Ključni rezultati in napredek pri doseganju ciljev Komisije v povezavi s komunikacijo, zlasti z dejavnostmi korporativnega komuniciranja, so na voljo v letnem poročilu o dejavnostih GD COMM za leto 2016.

Proračunska sredstva, dana na voljo za ukrepe za informiranje pod proračunsko vrstico 05 08 06, ki so bila prvotno predvidena v sklepu o financiranju, so v letih 2015 in 2016 znašala po 8 milijonov EUR (vključno s 4 milijoni EUR prispevka GD AGRI za kampanjo Komisije o korporativnem komuniciranju). Začasna razčlenitev med javnim naročanjem (ukrepi, sprejeti na pobudo Komisije) in nepovratnimi sredstvi (sofinanciranimi ukrepi) je bila naslednja:

V obdobju 2015–2016 je Komisija še naprej razvijala svoje dejavnosti korporativnega komuniciranja na podlagi svojih desetih političnih prednostnih nalog, s posebnim poudarkom na naložbah, gospodarski rasti in ustvarjanju delovnih mest. Sredstva so bila zbrana iz različnih programov porabe za financiranje prednostnih nalog na področju komuniciranja, ki temeljijo na splošnih ciljih Evropske unije. Leta 2015 (tako kot leta 2014) so službe Komisije, vključno z GD za kmetijstvo in razvoj podeželja (GD AGRI), prispevale k izvajanju tega skupnega pristopa. Od konca leta 2015 in v letu 2016 so se okrepila prizadevanja za seznanitev deležnikov in širše javnosti z oprijemljivimi koristmi, ki jih EU zagotavlja državljanom. Poudarek je bil na ozaveščanju javnosti o EU kot celoti, njeni vlogi, vrednotah, političnih prednostnih nalogah in njenih prizadevanjih za spoprijemanje z današnjimi izzivi.

V skladu s členom 45(5) Uredbe je treba poročilo o izvajanju ukrepov za informiranje iz Uredbe Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti vsaki dve leti. To je sedmo tako poročilo.

Prvi pododstavek člena 45(1) Uredbe določa, da je financirano zagotavljanje informacij „namenjeno zlasti temu, da pomaga razložiti, izvajati in razvijati SKP ter da osvešča javnost o vsebini in ciljih te politike, z informacijskimi kampanjami ponovno vzpostavlja zaupanje potrošnikov po krizah, obvešča kmete in druge osebe, ki so aktivne na podeželju, ter spodbuja evropski model kmetijstva in ga približa državljanom“. Zadnji pododstavek člena 45(2) določa, da ti ukrepi „prispevajo tudi k obveščanju institucij o političnih prednostnih nalogah Unije, kolikor so te prednostne naloge povezane s splošnimi cilji te uredbe“.

To poročilo se nanaša na izvajanje ukrepov za informiranje v zvezi s skupno kmetijsko politiko (SKP) za leti 2015 in 2016 iz člena 45 Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike (v nadaljevanju: Uredba).

Reforma skupne kmetijske politike, ki je bila sprejeta leta 2013, je začela veljati 1. januarja 2015. V obdobju poročanja o ukrepih za informiranje je bil močan poudarek na krepitvi razumevanja javnosti glede reformirane SKP in njenega prispevka k spoprijemanju z izzivi, ugotovljenimi v strategiji Komisije Evropa 2020, kar zadeva večjo konkurenčnost ter trajnostno politiko za kmetijstvo in razvoj podeželja. Vložena so bila prizadevanja za širjenje informacij o prispevku navedene politike k zaposlovanju v kmetijsko-živilskem sektorju, in sicer z doseganjem okoljskih koristi, spodbujanjem znanja in inovacij ter s spodbujanjem učinkovite rabe virov.

Kmetijski sektor EU se je v obdobju, v katerem so potekala pogajanja o reformi, spoprijemal z večjimi izzivi. Nestanovitnost cen kmetijskih proizvodov in negotovost na trgu sta skupaj z geopolitičnim razvojem dogodkov spodbudila k živahni javni razpravi o gospodarskih možnostih za kmetijstvo in podeželska območja. Poleg tega je bilo treba dodatno obravnavati izzive, kot so vloga navedenega sektorja pri obvladovanju podnebnih sprememb, skupaj z njegovo zmožnostjo izkoriščanja novih priložnosti, na primer na področjih zdravja, trgovine ali biogospodarstva. V tem obdobju je bilo torej obravnavanje prihodnjih izzivov za sektor ključno za razvoj ukrepov za informiranje o SKP.

Okrepljena so bila prizadevanja za nadaljnji razvoj sinergij z različnimi partnerji na področju komunikacije o kmetijstvu in razvoju podeželja, vključno z deležniki. GD AGRI je še naprej poglabljal sodelovanje z drugimi službami Komisije, predstavništvi Komisije v državah članicah EU, drugimi institucijami EU in mrežami, kot so informacijska središča službe Europe Direct in Evropska mreža za razvoj podeželja.

Kar zadeva spremljanje in vrednotenje ukrepov za informiranje, je GD AGRI upošteval ugotovitve iz zunanje ocene, da bi bilo treba izboljšati postopke in prakse, povezane z določanjem ciljev, ter spremljanje rezultatov in vrednotenje učinkov izvedenih komunikacijskih ukrepov. V zvezi s tem so bili postopki, ki se nanašajo na načrtovanje in vrednotenje ukrepov za informiranje, pregledani, smernice za vrednotenje komunikacijskih ukrepov pa so bile leta 2015 posodobljene.

1. Nepovratna sredstva (sofinancirani ukrepi za informiranje, sprejeti na pobudo organizacij tretjih oseb)

V členu 45 (ukrepi za informiranje) Uredbe sta predvideni dve vrsti ukrepov, ki se bodo financirali z nepovratnimi sredstvi, tj. letni delovni programi ali drugi specifični ukrepi, ki jih predstavijo tretje osebe. Posebni ukrepi za informiranje se nanašajo na časovno in prostorsko omejene informativne dogodke, ki se izvajajo na podlagi enotnega proračuna. Letni delovni program je sklop od dveh do petih posebnih ukrepov za informiranje. Za leti 2015 in 2016 je bilo odločeno (kot v predhodnih letih), da se zaradi poenostavitve sheme nepovratnih sredstev in zagotovitve usklajenosti različnih komunikacijskih ukrepov za sofinanciranje ohranijo le posebni ukrepi za informiranje.

Za leto 2015 je bil cilj razpisa za zbiranje predlogov zagotoviti informacije o reformirani SKP in njenih treh temeljnih elementih: varnosti hrane, trajnostnem upravljanju naravnih virov in razvoju podeželskih območij. Za leto 2016 so se s tem spodbudili ukrepi za informiranje o prihodnjih izzivih v kmetijstvu, vključno s trajnostnim razvojem, posodobitvijo evropskega kmetijstva in širšim podeželskim gospodarstvom. Politične smernice Komisije so bile osrednjega pomena v postopku priprave razpisov za zbiranje predlogov:

https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/juncker-political-guidelines-speech_sl.pdf

V obeh letih je bilja ciljna skupina širša javnost (zlasti mladi na mestnih območjih) ter kmetje in druge osebe, ki so aktivne na podeželju.

Za zgoraj navedene ukrepe je bila določena 50-odstotna najvišja stopnja financiranja upravičenih stroškov. Leta 2015 je bilo polovično sofinanciranih 15 ukrepov. V okviru razpisa za leto 2016 je bilo financiranih 18 ukrepov, kar skupaj pomeni 33 sofinanciranih ukrepov za obdobje 2015–2016. Nepovratna sredstva so bila dodeljena za ukrepe, kot so informacijske kampanje s precejšnjim nadnacionalnim in multimedijskim vidikom, ter ukrepe, v okviru katerih je bil poudarjen trajnostni razvoj, pri čemer je bila posebna pozornost namenjena mrežnemu povezovanju na ravni EU. Drugi ukrepi ozaveščanja, ki se izvajajo na nacionalni ali lokalni ravni, so bili pogosto tesno povezani s potrebami kmetijskega razvoja na terenu. Pri ukrepih, ki so bili namenjeni zlasti mladim in širši javnosti, so bila za povezovanje s ciljnimi skupinami uporabljena najnovejša spletna orodja in orodja družbenih medijev.

Projekte so izvajali nacionalna kmetijska in podeželska združenja, nevladne organizacije na nacionalni ravni in ravni EU, dejavne na področjih okolja, razvoja podeželja in ekološkega kmetovanja, medijske organizacije, delujoče na regionalni, nacionalni, evropski in globalni ravni, ter lokalni in nacionalni javni organi.

Delovni dokument služb Komisije, priložen k temu poročilu, vsebuje več podrobnih informacij o nepovratnih sredstvih, dodeljenih v obdobju poročanja, vključno s številom uspešnih vlog po državah članicah.

Razpisi za zbiranje predlogov so vložnike vlog za nepovratna sredstva spodbudili k prizadevanjem za ustreznejšo opredelitev ciljnih skupin, boljše širjenje informacij in analizo učinka ukrepov glede števila neposredno in posredno doseženih oseb. Vložniki so morali za svoje predlagane ukrepe predložiti podrobne načrte, vključno z izvajanjem projekta, pošiljanjem sporočil in merjenjem učinkovitosti. V obdobju poročanja je pomembno poudariti, da je precej sofinanciranih ukrepov doseglo širšo javnost in ne le neposrednih udeležencev, kar je bilo mogoče zaradi multiplikacijskega učinka specializiranih medijev in tiska ter večje uporabe spleta in družbenih medijev kot orodij razširjanja.