(28)

Primarni poudarek sklopa za strateške evropske naložbe bi moral biti na podpori končnim prejemnikom, ki imajo sedež v državi članici in delujejo v Uniji ter katerih dejavnosti so strateškega pomena za Unijo, v skladu s prednostnimi nalogami iz nove industrijske strategije za konkurenčno, zeleno in digitalno Evropo ter razvojnim modelom, ki bo temeljil na industrijskih ekosistemih . Ta sklop bi moral pomagati povečati konkurenčnost gospodarstev Unije, in sicer tudi s podpiranjem nujno potrebne obnove proizvodnih zmogljivosti držav članic in izvajanjem v prihodnost usmerjenih naložb, ki bodo spodbujale podjetništvo in ustvarjanje delovnih mest, ter pri povečevanju odpornosti, tudi z zmanjšanjem odvisnosti od nezanesljivih dobavnih verig. Projekti bi morali zagotoviti dodano vrednost Unije in biti čezmejni ali pa zaradi učinkov prelivanja ustvariti resnično dodano vrednost v več kot eni državi članici ali regiji. Proračunska podpora ne bi smela biti namenjena neposredno nacionalnim proračunom ali nadomestiti nacionalnih proračunskih odhodkov, kot so socialni transferji. Strateško pomembna področja so: (i) zagotavljanje kritičnih zdravstvenih storitev, proizvodnja in skladiščenje zdravil, vključno s cepivi in vmesnimi izdelki ter farmacevtskimi učinkovinami in surovinami , medicinski pripomočki, bolnišnična in medicinska oprema, kot so ventilatorji, zaščitna oblačila in oprema, diagnostični materiali in orodja, osebna zaščitna oprema, razkužila ter njihovi vmesni izdelki in surovine, ki so potrebni za njihovo proizvodnjo, krepitev odpornosti zdravstvenega varstva in zdravstvenega sistema pri pripravljanju zmogljivosti za odzivanje na prihodnje krize , tudi z izvajanjem stresnih testov v nacionalnih in regionalnih sistemih zdravstvenega varstva, in sistema civilne zaščite , na podlagi načel široke razpoložljivosti in cenovne dostopnosti izdelkov, ki so med zdravstvenimi izrednimi razmerami nepogrešljivi ; (ii) kritična infrastruktura, tako fizična in analogna kot virtualna, vključno z infrastrukturnimi elementi in mobilnimi sredstvi, ki veljajo za kritične, na področjih energetike, javnega prometa in aktivne mobilnosti, logistike, okolja, vode, zdravja, varnih digitalnih komunikacij in omrežij, omrežja 5G in elektronskih komunikacij zelo visokih hitrosti, interneta stvari, spletnih storitvenih platform, varnega računalništva na robu in v oblaku, obdelave ali shranjevanja podatkov, plačilne in finančne infrastrukture, letalstva in vesolja, varnosti in obrambe, komunikacij, medijev, avdiovizualnega, kulturnega in ustvarjalnega področja, izobraževanja in usposabljanja, volilne infrastrukture ter občutljivih objektov, javne uprave, varnosti, stanovanj, pa tudi zemljišč in nepremičnin, ki so nujno potrebni za uporabo te kritične infrastrukture ; (iii) zagotavljanje strokovnega znanja in izkušenj, blaga , tehnologij in storitev, bistvenih za delovanje in vzdrževanje ključne infrastrukture in mobilnih sredstev ; (iv) ključne omogočitvene, preobrazbene, zelene in digitalne tehnologije ter prelomne inovacije , kadar so naložbe strateškega pomena za gospodarstvo Unije ter njeno trajnostno in inovativno industrijsko prihodnost ▌, vključno z umetno inteligenco, blokovno verigo in tehnologijo razpršene evidence , programsko opremo, robotiko, polprevodniki, mikroprocesorji, tehnologijami oblaka in na robu, visokozmogljivostnim računalništvom, kibernetsko varnostjo, kvantnimi tehnologijami, fotoniko, industrijsko biotehnologijo, tehnologijami za varno, pametno in avtomatizirano mobilnost in logistiko v vseh načinih prevoza, tehnologijami energije iz obnovljivih virov in drugimi energetskimi tehnologijami, ki bodo prispevale k podnebni nevtralnosti do leta 2050 , tehnologijami shranjevanja energije, vključno s trajnostnimi baterijami, trajnostnimi prometnimi tehnologijami, čistim vodikom in gorivnimi celicami, tehnologijami za razogljičenje industrije, na primer proizvodnjo jekla brez CO2 in infrastrukturo za zajemanje in shranjevanja ogljika v industrijskih procesih, bioelektrarnami in proizvodnimi obrati, usmerjenimi v energetski prehod , tehnologijami in dobavnimi verigami krožnega gospodarstva, biomedicino, nanotehnologijami, farmacevtskimi izdelki ter naprednimi , obnovljivimi in krožnimi materiali , vesoljskimi sistemi in tehnologijami, vključno s kritičnimi vesoljskimi komponentami, pa tudi storitvami in aplikacijami na podlagi vesoljskih tehnologij, in turizmom ; (v) obrati za recikliranje in serijsko proizvodnjo sestavnih delov in naprav informacijske in komunikacijske tehnologije v Uniji, vključno z energijo ali surovinami – razen če se zanje že uporabljajo zakonske zahteve –, ali prehransko varnostjo, ob upoštevanju učinkovite rabe virov in krožnosti v strateških vrednostnih verigah in strateških ekosistemih ; (vi) dobava in skladiščenje kritičnih virov za javne akterje, podjetja ali potrošnike v Uniji; (vii) kritične tehnologije, viri in aplikacije za varnost Unije in njenih držav članic, kot so varnostni, obrambni in vesoljski sektor ter kibernetska varnost , vključno z omrežjem 5G, ter blago z dvojno rabo, kot je opredeljeno v členu 2(1) Uredbe Sveta (ES) št. 428/2009 ; (viia) naložbe in tehnična pomoč podjetjem, zlasti malim, srednjim, zagonskim in družinskim, za večjo odpornost njihovih vrednostnih verig in poslovnih modelov, spodbujanje podjetniških veščin ter podpiranje okolja za uveljavljanje podjetništva, na primer z razvojem mrež grozdov in vozlišč za digitalne inovacije ter tehnološki in trajnostni sektorski razvoj; (viib) ključno zgodnje odkrivanje tveganj za nastanek kriz in zmogljivosti za usklajeno institucionalno in gospodarsko odzivanje nanje ter razvoj rešitev za neprekinjeno poslovanje in opravljanje storitev v najpomembnejših javnih in zasebnih institucijah in sektorjih; (viic) naložbe v dejavnosti novega vesoljskega programa, tako v proizvodnem kot v prodajnem sektorju, da bi na trg prišle najbolj obetavne tehnologije in aplikacije, s čimer bi zagotovili tudi konkurenčnost vesoljske industrije Unije; (viid) strateške naložbe v projekte na področju energije iz obnovljivih virov in energijske učinkovitosti, vključno s prenovo stavb, ki lahko znatno prispevajo k doseganju ciljev iz direktiv (EU) 2018/2001, (EU) 2018/2002 in (EU) 2018/844 in k doseganju podnebno nevtralnega in energijsko učinkovitega stavbnega sektorja v okviru evropskega zelenega dogovora, kot je določeno v [strategiji za val prenove], ali dejavnosti v okviru mehanizma Unije za financiranje energije iz obnovljivih virov . Končni prejemniki bi morali imeti registrirani sedež v eni od držav članic in biti dejavni v Uniji, kar pomeni, da imajo v Uniji znatne dejavnosti v smislu osebja, proizvodnje, raziskav in razvoja ali drugih poslovnih dejavnosti. Noben končni prejemnik ne bi smel imeti hčerinskih družb, ki bi izvajale dejavnosti brez gospodarske vsebine v državah, ki so na unijskem seznamu nekooperativnih jurisdikcij za davčne namene. Do podpore bi morali biti upravičeni projekti, ki prispevajo k diverzifikaciji strateških dobavnih verig na enotnem trgu prek operacij na več lokacijah po vsej Uniji .