SL Uradni list Evropske unije C 401/1

ZAKLJUČNI RAČUN 8., 9. IN 10. EVROPSKEGA RAZVOJNEGA SKLADA ZA PRORAČUNSKO LETO 2013

2014/C 401/01

KAZALO

Potrditev zaključnega računa

Izvrševanje in računovodska obravnava sredstev ERS

DEL I – Zaključni račun ERS: Sredstva, ki jih upravlja Komisija

1. RAČUNOVODSKI IZKAZI 8., 9. IN 10. EVROPSKEGA RAZVOJNEGA SKLADA

1.1 8., 9. in 10. ERS: Agregatni bilanca stanja, izkaz poslovnega izida, izkaz finančnega izida in izkaz gibanja neto sredstev

1.2 8. ERS: Bilanca stanja, izkaz poslovnega izida in izkaz sprememb v čistih sredstvih

1.3 9. ERS: Bilanca stanja, izkaz poslovnega izida in izkaz sprememb v čistih sredstvih

1.4 10. ERS: Bilanca stanja, izkaz poslovnega izida in izkaz sprememb v neto sredstvih

1.5 Pojasnila k računovodskim izkazom 8., 9. in 10. ERS

2. POROČILO O FINANČNEM IZVRŠEVANJU

2.1 Dodelitve

2.2 Agregatni računovodski izkazi

DEL II – Zaključni račun ERS: Računovodski izkazi sklada za spodbujanje naložb

3. Računovodski izkazi sklada za spodbujanje naložb

3.1 Izkaz stanja na dan 31. decembra 2013

3.2 Izkaz poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa za leto, ki se je končalo 31. decembra 2013

3.3 Izkaz sprememb v sredstvih vplačnikov za leto, ki se je končalo 31. decembra 2013

3.4 Izkaz finančnega izida za leto, ki se je končalo 31. decembra 2013

3.5 Pojasnila k računovodskim izkazom na dan 31. decembra 2013

PRILOGA K DELU I – POGLAVJE 2 (Poročilo o finančnem izvrševanju): Stanje po državah in po instrumentih

POTRDITEV ZAKLJUČNEGA RAČUNA

Zaključni račun 8., 9. in 10. Evropskega razvojnega sklada za leto 2013 je bil pripravljen v skladu z naslovom VIII finančne uredbe za 10. Evropski razvojni sklad ter računovodskimi načeli, pravili in metodami iz priloge k računovodskim izkazom.

Prevzemam odgovornost za pripravo in predstavitev zaključnega računa 8., 9. in 10. Evropskega razvojnega sklada v skladu s členom 125 finančne uredbe za 10. Evropski razvojni sklad.

Od odredbodajalca in EIB, ki jamčita za zanesljivost poslanih podatkov, sem pridobil vse potrebne podatke za pripravo zaključnega računa, ki prikazuje sredstva in obveznosti evropskih razvojnih skladov ter izvrševanje proračuna.

Potrjujem, da sem si na podlagi teh podatkov ter preverjanj, ki so bila po mojem mnenju potrebna za potrditev zaključnega računa, pridobil razumno zagotovilo, da zaključni račun predstavlja resnično in pošteno sliko finančnega stanja evropskih razvojnih skladov v vseh pomembnih vidikih.

(podpis) Manfred KRAFF Računovodja

IZVRŠEVANJE IN RAČUNOVODSKA OBRAVNAVA SREDSTEV ERS

1. OZADJE

Evropska unija (EU) na področju razvoja sodeluje s številnimi državami v razvoju. Glavni cilj teh dejavnosti je spodbujati gospodarski, socialni in okoljski razvoj, pri čemer je primarni cilj dolgoročno zmanjšanje in izkoreninjenje revščine z zagotavljanjem razvojne in tehnične pomoči državam upravičenkam. Da bi to dosegla, EU oblikuje strategije sodelovanja skupaj s partnerskimi državami in mobilizira finančna sredstva za njihovo izvajanje. Ta sredstva EU, dodeljena za razvojno sodelovanje, se zagotavljajo iz treh virov:

— proračuna EU,

— Evropskega razvojnega sklada,

— Evropske investicijske banke.

Evropski razvojni sklad (ERS) je glavni instrument zagotavljanja pomoči EU za razvojno sodelovanje afriškim, karibskim in pacifiškim državam (države AKP) ter čezmorskim državam in ozemljem (ČDO).

ERS se ne financira iz proračuna EU. Določi se z notranjim sporazumom predstavnikov držav članic, ki sedijo v Svetu, upravlja pa ga poseben odbor. Evropska Komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je odgovorna za finančno izvrševanje dejavnosti, ki se izvajajo s sredstvi ERS, Evropska investicijska banka (EIB) pa upravlja Sklad za spodbujanje naložb.

V obdobju 2008–2013 se je geografska pomoč, dodeljena državam AKP in ČDO, še naprej financirala predvsem iz ERS. Vsak ERS je običajno sklenjen za približno pet let. Vsak ERS ureja posebna finančna uredba, ki nalaga obveznost priprave računovodskih izkazov za zadevni ERS. V skladu z navedenim se računovodski izkazi pripravljajo za vsak ERS posebej v zvezi z delom, ki ga upravlja Komisija. Ti računovodski izkazi so prikazani tudi v agregatni obliki, da se zagotovi celovit pregled nad finančnim stanjem sredstev, za katera je odgovorna Komisija.

V okviru Sporazuma o partnerstvu AKP-ES je bil ustanovljen Sklad za spodbujanje naložb. Sklad za spodbujanje naložb upravlja EIB, namenjen pa je podpiranju razvoja zasebnega sektorja v državah AKP ter financira zlasti, vendar ne izključno, zasebne naložbe. Zasnovan je kot obnovljiv sklad, kar pomeni, da se lahko povračila posojil ponovno uporabijo za druge dejavnosti. Sklad je torej samoobnovljiv in finančno neodvisen. Ker Sklada za spodbujanje naložb ne upravlja Komisija, njegov zaključni račun ni konsolidiran v prvem delu zaključnega računa (računovodski izkazi za 8., 9. in 10. ERS ter ustrezno poročilo o finančnem izvrševanju). Računovodski izkazi Sklada so prikazani v ločenem delu zaključnega računa (del II), da se zagotovi celotna slika razvojne pomoči ERS. 10. ERS zajema obdobje od leta 2008 do leta 2013 in ima skupni proračun 22 682 milijonov EUR (1).

2. KAKO SE FINANCIRA ERS?

Na zasedanju Evropskega sveta 15. in 16. decembra 2005 je bila sprejeta finančna perspektiva za obdobje 2007–2013. V tem okviru je bilo sklenjeno, da geografsko sodelovanje z državami AKP ne bo vključeno v proračun EU, temveč se bo še naprej financiralo prek veljavnega medvladnega ERS za obdobje 2008–2013.

Proračun EU se sprejme za eno leto, tako da se v skladu s proračunskim načelom enoletnosti odhodki in prihodki načrtujejo in odobrijo za eno leto. ERS pa je za razliko od proračuna EU sklad, ki deluje po načelu večletnosti. Vsak ERS določa skupni sklad za izvajanje razvojnega sodelovanja za obdobje, ki običajno traja pet let. Ker se sredstva dodeljujejo na večletni osnovi, se dodeljena sredstva lahko porabljajo skozi celotno obdobje ERS. Odsotnost proračunske enoletnosti je poudarjena pri proračunskem poročanju, saj se proračunsko izvrševanje ERS ugotavlja glede na skupna sredstva.

Sredstva ERS so „ad hoc“ prispevki držav članic EU. Predstavniki držav članic se približno vsakih pet let sestanejo na medvladni ravni, da bi odločili o skupnem znesku, ki bo dodeljen skladu, ter o nadzoru njegovega izvrševanja. Komisija nato upravlja sklad v skladu s politiko Unije na področju razvojnega sodelovanja. Države članice imajo vzporedno s politiko Unije tudi nacionalne razvojne politike in politike pomoči, zato morajo svoje politike usklajevati s politikami EU in zagotavljati, da se te med seboj dopolnjujejo.

Poleg zgoraj navedenih prispevkov lahko države članice sklenejo tudi sporazume o sofinanciranju ali vplačajo prostovoljne finančne prispevke v ERS.

3. POROČANJE OB KONCU LETA

3.1 Zaključni račun

Računovodja je odgovoren za pripravo zaključnega računa ter zagotovitev, da ta predstavlja resnično in pošteno sliko finančnega stanja ERS.

Zaključni račun je prikazan na naslednji način:

Del I: Sredstva, ki jih upravlja Komisija — Računovodski izkazi 8., 9. in 10. ERS — Poročilo o finančnem izvrševanju 8., 9. in 10. ERS

Del II: Skladi, ki jih upravlja Evropska investicijska banka — Računovodski izkazi Sklada za spodbujanje naložb

Računovodski izkazi Sklada za spodbujanje naložb so prikazani v ločenem delu zaključnega računa, da se zagotovi celotna slika razvojne pomoči ERS.

Po reviziji, ki jo opravi Evropsko računsko sodišče (Računsko sodišče), Komisija do 31. julija naslednjega leta sprejme zaključni račun in ga predloži Evropskemu parlamentu in Svetu v razrešnico.

4. REVIZIJA IN RAZREŠNICA

4.1 Revizija

Zaključni račun in upravljanje sredstev ERS nadzira zunanji revizor, tj. Računsko sodišče, ki za Svet in Evropski parlament pripravi letno poročilo.

4.2 Razrešnica

Končna kontrola je razrešnica za finančno izvrševanje sredstev ERS za dano proračunsko leto. Organ, ki daje razrešnico za ERS, je Evropski parlament. To pomeni, da se po reviziji in dokončni pripravi zaključnega računa Parlament na priporočilo Sveta odloči, ali bo Komisiji podelil razrešnico za finančno izvrševanje sredstev ERS za prejšnje proračunsko leto. Ta odločitev temelji na pregledu zaključnega računa ter letnega poročila Računskega sodišča (ki vključuje uradno izjavo o zanesljivosti) in odgovorov Komisije nanj, upošteva pa tudi nadaljnja vprašanja in zahteve po dodatnih informacijah, naslovljene na Komisijo.

DEL I

ZAKLJUČNI RAČUN ERS: SREDSTVA, KI JIH UPRAVLJA KOMISIJA (2)

1. RAČUNOVODSKI IZKAZI 8., 9. IN 10. EVROPSKEGA RAZVOJNEGA SKLADA

1.1 8., 9. in 10. ERS: Agregatni bilanca stanja, izkaz poslovnega izida, izkaz finančnega izida in izkaz gibanja neto sredstev

AGREGATNA BILANCA STANJA

8., 9. IN 10. ERS

v mio. EUR Pojasnilo 31.12.2013 31.12.2012 NEKRATKOROČNA SREDSTVA: Predhodno financiranje 2.1 424 438 KRATKOROČNA SREDSTVA Predhodno financiranje 2.2 1 286 1 334 Terjatve 2.3 84 70 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki 2.5 759 690 SREDSTVA SKUPAJ 2 553 2 532 NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI Obveznosti iz poslovanja 2.6 (25) (40) KRATKOROČNE OBVEZNOSTI Obveznosti iz poslovanja 2.7 (1 214) (1 057) OBVEZNOSTI SKUPAJ (1 239) (1 097) NETO SREDSTVA 1 313 1 435 SREDSTVA IN REZERVE Vpoklicani kapital Sklada 2.8 32 529 29 579 Druge rezerve 2.9 2 252 2 252 Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let (30 396) (27 374) Poslovni izid za zadevno leto (3 072) (3 023) NETO SREDSTVA 1 313 1 435





AGREGATNI IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA

8., 9. IN 10. ERS

v mio. EUR Pojasnilo 2013 2012 PRIHODKI IZ POSLOVANJA 3.1 123 124 ODHODKI IZ POSLOVANJA Odhodki iz poslovanja 3.2 (3 027) (3 017) Upravni odhodki 3.3 (167) (107) PRIMANJKLJAJ IZ POSLOVANJA (3 072) (3 001) Prihodki iz finančnih poslov 3.4 0 (22) PRESEŽEK/(PRIMANJKLJAJ) IZ FINANCIRANJA 0 (22) POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO (3 072) (3 023)





AGREGATNI IZKAZ FINANČNEGA IZIDA

8., 9. IN 10. ERS

v mio. EUR Pojasnilo 2013 2012 Poslovni izid za zadevno leto (3 072) (3 023) POSLOVANJE 4.2 Redni prispevki držav članic 2 961 2 606 Prispevki za sofinanciranje 18 19 (Razveljavitev) izgub zaradi oslabitve terjatev (2) 4 (Povečanje)/zmanjšanje nekratkoročnega predhodnega financiranja 14 (58) (Povečanje)/zmanjšanje kratkoročnega predhodnega financiranja 48 (159) (Povečanje)/zmanjšanje kratkoročnih terjatev (3) (7) 31 Povečanje/(zmanjšanje) nekratkoročnih obveznosti (15) 40 Povečanje/(zmanjšanje) kratkoročnih obveznosti (4) 123 6 NETO DENARNI TOK 69 (534) NETO POVEČANJE/(ZMANJŠANJE) DENARNIH SREDSTEV IN NJIHOVIH USTREZNIKOV 69 (534) Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta 2.5 690 1 224 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na koncu leta 2.5 759 690





AGREGATNI IZKAZ SPREMEMB V NETO SREDSTVIH

8., 9. IN 10. ERS

v mio. EUR Kapital Sklada Nevpoklicana sredstva Vpoklicani kapital Sklada Skupne rezerve Druge rezerve Čista sredstva skupaj (a) (b) (c)=(a)-(b) (d) (e) (c) + (d) + (e) STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2011 45 691 18 712 26 979 (27 374) 2 252 1 858 Povečanje kapitala – redni prispevki — (2 600) 2 600 — — 2 600 Poslovni izid za zadevno leto — — — (3 023) — (3 023) STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2012 45 691 16 112 29 579 (30 396) 2 252 1 435 Povečanje kapitala – redni prispevki — (2 950) 2 950 — — 2 950 Poslovni izid za zadevno leto — — — (3 072) — (3 072) STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2013 45 691 13 162 32 529 (33 468) 2 252 1 313

1.2 8. ERS: Bilanca stanja, izkaz poslovnega izida in izkaz sprememb v čistih sredstvih

BILANCA STANJA

8. ERS

v mio. EUR Pojasnilo 31.12.2013 31.12.2012 KRATKOROČNA SREDSTVA Predhodno financiranje 2.2 5 38 Terjatve 2.3 2 1 Povezani računi 2.4 290 345 SREDSTVA SKUPAJ 297 384 KRATKOROČNE OBVEZNOSTI Obveznosti iz poslovanja 2.7 (28) (22) OBVEZNOSTI SKUPAJ (28) (22) NETO SREDSTVA 270 361 SREDSTVA IN REZERVE Vpoklicani kapital Sklada 2.8 12 840 12 840 Druge rezerve 2.9 (2 456) (2 354) Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let (10 125) (10 132) Poslovni izid za zadevno leto 10 7 NETO SREDSTVA 270 361





IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA

8. ERS

v mio. EUR Pojasnilo 2013 2012 PRIHODKI IZ POSLOVANJA 3.1 64 58 ODHODKI IZ POSLOVANJA 3.2 (53) (49) PRESEŽEK/(PRIMANJKLJAJ) IZ POSLOVANJA 11 9 Prihodki iz finančnih poslov 3.4 0 (2) PRESEŽEK/(PRIMANJKLJAJ) IZ FINANCIRANJA 0 (2) POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO 10 7





IZKAZ SPREMEMB V NETO SREDSTVIH

8. ERS

v mio. EUR Kapital Sklada Nevpoklicana sredstva Vpoklicani kapital Sklada Skupne rezerve Druge rezerve Čista sredstva skupaj (a) (b) (c)=(a)-(b) (d) (e) (c) + (d) + (e) STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2011 12 840 — 12 840 (10 132) (2 276) 432 Povečanje kapitala – redni prispevki — — — — — — Prerazporeditve v/iz 10. ERS — — — — (78) (78) Poslovni izid za zadevno leto — — — 7 — 7 STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2012 12 840 — 12 840 (10 125) (2 354) 361 Povečanje kapitala – redni prispevki — — — — — — Prerazporeditve v/iz 10. ERS — — — — (102) (102) Poslovni izid za zadevno leto — — — 10 — 10 STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2013 12 840 12 840 (10 114) (2 456) 270

1.3 9. ERS: Bilanca stanja, izkaz poslovnega izida in izkaz sprememb v čistih sredstvih

BILANCA STANJA

9. ERS

v mio. EUR Pojasnilo 31.12.2013 31.12.2012 NEKRATKOROČNA SREDSTVA: Predhodno financiranje 2.1 90 119 KRATKOROČNA SREDSTVA Predhodno financiranje 2.2 259 447 Terjatve 2.3 58 58 Povezani računi 2.4 1 323 1 919 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki 2.5 — — SREDSTVA SKUPAJ 1 730 2 543 KRATKOROČNE OBVEZNOSTI Obveznosti iz poslovanja 2.7 (263) (375) OBVEZNOSTI SKUPAJ (263) (375) NETO SREDSTVA 1 467 2 168 SREDSTVA IN REZERVE Vpoklicani kapital Sklada 2.8 11 699 11 699 Druge rezerve 2.9 3 756 4 126 Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let (13 658) (12 830) Poslovni izid za zadevno leto (331) (827) NETO SREDSTVA 1 467 2 168





IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA

9. ERS

v mio. EUR Pojasnilo 2013 2012 PRIHODKI IZ POSLOVANJA 3.1 34 49 ODHODKI IZ POSLOVANJA Odhodki iz poslovanja 3.2 (362) (856) Upravni odhodki 3.3 0 (1) PRIMANJKLJAJ IZ POSLOVANJA (328) (809) Prihodki iz finančnih poslov 3.4 (3) (18) PRIMANJKLJAJ IZ FINANCIRANJA (3) (18) POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO (331) (827)





IZKAZ SPREMEMB V NETO SREDSTVIH

9. ERS

v mio. EUR Kapital Sklada Nevpoklicana sredstva Vpoklicani kapital Sklada Skupne rezerve Druge rezerve Neto sredstva skupaj (a) (b) (c) = (a) – (b) (d) (e) (c) + (d) + (e) STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2011 11 699 — 11 699 (12 830) 4 227 3 096 Povečanje kapitala – redni prispevki — — — — — — Prerazporeditve v/iz 10. ERS — — — — (100) (100) Poslovni izid za zadevno leto — — — (827) — (827) STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2012 11 699 — 11 699 (13 657) 4 126 2 168 Povečanje kapitala – redni prispevki — — — — — — Prerazporeditve v/iz 10. ERS — — — — (371) (371) Poslovni izid za zadevno leto — — — (331) — (331) STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2013 11 699 — 11 699 (13 988) 3 756 1 467

1.4 10. ERS: Bilanca stanja, izkaz poslovnega izida in izkaz sprememb v neto sredstvih

BILANCA STANJA

10. ERS

v mio. EUR Pojasnilo 31.12.2013 31.12.2012 NEKRATKOROČNA SREDSTVA Predhodno financiranje 2.1 334 319 KRATKOROČNA SREDSTVA Predhodno financiranje 2.2 1 021 849 Terjatve 2.3 24 11 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki 2.5 759 690 SREDSTVA SKUPAJ 2 138 1 869 NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI Obveznosti iz poslovanja 2.6 (25) (40) KRATKOROČNE OBVEZNOSTI Obveznosti iz poslovanja 2.7 (923) (660) Povezani računi 2.4 (1 613) (2 264) OBVEZNOSTI SKUPAJ (2 561) (2 963) ČISTA SREDSTVA (423) (1 095) SREDSTVA IN REZERVE Vpoklicani kapital Sklada 2.8 7 990 5 040 Druge rezerve 2.9 952 479 Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let (6 614) (4 411) Poslovni izid za zadevno leto (2 751) (2 203) NETO SREDSTVA (423) (1 095)





IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA

10. ERS

v mio. EUR Pojasnilo 2013 2012 PRIHODKI IZ POSLOVANJA 3.1 25 18 ODHODKI IZ POSLOVANJA Odhodki iz poslovanja 3.2 (2 612) (2 112) Upravni odhodki 3.3 (167) (106) PRIMANJKLJAJ IZ POSLOVANJA (2 754) (2 201) Prihodki iz finančnih poslov 3.4 3 (2) PRESEŽEK/(PRIMANJKLJAJ) IZ FINANCIRANJA 3 (2) POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO (2 751) (2 203)





IZKAZ SPREMEMB V NETO SREDSTVIH

10. ERS

v mio. EUR Kapital Sklada Nevpoklicana sredstva Vpoklicani kapital Sklada Skupne rezerve Druge rezerve Čista sredstva skupaj (a) (b) (c) = (a) – (b) (d) (e) (c) + (d) + (e) STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2011 21 152 18 712 2 440 (4 411) 301 (1 670) Povečanje kapitala – redni prispevki — (2 600) 2 600 — — 2 600 Prerazporeditve iz 8. in 9. ERS — — — — 178 178 Poslovni izid za zadevno leto — — — (2 203) — (2 203) STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2012 21 152 16 112 5 040 (6 614) 479 (1 095) Povečanje kapitala – redni prispevki — (2 950) 2 950 — — 2 950 Prerazporeditve iz/v 8. in 9. ERS — — — — 473 473 Poslovni izid za zadevno leto — — — (2 751) — (2 751) STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2013 21 152 13 162 7 990 (9 365) 952 (423)

1.5 Pojasnila k računovodskim izkazom 8., 9. in 10. ERS

1. POMEMBNE RAČUNOVODSKE USMERITVE

1.1 PRAVNI OKVIR IN FINANČNA UREDBA

Računovodski izkazi so pripravljeni v skladu s finančno uredbo za 10. ERS („finančna uredba ERS“) (5). V skladu z določbami člena 121 se računovodski izkazi pripravijo v skladu z načeli računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka.

Ti računovodski izkazi so bili pripravljeni v skladu z računovodskimi pravili in metodami za ERS, ti pa so bili oblikovani na osnovi mednarodnih računovodskih standardov za javni sektor (MRSJS), ki jih izdaja Odbor za mednarodne računovodske standarde za javni sektor (IPSASB). V zvezi s tistim delom sredstev ERS, katerega finančno upravljanje je v pristojnosti Komisije, so bila uporabljena računovodska pravila, ki jih je sprejel računovodja ERS.

Računovodja ERS mora do 31. marca naslednjega leta predložiti Računskemu sodišču v revizijo začasni zaključni račun. Računsko sodišče nato do 15. junija pošlje Komisiji svoja opažanja o zaključnem računu (člen 125). Komisija na podlagi teh opažanj potrdi letni zaključni račun do 31. julija in ga pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču. Zaključni račun se nato objavi v Uradnem listu do 15. novembra skupaj z izjavo Računskega sodišča o zanesljivosti za tisti del sredstev ERS, katerega finančno upravljanje je v pristojnosti Komisije.

1.2 RAČUNOVODSKA NAČELA

Namen računovodskih izkazov je zagotoviti podatke o finančnem stanju, poslovanju in denarnih tokovih neke pravne osebe, ki so koristni za širok krog uporabnikov. Pri osebi javnega prava, kakršen je ERS, je njihov namen še zlasti zagotoviti podatke, koristne za odločanje, in prikazati, kako odgovorno oseba javnega prava ravna s sredstvi, ki so ji zaupana.

Da bi računovodski izkazi predstavili resnično in pošteno sliko, ni dovolj, da zagotovijo ustrezne podatke, ki opisujejo naravo in obseg dejavnosti organizacije, pojasnijo, kako se organizacija financira, ter zagotovijo dokončne podatke o njenem delovanju, ampak morajo to narediti na jasen in razumljiv način, ki omogoča primerjavo med proračunskimi leti. Ta dokument je bil pripravljen ob upoštevanju teh ciljev.

Računovodski sistem ERS zajema splošno računovodstvo in proračunsko računovodstvo. Proračunsko računovodstvo daje podrobno sliko izvrševanja proračuna. Temelji na načelu računovodstva na podlagi nastanka plačil. Splošno računovodstvo omogoča pripravo računovodskih izkazov, saj prikazuje vse odhodke in prihodke za proračunsko leto po pravilih računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka, njegov namen pa je predstaviti finančno stanje v obliki bilance stanja na dan 31. decembra.

Člen 120 finančne uredbe 10. ERS določa računovodska načela, ki se uporabljajo pri pripravi računovodskih izkazov:

— delujoče podjetje,

— previdnost,

— dosledna uporaba računovodskih metod,

— primerljivost informacij,

— pomembnost,

— neto izravnava ni dovoljena,

— vsebina nad obliko,

— računovodstvo na podlagi nastanka poslovnega dogodka.

1.3 PODLAGA ZA PRIPRAVO

1.3.1 Funkcijska in predstavitvena valuta

Računovodski izkazi so predstavljeni v milijonih eurov, saj je euro funkcijska in predstavitvena valuta ERS.

1.3.2 Valuta in osnova za preračunavanje

Posli v tujih valutah se preračunajo v eure po deviznih tečajih, ki veljajo na dan teh poslov. Pozitivne in negativne tečajne razlike, ki nastanejo pri poravnavi poslov v tujih valutah in pri preračunavanju denarnih sredstev in obveznosti v tujih valutah po deviznih tečajih ob koncu leta, se pripoznajo v izkazu poslovnega izida.

Stanja ob koncu leta za denarna sredstva in obveznosti v tujih valutah se preračunajo v eure po spodaj navedenih deviznih tečajih, ki veljajo na dan 31. decembra:

Valuta 31.12.2013 31.12.2013 XOF 655,957 655,957 XAF 655,957 655,957 NGN 212,376 206,074 PGK 3,38524 2,76702 HTG 60,7227 56,2987 GNF 9 616,41 9 250,40 MWK 595,810 439,917 KES 117,270 113,460 BIF 2 107,95 2 037,95 SLL 6 013,08 5 709,56 TZS 2 166,71 2 077,48 UGX 3 423,24 3 508,51 MGA 3 092,68 2 981,70 SZL 14,5660 11,1727

1.3.3 Uporaba ocen

Računovodski izkazi v skladu z MRSJS in splošno sprejetimi računovodskimi načeli nujno vključujejo zneske, ki temeljijo na ocenah in predpostavkah vodstva na podlagi najzanesljivejših razpoložljivih podatkov. Pomembne ocene vključujejo med drugim zneske za rezervacije, izgube zaradi oslabljenih terjatev in vnaprej vračunane stroške. Dejanski rezultati se lahko razlikujejo od navedenih ocen. Spremembe ocen se upoštevajo v obdobju, v katerem postanejo znane.

1.4 BILANCA STANJA

1.4.1 Zneski predhodnega financiranja

Predhodno financiranje je plačilo, katerega namen je upravičencu zagotoviti denarni predujem, tj. likvidna sredstva. Lahko je razdeljeno na več plačil v obdobju, ki je določeno v danem sporazumu o predhodnem financiranju. Likvidna sredstva ali predujem se povrnejo ali porabijo za namen, za katerega so bili zagotovljeni, v obdobju, določenem v sporazumu. Če upravičenec nima upravičenih odhodkov, mora predujem v okviru predhodnega financiranja vrniti ERS. Znesek predhodnega financiranja se zmanjša (za celotni znesek ali del zneska) s priznanjem upravičenih stroškov in vrnjenih zneskov.

Ob koncu leta se neobračunani zneski predhodnega financiranja vrednotijo po prvotnih plačanih zneskih, zmanjšanih za: vrnjene zneske, obračunane upravičene zneske, ocenjene upravičene zneske, ki ob koncu leta še niso obračunani, in zmanjšanja vrednosti.

Obresti na predhodno financiranje se pripoznajo, ko se obračunajo, v skladu z določbami ustreznega sporazuma. Ob koncu leta se na podlagi najzanesljivejših podatkov pripravi ocena prihodkov od natečenih obresti.

1.4.2 Terjatve

Terjatve so izkazane po prvotnem znesku, zmanjšanem za odpis zaradi oslabitve. Odpis zaradi oslabitve terjatev se ugotovi, kadar obstajajo nepristranski dokazi, da celotnega zapadlega zneska ni mogoče izterjati po prvotnih pogojih terjatve. Znesek odpisa je razlika med knjigovodsko vrednostjo sredstva in njegovo nadomestljivo vrednostjo, ki ustreza sedanji vrednosti pričakovanih prihodnjih denarnih tokov, diskontirani po tržni obrestni meri za podobne posojilojemalce. Pripozna se tudi splošen odpis za neporavnane naloge za izterjavo, ki še niso zajeti v posebnem odpisu. Ta splošni odpis temelji na preteklih stopnjah izgub. Znesek odpisa se pripozna v izkazu poslovnega izida.

1.4.3 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki so finančni instrumenti in so opredeljeni kot kratkoročna sredstva. Zajemajo gotovino v blagajni, bančne vloge na odpoklic in druge kratkoročne visoko likvidne naložbe s prvotno zapadlostjo treh mesecev ali manj.

1.4.4 Obveznosti iz poslovanja

Znaten del obveznosti ERS iz poslovanja ni povezan z nabavo blaga ali storitev, temveč so to neplačani zahtevki za povračilo stroškov upravičencev do nepovratnih ali drugih sredstev. Ko je prejet zahtevek za povračilo stroškov, se izkažejo kot obveznosti iz poslovanja za zahtevani znesek, po preveritvi pa jih ustrezni finančni posredniki priznajo kot upravičene. V tej fazi se vrednotijo po priznanem in upravičenem znesku.

Obveznosti iz poslovanja, ki izhajajo iz nabave blaga in storitev, se pripoznajo ob prejemu računa za prvotni znesek, ustrezni odhodki pa se vknjižijo v računovodske izkaze, ko je blago dobavljeno in sprejeto oziroma so storitve opravljene in sprejete.

1.4.5 Rezervacije

Rezervacije se pripoznajo, kadar ima ERS pravno ali posredno obveznost do tretjih oseb zaradi preteklih dogodkov; kadar je verjetno, da bo za poravnavo obveznosti potreben odtok sredstev, in kadar se lahko znesek zanesljivo oceni. Znesek rezervacij je najboljša ocena odhodkov, ki bodo po pričakovanjih potrebni za poravnavo sedanje obveze na datum poročanja.

1.4.6 Aktivne in pasivne časovne razmejitve

Ključen element računovodstva na podlagi nastanka poslovnih dogodkov je zagotavljanje, da se posli zajamejo v računovodskem letu, na katero se nanašajo. Ta postopek se imenuje časovni presek. Zlasti je treba oceniti upravičene odhodke, ki so jih imeli upravičenci do sredstev ERS, vendar jih ERS še niso prijavili (vnaprej vračunani stroški). Obratno pa se nekatera plačila v tekočem letu nanašajo na poznejša obdobja (odloženi stroški) ter jih je treba opredeliti in vključiti v ustrezna poznejša obdobja.

V skladu z računovodskimi pravili ERS se posli in dogodki pripoznajo v računovodskih izkazih v obdobju, na katero se nanašajo. Ob koncu obračunskega obdobja se vnaprej vračunani odhodki pripoznajo na podlagi ocenjenega zneska obveznosti prenosa za zadevno obdobje. Vnaprej vračunani odhodki se izračunajo v skladu s podrobnimi operativnimi in praktičnimi smernicami, ki jih je izdala Komisija in katerih namen je zagotoviti, da računovodski izkazi prikazujejo resnično in pošteno sliko.

Tudi prihodki se obračunajo v obdobju, na katero se nanašajo. Ob koncu leta, če račun še ni izdan, ERS pa je že opravil zadevno storitev ali dobavil zadevno blago oziroma obstaja pogodbeni sporazum (na podlagi sklicevanja na pogodbo), se v računovodskih izkazih pripoznajo ustrezni prehodno nezaračunani prihodki.

Poleg tega se ob koncu leta, če je račun izdan, zadevne storitve pa še niso bile opravljene oziroma zadevno blago ni bilo dobavljeno, prihodki odložijo in pripoznajo v poznejšem obračunskem obdobju.

1.5 IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA

1.5.1 Prihodki

ERS nima proračunskih prihodkov. Redni prispevki držav članic se obravnavajo kot kapital Sklada. Prihodki zajemajo izterjavo odhodkov in prihodke od obresti.

Izterjava odhodkov

Za posle, pri katerih mora končni upravičenec ali tretja država povrniti odhodke, ki so mu oziroma ji bili predhodno plačani iz ERS, se izdajo in obračunajo nalogi za izterjavo ter odbitki od poznejših plačil, in sicer na naslednji način:

— Izterjava odhodkov: če je izdan nalog za izterjavo, nastane terjatev z ustreznim vnosom prihodka v izkazu poslovnega izida za zadevno leto; ali

— Izterjava zneskov predhodnega financiranja: v tem primeru je znesek vključen v postavko za predhodno financiranje v bilanci stanja.

Prihodki od obresti

Prihodki od obresti se pripoznajo v izkazu poslovnega izida po metodi efektivnih obresti. Prihodki od obresti zajemajo prejete obresti ali terjatve iz naslova obresti od denarnih sredstev in vlog na vpogled pri poslovnih bankah ter zamudne obresti od izterjave terjatev za ERS. Prihodki od obresti so pripoznani, ko se obračunajo.

1.5.2 Odhodki

Odhodki za menjalne posle, ki nastanejo pri nabavi blaga ali storitev, se pripoznajo, ko so dobave opravljene in sprejete. Vrednotijo se po nabavni vrednosti.

Odhodki za nemenjalne posle zajemajo večino odhodkov ERS. Nanašajo se na prerazporeditve znotraj proračuna na upravičence in so lahko treh vrst: upravičenosti, prerazporeditve po pogodbi ter nepovratna sredstva, prispevki in donacije po lastnem preudarku.

Prerazporeditve se pripoznajo kot odhodki v obdobju, v katerem so nastali dogodki, ki so podlaga za prerazporeditev, če obstaja uredba (finančna ali druga uredba), ki dovoljuje naravo prerazporeditve, ali je bila podpisana pogodba, ki dovoljuje prerazporeditev; če upravičenec izpolnjuje morebitna merila za upravičenost in če je mogoče zadovoljivo oceniti znesek.

Kadar je prejet kakršen koli zahtevek za plačilo ali povračilo odhodkov, ki izpolnjuje merila za pripoznanje, se pripozna kot odhodek za upravičen znesek. Ob koncu leta se nastali upravičeni odhodki, ki so že dolgovani upravičencem, vendar še niso prikazani, ocenijo in izkažejo kot vnaprej vračunani odhodki.

Odhodki za obresti

Odhodki za obresti se pripoznajo v izkazu poslovnega izida po metodi efektivnih obresti. Odhodki za obresti zajemajo plačane obresti ali obveznosti iz naslova obresti in so pripoznani, ko se natečejo.

1.6 POGOJNA SREDSTVA IN OBVEZNOSTI

1.6.1 Pogojna sredstva

Pogojno sredstvo je možno sredstvo, ki izhaja iz preteklih dogodkov in katerega obstoj se potrdi le, če se pojavi ali ne pojavi eden ali več negotovih prihodnjih dogodkov, ki niso v celoti pod nadzorom ERS. Pogojno sredstvo se razkrije, ko je pritok gospodarskih koristi ali možnih storitev verjeten.

Pogojna sredstva se ocenijo ob vsakem datumu bilance stanja, da se zagotovi, da je razvoj ustrezno prikazan v računovodskih izkazih. Če je pritok gospodarskih koristi ali možnih storitev skoraj popolnoma gotov in je mogoče zanesljivo izmeriti vrednost sredstva, se sredstvo in z njim povezani prihodki pripoznajo v računovodskih izkazih obdobja, v katerem je nastala sprememba.

Jamstva so možna sredstva, ki izhajajo iz preteklih dogodkov in katerih obstoj se potrdi, če se pojavi ali ne pojavi predmet jamstva. Jamstva se zato lahko opredelijo kot pogojna sredstva. Jamstvo je sproščeno, ko predmet jamstva ne obstaja več. Unovči se, ko so izpolnjeni pogoji, da se od poroka zahteva plačilo.

1.6.2 Pogojne obveznosti

Pogojna obveznost je možna obveza, ki izhaja iz preteklih dogodkov in katere obstoj se potrdi le, če se pojavi ali ne pojavi eden ali več negotovih prihodnjih dogodkov, ki niso v celoti pod nadzorom ERS; ali sedanja obveza, ki izhaja iz preteklih dogodkov, vendar se ne pripozna, ker ni verjetno, da bo za poravnavo obveze potreben odtok dejavnikov, ki omogočajo gospodarske koristi ali možne storitve, ali, v redkih okoliščinah, ko zneska obveze ni mogoče izmeriti dovolj zanesljivo. Pogojna obveznost se razkrije, razen če je verjetnost odtoka dejavnikov, ki omogočajo gospodarske koristi ali možne storitve, zelo majhna.

Pogojne obveznosti se ocenijo ob vsakem datumu bilance stanja, da se ugotovi, ali je odtok dejavnikov, ki omogočajo gospodarske koristi ali možne storitve, postal verjeten. Če postane verjetno, da bo potreben odtok dejavnikov, ki omogočajo gospodarske koristi ali možne storitve, za postavko, ki se obravnava kot pogojna obveznost, se pripozna rezervacija v računovodskih izkazih obdobja, v katerem se spremeni verjetnost.

2. POJASNILA K BILANCI STANJA

NEKRATKOROČNA SREDSTVA

2.1 PREDHODNO FINANCIRANJE

v mio. EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS Skupaj na dan 31.12.2013 Skupaj na dan 31.12.2012 Predhodno financiranje — 90 334 424 438 SKUPAJ — 90 334 424 438

V pogodbah je pogosto določeno, da se pred začetkom del, dobavo blaga ali opravljanjem storitev izplačajo predujmi. Včasih razporedi plačil v pogodbah predvidevajo izplačila na podlagi poročil o napredku. Predhodno financiranje se običajno izplača v valuti države ali ozemlja, kjer se izvršuje projekt.

Čas izterljivosti ali uporabe predhodnega financiranja določa, ali se slednje razkrije kot kratkoročno ali nekratkoročno sredstvo iz naslova predhodnega financiranja. Uporaba je določena z zadevnim sporazumom v zvezi s projektom. Vsako vračilo ali poraba, ki zapade v 12 mesecih po datumu poročanja, se razkrije kot kratkoročno predhodno financiranje. Ker je veliko projektov ERS dolgoročne narave, morajo biti z njimi povezani predujmi na razpolago več kot eno leto. Zato so ti zneski predhodnega financiranja prikazani kot nekratkoročna sredstva.

KRATKOROČNA SREDSTVA

2.2 PREDHODNO FINANCIRANJE

v mio. EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS Skupaj na dan 31.12.2013 Skupaj na dan 31.12.2012 Predhodno financiranje (bruto) 39 832 3 059 3 931 3 593 Zmanjšano za ocenjeni obračun predhodnega financiranja (34) (573) (2 038) (2 645) (2 259) SKUPAJ 5 259 1 021 1 286 1 334

2.2.1 Jamstva, prejeta v zvezi s predhodnim financiranjem

Za zavarovanje zneskov predhodnega financiranja se oblikujejo jamstva, ki se sprostijo, ko je plačan zadnji zahtevek v okviru projekta. Jamstvo ima dve različni vrednosti, in sicer „nominalno“ in „tekočo“. Pri „nominalni“ vrednosti je dogodek, ki sproži unovčitev jamstva, povezan z obstojem jamstva. Pri „tekoči“ vrednosti je dogodek, ki sproži unovčitev jamstva, plačilo in/ali poznejši obračuni predhodnega financiranja.

Na dan 31. decembra 2013 je „nominalna“ vrednost jamstev, ki jih je prejel ERS v zvezi s predhodnim financiranjem, znašala 303 milijone EUR. „Tekoča“ vrednost teh jamstev pa je znašala 151 milijonov EUR

Leta 2013 je bil opravljen poglobljen pregled teh jamstev. Po tem pregledu so bila jamstva z nominalno vrednostjo 333 milijonov EUR odpisana kot jamstva, ki ne pripadajo ERS. Če bi bili primerjalni podatki za leto 2012 posodobljeni, bi se „nominalna“ vrednost zmanjšala s 566 milijonov EUR na 349 milijonov EUR, „tekoča“ vrednost pa bi se zmanjšala s 391 milijonov EUR na 185 milijonov EUR.

2.3 TERJATVE

v mio. EUR Pojasnilo 8. ERS 9. ERS 10. ERS Skupaj na dan 31.12.2013 Skupaj na dan 31.12.2012 Terjatve do strank, javnih organov in tretjih držav 2.3.1 2 9 12 24 10 Terjatve do držav članic 2.3.2 — — 3 3 3 Aktivne časovne razmejitve 2.3.3 — 48 9 57 57 SKUPAJ 2 58 24 84 70

2.3.1 Terjatve do strank, javnih organov in tretjih držav

v mio. EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS Skupaj na dan 31.12.2013 Skupaj na dan 31.12.2012 Terjatve do strank, javnih organov in tretjih držav 6 19 13 38 26 – Odpis (3) (10) (1) (14) (16) SKUPAJ 2 9 12 24 10

Spremembe pri odprtih nalogih za izterjavo v zadevnem obdobju so prikazane spodaj.

v mio. EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 2013 SKUPAJ 2012 SKUPAJ Odprti nalogi za izterjavo na začetku leta 5 19 3 26 25 Izdani nalogi za izterjavo 3 40 133 176 139 Zaključeni nalogi za izterjavo (2) (40) (123) (165) (138) Plačilo terjatev (1) (27) (103) (131) (97) Odpoved terjatvam (0) (1) (0) (1) (1) Preklic terjatev (0) (6) (0) (6) (4) Pobot terjatev (1) (7) (19) (27) (36) Odprti nalogi za izterjavo na koncu leta 6 19 13 38 26

2.3.2 Terjatve do držav članic

Terjatve do držav članic v 10. ERS v višini 3 milijonov EUR zajemajo prispevke Združenega kraljestva, Danske in Švedske za sofinanciranje.

2.3.3 Aktivne časovne razmejitve

Aktivne časovne razmejitve vključujejo predvsem natečene obresti na zneske predhodnega financiranja. Poleg tega so v to postavko vključeni tudi prihodki od natečenih obresti zaradi zamud pri plačilih prispevkov.

2.4 POVEZANI RAČUNI

v mio. EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS Skupaj na dan 31.12.2013 Povezani računi 290 1 323 (1 613) 0 SKUPAJ 290 1 323 (1 613) 0

Zaradi večje učinkovitosti je 10. ERS dodeljena ena sama zakladnica, ki zajema vse ERS; to ima za posledico posle med različnimi ERS, ki se izravnajo v povezanih računih med različnimi bilancami stanja ERS.

2.5 DENARNA SREDSTVA IN NJIHOVI USTREZNIKI (6)

v mio. EUR Pojasnilo 8. ERS 9. ERS 10. ERS Skupaj na dan 31.12.2013 Skupaj na dan 31.12.2012 Posebni računi – finančne institucije držav članic — — — 719 719 633 Tekoči računi – poslovne banke — — — 39 39 54 Varnostni računi Stabex 2.5.1. — — — — 2 Posebni sklad za Demokratično republiko Kongo (7) — — — 1 1 1 SKUPAJ — — 759 759 690

2.5.1 Varnostni računi Stabex

v mio. EUR Stanje na dan 31.12.2013 Stanje na dan 31.12.2012 Slonokoščena obala — 2 Druge države — 0 SKUPAJ — 2

STABEX je kratica za sistem EU za kompenzacijsko financiranje, namenjen stabilizaciji prihodkov od izvoza v državah AKP.

Poleg teh sredstev imajo države AKP upravičenke še druga sredstva Stabex. Ko se Komisija in država upravičenka (AKP) dogovorita, kako bodo sredstva Stabex porabljena, obe stranki podpišeta sporazum o prenosu. V skladu z določbami člena 211 Četrte Loméjske konvencije (8) (kakor je bila spremenjena) se sredstva prerazporedijo na obrestovan račun z dvema pooblaščenima podpisnikoma (Komisijo in državo upravičenko), ki je bil odprt na ime te države AKP. Sredstva ostanejo na teh računih z dvema podpisnikoma, dokler ni vzpostavljen okvir medsebojnih obveznosti, ki je podlaga za prerazporeditev za določen projekt. V letu 2013 so bili v okviru zaključevanja instrumentov pomoči Stabex zaprti preostali varnostni računi Stabex.

Odredbodajalec Komisije ohrani pooblastilo za razpolaganje z računom za zagotovitev, da se sredstva izplačajo, kot je bilo predvideno. Sredstva na teh računih, za katere je potreben dvojni podpis, so last države AKP in se zato ne knjižijo kot sredstva v zaključnih računih ERS. Prenosi na te račune se knjižijo kot plačila Stabex. Za več informacij glej tudi pojasnilo 3.1.2.

NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI

2.6 OBVEZNOSTI IZ POSLOVANJA

v mio. EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS Skupaj na dan 31.12.2013 Skupaj na dan 31.12.2012 Sofinanciranje – obveznosti iz poslovanja — — 25 25 40 SKUPAJ — — 25 25 40

Obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje na koncu leta 2013 so povezane z 10. ERS.

ERS. Prejeti prispevki za sofinanciranje so prikazani kot obveznosti iz poslovanja do držav članic in držav nečlanic, saj izpolnjujejo merila za pogojne prihodke iz nemenjalnih poslov. ERS mora prispevke uporabiti za zagotavljanje storitev tretjim osebam, v nasprotnem primeru pa mora sredstva (prejete prispevke) vrniti državam članicam. Pri sporazumih o sofinanciranju neporavnana obveznost iz poslovanja pomeni prejeti prispevek za sofinanciranje, zmanjšan za nastale odhodke, povezane s projektom. Te obveznosti ne vplivajo na čista sredstva.

Povečanje skupnih obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje je pojasnjeno v pojasnilu 2.7.1.2.

KRATKOROČNE OBVEZNOSTI

2.7 OBVEZNOSTI IZ POSLOVANJA

v mio. EUR Pojasnilo 8. ERS 9. ERS 10. ERS Skupaj na dan 31.12.2013 Skupaj na dan 31.12.2012 Kratkoročne obveznosti iz poslovanja 2.7.1 1 61 260 322 209 Vnaprej vračunani stroški 2.7.2 26 202 359 588 555 Odloženi prispevek h kapitalu Sklada 2.7.3 — — 304 304 293 SKUPAJ 28 263 923 1 214 1 057

2.7.1 Kratkoročne obveznosti iz poslovanja

v mio. EUR Pojasnilo 8. ERS 9. ERS 10. ERS Skupaj na dan 31.12.2013 Skupaj na dan 31.12.2012 Dobavitelji in drugi 2.7.1.1 1 61 182 244 152 Obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje 2.7.1.2 — 0 75 75 46 Razne obveznosti iz poslovanja 2.7.1.3 0 0 3 3 12 SKUPAJ 1 61 260 322 209

Obveznosti iz poslovanja vključujejo izkaze stroškov, ki jih ERS prejme v zvezi z dejavnostmi, za katere se dodeljujejo nepovratna sredstva. V zahtevanem znesku se knjižijo takoj po prejetju zahtevka. Enak postopek se uporablja za račune in dobropise, prejete v okviru dejavnosti javnega naročanja. Zadevni zahtevki za povračilo stroškov so bili upoštevani pri postopkih časovnega preseka ob koncu leta. Na podlagi presečnih podatkov so bili ocenjeni upravičeni zneski pripoznani v izkazu poslovnega izida.

2.7.1.1 Dobavitelji in drugi

V to postavko so vključene obveznosti do dobaviteljev ter obveznosti do javnih organov in tretjih držav.

Povečanje za 93 milijonov EUR v primerjavi s prejšnjim obdobjem poročanja je povezano zlasti s povečanjem obveznosti iz poslovanja do tretjih držav za 74 milijonov EUR. Najvišje obveznosti iz poslovanja do tretjih držav so za Gano (64 milijonov EUR) in Zambijo (33 milijonov EUR).

2.7.1.2 Obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje

Skupne nekratkoročne in kratkoročne obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje so se povečale za 14 milijonov EUR. V letu 2013 so bili prejeti novi prispevki za sofinanciranje s strani Švedske (9 milijonov EUR), Francije (5 milijonov EUR), Avstralije (2 milijona EUR), Združenega kraljestva (2 milijona EUR) in drugih držav.

Obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje so se zmanjšale za 8 milijonov EUR zaradi pripoznanja prihodkov, povezanih s projekti sofinanciranja (glej pojasnili 3.1.3 in 3.2.2).

2.7.1.3 Razne obveznosti iz poslovanja

Razne obveznosti iz poslovanja obsegajo zlasti nedodeljene denarne prejemke in vrnjene zneske.

2.7.2 Vnaprej vračunani stroški

v mio. EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS Skupaj na dan 31.12.2013 Skupaj na dan 31.12.2012 Vnaprej vračunani stroški 26 202 359 588 555 SKUPAJ 26 202 359 588 555

Ob koncu leta se ocenijo upravičeni odhodki, ki so jih imeli upravičenci do sredstev ERS, vendar jih še niso prijavili. Na podlagi teh presečnih podatkov so ocenjeni upravičeni zneski izkazani kot vnaprej vračunani stroški.

Ocenjena uporaba zneskov predhodnega financiranja je prikazana kot ocenjeni obračun predhodnega financiranja (glej pojasnilo 2.2).

2.7.3 Odloženi prispevek h kapitalu Sklada

v mio. EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS Skupaj na dan 31.12.2013 Skupaj na dan 31.12.2012 Združeno kraljestvo — — 296 296 274 Irska — — 5 5 9 Litva — — 2 2 — Madžarska — — — — 10 SKUPAJ — — 304 304 293

Podatki zajemajo vnaprej plačane prispevke držav članic ob koncu leta.

NETO SREDSTVA

2.8 VPOKLICANI KAPITAL SKLADA

v mio. EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS SKUPAJ Kapital Sklada 12 840 11 699 21 152 45 691 Nevpoklicani kapital Sklada — — (16 112) (16 112) Vpoklicani kapital Sklada na dan 31. 12. 2012 12 840 11 699 5 040 29 579 Kapital Sklada 12 840 11 699 21 152 45 691 Nevpoklicani kapital Sklada — — (13 162) (13 162) Vpoklicani kapital Sklada na dan 31. 12. 2013 12 840 11 699 7 990 32 529

Kapital Sklada je skupni znesek prispevkov držav članic za ustrezni ERS, kakor je določeno v vsakem od notranjih sporazumov.

Nevpoklicana sredstva so začetne dodelitve, ki še niso bile vpoklicane od držav članic.

Vpoklicani kapital Sklada je znesek začetnih dodelitev, ki je bil vpoklican za prerazporeditev s strani držav članic na zakladniške račune v skladu s postopkom iz člena 16 finančne uredbe za 10. ERS.

Kapital 8. in 9. ERS je bil v celoti vpoklican in prejet.

Vpoklicani in nevpoklicani kapital Sklada po državah članicah

v mio. EUR Prispevki % nevpoklicani v 10. ERS 31.12.2012 Vpoklicano v letu 2013 nevpoklicani v 10. ERS 31.12.2013 Avstrija 2,41 (388) 71 (317) Belgija 3,53 (569) 104 (465) Bolgarija 0,14 (23) 4 (18) Ciper 0,09 (15) 3 (12) Češka 0,51 (82) 15 (67) Danska 2,00 (322) 59 (263) Estonija 0,05 (8) 1 (7) Finska 1,47 (237) 43 (193) Francija 19,55 (3 150) 577 (2 573) Nemčija 20,50 (3 303) 605 (2 698) Grčija 1,47 (237) 43 (193) Madžarska 0,55 (89) 16 (72) Irska 0,91 (147) 27 (120) Italija 12,86 (2 072) 379 (1 693) Latvija 0,07 (11) 2 (9) Litva 0,12 (19) 4 (16) Luksemburg 0,27 (44) 8 (36) Malta 0,03 (5) 1 (4) Nizozemska 4,85 (781) 143 (638) Poljska 1,30 (209) 38 (171) Portugalska 1,15 (185) 34 (151) Romunija 0,37 (60) 11 (49) Slovaška 0,21 (34) 6 (28) Slovenija 0,18 (29) 5 (24) Španija 7,85 (1 265) 232 (1 033) Švedska 2,74 (441) 81 (361) Združeno kraljestvo 14,82 (2 388) 437 (1 951) SKUPAJ 100,00 (16 112) 2 950 (13 162)

2.9 DRUGE REZERVE

v mio. EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS SKUPAJ Stanje na dan 31.12.2011 (2 276) 4 227 301 2 252 Prerazporeditev sproščenih sredstev iz 8. in 9. ERS v 10. ERS (78) (300) 378 0 Prerazporeditev iz 10. ERS v 9. ERS za dodelitev sredstev Južnemu Sudanu na podlagi Sklepa Sveta 2010/406/EU — 200 (200) 0 Stanje na dan 31.12.2012 (2 354) 4 126 479 2 252 Prerazporeditev sproščenih sredstev iz 8. in 9. ERS v 10. ERS (102) (371) 473 0 Stanje na dan 31.12.2013 (2 456) 3 756 952 2 252 Stanje na dan 31.12.2012 vključuje: – sredstva, dodeljena Južnemu Sudanu — 350 — 350

Od začetka veljavnosti 10. ERS v letu 2008 so vsa sproščena sredstva prejšnjih ERS prerazporejena v rezervo 10. ERS. Obveznosti za to rezervo se lahko prevzamejo samo pod pogoji iz člena 1(4) notranjega sporazuma za 10. ERS.

V letu 2013 je bilo v rezervo 10. ERS prerazporejenih 102 milijona EUR sproščenih sredstev iz 8. ERS in 371 milijonov EUR iz 9. ERS.

3. POJASNILA K IZKAZU POSLOVNEGA IZIDA

3.1 PRIHODKI IZ POSLOVANJA

v mio. EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 2013 SKUPAJ 2012 SKUPAJ Izterjava odhodkov 1 11 1 13 17 Izterjava sredstev Stabex 61 — — 61 49 Pozitivne tečajne razlike 2 23 16 41 51 Prihodki iz poslovanja – sofinanciranje — — 8 8 8 SKUPAJ 64 34 25 123 124

3.1.1 Izterjava odhodkov

Ta postavka zajema naloge za izterjavo, ki jih izda ERS, in odbitek od poznejših plačil, ki se vknjižijo v računovodski sistem ERS, za izterjavo predhodno izplačanih odhodkov na podlagi kontrol, revizij ali analiz upravičenosti. Ob tem je treba opozoriti, da izterjava zneskov predhodnega financiranja ni vključena med prihodke, temveč je knjižena na postavko predhodnega financiranja v bilanci stanja.

Izterjava neupravičenih izplačil

V zvezi z neupravičenimi izplačili so bili leta 2013 izdani nalogi za izterjavo v višini 23 milijonov EUR (leta 2012 v višini 27 milijonov EUR). Od tega je bilo 6 milijonov EUR povezanih z izterjavo odhodkov, zato je bil ta znesek knjižen kot prihodek iz poslovanja. Za 17 milijonov EUR je bilo izterjav zneskov predhodnega financiranja, ki so bile v bilanci stanja knjižene kot sredstva iz naslova predhodnega financiranja.

Izterjave neupravičenih izplačil so razčlenjene v spodnji razpredelnici:

v mio. EUR Prihodki Predhodno financiranje 2013 SKUPAJ Prihodki Predhodno financiranje 2012 SKUPAJ Napaka 2 4 6 1 1 2 Nepravilnost 4 12 16 9 15 25 Prijava uradu OLAF — 1 1 1 — 1 SKUPAJ 6 17 23 11 16 27

3.1.2 Izterjava sredstev Stabex

Leta 2013 je bilo v ERS vrnjenih 61 milijonov EUR z računov z dvema podpisnikoma v državah AKP. Ta sredstva so bila prerazporejena predvsem iz Sudana (36 milijonov EUR), Slonokoščene obale (7 milijonov EUR), Salomonovih otokov (5 milijonov EUR), Papue Nove Gvineje (3 milijoni EUR), Sierre Leone (2 milijona EUR), Zimbabveja(2 milijona EUR) in Mavretanije (2 milijona EUR). Ti prihodki so vključeni v prihodke iz poslovanja (izterjava sredstev Stabex) v izkazu poslovnega izida 8. ERS.

3.1.3 Prihodki iz poslovanja – sofinanciranje

Prihodki iz poslovanja, povezani s sofinanciranjem, pomenijo uporabljene prispevke (glej pojasnilo 3.2.2). Ti prispevki izpolnjujejo merila za pogojne prihodke iz nemenjalnih poslov, zato se prispevek pripozna v skladu z izvajanjem projekta sofinanciranja.

3.2 ODHODKI IZ POSLOVANJA

v mio. EUR Pojasnilo 8. ERS 9. ERS 10. ERS 2013 SKUPAJ 2012 SKUPAJ Odhodki iz poslovanja – instrumenti pomoči 3.2.1 49 330 2 578 2 957 2 938 Odhodki iz poslovanja – sofinanciranje 3.2.2 — — 8 8 8 Negativne tečajne razlike — 4 31 25 60 66 Odpis terjatev — 0 1 1 1 6 SKUPAJ 53 362 2 612 3 027 3 017

3.2.1 Odhodki iz poslovanja – instrumenti pomoči

v mio. EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS SKUPAJ 2013 SKUPAJ 2012 Programska pomoč 42 (2) 1 678 1 719 1 476 Makroekonomska podpora — 21 — 21 8 Sektorska politika 0 225 (2) 222 326 Subvencionirane obrestne mere 0 — — 0 5 Projekti znotraj držav AKP — 57 588 645 720 Nujna pomoč — 17 253 270 333 Pomoč za begunce 1 — — 1 6 Rizični kapital 0 — — 0 1 Stabex (1) — — (1) 4 Drugi programi pomoči, povezani s prejšnjimi ERS — 5 — 5 10 Institucionalna podpora — 1 61 62 32 Nadomestila za izgube pri izvozu 7 6 — 13 18 Skupaj 49 330 2 578 2 957 2 938

Odhodki iz poslovanja ERS zajemajo različne instrumente pomoči in so lahko v različnih oblikah glede na to, kako se sredstva izplačujejo in upravljajo.

3.2.2 Odhodki iz poslovanja – sofinanciranje

To so odhodki, nastali pri projektih sofinanciranja v letu 2013. Prejeti prispevki za sofinanciranje izpolnjujejo merila za pogojne prihodke iz nemenjalnih poslov, zato se ustrezen znesek prispevkov pripozna kot prihodki iz poslovanja (glej pojasnilo 3.1.3).

3.3 UPRAVNI ODHODKI

v mio. EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 2013 SKUPAJ 2012 SKUPAJ Upravni odhodki — 0 167 167 107 SKUPAJ — 0 167 167 107

Ta postavka vključuje odhodke za podporo, tj. upravne odhodke, povezane z načrtovanjem in izvajanjem ERS. Ti vključujejo odhodke za pripravo, spremljanje in ocenjevanje projektov, pa tudi odhodke za računalniška omrežja, tehnično pomoč ipd.

3.4 PRIHODKI IZ FINANČNIH POSLOV

v mio. EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS 2013 SKUPAJ 2012 SKUPAJ Prihodki od obresti – evropske banke — 0 0 0 9 Obresti na predhodno financiranje 0 (3) 3 0 (32) SKUPAJ 0 (3) 3 0 (22)

Višji prihodki od obresti v letu 2012 se pripisujejo prihodkom na bančnih računih EIB.

Obresti na predhodno financiranje se pripoznajo v skladu z določbami člena 7(3) in člena 8 finančne uredbe 10. ERS. Prihodki od obresti so bili v letu 2012 negativni zaradi storniranja obresti na predhodno financiranje, ki so nastale v prejšnjem letu. Negativni prihodki od obresti v 9. ERS so bili v letu 2013 večinoma posledica nihanj deviznega tečaja USD/EUR.

4. POJASNILA K IZKAZU FINANČNEGA IZIDA

4.1 NAMEN IN PRIPRAVA IZKAZA FINANČNEGA IZIDA

Podatki o denarnih tokovih se uporabljajo kot osnova za oceno sposobnosti ERS, da ustvari denarna sredstva in njihove ustreznike, ter za oceno njegovih potreb po uporabi teh denarnih tokov.

Izkaz finančnega izida se pripravi po posredni metodi. To pomeni, da se čisti presežek ali primanjkljaj za zadevno proračunsko leto popravi glede na vpliv nedenarnih poslov ter morebitne časovne razmejitve preteklih ali prihodnjih denarnih prejemkov ali plačil iz poslovanja.

Denarni tokovi, ki nastanejo pri poslih v tuji valuti, se izkazujejo v predstavitveni valuti ERS (euro); znesek v tuji valuti se preračuna po deviznem tečaju med eurom in to tujo valuto na dan nastanka denarnega toka.

4.2 POSLOVANJE

Izkaz finančnega izida ERS prikazuje samo denarne tokove iz poslovanja, saj ERS ne zajema naložbenja ali financiranja. Namen poslovanja je prispevati k doseganju rezultatov, ki so cilj politik.

5. POGOJNA SREDSTVA IN OBVEZNOSTI TER DRUGA RAZKRITJA

5.1 POGOJNA SREDSTVA

v mio. EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS Skupaj na dan 31.12.2013 Skupaj na dan 31.12.2012 Jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti 4 63 49 116 304 Jamstva za zadržane zneske 2 40 14 56 188 SKUPAJ 6 103 62 171 492

5.1.1 Jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti

Včasih se zahtevajo jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti za zagotovitev, da upravičenci do financiranja ERS izpolnijo obveznosti iz svojih pogodb z ERS.

Leta 2013 je bil opravljen poglobljen pregled teh jamstev. Po tem pregledu so bila jamstva v vrednosti 188 milijonov EUR odpisana kot jamstva, ki ne pripadajo ERS. Če bi bili primerjalni podatki za leto 2012 posodobljeni, bi se vrednost s 304 milijonov EUR zmanjšala na 177 milijonov EUR.

5.1.2 Jamstva za zadržane zneske

Jamstva za zadržane zneske zadevajo samo pogodbe za izvedbo del. Običajno se zadrži 10 % vmesnih plačil upravičencem za zagotovitev, da izvajalec izpolni svoje obveznosti. Zadržani zneski se prikažejo kot obveznosti. Če se naročnik strinja, pa lahko izvajalec namesto tega predloži jamstvo za zadržane zneske, ki nadomesti zneske, zadržane pri vmesnih plačilih. Taka prejeta jamstva se razkrijejo kot pogojna sredstva.

Leta 2013 je bil opravljen poglobljen pregled teh jamstev. Po tem pregledu so bila jamstva v vrednosti 105 milijonov EUR odpisana kot jamstva, ki ne pripadajo ERS. Če bi bili primerjalni podatki za leto 2012 posodobljeni, bi se vrednost s 188 milijonov EUR zmanjšala na 98 milijonov EUR.

5.1.3 Jamstva, ki so v lasti drugih subjektov in ne Komisije

Jamstva, ki so v lasti drugih subjektov in ne Komisije, vključujejo jamstva, ki jih potrdi nacionalni odredbodajalec (naročnik iz tretje države) za zaščito sredstev EU. Ta jamstva hranijo delegacije EU in niso pogojna sredstva ERS, razkrijejo se zgolj v informativne namene.

v mio. EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS Skupaj na dan 31. 12. 2013 Jamstva za predhodno financiranje 2 54 278 333 Jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti 2 44 142 188 Jamstva za zadržane zneske 1 34 70 105 SKUPAJ 4 131 491 626

5.2 DRUGA RAZKRITJA

5.2.1 Proračunske obveznosti, ki še niso poravnane

v mio. EUR 8. ERS 9. ERS 10. ERS Skupaj na dan 31. 12. 2013 Skupaj na dan 31. 12. 2012 Neporavnane proračunske obveznosti, ki še niso plačane 74 611 5 340 6 025 5 642 S tem povezani zneski, zajeti v izkazu poslovnega izida (28) (215) (540) (782) (714) SKUPAJ 47 396 4 800 5 243 4 928

Pri neporavnanih proračunskih obveznostih gre za znesek že prevzetih obveznosti, ki še niso bile niti plačane niti sproščene. Neporavnane proračunske obveznosti so običajna posledica obstoja večletnih programov. Neporavnane proračunske obveznosti so 31. decembra 2013 znašale 6 025 milijonov EUR. Znesek, razkrit kot prihodnja obveznost, ki jo bo treba financirati, je znesek teh neporavnanih proračunskih obveznosti, zmanjšan za z njimi povezane zneske, ki so bili vključeni kot odhodki v izkaz poslovnega izida za leto 2013 in skupaj znašajo 5 243 milijonov EUR.

6. UPRAVLJANJE FINANČNIH TVEGANJ

Naslednja razkritja v zvezi z upravljanjem finančnih tveganj ERS se nanašajo na zakladniško poslovanje, ki ga v imenu ERS izvaja Komisija za izvrševanje njegovih sredstev.

6.1 STRATEGIJE UPRAVLJANJA TVEGANJ IN VAROVANJE PRED TVEGANJI

Pravila in načela upravljanja zakladniškega poslovanja so določena v finančni uredbi 10. ERS in v notranjem sporazumu.

Na podlagi zgornje uredbe se uporabljajo naslednja glavna načela:

— Države članice vplačajo prispevke za ERS na posebne račune, odprte pri centralni banki vsake države članice ali finančni instituciji, ki jo ta določi. Prispevki ostanejo na teh posebnih računih, dokler ni treba izvesti plačil ERS,

— Države članice plačajo prispevke za ERS v eurih, plačila ERS pa so v eurih in drugih valutah, tudi manj znanih.

— Stanje na bančnih računih, ki jih odpre Komisija v imenu ERS, ne sme biti negativno.

Poleg posebnih računov ima Komisija v imenu ERS odprte tudi druge bančne račune pri finančnih institucijah (centralnih in poslovnih bankah) za izvrševanje plačil in prejemanje prejemkov, ki niso prispevki držav članic v proračun.

Zakladniško in plačilno poslovanje sta visoko avtomatizirana in temeljita na sodobnih informacijskih sistemih. Za zagotovitev varnosti sistema ter delitve nalog v skladu s finančno uredbo, standardi notranjega nadzora Komisije in revizijskimi načeli se uporabljajo posebni postopki.

Upravljanje zakladniškega in plačilnega poslovanja je urejeno s sklopom pisnih smernic in postopkov, da se omejita poslovno in finančno tveganje ter zagotovi primerna raven kontrole. Te smernice in postopki urejajo različna področja poslovanja in njihovo upoštevanje se redno preverja.

6.2 TRŽNO TVEGANJE

6.2.1 Valutno tveganje

Vsi prispevki se hranijo v eurih, druge valute pa se kupijo le, kadar so potrebne za izvrševanje plačil. Zato zakladniško poslovanje ERS ni izpostavljeno valutnemu tveganju.

6.2.2 Obrestno tveganje

ERS ne najema posojil, zato ni izpostavljen obrestnemu tveganju.

Prejema pa obresti od sredstev, ki jih ima na različnih bančnih računih. Komisija je zato v imenu ERS uvedla ukrepe, ki zagotavljajo, da obresti, ki se obračunavajo, odražajo vsakokratne tržne obrestne mere ter njihova morebitna nihanja.

Stanje vlog čez noč na računih poslovnih bank se dnevno obrestuje. Obrestovanje stanj na teh računih temelji na spremenljivih tržnih obrestnih merah, ki se jim doda pogodbeni pribitek (pozitiven ali negativen). Za večino računov je izračun obresti vezan na obrestno mero EONIA (uteženo povprečje obrestnih mer v eurih za medbančna posojila čez noč) in sledi nihanjem te obrestne mere. Za nekatere druge račune je izračun obresti vezan na obrestno mero ECB, ki se uporablja za operacije refinanciranja ECB. Zato ERS ni izpostavljen tveganju, da bi se njegova sredstva obrestovala po obrestnih merah, nižjih od tržnih.

6.3 KREDITNO TVEGANJE (TVEGANJE NASPROTNE STRANKE)

Večina zakladniških sredstev ERS se v skladu s finančno uredbo 10. ERS hrani na „posebnih računih“, ki so jih odprle države članice za plačilo svojih prispevkov. Večina teh računov je odprtih pri zakladnicah ali nacionalnih centralnih bankah držav članic. Te institucije pomenijo najnižje tveganje nasprotne stranke za ERS (ERS ima izpostavljenost do svojih držav članic).

Za tisti del zakladniških sredstev ERS, ki se hrani pri poslovnih bankah za kritje izvrševanja plačil, se ti računi polnijo sproti in se avtomatično upravljajo prek sistema zakladnice Komisije za upravljanje denarnih sredstev. Na vsakem računu se vzdržuje minimalno stanje denarnih sredstev, sorazmerno s povprečnim zneskom dnevnih plačil, ki se izvršujejo prek tega računa. Posledično je stanje na teh računih stalno nizko, kar zagotavlja, da je izpostavljenost ERS tveganju omejena.

Poleg tega se z namenom nadaljnjega zmanjšanja tveganja nasprotne stranke, ki mu je izpostavljen ERS, za izbiro poslovnih bank uporabljajo posebne smernice.

Vse poslovne banke so izbrane prek javnih razpisov. Minimalna kratkoročna kreditna bonitetna ocena, ki se zahteva za sodelovanje v razpisnih postopkih, je Moody's P-1 ali njej enakovredna (S&P A-1 ali Fitch F1). V posebnih in ustrezno utemeljenih okoliščinah se lahko sprejme nižja ocena.

6.4 LIKVIDNOSTNO TVEGANJE

Proračunska načela, ki se uporabljajo za ERS, zagotavljajo, da skupna denarna sredstva za dano proračunsko obdobje vedno zadostujejo za izvrševanje vseh zadevnih plačil. Dejansko so skupni prispevki držav članic enaki skupnemu znesku odobritev plačil za zadevno proračunsko obdobje.

Prispevki držav članic v ERS se vsako leto plačajo v treh obrokih, vendar na plačila deloma vplivajo sezonski dejavniki.

Zaradi zagotavljanja, da zakladniška sredstva vedno zadostujejo za kritje plačil, ki jih je treba izvršiti v danem mesecu, si zakladnica Komisije in ustrezni plačilni oddelki redno izmenjujejo informacije o stanju zakladnice ter zagotavljajo, da izvršena plačila v danem obdobju ne presežejo razpoložljivih zakladniških sredstev.

Poleg navedenega pa v okviru dnevnega zakladniškega poslovanja ERS avtomatska orodja za upravljanje denarnih sredstev zagotavljajo, da so na vseh bančnih računih ERS dnevno na voljo zadostna likvidna sredstva.

7. RAZKRIVANJE POVEZANIH STRANK

Ugotovljeni niso bili nobeni posli povezanih strank, ki bi jih bilo treba ločeno razkriti v okviru te postavke.

8. DOGODKI PO DATUMU BILANCE STANJA

Do dne predložitve tega zaključnega računa računovodja ERS ni opazil nobenih pomembnih zadev, ki bi jih bilo treba ločeno razkriti v okviru tega oddelka, niti mu take zadeve niso bile sporočene. Zaključni račun in z njim povezana pojasnila so bili pripravljeni na podlagi najnovejših razpoložljivih informacij in to je upoštevano v zgoraj predstavljenih podatkih.

9. USKLADITEV POSLOVNEGA IZIDA S PRORAČUNSKO REALIZACIJO

Poslovni izid za zadevno leto je izračunan po načelih računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka. Proračunska realizacija pa temelji na pravilih računovodstva na podlagi nastanka plačil. Ker tako poslovni izid kot proračunska realizacija temeljita na istih transakcijah, je za kontrolo koristno preveriti, ali ju je mogoče uskladiti. V spodnji razpredelnici je prikazana ta uskladitev s ključnimi uskladitvenimi zneski, razdeljenimi na prihodkovne in odhodkovne postavke.

v mio. EUR 2013 2012 POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO (3 072) (3 023) PRIHODKI Upravičenosti, ki ne vplivajo na proračunsko realizacijo (68) (47) Upravičenosti, ugotovljene v tekočem letu, a še ne pobrane (6) (8) Upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu 10 14 Neto učinek predhodnega financiranja 71 62 Neto prehodno nezaračunani prihodki 19 (40) ODHODKI Odhodki tekočega leta, ki še niso plačani 90 38 Odhodki prejšnjih let, plačani v tekočem letu (53) (101) Preklicana plačila 13 7 Neto učinek predhodnega financiranja (431) (316) Neto vnaprej vračunani odhodki 464 204 PRORAČUNSKA REALIZACIJA ZA ZADEVNO LETO (2 963) (3 209)

9.1 USKLADITVENE POSTAVKE – PRIHODKI

Proračunski prihodki za dano proračunsko leto ustrezajo prihodkom, pobranim na podlagi upravičenosti, ugotovljenih med letom, in zneskom, pobranim na podlagi upravičenosti, ugotovljenih v prejšnjih letih.

Upravičenosti, ki ne vplivajo na proračunsko realizacijo, se evidentirajo v poslovnem izidu, vendar jih s proračunskega vidika ni mogoče šteti za prihodke, saj se unovčeni znesek prerazporedi v rezervo in zanj brez sklepa Sveta ni mogoče ponovno prevzeti obveznosti.

Pri uskladitvi je treba upravičenosti, ki so bile ugotovljene v tekočem letu, a še niso bile pobrane, odšteti od poslovnega izida, saj niso del proračunskih prihodkov. Nasprotno pa je treba upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu, pri uskladitvi prišteti k poslovnemu izidu.

Neto učinek predhodnega financiranja je obračun izterjanih zneskov predhodnega financiranja. Gre za denarni prejemek, ki ne vpliva na poslovni izid.

Neto prehodno nezaračunani prihodki so pretežno sestavljeni iz prihodkov, prehodno nezaračunanih ob časovnem preseku ob koncu leta. Upošteva se samo čisti učinek, tj. prehodno nezaračunani prihodki za tekoče leto, zmanjšani za stornirane prehodno nezaračunane prihodke prejšnjega leta.

9.2 USKLADITVENE POSTAVKE – ODHODKI

Odhodke tekočega leta, ki še niso plačani, je treba pri uskladitvi prišteti, saj so vključeni v poslovni izid, vendar niso del proračunskih odhodkov. Nasprotno pa je treba odhodke prejšnjih let, plačane v tekočem letu, pri uskladitvi odšteti od poslovnega izida, saj so del proračunskih odhodkov tekočega leta, vendar bodisi ne vplivajo na poslovni izid bodisi znižujejo odhodke (v primeru popravkov).

Denarni prejemki iz preklicanih plačil ne vplivajo na poslovni izid, vplivajo pa na proračunsko realizacijo.

Neto učinek predhodnega financiranja je kombinacija novih zneskov predhodnega financiranja, plačanih v tekočem letu in pripoznanih za proračunske odhodke zadevnega leta, ter obračuna predhodnega financiranja, plačanega v tekočem letu ali prejšnjih letih s priznanjem upravičenih stroškov. Slednji so odhodek v smislu računovodstva na podlagi poslovnih dogodkov, niso pa odhodek za proračunsko računovodstvo, saj je bilo plačilo prvotnega predhodnega financiranja že upoštevano kot proračunski odhodek v času njegovega plačila.

Neto vnaprej vračunani odhodki so sestavljeni pretežno iz odhodkov, vračunanih vnaprej ob časovnem preseku ob koncu leta, tj. upravičenih odhodkov, ki so jih imeli upravičenci do sredstev ERS, vendar jih ERS še niso prijavili. Upošteva se samo čisti učinek, tj. vnaprej vračunani odhodki za tekoče leto, zmanjšani za stornirane vnaprej vračunane odhodke prejšnjega leta.

2. Poročilo o finančnem izvrševanju

Uvodno pojasnilo

Prejšnji ERS

— Ker se je 6. ERS zaključil leta 2006, 7. ERS pa leta 2008, zaključni račun ne vključuje več razpredelnic o izvrševanju za navedena ERS. Izvrševanje prerazporejenih sredstev je vključeno v 9. ERS.

— Zaradi preglednejše predstavitve računovodskih izkazov za leto 2013 so v razpredelnicah enako kakor prejšnja leta znotraj 8. ERS sredstva, porabljena v okviru načrtovanja programov iz Loméjskih konvencij, in sredstva, porabljena v okviru načrtovanja programov iz Sporazuma iz Cotonouja, prikazana ločeno.

— V skladu s členom 1(2)(b) notranjega sporazuma za 9. ERS so bila sredstva iz ERS, ki so se uporabljala pred 9. ERS, prerazporejena v 9. ERS ter so se v obdobju 9. ERS odobrila kot sredstva 9. ERS.

10. ERS

Sporazum o partnerstvu AKP-ES, ki so ga 23. junija 2000 v Cotonouju podpisale države članice Evropske skupnosti ter afriške, karibske in pacifiške države (države AKP), je začel veljati 1. aprila 2003. Sporazum iz Cotonouja je bil spremenjen dvakrat, in sicer prvič s sporazumom, podpisanim v Luxembourgu 25. junija 2005, drugič pa s sporazumom podpisanom v Ouagadougouju 22. junija 2010.

Sklep o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj (ČDO) EU (2001/822/ES), ki ga je 27. novembra 2001 sprejel Svet EU, je začel veljati 2. decembra 2001. Ta sklep je bil spremenjen 19. marca 2007 (Sklep 2007/249/ES).

Notranji sporazum o financiranju pomoči Skupnosti v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2008–2013 v skladu s spremenjenim Sporazumom iz Cotonouja, ki so ga sprejeli predstavniki vlad držav članic Evropske skupnosti 17. julija 2006, je začel veljati 1. julija 2008.

V skladu s Sporazumom iz Cotonouja se drugo obdobje (2008–2013) pomoči Skupnosti državam AKP in ČDO financira iz 10. ERS s skupnimi sredstvi v višini 22 682 milijonov EUR, od katerih je

— 21 966 milijonov EUR dodeljenih državam AKP v skladu z večletnim finančnim okvirom, določenim v Prilogi Ib k spremenjenemu Sporazumu iz Cotonouja, 20 466 milijonov EUR od tega zneska upravlja Komisija,

— 286 milijonov EUR dodeljenih ČDO v skladu s Prilogo IIAa k spremenjenemu Sklepu Sveta o pridružitvi ČDO Evropski skupnosti, od tega zneska 256 milijonov EUR upravlja Komisija,

— 430 milijonov EUR pa je dodeljenih Komisiji za financiranje stroškov, nastalih pri načrtovanju programov za sredstva 10. ERS in njihovem izvajanju, v skladu s členom 6 Notranjega sporazuma.

Od datuma začetka veljavnosti 10. ERS je bil začetni znesek, dodeljen 10. ERS, dopolnjen s sproščenimi sredstvi iz prejšnjih ERS, prihodki od obresti in neporabljenimi preostalimi denarnimi sredstvi, ki izhajajo iz sistema za zagotavljanje stabilizacije prihodkov od izvoza primarnih kmetijskih proizvodov (Stabex) v okviru skladov pred 9. ERS. Vsa sredstva se upravljajo v skladu s posebnimi pravili, določenimi v spremenjenem Sporazumu iz Cotonouja in notranjem sporazumu.

31. december je bil pomembna prelomna točka, datum iz revizijske klavzule 10. ERS. Ta klavzula jasno določa presečni datum za obveznosti znotraj 10. ERS (člen 1(4) in (5) notranjega sporazuma za 10. ERS). Med letom je bilo storjeno vse, da bi se prevzelo kar največ obveznosti za razpoložljiva sredstva iz 10. ERS.

Rezerva 10. ERS za uspešnost, ki se lahko uporabi samo pod posebnimi pogoji

Odkar je 1. julija 2008 začel veljati 10. ERS, se neporabljena sredstva in zneski sproščenih sredstev iz projektov v okviru 9. in prejšnjih ERS prerazporedijo v rezervo 10. ERS za uspešnost, razen sredstev Stabex in upravnih sredstev 9. ERS.

(v mio. EUR) Rezerva 10. ERS za uspešnost za AKP, ki se lahko uporabi samo pod posebnimi pogoji, na dan 31.12.2013 924.1 Rezerva 10. ERS za uspešnost za ČDO, ki se lahko uporabi samo pod posebnimi pogoji, na dan 31.12.2013 14.1 Skupna rezerva 10. ERS za uspešnost, ki se lahko uporabi samo pod posebnimi pogoji, na dan 31.12.2013 938.2

V skladu s členom 1(4) notranjega sporazuma za 10. ERS se je Svet 12. decembra 2013 odločil, da ta sredstva uporabi za premostitveni sklad.

Nedodeljena sredstva 10. ERS

Skupni znesek nedodeljenih sredstev je 31. 12. 2013 znašal:

(v mio. EUR) AKP (dvostranska, regionalna znotraj AKP, rezerva za nacionalne okvirne programe/regionalne okvirne programe (NOP/ROP)) 74.5 ČDO 0.08 Skupna nedodeljena sredstva 10. ERS na dan 31.12.2013 74.6

Tudi ta sredstva so bila prerazporejena v premostitveni sklad.

Premostitveni sklad

Države članice so notranji sporazum o ustanovitvi 11. ERS podpisale na zasedanju Sveta junija 2013. Veljati bo začel, ko ga bodo ratificirale vse države članice.

Do začetka veljavnosti 11. ERS je Komisija predlagala prehodne ukrepe, to je „premostitveni sklad“, za zagotovitev razpoložljivosti sredstev za sodelovanje z državami AKP in ČDO ter za odhodke za podporo, in sicer med januarjem 2014 in začetkom veljavnosti notranjega sporazuma o ustanovitvi 11. ERS.

Ta premostitveni sklad je bil sprejet 12. decembra 2013 (Sklep 2013/759/EU) in se financira iz naslednjih virov:

— sproščena sredstva iz 8. in 9. ERS do 31. 12. 2013,

— nedodeljena sredstva iz 10. ERS na dan 31. 12. 2013,

— sproščena sredstva iz 10. ERS in prejšnjih ERS od 1. 1. 2014.

Na dan 31. 12. 2013 so skupna sredstva, ki so bila na voljo za premostitveni sklad, znašala 998,6 milijona EUR za AKP in 14,2 milijona EUR za ČDO, brez obresti. Ta sredstva se obračunajo za 11. ERS.

Rezerva 10. ERS iz instrumenta Stabex

Po zaprtju računov Stabex se neporabljena/sproščena sredstva prerazporedijo v rezervo 10. ERS iz sredstev A instrumenta Stabex (člen 1(4) Notranjega sporazuma za 10. ERS) in nato nacionalnim okvirnim programom zadevnih držav. Po 31. decembru 2013 je skupni znesek sproščenih sredstev Stabex, prerazporejenih v 10. ERS za 33 držav, znašal 165,3 milijona EUR.

Sofinanciranje 10. ERS

V okviru 10. ERS so bili podpisani sporazumi o prerazporeditvi za sofinanciranje s strani držav članic; hkrati so bile dane na voljo odobritve za prevzem obveznosti v skupnem znesku 134,4 milijona EUR, medtem ko so bile odobritve plačil dane na voljo za unovčene zneske v skupni višini 110,6 milijona EUR.

Stanje odobritev za sofinanciranje na dan 31. decembra 2013 je prikazano v spodnji razpredelnici (v mio. EUR):

Odobritve za prevzem obveznosti Odobritve plačil Sofinanciranje – sredstva A 118,1 95,3 Sofinanciranje – projekti znotraj držav AKP 12,1 12,1 Sofinanciranje – upravni odhodki 4,2 3,2 134,4 110,6

Razpredelnice v nadaljevanju, ki prikazujejo odločene, dodeljene in plačane zneske, navajajo neto številke.

Razpredelnice, ki prikazujejo stanje po državah in instrumentih, so priložene.

2.1 Dodelitve

RAZPREDELNICA 1.1.

8. ERS

Razvoj odobritev 31. december 2013

ANALIZA KREDITOV PO INSTRUMENTIH

(v mio. EUR) INSTRUMENT ZAČETNA ODOBRITEV POVEČANJE/ZMANJŠANJE SKUPNIH SREDSTEV NA DAN 31. DECEMBRA 2012 POVEČANJE ALI ZMANJŠANJE VIROV V LETU 2013 Pojasnilo TRENUTNA ODOBRITEV AKP Lomé Okvirni programi skupaj 7 562 (2 473) (69) (9) 5 020 Subvencionirane obrestne mere 370 (287) 83 Nujna pomoč 140 (4) 136 Pomoč za begunce 120 (17) (9) 103 Rizični kapital 1 000 37 (17) 1 019 Stabex 1 800 (1 077) 0 (9) 724 Sysmin 575 (474) 101 Strukturna prilagoditev 1 400 97 (0) 1 497 Močno zadolžene revne države 1 060 (1) 1 059 Uporaba prihodkov od obresti 36 (1) 35 Cotonou Sredstva A 419 (1) (9) 418 Sredstva B 252 (14) (9) 238 AKP SKUPAJ 12 967 (2 431) (104) 10 432 ČDO Okvirni programi skupaj 115 (78) (0) 37 Subvencionirane obrestne mere 9 (7) 1 Nujna pomoč 3 (3) Pomoč za begunce 1 (1) Rizični kapital 30 (24) 6 Stabex 6 (4) 1 Sysmin 3 (0) 2 ČDO SKUPAJ 165 (117) (0) 48 8. ERS SKUPAJ 13 132 (2 548) (104) 10 481





RAZPREDELNICA 1.2

9. ERS

RAZVOJ ODOBRITEV: Stanje na dan 31. decembra 2013

ANALIZA SREDSTEV PO INSTRUMENTIH

(v mio. EUR) INSTRUMENT ZAČETNE ODOBRITVE POVEČANJA/ZMANJŠANJA ZDRUŽENIH SREDSTEV NA DAN 31. DECEMBRA 2012 POVEČANJE ALI ZMANJŠANJE SREDSTEV V LETU 2013 Opombe TRENUTNE ODOBRITVE AKP Sredstva A 5 318 3 867 (195) (10) 8 990 Sredstva B 2 108 (824) (19) 1 265 Rezerva za nacionalne dodelitve 1 224 (1 224) CRP, CRK, parlamentarna skupščina 164 (4) (3) 158 Rezerva za dolgoročni razvoj 258 (258) 0 Regionalne dodelitve 904 (23) (22) (10) 859 Sodelovanje znotraj AKP 300 2 856 (66) (10) 3 091 Stroški izvrševanja 125 54 (0) (11)+ (12) 179 Obresti in drugi prihodki 67 (4) 63 Posebna dodelitev za Demokratično republiko Kongo 105 105 Posebna dodelitev za Sudan 147 (11) 147 Posebna dodelitev za Južni Sudan 194 (12) 194 Prerazporeditve iz 6. ERS – Lomé 21 (0) (10) 21 Prerazporeditve iz 7. ERS – Lomé 723 (27) (10) 696 Prostovoljni prispevki za mirovno pomoč 39 39 AKP SKUPAJ 10 401 5 741 (336) 15 806 ČDO Sredstva A 0 248 (0) 248 Sredstva B/Poraba rezerve C 0 7 7 Rezerva za dolgoročni razvoj 144 (144) Regionalne dodelitve 8 41 (10) 49 Sredstva za tehnično pomoč 2 (1) 1 Prerazporeditve iz 6. ERS – Lomé 0 0 Prerazporeditve iz 7. ERS – Lomé 3 3 ČDO SKUPAJ 154 154 (0) 308 9. ERS SKUPAJ 10 555 5 895 (336) 16 114





RAZPREDELNICA 1.3

10. ERS

RAZVOJ ODOBRITEV: Stanje na dan 31. decembra 2013

ANALIZA SREDSTEV PO INSTRUMENTIH

(v mio. EUR) INSTRUMENT ZAČETNE ODOBRITVE POVEČANJA/ZMANJŠANJA ZDRUŽENIH SREDSTEV NA DAN 31. DECEMBRA 2012 POVEČANJE ALI ZMANJŠANJE SREDSTEV V LETU 2013 Opombe TRENUTNE ODOBRITVE AKP Sredstva A 13 744 (92) (14)+ (16) 13 652 Rezerva za sredstva A 13 500 (13 345) (155) (14) 0 Sredstva B 1 948 89 (14) 2 037 Rezerva za sredstva B 1 800 (1 800) 0 (14) 0 Regionalne dodelitve 1 797 190 (14) 1 987 Rezerva za regionalne dodelitve 1 783 (1 783) 0 Stabex – rezerva iz sredstev A za nacionalne dodelitve 13 (13) (16) (0) Rezerva za NOP/ROP 683 (664) 6 (14) 25 Sodelovanje znotraj AKP 2 895 0 (14) 2 895 Rezerva za sodelovanje znotraj AKP 2 700 (2 700) 0 (14) 0 Stroški izvrševanja 430 0 0 430 Obresti in drugi prejemki 65 13 77 Sofinanciranje 99 36 (15) 135 Rezerva za AKP (uporaba pod posebnimi pogoji) 457 467 (13) 924 AKP SKUPAJ 20 896 725 541 22 162 ČDO Sredstva A 140 56 (14) 196 Rezerva za sredstva A 195 (140) (55) (14) 0 Sredstva B 7 8 15 Rezerva za sredstva B 15 (7) (8) 0 Rezerva za regionalne dodelitve 40 (40) 0 Regionalne dodelitve 40 40 Študije/tehnična pomoč za ČDO 6 0 6 Rezerva za ČDO (uporaba pod posebnimi pogoji) 8 6 14 ČDO SKUPAJ 256 8 7 271 10. ERS SKUPAJ 21 152 733 548 22 433

2.2 Agregatni računovodski izkazi

RAZPREDELNICA 2.1

KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS NA DAN 31. DECEMBRA 2013:

POROČILO O NAPREDKU

(v mio. EUR) DODELITEV 8. ERS 9. ERS 10. ERS 8., 9. in 10. ERS Lomé Programska pomoč 5 057 5 057 Neprogramska pomoč 4 733 4 733 Prerazporeditve iz drugih skladov 720 720 Raznovrstni prihodki 35 35 0 Cotonou Sredstva A 418 9 242 13 848 23 508 Sredstva B 238 1 269 2 052 3 559 Regionalna dodelitev 907 2 027 2 934 Dodelitev za sodelovanje znotraj AKP 3 091 2 895 5 986 CRP, CRK in Paritetna skupščina 158 158 Posebna dodelitev za Kongo – Odločba Sveta 2003/583/ES 105 105 Posebna dodelitev za Sudan – Sklep Sveta 2010/406/EU 147 147 Posebna dodelitev za Južni Sudan, Sklep Sveta 2011/315/EU 194 194 Prostovoljni prispevki za mirovno pomoč 39 39 Sofinanciranje (odobritve za prevzem obveznosti) 135 135 Stroški izvrševanja in obresti 242 513 756 Rezerva za NOP/ROP 25 25 Rezerva za regionalne dodelitve 0 0 Rezerva za sodelovanje znotraj AKP 0 0 Rezerva za države 0 0 Stabex – rezerva iz sredstev A za NOP 0 0 Rezerva za uspešnost (uporaba pod posebnimi pogoji) 938 938 SKUPAJ 10 481 16 114 22 433 49 028





ERS Kumulativno Letni zneski na dan 31. 12. 2013 % dodelitve 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 SKLEPI 8 10 478 100 % (211) (53) (42) (45) (60) (64) (98) 9 16 084 100 % 3 455 775 (54) (116) (9) (297) (72) 10 21 351 91 % 4 766 3 501 2 349 3 118 3 524 4 093 SKUPAJ 47 914 3 244 5 488 3 405 2 187 3 049 3 163 3 923 DODELJENA SREDSTVA 8 10 437 100 % 35 55 (42) 8 (13) (46) (11) 9 15 408 96 % 3 317 3 163 997 476 9 (187) (96) 10 15 565 69 % 130 3 184 2 820 2 514 3 460 3 457 SKUPAJ 41 410 3 352 3 348 4 140 3 304 2 509 3 226 3 350 PLAČILA 8 10 363 99 % 483 323 152 158 90 15 18 9 14 795 92 % 2 294 3 253 1 806 1 304 906 539 230 10 10 222 46 % 90 1 111 1 772 1 879 2 655 2 715 SKUPAJ 35 380 2 777 3 666 3 069 3 233 2 874 3 209 2 963 * Negativni zneski predstavljajo sproščene obveznosti.

RAZPREDELNICA 2.2

Konsolidirani računovodski izkazi ERS na dan 31. decembra 2013

VRSTA POMOČI

8. ERS % 9. ERS % 10. ERS % SKUPAJ % (17) (17) (17) (17) Lomé PROGRAMSKA POMOČ (NOP) Odobritve 5 057 5 057 Sklepi 5 057 100 % 5 057 100 % Dodeljena sredstva 5 020 99 % 5 020 99 % Plačila 4 978 98 % 4 978 98 % NEPROGRAMSKA POMOČ Odobritve 4 733 4 733 Sklepi 4 730 100 % 4 730 100 % Dodeljena sredstva 4 728 100 % 4 728 100 % Plačila 4 704 99 % 4 704 99 % PRERAZPOREDITVE IZ DRUGIH SKLADOV Odobritve 720 720 Sklepi 720 100 % 720 100 % Dodeljena sredstva 689 96 % 689 96 % Plačila 671 93 % 671 93 % RAZNOVRSTNI PRIHODKI Odobritve 35 35 Sklepi 35 99 % 35 99 % Dodeljena sredstva 35 99 % 35 99 % Plačila 35 99 % 35 99 % SKUPAJ Odobritve 9 826 720 10 545 Sklepi 9 822 100 % 720 100 % 10 542 100 % Dodeljena sredstva 9 784 100 % 689 96 % 10 473 99 % Plačila 9 717 99 % 671 93 % 10 388 99 % Cotonou Sredstva A Odobritve 418 9 242 13 848 23 508 Sklepi 418 100 % 9 197 100 % 13 827 100 % 23 442 100 % Dodeljena sredstva 417 100 % 9 009 97 % 9 840 71 % 19 266 82 % Plačila 417 100 % 8 780 95 % 6 021 43 % 15 218 65 % Sredstva B Odobritve 238 1 269 2 052 3 559 Sklepi 238 100 % 1 269 100 % 2 044 100 % 3 551 100 % Dodeljena sredstva 236 99 % 1 238 98 % 1 706 83 % 3 181 89 % Plačila 229 96 % 1 208 95 % 1 401 68 % 2 837 80 % Cotonou CRP, CRK in Paritetna skupščina Odobritve 158 158 Sklepi 158 100 % 158 100 % Dodeljena sredstva 154 97 % 154 97 % Plačila 154 97 % 154 97 % Regionalna dodelitev Odobritve 907 2 027 2 934 Sklepi 903 100 % 1 988 98 % 2 891 99 % Dodeljena sredstva 844 93 % 1 163 57 % 2 007 68 % Plačila 739 82 % 644 32 % 1 383 47 % Dodelitev za sodelovanje znotraj AKP Odobritve 3 091 2 895 5 986 Sklepi 3 089 100 % 2 874 99 % 5 963 100 % Dodeljena sredstva 3 015 98 % 2 292 79 % 5 307 89 % Plačila 2 845 92 % 1 669 58 % 4 513 75 % Prostovoljni prispevki za mirovno pomoč Odobritve 39 39 Sklepi 25 63 % 25 63 % Dodeljena sredstva 24 62 % 24 62 % Plačila 24 62 % 24 62 % Posebna dodelitev za Kongo – Odločba Sveta 2003/583/ES Odobritve 105 105 Sklepi 105 100 % 105 100 % Dodeljena sredstva 105 100 % 105 100 % Plačila 105 100 % 105 100 % Posebna dodelitev za Sudan – Sklep Sveta 2010/406/EU Odobritve 147 147 Sklepi 110 75 % 110 75 % Dodeljena sredstva 48 32 % 48 32 % Plačila 25 17 % 25 17 % Posebna dodelitev za Južni Sudan – Sklep Sveta 2011/315/EU Odobritve 194 194 Sklepi 267 137 % 267 137 % Dodeljena sredstva 43 22 % 43 22 % Plačila 12 6 % 12 6 % Cotonou Stroški izvrševanja in obresti Odobritve 242 513 756 Sklepi 242 100 % 507 99 % 750 99 % Dodeljena sredstva 240 99 % 487 95 % 728 96 % Plačila 233 96 % 467 91 % 700 93 % SKUPAJ Odobritve 656 15 394 21 335 37 385 Sklepi 656 100 % 15 365 100 % 21 241 100 % 37 261 100 % Dodeljena sredstva 654 100 % 14 719 96 % 15 489 73 % 30 861 83 % Plačila 646 99 % 14 124 92 % 10 201 48 % 24 971 67 % REZERVA ZA NOP/ROP 25 25 REZERVA ZA REGIONALNE DODELITVE 0 0 REZERVA ZA SODELOVANJE ZNOTRAJ AKP 0 0 Stabex – rezerva iz sredstev A za NOP 0 REZERVA ZA DRŽAVE 0 0 Sofinanciranje Odobritve 135 135 Sklepi 110 82 % 110 82 % Dodeljena sredstva 76 57 % 76 10 % Plačila 21 16 % 21 3 % Rezerva za uspešnost (uporaba pod posebnimi pogoji) 938 938 SKUPAJ Odobritve 10 481 16 114 22 433 49 028 Sklepi 10 478 100 % 16 084 100 % 21 351 95 % 47 914 98 % Dodeljena sredstva 10 437 100 % 15 408 96 % 15 565 69 % 41 410 84 % Plačila 10 363 99 % 14 795 92 % 10 222 46 % 35 380 72 %





RAZPREDELNICA 2.3

KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS NA DAN 31. DECEMBRA 2013:

ANALIZA PO INSTRUMENTIH

AKP + ČDO – 8. ERS

(v mio. EUR) ODOBRITVE SKLEPI DODELJENA SREDSTVA PLAČILA KUMULATIVNO SKUPAJ LETNO % KUMULATIVNO SKUPAJ LETNO % KUMULATIVNO SKUPAJ LETNO % (1) (2) (2): (1) (3) (3): (2) (4) (4): (3) Lomé AKP Okvirni programi skupaj 5 020 5 020 (62) 100 % 4 985 (13) 99 % 4 943 4 99 % Neprogramska pomoč skupaj 4 757 4 755 (20) 100 % 4 753 3 100 % 4 728 6 99 % Subvencionirane obrestne mere 83 83 100 % 83 (0) 99 % 69 83 % Nujna pomoč 136 136 100 % 136 100 % 136 100 % Pomoč za begunce 103 101 (2) 98 % 100 (0) 98 % 100 (0) 99 % Rizični kapital 1 019 1 019 (17) 100 % 1 018 99 % 1 011 0 99 % Stabex 723 722 0 100 % 722 3 99 % 720 6 100 % Sysmin 101 101 100 % 101 98 % 101 100 % Strukturna prilagoditev 1 497 1 497 100 % 1 497 100 % 1 497 100 % Močno zadolžene revne države 1 060 1 060 100 % 1 060 100 % 1 060 100 % Poraba prihodkov od obresti 35 35 (1) 99 % 35 0 98 % 35 0 100 % SKUPAJ 9 777 9 774 (82) 100 % 9 737 (10) 100 % 9 671 10 99 % Cotonou Sredstva A 418 418 (1) 100 % 417 (1) 99 % 417 (0) 100 % Sredstva B 238 238 (14) 100 % 236 (0) 78 % 229 8 SKUPAJ 656 656 (16) 200 % 654 (1) 177 % 646 8 100 % AKP SKUPAJ (a) 10 433 10 430 (98) 100 % 10 391 (11) 100 % 10 317 18 99 % ČDO Okvirni programi skupaj 37 37 (0) 100 % 35 (0) 93 % 35 0 100 % Neprogramska pomoč skupaj 11 11 0 100 % 11 100 % 11 0 100 % Subvencionirane obrestne mere 1 1 100 % 1 100 % 1 100 % Nujna pomoč Pomoč za begunce Rizični kapital 6 6 100 % 6 100 % 6 100 % Stabex 1 1 100 % 1 100 % 1 100 % Sysmin 2 2 100 % 2 99 % 2 0 100 % ČDO SKUPAJ (b) 48 48 (0) 100 % 46 (0) 95 % 46 0 100 % SKUPAJ (a) + (b) 10 481 10 478 (98) 100 % 10 437 (11) 100 % 10 363 18 99 %





RAZPREDELNICA 2.4

KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS NA DAN 31. DECEMBRA 2013:

ANALIZA PO INSTRUMENTIH

AKP + ČDO – 9. ERS

(v mio. EUR) ODOBRITVE SKLEPI DODELJENA SREDSTVA PLAČILA KUMULATIVNO SKUPAJ LETNO % KUMULATIVNO SKUPAJ LETNO % KUMULATIVNO SKUPAJ LETNO % (1) (2) (2): (1) (3) (3): (2) (4) (4): (3) AKP Sredstva A 8 994 8 951 (181) 100 % 8 767 (54) 98 % 8 545 78 97 % Makroekonomska podpora 2 204 (35) 2 210 11 2 197 3 Sektorske politike 6 748 (146) 6 557 (65) 6 348 75 Sredstva B 1 265 1 265 (11) 100 % 1 234 (7) 98 % 1 204 14 98 % Nadomestila za izgube pri izvozu 170 (0) 162 0 150 4 Nujna pomoč 1 084 (11) 1 061 (7) 1 043 10 Močno zadolžene revne države 11 0 11 0 11 0 Regionalna dodelitev 859 855 (26) 100 % 797 (34) 93 % 695 15 87 % Dodelitev za sodelovanje znotraj AKP 3 091 3 089 (62) 100 % 3 015 (39) 98 % 2 845 86 94 % Drugo 158 158 (3) 100 % 154 (5) 97 % 154 (0) 100 % Stroški izvrševanja/upravni odhodki 178 178 6 100 % 177 9 99 % 170 4 96 % Obresti in drugi prihodki 63 63 (1) 100 % 63 (0) 99 % 63 0 100 % Posebna dodelitev za Kongo 105 105 100 % 105 (0) 100 % 105 (0) 100 % Posebna dodelitev za Sudan 147 110 36 75 % 48 25 43 % 25 8 51 % Posebna dodelitev za Južni Sudan 194 267 201 137 % 43 16 16 % 12 9 29 % Prostovoljni prispevki za mirovno pomoč 39 25 63 % 24 (0) 99 % 24 100 % Prerazporeditve iz 6. ERS – Lomé 21 21 (0) 100 % 20 (0) 98 % 20 0 100 % Prerazporeditve iz 7. ERS – Lomé 696 696 (25) 100 % 666 (6) 96 % 648 2 97 % AKP SKUPAJ (a) 15 809 15 783 (66) 100 % 15 112 (96) 96 % 14 508 217 96 % ČDO Sredstva A 249 245 (3) 99 % 241 (0) 98 % 234 11 97 % Makroekonomska podpora 14 (1) 14 (0) 14 0 Sektorske politike 232 (2) 227 0 220 11 Sredstva B 4 4 (3) 100 % 4 0 100 % 4 0 100 % Regionalna dodelitev 48 48 (1) 100 % 46 (0) 97 % 44 2 96 % Študije/tehnična pomoč 1 1 100 % 1 100 % 1 100 % Prerazporeditve iz 6. ERS – Lomé 0 0 100 % 0 100 % 0 100 % Prerazporeditve iz 7. ERS – Lomé 3 3 (0) 100 % 3 0 100 % 3 0 100 % ČDO SKUPAJ (b) 305 302 (6) 99 % 296 (0) 98 % 287 13 97 % SKUPAJ (a) + (b) 16 114 16 084 (72) 100 % 15 408 (96) 96 % 14 795 230 96 %





RAZPREDELNICA 2.5

KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS NA DAN 31. DECEMBRA 2013:

ANALIZA PO INSTRUMENTIH

AKP + ČDO – 10. ERS

(v mio. EUR) ODOBRITVE SKLEPI DODELJENA SREDSTVA PLAČILA KUMULATIVNO SKUPAJ LETNO % KUMULATIVNO SKUPAJ LETNO % KUMULATIVNO SKUPAJ LETNO % (1) (2) (2): (1) (3) (3): (2) (4) (4): (3) AKP Sredstva A 13 652 13 632 2 284 100 % 9 720 2 231 71 % 5 945 1 636 61 % Sredstva B 2 037 2 029 324 100 % 1 693 258 83 % 1 399 229 83 % Nadomestila za izgube pri izvozu 211 115 105 43 50 % 55 9 52 % Nujna pomoč 856 143 668 109 78 % 547 100 82 % Močno zadolžene revne države 49 (0) 49 (0) 100 % 49 (0) 100 % Drugi pretresi s proračunskimi posledicami 914 66 871 106 95 % 749 120 86 % Regionalna dodelitev 1 987 1 948 710 98 % 1 144 414 59 % 640 295 56 % Dodelitev za sodelovanje znotraj AKP 2 895 2 874 578 99 % 2 292 398 80 % 1 669 394 73 % Institucionalni stroški in stroški podpore 280 261 49 93 % 231 31 89 % 191 44 83 % Razni instrumenti za sodelovanje znotraj AKP, programi za druge sektorje 1 915 1 913 402 100 % 1 446 254 76 % 948 245 66 % Mirovna pomoč 700 700 126 100 % 615 113 88 % 530 105 86 % Stroški izvrševanja 430 430 2 100 % 420 52 98 % 406 53 97 % Obresti in drugi prihodki 77 71 41 92 % 63 39 89 % 58 38 92 % SKUPAJ 21 078 20 984 3 939 100 % 15 334 3 392 0 10 117 2 645 66 % REZERVA ZA DRŽAVE – COTONOU REZERVA ZA NOP/ROP 25 Stabex – rezerva iz sredstev A za NOP REZERVA ZA REGIONALNE DODELITVE REZERVA ZA SODELOVANJE ZNOTRAJ AKP Sofinanciranje za upravne odhodke 4 1 0 27 % 1 0 43 % 0 0 60 % Sofinanciranje iz sredstev A 118 97 24 82 % 64 16 66 % 15 11 23 % Sofinanciranje za sodelovanje znotraj AKP 12 12 0 100 % 12 (0) 99 % 6 2 51 % Sofinanciranje SKUPAJ 135 110 25 82 % 76 16 69 % 21 13 28 % AKP SKUPAJ 21 238 21 094 3 964 99 % 15 410 3 408 73 % 10 138 2 658 66 % Rezerva za uspešnost (uporaba pod posebnimi pogoji) – AKP 924 AKP SKUPAJ + rezerva za uspešnost (a) 22 162 21 094 3 964 95 % 15 410 3 408 73 % 10 138 2 658 66 % ČDO Sredstva A 196 196 102 100 % 119 27 61 % 76 53 63 % Sredstva B 15 15 8 100 % 13 8 86 % 2 1 13 % Nadomestila za izgube pri izvozu Nujna pomoč 9 2 7 2 76 % 2 1 24 % Močno zadolžene revne države Drugi pretresi s proračunskimi posledicami 6 6 6 6 100 % 0 0 0 % Regionalna dodelitev 40 40 17 100 % 19 14 47 % 4 3 19 % Študije/tehnična pomoč za ČDO 6 6 2 100 % 4 0 62 % 3 1 89 % SKUPAJ 257 257 129 100 % 155 50 60 % 84 58 55 % ČDO SKUPAJ 257 257 129 100 % 155 50 60 % 84 58 55 % Rezerva za uspešnost (uporaba pod posebnimi pogoji) – ČDO 14 ČDO SKUPAJ + rezerva za uspešnost (b) 271 257 129 95 % 155 50 60 % 84 58 55 % SKUPAJ (a) + (b) 22 433 21 351 4 093 95 % 15 565 3 457 73 % 10 222 2 715 66 %

DEL II

ZAKLJUČNI RAČUN ERS: RAČUNOVODSKI IZKAZI SKLADA ZA SPODBUJANJE NALOŽB

EVROPSKA INVESTICIJSKA BANKA CA/472/14 13. marec 2014 Dok. 14/108 SVET DIREKTORJEV RAČUNOVODSKI IZKAZI SKLADA ZA SPODBUJANJE NALOŽB NA DAN 31. DECEMBRA 2013 — Izkaz stanja — Izkaz poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa — Izkaz gibanja sredstev vplačnikov — Izkaz finančnega izida — Pojasnila k računovodskim izkazom — Poročilo neodvisnega revizorja

3. RAČUNOVODSKI IZKAZI SKLADA ZA SPODBUJANJE NALOŽB

3.1 Izkaz stanja na dan 31. DECEMBRA 2013

(v tisoč EUR) Pojasnilo 31.12.2013 31.12.2012 SREDSTVA Denarna sredstva in njihovi ustrezniki 5 5 99 515 4 66 568 Izvedeni finančni instrumenti 6 1 024 115 Posojila in terjatve 7 1 2 22 199 1 1 46 280 Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva 8 3 31 699 3 33 001 Terjatve do vplačnikov 9/15 — 87 310 Finančna sredstva v posesti do zapadlosti 10 1 02 562 99 029 Druga sredstva 11 148 224 Sredstva skupaj 2 2 57 147 2 1 32 527 OBVEZNOSTI IN SREDSTVA VPLAČNIKOV OBVEZNOSTI Izvedeni finančni instrumenti 6 3 545 7 035 Odloženi prihodki 12 35 083 37 808 Obveznosti do tretjih oseb 13 3 31 235 3 12 086 Druge obveznosti 14 2 572 1 153 Obveznosti skupaj 3 72 435 3 58 082 SREDSTVA VPLAČNIKOV Vpoklicani prispevki držav članic 15 1 6 61 309 1 5 61 309 Rezerva za pošteno vrednost 78 191 68 434 Zadržani dobički 1 45 212 1 44 702 Sredstva vplačnikov skupaj 1 8 84 712 1 7 74 445 Obveznosti in sredstva vplačnikov skupaj 2 2 57 147 2 1 32 527

Spremna pojasnila so sestavni del teh računovodskih izkazov.

3.2 Izkaz poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa za leto, ki se je končalo 31. decembra 2013

(v tisoč EUR) Pojasnilo Od 1.1.2013 do 31.12.2013 Od 1.1.2012 do 31.12.2012 Prihodki od obresti in podobni prihodki 17 68 270 67 503 Odhodki od obresti in podobni odhodki 17 - 1 175 - 1 114 Neto obresti in podobni prihodki 67 095 66 389 Prihodki od opravnin (provizij) 18 4 051 1 934 Odhodki od opravnin (provizij) 18 -43 -292 Neto prihodki od opravnin (provizij) 4 008 1 642 Sprememba poštene vrednosti pri izvedenih finančnih instrumentih 4 399 5 348 Neto iztrženi dobički iz naslova za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev 19 5 294 1 045 Neto negativne tečajne razlike - 6 925 - 10 575 Neto poslovni izid iz finančnih poslov 2 768 - 4 182 Sprememba v oslabitvah posojil in terjatev, brez razveljavitve oslabitev 7 - 27 334 597 Oslabitev za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev 8 - 8 176 - 8 927 Oslabitev drugih sredstev 20 — -337 Splošni upravni odhodki 21 - 37 851 - 36 202 Dobiček za zadevno leto 510 18 980 Drugi vseobsegajoči donos: Postavke, ki se oziroma se lahko prerazvrstijo v dobiček ali izgubo: Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva – rezerva za pošteno vrednost 8 1. Neto sprememba poštene vrednosti za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev 12 350 18 551 2. Neto znesek, prerazporejen v dobiček ali izgubo - 2 593 8 133 Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva skupaj 9 757 26 684 Drugi vseobsegajoči donos skupaj 9 757 26 684 Celotni vseobsegajoči donos za zadevno leto skupaj 10 267 45 664

Spremna pojasnila so sestavni del teh računovodskih izkazov.

3.3 Izkaz sprememb v sredstvih vplačnikov za leto, ki se je končalo 31. decembra 2013

(v tisoč EUR) Pojasnilo Vpoklicani prispevek Rezerva za pošteno vrednost Zadržani dobički Skupaj Na dan 1. januarja 2013 1 5 61 309 68 434 1 44 702 1 7 74 445 Prispevki držav članic, vpoklicani med letom 15 1 00 000 — — 1 00 000 Dobiček leta 2013 — — 510 510 Drugi vseobsegajoči donos za zadevno leto skupaj — 9 757 — 9 757 Spremembe v sredstvih vplačnikov 1 00 000 9 757 510 1 10 267 Na dan 31. decembra 2013 1 6 61 309 78 191 1 45 212 1 8 84 712 Na dan 1. januarja 2012 1 2 81 309 41 750 1 25 722 1 4 48 781 Prispevki držav članic, vpoklicani med letom 15 2 80 000 — — 2 80 000 Dobiček leta 2012 — — 18 980 18 980 Drugi vseobsegajoči donos za zadevno leto skupaj — 26 684 — 26 684 Spremembe v sredstvih vplačnikov 2 80 000 26 684 18 980 3 25 664 Na dan 31. decembra 2012 1 5 61 309 68 434 1 44 702 1 7 74 445

Spremna pojasnila so sestavni del teh računovodskih izkazov.

3.4 Izkaz finančnega izida za leto, ki se je končalo 31. decembra 2013

(v tisoč EUR) Pojasnilo Od 1.1.2013 do 31.12.2013 Od 1.1.2012 do 31.12.2012 POSLOVANJE Dobiček proračunskega leta 510 18 980 Prilagoditve za: Oslabitev za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev 8 176 8 927 Neto sprememba v oslabitvah posojil in terjatev 27 334 -597 Kapitalizirane obresti od posojil in terjatev 7 - 10 363 - 9 622 Sprememba natečenih obresti od posojil in terjatev in njihove odplačne vrednosti -249 - 1 407 Sprememba natečenih obresti od finančnih sredstev v posesti do zapadlosti in njihove odplačne vrednosti 733 -751 Sprememba odloženih prihodkov - 2 725 4 805 Učinek sprememb deviznih tečajev na posojila 30 402 16 044 Učinek sprememb deviznih tečajev na za prodajo razpoložljiva finančna sredstva - 1 154 - 1 204 Učinek sprememb deviznih tečajev na denarna sredstva -378 -389 Dobiček iz poslovanja pred spremembami v sredstvih in obveznostih iz poslovanja 52 286 34 786 Črpana posojila 7 - 2 42 203 - 2 33 018 Povračila posojil 7 1 19 160 1 15 480 Sprememba natečenih obresti od denarnih sredstev in njihovih ustreznikov -1 389 Spremembe poštene vrednosti pri izvedenih finančnih instrumentih - 4 399 - 5 348 Povečanje finančnih sredstev v posesti do zapadlosti 10 - 6 80 635 - 98 278 Finančna sredstva v posesti do zapadlosti 10 6 76 369 Povečanje za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev 8 - 34 700 - 81 981 Povračila/prodaje za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev 8 38 737 19 601 Zmanjšanje drugih sredstev 76 192 Povečanje drugih obveznosti 1 419 40 (Zmanjšanje)/Povečanje drugih obveznosti iz poslovanja do Evropske investicijske banke - 6 539 6 876 Neto denarni tok iz poslovanja - 80 430 - 2 41 261 FINANCIRANJE Prispevki držav članic 1 87 310 2 36 345 Zneski, prejeti od držav članic v zvezi s subvencioniranimi obrestnimi merami 50 000 43 655 Zneski, plačani v imenu držav članic v zvezi s subvencioniranimi obrestnimi merami - 24 312 - 24 450 Neto denarni tok iz financiranja 2 12 998 2 55 550 Neto povečanje denarnih sredstev in njihovih ustreznikov 1 32 568 14 289 Povzetek izkaza finančnega izida: Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku proračunskega leta 4 66 561 4 51 882 Neto denarni tok iz: Poslovanje - 80 430 - 2 41 261 Financiranje 2 12 998 2 55 550 Učinek sprememb deviznih tečajev na denarna sredstva in njihove ustreznike 378 389 Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na koncu proračunskega leta 5 99 507 4 66 561 Denarna sredstva in njihove ustreznike sestavljajo: Gotovina v blagajni 1 94 107 10 588 Vezane vloge (brez natečenih obresti) 4 05 400 4 55 973 5 99 507 4 66 561

Spremna pojasnila so sestavni del teh računovodskih izkazov.

3.5 Pojasnila k računovodskim izkazom na dan 31. decembra 2013

1. SPLOŠNI PODATKI

Sklad za spodbujanje naložb je bil ustanovljen v okviru Sporazuma iz Cotonouja (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) o sodelovanju in razvojni pomoči, ki je bil sklenjen med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav (v nadaljnjem besedilu: države AKP) ter Evropsko Unijo in njenimi državami članicami 23. junija 2000 ter spremenjen 25. junija 2005 in 23. junija 2010.

Sklad ni ločen pravni subjekt, prispevke v imenu držav članic (v nadaljnjem besedilu: donatorke) pa upravlja Evropska investicijska banka (v nadaljnjem besedilu: EIB ali Banka) v skladu z določili Sporazuma, ki tudi opravlja funkcijo upraviteljice Sklada.

Financiranje na podlagi Sporazuma se zagotavlja iz proračunov držav članic EU in se črpa v skladu s finančnimi protokoli, sprejetimi za zaporedna pet- do šestletna obdobja. V okviru Sporazuma in v skladu z drugim finančnim protokolom, imenovanim 10. Evropski razvojni sklad (v nadaljnjem besedilu: ERS), ki je začel veljati 1. julija 2008 (za obdobje 2008–2013), je EIB odgovorna za upravljanje:

— Sklada za spodbujanje naložb, tj. obnovljivega sklada tveganega kapitala s sredstvi v višini 3 185,5 milijona EUR, usmerjenega v spodbujanje naložb zasebnega sektorja v državah AKP; od tega je 48,5 milijona EUR dodeljenih čezmorskim državam in ozemljem (v nadaljnjem besedilu: ČDO);

— nepovratnih sredstev za financiranje subvencioniranih obrestnih mer v vrednosti 400 milijonov EUR za države AKP in 1,5 milijona EUR za ČDO. Do 15 % (10 % do konca leta 2012) teh subvencij se lahko porabi za financiranje s projekti povezane tehnične pomoči.

Ti računovodski izkazi zajemajo obdobje od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2013.

Na predlog upravnega odbora EIB je svet direktorjev EIB 13. marca 2014 sprejel računovodske izkaze in odobril njihovo predložitev v odobritev svetu guvernerjev do 29. aprila 2014.

2. POMEMBNE RAČUNOVODSKE USMERITVE

2.1 PODLAGA ZA PRIPRAVO – IZJAVA O SKLADNOSTI

Računovodski izkazi Sklada so bili pripravljeni v skladu z Mednarodnimi standardi računovodskega poročanja (MSRP), kakor jih je sprejela Evropska unija.

2.2 POMEMBNE RAČUNOVODSKE PRESOJE IN OCENE

Pri pripravi računovodskih izkazov je treba uporabiti računovodske ocene. Prav tako je pri uporabi računovodskih usmeritev Sklada za spodbujanje naložb potrebna presoja uprave Evropske investicijske banke. Področja, ki vključujejo višjo stopnjo presoje ali zahtevnosti, ali področja, pri katerih so predpostavke in ocene pomembne za računovodske izkaze, so razkrita v nadaljevanju.

Presoje in ocene se v glavnem uporabljajo na naslednjih področjih:

Merjenje poštenih vrednosti finančnih instrumentov

Poštene vrednosti finančnih sredstev in finančnih obveznosti, s katerimi se trguje na delujočih trgih, temeljijo na kotiranih tržnih cenah ali kotacijah cen borznih posrednikov. Kadar poštenih vrednosti ni mogoče izpeljati iz delujočih trgov, se določijo z različnimi tehnikami vrednotenja, ki vključujejo uporabo matematičnih modelov. Kot vhodni podatki za te modele se po možnosti uporabijo podatki z opazovanih trgov, če pa to ni izvedljivo, je potrebna določena stopnja presoje pri določanju poštenih vrednosti. Vrednotenja se kategorizirajo na različne ravni v hierarhiji poštene vrednosti na podlagi podatkov, uporabljenih v tehnikah vrednotenja, ki so opisane in razkrite v pojasnilih 2.4.3 in 4.

Te tehnike vrednotenja lahko vključujejo neto sedanjo vrednost in modele diskontiranih denarnih tokov, primerjavo s podobnimi instrumenti, za katere obstajajo opazovane tržne cene, model Black-Scholes ter polinomske modele za določanje vrednosti opcij in druge modele vrednotenja. Predpostavke in podatki, ki se uporabljajo pri tehnikah vrednotenja, vključujejo netvegane obrestne mere in referenčne obrestne mere, kreditne razmike, ki se uporabljajo pri določanju diskontnih stopenj, cene obveznic in lastniških vrednostnih papirjev, devizne tečaje, lastniške vrednostne papirje in indeks gibanja njihovih cen ter pričakovana nihanja cen in korelacije cen.

Cilj tehnika vrednotenja je izmeriti pošteno vrednost tako, da odraža ceno, ki bi se prejela ob prodaji sredstva oziroma plačala za prenos obveznosti v okviru redne transakcije med udeleženci na trgu na dan meritve.

Pri Skladu se za določanje poštene vrednosti običajnih in enostavnejših finančnih instrumentov, kot so obrestne in valutne zamenjave, uporabljajo široko priznani modeli vrednotenja, pri katerih se uporabljajo samo podatki z opazovanih trgov in zahtevajo omejeno presojo in oceno vodstva. Opazovane cene in vhodni podatki v modelih so navadno na voljo na trgu za dolžniške in lastniške vrednostne papirje, ki kotirajo na borzi, izvedene finančne instrumente, s katerimi se trguje na borzi, in enostavne izvedene finančne instrumente OTC, kot so obrestne zamenjave. Razpoložljivost opazovanih tržnih cen in vhodnih podatkov v modelih zmanjšuje potrebo po presoji in oceni vodstva ter prav tako zmanjšuje negotovost, ki je povezana z določanjem poštene vrednosti. Razpoložljivost opazovanih tržnih cen in vhodnih podatkov se razlikuje glede na proizvode in trge ter je podvržena spremembam, ki temeljijo na specifičnih dogodkih in splošnih pogojih na finančnih trgih.

Za kompleksnejše instrumente Sklad uporablja lastne modele vrednotenja, ki so razviti iz priznanih modelov vrednotenja. Nekaterih ali vseh pomembnih vhodnih podatkov v teh modelih morda ni mogoče pridobiti z opazovanjem trga ter se pridobijo iz tržnih cen ali stopenj ali se ocenijo na podlagi predpostavk. Primer instrumentov, ki vključujejo pomembne podatke, ki jih ni mogoče pridobiti z opazovanjem trga, so nekatera posojila in jamstva, za katera ni nobenega delujočega trga. Modeli vrednotenja, pri katerih se uporabljajo številni vhodni podatki, ki jih ni mogoče pridobiti z opazovanjem trga, zahtevajo za določitev poštene vrednosti višjo stopnjo presoje in ocene vodstva. Presoja in ocena vodstva se navadno zahtevata za izbor ustreznega modela vrednotenja, ki se bo uporabljal, določitev pričakovanih prihodnjih denarnih tokov za finančne instrumente, ki se vrednotijo, določitev verjetnosti, da nasprotna stranka ne izpolni obveznosti, ter določitev predplačil in izbor primernih diskontnih stopenj.

Sklad ima vzpostavljen nadzorni okvir za merjenje poštenih vrednosti. Ta okvir vključuje službo EIB za obvladovanje tveganja Investicijske banke in službo EIB za upravljanje s tržnimi podatki. Ti službi nista pod nadzorom osrednje pisarne in sta odgovorni za preverjanje obsežnejših meritev poštene vrednosti. Specifične kontrole vključujejo:

— preverjanje opazovanih cen,

— postopek pregleda in odobritve za nove modele vrednotenja in spremembe obstoječih modelov,

— umerjanje modelov in njihovo testiranje za nazaj glede na opazovane tržne transakcije,

— analizo in preiskavo precejšnjih nihanj vrednosti,

— pregled pomembnih vhodnih podatkov, ki jih ni mogoče pridobiti z opazovanjem trga, in prilagoditev vrednotenja.

Kadar se za meritev poštene vrednosti uporabljajo informacije tretje strani, kot so kotacije borznih posrednikov ali storitve za določanje cen, Sklad preveri, ali takšna vrednotenja izpolnjujejo zahteve mednarodnih standardov računovodskega poročanja. To vključuje naslednje:

— določitev, kdaj je primerno uporabiti kotacijo borznega posrednika ali storitve službe za določanje cen,

— ocenitev, ali je določena kotacija borznega posrednika ali služba za določanje cen zanesljiva,

— razumevanje, kako je bila določena poštena vrednost in v kolikšni meri predstavlja dejanske tržne transakcije,

— kadar se za meritev poštene vrednosti uporabljajo cene za podobne instrumente, kako so bile te cene prilagojene, da odražajo značilnosti instrumenta, ki je predmet meritev.

Izgube zaradi oslabitve posojil in terjatev

Posojila in terjatve Sklada za spodbujanje naložb se pregledajo na vsak datum poročanja, da se oceni, ali bi bilo treba v izkazu poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa izkazati rezervacijo za oslabitev. Zlasti je pri določanju ravni rezervacije potrebna presoja uprave Evropske investicijske banke glede ocene zneska in časovnega razporeda prihodnjih denarnih tokov. Take ocene temeljijo na predpostavkah o več dejavnikih, dejanski rezultati pa so lahko drugačni, kar povzroči prihodnje spremembe rezervacij. Poleg posebnih rezervacij za pomembna posamezna posojila in terjatve lahko Sklad za spodbujanje naložb oblikuje tudi skupinske rezervacije za oslabitev za izpostavljenosti, ki niso bile posamezno opredeljene kot oslabljene in imajo večje tveganje za neizpolnitev obveznosti, kot jim je bilo sprva pripisano.

Načeloma se za slabo posojilo šteje posojilo, pri katerem plačilo obresti in glavnice zamuja za 90 dni ali več, hkrati pa uprava Evropske investicijske banke meni, da obstajajo objektivni pokazatelji oslabitve.

Vrednotenje naložb v kapital, ki ne kotirajo na delujočem trgu in so razpoložljive za prodajo

Vrednotenje naložb v kapital, ki ne kotirajo na delujočem trgu in so razpoložljive za prodajo, običajno temelji na enem od naslednjih elementov:

— zadnjih tržnih poslih po običajnih tržnih pogojih,

— trenutni pošteni vrednosti drugega instrumenta, ki ima podobne bistvene značilnosti,

— priča