SL    SL SL 
SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 28. 10. 2009 
SEC(2009) 1437 
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
 
POVZETEK OCENE U ČINKA  
 
 
Spremni dokument 
 
SPOROČILA KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU 
EKONOMSKO-SOCIALNEMU OD BORU IN ODBORU REGIJ 
 
Kako digitalno dividendo pretvoriti v družbeno korist in gospodarsko rast 
 
ter  
 
PRIPORO ČILA KOMISIJE 
 
Olajšanje sprostitve digitaln e dividende v Evropski uniji 
  
{COM(2009) 586 kon č.} 
{C(2009) 8287 kon č.} 
{SEC(2009) 1436} 
 
 
SL 2   SL POVZETEK OCENE U ČINKA 
Digitalna dividenda, tj. radiofrekven čni spekter, ki se je sprostil s prehodom prizemnega 
televizijskega prenosa z analognega na digitaln i format (t.i. digitaln a prizemna televizija 
(DTT)), predstavlja velik del visokokakovostnih radijskih frekvenc, ki so na voljo v vseh 
državah članicah. Usklajen pristop k digitalni di videndi lahko prispeva k doseganju dveh 
pomembnih ciljev politike EU, in sicer: 
1. zagotoviti, da bo v Evropi na voljo dovolj spektra, da se reši vprašanje dostopa 
do širokopasovnih storitev na podeželju  (kjer je brezži čna infrastruktura pogosto 
edina možna rešitev), ter da se zmanjša širokopasovna vrzel , ki nastaja zaradi 
pomanjkanja takih storitev;  
2. ter hkrati pove čati povpre čno učinkovitost televizijskih oddajnih infrastruktur ter 
tako pripraviti vse potrebno za ra zvoj prizemne radiodifuzije (tj. televizije visoke 
razločljivosti) v prihodnosti . To bo državam članicam olajšalo izvrševanje 
pristojnosti na podro čju avdiovizualne politike. 
1. OPREDELITEV PROBLEMA  
Brez ustreznega usklajevanja med državami članicami bodo morebitne družbene in 
gospodarske prednosti digitalne dividende bistveno manjše.  
1.1. Neskladnost nacionalnih pristopov bi zmanjšala uporabnost spektra zaradi 
učinkov motenja 
Uporaba istega spektra za brezži čne storitve, ki imajo popolnoma razli čne tehnične lastnosti, 
npr. tradicionalna radiodifuzija z visokimi mo čmi ter brezži čne širokopasovne storitev z 
nizkimi do srednjimi mo čmi, je tehni čno neučinkovita. Poleg tega ima takšna uporaba 
čezmejne u činke, saj lahko preostale motnje v tem delu spektra potujejo tudi do 100 
kilometrov. 
1.2. Zaradi pomanjkanja usklajenosti na ravni EU države članice digitalne 
dividende ne bodo mogle do deliti za uporabe z najve čjim družbenim in 
gospodarskim u činkom 
Brez usklajenega pristopa, ki bo čim bolj zmanjšal negativni u činek motenj v EU, bi 
nacionalni organi za spekter morda dali prednost digitalni prizemni televiziji, čeprav bi lahko 
– z ustreznim usklajevanjem – dovolili druge uporabe z ve čjimi splošnimi koristmi. 
1.3. Pomanjkanje ekonomij obsega in vs eevropska pokritost storitev lahko 
škodujeta evropskemu gospodarstvu in zavreta naložbe 
Skoraj vse predvidene more bitne uporabe digitalne divide nde so odvisne od možnosti 
ustvarjanja kriti čne mase in ekonomij obsega.  V študiji, ki jo je opr avila Komisija, je bilo 
ugotovljeno, da proizvajalci opreme za mob ilne telekomunikacije za naložbe v nove 
proizvodne linije četrte generacije mobilne komunik acijske opreme predpostavljajo 
potencialni trg z najmanj 100 milijoni preb ivalcev. Ekonomije obsega so prav tako 
pomembne, saj zagotavljajo uspešno uvedbo novejših  generacij prenosne opreme in omrežij. 
SL 3   SL 1.4. Nevarnost prekinitve pomembnih storitev, ki že uporabljajo del pasu UHF, kjer 
je na voljo spekter digitalne dividende 
Obstoječi brezžični mikrofoni in podobne aplikacije upora bljajo v pasu UHF posebne 
frekvence (t.i. „spektrski medprostor“ al i „bele lise“). Te storitve so za dolo čene sektorje 
nepogrešljive, zlasti za radiod ifuzijo in organiziranje dogodkov. Brez usklajevanja na ravni 
EU obstaja nevarnost, da za te pomembne  uporabe v prihodnosti ne bo frekvenc, ki bi 
zagotavljale njihovo nadaljnje delovanje. Iz števila naprav v uporabi (štiri do pet milijonov v 
EU1) je razvidno, da gre za element notranjega trga. 
1.5. Velik del koristi bi se la hko brez ustreznega usklaje vanja s tretjimi državami 
izničil  
Čezmejno motenje iz držav, ki niso članice EU, lahko onemogo či delovanje dolo čenih 
storitev v velikih geografskih obmo čjih EU. Nasprotno pa lahko to onemogo či tudi uvedbo na 
nacionalni ravni, saj vseh obmo čij ni možno pokriti. Pogajanja o frekvencah digitalne 
dividende med državami članicami in tretjimi državami potekajo na dvostranski ravni v 
okviru mehanizmov ITU. Po poro čilih sodeč so se pogosto izkazala za neuspešna. Skupen 
pristop bi omogo čil, da bi se v vsej EU uvedla ista st rategija, okrepil pa bi tudi položaj 
Skupnosti in držav članic v pogajanjih s tretjimi državami. 
2. ANALIZA SUBSIDIARNOSTI  
Večine težav, povezanih z uporabo di gitalne dividende, ni mogo če odpraviti uspešno samo z 
ukrepi posameznih držav članic, saj radijsko oddajanje sega  prek meja. Zato  bi lahko ukrepi 
določene države članice mo čno vplivali na intere se drugih držav članic. Poleg tega je iz 
velikega deleža mobilne opreme, ki lahko uporablja ta spekter, razvidno, da gre za element notranjega trga. 
Ukrepi na ravni Skupnosti bi v prim erjavi z ukrepi posameznih držav članic zagotovili jasne 
koristi. Glavna podro čja morebitne dodatne vrednosti za EU so: 
• vodilni položaj (usk lajene ukrepe na ravni EU bodo sosedn je države prevzele prej kot pa 
ukrepe posameznih držav članic, kar lahko zagotovi tudi ve čjo razpoložljivost spektra v 
sami EU), 
• učinkovitejša raba spektra in ekono mij obsega (v primeru skupnega na črta za frekven čne 
pasove), 
• splošne koristi, ki jih prinaša širitev notranjega trga (vklju čno z medobratovalnostjo in 
gostovanjem v tujih omrežjih v primeru upor abe na masovnem trgu, npr. širokopasovnih 
storitev). 
                                                
 
1 Vir: APWPT. 
SL 4   SL 3. CILJI 
Prvi cilj je čim bolj pove čati koristi digitalne dividende in  ukrepati dovolj hitro, da se prepre či 
razdrobljenost nacionalnih zakonod aj, ki bi ovirala vzpostavitev enotnega trga storitev in 
opreme v prihodnosti. 
Drugič, ta pobuda naj bi zagotovi la zadostno skladnost naciona lnih pristopov in spodbujala 
odpravljanje razlik ter s te m tudi inovacije in dolgoro čne prednosti potrošnikov, okrepila 
enotni trg in pove čala konkuren čnost EU. 
Tretjič, ukrepi Komisije naj bi ok repili predhodna prizadevanja ve č držav članic, da se podpas 
790−862 MHz odpre za nove storitve, npr. brezži čne širokopasovne storitve, ter da se prepre či 
razdrobljenost notranjega trga (tj. da razli čne države članice uvedejo razli čne tehnične in 
funkcijske omejitve). 
4. MOŽNOSTI POLITIKE  
Sporočilo, ki ga v nekaterih pogledih dopolnjuje priporo čilo, vsebuje predl oge za štiri glavna 
področja: 
– pravočasen izklop analogne prizemne televizije  kot pogoj za izrabo digitalne dividende, 
– usklajevanje ukrepov držav članic za zagotavljanje enot nega pristopa za podpas 790 −862 
MHz, 
– skupne pobude za zagotavljanje čim učinkovitejše uporabe spektra v vseh delih pasu UHF 
(470−862 MHz), 
– tehnično usklajevan je podpasu 790 −862 MHz (v okviru mehanizma iz odlo čbe o 
radiofrekven čnem spektru). 
5. OCENA U ČINKOV  
5.1. Ocena možnosti za pravo časen izklop analogne prizemne televizije  
5.1.1.  Brez nadaljnjih ukrepov EU 
Deset oziroma enajst držav članic bo do leta 2012 verjetno še naprej oddajalo analogno, 
nekatere med njimi celo do leta 2013, s čimer bodo povzro čile še dodatne zamude.  
5.1.2.  Priporočilo, da države članice sprejmejo ustrezne uk repe za izklop analognega 
signala do 1. januarja 2012  
V študiji, ki jo je opravila Komisija, je bilo ocenjeno, da bi skupna korist v primeru, če bi se 
izognili enoletni zamudi pri zagotav ljanju razpoložl jivosti podpasu 790 −862 MHz v EU 
zaradi nekaterih držav članic, znašala ve č milijard evrov trenutne neto vrednosti (najmanj 1 
milijardo EUR samo za potrošnike in dobavitelje v 15 letih2). 
                                                 
2 Ofcom UK je pod podobnimi pogoji ocenil koristi samo za Združeno kraljestvo na 100 do 400 
milijonov GBP. 
SL 5   SL Ker so se vse države članice že zavezale k digitalni televi ziji, so stroški za pospešitev 
postopka ponavadi omejeni na samo nekaj mesecev v 10 in 11 državah članicah.  
Pri tem nastajajo tudi družbeni stroški , zlasti zaradi spodbujanja prodaje pretvornikov 
analognega signala v digitalni signal pri potrošnikih, ki še ve dno uporabljajo analogno 
televizijo3. Vendar pa izklop analognega signala in pr ehod na digitalni signal v petih državah 
članicah (in v ZDA) potrjuje, da je ta družbeni vpliv omejen in se ga lahko omili s posebnimi 
subvencijami za prikrajšane skupine.  
5.1.3.  Obveznost o izklopu analognega signala do 1. januarja 2012 (predpis Skupnosti) 
Prednosti in stroški, vklju čno z družbenim vplivom, bi bili enaki kot pri pr ejšnji možnosti 
(priporočeni izklop), pri čemer tu obstaja najve čja verjetnost, da se doseže najve čje splošne 
koristi. 
5.2. Skupne pobude za zagotovitev čim učinkovitejše uporabe spektra v celotnem 
pasu UHF (470 −862 MHz) 
Ta možnost vklju čuje morebitne usklajevalne ukrepe za enostavnejšo sprostitev dodatnih 
spektrskih zmogljivosti, zlas ti spektra pod 790 MHz, s čimer bi se pove čala digitalna 
dividenda. Natan čnejši kvantitativni u činki niso bili ocenjeni, saj so ti ukrepi trenutno zgolj 
predhodni predlogi, namenjeni razpravi na ravni EU . 
5.2.1.  Brez nadaljnjih usklajevalni ukrepov EU 
Glavna korist te možnosti je, da ne povzro ča obveznih dodatnih st roškov za nadgrajevanje 
sprejemnikov ali oddajnih omrežij.  
5.2.2.  Učinek nadaljnjih usklajevalnih de javnostih v podpasu pod 790 MHz 
Opredeljena so bila podro čja, na katerih bi lahko potekal o nadaljnje usklajevanje:  
– zagotavljanje minimalnih standardov za kompre sijo in kakovost pri oddajanju v oddajnih 
omrežjih, vklju čno za nove sprejemnike DTT,  
– širša raba enofrekven čnih omrežij (SFN), 
– spodbujanje frekven čno agilnih sistemov z moreb itnimi sredstvi Skupnosti, 
– nudenje pomo či obstoječim uporabnikom brezži čnih mikrofonov pri prehodu na nove 
frekvence ter prou čitev uporabe „belih lis“ za kognitivne tehnologije4, 
– izboljšanje čezmejnega usklajevanja spektra med državami članicami kot tudi z državami, 
ki niso države EU . 
Vse pobude imajo morebiten pozitivni u činek, vendar je v tej fazi  težko opraviti zanesljivo 
natančno analizo. Eden od ne gativnih družbenih u činkov bi lahko bil, da ne  bi vsi televizijski 
gledalci imeli nove opreme, vendar bi se to lahko izravnalo z obdobjem , med katerim bi se 
                                                 
3 Stroški ve čine pretvornikov analognega signala v digitalni signal ne presegajo 50 evrov. 
4 Kognitivne radijske tehnologije radijski opremi omogo čajo, da opredeli frekvence, ki jih prvotni 
uporabnik v dolo čenem trenutku ne uporablja, ter da jih izrablja za časno. 
SL 6   SL signali oddajali tako po novem kot t udi starem standardu ter bi se lahko tako sprejemali tudi z 
opremo DTT prve generacije. 
5.2.3.  Učinek obveznih zahtev za izboljšanje spektrske u činkovitosti, povezane z digitalno 
dividendo 
Nadaljnji u činek obveznih zahtev bi na splošno okrepil vsak posamezen ukrep. 
5.3. Učinek možnosti o usklajevanju ukrepov držav članic v podpasu 790 −862 MHz 
5.3.1.  Brez nadaljnjih ukrepov EU 
Nekatere države članice5 so ali pa bodo kmalu lahko odlo čale o odprtju tega pasu za 
elektronske komunikacijske st oritve. Ta možnost bi lahko obs egala regulativne ukrepe na 
nacionalni ravni, ki bi nasprot ovali ukrepom v ostalih državah članicah ter tako onemogo čili 
tehnično usklajevanje v tem podpasu in nove uporabe širokopasovnih storitev.  
5.3.2.  Priporočilo državam članicam, da ne sprejemajo ukre pov, ki bi lahko nasprotovali 
ukrepom za tehni čno usklajevanje, predvideno na ravni EU za pas 790 −862 MHz  
V praksi naj bi se to (za časno) nanašalo samo tiste države članice, ki v tem podpasu 
predvidevajo nove uporabe. Stroški tako ne bi nastali, če bi bila prizadevanja osredoto čena na 
sklenitev hitrega in dokon čnega soglasja o usklajenih tehni čnih pogojih. 
5.4. Učinek možnosti o tehni čnem usklajevanju podpasu 790–862 MHz 
Ena od glavnih ugotovitev Komisijine št udije je, da bi „zasebna vrednost“6, ki bi se ustvarila, 
če bi vse države članice podpas 790 −862 MHz dodelile za elektronske komunikacijske 
storitve, znašala najmanj 17 milijard EU, po najbolj optimisti čnih predvidevanjih pa celo 44 
milijard, odvisno od predvidenega povpraševanja po razli čnih storitvah7.  
Bistvena družbena prednost bi bila v ve čjem dostopu do širokopasovnih storitev in možnosti, 
da se zagotovi vseevropska medobratovalnost storitev. 
Splošnega negativnega porazdelitvenega u činka na širokopasovne storitve  ne bi bilo, saj bi se 
izguba radiodifuzijskih zmogljivosti v pasu 790 −862 MHz izni čila s ponovnim na črtovanjem 
omrežja in/ali izboljšano oddajno tehnologij o. Nastali stroški bod o odvisni od števila 
prenosnikov DTT, aktivnih v podpasu v vsaki državi članici (porazdelitveni u činek). Vendar 
pa naj bi ukrepi Skupno sti poenostavili ponovno na črtovanje oddajnih omrežij in naj ga ne bi 
oteževali.  
5.4.1.  (Neobvezne) smernice za usklajevanje podpasu 790–862 MHz  
Nastali stroški bi bili verjetno zelo majhni, vendar bi bistveno pove čali verjetnost, da se 
dosežejo glavne koristi usklajevanja. 
                                                 
5 Nazadnje so to bile Avstrija, Češka, Finska, Francija, Nem čija, Španija, Nizo zemska in Združeno 
kraljestvo. 
6 Trenutna neto vrednost v 15 letih brez usklajevanja na ravni EU. 
7 Presežek za potrošnike in proizvajalce. 
SL 7   SL 5.4.2.  Odločba Komisije o tehni čnih parametrih za pas 790 −862 MHz  
Po oceni Komisije, navedeni v uvodu r azdelka 5.4, bo ta možnost verjetno omogo čila največ 
predvidenih koristi, saj bo višja stopnja us klajevanja zagotovila  ekonomije obsega, 
poenostavila medobratovalnost in hkrati poenosta vila doseganje pomembn ih družbenih ciljev 
EU, npr. zagotavljanja „širokopas ovnih storitev za vse“.  
5.4.3.  Odločba Komisije o tehni čnih parametrih in obveznem kon čnemu datumu za 
sprostitev podpasu 790 −862 MHz za radiodifuzijske storitve (z visokimi mo čmi) 
Ta možnost bi zagotovila najve čje koristi, saj bi odpravila negotovost pri zainteresiranih 
straneh. Vendar pa morata takšno odlo čbo zaradi njenega morebitnega u činka, zlasti na razvoj 
radiodifuzijskih stor itev, potrditi tudi Evropski parlament  in Svet.  
6. PRIMERJAVA MOŽNOSTI  
6.1. Primerjava možnosti o pravo časnem izklopu analognega signala 
Obveznemu ukrepu Skupnosti bi verjetno nasprotovalo ve č držav, ki bi se pri tem sklicevale 
na velik javni interes. 
Zato je možnost, ki predvideva pripravo priporo čila (možnost pod 5.1.2), najprimernejša. 
Pripomogla naj bi k okrepitvi politi čnih zavez, ki bi imele pozitiven „psihološki u činek“ na 
zainteresirane strani. Če bo ta možnost pospešila dodelje vanje podpasu 790–862 MHz po vsej 
EU za nekaj mesecev, bi lahko, kot je razlože no že zgoraj, zagotovila velike koristi in 
zmanjšala stroške, ki bi jih imele radiodifuzi jske hiše zaradi hkratne ga oddajanja (oddajanja 
istih programov v analognem in digitalnem formatu).  
6.2. Primerjava možnosti o čim boljši uporabi spektra v pasu UHF (470 −862 MHz) 
Možnost z „nadaljnjimi usklajevalnimi ukrepi“ bo dolgoro čno pripravila vse potrebno za 
nadaljnjo digitalno dividendo in ne bo povzro čila prevelikih stroškov. Ta možnost je 
upravičena in sorazmerna, saj trenutno pri nobenem od prou čenih ukrepov ni mogo če 
dokazati, da bi imel obvezen pris top na ravni EU jasne koristi. 
6.3. Primerjava možnosti o usklajevanju ukrepov držav članic v podpasu 790 −862 
MHz 
Ker države članice trenutno prou čujejo nacionalne regulativne ukrepe za ta podpas in so 
vedno bolj pod pritiskom, da jih tudi  sprejmejo, je treba nujno dolo čiti predlogo Skupnosti za 
usklajen pristop, sicer lahko pride do razdroblje nosti na notranjem trgu in morebitnih izgub 
ekonomij obsega. Zato je predlagano priporo čilo (pod to čko 5.3.2) najboljša možnost. 
6.4. Primerjava možnosti o tehni čnem usklajevanju podpasu 790-862 MHz 
Kljub temu da bi lahko ta možnost (5.4.2) brez kon čnega datuma za sprostitev podpasu 
790-862 MHz zaradi razli čnih stopenj izvajanja in uvajanja v državah članicah povzro čila 
negotovost na enotnem trgu EU, pa je pom embno, da se upoštevajo posebnosti držav članic, 
nastale zlasti razli čnih hitrosti pri izklopu in razli čnih izhodiš čnih položajev na podro čju 
radiodifuzije.  
SL 8   SL Zato je trenutno najboljša možnost,  pri kateri se upošteva tudi na čelo sorazmernosti, da se od 
držav članic zahteva, da pri spreminjanju dodelitve podpasu 790 −862 MHz, ki je trenutno 
namenjen radiodifuziji, upoštevajo iste tehni čne pogoje, in da se priporo či dodeljevanje, ki je 
neodvisno od tehnologij in storite v ter ki poteka pod skupnimi tehni čnimi pogoji ter na 
podlagi skupnega na črta za frekven čne pasove.  
Če bi Komisija dolo čila končni datum, ni gotovo, ali bi države članice takšen ukrep podprle. 
Pri izbrani možnosti bi države članice ohranile dovolj prož nosti pri izbiri in časovnem 
načrtovanju prehoda na brezži čne širokopasovne storitve, tehni čni pogoji, ki bi veljali, če bi 
bila ta možnost izbrana, pa so  jasni in usklajeni ter bi ta ko odpravili glavno tveganje, tj. 
razdrobljenost. 
7. SPREMLJANJE IN OCENJEVANJE  
Predlaga se, da se spremljanje in ocenjevanje osredoto čita na operativne cilje na dolo čenih 
področjih, zlasti na: 
• pravočasnost ukrepov, ki jih bodo sprejele države članice, da bi za gotovile popoln izklop 
analogne televizije do 1. januarja 2012, 
• napredek pri zagotavljanju razpoložljivosti podpasu 790 −862 MHz za elektronske 
komunikacije pod usklajenimi tehni čnimi pogoji, 
• napredek pri prehodu na naj boljše tehnologije svojega r azreda za prenosna omrežja. 
Komisiji naj bi pomagali ustrezni svetovalni odbori.