SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 22.6.2005 
KOM(2005) 265 kon čno 
  
ZELENA KNJIGA 
o energetski u činkovitosti  
ali  
Narediti ve č z manj 
 
SL 2   SL KAZALO 
Uvod........................................................................................................................... .................4 
A. Ugotavljanje ovir........................................................................................................ 12 1. Potreba, da se sprejmejo posebni  ukrepi za izboljšanje energetske u činkovitosti ..... 13 
1.1 Finan čne ovire na poti primernemu tržnemu odzivu ................................................. 13 
1.2 Potreba po energetskih storitvah ................................................................................ 14 2. Potreba po ukrepanju organov oblasti........................................................................ 14 3. Zunanji stroški in preglednost cen ............................................................................. 15 4. Informacije in izobraževanje: dve orodji, ki se premalo uporabljata......................... 15 B. Evropska iniciativa..................................................................................................... 16 1. Ukrepi na ravni Skupnosti.......................................................................................... 17 1.1 Vklju čevanje energije v dr uge politike Skupnosti ..................................................... 17 
1.1.1 Raziskave in tehnološki razvoj................................................................................... 17 1.1.2 Spodbujanje najboljših praks in tehnologije .............................................................. 17 1.1.3 Vzpostavitev in spodbujanje najboljših praks na vseh ravneh prek nacionalnih 
akcijskih na črtov ........................................................................................................ 18 
1.1.4 Boljša uporaba obdav čevanja..................................................................................... 18 
1.1.5 Bolje ciljno usmerjena državna pomo č...................................................................... 20 
1.1.6 Odpiranje javnih naro čil............................................................................................. 20 
1.1.7 Iskanje evropskega financiranja................................................................................. 20 1.2 Posebni ukrepi energetske politike............................................................................. 21 1.2.1 Zgradbe .................................................................................................................. .... 21 
1.2.2 Gospodinjski aparati................................................................................................... 22  
1.2.3 Omejevanje porabe goriva vozil ................................................................................ 23 1.2.4 Obveš čanje in zaš čita potrošnika ............................................................................... 24 
2. Nacionalna raven........................................................................................................ 25 2.1 Urejanje omrežnih dejavnosti .................................................................................... 25 2.2 Urejanje dejavnosti preskrbe...................................................................................... 26 2.3 Proizvodnja elektri čne energije.................................................................................. 26 
2.4 Bela potrdila, tržno zasnovan instrument................................................................... 28 
 
SL 3   SL 3. Industrija .................................................................................................................. .. 28 
4. Prevoz...................................................................................................................... ... 29 
4.1 Organiziranje vodenja zra čnega prometa................................................................... 29 
4.2 Optimizacija upravljanja prometa.............................................................................. 30 4.3 Razvijanje trga za čista vozila.................................................................................... 30 
4.4 Zara čunavanje uporabe infrastr ukture, da se povzro či sprememba obnašanja.......... 31 
4.5 Pnevmatike................................................................................................................. 31 
4.6 Letalstvo.................................................................................................................. ... 32 
5. Regionalna in lokalna raven....................................................................................... 32 5.1 Posebni finan čni instrumenti...................................................................................... 32 
6. Strategija, odprta svetu............................................................................................... 33 6.1 Vklju čevanje energetske u činkovitosti v mednarodno sodelovanje .......................... 34 
6.2 Vklju čevanje energetske u činkovitosti v sosedsko politiko in sodelovanje med EU in 
Rusijo ......................................................................................................................... 35 
6.3 Vklju čevanje energetske u činkovitosti v razvojno politiko....................................... 35 
6.4 Okrepitev vloge mednarodnih finan čnih ustanov ...................................................... 35 
SKLEP…......................................................................................................................... ......... 37 
PRILOGA 1...................................................................................................................... ........ 39 
PRILOGA 2...................................................................................................................... ........ 47 
PRILOGA 3...................................................................................................................... ........ 48 
PRILOGA 4...................................................................................................................... ........ 49 
PRILOGA 5...................................................................................................................... ........ 50 
 
SL 4   SL UVOD 
Tudi brez visokih in spreminjajo čih se cen nafte, ki so povzro čile zmanjšanje možnosti 
gospodarske rasti v Evropi, bi imela Evropska unija zelo dobre razlog e, da se potrudi za 
ponovno oživitev programov, ki spodbujajo energetsko u činkovitost na vseh ravneh evropske 
družbe1: 
- Konkuren čnost in program lizbonske strategije.  Glede na številne študije2 bi EU 
na stroškovno u činkovit na čin lahko prihranila vsaj 20 % sedanje porabe energije, 
kar bi bilo enakovredno 60 milijardam EUR na leto, ali sedanji porabi energije 
Nemčije in Finske skupaj. Čeprav bi bila za te možne prihranke potrebna znatna 
vlaganja, je v smislu nove energetsko u činkovite opreme in en ergetskih storitev 
Evropa na tem podro čju vodilna v svetu in en ergetske storitve so ve činoma lokalnega 
značaja. To pomeni ustvarja nje številnih novih kakovostnih  delovnih mest v Evropi. 
Na podlagi ve č študij3 bi lahko ocenili, da bi takšna pobuda lahko neposredno in 
posredno ustvarila kar milijon novih delovnih me st v Evropi. Ker so ciljno usmerjeni 
ukrepi v tej pobudi samo stroškovno u činkoviti ukrepi glede energetske u činkovitosti 
– ukrepi, ki pomenijo neto prihranek t udi potem, ko se upošteva potrebna naložba – 
uspešen program energetske u činkovitosti pomeni, da je približno 60 milijard EUR, 
ki niso porabljeni za energi jo, neto prihranek, kar povzro či večjo konkuren čnost in 
boljše življenjske razmere za državljane EU. Zgoraj navede ne študije ugotavljajo, da 
bi povpre čno gospodinjstvo v EU lahko na leto na stroškovno u činkovit na čin 
prihranilo od 200 do 1 000 EUR, odvisno od njegove porabe energije.  
Uspešna politika glede energetske u činkovitosti bi tako lahko pomembno prispevala 
h konkuren čnosti in zaposlenosti v EU, ki sta osrednja cilja programa lizbonske 
strategije. Z obravnavanjem povpraševanja po energiji je ta politik a del politik EU o 
oskrbi z energijo, vklju čno s prizadevanji za spodbujanje obnovljivih energetskih 
virov in je kot taka del svežnja prednostnih nalog, ki so bile prvi č določene v Zeleni 
knjigi iz leta 2000 „K evropski strategiji za varnost oskrbe z energijo“. Poleg tega 
energetsko u činkovita oprema, storitve in tehnol ogija postajajo vse bolj pomembne 
                                                 
1 Glejte tudi Prilogo 1. 
2 The Mid-term Potential for Demand-side Energy Efficiency in the EU, Lechtenböhmer and Thomas, 
Wuppertal Institutie, 2005: „Naš nedavni scenar ij politik in ukrepov za EU-25 nakazuje tako 
imenovano „ambiciozno strategijo“, z namenom znatnega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov do leta 
2020. Ta strategija uporablja približno 80 % trenutno razpoložljivih potencialov za gospodarski prihranek. Predpostavlja pa se, da bodo nosilci odlo čanja bolje obveš čeni o aktivnih politikah in ukrepih 
in da bodo spremenili svoj odnos do najboljših razpoložljivih tehnologij v primeru energetske 
učinkovitosti. Rezultati, ki so prik azani v tabeli, jasno kažejo, da se bo v tem scen ariju politik in 
ukrepov energetska u činkovitost gospodarstva EU-25 pove čala za 29 %. Obrazložitveni memorandum k 
predlagani Direktivi o u činkovitosti kon čne rabe energije in energetskih storitvah – COM(2003) 739. 
MURE Database Simulation 2000, SOS Italy; Economic Evaluation of Sectoral Emissions Reduction Objectives for climate change, Blok and Joosen, ECOF YS, Utrecht, 2000; Energy  Efficiency Indicators, 
ODYSSEE, ADEME, Paris, 2004; Powering Profits: How Companies turn ener gy efficiency into 
shareholder value, Green Business Letter, April 2005; Improving energy efficiency by 5 % and more per year, K. Blok, bo objavljeno v Journal of Industrial Ecology; The Potential for more efficient 
electricity use in Italy, F. Krause; The Energy Efficiency Challenge, WWF, 2005; World Energy 
Assessment 2000 and 2004 update, UNDP Website; European Council for an energy efficient economy, Proceedings 2005 Summer study: Energy savings, What works and who delivers?, www.eceee.org
 
3 Rat für Nachhaltige Entwicklung, 2003, h ttp://www.nachhaltigkeitsrat.de/service/download/ 
publikationen /broschueren /Broschuere_Kohleempfehlung.pdf, Ecofys. 
 
SL 5   SL po vsem svetu. Če bo Evropa obdržala svoj vodilni položaj na tem podro čju in 
razvila ter uvedla nove te hnologije energetske u činkovitosti najprej v Evropi, to 
predstavlja pomembno tr govinsko priložnost.  
- Varstvo okolja in kjotske obveznosti EU.  Varčevanje z energijo je nedvomno 
najhitrejši, najbolj u činkovit in stroškovno u činkovit na čin zmanjševanja emisije 
toplogrednih plinov ter izboljševanja kakovos ti zraka, zlasti na gosto naseljenih 
območjih. Zato bo državam članicam pomagalo pri iz polnjevanju kjotskih 
obveznosti. Poleg tega pa bo t udi pomembno prispevalo k dolgoro čnim 
prizadevanjem EU v boju proti podnebnim spremembam z nadaljnjim zmanjševanjem emisij, kot del režima po letu 2012, dolo čenega v Okvirni konvenciji 
Združenih narodov o sprememb i podnebja. Številne države članice v celoti 
priznavajo bistveno vlogo, ki jo ima energetska u činkovitost pri ob ravnavanju teh 
izzivov. Zato mora Evropa v zvezi s te m dati zgled, ki bo vodil k razvoju novih 
politik, sodelovanja in tehnologij, ki lahko pomagajo državam v razvoju pri soo čanju 
s tem izzivom. 
- Varnost oskrbe.  Na podlagi sedanjih trendov bo Evropa do leta 2030 90 % svojih 
potreb po nafti in 80 % svojih pot reb po plinu morala uvoziti. Nemogo če je 
napovedati ceno nafte in p lina v letu 2020, še zlasti, če se bo povpraševanje iz držav 
v razvoju pove čevalo tako hitro kot danes. Kot je bilo navedeno 2. maja 2005 v 
okviru ministrskega sestanka Mednarodne agencije za energijo, je energetska 
učinkovitost eden od klju čnih načinov soo čanja s tem izzivom. Resni čna 
prizadevanja, da se povpraševan je po energiji v EU najprej ohrani na sedanjih ravneh 
in se pozneje zmanjša, bi predstavljala pomemben prispevek k razvoju skladne in uravnotežene politike za spodbujanje varnosti  oskrbe z energijo za Evropsko unijo.  
Zato ta zelena knjiga poskuša ugotoviti ozka grla, ki trenutno prepre čujejo te gospodarne 
učinkovitosti – na primer pomanjkanje us treznih spodbud, pomanjk anje informacij, 
pomanjkanje razpoložljivih mehanizmov financiranja.  
Nato Zelena knjiga poskuša ugotoviti možnosti za premagovanje teh ozkih grl in predlaga 
številne možne klju čne ukrepe. Taki primeri so: 
- vzpostavitev letnih akcijskih na črtov energetske u činkovitosti na naci onalni ravni. 
Takšni na črti lahko opredeljujejo ukrepe, ki naj se sprejmejo na nacionalni, 
regionalni in lokalni ravni in nato sp remljajo njihovo uspešnost tako v smislu 
izboljšanja energetske u činkovitosti kot stroškovne u činkovitosti. Te na črte bi lahko 
dopolnjevala „primerjalna analiza“ in „medse bojni pregled“ na evropski ravni, tako, 
da se lahko države članice učijo iz uspehov in napak drugih in zagotovijo hitro širitev 
najboljše prakse v vsej EU; 
- dati državljanom boljše informacije, na primer z bolj ciljno usmerjenimi 
promocijskimi kampanjami in boljšim ozna čevanjem izdelkov; 
- izboljšanje obdav čevanja, da se zagotovi, da onesnaževalec res pla ča ,  n e  p a  s  
povišanjem skupnih ravni obdav čitve; 
- bolj ciljno usmerjanje državne pomo či, kadar je javna podpora utemeljena, 
sorazmerna in potrebna, da  se zagotovi spodbuda za u činkovito rabo energije; 
 
SL 6   SL - z javnimi naro čili „spodbuditi“ nove energetsko u činkovite tehnologije, kot so bolj 
energetsko u činkoviti avtomobili in oprema IT; 
- z novimi ali izboljšanimi finan čnimi instrumenti, tako na ravni Skupnosti kot na 
nacionalni ravni, dati spodbude, vendar ne pomo či, tako gospodarskim družbam kot 
gospodinjstvom za uvajanje stroškovno u činkovitih izboljšav; 
- iti še dlje glede zgradb, kjer se uporablja obstoje ča direktiva Skupnosti, in po 
možnosti razširitev na manjše prostore na na čin, ki zagotavlja stroškovno 
učinkovitost in kar najman j dodatne birokracije; 
- s pobudo Komisije CARS 21 pospešiti razvij nove generacije vozil z bolj u činkovito 
porabo goriva. 
Ta zelena knjiga poskuša delovati kot katali zator, ki vodi k obnovljeni pobudi energetske 
učinkovitosti na vseh ravneh evropske družbe – EU, na nacionalni, regionalni in lokalni ravni. 
Poleg tega ta zelena knji ga poskuša z zgledom in vodenjem bistveno prispevati k za četku 
mednarodnih prizadevanj za prispevek k obravnavanju podnebnih sprememb preko 
energetske u činkovitosti. Kitajska trenutno porabi ve č kot petkrat toliko energije kot EU za 
proizvodnjo ene enote BDP, ZD A pa porabi približno 50 % ve č kot EU4. Z eksplozijo 
povpraševanja po energiji zlasti na Kitajske m in v Indiji, mora biti energetska u činkovitost 
ena od klju čnih politik za usklajevan je na eni strani pove čanih potreb držav v razvoju po 
energiji zaradi rasti in izboljšanja življenjskih razmer njihovih državljanov in boja proti 
globalnemu segrevanju na drugi st rani. Ta zelena knjig a in gibalo, ustvarjeno za spremljanje 
njenega izvajanja, bi moralo postaviti EU v ospredje prizadevanj, da postane energetska 
učinkovitost globalna prednostna na loga. Visoke cene nafte pa najbolj prizadenejo najbolj 
revne, zlasti v državah AKP. Pri spremljanju izvajanja Zelene knji ge je treba pozornost 
posvetiti na činu, kako se lahko v Evropi razvita te hnologija uporablja ali prilagodi tako, da 
zadovoljuje potrebe teh držav in ka ko se lahko najbolje uporabi.  
Zgoraj navedeni konkretni primeri za soo čanje s tem izzivom, ki so bolj podrobno obdelani v 
nadaljevanju, niso predlogi; so  ideje za razpravo. Niti niso iz črpni. Po objavi te zelene knjige 
bo Komisija do konca tega leta oprav ila intenzivno javno posvetovanje.  
Komisija je zato, da bi  spodbudila razpravo in u činkovit vložek, pr ipravila 25 neiz črpnih 
vprašanj, ki so navedena v nadaljevanju.  
Komisija je odlo čila, da ustanovi „Evropski forum za tr ajnostno energijo“. Ta forum, ki 
temelji na „firenškem“ in „madridskem forumu“, ki sta bila zelo uspešno uporabljena za razvoj soglasja o izvajanju li beralizacije energetskega tr ga, bo povezal Komisijo, države 
članice, Evropski parlament, nacionalne ener getske regulatorje in  zastopnike evropske 
industrije ter nevladnih organi zacij. Sestal se bo dvakrat na leto. Na prvem sre čanju, ki je 
predvideno v oktobru, bodo podrobno razp ravljali o tej zeleni knjigi. 
Vendar pa poleg posvetovanja o dokumentu s Sv etom, Evropskim parlamentom in industrijo 
ter nevladnimi organizacijami Komisija me ni, da je široko javno posvetovanje izredno 
pomembno. Vsi zainteresirani la hko svoje pripombe in predloge posredujejo na naslednje 
načine: 
                                                
 
4 Ta primerjava se spremeni, če upoštevamo razliko v kupni mo či državljanov. Ve č podrobnosti je v 
Prilogi 1. 
 
SL 7   SL - po internetu, prek spletne strani Komisije 
http://europa.eu.int/comm/ener gy/efficiency/index_en.htm; 
- da stopijo v stik z g. Lucom Werringom iz Generalnega direktorata Evropske 
komisije za energetiko in pr omet (luc.werring@cec.eu.int); 
- Komisija bo vklju čila vse svoje urade v mestih v EU. Informacije in možni dogodki 
bodo objavljeni na: http://europa .eu.int/comm/represent_en.htm ; 
- Komisija ima omrežje agencij za energijo v številnih evropskih mestih. Te agencije 
bodo imele nalogo širiti informacije o Ze leni knjigi in zbirati pripombe. 
Kadar se oseba, ki predloži pr ipombo, strinja, se vsi predlogi  objavijo na spletni strani 
Komisije na vpogled.  
Pomembno je, da ta zelena knjiga hitro pr ipelje do konkretnih aktivnosti. Tako Komisija 
verjame, da bi po postopku pos vetovanja konkretni akcijski na črt moral biti izdelan v letu 
2006, v katerem bodo navedeni posebni  ukrepi, ki jih je treba sprejeti na ravni EU in na 
nacionalni ravni, spremlja pa jih pot rebna analiza stroškov in koristi.  
Vprašanja za razpravo 
Splošne opombe 
Naslednja vprašanja poskušajo še bolj analizirati možnosti, ugotovljene v tej knjigi, v smislu 
njihove stroškovne u činkovitosti in prispevka k var čevanju z energijo, varstvu okolja, 
odpiranju delovnih mest in zmanjševanje uvoza nafte in plina.  
Komisija bi bila hvaležna, če bi bilo v odgovorih na ta vprašanja posredovanih čim več 
podrobnosti o teh posebnih zadevah, ter vprašanje na kateri ravni  bi bilo najbolje, da se 
predlagani ukrep obravnava: na mednarodni ravni,  na ravni EU, na naci onalni, regionalni in 
lokalni ravni? Poleg tega tudi to ali bi bilo  najbolje, da se zadevni ukrep obravnava prek 
priporočil, prostovoljnih ukrepov, zavezujo čih ciljev ali ukrepov v zakonodajnih predlogih? 
In kako bi se obravnavani ukrepi lahko na jbolje izvajali v praksi? Kakšen bi bil časovni okvir, 
stroški, in kadar bi bilo pot rebno spremljanje ali podobna nal oga, kateri organ bi to lahko 
najbolje opravljal?  
To bi Komisiji omogo čilo, da v letu 2006 v svojem akcijskem na črtu doseže trdne, prakti čne 
in izvedljive predloge, ki  bodo res ustvarili razliko.  
Poleg tega je eden od glavni h ciljev Zelene knjige in posv etovanja, ki sledi, spodbuditi 
dodatne ideje, ki še niso ugotovlje ne. Komisija pozdravlja predl oge in primere, po možnosti s 
podrobnostmi, navedenimi zgoraj, na primer gled e stroškov za izvajanje, koristi v smislu 
varčevanja z energijo in lažjega izvajanja.  
 
SL 8   SL Vprašanja glede možnosti, ugotovljenih v Zeleni knjigi 
1. Kako bi lahko Skupnost in zlasti Komisija  bolje spodbujala evropske naložbe v 
energetsko u činkovite tehnologije? Ka ko bi bila lahko sr edstva, ki podpirajo 
raziskave na tem podro čju, bolje ciljno usme rjena? (Poglavje 1.1) 
2. Mehanizem trgovanja z emisijami je klju čno orodje pri razvoju tržnega odziva na 
doseganje dolgoro čnih kjotskih ciljev in spre membe podnebja. Ali bi lahko to 
politiko bolje izkoristili za spodbujanje energetske u činkovitosti? Če da, kako? 
(Poglavje 1.1) 
3. Kakšna bi morala biti povezava med gospodarsko konkuren čnostjo in ve čjim 
poudarkom na energetski u činkovitosti v okviru lizbonske st rategije, katere cilj je 
ponovna oživitev evropskega gospod arstva? Ali bi bilo v zvezi s tem koristno, da se 
od vsake države članice zahteva, da dolo či letne na črte energetske u činkovitosti in 
nato primerjalno analizira na črte na ravni Skupnosti, da se tako zagotovi 
nadaljevanje širjenja najboljše prakse? Ali bi se tak pris top lahko uporabljal 
mednarodno? Če da, kako? (Poglavje 1.1.3) 
4. Fiskalna politika je pomemben na čin spodbujanja sprememb  obnašanja in uporabe 
novih izdelkov, ki porabijo manj energije. Ali bi morali imeti takšni ukrepi ve čjo 
vlogo v evropski polit iki energetske u činkovitosti? Če da, kakšne vrst e ukrepi bi bili 
najbolj primerni za doseganje tega cilja? Kako bi se lahko izvajali na na čin, ki ne bi 
povzročil skupnega pove čanja davčne obremenitve? Kaj narediti, da bo res pla čal 
onesnaževalec? (Poglavje 1.1.4) 
5. Ali bi bilo možno razviti pravila državne pomo či, ki so bolj ugodna za okolje, zlasti s 
spodbujanjem ekološke inovativnosti in izboljšanjem produktivnosti? Kakšno obliko 
bi lahko imela ta prav ila? (Poglavje 1.1.5) 
6. Pogosto se zgled iš če pri organih oblasti. Ali bi mo rala zakonodaja naložiti posebne 
obveznosti organom oblasti, na primer, da  v javnih zgradbah uporabljajo ukrepe, ki 
so bili priporo čeni na ravni Skupnosti ali na naci onalni ravni? Ali bi naj bi oz. 
morajo organi oblasti upoštevati energetsko u činkovitost v javnih naro čilih? Ali bi to 
pomagalo pri izgradnji trgov za nekatere iz delke in nove tehnologije, ki so sposobni 
preživeti? Kako bi se to lahko uporabljalo v praksi na na čin, ki bi spodbujal razvoj 
novih tehnologij in zagotovil spodbude i ndustriji za raziskovanje novih energetsko 
učinkovitih izdelkov in postopkov ? Kako bi bilo to mogo če narediti na tak na čin, da 
bi organi oblasti privar čevali denar? Glede vozil pros imo glejte vprašanje 20. 
(Poglavje 1.1.6) 
7. Skladi energetske u činkovitosti so se v pr eteklosti uspešno uporabljali. Kako se ta 
izkušnja lahko ponovi in izboljša? Kateri  ukrepi bi bili lahko koristni na:  
– mednarodni ravni 
– ravni EU – nacionalni ravni – regionalni in l okalni ravni?  
 
SL 9   SL (Poglavje 1.1.7 Glejte tudi vprašanje 22) 
8. Energetska u činkovitost v zgradbah je podro čje, kjer so možni pomembni prihranki. 
Kateri prakti čni ukrepi se lahko sprejmejo na ravni EU, nacionaln i, regionalni ali 
lokalni ravni, da se v praksi zagotovi uspeh Direktive Skupnosti o zgradbah? Ali naj 
bi šla Skupnost dlje od obstoje če direktive, na primer z razširitvijo na manjše 
objekte? Če da, kako bi lahko dosegli ustr ezno ravnotežje med potrebo po pove čanju 
energetske u činkovitosti in ciljem omejevanja novega upravnih obremenitev na 
najmanjšo možno raven? (Poglavje 1.2.1) 
9. Spodbujanje izboljšanja energetske u činkovitosti najetih bivališ č je težka naloga, ker 
lastnik zgradbe obi čajno ne pla čuje računov za energijo in zato nima gospodarskega 
interesa vlagati v izboljšave energetske u činkovitosti kot so izolacija ali dvojna 
stekla. Kako bi bilo najbolje obra vnavati ta izziv? (Poglavje 1.2.1) 
10. Kako se lahko pove ča vpliv zakonodaje na u činkovitost izdelkov za gospodinjsko 
uporabo, ki so porabniki energ ije? Kateri so najboljši na čini za spodbujanje 
proizvodnje in porabe teh iz delkov? Ali bi se na prim er lahko izboljšala sedanja 
pravila o ozna čevanju? Kako bi EU lahko s podbudila raziskave in naknadno 
proizvodnjo naslednje generacije energetsko u činkovitih izdelkov? Katere druge 
ukrepe bi lahko sprejeli na: 
– mednarodni ravni – ravni EU – nacionalni ravni – regionalni in lokalni ravni? 
(Poglavje 1.2.2) 
11. Glavni izziv je zagotoviti, da industrija vozil proizvaja vse bolj energetsko 
učinkovita vozila. Kako bi bilo to mogo če najbolje narediti? Katere ukrepe bi bilo 
treba sprejeti za nadaljevanje izboljševanja energetske u činkovitosti vozil in na kateri 
ravni? V kakšnem obsegu naj bi bili ti ukrepi prostovoljni in v kakšnem obsegu 
obvezni?  (Poglavje 1.2.3) 
12. V nekaterih državah članicah so bile uspešne kampanje obveš čanja javnosti o 
energetski u činkovitosti. Kaj bi še lahko in bi  morali narediti na tem podro čju na: 
– mednarodni ravni –
 ravni EU 
– nacionalni ravni 
– regionalni in l okalni ravni?  
(Poglavje 1.2.4) 
 
SL 10   SL 13. Kaj bi lahko naredi li za izboljšanje u činkovitosti prenosa in distribucije elektri čne 
energije? Kako takšne spodbude izvajati v praksi? Kaj bi lahko naredili za 
izboljšanje u činkovitosti rabe goriva v proizvodnji elektri čne energije? Kako še bolj 
spodbujati porazdeljeno proizvodnjo in soproi zvodnjo elektrike in toplote? (Poglavja 
2.1-2.3) 
14. Dober na čina spodbujanja energetske u činkovitosti je spodbujanje ponudnikov 
električne energije in plina, da ponudijo  energetsko storitev (to je dogovor, da 
ogrevajo hišo do dogovorjene temp erature in opravljajo storitve razsvetljave) in ne 
samo, da zagotavljajo energijo. Na podlagi takšnih dogovorov ima ponudnik 
električne energije gospodarski interes, da je nepremi čnina energetsko u činkovita in 
da so potrebne naložbe uresni čene. Sicer imajo družbe za elektri čno energijo in plin 
gospodarski interes, da takšnih naložb ni, ker prodajo ve č energije. Kako bi lahko 
spodbujali takšne prakse? Ali je prostovol jen kodeks ali sporazum potreben ali 
primeren? 
15. V številnih državah članicah so uvedli ali uvaj ajo bele (energetsko u činkovita) 
certifikate. Ali bi jih bilo treba uvesti na ravni Skupnosti? Ali je to potrebno glede na 
mehanizem trgovanja z ogljikom? Če bi jih bilo treba uves ti, kako bi bilo to mogo če 
narediti s kar najmanj birokr acije? Kako bi jih bilo mogo če povezati z mehanizmom 
trgovanja z ogljikom? (Poglavje 2.4) 
16. Eden od glavnih izzivov na tem podro čju je spodbujanje indust rije, da izkoristi nove 
tehnologije in opremo, ki ustv arjajo gospodarno energetsko u činkovitost. Kaj bi še 
lahko in kaj bi morali narediti poleg mehanizma trgovanja z ogljikom? Kako učinkoviti so ukrepi, ki so bili sprejeti prek prostovoljnih zavez, nezavezujo čih 
ukrepov, ki jih je sprejela industrija, a li informacijske kampanje? (Poglavje 3) 
17. Novo ravnotežje med vrstami prevoza – glavna tema strategije, dolo čene v Beli 
knjigi o evropski prometni politiki za 2010, ki  jo je Komisija sprejela leta 2001 – je 
še vedno glavna prednostna nalo ga. Kaj bi še lahko naredili za pove čanje tržnega 
deleža železniškega in pomorskega prevoza ter prevoza po celinskih plovnih poteh? (Poglavje 4.2) 
18. Za izboljšanje energetske u činkovitosti je treba dokon čati nekatere infrastrukturne 
projekte iz vseevropskega prometnega omr ežja. Kako bi bilo treba razvijati naložbe, 
ki so potrebne za infrastrukturne projekte  in kateri viri financiranja naj se 
uporabljajo? (Poglavje 4.2) 
19. Kateri izmed ukrepov, ki bi jih bilo mogo če sprejeti v transportnem sektorju, imajo 
največje možnosti? Ali bi bilo treba pr ednost dati tehnološkim inovacijam 
(pnevmatike, motorji...), zlasti prek st andardov, opredeljenih skupaj z industrijo, ali 
regulativnimi ukrepi, kot je omejitev por abe goriva avtomobilov? (Poglavja 4.3-4.5) 
20. Ali bi morali biti organi oblasti (država, uprave, regi onalne in loka lne oblasti) v 
javnih naro čilih dolžni kupovati nek odstotek energetsko u činkovitih vozil za svoje 
vozne parke? Če da, kako bi se to lahko organizi ralo na tehnološko nevtralen na čin 
(to je, da ne bi povzro čilo izkrivljanje trga v kor ist posamezne tehnologije)? 
(Poglavje 4.3) 
 
SL 11   SL 21. V Evropi se je za čelo z uvajanjem zara čunavanja infrastrukture, predvsem uporabe 
cest. Prvi predlog je bil podan le ta 2003, s ciljem da se okrepi zara čunavanje 
poklicnega cestnega prevoza. V nekaterih mestih so bile uvedene lokalne cestnine. Kaj naj bi bil naslednji korak pri zara čunavanju infrastrukture? Ko liko naj bi se na ta 
način „zunanji stroški“, kot so onesnaževanje, zastoji in nesre če zaračunavali 
neposredno tistim, ki jih povzro čajo? (Poglavje 4.4) 
22. V nekaterih državah so se kot zelo uspešni izkazali lokalni ali regionalni programi 
financiranja projek tov energetske u činkovitosti, ki so jih upravljale družbe za 
energetsko u činkovitost. Ali bi bilo  treba to razširiti? Če da, kako? (Poglavje 5.1) 
23. Ali bi bilo treba zadeve energetske u činkovitosti bolj vklju čiti v odnose Unije s 
tretjimi državami, zlasti s sosedami? Če da, kako? Kako lahko energetska 
učinkovitost postane klju čni del vklju čevanja regionalnih trgov? Ali je treba 
mednarodne finan čne ustanove spodbujat i, da pri svoji st rokovni in finan čni pomoči 
tretjim državam posvetijo ve č pozornosti upravljanju povpraševanja? Če da, kateri 
mehanizmi ali naložbe bi bili najbolj u činkoviti? (Poglavje 6) 
24. Kako bi bilo mogo če napredek v energetsko u činkovitih tehnologijah in postopkih v 
Evropi učinkovito za četi uporabljati v državah v razvoju? (Poglavje 6.3) 
25. Ali naj bi se Unija pogajala o tarifnih  ali netarifnih ugodnostih v okviru STO za 
energetsko u činkovite izdelke in k temu spodbujala tudi druge članice STO? 
(Poglavje 6) 
 
SL 12   SL A. UGOTAVLJANJE OVIR  
Embargo na nafto v za četku sedemdese tih let je povzro čil, da so države EU ponovno 
razmislile o svoji porabi energije , da bi postale manj odvisne od na fte. Napredek v tej smeri je 
v vseh državah članicah že sredi sedemdesetih let prekinil dotedanjo nelo čljivo povezavo med 
rastjo BDP in povpraševanjem po energiji. Energijska intenzi vnost se je v Nem čiji in na 
Danskem zmanjšala za 40 %, v Franciji pa je za  30 % manjša kot je bila v sedemdesetih letih. 
Ta ločitev BDP in povpraševanja po energi ji je prikazana na  spodnji sliki. 
Učinkovitost goriva pri av tomobilih se je mo čno povečala5. Ozaveščanje o pomenu racionalne 
rabe energije v zgradbah je imelo za posledico  boljšo izolacijo. Francija je na primer za čela 
ambiciozen program var čevanja z energijo z geslom „Nimamo nafte, imamo pa ideje“, s 
katerim je v proizvodnji elektri čne energije pospešila prehod od naftnih elektrarn na jedrske 
reaktorje in pove čala davke na dizel. 
Razvoj povpraševanja po primarni energiji in „negajoulov“ (EU-25)
 („Negajouli“: prihranki energije, izra čunani na podlagi energijske 
intenzivnosti
 leta 1971) 
050010001500200025003000
19711973 1975
19771979
19811983 198519871989
19911993 199519971999
20012003MtoeNegajouli
Biomasa
Druga elektrika
Jedrska
Plin
Olje
Premog
 
Vir: Enerdata 
Naftni šoki so kratkoro čno pospešili hitre ukrep e glede energetske u činkovitosti, ker pa ni bilo 
poglobljenih struktur nih ukrepov, povpraševanja ni bilo mogo če stabilizirati. V zadnjih letih 
pa je ponoven dvig cen energije na svetovnih trgih, zlasti cen nafte, ponovno zbudil interes po 
upravljanju povpraševanja.  
Učinkoviti ukrepi za znatno zmanjšanje porabe energije pa niso mogo či, če se najprej ne 
opredeli dejavnikov, ki so podlaga za razsipnost, da  bi se lahko v prihodnje z njimi spopadli. 
                                                 
5 V nasprotju z Združenimi državami, kjer se je poraba  nafte najprej zmanjšala, potem pa se je od leta 
1973 do leta 2003 pove čala za skupaj 16 %, pa je v Franciji, kljub manjšemu pove čanju v zadnjih letih, 
poraba nafte danes še vedno za 10 % nižja, kot je bila pred tremi desetletji, energijska intenzivnost pa je 
za 30 % manjša kot leta 1973. 
 
SL 13   SL 1. Potreba, da se sprejmejo posebni ukrepi za izboljšanje energetske u činkovitosti 
Teoretično bi tržne sile brez posredovanja s časoma proizvedle najbolj u činkovit rezultat . 
Vendar pa se ob upoštevanju tehni čnih lastnosti energetskih trgov zd i, da je treba takšno tržno 
spremembo spodbujati in spremljati s hitrejšim izboljšanjem energetske u činkovitosti in tako 
zmanjšati povpraševanje po energiji. Tržne sile  bodo še naprej bistvene pri usklajevanju 
povpraševanja in ponudbe.  
Najpomembnejša ovira pri pove čevanju energetske u činkovitosti je pomanjkanje informacij 
(o stroških in razpoložljivosti nove tehnologi je; pomanjkanje informacij o stroških lastne 
porabe energije; tehniki niso usposobljeni za pr avilno vzdrževanje in dejstvo, da udeleženci 
na trgu teh vidikov ne upoštevajo  primerno). To je lahko težav a zlasti pri vlaganjih, ki so 
pogosto dolgoro čna. Na odlo čitve glede vlaganj lahko vpliv a tudi težava dvojne spodbude 
(npr. med najemodajalcem (ki namesti og revalni kotel) in najemnikom (ki pla čuje račune za 
ogrevanje); ali kadar prora čun podjetij za naložbe ni usklajen z energetskim prora čunom. Tudi 
cene so lahko zavajajo če (ker niso vklju čeni zunanji stroški, nepreglednost). Tehni čne ovire, 
kot so pomanjkanje standardizacije opreme in se stavnih delov, ki so porabniki energije, tudi 
lahko otežujejo hiter vpliv energetsko u činkovitih tehnologij na trg. V preteklosti so 
regulativne napake v monopolnih sekt orjih v nekaterih primerih povzro čile nenamerne 
spodbude za porabo zaradi struktur energetskih tari f. Izboljšanje regulativnega režima v EU in 
uvedba bolj preglednih tržnih sil prek liberalizac ije bi morali reševati to zadevo, vendar bodo 
učinki prejšnjih naložbenih odlo čitev prisotni še vrsto let. 
1.1 Finan čne ovire na poti k prim ernemu tržnemu odzivu 
Pomanjkanje informacij in usposabljanja na podro čju najnovejših tehnologij in gospodarskega 
in finančnega vpliva na stopnjo donosa vlaganj, v nekaterih primerih povezano z odporom do 
tveganja, povezanega s hitrim sprejetje m novih tehnologij in tehnik, lahko spodbuja 
vlagatelje, kot so banke, da še naprej podpirajo  zastarelo tehnologijo, tudi ko ta ni najbolj 
učinkovita ali ne daje najboljšega donosa. Predlagatelji energetsko var čnih tehnologij se 
morajo očitno dokazovati pri iskanju podpore potencialnih vlagateljev, kot so banke ali skladi 
tveganega kapitala. Tukaj bodo imele svojo vl ogo tudi družbe za energetske storitve. 
Industrijo, vlagatelje in potrošnike na splošn o bi bilo treba spodbujati, da v svoje finan čno 
načrtovanje vklju čijo energetsko var čno alternativo. Udeležence bi bilo treba seznaniti z zelo 
pozitivnim razmerjem med strošk i in koristmi, zelo kratkim časom vra čanja naložbe – v 
nekaterih primerih manj kot eno leto - za naložbe v energetsko u činkovitost. Lahko bi se 
razvila preprosta orodja za oceno tveganja projektov, kot so priro čniki in ra čunalniški 
programi o analizi življenjskega cikla ter investicijskimi energetskimi nadzori. 
Poleg tega tudi ni dostopa do ustreznih finan čnih instrumentov za podporo ukrepom, ki 
podpirajo energetsko u činkovitost, takšni ukrepi so pret ežno manjšega obsega. Izkušnje 
kažejo, da tradicionalni posredniki, zlasti banke, pogosto nerade podpirajo projekte energetske 
učinkovitosti. Pot, ki jo je treba raziskati, je ideja „globalnih posojil“6, ko sredstva naknadno 
prerazporedijo posredniki ali „k lirinška hiša“, ki ima ve č tehničnega in gospodarskega 
strokovnega znanja in izkušenj na podro čju energetske u činkovitosti. Druga možnost so 
modeli financiranja, ki temeljijo na deljenem var čevanju, ki se trenutno uporabljajo v 
                                                 
6 Evropska investicijska banka na primer vstopa v partnerstva s posredniki (obi čajno nacionalne ali 
lokalne banke) pri zagotavljanju globalnih posojil, ki se nato prek teh posrednikov posojajo za 
financiranje manjših projektov. 
 
SL 14   SL nekaterih državah članicah, kot je financiranje tre tje stranke ali pogodbeno zagotavljanje 
prihranka energije. 
1.2 Potreba po energetskih storitvah 
Odpiranje trgov pozitivno vpliva na energetsko u činkovitost. Konkuren čni pritisk sili družbe 
za elektri čno energijo k najbolj u činkoviti proizvodnji, zlasti prek naložb v tehnologijo (npr. 
plinske turbine s kombiniranim ciklusom). 
Odpiranje trgov vpliva na cene elektri čne energije. Zato so se v obdobju od 1995 do 2005 
cene elektri čne energije za velike industrijske uporabnike realno znižale za povpre čno 10-
15 %. Vendar je treba narediti še ve č za zagotovitev prave in u činkovite konkurence na vseh 
območjih EU. V ta namen bo Komisija konec leta sprejela celovito poro čilo o stanju trga in je 
nedavno za čela tudi poizvedbo o sektorski konkurenci.  
Padanje cen energije samo po sebi ne spodbuj a previdne porabe ali naložb v energetsko 
učinkovitost. Obstajajo številne gospoda rske družbe, ki dobavljajo u činkovite rešitve, ki se 
plačajo s privar čevano energijo (družbe za energetske  storitve). Te družbe še vedno 
potrebujejo podporo politike v obliki pomo či pri razširjanju njihovih dejavnosti, standardov 
kakovosti in dostopa do financir anja, ker so še vedno v za četni fazi. Nadaljnji razvoj 
industrije družb za energetske storitve bi lahko veliko prispeval k izvajanju številnih dodatnih 
stroškovno u činkovitih projektov in ima lahko pomem bno vlogo pri premagovanju razlik med 
različnimi udeleženci na strani dobaviteljev energije  in tehnologije ter med porabniki energije. 
Komisija se dobro zaveda dileme pove čane porabe, ki je posledica nižjih cen, ki so posledica 
povečane učinkovitosti zaradi uvajanja tržnih sil.. Za to je decembra 2003 predlagala Direktivo 
o učinkovitosti kon čne rabe energije in energetskih storitvah.  
2. Potreba po ukrepanju organov oblasti 
Organi oblasti, nacionalni ali evro pski, imajo svojo vlogo pri nadomeš čanju neustreznih 
razmer na trgu. Vendar pa tega vedno ne zm orejo. Obstajajo številni razlogi za to 
pomanjkljivost. 
Države članice priznavajo, da je za zagotovitev ve čje energetske u činkovitosti treba narediti 
več. Obotavljajo se zavezati k obveznemu letnemu znižanju porabe energije za 1 % kot je 
navedeno v predlagani direktiv i o energetskih storitvah.  
Ob tem pa so državna pomo č in davčni ukrepi orodja, ki se pogosto napa čno uporabljajo. 
Državna pomo č se ne dodeli samo v korist energetske u činkovitosti, ampak tudi za 
proizvodnjo elektri čne energije z uporabo gor iv, ki ne dajejo najve čjega donosa energije. 
Obstaja pa tudi u činek zaradi preobilice razli čnih malih subvencij, ki imajo zelo omejen 
skupen vpliv. Isto velja za dav čne instrumente. Na čeloma bi se morale ravni obdav čitve 
znižati za posebne izdelke z nizko porabo energi je in povišati za izdelke z velikimi potrebami. 
Treba pa je še naprej natan čno pregledovati nadaljn je združevanje gospodarskih družb v 
energetskem in prevozniškem sektorju, ki lahko povzro či povečan obseg zlorabe tržne mo či in 
ne nujno ve čje energetske u činkovitosti. 
 
SL 15   SL 3. Zunanji stroški in preglednost cen 
Sedanji sistem oblikovanja cen energentov ne  usmerja potrošnikov k vzorcem porabe, ki 
nudijo bolj gospodarno in racionalno rabo energije.  
Poleg tega ne upošteva relativne  energijske vrednosti izdelkov, niti vpliva njihove uporabe na 
okolje. Sedanji sistem oblikovanja cen ne zagotavlja vklju čitve zunanjih stroškov. Jasno je, da 
to ni spodbuda za manjšo porabo ali proizvodnjo energije iz virov, ki so okolju bolj prijazni. 
Ta problem je zlasti velik v sektorju prevo za. V Beli knjigi o prometu „Evropska prometna 
politika za 2010: čas za odlo čitev“, ki je bila objavljena septembra 20017, je Komisija sprejela 
stališče, da bo, dokler cene ne odražajo celotnih  socialnih stroškov prevoza, povpraševanje 
umetno napihnjeno. Če bi uporabili ustrezne politike zara čunavanja infrastrukture, bi te 
neučinkovitosti v glavnem izginile.  
Sedanja cenovna struktura in nizke cene bi lahko celo povzro čile večjo porabo. Premalo je 
prizadevanja, ki bi  potrošnikom omogo čilo razumeti ceno njihove por abe. Sistem za merjenje 
energije v sprotnem času (tako imenovani „pametni števci“) bi lahko zmanjšali porabo v času, 
ko je cena elektri čne energije visoka. 
4. Informacije in izobraževanje: dve premalo uporabljeni orodji 
Medtem, ko se kampanje obveš čanja javnosti, ki spodbujajo ljudi  naj pijejo manj alkohola, 
zdijo obi čajne, pa je manj pozornosti namenjene promocijskim kampanjam o energetski 
učinkovitosti.  
Promocijske kampanje, ki zagotavljajo jasne informacije o gospodarnem var čevanju z 
energijo in spodbujajo potrošnike, da nekaj naredijo, lahko u činkovito spremenijo zaznavanje 
in spodbujajo aktivnosti. V zvezi s tem lahko opredelimo aktivnosti na treh ravneh:  
• informacije državljanom o tem kako doma zmanjšati porabo energije, na primer z 
učinkovito razsvetljavo in ogrevanjem in pametnimi odlo čitvami pri nakupu, 
• informacije industrijskim porabnikom, in  
• informacije strokovnjakom za energetsko u činkovitost in izvajalcem storitev, da je v vseh 
državah članicah zagotovljen obstoj delujo če mreže dobro usposobljenih strokovnjakov.  
Potrošnikov naj ne bi bilo težko prepri čati o dejstvu, da povpre čno evropsko gospodinjstvo 
lahko prihrani znatno vsoto z relativno prep rostimi ukrepi, kar je posebej pomembno za 
gospodinjstva, ki velik del svojega prora čuna porabijo za energijo. 
Izobraževanje in usposabljanje ima lahko ve liko vlogo pri krepitvi kulture energetske 
učinkovitosti. Primer so lahko nekateri vidi ki državljanske vzgoje v nekaterih državah 
članicah ali posebno usposabljanje, o izboljšanju energetske u činkovitosti v podjetjih, ki ga je 
treba vzpostaviti. Evropski programi na podro čju izobraževanja in usposabljanja bi lahko 
prispevali k širjenju dob rih praks med državami članicami in spodbujali projekte sodelovanja 
o teh temah v celotnem spektru vseživljenjskega u čenja. 
                                                 
7 http://europa.eu.int/comm/energy_transport/wp_en.html 
 
SL 16   SL Z odpiranjem energetskih trgov za konkurenco so bili v vseh državah članicah vzpostavljeni 
nacionalni regulativni organi. Njihova vl oga je zagotavljati pošteno konkurenco, vendar 
zakonodaja Skupnosti prav tako dolo ča, da nadzirajo trajnostna gi banja glede porabe energije. 
To vlogo regulativnih organov bi bilo treba v prihodnje okrepiti.  
Letno izboljšanje energetske u činkovitosti je bilo v devetdeset ih letih prejšnjega stoletja 
1,4 % na leto, vendar se je ta stopnja znižala in je sedaj obstala na  0,5 %, kar dokazuje, 
da trenutna prizadevanja niso zadostna.  
B. E VROPSKA INICIATIVA  
Določitev energetske politike EU je zaplete na naloga. Na eni strani pred za četkom veljavnosti 
Ustavne pogodbe za Evropo odgovornost Unije na tem podro čju ni jasno opredeljena. Zato je 
bilo treba energetske ukrepe v politiki Skupnosti  sprejeti na podlagi drugih zakonskih podlag 
v obstoje čih pogodbah. Na drugi strani pa je energija podro čje z velikim številom 
udeležencev: vlade, nacionalni regulativni organi, velika podjetja, lokalne oblasti itd. Zato je za aktiviranje vseh udeležencev in za dolgoro čno preoblikovanje politike energetske 
učinkovitosti bistveno mo čno politično sporočilo. 
Učinkovito ukrepanje na podro čju energetske u činkovitosti zahteva splo šni strukturni okvir. 
Za izvajanje tega okvira bodo odgovorne  državne, regionalne in l okalne oblasti te r industrija, 
v skladu z na čelom subsidiarnosti. Celotni potencial bo lahko izkoriš čen le s kombinacijo 
ukrepov na razli čnih ravneh (EU, države članice, regije, lokalna raven, industrija). 
EU bo še naprej čim bolj razvijala tržne instrument e, zlasti prostovoljne sporazume z 
industrijo in kampanje za pove čanje ozaveš čenosti potrošnikov. Kljub temu, da se ti 
instrumenti lahko izkažejo kot zelo u činkoviti, pa ne morejo vedno nadomestiti sprejetja 
regulativnih ukrepov, katerih namen je popraviti tržna neskladja in po potrebi potrošnikom 
posredovati ustrezna sporo čila.  
Glede na razpoložljive študije
8 bi EU lahko na stroškovno u činkovit na čin prihranila 
20 % trenutne porabe energije. Te študije n avajajo, da bi bila približno polovica tega 
lahko posledica popolne uporabe obstoje čih ukrepov, zlasti direktiv Skupnosti, ki so že 
veljavne ali so bile vložene. Ta zelena knjiga poskuša za četi postopek za izkoriš čanje 
možnosti v praksi ter u gotoviti in nato izvajati čim več stroškovno u činkovitih ukrepov, 
da bi dosegli 20 %. V ta namen mora Unija hitro delovati v smeri konkretnega 
akcijskega na črta, ki bo oblikovan po obsežnem posvetovanju z zainteresiranimi 
stranmi, ki bo sledilo tej zele ni knjigi, in po potrebi po opravljeni analizi stroškov in 
koristi. Tak akcijski na črt bi moral aktivirati vse udeleže nce: nacionalne vlade, regije, 
                                                 
8 Obrazložitveni memorandum k predlagani Direktivi o u činkovitosti kon čne rabe energije in energetskih 
storitvah – COM(2003) 739. MURE Database Simulation 2000, SOS Italy; Economic Evaluation of 
Sectoral Emissions Reduction Objectives for climate change, Blok and Joosen, ECOFYS, Utrecht, 
2000; Energy Efficiency Indicator s, ODYSSEE, ADEME, Paris, 2 004; The Mid-term Potential for 
Demand -side Energy Efficiency in the EU, Lech tenböhmer and Thomas, Wuppertal Institutie, 2005: 
Powering Profits: How Companies turn energy effi ciency into shareholder value, Green Business 
Letter, April 2005; Improving energy efficiency by 5 % and more per year, K. Blok, bo objavljeno v Journal of Industrial Ecology; The Potential for more  efficient electricity use in Italy, F. Krause; The 
Energy Efficiency Challenge, WWF, 2005; European Council for an energy efficient economy, 
Proceedings 2005 Summer study: Energy sa vings, What works and who delivers?, www.eceee.org
 
 
SL 17   SL občine, industrijo in posameznike – in zajeti vse sektorje, ki proizvajajo in uporabljajo 
energijo. V takem akcijskem na črtu je treba preu čiti vse stroškovno u činkovite ukrepe, 
vključno z obdav čevanjem, javnimi subvencijami, gospodarskimi pobudami, 
partnerstvom z industrijo itd.  
1. Ukrepi na ravni Skupnosti 
1.1 Vklju čevanje energije v druge politike Skupnosti 
Poleg ukrepov, ki se lahko predlagajo za izboljšanje sektorske energetske u činkovitosti, imajo 
EU in njene države članice „horizontalne“ pristojnosti, ki pa trenutno niso dovolj izkoriš čene. 
Zato mora EU energetsko u činkovitost postaviti v središ če svojih prizadevanj, z orodji, ki so 
dokazala svojo vrednost in podro čji drugih politik. 
1.1.1 Raziskave in tehnološki razvoj 
V tej zvezi je pomembno omeniti pomen raziskav. Ve č obetavnih tehnologij za kon čno 
uporabo še vedno zahteva R&R podporo. Naložbe Skupnosti in industrije v R&R za bolj 
energetsko u činkovite tehnologije, ki se pojavljajo, bodo omogo čile EU ohraniti tehnološko 
vodstvo na tem podro čju in še bolj izboljšati energetsko u činkovitost po letu 2020.  
Zlasti je številne skrbi, na katere opozarja ta dokument (ve čji delež obnovljivih energetskih 
virov, učinkovitost proizvodnje elektri čne energije na podlagi fosilnih goriv, bolj u činkovita 
elektroenergetska omrežja, u činkovitost vozil...), mogo če ublažiti prek u činkovitih raziskav in 
predstavitvenih dejavnosti v povezavi z drug imi regulacijskimi in gospodarskimi ukrepi. 
6. aprila 2005 je Komisija sprejela predlog za  7. okvirni program raziskav in razvoja. Za 
energijo je predlagala, da se osredoto či na omejeno število klju čnih prednostnih nalog, ki 
odražajo prednostne naloge politike nove Komi sije, med katerimi so obnovljivi viri za 
proizvodnjo elektri čne energije in proiz vodnjo goriv, tehnologija čistega premoga, pametna 
energetska omrežja in energetska u činkovitost9 v okviru glavnega „programa sodelovanja“. 
Dober primer je „ čisti varni avtomobil“, za katerega so glede energije na črtovani 
predstavitveni projekti za alternativna motorna goriva (bio-goriva).  
Znatna raziskovalna prizadevan ja so usmerjena na upravljanje porabe energije za ra čunalniške 
sisteme in tehnike energetskega „ čiščenja“, kjer elektronske naprave črpajo svojo energijo iz 
virov v okolju, kot je gibanje upor abnika, telesna toplota ali son čna svetloba.  
1.1.2 Spodbujanje najboljših praks in tehnologije 
Komisija je tudi predlagala razširitev programa „Inteligentn e energije za Evropo“ za obdobje 
2007-2013 z (zelo pove čanim) prora čunom 780 milijonov EUR. Program bo podpiral celo 
vrsto promocijskih dejavnosti in obravna val netehnološke ovire (pravne, finan čne, 
institucionalne, kulturne, socialne) na podro čju energetske u činkovitosti in obnovljivih virov 
energije. 
                                                 
9 To vklju čuje teme kot so gorivne celice,  porazdeljena proizvodnja in pametna energetska omrežja, ve čja 
učinkovitost elektrarn na fosilna goriva ter sosežiganje in bio-goriva za prevoz.  
 
SL 18   SL 1.1.3 Vzpostavitev in spodbujanje najboljših pr aks na vseh ravneh prek nacionalnih 
akcijskih na črtov 
Celovite smernice za rast in zaposlovanje, ki  od leta 2005 povezujejo  glavne smernice za 
gospodarsko politiko in po litiko zaposlovanja držav članic, bodo EU in njenim državam 
članicam zagotovile stabilen in skladen okvir za izvajanje prednostnih  ukrepov, ki jih je 
Evropski svet opredelil v lizbons ki strategiji. Ti bodo podlaga za nacionalne programe, ki jih 
bodo države članice morale izvajati.  
Te smernice, ki jih je Komisija spre jela 12. aprila 2005 za obdobje 2005-2008, poudarjajo, da 
nedavna in napovedana gibanja cen nafte zahte vajo, da je ukrepanje v korist energetske 
učinkovitosti prednostna naloga. Od laganje prizadevanj pri soo čanju s temi izzivi bi lahko 
povečalo ekonomski strošek sprejetih ukre pov. V ta namen bi morale države članice dati 
prednost spodbujanju energetske u činkovitosti „skladno s trenutnimi evropskimi 
obveznostmi“.  
Države članice bi morale primerno upoštevati  cilj izboljšanja energetske u činkovitosti v 
okviru svojih nacionalnih akcijskih na črtov za rast in zaposlovanje.  
V tej zvezi je eden od klju čnih ukrepov, ki jih bo treba preu čili v obdobju posvetovanja po 
sprejetju te zelene knjige, možnost da bi  se sporazumeli, da bi vsaka država članica, na primer 
letno, lahko sprejela akcijski na črt energetske u činkovitosti, v katerem bi bili navedeni 
posebni ukrepi, ki se jih je odlo čila sprejeti, bodisi zaradi  zakonodaje Skupnosti bodisi na 
svojo pobudo, da bi v letu, ki prihaj a, dosegla dano ciljno energetsko u činkovitost. Tak na črt 
bi bil lahko sprejet vsako leto, s tem, da bi pregledali uspešnosti ukrepov, sprejetih v 
prejšnjem letu, tako v smislu var čevanja z energijo kot stroškovne u činkovitosti, in dolo čili 
nove ukrepe in po možnosti nov ci lj za naslednje obdobje. Te na črte bi lahko spremljal 
postopek medsebojnega pregleda na ravni  Skupnosti prek Skupine za energetsko u činkovitost 
na visoki ravni ter Foruma za trajnostno energij o, ki bi mu sledila letna primerjalna analiza 
Komisije. Ta postopek pregleda in primerjaln e analize bi primerjal najboljše prakse z 
namenom, da bi se razširile v Skupnosti. 
1.1.4 Boljša uporaba obdav čevanja 
EU bi lahko bolj kot sedaj spodbujala dav čne ukrepe, ki bodisi spodbujajo bodisi odvra čajo 
od nekaterih oblik obnašanja. Trenutno je dav čna politika Skupnosti še vedno preve č pogosto 
preprosto orodje, ki služi prora čunom, brez velike skladnosti s cilji drugih politik, in polna 
izjem, ki jih zahtevajo države članice zaradi razli čnih razlogov.. Kljub temu je treba priznati, 
da je na ravni Skupnosti veliko prizadevanj, kot  na primer sprejetje Direktive 2003/96/ES o 
obdavčitvi energije, ki dolo ča ugoden okvir za soproizvodnjo el ektrike in toplote, razvoj 
obnovljivih virov, železniški in re čni prevoz itd. Svet ima na mizi veliko predlogov, zlasti 
glede dizelskega goriva za pos lovno uporabo. Poteka tudi poglobljena reforma glede 
potniških vozil. 
Za obdav čevanje energentov v obliki dajatev je pris tojna EU. To orodje bi se lahko uporabilo 
za usklajevanje dav čnih režimov, na primer za podporo razvoju vozil, ki uporabljajo 
čistejša goriva in so bolj energetsko u činkovita.  
Na ravni Skupnosti je treba preg ledati skladnost celotnega podro čja obdavčitve vozil. Treba bi 
bilo preučiti nov okvir, ki bi omogo čal uvedbo mehanizmov, ki bi bili sposobni razlikovati 
davke – npr. cestne takse in davke na regist racijo – glede na porabo energije, kar bi 
 
SL 19   SL omogočilo tudi upoštevanje ravni emisij CO 2. To bi spodbujalo vozila z nizko porabo in 
kaznovalo „požrešna vozila“. Takšna politika, ki  je lahko oblikovana tako, da nima nobenega 
proračunskega vpliva na države članice, bi s spodbujanjem nakupa vozil z nizko porabo 
povzročila, da bi bila obdav čitev vozil „bolj zelena“. Pomaga la bi tudi, da se za industrijo 
pojavijo novi trgi, ker bi se pove čala hitrost zamenjave vozil. 
Leta 2002 je Komisija predložila Sporo čilo o obdav čitvi vozil10, ki vsebuje številna 
priporočila in prihodnje ukrepe. Na tej podlagi Komisija preu čuje predlog, ki je osredoto čen 
na dva glavna cilja: 
• izboljšano delovanje notra njega trga na tem podro čju; 
• prestrukturiranje dav čne osnove tako, da vklju čuje elemente, ki so neposredno povezani z 
emisijami CO 2, zlasti za avtomobile z mo čnim pogonom. To bi pomenilo vzporedne 
spremembe tako v davkih na registracijo kot  v davkih, ki se odmer ijo, ko gre avtomobil 
prvič na cesto. 
Nadaljnje priložnosti je treba analizir ati zaradi krepitve poz itivnega vpliva obdav čenja politik 
v korist ve čje energetske u činkovitosti. V tej zvezi bi se razprava lahko osredoto čila na ideje, 
kot so: 
• osredotočenje naporov glede trošarin na nekaj bistvenih politi čnih podro čij (na primer 
uskladitev stopenj kj er se pojavljajo ve čje težave, ki vklju čujejo izkrivljanje konkurence, 
uporaba diferenciranih dav čnih ukrepov z namenom spodbujati obnovljive vire); 
• približati stopnje trošarin za energente in elektri čno energijo, porabl jeno v proizvodnih 
dejavnostih, vendar na zgornjem delu lestvice, in uvesti avtomati čno indeksiranje vseh 
trošarinskih stopenj, da zaradi inflacije ne pride do erozije; 
• davčno obravnavanje prevoza, ta ko glede trošarine kot DDV; 
• pogoji za uporabo prilagoditev mejne trgovine; 
• davčno obravnavanje vložkov za proizvodnjo t oplote, zlasti za velike stanovanjske 
izgradnje; 
• racionalizacija dav čnih oprostitev in izjem. 
Če se izkaže, da je napredek nemogo č zaradi zahteve po soglasni odlo čitvi na podro čju 
posrednega obdav čenja, bi lahko kot zadnje sredstvo pr edvideli okrepljeno  sodelovanje na 
področju energetske u činkovitosti. Okrepljeno sodelovanj e, ki ga uvaja Amsterdamska 
pogodba, dovoljuje skupini držav članic, da poglobijo medseboj no sodelovanje in pustijo 
odprta vrata drugim državam članicam, ki se jim morebiti želijo pridružiti pozneje. Med 
različnimi pogoji, ki jih postavlja Pogodba, okrepljeno sodelovanje ne sme pomeniti ovire v 
trgovini med državami članicami ali izkrivljati konkurence. V tej zvezi se zdi, da takšna 
skupina držav članic, ki bi se skupaj odlo čila o ukrepih, namenjenih izboljšanju energetske 
učinkovitosti, ne bi nared ila nobene od teh stvari.  
                                                 
10 COM(2002) 431. 
 
SL 20   SL 1.1.5 Bolje ciljno usmerjena državna pomo č 
Državno pomo č v korist energetske u činkovitosti odobri Komisija v skladu s smernicami 
Skupnosti o državni pomo či za varstvo okolja. Sedanja se izte če konec leta 2007. Revizija 
teh smernic, ki jo je treba za četi pripravljati v letu 2005, bo priložnost, da se bolj 
poudarijo ukrepi, katerih namen je sp odbujati ekološko inovativnost in ve čjo 
produktivnost kot posledico ve čje energetske u činkovitosti.  
Ta revizija bi bila lahko tudi priložno st, da se predvidi izjema za uradno obveš čanje o pomo či 
pod dolo čeno ravnijo, kar bi državam članicam omogo čilo širši manevrski prostor za 
financiranje ukrepov glede energetske u činkovitosti.  
1.1.6 Odpiranje javnih naro čil 
Za izboljšanje energetske u činkovitosti obstaja veliko tehnologij. Težava je, da za nekatere 
nove energetsko u činkovite tehnologije trg ni  dovolj velik, da bi omogo čal izravnavo ve čjih 
razvojnih in proizvodn ih stroškov prek ve čje prodaje.  
Javna naro čila bi bila lahko spodbuda za doseganje tega cilja. Pr edstavljajo približno 16 % 
BDP Unije11. Število vozil, ki jih vsako leto v EU -15 kupijo javni organi, je ocenjeno na 
100 000 avtomobilov, 100 000 dostavnih vozil, 30 000 tovornjakov in 15 000 avtobusov. Če 
bi organi oblasti (države, upr ave, lokalne oblasti) lahko sk upaj nabavili vozila, ki manj 
onesnažujejo in so bolj energetsko u činkovita, bi to spodbudilo proizvajalce motorjev, 
da bi pomagali pri ustvarjanju tržne verodostojnosti teh vrst vozil. Ta tema je del 
razprave, ki trenutno pot eka v skupini CARS 21. Če bi na primer mestne lokalne oblasti tam, 
kjer je onesnaženje preseglo dolo čeno raven, rezervirale 25 % svojih nakupov za čistejša in 
bolj učinkovita vozila, bi to predstavljaj o skoraj 60 000 vozil vsako leto. 
Avtomobili so samo eden izmed številnih primerov, ki bi jih la hko navedli. Na splošno si 
Komisija prizadeva spodbujati „zelena“ javna naro čila in evropske javne kupce (na zvezni ali 
regionalni/lokalni ravni) spodbuj a, da v sklepanje pogodb vklju čijo okoljska merila12. 
Vključeni bi morali biti nakupi vseh organov oblas ti, tako državnih oblasti kot evropskih 
institucij, ki bi z zgledom morale pokazati pot in odpreti nove trge za izdelke, ki porabijo 
manj energije. 
1.1.7 Iskanje evropskega financiranja  
Financiranje je eden izmed glavnih problemov, ki jih je treba rešiti, ob upoštevanju, da 
nekatere industrije trdijo, da trenutno pri čakujejo donosnost naložb v približno dveh letih. 
Države članice so že vzpostavile razli čne podporne mehanizme na nacionalni ravni, predvsem 
pomoč za naložbe in dav čna znižanja ali izvzetja. Da bi se pove čala učinkovitost teh 
programov in pridobilo zaupanje vlag ateljev, je pomembno, da se preu či vzpostavitev bolj 
ugodnega okvira za naložbe v tem sektorju. Ta okvir bi bilo mogo če še bolj okrepiti, če bi bil 
usklajen na ravni Skupnosti, kar pomeni pre dvsem Evropsko investicijsko banko (zlasti pod 
postavko „tvegana sredstva“).  
Komisija je za kohezijsko politiko EU v naslednjem programskem obdobju 2007-13 
predlagala, da bi pove čana energetska u činkovitost in spodbujanje čistega mestnega prevoza 
                                                 
11 http://europa.eu.int/comm/internal_mar ket/publicprocurement/studies_en.htm 
12 http://europa.eu.int/comm/environment/GPP 
 
SL 21   SL morala predstavljati jasne cilje  za dejavnost Evropskega skla da za regionalni razvoj tako v 
konvergen čnih regijah kot v regijah, kjer po tekajo programi za regijsko konkuren čnost.  
Komisa je tudi predlagala, da se v sedanj em programskem obdobju odpre kohezijski sklad, ki 
ga je bilo prvotno treba uporabljati samo za pr evoz in okoljske projekte, tudi za druga 
področja, ki so pomembna za trajnostni razvoj in kor isti za okolje, med katerimi so energetska 
učinkovitost in čist mestni prevoz ter javni prevoz. Takš ni projekti pa morajo biti v celoti 
vključeni v koncepte regionalnega razvoja in Komisija namerava zagotoviti ve č napotkov o 
tem vidiku v strateških smernicah S kupnosti za kohezijsko politiko 2007-13, ki bodo 
kohezijsko politiko bolj u činkovito povezale z lizbonskim pr ocesom. Pomen in potencial 
sinergije med kohezijsko politiko in energetsko u činkovitostjo še bolj poudarja dejstvo, da bo 
velik del finan čnih sredstev kohezijske politike name njen regijam v desetih novih državah 
članicah, kjer so velike možnos ti za izboljšanje energetske u činkovitosti. 
1.2 Posebni ukrepi energetske politike 
1.2.1 Zgradbe 
Izvajanje Direktive o energijskih lastnos tih zgradb (2002/91/ES) od leta 2006 dalje bo v 
obdobju od sedaj do leta 2020 omogo čilo prihranek, ki je ocenjen na približno 40 Mtoe 
(milijonov ton ekvivalenta nafte)13. Komisija mora zato spremlja ti strogo uporabo Direktive.  
Naloga Komisije bo, da državam članicam zagotovi potrebna or odja za razvoj okvira za 
celovito metodologijo izra čuna energijske lastnosti zgradb. Razvitih je bilo približno 30 
evropskih (CEN) standardov. Države članice so navedle, da bodo prostovoljno uporabljale te 
standarde. Če ne bo prostovoljnega ravnanj a skladno s temi standardi ali če ne bo dokazana 
enakovrednost, bi bilo treba v prihodnji spremenjeni razli čici Direktive o zgradbah preu čiti 
obvezne standarde.  
Člen 7 navedene direktive zahteva, da se ob iz gradnji, prodaji ali o ddaji stavb, katerih 
površina je ve čja od 50 m² opravi certificiranje ener gijskih lastnosti. Energetski izkaznici 
morajo biti priložena priporo čila za stroškovno u činkovito izboljšanje en ergijskih lastnosti 
zgradbe. Države članice so odgovorne za olajševanje financiranja, ki je potrebno za 
spremljanje izvajanja teh priporo čil.  
Ena izmed možnosti je predlagati razširitev Dire ktive, da se izboljšaj o energijske lastnosti 
zgradb, ko se zgradbe obnavljajo. Sedanja direk tiva se uporablja samo za zgradbe, ki se 
obnavljajo in so ve čje od 1 000 m2. Študija14 je ugotovila, da bi bil tehni čni potencial te 
direktive lahko ogromen, če bi se pravila uporabljala za vs e obnove. V gospodarskem smislu 
predstavlja najve čjo priložnost povezava ukrepov za izboljšanje energetske u činkovitosti z 
rekonstrukcijo, kar mora biti ne samo stroškovno u činkovito, ampak tudi izvedljivo, in treba 
bi se bilo pogovoriti kako to dose či v praksi.  
Študija Ecofys, navedena v opombi 14, ocenjuje, da so pomembni čisti zaposlitveni u činki 
obstoječe in možne nove direktiv e o zgradbah. S stroškovno u činkovitimi pridobitvami, ki so 
ocenjene na ve č kot 70 Mtoe, bi samo ta sektor la hko ustvaril najmanj 250 000 delovnih mest 
s polnim delovnim časom. Pridobitve v zaposlovanju so za visoko usposobljeno osebje in za 
                                                 
13 Glej obrazložitveni memorandum direktive. 
14 Ecofys, DM 70067, „Cost effectiv e retrofit in buildings“, 2005. 
 
SL 22   SL gradbeno stroko na splošno. Nova delovna mesta so ustvarjena v glavnem na lokalni ravni, v 
krajih, kjer so potrebne spremembe zgradb. 
Približno ena tretjina en ergije, ki jo zgradba porabi, je namenjena za razsvetljavo. Možni bi 
bili 50 % ali celo ve čji prihranki, kar kažejo številni pr ojekti, opravljeni v okviru „Evropskega 
programa zelene lu či“. Evropa bi lahko za realizacijo te ga potenciala in da bi zadostila 
naraščajočemu povpraševanju, pokazala pot s s podbujanjem in nadaljnjim razvojem 
sodobnejše in bolj inteligentne razsvetljave15.  
Energetsko var čna žarnica porabi petkrat manj energije kot standardna. Povpre čno 
gospodinjstvo lahko z zamenjavo ža rnic prihrani 100 EUR letno.  
1.2.2 Gospodinjski aparati 
Od leta 1992 okvirna direktiva omogo ča državam članicam, da predpišejo posredovanje 
informacij potrošnikom o energetski u činkovitosti cele vrste elektri čnih naprav z 
označevanjem. V zadnjih štirih leti h si Komisija prizadeva za pove čanje števila zajetih 
naprav. Komisija mora nadaljevati v tej smeri in vklju čiti industrijo v opredelitev aktivnosti 
glede informiranja potrošnikov. 
To je podro čje, na katerem bi bile mogo če velike izboljšave s kombi nacijo ukrepov, sprejetih 
za informiranje potrošnikov o najmanjših ravneh u činkovitosti, in prostovoljnih 
sporazumov16. Vendar na novo sprejeta Direktiva o okoljsko primerni zasnovi, ki dolo ča 
zahteve za okoljsko primerno zasnovo elektri čnih naprav za široko uporabo, predlaga nov 
pristop. Svet in Evropski parlament sta nedavno dosegla sporazum o tem cilju. Eden izmed ciljev Direktive je uporabiti zahteve za energetsko u činkovitost in se hkrati izogniti 
negativnim posledicam drugih vidi kov okolja ali drugih faz v ži vljenjskem ciklu naprav.  
Ker poraba energije pomembno vpliva na okolje , kar pogosto velja za gospodinjske aparate, 
bi moralo biti sedaj možno dolo čiti zahteve glede energetske u činkovitosti za veliko razli čnih 
aparatov in uporab. Na primer upravljanje priprav ljenosti za osvetlitev, gretje, hlajenje in 
električne motorje
17. Za obravnavanje problemov v zvezi s funkcijo pripravljenosti so 
potrebni posebni ukrepi. Dejansko se ta vrsta potrošnje energije ves čas povečuje, ker ima 
vedno več naprav to možnost. Ker je bila to zgodnj a oblika upravljanja z energijo za nekatere 
naprave, lahko povzro či tudi velike izgube energije. Elektri čna energija, ki se  porabi v stanju 
pripravljenosti, lahko v st anovanjskem sektorju doseže od 5 % do 10 % celotne porabe 
električne energije18. Tehnični razvoj sedaj omogo ča speča stanja mirovanja, ki so bolj 
učinkovita od tistih, ki se uporabljajo sedaj, in  obstaja velika potreba po spodbujanju hitre 
uvedbe te tehnologije.  
                                                 
15 Še ve č prihrankov bi bilo mogo če doseči z uvedbo razsvetljave s polprevodniškimi svetle čimi diodami 
(LED), s katerimi bi se po ocenah do leta 2015 poraba v Evropi lahko zmanjšala za okrog 40 GW pri 
največjem povpraševanju ali 2 milijardi sod čkov nafte na leto (sklic: navedeno v Photonics for the 21st 
Century, VDI, 2005) . 
16 Glej Prilogo 2. 
17 Direktiva ima možnost ustvariti za najmanj 20 Mtoe ve čjo učinkovitost in hkrati narediti evropsko 
industrijo bolj konkuren čno v svetovnem merilu. 
18 Viri: IEA „Things that go blip in the night“, IE A 2005 „Saving electricity in a hurry“, Fraunhofer 
institute „Study on options on a stand by label for Fe deral Ministery of Economics and Labour February 
2005“ . 
 
SL 23   SL Združene države in Japonska sta že sprejeli pobude, da se doseže najve čja poraba 1 W za ve č 
vrst naprav. V Evropi in še  vedno v okviru direktive o „ okoljsko primerni zasnovi“ je 
predvideno:  
– spodbujanje in pospeševanje pr ostovoljnih sporazumov;  
– po potrebi uvedba izvedbenih ukrepov, da se zm anjšajo izgube zaradi stanja pripravljenosti 
za nekatere vrste naprav19; 
– pospeševanje razvoja na mednarodni ravni tehnologij in ukrepov, katerih cilj je omejiti 
izgube elektri čne energije v stan ju pripravljenosti. 
1.2.3 Omejevanje porabe goriva vozil 
V letu 2005 je v EU poraba osebnih avtomobilov in motornih koles pr ibližno 170 Mtoe, kar je 
skoraj 10 % naše bruto porabe. 
Povprečna poraba se je v zadnjem desetletju izboljšala, vendar se je to izboljšanje izravnalo s 
povečanim številom avtomobilov in njihovi uporabi , sedaj pa obstajajo t udi težnje k težjim, 
visoko zmogljivim avtomobilom, kar bi lahko še bolj poslabšalo energetski položaj.  
Da bi omejila to porabo, Unija izvaja do se daj prostovoljne sporazume z avtomobilsko 
industrijo in ozna čevanje avtomobilov o energetski u činkovitosti.  
V okviru CARS 21 bi bilo treba razviti priporo čila o tem, kako je najbolje nadaljevati. Pri 
odločanju o tem, kako in ali nadaljevati s to mož nostjo, je treba opredel iti, kako najbolje 
določiti oznako „ čist“ ali „u činkovit“, ob upoštevanju potre be po spodbujanju cilja na 
tehnološko nevtralen in stroškovno u činkovit na čin, tako da lahko katera koli pobuda 
omogoča industriji, da razvije ustrezno tehnologijo  za doseganje zadevne ga cilja. Nekateri 
ukrepi, o katerih je treba razpravljati, so naslednji: 
- S prostovoljnim sporazumom z avtomobilsko industrijo je cilj EU dose či povprečno 
emisijo CO 2 120 g/km za vse nove osebne avtomobile na trgu EU. Ta cilj, ki sta ga 
sprejela Evropski parlament in Svet, je treba dose či s sporazumi, ki obvezujejo 
evropske, japonske in korejske proizvajal ce avtomobilov, da do leta 2008/09 znižajo 
emisije CO 2 na 140 gm/km, sprejmejo ukrepe, ki so usmerjeni na trg, da vplivajo na 
potrošnike, da se odlo čajo za avtomobile z manjšo porabo, in da izboljšajo kakovost 
informiranja potrošnikov o porabi goriva. 
To pomeni, da bo vozni park  novih osebnih avtomobilov, ki  bodo dani na trg v letih 
2008/09, povpre čno porabil 5,8 l bencina/100 km a li 5,25 l dizla/100 km. To pomeni, 
da se bo v primerjavi z letom 1998 poraba  goriva zmanjšala za približno 25 %.  
Vendar pa trend po ve čjih, težjih in mo čnejših avtomobilih predstavlja tveganje, da 
cilj ne bo dosežen. Treba je razmisliti kako priti od 140 g/km v 2008/09 na 120 g/km 
leta 2012. V zvezi s tem se Komisija zav eda velikega izziva, ki je povezan z 
doseganjem ciljne vrednosti 120 g/km. Ciljne vrednosti 120 g/km ne bo mogo če 
doseči brez stroškov, vendar daje potro šnikom in družbi kot celoti ve č koristi. 
                                                 
19 Glede na „kodeks ravnanja“ za oskrbo z elektri čno energijo in digitalne adapterje za televizorje. 
 
SL 24   SL Potrošniki bodo imeli na primer korist od prih ranka goriva in ta korist se bo z višjimi 
cenami goriva pove čala.  
- Ozna čevanje avtomobilov: Evropski sistem ozna čevanja avtomobilov zavezuje 
države članice, da zagotovijo, da so potrošnikom  za nove osebne avtomobile na voljo 
informacije o porabi goriva in emisijah CO 2. To omogo ča potrošnikom osveš čeno 
izbiro. Ta obveznost pomeni, da je treb a na avto ali v bližino vsakega novega 
avtomobila, ki je naprodaj dati nalepko s temi informacijami. Komisija na podlagi 
poročil o izvajanju Direktive trenutno preu čuje ukrepe, ki bi jih bilo mogo če 
predlagati za izboljšanje u činkovitosti Direktive.  
Treba je poudariti, da so za izdelke, ki upo rabljajo energijo, razen avtomobilov, poleg 
prostovoljnih sporazumov in dolo čb o ozna čevanju postavljene tudi zahteve o najmanjši 
učinkovitosti, vendar le kadar to utemeljujejo tržni pogoji. 
Izkušnje z evropsko industrijo bele tehnike, ki  je vodilna v svetu, ker je razvila najboljšo 
tehnologijo v skladu z minimalnimi st andardi in resnim programom ozna čevanja, dokazujejo, 
da bi dolgoro čno naša avtomobilska industrija dejansko lahko imela koristi in ne škodo zaradi 
zahtev za u činkovitost na svojem doma čem trgu.  
1.2.4 Obveš čanje in zaš čita potrošnika 
V tej zeleni knjigi so opredelj ene pomanjkljivosti pri obveš čanju in usposabljanju potrošnikov 
in javnosti. Da se ta položaj popravi, je treba sprejeti številne ukrepe na  nacionalni, regionalni 
in lokalni ravni. EU podpira te pobude, na  primer prek programa ManagEnergy. 
ManagEnergy podpira udeležence na lokalni in  regionalni ravni, ki delajo na podro čju 
obnovljivih virov energije in povpraševanja po energiji. 
Nedavno je bila sprožena obsežna kampanja osveš čanja javnosti o trajnostni energiji v EU, 
državah EGP in v državah kandidatkah za vsto p v EU: Trajnostna energija Evropa 2005-2008. 
Njen namen je, da resni čno spremeni obnašanje zadevnih gl avnih udeležencev, tako da se 
zavežejo, da se bodo zavzemali za proizvodnjo u činkovite, čiste in trajnostne energije in 
programov porabe, ki temeljijo na obnovljivi h virih energije in energetski u činkovitosti, 
vključno s transportom. Nova kampanja je fina ncirana v okviru programa Inteligentne 
energije za Evropo, s prora čunom 3,6 milijonov EUR.  
Kampanja naslavlja vse glavne sektorje traj nostne energije, ki prispevajo k Strategiji 
Skupnosti o trajnostnem razvoju, s ciljem po speševanja izvajanja zakonodaje Skupnosti o 
trajnostni energiji ter nacionaln ih in lokalnih ukrepov, s podpiranjem industrije, agencij za 
energijo, zveze in dejavnosti potrošnikov20.  
Prvi cilj je obveš čanje javnosti, drugi pa je obveš čanje in usposabljanje ljudi, ki delajo v 
energetskem sektorju. Arhitekti morajo im eti pri projektiranju zgradb dovolj znanja o 
najnovejših tehnologijah, ki omogo čajo varčevanje z energijo. Isto velja za monterje 
                                                 
20 Kampanja bo podpirala promocijske dejavnosti glavnih zainteresiranih strani, kot so nacionalne vlade, 
regije, ob čine, agencije za energijo, podjetja za proizvodnjo energije in tudi družbe za energetske 
storitve, javne gospodarske službe, industrijski proizvajalci, nosilci gradbenih projektov, kmetijska in gozdarska industrija, združenja potrošnikov, industrijska in kmetijska združenja, finan čne institucije, 
združenja za notranjo in zunanjo tr govino, nevladne organizacije in us tanove za razvojno sodelovanje. 
V prihodnje bi bilo treba sprožiti tudi druge tovrstne pobude. 
 
SL 25   SL ogrevalnih sistemov, ki morajo svetovati sv ojim strankam. Ti ukrepi bi se lahko za čeli izvajati 
na evropski ravni, vendar jih morajo prevzeti in  opravljati nacionalne, regionalne in lokalne 
oblasti. 
Poleg tega morajo države članice v skladu z drugo direktivo o elektri čni energiji zagotoviti, da 
imajo potrošniki korist od tako imenovane univerz alne storitve, ali z drugimi besedami, da 
imajo pravico, da se jim na n jihovem ozemlju dobavlja elektri čna energija dolo čene kakovosti 
po primernih, preglednih in lahko primerljivih cenah. Potrošniki morajo imeti tudi možnost zamenjave dobavitelja pod nediskriminatornimi pogo ji. Ista direktiva tudi  zahteva, da družbe 
za električno energijo obveš čajo svoje dejanske in potencialne  stranke o mešanici energetskih 
virov v svoji proizvodnji elektri čne energije.  
2. Nacionalna raven 
Nacionalna raven je v ve č pogledih bolj primerna za spre jemanje ukrepov za spodbujanje 
energetske u činkovitosti. Ukrepi drža vnih oblasti bodo okrepili napore Skupnosti, ki sami po 
sebi dolgoro čno ne bi bili tako u činkoviti. Državne oblasti je tr eba spodbujati, da uporabljajo 
številne razli čne ukrepe, ki jih imajo na razpola go, prek regulativnih organov, boljšega 
nadzora dobavne verige za elektri čno energijo, uvedbe mehani zma certificiranja in 
optimizacije cestnega prevoza. Ne sm emo pozabiti, da so v vsaki državi članici odli čni 
primeri dobre prakse, ki bi jih bilo treb a razširiti. 
2.1 Urejanje omrežnih dejavnosti 
Prenos elektri čne energije vklju čuje izgube, ki znašajo do 10 % proizvedene elektri čne 
energije (do 2 % s prenosom, 8 % pri dist ribuciji). V številnih primerih je mogo če sprejeti 
ukrepe za znatno znižanje teh številk. Vendar v št evilnih primerih upravljavci prenosnih ali 
distribucijskih sistemov nimajo vedno spodbude za potrebna vlaganja, ki omogo čijo 
prihranke. Ker so posledica ve čje učinkovitosti manjše izgube, to obi čajno pomeni znižanje 
pristojbin za prenos in v sistemu s predpisanim dostopom tretje stranke izgubo denarja za 
družbo vlagateljico. Zato verjetno ne bo prišlo do potrebnih naložb, razen če v tej zvezi ni 
predviden regulativni sistem na podlagi spodbud – to je, da  upravljavci prenosnih in 
distribucijskih sistemov la hko obdržijo ustrezen delež čistega neto dobi čka, ki je posledica 
izboljšave.  
Upravljavci prenosnega omrežja bi svoje pr akse za upravljanje izgub (ukrepi za preglednost 
informacij in kompenzacijski pogoji nakupa elektri čne energije) lahko vklju čili v svoj akcijski 
program, izdelan v skladu z Direktivo 2003/ 54/ES. Lahko bi povabili Evropsko skupino 
regulativnih organov za plin in elektri čno energijo, da predlaga smernice za dobro regulativno 
prakso za urejanje prenosnih in di stribucijskih tarif ter energetske u činkovitosti. Izhodiš če teh 
smernic bi bilo lahko na čelo, da bi upravljavci prenosnih in  distribucijskih sistemov imeli 
določeno obveznost, da izvedejo vse naložbe, ki  ugodno vplivajo na stroške (tj. neto znižanje 
tarif), in lahko obdržijo pr ecejšen delež ustvarjenega čistega dobi čka. Poleg tega bi Skupina 
regulativnih organov za omrežja in drugi zadevni udeleženci lahko preu čili možnost sistema 
certifikatov o energetski u činkovitosti. 
2.2 Urejanje dejavnosti preskrbe 
Decembra 2003 je Komisija predlagala Direktivo o u činkovitosti kon čne rabe energije in 
energetskih storitvah. Ta dire ktiva bo zavezala distributerj e in dobavitelje energije, da 
potrošnikom ne ponudijo le elektri čne energije, plina ali naftni h derivatov, ampak da svojo 
 
SL 26   SL ponudbo razširijo tako, da potrošnikom ponudijo možnost, da se odlo čijo za energetske 
storitve. To bi pomenilo celovit paket, kot je toplota in razsvetljava, proizvodnja tople vode v 
zgradbi, transport in tako da lje. Zaradi cenovne konkuren čnosti med izvajalci energetskih 
storitev se bo znižala koli čina energije, ki jo te storitve porabijo, ker bo strošek energije 
običajno velik del (v časih najpomembnejši) celotnega stroška storitve. Ponudba tovrstne 
celovite storitve omogo ča, da imajo tržne sile pomembno  vlogo pri izboljšanju energetske 
učinkovitosti pri izvajanju energetskih storitev.  
Lahko bi ponovno preu čili sedanjo cenovno strukturo za energente, ker potrošnikov ne 
spodbuja k bolj racionalni rabi. Razmisliti bi b ilo treba tudi o spodbujanju nižje porabe v 
konicah in v času pomanjkanja. To bi pomenilo, da bi regulativni organi na nacionalni ravni 
spodbujali merjenje, ki uporabnikom omogo ča, da so obveš čeni o svoji porabi v sprotnem 
času.  
2.3 Proizvodnja elektri čne energije 
Ker je raven „izgubljene“ energ ije v postopku proizvodnje elektri čne energije 66 %, ima ta 
sektor velik potencial. Pri uporabi st andardne tehnologije se v elektri čno energijo pretvori le 
od 25 do 60 % goriva. Turbine s kombiniranim plinsko-parnim postopkom („CCGT“) so 
sedaj med najbolj u činkovitimi napravami v primerjavi s starimi toplotnimi turbinami na trda 
goriva, od katerih so se nekatere uporabljal e v petdesetih letih prejšnjega stoletja.  
Liberalizacija in strogi emisijski stan dardi so evropski proizvodnji elektri čne energije prinesli 
velike koristi v smislu u činkovitosti goriva. Številni stari neu činkoviti in presežni obrati so 
bili ukinjeni in v ve čini primerov ima pri zamenjavi prednos t tehnologija CCGT, ki je, kar se 
tiče goriva, u činkovitejša (u činkovitost je med 50 in 60 %).  
Ob predvideni 1,5 % letni rasti Eurele ctric – evropsko združenje, ki zastopa 
elektrogospodarstvo – pr edvideva, da bo v EU-15 do leta 2030 moralo biti zgrajenih okrog 
520 GW novih proizvodnih zmogljivosti. To pred stavlja ogromne investicijske stroške, ki 
bodo dosegli milijarde EUR 
Zato ima EU enkratno priložnost, da temeljito izboljša energetsko u činkovitost svoje 
proizvodnje elektri čne energije. Sistem trgova nja z emisijami EU je u činkovito sredstvo, da se 
proizvajalce elektri čne energije spodbudi, da na najbolj stroškovno u činkovit na čin znižajo 
emisije in izboljšajo u činkovitost. Komisija na črtuje pregled sistema sredi leta 2006. Države 
članice lahko s prip ravo državnega na črta razdelitve pravic in z ustvarjanjem splošne 
omejenosti na trgu še naprej uporabljajo sist em trgovanja z emisijami EU kot sredstvo za 
spodbujanje bolj u činkovite proizvodnje elektri čne energije. 
Nekatere glavne probleme bo treba natan čno preučiti v okviru priprave akcijskega na črta 
energetske u činkovitosti za 2006: 
- zagotoviti, da se v Evropi  za proizvodnjo elektri čne energije uporablja le 
tehnologija, ki je, kar se ti če goriva, najbolj u činkovita (CCGT).  Najbolj 
učinkovita tehnologija, ki je trenutno na vo ljo, ima izkoristek blizu 60 % in jo v 
glavnem proizvajajo evropske gospodarske  družbe. Vendar seda j tudi tekmeci iz 
drugih delov sveta ponujajo tehnologi jo CCGT z nižjimi vnaprejšnjimi 
investicijskimi stroški, vendar z znatno nižjo gorivno u činkovitostjo, ki je okrog 
40 %. Treba je razmisliti, kako ukrepati, da se zagotovi, da bo pr oizvodnja v EU zelo 
energetsko u činkovita. 
 
SL 27   SL - spodbujanje porazdeljene proizvodnje.  Največja izguba v dobavni verigi za 
električno energijo (proizvodnja – prenos, di stribucija – dobava) je neporabljena 
toplotna energija, ki uhaja v obliki pare, ve činoma z ogrevanjem vode, potrebne za 
hlajenje v procesu proizvodnje.  Za dobavno verigo je še vedno ve činoma zna čilna 
centralna proizvodnja elektri čne energije v velikih elektrarnah, ki jo spremlja drag 
prenos elektri čne energije kon čnim porabnikom preko ka blov. Pri prenosu se 
ustvarijo nadaljnje izgube, ve činoma pri distribuciji. Tako ima centralizirana 
proizvodnja prednosti v obliki ekonomije obs ega, vendar pa tudi izgublja energijo. 
Sedanje investicijske potrebe v proizvodnji elektri čne energije bi se lahko uporabile 
v korist Evrope, če bi izrabili priložnost olajšane ga prehoda proizvodnje elektri čne 
energije iz velikih elektrarn v čistejšo in bolj u činkovito porazdeljeno proizvodnjo in 
proizvodnjo na kraju samem. Po razdeljena proizvodnja je obi čajno veliko bliže tudi 
koristni uporabi toplotne en ergije, ki se pri konvenci onalni proizvodnji izgubi, in s 
tem pove ča možnost za obnovitev toplotne en ergije, kar zelo izboljša gorivno 
učinkovitost. Ta sprememba bo postopen proces , ki bi mu na nacionalni ravni lahko 
pomagali s pravimi spodbudami za industrijo.  
Druga direktiva o elektri čni energiji, 2003/54/ES, že vsebuje spodbudo za države 
članice in nacionalne regulati vne organe za spodbujanje porazdeljene proizvodnje z 
upoštevanjem njenih koristi za prenosna  in distribucijska omrežja v obliki 
dolgoročnega izogibanja investicijskim stroškom. Države članice so dolžne 
zagotoviti, da postopki odobr itve za to vrsto proizvodnje upoštevajo majhnost in zato 
pričakovano omejen vpliv. Zato je za porazdeljeno proizvodnjo potrebna 
racionalizacija in zmanjšanje regulati vne obremenitve s post opki odobritve: za to 
morajo poskrbeti državni in regulativni organi ter loka lni in regionalni organi. 
Komisija bo poskrbela, da se  v Direktivi predvideni uk repi izvršujejo. V vsakem 
primeru pa morajo postopki odobritve za proizvodnjo elektri čne energije zato, da so 
skladni s predpisi Skupnosti o svobodi ustanavljanja in opravljanja storitev, temeljiti na objektivnih in nepristranskih meri lih, ki jih zadevne pravne oziroma fizi čne osebe 
poznajo vnaprej, da se zagotovi, da državni  organi ne morejo samovoljno uporabljati 
diskrecijske pravice. Ta kšnim pravnim oziroma fizi čnim osebam mora biti vnaprej 
pojasnjena narava in obseg obveznosti iz opr avljanja javnih storitev, ki jih nalaga 
sistem upravnih dovoljenj. V primerih, ko je število dovoljenj za posamezno 
dejavnost omejeno, veljavnost dovoljenja ne sm e presegati obdobja, ki je potrebno za 
odpis naložbe in ki omogo ča pravično vračilo kapitala. Poleg tega mora vsaka oseba, 
na katero vpliva omejevalni ukrep, ki te melji na takem odstopanju, imeti pravico do 
pritožbe. 
- Soproizvodnja elektrike in toplote omogoča tudi precejšnje morebitno pove čanje 
učinkovitosti. Danes se samo 13 % elektri čne energije, ki se porabi v EU, proizvede s 
pomočjo te tehnologije. Države članice morajo uveljaviti direktivo, ki spodbuja 
uporabo visoko u činkovite soproizvodnje elektrike in toplote do februarja 2006. 
Zagotoviti morajo najboljšo možno upora bo te tehnologije. Poleg tega bi lahko 
spodbujale nadaljnji napredek  v razvoju tehnologij s oproizvodnje elektrike in 
toplote, ne samo v zvezi z energetsko u činkovitostjo in prož nostjo glede goriva, 
ampak tudi s ciljem znižanja gradbenih stroškov. Države članice bi lahko tudi nadalje 
raziskale in razvile tehnol ogije soproizvodnje elektrike in toplote, ki lahko pove čajo 
uporabo obnovljivih virov.  
 
SL 28   SL - Ve čina držav članic EU-25 ima sisteme za dalj insko ogrevanje, zlasti v novih 
državah članicah v srednji Evropi z gospodarstv om v prehodu, pa je to zelo obi čajen 
način zagotavljanja toplote, zlasti gospodinjstvom. Daljinsko ogrevanje je lahko, če 
je dobro upravljano, okolju prijazno. O cenjuje se, da bi že samo obstoje či objekti in 
naprave za daljinsko ogrevanj e in hkratno proizvodnjo el ektrike in toplote, vklju čno 
z industrijsko uporabo, lahko prihranili 3- 4 % uporabljene primarne energije v 
primerjavi z lo čeno proizvodnjo. 
Glavni problem, ki ga je treba rešiti,  pa je, kako financirati posodobitev starih 
sistemov. V ta namen je treba bolj aktivirati finan čne ustanove, kot je Evropska 
investicijska banka, da se mogo či financiranje ukrepov za energetsko u činkovitost pri 
daljinskem ogrevanju. Treba pa je tudi dolo čiti, kako podpreti čim hitrejše 
izboljšanje donosa energije v elektrarnah na premog na ve č kot 50 %.  Verjetno 
bodo imele pomembno vlogo raziskave,  ki jih podpira Skupnost. 
2.4 Bela potrdila, tržno zasnovan instrument 
Slaba stran politik, ki temeljijo na spodbudah, je, da tržnih sil ne usmerjajo vedno proti 
najbolj stroškovno u činkoviti rešitvi. Sistemi belih potrdil se deloma izvajajo v Italiji in v 
Združenem kraljestvu, v Franciji so v pripravi, na Nizozemskem pa jih preu čujejo. To so 
sistemi, v katerih so dobavitelji ali distribut erji dolžni sprejeti ukrepe glede energetske 
učinkovitosti za kon čne uporabnike. Potrdila pove čujejo prihranjene ener gijske vrednosti in 
podaljšujejo življenjsko dobo. Na čeloma se lahko taka potrdila izmenjujejo in se z njimi 
trguje. Če pogodbene stranke nato ne more jo predložiti dodeljene koli čine potrdil, se jim 
lahko naloži pla čilo kazni, ki lahko presegaj o ocenjeno tržno vrednost. 
Modeliranje, ki je bilo opravljeno v okviru projekta „White and Green“ SAVE, ugotavlja, da 
bi z uvedbo tega sistema v terciarnem in storitv enem sektorju lahko prihranili 15 %, ne da bi 
pri tem nastali stroški, ob upoštevanju „zunanjih  stroškov“, kot so posledice za okolje, pa bi 
se ta možnost prihranka pove čala na 35 %. Komisija se trenut no pripravlja na možno izdelavo 
programa za bela potrdila za vso EU, da se omogo či prava trgovina z energetsko 
učinkovitostjo med državami članicami. Pri čakuje se, da bo v ta namen razvit merilni sistem v 
skladu s sedanjim predlogom Komisije za Direktivo o u činkovitosti kon čne rabe energije in 
energetskih storitvah. 
3. Industrija 
Industrija že deluje v smeri energetske u činkovitosti. Poleg tega  je zaradi gospodarskih 
spodbud pri čakovati, da bo industrija še precej izboljš ala postopke in stroje, ki jih uporablja 
(električni motorji, kompresorji itd.) Evropska in nacionalna zakonodaja vplivata na porabo 
energije v industriji in v tej zvezi mora industrija sama spre jeti potrebne ukr epe, da bo 
izpolnila omejitve emisij toplogredni h plinov, ki jih nalagajo državni na črti razdelitve pravic, 
kakor jih predvideva Direktiva o trgovanju z emisijami. V tej zvezi je energetska u činkovitost 
potrebno orodje. Poleg tega Komisija trenutno pripravlja splošen BREF21 o energetski 
učinkovitosti v okviru Direktive IPPC22, ki bo zagotovil informacije, ki se lahko uporabijo za 
razvoj najboljših praks za energetske sisteme,  ki se uporabljajo v št evilnih industrijskih 
postopkih (sistemi motorjev, sistemi črpalk, pristopi k energetski u činkovitosti itd.). 
                                                 
21 Referen čni dokumenti BAT (najboljša razpoložljiva tehnologija). 
22 Direktiva 96/61/ES o celovitem prepre čevanju in nadzorovanju onesnaževanja. 
 
SL 29   SL V industrijskih sektorjih (na primer v papirni industriji, v sadjarstvu  in vrtnarstvu ter v 
kemični industriji) so bili že sp rejeti številni prostovoljni s porazumi. Takšni prostovoljni 
sporazumi industrije krepijo ukrepe glede energetske u činkovitosti. Lahko navedemo nekaj 
primerov: 
• Združeno kraljestvo: „Zaveza o energetski u činkovitosti“ (2002-2005)  zavezuje dobavitelje 
električne energije in plina k doseganju cilj ev za uporabo ukrepov glede energetske 
učinkovitosti v gospodinjstvih. Ta program se je izkazal kot izredno stroškovno u činkovit 
pri zniževanju porabe en ergije in je bil poda ljšan na obdobje od 2005 do 2008. 
• Nizozemska: Nizozemska je po zaslugi tradic ije prostovoljnih sporazumov z industrijo 
postala eno izmed najbolj uspešnih gos podarstev na svetu glede energetske u činkovitosti. 
Julija 1999 je nizozemska vlada z industrijo podpisala sporazu m o primerjalni analizi za 
energetsko u činkovitost23. V zameno za zavezo industrije, da bo do leta 2012 dosegla 
absolutni vrh v energetski u činkovitosti, je vlada soglašala,  da se bo vzdržala uvedbe 
dodatnih nacionalnih ukrepov glede energetske u činkovitosti. Prvi pregled ukrepov, ki so 
jih te gospodarske dr užbe uvedle in jih na črtujejo, navaja, da bodo leta 2012 prihranile 
82 000 TJ (2 Mtoe) in tako prepre čile emisije okrog 5,7 milijonov ton CO 2. 
Poleg tega bi k pove čanju energetske u činkovitosti lahko prispevala dva prostovoljna okoljska 
programa – sistem Skupnosti za podeljevanje znaka za okolje24 in Sistem Skupnosti za 
okoljsko ravnanje in presojo (EMAS)25. Znak za okolje se lahko podeli proizvodom za 
potrošnike pod pogojem, da izpolnjujejo vrsto meril okoljske uspešnosti, ob upoštevanju 
celotnega življenjskega cikla proi zvoda. Zahteve glede energetske u činkovitosti so del teh 
meril, zlasti glede skupin e proizvodov kot so turisti čne nastanitve in kampi. 
V skladu z EMAS morajo organiz acije neprestano izboljševati svojo okoljsko uspešnost. Tudi 
tukaj je energetska u činkovitost del te izboljšave in jo je treba obravnavati v okoljskem 
pregledu in okoljskih izjavah, ki jih je  treba opraviti v skladu s programom. 
4. Prevoz 
4.1 Organiziranje vodenja zra čnega prometa 
V skladu s pobudo „enotno nebo“ je bil sprožen ambiciozen na črt za reorganizacijo 
evropskega zra čnega prostora. Predvideva zlasti raz voj enotnega vseevropskega sistema 
kontrole zra čnega prometa. Ta projekt, ki bo povod za veliko industrijsko pobudo, imenovano 
„SESAME“, bo omogo čil velike prihranke (okrog 6 do 12 %) kerozinskega letalskega goriva 
preprosto z zmanjšanjem preobremenjenos ti zraka v bližini evropskih letališ č. 
4.2 Optimizacija upravljanja prometa 
Razvijajo se inteligentni prevozni sist emi, kot so navigacijski sistemi, zara čunavanje cestnin 
in pomoč, pri kateri sodelujejo vozniki, ki lahko pove čajo varnost in energetsko u činkovitost 
ter vedenje voznikov. Predvsem izkoriš čanje sistema satelitske navigacije, ki bo sledilo 
programu „GALILEO“ do leta 2008, bo odprlo vrata novi generaciji aplikacij in storitev na 
različnih podro čjih. Prevoz bo najboljši uporabnik tega sistema radijske navigacije prek 
                                                 
23 Sporazum so podpisale družbe, ki predstavljajo okrog 90 % industrijskega povpraševanja po energiji. 
24 Uredba (ES) št. 1980/2000. 
25 Uredba (ES) št. 761/2001. 
 
SL 30   SL satelita. Sistem satelitske navigacije bo omogo čal zanesljive in natan čne sisteme za dolo čanje 
položaja avtomobilov in bo omogo čil razvoj informacijskih sistemov za uporabnike cest in za 
pomoč voznikom. V letalstvu bo v pomo č v različnih fazah leta. V pomorstvu se bo uporabljal 
tako na odprtem morju kot v obalnem ladijskem pr ometu. Razvoj sistema sa telitske navigacije 
bo tako pomagal tudi razvoju trajnostnega pre voza, zaradi optimizacije prometnih tokov v 
cestnem prevozu, letalstvu, pomorskem in železniškem prevozu. Z zniževanjem meja 
zasičenosti infrastrukture bo znižal astronomske stro ške zastojev in prispeval k zmanjševanju 
porabe energije ter podpiral iz boljšanje varstva okolja.  
Pospeševanje intermodalnosti je še en  ukrep, ki bo prispeval k znatnemu var čevanju z 
energijo. Številni ukrepi že s podbujajo alternative cestnemu prevozu, predvsem uvedba 
programa Skupnosti MARCO POLO, ki je namenj en pospeševanju alternativnih rešitev: 
železniška, re čna in pomorska plovba za kr atke razdalje. Komisija je  julija 2004 za ta program 
predlagala prora čun v višini 740 milijonov EUR na podlagi finan čnih načrtov za 2007-2013. 
Številni industrijski projekti so že uživali ugodnosti tega programa: projekt „Kombiverkehr“, 
ki je bil namenjen uvedbi multimodalne stor itve vlak-trajekt med Italijo in Švedsko, 
„Lokomotiv“, ki je povezal Nem čijo in Italijo z intermodalnimi železniškimi storitvami, ki jih 
vodijo zasebna železniška podje tja, „Oy Langh Ship“, ki je uve del intermodalno storitev, ki 
kombinira pomorski, železniški in re čni prevoz med Finsko in srednjo Evropo itd.  
4.3 Razvijanje trga za čista vozila 
Raziskovalni programi Skupnosti so vložili veliko prora čunskih sredstev v razvoj elektri čnih 
vozil, v preskušanje vozil, ki uporabljajo altern ativna goriva, kot je zemeljski plin, ter v 
pospeševanje dolgoro čnih možnosti za tehnologije, kot so  gorivne celice in vodik. Ta podpora 
se bo nadaljevala v 7. okvirnem programu za raziskave in razvoj. 
Različne možnosti, o katerih se med drugim razpravlja v okviru CARS 21, so:  
• odprava obdav čitve za čista vozila; 
• kot je navedeno zgoraj, nalo žiti javnim upravam obveznost,  da porabijo del svojega 
proračuna za nakup vozil za čista vozila; 
• da mesta omejijo dostop vozilom, ki onesnažujejo in porabijo veliko goriva, do središ č, 
bodisi s cestnino bodisi z dejansko prepovedjo;  
• posebno certificiranje in tehni čni standardi za čista vozila. 
Takšni ukrepi bi se lahko izkazali kot bolj u činkoviti kot neposredna pomo č industriji in bolj 
prispevajo k tehnološkemu razvoj u v evropski industriji. To ni  majhna korist v gospodarstvu, 
ki se globalizira. 
4.4 Zara čunavanje uporabe infrastrukture, da pride do spremembe obnašanja 
Polovica vsega goriva za cestni prevoz se porabi na pozidanih obmo čjih, kljub dejstvu, da je 
polovica vseh poti v takšnih obmo čjih krajša od petih kilometrov.  
Unija je že za čela s cestno cenovno politiko za težka tovor na vozila na vseevropskem cestnem 
omrežju. Prihodnje tehnike satelitskega dolo čanja kraja, ki temelji na sistemu satelitske 
 
SL 31   SL navigacije, ki bo sledil programu „GALIL EO“, bodo olajšale vzpostavitev sistemov 
zaračunavanja cest brez dolgih vrst na to čkah vstopa v obmo čja, ki se zara čunavajo.  
Direktiva Skupnosti o kakovosti zraka zavezuje najbolj onesnažena velika gosto naseljena 
območja, da izdelajo na črte za bolj proti onesnaževanju zraka. V ve čini primerov to pomeni 
veliko omejitev prevoza, ki onesnažuje, v mestnih središ čih, ali dajatve, ki so dovolj 
diferencirane, da se lahko upošteva raven emisij in porabo posameznih vozil. V obdobju, ko 
bo po sprejetju te zelene knjige potekalo posve tovanje, bo treba postaviti vprašanje glede 
potrebe in u činkovitosti takih programov. 
London je uvedel zara čunavanje „cestnine“ leta 2003 in iz kušnje kažejo, da se je v obmo čju 
zaračunavanja poraba goriva znižala za 20 %, emisije CO 2 pa za 19 %. Madrid je uvedel 
sistem hitrega tranzita za avtobuse in avto mobile z najmanj dvema potnikoma na 20 km 
dolgem odseku avtoceste A6, ki vodi v mesto. Komisija si s svojim programom inteligentne 
energije prizadeva spodbujati upor abo teh najboljših praks v ve čji meri.  
Povedati pa je treba, da je izmenjava najbol jših praks dokaj omejena. Vprašali bi se lahko, če 
in kako bi lahko take dobre prim ere najboljših praks posploši li in razširili po vsej EU.  
4.5 Pnevmatike 
Vozilo porabi do 20 % goriva zar adi trenja med pnevmatikami in cesto. Ustrezne pnevmatike 
lahko porabo znižajo za 5 % in tr eba bi bilo spodbujat i nakup takih pnevmatik ne samo za 
nove avtomobile, ampak tudi za naknadne zamenjave. 
Tudi boljše preverjanje tlaka pomeni nižjo porabo. Po ocenah  med 45 % in 70 % vozil vozi z 
najmanj eno pnevmatiko, v kateri je tla k nižji od predpisanega, kar povzro ča 4 % preveliko 
porabo, da pri tem niti ne omenimo ve čje nevarnosti nesre č. Zakaj torej ne bi razmislili o 
razvoju sistema, ki bi bencinske serv ise spodbujal, da bi voznike bolje obveš čali in jim 
pomagali glede preverjanja tla ka? Druga možnost bi bila razmisliti o prostovoljnem 
sporazumu z industrijo, da na armaturno ploš čo avtomobilov vgradi tipalo tlaka v 
pnevmatikah. 
Poleg velikih pridobitev zaradi uporabe  pravih pnevmatik s pravim tlakom lahko 
povprečni voznik vsako leto pr ihrani 100 EUR pri gorivu, če vozi na bolj ekološki 
način26.  
4.6 Letalstvo 
Komisija na črtuje skorajšnjo predstavitev Sporo čila o podnebnih spremembah in letalstvu. V 
sporočilu bo najve č pozornosti namenjeno zlasti uporabi gospodarskih instrumentov (kot so 
obdavčenje goriva, dajatve za emisije, trgovanje z emisijami), ki bi spodbudili energetsko 
učinkovitost in znižanje topl ogrednih plinov v sektorju. 
5. Regionalna in lokalna raven 
Številni ukrepi se lahko sprejmej o na regionalni in lokalni ra vni, blizu državljanom. Ukrepi 
glede energetske u činkovitosti bodo prinesli vse možne pridobitve le, če se dejanja, ki se 
izvajajo na ravni Skupnosti in na nacionalnih  ravneh, odražajo lokal no. EU je na tem podro čju 
                                                 
26 IEA „Saving oil in a hurry“, 2005. 
 
SL 32   SL že sprejela številne pobude. Primer je program CIVITAS, ki se je za čel leta 2000 in je 
pomagal 36 evropskim mestom pri projektih mob ilnosti v mestih. Vzpostavljeni so bili tudi 
podporni programi za spodbujanje javnih in zase bnih naložb v racionalno rabo energije 
(pilotne akcije, ustvarja nje omrežij lokalnih agencij itd.) . Unija je nedavno sprejela nov 
program, ki se imenuje „Intelig entna energija za Evropo“, ki vse te ukrepe združuje pod eno 
streho in tako krepi sinergijo med njimi. 
Poleg tega posebne dejavnosti za energetsko u činkovitost, ki so vklju čene v programe 
operativnega razvoja za kohezijsko politiko EU, predvsem v regijah, ki  zaostajajo v razvoju, 
dajejo tem regijam mo čne instrumente, ki bi jih lahko uporabile za široko paleto razli čnih 
projektov. Možnosti, ki jih je treba omeniti, so podpora za ve čjo energetsko u činkovitost 
javnih zgradb, naložbe v čist mestni prevoz, podpora MSP pri izboljšanju njihove energetske 
učinkovitosti ter s tem povezane razi skave in razvoj. Pri aktivira nju možnosti za energetsko 
učinkovitost pa je treba spoštovati posebne dolo čbe načrtovanja programov kohezijske 
politike, partnerstvo in upravljanje. 
Kot je bilo že omenjeno, pa je treba razpravljati tudi o tem, kako najti rešitve za naraš čajoče 
probleme, ki jih povzro čajo zastoji v središ čih mest. Mestni prevoz je predvsem stvar lokalnih 
in državnih oblasti, EU pa bi morala prispeva ti z iskanjem rešitve zar adi slabšanja kakovosti 
življenja zaradi tega problema, ki je povezan tudi z resni čno ogromno koli čino zapravljene 
energije. Lokalne oblasti imajo pomembno vl ogo zagotavljati in spodbujat i trajnostno gradnjo 
v svojih mestih, zlasti v zvezi z energetsko u činkovitimi zgradbami. Spet pa se pojavlja ve čni 
problem financiranja. Zagotovo so potrebni regulativni ukrepi, vendar jih moramo biti sposobni podpreti z naložbami. Trenutno razpoložlj ivi produkti financiranja, ki so jih razvile 
banke, niso vedno primerni za majhen obs eg številnih projektov energetske u činkovitosti, 
čeprav je skupna korist, ki jo lahko imaj o takšni manjši projekti, precejšnja. 
5.1 Posebni finan čni instrumenti 
Povsod v Evropi obstajajo ogromne „win-win“ možnosti za naložbe v manjše projekte za 
trajnostno energijo. Pogosto so zelo smiselni, zlasti kadar vklju čujejo varnostne vidike 
energije in koristi za okolje. Ve ndar financiranje takih projekt ov, zlasti v manj razvitih regijah 
Evrope, potrebuje „pomo č“. Finančne instrumente bi bilo mogo če načrtovati v skladu z 
oblikami posredovanja informacij, ki se upor abljajo v drugih sektorjih. To bi vklju čevalo 
pomoč za pripravo projektov in sred stva za obvladovanje tveganja.  
Vendar se zaradi majhnos ti in razpršenega zna čaja projektov, ki jih je treba financirati, zdi, da 
je v vsakem primeru bolje, da se ukrep za čne izvajati na lokaln i ali regionalni ravni. 
Mogoče bi bilo primerno, da bi bile lokalne in regionalne oblasti prevzele iniciativo za 
ustanovitev delovne skupine EU z zainteresiranimi stranmi, z vklju čitvijo finan čnih ustanov 
kot so Evropska investicijska banka in dr uge komercialne banke, regionalni skladi in 
predstavniki držav članic. Čim prej bi lahko izdelali pred loge, kako preurediti obstoje če 
mehanizme financiranja, vklju čno z usmerjenim organiziranjem instrumentov klirinškega 
tipa, da se prou či naložbeni potencial v majhne projekte trajnostne energije in se upoštevajo 
načini za premagovanje ovir pri naložbah, vklju čno z vlogo energetskih družb, povra čilom 
prihrankov na ra čunih za prihranek energije, oblikovanjem cen itd.  
Sredstva za podporo projektov za  izboljšanje energetske u činkovitosti so b ila v št evilnih 
državah članicah zelo uspešna in treba je razmisliti,  kako bi bilo možno najboljše prakse na 
tem podro čju ponovili in izboljšali.  
 
SL 33   SL 6. Strategija, odprta svetu 
V raznih državah je us pešnost energetske u činkovitosti zelo razli čna. EU in Japonska sta na 
primer trikrat do štirikrat bolj energetsko u činkoviti v smislu energijske intenzivnosti kot 
države nekdanje Sovjetske zveze ali Srednji vzhod.  
Energetska u činkovitost je že del mednarodnih deja vnosti sodelovanja EU  s partnerji, 
vključno z industrijskimi partnerji (kot so Združene države), državami na prehodu (kot je 
Rusija) in državami v razvoju (kot sta Kita jska in Indija). Pr ojekti energetske u činkovitosti so 
tudi, čeprav je njihova velikost omejena, del pos ojilnega portfelja mednarodnih in evropskih 
finančnih ustanov. Vendar pa ostaja še ogromno prostora za veliko te snejše in živahno 
sodelovanje na podro čju energetske u činkovitosti z ve čino držav. 
Glavni razlogi za krepitev sode lovanja glede energetske u činkovitosti s tretjimi državami so 
tesno povezani z geopoliti čnimi in strateškimi interesi EU in poslovnimi priložnostmi, ki so 
posledica vodilne vloge EU na tem podro čju. Zlasti bi se Evr opa lahko aktivno vklju čila v 
oblikovanje in sprejetje standardov o energetski u činkovitosti, ki bi bili mednarodno 
združljivi. Drugi razlog pa je pris pevek, ki ga ima lahko energetska u činkovitost za 
gospodarski in socialni razvoj. 
Nedavno povišanje cen nafte je  opozorilo na vpliv pove čanega povpraševanja po energiji, ki 
je posledica hitre rasti porabe en ergije v številnih državah, vklju čno s Kitajsko. Zaradi 
omejenosti energetskih virov in omejene rezervne proizvodne zmogljivosti, zlasti za 
ogljikovodike, je jasno, da države uvoznice en ergije vse bolj postajajo tekmeci za iste 
energetske vire, na primer v Rusiji, na  Srednjem vzhodu in v Kaspijski regiji.  
Zato je energetska u činkovitost v interesu vseh držav uvoznic energije, vklju čno z Unijo, in 
mora biti vklju čena v njihovo globalno st rategijo za varnost oskrbe z energijo. 
Iz podnebnega vidika je nedavno Sporo čilo o podnebnih spremembah opozorilo na pomen 
široke udeležbe kot bistvenega elementa srednjero čne in dolgoro čne strategije. Sodelovanje z 
razvitimi državami in zlasti z državami v r azvoju bi bilo lahko uporabno orodje za vklju čitev 
držav v podnebne ukrepe, s tem da bi se zagot avljale lokalne koristi v zvezi z zavarovanjem 
kakovosti zraka in varnosti energije, ki sta klju čni skrbi v številnih državah v razvoju. Ker 
mora energetski sektor zagotoviti levji delež pri ciljnem znižanju, je ublažitev globalnih 
sprememb podnebja zelo odvisna od pove čane energetske u činkovitosti, obnovljivih energij in 
drugih čistejših energetskih tehnologij v vseh drža vah. Ker je EU od prve energetske krize v 
sedemdesetih letih prejšnjega stoletja vzpostavila skladne po litike in programe za spodbujanje 
energetske u činkovitosti, je energetska u činkovitost predelovalne industrije v dobrem 
položaju, da kar najbolje izko risti nove priložnosti in prid obi nove trge v tretjih državah. 
Evropska industrija ima najvidnejši položaj v tehnologiji in strateško visoko mesto v globalni 
konkurenci na podro čju energetsko u činkovite tehnologije v ve čini sektorjev, vklju čno s 
turbinami, kombinirano proi zvodnjo toplotne in elektri čne energije in tehnologijami 
daljinskega ogrevanja, gospodinjskimi apara ti in gradbenim materialom. Obnovljena 
prizadevanja za mednarodno s podbujanje k energetski u činkovitosti bi lahko imela klju čno 
vlogo pri utrditvi evropske industrij e kot vodilne v svetu na tem podro čju in bi lahko 
prispevala k pove čanju konkuren čne prednosti Evrope v energetskem sektorju.  
Možnosti za izvoz energetsko u činkovitih izdelkov in storit ev niso bile sistemati čno 
ugotovljene, vendar se ocenjuje, da posl ovne priložnosti, ki  izhajajo iz ve čjih prizadevanj za 
energetsko u činkovitost, niso manj pomembne od naporov, povezanih z obnovljivo energijo. 
 
SL 34   SL Pričakuje se na primer, da se  bo kitajski trg hitro razv ijal v skladu s srednjero čnim in 
dolgoročnim načrtom ohranjanja energije, ki ga je iz delala Komisija za državni razvoj in 
reformo, v skladu s katerim naj bi stanovanj ske in javne zgradbe med 11. petletnim na črtom 
(2006-10) prepolovile porabo energije v primerja vi s sedanjo ravnijo. V zvezi s tem je treba 
povedati, da je gradbena industr ija EU vodilna v svetu na podro čju zgradb z nizko porabo 
energije, z nadaljnjo posodobitvijo  zahtev v EU pa bo izvoz tega znanja in izkušenj naši 
industriji dal nove priložnosti.  
6.1 Vklju čevanje energetske u činkovitosti v mednarodno sodelovanje 
Prvi del pove čanega mednarodnega sodelovanja na tem podro čju bo delo z industrijskimi 
partnerji EU, zlasti državami OECD  v okviru Mednarodne agencije za  energijo, da se izdelajo 
načrti energetske u činkovitosti. Ker se dr žave v razvoju sedaj lahko pridružijo Izvedbenemu 
sporazumu Mednarodne agencije za energij o, bi jih lahko spodbujali k sodelovanju v teh 
forumih. 
Ta mednarodni forum bi bil lahko izhodiš če, da se sproži ideja o ve čjem upoštevanju zunanjih 
učinkov letalskega sektorja na okolje.  
Evropska trgovinska politika lahko pomaga pri energetski u činkovitosti, na primer tako, da 
izpogaja ugodno tarifno obravnavo za blago na podlagi uspešnosti energetske u činkovitosti. 
To je Evropska komisija predla gala v okviru STO februarja 200527. Ta politika podpira 
Program razvoja iz Dohe. V Dohi so se mi nistri sporazumeli, da se bodo pogajali o 
zmanjševanju ali celo o odpravi tarifnih in neta rifnih ovir okoljskih dobrin in storitev, da bi 
pospešili trajnostni razvoj.  
EU bi morala tudi obnoviti svoje napore, da  se doseže enotno razumevanje z industrijsko 
razvitimi tretjimi državami, zlasti ZDA, da  so resni napori za iz boljšanje energetske 
učinkovitosti nujni; priporo čila iz nedavnega poro čila Državne komisije ZDA o energetski 
učinkovitosti28 o doseženem soglasju, ki prepri čljivo naslavlja politike povpraševanja, bi bila 
lahko pozitivno izhodiš če za takšen obnovljen dialog me d EU in ZDA o energetski 
učinkovitosti.  
6.2 Vklju čevanje energetske u činkovitosti v sosedsko politiko in sodelovanje med EU in 
Rusijo 
Energetska u činkovitost je, kot njena druga zna čilnost, tudi del sose dske politike EU. 
Komisija bo zagotovila, da se bo še  naprej pojavljala v akcijskih na črtih za to politiko. 
Komisija se trenutno z državami jugovzhodn e Evrope pogaja o pogodbi o ustanovitvi 
skupnosti za energijo. Za čela je tudi dejavnosti sodelovanja v Kaspijski in sredozemski regiji. 
Možnosti so v teh državah velike, vendar so bile do sedaj ve činoma neizkoriš čene. Zavedajo 
se dejstva, da hitro pove čanje porabe energije ne povzro ča samo težav v zvezi z okoljem in 
javnim zdravjem, ampak bo prej ali slej za čelo ovirati njihov gospodarski razvoj. 
                                                 
27 Predlog STO TN/TE/W/47 z dne 17. februarja 2005. 
28 „Ending the Energy Stalemate: A Bipartisan Strategy to Meet  America’s Energy Challenges“. 
 
SL 35   SL Tretja zna čilnost mora biti spodbujanje energetske u činkovitosti v procesu energetskega 
sodelovanja z Rusijo, ki se je za čelo leta 2000. Rusija se vse bolj zaveda potrebe po 
izboljšanju energetske u činkovitosti. 
6.3 Vklju čevanje energetske u činkovitosti v razvojno politiko 
Evropska razvojna politika je četrta zna čilnost pove čanega mednarodnega sodelovanja. 
Energetska pobuda EU, podana na Svetovnem vr hu o trajnostnem razvoju v Johannesburgu 
leta 2002, dolo ča politični okvir za sodelovanje EU z državami v razvoju o energetskih 
zadevah, kjer je seveda energetska u činkovitost pomemben element.  Potreba, da se zagotovi 
skladnost politik EU z razvojnimi cilji,  je bila poudarjena v nedavnem Sporo čilu o skladnosti 
politik za razvoj, v katerem je energija ena od enajstih politik, na katere je bilo izrecno opozorjeno. Države v razvoju so zaradi razmeroma šibkih gospodarstev izredno ob čutljive na 
povišanje cen energije. V državah podsaharske Af rike imajo višje cene nafte lahko veliko 
večji negativni vpliv kot v državah OECD. Hk rati se države v razvoju pogosto soo čajo z 
velikimi izgubami pri proizvodnji, prenosu in distribuciji elektri čne energije ter pri transportu 
in različnih končnih uporabah energije. Poleg tega je 95 % odstotkov prebiv alcev odvisnih od 
uporabe tradicionalne biomase za kuhanje in ogrevanje, ki ima nizko energetsko u činkovitost 
in povzro ča zdravstvene težave. V tihomorskih in karibskih otoških državah se visoke cene 
uvožene nafte še povišujejo zaradi majhnih tr gov in dolgih prevoznih razdalj. Možnosti za 
večjo energetsko u činkovitost za gospodarski in socialni razvoj v državah v razvoju so velike 
in bi jim bilo treba pri sodelovanju s tem državami posvetiti ve č pozornosti.  
Evropska razvojna politika lahko pomaga in bi morala pom agati, da se ti problemi upoštevajo. 
Ukrepi lahko podpirajo usposabljanje, ozaveš čanje, razvoj politike ter uporabo u činkovitih 
aplikacij in tehnologij za kon čno uporabo.  
Evropska okoljska politika bi morala tudi pomaga ti razviti možnost za vrednotenje 
učinkovitih projektov, ki se izvajajo v teh državah prek mehanizmov podnebnih sprememb, 
kot je CDM (mehanizem čistega razvoja).  
6.4 Okrepitev vloge mednarodnih finan čnih ustanov 
Nazadnje, kot peta zna čilnost, morajo EU in države članice spodbujati mednarodne 
finančne institucije, da pr i svoji prihodnji finan čni in strokovni pomo či tretjim državam 
več pozornosti namenijo ukrepom glede energetske u činkovitosti. Treba je raziskati 
načine in sredstva, kako lahko mednarodne finan čne institucije razmišljanja o energetski 
učinkovitosti vklju čijo v vse ve čje investicijske projekte. Pre dvideno ovrednotenje energetske 
politike EBRD bo dobra priložnost, da se zas tavi to vprašanje. Dejstvo, da spodbujanje 
energetske u činkovitosti pogosto poteka prek podpore za mikro projekte, ne bi smelo biti 
razlog, da se te institucije ne vklju čijo v polni meri. Treba bi bi lo razviti globalne možnosti 
posojil, ker obstaja potreba po ve čjem kreditiranju prek posrednikov, na primer nacionalnih 
agencij.  
 
SL 36   SL SKLEP 
Namen te zelene knjige je opredeliti možnosti in za četi obsežno razpra vo o realizaciji 
stroškovno u činkovitega var čevanja ter za četi postopek, usmerjen k hitremu oblikovanju 
konkretnega akcijskega na črta, ki vklju čuje ukrepe na ravni Skupnosti, na nacionalni 
regionalni, lokalni in mednarodni  ravni ter na ravni industrije in posameznih potrošnikov, da 
se izkoristijo ugotovljene možnosti za var čevanje s pomo čjo energetske u činkovitosti.  
V izvajanje tega okvira bodo vklju čeni vsi udeleženci, od državnih, regionalnih in lokalnih 
organi oblasti, ki jih  podpirajo lokalne agencije za ener gijo, ki bodo skrbel e za razširjanje 
najboljših praks, pa vse do širše javnosti. Drugi partner,  ki ga je treba vzet i s seboj na pot k tej 
politiki, pa je industrija. Energetska u činkovitost predstavlja tudi pr iložnosti za i ndustrijo, da 
razvije nove tehnologije za izvoz. S finan čnimi institucijami je treba za četi razprave, da se 
bodo v prihodnje pove čale njihove naložbe v energetsko u činkovitost. Brez naložb številni 
ukrepi ne bodo izvedeni. Zlasti je treba na črtovati orodja za financiranje, ki so bolj primerna 
za manjše projekte.  
Pobuda za energetsko u činkovitost ne vpliva samo na energetsko politiko, pa č pa ima 
širši pomen. Je glavni prispevek k zmanjšan ju naše energetske odvisnosti od tretjih 
držav pri izravnavi visokih in nestanovitnih cen nafte. Ta pobuda bo tudi prispevala k 
doseganju ciljev lizbonske strategije, katere cilj je ponoven zagon evropskega 
gospodarstva in boj proti podnebnim spremembam.  
Ključ za spodbujanje energetske u činkovitosti je v spodbudah, danih državam članicam, 
regijam, državljanom in industr iji in v orodjih, ki so potre bna za ukrepanje in naložbe za 
varčevanje z energijo s pozitivnim razmerjem med stroški in koristmi. To je mogo če narediti 
brez znižanja ravni udobja ali življenjskega standarda. Pomeni le prepre čevanje tratenja 
energije, kadar je možno na enostaven na čin znižati porabo. Glede na študije, ki jih je opravila 
Komisija29, so v naslednji tabeli na splošno navedeni možni stroškovno u činkoviti prihranki v 
različnih sektorjih, ki bi jih bilo mogo če izkoristiti. Čeprav so samo okvirni, kljub temu dajejo 
sliko glede priložnosti, ki jih ta zelena knjiga poskuša izkoristiti.  
Možni prihranki v Mtoe 2020 
Strogo izvajanje sprejetih ukrepov 2020+ 
Izvajanje dodatnih ukrepov  
Zgradbe: Ogrevanje/hlajenje Električne naprave  41 
15 70 
35 
Industrija  16 30 
Prevoz 45 90 
SPTE 40 60 
Drugo preoblikovanje energije itd.  33 75  
Skupaj prihranki energije 190 360 
Zato je ta zel ena knjiga izhodiš če za začetek razprave in za spodbujanje novih idej, ki 
prihajajo iz industrije, od organov oblasti , skupin potrošnikov ali potrošnikov samih. Ta 
postopek posvetovanja se je že za čel. Za pripravo te zelene kn jige je bila vzpostavljena 
                                                 
29 Glej med drugim European Energy and Transport „Scenario on Key drivers“, Ecofys studies etc. 
 
SL 37   SL skupina strokovnjakov, ki jo sestav ljajo predstavniki vseh držav članic in se je sestala aprila 
2005. Potrdila je, da je napredek mogo č le, če bo EU zavzela proaktiven  pristop in sprejela 
konkretne cilje. Poleg tega Komi sija ustanavlja Forum za traj nostno energijo, v katerem ne 
bodo samo predstavniki držav članic, ampak tudi vseh tistih in teresnih skupin, ki jih je treba 
upoštevati kot partnerje, da se zag otovi uspeh zagona energetske u činkovitosti.  
Pobude, ki jih bo dala EU, morajo biti znane in se  morajo izvajati na nacionalni, regionalni in 
lokalni ravni. Jasno je, da bo treba aktivirati tudi  potrošnike, da razvijejo in razširijo navade, 
ki bodo vklju čevale večjo energetsko u činkovitost v vsakodnevnem življenju. 
Seveda so zato, da se izkor isti celotni potencial var čevanja z energijo, potrebne ideje, 
potreben pa je tudi dober na čin uporabe teh idej v praksi povsod v EU. Če bo po razpravi o tej 
zeleni knjigi odlo čeno, da se dolo čijo skupni zavezujo či cilji in da se zagotovi najmanjša 
uskladitev, je treba uporabiti tako imenova no „metodo Skupnosti“. V skladu s tem Komisija, 
ki je oborožena s svojo pravic o do pobude, ki je potrjena v P ogodbi, daje predloge, o katerih 
razpravljata in jih sprejemata Evropski parl ament in Svet ministrov. Metoda Skupnosti je 
osnovno na čelo za uspeh EU. Energetska u činkovitost je tudi vklju čena v celovite smernice v 
skladu z lizbonskim procesom. Zato je del nove  strukture ekonomskega upravljanja. Tako kot 
v Zeleni knjigi o varnosti oskr be z energijo iz leta  2000, Komisija zastavlja  številna vp rašanja, 
da določi okvir za javno razpravo in poma ga pri dobri uporabi rezultatov. 
Decembra 2005 bo Komisija Svetu ministrov pr edložila prvo analizo rezultatov javne 
razprave, ki bo sprožena o tej zeleni knjigi o energetski u činkovitosti. Poro čilu bo priložen 
akcijski na črt s prakti čnimi ukrepi, ki bodo predlagani po letu 2006. 
 
SL 38   SL PRILOGA 1  
Energetska u činkovitost: potreba po ukrepanju 
Trenutno 25 držav članic EU na leto porabi okrog 1 725 Mtoe (milijonov ton ekvivalenta 
nafte) energije. To ima visoko ceno: 500 milijard EUR v regiji ali več kot 1 000 EUR na 
osebo letno.  Približno polovica od teh 500 milijard EUR (okrog 240 milijard EUR) odpade na 
komercialne zapise EU. Energija je draga. Poleg tega jo je tudi vedno manj. Številni 
strokovnjaki pravijo, da znane zaloge  nafte zadostujejo za pokrivan je današnjih potreb le še za 
okrog 40 let.  
Vendar se v Evropi velik de lež te energije še vedno zapravlja, bodisi zaradi neu činkovite 
opreme ali neozaveš čenosti uporabnikov energije. To predstav lja strošek brez koristi, ne glede 
na to, ali do trošenja energije  prihaja v proizvodnji ali pri po rabi. To ogromno izgubo kapitala 
bi lahko porabili za kaj drugega, vklju čno z razvojem novih, energetsko u činkovitih praks, 
tehnologij in naložb. 
Poraba energije je tudi pomemben dejavnik podnebnih sprememb, ki v zadnjih letih 
povzročajo vse ve č skrbi. Energija je vi r 4/5 (78 %) skupnih emisij toplogrednih plinov v EU. 
Od tega prevozni sektor pr ispeva približno eno tretjino. 
Stroškovno u činkovito var čevanje z energijo za EU pomeni  manjšo odvisnost od uvoza iz 
tretjih držav, ve čje spoštovanje okolja in nižj e stroške za gospodarstvo EU v času rastoče 
konkuren čnosti. Zmanjšanje potreb po energiji je zato politi čni cilj, ki bi prispeval k ciljem 
programa lizbonske strategije s pove čanjem evropskega gospodarstv a in ustvarjanjem novih 
delovnih mest. Politika energetske u činkovitosti pomeni tudi znatno nižje ra čune 
gospodinjstev za energijo in ima tako neposr edni vpliv na vsakodnevno življenje vseh 
evropskih državljanov.  
Vloga organov oblasti, zlasti EU, je, da posameznike in njihove politi čne predstavnike 
ozavestijo o nujnosti izboljšanja energetske u činkovitosti, ki je nuj no za okolje, gospodarstvo 
in naše zdravje. 
Izboljšanje energetske u činkovitosti je širok izraz. V tej zeleni knjigi najprej zajema boljšo 
uporabo energije prek izboljšav energetske u činkovitosti in kot drugo var čevanje z energijo 
prek sprememb obnašanja. 
• Energetska u činkovitost je predvsem odvisna od uporab ljenih tehnologij. Zato izboljšanje 
energetske u činkovitosti pomeni uporabo najboljših te hnologij, da je poraba manjša, in 
sicer v fazi kon čne porabe ali fazi proizvodnje energi je. To na primer pomeni zamenjavo 
starega gospodinjskega kotla z novim, ki porabi eno tret jino manj; ali vzpostavitev 
sistemov, ki prepre čujejo porabo energije v stanju  pripravljenosti na številnih 
gospodinjskih aparatih (TV, elektri čna pečica itd.); ali žarnic, ki  zaradi novih tehnologij za 
isto svetlost porabijo manj energije. 
• V celovitem pomenu var čevanje z energijo iz haja tudi iz spremembe vedenja potrošnikov. 
To na primer pomeni politiko, s kate ro postane javni prevoz bolj privla čen, in s tem 
spodbujanje uporabnikov, da namesto avta uporab ljajo avtobus ali vlak; ali izobraževanje 
ljudi, kako znižati toplotne izgube v hiša h, zlasti s pravilno uporabo termostatov. 
 
SL 39   SL Ta zelena knjiga namerava odpreti razpravo o te m, kako EU spodbuja celovito politiko, da se 
spodbudi širša uporaba nove tehnologije  za izboljšanje energetske u činkovitosti in spremeni 
vedenje evropskih potrošnikov.  
Pri nadaljnjih izboljšavah potenciala energetske u činkovitosti, ki bo naraš čal z razvojem 
gospodarstev, so klju čnega pomena raziskave. Tako ra ziskave in razvoj na podro čju 
energetske u činkovitosti, ki se izvajajo v skla du z okvirnimi programi in programom 
Inteligentna energija za Evropo, dopolnjujejo politiko na tem podro čju in imajo enake cilje: 
manjša uporaba fosilnih goriv, ustvarjanje bol jših delovnih mest v Evropski uniji in ve čja 
dodana vrednost v evropskem gospodarstvu. 
1. V evropski porabi energije prevladujejo fosilna goriva  
Od začetka sedemdesetih let prejšn jega stoletja do leta 2002 se  je poraba energije v EU-25 
povečala za skoraj 40 % - ali 1 % let no – BDP pa se je podvojil s povpre čno letno rastjo 
2,4 %. Energijska intenzivnost, razmerje BDP do porabe energije, se je torej zmanjšala za eno 
tretjino. Vendar se od leta 2000 en ergijska intenzivnost izboljšuje po časneje in je v dveh letih 
dosegla le 1 % (glej prilogo 3). 
 
To povpre čje Skupnosti ne odraža velik ih razlik med državami članicami, ki jih povzro čajo 
različne gospodarske strukture (npr. bolj ali manj en ergijsko intenzivna industrija), menjalni 
tečaj nacionalne valute v primerjavi z evrom ter raven energetske u činkovitosti, ki je na 
splošno v EU-15 o čitno veliko boljša. 
V grafu spodaj so prikazane ve like možnosti za izboljšave v ve čini novih držav članic. Skupna poraba energije po gorivih in energijski intenzivnosti
0 250 500 750 1000 1250 1500 1750 2000 
1990 2000 2010 20200255075100
obnovljivi viri 
jedrska  
zemeljski plin  
nafta 
trda goriva  
energijska 
intenzivnost Energijska intenzivnost 1990=100  mtoe 
 
SL 40   SL  
V grafu spodaj je ta primerjava popravljena za razlike v kupni mo či dohodkov v državah 
članicah. 
Intenzivnost primarne energije, prilagojena po teko čih paritetah kupne mo či (2002) : EU-25=100
050100150200250
Malta Italija
Irska
Danska
Avstrija
Portugalska
Združeno kraljestvoŠpanija
NizozemskaCiper
Francija
Luksemburg
SlovenijaMadžarska
Poljska
Švedska
Latvija
FinskaLitva
Belgija
Slovaška republika
EstonijaEU-25=100
Vir: Enerdata
Če se bo nadaljeval sedanji trend, bi se brut o povpraševanje po energiji do leta 2020 lahko 
povečalo za 10 %. Tudi rast  povpraševanja po elektri čni energiji bi bila  lahko 1,5 % letno. 
Današnja poraba v EU bi lahko v 15 letih (2 020) dosegla 1 900 Mtoe v primerjavi z 1 725 
Mtoe v letu 200530. 
                                                 
30 Te napovedi temeljijo na predpostavki, da je povpre čna rast BDP 2,4 % letno. Energetska intenzivnost (toe/mio EUR 95)-2003
0 200 400 600 800 1000 1200 1400 1600 
DK IE AT IT DE FR SE NL LU UK EU ES BE PT EL CY MT FI SIHU PL LV SK CZ LT EE
 
SL 41   SL Bruto poraba energije EU25 (1 725 Mt oe) v 2005 (EU-25) - glej  
Prilogo 1 
              
 
Medtem ko se povpraševanje po energiji v EU še naprej pove čuje, pa se proizvodnja 
ogljikovodika upo časnjuje. Tako je bila proizvodnja nafte najvišja leta 1999, in sicer 170 
Mtoe; do leta 2030 pa naj bi  se zmanjšala na 85 Mtoe
31. Prispevek obnovljivih energij ostaja 
relativno nizek – 6 % v letu 2000, med 8 % in  10 % skupne porabe v letu 2010 in pri čakovano 
zmanjšanje proizvodnje jedrske elektri čne energije, ki napove duje padec za približno 240 
Mtoe. To pomeni, da bi se doma ča primarna proizvodnja lahko znižala na 660 Mtoe v letu 
2030, medtem ko je v letu 2005 še vedno 900 Mtoe. 
2. Koristi ve čje energetske u činkovitosti za evropsko gospodarstvo  
Pomanjkanje prepri čljivega ukrepanja za prepre čevanje trendov pove čevanja porabe energije 
negativno vpliva tudi na prizadevanja EU v okviru lizbonske strategije , katere cilj je, da 
postane gospodarstvo Unije najbolj konkuren čno na svetu.  
Višje cene nafte negativno vplivajo na rast BD P. Tako bi imelo gospodarstvo takojšnje koristi 
od manjše odvisnosti od nafte. Tudi brez višjih cen nafte obs tajajo dobri gospodarski razlogi 
za močno pospeševanje bolj u činkovite rabe energi je v Evropi. V zvezi s tem bi bilo treba 
sprožiti razpravo, kako bi podjetja in državlj ani EU lahko kratkoro čno, srednjero čno in 
dolgoročno imeli finan čne koristi, na primer z vgradnjo nove energetsko u činkovite opreme 
ali obnovo zgradb. Ker energetska u činkovitost zahteva storitve  in tehnologijo na podro čju, na 
katerem je Evropa vodilna v svetu, u činkovita energetska politika tudi pomeni, da bi bila 
namesto pla čevanja uvoženih ogljikovodikov v EU us tvarjena nova kakovostna delovna 
mesta.  
Glede na ocene Nemškega sveta za trajnostni razvoj32, bi bilo mogo če ustvariti ve č kot 2000 
delovnih mest s polnim delovnim časom za vsak milijon ton ek vivalenta nafte, ki bi bil 
privarčevan zaradi ukrepov in/ali naložb, ki  se izvajajo posebej za izboljšanje 
energetske u činkovitosti v primerjavi z nalo žbami v proizvodnjo energije.  To so pokazali 
                                                 
31 EU-25 baseline scenario. European Energy and Transport scenario on key drivers. 
32 Rat für Nachhaltige Entwicklung, 2003, h ttp://www.nachhaltigkeitsrat.de/service/download/ 
publikationen/broschueren/Broschuere_Kohleempfehlung.pdf po sektorjih  
gospodinjstva
 17% 
terciarna
10%
prevoz
20%industrija
18% neenergetska 
6% izgube pri  
preoblikovanjuitd. 29%
 
 
SL 42   SL tudi izračuni, opravljeni v ve č drugih študijah o tej temi. Treba je povedati, da ta številka ne 
vključuje delovnih mest, ustvarjenih zaradi pove čanega izvoza evropskih tehnologij, vklju čuje 
pa izgube delovnih mest zaradi manjšega povpraševanja po energiji (glej prilogo 5). 
Gospodarski potencial energetske u činkovitosti je odvisen od tehnološkega razvoja in od 
sedanjih in predvidenih cen energije. Potrošniki bodo imeli korist od ukrepov glede 
energetske u činkovitosti, ko bo razmerje med stroški in koristmi pozitivno. Zaradi prenosa 
prihranjenih sredstev na druge gospodarske dejavnosti bi lahko imelo koristi tudi splošno 
gospodarstvo. V središ ču napredka energetske u činkovitosti so tudi razi skave, ki so eden 
izmed dveh glavnih ciljev lizbons ke strategije, da se ponovno ož ivi evropsko gos podarstvo in 
ustvarijo nova delovna mesta, ki so s tem neposredno povezana. 
Evropska unija je tudi ena izmed svet ovnih gospodarskih con, ki imajo zaradi izvoza 
najsodobnejše tehnologije na jboljši položaj za pomo č gospodarstvom v razvoju pri zniževanju 
njihove energijske intenzi vnosti in pri bolj trajnostnem33 gospodarskem razvoju.  
3. Raba energije – vzrok za poškodbo okolja 
Rast porabe neposredno vpliva na poslabšanj e okolja in na podnebne spremembe. Kakovost 
zraka predstavlja za EU velik okoljski proble m. Komisija trenutno pripravlja program Čisti 
zrak za EU (CAFE), v katerem so prikazane škodljive posledice ozona in zlasti trdnih delcev za zdravje ljudi, ekosisteme in kmetijske pridelke
34. Te razmere se bodo do leta 2020 
izboljšale predvsem z izvajanjem  veljavnih emisijskih standardov, ve čja energetska 
učinkovitost pa bi lahko zelo iz boljšala tudi kakovost zraka z izogibanjem uporabe fosilnih 
goriv. V okoljskih modelih35 je ocenjeno, da bi zmanjšana poraba energije prepre čila tisoče 
prezgodnjih smrti in prih ranila milijarde EUR.  
Sežiganje fosilnih goriv povzro ča emisije toplogrednih plinov. Če se bodo prevladujo či trendi 
nadaljevali, se emisije CO 2 ne bodo izravnale, temve č lahko po obi čajnem scenariju do leta 
2030 za 14 % presežejo ra ven iz leta 1990. Ob sedanji stopnji pove čevanja porabe energije bi 
nasprotje med našim vzorcem povpraševanja po ener giji – 80 % temelji na fosilnih gorivih – 
in bojem za napredek trajnos tnega okolja lahko najbolj ob čutili po letu 2012. 
Komisija je v svojem nedavnem Sporo čilu o podnebnih spremembah36 ugotovila, da bi 50 % 
prihodnjega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov dosegli z ve čjo energetsko u činkovitostjo.  
Vse države članice so zavezane razvijati oblike energije, ki ne sproš čajo toplogrednih plinov: 
„zeleno“ elektri čno energijo, bio goriva itd. Razvile so že na črte za var čevanje z energijo v 
nekaterih sektorjih. Vendar Evr opa še ni dokazala, da je spos obna znižati sedanje trende ali 
spremeniti spiralno rast porabe energije.  
4. Mednarodni odziv 
                                                 
33 UNDP, World Energy Assessment 2000, and update of 2004, http://www.undp.org/energy 
34 Na primer leta 2000 je bilo v EU izgubljenih 3 mili jone let življenja zaradi koncentracije trdnih delcev v 
zraku, ki ga dihamo. To pomeni približno 288 000 prezgodnjih smrti. 
35 Študija, narejena za CAFE. 
36 COM(2005) 35. Sporo čilo poudarja pomen energetske u činkovitosti za doseganje ravni emisij 
toplogrednih plinov, ki so združljive z ohranjanjem podnebja. Ocenjuje se, da je 50 % znižanje – tj. da 
se doseže raven 550 ppm takšnih plinov v zraku – mogo če doseči z večjo energetsko u činkovitostjo. 
 
SL 43   SL Dolgo je pri skrbi glede energije šlo samo  zato, da so politike oskrbe zadovoljevale 
povpraševanje. Šele leta 2000 je Zelena knjiga Ev ropske komisije o varnosti oskrbe z energijo 
uveljavila jasno strategijo na podlagi upravlj anja povpraševanja. Zelena knjiga o varnosti 
oskrbe je predlagala jasno st rategijo na podlagi povpr aševanja. Zelena knjiga je ugotovila, da 
ima EU premalo manevrskega prostora na podro čju oskrbe z energijo in  da bi lahko delovala 
na področju povpraševanja po energiji. Tako je Komi sija osnovala prvo skupino regulativnih 
predpisov na podro čju energetske u činkovitosti, predvsem Direkt ivo o energijskih lastnostih 
zgradb in Direktivo o soproiz vodnji elektrike in toplote.  
Enako velja glede mednarodnih medvladnih organizacij, kot je Mednarodna agencija za 
energijo, ki so šele nedavno pod vplivom rekordnih cen nafte za čele energetsko u činkovitost 
obravnavati kot prednostno nalogo. Na  bilateralni ravni pa ni pr avega dialoga o energiji med 
državami proizvajalkami in državami porabnicam i. Tak strukturiran in trajen dialog bi 
omogočil uvedbo najmanjše preglednosti na trgu in prispeval k stabilnim cenam. Partnerstvo z 
Rusijo, ki je bilo vzpostavljeno leta 2000, in predvidena ponovna vzpostavitev dialoga z 
Organizacijo držav izvoznic nafte, bo omogo čilo postopno zapolnitev te  vrzeli v energetski 
politiki Unije. 
To novo osveš čenost krepi tudi mednarodna ekonomija mo čne gospodarske rasti v nekaterih 
državah – na Kitajskem, v Brazi liji in v Indiji – ki je povzro čila ogromno rast porabe energije. 
Treba pa je povedati, da se te države zavedajo dejstva, da morajo zn ižati svojo energijsko 
intenzivnost, tudi zato, ker te stopnje ra sti porabe energije lahko ogrozijo njihova 
gospodarstva. 
Poleg tega tudi ni strukturiranega dialoga med državami porabnicami, čeprav bi ta lahko vodil 
k strategiji na podlagi po vpraševanja na svetovni ravni in bi jim pomagal, da bi postale manj 
odvisne od fosilnih goriv in bi tako zmanjšal e negativni vpliv njihove porabe na okolje. 
V spodnjem grafu so prikazane velike razlike v energijski intenzivnosti med velikimi obmo čji 
porabe v letu 200337: 
                                                 
37 Čeprav so trenutno druge, energetsko manj u činkovite regije bolj konkuren čne kot EU, pa to ni razlog, 
da EU ne bi pove čala svoje energetske u činkovitosti in s tem svoje konkuren čnosti. 
 
SL 44   SL  
V spodnjem diagramu je ta primerja va popravljena za razlike v kupni mo či dohodkov teh 
gospodarskih obmo čij. 
 
Vir: Enerdata  
5. Za četek razprave o ambicioznem na črtu za EU 
Brez proaktivnih ukrepov za prepre čevanje nadaljnjega naraš čanja porabe energije se bodo vsi 
problemi, povezani z varnostjo oskrbe, evropsko konkuren čnostjo, podnebnimi spremembami Energijska intenzivnost 2003 (Toe/mio EUR 1995))  
0 200 400 600 800 1000 1200 1400 1600 1800 2000 
Japonska EU-25  ZDA Kitajska Rusija  
 Energijska intenzivnost 2003 (Toe/mio EUR 1995 
(BDP prilagojen za pariteto kupne mo či) 
0 100 200 300 400 500 600 700 800 900 
Japonska  EU-25  ZDA Kitajska Rusija  
 
 
SL 45   SL in onesnaženostjo zraka le še zaostrili. EU ne  sme dopustiti, da bi se takšne negativne 
napovedi uresni čile.  
Ta zelena knjiga o energetski u činkovitosti predvideva sprožite v razprave o tem, kako bi EU 
lahko dosegla stroškovno u činkovito  znižanje porabe energije v EU za 20 % v primerjavi 
s predvidevanji za leto 2020.  
Z današnjo najsodobnejšo tehnologijo je zagotovo mogo če privarčevati okrog 20 % porabe 
energije držav članic EU, ki je sedaj okrog 1 725 Mtoe. Ocene kažejo, da bo, če se bo 
nadaljeval sedanji trend, poraba v letu 2020 dosegla 1 900 Mtoe. Zato je cilj, da se zaradi 
20 % privar čevane energije doseže raven porabe iz leta 1990, tj. 1 520 Mtoe.  
To pomeni, da bi strogo izvaja nje vseh ukrepov, spre jetih po letu 2001, na primer direktive o 
energijskih lastnostih zgradb in hkrat ni proizvodnji toplotne in elektri čne energije, v 
kombinaciji z novimi ukrepi lahko pomenilo 1,5 % povpre čni letni prihra nek, kar bi 
omogočilo, da se EU-25 vrne na raven svoje porabe v letu 199038.  
                                                 
38 To je izra čunano na podlagi obstoje čih napovedi EU o razvoju BDP, ki navajajo 2,4 % letno rast, 
glej„European Energy and Transport, scenario on key drivers“, Commission, 2004. 
 
SL 46   SL PRILOGA 2  
Prihranki pri porabi elektri čne energije in trendi v stanovan jskem sektorju EU-15 (viri: 
Wai 2004, Kem 2004)39 
Prihranki pri 
porabi elektri čne 
energije v 
obdobju 1992-
2003 
 
[TWh/leto] Poraba v 2003 
[TWh/leto] Poraba v 2010 (s 
sedanjimi 
politikami) 
[TWh/leto] Poraba v 2010 
Razpoložljive 
možnosti do 2010 
(z dodatnimi 
politikami) 
[TWh/leto] 
Pralni stroji 10-11 26 23 14 
Hladilniki in 
zamrzovalniki 12-13 103 96 80 
Električne pečice - 17 17 15,5 
Stanje 
pripravljenosti 1-2 44 66 46 
Razsvetljava 1-5 85 94 79 
Sušilniki - 13,8 15 12 
DESWH40 - 67 66 64 
Klimatske naprave  5,8 8,4 6,9 
Pomivalni stroji 0,5 16,2 16,5 15,7 
Skupaj 24,5-31,5 377,8 401,9 333,1 
 
                                                 
39 Statusno poro čilo 2004 Skupno raziskovalno središ če IES. 
40 Elektri čni grelniki vode v gospodinjstvih (DESWH), navedena možnost prihranka je povezana le z 
zmanjšanjem toplotnih izgub v stanju pripravljenosti zaradi debelejše izolacije. Nadzorna strategija 
(termostat in časovnik) pa bo pomenila še ve č prihranka. Veliko elektri čne energije bo prihranjene z 
uvedbo solarne toplotne ploš če. 
 
SL 47   SL PRILOGA 3  
 
Povprečno znižanje energijske inte nzivnosti je 1,6 % na leto EU-25: dolgoro čni razvoj BDP, povpraševanje po energiji 
in energijska intenzivnost (izhodiš če) : 2000 = 100 
50 75 100 125 150 175 200 
1971 1975 1980 1985 1990 1995 2000 2005 2010 2015 2020 2025 2030BDP 
Povpr. 
po  
energiji 
Energ.  intenz. 
 
SL 48   SL PRILOGA 4  
Končno povpraševanje po energiji 
2002 Zgradbe 
(stanovanjske in 
terciarne)  Industrija Prevoz Vsi sektorji 
končnega 
povpraševanja 
 Mtoe % 
končnega 
povpraše
vanja Mtoe % 
končnega 
povprašev
anja Mtoe % 
končnega 
povpraše
vanja Mtoe % 
končnega 
povprašev
anja 
Trdo gorivo 12,2 1,1 38,7 3,6 0,0 0,0 50,9 4,7 
Nafta 96,8 8,9 46,9 4,3 331,5 30,6 475,2 43,9 
Plin 155,6 14,4 105,4 9,7 0,4 0,0 261,5 24,2 
Električna 
energija 
(vključno 14 
% iz RES) 121,3 11,2 91,2 8,4 6,0 0,6 218,5 20,2 
Izpeljana 
toplota 22,8 2,1 7,5 0,7 0,0 0,0 30,3 2,8 
Obnovljivi viri 29,0 2,7 16,2 1,5 1,0 0,1 46,2 4,3 
Skupaj 437,8 40,4 306,0 28,3 338,9 31,3 1 082,6 100,0 
 
SL 49   SL PRILOGA 5  
Učinki izboljšav energetske u činkovitosti na zaposlovanje 
Naložbe v gospodarne izboljšave energetske u činkovitosti imajo skoraj vedno pozitiven vpliv 
na zaposlovanje41. V vseh primerih je število ustvarjenih delovnih mest ve čje od števila 
ustvarjenih delovnih mest pri primer ljivih nadomestnih naložbah, vklju čno z naložbami v 
pridobivanje, preoblikovanje  in distribucijo energije42. 
Do močnega vpliva na zaposlovanje, ki izhaja iz naložb v energetsko u činkovitost, pride 
zaradi kombiniranega rezultata dveh lo čenih učinkov. Eden izmed u činkov je tako imenovani 
„učinek prerazporejanja“ naložb v var čevanje z energijo. Ta u činek je posledica posrednih 
učinkov ponovnih naložb finan čnih prihrankov, ki jih ustvarijo ukrepi za energetsko 
učinkovitost. Predstavlja kar dve tretjin i celotnega vpliva na zaposlovanje43. Drugi učinek je 
neposredni u činek takih naložb in izhaja iz dela, ki  je potrebno za izvajanje prvotne naložbe v 
energetsko u činkovitost. Dober primer tega so nalo žbe, kot je rekonstrukcija obstoje čih 
zgradb. Številne take naložbe imajo še dodatno prednost, da so delovno intenzivne, imajo vpliv, ki ga je mogo če čutiti lokalno in regionalno, in im ajo relativno nizko vsebnost uvoza. 
To povpraševanje po delovni sili pogosto vklju čuje nekvalificirano in polkvalificirano 
delovno silo ter visoko usposobljene obrtnike, zaradi česar je vsestranski instrument za 
doseganje ciljev regionalne politike. 
Številne druge neposredne naložbe v energetsko u činkovitost, kot so energetsko u činkovite 
proizvodne linije v industriji, vgradnja energetsko u činkovitih kotlov, boljše storitve 
vzdrževanja zgradb, bodo ustv arile prav takšno ali ve čjo zaposlenost na vloženi evro kot 
primerljive druge možnosti, kot so infrastrukturne naložbe v ceste, mostove in prenos energije.  
V številnih študijah so bile iz delane primerjave relativnih u činkov ustvarjenih delovnih mest 
zaradi naložb v energetsko u činkovitost in drugih naložb. Ena taka študija ugotavlja, da je za 
1 milijon ameriških dolarjev naložbe v energetsko u činkovitost ustvarjenih 12 - 16 
zaposlitvenih let v primerjavi s 4,1 zaposlitven ih let pri naložbi v elektrarno na premog in 
samo 4,5 zaposlitvenih let za jedrsko elektrarno. To pomeni, da naložbe v u činkovito kon čno 
porabo energije ustvarijo tri do štirikrat ve č delovnih mest kot primerljive nalože v oskrbo z 
energijo
44. 
Pogosto je prisotno mišljenje, da ima gra dnja elektrarne zelo velik vpliv na lokalno 
gospodarstvo. Ta vtis nastaja za radi vpliva v lokalnem obmo čju, kjer prihaja do visoke 
koncentracije gradbenih stroškov in zaposlovanja. Za regijo kot celoto pa vpliv niti približno 
ni tako velik kot vpliv primerljivega programa izboljšanja energetske u činkovitosti. Poleg 
tega je zaradi velikega deleža kapitalskih nalo žb, ki so potrebne za objekte in naprave za 
proizvodnjo energije, celotni stro šek proizvodnje ene kWh elektri čne energije dvakrat tolikšen 
kot strošek prihranka 1 kWh. 
                                                 
41 „National and Local Employment Impacts on Energy  Efficiency Investment  Programmes“, 2000. 
SAVE Study, ACE, UK.  
42 „Employment Effects of Electric Energy Co nservation“, 2002. Charles River Associates. 
43 Ibidem. 
44 Ibidem. 
 
SL 50   SL Nekatera delovna mesta so de jansko izgubljena zaradi pove čanja okoljske regulative in 
deregulacije trga v energetskem sektorju. Odpiranje trgov elektri čne energije in plina je na 
primer povzro čilo kratkoro čno izgubo delovnih mest, pretežno zato, ker je pove čana 
konkurenca zahtevala racionalizacijo proizvodnje energije, prenos a ter objektov in naprav za 
distribucijo. Izgube teh del ovnih mest ne upoštevajo u činkov prerazporeditve zaradi nižjih cen 
električne energije za velike industrijske  uporabnike. Jasno pa je, da če so pove čane naložbe v 
energetsko u činkovitost usklajene z okoljsko zakonodajo in  liberalizacijo trga, je še vedno 
mogoče doseči večjo zaposlenost45.  
Obstaja veliko ocen glede števila de lovnih mest, ki bi jih bilo mogo če ustvariti v EU zaradi 
povečane energetske u činkovitosti. Te o cene so zelo razli čne, glede na velikost, dolžino in 
vrste naložb. Grob izra čun na podlagi vrednosti ener gije, ki bi bila privar čevana pri 1 % 
letnem pove čanju energetske u činkovitosti v 10-letnem obdobju, kaže, da bi to lahko 
pomenilo ve č kot 2 000 000 človek-let dela, če bodo te naložbe uresni čene na primer pod 
ustreznimi pogoji v sektorju  rekonstrukcije zgradb46. Te ocene so podprte z drugimi 
študijami.47 Velike možnosti prihrankov in dejstvo, da je sektor zgradb odgovoren za 40 % 
končne porabe energije v EU, pomeni , da so naložbe v energetsko u činkovitost v tem sektorju 
še posebej zanimive. Ve čja možnost financiranja nekaterih izmed teh naložb iz strukturnih 
skladov in možnost, da države članice uporabijo zni žani DDV ter druge davke in dajatve, 
lahko to zanimanje še pove ča48.  
V zvezi s tem je treba t udi povedati, da je pri čakovati, da bodo nove zahteve v državah 
članicah za certificiranje energi jskih lastnosti zgradb zelo pozi tivno vplivale na zaposlovanje 
v sektorju zgradb. Hkrati bo ta zahteva zagot ovila informacije in nasvete o prihodnjih 
gospodarnih naložbah v energetsko u činkovitost, od katerih bo številne treba uresni čiti. 
Pričakovati je, da bo zaposlovanje pove čala tudi zahteva po pregledovanju sistemov 
ogrevanja in klimatskih naprav. Ocen neposrednih vplivov teh zahtev na zaposlovanje na 
ravni EU še ni na volj o, kaže pa, da bodo vse države članice skupaj potrebovale okrog 30 000 
novih strokovnjakov za certificiranj e in pregledovanje, ko bo nacionalna zakonodaja v celoti 
stopila v veljavo. 
                                                 
45 Študija Evropskega parlamenta iz leta 2004. 
46 SAVE Study. 
47 UNDP, World Energy Assessment, st r. 185. Rat für Nachhaltige Entwicklung: „Perspectives for coal in 
a sustainable energy i ndustry“, oktober 2003. 
48 Ocenjuje se, da bi znižanje davkov na dohodek  in dajatev delodajalcev ter namesto tega pove čanje 
davkov na energijo na Danskem lahko ustvarilo pol milijona novih delovnih mest.