[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 26.9.2008

COM(2008) 577 konč.

PRIPOROČILO KOMISIJE SVETU

za pooblastitev Komisije za začetek in vodenje pogajanj z Mednarodnim uradom za vinsko trto in vino (OIV) o pogojih in postopkih pristopa Evropske skupnosti

PRIPOROČILO KOMISIJE SVETU

za pooblastitev Komisije za začetek in vodenje pogajanj z Mednarodnim uradom za vinsko trto in vino (OIV) o pogojih in postopkih pristopa Evropske skupnosti

A. OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. UVOD

Mednarodni urad za vinsko trto in vino (OIV) je medvladna znanstvena in strokovna organizacija, ki deluje na področju vinske trte in vina, pijač na osnovi vina, namiznega grozdja, sušenega grozdja in drugih proizvodov, ki se proizvajajo iz grozdja. Urad je bil ustanovljen z mednarodnim sporazumom z dne 3. aprila 2001 v Parizu in izhaja neposredno iz Mednarodnega urada za vino , ustanovljenega leta 1924 z mednarodnim sporazumom z dne 29. novembra 1924, z odločbo z dne 4. septembra 1958 pa je postal Mednarodni urad za vinsko trto in vino .

Mednarodni urad za vinsko trto in vino je 3. aprila 2006 sestavljalo 43 držav članic, ki so jim kot opazovalke začasno pridružene stare države članice Urada. Šest držav članic Evropske unije ni pristopilo k Mednarodnemu uradu za vinsko trto in vino: Združeno kraljestvo, Poljska, Danska, Litva, Latvija in Estonija.

Cilji in prispevki Mednarodnega urada za vinsko trto in vino so opredeljeni v odstavkih 1 in 2 člena 2 sporazuma, s katerim se ustanavlja Urad. Na podlagi te določbe so cilji Mednarodnega urada za vinsko trto in vino na področju njegovih pristojnosti naslednji:

1. članicam nakazati ukrepe, ki omogočajo upoštevanje zadev proizvajalcev, potrošnikov in drugih udeležencev vinogradniškega sektorja;

2. pomagati drugim mednarodnim medvladnim in nevladnim organizacijam, zlasti tistim, ki se ukvarjajo z določanjem standardov;

3. prispevati k mednarodnemu usklajevanju obstoječih praks in standardov, ter kadar je primerno, k oblikovanju novih mednarodnih standardov, da se izboljšajo pogoji izdelave in trženja vinogradniško-vinarskih proizvodov, in k upoštevanju interesov potrošnikov.

Naloge Mednarodnega urada za vinsko trto in vino, ki izhajajo iz sporazuma o ustanovitvi, se usmerjajo in naknadno urejajo s triletnim strateškim načrtom, ki se uporablja kot referenčni okvir za dejavnosti organizacije. Triletni strateški načrt se nato podrobno opredeli z letnim programom.

Izčrpna predstavitev strukture in načinov delovanja Mednarodnega urada za vinsko trto in vino je na voljo na spletni strani organizacije na naslovu www.oiv.org.

Za zagotavljanje skladnosti stališča Skupnosti v zunanjih odnosih in omogočanje primernejšega usklajevanja notranjih ukrepov, ki se sprejemajo na podlagi njenih pristojnosti, se zdi upravičeno in nujno načrtovati pristop Evropske skupnosti k Mednarodnemu uradu za vinsko trto in vino.

Za pristop Skupnosti k Mednarodnemu uradu za vinsko trto in vino ni potrebna sprememba ustanovitvenega akta (Sporazuma iz Pariza o ustanovitvi Mednarodne organizacije za vinsko trto in vino z dne 3. aprila 2001). Vendar si bodo Skupnost in države članice v pričakovanju odločitve o pristopu in za izboljšanje sodelovanja Skupnosti v Mednarodnem uradu za vinsko trto in vino prizadevale izboljšati medsebojno usklajevanje v tej organizaciji in okrepiti vlogo, ki jo ES izvaja kot gostujoča članica.

Po drugi strani je v Uredbi Sveta (ES) št. 479/2008 o skupni ureditvi trga za vino[1] določeno, da Komisija pri dovoljevanju novih enoloških postopkov „ izhaja iz enoloških postopkov, ki jih priporoči in objavi Mednarodna organizacija za vinsko trto in vina (OIV) “, v zvezi z analiznimi metodami pa: „ Analizne metode za določanje sestave proizvodov, zajetih v tej uredbi, in pravila, po katerih se lahko ugotovi, ali so bili na teh proizvodih uporabljeni nedovoljeni enološki postopki, so tista, ki jih priporoči in objavi OIV .“.

Poleg tega v skladu z Uredbo (ES) št. 479/2008 upoštevanje priporočenih standardov Mednarodnega urada za vinsko trto in vino v zvezi z enološkimi postopki postane zadosten pogoj za trženje vin iz tretjih držav na evropskem trgu.

To upravičuje potrebo po okrepitvi odnosa med Skupnostjo in Mednarodnim uradom za vinsko trto in vino.

Zato Komisija Svetu priporoča:

- naj pooblasti Komisijo za začetek in vodenje pogajanj z Mednarodnim uradom za vinsko trto in vino o pogojih in postopkih pristopa Evropske skupnosti k Mednarodnemu uradu za vinsko trto in vino v skladu z določbami člena 300 Pogodbe;

- naj določi pristojni odbor za pomoč Komisiji pri tej nalogi;

- naj sprejme predlagane pogajalske direktive. Komisija prav tako Svetu priporoča, naj pozove države članice, naj podprejo te cilje.

2. PRISTOJNOSTI SKUPNOSTI ZA ZADEVE, KI JIH OBRAVNAVA MEDNARODNI URAD ZA VINSKO TRTO IN VINO (OIV)

Mednarodni urad za vinsko trto in vino je medvladna organizacija, ki izvaja pomembno dejavnost standardizacije, in sicer z oblikovanjem resolucij, priporočil in predlogov v zvezi z različnimi vidiki proizvodnje in trženja vinogradniško-vinarskih proizvodov, kot so enološki postopki, opisovanje in opredeljevanje proizvodov, označevanje, pogoji za dajanje na trg, analizne metode in ocenjevanje proizvodov, zaščita geografskih označb ter varstvo sort rastlin.

Te resolucije se najpogosteje, brez spremembe svojega pravnega pomena, združujejo v popolnejše standarde, ki so najpogosteje predstavljeni kot kodeksi in se redno objavljajo na podlagi resolucij, ki jih sprejme organizacija. Mednarodni urad za vinsko trto in vino je zdaj objavil več kodeksov, ki pomenijo referenco za vse članice, kot so Mednarodni enološki kodeks, Mednarodni kodeks na področju enoloških postopkov, Zbirka mednarodnih analiznih metod za vino in mošt, Zbirka mednarodnih analiznih metod za žgane pijače, Mednarodni standard za tekmovanja vin in vinskih žganih pijač ter Mednarodni standard za označevanje vin in vinskih žganj.

Od oblikovanja skupne ureditve trga za vino je Skupnost ohranjala in povečevala svoje pristojnosti v zvezi z vinogradništvom, kar ji je omogočilo izključno pristojnost za zadeve znotraj skupne ureditve trga, ki so zdaj zajete predvsem v Uredbi (ES) št. 479/2008 in njenih izvedbenih predpisih.

Zakonodaja Skupnosti, ki izhaja iz zadev, ki jih obravnava Mednarodni urad za vinsko trto in vino, vključuje zlasti:

- Uredbo Sveta (ES) št. 1493/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za vino (UL L 179, 14.7.1999),

- Uredbo Sveta (ES) št. 479/2008 z dne 29. aprila 2008 o skupni ureditvi trga za vino (UL L 148, 6.6.2008),

- Uredbo Komisije (ES) št. 423/2008 z dne 8. maja 2008 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 in vzpostavitvi kodeksa Skupnosti na področju enoloških postopkov in obdelav (kodificirana različica, UL L 127, 15.5.2008 ),

- Uredbo Komisije (ES) št. 753/2002 z dne 29. aprila 2002 o določitvi nekaterih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 glede opisa, poimenovanja, predstavitve in zaščite nekaterih proizvodov iz vinskega sektorja (UL L 118, 4.5.2002),

- Uredbo Komisije (ES) št. 1607/2000 z dne 24. julija 2000 o podrobnih pravilih za izvajanje v zvezi s kakovostnim vinom, proizvedenim na določenem proizvodnem območju (UL L 185, 25.7.2000),

- Uredbo Komisije (EGS) št. 2676/90 z dne 17. septembra 1990 o določitvi metod Skupnosti za analizo vin, ki se uporabljajo v vinskem sektorju (UL L 272, 3.10.1990),

- Uredbo Sveta (EGS) št. 1601/91 z dne 10. junija 1991 o določitvi splošnih pravil za opredelitev, opis in predstavitev aromatiziranih vin, aromatiziranih pijač na osnovi vina in aromatiziranih mešanih pijač iz vinskih proizvodov (UL L 149, 14.6.1991),

- Uredbo Komisije (ES) št. 122/94 z dne 25. januarja 1994 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 1601/91 o opredelitvi, opisu in predstavitvi aromatiziranih vin, aromatiziranih pijač na osnovi vina in aromatiziranih mešanih pijač iz vinskih proizvodov (UL L 21, 26.1.1994),

- Uredbo (ES) št. 110/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2008 o opredelitvi, opisu, predstavitvi, označevanju in zaščiti geografskih označb žganih pijač ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 1576/89 ( UL L 39, 13.2.2008),

- Direktivo 2000/13/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. marca 2000 o približevanju zakonodaje držav članic o označevanju, predstavljanju in oglaševanju živil (UL L 109, 6.5.2000),

- Uredbo Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (UL L 299, 16.11.2007), kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 361/2008 z dne 14. aprila 2008 (UL L 121, 7.5.2008), o uvedbi zlasti pravil, ki se uporabljajo v sektorju sadja in zelenjave,

- Uredbo Komisije (ES) št. 2789/1999 z dne 22. decembra 1999 o standardu trženja za namizno grozdje (UL L 336, 29.12.1999),

- Direktivo Sveta 2001/112/ES z dne 20. decembra 2001 o sadnih sokovih in nekaterih podobnih proizvodih, namenjenih za prehrano ljudi ( UL L 10, 12.1.2002).

Dejavnosti Mednarodnega urada za vinsko trto in vino, ki vključujejo izključno pristojnost držav članic, so po svojem številu zelo omejene in so sorazmerno pomembne znotraj splošnih ciljev, za katere si prizadeva Mednarodni urad za vinsko trto in vino.

Sedanji položaj znotraj Skupnosti odstopa od njenega položaja v Mednarodnem uradu za vinsko trto in vino, v katerem imajo zdaj le države članice pravico do dejavnega sodelovanja pri sprejemanju odločitev.

Zato Skupnost nima ustreznega statusa, ki naj bi ji omogočal zlasti izvajanje pristojnosti neposredno v tej organizaciji, ker se nacionalni položaj vedno obravnava posamezno, neodvisno od članstva v Skupnosti države članice, iz katere pristojnosti izhajajo.

Poleg tega se predpisi Skupnosti že neposredno sklicujejo na resolucije Mednarodnega urada za vinsko trto in vino v zvezi z analiznimi metodami, ob priznavanju, na podlagi skupne ureditve trga za vino, Zbirke mednarodnih analiznih metod za vino in mošt ter raziskav, postopoma in kolikor je mogoče, skladnosti z drugimi standardi, ki izhajajo iz Mednarodnega urada za vinsko trto in vino, kot sta Mednarodni kodeks na področju enoloških postopkov in Mednarodni enološki kodeks.

Pristop Skupnosti k Mednarodnemu uradu za vinsko trto in vino je prav tako del procesa reforme skupne ureditve trga za vino, s katero se je Svet odločil okrepiti sedanjo povezavo med akti, ki izhajajo iz Mednarodnega urada za vinsko trto in vino, ter predpisi Skupnosti, pri čemer se zlasti predvideva opiranje na priporočila, sprejeta v Mednarodnem uradu za vinsko trto in vino, za določanje standardov Skupnosti v zvezi z enološkimi postopki, in je določil, da so odobrene analizne metode tiste, ki jih priporoča in objavlja Mednarodni urad za vinsko trto in vino.

3. PRISTOP SKUPNOSTI

3.1 Status Evropske skupnosti in sodelovanje Komisije v Mednarodnem uradu za vinsko trto in vino

Evropska skupnost zdaj nima nobenega uradnega statusa v Mednarodnem uradu za vinsko trto in vino, čeprav je v Sporazumu z dne 3. aprila 2001 o ustanovitvi Mednarodne organizacije za vinsko trto in vino v členu 8 izrecno opredeljena možnost medvladnih organizacij, da postanejo polnopravne članice organizacije.

Zdaj se Komisija kot predstavnica Evropske skupnosti redno poziva, da se udeleži zasedanj generalne skupščine in skupin strokovnjakov, pododborov in odborov, vendar ne more sodelovati pri delu izvršnega odbora (občasni poziv) ter Mednarodnemu uradu za vinsko trto in vino ne plačuje nobenega prostovoljnega prispevka.

Na podlagi navedenih elementov je sedanji status, ki predstavnikom Komisije pri delu Mednarodnega urada za vinsko trto in vino omogoča izključno vlogo opazovalcev, večinoma nezadosten in neprimeren.

3.2 Potreba po pristopu Skupnosti

Ker področja pristojnosti Mednarodnega urada za vinsko trto in vino od zdaj naprej večinoma pokrivajo predpisi Skupnosti, je zaželeno, naj se vloga Skupnosti v Mednarodnem uradu za vinsko trto in vino okrepi ter formalizira, da se Skupnosti omogočita skrb za povezanost položaja Skupnosti na mednarodni ravni in zagotavljanje ustreznega zastopanja interesov Skupnosti.

Najustreznejša rešitev se zdi, da bi Skupnost pristopila kot polnopravna članica. Druge možnosti, ki so na voljo Skupnosti na podlagi temeljnih aktov Mednarodnega urada za vinsko trto in vino, zlasti možnost statusa posebne opazovalke ali statusa gosta, se zdijo nezadostne.

Status gosta in posebne opazovalke ne dovoljuje sodelovanja pri delu Mednarodnega urada za vinsko trto in vino, ampak le nastop in sodelovanje v nekaterih njegovih organih brez možnosti predstavitve predlogov ali sprememb. Nobeden od statusov Skupnosti ne omogoča izražanja mnenj o vprašanjih, ki so v njeni izključni pristojnosti, niti uveljavljanja odločitev, ki se sprejemajo na ravni Skupnosti.

Poleg tega se v ustanovitvenem aktu Mednarodnega urada za vinsko trto in vino zahteva, da finančni prispevek plačajo tudi medvladne organizacije s posebnim statusom, pri čemer te zahteve Skupnost ne more sprejeti, zlasti ker nima nadomestila v obliki glasovalne pravice.

Iz istih razlogov se možnost, ki jo imajo mednarodne organizacije, da z Mednarodnim uradom za vinsko trto in vino sklenejo protokol o sodelovanju, prav tako zdi v glavnem nezadostna.

3.3 Prošnja za pristop

(a) Stopnje pristopa

V sporazumu z dne 3. aprila 2001 je izrecno opredeljena možnost medvladnih organizacij, da postanejo članice Mednarodnega urada za vinsko trto in vino.

Pristop Evropske skupnosti bi moral potekati po naslednjih stopnjah:

- Svet pooblasti Komisijo za pogajanja o pogojih in postopkih pristopa Evropske skupnosti k Mednarodnemu uradu za vinsko trto in vino;

- Komisija začne in vodi pogajanja z Mednarodnim uradom za vinsko trto in vino, da se sklene protokol o pristopu;

- Komisija sprejme predlog sklepa Sveta o pristopu Skupnosti k Mednarodnemu uradu za vinsko trto in vino ter ga predloži Svetu;

- s sklepom Sveta se Evropska skupnost pooblasti za pristop k Mednarodnemu uradu za vinsko trto in vino, instrumenti podpisa in sprejetja pa se vložijo na ministrstvu za zunanje zadeve Republike Francije (člen 15 poglavja IX Sporazuma o ustanovitvi Mednarodnega urada za vinsko trto in vino);

- pristop Skupnosti začne veljati v skladu s postopki, ki so opredeljeni z veljavno določbo Sporazuma o ustanovitvi Mednarodnega urada za vinsko trto in vino.

(b) Postopkovna pravila

Na podlagi člena 2 splošnih določb Poslovnika organizacije je treba med Mednarodnim uradom za vinsko trto in vino ter Evropsko skupnostjo sprejeti protokol, da se opredelijo posebni pristopni pogoji in postopki oblikovanja glasovalnih pravic.

Ta protokol se sprejme po odobritvi generalne skupščine in na predlog izvršnega odbora. Vendar mora biti protokol rezultat pogajanj, v katerih Evropska skupnost enakopravno sodeluje z Mednarodnim uradom za vinsko trto in vino, in ne enostranski akt njegovih organov.

Vsekakor je usklajeno delovanje držav članic v izvršnem odboru nujno ob oblikovanju predloga, ki zadeva protokol o pristopu. Dogovor držav članic je toliko nujnejši v zvezi z nekaterimi ključnimi točkami pogajanj o pristopu, kot so oblike sodelovanja Skupnosti v organih organizacije, sodelovanje Skupnosti na voljenih položajih, določitev zneska finančnega prispevka in na splošno vsi praktični vidiki, ki jih mora upoštevati Mednarodni urad za vinsko trto in vino ter jih je treba upoštevati na podlagi protokola o pristopu, da se Evropski skupnosti omogoči izvajanje pristojnosti v celoti brez pravnih ali upravnih omejitev. Izvajanje teh pristojnosti bi lahko potekalo brez oblikovanja novih glasovalnih pravic.

3.4 Usklajevanje in porazdelitev pristojnosti med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami

Ko bo pristop dejanski, bodo Komisija in države članice skupaj sodelovale pri delu Mednarodnega urada za vinsko trto in vino kot članice. Zaradi tega morajo po zgledu sodelovanja v drugih mednarodnih organizacijah vzpostaviti notranje postopke usklajevanja, ki bi jim omogočili zagotavljanje učinkovitega zastopanja interesov Skupnosti v Mednarodnem uradu za vinsko trto in vino.

Zlasti je nujno vzpostaviti posebne postopke, ki zadevajo:

- pripravo srečanj Mednarodnega urada za vinsko trto in vino ter zlasti postopke usklajevanja v Bruslju in na kraju samem za opredeljevanje skupnih stališč in stališč Skupnosti ter postopkov skupnega odgovarjanja na vprašanja organizacije;

- porazdelitev glasovalnih pravic in pravice do besede glede na vrsto pristojnosti (izključno, nacionalno, deljeno).

Načini usklajevanja morajo biti dovolj podrobno opredeljeni, da se zagotovi njihova nemotena uporaba, vendar morajo hkrati zagotavljati ustrezno prožnost, ki omogoča nujno prilagajanje.

Postopki usklajevanja se lahko dogovorijo s sklenitvijo sporazuma med Komisijo in Svetom, ki se priloži končnemu sklepu Sveta, v katerem se odobrava pristop Skupnosti k Mednarodnemu uradu za vinsko trto in vino.

Skupaj z oblikovanjem načinov učinkovitega usklajevanja in v tesni povezavi s temi načini mora Evropska skupnost ob pristopu k Mednarodnemu uradu za vinsko trto in vino oblikovati izjavo o splošni pristojnosti, pri čemer je mogoče to izjavo priložiti sklepu o pristopu, ki ga sprejme Svet na predlog Komisije, in jo vključiti v protokol o pristopu, ki se sklene med Skupnostjo in Mednarodnim uradom za vinsko trto in vino. Nato je treba na podlagi sodelovanja v dejavnostih Mednarodnega urada za vinsko trto in vino ter na podlagi te izjave običajno pripraviti pred vsakim srečanjem izjavo o posebni pristojnosti.

4. PREHODNI UKREPI

Začasno in za izboljšanje odnosov z Mednarodnim uradom za vinsko trto in vino mora imeti Evropska skupnost v pričakovanju svojega pristopa možnost primernejšega statusa od tega, ki ga ima zdaj.

Skupnost mora okrepiti institucionalne odnose z Mednarodnim uradom za vinsko trto in vino z izboljšanjem svojega statusa gosta, da pridobi pravico do besede na podlagi člena 5 Poslovnika te organizacije v vseh organih organizacije (razen v znanstvenem in strokovnem odboru), pri čemer zlasti od generalnega direktorja (ki mora nato zahtevati soglasje od izvršnega odbora) zahteva status rednega gosta. Z uradnega vidika se s tem statusom v ničemer ne spremeni položaj Skupnosti v Mednarodnem uradu za vinsko trto in vino, ki ostaja status gosta, in ne vsebuje nobenega pooblastila Sveta.

Poleg tega morajo Skupnost in države članice sodelovati, da izboljšajo notranje usklajevanje in omogočijo sistematično oblikovanje skupnega stališča v zadevah, ki so v pristojnosti Skupnosti. Zato se bodo morale države članice in Komisija dogovoriti, da bi s pobudami pri sekretariatu Mednarodnega urada za vinsko trto in vino izboljšale sodelovanje Evropske skupnosti in povečale njegovo učinkovitost pri delu Mednarodnega urada za vinsko trto in vino.

5. SKLEPI

Skupnost mora postati članica Mednarodnega urada za vinsko trto in vino, saj ni mogoče nobenega drugega statusa obravnavati kot politično in pravno usklajenega s pristojnostmi Skupnosti na področju dejavnosti Mednarodnega urada za vinsko trto in vino.

Zaradi trajanja postopka pristopa in s tem povezanih pogajanj je prav tako nujno predvideti začasno rešitev za izboljšanje in okrepitev notranjih postopkov usklajevanja stališč v Mednarodnem uradu za vinsko trto in vino ter institucionalne vloge Skupnosti v tej organizaciji.

Glede na navedeno Komisija priporoča Svetu , naj jo pooblasti za začetek in vodenje pogajanj z Mednarodnim uradom za vinsko trto in vino o pogojih in postopkih pristopa Evropske skupnosti k Mednarodnemu uradu za vinsko trto in vino, v skladu s členom 300 Pogodbe, da določi pristojni odbor za pomoč Komisiji pri tej nalogi in sprejme pogajalske direktive, ki so vključene v prilogo.

Pogajalske direktive, navedene v prilogi, so oblikovane tako, da Skupnosti omogočajo postati članica Mednarodnega urada za vinsko trto in vino. Ta status mora Skupnosti na področjih, ki zadevajo njene pristojnosti, in enakopravno z državami članicami Mednarodnega urada za vinsko trto in vino omogočiti:

1. izraziti stališča med pogajanji ali na zasedanjih organov Mednarodnega urada za vinsko trto in vino;

2. pravico ponderiranja glasov, ki je enakovredna pravici njenih držav članic v zadevnih organih Mednarodnega urada za vinsko trto in vino ter je povezana z zakonodajo Skupnosti, ki je temelj zunanje pristojnosti, na področjih, na katerih se odločitve sprejemajo z glasovanjem;

3. izraziti soglasje v svojem imenu za prevzem pravic in obveznosti, ki izhajajo iz instrumentov, sklenjenih znotraj Mednarodnega urada za vinsko trto in vino.

Pogajanja mora Komisija v skladu s členom 300 Pogodbe ES voditi ob posvetovanju s posebnim odborom, ki ga določi Svet. Države članice, ki so zdaj članice Mednarodnega urada za vinsko trto in vino, morajo odločno podpreti pristop Skupnosti k tej organizaciji.

Po končanih pogajanjih in na podlagi njihovega izida bo Komisija predstavila predlog sklepa Sveta o pristopu Evropske skupnosti k Mednarodnemu uradu za vinsko trto in vino.

B. PRIPOROČILO

Glede na navedeno Komisija priporoča:

- naj Svet pooblasti Komisijo za pogajanja z Mednarodnim uradom za vinsko trto in vino o pogojih in postopkih pristopa Evropske skupnosti k Mednarodnemu uradu za vinsko trto in vino;

- naj v skladu s Pogodbo, da bo lahko Komisija vodila ta pogajanja v imenu Skupnosti, Svet določi poseben odbor za pomoč Komisiji pri tej nalogi;

- naj Svet sprejme pogajalske direktive iz priloge k temu priporočilu.

PRILOGA

Pogajalske direktive

1. Skupnost mora pridobiti status polnopravne članice, enakopravne z državami članicami Mednarodnega urada za vinsko trto in vino.

2. Ta status mora Komisiji omogočati enakopravno sodelovanje pri pogajanjih in na srečanjih z državami članicami Mednarodnega urada za vinsko trto in vino.

3. Skupnost ne bo plačevala finančnega prispevka v proračun Mednarodnega urada za vinsko trto in vino. Če bi se to stališče izkazalo za nevzdržno ali bi ogrozilo soglasje sedanjih članic Mednarodnega urada za vinsko trto in vino za pristop Skupnosti, lahko Skupnost kot alternativno rešitev sprejme dodelitev zneska, ki se nameni za kritje nekaterih stroškov, nastalih zaradi njenega pristopa k Mednarodnemu uradu za vinsko trto in vino. Tega zneska Mednarodni urad za vinsko trto in vino ne more določiti enostransko, ampak v soglasju s Skupnostjo.

4. Kot polnopravni članici je treba Skupnosti dovoliti pristop k vsem instrumentom, o katerih bodo v prihodnosti potekala pogajanja znotraj Mednarodnega urada za vinsko trto in vino na področjih njene pristojnosti.

[1] UL L 148, 6.6.2008, str. 1.