SL Uradni list Evropske unije C 267/22

Mnenje Odbora regij – Povezovanje poslovnih registrov

(2010/C 267/06)

I. POLITIČNA PRIPOROČILA

ODBOR REGIJ

Ozadje

1. pozdravlja pobudo Evropske komisije za zeleno knjigo Povezovanje poslovnih registrov;

2. pozdravlja dejstvo, da Komisija vse strani, zainteresirane za zeleno knjigo Povezovanje poslovnih registrov, poziva, naj izrazijo svoja stališča na to temo;

3. opozarja na ključno vlogo Odbora regij, ki je kot zastopnik interesov lokalnih in regionalnih oblasti v svojih dosedanjih mnenjih predstavil možnosti in alternativne predloge za spodbujanje nemotenega delovanja notranjega trga, povečanje preglednosti ter za izmenjavo informacij in zmanjšanje upravnih obremenitev tako na lokalni kot tudi na regionalni ravni;

4. se strinja z Evropsko komisijo, da imajo pri tem bistveno vlogo poslovni registri (1). V njih so vpisane, se preučujejo in hranijo informacije o podjetjih, kot so podatki o pravni obliki podjetja, njegovem sedežu, kapitalu in pravnih zastopnikih, javnosti pa je omogočen dostop do njih;

5. pritrjuje Evropski komisiji, da Direktiva o čezmejnih združitvah (2), statut evropske družbe (SE) (3) in statut evropske zadruge (SCE) (4) izrecno zahtevajo čezmejno sodelovanje poslovnih registrov;

6. meni, da bi lahko poslovni register, čeprav so minimalni standardi ključnih storitev določeni v evropski zakonodaji, od države do države ponujal različne dodatne storitve. Hkrati podjetja vse bolj širijo svoje dejavnosti preko nacionalnih meja in imajo zato možnost, da se vpišejo v eni državi članici, svojo poslovno dejavnost pa delno ali v celoti opravljajo v drugi. Vse to je privedlo do povečanega povpraševanja po čezmejnem, javnem dostopu do informacij o podjetjih;

7. poudarja dejstvo, da kljub razpoložljivosti informacij o podjetju v državi, v kateri je podjetje registrirano, lahko dostop do teh istih informacij iz druge države članice pogosto ovirajo tehnične, pravne, jezikovne in druge ovire;

8. meni, da obstoječe prostovoljno sodelovanje med poslovnimi registri samo po sebi ni dovolj, zato je treba zagotoviti čezmejno sodelovanje med temi registri, ki bo učinkovitejše, kot je bilo doslej. Zlasti je pomembno, da je v okviru tega sodelovanja poskrbljeno za čezmejni dostop do informacij, shranjenih v poslovnih registrih, ter za preglednost, pravno varnost in zanesljivost teh informacij;

9. izpostavlja, da je sedanja finančna kriza ponovno opozorila na pomen preglednosti finančnih trgov. V okviru ukrepov za finančno oživitev lahko na izboljšanje dostopa do najnovejših, uradnih in zanesljivih informacij o podjetjih gledamo kot na način za obnovitev zaupanja v trge po vsej Evropi.

Najpomembnejše ugotovitve

10. priznava ključni pomen poslovnih registrov za učinkovito delovanje notranjega trga z zagotavljanjem zanesljivih in pravočasnih informacij za gospodarske namene ali za boljše pravno varstvo vseh udeleženih strani v vseh državah članicah;

11. se zaveda ključnega pomena vse večje mobilnosti podjetij za gospodarsko rast in zato priporoča vzpostavitev popolnoma povezanega sistema, ki v vsej Evropski uniji omogoča enak dostop do informacij;

12. ugotavlja, da je dostop do informacij o čezmejnih združitvah, prenosih sedežev podjetij ali ustanovitvah podružnic v drugih državah članicah vsakodnevna potreba za neovirano delovanje notranjega trga;

13. pozdravlja prizadevanja držav članic, ki sodelujejo pri prostovoljnem projektu vzpostavitve učinkovite platforme za izmenjavo, vendar poziva Evropsko komisijo, naj predloži predlog za pravni okvir za evropsko sodelovanje med poslovnimi registri, da bi obstoječi prostovoljni sistem nadomestili s popolnoma povezanim registrom, podprtim z IKT;

14. opozarja na pomembno vlogo MSP v evropskem gospodarstvu in poziva države članice, naj sprejmejo statut evropske zasebne družbe, ki bi v povezavi z učinkovitim sistemom za povezovanje poslovnih registrov spodbujal širjenje malih in srednje velikih podjetij na notranjem trgu;

15. poziva k vzpostavitvi digitalnega omrežja evropskih poslovnih registrov na podlagi ambicioznih informacijsko-tehnoloških rešitev;

16. se zavzema za pregled ustreznih direktiv o podjetjih, da bi njihove določbe prilagodili sedanjim tehničnim možnostim, zlasti uporabi informacijskih sistemov;

17. se strinja, da bi bilo vsekakor koristno, če bi se pri povezovanju poslovnih registrov v veliki meri oprli na že doslej opravljeno delo, predvsem v zvezi z Evropskim poslovnim registrom (EBR) in projektom BRITE. Glede predlogov za ureditev postopkovnega in tehničnega sodelovanja poslovnega registra mreže (združitve, prenosi sedeža, podružnice itd) se je treba strinjati z Evropsko komisijo, da bi bilo sistem najlažje vzpostaviti na podlagi tekočega projekta BRITE.

Predlogi

18. opozarja, da je bilo podjetjem s prakso Sodišča Evropskih skupnosti v zadnjih 10 letih (in še posebej z zadevami Centros (C-212/97), Überseering (C-208/00) ter Inspire Art (C- 167/01)) omogočeno, da delujejo čezmejno in da svoj sedež prenesejo;

19. poudarja, da v praksi te pravice v številnih primerih ni mogoče udejanjiti. Razlog ni toliko neobstoječa povezava registrov, temveč dejstvo, da določbe držav članic na področju prava družb in registracije podjetij ne spodbujajo prenosa sedeža podjetja v tujino in tudi ne drugih čezmejnih dejavnosti ter da tudi evropska zakonodaja takšnih določb izrecno ne zahteva;

20. meni, da sama povezava poslovnih registrov tega problema ne bo rešila. V ta namen bi morali v resnici pripraviti določbe s področij materialnega in postopkovnega prava o prenosu sedeža podjetij, s katerimi bi morali med drugim urediti tudi medsebojno sodelovanje poslovnih registrov;

21. je prepričan, da je prenos sedeža podjetja v EU v resnici skoraj nemogoč in da je glavna ovira za nastanek prave konkurence med državami in regijami, zaradi katere se podjetniki odločajo za najboljše okolje. Vendar je prenos sedeža podjetja danes zelo zapleten;

22. priznava, da bi povezava poslovnih registrov podjetnikom pomagala, da v okviru svoje poslovne dejavnosti dobivajo podatke o svojih partnerjih, in to je treba vsekakor pozdraviti. Sistem povezanih poslovnih registrov bi tako zagotovil skupno zbirko podatkov s standardiziranimi vnosi, s pomočjo katere bi bilo mogoče doseči ta cilj, vendar pod pogojem, da se ohrani točnost informacij v registrih. Prav tako bi si morali prizadevati za standardizacijo vsebine registrov;

23. meni, da sporazum o upravljanju, ki ga ponuja zelena knjiga, ni ustrezno orodje za povezovanje. Če naj bi bili iz vsakega poslovnega registra posamezne države na vpogled standardizirani podatki v standardizirani obliki, je treba prihodnji sistem urediti bodisi z revizijo direktive o pravu gospodarskih družb („direktiva o objavah“) ali pa kako drugače;

24. dodaja, da bi bilo treba prizadevanja bolj usmeriti v to, da bi bile tako čezmejne informacije, ki bodo na voljo v okviru predvidenega sistema, kakor tudi informacije v zvezi z državnimi poslovnimi registri prek interneta dostopne vsem, po možnosti brezplačno ali za majhno plačilo. Z državnimi pristojbinami, ki se zaračunajo za zbiranje ustreznih informacij, bodo s tem povezani stroški tako ali tako poravnani – javne oblasti se ne bi smele ukvarjati s trgovanjem z javnimi podatki. V nasprotnem primeru bi pod krinko prihodnje direktive nastala konkurenca obstoječim podjetjem, ki ponujajo svetovalne storitve;

25. se strinja, da je smiselno povezovanje podatkov, pridobljenih na podlagi prenosa direktive o preglednosti, s predvideno mrežo poslovnih registrov. Zato bi bilo treba razmisliti o tem, da se povezovanje uredi raje z direktivo ali morda celo uredbo;

26. opozarja, da neobstoj povezanega poslovnega registra doslej pravzaprav ni bila pomembna ovira za čezmejne poslovne transakcije. Inteligentne elektronske rešitve (kot se na primer uporabljajo med Estonijo, Portugalsko in Finsko) že danes omogočajo zelo obsežno sodelovanje, saj je mogoče elektronsko dostopati do poslovnih registrov v tujini, ne da bi morali zapustiti državo;

27. poudarja, da so ovire, ki se pojavljajo pri izvajanju čezmejnih postopkov prava gospodarskih družb, prej posledica tega, da ni veljavne vseevropske identifikacije, na primer evropske elektronske izkaznice, ki bi omogočila zakonsko uporabo in vzajemno priznavanje elektronskih podpisov. Na področju povezovanja poslovnih registrov je to eno od najpomembnejših vprašanj, ki bi se ga bilo treba čim prej lotiti;

28. na koncu opozarja, da morajo biti vse pobude v skladu z načeli subsidiarnosti, sorazmernosti in boljše priprave zakonodaje.

V Bruslju, 9. junija 2010 Predsednica Odbora regij Mercedes BRESSO

(1) Izraz „register podjetij“, ki se uporablja v tej zeleni knjigi, zajema vse centralne in trgovinske registre ter registre družb v smislu člena 3 prve direktive o pravu družb (68/151/EGS).

(2) Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/56/ES z dne 26. oktobra 2005 o čezmejnih združitvah kapitalskih družb iz različnih držav članic (UL L 310, 25.11.2005, str. 1).

(3) Uredba Sveta (ES) št. 2157/2001 z dne 8. oktobra 2001 o statutu evropske družbe (SE) (UL L 294, 10.11.2001, str. 1).

(4) Uredba Sveta (ES) št. 1435/2003 z dne 22. julija 2003 o statutu evropske zadruge (SCE) (UL L 207, 18.8.2003, str. 1).