[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 2.7.2009

COM(2009) 333 konč.

2009/0096 (COD)

Predlog

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o Evropskem mikrofinančnem instrumentu za zaposlovanje in socialno vključenost (Mikrofinančni instrument Progress)

{COM(2009) 340 konč.}{SEC(2009) 907}

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. OZADJE PREDLOGA

Recesija je najbolj prizadela ljudi: sedanji največji izziv za EU mora biti preprečitev visokih stopenj brezposelnosti, večje odpiranje novih delovnih mest ter utrditev poti za gospodarsko prenovo, vzdržno okrevanje in rast. EU se je na krizo hitro odzvala z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva, ki poudarja, da se je treba upreti vplivom krize na delovna mesta. Začetni učinki načrta že veliko obetajo, mreže socialne varnosti pa so prevzele stabilizacijsko vlogo. Ker pa zaradi gospodarske krize trg dela še naprej slabi, so potrebni dodatni ukrepi.

Evropa recesije ne sme zgolj reševati, temveč mora iz nje narediti priložnost za ustvarjanje produktivnejšega in inovativnejšega gospodarstva z bolje usposobljeno delovno silo in nizkimi emisijami ogljika; tako gospodarstvo ima odprte in vključne trge dela z bolj povezano in enakopravno družbo ter delovnimi mesti, ki upoštevajo starost, enakost spolov ter ravnotežje med poklicnim in zasebnim življenjem ter priznavajo in podpirajo podjetništvo[1]. Ukrepi, potrebni za boj proti vplivom trenutne krize na družbo in zaposlovanje, ustrezajo strukturnim reformam, ki so potrebne za odgovor na dolgoročne izzive globalizacije ter demografskih in podnebnih sprememb.

Evropski trgi dela se bodo zaradi krize korenito spremenili. Delavcem in gospodarskim družbam je treba dati potrebna sredstva za prilagajanje spremenljivi stvarnosti: za ohranitev zanesljivih delovnih mest, okrepitev znanja in spretnosti na vseh ravneh, vračanje ljudi nazaj na delo in ustvarjanje možnosti za nova delovna mesta.

Sporočilo Komisije „Spodbujanje okrevanja evropskega gospodarstva“[2] opisuje številne točke v pomoč državam članicam pri oblikovanju in izvajanju primerne in učinkovite politike zaposlovanja. Na tej podlagi so na spomladanskem zasedanju Evropskega sveta in treh delavnicah o zaposlovanju v Madridu, Stockholmu in Pragi aprila 2009 opredelili tri ključne prednostne naloge: ohranjanje zaposlenosti, ustvarjanje novih delovnih mest in spodbujanje mobilnosti; nadgrajevanje znanja in spretnosti ter usklajevanje s potrebami na trgu dela; povečanje dostopa do zaposlitve. Nazadnje je na evropskem vrhu o zaposlovanju 7. maja 2009 potekala izmenjava mnenj o teh prednostnih nalogah, pri čemer so se strinjali z 10 ukrepi[3].

Na podlagi teh skupnih prizadevanj je Komisija 3. junija sprejela sporočilo „Skupna zaveza za zaposlovanje“[4], katere cilj je krepitev sodelovanja med Evropsko unijo in državami članicami ter med socialnimi partnerji EU pri teh treh ključnih prednostnih nalogah, ki se bo osredotočalo na konkretne pobude in bo imelo podporo vseh razpoložljivih instrumentov Skupnosti, zlasti Evropskega socialnega sklada (ESS) in Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG).

Za ublažitev socialnega vpliva krize je treba ohraniti več ljudi na trgu dela in jih privabiti nanj, zlasti ženske, starejše delavce in druge zapostavljene skupine, ter preprečiti dolgotrajno brezposelnost in neaktivnost. Najboljši izhod iz izključenosti je zaposlitev: socialna Evropa se začne z delovnimi mesti, vendar tudi pred krizo vse preveč državljanov EU, ki so se hoteli vključiti in bi se lahko vključili na trg dela, ni imelo dostopa do delovnega mesta.

2. VSEBINA

Komisija je v sporočilu z dne 3. junija predlagala nov mikrofinančni instrument EU za zaposlovanje[5] (Mikrofinančni instrument Progress), ki bi brezposelnim omogočil nov začetek in odprl pot podjetništva nekaterim najbolj prikrajšanim skupinam v Evropi, med drugim mladim. Ta novi instrument bo razširil doseg ciljne finančne podpore novim podjetnikom pri sedanji zmanjšani ponudbi posojil. Posamezni podjetniki in ustanovitelji mikropodjetij bodo poleg podpore ESS pri obrestni meri deležni pomoči z mentorstvom, usposabljanjem, svetovanjem in krepitvijo zmogljivosti.

Mikrofinančni instrument Progress bo prispeval k drugim programom Skupnosti z instrumenti delitve tveganja ter financiranja posojil in lastniškega financiranja. Instrument bo gradil na izkušnjah mednarodnih finančnih ustanov, na primer skupine EIB (Evropska investicijska banka in Evropski investicijski sklad). Na podlagi dogovora o skupnem upravljanju bodo mednarodne finančne ustanove ustvarile dodaten finančni vzvod s podporo bančnim in nebančnim ponudnikom mikrofinanciranja v vsej Evropski uniji.

3. SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

Zaradi sedanje manjše ravni posojanja in dramatičnega padca neodplačanih posojil (kot je pokazala predhodna ocena, priložena temu predlogu) je treba okrepiti trenutna prizadevanja Skupnosti in držav članic, da bi ponudba mikroposojil v razumnem obdobju lahko dosegla zadosten obseg, ki bi bil lahko kos velikemu povpraševanju tistih, ki jih v tem kriznem obdobju najbolj potrebujejo, tj. brezposelnih ali ogroženih ljudi, ki želijo ustanoviti ali razviti mikropodjetja, kar vključuje tudi samozaposlitev, vendar nimajo dostopa do „komercialnih“ bančnih posojil.

Uporaba virov Skupnosti je primerna in ustreza Resoluciji Evropskega parlamenta z dne 24. marca 2009[6]. Poleg tega bo enoten instrument lahko združil finančne vzvode mednarodnih finančnih ustanov. Nazadnje bo instrument za vso EU preprečil razpršen pristop in s tem povečal mikrofinančno ponudbo v vseh državah članicah.

4. IZBIRA PRAVNEGA INSTRUMENTA

Komisija predlaga, da se Mikrofinančni instrument Progress ustanovi s sklepom, ki določa vloge in odgovornosti samo za Komisijo ter ne ustvarja pravic in obveznosti za države članice ali posameznike. Sklep je zato najprimernejši instrument, s katerim je mogoče doseči želeni cilj.

5. PRORAČUNSKE POSLEDICE

V skladu z Medinstitucionalnim sporazumom z dne 17. maja 2006[7] med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju se instrument ustanovi s prerazporeditvijo obstoječega proračuna. Na podlagi Medinstitucionalnega sporazuma iz leta 2006 je Evropski parlament proračunu dodal še 114 milijonov EUR[8] za program Progress in s tem povečal proračun s 628 800 000 EUR iz začetnega predloga Komisije na 743 250 000 EUR. Dodatno financiranje naj bi se postopno uporabilo v zadnjih letih programa, tj. od leta 2009. Po preučitvi vseh možnosti naj bi sredstva prišla iz prerazporeditve 100 milijonov EUR (v štirih letih) iz programa Progress[9] v novi evropski mikrofinančni instrument za zaposlovanje in socialno vključenost (Mikrofinančni instrument Progress). Teh 100 milijonov EUR iz obstoječega proračuna bi lahko ustvarilo finančni vzvod za več kot 500 milijonov EUR v skupni pobudi z mednarodnimi finančnimi institucijami, zlasti skupino EIB.

2009/0096 (COD)

Predlog

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o Evropskem mikrofinančnem instrumentu za zaposlovanje in socialno vključenost (Mikrofinančni instrument Progress)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 159(3) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora,

ob upoštevanju mnenja Odbora regij,

ob upoštevanju postopka iz člena 251 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Sporočilo Komisije „Evropska pobuda za razvoj mikrokredita v podporo rasti in zaposlovanju“[10] je opredelilo štiri prednostna področja za ukrepe: izboljšanje pravnega in institucionalnega okolja v državah članicah, ustvarjanje ugodnih razmer za zaposlovanje in podjetništvo, spodbujanje najboljših praks ter zagotavljanje dodatnega finančnega kapitala za mikrofinančne ustanove. Kot prvi korak pri uresničevanju tega načrta sta Komisija in Evropska investicijska banka (EIB) leta 2008 ustvarili JASMINE, ki skrbi za mentorstvo nebančnim finančnimi ustanovam za mikroposojila in katere zmogljivost financiranja skupaj znaša 20 milijonov EUR, ki jih daje EIB.

(2) Evropski parlament je v resoluciji z dne 24. marca 2009 zahteval, da Komisija okrepi prizadevanja za razvoj mikroposojil v podporo rasti in zaposlovanju, ter je ponudil dodatne štiri milijone EUR podpore za pilotni ukrep, ki bi se izvajal v okviru JASMINE. Evropski parlament je tudi pozval Komisijo, da sofinancira projekte za mikroposojila, zlasti za ogrožene ciljne skupine.

(3) Sedanja prizadevanja Skupnosti in držav članic je treba okrepiti, da bi ponudba mikroposojil v razumnem obdobju lahko dosegla zadosten obseg, ki bi bil lahko kos velikemu povpraševanju tistih, ki jih v tem kriznem obdobju najbolj potrebujejo, tj. brezposelnih ali ogroženih ljudi, vključno z mladimi, ki želijo ustanoviti ali razviti mikropodjetja, kar vključuje tudi samozaposlitev, vendar nimajo dostopa do posojil.

(4) Sporočilo Komisije „Skupna zaveza za zaposlovanje“[11] je poudarilo potrebo, da se brezposelnim da nova možnost in se nekaterim najbolj prikrajšanim skupinam v Evropi, med drugim mladim, odpre pot v podjetništvo. Poleg sedanjih instrumentov je treba ustrezno ukrepati za še močnejšo gospodarsko in socialno kohezijo z utrditvijo ukrepov Evropske investicijske banke in Evropskega investicijskega sklada ter drugih mednarodnih finančnih ustanov brez poseganja v dejavnosti držav članic. Komisija je zato napovedala predlog za nov mikrofinančni instrument EU, ki bi povečal doseg mikrofinanciranja, zlasti za posebne ogrožene skupine, in bi dodatno podprl razvoj podjetništva, socialnega gospodarstva in mikropodjetij.

(5) Uporaba virov Skupnosti je primerna in ustreza Resoluciji Evropskega parlamenta iz marca 2009. Poleg tega bo enoten instrument za vso EU združil finančne vzvode iz mednarodnih finančnih ustanov in preprečil razpršen pristop, s tem pa povečal mikrofinančno ponudbo v vseh državah članicah. Mikrofinančni instrument Progress bi se ustanovil na podlagi skupnega upravljanja, da bi izkoristil izkušnje mednarodnih finančnih ustanov ter zlasti Evropske investicijske banke in Evropskega investicijskega sklada.

(6) Ukrepi, ki jih financira ta instrument, bi morali biti skladni in združljivi z drugimi politikami Skupnosti ter bi morali izpolnjevati določbe Pogodbe in aktov, ki so bili sprejeti na njeni podlagi. Ukrepi instrumenta bi morali dopolnjevati druge posege Skupnosti, zlasti finančni instrument PKI (Program za konkurenčnost in inovativnost), JASMINE in Evropski socialni sklad.

(7) V tem sklepu se „mikrofinanciranje“ nanaša na mikroposojila in kritje za delitev tveganja. Priporočilo Komisije 2003/361/ES z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikropodjetij ter malih in srednjih podjetij[12] opredeljuje „mikroposojilo“ kot posojila pod 25 000 EUR in „mikropodjetje“ kot podjetje, ki zaposluje manj kot 10 ljudi, kar vključuje tudi samozaposlitev, in katerega letni promet in/ali letna bilančna vsota ne presega dveh milijonov EUR, to pa sta primerni opredelitvi za namen tega Sklepa –

SKLENILA:

Člen 1 Ustanovitev

1. Ustanovi se evropski mikrofinančni instrument za zaposlovanje in socialno vključenost, ki se imenuje Mikrofinančni instrument Progress (v nadaljnjem besedilu: Instrument).

Člen 2 Cilj

1. Instrument bo zagotovil vire Skupnosti za večjo dostopnost mikroposojil za:

1. osebe, ki so ostale brez službe ali jim to grozi ter želijo ustanoviti lastno mikropodjetje, kar vključuje tudi samozaposlitev;

2. prikrajšane osebe, vključno z mladimi, ki želijo ustanoviti ali dodatno razvijati svoje mikropodjetje, kar vključuje tudi samozaposlitev;

3. mikropodjetja v socialnem gospodarstvu, ki zaposlujejo osebe, ki so ostale brez službe, ali prikrajšane osebe, vključno z mladimi.

Člen 3 Proračun

1. Finančni prispevek iz proračuna Skupnosti za Instrument znaša 100 milijonov EUR za obdobje od 1. januarja 2010 do 31. decembra 2013 .

2. Letna proračunska sredstva odobri proračunski organ v okviru omejitev iz finančnega okvira.

3. Skupni proračun za podporne ukrepe iz člena 4(1)(d) ne presega 1 % proračuna Instrumenta iz odstavka 1.

4. Finančni prispevek krije celotne stroške Instrumenta, vključno s stroški upravljanja za mednarodne finančne ustanove iz člena 5(2), ki upravljajo prispevek Skupnosti, in katerimi koli drugimi upravičenimi stroški.

Člen 4 Upravičeni ukrepi in upravičenci

1. Instrument se izvaja z uporabo naslednjih vrst ukrepov, kot je primerno:

4. jamstva in instrumenti za delitev tveganja;

5. lastniški instrumenti;

6. dolžniški instrumenti;

7. podporni ukrepi, kot so obveščanje, spremljanje, nadziranje, revizije in ocene, ki so neposredno potrebni za uspešno in učinkovito izvajanje Sklepa ter dosego njegovih ciljev.

2. Instrument je odprt za javna in zasebna telesa, ki imajo sedež v državi članici in ponujajo mikrofinanciranje osebam in mikropodjetjem v državah članicah.

Člen 5 Upravljanje

1. Komisija upravlja Instrument v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002.

2. Za izvajanje ukrepov iz člena 4(1), razen podpornih ukrepov iz točke (d) člena 4(1), Komisija sklene dogovore z mednarodnimi finančnimi ustanovami, zlasti z Evropsko investicijsko banko (EIB) in Evropskim investicijskim skladom (EIF), v skladu s členom 53d Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 in členom 43 Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002. Ti dogovori vsebujejo podrobne določbe o izvajanju nanje prenesenih nalog, vključno z zahtevo po zagotovitvi dodatnosti k nacionalnim shemam.

3. Mednarodne finančne ustanove iz odstavka 2 lahko prejete iztržke, vključno z dividendami in povračili, ponovno vlagajo v ukrepe iz člena 4(1)(a), (b) in (c) za obdobje šestih let po začetnem datumu Instrumenta. Po zaprtju Instrumenta se preostanek, ki pripada Evropskima Skupnostma, vplača v splošni proračun Skupnosti.

4. Mednarodne finančne ustanove iz odstavka 2 tega člena sklenejo pisne dogovore z javnimi in zasebnimi ponudniki mikrofinanciranja iz člena 4(2), v katerih določijo njihovo obveznost, da uporabijo vire, ki jih zagotovi Instrument, v skladu s cilji iz člena 2 in da sporočijo podatke za pripravo letnih poročil iz člena 8(1).

5. Komisija upravlja proračun za podporne ukrepe iz člena 4(1)(d).

Člen 6 Skladnost

Ukrepi, ki jih financira Instrument, izpolnjujejo določbe Pogodbe in aktov, ki so bili sprejeti na podlagi Pogodbe.

Člen 7 Zaščita finančnih interesov Skupnosti

1. Komisija zagotovi, da se ob izvajanju ukrepov, financiranih na podlagi tega Sklepa, zaščitijo finančni interesi Skupnosti z uporabo ukrepov zoper goljufijo, korupcijo in vse druge nezakonite dejavnosti, učinkovitimi pregledi in izterjavo neutemeljeno plačanih zneskov, pri odkritju nepravilnosti pa z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračalnimi kaznimi v skladu z uredbama Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 [13] in (Euratom, ES) št. 2185/96[14] ter Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta[15].

2. Za ukrepe Skupnosti, ki se financirajo na podlagi tega sklepa, je OLAF pooblaščen za izvajanje preiskav na podlagi Uredbe (ES, Euratom) št. 2988/95 in Uredbe (Euratom, ES) št. 2185/96, ki se uporabljata za vsako kršitev zakonodaje Skupnosti, vključno s kršitvami pogodbenih obveznosti, ki so določene na podlagi Instrumenta in izhajajo iz dejanja ali opustitve dejanja gospodarskega subjekta, ki z neupravičeno postavko odhodkov oškoduje ali bi lahko oškodoval splošni proračun Evropske unije ali proračune, ki jih ta upravlja.

3. Vsi izvedbeni ukrepi, ki izhajajo iz tega sklepa, se sklicujejo na prej navedena odstavka in zlasti določajo, da finančni in siceršnji nadzor izvajata Komisija ali njen pooblaščeni predstavnik ter Evropsko računsko sodišče z revizijami, po potrebi z revizijami na kraju samem.

Člen 8 Letno poročilo

1. Komisija prejme letna poročila o izvajanju od mednarodnih finančnih ustanov iz člena 5(2), v katerih navajajo podprte dejavnosti glede na finančno izvedbo, razdelitev sredstev po sektorju in vrsti upravičencev, predložene vloge, sklenjene pogodbe, financirane ukrepe, dosežke in po možnosti njihov vpliv.

2. Komisija vsako leto pred 31. decembrom z začetkom leta 2011 predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o obsegu in kakovosti dejavnosti po tem sklepu v letu prej. Letno poročilo sloni na poročilih o izvajanju iz odstavka 1 ter se osredotoča predvsem na dosežke in vsebuje zlasti podatke o predloženih vlogah, sklenjenih pogodbah, financiranih ukrepih, vključno z dopolnjevanjem drugih posegov Skupnosti, predvsem ESS.

3. Letno poročilo bo poslano v vednost Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij.

Člen 9 Vrednotenje

1. Komisija izvaja vmesna in končna vrednotenja na lastno pobudo in v tesnem sodelovanju z mednarodnimi finančnimi ustanovami iz člena 5(2). Vmesno vrednotenje se opravi štiri leta po začetku Instrumenta, končno vrednotenje pa najpozneje eno leto po koncu mandatov mednarodnih finančnih ustanov iz člena 5(2). V končnem vrednotenju se zlasti preuči, kako je Instrument kot celota dosegel cilje.

2. Izsledki vrednotenja se predložijo v vednost Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij.

Člen 10 Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

V Bruslju,

Za Evropski parlament Za Svet

Predsednik Predsednik

OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA

1. NASLOV PREDLOGA

Mikrofinančni instrument Progress

2. OKVIR ABM/ABB

Zadevno(-a) področje(-a) in povezana(-e) dejavnost(-i):

ZAPOSLOVANJE, SOCIALNE ZADEVE in ENAKE MOŽNOSTI

ABB 04 04 Zaposlovanje, socialne zadeve in enake možnosti

3. PRORAČUNSKE VRSTICE

3.1. Proračunske vrstice:

Nove proračunske vrstice:

04 04 13 Mikrofinančni instrument Progress

04 01 04 11 Mikrofinančni instrument Progress – upravni odhodki

3.2. Trajanj e ukrepa in finančnega vpliva:

1. 1. 2010 – 31. 12. 2013

3.3. Značilnosti proračuna ( po potrebi se dodajo vrstice ):

Proračunska vrstica | Vrsta odhodkov | Novo | Prispevek Efte | Prispevki držav prosilk | Razdelek v finančni perspektivi |

04 04 13 | neobvezni | dif. | DA | NE | NE | št. 1a |

04 01 04 11 | neobvezni | nedif. | DA | NE | NE | št. 1a |

4. POVZETEK SREDSTEV

4.1. Finančna sredstva

4.1.1. Povzetek odobritev za prevzem obveznosti (OPO) in odobritev plačil (OP)

v mio EUR (na dve decimalni mesti natančno)

Vrsta odhodkov | Oddelek | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | > 2013 | Skupaj |

Odhodki iz poslovanja[16] |

Odobritve za prevzem obveznosti (OPO) | 8.1 | a | 24,75 | 24,75 | 24,75 | 24,75 | 99,00 |

Odobritve plačil (OP) | b | 9,00 | 16,00 | 20,00 | 20,00 | 34,00 | 99,00 |

Upravni odhodki, ki jih referenčni znesek krije[17] |

Tehnična in upravna pomoč (NS) | 8.2.4 | c | 0,25 | 0,25 | 0,25 | 0,25 | 1,00 |

REFERENČNI ZNESEK SKUPAJ |

Odobritve za prevzem obveznosti | a+c | 25,00 | 25,00 | 25,00 | 25,00 | 100,00 |

Odobritve plačil | b+c | 9,25 | 16,25 | 20,25 | 20,25 | 34,00 | 100,00 |

Upravni odhodki, ki jih referenčni znesek ne krije[18] |

Človeški viri in z njimi povezani odhodki (NS) | 8.2.5 | d | 0,25 | 0,25 | 0,25 | 0,25 | 1,00 |

Upravni stroški, ki jih referenčni znesek ne krije, razen stroškov za človeške vire in z njimi povezanih stroškov (NS) | 8.2.6 | e |

Predvideni stroški financiranja ukrepa skupaj

OPO, vključno s stroški za človeške vire, SKUPAJ | a+c+d+e | 25,25 | 25,25 | 25,25 | 25,25 | 101,00 |

OP, vključno s stroški za človeške vire, SKUPAJ | b+c+d+e | 9,50 | 16,50 | 20,50 | 20,50 | 34,00 | 101,00 |

Podrobnosti o sofinanciranju

Če so države članice ali drugi organi (treba jih je navesti) vključeni v sofinanciranje, se v spodnjo razpredelnico vpiše predvidena raven tega sofinanciranja (lahko se dodajo vrstice, če ukrep sofinancirajo različni organi):

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Organ, ki sofinancira ukrep | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Skupaj |

…………………… | f |

OP, vključno s sofinanciranjem, SKUPAJ | a+c+d+e+f | 25,25 | 25,25 | 25,25 | 25,25 | 101,00 |

4.1.2. Skladnost s finančnim načrtovanjem

X Predlog je skladen s sedanjim finančnim načrtovanjem.

Predlog je povezan s predlogom za spremembo finančnega zneska programa Progress, ki se zmanjša za 100 milijonov EUR, ki se dodelijo mikrofinančnemu instrumentu.

( Predlog bo zahteval ponovno načrtovanje ustreznega razdelka v finančni perspektivi.

( Predlog lahko zahteva uporabo določb Medinstitucionalnega sporazuma[19] (tj. instrumenta prilagodljivosti ali spremembe finančne perspektive).

4.1.3. Finančni vpliv na prihodke

X Predlog nima finančnih posledic za prihodke.

( Predlog ima finančni vpliv – učinek na prihodke je naslednji:

Opomba: vse podrobnosti in pripombe glede metode izračuna učinka na prihodke je treba navesti v posebni prilogi.

v mio EUR (na eno decimalno mesto natančno)

Pred ukrepom [Leto n-1] | Stanje po ukrepu |

Število potrebnih človeških virov SKUPAJ | 3 | 3 | 3 | 3 |

5. ZNAČILNOSTI IN CILJI

Podrobnosti o ozadju predloga so predstavljene v obrazložitvenem memorandumu. Ta oddelek ocene finančnih posledic zakonodajnega predloga mora vsebovati naslednje posebne dopolnilne informacije:

5.1. Potreba, ki jo je treba kratkoročno ali dolgoročno kriti …

V gospodarski krizi je Mikrofinančni instrument Progress namenjen ustvarjanju nove možnosti za brezposelne in podjetniških priložnosti za nekatere najbolj prikrajšane skupine v Evropi.

Gospodarska kriza zahteva takojšnje ukrepanje za pomoč tistim, ki so ostali brez delovnega mesta ali trpijo socialno izključenost ter želijo ustanoviti lastno podjetje. Mnogi, ki bi se samozaposlili ali ustanovili mikropodjetje, tega ne morejo storiti zaradi spleta splošnega krčenja posojil in položaja na novo brezposelne osebe. Poleg tega ciljna skupina „upravičencev po ESF“[21] nima zadostnega dostopa do mikroposojil, ker imajo zlasti običajne banke to skupino za preveč tvegano in stroškovno intenzivno (to zadnje zaradi razmeroma majhnih zneskov posojil).

5.2. Dodana vrednost zaradi vključitve Skupnosti, skladnost predloga z drugimi finančnimi instrumenti in možne sinergije

Komisija v sporočilu iz leta 2007 priznava pomembno vlogo, ki jo lahko imajo mikroposojila. Sporočilo pojasnjuje, da je najem mikroposojil precej pod možnim povpraševanjem zaradi razmeroma visokega profila tveganja, stroškov transakcije in pomanjkanja posrednikov v nekaterih državah članicah.

Glavni instrument na ravni vse Skupnosti, ki je trenutno na voljo za financiranje ustanavljanja in rasti malih podjetij, je Okvirni program za konkurenčnost in inovativnost (PKI). Jamstveni sklad za MSP v navedenem programu daje jamstva za posojila, ki omogočajo bančnim in nebančnim mikrofinančnim ustanovam, kot sta na primer španska MicroBank in francoska organizacija ADIE, več dolžniškega financiranja mikropodjetij zaradi manjše izpostavljenosti tveganju. Sklad vključuje sojamstva, protijamstva in neposredna jamstva za finančne posrednike pri posojilih do 25 000 EUR mikropodjetjem z do devetimi zaposlenimi, zlasti podjetnikom, ki ustanavljajo novo podjetje.

Tako ESS kot ESPG predvidevata možnost, da države članice uporabijo sklade za mikroposojila, vendar tega države članice niso izkoristile. Ozaveščevalne pobude za večjo izrabo bi bile prepočasne zaradi nujnosti odziva na sedanjo krizo.

JASMINE je skupna pobuda Komisije in skupine EIB za razvoj sektorja ponudnikov mikroposojil. Pobuda vsebuje instrument za tehnično pomoč za krepitev zmogljivosti, ki ga financira Komisija, in instrument za sofinanciranje, ki ga podpira EIB (20 milijonov EUR). Pobudo JASMINE upravlja EIS.

Za spodbujanje razvoja mikroposojil v Evropi je Evropski parlament sprejel pripravljalni ukrep s proračunom štirih milijonov EUR za leto 2009, zlasti za razvoj sklada semenskega kapitala za nebančne ustanove. Ta ukrep se zdaj izvaja v okviru JASMINE.

Mikrofinančni instrument Progress bo z mednarodnimi finančnimi ustanovami vbrizgal denar (100 milijonov EUR v štirih letih) v mikrofinančne strukture in s tem izboljšal dostop do mikroposojil tistim, ki se ponavadi ne štejejo za bančno primerne.

5.3. Cilji in pričakovani rezultati predloga ter z njimi povezani kazalniki v okviru ABM

Dodaten posebni cilj se doda dejavnosti ABB 04 04 – zaposlovanje, socialne zadeve in enake možnosti:

dajanje pomoči brezposelnim in prikrajšanim ljudem, vključno z mladimi, ki želijo ustanoviti ali dodatno razvijati svoje podjetje.

Dva kazalca bosta pomagala meriti realizacije:

- obseg posojil,

- število upravičencev do posojila.

5.4. Metoda izvedbe (okvirno)

Spodaj se prikaže(-jo) izbrana(-e) metoda(-e)[22] izvedbe ukrepa:

ٱ Centralizirano upravljanje

ٱ neposredno Komisija

ٱ posredno s prenosom na:

ٱ izvajalske agencije

ٱ organe, ki so jih ustanovile Skupnosti, kakor je navedeno v členu 185 finančne uredbe

ٱ nacionalne javne organe/organe, ki opravljajo javne storitve

ٱ Deljeno ali decentralizirano upravljanje

ٱ z državami članicami

ٱ s tretjimi državami

X Skupno upravljanje z mednarodnimi organizacijami (treba jih je navesti)

Mandati, ki jih podpiše Komisija z mednarodnimi finančnimi ustanovami, kot npr. EIB/EIS.

6. NADZOR IN VREDNOTENJE

6.1. Sistem nadzora

Komisija vsako leto pred 31. decembrom z začetkom leta 2011 predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o obsegu in kakovosti dejavnosti v letu prej. Letna poročila slonijo na poročilih o izvajanju, ki jih predložijo mednarodne finančne ustanove in obravnavajo podprte dejavnosti glede na finančno izvedbo, predložene vloge, sklenjene pogodbe, financirane ukrepe, dosežke in po možnosti njihov vpliv.

6.2. Vrednotenje

6.2.1. Predhodno vrednotenje:

Predhodno vrednotenje se priloži predlogu za Mikrofinančni instrument Progress. Vrednotenje je opravila Komisija in vsebuje podatke o potrebah, ki jih je treba zadovoljiti, ciljih, ki jih je treba doseči, in tveganju, ki je povezano s predlogom in drugačnimi predvidenimi poteki.

6.2.2. Ukrepi, sprejeti po vmesnem/naknadnem vrednotenju (na podlagi podobnih preteklih izkušenj): …

Predhodno vrednotenju zajema pregled sedanjih pobud Skupnosti za mikroposojila, kot npr. JASMINE, program PKI.

Predlog za Mikrofinančni instrument Progress je v sinergiji z obstoječimi ukrepi in občutno poveča učinkovitost in verjetno uspešnost teh ukrepov.

6.2.3. Oblika in pogostnost prihodnjega vrednotenja:

Za Mikrofinančni instrument Progress se opravijo vmesna in končna vrednotenja. Taka vrednotenja ocenijo vidike, kot so ustreznost, skladnost in sinergije, uspešnost, učinkovitost, vzdržnost in uporabnost ter po možnosti in potrebi razdelitev sredstev po sektorjih in vrsti upravičencev. Končno vrednotenje poleg tega preuči, kako je Mikrofinančni instrument Progress kot celota dosegel cilje.

Vmesno vrednotenje se dokonča štiri leta po začetku Instrumenta, končno vrednotenje pa najpozneje eno leto po koncu mandatov mednarodnih finančnih ustanov.

7. UKREPI PROTI GOLJUFIJAM

Komisija mora zagotoviti, da so pri izvajanju ukrepov, ki se financirajo na podlagi tega sklepa, zaščiteni finančni interesi Skupnosti s preprečevalnimi ukrepi zoper goljufijo, korupcijo in druge nezakonite dejavnosti, učinkovitim preverjanjem in izterjavo neupravičeno izplačanih zneskov, pri odkritju nepravilnosti pa z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračalnimi kaznimi v skladu z uredbama Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 in (Euratom, ES) št. 2185/96 ter z Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta.

Pri ukrepih Skupnosti, ki se financirajo na podlagi tega sklepa, pomenijo nepravilnosti iz člena 1(2) Uredbe (ES, Euratom) št. 2988/95 vsako kršitev določb zakonodaje Skupnosti ali vsako neizpolnjevanje pogodbenih obveznosti, ki izhaja iz dejanja ali opustitve dejanja gospodarskega subjekta, ki z neupravičeno postavko odhodkov oškoduje ali bi lahko oškodoval splošni proračun Evropske unije ali proračune, ki jih ta upravlja.

8. PODROBNOSTI O SREDSTVIH

8.1. Cilji predloga z vidika stroškov financiranja

odobritve za prevzem obveznosti v mio EUR (na eno decimalno mesto natančno)

Ukrep 1……… | izvajanje Instrumenta z mandati mednarodnim finančnim ustanovam |

2010 | 2011 | 2012 | 2013 |

Uradniki ali začasno osebje[24] (XX 01 01) | A*/AD | 1 | 1 | 1 | 1 |

B*, C*/AST |

Osebje, financirano[25] iz člena XX 01 02 | 2 | 2 | 2 | 2 |

Drugo osebje[26], financirano iz člena XX 01 04/05 |

SKUPAJ | 3 | 3 | 3 | 3 |

8.2.2. Opis nalog, ki izhajajo iz ukrepa

Glavne naloge pri izvajanju ukrepa so:

- dogovoriti se o mandatih z mednarodnimi finančnimi ustanovami,

- pregledati in odobriti transakcije,

- spremljati izvajanja programa,

- pripraviti letno poročilo o izvajanju,

- preučiti sinergije znotraj Mikrofinančnega instrumenta Progress in z drugimi dopolnilnimi programi Skupnosti ter zlasti Evropskim socialnim skladom.

8.2.3. Človeški viri – viri delovnih mest (po sistemizaciji)

(Pri navedbi več virov delovnih mest se navede število delovnih mest iz vsakega vira)

( Delovna mesta, trenutno dodeljena za upravljanje programa, ki se nadomesti ali podaljša

( Delovna mesta, ki so bila predhodno dodeljena pri izvajanju LSP/PPP za leto n

( Delovna mesta, potrebna v naslednjem postopku LSP/PPP

X Delovno mesto, ki bo zapolnjeno s prerazporeditvijo obstoječih človeških virov znotraj službe (notranja prerazporeditev)

( Delovna mesta, potrebna za leto 2010, ki niso predvidena pri izvajanju LSP/PPP za zadevno leto

Potrebe po človeških in upravnih virih se pokrijejo z dodelitvijo sredstev, ki se lahko odobrijo vodilnemu generalnemu direktoratu v okviru letnega postopka dodeljevanja sredstev ob upoštevanju proračunskih omejitev.

8.2.4. Drugi upravni odhodki, ki jih referenčni znesek krije (XX 01 04/05 – Odhodki za upravno poslovodenje)

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Proračunska vrstica 04 01 04 11 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | SKUPAJ |

Druga tehnična in upravna pomoč |

- notranja |

- zunanja |

Tehnična in upravna pomoč SKUPAJ | 0,250 | 0,250 | 0,250 | 0,250 | 1,000 |

8.2.5. Stroški financiranja človeških virov in z njimi povezani stroški, ki jih referenčni znesek ne krije

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Vrsta človeških virov | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Skupaj |

Uradniki in začasno osebje (XX 01 01) | 0,122 | 0,122 | 0,122 | 0,122 | 0,488 |

Osebje, financirano iz člena XX 01 02 (pomožno osebje, napoteni nacionalni izvedenci, pogodbeno osebje itd.) (navesti proračunsko vrstico) | 0,128 | 0,128 | 0,128 | 0,128 | 0,512 |

Stroški za človeške vire in z njimi povezani stroški (ki jih referenčni znesek NE krije) SKUPAJ | 0,250 | 0,250 | 0,250 | 0,250 | 1,000 |

Izračun – Uradniki in začasni uslužbenci

Po potrebi s sklicem na točko 8.2.1.

1 x 122 000 = 122 000 letno

Izračun – Osebje, financirano iz člena XX 01 02

Po potrebi s sklicem na točko 8.2.1.

2 x 64 000 = 128 000 letno

8.2.6. Drugi upravni odhodki, ki jih referenčni znesek ne krije v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno) |

2010 | 2011 | 2012 | 2013 | SKUPAJ |

XX 01 02 11 01 – Misije |

XX 01 02 11 02 – Sestanki in konference |

XX 01 02 11 03 – Odbori[28] |

XX 01 02 11 04 – Študije in konzultacije |

XX 01 02 11 05 – Informacijski sistemi |

2 Drugi odhodki za poslovodenje skupaj (XX 01 02 11) |

3 Drugi odhodki upravne narave (opredeliti, vključno s sklicem na proračunsko vrstico) |

Upravni odhodki, razen stroškov za človeške vire in z njimi povezanih stroškov (ki jih referenčni znesek NE krije), SKUPAJ |

Izračun – Drugi upravni odhodki, ki jih referenčni znesek ne krije

[1] Sporočilo Komisije „Najprej pomisli na male“, „Akt za mala podjetja“ za Evropo, COM(2008) 394 konč., 25.6.2008.

[2] COM(2009) 114, 4.3.2009.

[3] Glej: http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=103&langId=en&eventsId=173&furtherEvents=yes.

[4] COM(2009) 257, 3.6.2009.

[5] COM(2009) 257, 3.6.2009.

[6] P6_TA-PROV(2009) 0166.

[7] 2006/C 139/01.

[8] 100 milijonov EUR po cenah iz leta 2004.

[9] Sklep št. 1672/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o uvedbi programa Skupnosti za zaposlovanje in socialno solidarnost – Progress (UL L 315, 15.11.2006, str. 1).

[10] COM(2007) 708.

[11] COM(2009) 257, 3.6.2009.

[12] UL L 124, 20.5.2003, str. 36.

[13] UL L 312, 23.12.1995, str. 1.

[14] UL L 292, 15.11.1996, str. 2.

[15] UL L 136, 31.5.1999, str. 1.

[16] Odhodki, ki ne spadajo v poglavje xx 01 zadevnega naslova xx.

[17] Odhodki iz člena xx 01 04 naslova xx.

[18] Odhodki iz poglavja xx 01, razen odhodkov iz člena xx 01 04 ali xx 01 05.

[19] Glej točki 19 in 24 Medinstitucionalnega sporazuma.

[20] Po potrebi, tj. če ukrep traja več kot 6 let, se dodajo stolpci.

[21] Zlasti tisti, ki se štejejo za „bančno neprimerne“, tj. brez dostopa do običajnih kreditnih sistemov; mladi ali kdor živi v finančni negotovosti (matere samohranilke, invalidi, priseljenci, presežni delavci).

[22] Pri navedbi več kot ene metode je treba navesti dodatne podrobnosti v oddelku „opombe“ iz te točke.

[23] Kakor je opisano v oddelku 5.3.

[24] Teh stroškov referenčni znesek NE krije.

[25] Teh stroškov referenčni znesek NE krije.

[26] Te stroške referenčni znesek krije.

[27] S sklicevanjem na posebno oceno finančnih posledic zakonodajnega predloga za zadevno(-e) izvajalsko(-e) agencijo(-e).

[28] Opredeliti vrsto odbora in skupino, v katero spada.