EVROPSKA  
KOMISIJA 
Bruselj, 13.5.2015  
COM(2015) 276 final 
  
Priporočilo 
PRIPORO ČILO SVETA 
v zvezi z nacionalnim programo m reform Švedske za leto 2015  
 
in mnenje Sveta o konvergen čnem programu Švedske za leto 2015 
 
 
  
 
Priporočilo 
PRIPORO ČILO SVETA 
v zvezi z nacionalnim programom  reform Švedske za leto 2015  
 
in mnenje Sveta o konvergen čnem programu Švedske za leto 2015 
SVET EVROPSKE UNIJE – 
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 121(2) in člena 148(4) 
Pogodbe, 
ob upoštevanju Uredbe Sveta (E S) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad 
proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik1, zlasti člena 9(2) 
Uredbe, 
ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evr opskega parlamenta in Sveta z dne 
16. novembra 2011 o prepre čevanju in odpravljanju ma kroekonomskih neravnotežij2, zlasti 
člena 6(1) Uredbe, 
ob upoštevanju priporo čila Evropske komisije3, 
ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta4, 
ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta, ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje, ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finan čnega odbora, 
ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaš čito, 
ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomsko politiko, ob upoštevanju naslednjega: (1) Evropski svet je 26. marca 2010 po trdil predlog Komisije, da za čne izvajati novo 
strategijo za delovna mesta in rast Evropa 2020 , ki temelji na okrepljenem 
usklajevanju ekonomskih politik. Strategija se osredoto ča na klju čna področja, na 
katerih je potrebno ukrepanje za pove čanje potenciala Evrope  za trajnostno rast in 
konkuren čnost. 
(2) Svet je na predlog Komisije  13. julija 2010 sprejel priporo čilo o širših smernicah 
ekonomskih politik držav članic in Unije (2010–2014) te r 21. oktobra 2010 sklep o 
smernicah za politike zaposlovanja držav članic. Skupaj tvorita „integrirane 
smernice“ in države članice so bile pozvane, naj jih upoštevajo v nacionalnih 
ekonomskih politikah in politikah zaposlovanja. 
                                                
 
1 UL L 209, 2.8.1997, str. 1. 
2 UL L 306, 23.11.2011, str. 25. 
3 COM(2015) 276. 
4 P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069. 
 
 (3) Svet je 8. julija 2014 sprejel priporo čilo v zvezi z nacionalnim programom reform 
Švedske za leto 2014 in dal mnenje o posodobljenem konvergen čnem programu 
Švedske za leto 2014. 
(4) Komisija je 28. novembra 2014 sp rejela letni pregled rasti5, ki zaznamuje za četek 
evropskega semestra za usklajevanje e konomskih politik za leto 2015. Komisija je 
isti dan na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 sprejela poro čilo o mehanizmu 
opozarjanja6, v katerem je Švedsko opredelila kot eno od držav članic, za katere je 
treba opraviti poglobljeni pregled. 
(5) Evropski svet je 18. decembra 2014 potrdil  prednostne naloge za spodbujanje naložb, 
pospeševanje strukturnih reform ter pri zadevanje za odgovorno in rasti prijazno 
konsolidacijo javnih financ. 
(6) Komisija je 26. februarja 2015 objavila poro čilo o državi za Švedsko za leto 20157. 
V njem je bil ocenjen napredek  Švedske pri izvajanju priporo čil za posamezne 
države, sprejetih 8. julija 2014. Poro čilo o državi vsebuj e tudi rezultate 
poglobljenega pregleda v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1176/2011. Na podlagi 
opravljene analize Komisija ugotavlja, da na Švedskem obstajajo makroekonomska neravnotežja, zaradi katerih so potrebni ukrepi politike in sp remljanje. Zlasti ostaja 
zelo visoka in se še vedno pove čuje zadolženost gospodinjstev zaradi rasto čih cen 
nepremičnin, vztrajno nizkih obrestnih mer, visokih dav čnih spodbud in omejene 
ponudbe nepremi čnin. Še naprej je treba pozorno spremljati makroekonomska 
gibanja, povezana z zasebnim dolgom. 
(7) Švedska je 23. aprila 2015 predložila naci onalni program reform za leto 2015, 
24. aprila 2015 pa še svoj konvergen čni program za leto 2015. Programa sta bila 
ocenjena isto časno, da bi se upoštevala njuna medsebojna povezanost. 
(8) Za Švedsko trenutno velja preventivni  del Pakta za stabilnost in rast. V 
konvergen čnem programu za leto 2015 vlada na črtuje, da se bo nominalni 
primanjkljaj postopno izboljševal, in sice r na 1,4 % BDP v letu 2015, in se v 
letu 2018 izravnal, srednjero čni cilj (strukturni primanjklja j v višini 1 % BDP) pa naj 
bi bil izpolnjen v celotnem obdobju programa. Pri čakuje se, da bo delež javnega 
dolga najvišji v letu 2015, ko naj bi dosegel  44,2 % BDP, nato pa naj bi postopno 
upadel in leta 2018 znašal 40,0 % BDP. Makroekonomski scenarij, na katerem 
temeljijo te prora čunske napovedi, je verj eten. Vendar bo treba op redeliti ukrepe za 
podporo na črtovanim ciljem glede primanjk ljaja od leta 2016. Na podlagi 
pomladanske napovedi Komisije iz leta 2015 se predvideva, da bo strukturni saldo 
leta 2015 usklajen s srednjero čnim ciljem v višini –1 % in se leta 2016 zmanjšal na –
0,9 % BDP. Svet na podlagi ocene konvergen čnega programa in ob upoštevanju 
pomladanske napovedi Komi sije iz leta 2015 pri čakuje, da bo Švedska izpolnjevala 
določbe Pakta za stabilnost in rast. 
(9) Za razliko od štev ilnih drugih držav članic se cene nepremi čnin na Švedskem niso 
bistveno spreminjale in od sredine leta 2013 ponovno mo čno naraščajo. Poglobljeni 
pregled, ki ga je izvedla Komi sija, kaže, da se cene nepremi čnin na Švedskem zdijo 
višje od njihovih osnovnih vrednosti. Deloma gre razloge pripisati ugodnim 
osnovnim pogojem, kot so višji razpoložljiv i dohodek, nizke obrestne mere in dober 
demografski razvoj. Vendar so v poro čilu o državi opredeljeni vzroki za naraš čanje 
                                                 
5 COM(2014) 902. 
6 COM(2014) 904. 
7 SWD(2015) 46 final. 
 
 cen nepremi čnin, in sicer tako na strani pov praševanja kot ponudbe. Na strani 
povpraševanja so bile še posebej ugodne kreditne spodbude. Poleg tega švedski 
davčni sistem, ki zagotavlja ene najve čjih davčnih spodbud za lastništvo nepremi čnin 
v Uniji, na čeloma spodbuja zviševanje cen nepremi čnin. Posledi čn o  s e  j e  z a t o  
povečala zadolženost gospodinjstev na Šved skem, ki je že velika in se pove čuje 
hitreje kot drugod po EU. Čeprav so skupna sredstva gospodinjstev velika in so se 
razpoložljivi dohodki v zadnjih letih pove čevali, je sektor gos podinjstev ranljivejši 
kot prej, visoka raven zadolženosti gos podinjstev pa pomeni tveganje za 
makroekonomsko stabilnost. U činke davčnih spodbud za zadolževanje pri obdav čitvi 
dohodkov fizi čnih oseb je treba obravnavati s postopnim omejevanjem dav čnih 
olajšav za pla čila obresti na hipotek arne kredite ali pove čanjem periodi čnih davkov 
na nepremi čnine. Poleg tega so potrebna prizadevanja za hitrejše odpla čevanje 
hipotekarnih kreditov, da se zman jša rast zadolženosti gospodinjstev. 
(10) Na strani ponudbe povzro ča pomanjkanje nepremi čnin in prispeva k pove čevanju 
cen strukturna neu činkovitost. Te ovire omejujejo mobilnost delovne sile in 
ustvarjajo socialne izzive za ranljive skupine. Ponudbo ovirata neu činkovita uporaba 
obstoječih nepremi čnin in strukturno pomanjkanje na ložb v nove grad nje. Zlasti je 
treba okrepiti spodbude za ob čine, da bodo aktivno spodbujale gradbene naložbe in 
obravnavale stanovanjske potrebe ranljivih  skupin. Treba je spodbujati konkurenco v 
gradbenem sektorju in zagotoviti popol noma pregledne postopke javnega naro čanja. 
Postopki na črtovanja in pritožbeni pos topki so dolgotrajni in zapleteni, zato jih je 
treba racionalizirati. Togost najemniškega trga, ki svoje vloge zmanjševanja pritiskov na cene nepremi čnin oziroma podpiranja potreb po  mobilnost ne opravlja, je 
predvsem posledica visoke stopnje nadzor a nad najemninami. Togost najemniškega 
trga bi bilo treba obravnava ti s postopno reformo sistema dolo čanja višine najemnin. 
To bi moralo omogo čiti bolj raznolike stopnje najemnin, kar bi lahko vodilo do 
učinkovitejše uporabe obstoje čih nepremi čnin, in ve č pogodbene svobode med 
posameznimi najemniki in najemodajalci. 
(11) Vlada si prizadeva za izboljšanje šolskih rezultatov, ki po opaznem poslabšanju v 
zadnjem desetletju prispevajo k razmeroma visoki brezposelnosti mladih. Vlada sprejema tudi ukrepe za lažji prehod ni zko izobraženih mladih in posameznikov s 
priseljenskim poreklom iz izobraževanja na trg dela ter izboljšanje njihovega vključevanja na trg dela. Napredek na tem podro čju bo treba spremljati. 
(12) V okviru evropskega semestra je Komi sija izvedla obsežno analizo švedske 
ekonomske politike in jo objavila v poro čilu o državi za leto 2015. Prav tako je 
ocenila konvergen čni program in nacionalni program reform ter ukrepanje po 
priporočilih, ki jih je Švedska prejela v prej šnjih letih. Glede na  to, da je treba 
okrepiti splošno ekonomsko uprav ljanje Evropske unije z vklju čitvijo prispevka na 
ravni EU v prihodnje nacionalne odlo čitve, Komisija pri tem ni upoštevala le pomena 
teh programov za vzdržno fiskalno in so cialno-ekonomsko politiko na Švedskem, 
ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Priporo čila v okviru 
evropskega semestra so izražena v priporo čilu iz točke 1 spodaj. 
(13) Svet je ob upoštevanju te ocene preu čil program Švedske za stabilnost in meni
8, da 
Švedska izpolnjuje dolo čbe Pakta za stabilnost in rast. 
(14) Svet je ob upoštevanju pogloblje nega pregleda, ki ga je opravila Komisija, in te 
ocene preu čil nacionalni program reform in konvergen čni program. Njegova 
                                                 
8 V skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97. 
 
 priporočila v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 1176/2011 so izražena v priporo čilu 
iz točke 1 spodaj – 
PRIPORO ČA, da Švedska v obdobju 2015–2016 ukrepa, tako da: 
1. Obravnava pove čanje zadolženosti gospodinjstev s prilagoditvijo dav čnih spodbud, 
zlasti s postopnim omejevanjem dav čnih olajšav za pla čila obresti na hipotekarne 
kredite ali pove čanjem periodi čnih davkov na nepremi čnine ter s hitrejšim 
odplačevanjem hipotekarnih kreditov. Zmanjša strukturno pomanjkanje ponudbe 
nepremičnin, spodbuja konkurenco v gradbenem sekt orju, racionalizira postopke za 
načrtovanje in pritožbene postopke v gr adbeništvu ter pregleda sistem dolo čanja 
višine najemnin, da se omogo či bolj tržno naravnana višina najemnin. 
V Bruslju, 
 Za Svet 
 Predsednik