SL    SL SL 
SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 26.2.2009 
SEC(2009) 207 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
 
Spremni dokument k 
Predlogu 
 
DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
 
o spremembi Direktive Sveta 78/660/ES o letnih ra čunovodskih izkazih posameznih vrst 
družb v zvezi z mikro subjekti 
  
Povzetek ocene u činka 
 
 
{COM(2009) 83} 
{SEC(2009) 206} 
SL 2   SL POVZETEK 
1. UVOD 
Ta ocena u činka predstavlja pobude Komisije za  poenostavitev poslovnega okolja in 
zlasti zahtev za finan čno poročanje za mikro subjekte. V oceni so opisane težave, 
povezane z obstoje čimi računovodskimi direktivami1, predstavljenih je ve č možnosti 
politik, analizirana je njihova iz vedljivost in, kadar je to mogo če, njihovi pri čakovani 
učinki. 
1.1. Evropski na črt za oživitev gospodarstva  
Skladno s cilji lizbonske strategije se je Komi sija zavezala, da bo pove čala potencial 
rasti malih in srednje velikih podjetij,  tako da bo zman jšala njihovo upravno 
obremenitev.  
V okviru odpravljanja posledic finan čne krize je Komisija pripravila „Evropski na črt 
za oživitev gospodarstva“, da bi ponovno okrep ila zaupanje potrošnikov in podjetij. 
Evropski na črt za oživitev gospodarstva vsebuje zavezo, da se bodo zmanjšale 
obremenitve malih in srednje veli kih podjetij ter mikro podjetij, vklju čno z „odpravo 
zahteve, da mikro podjetja pripravljajo letne ra čunovodske izkaze“. 
1.2. Okvir politike 
Cilj predlogov Komisije, obravnavanih v tem dokumentu, je zmanjšanje nepotrebnih 
upravnih obveznosti in omogo čanje uskladitve zahtev za poro čanje z dejanskimi 
potrebami uporabnikov in pripravljavcev. 
1.3. Pravni red EU na podro čju prava družb, ra čunovodstva in revidiranja 
Na podro čju računovodstva četrta direktiva o pravu družb dolo ča minimalne zahteve 
za letne ra čunovodske izkaze družb z omejeno odgovornostjo. V času, ko so se 
pripravljale ra čunovodske direktive, je veljalo mnenje, da MSP niso bistveno 
drugačna od velikih družb, zato naj bi zanje veljale podobne zahteve za poro čanje. 
To mnenje se je pozneje spremenilo, ko so  se prepoznale posebne potrebe malih in 
srednje velikih podjetij , opredeljene kot na čelo „misli najprej na male“. Pomembno 
je preučiti, katere zahteve bi bilo mogo če odstraniti ali nadomestiti, da bi se 
poenostavilo finan čno poročanje za mikro subjekte2. 
1.4. Opredelitev mikro subjektov 
Mikro subjekti so v kate gorizaciji Komisije dolo čeni kot najmanjša podjetja, ki jih 
opredeljujejo naslednji pogoji: 
                                                 
1 Četrta direktiva Sveta z dne 25 . julija 1978 (78/660/EGS);  
Sedma direktiva Sveta z dne 13. junija (83/349/EGS). 
2 Sedme direktive o pravu družb ni treba spreminjati, saj obstoje če besedilo te direktive državam 
članicam že daje možnost, da iz obveznosti priprave konsolidiranih ra čunovodskih izkazov izvzamejo 
družbe, ki skupaj ne presegajo omejitev za sr ednje veliko podjetje, kot je opredeljeno v četrti direktivi o 
pravu družb ( člen 6(1) sedme direktive o pravu družb). 
SL 3   SL – manj kot deset zaposlenih, 
– bilančna vsota manj kot 500 000 EUR, in 
– prihodki od prodaje manj kot 1 000 000 EUR. 
1.5. Prakse glavnih trgovinskih partneric Evropske unije 
V drugih gospodarsko primerljivih jurisdikcijah in klju čnih trgovinskih partnericah 
Evropske unije so zahteve za finan čno poročanje za male gospodarske družbe na 
splošno manj stroge od zahtev v ra čunovodskih direktivah. 
V ZDA na primer za družbe, ki ne kotiraj o na borzi, na splošno ne velja nobena 
pravna obveznost za pripravo ali objavo ra čunovodskih izkazov. Ni č ne dokazuje, da 
naj bi imele družbe iz Združenih držav zaradi teh manj strogih zahtev težave pri pridobivanju zunanj ega financiranja. 
1.6. Mnenje odbora Komisije za oceno u činka 
Ta ocena u činka upošteva pripombe, ki jih je odbor Komisije za oceno u činka podal 
2. februarja 2009. 
2. P
OSTOPKOVNA VPRAŠANJA , POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN 
SUBSIDIARNOST  
Komisija je že sprejela vrsto ukrepov za poenostavitev, da bi zmanjšala upravno 
obremenitev malih in srednje velikih podjetij (MSP).  
2.1. Sporočilo Komisije z dne 10. julija 2007 in  posvetovanje z zainteresiranimi 
stranmi 
Leta 2005 je Komisija za čela izvajati program za iz mero upravnih stroškov in 
opredelitev najbolj obremenjujo čih zahtev z namenom, da se zmanjšajo upravne 
obremenitve podjetij v EU. Komisija je julija 2007 objavila sporo čilo, v katerem je 
določila možne spremembe ra čunovodskih direktiv.  
V tem sporo čilu je Komisija predlagala, da se v četrto direktivo uvede nova 
kategorija tako imenovanih „mikro subjektov“, ki bi jih države članice lahko po 
lastni presoji izvzele iz ra čunovodskih direktiv. 
Na sporo čilo se je odzvalo 18 vlad držav članic, ena vlada države EGP in 110 
zainteresiranih strani, vklju čno z evropskimi organi in združenji. Ti prispevki so 
izvirali iz skupno 23 držav, od katerih je bilo 22 držav članic.  
80 % vseh zainteresiranih strani, ki so se odzvale na javna posvetovanja, je zavzelo 
bodisi pozitivno bodisi negativno stališ če do ukrepa. Ve čina je podprla izvzetje 
mikro subjektov iz zahtev, ki jih predpisujejo ra čunovodske direktive. Izvzetje je 
podprla ve čina družb, javnih organov, bank in zavarovalnic, ki so sodelovale v 
raziskavi. Najbolj so mu nasprotovali ra čunovodje in revizorji.  
SL 4   SL 2.2. Merjenje stroškov in pragov za mikro subjekte 
V zvezi z zgornjo pobudo za poenostavitev je b ilo izvedeno merjenje, ki ga je opravil 
konzorcij Capgemini/Ramboll, za dolo čitev stroškov, ki izhajajo iz obveznosti 
obveščanja, kot jih dolo ča pravni red EU na podro čju prava družb. Ta ocena u činka 
se sklicuje na ustrezne predhodne rezultate merjenja.  
2.3. Skupina visokih predstavnikov za zmanjšanje upravne obremenitve 
Poročilo Skupine visokih predstavnikov neodvisnih  zainteresiranih st rani za upravne 
obremenitve, ki je preu čilo glavne ovire za mala podjetja, poziva k hitri uveljavitvi 
možnosti držav članic za izvzetje mikro subj ektov in splošni prenovi ra čunovodske 
direktive, tako da bo „misli najp rej na male“ postalo vodilno na čelo. 
2.4. Evropski parlament 
Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. decembra 2008 Komisijo poziva, naj 
pripravi zakonodajni pred log, ki bo državam članicam omogo čal, da zelo majhna 
podjetja (mikro subjekte) izvzamejo s podro čja uporabe ra čunovodskih direktiv.  
2.5. Drugi sorodni predlogi Komisije 
Konec leta 2007 je Komisija za čela izvajati zakonodajni ukr ep, ki se sprejme po 
hitrem postopku, za uvedbo dveh tehni čnih sprememb v ra čunovodske direktive. 
Pričakuje se, da bo ukrep sprejet v za četku leta 2009. 
2.6. Subsidiarnost 
V skladu z na čelom subsidiarnosti je treba preu čiti, ali je uskladitev za mikro 
subjekte na ravni EU resni čno potrebna. Ve čina obveznosti, ki povzro čajo upravne 
obremenitve, izhaja iz direktiv EU, zato je  za njihovo zmanjšanje potreben ukrep na 
ravni EU. 
3. OPREDELITEV PROBLEMA  
Zahteve ra čunovodskih direktiv veljajo za vse družbe z omejeno odgovornostjo ne 
glede na druge dejavnike (npr. velikost, fi nanciranje ali vrsto dejavnosti). Za male 
družbe ve činoma veljajo isti predpisi kot za ve čje. V mnogih primerih je treba 
določene informacije procesirati zgolj zato, da  se izpolnijo pravne  obveznosti, ne da 
bi za to obstajale dejanske poslovne pot rebe. To ustreza opredelitvi upravne 
obremenitve. Dva elementa te upravne obremenitve je mogo če dodatno analizirati: 
• upravni strošek, ki ni povezan z velikostjo  podjetja in je torej za najmanjša 
podjetja nesorazmeren v primerjavi z ve čjimi podjetji 
• neusklajenost zahtev direktiv s potrebami  mikro subjektov in uporabniki njihovih 
računovodskih izkazov  
SL 5   SL 3.1. Nesorazmerni upravni stroški (stroš ki za skladnost) kot ekonomska 
obremenitev 
Za podjetja na za četku poslovanja in mala podjetja z omejenimi viri so pretirane 
upravne obveznosti velika obremenitev, sa j vire preusmerjajo stran od glavnih 
poslovnih dejavnosti. 
Pretežni del upravnih stroškov je nespremen ljiv, zato mikro subjekti za uskladitev z 
zakonodajno obveznostjo žrtvujejo v relativnem smislu bistveno ve č sredstev kot 
večje družbe. Poleg tega obvezni ra čunovodski izkazi v mikro subjektih obi čajno 
nimajo velikega pomena za njihov e zainteresirane strani.  
3.2. Neusklajenost zahtev ra čunovodskih direktiv s potrebami mikro subjektov 
in uporabniki njihovih ra čunovodskih izkazov 
Zelo majhna podjetja obi čajno upravlja njihov lastnik, zato obvezni ra čunovodski 
izkazi niso bistvenega pomena za preg led uspešnosti podjetja. Poleg tega imajo 
mikro subjekti pogosto omejeno št evilo vlagateljev, ki so obi čajno neposredno 
vključeni v vodenje podjetja in im ajo neposreden dostop do ra čunovodskih izkazov 
podjetja oziroma vpogled vanje. Njihov vir financiranja ni borza, temve č so to lastni 
viri ter posojila ba nk ali drugih finan čnih institucij. Glavni uporabniki finan čnih 
informacij (banke in dav čni organi) imajo možnost zahte vati informacije, ki dosegajo 
in presegajo obvezne zahteve za poro čanje. Za druge zainteresir ane strani potrebe po 
informacijah obi čajno niso zajete v obvezne finan čne informacije. Razlog za to je, da 
njihovi odnosi z malimi podjetji pogosto temeljijo na vzajemnem zaupanju in ne na finančnih informacijah (ali dost opu do njih) ter da so ra čunovodski izkazi trenutno 
tako zapleteni, da so za mnoge zainter esirane strani pogosto neuporabni ali 
nerazumljivi. 
3.3. Kako velik je problem? 
Pravila poro čanja na podro čju uporabe ra čunovodskih direktiv ve ljajo za približno 
7,2 milijona družb v EU. Približno 5,4 milijona (okrog 75 %) od teh je mikro 
subjektov. 
Študija, ki jo je pripravil Ramboll Management, je pokazala, da povpre čni strošek 
podjetja za doseganje skladnosti z zahteva mi direktiv znaša 1 558 EUR. V okviru 
tega zneska znaša strošek upravne obremen itve (tj. zbiranja in obdelave informacij 
zgolj zato, da se izpolni pravna obveznost,  brez prave poslovne potrebe) 1 169 EUR.  
Na podlagi zgornjih podatkov znaša ocenjena  skupna administrativna obremenitev na 
ravni EU približno 6,3 milijarde EUR.  
4. CILJI 
Da bi pove čali konkuren čnost mikro subjektov in spodbudili  njihov potencial  rasti, je 
treba administrativne obremenitve zmanjš ati na najnižjo možno stopnjo. Cilji so: 
• Zmanjšati administrativno obremenitev pod jetij v EU, zlasti MSP in mikro 
subjektov, ter hkrati ohraniti ustrezno stopnjo zaš čite in obveš čenosti 
zainteresiranih strani.  
SL 6   SL • Omogočiti uskladitev zahtev za poro čanje za mikro subjekte z dejanskimi 
potrebami uporabnikov in pripravljavcev.  
5. MOŽNOSTI POLITIKE IN NJIHOV PRI ČAKOVANI U ČINEK  
5.1. Opis možnosti politik 
Službe Komisije predvidevajo  naslednje možnosti politik: 
Možnost 0: direktive se ne spremenijo Možnost 1: spodbujanje popolne uporabe obstoje čih možnosti iz ra čunovodskih 
direktiv 
Možnost 2: obvezno izvzetje  mikro subjektov s podro čja uporabe direktiv 
Možnost 3: možnost držav članic, da izvzamejo mikro subjekte s podro čja uporabe 
direktiv 
Možnost 4: uvedba poenostavljene obvezne ra čunovodske ureditve za mikro subjekte 
Možnost 5: spremembe ra čunovodske direktive brez uvedbe kategorije mikro 
subjektov 
5.2. Možnost 0: direktive se ne spremenijo 
Po običajnem scenariju se ne bi sprejeli nobeni ukrepi in vseh 5,4 milijona mikro 
subjektov bi še naprej izpolnjevalo ra čunovodska pravila iz direktiv ter letno porabilo 
približno 6 milijard EUR za skladnost z obveznostjo zagotavljanja informacij.  
5.3. Možnost 1: spodbujanje popolne uporabe obstoje čih možnosti iz 
računovodskih direktiv 
Tudi če se zakonodaja ne spremeni, lahko Komisija pozove države članice k uporabi 
vseh možnosti za poenostavitev, ki  so na voljo v direktivah.  
Možni prihranki, ki bi se lahko dosegli z dosledno uporabo obstoje čih pragov in 
izvzetij, se ocenjujejo na do 1,8 milijarde  EUR za segment mikro podjetij. Vendar je 
malo verjetno, da bi se dosegla ta vrednost. Obstoje ča direktiva temelji na splošnih 
zahtevah, pri čemer imajo države članice le možnost, da v posami čnih primerih 
omogočijo izvzetje iz nekaterih od te h zahtev. Ker ni možnosti za omogo čanje bolj 
splošnih izvzetij, je uporabnos t teh možnosti omejena, zato so tudi na splošno manj 
privlačne za države članice.  
Poleg tega ta rešitev ne bi pomagal a zmanjšati obremenitve v tistih državah članicah, 
ki že uporabljajo te možnosti. Prav tako ne bi prispevala k rešitvi vprašanja 
neusklajenosti ra čunovodskih direktiv s potrebami uporabnikov najmanjših podjetij 
in administrativne obremenitve, ki jo to povzro ča. 
SL 7   SL 5.4. Možnost 2: obvezno izvzetje mikro subjektov s podro čja uporabe direktiv 
Obvezno izvzetje mikro subjektov bi odpravilo vse ra čunovodske zahteve za to 
skupino na ravni EU – to bi bil primer najve čje možne uskladitve. U činek te 
možnosti bi bil isti kot najve čji možni u činek možnosti 3, ki je predstavljena pod 
naslednjo to čko. 
Vendar je zaradi razlik v ra čunovodski kulturi in navadah glede poro čanja znotraj 
EU zelo verjetno, da takšen predlog za nekatere države članice EU ne bi bil politi čno 
sprejemljiv. 
5.5. Možnost 3: možnost držav članic, da izvzamejo mikro subjekte s podro čja 
uporabe direktiv 
Države članice bi imele možnost, da dolo čijo najpomembnejša pravila, ki bi jih 
morali upoštevati mikro subjekti, in da na primer ve č zahtev za poro čanje združijo v 
eno samo. 
Izvzetje mikro subjektov s podro čja uporabe ra čunovodskih direktiv bi po 
pričakovanjih imelo naslednje u činke:  
Znižanje upravne obremenitve:  Po scenariju najvišje možne stopnje izvajanja, po 
katerem vse države članice izvzamejo mikro subjekte  in ne postavljajo dodatnih 
zahtev, se višina možnih prihrankov, ki izhajajo iz predloga, ocenjuje na 
6,3 milijarde EUR (z odstopanjem do 5,9 milijarde EUR oziroma do 6,9 milijarde EUR). Vendar je mogo če pričakovati, da bodo številne države članice 
po izvzetju mikro subjektov iz obveznosti četrte direktive uvedle druge 
računovodske zahteve, npr. uskladitev dav čnega in finan čnega poro čanja. Takšne 
spremenjene zahteve bi verjetno znižale u činek zmanjšanja obremenitve za podjetja. 
Vendar v tem trenutku še ni mogo če oceniti, kakšen bi bil možen u činek na ravni 
EU. 
Ustreznejše in bolj razumljive in formacije za glavne uporabnike, vklju č
no z 
davčnimi organi in upniki, ter za upravo.  Računovodski izkazi bi se lahko bolj 
prilagodili potrebam zainteresiranih strani  in uprav mikro subjektov ob upoštevanju 
merila razumljivosti. 
Brez pomembnih negativnih u činkov na obveš čenost zunanjih zainteresiranih 
strani in zaš čito upnikov.  Glavni uporabniki ra čunovodskih izkazov mikro 
subjektov so banke in dav čni organi. Bank na splošno ne zanimajo podrobne 
računovodske informacije, ki jih narekujej o zahteve direktiv. V odgovoru na 
posvetovanje Komisije leta 2007 so  bile tako banke kot industrija na čeloma 
naklonjene izvzetju mikro subjektov iz zahtev ra čunovodskih direktiv.  
Učinek na enotni trg in enake pogoje poslovanja.  Predvideva se, da bo u činek na 
enotni trg nepomemben, ker so potrebe po finan čnem poro čanju za mikro subjekte 
dokaj enostavne in obvezni ra čunovodski izkazi obi čajno niso pomemben vir 
informacij. Poleg tega se le majhno število mikro subjektov ukvarja s čezmejnimi 
dejavnostmi.  
SL 8   SL Nekoliko negativen u činek na zbiranje statisti čnih podatkov  v nekaterih državah 
članicah, zaradi česar bo morda potrebna spreme mba metodologije zbiranja 
statističnih podatkov.  
Brez negativnega u činka na zbiranje podatkov za dav čne namene. Davčni organi 
imajo ustrezna pooblastila, da lahko zahtevajo  informacije glede na svoje zahteve za 
poročanje in izvedejo prev erjanja (revizije) finan čnih informacij.  
Zmanjšanje obsega dejavnosti v ra čunovodskem poklicu  za pripravo in revizijo 
obveznih ra čunovodskih izkazov. Pri čakuje se, da se bo to delno nadomestilo z 
uporabo profesionalnih ra čunovodij za druge storitve z ve čjo dodano vrednostjo.  
Socialni vidiki.  Obseg javnih informacij, ki so na voljo zaposlenim v mikro 
subjektih, se bo nekoliko zmanjšal. Toda ker so zaposleni v mikro subjektih obi čajno 
v neposrednih stikih z upravo in la stniki podjetja, imajo objavljeni ra čunovodski 
izkazi manjšo informacijsko vlogo. Stanje je podobno kot v enako velikih družbah z 
neomejeno odgovornostjo.  
Okoljski vidiki.  Majhen pozitiven u činek zaradi zmanjšanja obsega dejavnosti 
poročanja in shranjevanja.  
Obveščanje širše javnosti.  Nekoliko manjša dostopnost ja vnih informacij za tretje 
strani. Vendar je njihovo zanimanje za to obi čajno zelo majhno. 
5.6. Možnost 4: uvedba poenostavljene ra čunovodske ureditve za mikro subjekte 
Še ena možnost je, da se v ra čunovodske direktive vklju či računovodska ureditev, 
prilagojena mikro subjektom. V primerjavi  z „možnostjo izvzetja“ bi takšna nova 
ureditev zahtevala ve č časa za pripravo in izvedbo. Zato ni primerna za dosego 
hitrega zmanjšanja obremenitve v danem časovnem okviru.  
5.7. Možnost 5: spremembe obstoje če direktive brez uvedbe kategorije mikro 
podjetij 
V računovodske direktive bi se lahko hitro uvedlo nekaj popravkov. Z njimi bi se 
lahko v kratkem časovnem obdobju dosegla omejena znižanja obremenitve. Vendar 
na ta način ne bi rešili glavnega  problema neusklajenosti ra čunovodskih direktiv s 
potrebami uporabnikov. 
Več temeljitejših sprememb bi zahtevalo daljši čas priprave, zato niso primerne za 
dosego hitrega zmanjšanja obremenitve v danem časovnem okviru. 
6. PRIMERJAVA MOŽNOSTI IN UTEMELJITEV PREDLOGA KOMISIJE  
Možnost, ki zagotavlja najve čje zmanjšanje obremenitve, je možnost izvzetja mikro 
subjektov. Ta možnost se lahko izvede tudi v najkrajšem časovnem okviru. Komisija 
zato meni, da je ta možnost najustr eznejša za znatno zmanjšanje upravne 
obremenitve malih podjetij ter za uskladitev zahtev za poro čanje s potrebami 
uporabnikov in pripravljavcev.  
SL 9   SL 7. SPREMLJANJE IN VREDNOTENJE  
Ta predlog je tesno povezan s splošno posodobitvijo in poenostavitvijo četrte in 
sedme računovodske direktive. Ker so ti ukrepi tesno povezani, se bosta spremljanje 
in vrednotenje izvajala skupaj. Podroben na črt za spremljanje bo sestavni del skupne 
strategije spremljanja v povezavi s splošno prenovo ra čunovodskih direktiv.  
Vrednotenje u činkov in delovanja izvzetja mikro subjektov bo vklju čevalo oceno na 
podlagi klju čnih ciljev boljše usklajenosti ra čunovodskih predpisov s potrebami 
uporabnikov in pripravljavcev finan čnih poročil ter splošnega zmanjšanja upravne 
obremenitve. Poleg tega se bosta preu čili kakovost in dostop nost ustreznih finan čnih 
informacij za zainteresirane strani.