[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 6.11.2007

COM(2007) 676 konč.

POROČILO KOMISIJE

18. letno poročilo o izvajanju strukturnih skladov (2006) {SEC(2007) 1456}

KAZALO

1. Uvod 3

2. Analiza izvajanja 4

3. Usklajenost in koordinacija 8

4. Ocene 10

5. Kontrole 10

6. Odbori za pomoč Komisiji 12

POROČILO KOMISIJE

18. letno poročilo o izvajanju strukturnih skladov (2006)

To poročilo je predloženo v skladu s členom 45(2) Uredbe (ES) št. 1260/1999 o splošnih določbah o strukturnih skladih. Zajema dejavnosti strukturnih skladov v letu 2006.

Podrobnejše informacije so na voljo v delovnem dokumentu služb Komisije (priloženem k temu poročilu).

1. UVOD

Leta 2006 je bil narejen večji korak s sprejetjem zakonodajnega okvira za programsko obdobje 2007–2013, kakšni dve leti po začetnih predlogih Komisije julija 2004. Okvir obsega splošno uredbo[1], štiri uredbe, ki določajo posebna pravila o Evropskem skladu za regionalni razvoj (ESRR)[2], Evropskem socialnem skladu (ESS)[3], Kohezijskem skladu (KS)[4] in evropskem združenju za teritorialno sodelovanje (EZTS)[5], poleg tega pa še izvedbeno uredbo Komisije[6], sprejeto 8. decembra 2006.

Kot odraz dejstva, da se bodo prihodnji programi izvajali v okviru prednostnih nalog Skupnosti, so bile 6. oktobra 2005 sprejete strateške smernice Skupnosti (SSS), ki lizbonsko strategijo za rast in delovna mesta postavljajo v osrčje programov nove kohezijske politike.

Serija reform v zvezi z upravljanjem operativnih programov je bila uvedena za obdobje 2007–2013. V smislu sistema za izvajanje je bila zakonodaja racionalizirana, pravila za upravljanje kohezijske politike pa poenostavljena. To podrobneje pomeni:

- en sklop pravil za upravljanje z eno samo izvedbeno uredbo Komisije za programsko obdobje 2007–2013, ki je nadomestila 10 obstoječih uredb za programsko obdobje 2000–2006;

- en sklop pravil o upravičenosti glede odhodkov, na osnovi katerega države članice uporabljajo nacionalna pravila o upravičenosti namesto evropskih pravil poleg nacionalnih pravil o upravičenosti;

- poenostavitev finančnega upravljanja, ki daje večjo samostojnost nacionalnim organom, odgovornim za upravljanje operativnih programov;

- povečano sorazmernost in poenostavitev sistemov nadzora, za manjše programe (celotna upravičena javna poraba pod 750 milijoni EUR in sofinanciranje Skupnosti pod 40 % celotne upravičene javne porabe) pa določene zahteve glede sistemov nadzora lahko izvedejo nacionalni organi;

- organiziranost politike za razvoj podeželja (ki jo financira EKSRP[7]) in ribiške politike (ki jo financira ESR), odslej neodvisne od strukturnih skladov na podlagi Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (ki uskladi pravila o upravljanju in nadzoru s tistimi iz prvega stebra skupne kmetijske politike) in Evropskega sklada za ribištvo. To zahteva učinkovito komplementarnost med sofinanciranimi ukrepi vseh zadevnih finančnih instrumentov (kohezijske politike, politike za razvoj podeželja in ribiške politike);

- izboljšano informiranje in komuniciranje z državljani ter možnimi upravičenci, ki imajo enak dostop do informacij o možnostih financiranja;

- večjo zanesljivost elektronske uprave z izmenjavo podatkov med državami članicami in Komisijo, ki se izvaja samo elektronsko.

Poleg tega so Komisija in mednarodne finančne institucije za izvedbeno fazo in da bi prispevale nove vire pomoči ter strokovnega znanja in izkušenj pripravile tri skupne pobude: Pobudo Jaspers („Joint Assistance in Supporting Projects in European Regions“ – Skupna pomoč pri podpori projektov v evropskih regijah) za pomoč dvanajstim državam upravičenkam pri pripravi večjih projektov, pobudo Jeremie („Joint European Resources for Micro to Medium Enterprises“– Skupna evropska sredstva za mikro in srednja podjetja) za olajšanje dostopa do financiranja za MSP in za razvoj mikroposojil ter pobudo Jessica ( („Joint European Support for Sustainable Investment in City Areas“ – Skupna evropska podpora za trajnostne naložbe v mestna območja) za spodbujanje trajnostnih in reciklirajočih se naložb in razvoja v mestih.

V novem programskem obdobju bo znatna pomoč namenjena krepitvi javnih uprav in javnih služb. Prispevala bo k posodabljanju in razvoju javnih uprav ter javnih služb, da bi bolje izpolnila pričakovanja državljanov in podjetij ter tudi okrepila svojo vlogo kot pomemben dejavnik družbenega in gospodarskega razvoja.

2. ANALIZA IZVAJANJA

2.1. Izvrševanje proračuna

2.1.1. ESRR

Izvrševanje proračuna je bilo leta 2006 zelo zadovoljivo, za Cilja 1 in 2 ter za pobude Skupnosti je bilo dodeljenih 100 % razpoložljivih sredstev.

Kar zadeva odobritev plačil, je bilo porabljenih 99,92 % razpoložljivih sredstev (99,65 % leta 2005). Načrtovana raven odobritev plačil za ESRR 2006 je bila v teku leta znižana za 2,8 milijarde EUR, da bi se upoštevalo začasno zadržanje zahtevkov za plačilo Španije in Združenega kraljestva (v višini 2,3 milijarde EUR) do začetka izvajanja akcijskih načrtov za izboljšanje vidikov sistemov upravljanja in nadzora, ter zaradi napačnih predvidevanj držav EU-10.

Obveznosti iz prejšnjih let, ki jih je bilo še vedno treba plačati[8], so konec leta 2006 znašale 45,8 milijarde EUR (v primerjavi z 39,1 milijarde EUR leta 2005).

Kar zadeva uporabo pravila n + 2 pri obveznostih iz let 2000, 2001, 2002, 2003 in 2004 ob koncu leta 2006, ena milijarda EUR še vedno ni bila plačana na začetku leta 2007. Vendar je v zvezi z izjemami, ki so lahko odobrene za pravilo n + 2 (za primere, ki vključujejo odločbe o državni pomoči, večje projekte idr.), ocena sredstev, za katera obstaja tveganje prenehanja prevzetih obveznosti, ker plačilo ni bilo izvršeno, dosti manjša – v višini 162 milijonov EUR (samo 0,0018 % skupnih obveznosti).

2.1.2. ESS

Izvrševanje proračuna je bilo leta 2006 zelo zadovoljivo: leta 2006 je bilo izvršenih 99,97 % odobritev za prevzem obveznosti (v primerjavi z 99,93 % leta 2005). Kar zadeva plačila, je bilo izvršenih 99,87 % odobrenih proračunskih sredstev (99,86 % leta 2005). Skupna neporavnana plačila v zvezi z obveznostmi so konec leta 2006 znašala 22,96 milijarde EUR (v primerjavi z neporavnanimi plačili v višini 20,74 milijarde EUR leta 2005), od katerih je bilo 22,76 milijarde EUR za tekoče programsko obdobje ESS (20,44 milijarde EUR leta 2005). Neporavnana plačila za prejšnja programska obdobja ESS so se občutno znižala s 304,7 milijona EUR konec leta 2005 na 204,6 milijona EUR konec leta 2006 (-32,8 %).

Kar zadeva uporabo pravila n + 2 pri obveznostih iz let 2000, 2001, 2002, 2003 in 2004 ob koncu leta 2006, je bilo vključenih 19 programov, za katere je bilo iz ESS predlaganih skupaj 129,31 milijona EUR (0,19 % celotnega ESS). Za navedene programe je Komisija začela pogajanja („kontradiktorni postopek“) z državami članicami. Šele na koncu tega postopka bodo znani zneski, ki se jih razveljavi.

2.1.3. EKUJS

Proračun 2006 je bil polno uporabljen v smislu odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil (99,3 % in 108,5 % prvotno izglasovanega proračuna). Številka za plačila je bila dosežena, ker je bilo proračunu odobritev za prevzem obveznosti decembra 2006 dodanih 360 milijonov EUR.

V primerjavi z letom 2005 je bilo dodeljenih dodatnih 207 milijonov EUR in plačana sta bila dodatna 2 milijona EUR.

Plačila so znašala 3 589 milijonov EUR, od česar je bilo 3 562,1 milijona EUR namenjenih za programe 2000–2006 (Cilj 1: 3 193,0 milijonov EUR; Leader+: 361,1 milijona EUR; program Peace: 8,1 milijona EUR) in 26,9 milijona EUR za zaključek 45 programov iz programskega obdobja 1994–1999.

Neporavnane obveznosti EKUJS so konec leta 2006 znašale 7 636 milijonov EUR (v primerjavi s 7 085 milijoni EUR leta 2005), od katerih se je 7 288 milijonov EUR nanašalo na programe 2000–2006.

Uporaba pravila n + 2 pri obveznostih iz leta 2003 je povzročila njihovo razveljavitev višini 9,3 milijona EUR.

2.1.4. FIUR

Skupaj je bilo izvršenih 99,58 % odobritev za prevzem obveznosti in 84,16 % odobritev plačil. Stopnja plačil je bila 86,23 % v regijah iz Cilja 1 in 79,06 % v regijah zunaj Cilja 1. Skupna neporavnana plačila v zvezi z obveznostmi FIUR so za programsko obdobje 2000–2006 leta 2006 znašala 1 336 milijonov EUR (v primerjavi s 1 111 milijoni EUR leta 2005).

Kar zadeva uporabo pravila n + 2 pri obveznostih iz let 2000, 2001, 2002, 2003 in 2004 ob koncu leta 2006, je bilo vključenih 9 programov, pri katerih je obstajalo tveganje prenehanja prevzetih obveznosti v višini 22 milijonov EUR. Za te programe je Komisija začela kontradiktorni postopek z državami članicami. Šele na koncu tega postopka bodo dokončno znani zneski, ki se razveljavijo.

2.2. Izvajanje programa

2.2.1. Cilj 1

Odhodki za programe Cilja 1 so bili enako razporejeni kot tisti iz leta 2005. Programi znotraj Cilja 1 so bili usmerjeni v naložbe v osnovne infrastrukturne projekte (41,6 %), pri čemer je bila več kot polovica vseh naložb v tej kategoriji namenjena prometni infrastrukturi. Več kot ena tretjina sredstev iz Cilja 1 (33,5 %) je bila vložena v produktivno okolje, pri čemer so bila še naprej prednostno usmerjena v pomoč malim in srednje velikim podjetjem ter obrtnemu sektorju (30 %). Za naložbe v projekte, ki so usmerjeni v človeške vire, se je porabilo 23,2 % sredstev v regijah Cilja 1. Glavni področji delovanja sta skoraj enakovredno bili politika trga dela (31,6 %) ter izobraževanje in poklicno usposabljanje (31 %).

2.2.2. Cilj 2

V regijah Cilja 2 je bil glavni cilj programov še naprej produktivno okolje z več kot polovico vseh finančnih sredstev (56,3 %), namenjenih za to kategorijo. Na tem področju je prevladovala pomoč malim in srednje velikim podjetjem ter obrtnemu sektorju (56,5 %). Drugo najpomembnejše področje dejavnosti je bila infrastruktura, z 29,1 % vseh sredstev Cilja 2. Za razliko od programov Cilja 1, je bilo s finančnega vidika najpomembnejše področje načrtovanje in obnovitev industrijskih območij (44,6 %). V kategoriji človeških virov (10,2 % vseh naložb v regijah Cilja 2) so bila glavna področja naložb prilagodljivost delovne sile, podjetniška dejavnost, inovativnost, informacijske in komunikacijske tehnologije (31,6 %).

2.2.3. Cilj 3

Glavni poudarek programa ESS v letu 2006 je še naprej bila podpora evropski strategiji zaposlovanja, zlasti ukrepom, namenjenim izboljšanju zaposljivosti na trgu dela (31 % odhodkov), vseživljenjskemu učenju (27 %) in enakim možnostim (6 %), medtem ko so ukrepi za spodbujanje podjetništva ostali stabilni (19 %), vendar pod ravnijo, ki je bila navedena v programskih dokumentih (21 %). Poleg tega je bila še naprej opazna razlika v finančnem izvajanju programov med EU-15, kjer so se programi, ki potekajo že dlje časa, še naprej izvajali, in EU-10, kjer so se nekatere države članice srečevale s težavami pri izvajanju nekaterih tekočih programov in ukrepov.

2.2.4. Ribištvo zunaj Cilja 1

Sprejemanje strukturnih izboljšav v ribiškem sektorju se je leta 2006 izboljšalo. To se je odrazilo v finančnem izvajanju operativnih programov FIUR, kar je prispevalo k doseganju ciljev skupne ribiške politike.

2.2.5. Pobude Skupnosti;

2.2.5.1. Interreg

Izvajanje 81 programov INTERREG III in sosedskih programov je leta 2006 dobro napredovalo pri doseganju cilja zmanjšanja negativnega gospodarskega vpliva meja ter pri spodbujanju sodelovanja.

V obdobju od leta 2000 do leta 2006 je bilo v okviru 81 programov INTERREG III in sosedskih programov izbranih 13 000 projektov in omrežij. Za nekatere programe je bilo treba vpeljati spremembe zaradi širitev in/ali vključitve novega koncepta sosedskih programov Unije. Prenehanja prevzetih obveznosti iz pravila n+2 in posodobitve vmesnih ocenitev so prispevali k nadaljnjim spremembam v naslednjih dveh letih.

2.2.5.2. Equal

Izvajanje 27 programov in več kot 3 300 projektov v okviru pobude Equal je leta 2006 še naprej dobro napredovalo. V skladu s pravilom n+2 šest držav članic ni moglo uporabiti dela proračunske obveznosti iz leta 2004. Da bi se čim bolje uporabili dosežki programov Equal in da bi se pripravilo na vključitev pobude Equal v novo generacijo operativnih programov, so Komisija in države članice leta 2006 partnersko sodelovale pri vprašanjih, kot so obravnava prosilcev za azil, raznolikost, zaposlovanje mladih, nekdanji storilci kaznivih dejanj, socialna ekonomija, ustanavljanje invalidskih podjetij, mediji in diskriminacija, načela upravljanja (partnerstvo, meddržavno sodelovanje, inovacije ter integracija načela enakosti spolov).

2.2.5.3. Urban

Leta 2006 je dvajset tematskih omrežij in šest delovnih skupin, ustanovljenih v okviru pobude Urban, nadaljevalo s prizadevanji glede spodbujanja najboljše prakse in izmenjave informacij. Trinajst omrežij je dokončalo to dejavnost in organizirana je bila zaključna konferenca za predstavitev dosežkov in priporočil. Pod okriljem nemškega predsedstva je bilo pripravljeno poročilo o „vlogi mest pri razvoju prikrajšanih sosesk“, ki je temeljijo na izkušnjah mest.

2.2.5.4. Leader

Za obdobje 2000–2006 je bilo odobrenih 73 programov LEADER+. Od predlaganih 938 lokalnih akcijskih skupin (LAS) jih je bilo končno izbranih 892.

2.2.6. Inovativne dejavnosti

2.2.6.1. ESRR

Za obdobje 2000–2006 je bilo odobrenih približno 181 regionalnih programov za inovativne dejavnosti. Ob koncu leta 2006 je bilo zaključenih 59 programov. Od teh je bilo 40 projektov opredeljenih kot primer najboljše prakse za širjenje v druge regije (na primer na spletni strani Inforegio). Spomniti je treba, da so programi organizirani glede na naslednje teme: znanje in tehnološke inovacije, informacijska družba in trajnostni razvoj.

2.2.6.2. ESS

Med letom je bilo dokončanih 37 projektov, povezanih z lokalnimi strategijami zaposlovanja. Leta 2006 je bilo v prvem krogu razpisa za zbiranje predlogov o „inovativnih pristopih k obvladovanju sprememb“ izbranih 19 projektov. Skupaj z 61 tekočimi projekti, izbranimi v prejšnjih krogih, so obravnavali prednostne zadeve: upravljanje prestrukturiranja in upravljanje demografskih sprememb. Z namenom integracije dosežkov je bilo izbranih šest projektov v drugem krogu razpisa o „prenosu in širitvi inovacij iz projektov člena 6 ESS“.

2.2.6.3. FIUR

Leta 2006 je bilo zaključenih devet projektov. Po naknadni ocenitvi nadnacionalnih projektov za inovativne ukrepe v ribiškem sektorju leta 2005 je bilo odločeno, da se leta 2006 ne bo objavilo nobenega novega razpisa za zbiranje predlogov. Ocenitev je pokazala, da je skupna dodana vrednost EU teh projektov bolj majhna. Bistvene značilnosti inovativnega ukrepa – inovacije, povezovanje v mrežo in meddržavno sodelovanje – pa so bile vendarle vključene v uredbo o Evropskem skladu za ribištvo.

3. USKLAJENOST IN KOORDINACIJA

3.1. Usklajenost z drugimi politikami Skupnosti

3.1.1. Konkurenca

V skladu z Uredbo (ES) št. 1260/99 se od držav članic zahteva, da preverijo, ali vse dejavnosti potekajo v skladu z zakonodajo ES, vključno s pravili za državno pomoč. Kadar je Komisija obveščena o kakršni koli kršitvi zakonodaje ES ali kadar revizije pokažejo kršitev, je treba ustrezno ukrepati. Države članice za zagotovitev polne transparentnosti navedejo ureditve državne pomoči, za katere v svojih programih uporabljajo pomoč iz strukturnih skladov. Večina ureditev regionalne pomoči se je iztekla 31. decembra 2006. Od 1. januarja 2007 so v veljavi nove smernice za izboljšanje učinkovitosti državnih pomoči ter povečanje transparentnosti in enostavnosti delovanja.

3.1.2. Notranji trg

V skladu z Uredbo (ES) št. 1260/99 se od držav članic tudi zahteva, da preverijo, ali so vse dejavnosti, ki jih financira Sklad, v skladu z direktivami za javna naročila EU. Kadar je Komisija obveščena o kakršni koli kršitvi zakonodaje ES ali kadar revizije pokažejo kršitev, je treba ustrezno ukrepati. Komisija v zvezi s programiranje v letnih poročilih o programih zahteva informacije od držav članic. Generalna direktorata za regionalno politiko in notranji trg sta prispevala k pojasnitvi pravne obravnave koncesij z datumom pred vključitvijo novih držav članic 1. maja 2004 in koncesij, ki niso bile v skladu s pravnim redom ES. Uveden je bil novi regulativni okvir za zakon o javnih naročilih, da bi se zagotovila večja pravna varnost za zasebni in javni sektor.

3.1.3. Okolje

Glavni poudarek je bil na uporabi ustreznih ukrepov v okviru programov kohezijske politike, da bi se povečala usklajenost s pravnim redom Skupnosti na področju mestne kanalizacije, oskrbe z vodo in ravnanja z odpadki. Drugi pomembni področji naložb sta bili okoljske inovacije in sanacija onesnaženih tal. Spodbujanje trajnostnega razvoja je bilo doseženo z vlaganjem v okolju prijazna promet in energijo, uvajanjem okoljskih meril pri izbiri projektov ter s proaktivnim zagotavljanjem usklajenosti projektov z okoljsko zakonodajo.

3.1.4. Promet

Kohezijski programi so še naprej glavni vir podpore Skupnosti za izvajanje prednostnih nalog Skupnosti v prometu. V skladu s tem je bil glavni poudarek na podpori vlaganju v skladu z evropsko prometno politiko. Za seznam večjih projektov, ki jih je na tem področju podprl ESRR, glej del 3 priloge.

3.1.5. Enakost med spoloma

Marca 2006 je Komisija sprejela „Načrt za enakost med ženskami in moškimi“ za obdobje 2006–2010, ki odraža zavezanost Komisije temu vprašanju ter zajema vse zunanje in notranje politike EU. Načrt navaja šest prednostnih področij za ukrepanje EU v zvezi z enakostjo spolov. Oblikovan je v smeri izboljšanja upravljanja in z odkrivanjem možnosti za večje upoštevanje načela enakosti spolov pri pripravi proračuna na ravni EU, zlasti v strukturnih skladih v okviru možnosti deljenega sistema upravljanja v novem obdobju.

3.2. Koordinacija instrumentov

3.2.1. Strukturni skladi in Kohezijski sklad

Leta 2006, pred zadnjo širitvijo na Romunijo in Bolgarijo 1. januarja 2007, ko je 25 držav članic koristilo pomoč iz strukturnih skladov, je 13 držav članic imelo koristi tudi od Kohezijskega sklada, ki podpira manj uspešne države.

Dejavnosti strukturnih skladov so bile med seboj in glede na Kohezijski sklad (zlasti ESRR) skrbno koordinirane, da bi se izognili podvajanju pri podprtih projektih.

3.2.2. Strukturni skladi in EIB/EIF

Leta 2006 je začel delovati Jaspers („Joint Assistance in Supporting Projects in European Regions“ – „Skupna pomoč pri podpori projektov v evropskih regijah“), nova shema tehnične pomoči v podporo novim državam članicam pri pripravi večjih projektov. Akcijski načrti (delovni programi) so bili za leto 2006 dogovorjeni z enajstimi od dvanajstih držav upravičenk.

Komisija in skupina EIB sta se tudi dogovorili za objavo skupne pobude – Jeremie („Joint European Resources for Micro to Medium Enterprises“– Skupna evropska sredstva za mikro in srednja podjetja) – za olajšanje dostopa do financiranja za MSP ter za razvoj mikroposojil za naslednje programsko obdobje.

Drugo pobudo, Jessica („Joint European Support for Sustainable Investment in City Areas“ – Skupna evropska podpora za trajnostne naložbe v mestna območja), sta vzpostavila EIB in Razvojna banka Sveta Evrope, da bi z uporabo strukturnih skladov podpirali trajnostne naložbe v mestna območja in razvoj mest v EU. V okviru pobude Jessica lahko organi za upravljanje v državah članicah nekaj njim dodeljenih sredstev strukturnih skladov uporabijo za naložbe v sklade za razvoj mestnih območij (UDF) in znova uporabijo ta sredstva za nadaljnje naložbe v mestna območja.

JEREMIE in JESSICA predstavljata kulturno novost za kohezijsko politiko s tem, da sta manj odvisni od subvencij in bolj uporabljata oblike vračljive pomoči.

4. OCENE

Leta 2006 je Komisija izvedla strateške in tematske ocene v podporo odločanju v okviru kohezijske politike. Poleg tega so njena zbirna poročila analizirala kakovost in rezultate ocen, ki so jih izvedle države članice. Druga pomembna naloga Komisije je bila zagotovitev metodoloških navodil in organizacija izmenjave izkušenj.

5. KONTROLE

5.1. ESRR

Za programsko obdobje 1994–1999 so bile izvedene zaključne revizije na vzorcu 56 programov, ki zajemajo vso EU-15. Delo je leta 2006 vključevalo dokončanje spremljanja popravnih učinkov vseh revizij, sprejetje končnih stališč glede popravkov, ki jih je treba sprejeti, in po potrebi začetek finančnih popravnih postopkov.

Za obdobje 2000–2006 je revizijsko delo, opravljeno leta 2006, sestavljalo 85 misij na kraju samem, ki so zajemale sistemske revizije in preizkušanje podatkov glede 332 dejavnosti. Opravljeno revizijsko delo je znatno zvišalo raven varnosti delovanja sistemov v državah članicah in v nekaterih primerih doseglo pomembne izboljšave pri izvajanju akcijskih načrtov.

Ob koncu leta 2006 je bilo za EU-15 opravljenih 125 revizijskih misij, ki so zajele 62 programov ali 22,1 % splošnih programov in pobude URBAN ter 52,6 % razpoložljivih sredstev ESRR. Za EU-10 je bilo ob koncu leta 2006 opravljenih 28 revizijskih misij, kar predstavlja revizije 9 programov ali 45 % splošnih programov in 65,5 % odobrenih prispevkov ESRR.

Kar zadeva INTERREG, je bilo leta 2006 revidiranih 5 programov, kar predstavlja 28 % obveznosti ESRR.

5.2. ESS

V letu 2006 je Komisija organizirala 69 revizijskih misij: 53 sistemskih revizijskih misij za obdobje 2000–2006 in še 16 zaključnih revizij za obdobje 1994–1999.

Od skupaj 337 programov Evropskega socialnega sklada jih je Komisija zajela 123, s poudarkom na tistih, ki so bili ocenjeni kot programi z visokim tveganjem. Skupaj je bilo v letu 2006 revidiranih 34 programov, ocenjenih kot programi z visokim tveganjem, vključno z 10 novimi programi. Obiskane so bile vse države članice razen Luksemburga. V petih državah članicah so bile opravljene naknadne revizije.

Leta 2006 je bilo odobrenih 12 postopkov finančnih popravkov in 14 akcijskih načrtov.

5.3. EKUJS

V začetku leta 2006 se je zaključil načrtovani naknadni revizijski program za obdobje 1994–1999. S tem so bili revidirani programi, ki predstavljajo 32 % celotne porabe. Trenutno poteka več postopkov finančnih popravkov: leta 2006 so bila v državah članicah dvostranska srečanja v zvezi z 18 programi. Komisija je v teku leta sprejela štiri sklepe, ki zajemajo pet programov.

V teku leta je bilo za obdobje 2000–2006 (EU-25) revidiranih 21 programov, ki zajemajo 38 % načrtovanih odhodkov. Ob koncu leta 2006 je bilo revidiranih 73 od 152 programov, odobrenih za Usmerjevalni oddelek EKUJS.

5.4. FIUR

Leta 2006 je bilo za FIUR opravljenih šest pregledov na kraju samem. Tri od teh misij so bile namenjene preverjanju in spremljanju dejanskega delovanja sistemov upravljanja in nadzora za obdobje 2000–2006, v Italiji, na Poljskem in Švedskem pa so bile povezane s pregledi vzorcev.

V Franciji in na Portugalskem sta bili opravljeni še dve misiji v zvezi s sistemskima revizijama, povezanima s pregledi vzorcev z namenom preverjanja dejanskega delovanja sistemov upravljanja in nadzora za operativne programe v okviru Cilja 1.

5.5. OLAF

Leta 2006 je OLAF v državah članicah izvedel 44 misij v zvezi z ukrepi, ki se sofinancirajo iz strukturnih skladov. 30 navedenih misij je zadevalo preverjanja na kraju samem[9], 14 pa jih je bilo opravljenih v druge namene, npr. za zbiranje informacij ali za pomoč nacionalnim upravam ali sodnim organom. Med ugotovljenimi težavami so bili primeri napačnih izjav in nepravilnega izdajanja računov ter neupoštevanja pravil javnega naročanja.

V skladu z Uredbo (ES) št. 1681/94 so leta 2006 države članice Komisiji sporočile 2 988 primerov nepravilnosti v višini 516 697 561 EUR, ki so vplivale na sofinancirane ukrepe v programskih obdobjih 1994–1999 in 2000–2006. Število uradnih obvestil se je v primerjavi z letom 2005 rahlo znižalo, najbrž zaradi sprememb, ki jih je uvedla Uredba (ES) št.° 2035/2005[10], in zlasti zvišanja praga za poročanje o nepravilnostih s 4 000 EUR na 10 000 EUR. Vendar so se zadevni finančni zneski povečali. Številke kažejo na večjo osveščenost držav članic in njihovo boljše poročanje v skladu z obveznostmi prava Skupnosti.

6. ODBORI ZA POMOč KOMISIJI

6.1. Odbor za razvoj in preobrazbo regij (CDCR)

Leta 2006 so bila opravljena posvetovanja s CDCR glede tehnične pomoči na pobudo ali v imenu Komisije in zaradi spremembe Uredbe Komisije (ES) št. 448/2001.

V skladu s členom 103 Uredbe (ES) št. 1083/2006 je bil ustanovljen novi Odbor za usklajevanje skladov (COCOF), ki je začel delovati 1. avgusta 2006. Z Odborom v vlogi upravljalnega odbora so bila opravljena posvetovanja o pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 ter o metodi izračuna strukturne javne porabe in enakovrednih odhodkov za namene dodatnosti.

Z Odborom v vlogi upravljalnega odbora so bila opravljena posvetovanja o seznamu regij, upravičenih v skladu s ciljem evropskega ozemeljskega sodelovanja, metodologiji analize stroškov in koristi, smernicah glede metodologije vrednotenja ter dodelitvi tehnične pomoči na pobudo ali v imenu Komisije.

6.2. Odbor ESS

Odbor je razpravljal o široki paleti zadev, ki se nanašajo na izvajanje programskega obdobja 2000–2006 ESS in na priprave za programsko obdobje 2007–2013.

Odbor je pregledal zadeve v zvezi z novimi uredbami za obdobje 2007–2013, vključno s podporo ESS izobraževanju in usposabljanju, zdravju, predvidevanju, upravljanju sprememb in prestrukturiranju, socialnim partnerjem in migrantom ter integriranju načel EQUAL.

6.3. Odbor za kmetijske strukture in razvoj podeželja (STAR)

Odbor STAR se je leta 2006 sestal dvanajstkrat in je dal pozitivno mnenje o 31 spremembah programov za razvoj podeželja iz člena 44(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1257/1999 in o šestih spremembah programov za razvoj podeželja iz člena 4 Uredbe Sveta (ES) št.°1268/1999.

6.4. Odbor za strukture v ribištvu in ribogojstvu (CSFA)

Leta 2006 so bila opravljena posvetovanja z Odborom o več vprašanjih: osnutku delovnega dokumenta o predhodni oceni za operativne programe Evropskega sklada za ribištvo; osnutku delovnega dokumenta o kazalnikih za spremljanje in oceno za operativne programe Evropskega sklada za ribištvo; osnutku Uredbe Komisije o določitvi nekaterih podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1198/2006 o Evropskem skladu za ribištvo; osnutku kodifikacije Uredbe Komisije (ES) št. 908/2000 z dne 2. maja 2000 o določitvi podrobnih pravil za izračunavanje pomoči, ki jo države članice odobrijo organizacijam proizvajalcem v sektorju za ribištvo in ribogojstvo.

[1] Uredba (ES) št. 1083/2006 (UL L 210, 31.7.2006, str. 25).

[2] Uredba (ES) št. 1080/2006 (UL L 210, 31.7.2006, str. 1).

[3] Uredba (ES) št. 1081/2006 (UL L 210, 31.7.2006, str. 12).

[4] Uredba (ES) št. 1084/2006 (UL L 210, 31.7.2006, str. 79).

[5] Uredba (ES) št. 1082/2006 (UL L 210, 31.7.2006, str. 19).

[6] Uredba Komisije (ES) št. 1828/2006 (UL L 45, 15.2.2007, str. 3).

[7] Uredba (ES) št. 1698/2005, UL L177, 21.10.2005, str. 1.

[8] „RAL“ (restes à liquider). Odprte obveznosti iz prejšnjih let.

[9] Uredba (ES) št. 2185/1996 (UL L 292, 15.10.1996, str. 2).

[10] UL L 328, 15.12.2005, str. 8.