SL 
 
 
MNENJE EVROPSKE CENTRALNE BANKE 
z dne 12. junija 2006 
na zahtevo slovenskega Ministrstva za finance  
o predlogu Zakona o uvedbi eura 
(CON/2006/29) 
 
Uvod in pravna podlaga  
Evropska centralna banka (ECB) je  dne 12. maja 2006 prejela zahtevo sl ovenskega Ministrstva za finance 
za mnenje o predlogu Zakona o uvedbi eu ra (v nadaljevanju: »predlog zakona«). 
Pristojnost ECB, da poda mnenje, izhaja iz člena 105(4) Pogodbe o ustanov itvi Evropske skupnosti in iz 
prve in druge alinee člena 2(1) Odlo čbe Sveta 98/415/ES z dne 29. junija 1998 o posvetovanju 
nacionalnih organov z Evropsko centralno banko glede osnutkov pravnih predpisov1, saj se predlog 
zakona nanaša na valutne zadeve in pla čilna sredstva. V skladu s prvim stavkom člena 17.5 Poslovnika 
Evropske centralne banke je to  mnenje sprejel Svet ECB. 
 1. Namen predloga zakona 
Glavna cilja predloga zakona sta ol ajšati prehod na euro in urediti vprašanja, povezana z uvedbo eura, ki 
niso vsebovana v upoštevni zakonodaji Skupnosti, t.j. v Uredbi Sveta (ES) št. 1103/97 z dne 
17. junija 1997 o nekaterih dolo čbah v zvezi z uvajanjem evra
2, Uredbi Sveta (ES) št. 974/98 z dne 
3. maja 1998 o uvedbi eura3 in Uredbi Sveta (ES) št. 2866/98 z dne 31. decembra 1998 o te čajih 
zamenjave med eurom in valutami držav članic, ki sprejemajo euro4.  
 
2. Splošne pripombe 
2.1. ECB pozdravlja predlog zakona, saj vsebuje celovit sklop dolo čb glede uvedbe eura, ki bi morale 
bistveno prispevati k nemotenemu prehodu na euro v Sloveniji. Pobuda  slovenske vlade, da zgodaj 
začne s pripravo na uvedbo eura, bi morala zagotoviti pravo časno izvedbo potrebnih ukrepov. 
                                                      
1  UL L 189, 3. 7. 1998, str. 42. 
2  UL L 162, 19. 6. 1997, str. 1. Ure dba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 2595/2000 (UL L 300, 29. 11. 2000, 
str. 1).  
3  UL L 139, 11. 5. 1998, str. 1.  Uredba, kakor je bila zadnji č spremenjena z Uredbo (ES) št. 2169/2005 (UL L 346, 
29. 12. 2005, str. 1). 
4  UL L 359, 31. 12. 1998, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1478/2000 (UL L 167, 7. 7. 2000, 
str. 1). 
2 2.2. Ime enotne valute  
V predlogu zakona, ki je bil predložen v mnenje ECB, je uporabljen pravilni zapis5 imena enotne 
valute v prvem sklonu ednine in  predlog zakona  je v tem smislu združljiv s pravom Skupnosti6. 
Poleg tega je organ, ki se pos vetuje, v teku postopka posvetovanj a obvestil ECB, da bo v predlogu 
zakona dodan nov člen, ki bo dolo čal, da se z dnem uveljavitve predloga zakona v zakonih in 
drugih predpisih beseda »evro« v vseh sklonih nadomesti z besedo »euro« v ustreznem sklonu. 
ECB to novo dolo čbo pozdravlja, saj bo z njo vprašanje pravilnega zapisa imena enotne valute v 
Sloveniji zadovoljivo rešeno. 
2.3. Čas sprejetja predloga zakona in predpogoji za za četek njegove veljavnosti  
V skladu z 28. členom začne predlog zakona veljati petnajsti dan po objavi, uporabljati pa se za čne 
naslednji dan po objavi odlo čitve Sveta o odpravi odstopanja po drugem odstavku 122. člena 
Pogodbe. Spomniti velja, da  je Skupnost izklju čna nosilka pristojnosti v zadevah, povezanih z 
ekonomsko in monetarno unijo, in da nacionaln a zakonodaja nikakor ne sme prejudicirati odlo čitve 
Sveta EU glede odprave odstopanja in za četka veljavnosti te odp rave. Nekatere dolo čbe predloga 
zakona, ki vsebujejo natan čno določene datume (npr. tretji odstavek 11. člena, morda tudi 16. člen 
in posredno drugi odstavek 8. člena), predpostavljajo, da bo Slovenija sprejela euro 
1. januarja 2007. Vendar pa v praksi to ne bi smelo povzro čati težav, saj je organ, ki se posvetuje, 
obvestil ECB, da bo predlog zakona predložen sl ovenskemu parlamentu po odpravi odstopanja. 
2.4. Neposredna uporabljivost uredb Skupnosti  
Nekatere dolo čbe predloga zakona ponavljajo ustrezne dolo čbe Uredbe (ES) št. 974/987. V tem 
kontekstu ECB ugotavlja, da člen 249 Pogodbe dolo ča, da je uredba Skupnosti »zavezujo ča […] v 
celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah«. Uredbe Skupnosti zato ni treba 
prenašati v doma če pravo držav članic8. Če država članica prenese uredbo v nacionalno pravo, se 
lahko zabriše dejstvo, da gre za dolo čbe prava Skupnosti. Če država članica prenese uredbo v le 
rahlo druga čni obliki, obstaja poleg tega tudi tveganje, da bo njena vsebina spremenjena9. ECB bi 
glede na zgoraj navedeno predlagala, da se tisti členi v predlogu zakona, ki ponavljajo dolo čbe 
                                                      
5  ECB razume, da bosta napa čna zapisa v drugem odstavku 21. člena in v prvem odstavku 22. člena predloga zakona 
popravljena. 
6  Glej: mnenje ECB CON/2005/57 z dne 16. decembra 2005 na zahtevo slovenskega Ministrstva za gospodarstvo o 
določbah predloga Zakona o gospodarskih družbah, ki se nana šajo na redenominacijo zaradi uvedbe eura, mnenje ECB 
CON/2006/17 z dne 13. marca 2006 na zahte vo slovenskega Ministrstva za financ e o predlogu zakona o spremembah in 
dopolnitvah Zakona o Banki Slovenije ter Konvergen čno poročilo ECB iz maja 2006, poglavje II, oddelek 5 in 
pododdelek 7.2. 
7  3. člen predloga zakona ponavlja člen 2 Uredbe (ES) št. 974/98; prvi odstavek 9. člena, prvi in drugi odstavek 11. člena 
in prvi odstavek 13. člena predloga zakona ponavljajo člen 14 Uredbe (ES) št. 974/98. 
8  Kakor je navedlo Sodiš če Evropskih skupnosti v zadevi 34-73 Fratelli Variola S.p.A.  proti Amministrazione italiana 
delle Finanze  [1973] PSES 981: »v skladu z obveznostm i, ki izhajajo iz Pogodbe in so pr evzete ob ratifikaciji, so države 
članice dolžne, da ne ovirajo neposr edne uporabljivosti, imanentne uredbam in drugim pravilom prava Skupnosti. Strogo 
izpolnjevanje te obveznosti je nepogrešljiv pogoj za so časno in enotno uporabo uredb Skupnosti po vsej Skupnosti«. To 
stališče je bilo ponovljeno v zadevi 50-76 Amsterdam Bulb BV  proti Produktschap voor Siergewassen  [1977] PSES 137.  
9  Na primer, tretji odstavek 13. člena predloga zakona je o čitno v nasprotju s členom 14 Uredbe (ES) št. 974/98 in bi ga 
bilo zato treba črtati. 
3 Uredbe (ES) št. 974/98, črtajo ali da se ti členi spremenijo tako, da se le sklicujejo na ustrezne 
določbe Uredbe (ES) št. 974/98. 
 
3. Opredelitve 
3.1. Tečaj zamenjave 
Opredelitev te čaja zamenjave v 2. členu predloga zakona se sklicuje na Pogodbo o ustanovitvi 
Evropske skupnosti, objavljeno v Uradnem listu Republike Slovenije. To opredelitev bi bilo treba 
spremeniti tako, da bi se sklicevala na Uradni list Evropske unije, saj se le tam objavljeno besedilo Pogodbe šteje za verodostojno. 
3.2. Dan uvedbe eura 
Opredelitev dneva uvedbe eura v 2. členu predloga zakona, ki se sklicuje na drugi odstavek 
122. člena Pogodbe, ni popolnoma združljiva s pravom Skupnosti. Drugi odstavek 122. člena 
Pogodbe je pravna podlaga za odlo čitev Sveta EU o odpravi odstopanja. Svet EU pa po tej 
odločitvi in v skladu s petim odstavkom 123. člena Pogodbe sprejme te čaje zamenjave med eurom 
in valuto zadevne države članice ter dolo či datum za četka veljavnosti odprave odstopanja. Zato bi 
bilo treba opredelitev dneva uvedbe eura v 2. členu predloga zakona spremeniti tako, da bi bil dan 
uvedbe eura opredeljen kot tis ti dan, na katerega bi za čela veljati odprava odstopanja za Slovenijo, 
kakor bi Svet EU dolo čil v skladu z drugim odstavkom 122. člena Pogodbe. 
3.3. Metoda od spodaj navzgor 
Metoda od spodaj navzgor je opredeljena v 2. členu predloga zakona kot metoda redenominacije 
dolga, pri kateri se redenominira vrednost posamezn ega apoena dolžniškega vrednostnega papirja, 
in ta opredelitev se delno ponovi v zadnjem stavku prve ga odstavka 12. člena predloga zakona. 
ECB bi zaradi pravne jasnosti svetovala , da se ponavljanje v prvem odstavku 12. člena črta, metoda 
pa se opredeli bolj podrobno
10 v 2. členu predloga zakona, ki vsebuje opredelitve.  
 
4. Zamenjava gotovine 
4.1. Drugi odstavek 4. člena predloga zakona bi bilo morda treba oblikovati bolj natan čno. Zdi se, da 
trenutno obstaja razhajanje med na eni strani obdobjem 14 dni in na drugi strani obdobjem, ki se 
začne ob 00:00 na dan uvedbe eura in kon ča ob 24.00 štirinajstega dne po dnevu uvedbe eura, kar 
bi skupaj pomenilo 15 dni. 
4.2. Prvi odstavek 6. člena predloga zakona dolo ča, da z dnem uvedbe eura Banka Slovenije za čne 
jemati iz obtoka bankovce in kovance, ki se glasijo na tolar. Z operativnega vidika bi ECB želela 
opozoriti na izkušnje pri preteklih primerih zamenjave gotovine, kjer se izkazalo za nadvse 
                                                      
10  Glej tudi Commission communication of 2 July 1997 on the impact of  the introduction of the euro on capital markets 
(COM (97)337 final)  (Sporočilo Komisije z dne 2. julija 1997 o vpli vu uvedbe eura na kapitalske trge). 
4 praktično, če se postopno za čne z umikom kovancev že pred dnem uvedbe eura, s čimer se olajša 
logistični potek umika (zlasti glede na obseg in  težo kovancev v obtoku, zahtevana posebna 
skladišča itd.). 
4.3. V skladu z drugim odstavkom 6. člena predloga zakona, lahko Ba nka Slovenije s podzakonskim 
aktom predpiše postopke in na čin zamenjave gotovine. To dolo čbo bi bilo treba spremeniti tako, da 
bi se izrecno navedlo, da mora biti kakršna koli odlo čitev Banke Slovenije v tej zvezi skladna z 
odločitvami organov odlo čanja ECB. 
4.4. Določba 7. člena predloga zakona v povezavi s 24. členom predloga zakona dopuš ča možnost 
različnega razumevanja glede zamenjave gotovine na  poštah. Predlog zakona v tej zvezi namre č 
navaja tri razli čne subjekte: Pošto Slovenije (družba v državni lasti, ki opravlja poštne storitve v 
Sloveniji), Poštno banko Slovenije (banka v delni lasti Pošte Slove nije, za katero slednja deluje 
tudi kot pogodbena izvajalka stor itev) in pošte (kot lokalne poslo vne enote Pošte Slovenije). ECB 
bi priporo čila, da se jasno dolo či, ali se »pošta« v 24. členu nanaša na lokalne enote Pošte Slovenije 
ali, če le-te nimajo lo čene pravne osebnosti, se z globo za prekrš ek kaznuje Pošto Slovenije. Ker je 
tudi Pošta Slovenije le pogodbena izvajalka storitev za Poštno banko Slovenije, bi bilo morda primerno, da bi slednja nosila odgovornost v primer u kršitev. V tem primeru pa je Poštna banka 
Slovenije v 24. členu predloga zakona že vklju čena v kategorijo »banke«. 
4.5. V zvezi z drugim odstavkom 8. člena predloga zakona  bi ECB priporo čila, da se bolj jasno dolo či 
položaj po 31. decembru 2016, t.j.  da Banka Slove nije ne bo ve č menjala kovancev, ki se glasijo na 
tolar, in da bodo vse terjatve iz naslova  zamenjave do Republike Slovenije zastarale. 
 5. 
Stanja na ra čunih in pla čilni promet 
5.1. ECB bi zaradi pravne jasnosti priporo čila, da se izrecno dolo či, da se »pla čilni promet« v 10. členu 
predloga zakona nanaša le na negotovinska pla čila.  
5.2. V skladu z 12. členom predloga zakona je treba dolžniš ke vrednostne papirje državnega prora čuna, 
denominirane v tolarjih, izdane kot nemateria lizirane vrednostne papirje v skladu s slovensko 
zakonodajo, redenominirati po metodi od spodaj na vzgor, minister, pristojen za finance, pa 
predpiše na čin in postopke izvedbe redenominacije pos ameznih vrst teh dolžniških vrednostnih 
papirjev. ECB bi predlagala, da se ta dolo čba spremeni tako, da se izrecno dolo či, da mora biti 
vsaka takšna redenominacija združljiva s pravom Skupnosti. 
5.3. V skladu s prvim odstavkom 14. člena predloga zakona je dolžnik ob pla čilu ali predložitvi naloga 
za plačilo odgovoren za pravilnost prera čuna zneskov, ki se glasijo na tolar, v zneske, ki se glasijo 
na euro, če iz dogovora strank ali predpisa ne izhaja druga če. Iz obrazložitve členov k delovni 
verziji predloga zakona, ki je bila objav ljena v zgodnejši fazi zakonodajnega postopka11, izhaja, da 
je namen te dolo čbe jasno dolo čiti, da je dolžnik (in ne banka kot posrednik pla čila) tisti, ki bo 
                                                      
11  Dostopna na spletni strani slovenske vlade na naslovu www.gov.si .  
5 odgovoren za pravilnost prera čuna tolarskih zneskov v eurske, zlasti v povezavi s položnicami, ki 
so bile izdane pred 31. decembrom 2006 (ko so tolarji edino zakonito pla čilno sredstvo), zapadejo 
pa v plačilo po uvedbi eura. V izogib slehernemu napa čnemu razumevanju pri interpretaciji dosega 
te določbe, še posebej v lu či Priporočila Komisije 98/287/ES z dne 23. aprila 1998 o dvojnem 
izkazovanju cen in drugih denarnih zneskov12, ECB predlaga, da se v predlogu zakona izrecno 
določi, da so razmerja med trgovci na drobno in potr ošniki izvzeta iz urejanja po prvem odstavku 
14. člena. 
 6. Obrestne mere, indeksi in te čaji 
ECB bi predlagala uskladitev 18. člena predloga zakona s 67. členom Zakona o Banki Slovenije
13. Za tuje 
valute, ki so na te čajnici ECB, je Banka Slovenije prej sama dolo čala tečaje, sedaj pa jih bo le objavljala 
(na podlagi referen čnih tečajev tujih valut, ki jih dolo ča in objavlja ECB). Banka Slovenije pa lahko še 
vedno dolo ča in objavlja referen čne tečaje za tuje valute, ki niso na te čajnici ECB. 
 
7. Druge dolo čbe o zaokroževanju 
7.1. Drugi odstavek 21. člena predloga zakona dolo ča izjemo od pravila zaokroževanja na ne manj kot 
dve decimalni mesti: pri cenah nižje vrednosti ter blagu in storitvah, ki se prodajajo v velikih 
količinah, se cene zaokrožijo na ne manj kot štiri decimalna mesta. Zdi se, da trenutno obstaja 
precejšnja možnost razli čnih interpretacij tega, kdaj je treb a uporabiti zaokroževanje na ne manj 
kot štiri decimalna mesta, predlog zakona pa daje  le nekaj primerov (kot na primer cene elektri čne 
energije, telefonskega impulza itd.)14. Predlog zakona bi moral zara di pravne varnosti vsebovati 
bolj natan čno opredelitev cen, ki imajo »nižjo vrednos t« ter blaga in storitev, ki spadajo v 
kategorijo tistih, ki se »prodajajo v velikih koli činah«. To je še posebej pomembno, ker predlog 
zakona15 določa sankcije za kršitev te dolo čbe. 
7.2. Prvi odstavek 22. člena predloga zakona dolo ča, da lahko pri dvojnem ozna čevanju cen po Zakonu 
o dvojnem ozna čevanju cen v tolarjih in eurih podjetja ozna čujejo cene na najbližjih 0,05 eura ali 
na njihov najbližji ve čkratnik, če se blago in storitve prodajajo prek prodajnih avtomatov ali z 
drugimi podobnimi na čini prodaje in če iz tehničnih razlogov ni mogo če plačevanje na 0,01 in 0,02 
eura natan čno. ECB razume, da se možnost zaokroževanja iz te dolo čbe: (i) nanaša na dejansko 
                                                      
12  UL L 130, 1. 5. 1998, str. 26. 
13  Sprejet 19. junija 2002 in zadnji č spremenjen 30. marca 2006; objavljen v Ur adnem listu Republike Slovenije, št. 58/02, 
85/02 in 39/06. 
Prvi odstavek 67. člena Zakona o Banki Slovenije se glasi: 
»Z dnem uvedbe eura kot valute Republike Slovenije se prenehata uporabljati 21. in 22. člen tega zakona. Ne glede na 
prejšnji stavek Banka Slovenije objavlja te čajnico na podlagi referen čnih tečajev tujih valut, ki jih dolo ča in objavlja 
Evropska centralna banka. Banka Slovenije lahko dolo ča in objavlja tudi te čaje tujih valut, ki niso na te čajnici Evropske 
centralne banke.« 
14  Za interpretacijo Sodiš ča Evropskih skupnosti glede pravil v zvezi z zaokroževanjem v eurih glej zadevo C-19/03 
Verbraucher-Zentrale Hamburg eV  proti O2 (Germany) GmbH & Co. OHG  [2003] PSES I-8183. 
15  Dolo čba 5. točke prvega odstavka 25. člena predloga zakona.  
6 ceno blaga in storitev, ki se prodajajo izklju čno z zgoraj navedenimi na čini prodaje; (ii) nastopi 
izključno zaradi tehni čnih omejitev takšnih prodajnih avtomatov; in (iii) v nobenem primeru ne 
sme posegati v pravila zaokroževanja, kot jih dolo ča Uredba Sveta (ES) št. 1103/97. 
 8. Kazenske dolo čbe 
V zvezi s 25. členom predloga zakona bi ECB želela podati n aslednjo redakcijsko pripombo. Zdi se, da 
obstaja razhajanje med kazensko dolo čbo v 5. to čki prvega odstavka 25. člena (ki se nanaša na kršitve 
drugega odstavka 21. člena) in besedilom drugega odstavka 21. člena, kakor tudi med 6. to čko prvega 
odstavka 25. člena in besedilom osnovne dolo čbe (petim odstavkom 21. člena). ECB bi zaradi pravne 
jasnosti priporo čila uskladitev besedila kazenskih dolo čb v 5 in 6 to čki prvega odstavka 25. člena 
predloga zakona z njunima osnovnima dolo čbama.  
 To mnenje bo objavljeno na spletni strani ECB.   V Frankfurtu na Majni, 12. junija 2006 
 
[podpis] 
 
Predsednik ECB 
Jean-Claude TRICHET