Bruselj, 2.2.2005

SEK(2005) 142 končno

Priporočilo

MNENJE SVETA

v skladu s tretjim odstavkom člena 5 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnitvi programa stabilnosti Irske, 2004–2007

(predložena s strani Komisije)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Uredba Sveta (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1] določa, da morajo sodelujoče države članice, torej tiste, ki so sprejele enotno valuto, Svetu in Komisiji predložiti programe stabilnosti pred 1. marcem 1999. V skladu s členom 5 te uredbe je moral Svet proučiti vse programe stabilnosti na podlagi ocen, ki sta jih pripravila Komisija in Odbor, ustanovljen na podlagi člena 114 Pogodbe (Ekonomsko-finančni odbor). Potem ko je proučil program, je Svet na podlagi priporočila Komisije in po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom podal mnenje. V skladu z Uredbo morajo države članice predložiti letne dopolnitve svojih programov stabilnosti, ki jih lahko Svet prav tako prouči v skladu z istimi postopki.

Prvi program stabilnosti Irske, ki je obravnaval obdobje 1999–2001, je bil predložen 2. decembra 1998, Svet pa ga je ocenil 18. januarja 1999. Dopolnitve so bile predložene vsako naslednje leto. Irska je zadnjo dopolnitev svojega programa stabilnosti predložila 1. decembra 2004. Službe Komisije so izdelale tehnično oceno te dopolnitve ob upoštevanju rezultatov gospodarskih napovedi služb Komisije iz jeseni 2004 ter ob upoštevanju kodeksa ravnanja[2], skupno dogovorjene metodologije za ocenjevanje potencialnih rezultatov in ciklično prilagojenih saldov, priporočil v širših smernicah ekonomskih politik za obdobje 2003–2005 ter načel, določenih v Sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 27. novembra 2002 o okrepitvi usklajevanja proračunskih politik[3], ki ga je potrdil Svet. Ocena je naslednja:

- Nova dopolnitev irskega programa stabilnosti, ki obravnava obdobje do leta 2007, je bila objavljena in predložena Komisiji 1. decembra 2004, kar je sovpadlo z datumom, ko je vlada predstavila proračun za leto 2005. Dopolnitev ustreza zahtevam po podatkih iz „kodeksa ravnanja[4] o vsebini in obliki programov stabilnosti in konvergenčnih programov“.

- Pričakovanja za irsko gospodarstvo, določena v programu, so se povečala v primerjavi s tistimi, predvidenimi v dopolnitvi iz leta 2003. Ocenjuje se, da je realna rast BDP v letu 2004 poskočila na 5,3 %, v primerjavi s pričakovanimi 3,3 % v prejšnjem programu, kar odraža višje domače in zunanje prispevke. Za obdobje od 2005 do 2007 dopolnitev predvideva, da bo realna rast ostala v povprečju okoli 5,2 % BDP letno. Stopnja potencialne rasti, izračunana na podlagi uporabe dogovorjene metodologije na podatkih v programu, naj bi sprva presegala stopnje rasti, predvidene v programu, vendar naj bi se jim v poznejših letih postopoma približala. Predpostavlja se, da bo inflacija po HICP padla v primerjavi z višjim in bolj ravnim profilom v napovedi služb Komisije iz jeseni 2004 (objavljeni pred irskim proračunom) in se spustila pod 2 % do konca programskega obdobja. Na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov se na splošno zdi, da je makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, uresničljiv, na splošno v skladu z oceno služb Komisije, vključno z napovedjo iz jeseni 2004, čeprav je projekcija glede inflacije po HICP videti dokaj nizka.

- Dopolnitev ocenjuje, da je javnofinančni presežek v letu 2004 znašal 0,9 % BDP, kar je bistveno bolje od prejšnjih uradnih napovedi (in 2,0 odstotne točke nad ciljno stopnjo primanjkljaja, zastavljeno v dopolnitvi iz leta 2003). Ta rezultat temelji na davčnih prihodkih, višjih od pričakovanih, vključno z vplivom enkratnih dejavnikov, zlasti prihodkov od posebnih preiskav, ki so jih izvedli komisarji za državne finance (v dopolnitvi so ocenjeni na 0,5 % BDP), in na izdatkih, nižjih od predvidenih v proračunu, posebno za javne naložbe. Proračunska strategija v obdobju od 2005 do 2007 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 0,8 % v letu 2005 in 0,6 % BDP v zadnjih dveh letih programa. V primerjavi s prejšnjim programom je predvideni delež javnofinančnega primanjkljaja za leto 2005 za 0,6 odstotne točke BDP in za leto 2006 za 0,5 odstotne točke BDP bližje položaju ravnovesja po ugodnejšem makroekonomskem scenariju. Razen začetnega povečanja deleža izdatkov v letu 2005 zaradi nedavnih proračunskih ukrepov, naj bi se delež tako izdatkov kot prihodkov manjšal. S prilagoditvijo ocenjenega vpliva cikla po skupni metodologiji naj bi bil ciklično prilagojeni saldo v presežku skozi vse projekcijsko obdobje, z izjemo majhnega primanjkljaja v višini 0,2 % BDP leta 2005. Vendar so zaradi posebnosti irskega gospodarstva ocene proizvodne vrzeli, na katerih temeljijo taki izračuni, podvržene nenavadno visoki stopnji negotovosti. Predvideni proračunski primanjkljaj na Irskem je treba nadalje prirediti, saj se izvaja pomemben program javnih naložb, kar naj bi se odrazilo v povprečnem deležu javnih naložb v programskem obdobju precej nad povprečjem EU v zadnjih letih.

- Tveganja, ki se navezujejo na proračunske projekcije, se na splošno zdijo uravnotežena. Po eni strani se zdi napoved prihodkov uresničljiva in obstoj rezerv za nepredvidene izdatke bi lahko pomenil, da bi bil rezultat lahko boljši od predvidenega. Kar zadeva izdatke, je Irska nedavno pokazala tudi spodbuden napredek pri upoštevanju ciljnih stopenj izdatkov, kar kaže na to, da so se razni ukrepi za okrepitev nadzora izkazali za učinkovite. Po drugi strani pa obstaja tveganje, da bi se lahko javnofinančni saldo izkazal za nižjega od predvidenega v dopolnitvi. Zlasti stopnja rasti porabe v poznejših letih programa se zdi nekoliko omejena. Glede na to oceno tveganja je videti, da proračunska naravnanost v programu zadostuje, da se izpolni zahteva Pakta stabilnosti in rasti po položaju blizu ravnovesja ali v presežku skozi vse programsko obdobje. Poleg tega je zagotovljena dovolj velika varnostna rezerva, da se prepreči prekoračitev praga primanjkljaja, 3 % BDP, ob običajnih makroekonomskih nihanjih.

- Ocenjuje se, da je bruto javni dolg v letu 2004 padel na 30,5 % BDP, kar je precej pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. Predvidoma naj bi se delež javnega dolga v obdobju od 2005 do 2007 na splošno ustalil blizu 30 % BDP. Kot v prejšnjem programu naj bi primarni saldo in medsebojno vplivanje plačil obresti in nominalne rasti BDP predvidoma prispevala k zniževanju deleža javnega dolga, vendar se to na splošno izravna s precejšnjim usklajevanjem stanj in tokov. To usklajevanje odraža v glavnem vpliv tega, da nacionalni sklad za pokojninske rezerve ( National Pensions Reserve Fund – NPRF ), ki je bil ustanovljen leta 2001 za predhodno financiranje prihodnjih pokojninskih obveznosti in ki prejema letno iz javnofinančnih virov znesek v višini 1 % BNP, pridobiva sredstva, ki niso iz javnofinančnih virov. Brez kopičenja sredstev, ki niso iz javnofinančnih virov, v tem skladu, bi bruto delež javnega dolga padal skozi vse programsko obdobje.

- Dopolnitev vsebuje pregled vladnega programa strukturnih reform, ki je usmerjen na izboljšanje kakovosti javnih služb, povečanje učinkovitosti javne porabe in obravnavanje infrastrukturnih potreb irskega gospodarstva. Dopolnitev kot enega od elementov v prizadevanju za čim ugodnejše razmerje med kakovostjo in ceno vsebuje tudi pregled reforme, ki poteka v zdravstvenih službah. Ekonomske politike, opisane v dopolnitvi, so na splošno skladne s širšimi smernicami ekonomskih politik za leta 2003–2005 za zadevno državo na področju javnih financ, v katerih je bilo irskim organom priporočeno, da povečajo učinkovitost javne porabe, izboljšajo srednjeročni proračunski okvir in vzpostavijo prednostni seznam infrastrukturnih elementov državnega razvojnega programa.

- Zdi se, da je Irska kljub večjim predvidenim proračunskim stroškom zaradi staranja prebivalstva v sorazmerno ugodnem položaju glede dolgoročne vzdržnosti svojih javnih financ. Sorazmerno nizek delež javnega dolga na Irskem, že sprejeti ukrepi pokojninske reforme in kopičenje virov v NPRF bodo vsi prispevali k proračunski vzdržnosti ter pomagali pri soočanju z vplivom staranja prebivalstva. Strategija, opisana v programu, temelji v glavnem na skladnosti z okvirom Pakta stabilnosti in rasti ter na nadaljnjem kopičenju sredstev v NPRF. Sorazmerno nizek delež davkov na Irskem bi moral olajšati prilagoditev za vsako vrzel v vzdržnosti, ki bi nastala v bolj dolgoročnem obdobju.

Na podlagi te ocene je Komisija sprejela priloženo priporočilo za Mnenje Sveta o dopolnitvi programa stabilnosti Irske in ga pošilja Svetu.

Priporočilo

MNENJE SVETA

v skladu s tretjim odstavkom člena 5 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnitvi programa stabilnosti Irske, 2004–2007

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[5] in zlasti člena 5(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

1. Dne [17. februarja 2005] je Svet proučil dopolnitev programa stabilnosti Irske, ki obravnava obdobje od 2004 do 2007. Program ustreza zahtevam po podatkih iz „kodeksa ravnanja o vsebini in obliki programov stabilnosti in konvergenčnih programov“.

2. Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da je realna rast BDP v letu 2004 znašala 5,3 % in da se bo ustalila okoli 5,2 % v povprečju v ostalem programskem obdobju. Na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov je videti, da ta scenarij odraža uresničljive predpostavke o rasti. Kljub temu pa so videti projekcije v programu glede inflacije po HICP dokaj nizke.

3. Po sprva nenačrtovanem presežku leta 2004, ki je odražal prihodke, večje od pričakovanih, vključno z nekaterimi od enkratnih dejavnikov, in izdatke, nekaj manjše od predvidenih v proračunu, strategija v dopolnitvi predvideva skromen in na splošno stalen primanjkljaj od leta 2005 naprej. Delež tako izdatkov kot prihodkov naj bi se v programskem obdobju manjšal, čeprav naj bi se delež izdatkov leta 2005 povečal zaradi nedavnih proračunskih ukrepov. Hkrati pa se izvaja pomemben program javnih naložb, kar naj bi se odrazilo v povprečnem deležu javnih naložb rahlo pod 4 % BDP v programskem obdobju. S prilagoditvijo ocenjenega vpliva cikla po skupni metodologiji naj bi bil ciklično prilagojeni saldo v presežku skozi vse projekcijsko obdobje, z izjemo majhnega primanjkljaja leta 2005. Kljub temu je treba pripomniti, da je v oceni proizvodne vrzeli in s tem ciklično prilagojenih saldov navedena nenavadno visoka stopnja negotovosti zaradi posebnosti irskega gospodarstva. V primerjavi s prejšnjim programom sedanja dopolnitev predvideva trdnejše javnofinančne salde po ugodnejšem makroekonomskem scenariju.

4. Tveganja, ki se navezujejo na proračunske projekcije, se na splošno zdijo uravnotežena. Po eni strani se zdi napoved prihodkov uresničljiva in vključitev rezerv za nepredvidene izdatke v projekcijah za leti 2006 in 2007 bi lahko pomenila, da bi bil rezultat lahko boljši od predvidenega. Kar zadeva izdatke, je Irska nedavno pokazala tudi spodbuden napredek pri upoštevanju ciljnih stopenj izdatkov, kar kaže na to, da so se nedavni ukrepi za okrepitev nadzora nad porabo izkazali za učinkovite. Po drugi strani pa obstaja tveganje, da bi bil lahko primanjkljaj višji od objavljenega. Zlasti stopnja rasti porabe v poznejših letih programa se zdi nekoliko omejena.

5. Glede na to oceno tveganja je videti, da proračunska naravnanost v programu zadostuje za ohranitev srednjeročnega cilja Pakta stabilnosti in rasti, ki je doseči položaj blizu ravnovesja ali v presežku v obdobju do leta 2007. Prav tako zagotavlja dovolj varnostne rezerve, da se prepreči prekoračitev praga primanjkljaja, 3 % BDP, ob običajnih makroekonomskih nihanjih skozi vse programsko obdobje.

6. Ocenjuje se, da je javni dolg v letu 2004 padel na 30,5 % BDP, kar je precej pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. Program predvideva, da se bo delež javnega dolga v obdobju od 2005 do 2007 ustalil blizu 30 % BDP. Če ne bi nacionalni sklad za pokojninske rezerve (National Pensions Reserve Fund – NPRF) pridobival sredstev, ki niso iz javnofinančnih virov, bi delež javnega dolga bistveno padal skozi vse programsko obdobje.

7. Zdi se, da je Irska v sorazmerno ugodnem položaju glede dolgoročne vzdržnosti svojih javnih financ. Sorazmerno nizek delež javnega dolga na Irskem, že sprejeti ukrepi pokojninske reforme in kopičenje rezerv v NPRF bodo prispevali k proračunski vzdržnosti ter pomagali pri soočanju z vplivom staranja prebivalstva. Strategija, opisana v programu, temelji v glavnem na skladnosti z okvirom Pakta stabilnosti in rasti ter na nadaljnjem kopičenju sredstev v NPRF. Na splošno bi moral sorazmerno nizek delež davkov na Irskem olajšati prilagoditev za vsako vrzel v vzdržnosti, ki bi nastala v bolj dolgoročnem obdobju.

8. Dopolnitev vsebuje pregled vladnega programa strukturnih reform, ki je usmerjen na izboljšanje kakovosti javnih služb, povečanje učinkovitosti javne porabe in obravnavanje infrastrukturnih potreb irskega gospodarstva. Ekonomske politike, opisane v dopolnitvi, so na splošno skladne s širšimi smernicami ekonomskih politik za leta 2003–2005 za zadevno državo na področju javnih financ, v katerih je bilo irskim organom priporočeno, da povečajo učinkovitost javne porabe, izboljšajo srednjeročni proračunski okvir in vzpostavijo prednostni seznam infrastrukturnih elementov državnega razvojnega programa.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih projekcij

2004 | 2005 | 2006 | 2007 |

Realni BDP (spremembe v %) | PS december 2004 | 5,3 | 5,1 | 5,2 | 5,4 |

COM2 | 5,2 | 4,8 | 5,0 | ni podatkov |

PS december 2003 | 3,3 | 4,7 | 5,2 | ni podatkov |

Inflacija po HICP (%) | PS december 2004 | 2,3 | 2,1 | 2,0 | 1,9 |

COM okt. 20042 | 2,3 | 2,4 | 2,4 | ni podatkov |

PS december 2003 | 2,3 | 2,0 | 2,0 | ni podatkov |

Javnofinančni saldo (v % BDP) | PS december 2004 | 0,9 | –0,8 | –0,6 | –0,6 |

COM okt. 20042 | –0,2 | –0,6 | –0,5 | ni podatkov |

PS december 2003 | –1,1 | –1,4 | –1,1 | ni podatkov |

Primarni saldo (v % BDP) | PS december 2004 | 2,1 | 0,6 | 0,6 | 0,7 |

COM okt. 20042 | 1,2 | 0,7 | 0,8 | ni podatkov |

PS december 2003 | 0,3 | 0,1 | 0,3 | ni podatkov |

Ciklično prilagojen saldo (v % BDP) | PS december 20041 | 1,2 | –0,2 | 0,1 | 0,0 |

COM okt. 20042 | 0,1 | 0,0 | 0,3 | ni podatkov |

PS december 20031 | –0,7 | –0,8 | –0,5 | ni podatkov |

Bruto javni dolg (v % BDP) | PS december 2004 | 30,5 | 30,1 | 30,1 | 30,0 |

COM okt. 20042 | 30,7 | 30,7 | 30,6 | ni podatkov |

PS december 2003 | 33,3 | 33,5 | 33,3 | ni podatkov |

Opombe: 1Izračuni služb Komisije na podlagi podatkov iz programa. 2napoved služb Komisije iz jeseni 2004. Viri: Dopolnitvi irskih programov stabilnosti iz decembra 2003 in decembra 2004 (PS); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2004 (COM); izračuni služb Komisije. |

[1] UL L 209, 2.8.1997. Vsi dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] Popravljeno mnenje Ekonomsko-finančnega odbora o vsebini in obliki programov za stabilnost in konvergenčnih programov, ki ga je potrdil Ekonomsko-finančni svet dne 10.7.2001.

[3] COM(2002) 668, 27.11.2002.

[4] Popravljeno mnenje Ekonomsko-finančnega odbora o vsebini in obliki programov za stabilnost in konvergenčnih programov, ki ga je potrdil Ekonomsko-finančni svet dne 10.7.2001.

[5] UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.