja iz naknadnega ocenjevanja in ocen držav članic, se lahko šteje za pozitivno, čeprav večinoma na podlagi kvalitativnih dokazov, zaradi pomanjkljivosti v sistemih spremljanja in zelo omejenega števila hipotetičnih ocen učinka.

Kar zadeva ESRR, naložbe v izobraževalno in vzgojnovarstveno infrastrukturo še naprej kažejo znaten napredek, saj je bilo zaključenih prek 30 000 projektov, ki vključujejo naložbe v izobraževalne ustanove, za gradnjo novih šol ali fakultet oziroma za posodobitev in prestrukturiranje obstoječih. Skoraj v celoti so bile opravljene v manj razvitih („konvergenčnih“) regijah in je o njih poročala zlasti ena država članica (Italija). Take ukrepe so izvajale tudi druge države članice, vendar niso uporabile kazalnika, ki meri zmogljivost podprte infrastrukture, kar izključuje zanesljivo zbirno poročanje o številu ljudi, ki uporabljajo zadevno infrastrukturo na ravni EU.



1.5 Trajnostna rast: naravni viri (razdelek 2) za razdelek 2 je bilo za leto 2015 dodeljenih 63,9 milijarde EUR, kar predstavlja 39,4 % skupnega proračuna EU za leto 2015. Razdelek 2 zajema dva stebra skupne kmetijske politike (SKP): steber I zajema ukrepe za podporo trgu in neposredna plačila, ki jih financira Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS); steber II pa zajema podporo za razvoj podeželja, ki jo financira Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP). Ta razdelek prav tako zajema Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR), mednarodno razsežnost skupne ribiške politike (SRP) (tj. regionalne organizacije za upravljanje ribištva in sporazume o trajnostnem ribištvu), kot tudi dejavnosti na področju okolja in podnebja prek programa za okolje in podnebne ukrepe (LIFE). Prednostne naloge Komisije: Ukrepi v tem razdelku prispevajo k doseganju prednostnih nalog Komisije „za delovna mesta, rast in naložbe“, „energetska unija in podnebje“ in do neke mere prednostne naloge „enotni digitalni trg“. Prispevajo tudi k ciljem strategije Evropa 2020 na področju trajnostne rasti, povezani pa so tudi s pametno in trajnostno rastjo, kar zadeva naložbe, ki prispevajo k ustvarjanju delovnih mest in k inovacijam. Diagram 5: levo: Glavni programi, ki se v letu 2015 financirajo v okviru razdelka 2 / desno: Delež razdelka 2 v celotnem proračunu za leto 2015. (vsi zneski so v milijonih EUR)



Ukrepi Komisije za reševanje krize v kmetijstvu Komisija je za stabilizacijo trgov mleka in mlečnih izdelkov ter prašičjega mesa, ki jih je prizadela ruska prepoved uvoza iz EU, ukrepala na dva načina. Najprej je odprla pomoč za zasebno skladiščenje za zmanjšanje ponudbe na trgu. V drugem krogu ukrepanja je pospešila izplačilo neposrednih plačil in vzpostavila „solidarnostni sveženj“ različnih drugih posebnih ukrepov za olajšanje denarnega toka kmetov. Sprejeti so bili posebni začasni ukrepi podpore za podporo kmetom, ki jih je prizadela ruska prepoved uvoza sadja in zelenjave, v višini 219,3 milijona EUR, medtem ko so dodatni podporni ukrepi za sektor mleka znašali 54,3 milijona EUR. Poleg tega so bili ukrepi za promocijo v tretjih državah okrepljeni, najprej s proračunskim učinkom v višini 3 milijonov EUR v letu 2015 (z nadaljnjimi zneski z učinkom na 2016 in 2017). V letu 2015 so bile začete pobude v podporo kmetijskim trgom in izboljšanju dobavne verige. Med njimi so: -razširjanje tržnih informacij prek „prikazov trga“. Tako bodo trgi preglednejši, tržni udeleženci pa bodo lažje sprejemali informirane odločitve; -začetek ali ponovni zagon forumov za analizo, kot je projektna skupina za kmetijske trge (ki obravnava teme, kot so preglednost trga, nepoštene trgovinske prakse ter dostop do finančnih instrumentov in terminskih borz) ter foruma na visoki ravni za boljše delovanje verige preskrbe s hrano. 1.5.1 Informacije o izvajanju programov za obdobje 2014-2020

Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS) Izvajanje programov EKJS za financiranje neposrednih plačil kmetom in odhodkov, povezanih s trgom, v prvih letih večletnega finančnega okvira 2014–2020 dobro napreduje. Sektorski programi podpore v okviru skupne ureditve trgov (SUT) so trenutno na različnih točkah svojih ciklov. Kot odziv na ruski embargo na uvoz nekaterih kmetijskih proizvodov iz EU ter upad trga v sektorjih mleka in mesa so bili sprejeti dodatni ukrepi za podporo trgu, kot sta pomoč za zasebno skladiščenje nekaterih mlečnih proizvodov ter umik sheme za sadje in zelenjavo. Ti ukrepi so zagotovili močno potrebno podporo za prizadete proizvajalce v državah članicah ter pomagali ponovno uravnotežiti zadevne sektorje. Evropskemu kmetijstvu je uspelo najti alternativne trge doma in v tujini (zlasti v Aziji), kot je razvidno iz statističnih podatkov o trgovini: kljub izgubi ruskega trga se je skupna vrednost izvoza kmetijskih proizvodov iz EU v 12 mesecih po prepovedi avgusta 2014 povečala za 6 %. Izvozniki EU so med drugim dosegli znatno boljše rezultate v ZDA (+19 %) in na Kitajskem (+39 %). Izvoz vin EU se je v prvih devetih mesecih leta 2015 povečal za 660 milijonov EUR (10,3 %) glede na prejšnje leto. Ta uspeh je temeljil na podpori sektorju prilagojenega programa za promocijo v tretjih državah, kot tudi za naložbe v vinograde ter v zmogljivosti za predelavo in trženje. Evropski kmetijski jamstveni sklad je v poslovnem letu 2015 za neposredna plačila še naprej financiral sheme EKJS pred reformo, vendar pa so bili uvedeni tudi nekateri elementi reforme skupne kmetijske politike (SKP) iz leta 2013, vključno s konvergenco ravni pomoči med državami članicami. Na upravni ravni je Komisija od leta 2014 pomagala državam članicam pri pripravi in izvajanju neposrednih plačil, na primer s smernicami in razpravami na sestankih skupin strokovnjakov. Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) Sprejetih je bilo vseh 118 programov razvoja podeželja v okviru EKSRP. Komisija ne pričakuje, da bi zamuda pri odobritvi programa (zadnji programi so bili odobreni decembra 2015) vplivala na zmožnost doseganja ciljev programov. Na dan 31. decembra 2015 je bilo dodeljenih približno 23,5 milijarde EUR. To je 24 % skupnih sredstev EKSRP za obdobje 2014–2020. Države članice so do konca leta 2015 prejele skupaj za 3,77 milijarde EUR zahtevkov za plačilo, kar je še vedno 4 % vseh obveznosti, kar kaže, da je treba pospešiti izvajanje v prihodnjih letih. Močan poudarek na poenostavitvi V začetku leta 2015 je Komisija začela obsežno poenostavitev, ki zajema celotni pravni red na področju kmetijstva. Do konca leta 2015 so bile sprejete številne zakonodajne spremembe, kot so: -podaljšanje roka za vloge za podporo; -večja prožnost v zvezi s prostovoljno vezano podporo; -plačila za mlade kmete ter -zmanjšanje upravnega bremena za upravičence in uprave držav članic s poenostavitvijo integriranega administrativnega in kontrolnega sistema (IAKS), npr. z uvedbo preventivnih predhodnih navzkrižnih preverjanj in različnimi izboljšavami smernic, zlasti v zvezi z neposrednimi plačili v zvezi z izvajanjem obveznosti, povezanih s površinami z ekološkim pomenom. Potekajo tudi prizadevanja za poenostavitev pravil za upravne kazni v okviru IAKS. Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR)

Kar zadeva ESPR, se je zaradi poznega sprejetja uredbe o ESPR (maja 2014) pogajalski proces v državah članicah podaljšal in je bil zaključen decembra 2015. Komisija je zdaj sprejela vseh 27 operativnih programov v okviru ESPR. Da bi zagotovili nemoten začetek izvajanja, je Komisija sprejela več izvedbenih in delegiranih aktov. Zagotovila je tudi smernice za države članice za seje odborov in sestanke strokovnih skupin, s posebnim poudarkom na novih značilnostih v ESPR. Ob koncu leta 2015 je skupaj veljalo 14 protokolov za sporazume o partnerstvu o trajnostnem ribištvu z državami, ki niso članice EU, v primerjavi z 10 v letu 2013 in 13 v letu 2014. V letu 2015 so bila uspešno zaključena pogajanja tako za obnovitev protokolov z Grenlandijo in Mavretanijo kot tudi za nove sporazume o partnerstvu o trajnostnem ribištvu z Liberijo in Cookovimi otoki. Hkrati sta se po preteku veljavnosti njunih zadnjih protokolov prenehala uporabljati sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu z Mozambikom in Kiribatijem.



Program za okoljske in podnebne ukrepe (LIFE) Izvajanje programa LIFE poteka po načrtih. Nove vrste nepovratnih sredstev (integrirana, tehnična pomoč, krepitev zmogljivosti in pripravljalni projekti), ki so bili uvedeni z uredbo LIFE, so bile uspešno vzpostavljene in začeti so bili z njimi povezani razpisi za zbiranje predlogov. Visoka raven povpraševanja po projektih, usmerjenih v ukrepe na področju podnebja in integrirane projekte, je potrdila, da so bile novosti programa LIFE odlično sprejete. Po prvih dveh razpisih za zbiranje predlogov v letih 2014 in 2015 je bilo prejetih več kot 300 prijav projektov. Kar zadeva integrirane projekte, je LIFE v letu 2015 zagotovil 63,8 milijona EUR v podporo šestim integriranim projektom, financiranim v okviru programa LIFE za okolje: ti bodo olajšali usklajeno uporabo več kot 1,4 milijarde EUR za dopolnilno financiranje iz EKSRP, ESRR ter nacionalnih in zasebnih sredstev. Več političnih dosežkov v okviru sedmega okoljskega akcijskega programa je bilo podprtih tudi z znanstveno, tehnično in logistično podporo, ki je bila financirana v okviru LIFE, kot so dejavnosti, povezane s pripravo in sprejetjem svežnja o krožnem gospodarstvu, ter pripravljalno delo in logistična podpora za konferenco Združenih narodov o podnebnih spremembah (COP21), na kateri je bil sprejet prvi splošni pravno zavezujoč svetovni podnebni dogovor. 1.5.2 Rezultati programov za obdobje 2007–2013 Vidiki izvajanja Neposredna plačila iz EKJS v okviru ureditve pred reformo SKP leta 2013 so bila izvedena brez težav, pri čemer so države članice pravočasno opravile izračune in dodelitve podpore. Za razvoj podeželja (EKSRP) je bilo v celotnem obdobju 2007–2013 opravljenih več popravkov v zvezi s programi posameznih držav članic. Spremembe so se nanašale na vprašanja, kot so prenos finančnih sredstev med ukrepi, prilagoditev upravičencev in merila za upravičenost. To je omogočilo obravnavo nizke stopnje črpanja finančnih sredstev v prvih letih izvajanja in tudi nekaterih nepredvidenih težav, ki so nastale zaradi spremenjenih gospodarskih ali širših političnih razmer. Končna stopnja črpanja sredstev za obdobje 2007–2013 je trenutno ocenjena na 98 %. Evropski sklad za ribištvo (predhodnik Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo) je zagotavljal finančna sredstva za ribiški sektor in obalne skupnosti, da bi lahko dosegli gospodarsko vzdržnost na okolju prijazen način. Do 31. maja 2015 so bile obveznosti prevzete le za 90,8 % sredstev ESR. Obveznosti, ki so jih prevzele države članice od leta 2007 do 31. maja 2015, so znašale 3,91 milijarde EUR in so bile namenjene 134 689 dejavnostim. V istem obdobju so naložbe v sektor ribištva in akvakulture znašale 9,27 milijarde EUR: 42 % iz ESR, 26 % iz nacionalnih javnih prispevkov in 32 % iz zasebnih sredstev. Pri ukrepih za trajnostni razvoj ribiških območij je bil dosežen napredek in dosegli so več kot 11 % vseh prevzetih obveznosti ESR. Kar zadeva učinek finančnega vzvoda, 1 EUR odobrene pomoči ESR ustvari 1,37 EUR odobrene nacionalne pomoči (+2,2 % v primerjavi z 31. majem 2014), od tega 0,75 EUR zasebnih sredstev in 0,62 EUR nacionalnih javnih prispevkov.

Leta 2015 je bilo izvajanje sporazumov o partnerstvu o trajnostnem ribištvu ocenjeno kot del širšega ocenjevanja, ki je zajemalo različne finančne ukrepe v okviru skupne ribiške politike. V oceni je bilo ugotovljeno, da je bilo upravljanje sporazumov o partnerstvu o trajnostnem ribištvu v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja. Glede na analizo stroškov dostopa, ki jih plačujejo druga plovila tretjih držav na podlagi zasebnih dogovorov in pristojbin, ki jih plačajo lastniki plovil, v primerjavi z vrednostjo iztovorjenega ulova, so bile pristojbine, ki jih je izpogajala EU, ocenjene kot koristne za lastnike plovil in učinkovite. Ocena je pokazala, da so bili sporazumi o ribolovu tuna ekonomsko ugodnejši od sporazumov, ki veljajo za več vrst. Projekti instrumenta LIFE+ za nepovratna sredstva so pomenili 81 % celotnega večletnega proračuna programa v višini 2,1 milijarde EUR. To je v celotnem obdobju znašalo 1,7 milijarde EUR in spodbudilo pridobitev finančnih sredstev (1,8 milijarde EUR), ki so za več kot dvakrat presegla višino financiranja EU. Prispevek k dosežkom politik Glede na to, da naknadne ocene uspešnosti programov za razvoj podeželja in ESR v obdobju 2007–2013 še niso dokončane, dosežki, sporočeni v nadaljevanju, temeljijo zlasti na najnovejših razpoložljivih informacijah iz spremljanja teh programov. Pametna rast V obdobju 2007–2013 je imela skupna kmetijska politika zelo pozitiven vpliv na ekonomsko sposobnost kmetijskega sektorja z zagotavljanjem namenskega sektorskega financiranja za izboljšanje njegove uspešnosti. Faktorska produktivnost kmetijskega sektorja EU se je med letoma 2005 in 2014 poviševala za 0,7 % letno (in za 1,7 % letno v EU-13), kar jasno kaže, da učinkoviteje uporabljajo proizvodne dejavnike. Sredstva za razvoj podeželja so zagotovila podporo za razvijanje znanja, naložbe, različne oblike sodelovanja in inovativnost. V obdobju 2007–2013 je EKSRP podprl: 430 000 projektov posodobitve; zagonsko podporo 165 000 mladim kmetom; sodelovanje 385 000 kmetov v shemah kakovosti ter več kot 5 milijonov dni usposabljanja za kmete. Ukrepi za razvoj podeželja so poleg tega pomagali ustvariti ali razviti 70 000 (nekmetijskih) mikropodjetij. Sredstva EKSRP so podprla tudi zagotovitev boljšega dostopa do širokopasovnih povezav in/ali informacijske in komunikacijske tehnologije za 8 milijonov prebivalcev podeželja. Dostopovna omrežja naslednje generacije so do konca leta 2014 na podeželskih območjih dosegla 25 % – v primerjavi z manj kot 20 % v letu 2013. Čeprav je bila uporaba finančnih instrumentov v programih za razvoj podeželja v obdobju 2007–2013 še vedno skromna (364 milijonov EUR iz 16 programov za razvoj podeželja v 7 državah članicah), so bili nekateri rezultati spodbudni. Med letoma 2010 in 2014 je na primer jamstveni sklad, ki je deloval v Romuniji, financiran pa je bil v okviru politike razvoja podeželja, pripomogel k temu, da je bilo na voljo za 265 milijonov EUR posojil, in sicer tako, da je predložil 1 040 jamstev v skupni višini le 116 milijonov EUR.

Trajnostna rast V obdobju 2007–2013 je bilo več kot 80 % vseh plačil SKP povezanih z zagotavljanjem, da kmetje izpolnjujejo osnovne standarde za okolje (pa tudi za varnost živil, zdravje živali in rastlin ter dobro počutje živali). Poleg tega je EKJS s podporo kmetom omogočil opuščanje škodljivo intenzivnih praks. Emisije toplogrednih plinov iz kmetijstva (brez tal) so se še naprej stalno zmanjševale s povprečno letno stopnjo zmanjšanja 0,7 % med letoma 2001 in 2012, kar prispeva k doseganju ciljnega trenda zmanjševanja emisij CO2. V okviru programov razvoja podeželja so bile opravljene različne vrste plačil za posamezna področja, z namenom spodbuditi prakse upravljanja, ki imajo dokazano pozitiven učinek na biotsko raznovrstnost, tla, vodo in zrak, tako v kmetijskem kot gozdarskem sektorju. V programskem obdobju 2007–2013 so se površine, zajete v kmetijsko-okoljskih shemah, razširile na 47 milijonov hektarjev, kar je v letu 2013 pomenilo več kot 25 % kmetijskih površin v uporabi v državah EU-27. Podpora kmetom pri prehodu na ekološko kmetovanje je zajela 7,7 milijona hektarjev. Vse navedeno je pomembno prispevalo k izboljšanju okoljske uspešnosti kmetijstva v EU. Kar zadeva Evropski sklad za ribištvo, so države članice v obdobju 2007–2013 dejavno uporabljale razpoložljivi instrument umika iz obratovanja v okviru ESR za prilagajanje ribolovne zmogljivosti razpoložljivim virom. Mnoge države članice so v svojih poročilih o zmogljivosti flote za leto 2013 navedle, da so bile njihove ribolovne flote v ravnovesju s staleži lovljenih rib, čeprav ostajajo tudi predeli s presežnimi zmogljivostmi, zlasti v Sredozemlju. Letno poročilo Komisije za leto 2015 o izvajanju ESR potrjuje postopno zmanjšanje podpore ESR za ukrepe v zvezi s floto (stalna in začasna ukinitev ribolova) in stalno podporo okolju prijaznejšim ribolovnim praksam, ki so prispevale k povečanju števila ribjih staležev, ki se lovijo na ravni največjega trajnostnega donosa, s 27 v letu 2014 na 39 v letu 2015. LIFE+ je prispeval k večji ozaveščenosti in sodelovanju javnosti pri izvajanju okoljske politike in zakonodaje EU ter dobremu upravljanju na tem področju. Program je bil učinkovito orodje za spodbujanje izvajanja prednostnih nalog, določenih v Šestem okoljskem akcijskem programu (6. OAP). Ocene programa potrjujejo, da je bil LIFE+ „uspešen instrument z znatno dodano vrednostjo EU“. V dvajsetih letih izvajanja in poleg „količinsko opredeljenih koristi, ocenjenih na približno 600 milijonov EUR na leto“, je prispeval k: boljšemu ohranjanju in obnovi približno 4,7 milijona hektarjev površin; boljši kakovosti vode na približno 3 milijone hektarjev veliki površini; boljši kakovosti zraka za približno 12 milijonov ljudi; zmanjšanju količine odpadkov za približno 300 000 ton in reciklažo enega milijona ton odpadkov ter zmanjšanju emisij CO2 za 1,13 milijona ton na leto. Primer dodane vrednosti EU Program LIFE deluje kot platforma za izmenjavo najboljših praks in znanja, kar akterjem v EU omogoča medsebojno učenje na podlagi izkušenj. Po vsej EU je bilo deljenih in ponovljenih več kot 25 % rezultatov ohranitvenih ukrepov programa LIFE Narava. Primer uspešnega projekta izmenjave znanja je projekt Elia, namenjen ustvarjanju zelenih koridorjev za biotsko raznovrstnost pod nadzemnimi visokonapetostnimi vodi v gozdovih ob hkratnem znižanju letnih stroškov vzdrževanja za operaterje prenosnega sistema električne energije. S tem projektom je bilo obnovljenih 155 km (775 ha) v Belgiji in 31 km (155 ha) v Franciji. V obeh državah je pri dolgoročnem upravljanju ohranitvenih ukrepov sodelovalo 732 deležnikov iz 28 interesnih skupin. Analiza stroškov in koristi je pokazala, da so se letni stroški vzdrževanja zmanjšali za faktor 2,5–5, pri čemer se prvotna naložba povrne že v 3–9 letih. Operater v Belgiji naj bi po zaključku tega projekta v okviru LIFE tak pristop ob lastnem financiranju začel uporabljati še za nadaljnjih 600 km nadzemnih vodov, pri čemer pričakuje letni prihranek v višini približno 1 milijona EUR. Ukrepi, ki se izvajajo v okviru tega projekta, se uporabljajo za več kot 75 000 km vodov po vsej EU. Vključujoča rast

Kombinacija neposrednih plačil in tržnih ukrepov je pomagala omejiti izgubo delovnih mest in upad proizvodnje. Leta 2014 se je stopnja zaposlenosti v podeželskih območjih povečala na 63,3 %. To je bilo pomembno za 11 milijonov kmetij v EU, njihovih 22 milijonov redno zaposlenih in vseh, povezanih s kmetijstvom – npr. za 22 milijonov pri predelavi hrane, maloprodaji živil in gostinskih storitev ter dodatnih udeležencev v drugih sektorjih dobavne verige (ki skupaj tvorijo sektor s skoraj 44 milijoni delovnih mest). V okviru SKP se je spodbujal tudi uravnotežen teritorialni razvoj EU s pomočjo njenih ukrepov za razvoj podeželja, ki so v obdobju 2007–2013 podpirali skoraj 53 000 dejavnosti za izboljšanje osnovnih storitev na podeželskih območjih (npr. prevoz; elektriko, vzdrževanje gospodinjstva). Kar zadeva ESR, nedavna študija ocenjuje, da je bilo s pomočjo lokalnih akcijskih skupin za ribištvo ustvarjenih vsaj 7 300 delovnih mest, ob podpori ESR pa je bilo ohranjenih še nadaljnjih 12 500 delovnih mest ob ocenjenih stroških v višini 32 000 EUR na ustvarjeno ali ohranjeno delovno mesto in ustvarjenih več kot 200 novih podjetij. Glede na oceno, dokončano v letu 2015, so se ukrepi na podlagi sporazumov o partnerstvu o trajnostnem ribištvu izkazali za učinkovite v smislu gospodarskih koristi za EU in flote tretjih držav. Sporazumi o partnerstvu o trajnostnem ribištvu so podprli zaposlitev približno 2 500 državljanov EU na plovilih EU v številnih obalnih regijah EU. Največ v španskih regijah Andaluzija, Galicija, Baskija in Kanarski otoki, v Latviji in Litvi, v francoskih regijah Bretanja in Réunion ter v Pomorjanski regiji na Poljskem. Vendar je bilo ugotovljeno, da je na ustvarjanje delovnih mest, povezano s sporazumi o partnerstvu o trajnostnem ribištvu, v regijah, kot sta Andaluzija in Kanarski otoki, v obdobju ocenjevanja (2007–2013) negativno vplivalo zmanjšanje ribolovnih možnosti na podlagi sporazumov v zahodni Afriki, ki veljajo za več vrst rib. 1.6 Varnost in državljanstvo (razdelek 3) Proračun EU v razdelku 3 združuje vrsto programov (2,5 milijarde EUR, kar je 1,6 % skupnega proračuna EU v letu 2015), ki podpirajo nujne politične izzive, kot so varnost, azil, migracije in vključevanje, zdravje in varstvo potrošnikov, kultura in dialog z državljani. Finančna sredstva so usmerjena v projekte, pri katerih sodelovanje EU prinaša znatno povečanje učinkovitosti. Diagram 6: levo: Glavni programi, ki se v letu 2015 financirajo v okviru razdelka 3 / desno: Delež razdelka 3 v celotnem proračunu za leto 2015. (vsi zneski so v milijonih EUR) Ta del proračuna je bil letos še zlasti pod pritiskom zaradi begunske krize. Agencije, kot so Frontex, Evropski azilni podporni urad in Europol, so bile okrepljene s potrojitvijo prvotno dodeljenih sredstev za dejavnosti na Sredozemskem morju v okviru projektov „Triton“ in „Poseidon“ in dodatno pomočjo za vzpostavitev žariščnih točk. Sredstva za nujne ukrepe iz Sklada za azil, migracije in vključevanje in Sklada za notranjo varnost so bila znatno okrepljena (+130 milijonov EUR), z namenom pomagati najbolj obremenjenim državam članicam, kot sta Grčija in Italija. Poleg tega je bilo 25 milijonov EUR namenjenih za financiranje programa za preselitev.



Prednostne naloge Komisije: Programi v okviru razdelka 3 prispevajo zlasti k prednostnima nalogama Junckerjeve Komisije „pravosodje in temeljne pravice“ in „migracije“. Ti programi kljub majhnemu obsegu sredstev prispevajo k dosežkom strategije Evropa 2020. Zdravstveni program na primer financira ukrepe na področju zdravega staranja (predpogoj za pametno rast) in odpravljanja neenakosti na področju zdravja (ključen element vključujoče rasti), Sklad za azil, migracije in vključevanje pa prispeva k vključujoči rasti s financiranjem projektov za vključevanje državljanov tretjih držav. 1.6.1 Izvajanje programov iz večletnega finančnega okvira 2014–2020 Na področju varnosti, azila, migracij in vključevanja so države članice začele izvajati ukrepe, ki jih podpirata Sklad za azil, migracije in vključevanje ter Sklad za notranjo varnost, kot je navedeno v njihovih nacionalnih programih. Oba sklada sta ključna vira financiran