SL    SL SL 
 
SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 16.7.2009 
SEC(2009) 980 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
Spremni dokument k 
 
pregledu Direktive 2004/67 o ukre pih za zagotavljanje zaneslji vosti oskrbe z zemeljskim 
plinom 
 
Povzetek OCENE U ČINKA  
 
{COM(2009) 363 kon č.} 
{SEC(2009) 979 kon č.} 
 
SL 2   SL DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
Spremni dokument k 
 
pregledu Direktive 2004/67 o ukre pih za zagotavljanje zaneslji vosti oskrbe z zemeljskim 
plinom 
 
Povzetek OCENE U ČINKA  
 
{COM(2009) 363 kon č.} 
{SEC(2009) 979 kon č.} 
 
SL 3   SL 1. O PREDELITEV PROBLEMA  
Komisija je v Drugem strateškem  pregledu energetske politike dolo čila pristop EU k 
zanesljivosti oskrbe z energijo, ki vklju čuje Akcijski na črt EU za varnost preskrbe in 
solidarnost pri preskrbi z energijo1 v petih to čkah. Pristop Komisije in akcijski na črt so 
podprli Svet, Parlament in Evropski svet2 ter zainteresirane strani3. Ta ocena u činka 
zadeva en element akcijskega na črta: okrepitev dolo čb za prepre čevanje kriz in odziv na 
krize na podro čju oskrbe s plinom in predvsem pregled Direktive 2004/67  o ukrepih za 
zagotavljanje zanesljivosti oskrbe z zemeljskim plinom. 
Osnovna ideja Direktive, tako kot predhodnih in  poznejših direktiv v zvezi z notranjim 
trgom s plinom, je, da mora biti notranji trg s plinom dobro delujo č in dovolj prožen ter 
mora imeti razvito infrastrukturo, da lahko ublaži ve čino motenj v oskrbi s plinom. 
Obenem Direktiva za primere motenj , ki jih trg ne more ublažiti, dolo ča podlago za 
ukrepe ob izrednih razmerah, ki so združljivi z notranjim trgo m. To skupno prizadevanje 
za delujoč trg in ukrepe ob izrednih razmerah, če bi bili potrebni, je klju čnega pomena za 
evropsko politiko zanesljive oskrbe s plinom.  
V zadnjih letih je v Evropi prišlo do velik ih sprememb v zvezi z zanesljivo oskrbo s 
plinom. Odvisnost od uvoza je vedno ve čja, hkrati pa sta vedno bolj tvegana oskrba in 
tranzit. Rusko-ukrajinska plin ska kriza januarj a 2009 je nastala zaradi motenj v oskrbi s 
plinom v Evropi, kakršnih v preteklosti še  ni bilo. 30 % evropskega uvoza je bilo 
prekinjenih dva tedna. Takšne motnje v os krbi s plinom se lahko zgodijo tudi v 
prihodnje. Spremenilo se je tudi stanje v Evropi. Zaradi vedno ve čjega pomena omrežij 
za oskrbo s plinom na dolge razdalje in razvoj a notranjega trga s plinom se krize v oskrbi 
s plinom hitro ob čutijo v velikem delu Evrope, zato notranji trg s plinom ponuja vedno 
bolj učinkovita sredstva za blažitev motenj v oskrbi s pl inom. Zaradi vse pomembnejše 
evropske dimenzije je potreben primeren re gulativni okvir za urejanje zanesljivosti 
oskrbe na ravni EU. 
Poglavitni sta dve vprašanji. Ali se fleksibi lnost na notranjem trgu s plinom dovolj hitro 
veča za blažitev motenj v oskrbi s plinom, kakr šna je bila januarja 2009? Ali so potrebni 
posodobljeni standardi ali druge spodbude? Drugo vprašanje je, kako u činkoviti so 
ukrepi za izredne razmere, kot se  izvajajo na nacionalni in regionalni ravni ter na ravni 
EU, ter kakšen je njihov vpliv na sposobnost notranjega trga s plinom za blažitev motenj 
in na solidarnost? Je potr ebna boljša organizacija?  
Plinska kriza januarja 2009 je pokazala, kakšne ga obsega so danes lahko motnje v oskrbi 
in kakšen je odziv nanje. Pred en je ruski plin pr eko Ukrajine spet dosegel Evropo, so se z 
ukrepi v Evropi v veliki meri že nadomestil a pomanjkanja plina. Obenem je kriza 
pokazala, da so še vedno po vsej Evropi potrebne naložbe v infrastrukturo za 
preprečevanje motenj, iz katerih se lahko r azvije kriza (npr. objekti za skladiš čenje, 
                                                 
1 COM(2008)781, „Drugi strateški pregled energetske politike: Akcijski na črt EU za varnost 
preskrbe in solidarnost pri preskrbi z energijo“. 
2 Resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. februarja 2009 o drugem strateškem pregledu 
energetske politike (2008/2239(INI)); sklepi Sveta za energijo, 19. februar 2009 (6692/09); sklepi 
Predsedstva, Evropski svet, 19. marec 2009. 
3 Glej poro čilo javnega posvetovanja, Priloga 5. 
 
SL 4   SL dvosmerni tok, novi povezovalni plinovodi), in da bi se z okrepljenim povezovanjem trga 
izboljšala zanesljivost oskrbe s plinom. Pojav ilo se je vprašanje zd ružljivosti ukrepov ob 
izrednih razmerah držav članic z notranjim trgom. S kr izo sta se torej pokazali obe 
težavi.  
Poleg tveganj premajhnih naložb v infrastrukturo in težav z zalogami plina, ki naj bi bile 
na voljo za blaženje motenj in s tem prepre čevanje kriz, se zdi, da so težave tudi z 
izvajanjem. Specifikacije iz Di rektive iz leta 2004 za podrobno dolo čitev standardov 
zanesljivosti oskrbe in na črtovanja v primeru izrednih razmer niso dovolj natan čne in 
učinkovite za današnje razmere. Poleg tega je  izvajanje Direktive v EU neusklajeno, kot 
je pokazalo poro čilo Komisije o izvajanju Direktive 2004/674.  
Zaradi nezadostnih ukrepov za zag otavljanje zanesljivosti oskr be s plinom najbolj trpijo 
evropski državljani  (odvisni so od plina za kuhanje ali ogrevanje, neposredno ali prek 
daljinskega ogrevanja; številni so odvisni od elektri čne energije, ki se proizvaja iz plina) 
in industrija  (npr. sektor elektri čne energije, kemikalije, gnojila). Čeprav se bodo stroški 
za zagotavljanje zanesljive oskrbe odražali v cenah, so lahko u činki motenj še veliko 
hujši. V primeru nadaljnje uporabe neprim ernih ukrepov za zagotavljanje zanesljive 
oskrbe s plinom v Evropi bi lahko prišlo do množi čnega odpuš čanja delavcev. Velik bi 
bil tudi vpliv na okolje, podnebje in trajnostni razvoj . Zaradi negotove oskrbe s plinom 
pride v ospredje vprašanje uporabe nadomestnih  virov energije, iz katerih pa se pogosto 
proizvede ve č ogljikovega dioksida. D vomi glede zanesljive oskrbe bi lahko izni čili 
pričakovani prispevek plina pri prehodu v energe tski sistem z visokim izkoristkom in 
nizkimi emisijami ogljikovega dioksida, predvsem v obdobju preden obnovljivi viri 
energije postanejo konkuren čni.  
2. A NALIZA SUBSIDIARNOSTI  
Vključitev zanesljivosti os krbe z energijo v člen o energiji Lizbonske pogodbe in 
izvajanje drugega strateškega pregleda energe tske politike kažejo na to, da je ukrepanje 
EU v skladu z dejanskim stanjem na notranjem trgu z energijo.  
Sprejetje tretjega svežnja o notranjem energetskem trgu bo okrepilo trg.  Zaradi 
integriranja nacionalnih trgov zan esljivosti oskrbe ne bo mogo če obravnavati v prvi vrsti 
kot nacionalni problem. Zato pravna podlaga zadevne zakonodaje EU ne bi smela ostati 
ločena od pravil notranjega trga iz Pogodbe EU. Predlogi bi morali temeljiti na členu 95 
(v skladu s pravno podlago za not ranji trg z energijo, ki jo lahko štejemo za razširitev). 
To je pravna podlaga podobnega instru menta, sprejetega leta 2005 na podro čju električne 
energije (Direktiva 2005/89/ES). 
Nobena država članica ne more sama zagotoviti za dostnega regulati vnega okvira in 
naložb v notranji trg za zanes ljivo oskrbo s plinom. To se lahko doseže le z ukrepi na 
ravni EU. Nobena država članica ne more sama zagotoviti, da vse države članice 
sprejmejo u činkovite ukrepe za obvladovanje izredni h razmer v oskrbi s plinom. Poleg 
tega lahko individualni ne usklajeni ukrepi držav članic ovirajo nadaljnji razvoj 
notranjega trga; vodijo lahko do diskrimina tornega obravnavanja in celo ogrozijo 
zanesljivost oskrbe v drugih državah članicah. 
                                                 
4 Evalvacijsko poro čilo iz novembra 2008 o izvajanju Direktive 2004/67. 
 
SL 5   SL 3. C ILJI POBUDE EU:  KATERI SO SPLOŠNI CILJI POLITIKE ?  
Splošni cilj politike je zagotoviti primerno raven pripravljenosti  v Evropi za primere 
motenj v oskrbi z energijo. Po manjkljivosti, ki so postale o čitne med plinsko krizo leta 
2009, je treba hitro odpraviti, in sicer pred morebitno naslednjo krizo.  
Ta pobuda dopolnjuje tretji sveženj o not ranjem energetskem trgu, ki omogo ča večjo 
preglednost trga, olajšuje čezmejno trgovanje in naložbe ter omogo ča večjo solidarnost 
med državami EU.  
Z ozirom na ugotovljeni težavi so posebni/operativni cilji naslednji: 
(i) Zagotovitev zadostne prožnosti na no tranjem trgu s plinom za ublažitev ve čine 
motenj v oskrbi s plinom, in sicer z oblikovanjem potrebnih pobud za naložbe v infrastrukturo in plin ter dobro delujo č trg.  
(ii) Učinkovito sodelovanje v primeru izrednih r azmer v oskrbi s plinom v Evropi z 
vnaprej dolo čenimi načrti ukrepov za izredne razmere in sodelovanjem vseh akterjev na 
ravni držav članic in EU, usmerjeno v obvladovanje mo tenj v oskrbi takšnega obsega, kot 
so ga imele januarja 2009.  
4. M
OŽNOSTI POLITIKE : KATERE MOŽNOSTI SO BILE OBRAVNAVANE IN KATERE 
SO BILE PODROBNEJE PROU ČENE?  
Opredeljenih je bilo pet možnosti: 
1. brez novega ukrepa EU, 2. boljše izvajanje Dire ktive iz leta 2004, 
3. prostovoljno ukrepanje industrije, 4. nova direktiva, 5. nova uredba. Osnovni scenarij, brez novega ukrepa EU, bi v naslednjih letih na podlagi tretjega 
svežnja o notranjem energetskem trgu, Evropskega na črta za oživitev gospodarstva, 
revizije Uredbe Sveta ES št. 736/96 o sporo čanju naložbenih projektov v sektorju plina, 
električne energije in nafte, programa za vseevropsko energetsko omrežje, obstoje če 
Direktive iz leta 2004 o zanesljivosti os krbe s plinom in sodelovanja pri na črtovanju za 
primer izrednih razmer po januarski plinski krizi  le delno izpolnil cilje. Kar zadeva 
časovno uskladitev, se je sodelovanje pri na črtovanju za razvoj omrežja za čelo vnaprej, 
ker tretji sveženj do leta 2011 še ne bo v celot i deloval in ker lahko kadar koli pride do 
ponovnih motenj v oskrbi s plinom. Vendar pa so nedvomno potrebne jasne smernice in 
podpora na ravni EU, kot je sporazum o standa rdu zanesljivosti oskrbe za infrastrukturo, 
da lahko regulativni organi in upravlja vci prenosnega omrežja na ravni držav članic, 
regionalni ravni in ravni EU najdejo odgovore na vprašanja, katere dodatne naložbe so 
najbolj smiselne, kdo naj jih pla ča itd. Veljavni standardi zanesljivosti oskrbe iz 
Direktive iz leta 2004 so premalo natan čni.  
Glede druge možnosti je poro čilo Komisije o izvajanju Di rektive iz le ta 2004 pokazalo 
na zelo neusklajene rezultate in neuskl ajeno izvajanje. Za radi tako nenatan čnih 
 
SL 6   SL standardov in nejasnih obveznos ti je dosledno izvajanje nemogo če, zato se druga 
možnost, „boljše izvajanje Direk tive iz leta 2004“, ni nadalje prou čila.  
Možen bi bil pristop na prost ovoljni osnovi nekaterih zainteresiranih stra ni, ki sodelujejo 
pri nekaterih vidikih zagotav ljanja zanesljive oskrbe, ki jo neprimerno obravnava 
Direktiva, in sprožene so že bile neka tere pobude. Pomanjkljivost pristopa na 
prostovoljni osnovi je, da se ni mogo če v celoti zanašati na tržne sile, da bodo zagotovile 
zanesljivo oskrbo s plinom. Predpisov za nujne ukrepe ni mogo če prepustiti trgu. Druga 
pomanjkljivost je, da ni mogo če zagotoviti sodelovanja vseh udeležencev. Številni vidiki 
zanesljivosti oskrbe so odvisni od skupnega  prizadevanja. Vsakemu prizadevanju 
industrije za dolo čitev standardov bi morala slediti izdaja zavezujo čega dokumenta. 
Zaradi tega tretja možnost ni bila nadalje prou čena.  
Četrta in peta politi čna možnost bosta uvedli nove elemente: jasne standarde za 
zanesljivost oskrbe in zagotovitev, da se bodo tudi dosegli; jasno opredelitev ukrepov ob 
izrednih razmerah na ravni držav članic in EU. Ti dve politi čni možnosti ter možnost 
„brez novega ukrepa EU“ so podrobno prou čene v oddelkih 5 in 6.  
5. O CENA U ČINKOV : KATERI SO NAJPOMEMBNEJŠI GOSPODARSKI , OKOLJSKI IN 
DRUŽBENI U ČINKI VSAKE MOŽNOSTI , PREDVSEM GLEDE NA 
(KOLIČINSKE /DENARNE ) KORISTI IN STROŠKE (VKLJUČNO Z OCENAMI 
UPRAVNEGA BREMENA ) TER STROŠKE USKLAJEVANJA IN STROŠKE IZVAJANJA 
ZA JAVNE UPRAVE ?  
Gospodarski u činki obeh izbranih politi čnih možnosti bi bili pre dvsem naložbeni stroški 
in prednosti, ki bi izhajali iz  izvajanja standarda N-1 in poz nejših preventivnih akcijskih 
načrtov. S predhodnim izra čunom standarda N-1 se dobi ocen a izboljšav v in frastrukturi 
in oskrbi, ki so potrebne po vsej Evropi za zmanjšanje tveganja neobvladljivih motenj v oskrbi. Upravi čeni projekti iz okvira Evropskega na črta za oživitev gospodarstva razen 
projektov dvosmernega toka (zar adi pomanjkanja podatkov) so vklju čeni v naslednjem 
grafu:  
P
REDHODNI IZRA ČUN STANDARDA N-1  ZA DRŽAVE ČLANICE : 
 
 
 
SL 7   SL 0%50%100%150%200%250%300%
DK GR DE BE SK AT PL NL LV CZ EE ES IT HU FR UK RO SE LU PT BG SI LT IE FI EUN-1
Normal EERP
 
Najpomembnejša infrastruktura, „1“ v „N-1“, je v ve čini držav članic glavni plinovod za 
uvoz. V Združenem kraljestvu, na Nizozemskem  in Danskem je to glavni proizvodni 
obrat. V Španiji in na Portugalskem je to terminal z uteko činjenim zemeljskim plinom. V 
številnih državah uvoznicah je skladiš čenje pomembno, vendar ima obi čajno glavni 
plinovod za uvoz ve čjo kapaciteto kot glavno skladiš če.  
Na podlagi tega predhodnega izra čuna devet držav članic ne izpolnjuje predlaganega 
standarda N-1. V teh državah članicah so razli čne razmere in se lahko sprejmejo razli čni 
ukrepi za zanesljivo os krbo. Lahko se natan čno oceni potreben razvoj infrastrukture. 
Številni ali celo ve čina potrebnih infrastrukturnih projektov je v Evropskem na črtu za 
oživitev gospodarstva na seznamu upravi čenih projektov. Skupni znesek pomo či iz 
Evropskega na črta za oživitev gospodarstva za projekte izgradnje infrastrukture za plin je 
1440 milijonov EUR za dveletno obdobje, s čimer se pokrije najve č 50 % upravi čenih 
stroškov projekta. Tako bi lahko bila za uvedbo standarda N-1 v celotni Evropi potrebna 
naložba v višini nekaj milijard eurov. Če pa bi se projekti že za čeli izvajati v okviru 
Evropskega na črta za oživitev gospodarstv a, bi bili dodatn i stroški uvedbe standarda N-1 
v celotni Evropi manjši.  Na notranji trg bi pozitivno vplivali okrepit ev spodbud za naložbe, ustvarjanje enakih 
konkuren čnih pogojev v smislu obveznosti glede zan esljive oskrbe in jasna opredelitev 
stanja izrednih razmer, v katerih se la hko uporabijo netržni instrumenti. Izboljšave 
infrastrukture, na primer prožnejše medseboj ne povezave, bi izboljšale tržne možnosti, 
likvidnost in oblikovanje cen na notranj em trgu ter zanesljivost oskrbe.  
Upravni stroški za podjetja in ja vne organe obeh izbranih politi čnih možnosti bi bili 
postranskega pomena v primerjavi z naložbami in drugimi stroški.  
Kar zadeva delovna mesta, je možno, da bo zarad i velike uporabe plin a v industriji prišlo 
do izgube delovnih mest kot neposredne posledice pomanjkanja zaupanja v oskrbo s plinom. Za približno 25 % porabljenega p lina v EU je odgovorna industrija (gnojila, 
druge kemikalije itd.).  
 
SL 8   SL Kar zadeva okolje, bodo neprimerne dolo čbe za zagotovitev zanesl jive oskrbe s plinom 
spodbudile hiter prehod na nadomestne vire  energije. Za proizvajanje elektri čne energije 
v obdobju preden postanejo obnovljivi viri energije konkuren čni, pred vzpostavitvijo 
potrebnega omrežja in preden bosta zajemanje in sekvestracija ogljika postala komercialno dostopna, bodo potrebne ve čje naložbe v proizvodnjo elektri čne energije iz 
premoga ter nadaljnja uporaba tehnologij z vi sokimi emisijami ogljikovega dioksida.  
6. P
RIMERJAVA MOŽNOSTI : KATERA MOŽNOST JE NAJBOLJŠA , NA PODLAGI 
KATERIH KRITERIJEV IN KATERIH RAZLOGOV ?  
Učinki osnovne možnosti in dveh izbranih mo žnosti politike se lahko primerjajo kot 
sledi:  
Možnost 
politike Uspešnost pri 
doseganju ciljev Učinkovitost Skladnost 
Brez 
novega ukrepa EU Le delna izpolnitev 
ciljev na podlagi tretjega svežnja o notranjem energetskem trgu, Evropskega na črta 
za oživitev gospodarstva, TEN-E in ozaveščanja o 
potrebi po u činkovitem 
sodelovanju v primeru izrednih razmer. Težava pa je s časovno 
uskladitvijo, saj se bo tretji sveženj v celoti izvajal šele leta 2011. Poleg tega bi pomanjkanje jasnega standarda zanesljivosti oskrbe za infrastrukturo še bolj otežilo delo upravljavcev prenosnega omrežja in regulativnih organov pri razvoju omrežja. Za izvajanje tretjega 
svežnja bi bila najverjetneje potrebna podpora, predvsem ocena morebitnih motenj v oskrbi s plinom na ravni EU in praktične smernice za 
regulativne organe; veljavni standardi zanesljivosti oskrbe iz Direktive iz leta 2004 so premalo natan čni. Ni pomembno. 
Revizija 
Direktive  da Zajemala bi 
osredotočene in 
omejene naložbe; tudi določbe, ki jih 
sprejmejo udeleženci na trgu, prav tako osredotočene in pod 
enakimi pogoji; zmanjšala bi ovire, zaradi katerih Imela bi pozitiven u činek na 
razvoj in delovanje notranjega energetskega trga; pozitiven u činek na okolje, 
predvsem zaradi zmanjšanja nenačrtovane uporabe 
nadomestnih virov energije z večjimi emisijami; pozitiven 
učinek na konkuren čnost in 
delovna mesta v industriji, ki 
 
SL 9   SL udeleženci na trgu 
niso vlagali v ukrepe za zanesljivo oskrbo, s čimer bi se olajšalo 
breme za javnost in javne organe; povzročila bi upravno 
breme za javne organe v zvezi z dolo čbami 
za izredne razmere.  uporablja plin, ter na 
gospodinjstva.  
Nova uredba  da V primerjavi z 
revizijo Direktive bi bila prednost ta, da bi bila prej pripravljena za izvajanje; ve čje 
motnje v oskrbi s plinom se lahko zgodijo kadar koli; imela bi tudi ve čji 
neposredni vpliv na določbe in naložbe 
udeležencev na trgu; učinkovitejša bi bila 
pri doseganju jasne ureditve za sodelovanje v primeru izrednih razmer z obveznim sodelovanjem; pomenila bi podobno upravno breme za javne organe v zvezi z določbami za izredne 
razmere.  Če se lahko doseže, bi 
pomenila bolj neposredno obveznost za javne organe in udeležence na trgu v zagotavljanju zanesljive oskrbe s plinom na ravni EU, s tem da se sistemi vzpostavijo že prej. Stroški bi bili podobni stroškom revizije Direktive.  
 
Obe izbrani možnosti politike bi imeli podobne gospodarske, družbene in okoljske 
učinke v primerjavi z možnostjo politike „brez novega ukrepa EU“. Najve čja razlika med 
njima je v hitrosti in u činkovitosti izvajanja. Za možnost „nova uredba“ je bolj verjetno, 
da bo učinkovita (jasno bi opredelila obveznos ti udeležencev na trgu) in pravi čna (enaki 
konkuren čni pogoji v smislu obveznosti glede zanesl jive oskrbe) ter bi se lahko hitreje 
oblikovala in za čela uporabljati.  
7. S PREMLJANJE IN VREDNOTENJE : KAKO SE DOLO ČIJO DEJANSKI STROŠKI IN 
KORISTI TER DOSEGA ŽELENIH U ČINKOV ? 
Za notranji trg z energijo je vzpostavljen sistem za poro čanje in spremljanje. Poleg tega 
bi se lahko pove čala vloga koordinacijske skupine za p lin, tako da bi postala pristojna 
 
SL 10   SL tudi za redno spremljanje in vrednotenje na podlagi pregledov ocen tveganj, ki bi jih 
predvidoma opravile države članice. Analize na ravni EU bi  morale podpreti vrednotenja 
tveganj v zvezi z zanesljivostjo oskrbe.