[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 9.10.2009

COM(2009)524 konč.

Predlog

SKLEP SVETA

o podpisu, v imenu Evropske skupnosti, in začasni uporabi Sporazuma med Evropsko skupnostjo ter Republiko Islandijo, Kraljevino Norveško, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o dopolnilnih pravilih v zvezi s Skladom za zunanje meje za obdobje 2007–2013

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

POLITIčNI IN PRAVNI OKVIR

Svet Evropske unije ter Republika Islandija in Kraljevina Norveška so 18. maja 1999 sklenili Sporazum o pridružitvi teh držav k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda.

Svet Evropske unije, Evropska skupnost in Švicarska konfederacija so 26. oktobra 2004 sklenili Sporazum o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda.

Protokol med Svetom Evropske unije, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu, sklenjenem med Svetom Evropske unije, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo, o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda je bil parafiran 21. junija 2006. Protokol je bil podpisan 28. februarja 2008 in naj bi bil sklenjen v letu 2009.

Zaradi učinkovitosti in odprave potrebe po ločenih pogajanjih je bil Lihtenštajn vključen v pogajanja glede svojega sodelovanja v Skladu pred sklenitvijo protokola. Za Lihtenštajn se ta sporazum ne uporablja vse do datuma začetka veljavnosti Protokola.

Po členu 11 Odločbe 574/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. maja 2007 o ustanovitvi Sklada za zunanje meje za obdobje 2007–2013 v okviru splošnega programa „Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov“[1] (v nadaljnjem besedilu: Odločba) države, ki se pridružijo izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, sodelujejo v Skladu skladno z določbami te odločbe. Poleg tega se sklenejo dogovori, ki podrobno opredelijo dopolnilna pravila, potrebna za takšno sodelovanje, vključno z določbami, ki zagotavljajo zaščito finančnih interesov Skupnosti in pooblastilo Računskemu sodišču, da izvaja revizije.

S Sporazumom je treba določiti uporabo pravil o pristojnosti sodišč Norveške, Islandije, Švice in Lihtenštajna, katerih namen je, da se Komisiji omogoči prevzeti končno odgovornost za izvrševanje proračuna Sklada v teh državah. Taka pravila niso določena niti v Odločbi niti v navedenih sporazumih o schengenskem pravnem redu. Potem ko je Komisija 20. decembra 2007 prejela pooblastilo Sveta, je začela izvajati pogajanja z Republiko Islandijo, s Kraljevino Norveško, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn. Pogajanja so bila končana 30. junija 2009, tedaj je bil parafiran tudi osnutek Sporazuma.

Pogodbenice so se dogovorile, da se začne ta sporazum začasno uporabljati od dneva, ki sledi dnevu podpisa, ne glede na ustavne zahteve. Izjema k temu načelu velja za uporabo člena 6 o izvršljivosti denarnih obveznosti, za kar so potrebni posebni zakonodajni ukrepi v državah, ki so se pridružile izvajanju.

Države članice so prejele informacije v okviru delovne skupine Sveta za meje in delovne skupine Sveta za Evropsko združenje za prosto trgovino (EFTA), z njimi pa so potekala tudi posvetovanja.

Pravna podlaga Sporazuma je člen 62(2) v povezavi s členom 300 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti.

Navedena pravna podlaga in zadevni predlog sta pravna instrumenta za podpis in sklenitev Sporazuma. Svet bo odločil s kvalificirano večino. V skladu s členom 300(3) Pogodbe ES se bo treba o sklenitvi Sporazuma uradno posvetovati z Evropskim parlamentom.

IZID POGAJANJ

Komisija meni, da so bili cilji, ki jih je Svet določil v svojih pogajalskih smernicah, doseženi in da je osnutek Sporazuma za Skupnost sprejemljiv.

Povzetek končne vsebine osnutka Sporazuma

Namen in področje uporabe

Kar zadeva pravila, katerih namen je, da se Komisiji omogoči prevzeti končno odgovornost za izvrševanje proračuna Sklada v teh državah, so v Sporazumu obravnavani naslednji vidiki finančnega upravljanja in nadzora Sklada: načelo dobrega finančnega poslovodenja, načelo izogibanja navzkrižja interesov, potrebni ukrepi, ki so posledica prenosa izvrševanja sredstev EU na države, ki so se pridružile izvajanju, izvršba denarnih obveznosti, zaščita finančnih interesov Skupnosti pred goljufijami, pregledi in inšpekcije na kraju samem, Računsko sodišče, javna naročila.

Poleg tega so v Sporazumu določene podrobnosti glede finančnih prispevkov iz teh držav v proračun Sklada. V Sporazumu so določeni fiksni zneski za te prispevke za obdobje 2009–2013. Če so določeni fiksni zneski, je postopek izračuna skupnega zneska letnih odobrenih proračunskih sredstev, ki so na voljo za Sklad, enostavnejši. Vendar se za fiksne zneske uporablja mehanizem popravkov v zadnjem letu večletnega programa, pri čemer je treba upoštevati metode izračuna na podlagi BDP, kakor so določene v ustreznih sporazumih o schengenskem pravnem redu. Prilagoditev je možna tudi v primeru spremembe skupnega referenčnega zneska iz člena 13(1) Odločbe ali sprememb zneska letnih odobrenih proračunskih sredstev, predvidenih v besedilu. Prispevke za leto 2009 bo treba ob upoštevanju predvidenega časovnega okvira za sprejetje tega sporazuma plačati šele leta 2010, in sicer kot izredne prispevke. Podobno bo treba dodelitve, predvidene za leto 2009 za države, ki so se pridružile izvajanju, kakor je bilo sporočeno julija 2008, izjemoma plačati šele leta 2010. Določen je tudi časovni okvir za plačilo teh prispevkov.

Nazadnje, v Sporazum so za države, ki so se pridružile izvajanju, vključene nekatere posebne določbe o pošiljanju programov in poročil, pri čemer se upošteva zamuda pri začetku njihovega sodelovanja v Skladu.

Izjave

Sporazumu je priložena skupna izjava v zvezi z odločitvijo Lihtenštajna, da ne sodeluje v Skladu, brez poseganja v njegove obveznosti glede finančnih prispevkov v Sklad, ki je bil zasnovan, da se porazdeli breme in finančno podpre izvajanje schengenskega pravnega reda na področju zunanjih meja in vizumske politike.

Poleg tega sta si Norveška in Evropska skupnost izmenjali izjave glede uporabe načela neposredne izvršljivosti odločitev s strani Evropske skupnosti. Ta izmenjava izjav temelji na izjavi, priloženi Sporazumu o pridružitvi Norveške k schengenskemu pravnemu redu.

SKLEPNE UGOTOVITVE

Glede na zgornji izid pogajanj Komisija predlaga, da Svet:

- odloči, da se Sporazum podpiše v imenu Skupnosti, in pooblasti predsednika Sveta, da imenuje osebe, ki bodo pooblaščene za podpis v imenu Skupnosti,

- po posvetovanju z Evropskim parlamentom odobri priloženi Sporazum med Evropsko skupnostjo ter Republiko Islandijo, Kraljevino Norveško, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o dopolnilnih pravilih v zvezi s Skladom za zunanje meje za obdobje 2007–2013.

Predlog

SKLEP SVETA

o podpisu, v imenu Evropske skupnosti, in začasni uporabi Sporazuma med Evropsko skupnostjo ter Republiko Islandijo, Kraljevino Norveško, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o dopolnilnih pravilih v zvezi s Skladom za zunanje meje za obdobje 2007–2013

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 62(2) v povezavi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) in prvim pododstavkom člena 300(3) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

1. Po členu 11 Odločbe 574/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. maja 2007 o ustanovitvi Sklada za zunanje meje za obdobje 2007–2013 v okviru splošnega programa „Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov“[2] tretje države, ki se pridružijo izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, sodelujejo v Skladu skladno z določbami te odločbe. Sklenejo se dogovori, ki podrobno opredelijo dopolnilna pravila, potrebna za takšno sodelovanje, vključno z določbami, ki zagotavljajo zaščito finančnih interesov Skupnosti in pooblastilo Računskemu sodišču, da izvaja revizije.

2. Potem ko je Komisija 20. decembra 2007 prejela pooblastilo, so se 30. junija 2009 zaključila pogajanja z Republiko Islandijo, Kraljevino Norveško, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn, Sporazum pa je bil parafiran.

3. V primeru poznejše sklenitve Sporazuma je treba Sporazum podpisati in začasno uporabljati.

4. V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Danska ne sodeluje pri sprejemanju tega sklepa, ki tako zanjo ni zavezujoč niti se zanjo ne uporablja. Ker ta sklep nadgrajuje schengenski pravni red po določbah naslova IV tretjega dela Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, se mora Danska v skladu s členom 5 navedenega protokola v šestih mesecih po tem, ko Svet sprejme ta sklep, odločiti, ali ga bo prenesla v svojo nacionalno zakonodajo ali ne.

5. Ta sklep je del razvoja določb schengenskega pravnega reda, pri izvajanju katerih Združeno kraljestvo v skladu s Sklepom Sveta 2000/365/ES z dne 29. maja 2000 o prošnji Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske za sodelovanje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda[3] ter poznejšim Sklepom Sveta 2004/926/ES z dne 22. decembra 2004 o izvajanju delov schengenskega pravnega reda s strani Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske[4] ne sodeluje. Združeno kraljestvo zato ne sodeluje pri sprejemanju tega sklepa, ki tako zanj ni zavezujoč niti se zanj ne uporablja.

6. Ta sklep je del razvoja določb schengenskega pravnega reda, pri izvajanju katerih Irska ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske, da sodeluje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda[5]. Irska zato ne sodeluje pri sprejemanju tega sklepa, ki tako zanjo ni zavezujoč niti se zanjo ne uporablja –

SKLENIL:

Člen 1

V imenu Skupnosti se odobri podpis Sporazuma med Evropsko skupnostjo ter Republiko Islandijo, Kraljevino Norveško, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o dopolnilnih pravilih v zvezi s Skladom za zunanje meje za obdobje 2007–2013 in priloženih izjav v primeru poznejše sklenitve Sporazuma.

Besedilo Sporazuma in z njim povezani dokumenti so priloženi temu sklepu.

Člen 2

Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo, ki v imenu Evropske skupnosti podpiše Sporazum v primeru njegove poznejše sklenitve.

Člen 3

Sporazum se do zaključka postopkov, potrebnih za njegovo uradno sklenitev, začasno uporablja v skladu s členom 13(5) Sporazuma.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

PRILOGA

Sporazum

med Evropsko skupnostjo ter Republiko Islandijo, Kraljevino Norveško, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o dopolnilnih pravilih v zvezi s Skladom za zunanje meje za obdobje 2007–2013

EVROPSKA SKUPNOST (v nadaljnjem besedilu: Skupnost)

ter

REPUBLIKA ISLANDIJA (v nadaljnjem besedilu: Islandija),

REPUBLIKA NORVEŠKA (v nadaljnjem besedilu: Norveška),

ŠVICARSKA KONFEDERACIJA (v nadaljnjem besedilu: Švica) in

KNEŽEVINA LIHTENŠTAJN (v nadaljnjem besedilu: Lihtenštajn),

v nadaljnjem besedilu: države, ki so se pridružile izvajanju,

v nadaljnjem besedilu: pogodbenice, so –

OB UPOŠTEVANJU Sporazuma, sklenjenega med Evropsko unijo ter Republiko Islandijo in Kraljevino Norveško v zvezi s pridružitvijo teh dveh držav k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o pridružitvi Norveške in Islandije),

OB UPOŠTEVANJU Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o pridružitvi Švice),

OB UPOŠTEVANJU Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (v nadaljnjem besedilu: Protokol o pridružitvi Lihtenštajna),

OB UPOŠTEVANJU NASLEDNJEGA:

(1) Evropska skupnost je z Odločbo št. 574/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta ustanovila Sklad za zunanje meje za obdobje 2007–2013 v okviru splošnega programa „Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov“ (v nadaljnjem besedilu: Sklad).

(2) Odločba pomeni razvoj schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma o pridružitvi Norveške in Islandije, Sporazuma o pridružitvi Švice ter Protokola o pridružitvi Lihtenštajna.

(3) V členu 11 te odločbe je določeno, da tretje države, ki se pridružijo izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, sodelujejo v Skladu skladno z določbami te odločbe, ter da se sklenejo dogovori, ki podrobno opredelijo dopolnilna pravila, potrebna za takšno sodelovanje, vključno z določbami, ki zagotavljajo zaščito finančnih interesov Skupnosti in pooblastilo Računskemu sodišču, da izvaja revizije.

(4) Sklad je poseben instrument v okviru schengenskega pravnega reda, ki je bil zasnovan, da se porazdeli breme in finančno podpre izvajanje schengenskega pravnega reda na področju zunanjih meja in vizumske politike v državah članicah.

(5) Za poenostavitev izračuna letnih dodelitev za države, ki sodelujejo v Skladu, in večletnega načrtovanja programov za države, ki so se pridružile izvajanju, so v tem sporazumu določeni letni finančni prispevki v obliki fiksnih zneskov držav, ki so se pridružile izvajanju, pri čemer je treba v zadnjem letu večletnega programa uporabiti mehanizem popravkov –

DOGOVORILE O NASLEDNJEM:

Člen 1

Področje uporabe

V tem sporazumu so določena dopolnilna pravila, ki so potrebna, da lahko države, ki so se pridružile izvajanju, sodelujejo v Skladu skladno z Odločbo št. 574/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Sklada za zunanje meje za obdobje 2007–2013 v okviru splošnega programa „Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov“ (v nadaljnjem besedilu: Odločba).

Člen 2

Finančno poslovodenje in nadzor

7. Države, ki so se pridružile izvajanju, sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo skladnost z določbami, pomembnimi za finančno poslovodenje in nadzor, ki so določene v Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti (v nadaljnjem besedilu: Pogodba ES) ter v sekundarni zakonodaji Skupnosti.

8. Določbe iz odstavka 1 so naslednje:

9. člen 248(1) do (3), člen 256, člen 274 in člen 280(1) do (3) Pogodbe ES,

10. členi 27, 28a, 52, 53b, člen 72(2) in člen 95(2) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti[6] (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba),

11. ustrezne določbe Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti[7],

12. Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi[8], ter

13. Uredba (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF).

14. Pogodbenice se lahko soglasno odločijo za spremembo tega seznama.

15. Države, ki so se pridružile izvajanju, na svojem ozemlju uporabljajo določbe iz odstavka 2 skladno s tem sporazumom.

Člen 3

Spoštovanje načela dobrega finančnega poslovodenja

Odobrena proračunska sredstva iz Sklada, ki se porabijo na ozemlju držav, ki so se pridružile izvajanju, se uporabijo skladno z načelom dobrega finančnega poslovodenja.

Člen 4

Spoštovanje načela izogibanja navzkrižja interesov

Vsem finančnim udeležencem in kateri koli drugi osebi, ki sodeluje pri izvrševanju, upravljanju, reviziji ali notranji kontroli proračuna na ozemlju držav, ki so se pridružile izvajanju, je prepovedano vsakršno dejanje, ki lahko povzroči navzkrižje njihovih interesov z interesi Skupnosti.

Člen 5

Obveznosti, ki so posledica prenosa izvrševanja

Države, ki so se pridružile izvajanju, sprejmejo vse zakonodajne, regulativne in upravne ali druge ukrepe, potrebne za zaščito finančnih interesov Skupnosti skladno z obveznostmi iz člena 53b in člena 95(2) finančne uredbe.

Člen 6

Izvršba

Odločitve Komisije, ki nalagajo denarno obveznost osebam, ki niso države, so izvršljive na ozemlju držav, ki so se pridružile izvajanju.

Izvršbo urejajo pravila civilnega postopka, ki veljajo v državi, na ozemlju katere se opravi izvršba. Nacionalni organ, ki ga v ta namen določi vlada vsake od držav, ki so se pridružile izvajanju, ter o tem obvesti Komisijo, priloži odločbi potrdilo o njeni izvršljivosti, pri čemer ni potrebna nobena druga formalnost razen overovitve verodostojnosti odločbe.

Ko so te formalnosti na zahtevo Komisije izpolnjene, lahko ta preide na izvršbo v skladu z nacionalnim pravom tako, da zadevo predloži neposredno pristojnim organom.

Izvršba se lahko odloži le z odločbo Sodišča Evropskih skupnosti. Vendar so za nadzor nad pravilnostjo izvršilnih dejanj pristojna sodišča zadevne države.

Člen 7

Zaščita finančnih interesov Skupnosti pred goljufijami

16. Kot je določeno v členu 280 Pogodbe ES, države, ki so se pridružile izvajanju,

17. preprečujejo goljufije in vsa druga nezakonita dejanja, ki škodijo finančnim interesom Skupnosti, z ukrepi, ki delujejo svarilno in so takšni, da v državah članicah omogočajo učinkovito zaščito;

18. sprejmejo za preprečevanje goljufij, ki škodijo finančnim interesom Skupnosti, enake ukrepe, kakršne sprejmejo za preprečevanje goljufij, ki škodijo njihovim lastnim finančnim interesom; ter

19. usklajujejo svoje delovanje, katerega cilj je zaščita finančnih interesov Skupnosti pred goljufijami skupaj z državami članicami in Komisijo.

20. Države, ki so se pridružile izvajanju, zato sprejmejo ukrepe, enakovredne ukrepom, ki jih je sprejela Skupnost v skladu s členom 280(4) Pogodbe ES, ki veljajo ob podpisu tega sporazuma.

Pogodbenice se lahko soglasno odločijo za sprejetje enakovrednih ukrepov za vse nadaljnje ukrepe, ki jih sprejme Skupnost v skladu s tem členom.

Člen 8

Pregledi in inšpekcije na kraju samem, ki jih opravi Komisija

Na ozemlju držav, ki so se pridružile izvajanju, je za opravljanje pregledov in inšpekcij na kraju samem pooblaščena Komisija (Evropski urad za boj proti goljufijam) brez poseganja v njene pravice na podlagi členov 35 in 47 Odločbe, skladno s pogoji iz Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi, kar zadeva Sklad.

Organi držav, ki so se pridružile izvajanju, poenostavijo preglede in inšpekcije na kraju samem, ki se lahko na željo organov opravijo skupaj z njimi.

Člen 9

Računsko sodišče

Kot je določeno v členu 248(3) Pogodbe ES in poglavju 1 naslova VIII prvega dela finančne uredbe, ima Računsko sodišče zlasti možnost, da, kar zadeva Sklad, opravlja revizije na kraju v prostorih katerega koli organa, ki vodi računovodske evidence prihodkov ali odhodkov v imenu Skupnosti na ozemlju držav, ki so se pridružile izvajanju, ter tudi v prostorih katere koli fizične ali pravne osebe, ki prejema plačila iz proračuna.

V državah, ki so se pridružile izvajanju, opravlja Računsko sodišče revizije v povezavi z nacionalnimi revizijskimi organi ali – če ti nimajo potrebne pristojnosti – s pristojnimi nacionalnimi službami. Računsko sodišče in državni revizijski organi držav, ki so se pridružile izvajanju, sodelujejo v duhu zaupanja, pri čemer ohranjajo svojo neodvisnost. Ti organi ali službe obvestijo Računsko sodišče, ali nameravajo sodelovati pri reviziji.

Računsko sodišče ima najmanj enake pravice kot Komisija, kot je določeno v členih 35 in 47 Odločbe ter členu 8 tega sporazuma.

Člen 10

Javna naročila

21. Norveška, Islandija in Lihtenštajn uporabljajo predpise iz svojih zakonodaj na področju javnih naročil skladno s Prilogo XVI k Sporazumu EGP.

22. Švica uporablja svojo nacionalno zakonodajo s področja javnih naročil skladno z določbami Sporazuma STO o javnih naročilih.

Švica Komisiji predloži opis svojih postopkov za javna naročila, skupaj z opisom sistema upravljanja in nadzora.

Poleg tega v vsakem končnem poročilu o izvajanju letnega programa predloži podatke o uporabljenih postopkih za javna naročila.

Člen 11

Finančni prispevki in dodelitve

23. Države, ki so se pridružile izvajanju, izvršijo letna plačila v proračun Sklada skladno z naslednjima razpredelnicama:

V tisočih EUR | 2009 |

Letna odobrena proračunska sredstva (proračun ES) | 185 500 |

Norveška | 5 100 |

Islandija | 260 |

Švica | 5 565 |

Za leto 2009 se plačila izvršijo na podlagi fiksnih zneskov, ki jih ni mogoče prilagajati[9].

V tisočih EUR | Indeks[10] | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |

Predvidena letna odobrena proračunska sredstva (proračun ES) | % | 207 500 | 253 500 | 349 100 | 481 200 |

Norveška | 2,61 | 5 408 | 6 607 | 9 099 | 12 542 |

Islandija | 0,04 | 79 | 96 | 132 | 183 |

Švica | 3,35 | 6 943 | 8 483 | 11 682 | 16 102 |

Lihtenštajn | 0,03 | 62 | 76 | 105 | 144 |

Plačila za obdobje 2010–2013 se izvršijo na osnovi indeksa, navedenega v drugi razpredelnici, ob upoštevanju odstavka 4.

24. Plačila za obdobje 2011–2013 se izvršijo do 15. februarja v zadevnem proračunskem letu na podlagi nalogov za izterjavo, ki jih Komisija izda do 15. decembra v prejšnjem letu.

25. Prispevke za leto 2009 je treba plačati šele leta 2010, in sicer kot izredne prispevke. Plačati jih je treba skupaj s prispevki za leto 2010 do 15. februarja 2010. Kar zadeva Švico, jih je treba plačati najkasneje en mesec po dnevu podpisa tega sporazuma.

Dodelitve za leto 2009 za zadevne države, ki se pridružijo izvajanju, kot jih je določila Komisija v skladu s členoma 14 in 15 Odločbe, je treba plačati v obliki izrednih dodelitev šele leta 2010, kot sledi:

Norveška: 1 611 049 EUR

Islandija: 62 148 EUR

Švica: 2 282 112 EUR

Enoten letni program (2010) zajema dodelitve za leto 2010 in te izredne dodelitve.

Od leta 2010 dalje se dodelitve za države, ki so se pridružile izvajanju, izračunavajo na letni osnovi v skladu s členoma 14 in 15 Odločbe.

26. Pogodbenice popravijo znesek prispevkov za vsako državo, ki se je pridružila izvajanju, za proračunska leta 2010, 2011, 2012 in 2013 glede na zadnje razpoložljive podatke o letnem BDP na dan 1. maja 2012. Popravki se izvršijo za prispevek za leto 2013.

Zaradi teh popravkov se odstotek BDP za zadevne države, ki so se pridružile izvajanju, izračuna, kot sledi:

kar zadeva Norveško in Islandijo, se za vsako državo izračuna lasten odstotek BDP glede na BDP vseh sodelujočih držav, kot je določeno v členu 12(1) Sporazuma o pridružitvi Norveške in Islandije;

kar zadeva Švico, se izračuna lasten odstotek BDP glede na BDP vseh sodelujočih držav, kot je določeno v členu 11 Sporazuma o pridružitvi Švice;

kar zadeva Lihtenštajn, se izračuna lasten odstotek BDP glede na BDP vseh sodelujočih držav, kot je določeno v členu 3 Protokola o pridružitvi Lihtenštajna.

27. Pogodbenice prilagodijo podatke iz razpredelnice v odstavku 1 v primeru spremembe skupnega referenčnega zneska iz člena 13(1) Odločbe ali sprememb dejanskega zneska letnih odobrenih proračunskih sredstev, predvidenih v razpredelnici v odstavku 1, kot je odločil proračunski organ ES skladno s točko 37 Medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim Parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju[11] v okviru večletnega finančnega okvira Evropske unije za obdobje 2007–2013.

Vsaka prilagoditev je sorazmerna s spremembo skupnega referenčnega zneska ali z zadevnimi letnimi odobrenimi proračunskimi sredstvi in se uporablja za proračunsko leto, na katerega sprememba vpliva.

Zato Komisija državam, ki so se pridružile izvajanju, pisno sporoči popravke obsega njihovih finančnih prispevkov in postopke, ki jim je treba slediti za izvršitev ustreznih plačil ali povračil.

28. Prispevek Lihtenštajna zajema le leta od dne iz člena 13(6).

29. Komisija lahko na leto porabi do 300 000 EUR plačil, ki so jih izvršile države, ki so se pridružile izvajanju, da se s tem financirajo upravni odhodki v zvezi z osebjem ali zunanjim osebjem, potrebnim, da se v državah članicah, ki so se pridružile izvajanju, podpre izvajanje Odločbe in tega sporazuma.

30. Komisija za leti 2009 in 2010 prevzame proračunske obveznosti Skupnosti za zadevno proračunsko leto na podlagi zneskov, ki jih Komisija dodeli državam, ki so se pridružile izvajanju, v skladu s členoma 14 in 15 Odločbe.

Člen 12

Zaupnost

Informacije v kakršni koli obliki, sporočene ali pridobljene na podlagi tega sporazuma, so poslovna skrivnost in se varujejo tako, kot je za podobne informacije določeno z določbami, ki veljajo za institucije Skupnosti, in zakonodajo držav, ki so se pridružile izvajanju. Take informacije se smejo sporočati samo tistim osebam v institucijah Skupnosti, v državah članicah ali državah, ki so se pridružile izvajanju, ki jih morajo poznati zaradi svoje funkcije, ter se ne smejo uporabljati za noben drug namen, razen za zagotavljanje učinkovite zaščite finančnih interesov pogodbenic.

Člen 13

Začetek veljavnosti

31. Depozitar tega sporazuma je generalni sekretar Sveta Evropske unije.

32. Evropska skupnost, Norveška, Islandija, Švica in Lihtenštajn odobrijo ta sporazum v skladu s svojimi postopki.

33. Ta Sporazum začne veljati, ko ga odobrita Evropska skupnost in vsaj ena od pogodbenic.

34. Za vsako pogodbenico začne ta sporazum veljati prvi dan prvega meseca po deponiranju listine o odobritvi pri depozitarju.

35. Evropska skupnost, Norveška, Islandija in Švica začasno uporabljajo ta sporazum, razen člena 6, od dneva, ki sledi dnevu podpisa Sporazuma, ne glede na ustavne zahteve.

36. Evropska skupnost in Lihtenštajn začasno uporabljata ta sporazum od dneva, ko začnejo v skladu s členom 10 Protokola o pridružitvi Lihtenštajna veljati določbe iz člena 2 tega protokola.

Člen 14

Načrtovanje programov

37. Države, ki so se pridružile izvajanju, Komisijo obvestijo o organih, določenih za izvajanje njihovih večletnega programa in letnih programov, najpozneje en mesec po podpisu tega sporazuma.

38. Države, ki so se pridružile izvajanju, Komisiji predložijo osnutek večletnega programa za obdobje 2010–2013 najpozneje tri mesece po podpisu tega sporazuma.

39. Države, ki so se pridružile izvajanju, Komisiji predložijo osnutek letnega programa za leto 2010 najpozneje pet mesecev po podpisu tega sporazuma.

40. Države, ki so se pridružile izvajanju, predložijo opis sistemov upravljanja in nadzora iz člena 34(2) Odločbe najpozneje tri mesece po podpisu tega sporazuma.

41. Komisija odobri večletni program v treh mesecih po njegovi uradni predložitvi, letni program za leto 2010 pa v enem mesecu po njegovi uradni predložitvi v skladu s postopki, določenimi v Odločbi, ter pod pogojem, da se Komisija v skladu s postopkom iz člena 34 Odločbe prepriča, da so države, ki so se pridružile izvajanju, vzpostavile sisteme upravljanja in nadzora, skladne s členi 26 do 32 Odločbe.

42. Državam, ki so se pridružile izvajanju, ni treba predložiti poročila o vrednotenju iz člena 52(2)(a) Odločbe.

Člen 15

Veljavnost in prekinitev Sporazuma

43. Ta sporazum lahko prekine Skupnost ali država, ki se je pridružila izvajanju, tako da o svoji odločitvi o prekinitvi uradno obvesti druge pogodbenice. Sporazum preneha veljati tri mesece po dnevu tega uradnega obvestila. Projekti in dejavnosti, ki so v trenutku prekinitve v teku, se nadaljujejo v skladu s pogoji, določenimi v tem sporazumu. Pogodbenice soglasno urejajo vse morebitne ostale posledice prekinitve.

44. Kar zadeva Norveško in Islandijo, se ta sporazum prekine, ko se prekine ustrezni Sporazum o pridružitvi Norveške in Islandije v skladu s členom 8(4), členom 11(3) ali členom 16 Sporazuma.

Kar zadeva Švico, se ta sporazum prekine, ko se prekine ustrezni Sporazum o pridružitvi Švice v skladu s členom 7(4), členom 10(3) ali členom 17 Sporazuma.

Kar zadeva Lihtenštajn, se ta sporazum prekine, ko se prekine ustrezni Protokol o pridružitvi Lihtenštajna v skladu s členom 5(4), členom 11(1) ali členom 11(3) Protokola.

Člen 14

Jeziki

Ta sporazum in izjave, ki so mu priložene, so sestavljene v enem izvirniku v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, islandskem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, norveškem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem in švedskem jeziku, pri čemer so vsa besedila enako verodostojna.

Skupna izjava Evropske skupnosti in Lihtenštajna o sodelovanju Lihtenštajna v Skladu za zunanje meje ob uporabi Odločbe 574/2007/ES

Evropska skupnost in Lihtenštajn se

– ob upoštevanju geografskega položaja Lihtenštajna, ki nima zunanjih meja in konzularnega omrežja, ki bi bili podlaga za razvoj programa za izvajanje Sklada, ter

– ob priznavanju zaveze Lihtenštajna k izpolnjevanju ciljev schengenskega pravnega reda in k solidarnosti z državami, ki uporabljajo schengenske določbe o zunanjih mejah

strinjata, da se lahko Lihtenštajn odloči, da ne sodeluje pri izvajanju Sklada, pod pogojem da finančno prispeva v Sklad skladno s členom 11 Sporazuma med Evropsko skupnostjo ter Republiko Islandijo, Kraljevino Norveško, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o dopolnilnih pravilih v zvezi s Skladom za zunanje meje za obdobje 2007–2013. Lihtenštajn bo torej prispeval v Sklad, a se bo odpovedal pravici do prejema dodelitev v okviru Sklada skladno s členoma 14 in 15 Odločbe 574/2007/ES.

Če se bo Lihtenštajn pozneje odločil, da želi sodelovati v Skladu, bo o tem dovolj zgodaj obvestil Komisijo, z izmenjavo dopisov pa se bodo določili nujni praktični ukrepi, s katerimi se bo zagotovila uporaba Odločbe 574/2007/ES, izvedbenih določb in tega sporazuma.

Izjava norveške vlade o neposredni izvršljivosti odločitev, ki jih sprejmejo institucije Evropske skupnosti glede denarnih obveznosti, naslovljenih na podjetja s sedežem na Norveškem

Pogodbenice je treba opozoriti, da z veljavno ustavo Norveške ni določena neposredna izvršljivost odločitev, ki jih sprejmejo institucije Evropske skupnosti, glede denarnih obveznosti, naslovljenih na podjetja s sedežem na Norveškem. Norveška priznava, da je treba take odločitve še naprej naslavljati neposredno na ta podjetja, ki morajo izpolniti svoje obveznosti, skladno s sedanjo prakso. Omenjene ustavne omejitve v zvezi z neposredno izvršljivostjo odločitev institucij Evropske skupnosti glede denarnih obveznosti ne veljajo za podružnice in sredstva na ozemlju Skupnosti, ki so v lasti podjetij s sedežem na Norveškem. Ob morebitnih težavah je Norveška pripravljena sodelovati v posvetovanjih in bo poskušala doseči vzajemno zadovoljivo rešitev.

Izjava Evropske skupnosti

Komisija bo redno preverjala stanje, navedeno v enostranski izjavi Norveške. Kadar koli lahko začne posvetovanja z Norveško, da bi našla zadovoljive rešitve za take težave.

[1] UL L 144, 6.6.2007, str. 22.

[2] UL L 144, 6.6.2007, str. 22.

[3] UL L 131, 1.6.2000, str. 43.

[4] UL L 395, 31.12.2004, str. 70.

[5] UL L 64, 7.3.2002, str. 20.

[6] UL L 248, 16.9.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 1995/2006 (UL L 390, 30.12.2006, str. 1).

[7] UL L 357, 31.12.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 478/2007 (UL L 111, 28.4.2007, str. 13).

[8] UL L 292, 15.11.1996, str. 2.

[9] Na podlagi BDP za leto 2007.

[10] Indeksna števila so zaokrožena.

[11] UL C 139, 14.6.2006, str. 1.