Objava vloge za spremembo specifikacije proizvoda na ravni Unije za ime v vinskem sektorju v skladu s členom 97(3) Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

(2022/C 226/07)

V skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo v dveh mesecih od datuma te objave.

VLOGA ZA SPREMEMBO SPECIFIKACIJE PROIZVODA NA RAVNI UNIJE

„Colli di Rimini“

PDO-IT-A0297-AM03

Datum vloge: 11. februar 2021

1. Vložnik in pravni interes

Consorzio vini di Romagna [romanjsko vinsko združenje]

Združenje proizvajalcev ZOP

2. Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se sprememba nanaša

☒ Ime proizvoda

☐ Kategorije proizvoda vinske trte

☐ Povezava

☒ Omejitve trženja

3. Opis spremembe in razlogi zanjo

3.1. Sprememba imena označbe porekla „Colli di Rimini“ v „Rimini“

Vložena je bila vloga za spremembo imena „Colli di Rimini“ v „Rimini“, saj natančneje opredeljuje geografsko območje proizvodnje v pokrajini Rimini, tj. ozemlje, ki se razteza od gričevnatih območij vse do morja. Poleg tega, da je geografsko sklicevanje na ime „Rimini“ bolj jasno in neposredno, je tudi samo po sebi doslednejše in bolj povezano z ozemljem, ki ga predstavlja ZOP. To bo olajšalo komunikacijo pri trženju in promociji območja v povezavi z dobro uveljavljeno turistično blagovno znamko Riminija, ki velja za gospodarsko in kulturno središče območja proizvodnje.

Gre torej za delno spremembo imena ZOP, ki ne vpliva na geografsko prepoznavnost označbe porekla ali razmejitev območja proizvodnje, temveč bolje opredeljuje ime vin z geografskim imenom „Rimini“.

Sprememba se nanaša na vse oddelke enotnega dokumenta, v katerih je omenjeno ime označbe porekla.

3.2. Določbe o pakiranju na razmejenem območju

Sprememba zadeva določbo o stekleničenju na razmejenem območju proizvodnje. S to spremembo želijo proizvajalci vina z ZOP „Rimini“ odpraviti pomanjkljivost v izvirnem besedilu specifikacije proizvoda, odobrenem konec leta 1996, v času, ko splošna pravila o nacionalnih označbah porekla ali označbah porekla EU niso določala, da morata stekleničenje in pakiranje potekati na razmejenem območju. To splošno pravilo je bilo uvedeno po sodbi Sodišča Evropske unije z dne 16. maja 2000 v zadevi C-388/95.

Razlog za spremembo je potreba po ohranjanju kakovosti vin z ZOP „Rimini“, jamčenju njihovega porekla in zagotavljanju, da je nadzor učinkovit in pravočasen.

Zdi se, da lahko prevoz in stekleničenje zunaj območja proizvodnje poslabšata kakovost vina „Rimini“, saj je lahko izpostavljeno redoks reakcijam, nenadnim spremembam temperature in mikrobiološki kontaminaciji. Zlasti lahko ti pojavi negativno vplivajo na fizikalno-kemične (najnižja vsebnost skupnih kislin, najmanjši ekstrakt brez sladkorja itd.) in organoleptične (barva, vonj in okus) lastnosti.

Ta tveganja z razdaljo le še naraščajo. Vendar stekleničenje na območju porekla pomaga ohranjati lastnosti in kakovost proizvoda, saj se pošiljke vina ne prevažajo ali pa se prevažajo le na kratkih razdaljah.

Ti vidiki skupaj z izkušnjami in podrobnim tehnično-znanstvenim poznavanjem posebnih lastnosti vin, ki so jih proizvajalci vin z označbo porekla „Rimini“ pridobivali vrsto let, omogočajo, da se stekleničenje na območju porekla dopolni z najboljšimi tehnološkimi previdnostnimi ukrepi za ohranjanje vseh fizikalnih, kemičnih in organoleptičnih lastnosti vin, ki jih zajema specifikacija proizvoda.

Drugi cilj stekleničenja na območju proizvodnje je čim bolj olajšati preglede, ki jih izvajajo pristojni organi, ter tako zagotoviti največjo učinkovitost, uspešnost in stroškovno učinkovitost. Teh zahtev zunaj območja proizvodnje ni mogoče enako izpolniti.

Nadzorni organ lahko v skladu z ustreznim načrtom nadzora zelo hitro časovno razporedi inšpekcijske obiske v vseh podjetjih, vključenih v območje proizvodnje, v času stekleničenja vina „Rimini“.

Cilj je sistematično zagotavljati, da se lahko stekleničijo le pošiljke vina z ZOP „Rimini“. To omogoča doseganje boljših rezultatov v uspešnosti preverjanja z omejenimi stroški za proizvajalce, s čimer potrošniki dobijo čim večja jamstva glede pristnosti vina.

Poleg tega polnilnice po veljavni nacionalni zakonodaji za zaščito predhodno obstoječih pravic lahko uporabijo odstopanje in še naprej stekleničijo v svojih prostorih zunaj razmejenega območja, če oddajo ustrezno vlogo pri ministrstvu za kmetijsko, živilsko in gozdarsko politiko ter predložijo dokumentacijo, ki izkazuje, da so vina z ZOP „Rimini“ stekleničile že vsaj dve od petih let pred začetkom veljavnosti spremembe za uvedbo zahteve, da mora stekleničenje potekati na območju (ni pa nujno, da je to dveletno obdobje neprekinjeno). Ta sprememba se nanaša na oddelek 1.9 enotnega dokumenta z naslovom Dodatni pogoji.

3.3. Odstopanje od proizvodnje vina na razmejenem območju

Z odstopanjem od območja pridelave grozdja je območje proizvodnje vina mogoče razmejiti tako, da vključuje celotno pokrajino Rimini. To odstopanje je bilo takoj po priznanju ZOP leta 1996 določeno v specifikaciji proizvoda, zato se je štelo za primerno, da se ta pogoj izrecno vključi v oddelek 1.9 enotnega dokumenta z naslovom Dodatni pogoji. Gre torej za oblikovno spremembo, da bi se v skladu z veljavno zakonodajo EU in nacionalno zakonodajo v enotni dokument vključile informacije o zahtevi, ki je bila vedno del specifikacije proizvoda.

Sprememba se nanaša na oddelek 1.9 enotnega dokumenta z naslovom Dodatni pogoji.

3.4. Povezava z geografskim območjem

V razširjen opis povezave so bili vključeni ustrezne kategorije proizvodov vinske trte, naravni in človeški dejavniki ter vzročna zveza med temi dejavniki in lastnostmi končnega proizvoda.

Spremembe se nanašajo na člen 8 specifikacije proizvoda ter oddelek 8 enotnega dokumenta z naslovom Povezava z geografskim območjem.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime proizvoda

Rimini

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

15. Vino iz sušenega grozdja

4. Opis vina

1. Belo vino „Rimini“

KRATEK OPIS

Belo vino z ZOP „Rimini“ je različno intenzivne slamnato rumene barve, ima nežen vonj, ki sega od sadnega do cvetličnega, ter aromatičen in skladen suh do polsuh okus.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 15 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

2. Rdeče vino „Rimini“

KRATEK OPIS

Rdeče vino z ZOP „Rimini“ je rubinasto rdeče do granatne barve ter skladnega, včasih taninskega okusa z morebitnim pridihom rdečega jagodičja in travnatimi, začimbnimi ali mineralnimi notami.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,50 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 20 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

3. Rdeče vino „Rimini riserva“

KRATEK OPIS

Rdeče vino z ZOP „Rimini riserva“ je intenzivne rubinasto rdeče do granatne barve, ima bogat, vinski vonj včasih s travnatimi ali mineralnimi notami in pridihom lesa ter močan, poln in skladen suh do polsuh okus z elegantno strukturo in po možnosti nekaj tanini.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12,50 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 22 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

4. Vino „Rimini“ cabernet sauvignon

KRATEK OPIS

Vino z ZOP „Rimini“ cabernet sauvignon je rubinasto rdeče ali intenzivno rubinasto rdeče barve, ima značilen, eteričen, vinski vonj, ki je včasih začimben ali travnat, ter poln in skladen suh do polsuh okus, ki je včasih rahlo taninski.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,5 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 20 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Vino „Rimini“ cabernet sauvignon „riserva“

KRATEK OPIS

Vino z ZOP „Rimini“ cabernet sauvignon „riserva“ je intenzivno rubinasto rdeče barve z granatnimi odsevi, ima značilen, eteričen in travnat vonj ter poln, skladen in včasih rahlo taninski okus.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12,00 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 26 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

6. Vino „Rimini“ biancame

KRATEK OPIS

Vino z ZOP „Rimini“ biancame je svetlo slamnato rumene barve z zelenkastimi odsevi, ima značilen vonj z morebitnimi cvetličnimi notami ter svež in uravnotežen suh do polsuh okus.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,50 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 15 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

7. Vino „Rimini“ sangiovese

KRATEK OPIS

Vino z ZOP „Rimini“ sangiovese je rubinasto rdeče barve, včasih z vijoličastimi odsevi, ima vinski, včasih cvetličen ali mineralen vonj ter skladen, rahlo taninski suh do polsuh okus.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,50 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 20 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

8. Vino „Rimini“ sangiovese „superiore“

KRATEK OPIS

Vino z ZOP „Rimini“ sangiovese „superiore“ je rubinasto rdeče barve, včasih z vijoličastimi odsevi, ima lahko cvetličen vonj ter skladen in včasih taninski suh okus.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12,50 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 24 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

9. Vino „Rimini“ sangiovese „riserva“

KRATEK OPIS

Vino z ZOP „Rimini“ sangiovese „riserva“ je rubinasto rdeče barve, ima intenziven, včasih cvetličen vonj ter skladen, včasih taninski in suh okus. Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 13,00 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 26 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

10. Suho vino „Rimini“ rebola

KRATEK OPIS

Suho vino z ZOP „Rimini“ rebola je svetlo slamnato rumene do zlate barve, ima značilen, nežen in saden vonj ter skladen okus z značilno mehkobo in strukturo.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12,00 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 17 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

11. Vino „Rimini“ rebola „passito“

KRATEK OPIS

Vino z ZOP „Rimini“ rebola „passito“ je zlato rumene do jantarjeve barve, ima značilen, intenziven in saden vonj, včasih z zemeljskimi notami ter poln, sladek in žameten okus, uravnotežen z vsebnostjo kislin.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 17,00 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 24 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 12,5 Najnižja vsebnost skupnih kislin 4,0 grama na liter, izraženega kot vinska kislina Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

a. Posebni enološki postopki

—

b. Največji donosi

1. Belo vino „Rimini riserva“ 84 hektolitrov na hektar

2. Rdeče vino „Rimini“ 77 hektolitrov na hektar

3. Vino „Rimini“ biancame 84 hektolitrov na hektar

4. Vino „Rimini“ cabernet sauvignon 77 hektolitrov na hektar

5. Vino „Rimini“ cabernet sangiovese 77 hektolitrov na hektar

6. Vino „Rimini“ rebola 77 hektolitrov na hektar

7. Vino „Rimini“ rebola „passito“ 55 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Grozdje za proizvodnjo vina z registrirano označbo porekla „Rimini“ mora biti pridelano znotraj upravnih meja pokrajine Rimini, razen območij pod državno avtocesto št. 16 (jadranska avtocesta) in celotne občine Bellaria Igea Marina.

7. Sorte vinske trte

Alicante N.

Biancame B.

Bombino bianco B.

Cabernet franc N. – cabernet

Cabernet sauvignon N. – cabernet

Merlot N.

Montepulciano N.

Petit Verdot N.

Pignoletto B. – grechetto gentile

Rebo N.

Sangiovese N.

Syrah N.

Trebbiano romagnolo B. – trebbiano

8. Opis povezave

8.1 Podrobnosti o geografskem območju in naravni dejavniki, pomembni za povezavo

Geografsko območje ZOP „Rimini“ je omejeno z najjužnejšim delom Padske doline in samim italijanskim polotokom, tako da gre za okolje, ki je pod močnim vplivom morja.

Ozemlje leži pravokotno na obalo, razdeljeno pa je na tri glavna povodja, tj. Marecchia, Conca in Marano, ter štiri stranska povodja, tj. Uso, Rio Melo, Ventena in Tavollo.

Vzporedno z morjem in po smereh teh treh povodij se nadmorska višina dviguje od dolinskega območja (manj kot 60 m nad morsko gladino) do značilnejšega in obsežnejšega sveta ob vznožju gričev (60–250 m nad morsko gladino) ter še višjega, bolj gričevnatega območja (200–400 m nad morsko gladino) v notranjosti, za katero so značilne tudi kompaktne kamnite golice.

Večina vinogradov leži v gričevju, ki je najbolj značilno za to ozemlje, zlasti kar zadeva postopen prehod od nižinske in obalne pokrajine k pokrajini s položnejšimi pobočji osrednjih in južnih Apeninov.

Pedologija

Gričevnato ozemlje ZOP „Rimini“ je v geološkem pogledu precej homogeno. Pokrajino pretežno obdajajo prostrani, rahlo razgibani griči (povprečni naklon 5–25 %). Ločiti je mogoče tri glavna območja z dovolj homogenimi pedološkimi lastnostmi.

— Prvo območje sovpada z ozemljem srednje in zgornje doline Valmarecchia, ki je znana po visoki vsebnosti gline, subalkalnem pH, visoki vsebnosti apnenca, zlasti na desnem bregu reke Marecchia, in nizki ali povprečni vsebnosti organskih snovi v tleh višjega gričevja.

— V srednjem gričevnatem pasu, ki obsega dolini Marano in Conca, so tla srednje težka, z visoko vsebnostjo melja in včasih tudi gline, ter imajo subalkalni pH, visoko vsebnost apnenca in nizko vsebnost organskih snovi.

— Na celinskih območjih najvišjega gričevja v dolini Conca imajo tla zrahljano teksturo, pogosto vsebujejo melj in včasih glino (na nekaterih območjih, zlasti na dnu dolin), ter imajo subalkalni ali alkalni pH, na splošno visoko vsebnost apnenca in nizko vsebnost organskih snovi.

Tla

Naklon tal je položen ali povprečen (običajno med 5 % in 25 %). Večinoma jih sestavljajo glinaste ali pelitne kamnine s peščenimi medsloji, ki izvirajo iz pliocena in so morskega izvora (oblikovane tvorbe modre gline in tvorbe peščenjaka v Borellu).

— Tekstura je fina ali srednje fina, razpoložljivost kisika pa je zmerna do dobra.

— Tla so večinoma apnenčasta, nižje plasti tal pa imajo manj ali nič apnenca. Tla so zmerno alkalna.

Značilnosti podnebja

— Povprečna letna temperatura je 13,2 oC; povprečna temperatura najhladnejšega meseca je 3,4 oC; tri mesece je povprečna temperatura 20 oC ali več; letni temperaturni razpon je 18,8 oC.

— Podnebje je kombinacija priobalnega zmernega in podcelinskega zmernega podnebja.

— Winklerjev bioklimatski indeks znaša med 2 100 in 2 200 stopinjskih dni.

— Povprečna skupna letna količina padavin znaša 754 mm in je med letom precej enakomerno razporejena; največ padavin je jeseni (229 mm), najmanj pa pozimi (164 mm); povprečna količina padavin poleti znaša 188 mm, spomladi pa 173 mm.

8.2 Podrobnosti o kakovosti ali lastnostih proizvoda, ki so bistveno ali izključno posledica geografskega okolja

Preplet značilnosti okolja, podnebja in tal na ozemlju ZOP „Rimini“ določa posebne lastnosti vin kategorije 1 Vino in kategorije 15 Vino iz sušenega grozdja.

Kategorija 1 Vino –

Posebna apnenčasto-glinasta matična podlaga s srednjo rodovitnostjo daje tem vinom (zlasti rdečim) velik delež potencialne suhe snovi in alkohola, veliko intenzivnost barve in visoko vsebnost polifenola. To pomeni, da so tako dobljena vina primerna za staranje. Tudi bližina morja pozitivno vpliva na rastni cikel vinske trte, ki ima koristi od dobro zračnega okolja in zmernih poletnih padavin s temperaturami, ki pozimi niso prenizke, poleti pa ne previsoke. Te razmere so ugodne za uravnoteženo zorenje in izražanje lastnosti sort vinske trte, ki se gojijo na geografskem območju ZOP, kot sta sangiovese (izbrana sorta na območju) in cabernet sauvignon, bodisi samostojno bodisi z zvrščanjem z drugimi sortami vinske trte, kot so cabernet franc, merlot in syrah, za pridelavo vin „Rimini“ v kategoriji rosé. Ta vina so rubinasto rdeče do granatne barve, včasih z vijoličastimi odsevi. Travnate ali mineralne note, ki so odvisne od zvrščanja, dajejo vinom suh do polsuh okus.

Bela vina so pridelana iz grozdja sort vinske trte grechetto gentile, trebbiano, bombino bianco in biancame ter sangiovese, predelanega v belo vino. Zaradi ugodnih podnebnih razmer so ta vina sveža in mineralna. Njihova barva je različno intenzivna slamnato rumena do zlata, odvisno od sort, uporabljenih v zvrsti. Imajo saden do cvetličen vonj in suh do polsuh okus.

Kategorija 15 Vino iz sušenega grozdja –

Enake posebne okoljske značilnosti in zlasti bližina morja omogočajo dobro prezračevanje, kar je idealno za pridelavo zdravega grozdja. To pomeni, da so razmere ugodne za sušenje grozdja na trti, na mrežah ali v objektih z ustrezno nadzorovanimi razmerami. Postopek sušenja poudari lastnosti sort vinske trte, ki se tradicionalno gojijo na tem geografskem območju, kot je grechetto gentile, iz katere se proizvaja vino „Rimini“ rebola „passito“. Ta vina imajo sladek, skladen in uravnotežen okus, so zlato rumene do jantarjeve barve ter bogata z ekstrakti in včasih zemeljskimi notami.

8.3 Človeški dejavniki, pomembni za povezavo z ozemljem, in zgodovinske podrobnosti

Človeški dejavniki pomembno vplivajo na povezavo med ZOP „Rimini“ in ozemljem. Vinogradniki so z leti dosegli visoko raven profesionalnosti in strokovnega znanja pri obdelovanju vinogradov, izbiranju najboljših lokacij po usmerjenosti in izpostavljenosti ter izražanju najboljših lastnosti sort vinske trte, ki se tradicionalno gojijo na območju proizvodnje, kot so sangiovese in cabernet sauvignon za rdeča vina ter grechetto gentile, trebbiano in biancame za bela vina. Sčasoma so prilagodili nabor sort, iz katerih se proizvajajo vina, pri čemer so uveljavili zanimivejše sorte vinske trte, ki so na geografskem območju bolj razširjene, da bi okrepili povezavo z ozemljem, in izločili manj zanimive ali redkejše sorte oziroma so te sorte omejili na manjši delež v zvrsti vin.

Vinogradniki so se odločili zmanjšati pridelek grozdja, in sicer na 11–12 ton na hektar, da bi zagotovili boljšo kakovost dobljenih vin.

Primer tradicionalne vinogradniške prakse je puščanje grozdja, da se posuši na trti, na mrežah ali v objektih z ustrezno nadzorovanimi razmerami. Natančneje, vino „Rimini“ rebola „passito“ je pridelano iz grozdja sorte grechetto gentile, pri čemer je donos vina iz grozdja zelo majhen in ni večji od 50 %.

Druga praksa je vinifikacija grozdja sangiovese v belo vino, da se lahko uporablja pri zvrščanju z drugimi sortami belega grozdja, celo s 60-odstotnim deležem, za proizvodnjo belih vin „Rimini“.

Vinogradniki imajo tudi obsežno strokovno znanje o staranju rdečih vin z ZOP, ki se jim lahko doda izraz „riserva“, če so starana vsaj 24 mesecev, kar se šteje od 1. decembra leta njihove trgatve. To so zelo dobro strukturirana, skladna vina, ki so se sčasoma zelo uveljavila na trgu. Sveža in mineralna bela vina so zelo cenjena in priljubljena med turisti v lokalih in na plažah Riminija, kjer jih uživajo kot aperitiv ali v kombinaciji z lokalnimi jedmi.

Zgodovinske podrobnosti

Na ozemlju ZOP „Rimini“ obstaja starodavna tradicija proizvodnje vina in vinogradništva. Prvi potrjeni dokazi o gojenju vinske trte segajo v 7./8. stoletje pr. n. št., in sicer pelodi in semena Vitis vinifera, ki so jih našli v villanovsko-etruščanskih grobnicah v Verucchiu. Dokumentirano je, da se je od takrat vinogradništvo v Riminiju neprekinjeno nadaljevalo:

— Etruščani so vpeljali obrezovanje trt z dolgim rezom in prakso sostegno vivo, tj. rast vinske trte ob opori dreves,

— v času Rimljanov sta se do 3. stoletja pr. n. št. vinogradništvo in proizvodnja vina močno razširila in postala eden od osrednjih stebrov gospodarstva,

— v več upodobitvah in poročilih latinskih zgodovinarjev je poudarjen veliki donos lokalnih vinogradov, ki je za daljše časovno obdobje zadostoval za obsežen izvoz v Rim,

— v Riminiju so našli tudi vinske amfore, žgane v rimskih pečeh, ki spadajo v obdobje med 3. stoletjem pr. n. št. in 3. stoletjem n. št.

Obstaja tudi več virov o srednjeveških statutih Riminija, ki so določali natančna pravila o življenju v mestu in okrožju ter vsebovali več navedb o vinogradništvu in vinarstvu (skladiščenje in prevoz vina, trgovanje z njim in njegovo uživanje). Ti predstavljajo zapuščino znanja, ki se je prenašalo in ga je mogoče šteti za temelj znanja in izkušenj v vinogradništvu ter je tako pomembno vplivalo na človeške dejavnike in povezavo z ozemljem današnje ZOP „Rimini“.

9. Posebne dodatne zahteve (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Območje proizvodnje vina

Pravni okvir:

zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja:

odstopanje od proizvodnje na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Poleg območja pridelave grozdja, določenega v oddelku o razmejenem geografskem območju, lahko vinifikacija grozdja za proizvodnjo vin „Rimini“ v skladu s členom 5 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 poteka kjer koli v upravni enoti pokrajine Rimini.

Pakiranje na razmejenem območju

Pravni okvir:

zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja:

stekleničenje na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Vina z ZOP „Rimini“ morajo biti stekleničena na razmejenem območju upravnega ozemlja pokrajine Rimini.

Razlog za spremembo je potreba po ohranjanju kakovosti vin z ZOP „Rimini“, jamčenju njihovega porekla in zagotavljanju, da je nadzor učinkovit in pravočasen.

Prevoz in stekleničenje zunaj območja proizvodnje lahko poslabšata kakovost vina „Rimini“, saj je lahko izpostavljeno redoks reakcijam, nenadnim spremembam temperature in mikrobiološki kontaminaciji. Zlasti lahko ti pojavi negativno vplivajo na fizikalno-kemične (najnižja vsebnost skupnih kislin, najmanjši ekstrakt brez sladkorja itd.) in organoleptične (barva, vonj in okus) lastnosti.

Ta tveganja z razdaljo le še naraščajo. Vendar stekleničenje na območju porekla daje večje jamstvo, da se bodo lastnosti in kakovost proizvoda ohranile, saj se pošiljke vina ne prevažajo ali pa se prevažajo le na kratkih razdaljah.

Ti vidiki skupaj z izkušnjami in podrobnim tehnično-znanstvenim poznavanjem posebnih lastnosti vin, ki so jih proizvajalci vin z označbo porekla „Rimini“ pridobivali vrsto let, omogočajo, da se stekleničenje na območju porekla dopolni z najboljšimi tehnološkimi previdnostnimi ukrepi za ohranjanje vseh fizikalnih, kemičnih in organoleptičnih lastnosti vin, ki jih zajema specifikacija proizvoda.

Drugi cilj stekleničenja na razmejenem območju proizvodnje je čim bolj olajšati preglede, ki jih izvajajo pristojni organi, ter tako zagotoviti največjo učinkovitost, uspešnost in stroškovno učinkovitost. Teh zahtev zunaj območja proizvodnje ni mogoče enako izpolniti.

Nadzorni organ, ki izvaja letno preverjanje skladnosti z določbami specifikacije proizvoda, lahko v skladu z ustreznim načrtom nadzora zelo hitro časovno razporedi inšpekcijske obiske v vseh podjetjih, vključenih v območje proizvodnje, v času stekleničenja vina „Rimini“. Cilj je sistematično zagotavljati, da se lahko stekleničijo le pošiljke vina „Rimini“, ki so bile najprej certificirane kot pošiljke, ki so opravile fizikalno-kemične in organoleptične preskuse inšpekcijskega organa. To omogoča doseganje boljših rezultatov uspešnosti preverjanja z omejenimi stroški za proizvajalce, s čimer potrošniki dobijo čim večja jamstva glede pristnosti vina.

Poleg tega polnilnice po veljavni nacionalni zakonodaji za zaščito predhodno obstoječih pravic lahko uporabijo odstopanje in še naprej stekleničijo v svojih prostorih zunaj razmejenega območja, če oddajo ustrezno vlogo pri ministrstvu za kmetijsko, živilsko in gozdarsko politiko ter predložijo dokumentacijo, ki izkazuje, da so vina z ZOP „Rimini“ stekleničile že vsaj dve od petih let pred začetkom veljavnosti spremembe za uvedbo zahteve, da mora stekleničenje potekati na območju (ni pa nujno, da je to dveletno obdobje neprekinjeno).

Povezava do specifikacije proizvoda

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/16522

(1) UL L 347, 20.12.2013, str. 671.