1.1Ozadje

EU je v okviru varnostne unije odločno ukrepala, da bi teroristom in storilcem kaznivih dejanj onemogočila sredstva za delovanje. Ti zaradi njenih ukrepov zdaj težje: (i) dostopajo do strelnega orožja in predhodnih sestavin za eksplozive, (ii) financirajo svoje dejavnosti in (iii) potujejo brez odkrivanja. Pomemben vidik tega dela so ukrepi za: (i) nadzor nad nabavo in posedovanjem orožja ter (ii) omejitev dobave nezakonitega orožja, ki je na voljo storilcem kaznivih dejanj in teroristom. Trgovina s strelnim orožjem ter osebnim in lahkim orožjem (v nadaljnjem besedilu: osebno orožje) je del glavnega posla organiziranih kriminalnih združb, tesno je povezana s terorizmom ter zahteva ustrezen in odločen odziv. Zahodni Balkan je glavni vir strelnega in drugega orožja, ki se tihotapi v EU, in je zato v središču okrepljenega sodelovanja o varnostnih zadevah med EU in njenimi partnericami v regiji. To sodelovanje se izvaja prek političnega dialoga ter operativne in tehnične pomoči.

Decembra 2014 so EU in njene partnerice z Zahodnega Balkana podprle akcijski načrt o nedovoljeni trgovini s strelnim orožjem med EU in regijo jugovzhodne Evrope za obdobje 2015–2019 . Cilj akcijskega načrta je zagotoviti skladen okvir za sodelovanje med EU in regijo z določitvijo ciljev in ukrepov za okrepitev sodelovanja na podlagi posebnih potreb teh partneric in pomagati slednjim pri učinkovitejšem boju proti trgovini s strelnim orožjem.

Potreba po bolj poglobljenem sodelovanju na tem področju je partnerice v jugovzhodni Evropi spodbudila, da so leta 2018 sprejele regionalni časovni načrt za trajnostno rešitev za nezakonito posedovanje, zlorabo in trgovino z osebnim in lahkim orožjem ter pripadajočim strelivom na Zahodnem Balkanu do leta 2024, ki je bil oblikovan na pobudo Francije in Nemčije, podprl pa ga je Svet .

Center Jugovzhodne in Vzhodne Evrope za izmenjavo informacij pri nadzoru osebnega in lahkega orožja (v nadaljnjem besedilu: SEESAC), ki je bil ustanovljen v Beogradu leta 2002 in ga kot tehnično podporno enoto financira Evropska unija, je bil vedno eden glavnih akterjev pri zagotavljanju sodelovanja med različnimi pobudami in uporabo sredstev EU v regiji. SEESAC zlasti usklajuje sestanke mreže strokovnjakov jugovzhodne Evrope za strelno orožje (SEEFEN, v nadaljnjem besedilu: strokovnjaki z Zahodnega Balkana), ki vključuje predstavnike policije, carine, tožilce in strokovnjake za balistiko. Vključeval je tudi podskupino, skupino strokovnjakov jugovzhodne Evrope za strelno orožje (SEEFEG), ki je bila ustanovljena po sprejetju akcijskega načrta.

1.2Vsebina akcijskega načrta

Cilj akcijskega načrta je: (i) izboljšati izmenjavo informacij in obveščevalnih podatkov o kaznivih dejanjih; (ii) izboljšati operativno sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj; (iii) izboljšati zbiranje in izmenjavo statističnih podatkov; (iv) spodbujati mreženje na vseh ravneh in (v) uskladiti nacionalno zakonodajo partneric z Zahodnega Balkana o strelnem orožju s standardi EU in mednarodnimi standardi. V njem je opredeljenih več operativnih ukrepov, ki naj bi se izvajali v obdobju 2015–2019 za dosego treh strateških ciljev.

1. cilj je modernizacija organov za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj na Zahodnem Balkanu. Za dosego tega cilja se načrtujejo trije različni ukrepi:

1. ukrep zahteva, da vse partnerice v regiji jugovzhodne Evrope do konca leta 2019 vzpostavijo kontaktno točko za strelno orožje. Kontaktna točka mora uporabiti vsa razpoložljiva orodja za sledenje strelnemu orožju, vključno z iTRACE, iARMS in Europolovim analitičnim sistemom.

2. ukrep vključuje vzpostavitev pilotnega projekta o zbiranju podatkov.

3. ukrep zahteva izvedbo študije o sistemih za izmenjavo informacij za izboljšanje strateških in operativnih analiz informacij.

2. cilj je povečati medsebojno zaupanje.

1. ukrep poziva k organiziranju skupnih sestankov strokovnjakov za strelno orožje. Skupni odbor strokovnjakov za strelno orožje iz EU in partneric z Zahodnega Balkana je šel še korak dlje in povabil strokovnjake za strelno orožje iz jugovzhodne Evrope na sestanek skupine evropskih strokovnjakov za strelno orožje.

2. ukrep je bil namenjen letnemu organiziranju dni skupnega ukrepanja ter vključitvi partneric z Zahodnega Balkana v Evropsko večdisciplinarno platformo proti grožnjam kriminala v okviru cikla politike EU (EMPACT, v nadaljnjem besedilu: platforma za strelno orožje).

3. cilj je krepiti zmogljivosti z organiziranjem dejavnosti usposabljanja v zvezi s trgovino s strelnim orožjem. Skupni odbor je naročil tudi študijo izvedljivosti o nadaljevanju prostovoljnega oddajanja neregistriranega orožja.

1.3Cilji ocene in metodologije

V tem poročilu so predstavljeni dosežki akcijskega načrta pri obravnavanju nedovoljene trgovine s strelnim orožjem med EU in regijo jugovzhodne Evrope od leta 2015. Ta ocena se opira predvsem na posvetovanje izvršilnih organov držav članic, partneric z Zahodnega Balkana, agencij EU, kot so organ EU za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj (Europol), Evropska agencija za mejno in obalno stražo (EBCGA), Agencija Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (CEPOL) in mednarodne organizacije, ki delujejo na terenu, kot sta SEESAC in Urad Združenih narodov za droge in kriminal. To posvetovanje je vključevalo vprašalnik, ki ga je Evropska komisija poslala navedenim skupinam junija 2018.

Komisija je organizirala tudi štiri namenska srečanja, ki jih je sama pripravila, njihovi zaključki pa so bili upoštevani pri oceni Komisije.

V poročilu so upoštevani tudi rezultati sestankov strokovnjakov z Zahodnega Balkana, sestankov o operativnem preprečevanju, odkrivanju in preiskovanju kaznivih dejanj in sestankov komisij za osebno orožje na Zahodnem Balkanu.

Komisija je upoštevala tudi več zunanjih študij, ki so jih izvedle neodvisne organizacije.