ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
21.

ugotavlja, da bi lahko tako Združene države Amerike kot EU ob upoštevanju vse večje svetovne in regionalne vloge Kitajske, Indije in drugih azijskih držav v vzponu postopoma preusmerile glavno pozornost na tihomorsko regijo in vanjo vlagale več političnega napora in sredstev, severnoatlantsko povezave in medsebojno sodelovanje pa začele dojemati kot strateško manj pomembne; poleg tega ugotavlja, da bi morale EU in države članice na zunanjepolitičnem področju več pozornosti posvečati Aziji; poziva k večjemu usklajevanju politik Združenih držav in EU do Kitajske, Indije in drugih držav v vzponu v Aziji, da se prepreči razhajanje v teh politikah; je trdno prepričan, da bodo Združene države in EU le z usklajenimi prizadevanji dosegle potrebne politične sinergije za pozitiven, učinkovit in konstruktiven dialog z državami BRICS in drugimi državami v vzponu; meni, da bi bila redna vrhovna srečanja med EU in ZDA poleg srečanj skupine G-7 priložnost za opredelitev skupnih ciljev in usklajevanje strategij glede vprašanj svetovnega pomena, vključno z gospodarskim upravljanjem, da se doseže skupen pristop do držav v vzponu; opominja, da imajo čezatlantski odnosi izjemen gospodarski in politični pomen, in opozarja na vzajemno trdne gospodarske odnose med ZDA in EU; meni, da lahko čezatlantski ekonomski svet in čezatlantski dialog zakonodajalcev predstavljata priložnost za dialog in ugotavljanje rezultatov in bi morala zato vključevati premislek o strateškem sodelovanju EU in ZDA z državami BRICS in drugimi pomembnimi državami v vzponu ter o tem, kako doseči zbliževanje pravnih ureditev s temi državami; opominja, da bi bilo treba ustanoviti čezatlantski politični svet, priložnostni organ za sistematično posvetovanje in usklajevanje na visoki ravni na področju zunanje in varnostne politike med EU in ZDA;
5.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanjo in varnostno politiko, Komisiji, parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju Združenih narodov in komisarju Združenih narodov za človekove pravice ter japonskemu predsedniku vlade in ministru za pravosodje ter japonskemu parlamentu.
5.

ponovno poudarja, da so neomejen dostop do informacij in obveščanja ter necenzuriran dostop do interneta (internetna svoboda) temeljne pravice, nujne za zagotavljanje človekovih pravic, kot sta svoboda izražanja in dostop do informacij, pa tudi za preglednost in odgovornost v javnem življenju;
25.

poudarja, da se mora ustrezna ocena desetletja protiteroristične politike osredotočiti na ugotavljanje, ali ukrepi EU za preprečevanje terorizma in boj proti njemu temeljijo na dokazih (namesto na domnevah) in potrebah ter ali so dosledni in del celovite protiteroristične strategije EU; ta ocena pa naj temelji na poglobljenem in celostnem ovrednotenju, opravljenem v skladu s členom 70 PDEU, Komisija pa naj o tem poroča na skupnemu parlamentarnemu srečanju odborov Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov, odgovornih za nadzor nad protiterorističnimi dejavnostmi, in sicer v šestih mesecih od naročila izvedbe študije; skupina naj za svoje delo uporablja poročila, ki jih pridobi od pomembnih organizacij in agencij, kot so Europol, Eurojust, Agencija za temeljne pravice, evropski nadzornik za varstvo podatkov, Svet Evrope in Združeni narodi;
5.

opozarja, da razširitev prekomernega izkoriščanja tropskih gozdov in drugih gozdov z veliko biotsko raznovrstnostjo ter z vrednotami zalog ogljika ni trajnostna in lahko povzroči dodatno krčenje in uničevanje gozdov, kar bi prispevalo k uničenju svetovnega okolja; opozarja na obstoječe napetosti znotraj prostovoljnih sporazumov o partnerstvu, s čimer bi lahko Evropska unija, pri istočasnem spodbujanju trgovine z lesnimi proizvodi iz držav, ki imajo obširna področja naravnih gozdov, škodila svojim ciljem na področju spopadanja s podnebnimi spremembami, podpore za ohranitev in trajnostno rabo biotske raznovrstnosti, zmanjševanja revščine in prenehanja krčenja gozda na svetu; zato poziva Komisijo, da zagotovi skladnost politike Evropske unije in da bodo ukrepi, ki jih podpirajo prostovoljni sporazumi o partnerstvu, dejansko prispevali k doseganju mednarodnih obvez vseh sodelujočih v teh prostovoljnih sporazumih o partnerstvu; nemudoma poziva Komisijo in Svet, da podrobno navedeta, katere dodatne pobude so poleg prostovoljnih sporazumov o partnerstvu še predvidene za boj proti krčenju gozdov in uničevanju naravnih gozdov ter za spodbujanje njihove zaščite;
24.

ponavlja, da se je pred izbruhom finančne krize delež javnega dolga v BDP v euroobmočju med letoma 1999 in 2007 zmanjšal z 72 % BDP na 67 % BDP in da so se nasprotno v istem obdobju močno povečale stopnje zadolženosti gospodinjstev, podjetij in stopnja finančnega vzvoda v finančnem sektorju; poudarja zlasti, da se je v istem obdobju zadolženost gospodinjstev v euroobmočju povečala z 52 % na 70 % BDP in da je dolg finančnih institucij njihov dolg povečal z manj kakor 200 % BDP na več kakor 250 %; priznava, da so bile nekatere države članice, kot sta Grčija in Italija, pomembne izjeme v tem splošnem trendu;
2.

potrjuje, da bi moral njegov načrt politike vključevanja načela enakosti spolov za naslednje triletno obdobje doseči bolj skladno in učinkovito izvajanje vključevanja enakosti spolov v delo Parlamenta na osnovi naslednjih prednostnih nalog: (a) nadaljnja zavezanost na ravni predsedstva Parlamenta z delom skupine na visoki ravni za enakost spolov in raznolikost; (b) dvojni pristop – vključevanje načela enakosti spolov v dejavnosti Parlamenta z, na eni strani, učinkovitim delom pristojnega odbora in, na drugi strani, vključevanjem vidika enakosti v delo ostalih odborov in delegacij; (c) zavest o potrebi po uravnoteženi zastopanosti spolov pri procesu odločanja, ki se jo doseže s povečanjem zastopanosti žensk v vodstvenih organih Parlamenta, v predsedstvih političnih skupin, odborov in delegacij, pri sestavi delegacij in drugih misij, kot so misije za opazovanje volitev, in zagotavljanje zastopanosti moških na področjih, kjer so premalo zastopani; (d) vključitev analize na podlagi spola v vse faze proračunskega postopka, da se zagotovi enako upoštevanje potreb in prednostnih nalog žensk in moških in oceni učinek zagotavljanja sredstev EU na ženske in moške; (e) učinkovita medijska in informacijska politika, ki sistematično upošteva enakost spolov in se izogiba spolnim stereotipom; (f) redno poročanje na plenarnem zasedanju o doseženem napredku pri vključevanju načela enakosti spolov v delo odborov in delegacij Parlamenta; (g) poudarek na potrebi po ustreznih finančnih sredstvih in kadrih, da bodo organom Parlamenta na voljo potrebna orodja, vključno z orodji za analize in ocene na podlagi spola z ustrezno strokovno podporo (raziskave in dokumentacija, usposobljeno osebje, strokovnjaki) in s podatki glede na spol ter statistiko; poziva sekretariat, naj pripravi redne izmenjave primerov najboljše prakse in mreženja, pa tudi izobraževanje uradnikov Evropskega parlamenta o vključevanju načela enakosti spolov in skrbi za zagotavljanje sredstev za področje enakosti spolov pri pripravi proračuna; (h) nadaljnji razvoj mreže za vključevanje načela enakosti spolov, v katero je vsak odbor imenoval poslanca, odgovornega za izvajanje vključevanja načela enakosti v njegovo delo; (i) opozarjanje na pomen uporabe natančnih opredelitev in terminologije v skladu z mednarodnimi standardi pri uporabi izrazov, povezanih z vključevanjem načela enakosti spolov; (j) metodološka in analitična podpora Evropskega instituta za enakost spolov;
45.

meni, da je treba za namene mednarodne trgovine in prevoza ogljikovodikov v regiji nujno razviti pristanišča EU ob Črnem morju in izlivu Donave, vključno z naftnimi in plinskimi terminali ter ureditvami intermodalnega prevoza; meni, da je treba posodobiti infrastrukturo na črnomorskem območju in zagotoviti povezave z evropskimi prometnimi koridorji; poziva Komisijo in države članice, naj pospešijo zaključek prednostnih vseevropskih prometnih projektov na oseh 7, 18, 21 in 22 iz priloge II Odločbe Evropskega parlamenta in Sveta št. 884/2004/ES z dne 29. aprila 2004 o spremembi Odločbe št. 1692/96/ES o smernicah Skupnosti za razvoj vseevropskega prometnega omrežja ter njihovo postopno vključevanje v koridor TRACECA, centralne osi, jugovzhodne osi in mednarodne pomorske prometne poti, kot so opredeljene v sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z naslovom „Razširitev glavnih vseevropskih prometnih osi na sosednje države – Smernice za promet v Evropi in sosednjih regijah“ (KOM(2007)0032, pa tudi vseevropska prometna koridorja 8 in 9;
A.

ker je EU naklonjena stabilni in demokratični Ukrajini, ki bo spoštovala načela socialnega tržnega gospodarstva, pravne države in človekove pravice ter ščiti manjšine in zagotavlja spoštovanje temeljnih pravic; ker so notranja politična stabilnost Ukrajine, tudi njena osredotočenost na notranje reforme in spoštovanje pravne države ter vzpostavitev poštenih, nepristranskih in neodvisnih sodnih postopkov predpogoj za nadaljnji razvoj odnosov med EU in Ukrajino;
C.

ker so se države članice leta 2005 obvezale, da bodo namenile 50 % vse nove pomoči podsaharski Afriki, vendar so dejansko zagotovile le polovico te vsote, in ker niso uresničile niti svoje zaveze glede 0,15 % BND za najmanj razvite države do leta 2010;
obžaluje, da se pravice lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev v Evropski uniji še vedno ne spoštujejo popolnoma, vključno s pravico do telesne celovitosti, do zasebnega in družinskega življenja, do svobode mnenja in izražanja, do svobode združevanja, do nediskriminacije, do svobode gibanja, vključno s svobodo gibanja za istospolne pare in njihove družine, ter pravico dostopa do preventivnega zdravstvenega varstva in do zdravniške oskrbe in pravico do azila;
16.

poudarja, da je treba zagotoviti dovolj visokokakovostnih in cenovno dostopnih storitev otroškega varstva in oskrbe za druge vzdrževane osebe, ki bodo združljive z zaposlitvijo za polni delovni čas, ter materam samohranilkam bistveno olajšati dostop do izobraževanja in iskanja zaposlitve, pa tudi povečati njihove možnosti, da obdržijo službo; podpira odpiranje otroškega varstva s prožnim odpiralnim časom v podjetjih; vztraja, naj države članice zagotovijo dostop do storitev otroškega varstva, in skušajo pokriti 50 % potreb po varstvu za otroke, stare do 3 let in popolnoma pokriti potrebe po varstvu za otroke v starosti od 3 do 6 let;
E.

ker napadi na civiliste v Južnem Kordofanu vključujejo samovoljne in zunajsodne usmrtitve, večinoma domnevnih podpornikov sudanskega ljudskega osvobodilnega gibanja, samovoljne aretacije in pridržanja (pri čemer se poraja skrb, da so pridržani morda izpostavljeni mučenju ter drugim oblikam nečloveškega in ponižujočega ravnanja), hišne preiskave, katerih cilj naj bi bili pripadniki ljudstva Nuba, prisilna izginotja, uničevanje cerkva in plenjenje,
64.

poudarja, da so skupne tehnološke pobude in evropske tehnološke platforme pomembne, in priporoča, da se vsem javno-zasebnim partnerstvom ponudi poseben skupni okvir z jasnimi in poenostavljenimi skupnimi pogoji, tako da bo jasno ločena vloga zasebnega in javnega sektorja; poudarja, da je treba sprejeti učinkovite ukrepe za izboljšanje preglednosti in odprtega dostopa malih in srednjih podjetij in javnega raziskovalnega sektorja do tovrstnih instrumentov; poziva Komisijo, naj izvede poglobljeno analizo stanja, učinka in upravičenosti sedanjih različnih oblik javno-zasebnih partnerstev, preden bi jih konsolidirali ali podpirali ustanavljanje novih, zato da bi izboljšali njihovo upravljanje in zagotovili boljšo udeleženost najraznovrstnejših zainteresiranih strani pri pripravi raziskovalnih načrtov in omogočanju dostopa za nove udeležence; je tudi prepričan, da bi morali ti instrumenti v največji meri temeljiti na javnih prednostnih ciljih (kjer bi bili najbolj dragoceni družbeni in trajnostni rezultati) in pritegovati resnično zasebne naložbe;
38.

poudarja pomen zaščite pravic deklet in žensk, vključno s pravicami do enakega obravnavanja in do izobraževanja, za demokratizacijo katere koli družbe; odločno podpira vse pobude, spodbude in ukrepe za okrepitev zmogljivosti, vključene v zunanji politiki EU zaradi spodbujanja sodelovanja žensk pri odločanju na vseh ravneh v javni in zasebni sferi; poudarja, da je enakopravna udeležba žensk in moških na vseh področjih življenja bistven element demokracije, in da sodelovanje žensk pri razvoju predstavlja temeljno in univerzalno vrednoto ter je predpogoj za družbeno-gospodarski razvoj in dobro demokratično vodenje; zato poziva institucije EU, naj v svojem načrtu za spodbujanje demokracije določijo enakost spolov kot prednostno nalogo; poudarja pomen podpore zagovornikom pravic žensk in poslankam, med drugim z zagotavljanjem proračunskih sredstev za enakost spolov; zlasti poziva EU, naj finančno podpre in zagotovi gradnjo zmogljivosti za organizacije za pravice žensk in za politične kandidatke; podpira vključevanje in krepitev vprašanj, povezanih z enakostjo spola, v tematske prednostne naloge in z uporabo participativnih pristopov pri oblikovanju in razvoju programov, pri čemer se poudarek nameni boju proti stereotipom glede spola in vsem oblikam diskriminacije ter nasilja nad ženskami;
10.

poziva Komisijo, naj preuči argumente za razširitev smotrnih načel, zajetih v njeni zakonodaji za nadzor nad nevarnostmi na kopnem (SEVESO II (20) in III (21)), na zakonodajo za dejavnosti pridobivanja nafte in plina na morju; do takrat in v primeru, da Komisija ne bo predlagala takšne nove zakonodaje, jo poziva, naj ponovno pregleda svoj predlog za direktivo SEVESO III in razširi področje njene uporabe na naftne ploščadi in podvodne plinovode na morskem dnu in pod njim ter na vse faze iskanja nahajališč nafte in plina do opustitve vrtine; pozdravlja obrazložitveni memorandum glede revizije direktive SEVESO II, v katerem Komisija izjavlja, da bo preučila ustrezne načine za okrepitev okoljske zakonodaje;
49.

se zaveda velikih prizadevanj v živinorejskem sektorju, ki je trenutno v težavah, da bi izboljšali prostore in opremo v skladu s higienskimi in zdravstvenimi standardi; brez poseganja v osnovna načela o varnosti hrane in sledljivosti poziva h kritični presoji nekaterih higienskih standardov in standardov zdravja živali in njihove identifikacije, da bi odpravili nesorazmerna bremena za mala in srednja podjetja; zlasti poziva Komisijo, naj pregleda higienske standarde EU, zlasti glede lokalnega ali neposrednega trženja ter roka uporabnosti proizvodov, da bi bili bolj v sorazmerju s tveganji in da bi preprečili nesorazmerna bremena za majhne proizvodne kanale, kot so neposreden odnos med proizvajalcem in potrošnikom ter kratke verige preskrbe s hrano;
50.

zato poziva Komisijo, naj zagotovi, da se bo schengenski pravni red v celoti spoštoval in da se bodo vsi njeni predlogi obravnavali z uporabo evropske metode; priznava, da je treba zagotoviti pametno delovanje na zunanjih mejah, njihovo boljše upravljanje ter učinkovito in verodostojno politiko; meni, da je nadzor nad dostopom do ozemlja EU ena izmed ključnih nalog na območju brez notranjih meja ter da je treba nadzor na zunanjih mejah EU stalno izboljševati, da bi se lahko soočili z novimi migracijskimi in varnostnimi izzivi, zaradi česar je treba oblikovati tudi uravnoteženo vizumsko politiko; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj dokončno oblikuje sisteme SIS II, VIS in EURODAC ter novo agencijo za informacijsko tehnologijo; opozarja, da sta učinkovito in celostno upravljanje zunanjih in notranjih meja EU ter vodenje vizumske politike tesno povezana ter tvorita bistveno orodje migracijske in azilne politike, vključno z mobilnostjo in preprečevanjem zlorab; obžaluje, da SIS II še vedno ne deluje, poziva Komisijo, naj okrepi prizadevanja za začetek delovanja tega sistema, ter sporoča, da bo še naprej pozorno spremljal dodeljevanje sredstev iz proračuna EU v ta namen;
39.

v skladu z načeli boljše priprave zakonodaje opozarja na potrebo po obsežni in široki oceni učinka, analizi različnih političnih možnosti, vključno z možnostjo, da Unija ne ukrepa, in osredotočenje na praktična vprašanja, kot so možne posledice za mala in srednja podjetja ter potrošnike, možen učinek na nelojalno konkurenco na notranjem trgu in ugotavljanje učinka vsake od teh rešitev na pravni red Skupnosti in na nacionalne pravne sisteme;
A.

ker je EU naklonjena stabilni in demokratični Ukrajini, ki bo spoštovala načela tržnega gospodarstva in pravne države, človekove pravice in varstvo manjšin ter zagotavljala temeljne pravice; ker so notranja politična stabilnost Ukrajine, njena osredotočenost na notranje reforme in spoštovanje načela pravne države, kar vključuje poštene, nepristranske in neodvisne sodne postopke, predpogoj za nadaljnji razvoj odnosov med EU in Ukrajino; ker vzhodno partnerstvo obsega vsa ta načela,
19.

obžaluje, da začasna organizacijska shema Evropske službe za zunanje delovanje ne vsebuje vseh obstoječih enot, ki se v skladu z madridskim sporazumom ukvarjajo z načrtovanjem in programiranjem odzivanja na krizne razmere, preprečevanjem sporov in izgradnjo miru s strukturami SVOP; zato najprej poziva k organizaciji rednih sestankov komisije za krizno upravljanje, ki bi ga sestavljali Direktorat za krizno upravljanje in načrtovanje (CMPD), civilna zmogljivost za načrtovanje in izvajanje operacij (CPCC), Vojaški štab Evropske unije (EUMS), Situacijski center EU (EU SITCEN), enote za izgradnjo miru, preprečevanje sporov, mediacijo in varnostno politiko, predsedujoči Politično-varnostnemu odboru (PVO), ustrezni geografski uradi in drugi oddelki za zadevne politike, ki bi bil podrejen podpredsedniku/visokemu predstavniku in izvršnemu generalnemu sekretarju ter glede na okoliščine sodeloval s strukturami Komisije za humanitarno pomoč, civilno zaščito in notranjo varnost; te sestanke bi usklajeval upravni direktor za krizno odzivanje; poziva podpredsednico/visoko predstavnico in Komisijo, naj odboru zagotovita učinkovit sistem za opozarjanje in ukrepanje v kriznih razmerah ter velik prostor za skupne operacije, ki naj se nahaja znotraj Evropske službe za zunanje delovanje, s čimer bi zagotovili neprestan in neprekinjen nadzor ter se izognili trenutnemu podvajanju operativnega delovanja, ki le stežka ustreza potrebi po primernem nadzoru in hitrem odzivanju na krizne razmere; meni, da bi bilo treba zagotoviti redno usklajevanje in izmenjavo med tem sistemom in evropskim centrom za odzivanje v izrednih razmerah, ki ga trenutno razvija Komisija, da se zagotovijo ustrezne sinergije ob upoštevanju pristojnosti obeh; drugič, poziva k oblikovanju stalne delovne strukture, ki bo vključevala omenjene akterje in bo presegala okvir upravljanja resnih kriz, da se razvijejo skupni pristopi na področjih, kot sta pravna država in reforma varnostnega sektorja; tretjič, poziva k vmesnemu pregledu sedanjih ureditev, da se vzpostavi resnično celovito strateško načrtovanje in konceptualni razvoj Evropske službe za zunanje delovanje na področju kriznega upravljanja in vzpostavljanja miru;
K.

ker Priloga II okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo v okviru izvajanja pristojnosti in pooblastil Parlamenta ureja posredovanje zaupnih informacij Komisije Parlamentu in ravnanje s takšnimi informacijami, kakor je opredeljeno v točki 1.2 Priloge II; ker instituciji delujeta v skladu z vzajemno obveznostjo odkritega sodelovanja, v duhu popolnega medsebojnega zaupanja in ob doslednem upoštevanju ustreznih določb pogodbe,
13.

poudarja, da je za večjo neodvisnost pri oskrbi z energijo pomemben popolnoma delujoč notranji energetski trg; meni, da bi to lahko dosegli z regionalnimi grozdi, pa tudi z diverzifikacijo energetskih poti in virov; poudarja, da je treba okrepiti vzhodnoevropsko infrastrukturo in jo uskladiti z infrastrukturo zahodnoevropskih držav članic; poudarja, da bi moral notranji energetski trg pripomoči k ohranjanju dostopnih cen energije za potrošnike in podjetja; je prepričan, da je za uresničitev podnebnih in energetskih ciljev EU potreben nov pristop, in sicer z uporabo ustreznih minimalnih stopenj za dajatve na izpuste CO2 in energetsko vsebnost; poudarja, da so potrebni dodatni načrti za energetsko učinkovitost in ukrepi za znatno povečanje energetskega prihranka; poudarja, da je treba promovirati pametna omrežja in obnovljive vire energije ter spodbujati lokalne in regionalne organe, da bodo v svojih načrtih za energetsko učinkovitost in okoljskih načrtih izkoristili informacijsko in komunikacijsko tehnologijo; poziva Komisijo, naj skrbno spremlja izvajanje direktiv o energetskem označevanju, okoljski zasnovi izdelkov, prometu, stavbah in infrastrukturi, da bi zagotovila in izvajala skupen evropski okvirni pristop;
36.

meni, da je bistveno, da državljanom EU posredujemo jasne in izčrpne na dejstvih temelječe informacije o posledicah pristopa Islandije; poziva Komisijo in države članice, naj si prizadevajo za to, in meni, da je enako pomembno upoštevati in obravnavati pomisleke in vprašanja državljanov ter se odzivati na njihova stališča in interese;
8.

poziva kitajsko vlado, naj preneha diskriminacijske in represivne politike do ujgurskega in hujskega prebivalstva ter naj spoštuje njihovo temeljno pravico do svobode kulturnega izražanja, zlasti ob upoštevanju primera Tursundžana Hezima, nekdanjega učitelja zgodovine, ki je bil na tajnem sojenju obsojen za sedem let zapora, pa tudi drugih aktivistov, ki so bili obsojeni v zadnjih mesecih;
A.

ker sta Japonsko in pacifiško regijo 11. marca 2011 prizadela uničujoč potres in cunami ter povzročila več tisoč smrtnih žrtev in pogrešanih, pa tudi veliko materialno škodo,
15.

poziva Svet in Komisijo, naj Rusiji ponudita praktično pomoč in strokovno znanje ter izkušnje, s katerimi bi okrepili neodvisnost sodstva in organov pregona ter izboljšali sposobnost sodnega sistema, da se upre političnim in ekonomskim pritiskom; poudarja pripravljenost, Evropske unije, da prispeva k oblikovanju tovrstnih programov za podporo sodstvu ter k izobraževanju in usposabljanju osebja v službah pregona, tožilcev in sodnikov, zlasti v zvezi z vprašanji človekovih pravic;
25.

opozarja, da ima Evropska agencija za zdravila zakonsko obveznost omogočiti dostop do vseh dokumentov o kliničnih poskusih, raziskovalnih protokolih in neželenih učinkih zdravil, ki jih ocenjujejo njeni strokovnjaki, tudi cepiv in protivirusnih zdravil, priporočenih v okviru boja proti gripi H1N1; pozdravlja nova pravila na področju dostopa do dokumentov, ki jih je ta agencija sprejela oktobra 2010;