OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

• Razlogi za predlog in njegovi cilji

EU je zavezana k oblikovanju trajnostnega, konkurenčnega, varnega in brezogljičnega energetskega sistema. Oblikovanje trajnostnega prometa je ključni cilj skupne prometne politike. Ima pomembno mesto tudi v političnih prednostnih nalogah Komisije za obdobje 2015–2019 in še zlasti v okviru energetske unije ter zaposlovanja, rasti in investicij. V govoru o stanju v Uniji v letu 2017 je izpostavljena nova strategija industrijske politike, ki je zavezana k temu, da EU v razogljičenju prevzame vodilno vlogo na svetu.

Te politične prednostne naloge so podprte z Evropsko strategijo Komisije za mobilnost z nizkimi emisijami, ki je bila sprejeta julija 2016. Ta potrjuje, da je treba za izpolnitev zavez EU, sprejetih na 21. zasedanju Konference pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC), ki je potekalo leta 2015 v Parizu, pospešiti razogljičenje v prometnem sektorju, emisije toplogrednih plinov in onesnaževal pa bi morale vztrajno ohranjati trend zmanjševanja do ničelnih emisij do sredine stoletja.

Sporočilo Komisije „Evropa v gibanju – Agenda za socialno pravičen prehod na čisto, konkurenčno in povezano mobilnost za vse“ izpostavlja, da povečana proizvodnja in uporaba čistih vozil, infrastruktura za alternativna goriva in sodobne sistemske storitve, ki izkoriščajo podatkovno gospodarstvo v EU, nudijo številne koristi: evropski državljani bodo imeli koristi od varnih, privlačnih, inteligentnih, nemotenih in vse bolj avtomatiziranih rešitev za promet, kar bo gospodarskim sektorjem zagotovilo nove vire za rast in konkurenčnost.

Približno 95 % vozil na evropskih cestah še vedno uporablja fosilna goriva. Evropska strategija za mobilnost z nizkimi emisijami jasno navaja, da se mora uvajanje nizkoemisijskih in brezemisijskih vozil v prihodnosti občutno povečati, da se izpolnijo zaveze EU za zmanjšanje emisij. Strategija se sklicuje na pomembnost javnega naročanja v tem okviru. Navaja, da Komisija v okviru revizije direktive o čistih vozilih v podporo povpraševanju pripravlja spodbude za pravila javnega naročanja.

Kot je bilo napovedano v sporočilu Komisije „Evropa v gibanju – agenda za socialno pravičen prehod na čisto, konkurenčno in povezano mobilnost za vse“, je ta predlog del drugega svežnja predlogov, ki bodo prispevali k prehodu Unije na nizkoemisijsko mobilnost. Ta sveženj je predstavljen v sporočilu Komisije „Uresničevanje nizkoemisijske mobilnosti – Evropska unija, ki varuje planet, opolnomoča svoje potrošnike ter ščiti svojo industrijo in delavce.“ Vsebuje kombinacijo ukrepov, usmerjenih v ponudbo in povpraševanje, za usmeritev EU na pot k nizkoemisijski mobilnosti in za sočasno krepitev konkurenčnosti ekosistema mobilnosti EU.

Direktiva 2009/33/ES Evropskega parlamenta in Sveta o spodbujanju čistih in energetsko učinkovitih vozil za cestni prevoz, znana kot direktiva o čistih vozilih (ali Direktiva), dopolnjuje zakonodajo EU o javnem naročanju. S tem, ko zahteva, da se pri javnem naročanju upoštevajo energetski in okoljski vplivi med operativno življenjsko dobo vozil za cestni prevoz, si prizadeva spodbuditi trg čistih in energijsko učinkovitih vozil, prispevati k zmanjšanju emisij CO2 in onesnaževal ter povečati energijsko učinkovitost.

Naknadna ocena, ki je bila izdelana leta 2015, je pokazala, da ima Direktiva resne pomanjkljivosti. Javni organi običajno ne uporabljajo javnega naročanja dovolj dobro, da bi pospešili uvajanje čistih vozil na trg. Odkrila je pomanjkljivosti v zasnovi Direktive, vključno z nezadostnim področjem uporabe in pomanjkanjem opredelitev. Določbe v zvezi z nakupi vozil so bodisi premalo natančne (tehnične specifikacije) bodisi prezapletene (monetizacija zunanjih učinkov).

Splošni cilj te pobude je povečano tržno uvajanje čistih vozil, torej nizkoemisijskih ali brezemisijskih vozil, v javnem naročanju in s tem prispevati k zmanjšanju splošnih emisij v prometu, konkurenčnosti in rasti v prometnem sektorju. Javno naročanje ostaja pomemben dejavnik spodbude na strani povpraševanja, vključno s težkimi vozili, kjer še ne obstajajo zakonske zahteve za zmanjšanje emisij CO2, vendar je takšna zakonodaja v pripravi. Podpira tudi tržni zalet na trgih osebnih in kombiniranih vozil v državah članicah z zelo nizkim uvajanjem čistih vozil – leta 2017 je bil v 16 državah članicah delež električnih vozil z baterijo v novih registracijah pod 1 %, v 10 državah članicah pa pod 0,5 %. Spodbuja tudi uvajanje čistih vozil v segmentu težkih vozil.

Revizija zagotavlja, da Direktiva obsega vse zadevne prakse naročanja, da ustvarja jasne in dolgoročne tržne signale ter da so določbe enostavnejše in učinkovite. Cilj je povečati prispevek prometnega sektorja k zmanjšanju emisij CO2 in onesnaževal zraka ter konkurenčnosti in rasti. Podpira tudi boljšo uskladitev politik javnega naročanja v državah članicah in s tem njihov večji učinek na trg.

Revizija razširja področje uporabe Direktive. Vsebuje opredelitev čistih lahkih vozil na osnovi kombiniranih mejnih vrednosti za emisije CO2 in onesnaževal zraka. Prav tako omogoča sprejetje delegiranega akta v okviru te direktive, da se za težka vozila uporabi enak pristop, potem ko se v prihodnosti na ravni EU za takšna vozila sprejmejo standardi za emisije CO2. V skladu z opredelitvijo določa minimalne cilje javnega naročanja na ravni držav članic, v primeru težkih vozil pa na osnovi alternativnih goriv do sprejetja delegiranega akta. Uvaja okvir za poročanje in spremljanje ter odpravlja metodologijo za monetizacijo zunanjih učinkov.

• Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

Zakonodaja EU z direktivama 2014/24/EU in 2014/25/EU določa minimalna harmonizirana pravila javnega naročanja. Te minimalne mejne vrednosti so pogoj za uporabo določb iz direktive o čistih vozilih. Cilji te revizije so skladni z Listino o temeljnih pravicah, še posebej zato, ker se za posamezne javne naročnike, naročnike in zadevne operaterje uporablja nediskriminatorni pristop. So v celoti skladni z glavnimi cilji drugih zakonodajnih in nezakonodajnih pobud, ki imajo cilj zmanjšati emisije toplogrednih plinov in onesnaževal zraka ter podpreti uporabo čistih vozil z nizkimi emisijami ali brez emisij. Cilji te pobude in predlaganih ukrepov so skladni s predlagano uredbo za emisijske standarde za CO2 po letu 2020. Revizija dopolnjuje tržno osnovani pristop vzvodov politike na ravni EU, tako da za čista vozila ustvarja dodatno spodbudo na strani povpraševanja. Na ta način pomaga izvajati emisijske standarde za CO2 za vozila in kombinirana vozila po letu 2020 ter zakonodajo za kakovost zraka, ki trenutno velja v EU.

2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

• Pravna podlaga

Direktiva temelji na členu 192 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Evropska sozakonodajalca sta poudarila pomen javnega naročanja za doseganje dolgoročnih okoljskih, podnebnih in energetskih ciljev EU, kot tudi ciljev za rast in konkurenčnost zaradi sprejetja Direktive 2009/33/ES. Pravna podlaga je enaka, kot pri sprejetju direktiv 2014/24 /EU in 2014/25/EU.