Bruselj, 16.2.2005

SEK(2005) 230 končno

Priporočilo za

MNENJE SVETA

v skladu s tretjim odstavkom člena 9 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnitvi konvergenčnega programa Združenega kraljestva, 2003/04–2009/10

(predložena s strani Komisije)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Uredba Sveta (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1] določa, da so morale nesodelujoče države članice, torej tiste, ki niso sprejele enotne valute, Svetu in Komisiji pred 1. marcem 1999 predložiti konvergenčne programe. V skladu s členom 9 te uredbe je moral Svet proučiti vse konvergenčne programe na podlagi ocen, ki sta jih pripravila Komisija in Odbor, ustanovljen na podlagi člena 114 Pogodbe (Ekonomsko-finančni odbor). Potem ko je proučil program, je Svet na podlagi priporočila Komisije in po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom podal mnenje. V skladu z Uredbo morajo države članice predložiti letne dopolnitve svojih konvergenčnih programov, ki jih lahko Svet prav tako prouči v skladu z istimi postopki.

Združeno kraljestvo je svoj prvi konvergenčni program, ki je obravnaval obdobje 1997/98–2003/04, predložilo 22. decembra 1998, Svet pa ga je ocenil 8. februarja 1999. Dopolnitve programa so bile predložene vsako naslednje leto. Združeno kraljestvo je zadnjo dopolnitev svojega konvergenčnega programa predložilo 17. decembra 2004. Službe Komisije so izdelale tehnično oceno te dopolnitve programa ob upoštevanju rezultatov gospodarskih napovedi služb Komisije iz jeseni 2004 in ob upoštevanju kodeksa ravnanja[2], skupno dogovorjene metodologije za ocenjevanje potencialnih rezultatov in ciklično prilagojenih saldov, priporočil iz širših smernic ekonomskih politik za obdobje 2003–2005 ter načel, določenih v Sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 27. novembra 2002 o okrepitvi usklajevanja proračunskih politik[3]. Iz te ocene izhaja naslednje:

- Organi Združenega kraljestva so dne 17. decembra 2004 predložili šesto dopolnitev konvergenčnega programa (v nadaljnjem besedilu „dopolnitev“), ki obravnava obdobje od finančnega leta 2003/04 do 2009/10. Dopolnitev vključuje zadnje projekcije o javnih financah s strani organov, kakor so bile opredeljene v predproračunskem poročilu z dne 2. decembra 2004 (PBR). Dopolnitev deloma ustreza zahtevam po podatkih iz popravljenega „kodeksa ravnanja o vsebini in obliki programov za stabilnost in konvergenčnih programov“. Podatki v zvezi s skupnimi stroški in prihodki niso podani v skladu z usklajenim sistemom ERA95, informacije pa niso podane s standardnimi tabelami, ki so bile dogovorjene s kodeksom ravnanja. Dopolnitev še naprej obravnava prejemke iz prodaje UMTS spektra kot letni vir dohodkov, ne pa kot prodajo premoženj, in ne podaja podatkov o njihovem pomenu za projekcije o javnih financah.

- Osrednja makroekonomska projekcija kaže na čvrsto ekonomsko rast, ki se upočasnjuje vse do trenda leta 2006 in čez. Pričakuje se izravnava rasti, pri čemer se napoveduje, da bo notranje povpraševanje pojemalo, nedavni negativni vpliv neto izvoza pa odpravljen. Na podlagi trenutno razpoložljivih informacij se makroekonomske projekcije iz programa zdijo na splošno uresničljive, kljub tveganjem, da bo rast kratkoročno nižja od pričakovane. Za leto 2005 se napoved zdi ugodna, a za leto 2006 ustreza napovedim služb Komisije. Po tem je trend rasti za leto 2007 in čez, kakor so ga napovedali organi, rahlo nižji od zadnjih napovedi glede potencialne rasti s strani služb Komisije.

- Vendar je pomembno upoštevati, da projekcija organov Združenega kraljestva glede javnih financ temelji na napovedovanju scenarija, v katerem je rast rezultatov trenda za četrtino odstotne točke nižja od stopnje, ki se uporablja v osrednji makroekonomski napovedi. Tudi v tem scenariju nižje rasti obstaja tveganje, da bo v letu 2005 rast BDP počasnejša od napovedane; kljub temu se bo srednjeročna predpostavka za rast rezultatov trenda verjetno izkazala za previdno oceno.

- Kljub močnemu trgu dela in poskoku povprečnega prihodka je inflacija po HICP skozi vse leto 2004 ostala zmerna in na splošno precej pod uradnim ciljem za inflacijo v višini 2 %. Zaradi predvidevanja nastajanja pritiska na cene je Bank of England štirikrat v letu zvišala obrestno mero svoje politike, kar je od novembra 2003 povzročilo kumulativni porast repo obrestne mere za 125 baznih točk do 4,75 %. Efektivni tečaj funta se je nominalno zmerno zvišal čez prvo polovico leta, a je za tem upadel, in na koncu 2004 je glede na začetek leta indeks vrednosti bil skorajda nespremenjen; dvostranski menjalni tečaj z evrom je odražal te spremembe, saj je v prvi polovici leta 2004 prišlo do apreciacije, na koncu leta pa se je povrnil na stopnjo, podobno tisti, ki je veljala pred dvanajstimi meseci. V preteklem letu je bil donos vladnih obveznic Združenega kraljestva na splošno skladen s trendi mednarodnih obvezniških trgov, medtem ko se je razlika za desetletne vladne obveznice za Nemčijo zaradi večjega razmika med kratkoročnimi obrestnimi stopnjami in višje neto zadolženosti javnih financ v Združenem kraljestvu glede na pretekla leta zvišala z okoli 50 baznih točk na začetku leta 2004 do najvišje vrednosti 100 baznih točk, ki je bila dosežena sredi novembra.

- Okvir za proračunsko politiko Združenega kraljestva temelji na dveh notranjih pravilih proračunske politike za javni sektor kot celoto: „zlato pravilo“ ima namen zagotoviti, da v poteku ekonomskega cikla vlada najema posojila samo za financiranje neto investicij, ne pa za kritje tekočih stroškov; „pravilo o vzdržnosti investicij“ pa ima namen ohraniti skozi cikel neto dolg javnega sektorja na „stabilni in previdni ravni“ pod 40 % BDP. Znotraj tega okvira posodobitev predvideva zmanjšanje primanjkljaja s 3,2 % BDP v finančnem letu 2003/04 na pod 3 % referenčno vrednost za 2004/05 (proračunsko leto je v skladu s paktom za stabilnost in rast referenčno obdobje za vrednotenje javnih financ Združenega kraljestva). Za tem dopolnitev predvideva postopno zmanjševanje primanjkljaja na srednji rok, a le do višine 1,7 % v letu 2008/09. Delež odhodkov se še naprej zvišuje v skladu s prednostnimi nalogami politik vlade, vključno s porastom neto investicij, vendar naj bi pričakovano povišanje deleža prihodkov pomenilo splošno izboljšanje v javnofinančnem saldu. Projekcije o primanjkljaju do leta 2006/07 so glede na prejšnjo dopolnitev kljub bistveno nespremenjenim makroekonomskim izgledom bile revidirane navzgor, za leto 2007/08 pa so bile ohranjene; posledično se po letu 2005/06 namerava doseči bolj fleksibilen kratkoročni položaj z ostrejšo konsolidacijo javnih financ kot v prejšnji dopolnitvi.

- Tveganja, da bi bil primanjkljaj večji od predvidenega, so videti bolj nakopičena na kratki rok. Zlasti v proračunskem letu 2004/05 bi lahko primanjkljaj presegel 3 % BDP. Tako na krajši kot na srednji rok so prisotna tveganja zaradi relativno ugodnih napovedi o rasti v letu 2005 in potenciala za oživitev pritoka prejemkov, ki bi lahko bila slabša od pričakovane, zlasti kar zadeva davek od dobička pravnih oseb. Zlasti v obdobju predvidene počasnejše rasti stroškov od leta 2006/07 bodo lahko za javno upravo nastopile težave pri prilagajanju na manjša proračunska sredstva in s tem pri uporabi zbranih neuporabljenih preostankov. Vendar so od leta 2006/07 relativno previdne makroekonomske projekcije protiutež tem negativnim tveganjem.

- Glede na to oceno tveganja je videti, da proračunski položaj iz programa ne zagotavlja zadostne varnostne rezerve pred prekoračitvijo praga primanjkljaja v višini 3 % BDP ob normalnih makroekonomskih nihanjih na kateri koli točki obravnavanega obdobja. To ne more zagotoviti, da bo srednjeročni cilj Pakta za stabilnost in rast o proračunskem položaju blizu ravnovesja dosežen do leta 2009/10. Vendar je treba obenem upoštevati, da na predvidene salde vpliva izvajanje zgoraj navedenega pomembnega programa javnih naložb.

- Delež bruto javnega dolga se bo po projekcijah zmerno zvišal skozi obdobje, ki ga obravnava dopolnitev (predvsem kot posledica primanjkljajev v primarnem saldu), z vrhom na ravni pod 43 % BDP leta 2007/08, kar je precej pod referenčno vrednostjo Pogodbe na višini 60 % BDP.

- Program pomeni revizijo vladnega programa strukturnih reform glede na prejšnjo dopolnitev in zagotavlja informacije o reformah na trgu dela, proizvodnem trgu in kapitalskem trgu. Prav tako tudi opisuje nadaljnje ukrepe za izboljšanje kvalitete javnih financ na podlagi večjega programa za okrepitev učinkovitosti javnega sektorja, ki je skladen s priporočilom, vključenim v širše smernice ekonomskih politik (BEPGs) 2003–2005, naj organi Združenega kraljestva zagotovijo, da se javne storitve, ki so povezane z načrtovanim povečanjem porabe, „izvajajo uspešno in ob zagotavljanju stroškovne učinkovitosti“. Dopolnitev tudi poudarja pomembna tekoča prizadevanja za izboljšanje merjenja rezultatov dejavnosti javnega sektorja.

- Videti je, da je Združeno kraljestvo v relativno ugodnem položaju glede dolgoročne vzdržnosti javnih financ. Relativno nizek delež javnega dolga v BDP in močan poudarek, ki so ga organi Združenega kraljestva med obstoječimi politikami postavili na dolgoročno vzdržnost javnih financ, sta v tem pogledu pozitivna. V programu opisana strategija temelji pretežno na doseganju visoke in stabilne dolgoročne ekonomske rasti, pri čemer so zdrave in vzdržne javne finance potreben pogoj. Čeprav ni mogoče izključiti stroškov zaradi staranja prebivalstva, saj obstaja možnost nezadostnega zagotavljanja zasebnih pokojninskih zavarovanj, ki bi lahko imela posledice za javne finance Združenega kraljestva, uvajajo organi z aprilom 2005 sklad za pokojninsko zavarovanje, ki ima namen zavarovati člane zasebnih pokojninskih shem z zagotovljenimi prejemki, ki bi postale plačilno nesposobne. Vendar je treba učinkovitost sheme še preskusiti. Poleg tega bi zavezanost notranjim proračunskim pravilom Združenega kraljestva pomenila, da bi vsako povečanje v zagotavljanju javnih pokojnin (povprečno glede na cikel) bilo financirano s prihodki ali prerazporeditvijo odhodkov. Relativno nizek delež davkov v Združenem kraljestvu bi moral olajšati prilagoditev morebitnih neravnovesij, ki bi nastala na daljši rok.

- Na splošno se v dopolnitvi orisane ekonomske politike deloma skladajo s specifičnim priporočilom glede javnih financ za Združeno kraljestvo iz dopolnitve iz leta 2004 širših smernic ekonomskih politik (BEPGs), namreč, da bi moralo Združeno kraljestvo izboljšati ciklično prilagojen položaj skladno s proračunskim položajem blizu ravnovesja ali v presežku na srednji rok. Za 2004/05 podatki o rezultatih dejavnosti še vedno ne potrjujejo dokazov o pomembnem napredku in obstaja visoka stopnja negotovosti tako za odhodke kot za prihodke, kar dopušča zgoraj zabeleženo tveganje, da bo lahko primanjkljaj presegel 3 % BDP. Vrh tega načrtovani rahlo ekspanzionistični položaj v letu 2005/06 in proračunski položaj na srednji rok ni v skladu s priporočilom iz širših smernic ekonomskih politik (BEPGs).

- Glede na navedeno bi bilo primerno, da Združeno kraljestvo zagotovi, da bo v skladu z načrti v proračunskem letu 2004/05 doseglo primanjkljaj, nižji od 3 % BDP, in izboljšalo ciklično prilagojeni položaj zaradi zagotovitve, da se na srednji rok doseže in ohrani proračunski položaj blizu ravnovesja ali v presežku.

Na podlagi te ocene je Komisija sprejela priloženo priporočilo za Mnenje Sveta o dopolnitvi konvergenčnega programa Združenega kraljestva in ga pošilja Svetu.

Priporočilo za

MNENJE SVETA

v skladu s tretjim odstavkom člena 9 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnitvi konvergenčnega programa Združenega kraljestva, 2003/04–2009/10

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[4] in zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

1. Dne 8. marca 2005 je Svet proučil dopolnitev konvergenčnega programa Združenega kraljestva, ki obravnava obdobje 2003/04–2009/10. Dopolnitev deloma ustreza zahtevam po podatkih iz popravljenega „kodeksa ravnanja o vsebini in obliki programov za stabilnost in konvergenčnih programov“. Podatki v zvezi s skupnimi stroški in prihodki niso podani v skladu z usklajenim sistemom ERA95, informacije pa niso podane s standardnimi tabelami, ki so bile dogovorjene s kodeksom ravnanja. Dopolnitev še naprej obravnava prejemke iz prodaje UMTS spektra kot letni vir dohodkov, ne pa kot prodajo premoženj, in ne podaja podatkov o njihovem pomenu za projekcije o javnih financah. V skladu s tem je Združeno kraljestvo pozvano, da doseže skladnost z zahtevami po podatkih.

2. Program vsebuje dva različna scenarija za makroekonomske in proračunske projekcije: „glavni“ makroekonomski scenarij in scenarij nižje rasti, ki temelji na predpostavki, da bo rast trenda za četrtino odstotne točke nižja kot v osrednji napovedi; ta scenarij je podlaga projekcij za javne finance. Scenarij nižje rasti se tako šteje kot referenčna podlaga za vrednotenje proračunskih projekcij in odraža kar uresničljive predpostavke. Scenarij predvideva v letu 2005 realno rast BDP na višini 3 %, kar je le malo nižje kot rast v višini 3½ % v letu 2004, po tem pa upočasnitev na 2¼ % v letu 2007/08. Na podlagi trenutno razpoložljivih informacij obstaja tveganje, da bo v letu 2005 rast BDP počasnejša od napovedane, saj je predvidena rast umeščena v zgornji del tekočega razpona napovedi; vendar se bo na srednji rok predpostavka o rasti trenda, ki je temelj projekcij o javnih financah, zelo verjetno izkazala za previdno. Tudi projekcije o inflaciji iz programa se zdijo realistične.

3. Okvir za proračunsko politiko Združenega kraljestva temelji na dveh notranjih pravilih proračunske politike za javni sektor: „zlato pravilo“ ima namen zagotoviti, da v poteku ekonomskega cikla vlada najema posojila samo za financiranje neto investicij, ne pa za kritje tekočih stroškov; „pravilo o vzdržnosti investicij“ pa ima namen ohraniti skozi cikel neto dolg javnega sektorja na „stabilni in previdni ravni“ pod 40 % BDP. Znotraj tega okvira posodobitev programa predvideva zmanjšanje primanjkljaja z ocenjenih 3,2 % BDP v proračunskem letu 2003/04 na pod 3 % referenčno vrednost za 2004/05 (proračunsko leto je v skladu s paktom za stabilnost in rast referenčno obdobje za vrednotenje javnih financ Združenega kraljestva). Za tem dopolnitev predvideva nadaljnje postopno zmanjševanje primanjkljaja na srednji rok, a le do višine 1,7 % v letu 2008/09. Delež odhodkov se še naprej zvišuje v skladu s prednostnimi nalogami politik vlade, vendar bi pričakovano povišanje deleža prihodkov v primeru, da bi do njega prišlo, pomenilo splošno izboljšanje v javnofinančnem saldu. Znotraj celotne ravni odhodkov se izvaja pomemben program javnih naložb, ki ima namen zvišati neto javne naložbe z 1,9 % BDP leta 2004/05 na 2,4 % leta 2007/08. Glede na dopolnitev iz leta 2003 so bile projekcije glede primanjkljaja tako za to proračunsko leto kot za naslednje proračunsko leto bile popravljene navzgor; vendar po letu 2005/06 pomenijo srednjeročne projekcije iz posodobitve rahlo hitrejšo konsolidacijo javnih financ kot je tista, ki izhaja iz prejšnje dopolnitve.

4. Nedvomno obstaja tveganje, da bi na kratki rok proračunski rezultat lahko bil slabši od predvidenega v programu. Zlasti v proračunskem letu 2004/05 bi lahko primanjkljaj presegel 3 % BDP. Tveganja so prisotna tako v krajšem kot v daljšem roku zaradi relativno ugodne napovedi glede rasti BDP v letu 2005 in potenciala za oživitev pritoka prejemkov, ki bi lahko bila slabša od pričakovane, zlasti kar zadeva davek od dobička pravnih oseb. Zlasti v obdobju predvidene počasnejše rasti stroškov od leta 2006/07 bodo lahko za javno upravo nastopile težave pri prilagajanju na manjša proračunska sredstva in s tem pri uporabi zbranih neuporabljenih preostankov. Vendar so od leta 2006/07 relativno previdne makroekonomske projekcije protiutež tem negativnim tveganjem.

5. Glede na to oceno tveganja je videti, da proračunski položaj iz programa ne zagotavlja zadostne varnostne rezerve pred prekoračitvijo praga primanjkljaja v višini 3 % BDP ob normalnih makroekonomskih nihanjih na kateri koli točki obravnavanega obdobja. To ne more zagotoviti, da bo srednjeročni cilj Pakta za stabilnost in rast o proračunskem položaju blizu ravnovesja dosežen do leta 2009/10. Vendar je treba obenem upoštevati, da je delež davkov relativno nizek in da na predvidene salde vpliva izvajanje zgoraj navedenega pomembnega programa javnih naložb.

6. Ocenjuje se, da je delež bruto javnega dolga dosegel 39,5 % BDP leta 2003/04, kar je precej pod referenčno vrednostjo Pogodbe na višini 60 % BDP. Program predvideva, da bo delež javnega dolga zmerno narasel za manj kot dve odstotni točki v obdobju do leta 2009/10.

7. Videti je, da je Združeno kraljestvo kljub višjim predvidenim proračunskim stroškom zaradi staranja prebivalstva v relativno ugodnem položaju glede dolgoročne vzdržnosti javnih financ. Relativno nizek delež javnega dolga v BDP in močan poudarek, ki so ga organi Združenega kraljestva med obstoječimi politikami postavili na dolgoročno vzdržnost javnih financ, sta v tem pogledu pozitivna. Višjih stroškov zaradi staranja prebivalstva ni mogoče izključiti, saj obstaja možnost nezadostnega zagotavljanja zasebnih pokojnin, ki bi lahko imela posledice za javne finance, vendar organi z aprilom 2005 uvajajo sklad za pokojninsko zavarovanje, ki ima namen zavarovati člane zasebnih pokojninskih shem z zagotovljenimi prejemki, ki bi postale plačilno nesposobne. Ti ukrepi so dobrodošli, njihovo učinkovitost pa je treba še preskusiti. Relativno nizek delež davkov v Združenem kraljestvu bi moral olajšati prilagoditev morebitnih neravnovesij, ki bi nastala na daljši rok.

8. V dopolnitvi orisane ekonomske politike se deloma skladajo s specifičnim priporočilom glede javnih financ za Združeno kraljestvo iz dopolnitve za leto 2004 širših smernic ekonomskih politik (BEPGs), namreč, da si mora Združeno kraljestvo „prizadevati za to, da se izogne nastanku čezmernega primanjkljaja, da izboljša ciklično prilagojeni položaj zaradi konsolidacije javnih financ, v skladu s proračunskim položajem blizu ravnovesja ali v presežku na srednji rok“. Za leto 2004/05 obstaja tveganje, da bo primanjkljaj presegel 3 % BDP. Vrh tega načrtovani rahlo ekspanzionistični položaj v letu 2005/06 in proračunski položaj na srednji rok nista v skladu s priporočilom iz širših smernic ekonomskih politik (BEPGs).

* * *

Na podlagi zgornje ocene Svet meni, da mora Združeno kraljestvo (i) zagotoviti, da v skladu z načrti ostane primanjkljaj pod 3 % BDP v proračunskem letu 2004/05, in (ii) izboljšati ciklično prilagojeni položaj zaradi zagotovitve, da se na srednji rok doseže in ohrani proračunski položaj blizu ravnovesja ali v presežku.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih projekcij

1. Glavna makroekonomska napoved | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |

Realni BDP – glavna napoved (sprememba v %) | KP 12/2004 | 3,25 | 3 – 3,5 | 2,5 - 3 | 2,25 -2,75 | ni pod. |

COM | 3,3 | 2,8 | 2,8 | ni pod. | ni pod. |

KP 12/2003 | 3 - 3½ | 3 - 3½ | 2½ - 3 | ni pod. | ni pod. |

Inflacija po HICP (%) | KP 12/2004 | 1¼ | 1¾ | 2 | 2 | ni pod. |

COM | 1,4 | 1,9 | 2,0 | ni pod. | ni pod. |

KP 12/2003 | 1¾ | 2 | 2 | ni pod. | ni pod. |

2. Makroekonomska napoved, ki je izhodišče za javne finance | 2004/05 | 2005/06 | 2006/07 | 2007/08 | 2008/09 |

Realni BDP – javne finance 2 (sprememba v %) | KP 12/2004 | 3¼ | 3 | 2½ | 2¼ | 2¼ |

COM 3 | 3,3 | 2,8 | 2,8 | ni pod. | ni pod. |

KP 12/2003 | 3¼ | 2¾ | 2½ | 2¼ | 2¼ |

Inflacija po HICP (%) | KP 12/2004 | 1¼ | 1¾ | 2 | 2 | 2 |

COM 3 | 1,4 | 1,9 | 2,0 | ni pod. | ni pod. |

KP 12/2003 | 1¾ | 2 | 2 | 2 | 2 |

Javnofinančni saldo4 (v % BDP) | KP 12/2004 | -2,9 | -2,8 | -2,3 | -2,1 | -1,7 |

COM 3 | -2,8 | -2,6 | -2,4 | ni pod. | ni pod. |

KP 12/2003 | -2,7 | -2,5 | -2,2 | -2,1 | -1,9 |

Primarni saldo5 (v % BDP) | KP 12/2004 | -0,9 | -0,7 | -0,2 | -0,1 | ni pod. |

COM 3 | -0,9 | -0,6 | -0,4 | ni pod. | ni pod. |

KP 12/2003 | -0,5 | -0,4 | ni pod. | ni pod. | ni pod. |

Ciklično prilagojeni saldo (v % BDP) | KP 12/2004 | -2,8 | -2,9 | -2,3 | -2,0 | -1,6 |

COM 3 | -2,7 | -2,4 | -2,1 | ni pod. | ni pod. |

KP 12/2003 1 | -2,4 | -2,4 | -2,2 | -2,0 | -1,8 |

Bruto javni dolg (v % BDP) | KP 12/2004 | 40,9 | 41,8 | 42,4 | 42,8 | 42,8 |

COM 3 | 40,4 | 40,9 | 41,2 | ni pod. | ni pod. |

KP 12/2003 | 40,2 | 40,8 | 41,1 | 41,4 | 41,5 |

Opombe: 1 Izračun služb Komisije na podlagi informacij iz programa. 2 Napoved glede BDP, ki je izhodišče za projekcije organov o javnih financah, temelji na oceni rasti trenda, ki je za četrtino odstotne točke nižja od osrednjega pogleda. 3 Podatki Komisije se nanašajo na koledarsko leto (na primer koledarsko leto 2004 ustreza proračunskemu letu 2004/05). 4 V svoje projekcije o javnofinančnem saldu organi Združenega kraljestva vključujejo letne prilive iz prodaje UMTS licenc v višini okoli 1,4 milijarde funtov. Ustrezna prilagoditev zaradi usklajevanja proračuna s postopkom za čezmerni primanjkljaj povzroča letno zmanjšanje salda (se pravi povečanje primanjkljaja) za približno 0,1 odstotno točko. Vsi podatki iz tabele so podani po prilagoditvi podatkov iz dopolnitve, ki so jo opravile službe Komisije. 5 Organi Združenega kraljestva navajajo primarne salde ob izključevanju neto obresti, ne pa samo plačil obresti, kakor službe Komisije. Številke v tabeli prikazujejo zneske, ki so jih službe Komisije preračunale na podlagi tabele 4.4. iz dopolnitve programa. Viri: Konvergenčni program (KP); Napovedi služb Komisije iz jeseni 2004 (COM); izračuni služb Komisije. |

[1] UL L 209, 2.8.1997. Vsi dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] Popravljeno mnenje Ekonomsko-finančnega odbora o vsebini in obliki programov stabilnosti in konvergenčnih programov, ki ga je potrdil Ekonomsko-finančni svet dne 10.7.2001.

[3] COM(2002) 668, 27.11.2002.

[4] UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Vsi dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.