SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 21.9.2005 
KOM(2005) 446 kon čno 
  
SPOROČILO KOMISIJE SVETU IN EV ROPSKEMU PARLAMENTU 
Tematska strategija o onesnaževanju zraka 
  
{SEK(2005) 1132} 
 
{SEK(2005) 1133}  
 
SL 2   SL SPOROČILO KOMISIJE SVETU IN EV ROPSKEMU PARLAMENTU 
Tematska strategija o onesnaževanju zraka 
 
(Besedilo velja za EGP) 
1. U VOD 
Onesnaženost zraka škodi zdravju ljudi in okolju. Potreba po zagotovitvi čistejšega 
zraka je priznana že nekaj desetletij z ukrep anjem na nacionalni ra vni in na ravni EU 
in tudi prek dejavne ude ležbe v mednarodnih konvencijah1. Ukrepi EU so se 
osredotočiti na vzpostavitev minimalnih stan dardov kakovosti zuna njega zraka tre 
reševanje problemov kislega dežja in prizemnega ozona. Emisije onesnaževal iz velikih kurilnih naprav in premi čnih virov so se zmanjšale; kakovost goriva se je 
izboljšala in zahteve varstva okolja so vklju čene v prevozni sektor in sektor energije. 
Kljub znatnim izboljšanjem povzro ča onesnaženost zraka še vedno resne posledice. S 
tega vidika je šesti okoljski akcijski program zahteval ra zvoj tematske strategije o 
onesnaževanju zraka s ciljem dose či "raven kakovosti zraka, ki nima ve čjih 
negativnih vplivov na zdravje ljudi in oko lje ter ne ogroža zdravja ljudi in okolja "
2. 
Po svojem sporo čilu o programu Čist zrak za Evropo ( CAFE )3, je Komisija prou čila 
ali sedanja zakonodaja zadoš ča, da bi bili cilji šestega okoljskega akcijskega na črta 
doseženi do leta 2020. Ta analiza je upoštevala prihodnje emisije ter vplive na zdravje ljudi in okolje ter na jboljše znanstvene in zdravs tvene informacije, ki so na 
voljo. Kaže, da se bodo kljub u činkovitemu izvajanju sedanje zakonodaje negativni 
vplivi še vedno nadaljevali. 
Skladno s tem ta tematska strategija o onesnaževanju zraka ( Strategija ) določa 
začasne cilje za onesnaženost zraka v EU in predlaga ustrezne ukrepe za njihovo 
dosego. Priporo ča, da bi se sedanja zakonodaja po sodobila, da bi se bolj osredoto čila 
na najbolj nevarna onesnaževala in da bi se ve č naredilo za to, da bi se okoljska 
vprašanja vklju čila v druge politike in programe. 
2. O
CENA SEDANJEGA STANJA  
Onesnaženost zraka je lokalni problem in problem, ki se širi prek meja, katerega 
vzrok so emisije nekaterih onesnaževal, ki lahko sama ali prek kemi čne reakcije 
privedejo do negativnih vpli vov na okolje in zdravje. 
V zvezi z zdravjem sta prizemni ozon in trdni  delci ("fini prah") najbolj zaskrbljujo či 
onesnaževali. Izpostavitev lahko privede do razli čnih vplivov: od manjših posledic za 
dihalni sistem do prezgodnje smrti (glej Pr ilogo 2). Emisije ozona niso neposredne, 
                                                 
1 Npr. Konvencija o onesnaževanju zraka na velike razdalje preko meja (Konvencija CLRTAP ). 
2 Sklep 1600/2002/ES UL L 242, 10.9.2002, str. 1. 
3 COM(2001) 245. 
 
SL 3   SL temveč nastanejo prek reakcije hlapljivih organskih spojin (HOS) in dušikovih 
oksidov (NOx) na son čni svetlobi. Emisije trdnih del cev v zrak so lahko neposredne 
(tako imenovani primarni delc i) ali pa nastanejo v ozra čju kot “sekundarni delci” iz 
plinov, kakor so žveplov dioksid (SO 2), dušikovi oksidi in amonijak (NH 3). 
Ekosisteme poškodujejo tudi (1) usedline ki slih snovi – dušikovi oksidi, žveplov 
dioksid in amonijak – kar privede do izgube rastlinstva in živals tva; (2) prevelike 
količine hranljivega dušika v obliki amonija ka in dušikovih oksidov lahko povzro čijo 
motnje v rastlinskih skupnostih, se izlivajo v sladke vode in v obeh primerih vplivajo na izgubo biotske raznovrstnosti (imenovano “ev trofikacija”) in (3) prizemni ozon, ki 
povzroča fizično škodo in zmanjša rast poljš čin, gozdov in rastlin. Onesnaženost 
zraka poškoduje tudi materialom, kar pr ivede do propadanja zgradb in spomenikov. 
Pomemben napredek je bil dosežen pri zman jšanju glavnih onesnaževal zraka. Slika 
1 kaže, kakšna so bila zaradi delovanja sedanjih politik od leta 1990 zmanjšanja emisij dušikovih oksidov, žveplovega dioksid a, hlapljivih organskih spojin in 
amonijaka. 
Ta zmanjšanja so imela ugodne vplive, čeprav je tretjina jeze r in vodnih tokov, ki so 
v Skandinaviji pod nadzorom, še vedno ogrožen ih zaradi kislih usedlin in je okoli 
55 % vseh ekosisitemov v EU prizadetih zara di evtrofikacije. Celo pri izvajanju vseh 
sedanjih zakonov bodo v letu 2020 okoljski in zdravstveni problemi še vedno 
obstajali, če ne bodo sprejeti še nadaljnji ukrepi. Medtem ko bo zmanjšanje v 
primerjavi z izhodiš čnim stanjem v letu 2000 doseglo okoli 44 % v obmo čju 
ekosistemov, ki prejemajo prevelike koli čine kislih usedlin, pa se na obmo čjih, ki jih 
je prizadela evtrofikacija, obe ta zmanjšanje le v višini 14 % zaradi precej skromnega 
zmanjšanja emisij amonijaka. Vendar v projekcijah ni bilo mogo če vključiti možne 
emisije amonijaka po reformi skupne kmetijske politike
4 in drugih nedavnih ukrepov. 
Območje gozdov, prizadetih zaradi previsoke ravni ozona, se bo zmanjšalo samo za 
14 %. 
V zvezi z vplivi na zdravje se je trenutno v EU statisti čno pričakovana življenjska 
doba skrajšala za ve č kot 8 mesecev zaradi trdnih delcev PM 2,5 v zraku, kar je enako 
3,6 milijona izgubljenih let življenja na le to. Slika 2 prikazuje, da se bo kljub 
učinkovitemu izvajanju sedanjih politik, to  skrajšanje znižalo samo na okoli 5,5 
meseca (enako 2,5 milijona izgubljenih let ži vljenja na leto ali 272.000 primerov 
prezgodnje smrti). Za ozon je ocenjeno, da bo v letu 2020 povzro čil okoli 21.000 
primerov nagle smrti. To ima hude posledice za kakovost življenja. Otroci, starejši 
ljudje in osebe z astmo in boleznimi krvnih obto čil so posebno ogroženi. Če 
pretvorimo te podatke v koli čino denarja, so samo škodljive posledice za zdravje 
ljudi v letu 2020 ocenjene med 189 in 609 milijardami EUR letno. Glede na te 
stroške, bi bilo nesmiselno ne nadalje ukrepati. 
                                                 
4 Prva preliminarna ocena reforme SKP 2003 je zmanjšanje emisij amonijaka okoli 5 % do 6 % glede na 
izhodiščno leto 2000 samo zaradi zmanjšanja števila glav živine. Ta ocena ne upošteva pozitivnega 
vpliva pri čakovanega zmanjšanja uporabe mineralnih dušikovih gnojil. 
 
SL 4   SL 3. C ILJI "STRATEGIJE " 
Doseganje ciljev šestega okoljs kega akcijskega programa " ravni kakovosti zraka, ki 
nima večjih negativnih vplivov na zd ravje ljudi in okolje te r ne ogroža zdravja ljudi 
in okolja " za naravno okolje pomeni, da ne sme biti nobenega preseganja kriti čnih 
obremenitev in ravni. Za zdravje ljudi je  položaj bolj zapleten, ker varna raven 
izpostavlenosti posameznim onesnaževalom, ka kor so trdni delci in prizemni ozon, 
ni poznana. Vendar obstajajo trdni dok azi, da bodo ukrepi za zmanjšanje teh 
onesnaževal imeli zelo ugodne posledice za prebivalstvo EU. 
Slika 2. Vpliv trdnih delcev na smrtno st v letih 2000 in 2020 (sedanje politike)
Izboljšanje do leta 2020:  
- 1,1 milijona izgubljenih let življenja
- 76.000 primerov prezgodnje smrti  
- 2,5 meseca - statisti čno skrajšanje življenja
   Problem, ki ostaja v letu 2020:  
 - 2,5 milijona izgubljenih let življenja
- 272.000 primerov prezgodnje smrti  
- 5,5 meseca - statisti čno skrajšanje življenja
 Slika 1. Emisije onesnaževal s kopnega iz Directive NECD v EU-25    
0 5000 10000 15000 20000 25000 
1990 2000 2010 2020 kilotone  SO2 
NOx 
HOS 
NH3 
 
 
SL 5   SL V presoji vpliva5 so analizirani razli čni scenariji za dosego teh st rateških ciljev, ki se 
vrstijo od nikakršnega nadaljnjega ukrepanja pa do uporabe vseh tehni čno izvedljivih 
ukrepov. Tudi če bi ne glede na strošk e uporabili vse take tehni čne ukrepe, bi še 
vedno ne bilo mogo če doseči smelih ciljev šestega okoljskega akcijskega programa. 
Zato je treba izbrati ustrezno politiko na ra vni varovanja zdravja in varstva okolja, ki 
bo lahko dosežena do leta 2020, ob upoštevanju s tem povezanih koristi in stroškov. Izvedena je bila obs ežna analiza za dolo čitev stroškov in koristi razli čnih ravni 
zastavljenih ciljev z namenom najti najbolj stroškovno u činkovito raven, ki je v 
skladu z lizbonsko strategijo in strategijo Skupnosti o trajnostnem razvoju. Analiza in različni scenariji so podrobno opisani v pr esoji vpliva, priloženi temu sporo čilu. 
Izbrana strategija dolo ča zdravstvene in okoljske cilje (P riloga 3) in cilje zmanjšanja 
emisij za glavna onesnažev ala. Ti cilji bodo dolo čeni v fazah. Z dolo čitvijo ciljev, ki 
ji je treba dose či do leta 2020, bodo državljani EU zav arovani pred iz postavljenostjo 
trdnim delcem in ozonu v zraku, evropski e kosisitemi pa bodo bolje zavarovani pred 
kislim dežjem, preveliko koli čino hranljivega dušika in ozona. To pomeni, da bo 
koncentracija trdnih delcev PM
2,5 zmanjšana za 75 % in prizemnega ozona za 60 % 
glede na to, kar je tehni čno izvedljivo do 2020. Poleg tega se bo ogroženost 
naravnega okolja zaradi zakisljevanja in evtrofikacije zmanjšala za 55 % glede na to, kar je tehni čno možno. 
Za dosego teh ciljev se bodo morale v primerjavi z emisijami v letu 2000 zmanjšati 
emisije SO
2 za 82 %, emisije dušikovih oksidov NOx za 60 %, hlapljivih organskih 
spojin za 51 %, amonijaka za 27 % in primarnih trdnih delcev PM 2,5 za 59 %. Velik 
del teh zmanjšanj emisij bo dosežen  z ukrepi, ki so jih države članice že sprejele in 
jih že izvajajo. Ocenjeno je, da bodo ta zmanjšanja prihranila okoli 1,71 milijona let življenja, izgubljenih zaradi  izpostavljenosti trdnim delcem, in zmanjšala število 
primerov naglih smrti, povzro čenih zaradi izpostavljenos ti ozonu za 2.200 glede na 
leto 2000. Precej bodo tudi zmanjšala okol jsko škodo v gozdovih, jezerih in vodnih 
tokovih ter pri biotski raznovrst nosti, nastali zarad i kislega dežja, poleg tega pa bolje 
zavarovala evropske ekosisteme pred vnosom hranljivega dušika v ozra čje. 
Del strategije se bo izvajal prek revi zije sedanje zakonodaje o kakovosti zunanjega 
zraka, ki zajema dva glavna elementa: 
(a) poenostavitev sedanjih dolo čb in združitev petih pravnih aktov v eno 
samo direktivo; 
(b) uvedba novih standardov kakovosti zraka za drobne trdne delce 
(PM
2,5) v zraku. 
Direktiva o nacionalnih zgornjih mejah emisij ( NECD )6 bo prav tako revidirana z 
namenom zagotoviti zmanjšanje emisij dušikovih oksidov, žveplovega dioksida, hlapljivih organskih spojin, amonijaka in  primarnih trdnih delcev, združljivih z 
začasnimi cilji, predlaganimi za leto 2020. 
                                                
 
5 SEC(2005) 1133. 
6 Direktiva 2001/81/ES, UL L 309, 27.11.2001, str. 22. 
 
SL 6   SL Raven ciljev, izbranih za to strategijo, bo po ocenah prinesla vsaj 42 milijard EUR 
letno pri koristih za zdravje ljudi. Te koristi vklju čujejo manjše število primerov 
prezgodnje smrti, manj bolezni, manj sprejemov v bolnišnice, izboljšano produktivnost dela itd. Čeprav ni nobene dogovorjene metode za denarno oceno 
škode pri ekosistemih, bodo okoljske koristi zaradi zmanjšanja onesnaženosti zraka 
občutne, in sicer v smislu zmanjšan ega tveganja ter zmanjšanih obmo čij 
ekosistemov, ki bi jih lahko ogrožali za kisljevanje, evtrofikacija in ozon. Že 
poškodovani ekosistemi pa si bodo tudi hitrej e opomogli. Poleg tega se bo zmanjšala 
tudi škoda na zgradbah in materialih. Prav  tako se bo zmanjšala škoda pri kmetijskih 
pridelkih za približno 0,3 milijarde EUR letno. 
Stroški za dosego teh ciljev so ocenjeni na približno 7,1 milijarde EUR letno (kar 
pomeni okoli 0,05 % BDP držav EU-25 v letu 2020). Čiste spremembe v 
zaposlovanju se ne pri čakujejo. Izguba v proizvodnji za radi bolezni bi se morala 
zmanjšati in skupine z nizkimi dohodki, ki so na splošno izpostavljene najvišjim 
ravnem onesnaženosti zraka, bi lahko od tega imele najve č koristi. 
Okoljski standardi so lahko pospeševalec gospodarske rasti in inovacij. EU lahko 
pridobi konkuren čne prednosti in izkor isti priložnosti, če se osredoto či na raziskave 
in razvoj tehnol ogij, ki so u činkovite pri izrabi virov in  manj onesnažujejo okolje. 
Take tehnologije bodo s časoma morale uvesti tudi druge države. Razvite države, 
kakor sta ZDA in Japonska, so že spre jele podobne politike glede onesnaženosti 
zraka, kakor je novi meddržavni predpis o čistem zraku v ZDA. Jasno je tudi, da 
države v razvoju, kakor sta Kitajska in Kore ja, ki so vedno bolj zaskrbljene zaradi 
onesnaženosti zraka, sprejemajo ukrepe za omejitev emisij in v Evropi iš čejo navdih 
za svojo politiko in tehnologijo. 
4. U
KREPI IN SREDSTVA  
Za dosego teh strateških ciljev bo sedanja zakonodaja o kakovosti zraka 
poenostavljena in druga zakonodaja po pot rebi ponovno pregledana. Pri izdelavi 
novih vozil se bodo uporabile nadaljnje pobude in po skrbni presoji vpliva, se lahko 
predvidi nove ukrepe glede emisij iz malih kurilnih naprav, ladij in zra čnih plovil. 
Strukturni skladi Skupnosti, mednarodno s odelovanje, ter izboljšano izvajanje in 
izbira ustreznih pravnih aktov bodo vsi pos tali sestavni deli predlaganega sklopa 
politik. 
4.1. Okoljska zakonodaja mora bolje delovati 
Ta strategija izhaja  iz predpostavke, da se sedanja zakonodaja u činkovito izvaja. V ta 
namen in s ciljem sestaviti "boljšo pravno ureditev" Komisija namerava poenostaviti 
sedanjo zakonodajo o kakovosti zraka, da bi  se zmanjšala upravna obremenitev držav 
članic in bi jim bilo omogo čeno prebroditi težave, ki so jih izkusile pri izpolnjevanju 
sedanjih predpisov. Komisija si bo tudi  prizadevala za bolj dosledno ocenjevanje 
kakovosti zraka, za širjenje najboljših praks in za krepitev tvornega dialoga z 
državami članicami. 
 
SL 7   SL 4.1.1. Poenostavitev zakonodaje o kakovosti zraka 
Tej strategiji je priložen zakonski predlog, ki povezuje Okvirno direktivo7, Prvo 
hčerinsko direktivo8, Drugo h čerinsko direktivo9 in Tretjo h čerinsko direktivo10 ter 
Odločbo o izmenjavi informacij11. Nedavno sprejeta Četrta hčerinska direktiva12 bo 
pozneje vklju čena v okviru poenostavljenega pos topka "kodifikaci je". Predlog 
pojasnjuje in poenostavlja prejšnja besedila, razveljavi zastarele dolo čbe, posodobi 
zahteve za poro čanje in uvede nove dolo čbe o drobnih trdnih delcih. 
Krepitev izvajanja 
Po Okvirni direktivi in h čerinskih direktivah se me jne vrednosti kakovosti zraka 
uporabljajo na celotnem ozemlju držav članic. Izkušnje so pokazale, da nekatera 
območja prizadevajo težki in izjemni problemi . Zato se kot del novega predloga, in 
kadar države članice lahko dokažejo, da so sprejele  vse primerne ukrepe za izvajanje 
te zakonodaje, predlaga, da se jim dovoli zaprositi za podaljšanje roka za uskladitev 
na prizadetih obmo čjih pod pogojem, da so izpolnjena stroga merila in se izvajajo 
načrti za začetek usklajevanja. 
Posodobitev spremljanja in poro čanja 
Države članice spremljajo kakovost zraka na približno 3.000 mestih in rutinsko 
sporočajo te informacije javnosti in Komisiji. Komisija v sodelovanju z Evropsko 
agencijo za okolje predlaga preh od na sistem elektronskega poro čanja na podlagi 
skupnega informacijskega sistema, z uporabo okvira INSPIRE za sporo čanje 
prostorskih podatkov13. Ta pristop bo skrajšal nepot rebne postopke in  usklajevanja 
poročil, poenostavil pretok informacij in omogo čil javnosti boljši dostop do 
informacij. 
Nadzor izpostavljenosti ljudi trdnim delcem PM 2,5 v zunanjem zraku 
Podatki kažejo, da so drobni delci (PM 2,5) bolj nevarni od ve čjih delcev, čeprav se 
grobe frakcije (delci s premerom od 2,5 do 10 µm) ne smejo zanemariti. Zato je 
poleg sedanjega nadzora trdnih delcev PM 10 treba omejiti neupravi čeno velika 
tveganja izpostavljenosti trdnim delcem PM 2,5 in zmanjšati splošno izpostavljenost 
državljanov povsod. Predlagana je zgornja meja (25 µg/m3), ki verjetno ne bo 
pomenila dodatne obremenitve, ra zen na najbolj onesnaženih obmo čjih EU. Raven, 
ki je izbrana za zgornjo omejitev, upošteva negotovosti, zna čilne za naše sedanje 
poznavanje tveganja zaradi iz postvaljenosti trdnim delcem PM 2,5. Državam članicam 
se tudi predlaga, da opravljajo bolj celovito spre mljanje ravni PM 2,5 v zunanjem 
zraku na mestnih obmo čjih, kar bi bil prvi korak za zmanjšanje povpre čnih 
koncentracij v mestnih okoljih na vsem svojem ozemlju. Predlaga se enotni za časni 
cilj zmanjšanja v višini 20 %, ki ga morajo vse države članice dose či med letoma 
                                                 
7 Direktiva 96/62/ES, UL L 296, 21.11.1996, str. 55. 
8 Direktiva 1999/30/ES UL L 163, 29.6.1999, str. 41. 
9 Direktiva 2000/69/ES, UL L 313, 13.12.2000, str. 12. 
10 Direktiva 2002/3/ES UL L 67, 9.3.2002, str. 14. 
11 Odlo čba 97/101/ES, UL L 35, 5.2.1997, str. 14. 
12 Direktiva 2004/107/ES, UL L 23, 26.1.2005, str. 3. 
13 COM(2004) 516, 23.7.2004. 
 
SL 8   SL 2010 in 2020. Predvideva se, da bo ta cilj ponovno pregledan, ko bo na voljo ve č 
podatkov o spremljanju kakovosti zraka. Ta pregled bo zlasti usmerjen k vprašanjem 
uvedbe diferenciranih ciljev za posamezne države članice glede na njihovo 
prevladujo če stanje onesnaženosti zraka in gled e na to, ali naj ti  cilji postanejo 
zakonsko obvezujo či. 
4.1.2. Revizija direktive o nacionalni h zgornjih mejah emisij (NECD) 
Komisija bo pregledala direktivo o nacionaln ih zgornjih mejah emisij (NECD) v letu 
2006 in predlagala revidirane zgornje mejne vrednosti emisij na podlagi scenarija, določenega v tej strategiji. Predlog bo pr edmet podrobne presoje vpliva in bo 
upošteval potrebo po celovitem pristopu do upr avljanja dušika (glej oddelek 4.2.3). 
Obravnavale se bodo tudi dolo čbe o poenostavitvi izvajanja in poro čanja ter cilji 
glede primarnih delcev. Glede kurilnih naprav, mo čnejših od 50 MW
th, niso 
predvidene nobene nadaljnje spremembe, r azen sedanjih direktiv o velikih kurilnih 
napravah14 in o celovitem prepre čevanju in nadzorovanju onesnaževanja ( IPPC )15. 
Vendar se bodo prou čile možnosti za poenostavitev sedanje zakonodaje, ki 
obravnava industrijske emisije. 
4.1.3. Skladnost z drugimi okoljskimi politikami 
Strategija je v skladu s politikami o podnebnih spremembah in bo pripomogla k 
izpolnjevanju obveznosti za zaustavitev iz gube biotske raznovrstnosti in podprla 
njeno dolgoro čnejšo obnovitev. Ukrepi dolo čeni v tej strategiji bodo tudi pripomogli 
k napredku pri doseganju ciljev st rategije Skupnosti  za živo srebro16 z zmanjšanjem 
emisij živega srebra, nastalega pri izgorevanju, direktive o okviru na podro čju vodne 
politike in prihodnje tematske strategije o morskem okolju. 
Spremljanje tal, kakovosti vode in biot ske raznovrstnosti bodo del ocene politik 
glede onesnaženosti zraka, saj so vsa ta podro čja prizadeta zaradi zakisljevanja in 
hranljivega dušika. Prav tako bosta  spremljanje kakovosti zraka in poro čanje podprla 
Evropski akcijski na črt za okolje in zdravje.  
4.2. Vklju čevanje skrbi za kakovost zraka v druga podro čja politike 
Doseganje ciljev, zastavljenih v tej strategiji, bo zahteva lo prizadevanja in obveze 
drugih sektorjev. 
4.2.1. Energetika 
Bolj učinkovita raba energije in boljša izraba naravnih virov lahko pripomoreta k 
zmanjšanju škodljivih emisij. EU je sama sebi dolo čila indikativni cilj 12 % za 
proizvodnjo energije in 21 % za elektriko iz obnovljivih energetskih virov do leta 
2010. Sprejela je tudi minimalne cilje za delež biogoriv in predlagala varnostne 
ukrepe na podro čju jedrske energije. Sprejetih je bilo ve č ukrepov za omejitev 
povpraševanja po energiji, vklju čno z energijskim ozna čevanjem, energetsko 
                                                 
14 Direktiva 2001/80/ES UL L 309, 27.11.2001, str. 1. Izveden je bil pregled na podlagi člena 4(7) te 
direktive. Glej http://europa.eu.int/comm/environment/air/future_stationary.htm. 
15 Direktiva 96/61/ES, UL L 257, 10.10.1996, str. 26. 
16 COM(2005) 20. 
 
SL 9   SL učinkovitostjo stavb, direktivo o hkratni  proizvodnji toplotne in elektri čne energije 
ter direktive v zvezi z zahtevami glede ob likovanja ekoloških iz delkov, ki porabljajo 
energijo. Zelena knj iga o energetski u činkovitosti prou čuje tudi na čine za dosego 
nadaljnjega napredka na tem podro čju17. 
4.2.1.1. Manjše kurilne naprave 
Ta vedno bolj pomemben vir emisij ni urejen na ravni Skupnosti. Komisija bo 
proučila, ali bi bilo treba direktivo o celovitem prepre čevanju in nadzorovanju 
onesnaževanja (IPPC) razširiti, da bi zajela tudi vire z mo čjo pod 50 MW th. 
Poskrbljeno bo za razvoj usklajenih tehni čnih standardov za gos podinjske kurilne 
naprave in za njihovo kurivo. Če je mogo če, bi bile lahko manjše stanovanjske in 
poslovne zgradbe vklju čene v razširjeno direk tivo o energetski u činkovitosti18. 
4.2.1.2. Emisije hlapljivih organskih spojin (HOS) na bencinskih črpalkah 
Glede na vlogo hlapljivih organskih spo jin pri nastajanju prizemnega ozona bo 
Komisija prou čila možnost nadaljnjega zmanjšanja emisij hlapljivih organskih spojin 
HOS na bencinskih črpalkah.  
4.2.2. Promet 
V skladu z obvezami, sprejetimi v beli knjigi o skupni prometni politiki19, Komisija 
nadalje spodbuja preusmeritev na na čine prevoza, ki manj onesnažujejo okolje, na 
alternativna goriva, na zmanjšanje zastojev in na vklju čitev zunanjih stroškov v 
prevozne stroške. V zvezi z zara čunavanjem infrastrukture je Komisija že dala 
predloge glede pristojbin za uporabo cestne infrastrukture,  ki se uporabljajo za težka 
vozila (Eurovignette), in v krat kem bo sledil skupni okvir za vse na čine prevoza. 
Drugi možni ukrepi so predst avljeni spodaj in ti se la hko dopolnijo še z drugimi, ko 
bo v letu 2005 pregledana bela knjiga. 
4.2.2.1. Kopenski prevoz 
Dane so pobude za ponovno oživitev in povezanost Evropskih železniških sistemov. 
To so podkrepile smernice za čezevropska prometna omrežja, sprejete v letu 2004, in 
te bodo dale prednost na činom, ki bolj upoštevajo okolje, vklju čno z železnico. Poleg 
tega bo program "Marco Polo" spodbujal intermodalni tovorni prevoz, medtem ko bo 
Evropski radio satelitski  navigacijski program GAL ILEO izboljšal prometno 
učinkovitost.  
V letu 2005 bo sprejet predlog za zmanjšan je emisij novih osebni h in tovornih vozil 
(EURO V). Komisija bo tudi pripravila predlog za nadaljnje znižanje emisij težkih 
vozil. Dolgoro čno bo Komisija tudi prou čila možnost izboljšanja postopka 
homologacije tako, da bodo emisije, nastal e v preizkusnem ciklu, bolje prikazale 
dejansko stanje med vožnjo.  
                                                 
17 COM(2005) 265. 
18 Direktiva 2002/91/ES, UL L 1, 4.1.2003, str. 65. 
19 COM(2001) 370, 12.9.2001. 
 
SL 10   SL Komisija bo obravnavala  tudi druge ukrepe: 
• praktične smernice za razlikovanje pristo jbin glede na škodo, ki jo povzro či 
onesnaženost zraka, ter njenih vplivov na okoljsko ob čutljivih obmo čjih; 
• obveznosti in priporo čila za javne organe, da izvede jo minimalne letne kvote za 
nabavo novih, bolj čistih in energetsko u činkovitih vozil; 
• vzpostavitev skupnega okvira za dolo čitev obmo čij z manjšimi emisijami. 
Starejša cestna vozila povzro čajo nesorazmerne ravni onesnaženja. Zato morajo 
države članice upoštevati ciljno usmerjeno dodat no opremljanje in projekte razreza 
pri pripravi na črtov za dosego ciljev glede kakovosti zraka. 
Komisija v svoji tematski strategiji o mestnem okolju iš če možnosti, kako najbolje 
pomagati državam članicam in lokalnim organom pri pripravi in izvedbi trajnostnih 
mestnih prometnih na črtov, ki povezujejo izboljšave javnega prometa z 
obvladovanjem potreb v prometu, za zagotov itev primernega prispevka prevoznih 
dejavnosti k dosegi cilj ev glede kakovosti zraka, hrupa in podnebnih sprememb. 
4.2.2.2. Letalstvo 
O ukrepih z možnimi sinergijami me d podnebnimi spremembami in kakovostjo 
zraka bo potekala razpra va v prihodnjem Sporo čilu o uporabi ekonomskih 
instrumentov za zmanjšanje vpliva zra čnih plovil na podnebne spremembe. 
4.2.2.3. Ladijski prevozi 
Emisije onesnaževal zraka SO 2 in NOx iz ladij povzro čajo resne skrbi, saj se 
predvideva, da bodo do leta  2020 presegle vse emisije iz virov s kopnega v EU. 
Ureja jih Priloga VI h Konvenciji o prepre čevanju onesnaženja morja Mednarodne 
pomorske organizacije (IMO), vse države članice, ki še niso ra tificirale Priloge VI, 
pa morajo to čim prej storiti. 
Komisija je razvila strategijo EU za emisije ladij in sprejeta je direktiva o žveplu v 
gorivu za pomorstvo20. Kljub temu je treba narediti še ve č, zato Komisija namerava: 
• predložiti Svetu priporo čilo za sklep, s katerim se poobl asti Komisijo za pogajanje 
v okviru IMO za okrepitev sedanjih sta ndardov za emisije v zrak; Komisija 
namerava prou čiti predlog za strožje standarde glede NOx do konca leta 2006, če 
IMO do tega datuma ne bo pripravi la predlogov za strožje standarde; 
• spodbujati uporabo elektri čne energije z obrežja za ladje, ki so v pristaniš ču, (po 
možnosti iz obnovljivih energetskih virov)  z razvojem smernic in upoštevanjem 
davčne oprostitve; 
• zagotoviti, da ustvarjanje manjših emis ij dejansko postane merilo za programe 
financiranja EU, vklju čno s programoma Marco Polo in Pomorske avtoceste. 
                                                 
20 COM(2002) 595. 
 
SL 11   SL 4.2.3. Kmetijstvo 
Govedoreja, praši čjereja in perutninarstvo ter uporaba mineralnih gnojil povzro čajo 
veliko ve čino emisij amonijaka. Nedavna reforma skupne kmetijske politike bi 
morala privesti do zmanjšanja emisij amon ijaka iz kmetijskih virov: (1) z odpravo 
povezave med finan čno podporo in obveznostjo ohraniti dolo čeno število živali; (2) z 
ukinitvijo spodbud za intenzi vno proizvodnjo, kar bo im elo za posledico manjšo 
uporabo mineralnih gnojil ter (3) z uvedbo pogoja navzkrižne skladnosti z okoljskimi 
direktivami za popolno odobritev neposrednih pla čil. Nadaljnja izboljšanja se 
pričakujejo kot posledica u činkovitega izvajanja nekateri h okoljskih direktiv, kakor 
so direktiva o nitratih, direktiva o celovitem prepre čevanju in nadzorovanju 
onesnaževanja (IPPC), direktiva o presoji vpl iva na okolje in direktive o okviru na 
področju vodne politike. 
Kljub vsemu ta izboljšanja verjetno ne bodo zadostovala za dose go ciljev strategije. 
Glede na to, da se dušik pojavlja v ve č okoljskih problemih, si bo Komisija 
prizadevala za koherenten in celov it pristop za upravljanje dušika21. Prednost bodo 
imeli ukrepi in politike za zmanjšanje „ čezmerne“ uporabe dušika v kmetijstvu in 
tiste, ki se isto časno lotevajo nitratov v vodi ter emisij amonijaka in dušikovega 
oksida v zrak. Take politike bi lahko obr avnavale (1) vsebnost dušika v živalski 
krmi; (2) čezmerno uporabo dušikovih gnojil in (3) spodbujanje nadaljnjih raziskav o 
dušikovem ciklu ter njegovih posledicah za okolje.  
Za uskladitev s sedanjimi in novimi zgor njimi mejnimi vrednos tmi emisij amonijaka 
bodo države članice morale po opravljeni revizi ji Direktive o naci onalnih zgornjih 
mejah emisij (NECD) pripraviti na črte in programe, v katerih bodo pojasnile, na 
kakšen na čin bodo dosegle te nove zgornje mejne vrednosti. Za dosego ciljev 
zmanjšanja emisij bo morda treba razviti nacionalne akcijske na črte, vklju čno z 
obveznostmi, veljavnimi na ravni kmetij, vendar se bodo zmanjšanja emisij uvajala 
postopoma v približno desetih letih po sp rejetju revidirane direktive (NECD). 
Sedanja Uredba o razvoju podeželja in pred logi Komisije za razvoj podeželja za 
obdobje 2007–2013 navajajo ve č možnosti za rešitev vprašanja emisij amonijaka iz 
kmetijskih virov. Ti vklju čujejo ukrepe, povezane s posodobitvijo kmetij, 
izpolnjevanjem standardov in kmetijskim okoljem. Komisija poziva države članice, 
da te ukrepe uporabljajo v celoti. Še zl asti lahko države članice oblikujejo sheme 
kmetijskega okolja, ki so bolj smele od obveznosti okoljske zakonodaje in minimalnih zahtev za uporabo gnojila, dolo čenih v programih za razvoj podeželja. 
Te bi lahko pripomogle k bolj u činkoviti uskladitvi s kodeksom dobre kmetijske 
prakse Konvencije o onesnaževanju zraka na velike razdalje in preko meja (CLRTAP)
22. 
4.2.4. Strukturni skladi 
Strukturni skladi so financirajo v državah članicah in regijah številne ukrepe, ki 
prispevajo k izboljšanju kakovosti zraka. Predlog Komisije za reformo kohezijske 
                                                 
21 V skladu z Deklaracijo 3. mednarodne konference o dušiku oktobra 2004 na Kitajskem v mestu 
Nanjing. 
22 Zahtevane v Prilogi IX Göteborškega Protokola h Konvenciji o onesnaževanju zraka na velike razdalje 
preko meja (CLRTAP). 
 
SL 12   SL politike za obdobje 2007–201323 vključuje predloge, ki bodo pomagali dose či cilje te 
strategije. Na primer podporo za trajnostn e prometne sisteme, trajnostne in čistejše 
oskrbe z energijo ter obnovo in ponovno uporabo opuš čenih zemljiš č. Varstvo okolja 
je vključeno v treh predlaganih ciljih: konvergenci, konkuren čnosti ter zaposlovanju 
in teritorialnem sodelovanju. V prvem, ki se nanaša na manj razvite regije in države, 
je kakovost zraka navedena v predlogu Ur edbe o Evropskem skladu za regionalni 
razvoj (ESRR)24. Zagotavljanje popolnega izkoriš čanja okoljskih inovacij in 
tehnologij ter uvedbe sistemov okoljskega upr avljanja v malih in srednje velikih 
podjetjih je še ena od prednostih na log prihodnje kohezijske politike. 
4.2.5. Mednarodna razsežnost 
Ker regionalni in globalni osnovni prispe vek k evropskemu onesnaževanju zraka 
narašča, si mora Skupnost prizadevati za mednarodno soglasje o pomembnosti 
onesnaženosti zemeljske poloble. Komis ija bo v sodelovanju z državami članicami in 
skupaj z ZDA vodila novo delovno skupino za onesnaženost zraka zemeljske poloble v okviru Konvencije CLRTAP. Ko misija tudi krepi svoje sodelovanje s Kitajsko pri 
vprašanju onesnaženosti zraka. EU bo tudi  še naprej podpirala znanstvene dejavnosti 
in dejavnosti spremljanja, ki  jih predvideva Konvencija. 
5. N
ASLEDNJI KORAKI  
5.1. Ocenjevanje, pregled in raziskave 
Ta strategija bo pregledana v letu 2010 in  to bo vklju čeno v kon čno oceno šestega 
okoljskega akcijskega programa. Redno ocen jevanje politik se bo nadaljevalo na 
podlagi sedanjih kazalcev in sporo čenih podatkov. V pripravljenosti na pregled se 
bodo ocenjevalne dejavnosti okrepile. 
Analiza, ki podpira to strategijo, temelji na raziskavah Skupnosti o onesnaženosti 
zraka, vklju čno z vplivi trdnih delcev na zdravje, izvedenih v razli čnih okvirnih 
programih Raziskave in tehnološki razvoj (RTR)25. Strategija temelji tudi na 
ekonomsko-okoljskih modelih in orod jih, razvitih z uporabo Skladov RTR 
Skupnosti26.  
V prihodnjih letih bodo potrebne raziskave o vi rih emisij, atmosferski kemiji, širjenju 
onesnaževal in o posledicah onesnaženosti zraka za zdravje in okolje, vklju čno z 
dolgoročno evropsko epidemiološko študijo. Treb a bo tudi izboljšati denarno oceno 
vplivov na ekosisteme te r analizo stroškov in u činkovitosti ukrepov, ki se že izvajajo. 
To bo zahtevalo sredstva EU RTR, delo Skupnega raziskovalnega središ ča Evropske 
komisije in podporo držav članic.  
                                                 
23 COM(2004) 492. 
24 COM(2004) 495, člen 4. 
25 Skupina projektov CLEAR (http://www.nilu .no/clear/); tematska mreža INTEGAIRE 
(http://www.integaire.org/). 
26 Ocena zdravja v okviru projektov ExternE in NewExt; pri makroekonomski analizi je bil uporabljen 
uravnotežen splošen model GEM-E3. 
 
SL 13   SL 5.2. Posvetovanja 
V času programa Čist zrak za Evropo (CAFE) je bilo ve č kakor sto sestankov 
interesnih skupin in na spletu je dva me seca potekala javna razprava o strategiji. 
Prejetih je bilo 11.578 o dgovorov, od tega so jih ve č kakor 10.000 poslali zasebniki. 
Vprašani so navedli jasno potrebo po boljšem javnem informiranju, mo čno željo po 
varstvu pred onesnaženjem zr aka in pripravljenost pla čati ceno za zmanjšana 
tveganja, enako kakor se to dogaja s pitno vodo. 
Organizacijski odbor CAFE bo še nadalje glavni forum za prihodnja posvetovanja 
interesnih skupin, vendar se  bo morala sedanja strukt ura posvetovalnih skupin o 
onesnaževanju zraka s časoma spremeniti. Poleg tega je bila v maju 2005 
ustanovljena delovna skupina za pomo č pri tehni čnem delu v zvezi z revizijo 
Direktive o nacionalnih zgornj ih mejah emisij (NECD). Še ve č dela bo verjetno imel 
regulativni odbor za onesnaževanje zraka glede vprašanj o izvajanju in zlasti o spremljanju in poro čanju. 
6. S
KLEP  
Onesnaženost zraka bo še nadalje š kodovala zdravju in zmanjševala kakovost 
življenja državljanov EU in naravnega okolja. Ker je razs ežnost teh posledic 
prevelika, da bi jo prezrli in ne storili kaj ve č od izvajanja sedanje zakonodaje, je to 
slaba odlo čitev. Ta strategija dolo ča dolgoro čno perspektivo za čistejši zrak v Evropi.