[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 2.2.2005

SEK(2005) 145 končno

Priporočilo za

MNENJE SVETA

v skladu s tretjim odstavkom člena 5 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o posodobljenem programu stabilnosti Nemčije, 2004-2008

(predložena s strani Komisije)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Uredba Sveta (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1] določa, da morajo sodelujoče države članice, torej tiste, ki so sprejele enotno valuto, Svetu in Komisiji do 1. marca 1999 predložiti programe stabilnosti. V skladu s členom 5 navedene uredbe je moral Svet preučiti vse programe stabilnosti na podlagi ocen, ki sta jih pripravila Komisija in Odbor, ustanovljen na podlagi člena 114 Pogodbe (Ekonomsko-finančni odbor). Potem, ko je preučil program, je Svet na podlagi priporočila Komisije in po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom podal mnenje. V skladu z uredbo morajo države članice predložiti letne posodobitve svojih programov stabilnosti, ki jih lahko Svet prav tako preuči v skladu z istimi postopki.

Komisija je začela postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Nemčijo dne 19. novembra 2002, Svet pa je 21. januarja 2003 ugotovil, da ima Nemčija čezmerni primanjkljaj. Hkrati je Svet Nemčiji priporočil, naj odpravi čezmerni primanjkljaj najpozneje leta 2004. Po ugotovitvah Sveta z dne 25. novembra 2003 in sklepu Sodišča Evropskih skupnosti z dne 13. julija 2004 je Komisija v Sporočilu z dne 14. decembra 2004[2], naslovljenem na Svet, sklenila, naj se leto 2005 šteje kot ustrezen rok za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja. Komisija je tudi ugotovila, da so ukrepi, ki jih je sprejela Nemčija, na splošno videti skladni z zmanjšanjem čezmernega primanjkljaja do leta 2005 in da na tej točki niso potrebni dodatni ukrepi po postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Komisija pa je zabeležila, da bi v primeru, če bi se v poznejši fazi pojavile napake pri izvajanju priporočenih popravnih ukrepov, morala priporočiti Svetu, naj okrepi proračunski nadzor in sprejme potrebne ukrepe v okviru določb Pogodbe ter Pakta stabilnosti in rasti. Sklepi predsedstva Ekonomsko-finančnega sveta z dne 18. januarja 2005 potrjujejo to stališče. Nemčija je ponovno poudarila svojo zavezanost, da sprejme vse potrebne ukrepe, da svoj primanjkljaj v letu 2005 zniža pod 3 % BDP in da ga bo v letu 2006 tudi ohranila pod 3 %.

Prvi program stabilnosti Nemčije, ki obravnava obdobje 1998-2002, je bil predložen 4. januarja 1999, Svet pa ga je ocenil 15. marca 1999[3]. Vsako naslednje leto so bile predložene posodobitve. Nemčija je zadnjo posodobitev programa stabilnosti predložila 1. decembra 2004. Službe Komisije so opravile tehnično oceno te posodobitve, ob upoštevanju rezultatov svojih gospodarskih napovedi, ki so jih pripravile jeseni 2004, in ob upoštevanju kodeksa ravnanja[4], soglasno dogovorjene metodologije za ocenjevanje potencialnih rezultatov in ciklično prilagojenih bilanc, priporočil v okvirnih smernicah gospodarske politike za obdobje 2003-2005 ter načel, določenih v Sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 27. novembra 2002 o okrepitvi usklajevanja proračunskih politik[5]. Ta analiza daje naslednje ocene:

- Nemška vlada je sprejela posodobitev programa stabilnosti dne 1. decembra 2004. Posodobitev obravnava obdobje od 2004 do 2008. Program na splošno ustreza zahtevam po podatkih iz „kodeksa ravnanja v zvezi z vsebino in obliko programov stabilnosti in konvergenčnih programov“. Pomanjkljivosti zadevajo (i) informacije o predpostavkah mednarodnega ekonomskega okolja, (ii) prepletanje nezdružljivih podatkov (učinki politike se včasih primerjajo z osnovo, ki je bralcu neznana, včasih pa z referenčnim letom 2004); (iii) navajanje zaokroženih zneskov za ključne podatke. Opaziti pa je mogoče izboljšanje pri podrobnostih, na primer pri dosledni uporabi ESR 95 kot statističnega okvira v delih o makroekonomskem scenariju in proračunskih napovedih.

- Makroekonomski scenarij, ki je podlaga za program, predvideva, da bo v letu 2005 stopnja rasti znašala 1,7 % in bo tako rekoč nespremenjena glede na pričakovano stopnjo 1,8 % v letu 2004. Zneski, ki so prilagojeni tako, da upoštevajo znatne koledarske učinke, kažejo, da se bo v letu 2005 rast povečala za ¾ odstotne točke. V zadnjih treh letih obdobja, ki ga zajema program, je pričakovati, da bo rast ostala na letni stopnji 2 %. V skladu z izračuni služb Komisije bi bila realna rast BDP z uporabo soglasno dogovorjene metodologije za zneske v programu nekoliko višja od potencialne, kar bi po ocenah v obdobju 2004-2008 znašalo povprečno 1½ %. Proizvodna vrzel pa bi ostala negativna do leta 2008. Za leto 2005 so napovedi služb Komisije nekoliko manj ugodne od napovedi v programu, negativna tveganja pa so se od jesenske napovedi služb Komisije povečala. Medtem ko napovedi o realni rasti BDP v posodobitvi vsebujejo določeno mero negativnih tveganj za leto 2005, pa so za preostala leta videti uresničljive. Deflator BDP, ki je podlaga za napoved, je videti nekoliko previsok, kar bi lahko pomenilo, da so davčni prihodki proti koncu programskega obdobja precenjeni.

- Kakor v prejšnjih posodobitvah programa je cilj srednjeročne proračunske strategije doseči ravnovesje med strukturnimi reformami, konsolidacijo proračuna in ciklično stabilizacijo. Cilj programa je znižati javnofinančni primanjkljaj pod 3 % BDP v letu 2005 in zagotoviti neprekinjeno zmanjševanje v naslednjih letih. Predvideva se, da se bo primanjkljaj zmanjšal s 3,7 % BDP v letu 2004 na 2,9 % BDP v letu 2005, nato pa bo enakomerno padal po ½ odstotne točke BDP na leto do 1½ % BDP leta 2008. Prilagoditve v tej posodobitvi potekajo na skoraj enak način kakor v prejšnjem programu, čeprav so za eno leto zamaknjene, na podlagi scenarija rahlo šibkejše rasti. Predvideno je, da se bo primarna bilanca s primanjkljaja ½ % BDP v letu 2004 prevesila na presežek 2 % BDP v letu 2008. Po izračunih služb Komisije na podlagi predvidevanj v programu in soglasno dogovorjene metodologije, se bo tudi ciklično prilagojena bilanca izboljšala za 0,6 odstotne točke v letu 2005, vendar pa samo za 0,3 odstotne točke na leto v letih 2007 in 2008, tako da bo leta 2008 dosegla -1,3 % BDP. Proračun blizu ravnovesja tako ne bi bil dosežen do konca zadnjega leta programa.

- Kolikor je mogoče soditi na podlagi sedanjih podatkov, bi morali ukrepi, ki so jih objavili nemški organi oblasti novembra 2004, zadostovati za zmanjšanje primanjkljaja na 2,9 % BDP v letu 2005, v primerjavi s primanjkljajem 3,4 %, ki so ga predvidele službe Komisije v jesenski napovedi oktobra 2004. Vendar pa je to pogojeno z dvema glavnima tveganjema: prvič, rast bi lahko bila nižja od pričakovane. Drugič, izdatki za socialne transferje bi lahko bili višji tudi zaradi drugih razlogov poleg nepričakovano nizke rasti. Najpomembnejši izredni ukrep za zmanjševanje primanjkljaja tudi ostaja odvisen od odločitve Eurostata. V letih po 2005 ostaja stanje proračuna občutljivo, kljub temu, da bo javnofinančni primanjkljaj verjetno ostal pod 3 % BDP. Videti je, da naravnanost proračuna v posodobitvi programa ne bo zadostovala, da bi zagotovila doseganje srednjeročnega cilja Pakta stabilnosti in rasti, ki je doseči stanje proračuna blizu ravnovesja ali doseči presežek. Glede na izboljšanje ciklično prilagojene bilance proti koncu programskega obdobja za manj kakor 0,5 odstotne točke je prilagoditev, predvidena v posodobitvi, dokaj majhna, kljub izvajanju pomembnih strukturnih reform, ki bi lahko zmanjšale srednjeročne izdatke. Poleg tega je videti, da so prilagoditve proračuna proti koncu programskega obdobja dokaj optimistične, zlasti kar zadeva pričakovane presežke sistema socialne varnosti. Videti je tudi, da so od leta 2006 naprej prihodki od davkov ocenjeni dokaj ugodno. Treba bi bilo tudi omeniti, da izredni ukrepi, sprejeti novembra 2004 za znižanje primanjkljaja pod 3 % BDP v letu 2005, v določeni meri slabijo proračunski položaj proti koncu programskega obdobja in po njem. Glede na to oceno tveganja je tudi videti, da proračunska naravnanost v programu ne zagotavlja dovolj varnostne rezerve za preprečitev prekoračitve 3-odstotnega praga primanjkljaja ob običajnih makroekonomskih nihanjih pred letom 2008.

- Predvideva se, da bo delež javnega dolga ostal nad 60 % BDP v celotnem obdobju, ki je zajeto v program. Potem, ko se je med leti 2001 in 2004 povečal za 6 odstotnih točk na 65½ % BDP, se predvideva, da bo do leta 2008 padel na 65 % BDP. Predvideno gibanje dolga vsebuje ista tveganja kakor delež dolga: vsaka manjša sprememba slednjega bi zamaknila zmanjšanje deleža dolga po letu 2007.

- V posodobitvi so pregledane pomembne strukturne reforme, ki se izvajajo na trgu dela kot del paketa „Agenda 2010“ ter v javnem pokojninskem in zdravstvenem sistemu. Te reforme so glavni razlogi za upad denarnih transferjev za 2 % BDP in izdatkov za končno javno porabo za 1½ odstotne točke med leti 2004 in 2008. Leta 2005 se uvaja nov sistem socialnih prejemkov, ki bolj spodbuja brezposelne k iskanju zaposlitve, hkrati pa ne odpravlja v celoti pasti brezposelnosti za slabo plačana dela iz sistema davčnih ugodnosti. Vzdržnost javnega pokojninskega sistema je bila okrepljena s povezavo pokojnin in stopenj prispevkov z demografskimi gibanji. Spodbude za poznejše upokojevanje so se delno okrepile, prenosljivost dopolnilnih pokojninskih shem pa se je izboljšala. Reforme v sektorju zdravstvenega varstva so povzročile znatno zmanjšanje izdatkov leta 2004. Vendar pa bodo le delno obrzdale prihodnje pritiske, povezane s porabo.

- Videti je, da je Nemčija v sorazmerno dobrem položaju glede dolgoročne vzdržnosti javnih financ, katerih pomembna sestavina so predvideni proračunski stroški starajočega se prebivalstva. Vendar pa je dolgoročna vzdržnost bistveno odvisna od srednjeročnega doseganja načrtovane proračunske konsolidacije. Že sprejete strukturne reforme, zlasti pa pokojninska reforma, bodo verjetno zmanjšale vpliv staranja prebivalstva na proračun. Vendar pa je razbremenilni vpliv tekočih reform na proračun precej negotov, posodobitev pa upošteva, da so potrebni dodatni ukrepi, da bi v večji meri zadržali izdatke, povezane z zdravstvom.

- Na splošno so ekonomske politike, opisane v posodobitvi programa leta 2004, delno skladne s splošnimi smernicami državne gospodarske politike na področju javnih financ. V letu 2004 zlasti ni bilo nobenega zmanjšanja ciklično prilagojenega primanjkljaja. Načrtovana srednjeročna prilagoditev ciklično prilagojene bilance od 2007 naprej je nižja od ½ odstotne točke BDP, poleg tega pa je izpostavljena tveganjem. V obdobju, zajetem v program, ne bo pomagala doseči proračuna blizu ravnovesja. Na to ne vpliva niti dejstvo, da Nemčija izvaja pomembne strukturne reforme, zlasti na področju trga dela in pokojninskega sistema, ki postavljajo državo v boljši položaj za spopadanje s posledicami starajočega se prebivalstva. Za Nemčijo ostaja ključnega pomena, da ji uspe premik na višje krivulje dejanske in potencialne rasti tako, da začne uporabljati svoje premalo izkoriščene rezerve na področju zaposlovanja.

- Glede na zgornjo presojo bi bilo primerno, da Nemčija (i) stori vse potrebno, da zagotovi znižanje čezmernega primanjkljaja v letu 2005; (ii) izvaja prilagoditve proračuna v letih po 2005, ki bodo omogočile doseči stanje proračuna blizu ravnovesja do konca programskega obdobja; in (iii) nadaljuje z izvajanjem strukturnih reform, ki bodo še izboljšale dolgoročno vzdržnost javnih financ, zlasti na področju zdravstvenega sistema.

* * *

Na podlagi te ocene je Komisija sprejela priloženo priporočilo za Mnenje Sveta o posodobljenem programu stabilnosti Nemčije in ga pošilja Svetu.

Priporočilo za

MNENJE SVETA

v skladu s tretjim odstavkom člena 5 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o posodobljenem programu stabilnosti Nemčije, 2004-2008

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[6] in zlasti člena 5(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLENJE MNENJE:

1. Dne [17. februarja 2005] je Svet preučil posodobljeni program stabilnosti Nemčije, ki obravnava obdobje od 2004 do 2008. Program na splošno ustreza zahtevam po podatkih iz spremenjenega „kodeksa ravnanja v zvezi z vsebino in obliko programov stabilnosti in konvergenčnih programov“. V programu so večinoma uporabljeni zaokroženi zneski, prepletajo se neskladni podatki, podatki o eksogenih predpostavkah pa so nezadostni. V skladu s tem mora Nemčija doseči skladnost z zahtevami za podatke.

2. Makroekonomski scenarij, ki je podlaga za program, predvideva, da bo v letu 2005 stopnja rasti znašala 1,7 % in bo tako rekoč nespremenjena glede na pričakovano stopnjo 1,8 % v letu 2004. Zneski, ki so prilagojeni tako, da upoštevajo znatne koledarske učinke, pa kažejo, da se bo v letu 2005 rast povečala za ¾ odstotne točke. V zadnjih treh letih, ki jih obravnava program, je pričakovati, da bo rast ostala na stopnji 2 % na leto. S sedanjega vidika je ta scenarij videti uresničljiv, čeprav je videti, da je napoved rasti za leto 2005 dokaj ugodna. Napovedi glede inflacije so v programu videti optimistične.

3. Dne 21. januarja 2003 je Svet sklenil, da je primanjkljaj Nemčije previsok in priporočil, naj ga zmanjša najpozneje do leta 2004. Vendar pa je iz razlogov, ki so podrobno opisani v Sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o „položaju Nemčije in Francije glede obveznosti na podlagi postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem po sodbi Sodišča Evropskih skupnosti“, sprejetem dne 14. decembra 2004[7], Komisija sklenila, da bi bilo treba kot ustrezen rok za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja šteti leto 2005, ker so sklepi Sveta novembra 2003 povzročili pravne učinke, dokler jih sodišče ni odpravilo. V skladu s tem sporočilom je glavni cilj proračunske strategije v programu zmanjšati primanjkljaj pod 3 % BDP do leta 2005. Cilj programa je tudi doseči nenehno zmanjševanje javnofinančnega primanjkljaja v poznejših letih. Pričakuje se, da se bo primanjkljaj od leta 2005 naprej stalno zmanjševal po ½ odstotne točke BDP na leto in leta 2008 dosegel okroglih 1½ % BDP. Po izračunih služb Komisije na podlagi predvidevanj v programu in soglasno dogovorjene metodologije, se bo ciklično prilagojeni primanjkljaj zmanjševal za malo manj kakor ½ odstotne točke od leta 2005 naprej in bo leta 2008 dosegel okoli 1 % BDP. Kakor tudi v prejšnjih posodobitvah programa je cilj srednjeročne proračunske strategije doseči ravnovesje med strukturnimi reformami, konsolidacijo proračuna in ciklično stabilizacijo.

4. Na podlagi sedanjih podatkov bi morali ukrepi, ki so jih objavili nemški organi oblasti novembra 2004, zadostovati za zmanjšanje primanjkljaja na 2,9 % BDP v letu 2005, v primerjavi s primanjkljajem 3,4 %, ki so ga predvidele službe Komisije v jesenski napovedi oktobra 2004. Stanje proračuna ostaja ranljivo. Zmanjšanje čezmernega proračuna zahteva učinkovito izvajanje vseh predvidenih ukrepov v celoti ter dodatnih ukrepov v primeru neugodnih gibanj, ki bi lahko ogrozila doseganje priporočene stopnje primanjkljaja pod 3 % BDP v letu 2005. V letih po 2005 bi lahko bil rezultat proračuna slabši od pričakovanega v programu, kljub temu, da bo javnofinančni primanjkljaj verjetno ostal pod 3 % BDP. Glede na izboljšanje ciklično prilagojene bilance proti koncu programskega obdobja za manj kakor 0,5 odstotne točke je prilagoditev, predvidena v posodobitvi, dokaj majhna, kljub izvajanju pomembnih strukturnih reform, ki bi lahko zmanjšale srednjeročne izdatke. Poleg tega je videti, da so prilagoditve proračuna dokaj optimistično usmerjene proti koncu programskega obdobja. Tudi izredni ukrepi, objavljeni novembra 2004 za znižanje primanjkljaja pod 3 % BDP v letu 2005, nekoliko slabijo stanje proračuna proti koncu programskega obdobja in po njem.

5. Glede na to oceno tveganja ni videti, da bi naravnanost proračuna zagotavljala dovolj varnostne rezerve za preprečitev prekoračitve 3-odstotnega praga primanjkljaja ob normalnih makroekonomskih nihanjih do leta 2008; niti ne zadostuje, da bi zagotovila uresničitev srednjeročnega cilja Pakta stabilnosti in rasti, ki je doseči stanje proračuna blizu ravnovesja v programskem obdobju.

6. Ocenjuje se, da je delež javnega dolga v letu 2004 dosegel 65½ % BDP, kar je nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. Program predvideva, da se bo delež dolga povečal na 66 % v letih 2005 in 2006, nato pa se bo od leta 2007 naprej zmanjšal na 65 % BDP v letu 2008. Vendar pa bi lahko bil krivulja deleža dolga manj ugodna od predvidene glede na tveganja za zgoraj navedene proračunske cilje.

7. Videti je, da je Nemčija kljub večjim predvidenim proračunskim stroškom starajočega se prebivalstva v sorazmerno ugodnem položaju kar zadeva dolgoročno vzdržnost javnih financ. Vendar pa je dolgoročna vzdržnost bistveno odvisna od srednjeročnega doseganja načrtovane proračunske konsolidacije. Že sprejete strukturne reforme v „Agendi 2010“, zlasti pa pokojninska reforma, bodo verjetno zmanjšale vpliv staranja prebivalstva na proračun, čeprav je učinek tekočih reform, ki naj zmanjševal izdatke, precej negotov, zlasti na področju zdravstva.

8. Gospodarske politike, opisane v posodobitvi leta 2004, so delno skladne s splošnimi smernicami državne gospodarske politike na področju javnih financ. V letu 2004 zlasti ni bilo nobenega zmanjšanja ciklično prilagojenega primanjkljaja. Poleg tega je načrtovana srednjeročna prilagoditev ciklično prilagojene bilance od 2007 naprej nižja od ½ odstotne točke BDP, poleg tega pa je izpostavljena tveganjem. V obdobju, zajetem v program, ne bo pomagala doseči proračuna blizu ravnovesja. Na to ne vpliva niti dejstvo, da Nemčija izvaja pomembne strukturne reforme, zlasti na področju trga dela in pokojninskega sistema, ki postavljajo državo v boljši položaj za spopadanje s posledicami starajočega se prebivalstva. Za Nemčijo ostaja ključnega pomena, da ji uspe premik na višje krivulje dejanske in potencialne rasti tako, da začne uporabljati svoje premalo izkoriščene rezerve na področju zaposlovanja.

* * *

Glede na zgoraj navedeno oceno Svet meni, da bi morala Nemčija:

(i) storiti vse potrebno, da zagotovi zmanjšanje čezmernega primanjkljaja v letu 2005;

(ii) izvajati prilagoditve proračuna v letih po 2005, ki bodo omogočile doseči stanje proračuna blizu ravnovesja do konca programskega obdobja; in

(iii) nadaljevati strukturne reforme, da bi še nadalje izboljšali dolgoročno vzdržnost javnih financ zlasti na področju zdravstvenega sistema.

Preglednica: Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi.

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |

Realni BDP (spremembe v %) | PS dec. 2004 | 1,8 | 1,7 | 1 ¾ | 2 | 2 |

COM okt. 2004 | 1,9 | 1,5 | 1,7 | -- | -- |

PS jan. 2004 | 1,7 | 2 ¼ | 2 ¼ | 2 ¼ | -- |

Inflacija po HICP (%) | PS dec. 2004 | -- | -- | -- | -- | -- |

COM okt. 2004 | 1,7 | 1,3 | 1,1 | -- | -- |

PS jan. 2004 | -- | -- | -- | -- | -- |

Javnofinančna bilanca (v % BDP) | PS dec. 2004 | -3 ¾ | -2,9 | -2 ½ | -2 | -1 ½ |

COM okt. 2004 | -3,9 | -2,9 | -2,6 | -- | -- |

PS jan. 2004 | -3 ¼ | -2 ½ | -2 | -1 ½ | -- |

Primarna bilanca (v % BDP) | PS dec. 2004 | - ½ | 0 | ½ | 1 ½ | 2 |

COM okt. 2004 | -0,8 | 0,2 | 0,5 | -- | -- |

PS jan. 2004 | - ¼ | ½ | 1 | 1 ½ | -- |

Ciklično prilagojena bilanca (v % BDP) | PS dec. 20041 | -3,0 | -2,4 | -1,9 | -1,6 | -1,3 |

COM okt. 2004 | -3,4 | -2,4 | -2,1 | -- | -- |

PS jan. 20041 | -2,5 | -2.1 | -1,6 | -1.4 | -- |

Bruto državni dolg (v % BDP) | PS dec. 2004 | 65 ½ | 66 | 66 | 65 ½ | 65 |

COM okt. 2004 | 65,9 | 66,7 | 67,1 | -- | -- |

PS jan. 2004 | 65 | 65 ½ | 65 ½ | 65 | -- |

Opomba: 1Izračuni služb Komisije na podlagi podatkov v programu. Viri: Program stabilnosti (PS); Gospodarske napovedi služb Komisije jeseni 2004 (COM), prilagojene z vključitvijo dodatnega proračunskega paketa, predloženega novembra; prim: Sporočilo Komisije Svetu: „položaj Nemčije in Francije glede obveznosti na podlagi postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem po sodbi Sodišča Evropskih skupnosti“, 14. decembra 2004, COM(2004) 813; izračuni služb Komisije. |

[1] UL L 209, 2.8.1997. Dokumenti, navedeni v tem besedilu, se nahajajo na spletni strani: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] Dokument COM(2004) 813 z dne 14.12.2004.

[3] UL C 124, 5.5.1999.

[4] Spremenjeno mnenje Ekonomsko-finančnega odbora o vsebini in obliki programov stabilnosti in konvergenčnih programov, ki ga je podprl Ekonomsko-finančni Svet dne 10.7.2001.

[5] COM(2002) 668, 27.11.2002.

[6] UL L 209, 2.8.1997. Dokumenti, navedeni v tem besedilu, se nahajajo na spletni strani:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[7] Dokument COM(2004) 813 z dne 14.12.2004.