[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 22.12.2008

COM(2008) 880 konč.

POROČILO KOMISIJE SVETU, EVROPSKEMU PARLAMENTU IN EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU

POROČILO O PROGRAMU PHARE, PREDPRISTOPNI POMOČI ZA TURČIJO, PROGRAMU CARDS IN PREHODNEM VIRU ZA LETO 2007 {SEC(2008) 3075}

Uvod

Od leta 2007 se predpristopno financiranje EU usmerja skozi enotni instrument, Instrument za predpristopno pomoč (IPA), načrtovan za zagotavljanje usmerjene pomoči državam kandidatkam in potencialnim državam kandidatkam. IPA nadomešča pet predhodnih finančnih instrumentov EU – Phare[1], ISPA[2], SAPARD[3], predpristopno pomoč za Turčijo[4] in CARDS[5].

To poročilo obravnava izvajanje programa Phare, predpristopne pomoči za Turčijo, programa CARDS in prehodnega vira[6] med letom 2007. Upoštevati je treba, da je bilo leto 2006 zadnje programsko leto za program Phare, predpristopno pomoč za Turčijo in program CARDS, zato leta 2007 v okviru teh instrumentov ni bilo uvedenih novih programov. Načrtovanje programov za leto 2007 za kandidatke in potencialne kandidatke je potekalo v okviru novega instrumenta IPA in o njem se bo poročalo v poročilu IPA za leto 2007, kakor je predvideno v Uredbi IPA 1085/2006 (člen 13(6)).

Cilji predpristopne pomoči Phare so bili: pomagati državam kandidatkam in državam pristopnicam v njihovih prizadevanjih za okrepitev njihovih javnih uprav ter institucij, da bodo učinkovito delovale znotraj Evropske unije; podpirati zbliževanje z zakonodajo Evropske skupnosti; zmanjšati potrebo po prehodnih obdobjih ter podpirati gospodarsko in socialno kohezijo (ESC).

Namen programa CARDS je bil podpreti sodelovanje držav Zahodnega Balkana (Albanije, Bosne in Hercegovine, Hrvaške, Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, Črne Gore in Srbije skupaj s Kosovom v okviru Resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov št. 1244/99) v stabilizacijsko-pridružitvenem procesu. Proces želi podpirati stabilnost v regiji in obenem tudi pospeševati hitrejše pridruževanje Evropski uniji.

To poročilo vsebuje tudi podatke o prehodnem viru za nove države članice, ki je bil uveden, da bi omogočil nadaljevanje podpore institucionalnemu razvoju z namenom krepiti ter utrditi institucionalno in upravno zmogljivost za izvajanje pravnega reda Skupnosti.

1. PREGLED LETA

1.1. Glavne točke razvoja v procesu širitve leta 2007

Leta 2007 je bil dosežen napredek na podlagi obnovljenega soglasja o širitvi, kakor je bilo opredeljeno na zasedanju Evropskega sveta decembra 2006. Leto 2007 se je začelo s pristopom Bolgarije in Romunije. Tega leta se je zgodilo tudi več pomembnih dogodkov v Turčiji in na Zahodnem Balkanu: napredek v pristopnih pogajanjih in stabilizacijsko-pridružitvenem procesu, pogovori o statusu Kosova ter uvedba novega instrumenta za predpristopno pomoč IPA.

Komisija je 6. novembra 2007 predstavila svoj letni strateški dokument skupaj s poročili o napredku držav in predlogi za partnerstvo za pristop ali evropsko partnerstvo za kandidatke in potencialne kandidatke[7] ter Kosovo. Strateški dokument Komisije je potrdil načela in cilje strategije širitve. Dokument je opozoril na številne pomembne izzive v zadevnih državah. V njem je navedeno, da bo že od začetne faze večji poudarek namenjen osnovnim vprašanjem upravljanja, vključno z institucionalnim razvojem, reformo pravosodja in upravno reformo ter preprečevanjem organiziranega kriminala in korupcije. Ta pristop je v skladu s priporočili, ki izhajajo iz notranje ocene Generalnega direktorata za širitev o reformi javne uprave v državah širitve.

Pristopna pogajanja s Hrvaško in Turčijo so še naprej napredovala. Za Hrvaško je bilo do decembra 2007 odprtih šestnajst poglavij, dve izmed njih sta bili začasno zaprti. Za Turčijo je bilo odprtih šest poglavij, eno izmed njih je bilo zaprto. V skladu s sklepi Sveta iz decembra 2006 obstaja osem poglavij pogajanj, ki ne bodo odprta, dokler Turčija ne bo izvajala dodatnega protokola k pridružitvenemu sporazumu. Generalni direktorat za širitev je spremljal izvajanje pridružitvenega sporazuma s Turčijo in stabilizacijsko-pridružitvenih sporazumov s Hrvaško in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo. Nobena od treh držav ni dosegla zadostnega napredka pri izpolnjevanju opredeljenih prednostnih nalog.

Leta 2007 je bil dosežen napredek pri sklepanju stabilizacijsko-pridružitvenih sporazumov z državami Zahodnega Balkana. Albanija je nadaljevala izvajanje svojega začasnega sporazuma. Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum s Črno Goro je bil podpisan oktobra 2007. Pogajanja o stabilizacijsko-pridružitvenem sporazumu s Srbijo so se nadaljevala junija 2007 in privedla do parafiranja stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma novembra. Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum z Bosno in Hercegovino je bil parafiran decembra. Za podpis navedenih stabilizacijsko-pridružitvenih sporazumov so morali biti izpolnjeni ustrezni pogoji.

Kar zadeva Zahodni Balkan, je Komisija še naprej spodbujala stabilizacijsko-pridružitveni proces in usklajevala izvajanje solunske agende. Do konca leta 2007 so bili sklenjeni sporazumi o poenostavitvi vizumskih postopkov in ponovnem sprejemu z Albanijo, Bosno in Hercegovino, Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, Črno Goro in Srbijo. V strateškem dokumentu je bil napovedan začetek dialoga o pogojih za potovanje brez vizumov in zagotavljanju dodatnih štipendij za visokošolsko izobraževanje študentov iz te regije.

Pogovori o statusu Kosova pod pokroviteljstvom posebnega odposlanca generalnega sekretarja Združenih narodov, Mattija Ahtisaarija, so se zaključili leta 2007, vendar končen sporazum o statusu ni bil dosežen. Poznejši neposredni pogovori o statusu Kosova med obema stranema, v katerih je posredovala trojka EU, ZDA in Rusije, niso prinesli dogovora. EU, vključno s Komisijo, je še naprej zagotavljala svetovanje in podporo temu procesu in reformam na Kosovu.

Na majskem vrhu Procesa sodelovanja v Jugovzhodni Evropi (SEECP) v Zagrebu je bila sprejeta odločitev, da bi morale države iz regije prevzeti odgovornost za proces regionalnega sodelovanja. Ker je pakt stabilnosti svojo nalogo večinoma opravil, ga bo nadomestil novi Svet za regionalno sodelovanje (RCC), povezan s SEECP. Imenovan je bil generalni sekretar Sveta za regionalno sodelovanje, za sedež njegovega sekretariata pa je bilo določeno Sarajevo. Julija je začel veljati nov Srednjeevropski sporazum o prosti trgovini (CEFTA).

Obveščanje o širitvi je ostalo prednostna naloga. Dejavnosti ob tretji obletnici širitve EU-10 1. maja so zajemale: posebni del spletne strani EUROPA, ki je bil namenjen študijam primerov, rubriki o dejstvih in podatkih ter galeriji slik; avdiovizualno gradivo programa „Evropa prek satelita“; obiske novinarjev v treh novih državah članicah ter vrsto seminarjev, organiziranih v sodelovanju z gospodarskimi zbornicami v sedmih državah članicah.

Še več, Komisija je leta 2007 začela delo v zvezi z novim mehanizmom za spodbujanje razvoja civilne družbe, ki bo osredotočen na tri področja ukrepanja: (i) podporo lokalnim civilnim pobudam in krepitvi zmogljivosti; (ii) program dialoga za povezovanje ljudi, ki vsem zainteresiranim stranem omogoča seznanjanje s politikami, institucijami in organi EU ter (iii) podporo ukrepom (mednarodnih) partnerstev.

1.2. Glavni sklepi zasedanja Evropskega sveta leta 2007

Svet za splošne zadeve in zunanje odnose je na zasedanju decembra 2007 pozdravil strategijo širitve z naslednjimi sklepi:

„Svet v skladu s strategijo širitve, o kateri se je Evropski svet dogovoril decembra 2006, in sklepi Sveta z dne 11. decembra 2006 pozdravlja sporočilo Komisije z dne 6. novembra o strategiji širitve in glavnih izzivih v letih 2007–2008 ter se seznanja z analizo in priporočili v tem sporočilu. Obnovljeno soglasje glede širitve, ki temelji na utrjevanju obveznosti, pravičnem in strogem pogojevanju, boljšem obveščanju ter sposobnostjo Unije, da sprejme nove članice, še vedno tvori osnovo strategije širitve EU. Z večjo kakovostjo procesa širitve bo zagotovljeno, da bo širitev še naprej spodbujala mir, demokracijo in stabilnost po vsej celini in zagotavljala dejanske koristi v smislu povečane trgovine, naložb in gospodarske rasti.

Naslednje leto bo prelomno glede nadaljnjega utrjevanja in izvajanja strategije širitve EU ter podpore procesu tranzicije na Zahodnem Balkanu. Svet opozarja na različne predloge glede tega vprašanja in na dejstvo, da je prihodnost Zahodnega Balkana v Evropski uniji. Glede na navedeno je dosledno izvajanje obnovljenega soglasja sedaj bolj pomembno kot kdaj koli prej.

Svet ponovno poudarja, da je hitrost pogajanj odvisna zlasti od napredka, ki so ga države, s katerimi potekajo pogajanja, dosegle pri obravnavanju meril za odprtje in zaprtje poglavij, kot tudi izpolnjevanje zahtev iz pogajalskih okvirov, vključno z izpolnjevanjem obveznosti partnerstva za pristop, ki se trenutno revidira, vsaka država kandidatka pa bo obravnavana glede na lastne dosežke. Svet opozarja, da se bodo v skladu s pogajalskimi okviri tista poglavja, za katera so se zaključile tehnične priprave, odprla na podlagi uveljavljenih postopkov. V zvezi s tem Svet z zanimanjem pričakuje medvladni konferenci, ki bosta v nadaljevanju tega meseca potekali s Turčijo in Hrvaško. Bistvenega pomena je tudi, da politika širitve obdrži pravično in strogo pogojevanje v vseh fazah pogajanj. V zvezi s tem Svet pozdravlja namero Komisije, da nadaljuje izboljšave procesa širitve, ki že v začetni fazi vključujejo reševanje ključnih prednostnih nalog na področju javne uprave, reforme pravosodja ter boja proti korupciji, in sicer z dosledno uporabo meril in študij vplivov ter večjo preglednostjo procesa. To bo bistvenega pomena za zagotavljanje široke in trajne javne podpore procesu širitve.“

Naslednji Evropski svet je nato na zasedanju decembra 2007 potrdil naslednje sklepe:

„Evropski svet se seznanja s sporočilom Komisije o strategiji širitve in potrjuje sklepe Sveta za splošne zadeve in zunanje odnose z dne 10. decembra.“

2. NAčRTOVANJE IN IZVAJANJE PROGRAMOV: SPLOšNI PREGLED

2.1. Phare, predpristopna pomoč za Turčijo in CARDS

Z uvedbo instrumenta IPA januarja 2007 v okviru programa Phare, predpristopne pomoči za Turčijo in programa CARDS leta 2007 ni bilo novih zavez. Poudarek je bil dan izvajanju programov iz prejšnjih let, vključno z zmanjševanjem zaostankov, kadar je to bilo potrebno.

Podrobne informacije o programu Phare, predpristopni finančni pomoči za Turčijo in programu CARDS so navedene v Prilogi – del I: oddelek Države – k temu poročilu.

2.2. Prehodni vir

Prehodni vir za Bolgarijo in Romunijo je bil s členom 31 Akta o pristopu uveden za financiranje različnih ukrepov izgradnje institucij, ki obravnavajo stalno potrebo po krepitvi institucionalne zmogljivosti na določenih področjih, in sicer z ukrepi, ki jih ni mogoče financirati v okviru strukturnih skladov ali sklada za razvoj podeželja. Prehodni vir tako pomeni podaljšanje pomoči, zagotovljene pred pristopom v okviru programa Phare. Izvajanje pomoči EU, ki je na voljo v okviru prehodnega vira, se upravlja v skladu z Memorandumom o soglasju glede izvajanja prehodnega vira, ki so ga bolgarski organi in Evropska komisija podpisali 21. junija 2007, romunski organi in Evropska komisija pa 5. septembra 2007.

Zneski, dodeljeni nacionalnim programom za prehodni vir za leto 2007, so:

Bolgarija | 31,5 milijona EUR |

Romunija | 46,5 milijona EUR |

Med letom 2007 je deset novih držav članic (Ciper, Češka, Estonija, Latvija, Litva, Madžarska, Malta, Poljska, Slovaška in Slovenija), ki so imele od leta 2004 korist od posebnega prehodnega vira za izgradnjo institucij (oblikovanega s členom 34 Akta o pristopu), nadaljevalo pridobivanje novih projektov v okviru programov prehodnega vira za leti 2005 in 2006 ter njihovo izvajanje v programih prehodnega vira za leta 2004, 2005 in 2006. To poročilo zajema končno leto pridobivanja projektov v okviru programa prehodnega vira za teh deset novih držav.

2.3. Na poti k razširjenemu decentraliziranemu sistemu izvajanja (EDIS)

Cilj Komisije je omogočiti državam, prejemnicam predpristopne pomoči Phare, da upravljajo sredstva Skupnosti v okviru sistema EDIS in pred pristopom pridobijo zadostne praktične izkušnje pri upravljanju popolnoma decentraliziranega sistema ter se tako pripravijo na učinkovito upravljanje sredstev iz strukturnih skladov po pristopu (v okolju deljenega upravljanja). Komisija bo dovolila izvajalskim agencijam, da delujejo v okviru EDIS, ko bodo te dokazale, da imajo ustrezna sredstva, strukture in sisteme za učinkovito in pravočasno upravljanje pomoči Skupnosti.

Vseh deset novih držav članic, ki so pristopile k EU leta 2004, je svoje programe izvajalo v okviru sistema EDIS od leta 2005.

Kar zadeva program Phare in prehodni vir za obdobje po pristopu, je Bolgarija od julija 2007 delovala v okviru razširjenega decentraliziranega sistema izvajanja (EDIS). To pomeni, da za dodelitev in izvajanje pomoči od takrat naprej vso odgovornost nosijo bolgarski organi. Pomoč, ki jo je še treba dodeliti (okoli 700 milijonov EUR), upravljajo štiri akreditirane izvajalske agencije[8].

Čeprav je bil sistem kot tak vzpostavljen in akreditiran na podlagi obveznosti, ki so jih prevzeli bolgarski organi, pomanjkljivosti pri dejanskem izvajanju pomoči in ravnanju z njo leta 2007 še niso bile odpravljene. Komisija je ukrepala z namenom zagotoviti, da ustrezni bolgarski organi slabostim, na katere je opozorila v akreditaciji, namenjajo zadostno pozornost[9].

Tudi Romunija je od začetka leta 2007 delovala v okviru sistema EDIS, kar pomeni, da nosi vso odgovornost za razpise in za izvajanje programov finančne pomoči. Akreditirane izvajalske agencije[10] upravljajo več kot 1,3 milijarde EUR, namenjene programom Phare 2004/2005, ki se izvajajo, in sklepanje pogodb v okviru programa Phare 2006 ter nadaljnjo pomoč po pristopu v okviru prehodnega vira.

V prvem letu delovanja je tudi romunski sistem pokazal nekaj pomanjkljivosti, saj obvezni pogoji za njegovo pravilno delovanje niso bili povsem izpolnjeni. Komisija je izrazila nekatere pomisleke glede usposobljenosti romunskih agencij za zagotavljanje smotrnega upravljanja sredstev EU in odločila, da bo od pristojnih organov zahtevala, da obravnavajo ostale pomanjkljivosti in zagotovijo dokaze, da je bil dosežen napredek pri zagotavljanju, da se predpristopni programi izvajajo v okviru smotrnega razširjenega decentraliziranega sistema izvajanja.

Da bi rešili ostala ključna vprašanja, so organi izvedli znatne ukrepe. V okviru predpristopnega programa Phare za leto 2005 je Romunija dosegla zelo visoko stopnjo črpanja sredstev. Obstajajo dokazi o prizadevanjih za primerno upravljanje predpristopnih pomoči in pomoči po pristopu, za katere je še treba skleniti pogodbe.

Komisija podrobno spremlja delovanje sistema, saj je zmogljivosti agencij, ki upravljajo sklade, še vedno treba okrepiti, veljavne postopke pa je treba učinkovito uporabiti, da bi zagotovili pravočasno in učinkovito izvajanje projektov ter doseganje rezultatov.

Kar zadeva Zahodni Balkan, samo Hrvaška izvaja programe v okviru decentraliziranega sistema izvajanja (DIS). Komisija se je odločila, da 7. februarja 2006 poveri upravljanje programov Phare in CARDS hrvaškim institucijam pod pristojnostjo nacionalnega odredbodajalca, medtem ko je ohranila obveznost predhodnega nadzora izvedbe vsakega razpisa in sklepanja pogodb. Naknadna revizija DIS, ki jo je leta 2006 opravil GD za širitev, je opozorila na več pomanjkljivosti upravljanja, katerih posledica so nizka stopnja črpanja sredstev in potreba po izboljšanju upravnih zmogljivosti. S tem v zvezi se je GD za širitev decembra 2007 odločil, da začasno zadrži izvajanje pogodb v okviru nacionalnega programa Phare za 2006, dokler ne bo Komisija zadovoljna z izboljšavami, ki jih bo presojala v okviru meril uspešnosti.

V začetku junija 2007 je bilo dokončano zelo kritično poročilo o naknadni reviziji delovanja sistema DIS v Turčiji. S povečanjem števila osebja Osrednje finančne in pogodbene enote (CFCU) ter sprejetjem zakonodaje, ki bi okrepila CFCU, bi predvideno začasno zadržanje sistema DIS lahko preprečili. Druge kritične pomanjkljivosti, ki jih mora Turčija nujno obravnavati s pomočjo akcijskega načrta, zadevajo nezadosten nadzor resornih ministrstev, ki ga izvaja odredbodajalec programa, pomanjkljiva praksa reševanja nepravilnosti, podstandardni nadzor kakovosti, ki ga izvaja odredbodajalec programa, ter prepozno izvajanje javnega naročanja in oddaje naročil. V drugi polovici leta 2007 je bil dosežen znaten napredek pri krepitvi sistema DIS, vključno s pospešitvijo sklepanja pogodb, okrepitvijo CFCU in uveljavitvijo pooblastil odredbodajalca programa nad strukturami višjih programskih uradnikov na resornih ministrstvih.

2.4. Usklajevanje predpristopne pomoči Skupnosti

- Program SAPARD[11] je namenjen pomoči državam kandidatkam pri reševanju težav strukturnega prilagajanja v njihovih kmetijskih sektorjih in na podeželju ter izvajanju pravnega reda Skupnosti, ki zadeva skupno kmetijsko politiko (CAP) in s tem povezano zakonodajo.

- Instrument ISPA[12] je namenjen predvsem usklajevanju držav prosilk z infrastrukturnimi standardi Skupnosti. Financira pomembno okoljsko in prometno infrastrukturo.

Usklajevanje med različnimi predpristopnimi instrumenti je bilo izvedeno na stopnji načrtovanja programov. Zadnje načrtovanje programov v okviru instrumentov SAPARD in ISPA je bilo izvedeno leta 2006. Z letom 2007 je instrument IPA nadomestil vse prejšnje predpristopne instrumente.

3. SODELOVANJE Z EIB IN MEDNARODNIMI FINANčNIMI INSTITUCIJAMI

Sodelovanje z Evropsko investicijsko banko (EIB) in drugimi mednarodnimi finančnimi institucijami, zlasti Evropsko banko za obnovo in razvoj (EBRD) in Razvojno banko Sveta Evrope (CEB) v sodelovanju s Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW), poteka v okviru spremenjenega memoranduma o soglasju med Evropsko komisijo in sodelujočimi mednarodnimi finančnimi institucijami z dne 26. aprila 2006 za države širitve.

Izvajanje horizontalnih programov nudi veliko možnosti za sodelovanje z mednarodnimi finančnimi institucijami, tako da v povezavi s pomočmi EU dovoljuje podaljševanje rokov posojil mednarodnih finančnih institucij. Ti horizontalni programi dopolnjujejo naložbene projekte, financirane iz nacionalnih programov.

Razvite so bile naslednje štiri vrste programov:

Program pomoči MSP (PPMSP) je namenjen krepitvi zmogljivosti finančnih posrednikov (tj. bank, lizinških družb) v državah upravičenkah za razširitev in ohranjanje njihovih dejavnosti pri financiranju MSP. Projekti programa pomoči MSP vključujejo zagotavljanje posojil, jamstev za posojila in zakupa za lokalne finančne posrednike v kombinaciji z nepovratnimi finančnimi spodbudami. Finančni posredniki v zameno dajejo v zakup ali najem posameznim mikropodjetjem ali MSP. Od leta 2005 so države upravičenke le Bolgarija, Hrvaška, Romunija in Turčija. Konec decembra 2007 je skupni znesek spodbud EU, namenjenih projektom, znašal 300 milijonov EUR.

Mehanizem pomoči občinam (MFF) je namenjen spodbujanju lokalnih finančnih posrednikov, da nudijo posojila občinam. Mehanizem programa je podoben mehanizmu programa pomoči MSP. Leta 2007 sta bila razvoj novih projektov in sklepanje pogodb zanje počasnejša od predvidenih zaradi visokih upravnih stroškov, zamud pri zakonodajnih reformah v nekaterih državah in neizkušenosti občin pri pripravi posojilnih dokumentov. Konec decembra 2007 je skupni znesek spodbud EU, dodeljen projektom, znašal 60 milijonov EUR.

Na zahtevo Evropskega sveta na zasedanju v Nici leta 2002 sta EIB in Komisija ustanovili Mehanizem za komunalno infrastrukturo (MIF). Cilj MIF je prispevati k družbenemu in gospodarskemu razvoju obmejnih regij držav članic EU-15. V ta namen MIF združuje posojila iz virov EIB z nepovratno pomočjo programa Phare, da bi pospešil vlaganja v malo komunalno infrastrukturo. Do konca leta 2007 so bila sredstva v okviru programa Phare namenjena 24 občinskim projektom.

Leta 2006 je bil za reševanje vprašanja podnebnih sprememb uveden Finančni mehanizem za energetsko učinkovitost (EEFF). Namenjen je spodbujanju vlaganj v energetsko učinkovitost vseh vrst stavb in industrijskega sektorja, tako da daje končnim posojilojemalcem na voljo ustrezno financiranje. Končni rezultat programa bodo energetski prihranki in znatno zmanjšanje emisij CO2.

Finančni mehanizem za energetsko učinkovitost (EEFF) združuje kreditne linije mednarodnih finančnih institucij, ki so na voljo finančnim posrednikom, s spodbudami za izboljšanje cenovne učinkovitosti in večjo privlačnost energetskih vlaganj ter pristojbinami v korist lokalnih finančnih posrednikov, da bi jih spodbudil k dajanju posojil za večjo energetsko učinkovitost. Finančni mehanizem za energetsko učinkovitost (EEFF) se je začel izvajati aprila 2007, do decembra pa so bili odobreni prvi projekti, pri katerih je bila skupna višina spodbud 13,65 milijona EUR.

4. SPREMLJANJE IN OCENJEVANJE

Ti dejavnosti sta v prvi vrsti namenjeni spremljanju in ocenjevanju finančne podpore državam upravičenkam pri doseganju predpristopnih ciljev z ocenjevanjem izvedbe programa in povzetkom pridobljenih izkušenj. Drugič, zagotavlja pregled nad gospodarno in utemeljeno porabo predpristopnih sredstev. Tretji cilj je podpora razvoju zmogljivosti za spremljanje in ocenjevanje na lokalni ravni v državah upravičenkah, in sicer za učinkovitejše upravljanje predpristopne pomoči in nadzor nad njo.

4.1. Spremljanje in vmesno ocenjevanje

Leta 2007 je bilo v okviru sheme vmesnega ocenjevanja (IE) za Turčijo izdelano izčrpno poročilo o ocenjevanju Turčije (TPAER), poleg tega pa še dve sektorski vmesni ocenjevalni poročili.

Na Hrvaškem je bila shema vmesnega ocenjevanja (IE) uvedena leta 2007, osredotoča pa se na program Phare. Poleg tega je bilo leta 2007 za program CARDS na Hrvaškem dokončano ad hoc ocenjevanje.

Posebni vmesni rezultati ocenjevanja so opisani nadalje v delu II.3 v Prilogi.

4.2. Naknadno ocenjevanje

O ugotovitvah, zaključkih in priporočilih obsežnega naknadnega ocenjevanja programa Phare se je na seminarju o ocenjevanju aprila 2007 razpravljalo z zadevnimi zainteresiranimi stranmi, vključno z državami upravičenkami. Ugotovitvam poročila o naknadnem ocenjevanju reforme javne uprave je bil namenjen poseben seminar.

Posamezni rezultati ocenjevanja so opisani v delu II.3.

5. DRUGE DEJAVNOSTI

Službe Komisije so za izboljšanje kakovosti programov za leto 2007 in za izboljšanje zmogljivosti za spremljanje in ocenjevanje na lokalni ravni izvedle številne druge dejavnosti ocenjevanja. Posamezni ukrepi so opisani v delu II.3.

[1] PHARE, Uredba Sveta (EGS) št. 3906/89 z dne 18. decembra 1989.

[2] Instrument strukturne politike v predpristopnem obdobju (Uredba Sveta (ES) št. 1267/1999 z dne 21. junija 1999).

[3] Posebni pristopni program za kmetijstvo in razvoj podeželja (Uredba Sveta (ES) št. 1268/1999 z dne 21. junija 1999).

[4] Uredba Sveta (ES) št. 2500/2001 z dne 17. decembra 2001.

[5] Pomoč Skupnosti za obnovo, razvoj in stabilizacijo (Uredba Sveta (ES) št. 2666/2000 z dne 5. decembra 2000).

[6] Člen 31 Pristopne pogodbe Bolgarije in Romunije.

[7] Kandidatke: Hrvaška, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija in Turčija.Potencialne kandidatke: Albanija, Bosna in Hercegovina, Črna gora, Srbija, Kosovo (kot je opredeljeno v Resoluciji Varnostnega sveta ZN 1244).

[8] CFCU, Ministrstvo za regionalni razvoj in javna dela, Ministrstvo za delo in socialno politiko, Ministrstvo za gospodarstvo in energetiko.

[9] Poročilo o dejavnostih za leto 2007 je izrazilo zadržek glede možnih nepravilnosti pri upravljanju sredstev programa Phare v okviru razširjenega decentraliziranega upravljanja dveh bolgarskih izvajalskih agencij (Osrednje finančne in pogodbene enote ter Ministrstva za regionalni razvoj in javna dela). 23. julija 2008 sta bili začasno preklicani akreditaciji dveh izvajalskih agencij, glej COM(2008) 496.

[10] CFCU, Ministrstvo za evropsko povezovanje, Ministrstvo za delo.

[11] Za splošne informacije o programu SAPARD se sklicujemo na spletne strani GD za kmetijstvo.

[12] Za splošne informacije o programu ISPA se sklicujemo na spletne strani GD za regionalno politiko.