ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
5.2

Povezovanje regije: EESO meni, da je do sedaj očitno primanjkovalo učinkovitih in stroškovno učinkovitih povezav med državami v regiji, zlasti z vidika izpolnjevanja energetskih zahtev. Poleg tega so prometne in komunikacijske povezave z zaledjem in otoki neustrezne. EESO se strinja, da je treba izboljšati pomorske in letalske povezave znotraj in izven regije, zato meni, da je bistveno, da novembra 2012 sprejeta Pomorska strategija za Jadransko in Jonsko morje (12) postane ena glavnih sestavin EUSAIR, s čimer bi omogočili razvoj učinkovitega sistema prometnih povezav, zlasti za območja, ki so brez morja in na obrobju.
4.3

EESO je zadovoljen, ker sta učinkovita raba naravnih virov in izvajanje energetskih politik navedena med prednostnimi nalogami letnega pregleda rasti za leto 2014 za zagotavljanje rasti in konkurenčnosti. Po mnenju Odbora bo zeleno in vključujoče gospodarstvo v prihodnjih letih glavni izziv, obenem pa tudi vodilo za izhod iz krize. Ukrepi za spodbujanje rasti in zaposlovanja morajo biti osredotočeni na ekološko tranzicijo v gospodarstvo z nizkimi izpusti ogljika in okoljsko učinkovito glede virov do leta 2050. EU bo morala ta proces pospešiti.
SL Uradni list Evropske unije C 67/181

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Sveta o spremembi direktiv 2006/112/ES in 2008/118/ES, kar zadeva najbolj oddaljene francoske regije in zlasti Mayotte

(COM(2013) 577 final – 2013/0280 (CNS))

2014/C 67/37

Svet je 12. septembra 2013 sklenil, da v skladu s členom 113 Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog direktive Sveta o spremembi direktiv 2006/112/ES in 2008/118/ES, kar zadeva najbolj oddaljene francoske regije in zlasti Mayotte

COM(2013) 577 final – 2013/0280 (CNS).

Odbor se strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 493. plenarnem zasedanju 16. in 17. oktobra 2013 (seja z dne 16. oktobra) s 149 glasovi za, 3 glasovi proti in 6 vzdržanimi glasovi sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje.
2.4

Velja spomniti, da so v Evropski uniji vse pošiljke odpadkov za predelavo upravičene do prostega pretoka. Za take pošiljke nenevarnih odpadkov predhodna prijava ni potrebna in morajo izpolnjevati le splošne zahteve po informacijah. Za pošiljke nevarnih odpadkov za predelavo in pošiljke odpadkov za odstranjevanje pa sta potrebni predhodna pisna prijava in soglasje.
SL Uradni list Evropske unije C 67/184

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Sveta o odprtju in upravljanju avtonomnih tarifnih kvot Unije za uvoz nekaterih ribiških proizvodov na Kanarske otoke med letoma 2014 in 2020

(COM(2013) 552 final – 2013/0266 (CNS))

2014/C 67/40

Svet je 16. septembra 2013 sklenil, da v skladu s členom 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosita za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog uredbe Sveta o odprtju in upravljanju avtonomnih tarifnih kvot Unije za uvoz nekaterih ribiških proizvodov na Kanarske otoke med letoma 2014 in 2020

COM(2013) 552 final – 2013/0266 (CNS).

Odbor se strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 493. plenarnem zasedanju 16. in 17. septembra 2013 (seja z dne 16. septembra) s 149 glasovi za, 3 glasovi proti in 6 vzdržanimi glasovi sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje.
3.3

Vrsta držav članic je ustanovila organe za varnost v cestnem prometu, ki so na nacionalni ravni pristojni za ocenjevanje strategije za varnost v cestnem prometu ter svetovanje vladam o prednostnih ukrepih. Evropska agencija za varnost v cestnem prometu, pristojna za vsa področja cestne varnosti (infrastruktura, vozila in uporabniki cest) v vsej Uniji, bi lahko pomagala izboljšati izvajanje usklajene strategije EU za varnost v cestnem prometu. Takšna agencija bi imela posebne naloge v zvezi z opredeljevanjem, opisovanjem in uvajanjem najboljše prakse ter seznanjanjem z njo in tudi s spodbujanjem čezmejne izmenjave informacij in sodelovanja.
4.15

To so večinoma področja, na katerih je ustrezen predvsem pristop povezovanja od spodaj navzgor, pri tem pa imajo lahko pomembno vlogo nacionalni ekonomski in socialni sveti. Poročilo ne omenja pomena udeležbe ekonomskih in socialnih akterjev in posvetovanj.
5.5

Element uredbe, ki mu Odbor pripisuje velik pomen, je poslovna svoboda upravnih organov pristanišča, da določajo pristaniške pristojbine (člen 14(1), (2) in (3)), ki pa je v naslednjih odstavkih precej oslabljena z uvedbo najrazličnejših meril in pooblastil, podeljenih Komisiji za sprejemanje delegiranih aktov. Če bi te odstavke črtali in na koncu odstavka 3 takoj za besedilom "skladna s pravili o državni pomoči" dodali zgolj besedilo "in pravili o konkurenci", bi to svobodo ohranili.
3.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 142 v zvezi z Evropskim kodeksom dobre prakse, tako da bo ta v podporo in pomoč državam članicam pri organiziranju partnerstva v skladu z odstavki 1 in 2. Kodeks dobre prakse se določi v okviru, v katerem države članice v skladu s svojim institucionalnim in pravnim okvirom ter nacionalnimi in regionalnimi zmožnostmi izvajajo partnerstvo. Kodeks dobre prakse ob popolnem upoštevanju načel subsidiarnosti in sorazmernosti določa naslednje elemente: a) glavna načela za pregledne postopke, ki jih je treba spoštovati pri ugotavljanju ustreznih partnerjev, pa tudi, kjer je primerno, njihovih krovnih organizacij, da se državam članicam pomaga pri imenovanju ustreznih najbolj reprezentativnih partnerjev v skladu z njihovim institucionalnim in pravnim okvirom; b) glavna načela in primere najboljše prakse v zvezi z vključevanjem različnih kategorij ustreznih partnerjev iz odstavka 1 v pripravo sporazuma o partnerstvu in programov, v zvezi z informacijami, ki jih je treba zagotoviti pri njihovem vključevanju, pa tudi v različnih fazah izvajanja; c) zglede najboljše prakse v zvezi z oblikovanjem pravil o članstvu in notranjimi postopki odborov za spremljanje, o katerih, kakor je primerno, odločijo države članice ali odbori za spremljanje programov v skladu z ustreznimi določbami te uredbe in pravili za posamezen sklad; d) glavne cilje in zglede najboljše prakse v primerih, ko upravni organ ustrezne partnerje vključi v pripravo pozivov za zbiranje predlogov, zlasti zglede najboljše prakse pri preprečevanju morebitnega nasprotja interesov v primerih, ko bi lahko bili ti partnerji potencialni upravičenci, in pri vključitvi ustreznih partnerjev v pripravo poročil o napredku in v zvezi s spremljanjem in ocenjevanjem programov v skladu z ustreznimi določbami te uredbe in pravili za posamezen sklad; e) okvirna področja, teme in zglede najboljše prakse, da lahko pristojni organi držav članic uporabljajo evropske strukturne in investicijske sklade, vključno s tehnično pomočjo pri krepitvi institucionalne zmogljivosti ustreznih partnerjev v skladu z ustreznimi določbami te uredbe in pravili za posamezen sklad; f) vlogo Komisije pri širjenju dobre prakse; g) glavna načela in zglede najboljše prakse, ki bodo državam članicam v pomoč pri ocenjevanju izvajanja partnerstva in njegove dodane vrednosti. Določbe kodeksa dobre prakse nikakor ne smejo biti v nasprotju z ustreznimi določbami te uredbe ali pravili za posamezen sklad.
1.6

EESO želi spomniti, da je o velikem delu sedanjih predlogov Komisije že pripravil mnenja in predlagal rešitve, zlasti glede vprašanj, povezanih z omejitvami EMU in ECB, ter vprašanji rasti in državnega dolga (1). Koraki naprej, ki sta jih do zdaj naredila Komisija in Svet, so dobra podlaga za nadaljevanje dela na tem področju. Zato EESO meni, da je pozitivno, da se je Komisija odločila pripraviti prihodnje predloge na tem področju, in izraža upanje, da je to prava priložnost za to, da Svet hitro sprejme konkretne določbe o dolgu in rasti, kar bi bil pravi in resnični kakovostni preskok.
4.6

EESO pozdravlja vse izboljšave v zvezi z uresničevanjem pravic invalidnih potnikov in potnikov z zmanjšano zmožnostjo gibanja, saj omogočajo uskladitev z določbami Konvencije o pravicah invalidov. V zvezi s tem predlaga naslednje spremembe: 4.6.1 Splošen izraz "osebe z zmanjšano zmožnostjo gibanja", ki se uporablja v besedilu predloga, je treba nadomestiti z izrazom "invalidna oseba ali oseba z omejeno mobilnostjo", uporabljenim v Uredbi (ES) št. 1107/2006 o pravicah invalidnih oseb in oseb z omejeno mobilnostjo v zračnem prevozu. 4.6.2 Izraz "oprema za gibanje", uporabljen v predlogu člena 6(b), je treba nadomestiti z izrazom "oprema za gibanje ali pripomočki". 4.6.2.1 Odbor močno priporoča bolj strokovno uporabo opreme in pripomočkov za gibanje pri letalskih potovanjih. V ta namen bi moralo biti vse osebje, ki rokuje s takšnimi pripomočki, bolje obveščeno in usposobljeno. Zakonodajo EU o pravicah potnikov s posebnimi potrebami je treba ustrezno prilagoditi. Večja strokovnost bi bila koristna tako za špediterje in letalske družbe kot za letališča in potnike. 4.6.3 V novem členu 6 predloga je treba jasno navesti, da je treba v primeru kakršne koli velike zamude invalidnim potnikom ali potnikom z zmanjšano zmožnostjo gibanja nuditi istovrstno pomoč, kot je določena v Prilogah I in II k Uredbi (ES) št. 1107/2006. 4.6.4 Jasno je treba navesti, da morajo biti zagotovljena nastanitev, prevoz do nje, informacije o praktičnih vidikih in sredstvih za njihovo razširjanje (vključno s spletišči in drugimi elektronskimi sredstvi) ter pritožbeni postopki in po potrebi izjave o interesu dostopni invalidnimi osebam, prav tako pa je treba poskrbeti za pse vodnike in pse pomočnike. Tako je treba določbe predlaganega člena 14 o obveznosti obveščanja potnikov razširiti na vse kategorije invalidnih oseb ter ne zajeti samo slepih in slabovidnih (člen 14(3)). 4.6.5 Uredba določa, da se potniku ne sme preprečiti vkrcanja zaradi invalidnosti ali omejene mobilnosti, vendar v členu 4 navaja izjemo od tega načela zaradi izpolnjevanja varnostnih zahtev in dimenzij zrakoplova ali zato, ker vrata onemogočajo vkrcanje ali prevoz invalidne osebe ali osebe z omejeno mobilnostjo. Na tem področju bi bila potrebna vsaj pregledna politika o možnostih dostopa do zrakoplovov z jasnimi in preglednimi informacijami ob nakupu vozovnice, kar pa trenutno ni praksa.
SL Uradni list Evropske unije C 271/152

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 450/2008 o carinskem zakoniku Skupnosti (Modernizirani carinski zakonik) glede datuma začetka njene uporabe

(COM(2013) 193 final – 2013/0104 (COD))

2013/C 271/30

Evropski parlament in Svet sta 15. oziroma 18. aprila 2013 sklenila, da v skladu s členom 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosita za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 450/2008 o carinskem zakoniku Skupnosti (Modernizirani carinski zakonik) glede datuma začetka njene uporabe

COM(2013) 193 final – 2013/0104 (COD).

Odbor se strinja z vsebino predloga, poleg tega je to vprašanje že obravnaval v svojem prejšnjem mnenju CESE 1297/2012, sprejetem 23. maja 2012 (1), zato je na 490. plenarnem zasedanju 22. in 23. maja 2013 (seja z dne 22. maja 2013) s 161 glasovi za, 2 glasovoma proti in 5 vzdržanimi glasovi sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje in zavzeti enako stališče kot v zgoraj navedenem dokumentu.

V Bruslju, 22. maja 2013 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Henri MALOSSE

(1) UL C 229, 31.7.2012, str. 68.
4.11

Pri uporabi novega davka je treba posebno pozornost namenjati načinom upravljanja, da se čimbolj zmanjša nevarnosti davčnih utaj in izogibanja davkom ter upravne stroške za države članice in davčne zavezance. Zato bi morale tako države članice kot Komisija pri pripravi izvedbenih pravil za postopke plačevanja in preverjanja davkov paziti na to, da so upravni stroški čim nižji, in skrbno preverjati njihov razvoj. Zaradi učinkov tega predloga EESO poziva Komisijo, naj predlaga načine za sodelovanje med finančnimi institucijami nesodelujočih držav in držav članic, ki so upravičene do davka.
5.3

EESO se na splošno strinja z glavno vsebino predloga. Poudariti je treba pozornost, ki se namenja strukturnim oviram za izkoreninjenje revščine v situacijah, ki so povezane z izključenostjo in marginalizacijo; vrednost, ki se namenja dostojnemu delu in vzdržnim davčnim sistemom; željo po univerzalnem in enakem dostopu do socialne zaščite; povezavo med socialno zaščito ter vključujočim in trajnostnim razvojem; vlogo razvojnega sodelovanja v manj razvitih državah in državah s srednjim dohodkom; razsežnost spolov in minimalne ravni socialne zaščite; podporo sodelovanju civilne družbe ter pomen socialnih partnerjev in socialnega dialoga.
2.5

Iz rezultatov programov SES I in SES II (uvedena sta bila leta 2004 oziroma leta 2009) je razvidno, da so načela in splošna usmeritev pobude o enotnem evropskem nebu utemeljeni in da so v teku prizadevanja za optimizacijo pravil v zvezi z upravljanjem zračnega prometa, ki se že obrestujejo. Vendar pa sta programa pokazala tudi številne pomanjkljivosti, ki nastajajo predvsem zato, ker države članice niso jasno določile svojih prednostnih nalog na področju letalstva. Te segajo od vprašanj, kot je ustvarjanje dodane vrednosti za uporabnike zračnega prostora do doseganja čim večjega lastnega dobička iz naslova zračnih operacij ter uporabe letalstva kot orodja za regionalni in mikroekonomski razvoj. Učinkovitost in kakovost izvajanja navigacijskih storitev zračnega prometa v Evropi sta tako še vedno zelo pomanjkljivi, vendar pa za to ni nobenega pojasnila. Tudi sedanja institucionalna ureditev ni najboljša, saj so zanjo značilna številna prekrivanja in vrzeli, različne zainteresirane strani pa nimajo skupne usmeritve. Institucionalni okvir enotnega evropskega neba je zato treba okrepiti.
4.11

Bolj bi se bilo treba posvetiti spodbujanju razvoja decentraliziranih, lokalnih rešitev. Te bi lahko temeljile in bi morale temeljiti na lokalnih prednostih ter vključevati različne tehnologije – poleg vetrne in sončne energije tudi energijo iz biomase (vključno z ostanki) in geotermalno energijo, odvisno od lokalnih razmer. Predpisi, podporni ukrepi in dostop do omrežij morajo biti jasni, enostavni in zanesljivi, da bi na ta način olajšali sodelovanje malih (samo)proizvajalcev. Vzpostavitev lokalnih hibridnih energetskih sistemov, ki so povezani in upravljani s pametnimi omrežji, bi na lokalni ravni omogočil preusmeritev v samozadostnost. Vendar pa ima ta pristop tudi pomanjkljivosti, saj so za izravnavanje odstopanj potrebna večinoma fosilna goriva, dokler ne bo na voljo dejanska dostopna rešitev za shranjevanje električne energije (prim. predavanje Friedricha Wagnerja, Max-Planck-Institut für Plasmaphysik: Features of an electricity supply system based on variable input).
4.8.2

Podnebne spremembe so globalni pojav, ki ima lokalne posledice in zato terja lokalne ukrepe. Ocenjevanje projektov z vidika globalnega vpliva na podnebne spremembe in spoprijemanje s slednjimi sta precejšnja izziva. V tem primeru je treba uporabiti načelo sorazmernosti in zagotoviti usmerjanje na nacionalni in lokalni ravni. Presoja na področju varstva podnebja bi se morala zato osredotočiti na dejanske neposredne vplive projekta na lokalno podnebje (raba zemljišč, vodni viri itd.) in na vplive na regionalni ravni. EESO meni, da je pomembno tudi vprašanje ocene možnosti za ublažitev predvidenih (lokalnih, regionalnih in globalnih) vplivov podnebnih sprememb.
4.13

Člen 22 (Zmogljivost za obdelavo večozemeljskih licenc) vsebuje ključne določbe o drugem vidiku direktive. Kolektivne organizacije, pristojne za izdajanje večozemeljskih licenc, bi morale imeti zadostno zmogljivost za učinkovito in pregledno elektronsko obdelavo podatkov, potrebnih za upravljanje s temi licencami, zaračunavanje uporabnikom, pobiranje prihodkov iz naslova pravic in razporejanje zneskov, do katerih so upravičeni imetniki pravic. EESO pozdravlja podrobne zahteve (odstavek 2) in dejstvo, da so to minimalni pogoji, vendar opozarja na praktične težave, ki se bodo pojavile ob presoji o tem, ali imajo razveljavitveni učinek.
4.1

Načrt za staleže trske sta uradno obravnavala Mednarodni svet za raziskovanje morja (ICES) in Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF) leta 2011. V proces sta bila vključena tudi regionalna svetovalna sveta za Severno morje in za severozahodne vode, ki sta v sodelovanju z znanstvenimi organi oblikovala naslednje ugotovitve: — Načrt za staleže trske ne izpolnjuje osrednjega cilja, tj. zmanjšanja ribolovne smrtnosti trske. — STECF soglaša z mnenjem v panogi, da ne gre pričakovati, da bo stopnja ribolovne smrtnosti sorazmerno sledila spremembam ribolovnega napora. — Celovita analitična ocena obstaja samo za Severno morje. Ocena za zahod Škotske zgolj opisuje gibanja. Ribolovna smrtnost v Severnem morju je dejansko upadla, medtem ko se je biomasa drstitvenega staleža povečala, a ne v skladu s stopnjo, ki jo predvideva načrt. Treba je opozoriti, da sta v načrtu za obnovitev staleža trske iz leta 2004 določena ciljna vrednost ribolovne umrljivosti, ki je že skoraj dosežena, in predvideno desetletno obdobje za obnovitev staležev. — Na zahodu Škotske ostaja ribolovna smrtnost visoka kljub precejšnjemu zmanjšanju ribolovnega napora. Na podlagi tega je mogoče sklepati, da je to posledica drugih dejavnikov, podcenjen pa je tudi učinek plenilskih vrst. — Glede na to, da so uradne ocene staležev že zaradi trajanja procesa vedno zapoznele in da udeleženi ribiči že s svojo presojo po navadi točno predvidijo rezultate, je obnova staleža trske v resnici napredovala veliko bolj, kot kažejo ocene.
3.7

Agenda je pokazala, da potrošniška politika pokriva zelo obsežno področje. To potrjuje, da je treba interese potrošnikov – kot je že opozoril EESO – upoštevati pri pripravi in izvajanju vseh skupnih politik. Vendar pa EESO izraža začudenje, ker agenda ne zajema varstva potrošnikov na zdravstvenem področju, npr. farmacevtskih produktov in zdravstvenih pripomočkov, saj so bili ti v središču pozornost v več državah članicah zaradi škode, ki so jo povzročili potrošnikom in bolnikom. EESO meni, da mora celostna politika varstva potrošnikov obravnavati tudi zdravstveno in farmacevtsko področje z vidikov varnosti, obveščenosti in uveljavljanja pravic potrošnikov.
2.3

Zaradi potreb enotnega trga se s predlogom uredbe: — skuša uskladiti pravila o motornih vozilih, ki so registrirana v eni državi članici, vendar se redno uporabljajo v drugi državi članici, vključno z motornimi kolesi in mopedi (3). Področje uporabe uredbe ne zajema motornih vozil, registriranih v tretjih državah; — določa, da je ponovna registracija potrebna samo v primeru bivanja, daljšega od šest mesecev. Pogoj za to je sprememba običajnega bivališča, tj. središča poslovnih interesov ali osebnih vezi; — prepoveduje obvezno fizično preverjanje (tehnični pregledi), razen če za to obstajajo konkretni razlogi. Fizični pregledi se lahko izvedejo samo, če so podatki o registraciji nepopolni ali si nasprotujoči, če obstaja sum kaznivega dejanja ali v primeru težjih poškodb ali spremembe lastništva. V vseh drugih primerih morajo tehnični pregledi, opravljeni v državi izvora, šteti za veljavne; — zajamejo pravila, ki so potrebna, da se na enotnem trgu vzpostavi enoten pristop k začasnim in poslovnim registracijam; — uskladita čezmejna trgovina in prenos lastništva rabljenih avtomobilov, kar pa se ne nanaša na tretje države.
SL Uradni list Evropske unije C 351/91

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Odločbe Sveta 2008/971/ES glede vključitve gozdnega reprodukcijskega materiala kategorije „kvalificiran“ v področje uporabe navedene odločbe in posodobitvi imena organov, pristojnih za odobritev in nadzor proizvodnje

(COM(2012) 355 final – 2012/172 (COD))

2012/C 351/22

Evropski parlament in Svet sta oba 5. junija 2012 sklenila, da v skladu s členom 43 Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosita za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Odločbe Sveta 2008/971/ES glede vključitve gozdnega reprodukcijskega materiala kategorije „kvalificiran“ v področje uporabe navedene odločbe in posodobitvi imena organov, pristojnih za odobritev in nadzor proizvodnje

COM(2012) 355 final – 2012/172 (COD).

Odbor se strinja z vsebino predloga, zato je na 483. plenarnem zasedanju 18. in 19. septembra 2012 (seja z dne 18. septembra) s 145 glasovi za, 3 glasovi proti in 5 vzdržanimi glasovi sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje.
4.11

Po mnenju EESO bi bilo treba na evropski ravni zagotoviti tesnejše usklajevanje politik in služb Komisije, da bi lahko enoglasno in skladno podprli odločitve podjetij pri prestrukturiranju. 1. Evropska politika zaposlovanja in usposabljanja, politika EU za raziskave in inovacije, politika za podjetja in evropska industrijska politika, energetska in okoljska politika, zeleno gospodarstvo in IKT, pa tudi evropska trgovinska in zunanja politika bi morale zlasti zagotavljati skupno in enotno vizijo za upravo evropskih podjetij in delavce, da bi jih podprli v odločanju za prilagajanje strategij in strokovnosti. 2. Evropske agencije, kot sta Cedefop v Solunu in Eurofound v Dublinu, opazovalne skupine, kot sta Opazovalnica evropskih MSP in Evropski center za spremljanje sprememb, inštituti Skupnega raziskovalnega centra, kot je IPTS v Sevilli, in dejavnosti predvidevanja (foresight), v okviru področja "znanost in družba" 7. okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj, bi morali najti stične in skladne točke ter podjetjem in delavcem zagotoviti jasne in dostopne okvire za spremembe.
5.10

Pomemben vidik izvrševanja MKDSP bo izdajanje spričeval o delu v pomorstvu in izjav o skladnosti dela v pomorstvu, za kar bodo skrbele uprave držav zastave. V skladu s pravilom 5.1.1 Konvencije lahko podpisnice organizacije, kot so klasifikacijski zavodi, pooblastijo za izvajanje inšpekcijskih pregledov ali izdajo spričeval ali oboje. To načelo je upoštevano v zakonodaji EU, in sicer deloma v Direktivi 2009/15/ES o skupnih pravilih in standardih za organizacije, pooblaščene za tehnični nadzor in pregled ladij, ter za ustrezne ukrepe pomorskih uprav ter deloma v Direktivi 2009/21/ES o skladnosti z zahtevami države zastave. Predlog direktive ne opredeljuje dovolj natančno, kakšne so možnosti uprave za prenos nalog priznanim organizacijam, zato EESO predpostavlja, da bodo države članice lahko to uredile z akti o prenosu direktive.
3.10

EESO želi izkoristiti priložnost in izpostaviti eno od večjih ovir za širitev trga – čeprav to ni neposredno povezano z direktivo o preglednosti –, in sicer visoke borzne provizije. Za družbe so stroški uvrstitve v borzno kotacijo in tudi letni stroški, povezani z obstankom na borzi, ki so v obeh primerih precejšnji, dejavnik, ki jih odvrača od uvrstitve na borzo. Zato bi utegnil biti za družbe, ki so pred to odločitvijo, vsak ukrep na tem področju izjemno koristen.
SL Uradni list Evropske unije C 191/142

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o programu Evropske unije za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme in o spremembah Uredbe (ES) št. 106/2008 o programu Skupnosti za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme

(COM(2012) 109 final)

2012/C 191/24

Svet je 26. marca 2012 sklenil, da v skladu s členom 194 Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o programu Evropske unije za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme in o spremembah Uredbe (ES) št. 106/2008 o programu Skupnosti za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme

COM(2012)109 final.

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 480. plenarnem zasedanju 25. in 26. aprila 2012 (seja z dne 25. aprila) s 144 glasovi za in 4 vzdržanimi glasovi sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje.
5.1.7

opozarja na pomen dostopa do informacijske družbe ter informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT), vključno z dostopom do vsebin, kot temeljne pravice invalidov;