SL    SL SL 
SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 30.1.2009 
SEC(2009) 90  
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
Poenostavitev zakonodaje EU na podro čju tekstilnih imen in ozna čevanja – ocena 
učinka – povzetek 
{COM(2009) 31 kon č.} 
{SEC(2009) 91} 
 
 
SL 2   SL DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
Poenostavitev zakonodaje EU na podro čju tekstilnih imen in ozna čevanja – ocena 
učinka – povzetek 
Zakonodaja EU na podro čju tekstilnih imen in ozna čevanja je sestavljena iz treh direktiv, ki 
so bile v zadnjih letih spremenjene zaradi vklju čitve imen novih vlaken v evropsko 
zakonodajo (prilagoditev tehni čnemu napredku). V skladu z Direktivo 96/74/ES o tekstilnih 
imenih je treba sestavo vlaken tekstilnih izdelkov ozna čiti samo z uporabo usklajenih imen iz 
Priloge I k Direktivi. Direkt ivi 96/73/ES in 73/44/EGS dolo čata metode analize, ki se 
uporabijo pri preverjanju, ali je sestava te kstilnih izdelkov skladna z informacijami, 
navedenimi na etiketi.  
Te direktive o tekstilnih izdelkih je  treba prilagoditi, kadar koli se v tehni čne priloge doda 
novo generi čno ime za novo vlakno. Postopek se za čne s predložitvijo vloge gospodarskega 
subjekta službam Komisije. S politi čnega in pravnega vidika je uvedba imena novega vlakna 
manjša tehni čna sprememba zakonodaje EU. Ker pa zakonodajo predstavljajo direktive, 
morajo vse države članice sprejeti ukrepe za prenos dire ktiv o spremembah. Izkušnje kažejo, 
da med predložitvijo vloge za novo vlakno in njenim zakonitim sprejetjem v EU prete če 
veliko časa. V okviru programa poenostavitve zakonodaje, ki ga izvaja Evropska komisija, se 
predlaga revizija zakonodaje EU  o tekstilnih imenih in ozna čevanju, da se poenostavi njena 
prilagoditev tehni čnemu napredku. 
Ključna težava obstoje čega ureditvenega okvira za javn e organe in industrijo je čas, ki prete če 
med predložitvijo vloge za novo vlakno in njen im zakonitim sprejetjem v EU. Poenostavitev 
zakonodaje EU na tem podro čju je zato usmerjena v uskl aditev postopka in prihranek časa pri 
vključitvi imena novega vlakna v tehni čne priloge k direktivam. Zato preu čene možnosti ne 
vplivajo na dolo čbe o ozna čevanju tekstilnih izde lkov glede sestave vlaken, prav tako pa se 
postopek institucionalnega sprejemanja odlo čitev ne spremeni. 
Za skrajšanje časa, potrebnega za zakonito trženje imen a novega tekstilnega vlakna v EU, je 
razpoložljiva možnost pr eoblikovanje treh obstoje čih direktiv v eno uredbo ali tri uredbe, pri 
čemer je bolj sprejemljiva ena uredba, če pravna služba potrdi, da je s pravnega vidika to 
ustrezna rešitev. 
Uredba bo poenostavila prilagoditev tehni čnemu napredku. Državam članicam ne bo treba 
več prenašati tehni čnih sprememb v obliki direktiv v nacionalno zakonodajo, kar bo 
neposredno zmanjšalo upravno obremenitev. Poleg tega bo omogo čilo izdajo dovoljenja za 
trženje imena novega vlakna v roku, ki je 12 mesecev krajši od obstoje čega, kar bo znatno 
koristilo gospodarskim subjektom. 
Preučena je bila tudi možnost sprejetja nezako nodajne rešitve za tekst ilna imena. Popolna 
opustitev vseh tekstilnih imen ne pride v poštev. Obveš čanje potrošnikov na tem podro čju je 
pomembno zaradi udobja, povezanega z lastnostmi nekaterih vlaken, in iz zdravstvenih razlogov, saj so nekate ri potrošniki alergi čni na dolo čena vlakna. Poleg tega  je bila evropska 
zakonodaja na tem podro čju oblikovana za uskladitev naci onalnih zakonodaj in za prepre čitev 
tehničnih ovir v zvezi s prostim pr etokom tekstilnih izdelkov na  trgu Skupnosti. Poleg tega 
imajo gospodarski subjekti koristi od ustvarjanja novih vlaken in njihovega oglaševanja širši 
javnosti. 
SL 3   SL Preučena je bila tudi možnost samoregulacije. Vendar so izkušnje, pridobljene pri predložitvi 
vlog za imena novih vlaken, pokazale, da so predlagana imena v časih bližje blagovnim 
znamkam kot pa imenom vlaken, povezanim z lastnostmi vlaken. Predlagana opredelitev vlakna ni vedno skladna z lastnostmi vlakna, zaradi česar so potrošniki napa čno obveščeni, 
predlagane metode preskušanja pa so skoraj vedno nepopolne ali neustrezne, kar organom za 
nadzor trga prepre čuje oceno skladnosti. 
Države članice ne podpirajo nobene od možnosti. Zato  zgoraj navedeni možnosti nista bili 
dodatno preu čeni. 
Prav tako je bilo preu čeno, ali bi predlagana poenosta vitev zakonodaje lahko negativno 
vplivala na okolje in zaposlovanj e. V zvezi z okoljem se zdi, da poenostavitev zakonodaje ne 
bo spremenila trenutnega stanja. Ni dokazov, da je hitrost dajanj a novih tekstilnih vlaken na 
trg povezana z okoljskimi problemi. Nasprotno je mogo če trditi, da je la hko za okolje koristno 
spodbujanje proizvodnje vlaken, ki lahko nado mestijo naravna vlakna, kot je bombaž, 
katerega proizvodnja povzro ča nekatere okoljske probleme. Zato se preiskava o možnih 
negativnih u činkih zaradi vsakoletnega dajanja dodatnih  novih tekstilnih vl aken v promet ni 
nadaljevala. 
Podobno velja za zaposlovanje. Kakršni koli u činki pred časnega dajanja novih tekstilnih 
vlaken v promet so lahko samo pozitivni . Dejansko so inovacije, povezane z novimi 
tekstilnimi vlakni, konkuren čna prednost evropske tekstilne in obla čilne industrije. Skupaj z 
drugimi dejavniki so indus triji v desetletjih omogo čale izvedbo intenzivnih procesov 
modernizacije in prestrukturiranja ter oh ranitev vodilnega položaj a na svetu na podro čju 
tehničnih ter industrijskih tekstilnih  in modnih izdelkov. Gibanj a v sektorju gredo v smeri 
manjšega števila ve čjih in sodobnejših podjetij, ki zapos lujejo manjše število bolje pla čanih 
zaposlenih. Izgube delovnih mest v evropske m sektorju tekstilnih izdelkov in obla čil so v 
glavnem povezane s spremembami v kombinaciji  proizvodnih dejavnikov na mednarodni 
ravni. V primerjavi z drugimi regijami v svet u kombinacija tehnologij, znanja in stroškov 
delovne sile v Evropi zagotavlja konkuren čno prednost pri proizvodn ji izdelkov, ki imajo 
visoko dodano vrednost, so kakovostni in inovativni, podjetja pa redno opuš č
ajo množi čno 
proizvodnjo. V tem okviru nova tekstilna vlakna  prispevajo k novi obliki za tekstilno in 
oblačilno industrijo, ki kljub znižanju deleža v evropskem gospodarstvu še vedno proizvede 
3,5 % dodane vrednosti1. Zato negativni u činki na zaposlovanje, ki so posledica predlagane 
poenostavitve zakonodaje, niso bi li ugotovljeni in dodatno preu čeni.  
Poleg možnosti za sprejetje uredbe so b ile ocenjene dodatne možnosti skrajšanja časa med 
predložitvijo vloge za no vo vlakno in njegovega zakonitega sprejetja v EU. 
Izkušnje iz zadnjih let kažejo, da so vloge skoraj vedno nepopolne, zlasti glede preskusnih 
metod. Zato je bila sprejeta odlo čitev, da se preu či, ali bi natan čnejša navodila o pripravi 
vloge zagotovila koristi gospodarskim subj ektom, potrošnikom in javnim upravam. 
Poleg tega se je obravnavala tudi možnost,  da vlogo pred njeno predložitvijo službam 
Komisije preu či eden od obstoje čih specializiranih laboratorijev. 
Nazadnje se je preu čila zamisel, da se za vsebino tehni čnih direktiv, povezano s preskusnimi 
metodami, opravi proces standardizacije. Tehni čne metode se lahko preoblikujejo v evropske 
standarde. Ta možnost bi doda tno poenostavila zakonodajo Evr opske unije. Zato je bilo 
                                                 
1 Evropski statisti čni urad. 
SL 4   SL vredno preu čiti, ali ta postopek ogroža klju čni cilj skrajšanja časa za zakonito trženje novih 
vlaken v EU. 
V zvezi z navedenimi cilji so bile preu čene naslednje možnosti in podmožnosti politike: 
(1) Možnost 1: Brez spremembe politike  – ta možnost bo analizirana kot „izhodiš čni“ 
scenarij, vsaka možnost pa se bo primerjala z obstoje čim postopkom; 
(2) Možnost 2: Sprejetje novih uredb – to vklju čuje nadomestitev treh direktiv o 
tekstilnih imenih in ozna čevanju z eno ali ve č uredbami, pri čemer so podmožnosti 
naslednje: 
(a) Možnost 2.1: sprejetje takšnih novih uredb brez dodatnih dolo čb;  
(b) Možnost 2.2: sprejetje takšnih novih uredb z dod ano prilogo, ki dolo ča vsebino 
vloge; 
(c) Možnost 2.3: sprejetje ta kšnih novih uredb z vklju čitvijo dolo čb o pripravi 
seznama laboratorijev, ki jih priznavajo države članice; 
(d) Možnost 2.4: sprejetje takšnih novih uredb z vklju čitvijo priloge, ki dolo ča 
vsebino vloge, in dolo čb o pripravi seznama laborat orijev, ki jih priznavajo 
države članice (možnosti 2.2 in 2.3). 
(3) Možnost 3: sprejetje skupnega regul ativnega / neregulativnega pristopa 
(standardizacija)  – to pomeni, da bo nova uredba vsebovala dolo čbe, ki so zdaj 
vključene v Direktivo 96/74/ES (kakor je bila spremenjena), medtem ko bodo metode 
kvantifikacije prenesene na podro čje standardizacije. 
(a) Možnost 3.1: sprejetje takšnih novih  uredb / postopkov standardizacije brez 
dodatnih dolo čb;  
(b) Možnost 3.2: sprejetje takšnih novi h uredb / postopkov standardizacije z 
dodano prilogo, ki dolo ča vsebino vloge; 
(c) Možnost 3.3: sprejetje takšnih novi h uredb / postopkov standardizacije z 
vključitvijo dolo čb za pripravo seznama laboratorij ev, ki jih priznavajo države 
članice; 
(d) Možnost 3.4: sprejetje takšnih novi h uredb / postopkov standardizacije z 
vključitvijo priloge, ki dolo ča vsebino vloge, in dolo čb o pripravi seznama 
laboratorijev, ki jih priznavajo države članice (možnosti 3.2 in 3.3). 
Predlagane možnosti politike bi  lahko znatno prihranile pri času, potrebnem za pridobitev 
imena novega vlakna na podlagi vloge, kar bi prin eslo gospodarske koristi in znižalo stroške. 
Poleg tega je analiza pokazala, da lahko znatni prihranek pri času spodbudi inovacije. 
Po mnenju industrije in držav članic bo pospešitev procesa uvedbe imena novega vlakna 
zagotovila ve čje število vlaken na trgu. Po mnenju  industrije se z enim novim vlaknom 
ustvarijo neto koristi v višini med 100 000 EUR in 2 milijona EUR na leto, odvisno od ve č 
dejavnikov. Če bi se vsako leto predložila vloga za eno ali dve dodatni imeni novih vlaken, bi 
se koristi za industrijo znatno pove čale. Koristi novih in inovativni h vlaken za proi zvajalce na 
SL 5   SL koncu proizvajalne verige, ki ta vlakna uporablja jo, niso bile analizir ane. Vendar je treba 
poudariti, da so bile z novim vlakno m elastan, ki ima posebne elasti čne lastnosti, uvedene 
pomembne spremembe v proizvodnji obla čil, kar je zagotovilo konkuren čne prednosti in 
znatne dobi čke. 
Kar zadeva MSP, se zdi zl asti pomembno skrajšanje časa med naložbami v novo vlakno in 
možnostjo njegovega trženja pod novim imenom. V skladu z informacijami, ki jih je zagotovila industrija, je lahko celotno poslovanje MSP odvisno od časa, potrebnega za dajanje 
določenega vlakna na trg. 
Na podlagi analize in primerja ve možnosti politike je mogo če skleniti naslednje: 
• največje koristi za industrijo iz hajajo iz skrajšanja časa med predložitvijo vloge za 
ime novega vlakna in možnostjo dajanja vlakna z novim imenom v promet. To 
zniža upravne stroške in omogo či predčasno realizacijo prihodkov iz prodaje 
vlakna. Možnosti 2.4 in 3.4 (primer A) lahko zagotovita najve čji prihranek 
stroškov in splošne koris ti. Morebitni prihranek časa v okviru teh možnosti je 18 
do 33 mesecev, kar je 6 mesecev ve č kot pri drugih možnostih;  
• največje koristi za organe držav članic izhajajo iz nadomestitve direktiv z uredbo(-
ami), saj jim ne bo treba ve č prenašati sprememb v n acionalno zakonodajo. To bi 
lahko ustvarilo znaten prihranek stroškov držav članic. Ti prihranki stroškov 
nastanejo pri vseh podmožnostih možnosti 2 in 3;  
• možne so koristi za industrijo in javne organe, ki so povezane z dajanjem navodil 
glede vsebine vloge (možnosti 2.2 in 3.2) in priprave seznama priznanih 
nacionalnih laboratorijev (možnosti 2.3 in 3.3). Če bodo na podlagi teh možnosti 
predložene vloge skladnejše z zahtevami sl užb Komisije, bi lahko to industriji in 
javnim organom prihranilo veliko časa, in sicer od 18 do 27 mesecev, ter 
• vse možnosti bodo ohranile koristi za potrošnike, saj bodo slednji lahko še naprej 
prepričani, da so imenovana vlakna  skladna z opredeljenimi zna čilnostmi. 
Potrošniki lahko imajo dodatne koristi tudi od pred časnega vstopa novih vlaken na 
trg.