Predlog SKLEPA EVROPSKEGA PARLAMENTA, SVETA, KOMISIJE, SODIŠČA, RAČUNSKEGA SODIŠČA, EVROPSKEGA EKONOMSKO-SOCIALNEGA ODBORA, ODBORA REGIJ IN VARUHA ČLOVEKOVIH PRAVIC o ustanovitvi Evropske šole za upravo

(ki ju je predstavila Komisija)

OBRAZLOITEV

Ustanovitev Evropske sole za upravo, v nadaljnjem besedilu "Šola", spada v splosni okvir reforme evropskih javnih sluzb. Ta reforma izhaja med drugim iz okrepljenega razvoja kadrov prek poklicnega izobrazevanja. Naslanja se tudi na temeljito spremembo upravne kulture, se posebej na spremembo kulture vodenja. Poleg tega je v okviru reforme kadrovskih predpisov in kariernega sistema predviden nov sistem za prehajanje med skupinami delovnih mest, ki vključuje obvezno solanje. V zvezi s tem je bilo predlagano, da medinstitucionalna sola da svoj prispevek.

Tako so generalni sekretarji institucij Skupnosti (med slednje so vključeni zaradi tega predloga Ekonomsko-socialni odbor, Odbor regij in varuh človekovih pravic) sklenili, da bodo razmislili o tej ideji, in ocenjujejo, da bi lahko vsaj za del solanja osebja institucij izkoristili medinstitucionalno osnovo. Od samega začetka se je Šola povezovala z idejo vsaj delnih skupnih prizadevanj za strokovno usposabljanje vseh uradnikov in usluzbencev, vključno z uradniki in usluzbenci drugih organov in agencij. Z nekaj izjemami organizirajo in financirajo to dejavnost vsaka institucija in organ zase.

Predhodno oceno, ki je sledila prvi fazi preučevanja, so opravili generalni sekretarji v obliki medinstitucionalne delovne skupine. Ta skupina je bila zadolzena za preučitev pričakovanih rezultatov taksne uvedbe, se posebej sinergij, ki bi jih lahko prinesla.Poročilo delovne skupine in z njim povezane osnutke sklepov so generalni sekretarji odobrili 28. oktobra 2003. Ocena je pokazala, da bi medinstitucionalna sola prinesla poleg učinkov na ekonomsko učinkovitost in uspesnost na področju poklicnega izobrazevanja, ki so opisani v nadaljevanju, tudi nov zagon delitvi skupnih vrednot in razvoju evropskega duha.

Skratka, Evropska sola za upravo bo imela v okviru politike osebja, ki temelji na uporabi kadrovskih predpisov za uradnike in druge usluzbence Skupnosti, ki je skupni temelj vsem institucijam Skupnosti, naslednje naloge:

- podporo izboljsanju delovanja uprave Skupnosti, se posebej z usposabljanjem za vodenje, kar bo olajsalo razvoj nove upravne kulture;

- nalogo za socializacijo na novo zaposlenih uradnikov in usluzbencev v duhu Skupnosti, neodvisno od konkretne institucije, in sicer s skupnim uvodnim tečajem za novo zaposlene uradnike in usluzbence. To se bo izrazilo z novo politiko vključevanja v institucije, ne da bi zaradi nje opustili specifično uvajanje v posamezno institucijo;

- nalogo v okviru individualnih karier in se posebej vlogo povečanja stopnje zmoznosti z obveznim solanjem v pričakovanju sistema "certificiranja" za nov način prehajanja iz skupine pomočnikov v skupino vodij.

Vrsta spodaj nastetih meril odraza na eni strani politični in evropski značaj in na drugi strani ekonomski značaj taksne ureditve. Uresničitev teh meril pomeni nekaj več v primerjavi s trenutnim polozajem, kjer z nekaj izjemami vsaka institucija zase skrbi za solanje. Glavna merila so naslednja:

- na prvem mestu je sirjenje skupnih vrednot in oblikovanje duha pripadnosti javni upravi evropskih institucij, potem

- zagotovitev čimbolj usklajene uporabe kadrovskih predpisov v institucijah glede poklicnega izobrazevanja in - s tem povezano - kariere;

- določitev vrste področij z istimi potrebami glede znanja in spretnosti, kar je torej primerno za skupno organizacijo poklicnega izobrazevanja;

- olajsano doseganje kritične mase povprasevanja, ki je trenutno sibka točka manjsih institucij;

- uresničitev povečane ponudbe (na primer več specializacij in moznosti, alternativni datumi...);

- in se posebej uresničitev ekonomije obsega s skupno organizacijo, zlasti za upravni vidik in optimizacijo stevila udelezencev posameznega tečaja.

Uresničitev teh meril, kakor je pokazalo poročilo medinstitucionalne skupine, upravičuje skupno izvajanje poklicnega izobrazevanja, kakor je določeno v tem sklepu, in jasno predstavlja sinergijske učinke, ki izhajajo iz tega.

Očitno obstajajo se druga področja poklicnega izobrazevanja, ki bi se lahko organizirala na medinstitucionalni ravni ob izpolnjevanju zgoraj navedenih meril. Tako ta sklep omogoča razvojni pristop, ki pusča odprto vsako kasnejso razsiritev. Konkretno in od začetka določa kot področje aktivnosti samo poklicno usposabljanje za vodje, tečaje ob nastopu sluzbe in tečaje za pridobitev certifikatov. Šola bo torej z januarjem 2005 začela organizirati za račun vseh institucij, podpisnic tega sklepa, tečaje ob nastopu sluzbe, potem pa se tečaje vodenja. Temu bo leta 2005 sledil pripravljalni tečaj za pridobitev certifikatov za prehod v skupino vodij.

V enakem duhu določa ta sklep za prva leta ustanovitve Šole njeno upravno priključitev ze obstoječemu medinstitucionalnemu organu - EPSO (Evropski urad za kadrovanje). Ta priključitev bi morala omogočiti na podlagi stevila zaposlenih in omejenega proračuna doseganje nekaterih sinergijskih učinkov, se posebej na področju uprave (upravljanje sredstev) in vodenja (upravni odbor, direktor), kot prikazuje zgoraj omenjeno poročilo. Najkasneje v treh letih bi na podlagi izčrpne ocene dosezkov ponovno preučili to priključitev.

Predlog SKLEPA EVROPSKEGA PARLAMENTA, SVETA, KOMISIJE, SODIŠČA, RAČUNSKEGA SODIŠČA, EVROPSKEGA EKONOMSKO-SOCIALNEGA ODBORA, ODBORA REGIJ IN VARUHA ČLOVEKOVIH PRAVIC o ustanovitvi Evropske šole za upravo

EVROPSKI PARLAMENT, SVET EVROPSKE UNIJE, KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI, SODIŠČE, RAČUNSKO SODIŠČE, EVROPSKI EKONOMSKO-SOCIALNI ODBOR, ODBOR REGIJ IN VARUH ČLOVEKOVIH PRAVIC SO -

ob upostevanju kadrovskih predpisov Evropskih skupnosti in pogojev za zaposlitev drugih usluzbencev Skupnosti, določenih z Uredbo Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) st. 259/68 [1], in zlasti člena 24, tretje in četrte alinee navedenih kadrovskih predpisov,

[1] UL L 56 z dne 4.3.1968, str. 1. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo (ES, ESPJ, Euratom) st. 490/2002 (UL L 77 z dne 20.3.2002, str.1).

ob upostevanju mnenja Odbora za kadrovske predpise,

ob upostevanju naslednjega:

(1) Institucije morajo okrepiti vlaganja v strokovno usposabljanje svojega osebja.

(2) Povečano medinstitucionalno sodelovanje na tem področju bo omogočilo sinergije glede potrebnih kadrov in finančnih virov ter hkrati okrepilo izmenjave med institucijami in sirjenje skupnih vrednot in usklajenih profesionalnih praks.

(3) Zato je treba skupnemu medinstitucionalnemu organu dodeliti sredstva za določene ukrepe za strokovno usposabljanje uradnikov in drugih usluzbencev Evropskih skupnosti.

(4) Zaradi ekonomskih razlogov in učinkovitosti je treba ta skupni medinstitucionalni organ upravno priključiti ze obstoječemu medinstitucionalnemu organu in sicer Uradu Evropskih skupnosti za kadrovanje, ustanovljenemu s Sklepom Evropskega parlamenta, Sveta, Komisije, Sodisča, Računskega sodisča, Ekonomsko-socialnega odbora, Odbora regij in Varuha človekovih pravic st. 2002/620/ES, in sicer vsaj v začetnem obdobju -

SKLENILI:

Člen 1

Ustanovitev Evropske sole za upravo

Ustanovi se Evropska sola za upravo, v nadaljnjem besedilu "Šola".

Člen 2

Naloge

1. Šola je v imenu in v okviru smernic, ki so jih določile institucije, podpisnice tega sklepa, v nadaljnjem besedilu "institucije", zadolzena za izvajanje določenih ukrepov za strokovno usposabljanje za razvoj kadrov in kariere.

2. Glede na zahteve, ki jih imajo institucije, Šola:

a) oblikuje, organizira in ocenjuje izobrazevalne akcije;

b) olajsa sodelovanje v zunanjem izobrazevanju;

c) lahko opravlja vsakrsno nalogo, ki je povezana z njenim poslanstvom in ga podpira.

3. Generalni sekretarji institucij, sodni tajnik Sodisča in predstavnik varuha človekovih pravic določajo in po potrebi spreminjajo področja poklicnega izobrazevanja, za katera je Šola zadolzena.

4. Instituciji, organu, uradu ali agenciji lahko Šola na njihovo zahtevo pomaga - proti plačilu - pri oblikovanju poklicnega izobrazevanja.

Člen 3

Zahtevki in reklamacije, pritozbe

Zahtevki in reklamacije v zvezi z opravljanjem nalog, določenih v členu 2(2), se vlozijo pri Šoli. Vsakrsna pritozba na teh področjih je naperjena proti Komisiji.

Člen 4

Priključitev

1. Šola se upravno priključi Uradu Evropskih skupnosti za kadrovanje , v nadaljnjem besedilu "Urad" [2].

[2] UL L 197 z dne 26.7.2002, str. 5.

2. Priključitev se nanasa na:

a) prevzem nekaterih upravnih nalog za Šolo s strani obstoječih sluzb znotraj Urada;

b) opravljanje funkcije upravnega odbora Šole;

c) opravljanje funkcije direktorja Šole.

Funkcije, določene v prvi alinei, točki b) in c), opravljajo ustrezni organi Urada.

3. Najkasneje v treh letih po začetku veljavnosti tega sklepa se lahko priključitev konča s sklepom upravnega odbora, sprejetim s kvalificirano večino, kakor je določeno v členu 5(6) Sklepa 2002/621/ES [3], ob pogoju, da se s tem strinja najmanj pet institucij podpisnic.

[3] UL L 197 z dne 26.7.2002, str. 56.

Člen 5

Izvajanje

Generalni sekretarji Evropskega Parlamenta, Sveta, Komisije, sodni tajnik Sodisča, generalni sekretarji Računskega Sodisča, Evropskega Ekonomsko-Socialnega Odbora, Odbora Regij in predstavnik varuha človekovih pravic se strinjajo, da storijo vse potrebno za izvedbo tega sklepa.

Člen 6

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati z dnem objave v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju,

Za Evropski parlament Za Svet

Predsednik Predsednik

Za Komisijo Za Sodisče

Predsednik Predsednik

Za Računsko sodisče Za Evropski ekonomsko-socialni odbor

Predsednik Predsednik

Za Odbor regij

Predsednik Varuh človekovih pravic