POROČILO KOMISIJE SVETU IN EVROPSKEMU PARLAMENTU o dejavnostih platforme EU za kombiniranje pri zunanjem sodelovanju od njene vzpostavitve do konca julija 2014 /* COM/2014/0733 final */





1. UVOD V agendi za spremembe je poudarjeno, da je bistvena prednostna naloga zunanjega sodelovanja EU podpirati vključujočo rast in ustvarjanje delovnih mest. Mehanizmi kombiniranja se v tem okviru priznavajo kot pomembno orodje za pridobivanje dodatnih sredstev in povečanje učinka pomoči EU. V skladu s Sklepom št. 1080/2011/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o odobritvi jamstva EU Evropski investicijski banki (v nadaljnjem besedilu: EIB) za zunanje posojilne dejavnosti sta Svet in Evropski parlament (v nadaljnjem besedilu: EP) zahtevala, naj Komisija prouči razvoj „platforme EU za zunanje sodelovanje in razvoj“ in nato o tem poroča, da se zagotovi čim učinkovitejše delovanje mehanizmov za kombiniranje nepovratnih sredstev in posojil na področju zunanjega delovanja. Komisija je v svojem naknadnem poročilu, ki ga je Svetu in EP poslala 26. oktobra 2012, predlagala, da se vzpostavi nova platforma EU za kombiniranje pri zunanjem sodelovanju kot skupina strokovnjakov Komisije. V skladu s tem je bila platforma uradno vzpostavljena na prvem srečanju „skupine za politiko“, ki je potekalo 14. decembra 2012. Ta dokument je prvo poročilo, objavljeno v skladu z zavezo Komisije o poročanju EP in Svetu, ter zajema delo platforme od njene ustanovitve 14. decembra 2012 do konca julija 2014[1]. Komisija predseduje srečanjem platforme ter skupaj z ESZD, državami članicami, EP in finančnimi institucijami dejavno zagotavlja prispevke na politični in tehnični ravni. Komisija priznava dodano vrednost sodelovanja in doseženih rezultatov, kot je razvidno iz priporočil tega poročila. Namen platforme ni nadomestiti ali podvojiti obstoječe strukture odločanja. 2. CILJI Komisija je v svojem poročilu Svetu in EP 26. oktobra 2012 opisala splošni cilj in področje uporabe platforme. Platforma bi morala izboljšati kakovost in učinkovitost mehanizmov EU za razvoj in kombiniranje pri zunanjem sodelovanju, pri čemer bi bilo treba ustrezno upoštevali okvire politike, ki urejajo odnose EU z različnimi partnerskimi državami na področju razvojne, sosedske in širitvene politike EU. Platforma bi morala zagotoviti smernice za usklajevanje bistvenih načel v zvezi z dejavnostmi kombiniranja, hkrati pa omogočiti različno obravnavo po sektorjih in regijah. Usmeriti bi se morala v sektorje, v katerih se lahko finančni instrumenti čim bolj koristno razdelijo znotraj geografskih regij in med njimi. Prispevati bi morala tudi k temu, da bi se dejavnosti kombiniranja bolj uskladile s politikami EU. 3. PREGLED DELA PLATFORME V LETIH 2013-14 Platformo sestavljajo skupina za politiko in tehnične skupine. Skupina za politiko Skupina za politiko je sestavljena iz predstavnikov držav članic EU, ESZD in Komisije, k njej pa je povabljen tudi EP. Drugi udeleženci so lahko povabljeni kot opazovalci. Platforma je bila vzpostavljena na prvem srečanju „skupine za politiko“ (14. decembra 2012), ki je sprejela delovni načrt za leto 2013, načrt pa je bil nato revidiran junija 2013 in decembra 2013. Skupina za politiko se je srečala 5-krat, in sicer decembra 2012, junija in decembra 2013 ter aprila in julija 2014, razpravljala pa je o delu tehničnih skupin in dodatnih izbranih temah, za katere je prispevek zagotovila Komisija, npr. o prihodnjem upravljanju instrumentov kombiniranja EU in vlogi finančnih institucij s sedežem zunaj EU v instrumentih kombiniranja EU. Finančne institucije, udeležene pri tehničnem delu, so bile na srečanja skupine za politiko povabljene kot opazovalke. Komisija predseduje srečanjem ter opravlja naloge sekretariata za usklajevanje in komunikacijo. Tehnične skupine Tehnične skupine so sestavljene iz predstavnikov Komisije, ESZD, finančnih institucij in številnih držav članic. Pri tehničnem delu platforme sodelujejo tudi predstavniki EP. Izmenjava strokovnega znanja med udeleženci je bila ključna in vzajemno koristna izkušnja. Do zdaj je bilo ustanovljenih pet posebnih tehničnih skupin (v nadaljnjem besedilu: TS), poleg tega pa je potekalo več medsektorskih sestankov tehničnih skupin. Navedene skupine so se osredotočile na naslednje cilje: TS 1 „pregled obstoječih mehanizmov kombiniranja“, TS 2 „spodbujanje dejavnosti kombiniranja“ – okvir za merjenje rezultatov, TS 3 „izboljšanje procesov“, TS 4 „spodbujanje finančnih instrumentov“, TS 5 „sklepanje pogodb, spremljanje in poročanje“. Za dopolnitev tega tehničnega dela so bile organizirane štiri delavnice, in sicer (a) o vprašanju „vključevanja politike glede podnebnih sprememb v instrumente kombiniranja“, (b) o „vzdržnosti zadolževanja“, (c) o kombiniranju in uradni razvojni pomoči ter (d) okrogla miza z evropskimi izvoznimi agencijami. EP je dejavno sodeloval v razpravah platforme v skupini za politiko ter v tehničnih skupinah. Udeležba civilne družbe in zasebnega sektorja S predstavniki organizacij civilne družbe so potekala štiri srečanja, in sicer dve srečanji 30. aprila in 24. julija 2013, zasedanje z zbiranjem idej o načinih spodbujanja zasebnega financiranja s kombiniranjem, organizirano 26. novembra 2013 v okviru Evropskih razvojnih dni, ki je bilo usmerjeno v organizacije civilne družbe in vlagatelje zasebnega sektorja, ter še eno srečanje, organizirano 3. julija 2014, na katerem so sodelovale organizacije civilne družbe in zasebni sektor. 4. DELO TEHNIČNIH SKUPIN 4.1 PREGLED OBSTOJEČIH MEHANIZMOV KOMBINIRANJA Tehnično delo v okviru platforme se je sprva nanašalo na obširen pregled obstoječih instrumentov kombiniranja EU in izmenjavo dobrih praks, iz česar je mogoče izpeljati naslednje sklepe: (i) Obstoječi instrumenti kombiniranja EU kažejo pozitivne znake v zvezi z uspešnostjo pri podpori zunanjih politik EU, čeprav je treba postopke o razvoju, pregledu/oceni/izboru in spremljanju dejavnosti ter poročanju o njih dodatno racionalizirati, uskladiti in izboljšati. (ii) Mehanizmi kombiniranja so dosegli svoj cilj, tj. zbiranje precejšnjih javnih sredstev za financiranje naložbenih projektov za podporo zunanjih politik EU. Finančne instrumente (npr. tvegani kapital, jamstva, subvencionirane obrestne mere) je mogoče nadalje uporabiti. (iii) Sisteme spremljanja in poročanja je treba dodatno izboljšati, in sicer na ravni instrumentov ter na ravni projekta. (iv) Projekti, financirani v okviru mehanizmov kombiniranja, zajemajo različne sektorje in so lahko različnih velikosti, pri čemer pa se v skladu s potrebami uporabljajo različne vrste podpore. Taka prožnost vsekakor prispeva k pomenu in kakovosti portfelja projekta, Komisiji pa omogoča, da določi operativne prednostne naloge glede na posebne regionalne politike in potrebe. Večja vključenost delegacij EU v razvoj strukture bi dodatno povečala pomen portfelja projekta. (v) Finančne institucije izvedejo zasnovo in pripravo projekta s primernimi postopki in standardi, predlogi projekta pa se ocenijo z mehanizmi medsebojnega pregleda in notranjega pregleda Komisije/ESZD. Dodana vrednost nepovratnih sredstev je prikazana v projektni dokumentaciji in ocenjena v postopku pregleda, vendar jo je treba dodatno določiti in analizirati v obrazcu vloge za nepovratna sredstva, da se omogoči merljivost. Za učinkovitejšo oceno/izbor, spremljanje in poročanje pa je treba izračune finančnega vzvoda in obrazce vloge za nepovratna sredstva uskladiti ter dodatno izboljšati kakovost informacij, ki jih predložijo finančne institucije. (vi) Eden od glavnih uspehov instrumentov kombiniranja je boljše sodelovanje, izmenjava informacij in sodelovanje med evropskimi akterji pomoči, v manjši meri in v določenih regijah pa tudi z neevropskimi akterji pomoči. To se je doseglo z udeležbo različnih akterjev v formalnih organih upravljanja mehanizmov kombiniranja EU, pa tudi z neformalnim usklajevanjem na lokalni ravni ali ravni sedeža, ali v okviru različnih veljavnih memorandumov o soglasju z EU/Komisijo. Vendar je treba poudariti, da se lahko večji del dejavnosti, odobrenih do zdaj, pripiše petim glavnim evropskim partnerjem. Zato bi bilo treba spodbujati širšo udeležbo akterjev pomoči EU v instrumentih. Prizadevalo bi se lahko tudi za večjo udeležbo neevropskih akterjev pomoči. O tem vprašanju se je v okviru platforme nadalje razpravljalo, pri čemer je bilo ugotovljeno, da mora udeležbo neevropskih finančnih institucij in zlasti regionalnih bank, ki naj bi imele vlogo vodilnih finančnih institucij, proučiti odbor ustreznega okvira kombiniranja, in sicer v skladu s ciljnim pristopom in na podlagi posebne dodane vrednosti za določen projekt ali regijo. Poleg tega je treba, kadar imajo neevropske finančne institucije v posebnih instrumentih kombiniranja že vodilno vlogo, to vlogo ohraniti, če so izpolnjeni pogoji v zvezi z njihovo dodano vrednostjo. Usklajevanje in sodelovanje med evropskimi in neevropskimi finančnimi institucijami ostaja ključnega pomena, zato bi bilo treba neevropske finančne institucije na pomembne sestanke povabiti kot opazovalke. (vii) Partnerske države/regije so pri vsakem projektu praviloma udeležene na tehnični ravni že od začetka, pri čemer je lastna odgovornost splošna značilnost pomoči, financirane s posojilom. Partnerske države/regije bi morale biti na ustrezni ravni sistematično udeležene pri zasnovi projekta in v pripravljalni fazi (opravljeno posvetovanje bi bilo treba dokumentirati v obrazcu vloge za nepovratna sredstva). Da bi se zagotovil čim večji razvojni učinek projektov, financiranih v okviru mehanizmov kombiniranja, bi moralo usklajevanje med delegacijami EU in finančnimi institucijami potekati na lokalni ravni, in sicer prek partnerske države/regije. Več navedenih točk se je upoštevalo pri nadaljnjem tehničnem delu, kot je opisano v nadaljevanju. 4.2 SPODBUJANJE UČINKOVITOSTI, PREGLEDNOSTI IN ODGOVORNOSTI DEJAVNOSTI KOMBINIRANJA – OKVIR ZA MERJENJE REZULTATOV, IZBOLJŠANJE PROCESOV – SKLEPANJE POGODB, SPREMLJANJE IN POROČANJE Glede na pregled navedenih obstoječih instrumentov kombiniranja in dosedanje izkušnje se je tehnično delo, v okviru katerega so se dejansko obravnavali 3 ključni izzivi, razdelilo med skupine TS 2, TS 3 in TS 5. (1) Izboljšana tehnična ocena projektov kombiniranja Na podlagi opravljenega dela naj bi se dodatno izboljšali ocenjevalni postopki za projekte, tako da so se med instrumenti čim bolj uskladila merila ocenjevanja, ki temeljijo na dobrih praksah. Na podlagi že opravljenega tehničnega dela je bil pripravljen boljši in usklajen obrazec vloge za nepovratna sredstva, ki naj bi ga uporabljali različni instrumenti kombiniranja EU. Za dopolnitev obrazca vloge so bile izdelane podrobne smernice, ki naj bi vložnikom zagotovile informacije in pojasnila o načinu izpolnjevanja obrazca. V novih smernicah je zlasti pojasnjeno, kako utemeljiti ter na bolj strukturiran in merljiv način predstaviti vprašanje dodatnosti in vzvoda kakršnih koli zahtevanih nepovratnih sredstev, hkrati pa nadalje izboljšati druga področja, kot je finančna struktura projektov, če je to potrebno. Okoljski in socialni vidiki se pregledajo glede na standarde EU kot pri vseh drugih projektih, ki jih financira EU. Izrecno je bilo uvedeno vprašanje vzdržnosti zadolževanja, pri čemer so se upoštevale delavnice, organizirane v sodelovanju s kolegi Mednarodnega denarnega sklada. V smernice je vključeno tudi novo poglavje o kazalnikih, povezano z novim okvirom za merjenje rezultatov (glej spodaj). V začetku leta 2014 je bil uveden nov obrazec vloge za nove predloge projektov v vseh instrumentih, ki jih upravlja GD za razvoj in sodelovanje. Delovna skupina naložbenega okvira za Zahodni Balkan si na podlagi dela platforme EU za kombiniranje pri zunanjem sodelovanju nadalje prizadeva racionalizirati in izboljšati zadevne operativne postopke. (2) Razvoj standardiziranega okvira za merjenje rezultatov Opravljeno je bilo tehnično delo za nov okvir za merjenje rezultatov, ki naj bi Komisiji in finančnim institucijam pomagal predhodno zagotoviti informacije o pričakovanih rezultatih projektov, podprtih z instrumenti, naknadno izmeriti rezultate njihovih dejavnosti financiranja ter omogočiti nadaljnje izboljšanje poročanja o dosežkih instrumentov, vse to pa naj bi izražalo zahteve nove finančne uredbe, okvira za merjenje rezultatov Komisije, pa tudi prednostne naloge in cilje politike zunanjega sodelovanja EU. Na podlagi tega je nastal dogovorjeni okvir, sestavljen iz skupnega sklopa kazalnikov rezultatov, iz katerih so razvidni izidi in načrtovani rezultati projektov. Pri izbiri kazalnikov je bilo odločilnih več pomislekov, kot so (med drugim) skladnost s cilji in prednostnimi nalogami instrumentov, cilji politike zunanjega sodelovanja EU in finančna uredba ter sedanje prakse finančnih institucij in možnost združevanja in poročanja najširši javnosti. V okvir je vključena opredelitev vsakega posameznega dogovorjenega kazalnika, vložniki pa morajo tudi kvalitativno opisati pričakovani učinek predlaganega projekta. Nov okvir za merjenje rezultatov je bil vključen v nov obrazec vloge in smernice (glej spodaj) ter je bil od začetka leta 2014 uveden v nove predloge projektov. (3) Usklajevanje sklepanja pogodb, spremljanja in poročanja Pri opravljenem tehničnem delu so sodelovali Komisija, službe ESZD s sedeža in delegacij ter finančne institucije. Glavni cilj tehnične skupine je bil uskladiti in pospešiti postopek sklepanja pogodb v okviru instrumentov, tako da je pripravila ustrezne in podrobne smernice, ki bodo v pomoč pri vstavljanju ustreznih informacij, ki se nanašajo na sklepanje pogodb, v projektne predloge, vložene organom upravljanja instrumentov, s čimer bi se poenostavilo sklepanje pogodb za projekte. Skupina TS5 se je osredotočila na razlago in pojasnjevanje pogodbenih opredelitev in postopkov, ki jih je treba vnaprej vključiti v informativni obrazec projekta, da bi bilo mogoče v celoti razumeti izvajanje projekta, finančne tokove in ustrezno odgovornost deležnikov. V podrobne smernice o načinu izpolnjevanja obrazca vloge so bile torej zaradi učinkovitosti vključene ustrezne pogodbene informacije. Poleg tega je bil na podlagi sedanjih izkušenj Komisije in finančnih institucij med izvajanjem projektov, pa tudi zaradi zahtev finančnega okvira, ki se uporablja za finančne instrumente, določene s finančno uredbo, opredeljen sklop priporočil/dobrih praks za poročanje in spremljanje. Komisija pozdravlja prizadevanja platforme, da bi še naprej zagotavljala dobro zasnovan, pregleden in učinkovit postopek izbire projektov z učinkovitimi pogodbenimi postopki ter pravilne postopke spremljanja in poročanja, usmerjene v rezultate, ki ustrezno temeljijo na primernih in najnovejših pravnih zahtevah. Komisija priznava, da je bil v okviru platforme dosežen pomemben napredek z razvojem novih – usklajenih – orodij, ki naj bi se uporabljala v vseh instrumentih kombiniranja, kot na primer boljši obrazec vloge in spremljajoče smernice. 4.3 NADALJNI RAZVOJ FINANČNIH INSTRUMENTOV Tržne naložbe so bistveno gonilo razvoja in pomemben parameter, ki omogoča razlikovanje med razvitimi in manj razvitimi gospodarstvi. Taki primeri so bančna posojila malim in srednjim podjetjem, naložbe javnih in zasebnih oskrbovalnih podjetij v proizvodnjo električne energije ali ključni infrastrukturni projekti, kot so ceste ali železnice. Večja uporaba posebnih finančnih instrumentov (npr. jamstev, lastniškega kapitala, valutnih tveganj za domačo valuto in drugih mehanizmov delitve tveganja) je posledica potrebe po čim učinkovitejši porabi omejenih razpoložljivih proračunskih sredstev ter presoje, da nepovratna sredstva niso vedno najboljši instrument za razvoj tovrstnih gospodarskih dejavnosti in da včasih morda ne prinesejo nikakršnih rezultatov. Uporaba posebnih finančnih instrumentov se lahko priporoči, kadar udeleženci na trgu, med katerimi so lahko tudi institucije za financiranje razvoja, ne zagotavljajo zadostnega zneska potrebnih finančnih sredstev ali primernih pogojev za sicer finančno izvedljive projekte zaradi nedelovanja trga. Finančni instrumenti morajo poleg obravnavanja nedelovanja trga ali naložbenih okoliščin, ki niso optimalne, zagotoviti jasno opredeljeno dodatnost (dodano vrednost) ter vzvod za proračunska sredstva EU, pri njihovi zasnovi pa je treba zagotoviti uskladitev interesov med Komisijo in izvajalskimi partnerji. Platforma je na podlagi navedenega in praktičnih izkušenj svojih članov izbrala nekaj sektorjev, v katerih bi bilo treba nadalje raziskati večjo uporabo navedenih finančnih instrumentov, npr. sektorji infrastrukture, mikro, malih in srednjih podjetij in kmetijstva ter socialni sektor. Čeprav je treba vrsto in raven podpore EU oceniti ob upoštevanju vsakega posameznega projekta, je platforma podprla nekatera osnovna načela o minimalnih zahtevah, zgornjih mejah največje podpore ter mehanizmih za zagotovitev uskladitve interesov med Komisijo in upravičeno izvajalsko finančno institucijo. Komisija podpira prizadevanja platforme za spodbujanje nadaljnje uporabe finančnih instrumentov. Ti finančni instrumenti so razmeroma zapleteni produkti, zato se bo njihova zasnova dosledno prilagodila okolju, v katerem delujejo posamezne partnerske države. Komisija bo nadalje uporabila osnovno načelo EU za finančne instrumente: pravilo brez pogojnih obveznosti, v skladu s katerim finančna obveznost EU, ki izhaja iz finančnega instrumenta, ne more v nobenem primeru preseči zneska ustrezne proračunske obveznosti zanjo. 5. PRIHODNJE UPRAVLJANJE INSTRUMENTOV KOMBINIRANJA EU Da bi dejavnosti kombiniranja učinkoviteje izpolnjevale cilje politike, tj. zmanjšanje revščine in socialno-ekonomski razvoj, ter da bi se učinkoviteje upravljale, vključno z zmanjšanjem stroškov transakcij, se je platforma dogovorila o organizaciji 4 „okvirov“ kombiniranja glede na finančne instrumente (Evropski razvojni sklad – evropski instrument sosedstva – instrument za razvojno sodelovanje – instrument za predpristopno pomoč). Da bi se lahko obravnavale različne regionalne strateške prednostne naloge, povečal učinek političnega vzvoda in učinkovito uporabile dejavnosti kombiniranja pri političnem dialogu ter zaradi poročanja, pa je obenem predlagano, da bi se v vsakem okviru določili zemljepisno opredeljeni „instrumenti“. Financiranje bo v glavnem izhajalo iz regionalnih programov, opredeljenih v okviru različnih instrumentov, skladno s prednostnimi nalogami in cilji iz programskih dokumentov v dialogu s partnerskimi državami in zadevnimi regionalnimi organizacijami. Financiranje bi lahko, kadar je to primerno in ustrezno, izhajalo tudi iz posebnih nacionalnih/regionalnih programov[2], s katerimi se podpirajo prednostne naloge in cilji teh držav/regij, kot je opredeljeno v ustreznih programskih dokumentih. Če bi države članice EU ali drugi donatorji izrazili interes za prispevek k dejavnostim kombiniranja, se bo to izvedlo prek namenskega(-ih) sklada(-ov). Za vsak posamezni okvir kombiniranja bo obstajala samo ena struktura upravljanja, ki bo upravljala sredstva Komisije ter prispevke držav članic EU in drugih donatorjev prek namenskih skladov. Ta okvir se bo uporabljal za vse regije, vključno z Afriko. Delovna skupina naložbenega okvira za Zahodni Balkan si na podlagi dela platforme EU za kombiniranje pri zunanjem sodelovanju nadalje prizadeva racionalizirati in izboljšati zadevni operativni postopek. Postopek odločanja bo organiziran na 2 ravneh. Mnenja o predlogih projektov bodo oblikovana na ravni odbora. Taka mnenja bodo pripravljena z oceno tehnične ravni. V odbore[3], ki jim predseduje Komisija, so vključeni ESZD, države članice EU, ki imajo glasovalno pravico, in finančne institucije kot opazovalke. Odgovorni bodo za oblikovanje mnenj za posamezno dejavnost kombiniranja, zagotavljanje smernic za sodelujoče institucije, spremljanje in pregledovanje nabora projektov, proučitev rezultatov, povezanih s projektom, in spremljanje portfelja odobrenih projektov ter po potrebi za uporabo posebnega strokovnega znanja finančnih institucij, kar zagotavlja delitev dela. Tehnično oceno predlogov projektov bodo vključena redna tehnična srečanja, ki jim bo predsedovala Komisija (po potrebi z vključitvijo zadevnega GD), na njih pa bodo sodelovale ESZD[4] in finančne institucije, ki bodo razpravljale o naboru projektov ter ocenjevale projekte, ki naj bi se predložili odborom. Boljši in (bolj usklajen) obrazec vloge za projekte, razvit v okviru platforme, že obstaja ter prispeva k zagotavljanju dobro zasnovanega, preglednega in učinkovitega postopka izbire projektov[5]. Sekretariat pomaga odboru pri vseh njegovih nalogah, pomaga pri organizaciji komunikacijskih dogodkov in splošnem izvajanju komunikacijske strategije, organizira oceno tehnični ravni predlogov ter je osrednja kontaktna točka za vse deležnike, vključene v okvire kombiniranja. Strukturo in delovanje sekretariata bo treba prilagoditi glede na novo splošno strukturo in postopek odločanja; Komisija bo vsakemu posameznemu okviru kombiniranja EU in ustreznim instrumentom zagotavljala naloge sekretariata ter morda proučila možnost oddajanja posebnih nalog v zunanje izvajanje. S predlaganim pregledanim postopkom odločanja naj bi se racionaliziral, poenostavil in izboljšal postopek odločanja ter izpolnjevanje novih zahtev, določenih s finančno uredbo, ko se projekti izvajajo v okviru posrednega upravljanja. V pregledan postopek odločanja so vključeni: (i) boljše usklajevanje na zgodnji stopnji, kar bo pripomoglo k usmeritvi finančnih sredstev v opredeljene prednostne naloge; (ii) obsežna in okrepljena tehnična ocena, da bi se nadalje izboljšala kakovost in poenostavila izmenjava strokovnega znanja, s tem da bi se po potrebi uporabilo posebno strokovno znanje finančnih institucij; (iii) večja prožnost pri boljšem usklajevanju časa, porabljenega za tehnično oceno, in sorazmerne zahtevnosti vsakega posameznega predloga ter (iv) manjše število vseh korakov v postopku. Ko se predlog oceni kot tehnično dovršen, bo lahko vodilna finančna institucija[6] sekretariatu predložila končen pregledan obrazec vloge, da bi se predložil odboru. V primeru okvirov kombiniranja, ki jih upravlja GD za razvoj in sodelovanje, bodo Komisija, ESZD in države članice z državami upravičenkami in zadevnimi regionalnimi organizacijami organizirale dialog (ki mu bosta sopredsedovali ESZD in Komisija) o strateških usmeritvah in splošnih smernicah. To se lahko opravi bodisi v okviru obstoječega regionalnega ali podregionalnega foruma za usklajevanje politike bodisi, kadar tak primeren opredeljen forum ne obstaja, na namenskih strateških srečanjih v skladu z načelom lastne odgovornosti našega razvojnega sodelovanja. V primeru naložbenega okvira za Zahodni Balkan se bodo že vzpostavljene razprave na strateški ravni, pri katerih sodelujejo države upravičenke, nadalje okrepile s spodbujanjem „naborov projektov v posameznem sektorju“ na državo. Sodelovanje civilne družbe na ravni projekta trenutno upravljajo finančne institucije, in sicer v okviru svojih postopkov odobritve in upravljanja projektov bodisi z zagotovitvijo, da nosilec projekta opravi ustrezno javno posvetovanje, bodisi neposredno. Delegacije/geografske enote bi morale sodelovati s predstavniki lokalne civilne družbe v skladu z običajno prakso za druge načine izvajanja. Poleg tega si bo Komisija še bolj prizadevala, da bi imele organizacije civilne družbe, vključno z regionalnimi, boljši dostop do informacij na ravni instrumentov. Z organizacijami civilne družbe so bila organizirana redna srečanja v Bruslju. 6. PREGLED UGOTOVITEV IN PRIPOROČIL (1) Iz obstoječih instrumentov kombiniranja so na podlagi dosedanjih izkušenj razvidni pozitivni znaki v zvezi z uspešnostjo pri podpiranju zunanjih politik EU. (2) Na podlagi že opravljenega tehničnega dela je bil pripravljen boljši in usklajen obrazec vloge za nepovratna sredstva, ki naj bi ga uporabljali različni instrumenti kombiniranja EU. Za dopolnitev obrazca vloge so bile izdelane podrobne smernice, ki naj bi vložnikom zagotovile informacije in pojasnila o načinu izpolnjevanja obrazca. Izrecno se je uvedlo vprašanje vzdržnosti zadolževanja in nadaljevala se bo sedanja revizija okvira MDS. (3) Razvit je bil nov okvir za merjenje rezultatov, ki je bil vključen v nov obrazec vloge in smernice (glej zgoraj). Komisija odobrava prizadevanja platforme, da bi še naprej zagotavljala dobro zasnovan, pregleden in učinkovit postopek izbire projektov z učinkovitimi pogodbenimi postopki ter pravilne postopke spremljanja in poročanja, usmerjene v rezultate, ki ustrezno temeljijo na primernih in najnovejših pravnih zahtevah ter so usklajeni s prednostnimi nalogami in cilji politike zunanjega sodelovanja EU. Komisija v zvezi s tem priznava, da je bil v okviru platforme dosežen pomemben napredek z razvojem novih – usklajenih – orodij, ki naj bi se uporabljala v vseh instrumentih kombiniranja, kot na primer boljši obrazec vloge in spremljajoče smernice. (4) Opredeljena so ključna področja, na katerih bi bilo treba nadalje raziskati večjo uporabo posebnih finančnih instrumentov. Ti instrumenti temeljijo na svojem praktičnem pomenu, označujejo pa tudi področja, v katera bi bilo treba usmeriti prihodnje ukrepe v okviru instrumentov kombiniranja: – jamstva, lastniški kapital in drugi mehanizmi delitve tveganja za infrastrukturne projekte ter mikro, mala in srednja podjetja, – novi sektorji, to so jamstva in mehanizmi delitve tveganja za kmetijstvo, socialni sektor in druge sektorje. Komisija podpira priporočila platforme za okvire kombiniranja EU v zvezi z večjo uporabo posebnih finančnih instrumentov, zlasti v sektorjih infrastrukture, mikro, malih in srednjih podjetij in kmetijstva ter socialnem sektorju, pri čemer je treba ustrezno upoštevati okolja, v katerih delujejo posamezne partnerske države in pravilo brez pogojnih obveznosti. V tesnem sodelovanju s svojimi partnerji za financiranje razvoja bo dala na trg inovativne finančne instrumente z močnim razvojnim učinkom. (5) Platforma je ugotovila, da bi bilo treba organizirati 4 „okvire“ kombiniranja glede na finančne instrumente (Evropski razvojni sklad – evropski instrument sosedstva – instrument za razvojno sodelovanje – instrument za predpristopno pomoč). Operativne sklepe v zvezi s projekti bodo sprejemali štirje ustrezni odbori (odbor Evropskega razvojnega sklada– odbor evropskega instrumenta sosedstva – odbor instrumenta za razvojno sodelovanje – usmerjevalni odbor naložbenega okvira za Zahodni Balkan). S pregledanim postopkom odločanja naj bi se racionalizirala, poenostavila in izboljšala učinkovitost ter izpolnjevale nove zahteve iz finančne uredbe. Komisija podpira nadaljnjo racionalizacijo instrumentov kombiniranja v štiri okvire kombiniranja, da bi dejavnosti kombiniranja učinkoviteje izpolnjevale svoje cilje politike in da bi se zmanjšali stroški. Komisija si bo v tesnem sodelovanju z ESZD in državami članicami EU prizadevala učinkovito in uspešno izvajati priporočila glede revidirane strukture upravljanja instrumentov kombiniranja. (6) Udeležbo neevropskih finančnih institucij in zlasti regionalnih bank, ki naj bi imele vlogo vodilnih finančnih institucij, mora proučiti odbor zadevnega okvira kombiniranja, in sicer v skladu s ciljnim pristopom in na podlagi posebne dodane vrednosti za določen projekt ali regijo. Poleg tega je treba, kadar imajo neevropske finančne institucije v posebnih instrumentih kombiniranja že vodilno vlogo, to vlogo ohraniti, če so izpolnjeni pogoji v zvezi z njihovo dodano vrednostjo. Usklajevanje in sodelovanje med evropskimi in neevropskimi finančnimi institucijami ostaja ključnega pomena, zato bi bilo treba neevropske finančne institucije na pomembne sestanke povabiti kot opazovalke. (7) Pri dosedanjem očitnem uspehu je bilo bistveno dejavno večstransko in dvostransko sodelovanje držav članic EU, EP, ESZD in služb Komisije ter najrazličnejših evropskih in neevropskih javnih finančnih institucij. To je bilo nadalje okrepljeno z izmenjavami med organizacijami civilne družbe in doseganjem drugih akterjev. Komisija je prepričana, da je platforma EU jasno pokazala svojo vrednost s povezovanjem številnih deležnikov, da so si izmenjali strokovno znanje glede vseh vidikov kombiniranja v zunanjem sodelovanju. Komisija priporoča, naj platforma EU še naprej gradi na teh izkušnjah in svojem dosedanjem uspehu ter nadaljuje svoje delo glede posebnih vprašanj, povezanih s kombiniranjem v zunanjem sodelovanju. Za konec in v skladu z delovnim načrtom, ki ga je predstavila Komisija in sprejela skupina za politiko, so bile opredeljene naslednje zadeve, ki se v letu 2014 že obravnavajo: • uporaba sredstev iz zasebnega sektorja, • dobre prakse in priložnosti pri podnebnem financiranju. [1] Več podrobnih delovnih dokumentov in poročil je na voljo na spletišču: http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?Lang=SL, saj je platforma registrirana strokovna skupina Komisije z oznako E02852. [2] V manjši meri pa tudi iz tematskih programov. [3] V primeru naložbenega okvira za Zahodni Balkan se ta odbor imenuje usmerjevalni odbor, v katerega pa ESZD ni vključena. [4] ESZD ni vključena v tehnično oceno predlogov projektov naložbenega okvira za Zahodni Balkan. [5] Iz naložbenega okvira za Zahodni Balkan je razvidno dejstvo, da so glavni vložniki države upravičenke. [6] Le v primeru instrumentov, ki jih upravlja GD za razvoj in sodelovanje.