SL Uradni list Evropske unije C 311/13

Sklepi Sveta z dne 25. maja 2007 o skladnem okviru kazalnikov in meril za spremljanje napredka pri doseganju lizbonskih ciljev v izobraževanju in usposabljanju

(2007/C 311/10)

SVET EVROPSKE UNIJE –

OB UPOŠTEVANJU:

1. poziva spomladanskega zasedanja Evropskega sveta leta 2000 v Lizboni, naj se sistemi izobraževanja in usposabljanja v Evropi posodobijo kot odziv na zahteve po gospodarstvu, ki bo temeljilo na znanju, ter naraščajoče družbeno-gospodarske in demografske izzive, s katerimi se Unija srečuje v globaliziranem svetu (1);

2. sklepov zasedanja Evropskega sveta marca 2002 v Barceloni, ki določajo splošni cilj, naj evropski sistemi izobraževanja in usposabljanja postanejo „do leta 2010 svetovni zgled za kakovost“, in so v ta namen sprejeli niz skupnih ciljev za izboljšanje teh sistemov (2);

3. podrobnega delovnega programa za spremljanje teh skupnih ciljev – na splošno imenovanega delovni program „Izobraževanje in usposabljanje 2010“ –, ki zajema okvirni seznam kazalnikov za merjenje napredka pri izvajanju trinajstih konkretnih ciljev z odprto metodo usklajevanja;

4. sklepov Sveta z dne 5. maja 2003, v katerih je določen niz referenčnih ravni povprečne evropske uspešnosti v izobraževanju in usposabljanju (merila uspešnosti), ki služijo kot „eno od orodij za spremljanje izvajanja podrobnega delovnega programa“ (3);

5. sporočila iz Maastrichta z dne 14. decembra 2004 v okviru kopenhagenskega procesa, v katerem je izboljšanje obsega, natančnosti in zanesljivosti statističnih podatkov na področju PIU določeno kot prednostna naloga, saj so ustrezni podatki in kazalniki ključnega pomena za razumevanje dogajanja na področju PIU ter ob izraženem pozivu k dodatnemu posredovanju in odločanju vseh sodelujočih strani (4);

6. sporočila iz Bergna z dne 19. in 20. maja 2005 v okviru bolonjskega procesa, ki poziva k primerljivim podatkom o mobilnosti zaposlenih in študentov ter o socialnem in ekonomskem položaju študentov v sodelujočih državah, kar bo podlaga za nadaljnje pregledovanje razmer (5);

7. sklepov Sveta z dne 24. maja 2005, v katerih poziva Komisijo, naj Svetu poroča o „napredku, doseženem pri vzpostavitvi zaokroženega okvira kazalcev in meril za uresničevanje lizbonskih ciljev na področju izobraževanja in usposabljanja“ (6);

8. sklepov Sveta z dne 19. maja 2006, v katerih poziva Komisijo, naj Svetu poroča o napredku doseženem pri razvoju Evropskega kazalnika jezikovnih kompetenc (7);

9. sklepov Sveta z dne 13. novembra 2006, v katerem je bila Komisija pozvana, naj „pozornost nameni razvoju PIU znotraj zaokroženega okvira kazalnikov in meril“;

10. ključnih sporočil Sveta na področju izobraževanja in usposabljanja za spomladansko zasedanje Evropskega Sveta 2007, ki poudarjajo, da „je treba politike in prakse na področju izobraževanja postaviti na trdnejše temelje“ in da „je treba uveljaviti vrednotenje in spodbujati nadaljnje raziskave“ (8);

11. sporočila Komisije z dne 22. februarja 2007 z naslovom „Skladen okvir kazalnikov in meril za spremljanje napredka pri doseganju lizbonskih ciljev v izobraževanju in usposabljanju“, v katerem je predlaganih 20 osrednjih kazalnikov, za katere Komisija meni, da so skladni s cilji politike v okviru delovnega programa „Izobraževanje in usposabljanje 2010“ (9) –

JE SEZNANJEN s:

poročilom o napredku pri razvoju Evropskega kazalnika jezikovnih kompetenc, kakor je bil predstavljen v sporočilu Komisije z dne 13. aprila 2007 z naslovom „Okvir za evropsko raziskavo o znanju jezikov“ (10), in tudi z namero Komisije, ki želi pred nadaljnjimi krogi preverjanj zagotoviti, da bo raziskava zajemala vse evropske jezike, ki se poučujejo v Evropski uniji;

MENI, da:

delovni program „Izobraževanje in usposabljanje 2010“ predstavlja strateški okvir za delo Sveta na področju izobraževanja in usposabljanja;

se zdaj začenjajo razprave o prihodnjih usmeritvah politike za nadaljnje spremljanje delovnega programa „Izobraževanje in usposabljanje 2010“, v prihodnjih letih pa jih je treba pospešiti;

je opredelitev, določitev in izvajanje skladnega okvira kazalnikov in meril potekajoč proces, ki se mora uskladiti s strateškim okvirom iz delovnega programa 2010 in njegovim morebitnim naslednikom;

PONOVNO POTRJUJE, da:

se pri razvoju novih kazalnikov v celoti spoštuje odgovornost držav članic za organizacijo lastnih izobraževalnih sistemov ter naj se zadevnim organizacijam in institucijam ne nalaga neupravičenih administrativnih ali finančnih bremen;

je redno spremljanje uspešnosti in napredka z uporabo kazalnikov in meril bistveni del lizbonskega procesa, ki omogoča ugotavljanje prednosti in slabosti, da bi zagotovili strateško usmeritev delovnega programa „Izobraževanje in usposabljanje 2010“;

je pet meril, ki jih je Svet sprejel maja 2003, še naprej pomembnih za usmerjanje političnih ukrepov znotraj delovnega programa 2010;

je treba še naprej izboljševati kakovost podatkov, ki jih pripravlja Evropski statistični sistem, zlasti da bi zagotovili veljavne in mednarodno primerljive podatke ter po potrebi podatke po spolih;

je treba hkrati nadaljevati s krepitvijo sodelovanja z drugimi mednarodnimi organizacijami, ki delujejo na tem področju, da bi izboljšali skladnost in primerljivost mednarodnih podatkov, se izognili podvajanju ter zagotovili podatke, ki jih EU potrebuje, a jih ne more pridobiti znotraj Evropskega statističnega sistema (ESS);

PRIZNAVA:

pomen usklajenih in trajnih prizadevanj za razvoj skladnega okvira kazalnikov in meril v tesnem sodelovanju med državami članicami in Komisijo;

sporočilo Komisije z naslovom „Skladen okvir kazalnikov in meril za spremljanje napredka pri doseganju lizbonskih ciljev v izobraževanju in usposabljanju“ kot pomemben korak na poti k uvedbi takšnega okvira;

da je opredelitev skladnega okvira kazalnikov in meril nepretrgan in posvetovalni postopek izbire novih kazalnikov ter opredeljevanja posameznih konkretnih kazalnikov;

v skladu s tem POZIVA KOMISIJO:

— naj uporablja ali nadalje razvija šestnajst od predlaganih osrednjih kazalnikov, kakor sledi: (a) glede tistih kazalnikov, ki lahko v veliki meri temeljijo na obstoječih podatkih in katerih opredelitev je že širše uveljavljena, — naj v celoti uporablja naslednje kazalnike: — vključevanje v predšolsko vzgojo; — osip v šoli; — bralna, matematična in naravoslovna pismenost; — stopnja dokončanja srednje šole med mladimi; — visokošolski diplomiranci; — vključevanje odraslih v vseživljenjsko učenje; — čeznacionalna mobilnost študentov v visokem šolstvu; — dosežena izobrazba prebivalstva; — in Svetu poroča v primeru vseh pomembnejših novih ugotovitev; (b) glede tistih kazalnikov, ki lahko v veliki meri temeljijo na obstoječih podatkih in katerih opredelitev je treba še nadalje pojasniti, naj Svetu v nadaljnjo obravnavo predloži informacije o opredelitvi naslednjih kazalnikov: — šolanje otrok s posebnimi potrebami; — računalniško znanje; — naložbe v izobraževanje in usposabljanje; vključno z njihovo sestavo, viri podatkov, stroški in drugimi pomembnimi tehničnimi specifikacijami; (c) glede tistih kazalnikov, ki se še vedno razvijajo v sodelovanju z drugimi mednarodnimi organizacijami, — naj nadaljuje z razvojem kazalnikov o: — državljanskih veščinah; — znanjih odraslih; — strokovnem izpopolnjevanju učiteljev in mentorjev; — ter Svetu pravočasno poroča zlasti o sodelovanju držav članic EU in zadovoljevanju potreb EU po podatkih; (d) glede tistih kazalnikov, ki se še vedno razvijajo in bodo temeljili na novih raziskavah EU, — naj nadalje preuči razvoj kazalnikov o: — jezikovnih znanj; — učenju učenja; — in Svetu pravočasno poroča o rezultatih. Pred nadaljevanjem novih raziskav v zvezi s kazalniki iz točk (c) in (d) zgoraj Komisija predloži Svetu v obravnavo ustrezna poročila. Ta poročila bi morala po potrebi zajemati naslednje vidike: — politični pomen kazalnikov; — natančne tehnične specifikacije kakršne koli nove predlagane raziskave; — dostopnost in pomen obstoječih podatkov na nacionalni ravni; — primerljivost podatkov; — časovni načrt nameravanega razvojnega dela; — ocena infrastrukture, potrebne za tovrstno razvojno delo ter poznejše zbiranje podatkov, ter ocena predvidenih stroškov za Komisijo in zadevne države članice; — ustrezne strukture upravljanja in podpore, ki državam članicam omogočajo vključitev v metodološko in razvojno delo.

— naj nadaljuje svoje delo pri razvoju skladnega okvira kazalnikov in meril s pomočjo strokovnega znanja stalne skupine za kazalnike in merila, svetovalnega odbora za Evropski kazalnik jezikovnih kompetenc ter drugih ustreznih strokovnih skupin nacionalnih predstavnikov ter Svetu redno poroča o napredku.

POZIVA DRŽAVE ČLANICE IN KOMISIJO, naj:

— tesno sodelujejo pri razvoju in izvajanju skladnega okvira kazalnikov in meril, vključno z izboljšanjem statistične podlage;

— si prizadevajo doseči cilj, da bodo kazalniki v tem okviru zadevali vse države članice.

(1) Sklepi predsedstva, Lizbona, 23. in 24. marca 2000 (SN 100/00 odstavek 2).

(2) Sklepi predsedstva, Barcelona, 15. in 16. marca 2002 (SN 100/02 odstavek 43).

(3) Sklepi sveta o referenčnih ravneh povprečne evropske uspešnosti v izobraževanju in usposabljanju (merila uspešnosti), UL C 134, 7.6.2003, str. 3.

(4) Sporočilo konference evropskih ministrov, odgovornih za poklicno izobraževanje in usposabljanje, o prihodnjih prednostnih nalogah okrepljenega evropskega sodelovanja na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja (kopenhagenski proces), Maastricht, 14. decembra 2004.

(5) Sporočilo konference evropskih ministrov, odgovornih za visokošolsko izobraževanje, – „ Evropski visokošolski prostor – doseganje ciljev“ (bolonjski proces), Bergen, 19. in 20. maja 2005.

(6) Sklepi Sveta z dne 24. maja 2005 o novih kazalcih na področju izobraževanja in usposabljanja, UL C 141, 10.6.2005, str. 7.

(7) Sklepi Sveta o Evropskem kazalniku jezikovnih kompetenc, UL C 172, 25.7.2006, str. 1.

(8) Prispevek Sveta (na področju izobraževanja) k spomladanskemu zasedanju Evropskega sveta, dok. 5625/07, str. 3.

(9) (1) vključevanje v predšolsko vzgojo; (2) šolanje otrok s posebnimi potrebami; (3) osip v šoli; (4) bralna, matematična in naravoslovna pismenost; (5) jezikovno znanje; (6) računalniško znanje; (7) državljanske veščine; (8) učenje učenja; (9) stopnja dokončanja srednje šole med mladimi; (10) vodenje šole; (11) šole kot večnamenska lokalna učna središča; (12) strokovno izpopolnjevanje učiteljev in mentorjev; (13) stratifikacija sistemov izobraževanja in usposabljanja; (14) visokošolski diplomiranci; (15) čeznacionalna mobilnost študentov v visokem šolstvu; (16) vključevanje odraslih v vseživljenjsko učenje; (17) znanja odraslih; (18) dosežena izobrazba prebivalstva; (19) naložbe v izobraževanje in usposabljanje; (20) povrnjen vložek v izobraževanje in usposabljanje.

(10) Dok. 8387/06 – COM(2007) 184 konč.