ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SL Uradni list Evropske unije C 251/5

Obvestilo Republike Latvije v zvezi z vizumsko vzajemnostjo (1)

(2005/C 251/07)

Stalno predstavništvo Republike Latvije pri EU izraža svoje odlično spoštovanje generalnemu sekretariatu Sveta Evropske unije in ima čast, da ga opozori na naslednjo zadevo.

Ko je Latvija postala država članica Evropske unije, je enostransko odpravila vizumsko obveznost za državljane Bolivarske republike Venezuele v skladu z Uredbo Sveta EU (ES) št. 539/2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve.

Latvija želi obvestiti Svet in Komisijo, da lahko državljani Republike Latvije pridobijo turistični vizum v obliki turistične karte DEX–2, s katerim imajo pravico vstopa na ozemlje Bolivarske republike Venezuele v turistične namene do največ 90 dni. Ob upoštevanju uvodne izjave 4 Preambule Uredbe Sveta (ES) št. 851/2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 539/2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve, kar zadeva mehanizem vzajemnosti, se to stanje ne more priznati kot popolna vzajemnost.

Ob upoštevanju zgoraj navedenega in v skladu z mehanizmom solidarnosti iz Uredbe št. 539/2001 in Uredbe št. 851/2005 o spremembi Uredbe št. 539/2001 za zagotovitev popolne vzajemnosti za vse države članice, Latvija meni, da morajo biti sprejeti ustrezni ukrepi za zagotovitev enakih pogojev za vse državljane EU pri vstopu na ozemlje Bolivarske republike Venezuele.

Stalno predstavništvo Republike Latvije pri EU izkorišča to priložnost, da generalnemu sekretariatu Sveta Evropske unije ponovno izrazi svoje odlično spoštovanje.

(1) To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 2 Uredbe Sveta (ES) št. 851/2005 z dne 2. julija 2005 (UL L 141, 4.6.2005, str. 3), ki spremeni Uredbo (ES) št. 539/2001 z dne 15. marca 2001 (UL L 81, 21.3.2005, str. 1).
—

Primer se je začel, ko je dražbena hiša Christie's Komisijo obvestila, da obstaja kartel med njimi in dražbeno hišo Sotheby's. Komisija je 19. aprila 2002 poslala obema dražbenima hišama obvestilo o nasprotovanju. Obe strani sta odgovorili na nasprotovanja v predpisanem roku. Dobili sta pravico do vpogleda v dosje. Vsi podatki so bili poslani na CD-ROMu. Stranki sta se odpovedali pravici do ustnega zaslišanja.
SL Uradni list Evropske unije C 251/6

Obvestilo Republike Latvije v zvezi z vizumsko vzajemnostjo (1)

(2005/C 251/08)

Stalno predstavništvo Republike Latvije pri EU izraža svoje odlično spoštovanje generalnemu sekretariatu Sveta Evropske unije in ima čast, da ga opozori na naslednjo zadevo.

Ko je Latvija postala država članica Evropske unije, je enostransko odpravila vizumsko obveznost za državljane Kanade v skladu z Uredbo Sveta EU (ES) št. 539/2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve.

V skladu s členom 2 Uredbe Sveta (ES) št. 851/2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 539/2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve, kar zadeva mehanizem vzajemnosti, želi Latvija obvestiti Svet in Komisijo, da Kanada za državljane Republike Latvije še naprej ohranja enostransko vizumsko obveznost.

Ob upoštevanju zgoraj navedenega in v skladu z mehanizmom solidarnosti iz Uredbe št. 539/2001 in Uredbe št. 851/2005 o spremembi Uredbe št. 539/2001 za zagotovitev popolne vzajemnosti za vse države članice, Latvija meni, da morajo biti sprejeti ustrezni ukrepi za zagotovitev enakih pogojev za vse državljane EU pri vstopu na ozemlje Kanade.

Stalno predstavništvo Republike Latvije pri EU izkorišča to priložnost, da generalnemu sekretariatu Sveta Evropske unije ponovno izrazi svoje odlično spoštovanje.

(1) To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 2 Uredbe Sveta (ES) št. 851/2005 z dne 2. julija 2005 (UL L 141, 4.6.2005, str. 3), ki spremeni Uredbo (ES) št. 539/2001 z dne 15. marca 2001 (UL L 81, 21.3.2005, str. 1).
SL Uradni list Evropske unije C 134/12

Končno poročilo pooblaščenca za zaslišanje v zadevi COMP M.2621 SEB/Moulinex

(V skladu s členom 15 Sklepa Komisije 2001/462/ES, ESPJ z dne 23. maja 2001 o mandatu pooblaščenca za zaslišanje v nekaterih postopkih o konkurenci – UL L 162, 19.6.2001, str. 21)

(2005/C 134/06)

13. novembra 2001 je Komisija prejela priglasitev v skladu s členom 4 Uredbe Sveta št. 4064/89 z dne 21. decembra 1989 o nadzoru koncentracij podjetij (v nadaljnjem besedilu „Uredba št. 4064/89“) o delnem nakupu premoženja francoske družbe Moulinex s strani druge francoske družbe SEB. 8. januarja 2002 je Komisija odločila, da ne bo nasprotovala priglašeni koncentraciji in da jo razglasi za združljivo s skupnim trgom in Sporazumom EGP, ob upoštevanju določenih obveznosti, ki so sestavni del odločitve. Zato je za to zadevo izdala odločbo o odobritvi za učinke zunaj Francije v skladu s členom 6(1)(b) in 6(2) Uredbe št. 4064/89. Na zahtevo za delno napotitev s strani francoskih organov za konkurenco je Komisija 8. januarja 2002 na podlagi člena 9 Uredbe št. 4064/89 napotila francoske vidike koncentracije na francoske organe.

S sodbo z dne 3. aprila 2003 je Sodišče prve stopnje razveljavilo odločbo Komisije o odobritvi glede petih držav (Španije, Finske, Italije, Združenega kraljestva in Irske), za katere ni bilo sprejeto nobeno pravno sredstvo. Zato je bila ponovno odprta faza I.

V skladu s členom 10(5) Uredbe št. 4064/89 so priglasitev in roki, ki izhajajo iz nje, začeli veljati s 3. aprilom 2003.

23. maja 2003 je Komisija menila, da obveznosti, ki jih je predlagala družba SEB, ne morejo povzročiti resnega dvoma glede združljivosti koncentracije s skupnim trgom in je uvedla formalni postopek z odločbo na podlagi člena 6(1)(c) Uredbe št. 4064/89.

Postopek je bil zadržan zaradi odločbe iz člena 11 Uredbe št. 4064/89 z dne 19. junija 2003. Potem ko je družba SEB predložila popoln odgovor, se je postopek 1. avgusta 2003 nadaljeval. Rok za odločbo na podlagi člena 8 Uredbe št. 4064/89 je posledično 25. november 2003. Iz različnih poglobljenih tržnih raziskav izhaja, da za preprečevanje ustvaritve ali krepitve prevladujočega položaja zadostujejo obveznosti, predložene v okviru prvega postopka. Zato strankam ni bilo poslano nobeno obvestilo o nasprotovanju.

Menim, da je bila pravica do zaslišanja v tem primeru spoštovana.
Obvestila o nasprotovanju so bila 30. decembra 2002 oziroma 9. januarja 2003 poslana sedmim podjetjem: Cheminova A/S (Cheminova), Chisso Corporation (Chisso), Daicel Chemical Industries, Ltd (Daicel), Hoechst AG, (Hoechst), Nutrinova Nutrition Specialities & Food Ingredients GmbH (Nutrinova), The Nippon Synthetic Chemical Industry Co, Ltd (Nippon), Ueno Fine Chemicals Industry, Ltd (Ueno). Dostop do dokumentov sta omogočila CD-ROM-a, priložena obvestilom o nasprotovanju oziroma poslana naknadno. Ena od strank je zahtevala podaljšanje prvotno določenega časovnega obdobja za odgovor na Obvestilo o nasprotovanju. V odgovor sem vsem strankam odobrila podaljšanje za obdobje osmih tednov po prejemu popolnega dostopa do dokumentacije. Vse stranke so odgovore predložile pravočasno.
SL Uradni list Evropske unije C 62/7

Razpis Vlade Malte z dne 21. januarja 2005 v skladu z Direktivo 94/22/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 30. maja 1994 o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov (1)

(2005/C 62/05)

(Besedilo velja za EGP)

V skladu s členom 10 Direktive 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 1994 o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov Republika Malta obvešča Evropsko komisijo, da je edini pristojni organ Minister za naravne vire in infrastrukturo Republike Malte (Minister for Resources and Infrastructure), Block B, Floriana CMR 02, Malta.

V skladu s členom 5(1) Direktive 94/22/ES, Minister za naravne vire in infrastrukturo Republike Malte s tem obvešča, da so merila za izdajo dovoljenj naslednja:

(a) finančni viri prosilca;

(b) tehnična usposobljenost in izkušnje prosilca;

(c) delovni program, ki ga prosilec predlaga;

(d) kadar je ustrezno, prejšnje delo prosilca z morebitnimi predhodnimi dovoljenji; ter

(e) cena, ki jo je oseba pripravljena plačati za pridobitev dovoljenja, če se dovoljenje daje v prodajo.

V skladu s členom 5(2) Direktive 94/22/ES so podatki o pogojih in zahtevah glede opravljanja ali prenehanja opravljanja dejavnosti, ki se uporabljajo za vsako vrsto dovoljenja, navedeni v vzorcih ESA (2001) in PSC (2001), ki jih je objavil Oddelek za iskanje nafte pri Ministrstvu za naravne vire in infrastrukturo (The Oil Exploration Department, Ministry for Resources and Infrastructure), Block B, Floriana CMR 02, Malta. Podatki ne veljajo nujno za primer iz člena 3(2) Direktive 94/22/ES.

(1) UL L 164, 30.6.1994, str. 3.
13.

predlaga spremembo člena 1 predlagane uredbe, in sicer naj se v njem pojasni, da digitalno zeleno potrdilo ne bo vplivalo na pravico čezmejnih delavcev do prostega gibanja med njihovim domom in krajem dela med pandemijo. Prav tako ne bi smelo vplivati na prosti pretok blaga in bistvenih storitev na enotnem trgu, tudi sanitetnega materiala in zdravstvenega osebja po t. i. zelenih voznih pasovih, ki so navedeni v sporočilu Komisije o izvajanju zelenih voznih pasov iz Smernic glede ukrepov za upravljanje meja za zaščito zdravja in zagotovitev razpoložljivosti blaga in bistvenih storitev;
12.

poudarja, da sta za uresničitev ciljev zelenega dogovora na področju trajnosti in socialne vključenosti potrebni velika doslednost in usklajenost evropskega semestra in kohezijske politike; stroškov prehoda na trajnostni razvoj ne bi smeli nositi najranljivejši. Sklad za pravični prehod mora zato najbolj prizadetim posameznikom in regijam zagotavljati prilagojeno podporo, zlasti tistim regijam, ki so močno odvisne od fosilnih goriv – kot so regije z izoliranimi energetskimi sistemi – in energetsko intenzivnih panog, ter tistim, ki se soočajo z družbenimi in gospodarskimi posledicami spremembe energetskega modela, potem ko so izpolnile svoje zaveze glede razogljičenja; pozdravlja tudi upravljanje Sklada za pravični prehod na podlagi uredbe o skupnih določbah ter se zavzema za jasna in objektivna merila za dodeljevanje sredstev;
53.

ponovno poudarja, da imajo pametne regije, mesta in skupnosti pomembno vlogo pri zagotavljanju pravičnega in poštenega prehoda na podnebno nevtralnost. Poziva Komisijo, naj si prizadeva za digitalno kohezijo, da bi zagotovili, da nihče in nobena regija v digitalnem prehodu ne bosta zapostavljena, in naj spodbuja ciljno usmerjene ukrepe za podporo lokalnim in regionalnim oblastem pri uvajanju pametnih rešitev in za povečanje učinka programov za pametno specializacijo pri krepitvi digitalnih spretnosti in znanja;
32.

priporoča spodbujanje in krepitev regionalnih in lokalnih pobud za izboljšanje naložbenih pogojev v državah vzhodnega partnerstva, kot so politična in gospodarska partnerstva med regijami in mesti, podjetniškimi združenji in mrežami v EU in v državah vzhodnega partnerstva;
2.

poudarja, da se v 40 % priporočil za posamezne države za leto 2016 obravnavajo ovire za naložbe, ki jih lahko pomagajo odpraviti lokalne in regionalne oblasti (1), med katerimi so: slaba kakovost javne uprave in pomanjkanje usklajevanja, neskladje med nalogami in finančnimi viri lokalnih in regionalnih oblasti, obremenjujoče regulativno okolje za zasebne naložbe, korupcija, pomanjkanje strokovno usposobljene delovne sile in ustrezne prometne infrastrukture; napoveduje, da bo OR ta vprašanja obravnaval tudi v prihodnjem mnenju o ukrepih za zmanjšanje naložbene vrzeli: kako se lotiti izzivov?;
43.

poziva Komisijo, naj evropsko agendo o migracijah uresničuje v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi, zlasti ob upoštevanju njihovih izkušenj s pogoji za sprejem in mehanizmi za premestitev ter pripravi zakonodajne predloge o mehanizmu preselitve in stalne premestitve, da bi tiste, ki potrebujejo mednarodno zaščito, pravičneje razporedili znotraj EU; v zvezi s tem pričakuje oceno in celo revizijo uredbe Dublin III; ponavlja svoj poziv k vzpostavitvi „partnerstev za migracije in vključevanje“ med mesti in regijami držav izvora in namembnih držav ter poudarja vlogo evropskih strukturnih in investicijskih skladov pri podpori politik priseljevanja in procesov vključevanja ter aktivnega vključevanja ljudi v skladu z načeli EU in socialno kohezijo;
51.

poziva Evropsko komisijo, naj po sprejetju svežnja ukrepov za naložbe v inovacije jasno opredeli in poudari vlogo lokalnih in regionalnih oblasti v okviru programov in projektov javno-zasebnih partnerstev. Regije in mesta so ključni akterji pri ustvarjanju ustreznih okvirnih pogojev za inovativna okolja. Kot posredniki na svojem območju povezujejo glavne akterje inovacijskega trikotnika, mešanico akademikov, univerz, raziskovalnih akterjev, industrije in podjetij;
8.

poudarja, da je treba programe jamstev za mlade povezati z mobilnostjo mladih med državami članicami in pri tem okrepiti vlogo vodilne pobude Mladi in mobilnost ter regionalnih in lokalnih oblasti. Slednje pogosto izvajajo programe mobilnosti na lokalni ravni in podpora EU za boljše medregionalno sodelovanje bi lahko privedla do boljših rezultatov;
59.

se zavezuje, da bo sodeloval z drugimi institucijami in agencijami EU, državami članicami ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi, da bi državljanstvu Unije dali praktičen pomen in okrepili čut za evropsko identiteto ne le s pomočjo bogate kulturne in jezikovne raznolikosti ter regionalne kulturne dediščine in tradicij v Evropi, temveč tudi z aktivnejšo in večjo demokratično udeležbo državljanov Unije v njihovih regionalnih in lokalnih skupnostih;
2.

priznava predloge luksemburškega predsedstva in se posebej strinja z Evropskim parlamentom, da bi morale biti finančne perspektive pripravljene tako, da bo na voljo dovolj virov za dopolnitev ciljev konkurenčnosti in rasti ter regionalnih in strukturnih skladov za vse evropske regije. To je nujno potrebno, če se od Unije pričakuje, da bo izpolnila svoje zaveze in preprečila vedno večje razočaranje javnosti nad Evropsko unijo. Vsako znižanje zgornje meje proračuna bo ogrozilo osnovna načela kohezijske politike in tako spodkopalo načelo solidarnosti, ki predstavlja zelo pomemben in bistven element evropske integracije in modela evropske družbe. Znižanja proračuna na tem področju bi lahko povzročila ponovno nacionalizacijo regionalne politike v večini nekdanjih EU 15, kar je vsekakor v nasprotju s tem, za kar si prizadevajo evropske regije in lokalne oblasti;
35.

meni, da je prerazporeditev ključna za to, da nihče ne bo zapostavljen, saj se bodo stroški proizvodov in storitev, ki povzročajo veliko emisij toplogrednih plinov (stroški ogrevanja in klimatizacije, najemnina za stanovanja, stroški prevoza), zaradi politik blažitve zelo povečali. V državah, kjer gospodinjstva z nizkimi dohodki nesorazmerno veliko uporabljajo tovrstne proizvode in storitve, bodo politike blažitve poglobile neenakosti na strani odhodkov. Bolj dosledno je treba uporabljati načelo „onesnaževalec plača“, da se prepreči socialno neravnovesje. Zato je treba prerazporeditev oblikovati tako, da bodo nagrajeni tisti, ki se vedejo podnebju prijazno. Podnebni ukrepi so naloga celotne družbe. Da bi bil zeleni prehod čim bolj pravičen in vključujoč, bi morali proračun Evropske unije in različni skladi EU upoštevati socialno-ekonomske razlike med državami in regijami ter učinke, ki jih imajo podnebne spremembe in politike za boj proti njim na teritorialno in socialno neenakost.
40.

poziva k tesnejšemu usklajevanju med mesti in regijami za sprejetje skupnih izjav pred dogodki konference pogodbenic UNFCCC in analizo stanja na svetovni ravni leta 2023 v tesnem sodelovanju s svetovnimi partnerji, tudi LGMA, ICLEI, Regions4, Under2 Coalition in Svetovno konvencijo županov; spodbuja lokalne in regionalne oblasti iz držav članic in partnerskih držav, zlasti člane ARLEM in CORLEAP ter iz držav Zahodnega Balkana, naj organizirajo večstranske seje podnebnih ambasadorjev lokalnih in regionalnih oblasti in predstavnikov držav članic;
52.

poudarja, da se je treba osredotočiti na sektorje in področja, kjer je mogoč največ prispevati k doseganju podnebnih ciljev. To so predvsem energijsko intenzivna industrija in veliki industrijski grozdi ter proizvodne verige, v katere so vključeni. Osredotočenost na proizvodne verige bo koristila tudi MSP v industriji, saj so pogosto del proizvodnih verig, povezanih z velikimi družbami. S tem bo kar najbolj povečan učinek na podnebne cilje. Industrija je izjemno pomemben temelj regionalnih trgov dela v industrijskih regijah. To pomeni, da je prehod industrije na trajnosten poslovni model ključnega pomena tudi z vidika zaposlovanja in vključujočega prehoda na trajnostno in digitalno gospodarstvo;
4.

poudarja, da se je vloga mest in regij, ki je bila osredočena na upravo in oblast, spremenila in zdaj temelji na storitvah in sodelovanju ter vključuje državljane, akademske kroge, podjetja in tretji sektor. OR poziva mesta in regije, naj analizirajo in prenovijo svojo vlogo, sodelovanje in politike inovacij z namenom spodbujanja obsežnih družbenih in s tehnologijo podprtih inovacij. To jim bo omogočilo, da se spopadejo z glavnimi družbenimi izzivi in zaščitijo ustrezne pogoje za socialne družbe;
4.

pozdravlja nov poudarek Komisije na vključevanju državljanov v vprašanja raziskav in inovacij ter poziva, naj to ob spoštovanju svobode znanosti poteka v vseh fazah oblikovanja, izvajanja in spremljanja teh politik ter se ne omejuje zgolj na „pojasnjevanje“ ali „obveščanje“ državljanov, saj ti, nasprotno, želijo dejavno sodelovati v njih; meni, da je treba to vključevanje najprej organizirati lokalno in da so mesta in regije ključni akterji pri njegovem spodbujanju in razvoju ter imajo pomembno vlogo pri prilagajanju raziskav in inovacij vrednotam, potrebam in pričakovanjem družbe. Sooblikovanje in soodgovornost regionalnih in lokalnih akterjev za postopke in rezultate raziskav in inovacij povečujeta družbeno sprejemanje in sprejemljivost raziskav in inovacij. Mesta in regije zagotavljajo tudi pomembne vire za izvajanje agende za odprto znanost v širšem smislu, saj je ta bistvena za razvoj uspešnega evropskega raziskovalnega prostora;
20.

poudarja, da so se zaradi pandemije COVID-19 še bolj pokazale in povečale obstoječe neenakosti, marginalizacija in diskriminacija v Evropi, okrepil pa se je tudi strukturni rasizem. Že tako ranljive osebe so še bolj prizadete. Poleg milijonov delavcev, ki so izgubili delo in dohodke, so najbolj prizadeti migranti na mejah, osebe s prekarno zaposlitvijo, osebe brez dokumentov, družine z nizkimi dohodki, brezdomci, starejši, ženske, invalidi in osebe s kroničnimi boleznimi, pa tudi številne rasne in etnične manjšine. Zato bi moral vsak odziv na pandemijo temeljiti na protidiskriminacijskem pristopu ter neposredno in posredno vplivati na rasizem na različnih družbenih področjih;
49.

poziva Evropsko komisijo, naj okrepi naložbe v raziskave, razvoj in inovacije s povečanjem svojih javnih sredstev in s spodbujanjem širjenja zasebnih naložb prek javno-zasebnih partnerstev, da bi v sredozemskih otoških regijah diverzificirali dejavnosti in dosegli gospodarski napredek;
39.

poudarja, da je treba okrepiti zmogljivost lokalnih in regionalnih oblasti za privabljanje in mobilizacijo zasebnega financiranja z instrumenti, kot so zelene obveznice, delniški skladi in mehanizmi za združevanje financiranja za spodbujanje zelenega okrevanja; pozdravlja poslanstvo instrumenta za evropska mesta City Facility , da se pripravi obsežen nabor naložbenih projektov na področju trajnostne energije in okrepi zmogljivost lokalnih in regionalnih oblasti za dostop do instrumentov, kot so evropski strukturni in investicijski skladi ter pomoč za razvoj projektov v okviru programa Obzorje 2020; spodbuja širitev in posnemanje pobud „vse na enem mestu“, ki lahko zagotavljajo tehnične ocene, podporo pri razpisnih postopkih in informacije o možnostih financiranja za lokalne in regionalne oblasti; spodbuja javno-zasebna partnerstva in nadaljnje mešano financiranje s sredstvi evropskih strukturnih in investicijskih skladov in drugih programov, kot je Obzorje Evropa;
34.

poudarja, da je treba skupno kmetijsko politiko, direktivo o nitratih in uredbo o fitofarmacevtskih sredstvih uskladiti z okvirno direktivo o vodah, da se zmanjša razpršeno onesnaževanje (z dušikom in fosforjem), ki je po nedavnih podatkih krivo za 20–50 % obremenitve s hranili v jezerih, zbiralnikih in na obalnih območjih. V regijah, kjer je skoncentrirana industrializirana živinoreja, je ta cilj očitno težko doseči, če SKP in nacionalne politike ne začnejo – v skladu s cilji zelenega dogovora ter strategijama „biotske raznovrstnosti“ in „od vil do vilic“ – znatno zmanjševati te oblike živinoreje. K temu bi prispevala tudi postavitev zelo učinkovitih ekotonov (prehodnih območij) med kopnim in vodo, sestavljenih iz denitrifikacije in geokemičnih ovir; poudarja, da se z večjo kompleksnostjo kmetijske krajine (ekotoni med kopnim in vodo, drevesa, zasajena v vrsto, in zaščitni pasovi) zmanjšuje izguba vode iz tal zaradi močnih vetrov, preprečuje pa se tudi izguba organskih snovi in ogljika iz prsti. Zato bi bilo treba takšne metode (ekotoni med kopnim in vodo, drevesa, zasajena v vrsto, in zaščitni pasovi) ter druge ukrepe za povečanje zadrževanja vode v pokrajini vključiti v strategijo za biogospodarstvo. Tako bi lahko znatno povečali zajemanje in shranjevanje CO 2 , kar je ena od prednostnih nalog zelenega dogovora;
53.

poziva Evropsko komisijo, naj v prihodnji razvoj Konvencije županov za podnebje in energijo oziroma v podobne nacionalne in regionalne pobude, ki vključujejo lokalne in regionalne akterje, bolje vključi države Zahodnega Balkana, zlasti njihove lokalne in regionalne oblasti, in naj izkoristi potencial nacionalnih združenj lokalnih in regionalnih oblasti ter Mreže združenj lokalnih oblasti jugovzhodne Evrope (NALAS) pri opredeljevanju in izvajanju lokalnih načrtov za ukrepanje proti podnebnim spremembam in energetsko učinkovitost, načrtov za trajnostno mobilnost v mestih ter drugih lokalnih in regionalnih instrumentov politike za uresničevanje Agende 2030.
46.

ugotavlja, da je eden največjih izzivov Evrope na področju aktivnega in zdravega staranja izvajanje in razširjanje čezmejnih inovativnih rešitev, zato podpira pobudo za inovacije na trgu evropskega partnerstva za inovacije za dejavno in zdravo staranje. Namen te pobude je doseči večjo skladnost med ponudbo (podjetja, zagonska podjetja in raziskovalci) in povpraševanjem (izvajalci zdravstvenih storitev, oblikovalci politik in zavarovatelji); je prepričan, da bi se z dialogom med obema stranema izboljšala uporaba digitalnih inovacij ter okrepile poslovne in znanstvene skupnosti, kar bo koristilo končnim uporabnikom.
25.

poziva k širitvi Odbora za regulativni nadzor, tako da se vanj vključi stalni član, ki ga imenuje OR. To je nujno potrebno, da bo ta odbor upošteval tudi stališče regionalne in lokalne ravni v zvezi z zakonodajo EU. Meni, da lahko le okrepljena in formalno opredeljena vloga lokalnih in regionalnih oblasti ter OR v procesu oblikovanja politik in zakonodaje EU prispeva k večji učinkovitosti predpisov in spoštovanju načel subsidiarnosti in sorazmernosti ter s tem poveča njihovo legitimnost;