[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 17.9.2010

COM(2010) 475 konč.

2010/0253 (COD)

Predlog

DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja

(Prenova)

SEC(2010) 1043 SEC(2010) 1042

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

OZADJE PREDLOGA

Kontekst

Po velikem razcvetu v 19. in prvi polovici 20. stoletja je železniški sektor začel nazadovati zaradi vse večje priljubljenosti avtomobilov in letalskega prevoza od leta 1970 dalje. Da bi ustavila to nazadovanje, je Evropska komisija sprejela številne zakonodajne ukrepe, katerih cilj je bila ponovna oživitev železnic s postopno vzpostavitvijo „enotnega evropskega železniškega območja“. Prvi železniški paket, ki ga je Komisija predložila leta 1998 in je bil sprejet konec leta 2000, je pokazal željo tako nacionalnih kot tudi evropskih oblikovalcev politike po reformi regulatornega okvira, da bi se zagotovilo povezovanje železniškega sektorja na evropski ravni in mu omogočilo, da se kar najbolje sooči s konkurenco, ki jo predstavljajo drugi načini prevoza.

Prvi železniški paket sestavljajo tri direktive:

- Direktiva 2001/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2001[1], ki je spremenila že obstoječo Direktivo Sveta z dne 29. julija 1991 o razvoju železnic Skupnosti[2];

- Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2001/13/ES z dne 26. februarja 2001[3], ki je spremenila že obstoječo Direktivo Sveta z dne 27. junija 1995 o izdaji licence prevoznikom v železniškem prometu[4]; ter

- Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2001/14/ES z dne 26. februarja 2001 o dodeljevanju železniških infrastrukturnih zmogljivosti, naložitvi uporabnin za uporabo železniške infrastrukture in podeljevanju varnostnega spričevala[5].

Začetek veljavnosti teh direktiv leta 2003 je imel daljnosežen vpliv na način izvajanja železniškega prometa v Evropski uniji (EU). Obstajata dva ločena akterja – prevozniki v železniškem prometu in upravljavci železniške infrastrukture. Prevozniki v železniškem prometu, ki so pridobili licenco v skladu z merili EU, morajo imeti možnost dostopa do železniške infrastrukture na pošten in nediskriminatoren način ter ponujati vseevropske storitve. Upravljavci železniške infrastrukture lahko zaračunavajo uporabnine za svoja omrežja in morajo zagotoviti minimalno raven storitev, vključno z dostopom do določenih objektov. Direktive opredeljujejo pravice dostopa za storitve železniškega prevoza blaga in potnikov ter nekatere zaščitne ukrepe v zvezi z upravljanjem prevoznikov v železniškem prometu, da se konkurentom zagotovi nediskriminatoren dostop do omrežja. Poleg tega direktive določajo tudi smernice za vzpostavitev neodvisnih nacionalnih regulatornih organov na področju železniškega prometa, da bi se zagotovila nediskriminatoren dostop in spremljanje konkurence na trgih storitev v železniškem prometu.

S tem novim regulatornim okvirom je železniški industriji uspelo stabilizirati obseg prevoza in v nekaterih državah članicah ponovno pridobiti tržni delež od cestnega prometa. Pred izbruhom krize se je upočasnilo tudi zmanjševanje zaposlovanja. Vendar povečanje železniškega prevoza blaga v smislu ton, prevoženih v zadnjih letih, ni bilo dovolj močno, da bi se ponovno pridobil tržni delež v višini 2,3 odstotne točke, ki je bil izgubljen med letoma 1995 in 2003. Če se bo trenutni trend nadaljeval, se skupni modalni delež železniškega prevoza blaga ne bo izboljšal. Za prevoz potnikov v železniškem prometu upad v zadnji treh desetletjih ni bil tako dramatičen kot za prevoz blaga. Delež, ki ga imajo železnice na trgu celotnega potniškega prometa, se je v EU-15 zmanjšal z 10,2 % v letu 1970 na 6,1 % v letu 2003 (glede na potniške kilometre). V EU-27 se je delež prevoza potnikov v železniškem prometu zmanjšal s 6,6 % v letu 1995 na 5,9 % v letu 2003. Od takrat se je nekoliko izboljšal in stabiliziral.

Trenutne gospodarske razmere še poslabšujejo slabe rezultate trga storitev v železniškem prometu. Dejavnosti na področju storitev prevoza blaga (vključno z železniškim) so nedavno doživele velik padec (med 20 % in 50 %, odvisno od tržnega dela), upočasnile pa so se tudi dejavnosti na področju prevoza potnikov. Zainteresirane strani so opozorile, da naložbe v skladu z nacionalnimi načrti oživitve niso tako hitre, kot se je upalo, in da se lahko pričakuje veliko zmanjšanje števila delovnih mest, predvsem v sektorju prevoza blaga.

Problemi, ki jih je treba obravnavati

Razvoj železniškega sektorja in njegovo sposobnost konkurirati z drugimi načini prevoza še vedno ovirajo resno problemi, povezani z (a) neustreznim financiranjem in določanjem cen infrastrukture, (b) stalnimi ovirami konkurenčnosti in (b) pomanjkanjem ustreznega regulatornega nadzora.

(a) Višina naložb v razvoj in vzdrževanje železniške infrastrukture ostaja v velikem številu držav članic nezadostna. V številnih primerih se kakovost obstoječe infrastrukture še vedno znižuje. Premajhne nalože, ki so bile opažene na nacionalni ravni, so delno posledica odsotnosti jasnih naložbenih načrtov in dolgoročnih strategij. Slabo vzdrževanje, počasno posodabljanje in vse več ozkih grl v omrežju neposredno vplivajo na prevoznike v železniškem prometu, saj ne morejo slediti drugim načinom prevoza in privabljati naložb. Zaradi neustrezne višine in strukture uporabnin za dostop do infrastrukture so v številnih državah članicah težave še večje.

(b) Konkurenčnost med prevozniki v železniškem prometu omejujejo številni dejavniki. Nezadostna preglednost tržnih pogojev in slabo delujoč institucionalni okvir novim prevoznikom na trgu še naprej otežujeta zagotavljanje konkurenčnih storitev v železniškem prometu. Drug pomemben element je nenehna diskriminacija, s katero se soočajo novi prevozniki pri pridobivanju dostopa do storitev, povezanih z železnico, ki jih imajo v lasti in jih upravljajo prvotni prevozniki v železniškem prometu. Diskriminacijo pa je še vedno mogoče najti tudi v pogojih za dostop do infrastrukture (dodeljevanje vlakovnih poti in uporabnina zanje).

Zgoraj navedene probleme še povečujejo težave, s katerimi se srečujejo regulatorni organi pri izvajanju svojih nadzornih nalog, zlasti pri zagotavljanju nediskriminacije med prevozniki v železniškem prometu in preverjanju, ali se načela zaračunavanja uporabnine ustrezno uporabljajo oziroma ali se v celoti upošteva ločevanje poslovnih računov. Te težave so pogosto posledica pomanjkanja ustrezno usposobljenega osebja in drugih virov. V številnih primerih je oteževalni dejavnik nezadostna neodvisnost od upravljavcev železniške infrastrukture, prvotnega prevoznika v železniškem prometu ali ministrstva, ki izvaja pravice lastništva nad prvotnim prevoznikom.

Dosledno izvajanje obstoječe zakonodaje bo bistveno prispevalo k reševanju teh problemov. Da bi zagotovila izvajanje obstoječe zakonodaje, je Komisija zato začela postopke za ugotavljanje kršitev proti državam članicam, ki te zakonodaje niso pravilno ali popolno prenesle.

Vendar v obstoječem regulatornem okviru obstajajo pomanjkljivosti, nejasnosti in vrzeli, ki jih je treba obravnavati, da bi se v celoti uresničili prvotni cilji zakonodaje. Komisija meni, da je eden od načinov za to prenova prvega železniškega paketa.

CILJI PREDLOGA

Splošni cilji

Glavni cilj prometne politike Evropske unije je vzpostavitev notranjega trga z razvojem skupnih politik za spodbujanje visoke stopnje konkurenčnosti ter skladnega, uravnoteženega in trajnostnega razvoja gospodarskih dejavnosti. Predlog za prenovo prvega železniškega paketa bo z dopolnitvijo in okrepitvijo obstoječih ukrepov, ki so bili sprejeti v železniškem sektorju na ravni EU, prispeval k temu cilju, saj bo olajšal povezovanje in razvoj evropskega trga storitev v železniškem prometu.

Vzpostavitev dejanskega notranjega trga je temeljnega pomena za ponovno oživitev železniškega sektorja ter bo pomagala spodbuditi konkurenčnost storitev železniškega prevoza blaga in potnikov, s čimer se bosta povečala njihova privlačnost in modalni delež. Zaradi večje energetske učinkovitosti železniškega prevoza (zlasti v primerjavi s cestnim prevozom) bi se zaradi premika modalnega deleža s cestnega na železniški promet zmanjšale emisije CO2 in drugih onesnaževal.

Horizontalni cilji

Cilj poenostavitve, pojasnitve in posodobitve regulatornega okolja v Evropi je v središču delovanja Komisije. Zaradi želje po uresničitvi tega medsektorskega strateškega cilja si Komisija prizadeva za sprejetje daljnosežnega načrta za boljšo zakonodajo, katerega cilj je napredek v skladu s strategijo Evropa 2020.

Pravna poenostavitev s konsolidacijo in združitvijo je prvi horizontalni cilj, na katerem sloni ta pobuda za prenovo. Odprava obstoječega sklicevanja na tri direktive s prestrukturiranjem in združitvijo v en sam zakonodajni akt o dostopu do železniškega prometa bi bila ključnega pomena za uresničitev tega cilja.

Poleg tega Komisija meni, da bi pojasnitev nekaterih določb zakonodaje o dostopu do železniškega prometa olajšala ustrezen prenos in učinkovito izvajanje prava Evropske unije v vseh državah članicah. Kot je navedeno zgoraj, so nekatere določbe prvega železniškega paketa dvoumne in načinov izvajanja ne opredeljujejo dovolj jasno.

Nazadnje je treba omeniti tudi potrebo po posodobitvi zakonodaje z odpravo zastarelih določb (ki so bile zgodovinsko relevantne pred popolnim odprtjem trga in so lahko povezane s tradicionalnim združevanjem prevoznikov in upravljavcev infrastrukture) in uvedbo novih določb, ki bolj ustrezajo delovanju današnjega trga (na primer v zvezi z novimi prevozniki in popolnim ali delnim lastništvom države nad infrastrukturo).

Posebni cilji

Predlagana prenova prvega železniškega paketa obsega (a) ustrezno financiranje železniške infrastrukture in zaračunavanje uporabnin zanjo, (b) pogoje za konkurenco na trgu storitev v železniškem prometu in (c) organizacijske reforme, potrebne za zagotovitev ustreznega nadzora nad trgom.

(a) Zagotovitev ustreznega, preglednega in trajnostnega financiranja infrastrukture ter lajšanje naložb prevoznikov v železniškem prometu zaradi večje predvidljivosti razvoja infrastrukture in pogojev dostopa, skupaj z ustreznejšo višino in strukturo zaračunavanja uporabnin za infrastrukturo, boljšo konkurenčnostjo prevoznikov v železniškem prometu glede na druge načine prevoza in prispevanju k ponotranjenju stroškov, predstavljajo prvi cilj predlagane prenove.

(b) Preprečevanje izkrivljanja konkurence zaradi uporabe državnih sredstev za komercialne dejavnosti, preprečevanje zbiranja poslovno občutljivih informacij s strani prvotnih prevoznikov in njihove uporabe proti možnim konkurentom, odprava navzkrižja interesov pri upravljanju z železnico povezanih storitev in povečanje njihove razpoložljivosti za nove prevoznike kot tudi povečanje preglednosti trga, da bi se zagotovila učinkovita konkurenca, predstavljajo drugi niz ciljev.

(c) Glede regulatornega nadzora namerava predlagana prenova zagotoviti, da bodo lahko regulatorni organi zaradi večje neodvisnosti, razširjenih pristojnosti in drugih sredstev, ki jim bodo na voljo, učinkovito opravljali svoje naloge.

OPREDELITEV PREDLAGANIH SPREMEMB

Predhodna proučitev

Na podlagi obsežnih raziskav in ocene je Komisija opredelila vrsto ukrepov, ki bi lahko prispevali k uresničitvi vsakega od ciljev, navedenih v zgornjem oddelku. Na podlagi študij, ki so se opravljale več let[6], in ob upoštevanju prispevkov zainteresiranih strani je Komisija pripravila 37 ukrepov. Na podlagi temeljite predhodne proučitve teh 37 ukrepov je nastal paket 26 ukrepov. Predhodna proučitev je potekala v dveh korakih – pri prvem so se upoštevali rezultati posvetovanja z zainteresiranimi stranmi, pri drugem pa se je opravila neodvisna ocena ukrepov na podlagi petih meril (učinkovitost, čas izvajanja, uspešnost, upravna izvedljivost in skladnost z obstoječim pravnim okvirom).

Zunanje izvedensko mnenje in posvetovanje z zainteresiranimi stranmi

Po odločitvi, da se opravi ocena učinka pobude za prenovo prvega železniškega paketa, je podjetje PriceWaterhouseCoopers Advisory (PWC) dobilo naročilo za izvedbo zunanje študije na podlagi okvirne pogodbe Generalnega direktorata za energetiko in promet TREN/A2/143-2007 glede ocene učinka in vrednotenja.

Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi, v katero je bilo vključenih skoraj 380 organizacij iz EU-25 (EU-27 brez Cipra in Malte, ki nimata železnic), se je izvedlo v okviru zunanje študije podjetja PWC. Zainteresirane strani se je prosilo, naj navedejo posebne ovire, ki po njihovem mnenju ovirajo popolno odprtje mednarodnega trga storitev v železniškem prometu in razvoj z železnico povezanih storitev. Poleg tega so bile zainteresirane strani pozvane, naj opredelijo področja zakonodajnega okvira EU, ki bi se lahko izboljšala, in dajo svoje mnenje glede možne učinkovitosti predvidenih ukrepov.

Ocena učinka

Na podlagi zgoraj navedene zunanje študije in sklepov posvetovanja z zainteresiranimi stranmi je Komisija pripravila količinsko in kakovostno oceno učinka za celoten paket predhodno izbranih ukrepov. V tej oceni so se preučile tudi tiste alternativne možnosti za nove ukrepe za posodobitev obstoječega regulatornega okvira, za katere se predhodno ocena učinka ni opravila.

Subsidiarnost

Problemi, s katerimi se sooča železniški sektor, vključujejo nadnacionalne vidike, ki zahtevajo ukrepanje na ravni EU. Premajhna usklajenost v odnosih med državami članicami in drugimi akterji zmanjšuje učinkovitost mednarodnega železniškega prometa, kar povečuje tveganje premika z železniškega na cestni prevoz, ki bi povzročil večjo preobremenjenost in onesnaženost. Pojasnitev regulatornega okvira za dostop na trg železniških storitev, da bi se olajšala vstop na trg in konkurenčnost ter razvili trgi železniških storitev, vključno s tistimi, ki so povezane z opravljanjem prevoznih storitev, se lažje doseže na ravni Unije kot na ravni posameznih držav članic.

PRIPOMBE GLEDE GLAVNIH PREDLAGANIH SPREMEMB

Ločevanje poslovnih računov (člen 6)

Nove določbe pojasnjujejo potrebno ločevanje poslovnih računov prevoznikov v železniškem prometu, da bi se zagotovila ustrezna preglednost. Uvajajo obveznost, da se računi dejavnosti, ki imajo zakonski monopol, vodijo ločeno od računov dejavnosti, za katere velja konkurenčnost. Ta zaščitni ukrep je potreben za preprečevanje izkrivljanja konkurence in preprečuje, da bi se državna sredstva, ki so namenjena neprofitnim dejavnostim, porabila za podporo komercialnim dejavnostim.

Neodvisnost bistvenih funkcij (člen 7)

Predlagano črtanje odpravlja možnost prenosa pobiranja uporabnin za železniško infrastrukturo na prevoznike v železniškem prometu. Ta ukrep bi prispeval k lojalni konkurenci, saj bi nekaterim (prvotnim) prevoznikom v železniškem prometu preprečil pridobitev dostopa do poslovno občutljivih informacij o specifikacijah vlakovne poti na računih konkurenčnih (novih) prevoznikov v železniškem prometu. Zagotavlja tudi dodatno spodbudo za trdno in nediskriminatorno finančno upravljanje infrastrukture.

Strategija razvoja železniške infrastrukture (člen 8)

V skladu s tem členom bodo morale države članice objaviti srednje- do dolgoročne strategije razvoja železniškega sektorja, ki jim bodo omogočale dosego prihodnjih potreb mobilnosti ter ki bodo temeljile na trdnem in trajnostnem financiranju železniškega sistema. To bo spodbujalo dolgoročne naložbe za celotno življenjsko obdobje, na katerih temelji železniška industrija. Dolgoročne zaveze so potrebne za pritegnitev novih akterjev na trg in razvoj novih storitev.

Z železnico povezane storitve (člen 13)

Predlagane spremembe so povezane s posodobitvijo z železnico povezanih storitev in so dvojne.

Prvič, zaradi preprečitve navzkrižja interesov med ponudniki z železnico povezanih storitev ali lastniki objektov, potrebnih za izvajanje železniških storitev, na eni strani in prvotnimi prevozniki v železniškem prometu na drugi strani, se uvedejo zahteve po neodvisnosti (npr. pravna, organizacijska neodvisnost in neodvisnost pri sprejemanju odločitev) za upravljanje objektov, potrebnih za izvajanje železniških storitev, in opravljanje prevoznih storitev. Ta ukrep bo prispeval k zagotovitvi nediskriminatornega dostopa do objektov, potrebnih za izvajanje železniških storitev.

Drugi ukrep, predlagan v členu 13, je uvedba določb po načelu „uporabi ali izgubi“ za upravljanje z železnico povezanih objektov, potrebnih za izvajanje železniških storitev. Če se objekt, potreben za izvajanje železniških storitev, ne uporablja, mora njegov lastnik zagotoviti, da je na voljo drugi zainteresirani strani (na podlagi najemne ali zakupne pogodbe). Ta ukrep povečuje razpoložljivost na trgu objektov, potrebnih za izvajanje železniških storitev tako, da se preprečijo težave, ki bi lahko nastale zaradi umetne preobremenjenosti.

Čezmejni sporazumi (člen 14)

Predlagane določbe pojasnjujejo splošna načela, ki se uporabljajo pri čezmejnih sporazumih med prevozniki v železniškem prometu, med državami članicami ter med državami članicami in tretjimi državami. Določbe vsebujejo tudi zahteve za uradno obvestilo in postopke za sodelovanje, ki Komisiji omogočajo, da zagotovi skladnost sporazumov s pravom Evropske unije.

Spremljanje trga (člen 15)

Cilj je pojasniti, da bodo naloge Komisije v okviru spremljanja trga zajemale na primer naložbe v železniško infrastrukturo, gibanje cen in kakovost železniških prevoznih storitev ter obveznosti javne službe za prevoz potnikov v železniškem prometu, ter da morajo države članice ustrezne podatke predložiti v skladu z novo prilogo IV. Ta ukrep bo pomagal opredeliti ozka grla na trgu storitev.

Objava programa omrežja (člen 27)

Predlagane določbe pojasnjujejo, kako in s katerimi sredstvi morajo upravljavci železniške infrastrukture objavljati programe omrežja. Objava programov omrežja v dodatnem uradnem jeziku EU in v elektronski obliki na portalu Evropske agencije za železnice (ERA) bo povečala dostopnost programov omrežja in tako izboljšala preglednost.

Informacije v zvezi s sistemi zaračunavanja (člen 29)

Za povečanje preglednosti pri uporabi državnih sredstev se predlaga, da države članice v programih omrežja objavijo okvire za zaračunavanje.

Pogodbe med pristojnimi organi in upravljavci železniške infrastrukture (člen 30)

V predlaganih spremembah so podrobno opisani postopki za razvoj in upravljanje pogodbenih sporazumov med nacionalnimi pristojnimi organi in upravljavci železniške infrastrukture v zvezi s stroški infrastrukture in uporabninami za dostop. Regulatorni organ mora zlasti oceniti, ali so predvidena srednje- do dolgoročna proračunska sredstva ustrezna za dosego rezultatov v zvezi z infrastrukturo v zadevnem obdobju (ciljni rezultati). Neodvisna ocena lahko prispeva k zmanjšanju tveganja, da bi prvotni prevozniki v železniškem prometu uporabljali svojo politično moč za vplivanje na sporazume.

Načela zaračunavanja uporabnin (člen 31)

Vsebina člena 31 se spremeni tako, da se uvedeta dva ločena ukrepa:

Prvi je povezan z diferenciacijo uporabnin za dostop po tirih glede na značilnosti emisij hrupa, ki ga povzročajo vozna sredstva, iz katerih je sestavljen vlak. To bo nedvomna spodbuda za posodobitev infrastrukture in zlasti za naložbe v bolj trajnostne železniške tehnologije.

Za izboljšanje preglednosti uporabnin je jasno navedeno, da morajo ponudniki storitev zagotoviti tudi informacije o uporabninah za z železnico povezane storitve, upravljavci infrastrukture pa jih morajo objaviti v svojih programih omrežja.

Izjeme od načel zaračunavanja uporabnin (člen 32)

Za povečanje usklajenosti nacionalnih ureditev zaračunavanja za dostop po tirih se predlaga uvedba skupnih načel za določitev „tržnih delov“, za katere bi lahko uvedli pribitke. Zadevna merila so določena v odstavku 3 Priloge VIII.

Za skrajšanje prehodnega obdobja, v katerem bi bile proge opremljene tako z nacionalnimi sistemi signalizacije kot z Evropskim sistemom vodenja vlakov (ECTS), in posledično za zmanjšanje stroškov vzdrževanja infrastrukture se predlaga znižanje uporabnin za dostop do infrastrukture pri vlakih, opremljenih z ECTS.

Sodelovanje med upravljavci infrastrukture (člen 37)

Glede dodelitve infrastrukturne zmogljivosti po členu 40, novi člen 37 predlaga uvedbo novih ukrepov, ki bi zagotovili sodelovanje med upravljavci infrastrukture pri določanju sistemov zaračunavanja na več kot enem omrežju.

Regulatorni organi (člen 55)

Predlaga se posodobitev določb o neodvisnosti regulatornih organov, in sicer z jasno navedbo, da morajo biti neodvisni od katerega koli drugega javnega organa. Zagotovitev neodvisnosti regulatornih organov, zlasti od javnega organa, ki izvaja pravice lastništva nad prvotnim prevoznikom v železniškem prometu, bo zmanjšala možnosti za nastanek navzkrižij interesov ter tako okrepila sposobnost nadzora in verodostojnost.

Naloge regulatornega organa (člen 56)

Trije ukrepi iz člena 56 razširjajo pristojnosti regulatornih organov. (1) V njihovi izrecni pristojnosti bodo odločitve v zvezi z dostopom do z železnico povezanih storitev in s tem povezanimi uporabninami, kar je bistveno za zagotavljanje vstopa na trg in poštene konkurence. (2) Za boljše ločevanje poslovnih računov, preprečevanje, da bi se državna sredstva, namenjena neprofitnim dejavnostim, porabila za podporo komercialnim dejavnostim, s čimer bi se izognili nepošteni konkurenci. Regulatorni organi bodo pristojni tudi za izvajanje revizij ali za začetek zunanjih revizij pri prevoznikih v železniškem prometu in upravljavcih infrastrukture, da se preveri spoštovanje določb o ločevanju poslovnih računov. (3) Slednjič, da se regulatornim organom omogoči učinkovitejše izvajanje svojih nalog, morajo upravljavci infrastrukture zagotoviti podatke stroškovnega računovodstva v zbirni in standardizirani obliki „finančnih izkazov za namene nadzora“.

Sodelovanje med regulatornimi organi (člen 57)

Za okrepitev čezmejnega sodelovanja in izboljšanje pogojev vstopa na trg bodo morali regulatorni organi sodelovati pri sprejemanju odločitev o vprašanjih dostopa in uporabnin v zvezi z mednarodnimi storitvami. Pri tem mora postopek odločanja omogočati pravočasno izmenjavo informacij med regulatornimi organi.

Razvrščanje z železnico povezanih storitev (Priloga III)

Opredelitev uporabe električnega napajalnega sistema za vlečni tok, ki bi bila del minimalnega paketa storitev dostopa do infrastrukture, bi zagotovila, da za te storitve veljajo nediskriminatorni pogoji. Poleg tega bo obveznost ločenega prikaza stroškov uporabe električnega napajalnega sistema za vlečni tok zagotovila večjo preglednost pri stroških delovanja omrežja in tako bolj spodbujala upravljavce infrastrukture k znižanju cene uporabe infrastrukture.

Vsebina programa omrežja (Priloga VI)

Ukrepi iz Priloge VI pojasnjujejo vsebino programov omrežja za izboljšanje njihove učinkovitosti in povečanje preglednosti na trgu storitev v železniškem prometu. Nove določbe predvidevajo zlasti, da morajo upravljavci infrastrukture objaviti (1) obrazec za prošnje za dodelitev zmogljivosti, (2) podrobne informacije o postopkih za dodeljevanje na mednarodnih vlakovnih poteh, (3) informacije o zahtevkih za pridobitev licenc v železniškem prometu in varnostnih spričeval, (4) informacije o postopkih reševanja sporov in pritožbe v zvezi z dostopom na trg ter (5) informacije o dostopu do z železnico povezanih objektov, potrebnih za izvajanje železniških storitev (poleg informacij o tarifah, ki se že zahtevajo).

Pogodbeni sporazumi (Priloga VII)

Nova priloga VII pojasnjuje vsebino in delovanje pogodbenih sporazumov iz člena 30, da se spodbudi uvedba dolgoročnih strategij za razvoj železnic.

Stroški infrastrukture in zahteve v zvezi z uporabninami (Priloga VIII)

Za spodbuditev trdnega in trajnostnega financiranja železniških sistemov so v novi prilogi VIII pojasnjene nekatere določbe člena 31. To vključuje podrobno opredelitev (1) stroškov, ki ne smejo biti vključeni v izračun neposrednih stroškov minimalnega paketa storitev dostopa do infrastrukture in za dostop po tirih (kakor je opredeljeno v odstavkih 1 in 2 Priloge III), (2) pogojev za ločevanje uporabnin za dostop po tirih glede na značilnosti emisij hrupa, (3) načina, kako bodo upravljavci infrastrukture opredelili tržne dele v zvezi z možnostjo uvedbe pribitkov ter (4) glavnih značilnosti in načel ureditev za izvedbo.

Finančni izkazi za namene nadzora (Priloga X)

Nova priloga X natančno opredeljuje skupno standardizirano obliko za predložitev finančnih izkazov za namene nadzora . Ta ukrep bo regulatornim organom omogočil podrobno analizo informacij, ki jih bodo predložili upravljavci infrastrukture, in jim olajšal izvajanje dejavnosti nadzora.

ê 2004/49/ES člen 30.1 (prilagojeno)

2010/0253 (COD)

Predlog

DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

√ o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja Õ

(Prenova) (Besedilo velja za EGP)

ê 2001/14/ES (prilagojeno)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe √ o delovanju Evropske unije Õ in zlasti člena √ 91 Õ Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Ö Evropske Õ komisije,

√ po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, Õ

ob upoštevanju mnenja Ö Evropskega Õ ekonomsko-socialnega odbora[7]

ob upoštevanju mnenja Odbora regij[8],

v skladu z √ rednim zakonodajnim Õ postopkom,

ob upoštevanju naslednjega:

ò novo

(1) Direktiva Sveta 91/440/EGS z dne 29. julija 1991 o razvoju železnic Skupnosti[9], Direktiva Sveta 95/18/ES z dne 19. junija 1995 o izdaji licence prevoznikom v železniškem prometu[10] in Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2001/14/ES z dne 26. februarja 2001 o dodeljevanju železniških infrastrukturnih zmogljivosti, naložitvi uporabnin za uporabo železniške infrastrukture[11] so bile v letih 2004 in 2007 znatno spremenjene. Ker so potrebne dodatne spremembe in ker med temi pravnimi določbami obstaja povezava, bi bilo zaradi jasnosti treba navedene direktive prenoviti in združiti v en sam akt.

ê 91/440/EGS uvodna izjava 1 (prilagojeno)

(2) Večje povezovanje prevoznega sektorja √ Unije Õ je bistven element √ dokončne vzpostavitve Õ notranjega trga, železnice pa so pomemben del prevoznega sektorja √ Unije, ki se pomika v smeri doseganja trajnostne mobilnosti Õ.

ê 91/440/EGS uvodna izjava 2

(3) Izboljšati bi bilo treba učinkovitost železniškega sistema, da bi ga vključili v konkurenčni trg, vendar ob upoštevanju posebnih značilnosti železnic.

ê 95/18/ES uvodna izjava 5 (prilagojeno)

(4) Regionalni, mestni in primestni promet √ ter Õ prevozne dejavnosti v obliki izmeničnih prevozov skozi tunel pod Rokavskim prelivom √ bi morale biti Õ izključene iz področja uporabe Ö te Õ direktive.

ê 91/440/EGS uvodna izjava 3 (prilagojeno)

(5) Države članice Ö naj Õ prevoznikom v železniškem prometu zagotovijo položaj neodvisnih upravljavcev, ki se obnašajo komercialno in se prilagajajo tržnim potrebam, da bi postal železniški prevoz učinkovit in konkurenčen z drugimi načini prevoza.

ê 91/440/EGS uvodna izjava 4 (prilagojeno)

(6) √ Da bi bila zagotovljena Õ prihodnji razvoj in učinkovito delovanje železniškega sistema √ bi bilo treba Õ opravljanje prevoznih storitev ločevati od upravljanja infrastrukture. Glede na take razmere je potrebno, da se ti dve dejavnosti upravljata ločeno in vodita z ločenimi računi.

ê 95/18/ES uvodna izjava 2

(7) Načelo svobode zagotavljanja storitev za železniški sektor bi bilo treba uporabiti ob upoštevanju posebnih značilnosti tega sektorja.

ê 91/440/EGS uvodna izjava 5 (prilagojeno)

(8) Zaradi pospeševanja konkurence pri vodenju železniških storitev za izboljšanje udobja in uporabniških storitev √ bi morale Õ države članice ohraniti splošno odgovornost za razvoj ustrezne železniške infrastrukture.

ê 91/440/EGS uvodna izjava 6 (prilagojeno)

(9) Ob odsotnosti skupnih pravil o razporeditvi infrastrukturnih stroškov √ bi morale Õ države članice po posvetovanju z upravljavcem infrastrukture določiti pravila, ki zagotavljajo, √ da Õ prevozniki v železniškem prometu √ plačajo Õ za uporabo železniške infrastrukture. Taka Ö pravila ne smejo diskriminirati med Õ prevozniki v železniškem prometu.

ê 91/440/EGS uvodna izjava 7 (prilagojeno)

(10) Države članice morajo zagotoviti, da dobijo √ upravljavci infrastrukture in Õ sedanji prevozniki v železniškem prometu v javni lasti ali pod javnim nadzorom zdravo finančno strukturo, Ö pri čemer se ustrezno upoštevajo pravila Unije o državni pomoči Õ.

ê 2001/14/ES uvodna izjava 8

(11) Za učinkovit sektor prevoza blaga, zlasti čezmejnega, je treba nujno sprejeti ukrepe za odprtje trga.

ê 95/18/ES uvodna izjava 4 (prilagojeno)

(12) Za zagotovitev uporabe pravic dostopa do železniške infrastrukture enotno in brez razlikovanja v celotni √ Uniji Õ je smiselno uvesti licenco za prevoznike v železniškem prometu.

ê 2007/58/ES uvodna izjava 7 (prilagojeno)

(13) V primerih potovanj z vmesnimi postanki √ bi bilo treba Õ novim operaterjem na trgu √ dovoliti Õ pobiranje in odlaganje potnikov tekom potovanja, s čimer se takšnim storitvam omogoči, da so ekonomsko sposobne preživeti, in hkrati izogne temu, da se morebitni konkurenti ne bi znašli v slabšem položaju glede na obstoječe operaterje.

ê 2007/58/ES uvodna izjava 8 (prilagojeno)

(14) Uvedba novega odprtega dostopa za mednarodne √ potniške Õ storitve z vmesnimi postanki √ se Õ ne bi smela uporabljati za odpiranje trga domačih storitev potniškega prometa, temveč bi se morala osredotočiti le na pomožne postanke na mednarodni progi. Glavni namen √ novih storitev naj bo Õ prevoz potnikov na mednarodnem potovanju. Pri Ö presoji Õ, ali je to glavni namen storitve, bi bilo treba upoštevati merila, kot so razmerje med prometom od domačih in mednarodnih potnikov ter razmerje med obsegom prevoza domačih in mednarodnih potnikov ter dolžino proge. Ö Glavni namen storitve naj presoja Õ ustrezni nacionalni regulatorni organ na zahtevo zainteresirane strani.

ê 2007/58/ES uvodna izjava 9 (prilagojeno)

(15) Uredba (ES) št 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o storitvah javnega potniškega železniškega in cestnega prometa[12] dovoljuje državam članicam in organom lokalnih oblasti, da dodeljujejo pogodbe za opravljanje javne službe √ , ki Õ lahko zajemajo izključne pravice za izvajanje nekaterih storitev. Zaradi tega bi bilo torej treba zagotoviti skladnost določb te uredbe z načeli odprtja mednarodnih storitev potniškega prometa za konkurenco.

ê 2007/58/ES uvodna izjava 10 (prilagojeno)

(16) Odprtje mednarodnih storitev potniškega prometa za konkurenco lahko vpliva na organiziranje in financiranje storitev potniškega železniškega prometa, ki se izvajajo na podlagi pogodbe za opravljanje javne službe. Države članice bi morale imeti možnost, da omejijo pravico dostopa na trg, kadar bi ta pravica ogrozila ekonomsko ravnotežje teh pogodb za opravljanje javne službe in kadar to odobri ustrezni regulatorni organ iz člena √ 55 Õ te direktive, in sicer na podlagi objektivne ekonomske analize ter zahteve pristojnih organov, ki so dodelili pogodbo za opravljanje javne službe.

ê 2007/58/ES uvodna izjava 12 (prilagojeno)

(17) Pri presoji, ali bi bilo lahko ekonomsko ravnotežje pogodb za opravljanje javne službe ogroženo, bi bilo treba upoštevati vnaprej določena merila, na primer posledice za donosnost katere koli storitve, ki jo zajema pogodba za opravljanje javne službe, vključno s posledičnim vplivom na neto stroške pristojnega javnega organa, ki je dodelil naročilo, povpraševanje potnikov, cene vozovnic, ureditev izdajanja vozovnic, lokacijo in število postaj na obeh straneh meje ter čas in pogostnost predlagane nove storitve. Države članice lahko √ v skladu s Õ to presojo in odločitvijo zadevnega regulatornega organa odobrijo, spremenijo ali zavrnejo pravico dostopa za zaprošeno mednarodno storitev potniškega prometa, vključno z uporabnino, ki se naloži prevozniku nove mednarodne storitve potniškega prometa, in sicer v skladu z ekonomsko analizo in s pravom √ Unije Õ ter z načeloma enakosti in nediskriminacije.

ê 2007/58/ES uvodna izjava 13

(18) Da bi izboljšali potniške storitve na progah, ki izpolnjujejo obveznosti javnih služb, se naj državam članicam omogoči, da pristojne organe za opravljanje teh storitev pooblastijo, da uvedejo dajatev od storitev potniškega prometa v skladu s pristojnostjo teh organov. Z dajatvijo bi se pomagalo financirati obveznosti opravljanja javnih storitev, določenih v pogodbah za opravljanje javnih služb.

ê 2007/58/ES uvodna izjava 14

(19) Regulatorni organ bi moral delovati tako, da ne pride do konflikta interesov in kakršne koli vpletenosti v dodeljevanje pogodb za opravljanje javne službe, ki se preučuje. Pristojnost regulatornega organa bi bilo treba razširiti, da bi mu omogočili presojanje namena mednarodne storitve in, kjer je to ustrezno, morebitnega ekonomskega učinka na obstoječe pogodbe za opravljanje javne službe.

ê 2007/58/ES uvodna izjava 16 (prilagojeno)

(20) Za √ investiranje Õ v storitve, ki uporabljajo specializirano infrastrukturo, kot so hitre železniške povezave, √ potrebujejo Õ prosilci pravno varnost zaradi obsežnosti in dolgoročnosti zadevnih naložb.

ê 2007/58/ES uvodna izjava 17

(21) Nacionalni regulatorni organi bi morali izmenjevati informacije in, kadar je to ustrezno, v posameznih primerih usklajevati načela in prakso za presojo, ali je ekonomsko ravnotežje pogodbe za opravljanje javne službe ogroženo. Na podlagi izkušenj bi morali postopoma oblikovati smernice.is compromised. They should progressively develop guidelines based on their experience.

ò novo

(22) Za zagotovitev lojalne konkurence med prevozniki v železniškem prometu je treba opravljanje prevoznih storitev ločevati od upravljanja objektov, potrebnih za izvajanje železniških storitev. Glede na to je nujno, da se ti dve vrsti dejavnosti upravljata neodvisno v različnih pravnih subjektih. Taka neodvisnost ne pomeni, da je treba za vsak objekt, potreben za izvajanje železniških storitev, ustanoviti ločen organ ali podjetje.

ê 95/18/ES uvodna izjava 9 (prilagojeno)

(23) √ Za Õ zagotovitev zanesljivih in primernih storitev je treba poskrbeti, da prevozniki v železniškem prometu ob vsakem času izpolnjujejo nekatere zahteve v zvezi z ugledom, finančno sposobnostjo in strokovno usposobljenostjo.

ê 95/18/ES uvodna izjava 10

(24) Za zaščito uporabnikov in tretjih oseb je pomembno zagotoviti, da so prevozniki v železniškem prometu dovolj zavarovani glede odgovornosti.

ê 95/18/ES uvodna izjava 12 (prilagojeno)

(25) Prevoznik v železniškem prometu √ bi moral tudi imeti obveznost Õ izpolnjevati nacionalne določbe in določbe √ Unije Õ o zagotavljanju železniškega prometa, uporabljene brez razlikovanja, ki prevozniku v železniškem prometu zagotavljajo popolnoma varno √ in ob ustreznem upoštevanju zdravstvenih in socialnih pogojev ter pravic delavcev in potrošnikov opravljati njegovo Õ dejavnost na določenih razdaljah proge.

ê 95/18/ES uvodna izjava 14 (prilagojeno)

(26) Postopki za dodeljevanje, vzdrževanje in √ spreminjanje Õ licenc za obratovanje za prevoznike v železniškem prometu bi morali Ö biti pregledni in skladni z načelom prepovedi diskriminacije Õ.

ê 2001/14/ES uvodna izjava 5 (prilagojeno)

(27) Za zagotovitev preglednosti in enakopravnega dostopa do železniške infrastrukture √ in z železnico povezanih storitev Õ vsem prevoznikom v železniškem prometu se vse potrebne informacije za uresničevanje pravic dostopa objavijo v programu omrežja.

ê 2001/14/ES uvodna izjava 6

(28) Primerna ureditev dodeljevanja železniških infrastrukturnih zmogljivosti in konkurenca med prevozniki bosta privedli do večje uravnoteženosti med različnimi načini prevoza.

ê 2001/14/ES uvodna izjava 7

(29) Spodbujanje optimalne uporabe železniške infrastrukture bo vodilo k znižanju stroškov, ki jih za družbo predstavlja promet.

ê 2001/14/ES uvodna izjava 10 (prilagojeno)

(30) Primerna ureditev zaračunavanja za uporabo železniške infrastrukture, skupaj s primerno ureditvijo zaračunavanja za uporabo druge prometne infrastrukture in konkurenca med prevozniki Ö naj privedeta Õ do optimalne uravnoteženosti med različnimi načini prevoza √ na trajnostni podlagi Õ.

ê 2001/14/ES uvodna izjava 11

(31) Ureditev zaračunavanja uporabnin in dodeljevanja infrastrukturnih zmogljivosti omogoča enak in enakopraven dostop za vse prevoznike v železniškem prometu in poskuša, kolikor je mogoče, pravično in brez razlikovanja zadovoljevati potrebe vseh uporabnikov in vseh vrst prometa.

ê 2001/14/ES uvodna izjava 16

(32) Ureditev zaračunavanja uporabnin in dodeljevanja infrastrukturnih zmogljivosti naj omogoča lojalno konkurenco pri zagotavljanju železniških prevoznih storitev.

ê 2001/14/ES uvodna izjava 12

(33) Ureditev zaračunavanja uporabnin in dodeljevanja infrastrukturnih zmogljivosti v takšnem okviru, kakor ga določijo države članice, naj spodbuja upravljavce železniške infrastrukture, da optimalno izkoristijo svojo infrastrukturo.

ê 2001/14/ES uvodna izjava 13

(34) Ureditev dodeljevanja infrastrukturnih zmogljivosti prevoznikom v železniškem prometu daje jasne in dosledne spodbude, ki jih vodijo k racionalnim odločitvam.

ê 2001/14/ES uvodna izjava 35

(35) Vsaka ureditev zaračunavanja uporabnin za uporabo infrastrukture bo za uporabnike pomenila ekonomsko sporočilo. Pomembno je, da so taka sporočila prevoznikom v železniškem prometu dosledna in da jih vodijo k razumnim odločitvam.

ê 2001/14/ES uvodna izjava 14

(36) Za upoštevanje potreb uporabnikov ali potencialnih uporabnikov zmogljivosti železniške infrastrukture pri njihovem načrtovanju poslovanja in potreb porabnikov ali financerjev železniških storitev upravljavec železniške infrastrukture zagotavlja, da se infrastrukturne zmogljivosti dodeljujejo na način, ki odraža potrebo po ohranjanju in izboljšanju stopnje zanesljivosti storitev.

ê 2001/14/ES uvodna izjava 15

(37) Zaželeno je, da bi se prevoznike v železniškem prometu in upravljavce železniške infrastrukture spodbujalo k zmanjševanju motenj na omrežju in večanju njegove učinkovitosti.

ê 2001/14/ES uvodna izjava 9

(38) Države članice bi morale imeti možnost, da kupcem železniških prevoznih storitev omogočijo neposredno udeležbo v postopku dodeljevanja infrastrukturnih zmogljivosti.

ê 2001/14/ES uvodna izjava 17

(39) Pomembno je upoštevati poslovne zahteve tako prosilcev za dodelitev infrastrukturnih zmogljivosti kot upravljavca železniške infrastrukture.

ê 2001/14/ES uvodna izjava 18 (prilagojeno)

(40) Pomembno je povečati prilagodljivost upravljavcev železniške infrastrukture pri dodeljevanju infrastrukturnih zmogljivosti, vendar Ö naj bo Õ to v skladu z izpolnjevanjem razumnih zahtev prosilca.

ê 2001/14/ES uvodna izjava 19

(41) Postopek dodeljevanja infrastrukturnih zmogljivosti mora preprečevati čezmerne omejitve želja prevoznikov, ki so imetniki pravice do uporabe infrastrukture ali želijo take pravice pridobiti za razvoj svojega poslovanja.

ê 2001/14/ES uvodna izjava 21

(42) Ureditev zaračunavanja uporabnin in dodeljevanja infrastrukturnih zmogljivosti bi morda morala upoštevati dejstvo, da so bili različni sestavni deli železniškega infrastrukturnega omrežja načrtovani za različne glavne uporabnike.

ê 2001/14/ES uvodna izjava 23 (prilagojeno)

(43) Pogosto imajo različni uporabniki in različne vrste uporabnikov tudi različen vpliv na infrastrukturne zmogljivosti, Ö zato Õ je treba potrebe po različnih storitvah pravilno uravnotežiti.

ê 2001/14/ES uvodna izjava 24

(44) Storitve, ki se opravljajo na podlagi pogodb z javnimi oblastmi, lahko zahtevajo sprejetje posebnih pravil, da bi za uporabnike ohranile svojo privlačnost.

ê 2001/14/ES uvodna izjava 25

(45) Ureditev zaračunavanja uporabnin in dodeljevanja infrastrukturnih zmogljivosti mora upoštevati učinke naraščajoče preobremenjenosti infrastrukturne zmogljivosti in, nenazadnje, pomanjkanje zmogljivosti.

ê 2001/14/ES uvodna izjava 26 (prilagojeno)

(46) √ Različni časovni okviri Õ za načrtovanje vrst prometa bi morali zagotavljati, da se prošnjam za dodelitev infrastrukturnih zmogljivosti lahko ugodi tudi še po koncu postopka načrtovanja Ö letnega delovnega Õ voznega reda.

ê 2001/14/ES uvodna izjava 28

(47) Za zagotovitev optimalnih rezultatov za prevoznike v železniškem prometu je zaželeno zahtevati preskus uporabe infrastrukturnih zmogljivosti, če je za zadovoljitev potreb uporabnikov potrebna uskladitev prošenj za dodelitev zmogljivosti.

ê 2001/14/ES uvodna izjava 29 (prilagojeno)

(48) Glede na monopolni položaj upravljavcev železniške infrastrukture √ bi bilo treba od njih Õ zahtevati preskus razpoložljivih infrastrukturnih zmogljivosti in postopkov za njihovo povečanje, kadar v postopku dodeljevanja zmogljivosti ni možno zadovoljiti potreb uporabnikov.

ê 2001/14/ES uvodna izjava 30

(49) Pomanjkanje informacij o prošnjah drugih prevoznikov v železniškem prometu in omejitvah znotraj sistema lahko prevoznikom v železniškem prometu oteži optimizacijo njihovih prošenj za dodelitev infrastrukturnih zmogljivosti.

ê 2001/14/ES uvodna izjava 31

(50) Pomembno je zagotoviti boljše usklajevanje ureditev dodeljevanja infrastrukturnih zmogljivosti, da bi se povečala privlačnost železnice za promet, ki uporablja omrežje več kot enega upravljavca infrastrukture, zlasti za mednarodni promet.

ê 2001/14/ES uvodna izjava 32

(51) Pomembno je zmanjšati izkrivljanje konkurence, ki lahko nastane med železniškimi infrastrukturami ali med različnimi načini prevoza zaradi velikih razlik v načelih zaračunavanja uporabnine.

ê 2001/14/ES uvodna izjava 33

(52) Zaželeno je opredeliti tiste sestavne dele infrastrukturnih storitev, ki so za prevoznika bistvene pri zagotavljanju prevoznih storitev in so zagotovljene v zameno za najnižje cene dostopa.

ê 2001/14/ES uvodna izjava 34 (prilagojeno)

(53) Naložbe v železniško infrastrukturo so √ potrebne Õ, ureditev zaračunavanja uporabnin za uporabo infrastrukture pa spodbuja upravljavce železniške infrastrukture, Ö da ustrezne naložbe Õ naredijo ekonomsko privlačne.

ê 2001/14/ES uvodna izjava 36

(54) Za vzpostavitev primerne in pravične višine uporabnin za uporabo infrastrukture morajo upravljavci infrastrukture evidentirati in ovrednotiti svoja osnovna sredstva ter razviti jasno razumevanje stroškovnih faktorjev pri obratovanju infrastrukture.

ê 2001/14/ES uvodna izjava 37

ð novo

(55) Pri odločitvah na področju prevozov je zaželeno zagotoviti, da se upoštevajo zunanji stroški ð in da zaračunavanje uporabnin za uporabo infrastrukture lahko prispeva k ponotranjenju zunanjih stroškov na usklajen in uravnotežen način pri vseh načinih prevoza ï .

ê 2001/14/ES uvodna izjava 38

ð novo

(56) Pomembno je zagotoviti, da so uporabnine za ð domači in ï mednarodni promet takšne, da železniškemu prometu omogočijo zadovoljiti potrebe trga; zato se uporabnina za uporabo infrastrukture določi glede na stroške, ki nastanejo neposredno zaradi izvajanja železniških prevoznih storitev.

ê 2001/14/ES uvodna izjava 39 (prilagojeno)

(57) Skupna višina pokrivanja stroškov s pomočjo uporabnin za uporabo infrastrukture vpliva na višino državnih prispevkov; države članice lahko določijo različno višino skupnega pokrivanja stroškov. Vendar Ö naj Õ vsaka ureditev zaračunavanja uporabnin za uporabo infrastrukture omogoča promet, ki lahko pokriva vsaj √ dodatne Õ stroške, ki jih povzroča z uporabo železniškega omrežja.

ê 2001/14/ES uvodna izjava 40

(58) Železniška infrastruktura je naravni monopol. Zato je upravljavcem infrastrukture treba zagotoviti spodbude za zmanjševanje stroškov in učinkovito upravljanje svoje infrastrukture.

ê 2001/14/ES uvodna izjava 41 (prilagojeno)

(59) √ Razvoj železniškega prevoza bi bilo treba doseči Õ med drugim s pomočjo razpoložljivih instrumentov √ Unije Õ in brez poseganja v že postavljene prednostne naloge.

ê 2001/14/ES uvodna izjava 42 (prilagojeno)

(60) Popusti, ki se priznajo prevoznikom v železniškem prometu, morajo biti povezani z dejanskimi prihranki pri upravnih stroških √ , zlasti prihranki pri transakcijskih stroških Õ. Popusti se lahko uporabljajo tudi za spodbujanje učinkovite uporabe infrastrukture.

ê 2001/14/ES uvodna izjava 43

(61) Zaželeno je, da se prevoznikom v železniškem prometu in upravljavcem železniške infrastrukture zagotovijo spodbude za čim večje zmanjševanje motenj omrežja.

ê 2001/14/ES uvodna izjava 44

(62) Dodeljevanje infrastrukturnih zmogljivosti je za upravljavca infrastrukture strošek, za katerega se zahteva plačilo.

ê 2001/14/ES uvodna izjava 46 (prilagojeno)

(63) Učinkovito upravljanje ter pravična in enakopravna uporaba železniške infrastrukture zahtevata ustanovitev regulatornega organa, ki nadzoruje uporabo pravil Ö , določenih v tej direktivi, Õ in deluje kot pritožbeni organ, ne glede na možnost sodne revizije.

ê 2001/14/ES uvodna izjava 47 (prilagojeno)

(64) Ob zagotavljanju celovitosti notranjega trga so potrebni posebni ukrepi, ki omogočajo upoštevanje določenega geopolitičnega in zemljepisnega položaja nekaterih držav članic ter posebne √ organiziranosti Õ železniškega sektorja v različnih državah članicah.

ò novo

(65) Komisijo bi bilo treba pooblastiti za sprejetje prilog k tej direktivi. Ker so navedeni ukrepi splošne narave in so namenjeni spreminjanju nebistvenih elementov te direktive, jih je treba sprejeti kot delegirane akte v skladu s členom 290 Pogodbe.

ê 2001/14/ES uvodna izjava 48

(66) Ukrepi, ki so potrebni za izvajanje te direktive bi morali biti sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil[13].

ê 2001/13/ES uvodna izjava 7 (prilagojeno)

(67) Skladno z načeli subsidiarnosti in sorazmernosti iz člena 5 Pogodbe √ o Evropski uniji Õ ciljev te direktive, tj. √ spodbujanje razvoja železnic Unije, Õ določitev splošnih načel za Ö odobritev Õ licence prevoznikom v železniškem prometu √ in usklajevanje ureditev v državah članicah glede dodeljevanja železniških infrastrukturnih zmogljivosti ter uporabnin za uporabo slednjih Õ, države članice same ne morejo zadovoljivo doseči, upoštevajoč očitno mednarodno razsežnost izdajanja takšnih licenc √ in delovanja pomembnih elementov železniških omrežij, in glede na potrebo zagotoviti poštene enakopravne pogoje dostopa do infrastrukture Õ, in lahko zato cilje zaradi njihovih čeznacionalnih vidikov bolje dosega √ Unija Õ. Ta direktiva ne presega okvirov, ki so potrebni za doseganje teh ciljev.

ò novo

(68) Obveznost prenosa te direktive v nacionalno pravo bi morala biti omejena na tiste določbe, ki pomenijo bistveno spremembo v primerjavi s predhodnimi direktivami. Obveznost prenosa določb, ki niso vsebinsko spremenjene, izhaja iz predhodnih direktiv.

ê 2007/58/ES uvodna izjava 21 (prilagojeno)

(69) Za države članice, ki železniškega sistema nimajo in tudi ne predvidevajo njegove vzpostavitve v bližnji prihodnosti, bi bila obveznost prenosa in izvajanja √ te direktive Õ nesorazmerna in nesmiselna. Zaradi tega bi bilo treba takšne države članice izvzeti Ö iz te obveznosti Õ.

ê 2007/58/ES uvodna izjava 23 (prilagojeno)

(70) V skladu s točko 34 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje[14] se države članice poziva, da za lastne potrebe in v interesu √ Unije Õ pripravijo tabele, ki naj kar najbolj nazorno prikazujejo korelacijo med to direktivo in ukrepi za prenos, ter da te tabele objavijo.

ò novo

(71) Ta direktiva ne bi smela posegati v časovne roke, določene v delu B Priloge XI, znotraj katerih se morajo države članice uskladiti s predhodnimi direktivami –

ê 2001/14/ES (prilagojeno)

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

POGLAVJE I

Ö SPLOŠNE Õ DOLOČBE

ê 91/440/EGS člen 2(1) (prilagojeno)

Člen 1

√ Predmet in področje uporabe Õ

1. Ta direktiva Ö določa: Õ

(a) Ö pravila, ki se uporabljajo Õ za upravljanje železniške infrastrukture in dejavnosti železniškega prevoza, ki jih opravljajo prevozniki v železniškem prometu, ki imajo ali bodo imeli sedež v državi članici √, kot je določeno v Poglavju II Õ;

ê 2001/13/ES člen 1(1) (prilagojeno)

(b) pogoje, ki jih države članice uporabljajo za √ izdajanje Õ, podaljšanje ali spremembo licenc za prevoznike v železniškem prometu, ki imajo ali bodo imeli svoj sedež v √ Uniji kot je določeno v Poglavju III Õ;

ê 2001/14/ES člen 1(1) in (2) (prilagojeno)

(c) načela in postopke, ki se uporabljajo za določanje in √ pobiranje Õ uporabnin za uporabo železniške infrastrukture in za dodeljevanje infrastrukturnih zmogljivosti √ , kot je določeno v Poglavju IV Õ.

2. Ta direktiva velja za uporabo železniške infrastrukture v domačem in mednarodnem železniškem prometu.

ê Popravek, UL L 305, 6.11.1991, str. 22 (prilagojeno)

√ Člen 2 Õ

√ Izvzetja iz področja uporabe Õ

1. √ Poglavje II Õ se ne uporablja za prevoznike v železniškem prometu, katerih dejavnost je omejena samo na mestni, primestni ali regionalni promet.

ê 2001/13/ES člen 1(1) (prilagojeno)

2. Države članice lahko iz uporabe Ö Poglavja III Õ izvzamejo:

ê 2001/13/ES člen 1(1)

(a) prevoznike v železniškem prometu, ki izvajajo izključno potniški prevoz v neodvisni lokalni in regionalni železniški infrastrukturi;

(b) prevoznike v železniškem prometu, ki izvajajo izključno mestni ali primestni potniški promet;

ê 2001/13/ES člen 1(1) (prilagojeno)

(c) prevoznike v železniškem prometu Ö , ki izvajajo izključno Õ regionalni železniški prevoz blaga;

(d) prevoznike v železniškem prometu, ki izvajajo izključno prevoz blaga v zasebni železniški infrastrukturi, ki obstaja zgolj za potrebe izvajanja lastnikovega lastnega prevoza blaga.

ê 2001/14/ES (prilagojeno)

3. Države članice lahko iz uporabe Ö Poglavja IV Õ izvzamejo:

(a) lokalna in regionalna √ neodvisna Õ omrežja, ki za potniški promet uporabljajo železniško infrastrukturo;

(b) omrežja, ki so namenjena samo obratovanju mestnega in primestnega √ železniškega Õ potniškega prometa;

(c) regionalna omrežja, ki jih za regionalni promet blaga uporablja izključno železniški prevoznik, katerega √ odstavek 1 Õ ne ureja, dokler drug prevoznik ne zaprosi za infrastrukturne zmogljivosti na tem omrežju;

ê 2001/14/ES

(d) zasebno železniško infrastrukturo, ki jo uporablja izključno njen lastnik za lastne prevoze blaga;

ê 2007/58/ES člen 2.1 (prilagojeno)

(e) prevozne dejavnosti v obliki železniških storitev, ki se izvajajo kot tranzit preko √ Unije Õ.

ê 2001/12/ES člen 1.3 (prilagojeno)

4. Ö Ta direktiva se ne uporablja za Õ prevoznike v železniškem prometu, ki zagotavljajo izključno izmenične prevoze za prevoz cestnih vozil skozi predor pod Rokavskim prelivom √ in prevoze v obliki izmeničnih prevozov za prevoz cestnih vozil skozi predor pod Rokavskim prelivom Õ, razen iz členov 6(1), 10, 11, 12 in 28.

ê 2007/58/ES člen 1.1 (prilagojeno)

5. Države članice lahko iz uporabe členov 10, 11, 12 in 28 izključijo katero koli storitev železniškega prometa, ki se opravlja kot tranzit preko √ Unije Õ, pri kateri sta izhodiščni in namembni kraj zunaj ozemlja √ Unije Õ.

ê 91/440/EGS (prilagojeno)

Člen 3

√ Opredelitve pojmov Õ

V tej direktivi Ö se uporabljajo naslednje opredelitve Õ:

ê 2001/12/ES člen 1.4(a) (prilagojeno)

(1) „prevoznik v železniškem prometu“ pomeni vsako javno ali zasebno podjetje, ki je imetnik licence na podlagi √ te direktive Õ, katerega glavna poslovna dejavnost je zagotavljanje prevoznih storitev za prevoz potnikov in blaga v železniškem prometu, pri čemer mora prevoznik zagotoviti vleko; ta izraz vključuje tudi prevoznike, ki zagotavljajo samo vleko;

(2) „upravljavec železniške infrastrukture“ pomeni vsak organ ali podjetje, ki je pristojen(-no) zlasti za vzpostavitev √ , upravljanje Õ in vzdrževanje železniške infrastrukture √ , vključno z upravljanjem prometa, krmiljenjem in usmerjanjem ter signalizacijo Õ; naloge upravljavca železniške infrastrukture na železniškem omrežju ali na delu omrežja so lahko dodeljene različnim organom ali podjetjem;

ê 91/440/EGS člen 3

ð novo

(3) „železniška infrastruktura“ pomeni vse postavke, navedene v Prilogi I.A k Uredbi Komisije (EGS) št. 2598/70 z dne 18. decembra 1970 o določitvi vsebine postavk v računovodskih obrazcih iz Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 1108/70 z dne 4. junija 1970[15], ð ki so zaradi jasnosti vključene v Prilogo I k tej direktivi ï z izjemo zadnje alinee, ki se samo za namene te direktive uporablja takole: „Objekti, ki jih uporablja oddelek za infratrukturo“;

ê 2001/12/ES člen 1.4(b) (prilagojeno)

(4) „mednarodni prevoz blaga“ pomeni √ prevozno storitev Õ v železniškem prometu, kadar vlak prečka najmanj eno mejo države članice; vlak je lahko sklenjen in/ali razdeljen in različni deli lahko imajo različen odhodni ali namembni kraj, če vsi vagoni prečkajo najmanj eno mejo;

ê 2007/58/ES člen 1.3

(5) „mednarodna storitev potniškega“ prometa‘ pomeni storitev potniškega prometa, v okviru katere vlak prečka najmanj eno mejo države članice, pri čemer je glavni namen storitve prevoz potnikov med postajami, ki se nahajajo v različnih državah članicah; vlak je lahko sklenjen in/ali razdeljen in različni deli imajo lahko različen odhodni ali namembni kraj, pod pogojem, da vsi vagoni prečkajo najmanj eno mejo;

ê 91/440/EGS (prilagojeno)

(6) „mestni in primestni promet“ pomeni prevozne storitve za zadovoljevanje prevoznih potreb mestnega središča ali urbane aglomeracije √ , vključno Õ prevoznih potreb med takim središčem ali urbano aglomeracijo in okoliškimi območji;

(7) „regionalni promet“ pomeni prevozne storitve za zadovoljevanje prevoznih potreb regije.

ê 2007/58/ES člen 1.4 (prilagojeno)

(8) „tranzit“ pomeni prečkanje ozemlja √ Unije Õ brez natovarjanja ali raztovarjanja blaga in/ali brez pobiranja ali odlaganja potnikov na ozemlju √ Unije Õ;

ê 95/18/ES (prilagojeno)

(9) „licenca“ pomeni dovoljenje, ki ga država članica izda prevozniku in s katerim se prizna njegova sposobnost, da √ zagotavlja železniške prevozne storitve Õ; ta sposobnost je lahko omejena na zagotavljanje posebnih vrst storitev;

(10) „licenčni organ“ pomeni organ, Ö odgovoren Õ za Ö dodeljevanje Õ licenc Ö v državi članici Õ;

ê 2001/14/ES

(11) „dodeljevanje“ pomeni dodeljevanje železniških infrastrukturnih zmogljivosti od upravljavca infrastrukture;

ê 2001/14/ES (prilagojeno)

(12) „prosilec“ pomeni prevoznika v železniškem prometu in druge fizične ali pravne osebe, kot so √ pristojni Õ organi po Uredbi (ES) št. 1370/2007 in prevozniki tovora, špediterji in prevozniki v kombiniranem prometu √ , ki imajo interes na podlagi javne službe ali komercialni interes za pridobitev infrastrukturnih zmogljivosti Õ;

(13) „preobremenjena infrastruktura“ pomeni √ element Õ infrastrukture, za katerega celo po uskladitvi različnih prošenj za dodelitev infrastrukturnih zmogljivosti v določenih obdobjih ni mogoče povsem zadostiti povpraševanju po njih;

(14) „načrt razširitve zmogljivosti“ pomeni ukrep ali vrsto ukrepov, skupaj s časovnim načrtom njihove izvedbe, ki Ö je namenjen Õ za odpravo omejitev zmogljivosti, zaradi katerih Ö je bil Õ določen √ element Õ razglašen za „preobremenjeno infrastrukturo“;

(15) „usklajevanje“ pomeni postopek, po katerem √ upravljavec infrastrukture Õ in prosilci poskušajo najti rešitev, kadar obstajajo nasprotujoče si prošnje za dodelitev infrastrukturnih zmogljivostih;

(16) „okvirna pogodba“ pomeni pravno zavezujoč splošni sporazum na podlagi javnega ali zasebnega prava, ki določa pravice in obveznosti prosilca ter upravljavca infrastrukture v zvezi z infrastrukturnimi zmogljivostmi, ki se bodo dodeljevale, in uporabnine, ki se bodo zaračunavale v obdobju, ki je daljše od ene sezone operativnega voznega reda;

ê 2001/14/ES

(17) „infrastrukturne zmogljivosti“ pomenijo možnost načrtovanja zahtevanih vlakovnih poti za en del infrastrukture za določeno obdobje;

ê 2001/14/ES (prilagojeno)

(18) „omrežje“ pomeni celotno železniško infrastrukturo, ki jo upravljavec železniške infrastrukture upravlja;

(19) „program omrežja“ pomeni podrobno obrazložitev splošnih pravil, rokov, postopkov in meril √ za Õ ureditve zaračunavanja in dodeljevanja infrastrukturnih zmogljivosti, Ö vključno z Õ dodatnimi informacijami, potrebnimi za prošnje za dodelitev infrastrukturnih zmogljivosti;

(20) „vlakovna pot“ pomeni infrastrukturne zmogljivosti, ki so potrebne za vožnjo vlaka med dvema krajema v določenem obdobju;

ê 2001/14/ES

(21) „operativni vozni red“ pomeni podatke, ki določajo vse načrtovane vožnje vlaka in železniškega voznega parka na zadevni infrastrukturi v obdobju, za katerega velja;

ê 91/440/EGS (prilagojeno)

√ POGLAVJE II Õ

√ RAZVOJ ŽELEZNIC UNIJE Õ

ODDELEK 1

ê 2001/12/ES člen 1.5

Neodvisnost upravljanja

ê 2001/12/ES člen 1.6 (prilagojeno)

Člen 4

√ Neodvisnost prevoznikov v železniškem prometu in upravljavcev infrastrukture Õ

1. Države članice glede upravljanja, vodenja in notranjega nadzora nad upravnimi, ekonomskimi in računovodskimi zadevami prevoznikom v železniškem prometu √ , ki so neposredno ali posredno v lasti ali pod nadzorom držav članic, Õ zagotovijo neodvisnost, v skladu s katero bodo razpolagali zlasti s svojim premoženjem, proračunom in računovodstvom, ki so ločeni od premoženja, proračuna in računovodstva države.

2. Ob upoštevanju okvira in posebnih √ , s strani držav članic določenih Õ predpisov zaračunavanja uporabnin in dodeljevanja zmogljivosti, je upravljavec železniške infrastrukture odgovoren za svoje lastno upravljanje, vodenje in interni nadzor.

ê 91/440/EGS (prilagojeno)

è1 Popravek, UL L 305, 6.11.1991, str. 22

Člen 5

√ Upravljanje prevoznikov v železniškem prometu v skladu s poslovnimi načeli Õ

1. Države članice prevoznikom v železniškem prometu omogočijo prilagoditev njihove dejavnosti trgu in opravljanje te dejavnosti, za katero so odgovorni njihovi organi upravljanja, v interesu zagotavljanja učinkovitih in ustreznih storitev z najnižjimi možnimi stroški za zahtevano kakovost storitve.

Prevozniki v železniškem prometu se vodijo v skladu z načeli, ki veljajo za gospodarske družbe √ , ne glede na njihovo lastništvo Õ. To velja tudi za obveznosti izvajanja javne službe, ki √ jim Õ jih √ nalagajo države članice Õ, in za pogodbe o izvajanju javne službe, ki jih sklenejo s pristojnimi organi države.

2. Prevozniki v železniškem prometu sprejmejo svoje poslovne načrte, skupaj z investicijskimi in finančnimi načrti. Taki načrti se pripravijo za doseganje finančnega ravnotežja prevoznika in drugih ciljev tehničnega, komercialnega in finančnega upravljanja; è1 √ navajati Õ morajo tudi sredstva za √ doseganje Õ teh ciljev. ⎜

3. √ Ob upoštevanju Õ splošnih političnih smernic, ki jih √ izda vsaka Õ država √ članica Õ, ter nacionalnih načrtov in pogodb (ki so lahko večletni), skupaj z investicijskimi in finančnimi načrti, prevozniki v železniškem prometu zlasti svobodno:

ê 91/440/EGS

(a) ustanavljajo svoje notranje organizacije, brez poseganja v določbe členov 7, 29 in 39;

(b) nadzorujejo dobavo in trženje storitev ter določajo njihovo ceno, brez poseganja v Uredbo (ES) št. 1370/2007;

(c) sprejemajo odločitve v zvezi z osebjem, premoženjem in nabavo;

(d) širijo svoj tržni delež, razvijajo nove tehnologije in nove storitve ter sprejemajo inovativne tehnike vodenja;

ê 91/440/EGS

(e) vzpostavijo nove dejavnosti na področjih, povezanih s poslovanjem v železniškem prometu.

ò novo

4. Če ima država članica prevoznika v železniškem prometu neposredno ali posredno v lasti ali pod nadzorom, njene pravice nadzora upravljanja ne presegajo pravic glede upravljanja, ki jih nacionalna zakonodaja o gospodarskih družbah daje delničarjem zasebnih delniških družb. Politične smernice, navedene v pododstavku 3, ki jih država lahko določi za gospodarske družbe v okviru izvajanja delničarskega nadzora, so lahko le splošne narave in ne smejo posegati v konkretne poslovne odločitve vodstva.

ê 91/440/EGS (prilagojeno)

ð novo

ODDELEK 2

LOčITEV UPRAVLJANJA INFRASTRUKTURE √ IN Õ PREVOZNIH STORITEV ð TER RAZLIčNIH VRST PREVOZNIH STORITEV MED SEBOJ ï

ê 2001/12/ES člen 1.7 (prilagojeno)

Člen 6

√ Ločevanje poslovnih računov Õ

1. Države članice Ö zagotovijo Õ izdelavo in objavljanje ločenih izkazov uspeha in bilanc stanja, na eni strani za poslovanje prevoznikov v železniškem prometu, ki je povezano z njihovimi prevoznimi storitvami, in na drugi strani za poslovanje, povezano z upravljanjem železniške infrastrukture. Javna finančna sredstva, ki so dodeljena za eno od teh dveh področij dejavnosti, se ne Ö prenesejo Õ na drugo področje dejavnosti.

2. Države članice lahko tudi predvidijo, da je za takšno ločitev potrebna organizacijska delitev na področja znotraj enega podjetja, ali da infrastrukturo √ in prevozne storitve Õ √ upravljajo Õ ločeni subjekti.

ê 2001/12/ES člen 1.10 (prilagojeno)

3. √ Države članice zagotovijo, da se Õ izdelajo in objavijo √ ločeni Õ izkazi uspeha in bilance stanja √ na eni strani Õ za poslovanje v zvezi z zagotavljanjem prevoza blaga v železniškem prometu √ in na drugi strani za dejavnosti, povezane z zagotavljanjem potniških prevoznih storitev Õ. √ Javna Õ sredstva za dejavnosti v zvezi z zagotavljanjem prevoza v železniškem prometu kot javne službe morajo biti prikazana ločeno √ za vsako pogodbo o javni službi Õ v ustreznih poslovnih računih in se ne Ö prenesejo Õ na dejavnosti v zvezi z zagotavljanjem drugih prevoznih storitev ali na kakršno koli drugo poslovanje.

ê 2001/12/ES člen 1.7 (prilagojeno)

ð novo

4. Računovodstvo za √ različna Õ področja dejavnosti √ iz odstavkov 1 in 3 Õ izraža takšno prepoved ð mora omogočati spremljanje upoštevanja prepovedi prenosa javnih finančnih sredstev, izplačanih za eno področje dejavnosti, v korist drugega področja dejavnosti ï .

Člen 7

√ Neodvisnost bistvenih funkcij od upravljavca infrastrukture Õ

1. Države članice zagotovijo, da se za pravičen in enakopraven dostop do železniške infrastrukture odločilne funkcije, navedene v Prilogi II, prenesejo na organe ali podjetja, ki sami(-a) ne zagotavljajo prevoznih storitev v železniškem prometu. Ne glede na organizacijsko strukturo je treba dokazati, da je bil ta cilj dosežen.

ò novo

ð Priloga II se lahko glede na izkušnje spremeni v skladu s postopkom iz člena 60. ï

ê 2001/12/ES člen 1.7 (prilagojeno)

Vendar lahko države članice odgovornost za √ prispevanje k razvoju Õ železniške infrastrukture, na primer √ prek Õ naložb, vzdrževanja in financiranja, prenesejo na prevoznike v železniškem prometu ali kakšen drug organ.

4. Uporaba odstavka 3 je v skladu s členom 10 11 b predmet poročila Komisije, ki mora biti predloženo najpozneje do 15. marca 2006.

ê 2001/14/ES (prilagojeno)

2. Kadar je upravljavec železniške infrastrukture pravno, organizacijsko ali pri odločanju odvisen od prevoznikov v železniškem prometu, naloge iz oddelkov 3 in 4 poglavja IV prevzame organ za zaračunavanje uporabnin √ oziroma organ za dodeljevanje infrastrukturnih zmogljivosti Õ, ki √ sta Õ pravno, organizacijsko ali pri odločanju √ neodvisna Õ od vseh prevoznikov v železniškem prometu.

ò novo

3. Kadar se določbe oddelkov 2 in 3 poglavja IV te direktive nanašajo na bistvene naloge upravljavca infrastrukture, se razumejo, kot da glede zadevnih pristojnosti veljajo za organ za zaračunavanje uporabnin oziroma organ za dodeljevanje infrastrukturnih zmogljivosti.

ê 91/440/EGS

ODDELEK 3

IZBOLJšANJE FINANčNEGA POLOžAJA

ê 2001/12/ES člen 1.8 (prilagojeno)

ð novo

Člen 8

√ Preudarno financiranje upravljavca infrastrukture Õ

1. Države članice svoje nacionalne železniške infrastrukture razvijajo √ tako, da Õ po potrebi √ upoštevajo Õ splošne potrebe Unije. ? V ta namen objavijo najpozneje dve leti po začetku veljavnosti te direktive strategijo razvoja železniške infrastrukture z namenom izpolniti prihodnje potrebe po mobilnosti na podlagi preudarnega in trajnostnega financiranja železniškega sistema. Strategija se mora nanašati na obdobje najmanj petih let in mora biti obnovljiva. ï

2. Države članice lahko ob obveznem upoštevanju členov √ 93, 107 in 108 Õ Pogodbe upravljavcu železniške infrastrukture √ zagotovijo finančna sredstva Õ, ustrezna glede na njegove naloge, velikost √ infrastrukture Õ in finančne potrebe, zlasti za kritje novih naložb.

3. V okviru splošne politike, ki jo določi država, ð in ob upoštevanju strategije razvoja železniške infrastrukture iz odstavka 1 ï upravljavec železniške infrastrukture √ sprejme Õ poslovni načrt, ki vključuje naložbeni in finančni načrt. S tem načrtom se zagotovi optimalna in učinkovita uporaba ter razvoj železniške infrastrukture ob zagotavljanju finančnega ravnotežja in sredstev, ki so potrebna za doseganje teh ciljev. ð Upravljavec infrastrukture zagotovi, da se s prosilci opravijo posvetovanja, preden se poslovni načrt odobri. Regulatorni organ iz člena 55 izda nezavezujoče mnenje o tem, ali je poslovni načrt ustrezen za dosego teh ciljev. ï

ê 2001/14/ES (prilagojeno)

ð novo

4. Države članice √ zagotovijo Õ, da računovodska evidenca upravljavca železniške infrastrukture, pod normalnimi pogoji poslovanja in v primernem obdobju ð največ treh let ï, najmanj uravnoteži prihodke upravljavca železniške infrastrukture iz uporabnin, presežkov iz drugih komercialnih dejavnosti in državnega financiranja na eni strani ter infrastrukturne odhodke na drugi Ö , vključno s predplačili države, kjer je to primerno Õ.

ê 2001/14/ES

Brez poseganja v morebitni dolgoročni cilj, da bi uporabnik pokril stroške infrastrukture za vse načine prevoza na podlagi lojalne in nediskriminatorne konkurence med različnimi načini prevoza, lahko država članica v primeru, ko je železniški prevoz konkurenčen drugim načinom prevoza, v okviru za zaračunavanje uporabnin iz členov 31 in 32, od upravljavca infrastrukture zahteva, da svojo računovodsko evidenco uravnoteži brez državnega financiranja.

ê 91/440/EGS

Člen 78

Upravljavec infrastrukture zaračuna uporabnino za uporabo železniške infrastrukture, ki jo upravlja, plačujejo pa jo prevozniki v železniškem prometu ki to infrastrukturo uporabljajo. Po posvetovanju z upravljavcem določijo države članice pravila za določitev te uporabnine.

Uporabnina se izračuna na tak način, da ne dopušča razlikovanja med prevozniki v železniškem prometu in lahko upošteva zlasti kilometre, sestavo vlaka in posebne zahteve dejavnikov, kot so hitrost, osna obremenitev in stopnja ali obdobje uporabe infrastrukture.

ê 91/440/EGS (prilagojeno)

è1 Popravek, UL L 305, 6.11.1991, str. 22

ð novo

Člen 9

√ Transparentno razdolževanje Õ

1. ð Brez poseganja v pravila Unije o državni pomoči in v skladu s členi 93, 107 in 108 Pogodbe ï Skupaj s è1 sedanjimi prevozniki v železniškem prometu v javni lasti ali pod javnim nadzorom ⎜ vzpostavijo države članice ustrezne mehanizme, da bi pomagale zmanjšati zadolženost prevoznikov √ v železniškem prometu v javni lasti ali pod javnim nadzorom Õ do ravni, ki ne ovira zdravega finančnega vodenja, in izboljšale njihov finančni položaj.

2. Ö Za namene iz odstavka 1Õ države članice zahtevajo vzpostavitev ločene enote za amortizacijo dolga v računovodskih oddelkih takih prevoznikov.

Bilanca stanja enote se lahko do popolnega plačila dolgov bremeni z vsemi posojili, ki jih ta prevoznik najame za financiranje naložb in pokritje presežnih stroškov obratovanja, ki izhajajo iz poslovanja železniškega prevoza ali upravljanja železniške infrastrukture. Dolgovi iz dejavnosti hčerinskih družb se ne Ö upoštevajo Õ .

ò novo

3. Odstavka 1 in 2 se ne nanašata na dolgove ali obresti na dolgove, ki so jih prevozniki v železniškem prevozu prevzeli po 15. marcu 2001 oziroma po datumu pristopa k Uniji za države članice, ki so pristopile k Uniji po 15. marcu 2001.

ê 2001/12/ES člen 1.9

3. Pomoč, ki jo dodelijo države članice za odplačilo dolgov, navedenih v tem členu, se zagotovi v skladu s členi 73, 87 in 88 Pogodbe.

ê 91/440/EGS (prilagojeno)

ODDELEK 4

DOSTOP DO žELEZNIšKE INFRASTRUKTURE √ IN žELEZNIšKIH PREVOZNIH STORITEV Õ

ê 2001/12/ES člen 1.11 (prilagojeno)

Člen 10

√ Pogoji dostopa do železniške infrastrukture Õ

2. Prevoznikom v železniškem prometu, ki sodijo na področje uporabe člena 2 1, se na podlagi pravičnih pogojev dodeli dostop do železniške infrastrukture v drugih državah članicah za opravljanje mednarodnega kombiniranega prevoza blaga.

ê 2004/51/ES člen 1.2(a) (prilagojeno)

ð novo

3. Prevozniki v železniškem prometu iz okvira člena 2 dobijo pod pravičnimi pogoji dostop do vseevropskega železniškega omrežja za prevoz blaga iz člena 10a in Priloge I ter najpozneje do 1. januarja 2006 do celotnega železniškega omrežja za namen opravljanja storitev pri mednarodnem prevozu blaga.

1. Poleg tega pPrevozniki v železniškem prometu iz okvira √ te direktive Õ dobijo najpozneje do 1. januarja 2007 pod pravičnimi, √ nediskriminatornimi in preglednimi Õ pogoji dostop do infrastrukture držav članic za namen opravljanja vseh vrst storitev pri železniškem prevozu blaga. ð To vključuje tirni dostop do pristanišč. ï

ê 2007/58/ES člen 1.8 (prilagojeno)

2. Prevoznikom v železniškem prometu, ki spadajo v področje uporabe √ te direktive Õ, se do 1. januarja 2010 odobri pravica dostopa do infrastrukture v vseh državah članicah za namene izvajanja mednarodnih storitev potniškega prometa. Pri izvajanju mednarodnih storitev potniškega prometa imajo prevozniki v železniškem prometu pravico, da potnike pobirajo in odlagajo na kateri koli postaji na mednarodni progi, vključno s postajami v isti državi članici.

ê 2007/58/ES člen 1.8

Pravica dostopa do infrastrukture držav članic, za katere delež mednarodnega prevoza potnikov z vlakom predstavlja več kot polovico realizacije potniškega prometa prevoznikov v železniškem prometu v tej državi članici, se dodeli do 31. decembra 2011.

ê 2007/58/ES člen 1.8 (prilagojeno)

O tem, ali je glavni namen storitve prevoz potnikov med postajami, ki se nahajajo v različnih državah članicah, odloči ustrezni regulatorni organ ali organi iz člena √ 55 Õ, in sicer na zahtevo ustreznih pristojnih organov ali zainteresiranih prevoznikov v železniškem prometu.

ò novo

Komisija lahko sprejme izvedbene ukrepe, v katerih so podrobno določeni postopek in merila, ki jih je treba upoštevati pri uporabi tega odstavka. Navedeni ukrepi, namenjeni zagotovitvi izvajanja te direktive pod enotnimi pogoji, se sprejmejo kot izvedbeni akti v skladu s členom 63(3).

ê 2007/58/ES člen 1.8 (prilagojeno)

√ Člen 11 Õ

√ Omejevanje pravice dostopa in pravice do pobiranja in odlaganja potnikov Õ

1. Države članice lahko omejijo pravico dostopa, Ö določeno Õ v členu 10, na storitve med odhodnim krajem in namembnim krajem, ki jih zajema ena ali več pogodb za opravljanje javne službe v skladu z veljavno zakonodajo √ Unije Õ. Takšna omejitev Ö ne povzroča Õ omejevanja pravice, da se potnike pobira in odlaga na kateri koli postaji na mednarodni progi, vključno s postajami v isti državi članici, z izjemo primerov, v katerih bi izvajanje te pravice ogrozilo ekonomsko ravnotežje pogodbe za opravljanje javne službe.

2. O tem, ali bi gospodarsko ravnotežje Ö pogodbe za opravljanje javne službe Õ lahko bilo ogroženo, odloči zadevni regulatorni organ oziroma organi iz člena 55 na podlagi objektivne ekonomske analize in na podlagi vnaprej določenih meril ter na zahtevo Ö katerega koli od naslednjih Õ:

ê 2007/58/ES člen 1.8

(a) pristojnega organa oziroma pristojnih organov, ki so dodelili pogodbo za opravljanje javne službe;

(b) katerega koli drugega zainteresiranega pristojnega organa, ki ima po tem členu pravico omejiti dostop;

(c) upravljavca infrastrukture;

(d) prevoznika v železniškem prometu, ki izvaja pogodbo za opravljanje javne storitve.

Pristojni organi in prevozniki v železniškem prometu, ki opravljajo javno službo, priskrbijo ustreznemu regulatornemu organu ali organom informacije, za katere se razumno šteje, da so potrebne za sprejetje odločitve. Regulatorni organ preuči prejete informacije in se po potrebi o njih posvetuje z vsemi ustreznimi stranmi ter jih o svoji utemeljeni odločitvi obvesti v vnaprej določenem razumnem roku, ki ne sme presegati dveh mesecev od prejema vseh potrebnih informacij.

ê 2007/58/ES člen 1.8 (prilagojeno)

3. Regulatorni organ poda utemeljitev svoje odločitve, določi rok in pogoje, v skladu s katerimi √ lahko kateri koli od spodaj navedenih subjektov zahteva ponovno proučitev odločitve Õ:

ê 2007/58/ES člen 1.8

(a) ustrezni pristojni organ oziroma pristojni organi;

(b) upravljavec infrastrukture;

(c) prevoznik v železniškem prometu, ki izvaja pogodbo za opravljanje javne storitve;

(d) prevoznik v železniškem prometu, ki je zaprosil za dostop.

ò novo

4. Komisija lahko sprejme izvedbene ukrepe, v katerih so podrobno določeni postopek in merila, ki jih je treba upoštevati pri uporabi odstavkov 1, 2 in 3 tega člena. Navedeni ukrepi, namenjeni zagotovitvi izvajanja te direktive pod enotnimi pogoji, se sprejmejo kot izvedbeni akti v skladu s členom 63(3).

ê 2007/58/ES člen 1.8 (prilagojeno)

5. Države članice lahko prav tako omejijo pravico, da se potnike pobira in odlaga na kateri koli postaji znotraj iste države članice na mednarodni potniški progi, kadar je bila izključna pravica za prevoz potnikov med omenjenimi postajami dodeljena na podlagi koncesijske pogodbe pred 4. decembrom 2007 na podlagi poštenega in konkurenčnega razpisnega postopka ter v skladu z ustreznimi načeli prava √ Unije Õ. Takšna omejitev lahko velja do izteka prvotne veljavnosti koncesijske pogodbe oziroma 15 let, kar od obojega nastopi prej.

3d. Določbe te direktive od države članice ne zahtevajo, da pred 1. januarjem 2010 odobri pravico dostopa iz odstavka 3a prevoznikom v železniškem prometu in njihovim neposrednim ali posredno nadzorovanim podružnicam, ki imajo licenco v državi članici, kjer podobne pravice dostopa niso dodeljene.

6. Države članice zagotovijo, da je glede odločitev iz odstavkov 1, 2, 3 in 5 možen sodni nadzor.

√ Člen 12 Õ

√ Dajatev za železniška podjetja, ki zagotavljajo potniške prevozne storitve Õ

ê 2007/58/ES člen 1.8

1. Brez poseganja v člen 11(2) lahko države članice pod pogoji iz tega člena pooblastijo zadevni organ, pristojen za železniški promet, da prevoznikom v železniškem prometu, ki nudijo potniške storitve, naloži dajatev za obratovanje tistih prog, ki sodijo pod pristojnost organa in povezujejo dve postaji znotraj države članice.

V takšnem primeru se prevoznikom v železniškem prometu, ki opravljajo nacionalne ali mednarodne prometne storitve prevoza potnikov v železniškem prometu, za obratovanje teh prog, ki spadajo pod pristojnost tega organa, naloži ista dajatev.

ê 2007/58/ES člen 1.8 (prilagojeno)

2. Dajatev je nadomestilo organu za obveznosti javne službe, določene v pogodbah za opravljanje javne službe, podeljenih v skladu s pravom √ Unije Õ. Prihodek na podlagi take dajatve, plačan kot nadomestilo, ne Ö presega Õ celote ali dela stroškov, ki so nastali pri izvajanju zadevnih obveznosti javne službe, ob upoštevanju ustreznih prejemkov in razumnega dobička za izvajanje teh obveznosti.

3. Dajatev se uvede v skladu z zakonodajo √ Unije Õ, zlasti ob upoštevanju načel pravičnosti, preglednosti, nediskriminacije in sorazmernosti, predvsem med povprečno ceno storitve potniku in ravnijo dajatve. Celoten znesek vseh dajatev v skladu s tem odstavkom ne sme ogroziti ekonomske izvedljivosti preživetja storitev železniškega potniškega prometa, za katere se določijo dajatve.

ê 2007/58/ES člen 1.8

4. Ustrezni organi hranijo potrebne podatke, ki omogočajo sledljivost izvora dajatev in njihove uporabe. Države članice te informacije posredujejo Komisiji.

ê 2001/12/ES člen 1.11

4. Komisija v posameznem primeru na zahtevo države članice ali na lastno pobudo preuči uporabo in izvrševanje tega člena ter v dveh mesecih po prejemu takšne zahteve in po posvetovanju z odborom, navedenim v členu 11a(2), odloči, ali se s tem povezani ukrep lahko še naprej uporablja. Komisija sporoči svojo odločitev Evropskemu parlamentu, Svetu in državam članicam.

Brez poseganja v člen 226 Pogodbe lahko vsaka država članica v roku enega meseca odločitev Komisije posreduje Svetu. V izjemnih okoliščinah lahko Svet v roku enega meseca s kvalificirano večino sprejme drugačno odločitev.

ê 2004/51/ES člen 1.2(c)

6. Dostop po tirih do terminalov, vštevši opravljanje storitev v njih, in pristanišč, povezanih z železniškimi dejavnostmi iz odstavkov 1, 2 in 3, ki jih uporablja ali bi jih lahko uporabljal en ali več končnih odjemalcev, se nediskriminacijsko in pregledno zagotovi vsem prevoznikom v železniškem prometu, zahteve prevoznika v železniškem prometu pa se lahko omejijo samo, če obstajajo druge rešitve na železnici, ki so izvedljive pod tržnimi pogoji.

ê 2001/14/ES (prilagojeno)

ð novo

Člen 13

√ Pogoji dostopa do storitev Õ

1. Prevozniki v železniškem prometu so brez razlikovanja upravičeni do minimalnega paketa dostopa do infrastrukture √ , določenega v Õ točki 1 Priloge III.

2. Storitve, navedene v točki 2 Priloge III, zagotavljajo ð vsi upravljavci objektov, potrebnih za izvajanje železniških storitev ï brez razlikovanja, prošnje prevoznikov v železniškem prometu pa so lahko zavrnjene le, če obstajajo druge sprejemljive možnosti pod tržnimi pogoji. Če storitev ne zagotavlja en sam upravljavec železniške infrastrukture, si upravljavec „glavne infrastrukture“ po najboljši moči prizadeva za olajšanje opravljanja teh storitev.

ò novo

Kadar upravljavec objekta, potrebnega za izvajanje železniških storitev, pripada organu ali podjetju, ki je prav tako aktiven in zavzema prevladujoč položaj na vsaj enem od trgov storitev železniškega prevoza, za katere se objekt uporablja, mora biti upravljavec organiziran tako, da je pravno, organizacijsko in glede sprejemanja odločitev neodvisen od tega organa oziroma podjetja.

Zahteve prevoznikov v železniškem prometu po dostopu do objekta, potrebnega za izvajanje železniških storitev, se lahko zavrnejo le, če obstajajo druge gospodarsko smiselne možnosti, ki jim omogočajo, da zadevno storitev potniškega ali tovornega prevoza izvajajo na isti progi pod gospodarsko sprejemljivimi pogoji. Obstoj gospodarsko smiselne možnosti mora dokazati upravljavec objekta, potrebnega za izvajanje železniških storitev.

Ko upravljavec objekta, potrebnega za izvajanje železniških storitev, naleti na nasprotja med različnimi zahtevami, poskuša doseči najboljšo možno izpolnitev vseh zahtev. Če ni na voljo nobena gospodarsko smiselna možnost in ni mogoče izpolniti vseh zahtev po zmogljivosti za zadevni objekt na podlagi dokazanih potreb, mora regulatorni organ, naveden v členu 55, na lastno pobudo ali na podlagi pritožbe ustrezno ukrepati, da zagotovi, da se primeren del zmogljivosti nameni tistim prevoznikom v železniškem prometu, ki niso del organa ali podjetja, ki mu pripada tudi upravljavec objekta, potrebnega za izvajanje železniških storitev. Vendar se na novo zgrajene naprave za vzdrževanje in druge tehnične naprave, ki so bile razvite za poseben nov železniški vozni park lahko rezervirajo za uporabo s strani enega železniškega prevoznika za obdobje petih let od začetka njihovega obratovanja.

Če se objekt, potreben za izvajanje železniških storitev, ni uporabljal najmanj dve leti zapored, mora njegov lastnik objaviti, da je njegovo obratovanje na voljo za zakup ali najem.

ê 2001/14/ES (prilagojeno)

3. Kadar upravljavec železniške infrastrukture ponudi katero koli storitev iz točke 3 Priloge III kot dodatno storitev, jo zagotovi √ na nediskriminatoren način Õ Ö vsem prevoznikom Õ v železniškem prometu, ki zanjo zaprosijo.

ê 2001/14/ES

4. Prevozniki v železniškem prometu lahko upravljavca železniške infrastrukture ali druge ponudnike storitev zaprosijo za nadaljnje pomožne storitve, ki jih navaja točka 4 Priloge III. Upravljavec železniške infrastrukture ni zavezan zagotoviti teh storitev.

ò novo

5. Priloga III se lahko spremeni glede na izkušnje v skladu s postopkom iz člena 60.

ê 2001/12/ES člen 1.12

Člen 10a

1. Vseevropsko železniško omrežje za prevoz blaga sestavljajo naslednji elementi:

a) Železniške proge v skladu s kartami v Prilogi I.

b) Po potrebi obvozne proge, zlasti okrog preobremenjene infrastrukture v smislu Direktive 2001/14/ES. Kadar so te proge na razpolago, se v največji možni meri ohranijo celotni časi voženj.

c) Dostop po tirih do terminalov, ki služijo ali bi lahko služili več kot enemu končnemu uporabniku, in do drugih naprav in objektov, vključno z njihovimi priključnimi progami.

d) Dostop po tirih do pristanišč in iz njih, kakor jih navaja Priloga I, vključno s priključnimi progami.

2. Priključne proge iz odstavka 1(c) in (d) obsegajo 50 km na začetku in koncu poti ali 20 % dolžine poti po železniških progah iz odstavka 1(a), pri čemer se upošteva dolžina, ki je daljša.

Belgija in Luksemburg kot državi članici z relativno majhnim ali koncentriranim omrežjem lahko v prvem letu po 15. marcu 2003 omejita dolžino priključnih prog do najmanj 20 km in do konca drugega leta do najmanj 40 km.

ò novo

ODDELEK 5

ČEZMEJNI SPORAZUMI

Člen 14

Splošna načela za čezmejne sporazume

1. Vse določbe, vsebovane v čezmejnih sporazumih med državami članicami, ki diskriminirajo med prevozniki v železniškem prometu ali omejujejo svobodo prevoznikov v železniškem prometu, da opravljajo čezmejne storitve, se nadomestijo s tem aktom.

O teh sporazumih je treba uradno obvestiti Komisijo. Komisija prouči skladnost takih sporazumov s to direktivo in odloči v skladu s postopkom iz člena 64(2), ali se zadevni sporazumi lahko naprej uporabljajo. Komisija svojo odločitev sporoči Evropskemu parlamentu, Svetu in državam članicam.

2. Brez poseganja v delitev pristojnosti med Unijo in države članice v skladu z zakonodajo Unije morajo biti pogajanja o čezmejnih sporazumih med državami članicami in tretjimi državami ter izvajanje teh sporazumov predmet postopka sodelovanja med državami članicami in Komisijo.

Komisija lahko sprejme izvedbene ukrepe, v katerih je podrobno določen postopek, ki ga je treba upoštevati pri uporabi tega odstavka. Navedeni ukrepi, namenjeni zagotovitvi izvajanja te direktive pod enotnimi pogoji, se sprejmejo kot izvedbeni akti v skladu s členom 63(3).

ê 2001/12/ES člen 1.13 (prilagojeno)

ð novo

ODDELEK 6

NADZORNE NALOGE KOMISIJE

Člen 15

√ Obseg spremljanja trga Õ

1. Komisija sprejme potrebne ukrepe za spremljanje tehničnih in ekonomskih pogojev ter razvoja dogodkov na trgu prevoznih storitev v evropskem železniškem prometu najpozneje do 15. septembra 2001. Komisija zagotovi razpoložljivost ustreznih sredstev, ki bodo omogočila učinkovito spremljanje tega sektorja.

2. V tem okviru Komisija v svoje delo tesno vključi predstavnike držav članic in predstavnike zadevnih sektorjev, vključno z uporabniki, da bi bilo tako mogoče bolje spremljati razvoj železniškega sektorja in trga, ocenjevati učinek sprejetih ukrepov in analizirati vpliv načrtovanih ukrepov Komisije.

3. Komisija spremlja uporabo omrežij in razvoj okvirnih pogojev v sektorju železniškega prometa, zlasti zaračunavanje uporabnin, dodeljevanje infrastrukturnih zmogljivosti, ureditev varnosti ð vlaganja v železniško infrastrukturo, spreminjanje cen in kakovosti železniških prevoznih storitev, železniške prevozne storitve na podlagi pogodb o javni službi, ï izdajo licenc in stopnjo usklajenosti Ö med državami članicami Õ. Zagotavlja aktivno sodelovanje med ustreznimi regulatornimi organi v državah članicah.

ê 2001/12/ES člen 1.13

ð novo

4. Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu ð redno ï poroča o:

(a) razvoju notranjega trga storitev v železniškem prometu;

ê 2001/12/ES člen 1.13 (prilagojeno)

(b) okvirnih pogojih √ , tudi za storitve javnega železniškega potniškega prevoza Õ;

ê 2004/51/ES člen 1.3

(c) razmerah v evropskem železniškem omrežju;

ê 2001/12/ES člen 1.13

(d) uporabi pravic dostopa do železniške infrastrukture;

(e) ovirah, ki preprečujejo večjo učinkovitost prevoznih storitev v železniškem prometu;

(f) omejitvah infrastrukture;

(g) potrebi po zakonodaji.

ò novo

5. Za potrebe spremljanja trga s strani Komisije države članice vsako leto dostavijo informacije, navedene v Prilogi IV, in vse ostale potrebne podatke, ki jih zahteva Komisija.

Priloga IV se lahko spremeni glede na izkušnje v skladu s postopkom iz člena 60.

ê 2001/13/ES člen 1(3) (prilagojeno)

√ POGLAVJE III Õ

√ IZDAJA LICENCE PREVOZNIKOM V ŽELEZNIŠKEM PROMETU Õ

√ ODDELEK 1 Õ

√ ORGAN, ODGOVOREN ZA IZDAJO LICENC Õ

Člen 16

√ Organ, odgovoren za izdajo železniških licenc Õ

ê 2001/13/ES člen 1(3)

Vsaka država članica določi organ, pristojen za izdajanje licenc in izvajanje obveznosti, ki jih nalaga to poglavje.

ê 2001/13/ES člen 1(3) (prilagojeno)

√ Tako določeni Õ organ sam ne √ opravlja Õ prevoznih storitev v železniškem prometu in √ je Õ neodvisen od √ organov ali podjetij Õ, ki takšne storitve opravljajo.

ê 95/18/ES (prilagojeno)

ODDELEK 2

√ POGOJI ZA PRIDOBITEV LICENCE Õ

Člen 17

√ Splošne zahteve Õ

ê 95/18/ES

ð novo

1. Prevoznik v železniškem prometu je upravičen, da zaprosi za licenco v državi članici, kjer ima sedež ð , če imajo države članice ali državljani držav članic v lasti skupno več kot 50 % tega prevoznika v železniškem prometu in ga učinkovito nadzorujejo, bodisi neposredno ali posredno prek enega ali več vmesnih podjetij, razen kadar določa drugače sporazum s tretjo državo, katerega podpisnica je Evropska unija ï.

2. Države članice ne izdajajo licenc ali podaljšujejo njihove veljavnosti, če zahteve iz tega poglavja niso izpolnjene.

3. Prevoznik v železniškem prometu, ki izpolnjuje zahteve iz tega poglavja, je upravičen do dodelitve licence.

4. Noben prevoznik v železniškem prometu ne sme izvajati prevoznih storitev v železniškem prometu, ki jih ureja to poglavje, če ni dobil ustrezne licence za te storitve.

ê 95/18/ES

Vendar taka licenca sama po sebi imetniku ne daje pravice dostopa do železniške infrastrukture.

ò novo

5. Komisija lahko sprejme izvedbene ukrepe, v katerih je podrobno določen postopek, ki ga je treba upoštevati pri uporabi tega člena, vključno z uporabo skupnega obrazca za licenco. Navedeni ukrepi, namenjeni zagotovitvi izvajanja te direktive pod enotnimi pogoji, se sprejmejo kot izvedbeni akti v skladu s členom 63(3).

ê 95/18/ES (prilagojeno)

Člen 18

√ Pogoji za pridobitev licence Õ

ê 95/18/ES

Prevoznik v železniškem prometu mora pred začetkom opravljanja svojih dejavnosti biti zmožen pred licenčnim organom zadevne države članice izkazati, da bo lahko kadarkoli izpolnjeval zahteve v zvezi z ugledom, finančno sposobnostjo, strokovno usposobljenostjo in kritjem za svojo civilnopravno odgovornost, navedeno v členih 19 do 22.

ê 95/18/ES (prilagojeno)

Za te namene vsak prosilec zagotovi vse ustrezne informacije.

Člen 19

√ Zahteve v zvezi z ugledom Õ

ê 95/18/ES

Države članice opredelijo pogoje za izpolnjevanje zahteve po ugledu, in tako zagotovijo, da prevoznik prosilec v železniškem prometu ali osebe, ki so odgovorne za njegovo vodenje::

ê 95/18/ES člena 5 in 6

(a) niso bili obsojeni zaradi storitve hudega kaznivega dejanja, vključno z gospodarskimi kaznivimi dejanji;

(b) v njih ni bil uveden stečajni postopek;

(c) niso bili obsojeni zaradi storitve hudega kaznivega dejanja po posebni prevozni zakonodaji;

ê 2001/13/ES člen 1(5) (prilagojeno)

(d) ni/niso bili obsojeni resnega ali ponavljajočega se neizpolnjevanja obveznosti, ki jih določa socialna ali delovna zakonodaja, zakonodaja o varnosti pri delu in zdravstvena zakonodaja ter carinska zakonodaja, kadar želi podjetje izvajati čezmejni prevoz √ tovora Õ, za katerega se bodo uporabili carinski postopki.

ê 95/18/ES (prilagojeno)

Člen 20

√ Zahteve v zvezi s finančno sposobnostjo Õ

ê 95/18/ES

Zahteve v zvezi s finančno sposobnostjo so izpolnjene, ko lahko prevoznik prosilec v železniškem prometu izkaže, da bo v dvanajstih mesecih lahko izpolnjeval svoje dejanske in potencialne obveznosti, ugotovljene na podlagi realističnih predvidevanj.

ê 95/18/ES

Za te namene mora vsak prosilec dati vsaj podatke, navedene v Prilogi V.

ò novo

ð Priloga V se lahko spremeni glede na izkušnje v skladu s postopkom iz člena 60. ï

ê 2004/49/ES člen 29(1) (prilagojeno)

Člen 21

√ Zahteve v zvezi s strokovno usposobljenostjo Õ

Zahteve, ki se nanašajo na strokovno usposobljenost, so izpolnjene, ko prevoznik prosilec v železniškem prometu √ lahko dokaže, da Õ ima poslovodno organizacijo z znanjem ali izkušnjami, potrebnimi za varen in zanesljiv nadzor obratovanja in nadzor nad postopki, katerih vrsta je opredeljena v licenci.

ê 95/18/ES (prilagojeno)

Člen 22

√ Zahteve v zvezi s civilnopravno odgovornostjo Õ

ê 95/18/ES

ð novo

ð Brez poseganja v poglavje III Uredbe (ES) št. 1371/2007 Evropskega parlamenta in Sveta[16], ï mora biti prevoznik v železniškem prometu ustrezno zavarovan ali pa sprejeti enakovredne ukrepe glede odgovornosti v primeru nesreče v skladu z nacionalnim in mednarodnim pravom, še posebno v zvezi s potniki, prtljago, tovorom, pošto in tretjimi osebami.

ê 95/18/ES (prilagojeno)

ODDELEK 3

VELJAVNOST LICENCE

Člen 23

√ Prostorska in časovna veljavnosti Õ

ê 2001/13/ES člen 1(4) (prilagojeno)

1. Licenca velja na celotnem ozemlju √ Unije Õ.

ê 95/18/ES (prilagojeno)

2. Licenca velja toliko časa, dokler prevoznik v železniškem prometu izpolnjuje svoje obveznosti, določene v tem poglavju. Vendar lahko licenčni organ predvidi redni pregled. √ Če je tako, se pregled opravi vsaj vsakih pet let. Õ

ê 95/18/ES

3. V sami licenci so lahko navedena posebna določila, ki urejajo začasni odvzem ali preklic licence.

ê 95/18/ES (prilagojeno)

Člen 24

√ Začasna licenca, začasen odvzem in odobritev Õ

1. Če obstaja resen dvom, ali prevoznik v železniškem prometu, ki mu je bila podeljena licenca, izpolnjuje zahteve iz oddelkov 2 in 3 tega poglavja in zlasti √ zahteve iz Õ člena 18, lahko licenčni organ kadarkoli preveri, ali jih prevoznik v železniškem prometu dejansko izpolnjuje.

Kadar se licenčni organ prepriča, da prevoznik v železniškem prometu ne more več izpolnjevati zahtev, začasno odvzame ali prekliče licenco.

ê 95/18/ES

2. Kadar je licenčni organ države članice prepričan, da gre pri prevozniku v železniškem prometu, ki mu je licenco izdal licenčni organ druge države članice, za resen dvom o izpolnjevanju zahtev iz tega poglavja, nemudoma obvesti ta organ.

3. Če je bila licenca začasno odvzeta ali preklicana zaradi neizpolnjevanja zahteve po finančni sposobnosti, licenčni organ ne glede na odstavek 1 lahko dodeli začasno licenco do reorganizacije prevoznika v železniškem prometu pod pogojem, da varnost ni ogrožena. Vendar začasna licenca ne velja več kakor šest mesecev od dneva izdaje.

ê 95/18/ES člen 11 (prilagojeno)

4. Če prevoznik v železniškem prometu za šest mesecev preneha delovati ali Ö v Õ šestih mesecih od dodelitve licence ne začne delovati, lahko licenčni organ odloči, da se licenca Ö ponovno Õ predloži v odobritev ali začasno odvzame.

ê 95/18/ES

V zvezi z začetkom dejavnosti lahko prevoznik v železniškem prometu zaprosi za določitev daljšega roka ob upoštevanju posebne narave storitev, ki jih opravlja.

5. Pri spremembi, ki vpliva na pravni položaj prevoznika, in še posebno pri združitvi ali prevzemu, lahko licenčni organ odloči, da je treba licenco ponovno predložiti v odobritev. Prevoznik v železniškem prometu lahko nadaljuje z delovanjem, razen če licenčni organ odloči, da je ogrožena varnost. V tem primeru je treba tako odločitev utemeljiti.

6. Ko prevoznik v železniškem prometu namerava pomembneje spremeniti ali razširiti svoje dejavnosti, je treba licenčnemu organu licenco ponovno predložiti v pregled.

ê 95/18/ES člen 11

7. Licenčni organ ne dovoli, da prevoznik v železniškem prometu, v katerem je bil uveden stečajni ali podoben postopek, ohrani svojo licenco, če je prepričan, da v razumnem časovnem obdobju ni realističnih možnosti za zadovoljivo finančno prestrukturiranje.

ê 2001/13/ES člen1(6)

8. Ko licenčni organ izda, začasno odvzame, prekliče ali spremeni licenco, mora ta država članica o tem takoj obvestiti Komisijo. Komisija o tem takoj obvesti druge države članice.

ê 2001/13/ES člen 1(7)

Člen 12

1. Prevoznik v železniškem prometu poleg zahtev iz te direktive izpolnjuje tudi tiste določbe nacionalnih zakonov in drugih predpisov, ki so združljivi s pravom Skupnosti in se uporabljajo brez razlikovanja, zlasti:

(a) posebne tehnične in operativne zahteve za storitve v železniškem prometu;

(b) varnostne zahteve, ki veljajo za železniško osebje, železniški vozni park in notranjo organizacijo prevoznika v železniškem prometu;

(c) določbe glede zdravja, varnosti in socialnih pogojev ter glede pravic delavcev in uporabnikov;

(d) zahteve, ki se uporabljajo za vse prevoznike v zadevnem železniškem sektorju, katerih namen je ponuditi uporabnikom koristi ali varstvo.

2. Prevoznik v železniškem prometu lahko Komisiji vselej predloži vprašanje o združljivosti zahtev nacionalne zakonodaje z zakonodajo Skupnosti in tudi vprašanje, ali se takšne zahteve uporabljajo brez razlikovanja.

Če Komisija meni, da določbe te direktive niso bile izpolnjene, brez poseganja v člen 226 Pogodbe poda mnenje o pravilni razlagi te direktive.

Člen 13

Prevozniki v železniškem prometu morajo spoštovati sporazume, ki se uporabljajo v mednarodnem železniškem prometu in so veljavni v državah članicah, kjer izvajajo svojo dejavnost. Prav tako morajo upoštevati ustrezne carinske in davčne predpise.

ê 95/18/ES (prilagojeno)

ð novo

Člen 25

√ Postopek za odobritev licenc Õ

1. ð Zadevni licenčni organ ï Država članica objavi postopke za odobritev licenc in o tem obvesti Komisijo ð Evropsko agencijo za železnice ï.

2. Licenčni organ čim prej sprejme odločitev v zvezi s prošnjo, vendar ne pozneje kakor tri mesece potem, ko prejme vse ustrezne informacije, še posebno podatke iz Priloge V. √ Licenčni organ upošteva vse razpoložljive informacije. Õ Odločitev se ð takoj ï sporoči prevozniku prosilcu v železniškem prometu. Zavrnitev mora biti obrazložena.

3. Države članice zagotovijo, da je v zvezi z odločitvami licenčnega organa možen sodni nadzor.

ê 2001/14/ES (prilagojeno)

POGLAVJE IV

√ NALOŽITEV UPORABNIN ZA UPORABO ŽELEZNIŠKE INFRASTRUKTURE IN DODELJEVANJE ŽELEZNIŠKIH INFRASTRUKTURNIH ZMOGLJIVOSTI Õ

ODDELEK 1

√ SPLOšNA NAčELA Õ

√ Člen 26 Õ

√ Učinkovita uporaba infrastrukturne zmogljivosti Õ

ê 2001/14/ES

Države članice zagotovijo, da ureditev zaračunavanja uporabnin in dodeljevanja infrastrukturnih zmogljivosti upošteva načela, ki jih določa ta direktiva, in s tem omogoča upravljavcu infrastrukture, da razpoložljive infrastrukturne zmogljivosti trži in jih optimalno učinkovito uporablja.

ê 2001/14/ES (prilagojeno)

ð novo

Člen 27

Program omrežja

1. Upravljavec železniške infrastrukture po posvetovanju z zainteresiranimi strankami √ , vključno z regulatornim organom iz člena 55, Õ izdela in objavi program omrežja, katerega je mogoče pridobiti proti plačilu √ uporabnine Õ, ki ne Ö presega Õ stroškov objave tega programa. ð Program omrežja se objavi v vsaj dveh uradnih jezikih Unije. Vsebina programa omrežja je na voljo brezplačno v elektronski obliki na spletnem portalu Evropske agencije za železnice. ï

ê 2001/14/ES

ð novo

2. Program omrežja vsebuje vrsto infrastrukture, ki je na razpolago prevoznikom v železniškem prometu. Vsebuje informacije o pogojih dostopa do zadevne železniške infrastrukture ð in do objektov, potrebnih za izvajanje železniških storitev ï. Vsebino programa omrežja določa Priloga VI.

ò novo

ð Priloga VI se lahko spremeni glede na izkušnje v skladu s postopkom iz člena 60. ï

ê 2001/14/ES

3. Program omrežja se ažurira in po potrebi spreminja.

ê 2001/14/ES

4. Program omrežja se objavi najpozneje štiri mesece pred potekom roka za vložitev prošenj za dodelitev infrastrukturnih zmogljivosti.

ê 2004/51/ES člen 1.2(b) (prilagojeno)

√ Člen 28 Õ

√ Sporazumi med prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture Õ

Vsak prevoznik, ki opravlja storitve pri železniškem prevozu, na podlagi javnega ali zasebnega prava sklene potrebne sporazume z upravljavcem zadevne železniške infrastrukture. Pogoji, ki urejajo te sporazume, so nediskriminacijski in pregledni v skladu z določbami iz te direktive.

ê 2001/14/ES (prilagojeno)

ODDELEK 2

UPORABNINE ZA žELEZNIšKO INFRASTRUKTURO √ IN STORITVE Õ

ê 2001/14/ES

Člen 29

Določitev, obračunavanje in pobiranje uporabnin

1. Države članice izdelajo okvir za zaračunavanje uporabnin, pri čemer upoštevajo neodvisnost upravljanja, ki ga določa člen 4.

ê 2001/14/ES člen 4

Države članice določijo posebna pravila za zaračunavanje uporabnin ob upoštevanju pogoja neodvisnega upravljanja ali takšna pooblastila prenesejo na upravljavca infrastrukture.

ò novo

ð Države članice zagotovijo, da se okvir in pravila za zaračunavanje uporabnin objavijo v programu omrežja. ï

ê 2001/14/ES (prilagojeno)

ð novo

√ Upravljavec železniške infrastrukture obračuna in pobira Õ uporabnino.

2. √ Države članice zagotovijo, da Õ upravljavci železniške infrastrukture sodelujejo v interesu √ omogočanja uporabe Õ učinkovite √ ureditve zaračunavanja za Õ izvajanje železniških prevoznih storitev, ki potekajo preko več kot enega infrastrukturnega omrežja. √ Upravljavci železniške infrastrukture Õ si zlasti prizadevajo zagotoviti optimalno konkurenčnost ð storitev ï mednarodnega železniškega prevoza blaga in učinkovito uporabo √ železniških omrežij Õ.

ò novo

Države članice zagotovijo, da se predstavniki upravljavcev infrastruktur, katerih odločitve o zaračunavanju uporabnin vplivajo na druge infrastrukture, udeležijo usklajevanja zaračunavanja ali zaračunavanja uporabe zadevne infrastrukture na mednarodni ravni.

ê 2001/14/ES

3. Upravljavci železniške infrastrukture zagotovijo, da ureditev zaračunavanja uporabnin, ki se uporablja, temelji na enakih načelih za njihovo celotno omrežje, razen v primeru posebnih dogovorov iz člena 32(2).

ê 2001/14/ES

4. Upravljavci železniške infrastrukture zagotovijo, da ima uporaba ureditve zaračunavanja za posledico enakovredne in nediskriminatorne uporabnine za različne prevoznike v železniškem prometu, ki opravljajo enakovredne prevozne storitve na podobnem delu trga, in da so dejansko zaračunane uporabnine v skladu s pravili ki jih določa program omrežja.

ê 2001/14/ES

5. Upravljavec železniške infrastrukture ali organ za zaračunavanje uporabnine spoštuje poslovno tajnost informacij, ki mu jih posredujejo prosilci.

ê 2001/14/ES (prilagojeno)

Člen 30

Stroški infrastrukture in računovodska evidenca

1. Upravljavcem železniške infrastrukture se ob upoštevanju varnosti, vzdrževanja in izboljšanja kakovosti infrastrukturnih storitev √ omogočijo Õ spodbude za zniževanje stroškov zagotavljanja infrastrukture in višine uporabnin za dostop.

2. Države članice zagotovijo, da se odstavek 1 izvede s pogodbo med pristojnim organom in upravljavcem železniške infrastrukture, ki velja najmanj √ pet Õ let in predvidi državno financiranje, bodisi z uvedbo primernih ukrepov nadzora z ustreznimi pooblastili.

3. Kadar obstaja pogodba, Pogoji pogodbe in struktura plačil, ki so namenjena za financiranje upravljavca infrastrukture, se dogovorijo vnaprej za √ za celotno pogodbeno obdobje Õ.

ò novo

Osnovna načela in parametri takih sporazumov so določeni v Prilogi VII, ki se lahko spremeni glede na izkušnje v skladu s postopkom iz člena 60.

Države članice se z zainteresiranimi strankami posvetujejo vsaj en mesec pred podpisom sporazuma, ki ga objavijo v enem mesecu po njegovi sklenitvi.

Upravljavec železniške infrastrukture zagotovi, da je njegov poslovni načrt v skladu z določbami pogodbe.

Regulatorni organ iz člena 55 oceni ustreznost predvidenega srednje- do dolgoročnega prihodka upravljavca železniške infrastrukture za uresničitev dogovorjenih ciljnih rezultatov in pripravi ustrezna priporočila vsaj mesec pred podpisom sporazuma.

Pristojni organ regulatornemu organu utemelji vsa nameravana odstopanja od teh priporočil.

4. Upravljavci železniške infrastrukture pripravijo in vzdržujejo popis premoženja, s katerim upravljajo, ki mora vsebovati njihovo trenutno vrednotenje ter podrobnosti glede odhodkov za obnovo in nadgradnjo infrastrukture.

ê 2001/14/ES (prilagojeno)

ð novo

5. ð Upravljavec železniške infrastrukture in operate