Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2020/C 235/06)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek v treh mesecih od datuma te objave.

ENOTNI DOKUMENT

„SZOMOLYAI RÖVIDSZÁRÚ FEKETE CSERESZNYE“

EU št.: PDO-HU-02380 – 20.12.2017

ZOP (X) ZGO ()

1. Ime

„Szomolyai rövidszárú fekete cseresznye“

2. Država članica ali tretja država

Madžarska

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1 Vrsta proizvoda

Skupina 1.6 Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3.2 Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Zaščitena označba porekla (ZOP) „Szomolyai rövidszárú fekete cseresznye“ se uporablja za plodove češnje (Prunus avium L.), ki se uživajo sveži, lokalnih sort rövidszárú fekete [črna s kratkim pecljem] in mézédes fekete [črna medena], ki rasteta v Szomolyi in njeni okolici, ter uradnega kultivarja szomolyai fekete [črna iz Szomolye].

Plodovi tehtajo najmanj 450 g na 100 enot, tako da posamezna češnja v povprečju tehta: 4,5 g ±0,7 g. Najmanjši premer plodu je 18 mm, največji pa 23 mm.

Plod ima obliko širokega prisekanega in sploščenega stožca, ki spominja na srce in je na strani nasproti peclja nekoliko udrt ali ploščat. Pecelj plodu je kratek (2–3 cm) in se zlahka odtrga.

Plod ima temno bordo rdečo barvo z vijoličnimi odtenki, pri polni zrelosti pa rdečo s črnimi odtenki ali celo črno. Koža je srednje debela, trpežna in dobro prenaša prevoz. Meso je bordo rdeče barve, ki prehaja v črno, ter je srednje čvrsto in zelo sočno. Sok je zelo živobarven, in sicer je temno rdeče barve, in se med predelavo ne razbarva.

Okus ima po medu.

Plod ima naslednje kemijske značilnosti:

vsebnost sladkorja: najmanj 20 stopinj Brix

najvišja vsebnost kislin: 0,4 g/100 g

vsebnost suhe snovi: najmanj 19 %

Češnje „Szomolyai rövidszárú fekete cseresznye“ dozorijo v drugi tretjini junija.

3.3 Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

–

3.4 Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Gojenje in obiranje potekata na zadevnem geografskem območju.

3.5 Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

–

3.6 Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

–

4. Jedrnata opredelitev geografskega območja

Češnje „Szomolyai rövidszárú fekete cseresznye“ se pridelujejo znotraj upravnih meja naselij Szomolya, Ostoros, Novaj, Noszvaj, Bogács, Tard in Tibolddaróc.

5. Povezava z geografskim območjem

Kakovost plodov z označbo „Szomolyai rövidszárú fekete cseresznye“ se pripisuje geografskemu območju ter naravnim in človeškim dejavnikom, ki so z njim neločljivo povezani.

Češnje „Szomolyai rövidszárú fekete cseresznye“ so pridelane iz starih sort „rövidszárú fekete“ in „mézédes fekete“ – ki se gojijo izključno na geografskem območju – in kultivarja „szomolyai fekete“, izbranega v okolici Szomolye, ki je uradno priznan in vpisan v nacionalni katalog sort.

Češnje „Szomolyai rövidszárú fekete cseresznye“ imajo zaradi značilnosti geografskega območja naslednje značilnosti: plod srčaste oblike, kratek pecelj, črnkasta barva, okus po medu.

Za sorte, ki se gojijo na geografskem območju, so značilni srčasta oblika in majhni plodovi, majhna teža plodov in kratek pecelj, ki meri 2–3 cm. Zaradi vrste tal sta za plodove značilni barva, ki prehaja v črno, saj vsebujejo veliko barvila, in sijoča površina. Nizka vsebnost kislin, ki je posledica lastnosti tal, se skupaj z visoko vsebnostjo sladkorja zaradi podnebnih razmer poveže v sladek okus po medu.

Naravni dejavniki

Geografsko območje leži na Madžarskem, na jugozahodu županije Borsod-Abaúj-Zemplén, v Bükkalji, na stičišču gričevja Bükkalja in prostrane ravnine Velike madžarske nižine (Alföld).

Tam se blago vzpenjajo griči, porasli z vinogradi in sadovnjaki, slemeni in s soncem obsijani grebeni, proti jugu pa se vijejo dolge ozke doline, strnjeni gozdovi in poljedelske ravnine v bližini Velike madžarske nižine. Griče, ki se v dolgi vrsti blago spuščajo proti Veliki madžarski nižini ter so zelo nesimetrični in nagnjeni na severno stran, so oblikovali tektonski premiki v terciarju in kvartarju, zaradi katerih se je plast vulkanskih kamnin razdrobila. Na območju prevladujejo riolitski tufski sedimenti vulkanskega izvora s fino teksturo in apnenčasta puhlica, nastala z usedanjem, kar vpliva tudi na talne razmere: večinoma glinasta gozdna tla, nastala na skalnati podlagi, rjava tla in ponekod glinasta črna tla močvirij so rahlo kisla. V miocenski geološki dobi se je namreč na obrobju masiva Bükk magma (dacit), ki se je dvignila na površje, kemijsko in fizikalno pomešala z izvorno apnenčasto prstjo.

Za geografsko območje je značilno zmerno do zmerno suho podnebje. Letna količina sonca znaša približno 1 850–1 900 ur, od tega 720–740 ur poleti in 150–170 ur pozimi. Povprečna letna temperatura je med 8,6 °C in 8,8 °C, pri čemer je sezonsko povprečje v rastni dobi od 15,5 °C do 16 °C. Letna količina padavin je med 550 mm in 650 mm, pri čemer je povprečje v rastni dobi od 370 mm do 400 mm.

Nikjer drugje na Madžarskem ni mogoče najti tal s podobnimi lastnostmi in podobnih podnebnih razmer.

Povezava proizvoda z geografskim območjem

Plod češnje „Szomolyai rövidszárú fekete cseresznye“ ima značilno srčasto obliko; njegova koža in meso imata izrazito temno rdečo, skoraj črno barvo; visoka vsebnost suhe snovi, visoka vsebnost sladkorja in nizka vsebnost kislin se izražajo v skladnem okusu, sladkem kot med.

Povezava med plodom češnje „Szomolyai rövidszárú fekete cseresznye“ in geografskim območjem je zelo tesna.

Kombinacija lokalnih sort, mikroklime ter značilnih tal regije odločilno vpliva na razvoj posebnih značilnosti češenj „Szomolyai rövidszárú fekete cseresznye“, ki so opisane zgoraj.

Plodu dajejo prepoznavno obliko lokalni naravni sorti in uradno priznan kultivar, izbran na podlagi lokalnih sort.

Riolitski tufski sedimenti vulkanskega izvora vplivajo na visoko vsebnost suhe snovi v plodovih in njihovo izrazito rdečo barvo, ki je skoraj črna, kar je posebnost plodov, gojenih na tem geografskem območju.

Zaradi južne lege območij gojenja, velikega števila ur sonca in zmernega podnebja, ki podaljša obdobje zorenja, sladkor nastaja dlje časa, zato plodovi vsebujejo veliko sladkorja (najmanj 20 stopinj Brix). Ta vrednost je precej nad povprečno vsebnostjo sladkorja v češnjah, gojenih na Madžarskem, ki znaša 14 stopinj Brix. Veliko število ur sonca prispeva k visoki vsebnosti antocianinov v koži in mesu, zato so češnje zelo barvite.

Plodovi, ki se tu gojijo, zaradi puhličastih, rahlo apnenčastih tal na območju in rahlo kislih tal, sestavljenih iz mešanice andezita vulkanskega izvora in riolitskega tufa, vsebujejo malo kislin (največ 0,4 g/100 g). Ta delež je bistveno nižji od povprečne vsebnosti kislin v češnjah, gojenih na Madžarskem, ki znaša 0,68 g/100 g.

Iz zgoraj navedenih razlogov je skupni učinek visoke vsebnosti sladkorja in nizke vsebnosti kislin okus po medu, značilen za plodove češenj, ki jih v vsej Madžarski pridelujejo le v Szomolyi in njeni okolici.

Majhna povprečna teža plodu češnje „Szomolyai rövidszárú fekete cseresznye“ (4,5 g) je precej nižja kot pri drugih češnjah, ki v povprečju tehtajo 7–8 g.

Prav tako imajo ves čas gojenja odločilno vlogo znanje in izkušnje pridelovalcev. S Szomolyo je mogoče povezati tradicijo gojenja starih lokalnih sort (rövidszárú fekete in mézédes fekete) in izbiro sorte szomolyai fekete. Te sorte so tlakovale pot razvoju stoletnega gojenja češenj v Szomolyi.

Tudi ročno obiranje je opravilo, ki zahteva veliko znanja in veščin. Češnje spadajo med sadje, ki dozori na drevesu in po obiranju ne zori dalje, zato je sposobnost določitve, ali so češnje dovolj zrele za obiranje, zelo pomembna lokalna veščina, ki se opira na barvo češenj, njihovo sladkost in srednjo čvrstost. Obiralci na podlagi teh dejavnikov obirajo le zrele plodove. Da bi se olajšalo ročno obiranje, je treba drevesa obrezovati, tako da sta njihova oblika in velikost čim bolj prilagojeni ročnemu obiranju. Krošnja v širino meri več kot v višino, ima okroglo obliko, njen premer pa znaša 10–12 m. Oblika češnjevih dreves se za naslednje leto določi že ob obiranju. Obiralci že takrat obrežejo veje in oblikujejo drevo, da bi dobilo optimalno obliko za ročno obiranje. Ker je notranjost krošnje zaradi obrezovanja dobro zračna, češnje prejmejo več sončne svetlobe, kar spodbuja nastajanje sladkorja. Poleg tega oblika krošnje omogoča, da češnje v notranjosti polno dozorijo.

Med obiranjem se uporablja tradicionalni pripomoček: koza (po madžarsko „cseresznyeszék“). To je lesen trinožnik, visok 3–4 m in podoben lestvi, ki ima na zgornjem delu pritrjeno polico, na katero lahko obiralec postavi brento ali pa se nanjo preprosto usede in obira češnje z drevesa. Obiralci veje, ki jih ne morejo doseči z roko, povlečejo k sebi s kavljem na dolgem ročaju, ki ima posebno obliko in ga domačini imenujejo „kamó“, da lahko oberejo najbolj oddaljene češnje. Češnje z vej obirajo v koš (ki mu tu pravijo „hátyi“) iz vrbovega protja ali ličja, pri čemer skrbno pazijo, da ne poškodujejo plodov, ki so ob zrelosti še posebno občutljivi. Ko je koš poln, ga izpraznijo v brento s pokrovom, postavljeno na polico. Ta metoda omogoča, da zreli plodovi ostanejo nepoškodovani.

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

www.gi.kormany.hu/foldrajzi-arujelzok

(1) UL L 343, 14.12.2012, str. 1.