PRILOGA

Mnenje posvetovalne komisije za spremembe v industriji (CCMI) – Akt o čipih za Evropo: posledice evropskega akta o čipih za obrambno, letalsko in vesoljsko industrijo (dopolnilno mnenje k INT/984) Poročevalec: Maurizio MENSI Soporočevalec: Jan PIE Sklep plenarne skupščine 18. 1. 2022 Pravna podlaga člen 37(2) Poslovnika dopolnilno mnenje Pristojnost posvetovalna komisija za spremembe v industriji (CCMI) Datum sprejetja na seji strokovne skupine 13. 5. 2022 1. Sklepi in priporočila 1.1 Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) meni, da so polprevodniki v središču sodobne geopolitike in temelj tehnološko-industrijskega vodstva. Spodbujanje najsodobnejšega evropskega polprevodniškega ekosistema in odpornih dobavnih verig je torej ključno za strateško avtonomijo, tehnološko suverenost, odpornost in industrijsko konkurenčnost EU, vključno s strateškim obrambnim ter letalskim in vesoljskim sektorjem. EESO zato v celoti podpira ambiciozne cilje akta o čipih za Evropo. 1.2 EESO meni, da za uresničitev ambicioznih ciljev EU na področju polprevodnikov potrebujemo več sredstev, kot jih je predvidenih. Da bi EU čim bolj izkoristila svoja omejena sredstva, bi morala razmisliti tudi o možnosti, da bi se prednostno osredotočila na določene tehnologije ali segmente vrednostne verige ter svoja prizadevanja združila s podobno mislečimi partnerji, da bi se medsebojno dopolnjevali. 1.3 EESO je trdno prepričan, da bi moral akt o čipih za Evropo podpirati zlasti obrambno, letalsko in vesoljsko industrijo, saj so to kritični sektorji strateškega pomena, ne glede na velikost njihovih trgov. To bi se moralo odražati v vseh stebrih pobude, tudi s spodbujanjem novih zasnov čipov, ki bi izpolnjevale specifične zahteve obrambnega, letalskega in vesoljskega sektorja. Posebni ukrepi bi vključevali prednostni dostop do pilotnih linij in možnost, da se naročila iz kritičnih sektorjev prednostno obravnavajo v integriranih proizvodnih obratih in odprtih livarnah EU zunaj t. i. kriznih razmer. 1.4 EESO meni, da bi morali biti industrijski deležniki iz polprevodniškega sektorja in kritičnih sektorjev v spodnjem delu vrednostne verige polnopravni člani Evropskega odbora za polprevodnike in njegovih pomožnih organov, s čimer bi omogočili čim tesnejše usklajevanje med oblikovalci politike ter udeleženci na trgu v zgornjem in spodnjem delu vrednostne verige. 1.5 EESO meni, da so naložbe v proizvodnjo naprednih in zrelih čipov v Evropi nujne za odpornost dobavnih verig za obrambno, letalsko in vesoljsko industrijo ter da je treba podpreti inovacije za vse vrste polprevodnikov, ki jih potrebuje evropska industrija. 1.6 EESO verjame, da bi morala strategija EU vključevati posebne ukrepe za oskrbo s surovinami. 1.7 EESO meni, da bi bilo treba financiranje čim bolj uskladiti na ravni EU, s čimer bi se izognili škodljivi tekmi za subvencije, obenem pa bi bilo treba mehanizem nadzora državne pomoči iz člena 107 PDEU prilagoditi, bi zagotovili predvidljivost ocenjevanja in skladnost z drugimi cilji EU. 1.8 EESO meni, da bi bilo treba integriranim proizvodnim obratom in odprtim livarnam EU, ki neposredno koristijo več državam članicam, dodeliti državno pomoč in da bi se javna podpora lahko osredotočila na pobude, ki so tesno povezane z zelenimi aplikacijami. 1.9 EESO meni, da bi moral zbiranje podatkov za spremljanje dobavne verige in predvidevanje prihodnjih kriz izvajati samo en organ na ravni EU. 1.10 EESO se zavzema za vzpostavitev ustreznega okvira za upravljanje podatkov, ki bo zajemal preglednost podatkov, interoperabilnost, souporabo, dostop in varnost. 1.11 EESO meni, da bi morali obrambni, letalski in vesoljski industriji kot strateškim sektorjem dati prednost pri razvoju postopkov certificiranja in da bi pobuda Čipi za Evropo lahko podprla razvoj skupnih vojaško-civilnih standardov v okviru evropske strategije za standardizacijo. 1.12 EESO meni, da mora biti akt o čipih za Evropo skladen in jasno povezan z vsemi drugimi instrumenti politike EU in nacionalnimi instrumenti s sorodnimi cilji, vključno z industrijskim zavezništvom za procesorje in polprevodniške tehnologije, opazovalnico EU za ključne tehnologije in evropskim zavezništvom za surovine. 1.13 EESO pozdravlja akt o čipih za Evropo in poziva k takojšnjemu začetku pogajanj o tej pobudi ter k njenemu hitremu, ambicioznemu in učinkovitemu izvajanju. 2. Ozadje 2.1 Polprevodniki so v vse bolj digitaliziranem svetu nepogrešljivi v številnih gospodarskih sektorjih in na različnih področjih življenja, saj poganjajo vse digitalne izdelke, omogočajo delovanje ključnih tehnologij prihodnosti, kot so umetna inteligenca, 5G in računalništvo v oblaku/računalništvo na robu, ter podpirajo kritične infrastrukture, ki so temelj naše družbe. 2.2 Polprevodniki so bistveni tudi za obrambno, letalsko in vesoljsko industrijo. Zapleteni sistemi, na katere se vse bolj opirajo evropske vojske in drugi končni uporabniki, vsebujejo čipe vseh vrst, med njimi tudi veliko takih, ki jih najdemo v komercialnih proizvodih. Medtem ko se proizvodnja komercialnih čipov osredotoča na stroškovno učinkovitost pri velikih količinah, so za obrambni, letalski in vesoljski sektor potrebne manjše količine, posebej poudarjene značilnosti pa so trajnost, zanesljivost in varnost informacij. Obrambni, letalski in vesoljski sektor so leta 2020 skupaj predstavljali približno 1 % svetovnega trga čipov ( 1 ) 2.3 Pospeševanje digitalne preobrazbe na svetovni ravni spodbuja rastoče povpraševanje po vseh vrstah polprevodnikov v industrijskih sektorjih, ki naj bi se do leta 2030 podvojilo. Zaradi pandemije COVID-19 se je povpraševanje povečalo, hkrati pa so se pojavile motnje v svetovnih dobavnih verigah. Posledično se od takrat industrijski sektorji nižje v prodajni verigi po vsem svetu spopadajo z velikimi težavami pri oskrbi. To je povzročilo dolge zamude pri dobavi, odpovedi naročil in zaprtja tovarn z resnimi gospodarskimi posledicami. Na primer, po indeksu vodij nabave (PMI) se je razmerje med novimi naročili in dobavnimi roki dobaviteljev za proizvajalce v euroobmočju med letoma 2019 in 2021 več kot potrojilo, zlasti v panogah, ki uporabljajo polprevodnike za proizvodnjo (na primer avtomobilska in tehnološka oprema), medtem ko se je proizvodnja motornih vozil v euroobmočju med novembrom 2020 in marcem 2021 zmanjšala za 18,2 % ( 2 ) 2.4 Ti dogodki so razkrili odvisnost Evrope od majhnega števila tujih dobaviteljev čipov in sestavnih delov ter njeno posledično ranljivost za motnje v dobavni verigi. To ranljivost je močno občutila zlasti obrambna, letalska in vesoljska industrija Unije. Ker proizvajalci čipov ne morejo zadovoljiti naraščajočega svetovnega povpraševanja in ker sledijo logiki trga, dajejo prednost domačim trgom in industrijskim panogam velikega obsega, kar povzroča pomanjkanje drugod. 2.5 Čipi so v središču naših gospodarstev, zato motnje v dobavni verigi pomenijo gospodarski, potencialno pa tudi družbeni izziv. V strateških sektorjih, kot so obrambni, letalski in vesoljski, pa je odvisnost tudi varnostna težava, saj ogroža zagotavljanje obrambnih, letalskih in vesoljskih proizvodov v EU. 2.6 To je ob vse večjih geopolitičnih napetostih in militarizaciji trgovinskih in tehnoloških tokov zelo problematično, zato so postali polprevodniki kritični z geopolitičnega vidika. Posledično vodilna gospodarstva intenzivno povečujejo svoje proizvodne zmogljivosti in zmanjšujejo svojo odvisnost. Na primer, ZDA nameravajo v svoj polprevodniški ekosistem do leta 2026 vložiti 52 milijard USD, Kitajska namerava mobilizirati 150 milijard USD za dosego 70-odstotne samooskrbe do leta 2025, Južna Koreja pa namerava mobilizirati do 450 milijard USD zasebnih naložb do leta 2030. 2.7 Glede na to mora EU nujno zmanjšati svojo odvisnost, povečati svojo konkurenčnost in okrepiti zanesljivost oskrbe s čipi s krepitvijo svojega položaja v svetovni dobavni verigi. Ta cilj je še zlasti pomemben za strateške sektorje, kot je obrambna, letalska in vesoljska industrija. Hkrati pa bi bila zaradi velike zapletenosti, stroškov in vstopnih ovir avtarkija v proizvodnji polprevodnikov neuresničljiva in nezaželena. Zato bo krepitev mednarodnih partnerstev bistvena za povečanje zanesljivosti oskrbe Evrope. 2.8 Komisija je v industrijski strategiji 2020 priznala polprevodnike kot strateško industrijsko področje, v katerem je treba odpraviti evropsko odvisnost. V digitalnem kompasu za leto 2021 je začrtan cilj, da bi se delež Evrope v svetovni proizvodnji najnaprednejših in trajnostnih čipov podvojil na 20 % do leta 2030. Predsednica Komisije Ursula von der Leyen je v svojem govoru o stanju v Uniji leta 2021 napovedala akt o čipih za Evropo, katerega cilj naj bi bil ustvariti najsodobnejši evropski ekosistem čipov. Nazadnje je Evropski svet marca 2022 ponovno potrdil pomembnost te pobude in pozval k zmanjšanju strateške odvisnosti EU na zelo občutljivih področjih, vključno s polprevodniki. 3. Splošne ugotovitve 3.1 Vizija 3.1.1 Evropa je v nekaterih segmentih vrednostne verige čipov že močna (na primer pri raziskavah in razvoju, proizvodni opremi), vendar mora okrepiti svoj položaj v celotni verigi. Zato EESO pozdravlja cilj Evropske komisije, da bi izkoristili obstoječe prednosti za zapolnitev vrzeli „od laboratorija do tovarne“. 3.1.2 EESO je zaskrbljen, ker v evropski strategiji niso dovolj obravnavane surovine, ki so ključna razsežnost zanesljivosti oskrbe in pri katerih je Evropa v zvezi z nekaterimi materiali (na primer fotoobstojno ali silicijevo kovino) odvisna od tretjih držav. Akt o čipih za Evropo bi moral vsebovati posebne ukrepe za obvladovanje tega tveganja, tudi povezave z evropskim zavezništvom za surovine. 3.1.3 EESO v celoti podpira cilj povečanja evropske proizvodnje najsodobnejših in trajnostnih polprevodnikov. Vendar kritični sektorji, vključno z obrambno, letalsko in vesoljsko industrijo, potrebujejo tudi čipe starejše generacije. Zato EESO meni, da so za prožno dobavno verigo nujne naložbe v proizvodnjo tako naprednih kot zrelih čipov. 3.1.4 EESO je trdno prepričan, da je močno sodelovanje celotnega ekosistema, vključno z zagonskimi podjetji, podjetji v razširitveni fazi in MSP ter večjimi podjetji, neizogibno potrebno za podporo pri ustvarjanju obsežnih tehnoloških zmogljivosti in inovacij po vsej Uniji. 3.2 Naložbe 3.2.1 Evropska komisija je za izpolnitev ciljev svoje strategije za čipe do leta 2030 predvidela približno 43 milijard EUR naložb, ki jih usmerjajo politike, vključno z 11 milijardami EUR javnih naložb v okviru pobude Čipi za Evropo. Vendar je potrebna veliko večja jasnost glede virov in zneskov financiranja, uporabe obstoječih proračunskih sredstev in ciljev, ki jih bodo podpirale posamezne proračunske vrstice. 3.2.2 EESO meni, da zneski javnih naložb, predvideni v strategiji EU za čipe, od katerih so bili nekateri že dodeljeni za ukrepe na področju mikroelektronike, ne dosegajo njenih ambicij. Industrijski konkurenti EU so doslej in bodo tudi v prihodnosti zagotavljali veliko večjo podporo svojim polprevodniškim ekosistemom, ki imajo že zdaj boljši položaj v globalni vrednostni verigi. Zato EESO meni, da je za dosego ambicioznih ciljev, določenih v pobudi, potrebnih več sredstev, kot jih je predvidenih zdaj, tako z vidika tržnega deleža kot časovnih rokov. Zmanjšanje upravnega bremena za dostop do teh virov je treba prednostno obravnavati. 3.2.3 Da bi EU čim učinkoviteje izkoristila svoje omejene vire, bi morala razmisliti tudi o tem, da bi se prednostno osredotočila na določene tehnologije ali segmente vrednostne verige. Z usklajevanjem s podobno mislečimi partnerji na tem področju bi lahko zagotovili dopolnjevanje in preprečili podvajanje prizadevanj. 3.2.4 EESO tudi meni, da s prerazporeditvijo proračuna iz programov Obzorje Evropa in digitalna Evropa ne bi smeli odvzeti sredstev drugim prednostnim področjem, kot so vesolje, umetna inteligenca in kibernetska varnost, tako da ne bi imela dovolj virov za doseganje svojih specifičnih ciljev. Poleg tega ne bi smeli prerazporediti nobenih sredstev iz Evropskega obrambnega sklada, saj bi s tem zmanjšali že tako omejena sredstva, ki podpirajo strateški obrambni sektor. 3.3 Kritični sektorji 3.3.1 V aktu o čipih za Evropo je priznano, kako pomembni so kritični sektorji, vključno z obrambno, letalsko in vesoljsko industrijo, in določeno, da jim je treba v primeru večjih motenj v oskrbi dati prednost. EESO pozdravlja ta strateški pristop, saj odraža ključno vlogo teh sektorjev pri varnosti in odpornosti naših družb. 3.3.2 Vendar EESO meni, da bi se moral pojem „kritičnih sektorjev“ odražati v vseh stebrih pobude. Pobuda Čipi za Evropo bi morala vključevati posebne ukrepe za podporo kritičnim sektorjem, vključno s prednostnim dostopom do pilotnih linij, integrirani proizvodni obrati in odprte livarne EU pa bi morali določen minimalni del svojih skupnih proizvodnih zmogljivosti rezervirati za pokrivanje povpraševanja v teh sektorjih. 3.4 Strateški pomen obrambne, letalske in vesoljske industrije 3.4.1 EESO je trdno prepričan, da bi moral akt o čipih za Evropo zagotoviti podporo za obrambno, letalsko in vesoljsko industrijo, saj so to kritični sektorji strateškega pomena. Pri podpori bi se morale upoštevati posebne značilnosti teh sektorjev, vključno z njihovim majhnim tržnim deležem in omejeno zmožnostjo vpliva na povezane naložbe in tržne odločitve. 3.4.2 Glede na te posebnosti je za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe za te sektorje potrebno ustrezno ravnovesje med tržno usmerjenim pristopom, ki temelji na obsegu, in strateškim pristopom, ki temelji na kritičnosti. To ravnovesje bi se moralo odražati zlasti v relativni prednostni razvrstitvi naročil v proizvodnih obratih in dodeljevanju proizvodov v okviru skupnih nakupov, kjer bi obrambna, letalska in vesoljska industrija konkurirala znatno večjim industrijskim panogam. 3.5 Okolje 3.5.1 EESO meni, da bi moral biti akt o čipih za Evropo povsem usklajen s strateškim ciljem EU o vzpostavitvi zelenega in trajnostnega gospodarstva EU do leta 2030 in ga podpirati. V ta namen bi bilo treba okrepiti raziskave okoljskega vpliva pobud v zvezi s polprevodniki, da bi poglobili razumevanje vpliva na okolje za celotno vrednostno verigo in ne le z vidika učinkovitosti končnega proizvoda. 3.5.2 V skladu s tem bi morala biti javna podpora osredotočena na pobude v zvezi s polprevodniki, ki so tesno povezane z zelenimi aplikacijami, tudi z zagotavljanjem boljših pogojev v zvezi z javno podporo podjetjem, ki razvijajo takšne proizvode. 3.6 Upravljanje 3.6.1 Industrijski deležniki so najprimernejši za spremljanje tržnih trendov in ocenjevanje možnih rešitev za motnje v oskrbi. EESO je zato trdno prepričan, da bi morali biti ti deležniki, zlasti iz sektorja polprevodnikov in kritičnih sektorjev, tesno vključeni v upravljanje strategije za čipe, tudi kot polnopravni člani Evropskega odbora za polprevodnike in njegovih pomožnih organov. Z vključitvijo sektorjev v spodnji in zgornji vrednostni verigi se bo izboljšalo tudi njihovo usklajevanje, kar bo industriji omogočilo, da obravnava motnje v oskrbi brez obsežnega posredovanja na trgu. 3.7 Skladnost 3.7.1 Številni instrumenti politike na ravni EU se že osredotočajo na čipe, med njimi Obzorje Evropa, digitalna Evropa, industrijsko zavezništvo za procesorje in polprevodniške tehnologije ter opazovalnica EU za kritične tehnologije. S sorodnimi temami se ukvarja tudi evropsko zavezništvo za surovine. Da bi povečali splošno učinkovitost in uspešnost, morajo biti ti instrumenti in akt o čipih za Evropo popolnoma skladni in jasno povezani. Potrebno bo usklajevanje med pobudami na ravni EU in nacionalnimi projekti, ki jih države članice aktivno razvijajo. 4. Posebne ugotovitve 4.1 Krepitev raziskav in vodilnega položaja na tehnološkem področju 4.1.1 EESO pozdravlja namero Evropske komisije, da bo podprla tehnologije naslednje generacije, kot so tranzistorji, manjši od 2 nm, prelomne tehnologije za umetno inteligenco in kvantni čipi. Te tehnologije imajo velik potencial za odzivanje na prihodnje potrebe strateških sektorjev, vključno z obrambno, letalsko in vesoljsko industrijo, zato je bistveno, da ta področja hitro razvijamo in zaščitimo evropsko intelektualno lastnino, povezano z njimi. 4.1.2 Obenem bodo evropske industrijske panoge nižje v vrednostni verigi, vključno z obrambno, letalsko in vesoljsko industrijo, še naprej potrebovale specializirane čipe večjih velikosti. Zato se akt o čipih za Evropo ne bi smel osredotočati izključno na najmanjše čipe, temveč spodbujati inovacije za vse vrste čipov, ki jih potrebujemo. 4.2 Vodilna vloga na področju zasnove, proizvodnje in pakiranja 4.2.1 EESO pozdravlja dejstvo, da pobuda Čipi za Evropo poudarja tesno sodelovanje med akterji na strani ponudbe in povpraševanja, ter predvideno svetovalno vlogo industrijskega zavezništva za procesorje in polprevodniške tehnologije, saj bo oboje prispevalo k usklajenosti prizadevanj. 4.2.2 EESO je trdno prepričan, da je za odpornost in avtonomijo evropske obrambne, letalske in vesoljske industrije zlasti pomembno, da ima EU lastne zmogljivosti za oblikovanje prihodnje elektronike, vključno s funkcijami, kot so kibernetska varnost, zmogljivosti umetne inteligence, modularnost in ponovna uporaba. 4.2.3 EESO v celoti podpira oblikovanje inovativnih pilotnih linij za prototipe. Da bi spodbudili sinergijo med komercialno proizvodnjo in strateško pomembnim obrambnim, letalskim in vesoljskim proizvodnim sektorjem, bi morali pri zasnovi čipov, razvitih v tem kontekstu, upoštevati edinstvene zahteve teh sektorjev. Projekti, ki so namenjeni pokrivanju potreb v obrambnem, letalskem in proizvodnem sektorju, bi morali imeti tudi prednost pri dostopu do pilotnih linij. 4.2.4 EESO meni, da bi morali obrambni, letalski in vesoljski industriji kot strateškim sektorjem dati prednost pri razvoju postopkov certificiranja. Razvoj standardov bo ključnega pomena. Da bi kar najbolj povečali možnosti za sinergijo, bi lahko pobuda Čipi za Evropo podprla razvoj skupnih vojaško-civilnih standardov v okviru evropske strategije za standardizacijo. 4.3 Krepitev evropskega ekosistema in zagotavljanje zanesljivosti oskrbe 4.3.1 EESO se strinja, da bo potrebna znatna in hitra javna podpora za spodbujanje velikih zasebnih naložb, potrebnih za krepitev proizvodnih zmogljivosti v Evropi. Za privabljanje teh naložb bo ključno zagotoviti pravno varnost in čim bolj zmanjšati birokracijo. Zato je bistveno jasno opredeliti merila za določitev integriranih proizvodnih obratov in odprtih livarn EU ter odobritev državne pomoči, pa tudi poenostaviti upravne postopke. Določiti je treba tudi merila za usklajevanje različnih razpoložljivih podpornih ukrepov, da se zagotovi učinkovita in nediskriminatorna uporaba pravil o državni pomoči. 4.3.2 EESO pozdravlja dejstvo, da načelo „prvi tovrstni“ zagotavlja podporo inovacijam ne le v smislu tehnološkega vozlišča, temveč tudi v smislu procesne tehnologije, zmogljivosti in trajnostnosti. Uvedlo bi se lahko dopolnilno načelo „za celotno EU“ za opredelitev objektov, ki neposredno koristijo več državam (na primer z zavezo, da bodo pod enakimi pogoji oskrbovali podjetja iz več držav članic). 4.3.3 Da bi preprečili drago tekmo za subvencije med državami članicami, EESO predlaga, naj se javno financiranje čim bolj uskladi na ravni EU (z uporabo okvira skupnega podjetja in pomembnih projektov skupnega evropskega interesa ter z usklajevanjem digitalnih poglavij iz nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost, v skladu s katerimi naj bi za digitalno preobrazbo porabili 20 % ali 145 milijard EUR). Prilagoditev uporabe mehanizma za nadzor državne pomoči v skladu s členom 107 PDEU naj bi omogočila tudi hitrejšo in predvidljivejšo oceno javne podpore. V zvezi s tem ugotavljamo, da se je na primer začasni okvir za COVID-19 izkazal za uspešnega pri zagotavljanju pravočasne in ustrezne podpore ter smernic o podpori za širokopasovne povezave. Čeprav javna podpora za integrirane proizvodne obrate in odprte livarne EU lahko pokrije do 100 % vrzeli v financiranju, so zelo dobrodošle nadaljnje smernice za analizo. Na primer, integrirani proizvodni obrati in odprte livarne EU, ki izpolnjujejo tudi merilo „za celotno EU“, bi lahko bili upravičeni do hitrejše odobritve pomoči. 4.3.4 EESO meni, da bi morala Komisija pri ocenjevanju državne pomoči upoštevati dodatne cilje, na primer spodbujanje strateških sektorjev, kot je obrambna, letalska in vesoljska industrija, ter zagotavljanje skladnosti s trajnostnimi cilji EU. 4.4 Spoprijemanje z resnim pomanjkanjem znanj in spretnosti 4.4.1 Digitalne veščine so ključne za doseganje evropskih ambicij na področju polprevodnikov, povpraševanje po njih pa bo še naprej naraščalo. EESO zato pozdravlja osredotočenost na odpravljanje evropskih vrzeli v digitalnih veščinah in poziva k ambicioznemu izvajanju predvidenih pobud v zvezi s tem. 4.5 Razumevanje svetovnih dobavnih verig in predvidevanje prihodnjih kriz 4.5.1 EESO pozdravlja strateško osredotočenost na načrtovanje in spremljanje dobavnih verig ter ugotavljanje tveganja motenj. Nekatera tveganja so za obrambni, letalski in vesoljski sektor še posebno pomembna, vključno z vplivom, ki ga imajo na dobavitelje politike ESG, predpisi EU, kot je uredba REACH, ter zunanje in izvozne politike domačih držav tujih dobaviteljev (na primer ITAR/EAR ZDA). 4.5.2 Ta naloga zahteva pristop, ki odraža zapleteno, čezmejno naravo dobavnih verig in zagotavlja skladnost informacij. EESO zato poziva, naj zbiranje podatkov centralno izvaja en sam imenovan organ na ravni EU, ki bi mu podjetja po vsej Uniji poročala v skladu z jasnimi in poenostavljenimi zahtevami. Vzpostaviti je treba ustrezne mehanizme za zagotovitev zaupnosti občutljivih informacij, ki jih predloži industrija. 4.5.3 Na koncu je pomembno zagotoviti jasnost glede pravil, ki veljajo v kriznih razmerah. Na primer, ker se večina vrst čipov uporablja v različnih industrijskih panogah, bodo med svetovnim pomanjkanjem podjetja iz več kritičnih sektorjev verjetno potrebovala dostop do istih proizvodov in proizvodnih zmogljivosti. Zato so potrebna jasna merila za prednostno razvrščanje naročil in dodeljevanje proizvodov v okviru skupnih nakupov. 4.6 Mednarodno sodelovanje 4.6.1 Svetovni polprevodniški ekosistem je zapleten, specializiran in močno medsebojno odvisen. Zato je treba prizadevanja za povečanje proizvodnih zmogljivosti in odpornosti na ravni EU povezati s sodelovanjem s podobno mislečimi mednarodnimi partnerji. Z izkoriščanjem prednosti vsakega partnerja in razvojem usklajenih strategij bomo spodbudili sinergije, preprečili podvajanje dela in povečali učinkovitost v celotni vrednostni verigi. EU bi morala pri prizadevanjih za sodelovanje s partnerji na področju čipov kar najbolje izkoristiti obstoječe forume, kot je Svet za trgovino in tehnologijo med EU in ZDA, ter vključiti industrijske deležnike glede na njihovo strokovno znanje in vlogo pri izvajanju projektov v praksi. V Bruslju, 13. maja 2022 Predsednik posvetovalne komisije za spremembe v industriji Pietro Francesco DE LOTTO

(1) TechNavio, Semiconductor Market in Military and Aerospace Industry by Product and Geography – Forecast and Analysis 2021-2025 (Trg polprevodnikov v vojaški in vesoljski industriji glede na proizvode in geografsko razporeditev – napoved in analiza za obdobje 2021–2025), november 2021; Gartner, Worldwide Semiconductor Revenue Grew 10,4 % in 2020 (Svetovni prihodki od polprevodnikov so se leta 2020 povečali za 10,4 %), Gartner Press Release, 12. april 2021.

(2) Attinasi, Maria Grazia, et al., The semiconductor shortage and its implication for euro area trade, production and prices (Pomanjkanje polprevodnikov in njegove posledice za trgovino, proizvodnjo in cene v euroobmočju), ECB Economic Bulletin 4/2021, april 2021.