SL Uradni list Evropske unije C 172/1

Sporočilo Komisije v okviru izvajanja: Uredbe Komisije (EU) št. 206/2012 z dne 6. marca 2012 o izvajanju Direktive 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede zahtev za okoljsko primerno zasnovo klimatskih naprav in komfortnih ventilatorjev

ter

Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 626/2011 z dne 4. maja 2011 o dopolnitvi Direktive 2010/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z energijskim označevanjem klimatskih naprav

(Besedilo velja za EGP)

2012/C 172/01

(Objava naslovov in sklicevanj na prehodne metode merjenja (1) za izvajanje Uredbe Komisije (EU) št. 206/2012 in zlasti Priloge II k tej uredbi ter za izvajanje Delegirane uredbe (EU) št. 626/2011 in zlasti Priloge VII k tej uredbi)

Merjeni parameter Organizacija Sklic Naziv Razmerje energetske učinkovitosti (EER), koeficient učinkovitosti (COP) CEN EN 14511:2007 Klimatske naprave, enote za tekočinsko hlajenje in toplotne črpalke z električnimi kompresorji za ogrevanje in hlajenje prostora Razmerje energetske učinkovitosti (EER) CEN EN 15218:2006 Klimatske naprave in enote za tekočinsko hlajenje s kondenzatorjem, ki se hladi s hlapi, in električnimi kompresorji za hlajenje prostora Preskusne metode za SEER in SCOP CEN PrEN 14825:2011, poglavji 8 in 9 Klimatske naprave, enote za tekočinsko hlajenje in toplotne črpalke z električnimi kompresorji za ogrevanje in hlajenje prostora – preskušanje in razvrščanje v pogojih delne obremenitve ter izračun sezonske učinkovitosti Poraba energije v stanju pripravljenosti CEN EN 62301:2005 Električni gospodinjski aparati: Meritev električne energije v stanju pripravljenosti Raven zvočne moči CEN EN 12102:2008 Klimatske naprave, enote za tekočinsko hlajenje, toplotne črpalke in razvlažilniki zraka z električnimi kompresorji za ogrevanje in hlajenje prostora – merjenje hrupa v zraku – določanje zvočne moči Energetska učinkovitost IEC IEC 60879: 1986 (popr. 1992) Učinkovitost in sestava vrtljivih električnih ventilatorjev in regulatorjev Raven zvočne moči EN EN 60704-2-7:1997 Gospodinjski in podobni električni aparati – Poskusni predpis za določanje akustičnega hrupa v zraku – Del 2: Posebne zahteve za ventilatorje

Metode za izračun za klimatske naprave (≤12kW) in komfortne ventilatorje

VSEBINA

Oddelek 1 - Klimatske naprave

1. Opredelitev pojmov

2. Tabele

3. Klimatske naprave, razen eno- in dvokanalnih

3.1. SEER

3.1.1. Za enote s stalno zmogljivostjo

3.1.2. Za enote s postopno zmogljivostjo

3.1.3. Za enote s spremenljivo zmogljivostjo

3.2. SCOP

3.2.1. Za enote s stalno zmogljivostjo

3.2.2. Za enote s postopno zmogljivostjo

3.2.3. Za enote s spremenljivo zmogljivostjo

3.3. Določitev PTO, PSB, POFF in PCK

3.3.1. Določitev PTO

3.3.2. Določitev PSB

3.3.3. Določitev POFF

3.3.4. Določitev PCK

4. Enokanalne in dvokanalne naprave

4.1. EER

4.2. COP

4.3. Sezonska poraba električne energije

Oddelek 2 - Komfortni ventilatorji

1. Opredelitev pojmov

2. Tabele

3. Servisna vrednost in letna poraba električne energije

3.1. Servisna vrednost

3.2. Sezonska poraba električne energije

Oddelek 3 - Splošni vidiki

Poročilo o preskusu

ODDELEK 1 - KLIMATSKE NAPRAVE

1. Opredelitev pojmov

Opredelitve pojmov v zvezi s klimatskimi napravami:

(1) „klimatska naprava“ pomeni napravo, ki je sposobna hladiti ali ogrevati zrak v zaprtih prostorih ali oboje z uporabo cikla s kompresijo pare, ki ga poganja en ali več električnih kompresorjev, vključno s klimatskimi napravami, ki omogočajo dodatne funkcije, kot so zmanjševanje vlažnosti zraka, čiščenje zraka, prezračevanje ali dodatno ogrevanje zraka z električno upornostjo, ter napravami, ki lahko uporabljajo vodo (bodisi kondenzacijsko vodo, ki nastane na strani uparjalnika, ali vodo, dodano od zunaj) za izparevanje na kondenzatorju, pod pogojem, da lahko naprava deluje tudi le z uporabo zraka brez uporabe dodatne vode;

(2) „dvokanalna klimatska naprava“ pomeni „klimatsko napravo“, pri kateri se vsesani zrak kondenzatorja (ali uparjalnika) iz zunanjega okolja med hlajenjem ali ogrevanjem dovaja v enoto skozi prvi kanal, v zunanje okolje pa se odvaja skozi drugi kanal, in ki je v celoti nameščena blizu stene v prostoru, ki ga je treba klimatizirati;

(3) „enokanalna klimatska naprava“ pomeni „klimatsko napravo“, pri kateri se vsesani zrak kondenzatorja (ali uparjalnika) med hlajenjem ali ogrevanjem dovaja iz prostora, v katerem je nameščena enota, odvaja pa se ven iz tega prostora;

(4) „izmenična klimatska naprava“ pomeni klimatsko napravo, ki ima funkcijo hlajenja in ogrevanja;

(5) „standardni nazivni pogoji“ pomenijo kombinacijo notranjih (Tin) in zunanjih temperatur (Tj), ki opisujejo delovne pogoje z določitvijo nazivne zmogljivosti, ravni zvočne moči, nazivne stopnje pretoka zraka, nazivnega razmerja energetske učinkovitosti (EERrated) in/ali nazivnega koeficienta učinkovitosti (COPrated ), kot je določeno v tabeli 4;

(6) „nazivna zmogljivost“ (Prated ) pomeni zmogljivost za hlajenje ali ogrevanje cikla s kompresijo pare enote pri standardnih nazivnih pogojih;

(7) „notranja temperatura“ (Tin) pomeni notranjo temperaturo zraka pri suhem termometru [°C] (pri čemer relativno vlažnost kaže ustrezna temperatura mokrega termometra);

(8) „zunanja temperatura“ (Tj) pomeni zunanjo temperaturo zraka pri suhem termometru [°C] (pri čemer relativno vlažnost kaže ustrezna temperatura mokrega termometra);

(9) „nazivno razmerje energetske učinkovitosti“ (EER rated ) pomeni prijavljeno zmogljivost za hlajenje [kW], deljeno z nazivnim dovodom energije za hlajenje [kW] enote, ko opravlja funkcijo hlajenja pri standardnih nazivnih pogojih;

(10) „nazivni koeficient učinkovitosti“ (COP rated ) pomeni prijavljeno zmogljivost za ogrevanje [kW], deljeno z nazivnim dovodom energije za ogrevanje [kW] enote, ko opravlja funkcijo ogrevanja pri standardnih nazivnih pogojih;

(11) „potencial globalnega segrevanja“ (GWP) pomeni, v kolikšni meri 1 kg hladilnega sredstva, ki se uporabi v ciklu s kompresijo pare, po ocenah prispeva h globalnemu segrevanju, izraženem v kg ekvivalenta CO2 v 100 letih. Upoštevale se bodo tiste vrednosti GWP, ki so določene v delu 2 Priloge 1 k Uredbi (ES) št. 842/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (2). Za fluorirana hladilna sredstva veljajo vrednosti GWP, objavljene v tretjem ocenjevalnem poročilu (TAR), ki ga je sprejel Medvladni forum za podnebne spremembe (vrednosti GWP IPCC iz leta 2001 za stoletno obdobje) (3). Za nefluorirane pline veljajo vrednosti GWP, ki so objavljene v prvi oceni IPCC za stoletno obdobje (4). Vrednosti GWP za mešanice hladilnih sredstev temeljijo na formuli iz Priloge I k Uredbi 842/2006. Za hladilna sredstva, ki niso navedena zgoraj, se kot sklic uporabi poročilo IPCC UNEP 2010 o hlajenju, klimatizaciji in toplotnih črpalkah iz februarja 2011 ali novejše poročilo.

(12) „stanje izključenosti“ je stanje, ko je klimatska naprava povezana z električnim omrežjem in ne izvaja nobene funkcije. Kot stanje izključenosti se štejejo tudi pogoji, ki zagotavljajo le prikaz stanja izključenosti, ter pogoji, ki zagotavljajo le funkcije, namenjene zagotovitvi elektromagnetne združljivosti v skladu z Direktivo 2004/108/ES Evropskega parlamenta in Sveta;

(13) „stanje pripravljenosti“ je stanje, v katerem je oprema (klimatska naprava) priključena na električno omrežje in je predvideni način delovanja odvisen od dovoda energije iz električnega omrežja, zagotovljene pa so le naslednje funkcije, ki lahko trajajo nedoločen čas: funkcija ponovnega vklopa ali funkcija ponovnega vklopa skupaj s prikazom aktivirane funkcije ponovnega vklopa in/ali prikazom informacij ali statusa;

(14) „funkcija ponovnega vklopa“ je funkcija za aktiviranje drugih načinov, vključno z aktivnim načinom, na daljinski vklop, ki vključuje daljinsko upravljanje, vgrajeni senzor ali uro, ki zagotavlja dodatne funkcije, vključno z glavno funkcijo;

(15) „prikaz informacij ali statusa“ je neprekinjeno delujoča funkcija, ki zagotavlja informacije ali prikazovanje stanja opreme na zaslonu, vključno s prikazovalniki časa;

(16) „raven zvočne moči“ pomeni notranjo in/ali zunanjo raven zvočne moči po lestvici A [dB(A)], izmerjeno pri standardnih nazivnih pogojih za hlajenje (ali ogrevanje, če izdelek nima funkcije hlajenja);

(17) „pogoji referenčne zasnove“ pomenijo kombinacijo zahtev glede temperature referenčne zasnove, najvišje bivalentne temperature in najvišje mejne delovne temperature, kot je določeno v tabeli 5;

(18) „temperatura referenčne zasnove“ pomeni zunanjo temperaturo [°C] bodisi za hlajenje (Tdesignc) ali ogrevanje (Tdesignh), kot je določeno v tabeli 3, pri kateri je razmerje delne obremenitve enako 1 in ki se razlikuje glede na prijavljeno sezono hlajenja ali ogrevanja. Glejte tudi razlago koncepta v Prilogi A;

(19) „razmerje delne obremenitve“ (pl(Tj)) pomeni zunanjo temperaturo minus 16 °C, deljeno s temperaturo referenčne zasnove minus 16 °C, bodisi za hlajenje ali ogrevanje;

(20) „sezona“ pomeni enega od štirih nizov pogojev v okolju (na voljo za štiri sezone: eno sezono hlajenja, tri sezone ogrevanja: povprečna / hladnejša / toplejša), ki glede na bin opisujejo kombinacijo med zunanjimi temperaturami in številom ur pojava teh temperatur na sezono, v kateri enota ustreza svojemu namenu;

(21) „bin“ (z indeksom j) pomeni kombinacijo zunanje temperature (Tj) in binskih ur (hj), kot je določeno v tabeli 7;

(22) „binske ure“ so ure na sezono (hj), v kateri se zunanja temperatura pojavi za vsak bin, kot je določeno v tabeli 7;

(23) „razmerje sezonske energetske učinkovitosti“ (SEER) je splošno razmerje energetske učinkovitosti enote za celotno sezono hlajenja, ki se izračuna tako, da se referenčna letna potreba po hlajenju deli z letno porabo električne energije za hlajenje;

(24) „referenčna letna potreba po hlajenju“ (QC ) pomeni referenčno potrebo po hlajenju [kWh/a], ki se uporablja kot podlaga za izračun SEER, izračuna pa se tako, da se nazivna obremenitev za hlajenje (Pdesignc) pomnoži z ekvivalentom ur hlajenja v načinu aktivnega delovanja (HCE );

(25) „ekvivalent ur hlajenja v načinu aktivnega delovanja“ (HCE ) pomeni predvideno število ur na leto [h/a], ko mora enota zagotavljati nazivno obremenitev za hlajenje (Pdesignc), da bi izpolnila referenčno letno potrebo po hlajenju, kot je določeno v tabeli 8;

(26) „letna poraba električne energije za hlajenje“ (QCE ) pomeni porabo električne energije [kWh/a], ki je potrebna za izpolnitev referenčne letne potrebe po hlajenju in se izračuna tako, da se referenčna letna potreba po hlajenju deli z razmerjem sezonske energetske učinkovitosti v načinu aktivnega delovanja (SEERon) in porabo električne energije enote v stanju termostat izključen, stanju pripravljenosti, stanju izključenosti in stanju delovanja grelca ohišja med sezono hlajenja;

(27) „razmerje sezonske energetske učinkovitosti v načinu aktivnega delovanja“ (SEERon) pomeni povprečno razmerje energetske učinkovitosti enote v načinu aktivnega delovanja za funkcijo hlajenja, sestavljeno iz delne obremenitve in razmerja energetske učinkovitosti glede na bin (EERbin(Tj)) ter ponderirano z binskimi urami v stanju zadevnega bina;

(28) „delna obremenitev“ pomeni obremenitev zaradi hlajenja (Pc(Tj)) ali ogrevanja (Ph(Tj)) [kW] pri določeni zunanji temperaturi Tj, ki se izračuna tako, da se nazivna obremenitev pomnoži z razmerjem delne obremenitve;

(29) „razmerje energetske učinkovitosti glede na bin“ (EERbin(Tj)) pomeni razmerje energetske učinkovitosti glede na posamezen bin j z zunanjo temperaturo Tj v sezoni, izpeljano iz delne obremenitve, prijavljene zmogljivosti in prijavljenega razmerja energetske učinkovitosti (EERd(Tj)) glede na posamezne bine (j), za druge bine pa se izračuna z interpolacijo/ekstrapolacijo in po potrebi popravi s koeficientom degradacije;

(30) „sezonski koeficient učinkovitosti“ (SCOP) je splošni koeficient učinkovitosti enote za celotno sezono ogrevanja (vrednost SCOP se nanaša na določeno sezono ogrevanja), izračuna pa se tako, da se referenčna letna potreba po ogrevanju deli z letno porabo električne energije za ogrevanje;

(31) „referenčna letna potreba po ogrevanju“ (QH ) pomeni referenčno potrebo po ogrevanju [kWh/a], ki se nanaša na določeno sezono ogrevanja in se uporablja kot osnova za izračun SCOP, izračuna pa se tako, da se nazivna obremenitev za ogrevanje (Pdesignh) pomnoži s sezonskim ekvivalentom ur za ogrevanje v načinu aktivnega delovanja (HHE);

(32) „ekvivalent ur ogrevanja v načinu aktivnega delovanja“ (HHE ) pomeni predvideno število ur na leto [h/a], ko mora enota zagotavljati nazivno obremenitev za ogrevanje (Pdesignh), da bi izpolnila referenčno letno potrebo po ogrevanju, kot je določeno v tabeli 8;

(33) „letna poraba električne energije za ogrevanje“ (QHE ) pomeni porabo električne energije [kWh/a], ki je potrebna za izpolnitev določene referenčne letne potrebe po ogrevanju in se nanaša na določeno sezono ogrevanja; izračuna se tako, da se referenčna letna potreba po ogrevanju deli s sezonskim koeficientom učinkovitosti v načinu aktivnega delovanja (SCOPon) in porabo električne energije enote v stanju termostat izključen, stanju pripravljenosti, stanju izključenosti in stanju delovanja grelca ohišja med sezono ogrevanja;

(34) „sezonski koeficient učinkovitosti v načinu aktivnega delovanja“ (SCOPon) pomeni povprečni koeficient učinkovitosti enote v načinu aktivnega delovanja za določeno sezono ogrevanja, ki je sestavljen iz delne obremenitve, rezervne zmogljivosti električnega ogrevanja (če je potrebno) in koeficientov učinkovitosti glede na bin (COPbin(Tj), ponderiran pa je z binskimi urami v stanju zadevnega bina;

(35) „rezervna zmogljivost električnega ogrevanja“ (elbu(Tj)) je zmogljivost ogrevanja [kW] dejanskega ali predvidenega rezervnega električnega grelca s koeficientom COP, enakim 1, ki dopolnjuje prijavljeno zmogljivost za ogrevanje (Pdh(Tj)), da bi izpolnila delno obremenitev za ogrevanje (Ph(Tj)), če je vrednost Pdh(Tj) manjša od Ph(Tj) za zunanjo temperaturo (Tj);

(36) „koeficient učinkovitosti glede na bin“ (COPbin(Tj)) pomeni koeficient učinkovitosti glede na posamezen bin j z zunanjo temperaturo Tj v sezoni, izpeljan iz delne obremenitve, prijavljene zmogljivosti in prijavljenega koeficienta učinkovitosti (COPd(Tj)) za določene bine (j), za druge bine pa se izračuna z interpolacijo/ekstrapolacijo ter po potrebi popravi s koeficientom degradacije;

(37) „prijavljena zmogljivost“ [kW] je zmogljivost cikla s kompresijo pare enote za hlajenje (Pdc(Tj)) ali ogrevanje (Pdh(Tj)), ki se nanaša na zunanjo temperaturo Tj in notranjo temperaturo (Tin), ki jo je prijavil proizvajalec;

(38) „upravljanje zmogljivosti“ pomeni sposobnost enote, da spremeni svojo zmogljivost s spremembo volumetrične stopnje pretoka. Enote morajo biti označene kot „stalne“, če enota ne more spreminjati svoje volumetrične stopnje pretoka, „postopne“, če je volumetrična stopnja pretoka spremenjena ali se razlikuje v nizu ne več kot dveh korakov, ali „spremenljive“, če je volumetrična stopnja pretoka spremenjena ali se razlikuje v nizu treh ali več korakov;

(39) „funkcija“ pomeni navedbo, ali je enota namenjena za hlajenje zraka v zaprtih prostorih, ogrevanje zraka v zaprtih prostorih ali oboje;

(40) „nazivna obremenitev“ pomeni prijavljeno obremenitev zaradi hlajenja (Pdesignc) in/ali ogrevanja (Pdesignh) [kW] pri temperaturi referenčne zasnove, pri čemer velja: a. za način hlajenja je vrednost Pdesignc enaka prijavljeni zmogljivosti za hlajenje pri Tj, ki je enaka Tdesignc; b. za način ogrevanja je vrednost Pdesignh enaka delni obremenitvi pri Tj, ki je enaka Tdesignh;

(41) „prijavljeno razmerje energetske učinkovitosti“ (EERd(Tj)) pomeni razmerje energetske učinkovitosti pri omejenem številu določenih binov (j) z zunanjo temperaturo (Tj), ki ga je prijavil proizvajalec;

(42) „prijavljen koeficient učinkovitosti“ (COPd(Tj)) pomeni koeficient učinkovitosti pri omejenem številu določenih binov (j) z zunanjo temperaturo (Tj), ki ga je prijavil proizvajalec;

(43) bivalentna temperatura (Tbiv) pomeni zunanjo temperaturo (Tj) [°C], ki jo je prijavil proizvajalec za ogrevanje, pri kateri je prijavljena zmogljivost enaka delni obremenitvi, pri čemer mora biti prijavljena zmogljivost pod to temperaturo dopolnjena z rezervno zmogljivostjo električnega ogrevanja, da bi izpolnila delno obremenitev za ogrevanje;

(44) „mejna delovna temperatura“ (Tol) pomeni zunanjo temperaturo [°C], ki jo je prijavil proizvajalec za ogrevanje, pod katero klimatska naprava ne bo mogla zagotoviti zmogljivosti za ogrevanje. Pod to temperaturo je prijavljena zmogljivost enaka nič;

(45) „zmogljivost intervala cikla“ [kW] je (časovno tehtano) povprečje prijavljene zmogljivosti v preskusnem intervalu cikla hlajenja (Pcycc) ali ogrevanja (Pcych);

(46) „učinkovitost intervala cikla hlajenja“ (EERcyc) je povprečno razmerje energetske učinkovitosti v preskusnem intervalu cikla (preklapljanje kompresorja na vklop in izklop), ki se izračuna tako, da se skupna zmogljivost za hlajenje v intervalu [kWh] deli s skupnim dovodom električne energije v istem intervalu [kWh];

(47) „učinkovitost intervala cikla ogrevanja“ (COPcyc) je povprečni koeficient učinkovitosti v preskusnem intervalu cikla (preklapljanje kompresorja na vklop in izklop), ki se izračuna tako, da se skupna zmogljivost za ogrevanje v intervalu [kWh] deli s skupnim dovodom električne energije v istem intervalu [kWh];

(48) „koeficient degradacije“ je merilo izgube učinkovitosti zaradi cikla (preklapljanje kompresorja na vklop/izklop v načinu aktivnega delovanja), ki je določeno za hlajenje (Cdc) ali ogrevanje (Cdh) ali izbrano kot privzeta vrednost 0,25;

(49) „način aktivnega delovanja“ pomeni način, ki ustreza uram obremenitve stavbe zaradi hlajenja ali ogrevanja ter pri katerem je aktivirana funkcija hlajenja ali ogrevanja enote. To stanje lahko vključuje cikel vklapljanja/izklapljanja enote, da se doseže ali ohrani zahtevana temperatura zraka v zaprtem prostoru;

(50) „stanje izključenosti termostata“ pomeni način, ki ustreza uram brez obremenitve zaradi hlajenja ali ogrevanja, pri čemer je funkcija hlajenja ali ogrevanja enote vklopljena, vendar enota ne deluje, ker ni obremenitve zaradi hlajenja ali ogrevanja. To stanje se zato nanaša na zunanje temperature in ne na notranje obremenitve. Cikel vklapljanja/izklapljanja v načinu aktivnega delovanja se ne šteje za stanje izključenosti termostata;

(51) „način delovanja grelca ohišja“ pomeni stanje, v katerem enota aktivira napravo za ogrevanje, da bi preprečila prehajanje hladilnega sredstva v kompresor in tako omejila koncentracijo hladilnega sredstva v olju pri zagonu kompresorja;

(52) „poraba energije v stanju izključenosti termostata“ (PTO ) pomeni porabo energije enote [kW] v stanju izključenosti termostata;

(53) „poraba energije v stanju pripravljenosti“ (PSB ) pomeni porabo energije enote [kW] v stanju pripravljenosti;

(54) „poraba energije v stanju izključenosti“ (POFF ) pomeni porabo energije enote [kW] v stanju izključenosti;

(55) „poraba energije v načinu delovanja grelca ohišja“ (PCK ) pomeni porabo energije enote [kW] v stanju delovanja grelca ohišja;

(56) „ure delovanja v stanju izključenosti termostata“ (HTO ) pomenijo število ur na leto [h/a], ko je enota v stanju izključenosti termostata, katerega vrednost je odvisna od določene sezone in funkcije;

(57) „ure delovanja v stanju pripravljenosti“ (HSB ) pomenijo število ur na leto [h/a], ko je enota v stanju pripravljenosti, katerega vrednost je odvisna od določene sezone in funkcije;

(58) „ure delovanja v stanju izključenosti“ (HOFF ) pomenijo število ur na leto [h/a], ko je enota v stanju izključenosti, katerega vrednost je odvisna od določene sezone in funkcije;

(59) „ure delovanja v načinu grelca ohišja“ (HCK ) pomenijo število ur na leto [h/a], ko je enota v stanju delovanja grelca ohišja, katerega vrednost je odvisna od določene sezone in funkcije;

(60) „nazivna stopnja pretoka zraka“ pomeni stopnjo pretoka zraka [m3/h], izmerjeno pri odprtini za zrak notranjih in/ali zunanjih enot (če obstajajo) klimatskih naprav pri standardnih nazivnih pogojih za hlajenje (ali ogrevanje, če izdelek nima funkcije hlajenja);

(61) „nazivni dovod energije za hlajenje“ (PEER ) pomeni dovod električne energije [kW] enote, ko opravlja funkcijo hlajenja pri standardnih nazivnih pogojih;

(62) „nazivni dovod energije za ogrevanje“ (PCOP ) pomeni dovod električne energije [kW] enote, ko opravlja funkcijo ogrevanja pri standardnih nazivnih pogojih;

(63) „poraba električne energije enojnih / dvojnih kanalov“ (QSD oziroma QDD ) pomeni porabo električne energije eno- ali dvokanalnih klimatskih naprav v načinu hlajenja in/ali ogrevanja (kateri koli se uporablja) [enojni kanal v kWh/60 min., dvojni kanal v kWh/60 min.];

(64) „razmerje zmogljivosti“ pomeni razmerje med skupno prijavljeno zmogljivostjo za hlajenje ali ogrevanje vseh delujočih notranjih enot in prijavljeno zmogljivostjo za hlajenje ali ogrevanje zunanjih enot pri standardnih nazivnih pogojih;

(65) „toleranca“ pomeni dovoljeno odstopanje prijavljene zmogljivosti pri zunanji temperaturi Tj od delne obremenitve, ugotovljene pri enaki zunanji temperaturi Tj, ki se uporablja pri izračunu enot s postopno in spremenljivo zmogljivostjo.

2. Tabele

Tabela 1

Informativni list za klimatske naprave, razen dvo– in enokanalnih (5)

Informacije za identifikacijo modelov, na katere se nanašajo informacije





Funkcija (navedite, za katero funkcijo veljajo informacije) Če informacije veljajo za ogrevanje: navedite sezono ogrevanja, na katero se nanašajo informacije. Informacije se morajo nanašati vsakič le na eno sezono ogrevanja. Vključevati morajo vsaj „povprečno“ sezono ogrevanja. hlajenje DA/NE Povprečna (obvezno) DA/NE ogrevanje DA/NE Toplejša (če je določena) DA/NE Hladnejša (če je določena) DA/NE Postavka oznaka vrednost enota Postavka oznaka vrednost enota Nazivna obremenitev Sezonska učinkovitost hlajenje Pdesignc x,x kW hlajenje SEER x,xx — ogrevanje / povprečna Pdesignh x,x kW ogrevanje / povprečna SCOP (A) x,xx — ogrevanje / toplejša Pdesignh x,x kW ogrevanje / toplejša SCOP (W) x,xx — ogrevanje / hladnejša Pdesignh x,x kW ogrevanje / hladnejša SCOP (C) x,xx — Prijavljena zmogljivost (6) za hlajenje pri notranji temperaturi 27 (19) °C in zunanji temperaturi Tj Prijavljeno razmerje energetske učinkovitosti (6) za hlajenje pri notranji temperaturi 27 (19) °C in zunanji temperaturi Tj Tj = 35 °C Pdc x,x kW Tj = 35 °C EERd x,x — Tj = 30 °C Pdc x,x kW Tj = 30 °C EERd x,x — Tj = 25 °C Pdc x,x kW Tj = 25 °C EERd x,x — Tj = 20 °C Pdc x,x kW Tj = 20 °C EERd x,x — Prijavljena zmogljivost (6) za ogrevanje / povprečna sezona, pri notranji temperaturi 20 °C in zunanji temperaturi Tj Prijavljen koeficient učinkovitosti (6) za ogrevanje / povprečna sezona, pri notranji temperaturi 20 °C in zunanji temperaturi Tj Tj = – 7 °C Pdh x,x kW Tj = – 7 °C COPd x,x — Tj = 2 °C Pdh x,x kW Tj = 2 °C COPd x,x — Tj = 7 °C Pdh x,x kW Tj = 7 °C COPd x,x — Tj = 12 °C Pdh x,x kW Tj = 12 °C COPd x,x — Tj = bivalentna temperatura Pdh x,x kW Tj = bivalentna temperatura COPd x,x — Tj = mejna delovna temperatura Pdh x,x kW Tj = mejna delovna temperatura COPd x,x — Prijavljena zmogljivost (6) za ogrevanje / toplejša sezona, pri notranji temperaturi 20 °C in zunanji temperaturi Tj Prijavljen koeficient učinkovitosti (6) / toplejša sezona, pri notranji temperaturi 20 °C in zunanji temperaturi Tj Tj = 2 °C Pdh x,x kW Tj = 2 °C COPd x,x — Tj = 7 °C Pdh x,x kW Tj = 7 °C COPd x,x — Tj = 12 °C Pdh x,x kW Tj = 12 °C COPd x,x — Tj = bivalentna temperatura Pdh x,x kW Tj = bivalentna temperatura COPd x,x — Tj = mejna delovna temperatura Pdh x,x kW Tj = mejna delovna temperatura COPd x,x — Prijavljena zmogljivost (6) za ogrevanje / hladnejša sezona, pri notranji temperaturi 20 °C in zunanji temperaturi Tj Prijavljen koeficient učinkovitosti (6) / hladnejša sezona, pri notranji temperaturi 20 °C in zunanji temperaturi Tj Tj = – 7 °C Pdh x,x kW Tj = – 7 °C COPd x,x — Tj = 2 °C Pdh x,x kW Tj = 2 °C COPd x,x — Tj = 7 °C Pdh x,x kW Tj = 7 °C COPd x,x — Tj = 12 °C Pdh x,x kW Tj = 12 °C COPd x,x — Tj = bivalentna temperatura Pdh x,x kW Tj = bivalentna temperatura COPd x,x — Tj = mejna delovna temperatura Pdh x,x kW Tj = mejna delovna temperatura COPd x,x — Tj = – 15 °C Pdh x,x kW Tj = – 15 °C COPd x,x — Bivalentna temperatura Mejna delovna temperatura ogrevanje / povprečna Tbiv x °C ogrevanje / povprečna Tol x °C ogrevanje / toplejša Tbiv x °C ogrevanje / toplejša Tol x °C ogrevanje / hladnejša Tbiv x °C ogrevanje / hladnejša Tol x °C Poraba električne energije cikla Učinkovitost cikla hlajenje Pcycc x,x kW hlajenje EERcyc x,x — ogrevanje Pcych x,x kW ogrevanje COPcyc x,x — Koeficient degradacije za hlajenje (7) Cdc x,x — Koeficient degradacije za ogrevanje (7) Cdh x,x — Dovod električne energije v načinih porabe, ki ne vključujejo „načina aktivnega delovanja“ Sezonska poraba električne energije stanje izključenosti POFF x,x W hlajenje QCE x kWh/a stanje pripravljenosti PSB x,x W ogrevanje / povprečna QHE/A x kWh/a stanje izključenosti termostata PTO x,x W ogrevanje / toplejša QHE/W x kWh/a stanje grelca ohišja PCK x,x W ogrevanje / hladnejša QHE/C x kWh/a Upravljanje zmogljivosti (navedite eno od treh možnosti) Druge postavke Stalna DA/NE Raven zvočne moči (notranja/zunanja) LWA x,x / x,x dB(A) postopna DA/NE Potencial globalnega segrevanja GWP x ekv. kg CO2 spremenljiva DA/NE Nazivni pretok zraka (notranji/zunanji) — x / x m3/h Kontaktni podatki za dodatne informacije Vsaj ime in naslov proizvajalca ali njegovega pooblaščenega zastopnika.





Tabela 2

Informativni list za eno- in dvokanalne klimatske naprave

Informacije za identifikacijo modelov, na katere se nanašajo informacije [ustrezno izpolnite]





Opis Oznaka Vrednost Enota Nazivna izhodna moč za hlajenje Prated za hlajenje [x,x] kW Nazivna izhodna moč za ogrevanje Prated za ogrevanje [x,x] kW Nazivni dovod energije za hlajenje PEER [x,x] kW Nazivni dovod energije za ogrevanje PCOP [x,x] kW Nazivno razmerje energetske učinkovitosti EERrated [x,x] — Nazivni koeficient učinkovitosti COPrated [x,x] — Poraba električne energije v stanju izključenosti termostata PTO [x,x] W Poraba električne energije v stanju pripravljenosti PSB [x,x] W Sezonska poraba električne energije za dvojne kanale (DD): poraba električne energije na uro DD: kWh/60 min. za enojne kanale (SD): poraba električne energije na uro Q [x,x] SD: kWh/60 min. Raven zvočne moči (samo notranja) LWA [x] dB(A) Potencial globalnega segrevanja hladilnega sredstva GWP [x] ekv. kg CO2 Kontaktni podatki za dodatne informacije Vsaj ime in naslov proizvajalca ali njegovega pooblaščenega zastopnika.





Tabela 3

Seznam parametrov za izračun sezonske učinkovitosti SEER/SCOP

Opis Oznaka Vrednost Enota Opomba Parametri bina Indeks bina j 0 dve pomembni decimalni števki Zunanja temperatura v binu j Tj 0 °C Obremenitev za hlajenje v binu j Pc(Tj) 0,00 kW Obremenitev za ogrevanje v binu j Ph(Tj) 0,00 kW Zmogljivost za hlajenje v binu j Pdc(Tj) 0,00 kW Zmogljivost za ogrevanje v binu j Pdh(Tj) 0,00 kW Ogrevalna zmogljivost rezervnega grelca v binu j elbu(Tj) 0,00 kW KONSTANTE Zunanja temperatura referenčne zasnove hlajenje: Tdesignc ogrevanje: Tdesignh 0 °C Vrednosti so v tabeli 5 Ekvivalentne ure na sezono v načinu aktivnega delovanja hlajenje: HCE ogrevanje: HHE 0 h Vrednosti so v tabeli 8 Ure na sezono v stanju izključenosti termostata HTO 0 h Vrednosti so v tabeli 8 Ure na sezono v načinu delovanja grelca ohišja HCK 0 h Vrednosti so v tabeli 8 Ure na sezono v stanju pripravljenosti HSB 0 h Vrednosti so v tabeli 8 Ure na sezono v stanju izključenosti HOFF 0 h Vrednosti so v tabeli 8 Notranja temperatura zraka za način hlajenja Tin 0 °C Vrednosti so v tabeli 6





Tabela 4

Standardni nazivni pogoji (temperature v °C pri suhem / mokrem termometru)

Naprava Funkcija Notranja temperatura zraka Tin Zunanja temperatura zraka Tj klimatske naprave, razen enokanalnih (vključno z dvokanalnimi) hlajenje 27 / 19 35 / 24 ogrevanje 20 / maks. 15 7 / 6 enokanalne naprave hlajenje 35 / 24 35 / 24 (8) ogrevanje 20 / 12 20 / 12 (8)





Tabela 5

Pogoji referenčne zasnove (temperature v °C pri suhem / mokrem termometru)

Funkcija / sezona Notranja temperatura zraka Tin Zunanja temperatura zraka Tdesignc / Tdesignh Bivalentna temperatura Tbiv Mejna delovna temperatura Tol hlajenje 27 °C / wb: 19 Tdesignc = 35 / 24 Ni podatka Ni podatka ogrevanje / povprečna 20 °C Tdesignh = – 10 / – 11 maks. 2 maks. – 7 ogrevanje / toplejša / wb: maks. 15 Tdesignh = 2 / 1 maks. 7 maks. 2 ogrevanje / hladnejša Tdesignh = – 22 / – 23 maks. – 7 maks. – 15





Tabela 6

Preskusni pogoji za delno obremenitev

Hlajenje Notranja temperatura zraka Zunanja temperatura zraka A 27 °C / wb: 19 35 °C B 30 °C C 25 °C D 20 °C Ogrevanje Notranja temperatura zraka (Tin) Zunanja temperatura zraka (Tj), za prijavljeno sezono v °C Povprečna Toplejša Hladnejša A 20 °C / wb: maks. 15 –7 Ni podatka –7 B +2 +2 +2 C +7 +7 +7 D +12 +12 +12 G Ni podatka Ni podatka –15

Tabela 7

Bini sezone hlajenja in ogrevanja (j = indeks bina, Tj = zunanja temp., hj = ure na leto za bin)

SEZONA HLAJENJA j # Tj °C hj h 1 17 205 2 18 227 3 19 225 4 20 225 5 21 216 6 22 215 7 23 218 8 24 197 9 25 178 10 26 158 11 27 137 12 28 109 13 29 88 14 30 63 15 31 39 16 32 31 17 33 24 18 34 17 19 35 13 20 36 9 21 37 4 22 38 3 23 39 1 24 40 0 Skupaj ure: 2 602





SEZONA OGREVANJA j # Tj °C hj h „Toplejša“ „Povprečna“ „Hladnejša“ 1 do 8 – 30 to – 23 0 0 0 9 –22 0 0 1 10 –21 0 0 6 11 –20 0 0 13 12 –19 0 0 17 13 –18 0 0 19 14 –17 0 0 26 15 –16 0 0 39 16 –15 0 0 41 17 –14 0 0 35 18 –13 0 0 52 19 –12 0 0 37 20 –11 0 0 41 21 –10 0 1 43 22 –9 0 25 54 23 –8 0 23 90 24 –7 0 24 125 25 –6 0 27 169 26 –5 0 68 195 27 –4 0 91 278 28 –3 0 89 306 29 –2 0 165 454 30 –1 0 173 385 31 0 0 240 490 32 1 0 280 533 33 2 3 320 380 34 3 22 357 228 35 4 63 356 261 36 5 63 303 279 37 6 175 330 229 38 7 162 326 269 39 8 259 348 233 40 9 360 335 230 41 10 428 315 243 42 11 430 215 191 43 12 503 169 146 44 13 444 151 150 45 14 384 105 97 46 15 294 74 61 Skupaj ure: 3 590 4 910 6 446

Tabela 8

Ure delovanja glede na tip klimatske naprave in način delovanja (h/a)

Tip klimatske naprave / funkcija Enota Sezona ogrevanja Stanje vključenosti Stanje izključenosti termostata Stanje pripravljenosti Stanje izključenosti Način grelca ohišja hlajenje: HCE ogrevanje: HHE HTO HSB HOFF HCK Klimatske naprave, razen dvo- in enokanalnih Način hlajenja, če naprava omogoča izključno hlajenje h/a 350 221 2 142 5 088 7 760 Način hlajenja in ogrevanja, če naprava omogoča oba načina Način hlajenja h/a 350 221 2 142 0 2 672 Način ogrevanja h/a Povprečna 1 400 179 0 0 179 Toplejša 1 400 755 0 0 755 Hladnejša 2 100 131 0 0 131 Način ogrevanja, če naprava omogoča izključno ogrevanje h/a Povprečna 1 400 179 0 3 672 3 851 Toplejša 1 400 755 0 4 345 4 476 Hladnejša 2 100 131 0 2 189 2 944 Dvokanalna klimatska naprava Način hlajenja, če naprava omogoča izključno hlajenje h/60 min. 1 ni relev. ni relev. ni relev. ni relev. Način hlajenja in ogrevanja, če naprava omogoča oba načina Način hlajenja h/60 min. 1 ni relev. ni relev. ni relev. ni relev. Način ogrevanja h/60 min. 1 ni relev. ni relev. ni relev. ni relev. Način ogrevanja, če naprava omogoča izključno ogrevanje h/60 min. 1 ni relev. ni relev. ni relev. ni relev. Enokanalna klimatska naprava Način hlajenja h/60 min. 1 ni relev. ni relev. ni relev. ni relev. Način ogrevanja h/60 min. 1 ni relev. ni relev. ni relev. ni relev.

3. Klimatske naprave, razen eno- in dvokanalnih

Ta oddelek opisuje metodo izračuna sezonske energetske učinkovitosti in letne porabe električne energije za hlajenje in ogrevanje za klimatske naprave, razen eno- in dvokanalnih klimatskih naprav.

3.1. SEER

SEER je sezonsko razmerje energetske učinkovitosti za hlajenje in se izračuna kot:

SEER = QC / QCE Enačba 1

pri čemer velja:

QC je referenčna letna potreba po hlajenju [kWh/a], izračunana kot:

QC = Pdesignc * HCE Enačba 2

pri čemer velja:

Pdesignc je nazivna obremenitev za hlajenje [kW], ki je enaka prijavljeni zmogljivosti za hlajenje Pdc(Tj) pri zunanji temperaturi Tj = Tdesignc;

HCE je ekvivalent ur za hlajenje [h] v načinu aktivnega delovanja, kot je določeno v tabeli 8;

QCE je letna poraba električne energije za hlajenje [kWh/a], izračunana kot:

QCE= (QC / SEERon) + HTO ·PTO + HCK ·PCK + HOFF ·POFF + HSB ·PSB Enačba 3 Enačba 4

pri čemer velja:

Tj je temperatura za bin, dodeljena binu z indeksom j iz tabele 7;

j je indeks bina;

n je število binov;

hj je število ur, dodeljeno binu z indeksom j iz tabele 7;

Pc(Tj) je delna obremenitev za hlajenje pri binski temperaturi Tj in je izračunana kot:

Pc(Tj) = Pdesignc * pl(Tj) Enačba 5 Enačba 5

pri čemer velja:

Pdesignc je opredeljen prej;

pl(Tj) je razmerje delne obremenitve, izračunano (ob upoštevanju, da je: pl(Tj) = 1,00 pri Tj = Tdesignc) kot:

pl(Tj) = (Tj – 16) / (Tdesignc – 16) Enačba 6

Tdesignc je temperatura referenčne zasnove za sezono hlajenja v °C iz tabele 5;

EERbin(Tj) je razmerje energetske učinkovitosti glede na bin, ki velja za bin j, izračunano v skladu z enačbami v nadaljevanju za enote s stalno, postopno ali spremenljivo zmogljivostjo, pri čemer:

3.1.1. Za enote s stalno zmogljivostjo

Izračunajte sidrne točke EERbin(Tj) za binske temperature, navedene v nadaljevanju, ki se uporabljajo za interpolacije in ekstrapolacije za vrednosti EERbin(Tj) pri drugih binih.

Izračunajte za Tj = 35 °C:

EERbin(Tj) = EERd(Tj ) Enačba 7

za Tj = 30, 25, 20 °C:

EERbin(Tj) = EERd(Tj)*[1 – Cdc*(1 – Pc(Tj)/Pdc(Tj))] Enačba 8

pri čemer velja:

EERd(Tj) je prijavljeno razmerje energetske učinkovitosti pri določeni zunanji temperaturi Tj, ki ga je prijavil proizvajalec v tabeli 1;

Pc(Tj) je delna obremenitev pri binski temperaturi Tj = 30, 25, 20 °C, kot je opredeljena v enačbi 5;

Pdc(Tj) je prijavljena zmogljivost za hlajenje pri določeni zunanji temperaturi Tj, ki jo je prijavil proizvajalec v tabeli 1;

Cdc je faktor degradacije za hlajenje, ki je enak privzeti vrednosti 0,25 ali enak Cdh (za ogrevanje) ali opredeljen s preskusi in izračunan za Tj = 20 °C kot:

Cdc = (1 – EERcyc/EERd(Tj))/(1 – Pcycc/Pdc(Tj)) Enačba 9

pri čemer velja:

EERcyc je povprečno razmerje energetske učinkovitosti v preskusnem intervalu cikla (v načinu aktivnega delovanja + stanju izključenosti), izračunano kot skupna zmogljivost za hlajenje v intervalu [kWh], deljena s skupnim dovodom električne energije v istem intervalu [kWh];

Pcycc je (časovno tehtano) povprečje izhodne moči zmogljivosti za hlajenje [kW] v preskusnem intervalu cikla (v načinu aktivnega delovanja + stanju izključenosti);

Vrednosti za EERbin(Tj) pri drugih binih se izračunajo tako:

— za bine j pri zunanjih temperaturah med Tj < 35 °C in Tj > 20 °C, ki ne ustrezajo Tj = 30 °C ali 25 °C, se EERbin(Tj) izračuna z uporabo linearne interpolacije od najbližjih dveh sidrnih točk;

— za bine j pri zunanji temperaturi Tj, višji od 35 °C, so vrednosti EERbin(Tj) enake vrednostim za EERbin(Tj = 35 °C);

— za bine j pri zunanji temperaturi Tj, nižji od 20 °C, so vrednosti EERbin(Tj) enake vrednostim za EERbin(Tj = 20 °C).

3.1.2. Za enote s postopno zmogljivostjo

Izračunajte sidrne točke EERbin(Tj) za binske temperature, navedene v nadaljevanju, ki se uporabljajo za interpolacije in ekstrapolacije za vrednosti EERbin(Tj) pri drugih binih.

Proizvajalec za vsak preskusni pogoj navede zmogljivost za hlajenje (Pdc(Tj)) in učinkovitost (EERd(Tj)) opreme pri obeh nastavitvah, ki se navedeta s „_ hi “ za nastavitev, ki zagotavlja najvišjo zmogljivost, in „_ lo “ za nastavitev, ki zagotavlja nižjo zmogljivost. Sidrne točke EERbin(Tj) so izračunane iz vrednosti Pdchi, Pdclo in EERdhi, EERdlo za zmogljivost in učinkovitost:

za Tj = 35 °C:

EERbin(Tj) = EERd(Tj) hi Enačba 10

za Tj = 30, 25, 20 °C:

če je Pdesignc*pl(Tj)*(1 – toleranca) ≤ Pdc(Tj)lo ≤ Pdesignc*pl(Tj)*(1 + toleranca), je:

EERbin(Tj) = EERd(Tj)lo Enačba 11

pri čemer velja:

toleranca = 10 % Enačba 12

če je Pdesignc*pl(Tj)*(1 – toleranca) ≤ Pdc(Tj)hi ≤ Pdesignc*pl(Tj)*(1 + toleranca), je:

EERbin(Tj) = EERd(Tj)hi Enačba 13

pri čemer je toleranca enaka prej opredeljeni;

če je Pc(Tj) > Pdc(Tj)lo , je:

Enačba 14

drugače pa je:

EERbin(Tj)= EERdlo · [1 – Cdc · (1 – Pc(Tj) / Pdc(Tj)lo) ] Enačba 15

pri čemer velja:

EERd(Tj)hi in EERd(Tj)lo sta vrednosti prijavljene učinkovitosti iz tabele 1;

Pdc(Tj)hi in Pdc(Tj)lo sta vrednosti prijavljene zmogljivosti iz tabele 1;

Pc(Tj) je delna obremenitev za bin j, pri čemer je Tj 20, 25, 30 in 35 °C;

Cdc je faktor degradacije za hlajenje, ki je enak privzeti vrednosti 0,25 ali enak Cdh (za ogrevanje) ali določen s preskusi in izračunan za Tj = 35 °C kot:

Cdc = (1 – EERcyc/EERd(Tj)lo)/(1 – Pcycc/Pdc(Tj)lo) Enačba 16

pri čemer velja:

EERcyc in Pcycc sta enaka prej opredeljenima;

vrednosti EERbin(Tj) za bine j pri zunanjih temperaturah Tj, razen za Tj = 35, 30, 25 in 20 °C, so izračunane v skladu z enakimi pravili, ki veljajo za enote s stalno zmogljivostjo.

3.1.3. Za enote s spremenljivo zmogljivostjo

Izračunajte sidrne točke EERbin(Tj) za binske temperature, navedene v nadaljevanju, ki se uporabljajo za interpolacije in ekstrapolacije za vrednosti EERbin(Tj) pri drugih binih.

Če upravljanje zmogljivosti enote omogoča delovanje enote z zmogljivostjo Pdc(Tj) , ki ustreza zahtevani delni obremenitvi Pdesignc * (pl(Tj) ± toleranca ), se predpostavlja, da je EERbin(Tj) za bin j enak EERd(Tj).

Izračunajte za Tj = 35, 30, 25 in 20 °C:

če je Pdesign*pl(Tj)*(1 – toleranca) <Pdc(Tj) < Pdesign*pl(Tj)*(1 + toleranca), je:

EERbin(Tj) = EERd(Tj) Enačba 17

pri čemer so:

toleranca, Pdc(Tj), Pdesignc, pl(Tj), EERbin(Tj) in EERd(Tj) enaki prej opredeljenim,

drugače pa upoštevajte postopek izračuna za enote s postopno zmogljivostjo.

3.2. SCOP

SCOP je sezonski koeficient učinkovitosti za ogrevanje. Izračun SCOP se nanaša na določeno sezono ogrevanja (povprečna/toplejša/hladnejša), ker so bini, ki se uporabljajo, temperatura referenčne zasnove in nazivna obremenitev določeni za sezono ogrevanja. Izračuni v nadaljevanju prikazujejo splošni pristop, ki ga je treba ponoviti za vsako prijavljeno sezono ogrevanja.

Sezonski koeficient učinkovitosti za ogrevanje se izračuna kot:

SCOP = QH / QHE Enačba 18

pri čemer je:

QH referenčna letna potreba po ogrevanju [kWh/a], izračunana kot:

QH = Pdesignh * HHE Enačba 19

pri čemer velja:

Pdesignh je nazivna obremenitev za ogrevanje [kW], ki je izračunana iz prijavljene bivalentne točke Tbiv (Tbiv zagotavlja pl(Tj) za Tj = Tbiv) in prijavljene zmogljivosti Pdh(Tj) pri Tj = Tbiv. Tako Pdesignh, kot je naveden v tabeli 1, pomeni toplotno obremenitev pri pogoju delovanja Tj = Tdesignh, pri čemer je pl(Tj) = 1,00;

HHE je ekvivalent ur za ogrevanje [h] v načinu aktivnega delovanja, kot je določeno v tabeli 8;

QHE je sezonska poraba električne energije za ogrevanje [kWh/a], izračunana kot:

QHE = (QH / SCOPon) + HTO · PTO + HCK · PCK + HOFF · POFF + HSB · PSB Enačba 20

pri čemer velja:

QH je enak, kot zgoraj;

HTO , HCK , HOFF , HSB pomenijo število ur delovanja v sezoni (h/a) za ogrevanje v stanju izključenosti termostata, delovanja grelca ohišja, stanju izključenosti in pripravljenosti, ki je navedeno v tabeli 8;

PTO , PCK , POFF , PSB je dovod električne energije [kW] v stanju izključenosti termostata, delovanja grelca ohišja, stanju izključenosti in pripravljenosti;

SCOPon je povprečni sezonski koeficient učinkovitosti, ki je sestavljen iz koeficientov učinkovitosti glede na bin in ponderiran s sezonskimi urami v stanju zadevnega bina ter vključuje rezervno porabo električne energije za bine, pri katerih je Pdh(Tj) < Ph(Tj):

Enačba 21

pri čemer velja:

Tj, j, n, in hj so enaki prej opredeljenim;

Ph(Tj) je obremenitev za ogrevanje pri binu j, izračunana kot:

Ph(Tj) = Pdesignh*pl(Tj) Enačba 22

pri čemer velja:

pl(Tj) = (Tj– 16) / (Tdesignh – 16) Enačba 23

Tdesignh je temperatura referenčne zasnove za sezono ogrevanja v °C iz tabele 5, ki je opredeljena z določeno sezono ogrevanja;

elbu(Tj) je zmogljivost rezervnega grelca [kW] za bin j, ki je potrebna za izpolnitev delne obremenitve za ogrevanje, če prijavljena zmogljivost ne zadošča, in je izračunana kot:

če je Pdh(Tj) < Ph(Tj): elbu(Tj) = Ph(Tj) – Pdh(Tj) Enačba 24 če je Pdh(Tj) ≥ Ph(Tj): elbu(Tj) = 0 Enačba 25

Pdh(Tj) je prijavljena zmogljivost za ogrevanje, ki velja za bin j in se izračuna z uporabo prijavljenih vrednosti Pdh(Tj) na točkah preskusa Tj = – 15, – 7, 2, 7, 12 °C in/ali Tbiv, njihova razpoložljivost pa je odvisna od določitve sezone ogrevanja (zahtevane prijavljene točke za sezono ogrevanja so na voljo v tabeli 6). Pdh(Tj) za druge bine, ki niso določeni, se izračuna z linearno interpolacijo prijavljenih zmogljivosti Pdh(Tj) pri najbližjih zunanjih temperaturah. Izjema od tega pravila je možna le, če povprečna ogrevalna sezona in hladnejša ogrevalna sezona nista prijavljeni sezoni (kar pomeni, da COP(– 15) ni na voljo), pri čemer se lahko vrednosti COPbin(Tj) za zunanje temperature – 8, – 9 in –10 °C linearno ekstrapolirajo iz COPd(Tj) za sidrne točke pri –7 °C in 7 °C za enote s stalno zmogljivostjo. Za enote s spremenljivo zmogljivostjo se te vrednosti ekstrapolirajo iz COPd(– 7) in COPd(Tbiv). Če je Tbiv = – 7 °C, se lahko predpostavlja, da so COP(– 8), COP(– 9) in COP(– 10) enaki COP(– 7); Če je prijavljena sezona ogrevanja„hladnejša“ in je najnižji Pdh pri – 15 °C, zmogljivosti za Pdh pri Tj < – 15 °C temeljijo na ekstrapolacijah iz vrednosti pri temperaturah Tj = – 15 °C in – 7 °C.

COPbin(Tj) je koeficient učinkovitosti glede na bin, ki velja za bin j, izračunan v skladu z enačbami v nadaljevanju za stalno, postopno ali spremenljivo zmogljivost, pri čemer:

3.2.1. Za enote s stalno zmogljivostjo

Izračunajte sidrne točke COPbin(Tj) za binske temperature, navedene v nadaljevanju, ki se uporabljajo za interpolacije in ekstrapolacije za vrednosti COPbin(Tj) pri drugih binih.

Izračunajte za Tj = 12, 7, 2, – 7, – 15 °C (9), (10)), Tbiv:

če je Pdh(Tj) ≥ Ph(Tj) (v tem stanju bo enota s stalno zmogljivostjo delovala v ciklu):

COPbin(Tj))= COPd(Tj)* [1 – Cdh * (1 – Ph(Tj)/Pdh(Tj))] Enačba 26

drugače pa, tj. če je Pdh(Tj) < Ph(Tj) (to ustreza razmeram, v katerih je potrebno rezervno ogrevanje, da bi izpolnilo obremenitev za ogrevanje):

COPbin(Tj) = COPd(Tj) Enačba 27

pri čemer velja:

COPd(Tj) je koeficient učinkovitosti pri določeni zunanji temperaturi Tj, ki ga je prijavil proizvajalec v tabeli 1;

Pdh(Tj) je zmogljivost za ogrevanje pri določeni zunanji temperaturi Tj, ki jo je prijavil proizvajalec v tabeli 1;

Ph(Tj) delna obremenitev v kW pri določeni zunanji temperaturi Tj, ki je opredeljena v enačbi 5;

Cdh je faktor degradacije za ogrevanje, ki je enak privzeti vrednost 0,25 ali enak Cdc (za hlajenje) ali določen s preskusi in izračunan za Tj = 12 °C kot:

Cdc = (1 – COPcyc/COPd(Tj))/(1 – Pcych/Pdh(Tj)) Enačba 28

pri čemer velja:

COPcyc je povprečni koeficient učinkovitosti v preskusnem intervalu cikla (v načinu aktivnega delovanja + stanju izključenosti), ki se izračuna kot skupna zmogljivost za ogrevanje v intervalu [kWh], deljena s skupnim dovodom električne energije v istem intervalu [kWh];

Pcych je (časovno tehtano) povprečje izhodne moči zmogljivosti za ogrevanje [kW] v preskusnem intervalu cikla (v načinu aktivnega delovanja + stanju izključenosti);

Vrednosti za COPbin(Tj) pri drugih binih se izračunajo tako: — za bine j pri zunanjih temperaturah Tj med 12, 7, 2, – 7, –15 °C (glejte opombi pod črto 6, 7) in Tbiv se COPbin(Tj) izračuna z linearno interpolacijo in ekstrapolacijo iz dveh najbližjih znanih sidrnih točk; — izjema od tega pravila je možna le, če povprečna ogrevalna sezona in hladnejša ogrevalna sezona nista prijavljeni sezoni (kar pomeni, da COP(– 15) ni na voljo), pri čemer se lahko vrednosti COPbin(Tj) za zunanje temperature – 8, – 9 in – 10 °C linearno ekstrapolirajo iz COP za sidrne točke pri – 7 °C in 7 °C; — za bine j pri zunanji temperaturi Tj , ki je višja od 12 °C, se COPbin(Tj) izračuna z linearno ekstrapolacijo pri zunanji temperaturi, ki se začne pri sidrnih točkah COPbin(Tj) s Tj = 7 in Tj = 12; — za bine j pri zunanji temperaturi Tj, ki je nižja od Tol, je COPbin(Tj) enak „1“, da se izognemo deljenju z nič, vendar dejansko vrednost ni pomembna, ker je [Ph(Tj) – elbu(Tj)] v enačbi za SCOPon (enačba 20) enak nič.

3.2.2. Za enote s postopno zmogljivostjo

Izračunajte sidrne točke COPbin(Tj) za binske temperature, navedene v nadaljevanju, ki se uporabljajo za interpolacije in ekstrapolacije za vrednosti COPbin(Tj) pri drugih binih.

Proizvajalec za vsak zahtevan testni pogoj (pri zunanjih temperaturah Tj = 12, 7, 2, – 7, – 15 °C (glejte opombi pod črto 6, 7) in Tbiv, odvisno od prijavljene sezone ogrevanja) navede zmogljivost za ogrevanje (Pdh(Tj)) in koeficient učinkovitosti (COPd(Tj)) opreme v obeh možnih nastavitvah, ki se navedeta s „_ hi “ za nastavitev, ki zagotavlja najvišjo zmogljivost, in „_ lo “ za nastavitev, ki zagotavlja nižjo zmogljivost. Sidrne točke COPbin(Tj) so izračunane iz vrednosti Pdhhi, Pdhlo in/ali COPdhi, COPdlo za zmogljivost in učinkovitost:

izračunajte Tbiv za Tj = 12, 7, 2, – 7, – 15 °C (glejte opombi pod črto 6, 7):

če je Pdesignh*pl(Tj)*(1 – toleranca) ≤ Pdhlo ≤ Pdesignh*pl(Tj)*(1 + toleranca), je

COPbin(Tj) = COPdlo Enačba 29

pri čemer je toleranca enaka prej opredeljeni;

če je Pdesignh*pl(Tj)*(1 – toleranca) ≤ Pdhhi ≤ Pdesignh*pl(Tj)*(1 + toleranca), je

COPbin(Tj) = COPdhi Enačba 30

pri čemer je toleranca enaka prej opredeljeni;

drugače pa je pri Ph(Tj) > Pdh(Tj)lo in Ph(Tj) < Pdh(Tj) hi

Enačba 31

in v nasprotnem primeru:

COPbin(Tj) = COP(Tj)lo · [1 – Cdhlo · (1 – Ph(Tj) / Pdh(Tj)lo) ] Enačba 32

pri čemer velja:

COPd(Tj) hi in COPd(Tj)lo so prijavljene vrednosti koeficienta učinkovitosti v tabeli 1;

Pdh(Tj) hi in Pdh(Tj)lo so prijavljene vrednosti v tabeli 1;

Ph(Tj) je toplotna obremenitev za bin j pri čemer je Tj 7, 2, – 7, – 15 °C (glejte opombi pod črto 6 in 7);

Cdhlo je faktor degradacije za ogrevanje, ki je enak privzeti vrednosti 0,25 ali enak Cdc (za hlajenje) ali določen s preskusi in izračunan za Tj = 12 °C kot:

Cdc = (1 – COPcyc/COPd(Tj)lo)/(1 – Pcych/Pdh(Tj)lo) Enačba 33

pri čemer velja:

COPcyc in Pcych sta enaka prej opredeljenima;

vrednosti COPbin(Tj) za bine j pri zunanjih temperaturah Tj, razen za temperature Tj = 7, 2, – 7, – 15 °C (glejte opombi pod črto 6, 7), so izračunane v skladu z enakimi pravili, kot veljajo za enote s stalno zmogljivostjo.

3.2.3. Za enote s spremenljivo zmogljivostjo

Izračunajte sidrne točke COPbin(Tj) za binske temperature, navedene v nadaljevanju, ki se uporabljajo za interpolacije in ekstrapolacije za vrednosti COPbin(Tj) pri drugih binih.

Če upravljanje zmogljivosti enote omogoča delovanje enote s prijavljeno zmogljivostjo Pdh(Tj), ki ustreza zahtevani delni obremenitvi Pdesignh*(pl(Tj) ± toleranca ), se predpostavlja, da je COPbin(Tj) za bin j enak COPd(Tj);

izračunajte za Tj = 12, 7, 2, – 7, – 15 °C (glejte opombi pod črto 6, 7):

če je Pdesign*pl(Tj)*(1 – tolerance) ≤ Pdc(Tj) ≤ Pdesign*pl(Tj)*(1 + tolerance), je:

COPbin(Tj) = COPd(Tj) Enačba 34

pri čemer so:

toleranca, Pdh(Tj), Pdesignh, pl(Tj), COPbin(Tj) in COPd(Tj) enaki prej opredeljenim;

drugače pa upoštevajte postopek izračuna za enote s postopno zmogljivostjo.

3.3. Določitev PTO, PSB, POFF in PCK

3.3.1. Določitev PTO

Poraba električne energije v stanju izključenosti termostata se dobi med preskusi ciklov, ki so potrebni za določitev vrednosti Cd in Cc.

Če preskus cikla ni opravljen, se po testu pri 20 °C v načinu hlajenja (za enote, ki so namenjene izključno hlajenju in izmenične enote) točka nastavitve termostata poveča, dokler se kompresor ne ustavi. Poraba električne energije v stanju pripravljenosti se odšteje od izmerjene skupne porabe električne energije enote, da se določi poraba električne energije v stanju izključenosti termostata v časovnem obdobju, ki ni krajše od ene ure.

3.3.2. Določitev PSB

Pri stanju temperature okolja 35 °C se v načinu hlajenja enota ustavi s krmiljenjem naprave. Po 10 minutah se izmeri preostala poraba električne energije in predpostavlja, da je to poraba električne energije v stanju pripravljenosti.

Za enote, ki so namenjene izključno ogrevanju, se meritve opravijo na enak način, vendar pri stanju temperature okolja 12 °C.

3.3.3. Določitev POFF

Po preskusu porabe električne energije v stanju pripravljenosti je treba enoto izklopiti, vendar ostane priključena na omrežje. Po 10 minutah se izmeri preostala poraba električne energije in predpostavlja, da je to poraba električne energije v stanju izključenosti.

Če na enoti ni stikala za izklop (na primer na notranjih enotah, razdeljenih na več delov), se predpostavlja, da je poraba električne energije v stanju izključenosti enaka porabi električne energije v stanju pripravljenosti.

3.3.4. Določitev PCK

Preskus se opravi v načinu ogrevanja pri temperaturi okolja 2 °C. Enota se ustavi s krmiljenjem naprave po najmanj 20 minutah delovanja ogrevanja, poraba električne energije enote se meri 8 ur. Če enota nima funkcije za ogrevanje, deluje v načinu hlajenja. Izračuna se 8-urno povprečje dovoda električne energije.

Poraba električne energije v stanju pripravljenosti se odšteje od te izmerjene porabe električne energije, da se določi poraba električne energije za delovanje grelca ohišja.

4. Enokanalne in dvokanalne naprave

4.1. EER

Razmerje energetske učinkovitosti EERd(Tj) za enokanalne in dvokanalne naprave se navede za Tin in Tj pri standardnih nazivnih pogojih in izračuna kot:

EERd(Tj) = Pdc(Tj) / PEER Enačba 35

Pri čemer velja:

Pdc(Tj) je prijavljena zmogljivost za hlajenje v kW pri standardnih nazivnih pogojih, kakor je zahtevano v tabeli 4;

PEER je skupni dovod električne energije v napravo v kW, pri standardnih nazivnih pogojih, kot je zahtevano v tabeli 4.

4.2. COP

Koeficient učinkovitosti COPd za enokanalne in dvokanalne naprave se navede za Tin in Tj pri standardnih nazivnih pogojih in izračuna kot:

COPd(Tj) = Pdh(Tj) / PCOP Enačba 36

pri čemer velja:

Pdh(Tj) je prijavljena zmogljivost za ogrevanje v kW (samo za cikel s kompresijo pare) pri standardnih nazivnih pogojih, določenih v tabeli 4;

PCOP je skupni dovod električne energije v napravo v kW pri = standardnih nazivnih pogojih, določenih v tabeli 4.

4.3. Sezonska poraba električne energije

Poraba električne energije QDD v kWh/60 min. dvokanalnih naprav je izračunana za hlajenje ali ogrevanje kot:

za hlajenje QDD = HCE·PEER + HTO·PTO + HSB·PSB + HOFF·POFF + HCK·PCK Enačba 37 za ogrevanje QDD = HHE·PCOP + HTO·PTO + HSB·PSB + HOFF·POFF + HCK·PCK Enačba 38

pri čemer:

HCE, HHE, HTO, HSB, HOFF, HCK pomenijo število ur delovanja (h) za hlajenje oziroma ogrevanje v načinu aktivnega delovanja, v stanju izključenosti termostata, stanju pripravljenosti, stanju izključenosti in načinu delovanja grelca ohišja, kot je navedeno v tabeli 8;

PEER, PCOP, PTO, PSB, POFF, PCK so vrednosti povprečne porabe električne energije za nazivni dovod energije za hlajenje (PEER ) oziroma ogrevanje (PCOP ) v stanju izključenosti termostata, stanju pripravljenosti, stanju izključenosti in načinu delovanja grelca ohišja, ki jih je prijavil proizvajalec.

Poraba električne energije za enokanalne naprave QSD v kWh/60 min. se izrazi le za način aktivnega delovanja, pri čemer se kot ekvivalent ur v načinu aktivnega delovanja (HCE, HHE) uporablja vrednost 1:

za hlajenje QSD = HCE·PEER Enačba 39 za ogrevanje QSD = HHE·PCOP Enačba 40

pri čemer sta:

PEER in PCOP enaka prej opredeljenim.

Priloga A Grafikon v nadaljevanju prikazuje (za ogrevanje) odnos med bivalentno točko Tbiv in delno obremenitvijo, vključno z nazivno obremenitvijo za ogrevanje pri Tdesignh (pri kateri je delna obremenitev enaka 1). Območje, v katerem delna obremenitev presega prijavljeno zmogljivost, se izpolni z rezervnim električnim ogrevanjem.

ODDELEK 2 - KOMFORTNI VENTILATORJI

1. Opredelitev pojmov

(1) „Komfortni ventilator“ pomeni napravo, ki je bila prvotno namenjena ustvarjanju gibanja zraka okrog dela ali na delu človekovega telesa za osebno udobje hlajenja, vključno s komfortnimi ventilatorji, ki omogočajo dodatne funkcije, npr. osvetlitev;

(2) „dovod energije ventilatorja“ (PF) pomeni dovod električne energije „komfortnega ventilatorja“ v vatih, ki deluje pri določeni najvišji stopnji pretoka ventilatorja z aktivnim oscilacijskim mehanizmom (če/kadar je ustrezno);

(3) „servisna vrednost“ (SV) [(m3/min.)/W] pri komfortnih ventilatorjih pomeni razmerje med najvišjo stopnjo pretoka ventilatorja [m3/min.] in dovodom energije ventilatorja [W];

(4) „najvišja stopnja pretoka ventilatorja“ (F) pomeni stopnjo pretoka zraka komfortnega ventilatorja pri najvišji nastavitvi [m3/min.], izmerjeno pri izhodu ventilatorja z izklopljenim oscilacijskim mehanizmom (če obstaja);

(5) „oscilacijski mehanizem“ pomeni sposobnost komfortnega ventilatorja, da med delovanjem samodejno spreminja smer pretoka zraka;

(6) „poraba električne energije ventilatorja“ (Q) [kWh/a] pomeni električno energijo, ki jo letno porabi komfortni ventilator;

(7) „raven zvočne moči ventilatorja“ pomeni stopnjo zvočne moči komfortnega ventilatorja na lestvici A pri najvišji stopnji pretoka ventilatorja, izmerjeni pri izhodu;

(8) „ure aktivnega delovanja ventilatorja“ (HCE ) pomenijo, koliko ur [h/a] naj bi komfortni ventilator zagotavljal najvišjo stopnjo pretoka ventilatorja, kot je opisano v tabeli 10 v delu 2.

2. Tabele

Tabela 9

Informativni list za komfortne ventilatorje

Informacije za identifikacijo modelov, na katere se nanašajo informacije [ustrezno izpolnite]





Opis Oznaka Vrednost Enota Najvišja stopnja pretoka ventilatorja F [x,x] m3/min. Dovod energije ventilatorja P [x,x] W Servisna vrednost SV [x,x] (m3/min.)/W Poraba električne energije v stanju pripravljenosti PSB [x,x] W Raven zvočne moči LWA [x] dB(A) Standard merjenja servisne vrednosti [tukaj navedite sklic na uporabljeni standard merjenja] Kontaktni podatki za dodatne informacije Vsaj ime, položaj, poštni naslov, e-poštni naslov in telefonska številka.





Tabela 10

Ure delovanja komfortnih ventilatorjev

Enota Aktivno stanje Stanje pripravljenosti Stanje izključenosti HCE HSB HOFF Komfortni ventilator h/a 320 1 120 0

3. Servisna vrednost in letna poraba električne energije

3.1. Servisna vrednost

Servisna vrednost SV [m3/min./W] za komfortne ventilatorje je izračunana kot:

SV = F/ PF Enačba 41

pri čemer velja:

F je najvišja stopnja pretoka ventilatorja [m3/min.];

PF je dovod energije ventilatorja [W].

3.2. Sezonska poraba električne energije

Sezonska poraba električne energije Q [kWh/a] komfortnih ventilatorjev je izračunana kot:

Q = HCE·PF + HSB·PSB Enačba 42

pri čemer:

HCE , HSB pomenita število ur delovanja v načinu aktivnega delovanja oziroma stanju pripravljenosti iz tabele 10 [v h/a];

PF je nazivni dovod energije ventilatorja [kW];

PSB je poraba energije v stanju pripravljenosti [kW].

Za porabo energije v stanju pripravljenosti (PSB ) se uporablja enaka metoda preskušanja kakor za klimatske naprave.

Dovod električne energije ventilatorja se meri z vklopljenim oscilacijskim mehanizmom. Stopnja pretoka se meri brez oscilacij.

ODDELEK 3 - SPLOŠNI VIDIKI

POROČILO O PRESKUSU

Za oceno skladnosti proizvajalec pripravi in na zahtevo organov za nadzor trga predloži poročila o preskusu ter vso dokumentacijo, potrebno za potrditev podatkov, ki jih je prijavil.

Poročila o preskusih vsebujejo vse ustrezne informacije o meritvah, med drugim tudi:

— ustrezne diagrame in tabele z vzorčenimi vrednostmi temperatur, vrednostmi relativne vlažnosti, delnimi obremenitvami, stopnjami pretoka, električno napetostjo/ frekvenco/ harmoničnim popačenjem v preskusnih obdobjih za vse ustrezne preskusne točke;

— opis preskusnih metod, laboratorijskega prostora in pogojev v okolju, postavitve opreme za fizično preskušanje z navedbo položaja naprav za zajemanje podatkov (npr. senzorji) in opreme za obdelavo podatkov ter delovnega območja in točnosti merjenja;

— nastavitve enote, ki se preskuša, opis funkcije samodejnega preklapljanja nastavitev (npr. med stanjem izključenosti in stanjem pripravljenosti);

— opis upoštevanega zaporedja preskusov, na primer za doseganje ravnovesja, če je potrebno.

Za enote s spremenljivo zmogljivostjo, pri katerih so prijavljene EER, COP in zmogljivosti, je treba te podatke navesti za enake nastavitve frekvenc za enake pogoje delne obremenitve.

Poročilo o preskusu vključuje rezultate preskusa(-sov) delne obremenitve ter izračun EER ali COP, referenčnega SEER/SCOP in referenčnega SEERon/SCOPon, če je primerno.

V poročilu o preskusu izračunane vrednosti EER/COP in vrednosti referenčnih SEER/SEERon/SCOP/ SCOPon temeljijo na vrednostih, ki jih je prijavil proizvajalec, pod pogojem, da so navedene vrednosti znotraj sprejemljivih toleranc.

Kjer dokument ne opisuje merilnih pogojev, izračunov ali drugih vidikov, se proizvajalci sklicujejo na meritve in izračune, opravljene z zanesljivo, točno in ponovljivo metodo, ki upošteva splošno priznane najsodobnejše merilne metode ter zagotavlja rezultate, ki veljajo za visoko zanesljive, vključno z metodami, določenimi v dokumentih, katerih referenčne številke so bile v ta namen objavljene v Uradnem listu Evropske unije.

(1) Te prehodne metode naj bi na koncu nadomestili usklajeni standardi. Ko bodo usklajeni standardi na voljo, bodo sklici nanje v skladu s členoma 9 in 10 Direktive 2009/125/ES objavljeni v Uradnem listu Evropske unije.

(2) UL L 161, 14.6.2006, str. 1.

(3) Tretja ocena podnebnih sprememb IPCC 2001. Poročilo Medvladnega foruma za podnebne spremembe: http://www.ipcc.ch/pub/reports.htm.

(4) Podnebne spremembe, znanstvena presoja IPCC, J.T. Houghton, G.J. Jenkins, J.J. Ephraums (ur.), Cambridge University Press, Cambridge (ZK) 1990

(5) Pri napravah, razdeljenih na več delov, se podatki navedejo v razmerju zmogljivosti

(6) Pri enotah s postopno zmogljivostjo bosta v vsakem polju razdelkov „Prijavljena zmogljivost enote“ in „Prijavljena vrednost EER/COP“ enote prikazani dve vrednosti, razmejeni s poševnico („/“). Število decimalnih števk v polju kaže natančnost informacij.

(7) Če je izbrana privzeta vrednost Cd = 0,25, preskusi ciklov (rezultati preskusov ciklov) niso potrebni. V nasprotnem primeru se zahteva vrednost preskusa cikla ogrevanja ali hlajenja.

(8) Pri enokanalnih klimatskih napravah v kondenzator (uparjalnik) pri hlajenju (ogrevanju) ne doteka zunanji zrak, ampak notranji.

(9) Tj = – 7 °C se ne zahteva za „toplejšo“ sezono ogrevanja;

(10) Tj = – 15 °C se ne zahteva za „toplejšo“ in „povprečno“ sezono ogrevanja;