OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.Ozadje predloga

Ta sklep zajema uporabo Solidarnostnega sklada Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Solidarnostni sklad EU) v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 2012/2002 (v nadaljnjem besedilu: Uredba) v znesku 319 192 359 EUR za zagotavljanje pomoči Hrvaški po vrsti potresov, ki so se zgodili med 28. decembrom 2020 in 21. februarjem 2021.

To uporabo sklada dopolnjuje zahtevek DEC št. 28/2021, v katerem je predlagana prerazporeditev zneska v višini 277 866 852 EUR iz rezervne vrstice rezerve za solidarnost in nujno pomoč v operativno proračunsko vrstico Solidarnostnega sklada EU, tako v obveznostih kot v plačilih. Te odobritve bodo uporabljene za plačilo preostalega zneska Hrvaški, in sicer po odbitku že izplačanega predplačila v višini 41 325 507 EUR.

2.Informacije in pogoji

2.1Hrvaška – potresi, ki so se začeli 28. decembra 2020

28. decembra 2020 je močan potres (magnitude 5,0 ML in intenzitete VI–VII po evropski makroseizmični lestvici) prizadel območje Petrinje z epicentrom v bližini mesta Petrinja. To je bil le predpotresni sunek potresa, ki se je zgodil naslednji dan. 29. decembra 2020 je potres z magnitudo 6,2 ML prizadel širše območje Petrinje, prišlo pa je do žrtev in večje škode. Najbolj prizadeta območja so bila mesta Sisak, Petrinja in Glina z okoliškimi vasi. V središču Siska je bilo v različnem obsegu poškodovanih 90 % stavb. Škoda je bila zabeležena tudi v Karlovški in Zagrebški županiji. 30 decembra 2020 je bilo zabeleženih več popotresnih sunkov magnitud 2,7 ML–5,2 ML. Po prvih sunkih je vrsta popotresnih sunkov prizadela območje epicentra, pri čemer je bilo v prvih nekaj mesecih zabeleženih več kot 4 000 popotresnih sunkov.

Republika Hrvaška je nato zaprosila za finančno pomoč iz Solidarnostnega sklada Evropske unije v zvezi z vrsto potresov, ki so se zgodili med 28. decembrom 2020 in 21. februarjem 2021.

Službe Komisije so temeljito proučile vlogo v skladu z Uredbo, zlasti s členi 2, 3 in 4 Uredbe. Povzetek najpomembnejših elementov ocene sledi v nadaljevanju:

(1)Republika Hrvaška (v nadaljnjem besedilu: Hrvaška) je 18. marca 2021 vložila vlogo za prispevek iz Solidarnostnega sklada Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Solidarnostni sklad) v zvezi z vrsto potresov, ki so se začeli 28. decembra 2020.

(2)Vloga je bila predložena v obdobju 12 tednov od nastanka prve škode, ki jo je povzročila nesreča, in vsebuje vse informacije, ki se zahtevajo v členu 4 Uredbe.

(3)Potres je naravnega izvora, zato spada na področje uporabe Solidarnostnega sklada EU.

(4)Hrvaški organi skupno neposredno škodo ocenjujejo na 5 508 740 811 EUR. Ta znesek predstavlja 10,21 % bruto nacionalnega dohodka (BND) Hrvaške in presega prag za večjo nesrečo za uporabo sredstev Solidarnostnega sklada EU v višini 323,774 milijona EUR (0,6 % BND Hrvaške leta 2021); nesreča torej izpolnjuje merila za večjo naravno nesrečo in tako spada na glavno področje uporabe Uredbe.

(5)Skupna neposredna škoda je osnova za izračun zneska finančnega prispevka iz Solidarnostnega sklada EU. Finančni prispevek se lahko uporabi samo za bistvene nujne operacije, kakor so opredeljene v členu 3 Uredbe.

(6)Hrvaški organi v svoji vlogi podrobno opisujejo potres in škodo. V potresu z magnitudo 6,2 z dne 29. decembra 2020, ki je prizadel širše območje Petrinje, je bilo sedem smrtnih žrtev, desetine ranjenih oseb, povzročil pa je tudi večjo škodo: čutiti ga je bilo mogoče na zelo širokem območju, vključno s Slovenijo, Bosno in Hercegovino ter Madžarsko. Ta potres je škodo na stavbah razen na območju epicentra povzročil tudi na zelo širokem območju na celotnem ozemlju Hrvaške. Prizadel je tudi stavbe, ki jih je že poškodoval potres v Zagrebu 22. marca 2020, zaradi česar ni bilo enostavno ugotoviti, ali je prišlo do nove škode na že tako ranljivih stavbah. V kombinaciji z vrsto zabeleženih 4 000 popotresnih sunkov se je ta potres prelevil v največjo potresno katastrofo na Hrvaškem v njenem najnovejšem obdobju. Hrvaška vlada je 4. januarja 2021 razglasila stanje naravne nesreče (potres) na območju Siško-moslavinske, Zagrebške in Karlovške županije.

(7)Ocenjuje se, da je bilo zaradi vrste potresov decembra 2020 in popotresnih sunkov najbolj prizadetih 1,55 milijona ljudi (več kot tretjina celotnega prebivalstva Hrvaške). Najpogostejša kategorija poškodovanih stanovanjskih objektov so bili družinski domovi, saj predstavljajo največji del celotnega stanovanjskega fonda. Stanovanjski sektor predstavlja 72 % vseh poškodovanih stavb, preostalih 28 % pa je razpršenih po drugih sektorjih. 85,25 % poškodovanih stanovanjskih enot je v Siško-moslavinski županiji. Veliko ljudi je ostalo brez doma, saj je škoda, ki jo je utrpel stanovanjski sektor, večja kot škoda v vseh drugih sektorjih skupaj.

(8)Potresi so povzročili znatno škodo na izobraževalni infrastrukturi (skupaj je bilo poškodovanih 271 stavb) ter na arhitekturni dediščini in kulturni infrastrukturi v prizadetih upravnih enotah. Najhujša škoda je nastala v splošni bolnišnici v Siško-moslavinski županiji, ki je glavni ponudnik zdravstvenih storitev v regiji. Potres je precej poškodoval skoraj vse bolnišniške stavbe v Sisku in Petrinji, zaradi česar niso varne za bolnike. Skupaj je bilo poškodovanih 324 stavb, ki so jih uporabljali organi državne uprave in druge institucije. Med poškodovanimi stavbami jih je šest razvrščenih kot kulturna dediščina.

(9)Neodvisna ocena, ki so jo izvedle službe Komisije, je potrdila prizadeto območje in skupno število izpostavljenih oseb, kot je navedeno v vlogi. Aktivacija hitrega kartiranja na podlagi storitve Evropske komisije v okviru programa Copernicus za ravnanje v izrednih razmerah je omogočila izvedbo analize satelitskih posnetkov zelo visoke ločljivosti. Analiza je potrdila škodo na stavbah v mestih Petrinja, Sisak in Glina ter potrdila prostorsko porazdelitev škode, prijavljene v vlogi. V posebni analizi, ki jo je izvedlo Skupno raziskovalno središče, je bilo ugotovljeno, da je v primerjavi s potresom 22. marca 2020 z epicentrom bližje Zagrebu učinek potresa v Petrinji bistveno večji (skoraj dvakrat tolikšen) v smislu izpostavljenega prebivalstva in pozidanih območij, vendar je zaradi nižjih stroškov obnove in manjšega števila stavb zgodovinske vrednosti to povzročilo bistveno nižji znesek skupne neposredne škode. Ocena Komisije je potrdila verodostojnost obsega skupne neposredne škode, kakor so jo ocenili hrvaški organi.

(10)Hrvaška je stroške nujnih operacij in operacij za okrevanje, ki so upravičene na podlagi člena 3(2) Uredbe, ocenila na 1,66 milijarde EUR ter jih razčlenila ločeno po vrstah operacij. Največji delež se nanaša na stroške začasne nastanitve (več kot 368 milijonov EUR), nujne sanacije prizadetih naravnih območij, da se preprečijo neposredni učinki erozije tal (več kot 304 milijone EUR), in čiščenja prizadetih območij (več kot 228 milijonov EUR).