[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 28.10.2005

KOM(2005) 546 končno

SPOROČILO KOMISIJE SVETU

o začetku posvetovanj z Mavretanijo v skladu s členom 96 Sporazuma iz Cotonouja

SPOROČILO KOMISIJE SVETU

o začetku posvetovanj z Mavretanij o v skladu s členom 96 Sporazuma iz Cotonouja

Nedavna zgodovina Mavretanije je zaznamovana s številnimi poskusi državnega udara. Tako je po predsedniku Ould Haidallahu leta 1984 prišel na oblast polkovnik Ould Taya.

V začetku 90-ih let je bila pod pritiskom mednarodne skupnosti potrjena nova ustava in uradno priznane politične stranke. Na predsedniških volitvah, ki so bile organizirane leta 1992, je zmagal predsednik; pravilnost kasnejših volitev, zakonodajnih (1996) in predsedniških (1997), pa je dvomljiva. Leta 2001 so bile pod bolj demokratičnimi pogoji organizirane nove zakonodajne volitve in kljub premagujoči večini vladajoče stranke in njenih zaveznikov, je bila izvoljena skupina poslancev iz opozicije. Na zadnjih predsedniških volitvah (2003) so (pred izvolitvijo) aretirali in osvobodili drugega najvišje uvrščenega kandidata, nekdanjega predsednika Ould Haidallaha, nato pa so ga po volitvah spet aretirali.

Zadnji poskusi državnega udara, ki so ga vodile oborožene islamske skupine, so bili junija 2003 in septembra 2004. Domnevnim organizatorjem in državnim islamskim voditeljem ter voditeljem iz „klasične“ politične opozicije so sodili na procesu Ouad Naga. Kljub raznolikosti sodnih primerov, nekaterim nepravilnostim, ki so bile ugotovljene med procesom, in hudim kaznim, ki jih je zahtevala obtožnica, se je proces Ouad Naga končal z zmerno razsodbo. Aprila in maja letos je prišlo do vala aretacij islamskih skupin, kasneje pa do napada teroristov na mavretansko vojaško eskadriljo na severu države. Predsednik je sklenil mobilizirati velik del vojske za boj proti terorističnim skupinam.

Na področju zunanjih odnosov je režim predsednika Ould Taye na začetku vzpostavil stike z Irakom in kasneje z zahodnim svetom. Leta 1999 so bile vzpostavljene tudi diplomatske vezi z Izraelom. Tak okvir je podpiral na veri temelječo opozicijo, ki jo je režim hotel zadušiti. Sicer pa sta zunanja politika Mavretanije, torej njeno nedavno približevanje Združenim državam na področju varnosti in boja proti terorizmu, ter zatiranje na veri temelječe opozicije doma, izzvala napetosti v odnosih z Libijo, Saudsko Arabijo in z drugimi arabskimi državami.

Mavretanija ni niti del ECOWAS (zapustila ga je leta 2000), niti UEMOA, vendar je članica Arabsko-magrebške unije (UMA). Država kot gostja sodeluje v evro–mediteranskem dialogu iz Barcelone in je konec maja 2005 predložila zahtevo za uradno pridružitev.

To je ozadje državnega udara 3. avgusta 2005.

Udar, za katerega razlogi niso povsem znani, so brez prelivanja krvi izvedli vojaki, ki so zelo blizu nekdanjemu predsedniku Ould Tayi. Ti so oblikovali „Vojaški svet za pravico in demokracijo“ (CMJD), kateremu predseduje polkovnik Ely Ould Mohamed Vall, ki je bil v času prejšnjega režima vodja državne varnosti, sestavlja pa ga 15 drugih polkovnikov in en kapetan mornarice.

Svet je razglasil ustavno listino, s katero je ukinil pristojnosti parlamenta, izvoljenega leta 2001. Zakonodajno oblast ta vojaški svet izvaja po odredbi. V skladu z ustavno listino je bila imenovana prehodna vlada, katere poslanci so izstopili iz političnih strank, katerim so pripadali.

Novi režim je sprejelo celotno prebivalstvo, brez razlik med etnijami, politične stranke (vključno s PRDS, stranko nekdanjega predsednika, čeprav je ta stranka režim najprej obsodila) in zmerna islamska gibanja. Vojaški svet je sprejel določeno število javnih obveznosti, ki se odražajo v zakonodajnih ukrepih:

1. Predlaga spremembe ustave, ki bi omejile trajanje in število predsedniških mandatov in preprečile vsako naknadno spremembo glede tega. Po pogovoru z vsemi zadevnimi mavretanskimi strankami se je o teh spremembah treba odločiti na ustavnem referendumu največ 12 mesecev po državnem udaru.

2. Organizira svobodne in pregledne zakonodajne in predsedniške volitve po ustavnem referendumu, vendar najpozneje 24 mesecev po državnem udaru. Člani Vojaškega sveta in nove prehodne vlade se smejo udeleževati dejavnosti in kampanj političnih strank, niti sodelovati na teh volitvah, ki jih bo nadzorovala neodvisna volilna komisija v navzočnosti mednarodnih opazovalcev.

3. Organizira demokratičen prehod, reformo sektorja za pravosodje in dobro upravljanje.

4. Zagotavlja politično svobodo in osvobodi zapornike vesti.

5. Spoštuje mednarodne pogodbe in dogovore, ki jih je ratificirala država.

Vojaški svet je sprejel ustavni odlok, ki potrjuje neprimernost izvolitve članov Sveta in prehodne vlade na volitvah, predvidenih v okviru prehoda v demokracijo. Sicer pa je vlada Združenim narodom predložila prošnjo za pomoč pri ustavnem referendumu ter zakonodajnih in predsedniških volitvah.

Državni udar, ki se je zgodil 3. avgusta, je obsodila mednarodna skupnost in zlasti generalni sekretar Združenih narodov, predsednik komisije Afriške unije (katere organizacija je začasno odstavila Mavretanijo), predsedstvo Evropske unije in Komisija.

Po misiji v Nouakchottu in razvoju razmer je Svet za mir in varnost Afriške unije na svojem sestanku 8. septembra 2005 spodbudil „mavretanske oblasti in druge zadevne udeležence k nadaljevanju skupnih prizadevanj za hitro ponovno vzpostavitev ustavnega reda, k nadaljevanju in poglobitvi dialoga in sodelovanja med vsemi zadevnimi udeleženci ter k utrjevanju demokracije in pravne države v okviru enotnosti in samostojnosti Mavretanije“.

Na dan udara je predsedstvo Evropske unije ponovno obsodilo vsakršne poskuse nasilnega prevzema oblasti ter v deklaraciji Komisije obžalovalo nasilni prevzem oblasti in pozvalo k spoštovanju demokracije in ponovni vzpostavitvi ustavnega reda. V deklaraciji je tudi navedeno, da bo v ustreznem trenutku Komisija ocenila situacijo glede na ustrezne določbe Sporazuma iz Cotonouja, katerega podpisnica je Mavretanija.

Člen 9(2) Sporazuma o partnerstvu AKP–ES iz Cotonouja z dne 23. junija 2000, ki je bil revidiran v Luksemburgu dne 25. junija 2005, opredeljuje bistvene elemente, na katerih temelji partnerstvo. Spoštovanje demokratičnih načel in pravne države podpirajo notranje in mednarodne politike strank ter so del bistvenih elementov Sporazuma. Glede na ta člen in pogoje, pod katerimi se je pojavila politična sprememba v Mavretaniji, Komisija meni, da je treba organizirati pogovore z novimi državnimi organi, zato da se razjasnijo naslednje točke:

1. organizacija volitev, zlasti kar zadeva: (i) pregled volilnih list; (ii) praktične pogoje v zvezi z udeležbo na volitvah; (iii) praktične pogoje v zvezi z vzpostavitvijo samostojne volilne komisije; in (iv) praktične pogoje v zvezi z razporejanjem nalog opazovalcev;

2. trajanje volitev in njihov koledar; dejansko na tej stopnji izgleda, da je maksimalno obdobje, predvideno za izvedbo volitev (24 mesecev), presega čas, potreben za vzpostavitev pripravljalnih nalog, in bi ga zato bilo treba skrajšati;

3. spoštovanje obveznosti, ki so jih sprejele prejšnje vlade v zvezi z dobrim upravljanjem in zlasti v zvezi s: (i) sprejetjem pravil, s katerimi bo zagotovljena preglednost pri upravljanju in razporejanju prihodkov od rudnin in nafte; (ii) liberalizacijo sektorja za kopenski promet; in (iii) preglednostjo upravljanja s proračunom in makroekonomijo;

4. ukrepi, ki jih je treba sprejeti v zvezi z: (i) reformo na področju pravosodja; in (ii) spodbujanjem javnih svoboščin in svobode izražanja.

Takšen dialog bo organom Mavretanije omogočil natančno opredelitev njihovega stališča glede zgoraj navedenih točk, Evropski uniji pa vpogled, kako bi lahko na podlagi dialoga podprla prizadevanja, ki jih je država že izvedla za boljše spoštovanje bistvenih elementov iz revidiranega Sporazma iz Cotonouja.

Zaradi okoliščin, v katerih je prišlo do zamenjave režima v Mavretaniji, ter zaradi oblik politične organizacije, ki so jo vzpostavili novi organi, Komisija meni, da gre za nujen poseben primer, kar na podlagi člena 96(1a) revidiranega Sporazuma iz Cotonouja, upravičuje dejstvo, da ni treba izrabljati možnosti političnega dialoga iz člena 8 tega sporazuma. Kljub temu Evropska komisija pričakuje, da bo z vlado lahko uradno razpravljala o njenih obveznostih, preden bodo sprejeti ustrezni ukrepi. Komisija torej Vojaškemu svetu predlaga, da Islamsko republiko Mavretanijo povabi na posvetovanja v skladu s členoma 9 in 96 revidiranega Sporazuma iz Cotonouja skladno s priloženim osnutkom pisma.

Komisija predlaga, da se v času posvetovanj sodelovanje, ki zdaj poteka v okviru 6., 7., 8. in 9. ERS, lahko nadaljuje pod pogojem, da se spoštuje posebne pogoje iz finančnih konvencij. Predlaga tudi, da se priprave na sodelovanje, ki lahko prispevajo k ponovni vzpostavitvi demokracije in izboljšanju vlade, nadaljujejo.

PRILOGA

Bruselj,

Njegova ekscelenca gospod Sidi Ahmed Ould Boubacar Predsednik vlade Islamske republike Mavretanije NouakchottMavretanija

OSNUTEK

Gospod predsednik vlade,

v svoji deklaraciji z dne 3. avgusta 2005 je glede državnega udara, ki se je zgodil v Mavretaniji, predsedstvo Evropske unije ponovno opomnilo na obsodbo vseh poskusov nasilnega prevzema oblasti.

Isti dan je Evropska komisija v deklaraciji obžalovala nasilen prevzem oblasti in pozvala k spoštovanju demokracije in pravnega ustavnega okvira.

Zaradi okoliščin, v katerih se je zamenjal režim v Mavretaniji, in zaradi sprejetih prehodnih oblik politične organizacije Evropska unija meni, da so bili kršeni bistveni elementi revidiranega Sporazuma iz Cotonouja. EU meni, da gre za poseben nujni primer, kar na podlagi člena 96(1a) istega sporazuma upravičuje dejstvo, da ni treba izrabljati možnosti iz člena 8 za politični dialog.

Kljub temu Evropska komisija pričakuje, da bi lahko uradno razpravljala z vlado o njenih obveznostih preden bodo sprejeti ustrezni ukrepi. V čast nam je v imenu Skupnosti in držav članic EU vašo državo povabiti na posvetovanja v skladu s členom 96 revidiranega Sporazuma iz Cotonouja zaradi poglobljene preučitve položaja in morebitnega posredovanja. EU ta posvetovanja spodbuja v konstruktivnem duhu dialoga.

Ta posvetovanja bi morala mavretanski strani omogočiti natančno opredelitev programa prehodne vlade in zlasti:

- elementov, ki zadevajo trajanje zakonodajnih in predsedniških volitev ter ponovno vzpostavitev ustavnega okvira;

- ukrepe, ki jih je treba sprejeti za dobro politično in gospodarsko upravljanje, za reformo pravosodja ter spodbujanje javnih svoboščin in svobode izražanja.

Predlagamo, da bi kmalu po skupni določitvi datuma ta posvetovanja potekala v prostorih Sveta Evropske unije v Bruslju.

Prosimo, sprejmite izraze našega najglobljega spoštovanja.

Za Svet Za Komisijo

Kopije : | Predsednik Odbora veleposlanikov AKP |

Generalni sekretar skupine držav AKP |