SL 
 
 
MNENJE EVROPSKE CENTRALNE BANKE 
z dne 9. julija 2010  
o zagotavljanju informacij in drugih obve znostih Banke Slovenije kot ponudnika pla čilnih storitev 
za proračunske uporabnike 
(CON/2010/55) 
 
Uvod in pravna podlaga  
Evropska centralna banka (ECB) je dne 22. juni ja 2010 prejela zahtevo slovenskega Ministrstva za 
finance za mnenje o predlogu zakona o opravljanju pla čilnih storitev za prora čunske uporabnike 
(v nadaljnjem besedilu: predlog zakona). 
Pristojnost ECB, da poda mnenje, izhaja iz členov 127(4) in 282(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije 
ter iz tretje alinee člena 2(1) Odlo čbe Sveta 98/415/ES z dne 29. junija  1998 o posvetovanju nacionalnih 
organov z Evropsko centralno banko gl ede osnutkov pravnih predpisov1, saj se predlog zakona nanaša na 
Banko Slovenije. V skladu s prvim stavkom člena 17.5 Poslovnika Evropske ce ntralne banke je to mnenje 
sprejel Svet ECB.  
 
1.  Namen predloga zakona 
1.1 Predlog zakona ureja predvsem organizacijo in  naloge Uprave Republike Slovenije za javna pla čila 
(v nadaljnjem besedilu: UJP) ter nekatere vidi ke delovanja sistema enotnega zakladniškega ra čuna. 
Naloge UJP so trenutno dolo čene v Zakonu o pla čilnem prometu2, ki ga je leta 2009 v pretežnem 
delu nadomestil nov Zakon o pla čilnih storitvah in sistemih3, ki implementira Direktivo o pla čilnih 
storitvah4. Podrobnejša pravila so dolo čena s predpisi, sprejetimi na podlagi Zakona o pla čilnem 
prometu. V obrazložitvi predloga zakona je nave deno, da ta ne uvaja nove ureditve delovanja 
sistema enotnega zakladniškega ra čuna in pla čilnega prometa prora čunskih uporabnikov (ki so 
opredeljeni v Zakonu o javnih financah5 kot državni in ob činski organi in organizacije, ob činske 
uprave ter javni skladi, zavodi in agenc ije, katerih ustanovitelj je država ali ob čina). Namesto tega 
                                                 
1  UL L 189, 3.7.1998, str. 42.  
2  Uradni list RS, št. 110/06-UPB3, 114/06-ZUE in  131/06-ZBan-1, 102/2007, 126/2007-ZFPPIPP, 58/2009-ZPlaSS. 
3  Uradni list RS, št. 58/2009 in 34/ 2010. ECB je o tem zakonu izdala mnen je CON/2009/27. Vsa mnenja ECB so 
objavljena na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.eur opa.eu. Kakor mnenje CON/ 2009/27 tudi to mnenje ne 
vključuje ocene implementacije direktiv v Sloveniji. 
4  Direktiva 2007/64/ES Evrops kega parlamenta in Sveta z dne 13. novembra 2007 o pla čilnih storitvah na notranjem trgu 
in o spremembah direktiv 97/7/ES, 2002/65/ES, 2005/60/ES in 2006/48/ES ter o razveljavitvi Direktive 97/5/ES 
(UL L 319, 5.12.2007, str. 1). 
5  Uradni list RS, št. 79/1999, 124/2000, 79/2001, 30/2002, 56/2002-ZJU, 110/2002- ZDT-B, 127/2006-ZJZP, 14/2007-
ZSPDPO, 109/2008, 49/2009 in 38/2010-ZUKN. 
2 predlog zakona preoblikuje klju čne določbe obstoje če ureditve z delovnega podro čja UJP v 
funkcionalno celoto. 
1.2 Zgoraj navedeni sistem enotnega zakladniškega ra čuna je ena od zna čilnosti sistema javnih financ 
v Sloveniji. Za državo in vsako ob čino obstaja po en sistem enotnega zakladniškega ra čuna, ki je 
sestavljen iz ra čunov, odprtih pri Banki Slovenije6. Vodenje in upravljanje teh ra čunov pa je 
dodeljeno UJP. V okviru posameznega si stema enotnega zakladniškega ra čuna se vodi ve č vrst 
računov, in sicer: zakladniški podra čuni države in ob čin, ki so namenjeni za upravljanje denarnih 
sredstev posameznega sistema enotnega zakladniškega ra čuna; podra čuni, na katere se vpla čujejo 
javnofinan čni prihodki; podra čuni, ki so namenjeni za opravljanje pla čilnih storitev za prora čunske 
uporabnike, in druge vrste ra čunov, dolo čene s predpisi7. Poleg vodenja teh ra čunov UJP tudi zbira 
in pošilja vse potrebne informacije o pla čilih na te ra čune in z njih, vodi register prora čunskih 
uporabnikov ter opravlja druge naloge, dolo čene s predpisi. Celoten sistem, ki je bil v sedanji 
strukturi vzpostavljen leta 2003, je v obrazložitvi predloga zakona opisan kot u činkovit pri 
zagotavljanju popolnih, sprotnih in to čnih informacij o vseh javnofinan čnih transakcijah na enem 
mestu, s čimer se med drugim olajšuje obde lava ustreznih podatkov za prora čunske, dav čne, 
statistične in druge namene ter nadzor  nad denarnimi tokovi v prora čun in iz njega. 
1.3 Pod pogoji, dolo čenimi v Zakonu o javnih financah in predpisih ministra, pristojnega za finance, 
smejo prora čunski uporabniki neposredno pri Banki Slovenije odpirati posebne namenske 
transakcijske ra čune (kategorija pla čilnih računov), namenjene lo čenemu vodenju sredstev za 
izvedbo dolo čenega programa ali projekta. V skladu s tretjim odstavkom 23. člena predloga zakona 
Banka Slovenije UJP brezpla čno sporoča podatke o pla čilih v breme in dobro teh ra čunov ter o 
stanju sredstev na teh ra čunih, s predpisi ministra, pristojnega za finance, pa se dolo čijo način in 
roki za to sporo čanje podatkov. V skladu s petim odstavkom 23. člena minister, pristojen za 
finance, predpiše tudi pogoje za odpiranje, vodenje in zapiranje ra čunov prora čunskih uporabnikov 
ter nekatera druga pravila v zvezi s pla čili v sistem javnih financ in iz njega. 
 2. Ustrezen čas za posvetovanje z ECB 
2.1 Organ, ki se posvetuje, v zahtevi za posvetovanje prosi, da ECB izda mnenje čimprej, glede na to, 
da je predlog zakona že v parlam entarnem postopku. Vendar pa izr ecen rok za predložitev mnenja 
ni postavljen. Od dneva prejema zahteve za pos vetovanje je Državni zbor Republike Slovenije 
izvedel nadaljnje korake k sp rejetju predloga zakona, vklju čno z vnosom ve
č sprememb v predlog 
zakona.  
2.2 ECB poudarja, da lahko organ, ki se posvetu je, v posebej nujnih primerih, ki ne dopuš čajo 
običajnega obdobja za posvetovanje, to nujnost navede  v zahtevi za posvetovanje in zahteva izdajo 
mnenja ECB v krajšem času. To ne posega v dolžnost organa, ki se posvetuje, po členih 127(4) in 
282(5) Pogodbe, da se posvetuje z ECB o osnut kih nacionalnih pravnih predpisov na podro čjih iz 
                                                 
6  61. člen Zakona o javnih financah. 
7  Glej prvi odstavek 23. člena predloga zakona. 
3 njene pristojnosti v ustrezni fazi nacionaln ega zakonodajnega postopka, kakor je navedeno v 
drugem stavku člena 4 Odlo čbe 98/415/ES. To pomeni, da je treba posvetovanje opraviti v takšni 
točki zakonodajnega postopka, ki zagotavlja ECB dovolj časa za preu čitev osnutka pravnega 
predpisa in za sprejetje mnenja v vseh zahtevanih jezikovnih razli čicah, pristojnim nacionalnim 
organom pa tudi omogo ča, da upoštevajo mnenje ECB, preden se predpis sprejme. Člen 3(4) 
Odločbe 98/415/ES države članice tudi zavezuje, da za časno ustavijo postopek sprejemanja 
osnutka pravnega predpisa, dokler jim ECB ne predloži mnenja. Ker je bil predlog zakona 
predložen Državnemu zboru Republike Slovenije en mesec pred tem, ko je ECB prejela zahtevo za posvetovanje
8, se to ne more šteti kot pr imer izjemne nujnosti v smislu člena 3(2) Odlo čbe 
98/415/ES, kar tudi ni bilo navedeno v zahtevi za  posvetovanje. Ob odsotnosti izrecnega roka za 
predložitev mnenja, a ob upoštevanju zahteve organa, ki se posvetuje, za čimprejšnjo izdajo 
mnenja, je ECB sklenila uporabiti enomese čni minimalni rok, dolo čen v členu 3(1) Odlo čbe 
98/415/ES. 
2.3  Priložnost za izdajo mnenja o predlogu zakona ECB omogo ča, da izrazi stališ če o vsebini 
predlaganega predpisa. ECB ponavlja stališ če, da nacionalni organi tudi v posebno nujnih primerih 
niso razbremenjeni dolžnosti, da se pos vetujejo z ECB in predvidijo dovolj časa za upoštevanje 
njenih stališ č, v skladu z Odlo čbo 98/415/ES. Vse bistvene spremembe predloga zakona je treba 
predložiti ECB, da slednja lahko izda mnenje, ki  bo temeljilo na najnovejšem besedilu. V zvezi s 
posvetovanjem, ki je v teku, bi bilo pole g tega treba postopek sprejemanja zakona za časno ustaviti. 
Pripombe ECB glede dolo čb, o katerih je bila zaprošena, da svetuje, ne odpravljajo kršitve 
obveznosti posvetovanja. ECB bi cenila, če bi Ministrstvo za finance v prihodnje namenilo 
ustrezno pozornost spoštovanju ob veznosti posvetovanja z ECB. 
 3. Obveznosti Banke Slovenije kot ponudnika storitev 3.1 Zahteve za zagotavljanje informacij  
3.1.1 Člen 21.2 Statuta Evropskega sistema centralnih ba nk in Evropske centralne banke (v nadaljnjem 
besedilu: Statut ESCB) dolo ča, da »ECB in nacionalne centraln e banke lahko nastopajo kot fiskalni 
agenti« »institucij ali organov Unije, institucionaln ih enot centralne, regionalne ali lokalne ravni 
države ter drugih oseb javnega prava ali javnih podjetij držav članic«. To se odraža v 12. členu 
Zakona o Banki Slovenije
9, v skladu s katerim lahko Banka  Slovenije deluje kot pla čilni in/ali 
fiskalni agent države ter vodi ra čune za Republiko Slovenijo, drža vne organe in osebe javnega 
prava. V skladu s 53. členom istega zakona Banka Slovenije dolo ča tarifo, po kateri se 
zaračunavajo nadomestila za storitve, ki jih opravlja . Odpiranje posebnih namenskih transakcijskih 
računov prora čunskih uporabnikov pri Banki Slovenije , navedeno v drugem odstavku 23. člena 
predloga zakona, spada med obstoje če naloge Banke Slovenije, za oprav ljanje katerih bi ta morala 
biti upravi čena zaračunavati ustrezna nadomestila.  
                                                 
8  Predlog zakona je bil predložen Državnemu zboru 20. ma ja 2010, ECB pa je zadevno zah tevo za posvetovanje prejela 
22. junija 2010. 
9  Uradni list RS, št. 72/2006-UPB1. 
4 3.1.2 Tretji odstavek 23. člena predloga zakona Banko Slove nije zavezuje, da UJP brezpla čno sporoča 
podatke o pla čilih v breme in dobro teh ra čunov ter o stanju na njih. Poleg tega predlog zakona 
pooblašča ministra, pristojnega za fina nce, da samostojno predpiše na čin in roke za to sporo čanje 
podatkov, pri čemer pa glede tega ne dolo ča dodatnih smernic. Zahteve, ki jih predpiše minister, bi 
za Banko Slovenije lahko pomenile znatno breme, saj bi lahko vplivale na njene notranje postopke 
in informacijske sisteme ter posledi čno zahtevale dodatne kadrovske in finan čne vire. Da bi se 
zavarovala finan čna neodvisnost Banke Sloven ije, bi bilo treba zagotoviti, da bodo ti dodatni viri 
na voljo, tako da ne bo posegov v sposobnost Ba nke Slovenije za opravljanje nalog, povezanih z 
Evropskim sistemom centralnih bank (ESCB) . Dodatno, kakor je navedeno v konvergen čnih 
poročilih ECB, na čelo finan čne neodvisnosti zahteva, da mora  imeti NCB dovolj sredstev za 
opravljanje ne le svojih nalog, povezanih z ESCB, temve č tudi svojih nacionalnih nalog (npr. 
financiranje svoje uprave in lastnih operacij)10.  
3.1.3 ECB poleg tega priporo ča podrobnejšo opredelitev obsega zade vnih obveznosti Banke Slovenije, 
da bi se zagotovila gotovost glede njenih nalog. Lahko bi se preu čila tudi možnost vklju čitve Banke 
Slovenije v pripravo ali sprejemanje akta ministra (npr. prek dajanja soglasja), da bi se zagotovila 
izvedljivost in optimalnost njegovih dolo čb. 
3.2 Druge zahteve, ki jih predpiše minister, pristojen za finance  
3.2.1 V skladu s petim odstavkom 23. člena predloga zakona minister, pristojen za finance, predpiše med 
drugim pogoje za odpiranje, vodenje in zapiranje ra čunov prora čunskih uporabnikov, vsebino, 
način in roke za sporo čanje podatkov s strani ponudnikov pla čilnih storitev o pla čilih v breme in 
dobro ra čunov prora čunskih uporabnikov, obvezno vsebino pla čilnih navodil za pla čilo 
javnofinan čnih prihodkov ter pravila o sporo čanju drugih podatkov v zvezi z upoštevnimi 
plačilnimi transakcijami. 
3.2.2 Iz predloga zakona ni jasno razvidno, ali (oziroma  v kolikšni meri) bi takšna  pravila veljala tudi za 
račune, ki jih vodi Banka Slovenije, ali druga če nalagala dodatne obveznosti Banki Slovenije. Če bi 
temu bilo tako, se zdi nenavadno, da minister, pr istojen za finance, kot stranka opredeljuje pogoje 
za račune in storitve, ki jih zagotavlja Banka Sl ovenije. Predlog zakona bi moral upoštevati dolo čbe 
27. člena v povezavi z 12. členom Zakona o Banki Slovenije, v skladu s katerima se takšni pogoji 
določijo s pogodbo med Banko Slovenije in ministrstvom , pristojnim za finance. Pomembneje, ob 
upoštevanju izrecnega priznanja opravljanja storitev fiskalnega agenta kot legitimne tradicionalne 
funkcije centralnih bank v členu 21.2 Statuta ESCB11, ECB poudarja, da bi moralo biti opravljanje 
storitev fiskalnega agenta s strani centralnih ba nk skladno s prepovedjo denarnega financiranja iz 
člena 123 Pogodbe, tako da ne bi  predstavljalo centralnoban čnega financiranja obveznosti javnega 
                                                 
10  Glej npr. Konvergen čno poročilo ECB iz maja 2010, str. 20. 
11  Glej Konvergen čno poročilo ECB iz maja 2010, str. 24,  kjer je navedeno: »Namen člena 21.2 Statuta je omogo čiti NCB, 
da po prenosu pristojnosti za denarno poli tiko na Eurosistem nadaljuje jo z opravljanjem storitev fiskalnega agenta, ki jih 
centralne banke tradicionalno opravljajo za države in druge javne subjekte, ne da bi s tem avtomati čno kršile prepoved 
denarnega financiranja.« 
5 sektorja do tretjih oseb12 ali centralnoban čnega kreditiranja javnosti13. V tej zvezi ECB opozarja na 
bistvenost tega, da  se izrecno dolo či, da bo kakršno koli obrestovanje na ra čunih prora čunskih 
uporabnikov pri Banki Slovenije odražalo tržne pa rametre. Zlasti je pomembno uskladiti obrestno 
mero depozitov z njihovo zapadlostjo. Ka kor je ECB opozorila v predhodnih mnenjih14, je 
prepoved denarnega financiranja dejavnosti držav e s strani centralnih bank neodvisna od oblike 
financiranja, tj. prepoved vklju čuje posojila in druga sredstva  neposrednega financiranja 
(npr. zagotavljanje neposredne ga, nepovratnega financiranja javnega sektorja). Pla čila obresti nad 
tržnimi obrestnimi merami predstav ljajo dejansko vnaprejšnjo delitev dobi čka. To posledi čno 
pomeni dejansko posojilo znotraj leta, kar je v nasp rotju s ciljem prepovedi denarnega financiranja. 
Zato obresti na depozite subjektov javnega prav a ne bi smele presegati obresti za podoben depozit 
pri ponudniku na trgu. Če mehanizem obrestovanja depozitov subjektov javnega prava vladi 
omogoča, da sistemati čno uravnava obrestovanje pri NCB po obres tni meri, ki je višja od tiste, po 
kateri bi podoben depozit obrestoval ponudnik na trgu, je to v nasprotju s ciljem prepovedi 
denarnega financiranja po Pogodbi.  
 To mnenje bo objavljeno na spletni strani ECB.   V Frankfurtu na Majni, 9. julija 2010 
 
[podpis] 
 
Predsednik ECB 
Jean-Claude TRICHET 
                                                 
12  Glej člen 1(1)(b)(ii) Uredbe Sveta (ES) št. 3603/93 z dne 13. decembra 1993 o opredelitvi pojmov za uporabo prepovedi, 
navedenih v členih 104 [zdaj 123] in 104b(1) [zdaj 125(1)] Pogodbe (UL L 332, 31.12.1993, str. 1). 
13  Glej tudi mnenje ECB CON/2009/23, odstavek 2.2. 
14  Glej zlasti mnenji ECB CON/2008/10 in CON/2009/69.