Sklepi o cepljenju kot enem najučinkovitejših orodij za preprečevanje bolezni in izboljšanje javnega zdravja

(2022/C 484/05)

Uvod

Cepljenje velja za eno najučinkovitejših orodij na področju javnega zdravja pri preprečevanju nalezljivih bolezni in blaženju njihovih najškodljivejših posledic. Cepljenje ni pomembno le za otroke, temveč je pomembno tudi z vseživljenjskega vidika. Razvoj cepiv je bil velik premik v zgodovini medicine in je pomembno vplival na javno zdravje. Cepljenje je preprečilo številne bolezni, s čimer se je zmanjšalo breme za zdravstvene sisteme in preprečilo med približno 3,5 in 5 milijonov smrti letno (1). Bolezen črnih koz je bila s cepljenjem celo izkoreninjena.

In vendar je cepljenje danes žrtev lastnega uspeha. Nekateri ljudje se namreč ne zavedajo več posledic nalezljivih bolezni, ki zaradi shem cepljenja niso več prisotne, zato mnogi celo dvomijo o pomenu cepljenja. V številnih regijah po vsej EU stopnje precepljenosti padajo precej pod priporočene ravni. V takšnih razmerah se lahko nalezljive bolezni hitro vrnejo. Primer tega je epidemija ošpic, ki je v zadnjih letih izbruhnila v številnih evropskih državah.

V zadnjih nekaj desetletjih je bila pripravljenost ljudi, da se odločijo za varna, učinkovita, priporočena in razpoložljiva cepiva, postavljena pod vprašaj. Svetovna zdravstvena organizacija (SZO) oklevanje pri cepljenju uvršča med deset največjih groženj svetovnemu zdravju. Gre tudi za problematiko, ki se spreminja glede na okoliščine, državo in vrsto zadevnega cepiva, zato se je z njo še toliko težje spopadati. Enotne rešitve ni, zato so potrebna trajna prizadevanja za izboljšanje dialoga z državljani, razumevanje njihovih pomislekov in razvoj prilagojenih strategij cepljenja, skupaj s ciljno usmerjenimi komunikacijskimi kampanjami.

S pandemijo COVID-19 sta obseg in razsežnost tega vprašanja postala še toliko bolj izrazita. Na oklevanje pri cepljenju proti COVID-19 so močno vplivali različni dejavniki, med njimi predvsem pomisleki glede varnosti in učinkovitosti cepiva. Čeprav v nekaterih državah članicah EU kampanje cepljenja proti COVID-19 niso pripomogle k zelo visokim stopnjam precepljenosti, so bili rezultati v nekaterih delih Evropske unije zelo uspešni.

Spodbudno je, da je pandemija prispevala tudi k razvoju številnih pomembnih rešitev in orodij, ki jih lahko že danes uporabljamo. Pomemben napredek je bil dosežen med drugim na področju digitalizacije, in sicer z zbiranjem in izmenjavo podatkov na ravni EU ter uvedbo digitalnega COVID potrdila EU, pomembnega mejnika, ki je vzpostavil svetovni standard kot del javnozdravstvenih ukrepov za zajezitev širjenja pandemije. Strategija EU za cepiva proti COVID-19 (2), ki ji je sledila vzpostavitev Organa za pripravljenost in odzivanje na izredne zdravstvene razmere (HERA), je prav tako pomemben korak k zagotavljanju razvoja, javnega naročanja, nakupa in distribucije zdravstvenih protiukrepov na ravni EU, na primer cepiv in terapevtikov. Še en enako pomemben dosežek je bila vzpostavitev evropske zdravstvene unije, namenjene krepitvi pripravljenosti in odzivanja ključnih agencij na krize.

Izkušnja pandemije COVID-19 bi nas morala naučiti, kako zagotoviti ustrezno pripravljenost na prihodnje krize na področju javnega zdravja. V zvezi s tem lahko izziv za javno zdravje predstavljajo tokovi razseljenih oseb v EU, v prvi vrsti za njih same, a tudi za države članice, ki bi morale v skladu z nacionalno zakonodajo vse te osebe vključiti v svoje strategije cepljenja. Poleg tega bi se morali osredotočiti na posledice podnebnih sprememb za javno zdravje, ki bi lahko bile daljnosežne, z morebitnimi spremembami glede razpona prenosa nalezljivih bolezni, zlasti vektorskih, kot so hantavirus, klopni encefalitis, borelioza in malarija.

Zato bi morale države članice okrepiti skupna prizadevanja na podlagi Priporočila Sveta o okrepljenem sodelovanju v boju proti boleznim, ki jih je mogoče preprečiti s cepljenjem, iz leta 2018 (3) in izkušenj, pridobljenih v zadnjih letih pandemije COVID-19.

Čeprav so za storitve, programe in politike cepljenja odgovorne države članice, bi te lahko zaradi čezmejne narave nalezljivih bolezni in skupnih izzivov, s katerimi se zlasti v kontekstu pandemije COVID-19, migracij ali izbruha opičjih koz soočajo nacionalni programi imunizacije, imele koristi od še bolj usklajenega pristopa EU k preprečevanju in omejevanju širjenja epidemij in bolezni, ki jih je mogoče preprečiti s cepljenjem.

Spopadanje z oklevanjem pri cepljenju: nevarnosti napačnih informacij in dezinformacij ter potreba po povečanju zaupanja javnosti v cepiva

SVET EVROPSKE UNIJE –

1. OPOZARJA, da naj bi bila v skladu s členom 168 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) dejavnost Unije, ki naj bi dopolnjevala nacionalne politike, usmerjena v izboljševanje javnega zdravja, preprečevanje telesnih in duševnih obolenj in bolezni ter preprečevanje vzrokov, ki ogrožajo telesno in duševno zdravje ljudi.

2. PRIZNAVA, da programi cepljenja sicer sodijo v pristojnosti držav članic, vendar ima lahko bolj usklajen pristop EU na splošno zaradi čezmejne narave bolezni, ki jih je mogoče preprečiti s cepljenjem, dodano vrednost.

3. UGOTAVLJA, da so temeljni vzroki oklevanja pri cepljenju različni. Različne situacije, na primer rutinsko cepljenje z dobro znanimi cepivi ali cepljenje v času zdravstvene krize, kot je pandemija COVID-19, ko se uporabljajo novo razvita cepiva, zahtevajo različne rešitve.

4. PRIZNAVA, da so se med pandemijo COVID-19 jasno pokazala tveganja in izzivi, ki jih za našo družbo predstavljajo napačne informacije in dezinformacije. „Informacijska epidemija“ – pretirana količina informacij, tudi napačnih ali zavajajočih, ki se pojavi v digitalnem in fizičnem okolju v času izbruha bolezni ( 4 ) – je bila eden od ključnih dejavnikov za povečanje tveganja za zdravje ljudi, zdravstvene sisteme in učinkovito krizno upravljanje.

6. OPOZARJA NA sklepe Sveta o krepitvi odpornosti in preprečevanju hibridnih groženj, tudi dezinformacij v okviru pandemije COVID-19 ( 10 ) , Priporočilo Sveta o okrepljenem sodelovanju v boju proti boleznim, ki jih je mogoče preprečiti s cepljenjem ( 11 ) , ki se osredotoča na vprašanji oklevanja pri cepljenju in dezinformacij, ki preusmerjajo pozornost javnosti od koristi cepljenja k nezaupanju v znanost in strahu pred možnimi neželenimi učinki, ter SE SEZNANJA s časovnim načrtom ( 12 ) Evropske komisije za izvajanje ukrepov na podlagi priporočila in dejavnosti skupnega ukrepa za cepljenje ( 13 ) , ki daje priporočila in oprijemljiva orodja za odločnejše odzivanje na izzive v zvezi s cepljenjem, vključno s spodbujanjem naklonjenosti cepljenju.

7. OPOZARJA NA poročilo Komisije o stanju zaupanja v cepljenje v EU in Združenem kraljestvu, ki je bilo objavljeno 11. decembra 2020 ( 14 )

8. OPOZARJA NA poročilo o boju proti napačnim informacijam o cepivih na spletu v EU, ki ga je 29. junija 2021 objavil Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC) ( 15 ) in v katerem je obravnavana dokazna podlaga za boj proti napačnim informacijam o cepivih na spletu v EU, in IZPOSTAVLJA Evropski informacijski portal za cepljenje ( 16 ) pod okriljem ECDC, ki zagotavlja točne in posodobljene dokaze o cepljenju ter pregled mehanizmov EU za zagotavljanje varnosti in učinkovitosti cepiv.

9. OPOZARJA NA Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 851/2004 o ustanovitvi Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni ( 17 ) ter POZDRAVLJA splošno vlogo in prispevek ECDC, tudi pri lajšanju boja proti napačnim informacijam in dezinformacijam v zvezi s cepljenjem ter krepitvi zaupanja v cepiva, na primer s tečaji e-učenja o tem, kako obravnavati napačne informacije o cepljenju na spletu ( 18 )

10. POZDRAVLJA program EU za zdravje, ki ambiciozno spodbuja vseevropsko in medsektorsko preprečevanje kriz, s posebnim poudarkom na izboljšanju stopnje precepljenosti v državah članicah, zlasti z zagotavljanjem sredstev za kampanje ozaveščanja in komunikacijske dejavnosti, ki so namenjene tako splošni javnosti kot posebnim skupinam, za preprečevanje in odpravo oklevanja pri cepljenju, napačnih informacij in dezinformacij.

11. POZDRAVLJA ukrepe v okviru pobude Obzorje 2020 za boj proti napačnim informacijam o cepivih in razvoj orodij za izboljšanje stopnje precepljenosti ter ukrepe v okviru programa Obzorje Evropa, namenjene zagotavljanju dokazov za lažje spopadanje z napačnimi informacijami in dezinformacijami.

12. POZDRAVLJA program cepljenja do leta 2030 ( 19 ) , ki ga je Svetovna zdravstvena organizacija objavila 1. aprila 2020 in katerega cilj je odpraviti oklevanje pri cepljenju z razvojem zanesljivih in inovativnih strategij za spopadanje z napačnimi informacijami o cepivih ter omejevanje njihovega širjenja in negativnih učinkov.

13. POUDARJA potrebo po stalni analizi in obveščanju javnosti o posameznih tveganjih in koristih cepljenja v različnih rizičnih skupinah in med tistimi, ki na primer zaradi družbenih, kulturnih ali jezikovnih izzivov nimajo zadostnih virov informacij.

14. POZIVA DRŽAVE ČLANICE, NAJ: — uporabijo interdisciplinarno strokovno znanje (vključno s strokovnjaki za javno zdravje, strokovnjaki za digitalno zdravje, specialisti za obveščanje, strokovnjaki za družbene medije in strokovnjaki za vedenje ljudi), da bi okrepile prizadevanja za boj proti napačnim informacijam in dezinformacijam v zvezi s cepivi, ter naj uporabijo močnejši, z dokazi podprt in bolj strateški pristop k obveščanju o cepivih, pri čemer bodo sporočila udeleženih strani medsebojno usklajena.

15. POZIVA KOMISIJO, NAJ: — brez podvajanja z obstoječimi pobudami in s čim manjšim upravnim bremenom za države članice ustanovi strokovni forum na temo oklevanja pri cepljenju, ki bo platforma za združevanje strokovnjakov z vseh zadevnih področij, da bi razpravljali, izmenjevali najboljše prakse, spremljali dejavnosti projekta „skupni ukrep o cepljenju“, ki presegajo sam projekt, ter zlasti olajšali in pospešili komunikacijo z agencijami EU, da bi zagotovili smernice o tem, kako povečati stopnjo precepljenosti po vsej Evropski uniji; — po potrebi okrepi usklajevanje med politikami EU o cepljenju in boju proti dezinformacijam, da bi podprli učinkovitejši celostni pristop, vključno z objavo sporočila Komisije o spopadanju z oklevanjem pri cepljenju; — skupaj z ECDC državam članicam na zahtevo zagotovi nezavezujoča prilagojena priporočila in smernice o tem, kako se spopasti z oklevanjem pri cepljenju, ob upoštevanju nacionalnih posebnosti; — na prošnjo države članice svetuje tistim, ki so odgovorni za nacionalne programe imunizacije v državah članicah, o uporabi vseh ustreznih programov in instrumentov EU za ciljno usmerjene kampanje cepljenja in o tem, kako te kampanje oceniti.

16. POZIVA DRŽAVE ČLANICE IN KOMISIJO, NAJ: — vzpostavijo priložnosti za usposabljanje (usposabljanje na področju komunikacije in družbenih medijev), da bi se zdravstveni delavci in strokovnjaki za obveščanje na področju zdravja bolje seznanili z učinkovitimi tehnikami in orodji za boj proti napačnim informacijam in dezinformacijam v zvezi s cepivi, tudi na spletu, da bi razvili komunikacijske strategije ali da bi se zagotovila učinkovita komunikacija med zdravstvenimi delavci in državljani o koristih cepljenja (skupno odločanje), pri čemer bi sodelovali „koalicija za cepljenje“ ter združenja zdravstvenih delavcev in študentov na nacionalni ravni; — spodbujajo dejavnosti ozaveščanja o koristih cepljenja, tudi s partnerstvi z izobraževalnim sektorjem, socialnimi partnerji in ukrepi, usmerjenimi v medije, pri čemer se posebna pozornost nameni odgovornostim in vlogi platform družbenih medijev; — podprejo nacionalne politike, ki bodo zagotovile pravične, dostopne in privlačne storitve cepljenja za vse upravičene osebe ter zagotovile, da cepljenje ne bo postalo zamujena priložnost.

Krepitev sodelovanja EU pri pripravi na prihodnje izzive: opiranje na najboljše prakse in pridobljene izkušnje

17. UGOTAVLJA, da je pandemija COVID-19 močno in kot še nikoli doslej vplivala na politike cepljenja na evropski in nacionalni ravni. Čeprav je bila naklonjenost cepivu proti COVID-19 v nekaterih državah članicah visoka, v številnih ta naklonjenost ni bila zadostna. Pospešil se je tudi razvoj novih orodij in rešitev, na podlagi katerih lahko EU spodbuja sodelovanje pri strategijah cepljenja in programih imunizacije.

18. POUDARJA koristi okrepljenega sodelovanja EU pri preprečevanju nezaupanja v cepiva in spodbujanju večje stopnje precepljenosti, ob zavedanju, da lahko izvedba teh zelo različnih pristopov, čeprav temeljijo na istih znanstvenih podatkih, v nekaterih primerih negativno vpliva na zaupanje javnosti v cepljenje.

19. OPOZARJA NA Uredbo (EU) 2021/953 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2021 o okviru za izdajanje, preverjanje in priznavanje interoperabilnih potrdil o cepljenju, testu in preboleli bolezni v zvezi s COVID-19 (digitalno COVID potrdilo EU), ki je bila za EU velik uspeh.

20. OPOZARJA NA strategijo EU za cepiva za pospešitev razvoja, proizvodnje in uvajanja cepiv proti COVID-19, ki jo je Komisija predstavila 17. junija 2020 in ki je državam članicam omogočila skupno naročanje in zagotovitev pravočasnega dostopa do cepiv proti COVID-19.

21. POZDRAVLJA ustanovitev Organa za pripravljenost in odzivanje na izredne zdravstvene razmere (HERA), ki bi si moral prizadevati za izboljšanje pripravljenosti in odzivanja na resne čezmejne grožnje na področju zdravstvenih protiukrepov ter pri tem tesno sodelovati z državami članicami. Pozornost bi bilo treba nameniti reševanju izzivov, povezanih z zagotavljanjem zdravstvenih protiukrepov.

22. UGOTAVLJA, da so se mednarodna mobilnost in migracije pospešili, zato bi moralo imeti sodelovanje na področju cepljenja vedno globalno razsežnost.

23. OPOZARJA na sporočilo Komisije z naslovom „Sprejem oseb, ki bežijo pred vojno v Ukrajini: priprava Evrope na zadovoljitev potreb“, sprejeto 23. marca 2022, v katerem je poudarjena potreba po povečanju precepljenosti med razseljenimi Ukrajinci, s posebnim poudarkom na programih cepljenja otrok.

24. OPOZARJA na smernice ECDC o operativnih vidikih javnega zdravja za preprečevanje in obvladovanje nalezljivih bolezni v okviru agresije Rusije v Ukrajini, objavljene 8. marca 2022.

25. POUDARJA, da bodo po pričakovanjih na pojav nalezljivih bolezni v EU vplivala tudi druga svetovna vprašanja in krize, zlasti podnebne spremembe, ki bodo verjetno povečale prenos klopnega encefalitisa in drugih vektorskih nalezljivih bolezni, kot sta mrzlica Zahodnega Nila ali denga.

26. PRIZNAVA delo evropske regulativne mreže za zdravila v zvezi s cepivi, ki zagotavlja kakovost, učinkovitost in varnost zdravil v Evropski uniji. Delo regulativne mreže vključuje znanstveno mreženje, primerjalne analize in tesno sodelovanje med pristojnimi nacionalnimi organi, kar prispeva k poglobljenim znanstvenim dognanjem o cepivih, med evropskim prebivalstvom pa povečuje občutek zanesljivosti.

27. POZIVA DRŽAVE ČLANICE, NAJ: — spodbujajo kampanje cepljenja odraslih za zaščito pred prenosljivimi nalezljivimi boleznimi, ki lahko imajo resne posledice, kot so ošpice, davica, tetanus ali otroška paraliza; — ohranjajo kampanje cepljenja otrok in zagotovijo zaščito pred prenosljivimi nalezljivimi boleznimi za otroke, ki še niso zaščiteni s cepljenjem, tj. izvajajo kampanje za zamujena cepljenja; — podpirajo digitalizacijo sistema zdravstvenega varstva in preučijo možnosti za razvoj zmogljivosti zdravstvenih ustanov za shranjevanje elektronskih informacij o statusu cepljenja državljanov; — vzpostavijo in ohranjajo ustrezno delovno silo v zdravstvenem sektorju, ki bo sposobna zagotoviti hiter in učinkovit odziv na grožnje za zdravje, ter izboljšajo precepljenost med zdravstvenimi delavci kot dobro zdravstveno prakso za širšo javnost; — spodbujajo zdravstveno vzgojo in zdravstveno pismenost z vseživljenjskega vidika.

28. POZIVA KOMISIJO, NAJ: — ob zagotavljanju varstva zdravstvenih podatkov preuči dodano vrednost in možnosti za odpravo pravnih in tehničnih ovir za interoperabilnost (pod)nacionalnih informacijskih sistemov na področju imunizacije, če ti obstajajo, in sicer z uporabo možnosti, ki jih ponujajo obstoječi ali prihodnji mehanizmi za čezmejno izmenjavo zdravstvenih podatkov, ter preuči dodano vrednost digitalne različice potrdil o cepljenju, pri čemer upošteva izkušnje z evropskimi digitalnimi infrastrukturami in drugimi obstoječimi orodji, kot je mednarodno potrdilo o cepljenju ali profilaksi; — posebno pozornost nameni raziskavam in inovacijam ter preuči možnosti, da bi podprla razvoj novih cepiv proti grožnjam novih in ponavljajočih se nalezljivih bolezni, s posebnim poudarkom na vektorskih nalezljivih boleznih; — pozove ECDC, da posodobi svoje javnozdravstvene smernice o presejalnih pregledih in cepljenju proti nalezljivim boleznim za migrante, ki na novo prispejo v EU/EGP, pri čemer naj upošteva obstoječe nacionalne smernice za javno zdravje.

29. POZIVA DRŽAVE ČLANICE IN KOMISIJO, NAJ: — na podlagi dobrih praks in izkušenj, pridobljenih z orodjem „Bazaar“, razvitim za potrebe usmerjevalnega odbora za javno naročanje cepiv proti COVID-19, razvijejo virtualno podatkovno zbirko za prostovoljno lažjo izmenjavo informacij o morebitnih presežkih in pomanjkanju osnovnih cepiv, s čimer bi omogočili njihovo morebitno ponovno prodajo ali donacijo med državami članicami; — po potrebi izkoristijo možnosti za skupno javno naročanje cepiv, pri čemer upoštevajo resne čezmejne grožnje za zdravje, ugotovljene na ravni Unije, in dejanske potrebe držav članic; — podprejo evropsko regulativno mrežo za zdravila z dobro financiranim in prožnim mehanizmom za utrditev njenega dela in zagotovitev dolgoročne trajnostnosti njenega prispevka.

(1) https://www.who.int/health-topics/vaccines-and-immunization#tab=tab_.

(2) Dok. COM/2020/245 final.

(3) Dok. COM/2018/244 final.

(4) https://www.who.int/health-topics/infodemic#tab=tab_1.

(5) Dok. JOIN/2018/36 final.

(6) Dok. COM/2018/236 final.

(7) Dok. COM/2021/262 final.

(8) Dok. COM/2018/245 final.

(9) Dok. JOIN/2020/ 8 final.

(10) Dok. ST 14064/20.

(11) Dok. COM/2018/244 final.

(12) https://health.ec.europa.eu/system/files/2022-07/2019-2022_roadmap_en.pdf

(13) https://eu-jav.com/

(14) https://health.ec.europa.eu/system/files/2022-11/2020_confidence_rep_en.pdf

(15) https://www.ecdc.europa.eu/en/news-events/ecdc-launches-report-countering-online-vaccine-misinformation-eueea

(16) https://vaccination-info.eu/sl

(17) Dok. 2020/0320(COD).

(18) https://www.ecdc.europa.eu/en/news-events/e-learning-how-address-online-vaccination-misinformation

(19) https://www.who.int/publications/m/item/immunization-agenda-2030-a-global-strategy-to-leave-no-one-behind