Ta predlog za države članice nima novih finančnih posledic. Svet sprejme to uredbo vsako leto, javna in zasebna sredstva za njeno izvajanje pa že obstajajo.

Zadevna uredba Sveta dodeljuje ribolovne možnosti državam članicam. Ob upoštevanju člena 16(6) in (7) ter člena 17 Uredbe (EU) št. 1380/2013 lahko države članice po lastni presoji dodelijo takšne možnosti regijam ali gospodarskim subjektom v skladu z merili iz navedenih členov. Zato imajo države članice na voljo obsežen manevrski prostor za odločitve v zvezi z družbenim/gospodarskim modelom za izkoriščanje dodeljenih ribolovnih možnosti, ki so ga same izbrale.

Predlagani ukrepi so oblikovani v skladu s cilji in pravili skupne ribiške politike ter so skladni s politiko Unije o trajnostnem razvoju.

Cilj tega predloga je določiti ribolovne možnosti za države članice za tržno najpomembnejše staleže rib v Baltskem morju za leto 2017. Zaradi poenostavitve in pojasnitve odločitev o letnih TAC in kvotah so ribolovne možnosti v Baltskem morju od leta 2006 določene v ločeni uredbi.

V skladu z Uredbo (EU) št. 1380/2013 z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki se izkoriščanje živih morskih bioloških virov izvaja na način, ki dovoljuje obnavljanje in ohranjanje populacij lovljenih vrst nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos. Pomembno orodje za dosego tega cilja je letno določanje ribolovnih možnosti v obliki celotnih dovoljenih ulovov (TAC) in kvot.

Ta uredba poenostavlja upravljanje ribištva, saj ribištva ne omejuje več z uvajanjem določenega števila dni, ko so ribiška plovila lahko lovila na morju v prejšnjih letih. To bo zmanjšalo upravno obremenitev držav članic. Kot so ugotovili znanstveniki, brez omejitve ribolovnega napora ne bo ogroženo stanje staleža, saj učinkovito spremljanje izkoriščanja kvot zadošča za nadzorovanje ribolovnega pritiska na staleže.

Predlog ne odraža zgolj kratkoročnih interesov, temveč je del dolgoročnejšega pristopa, s katerim se stopnja ribolova postopno znižuje in ohranja na dolgoročnih trajnostnih ravneh. Posledice pristopa, uporabljenega v predlogu, bodo zato srednje- do dolgoročno stabilen ribolovni napor in višje kvote. Dolgoročne posledice takega pristopa pa bodo predvidoma vodile do bolj trajnostnih ribolovnih dejavnosti in povečanja iztovorjenega ulova.

Skupna količina ribolovnih možnosti v Baltskem morju, izražena v tonah, ki se predlaga za leto 2017, se bo v primerjavi z letom 2016 povečala za 14 % in bo določena na ravni približno 705 tisoč ton. Ko se kvote izračunajo na podlagi staleža, je opaženo povečanje kvot za staleže sleda in papaline v osrednjem in zahodnem Baltskem morju ter v Botnijskem zalivu (v povprečju za 18 %), lososa v osrednjem morskem bazenu (za 10 %) in morske plošče (za 95 %). Medtem je opaženo zmanjšanje za staleže sleda v Riškem zalivu (za 21 %), lososa v Finskem zalivu (za 28 %) ter za vzhodni stalež trske (za 38 %).

Posvetovanja s Svetovalnim svetom za Baltsko morje (BSAC) so potekala na osnovi sporočila Komisije „Posvetovanje o ribolovnih možnostih za leto 2017 v okviru skupne ribiške politike“ (COM(2016) 396 final). Znanstveno osnovo predloga je pripravil Mednarodni svet za raziskovanje morja (ICES). V predlogu so bila obravnavana in v čim večji meri upoštevana predhodna stališča o vseh zadevnih staležih rib, in sicer tako, da niso v nasprotju z obstoječimi politikami in ne povzročajo poslabšanja stanja ranljivih virov.

•Izvedbeni načrti in ureditve spremljanja, ocenjevanja in poročanja

Spremljanje izrabe ribolovnih možnosti v obliki celotnih dovoljenih ulovov (TAC) in kvot je bilo vzpostavljeno z Uredbo Sveta (ES) št. 1224/2009.

•Podrobna obrazložitev specifičnih določb predloga

Predlog določa ribolovne možnosti za leto 2017 za nekatere staleže rib ali skupine staležev rib za države članice, ki lovijo v Baltskem morju.

Obveznost iztovarjanja za staleže, ulovljene pri določenih vrstah ribolova, je začela veljati s 1. januarjem 2015. V Baltskem morju ta ribolov zadeva staleže v okviru TAC in kvot iz te uredbe, in sicer: ribolov malih pelagičnih vrst (staleži sleda in papaline), ribolov lososa (staleži lososa) ter ribolov trske (staleži trske), pri čemer vrste opredeljujejo ribištvo. Od 1. januarja 2017 dalje za vse vrste v ribištvih v vodah Unije v Baltskem morju veljajo omejitve ulova, torej bo tudi za vrste, ki ne opredeljujejo ribištva, vendar so zajete s TAC (npr. morska plošča), veljala obveznost iztovarjanja. Z uvedbo obveznosti iztovarjanja predlagane ribolovne možnosti v skladu s členom 16(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013 odražajo razliko med iztovorjenimi in ulovljenimi količinami. Takšna razlika je bila izvedena za uredbo o ribolovnih možnostih za leto 2015 in se za zgoraj navedene staleže, razen za stalež morske plošče, ne uporablja več. Ribolovne možnosti za stalež morske plošče bodo od leta 2017 dalje odražale razliko med iztovorjenimi in ulovljenimi količinami.

Novi večletni načrt za ribištvo v Baltskem morju je začel veljati 20. julija 2016. Na podlagi določb tega načrta se ribolovne možnosti določijo v skladu s cilji načrta in so v skladu s ciljnimi ravnmi ribolovne umrljivosti, določenimi v njem. V primerih, ko je biomasa staleža nižja od referenčnih točk, določenih v načrtu, se ribolovne možnosti določijo na ravni, ki ustreza ribolovni umrljivosti, ki se sorazmerno zmanjša ob upoštevanju zmanjšanja biomase staleža.

Ribolovne možnosti bi bilo treba določiti tudi v skladu s členom 16(1) (v zvezi z načelom relativne stabilnosti) in 16(4) (v zvezi s cilji skupne ribiške politike in pravili iz večletnih načrtov).

V predlaganih številkah se odražata trenutno znanstveno mnenje in posvetovanje s Svetovalnim svetom za Baltsko morje. Kadar je ustrezno, so se za določitev kvot EU za staleže, ki si jih Unija deli z Rusko federacijo, zadevne količine teh staležev odštele od TAC, ki jih je predlagal ICES.

TAC in kvote, dodeljeni državam članicam, so navedeni v Prilogi I k Uredbi.

Vseh pet pelagičnih staležev (štiri staleže sleda in en stalež papaline), morsko ploščo in lososa v osrednjem morskem bazenu v Baltskem morju je treba v letu 2017 loviti na ravneh največjega trajnostnega donosa, zato predlagani TAC ustrezajo bodisi obema deloma razpona za ribolovno umrljivost na ravni največjega trajnostnega donosa, kot je navedeno v členu 4(2), (3) in (4) Uredbe (EU) 2016/1139, bodisi pristopu največjega trajnostnega donosa, ki ga uporablja ICES. TAC za lososa v Finskem zalivu in vzhodni stalež trske ustrezajo pristopu, ki ga je razvil ICES in ki se uporablja za staleže z omejenimi podatki. Znanstvene ustanove morajo še pojasniti mnenje in TAC za zahodni stalež trske.

Z Uredbo Sveta (ES) št. 847/96 so bili določeni dodatni pogoji za upravljanje TAC iz leta v leto, vključno z določbami glede prilagodljivosti iz členov 3 in 4 za previdnostne oziroma analitske staleže. V skladu s členom 2 Uredbe Svet pri določanju TAC odloči, za katere staleže se člena 3 in 4 ne uporabljata, zlasti na podlagi biološkega statusa staležev. Nedavno je bil s členom 15(9) Uredbe (EU) št. 1380/2013 uveden mehanizem prilagodljivosti za vse staleže, za katere velja obveznost iztovarjanja. Da bi se torej izognili prekomerni prilagodljivosti, ki bi razvrednotila načelo razumnega in odgovornega izkoriščanja živih morskih bioloških virov ter ovirala doseganje ciljev skupne ribiške politike, bi bilo treba pojasniti, da se člena 3 in 4 Uredbe (ES) št. 847/96 uporabljata le, kadar države članice ne uporabljajo vsakoletne prilagodljivosti iz člena 15(9) Uredbe (EU) št. 1380/2013.

2016/0260 (NLE)

Predlog

UREDBA SVETA

o določitvi ribolovnih možnosti za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se za leto 2017 uporabljajo v Baltskem morju

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(3) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

(1)Člen 43(3) Pogodbe določa, da Svet na predlog Komisije sprejme ukrepe o določitvi in dodelitvi ribolovnih možnosti.