Povzetek Kar zadeva učinkovitost in kakovost, madžarski pravosodni sistem deluje dobro glede trajanja postopkov in ima vzpostavljeno visoko raven digitalizacije. Postopno povečevanje plač sodnikov in tožilcev se nadaljuje. Kar zadeva neodvisnost sodstva, pa je bil pravosodni sistem izpostavljen novim dogajanjem, ki so prispevali k obstoječim pomislekom, izraženim tudi v okviru postopka iz člena 7(1) PEU, ki ga je začel Evropski parlament. Uveljavljena so bila nova pravila, ki dovoljujejo, da se na vrhovno sodišče (Kúria) mimo rednega postopka imenujejo člani ustavnega sodišča, kar je omogočilo izvolitev novega predsednika vrhovnega sodišča, podeljene pa so mu bile tudi dodatne pristojnosti. Predsednik vrhovnega sodišča je bil izvoljen kljub negativnemu mnenju državnega sodnega sveta. Na priporočilo za okrepitev neodvisnosti sodstva, ki je bilo izraženo v okviru evropskega semestra, še ni bilo odziva. To vključuje potrebo po uradni okrepitvi pooblastil neodvisnega državnega sodnega sveta, da bo lahko deloval kot protiutež predsedniku državnega urada za sodstvo in njegovim pooblastilom. Protikorupcijska strategija se izvaja, vendar njeno področje uporabe ostaja omejeno. Še vedno obstajajo pomanjkljivosti glede financiranja političnih strank, lobiranja in pojava vrtljivih vrat. Tveganja za klientelizem, favoriziranje in nepotizem v javni upravi na visoki ravni ter tveganja, ki izhajajo iz povezave med podjetji in političnimi akterji, ostajajo neobravnavana. Neodvisni nadzorni mehanizmi za odkrivanje korupcije so še vedno nezadostni. Še vedno obstaja zaskrbljenost zaradi odsotnosti sistematičnih pregledov in nezadostnega nadzora nad prijavami premoženjskega stanja in izjavami o interesih. Namen novih kazenskopravnih določb je obravnavati čezmejno podkupovanje in neformalna plačila v zdravstvu. Čeprav je delež vloženih obtožnic v primerih korupcije visok in so se od leta 2020 začele nekatere nove zadeve korupcije na visoki ravni, so doslej opravljene preiskave obtožb o visokih uradnikih in njihovem neposrednem krogu še vedno omejene. Pluralnost medijev ostaja ogrožena. Še vedno obstaja zaskrbljenost glede neodvisnosti in uspešnosti organa za medije, tudi glede na odločitve sveta za medije, ki so privedle do ukinitve neodvisne radijske postaje Klubrádió. Čeprav sheme za podporo medijem za zmanjšanje vpliva pandemije COVID-19 na medijske hiše niso bile vzpostavljene, so znatne količine državnih oglaševalskih sredstev vladi še naprej omogočale posreden politični vpliv na medije. Dostop do informacij javnega značaja je bil zaostren z izrednimi ukrepi, uvedenimi med pandemijo, kar je neodvisnim medijskim hišam otežilo pravočasen dostop do teh informacij. Neodvisne medijske hiše in novinarji se še naprej spoprijemajo z oviranjem in ustrahovanjem. Kar zadeva sistem zavor in ravnovesij, sta preglednost in kakovost zakonodajnega postopka še vedno zaskrbljujoči. Sprememba ustave bo po juliju 2023 omejila pristojnosti vlade v zvezi z ureditvijo „stanja nevarnosti“. Komisar za temeljne pravice je pridobil več pristojnosti, vendar deležniki izražajo dvome o njegovi neodvisnosti. Komisija je začela postopek za ugotavljanje kršitev, da bi zagotovila izvajanje sodbe Sodišča o zakonu o preglednosti organizacij civilne družbe, financiranih s tujim kapitalom. Parlament je nato razveljavil zakon in uvedel nova pravila o preverjanju zakonitosti za civilno družbo. Pritisk na organizacije civilne družbe, ki so kritične do vlade, ostaja, izražena pa je bila tudi zaskrbljenost o novoustanovljenih zasebnih skladih, ki prejemajo znatna javna sredstva in ki jih upravljajo člani upravnih odborov, povezani s sedanjo vlado.

I.Pravosodni sistem

Madžarska ima štiritirni sistem splošnih sodišč. 113 okrožnih sodišč odloča na prvi stopnji, 20 regionalnih sodišč pa obravnava pritožbe zoper odločbe okrožnih sodišč in odloča o nekaterih zadevah na prvi stopnji. Pet regionalnih pritožbenih sodišč odloča o pritožbah zoper odločbe regionalnih sodišč. Glavna vloga vrhovnega sodišča (Kúria) je zagotavljati enotno uporabo prava. V skladu s temeljnim zakonom je predsednik državnega urada za sodstvo, ki ga izvoli parlament, pooblaščen za centralno upravljanje sodišč. Državni sodni svet je neodvisen organ, ki v skladu s temeljnim zakonom nadzoruje predsednika državnega urada za sodstvo in sodeluje pri upravljanju sodišč. Sodnike imenuje predsednik republike na priporočilo predsednika državnega urada za sodstvo na podlagi razvrstitve kandidatov, ki jo pripravijo lokalni sodni sveti (v sestavi sodnikov, ki jih iz svojih vrst izvolijo sodniki sami). Predsednik državnega urada za sodstvo od te razvrstitve ne sme odstopati brez predhodnega soglasja državnega sodnega sveta. Ustavno sodišče ni del sistema splošnih sodišč ter presoja ustavnost zakonov in sodnih odločb. Državno tožilstvo je neodvisna institucija, pooblaščena za kazensko preiskavo in pregon. Madžarska odvetniška zbornica in regionalne odvetniške zbornice so avtonomni samoupravni javni organi.

Neodvisnost

Zaznana neodvisnost sodstva je še vedno povprečna med splošno javnostjo in nizka med podjetji. Zaznana neodvisnost sodišč in sodnikov med splošno javnostjo je še naprej povprečna, in se je z 48 % v letu 2020 zmanjšala na 40 % v letu 2021. V 32 % podjetij zaznano neodvisnost sodstva ocenjujejo kot „dokaj dobro ali zelo dobro“ , kar je več kot 26 % v letu 2020. Kar zadeva splošno javnost, je v zadnjih petih letih prišlo do negativnega trenda zaznavanja (ki se je prekinil leta 2020); kar zadeva podjetja, se po znatnem upadu leta 2019 zaznavanje še naprej izboljšuje.

Državni sodni svet se v zvezi z upravljanjem sodišč še naprej spoprijema s težavami pri delovanju kot protiutež predsedniku državnega urada za sodstvo in njegovim pooblastilom. Kot je navedeno v Poročilu o stanju pravne države za leto 2020, se državni sodni svet srečuje z vrsto strukturnih omejitev, ki mu preprečujejo izvajanje uspešnega nadzora v zvezi z ravnanjem predsednika državnega urada za sodstvo. Državni sodni svet ni pravna oseba in nima pravice, da bi predlagal zakonodajo ali da bi bilo z njim opravljeno posvetovanje o zakonodajnih predlogih, ki vplivajo na pravosodni sistem. V državni sodni svet so bili izvoljeni novi člani in namestniki; ima potrjen proračun, predsednik državnega urada za sodstvo pa mu je zagotovil še enega uslužbenca. Sedanji predsednik državnega urada za sodstvo s svetom sodeluje bolje kot njegov predhodnik, vendar je to sodelovanje omejeno na obseg, ki ga zahteva zakon, za reševanje strukturnih vprašanj pa ni bil sprejet noben zakonodajni ukrep. Priporočila Sveta v okviru evropskega semestra za okrepitev neodvisnosti sodstva še niso bila obravnavana. Predsednik državnega urada za sodstvo je večkrat zapolnil prosta delovna mesta na višjih sodiščih brez povabila k oddaji prijav, in sicer s sodniki, ki so v državnem uradu za sodstvo opravljali upravne naloge.

Predsednik vrhovnega sodišča je dobil dodatna pooblastila za organizacijo delovanja tega sodišča. S 1. januarjem 2021 so začela veljati nova pravila, ki predsedniku vrhovnega sodišča omogočajo, da na podlagi nezavezujočega mnenja zadevnega oddelka in sodnega sveta vrhovnega sodišča za nekatere skupine zadev ustanovi sodne odbore, sestavljene iz predsedujočega sodnika in štirih sodnikov. S tem so se še povečale upravne pristojnosti predsednika vrhovnega sodišča, ki vključujejo imenovanje predsedujočih sodnikov, imenovanje sodnikov in predsedujočih sodnikov v senate, imenovanje vodij oddelkov in določitev sistema razdeljevanja zadev med senate. Predsednik vrhovnega sodišča ima tudi pomembne pristojnosti v zvezi z vlogo vrhovnega sodišča pri zagotavljanju enotne uporabe prava na sodiščih. V tem smislu vrhovno sodišče sprejema odločbe za poenotenje, ki so za sodišča zavezujoče. Če želi senat odstopati od objavljene sodne prakse vrhovnega sodišča, mora postopek prekiniti in zahtevati odločbo za poenotenje. Odboru za poenotenje lahko predseduje predsednik ali podpredsednik vrhovnega sodišča; njegovih šest članov izbere predsedujoči ad hoc med sodniki danega oddelka. Poleg tega lahko stranke zoper pravnomočno odločbo vrhovnega sodišča vložijo pritožbo za poenotenje, če ta odstopa od objavljene sodne prakse vrhovnega sodišča. Odboru za pritožbe za poenotenje predseduje predsednik ali podpredsednik vrhovnega sodišča; njegovih osem članov izbere predsedujoči na podlagi algoritma. Odbor za pritožbe za poenotenje lahko razveljavi pravnomočne odločbe, ki so jih izrekli senati v posameznih zadevah. Sodni organi vrhovnega sodišča (npr. sodni svet ali oddelki), ki imajo zgolj posvetovalno vlogo, ne morejo delovati kot protiutež obsežnim pristojnostim predsednika vrhovnega sodišča.

S 1. januarjem 2021 je bil v skladu z novimi posebnimi pravili o imenovanju sodnikov izvoljen nov predsednik vrhovnega sodišča. Opozoriti je treba, da je predsednik republike junija 2020 osem članov ustavnega sodišča na njihovo zahtevo s 1. julijem 2020 imenoval za sodnike vrhovnega sodišča, od tega šest brez izkušenj na sodniških mestih na splošnem sodišču. Kot je pojasnjeno v Poročilu o stanju pravne države za leto 2020, bi po spremembi, sprejeti leta 2020, člani ustavnega sodišča, potem ko pridobijo status sodnika, lahko po prenehanju funkcije na ustavnem sodišču zaprosili za imenovanje na vrhovno sodišče. Predsednik republike je 5. oktobra 2020 priporočil, naj parlament enega izmed njih izvoli na mesto predsednika vrhovnega sodišča. Državni sodni svet je potem, ko je zadevno osebo zaslišal v skladu z ustreznimi pravnimi določbami, skoraj soglasno zavrnil njeno imenovanje. Po prenehanju članstva kandidata na ustavnem sodišču je državna skupščina kandidata 19. oktobra 2020 izvolila na mesto predsednika vrhovnega sodišča od 1. januarja 2021 za obdobje devetih let. Prav tako 19. oktobra ga je takratni predsednik vrhovnega sodišča imenoval na vrhovno sodišče, kjer je do nastopa funkcije predsednika vrhovnega sodišča opravljal funkcijo predsedujočega sodnika v enem od senatov. Ti dogodki potrjujejo zaskrbljenost, ki je bila že izražena v Poročilu o stanju pravne države za leto 2020, pri čemer se o imenovanju na najvišje mesto v sodstvu odloča brez sodelovanja sodnega organa in v neskladju z evropskimi standardi. Posebni poročevalec OZN o neodvisnosti sodnikov in odvetnikov je volitve označil kot „napad na neodvisnost sodstva in poskus, da se sodstvo prepusti volji zakonodajne veje oblasti, kar je v nasprotju z načelom delitve oblasti“. Glede na upravne pristojnosti predsednika vrhovnega sodišča in ključno vlogo vrhovnega sodišča v pravosodnem sistemu ti dogodki vzbujajo resno zaskrbljenost glede neodvisnosti sodstva.

Praksa predsednika državnega urada za sodstvo, da razveljavi postopke za izbiro predsednikov sodišč in imenuje začasne predsednike sodišč brez odobritve državnega sodnega sveta, se je nadaljevala. Predsednik državnega urada za sodstvo je nadaljeval s prakso razveljavitve – v vse več primerih in pogosto brez zadostnih pojasnil – izbirnih postopkov za predsednike sodišč in drugih vodij sodišč, tudi če so bili na voljo ustrezni kandidati, ki so jih podprli njihovi kolegi. Državni sodni svet je to prakso kritiziral že v mandatu prejšnjega predsednika državnega urada za sodstvo. V zadnjem letu je bil izbor predsednikov sodišč zaradi pandemije COVID-19 večkrat odložen, zato so prosta delovna mesta ostala prazna ali pa jih je začasno zapolnil predsednik državnega urada za sodstvo ali pa je bil mandat vodij sodišč podaljšan z zakonom. Predsedniki sodišč izvajajo pooblastila, ki so pomembna za poklicne poti sodnikov. Ker je prvo imenovanje sodnikov omejeno na tri leta, je nadaljevanje njihove sodne poklicne poti odvisno od ocene njihove primernosti za opravljanje trajne sodniške funkcije, v okviru katere predsednik sodišča oceni njihovo sodniško delo. Če se sodniki izkažejo za primerne, predsednik sodišča predsednika državnega urada za sodstvo pozove, naj predsedniku republike priporoči, naj jih imenuje za nedoločen čas. Če se izkaže, da niso primerni, morajo ob koncu prvega imenovanja zapustiti delovno mesto. Rezultati ocene se lahko izpodbijajo pred sodiščem za uslužbence; sodišče za uslužbence med pregledom ocene ne more izdati začasnega ukrepa za preprečitev prekinitve sodniške poklicne poti. Poleg tega lahko predsednik sodišča in predsednik državnega urada za sodstvo vsaka tri leta sodnike premestita brez njihovega soglasja na drugo sodišče za največ eno leto, čeprav od leta 2012 v praksi nista izkoristila te možnosti. Izražena je bila zaskrbljenost glede vpliva te pristojnosti na neodstavljivost sodnikov.

Postopno povečevanje plač sodnikov in tožilcev se nadaljuje. Povečevanje plač v pravosodju, zabeleženo v Poročilu o stanju pravne države za leto 2020, se je nadaljevalo, kot je predvideno v zakonodaji „omnibus“ iz leta 2019, in naj bi prispevalo h krepitvi neodvisnosti sodstva. V prvi fazi, tj. z januarjem 2020, so se plače zvišale za povprečno 32 %, v drugi fazi, tj. z januarjem 2021, pa za 12 %. Dodatno povečanje za 13 % je predvideno za leto 2022. Vendar še vedno obstaja zaskrbljenost glede sistema dodatkov in pristojnosti organov, ki upravljajo sodišča, da sodnikom dodelijo dodatke po lastni presoji brez objektivnih in preglednih meril.

Nekateri elementi organizacije državnega tožilstva še vedno vzbujajo zaskrbljenost. Kot je navedeno v Poročilu o stanju pravne države za leto 2020, je državno tožilstvo organizirano strogo hierarhično. Čeprav je neodvisnost državnega tožilstva določena v zakonodaji, je skupina GRECO zaradi nekaterih elementov pravnega okvira izdala priporočila za pregled pravil za imenovanje generalnega državnega tožilca, da se ta funkcija zaščiti pred političnim vplivom. Večina priporočil skupine GRECO, povezanih z državnim tožilstvom, je bila izvedena, nekatera pa ostajajo neuresničena. To velja za priporočilo, da se odpravi možnost ohranitve funkcije generalnega državnega tožilca po izteku njegovega mandata. To velja tudi za priporočilo skupine GRECO, da za primere, v katerih nadrejeni tožilec prevzame primer od podrejenega tožilca, veljajo stroga merila in da se take odločitve pisno utemeljijo. Skupina GRECO je priporočila tudi povečanje odgovornosti in preglednosti disciplinskih postopkov zoper tožilce; skupina GRECO je še vedno zaskrbljena, ker o utemeljenosti zadeve še vedno odloča neposredno nadrejeni tožilec in ne nepristranski organ. Popolno izvajanje teh priporočil bi pozitivno vplivalo na protikorupcijski okvir.

Kakovost

Stopnja digitalizacije pravosodnega sistema je na splošno visoka. Madžarska je še vedno na zelo visokem mestu na področju digitalnih rešitev za začetek in spremljanje postopkov v civilnih/gospodarskih in upravnih zadevah, digitalnih rešitev za vodenje in spremljanje sodnih postopkov v kazenskih zadevah ter spletnega dostopa širše javnosti do objavljenih sodb. Poleg tega dosega Madžarska zelo dobre rezultate v zvezi s pospeševanjem in spodbujanjem uporabe načinov alternativnega reševanja sporov. Vendar stopnja vključujočnosti sheme pravne pomoči vzbuja zaskrbljenost, sodne takse v gospodarskih zadevah pa ostajajo visoke. Sodnikom bi lahko bilo na voljo več usposabljanja na področju komuniciranja.

Delovanje sodišč je bilo med pandemijo COVID-19 prilagojeno. Digitalne rešitve (npr. sistem obravnav na daljavo) so bile ob izbruhu pandemije že vzpostavljene. Uporaba orodij za obravnave na daljavo (videokonference) se je med pandemijo zelo razširila, zaradi česar so nekateri sodni postopki postali učinkovitejši. Nekateri sodni postopki so bili poenostavljeni. 8. marca 2021 je vlada uvedla spremembe procesnih zakonov, namenjene lažjemu delovanju pravosodnega sistema v obdobju „stanja nevarnosti“.

Učinkovitost