EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 30.11.2011 
SEC(2011) 1385 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
Spremni dokument k 
predlogu 
 
Direktive Evropskega parlamenta in Sv eta o spremembi Direktive 2006/43/ES o 
obveznih revizijah za letne in konsolidirane ra čunovodske izkaze  
 
ter  
 
predlogu 
 
Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih zahtevah v zvezi z obvezno revizijo 
subjektov javnega interesa 
{COM(2011) 779 kon č.} 
{SEC(2011) 1384 kon č.}  
 
SL 2   SL DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
Spremni dokument k 
predlogu 
 
Direktive Evropskega parlamenta in Sv eta o spremembi Direk tive 2006/43/ES o 
obveznih revizijah za le tne in konsolidirane ra čunovodske izkaze  
 
ter  
 
predlogu 
 
Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o po sebnih zahtevah v zvezi z obvezno revizijo 
subjektov javnega interesa 
1. UVOD 
Revizija mora poleg nadzora in upravljanja podj etij najpomembneje prispevati k finan čni 
stabilnosti, saj zagotav lja verodostojnost ra čunovodskih izkazov družbe. Stabilna revizija je 
ključna za obnovitev splošnega zaupanja in zaupanja v trg. 
Komisija je s predstavitvijo zelene knjige oktobra 2010 prevzela vodil no vlogo pri preverjanju 
revizijskega trga, pri čemer je posvetovanje sprožilo 700 odzivov široke skupine 
zainteresiranih strani.  
V svojem poro čilu o zeleni knjigi z dne 14. septem bra 2011 je Evropski parlament podprl 
celostni pristop Komisije in njene glavne predloge o pre oblikovanju revizijskega trga. 
Tudi Združene države razmišljajo o po membnih spremembah, zlasti na podro čju neodvisnosti 
revizorjev. Resno se razmišlja tudi o obvezn i menjavi revizijskih podjetij, ki bi omogo čila 
proučitev resnih pomanjkljivosti. 
2. OPREDELITEV PROBLEMA  
Revizija ra čunovodskih izkazov podjetij je storitev, ki se  izvaja v skladu z javnim interesom. 
Revizija prispeva k verodos tojnosti in zanesljivosti ra čunovodskih izkazov. Ta storitev je na 
eni strani posledica obveznega pooblastila izbr ane skupine usposobljenih strokovnjakov, na 
drugi strani pa posledica  obveznosti vseh podjetij. Čeprav niso identi čni, so nekateri elementi 
revizijskega trga za velika podj etja podobni elementom na trgu bonitetnih agenci j. Medtem ko 
na revizijskem trgu prevladujejo štiri najve čja revizijska podjetja (PWC, KPMG, Ernst and 
Young in Deloitte), so na tr gu bonitetnih agencij vodilne tri velike bonitetne agencije (S&P, 
Moody's in Fitch). Poleg tega je za oba trga zna čilno nasprotje interesov, saj je prejemnik 
mnenja hkrati tudi stranka. S stališ ča družb, ki kotirajo na borzi, je izdajatelj vrednostnih 
papirjev, katerega ra čuni in kreditna sposobnost se revidirajo  in bonitetno ocenijo, hkrati tudi 
 
SL 3   SL stran, ki pla ča revizorja in bonitetno ag encijo. Poslovanje revizorj ev in bonitetnih agencij 
izhaja iz pravne zahteve: revizija ra čunovodskih izkazov družb je obvez na in številne pravne 
določbe zahtevajo bonitetno ocenjevanje. 
Pomembno je priznati potrebo po ustr eznem prilagajanju. Ob upoštevanju ve čjih družbenih 
posledic velikih družb, ki kotirajo na borzi, in finan čnih institucij je treba na podro čju revizije 
računovodskih izkazov oblikovati zahtevnejši in strožji okvir. Zato se mo čneje izražajo 
nekateri dvomi v zvezi s subjek ti, ki vplivajo na veliko število  zainteresiranih strani, npr. 
družbe, ki kotirajo na borzi, in tisti subjekti, ki izvajajo dolo čene dejavnosti, zlasti v sektorju 
finančnih storitev (v pravilih so navedeni kot subjekti javnega interesa), pri čemer so ti dvomi 
naslednji: 
• razlika med pri čakovanji  zainteresiranih strani v zvezi z revizijo in dejanskim 
delom revizorjev. Številne zainteresirane stra ni so spraševale, kako so lahko banke le 
nekaj mesecev po predložitvi ugodnih revizijskih poro čil propadle. Poleg tega je 
komunikacija med revizorji in nadzorniki  v zvezi z vidnimi pomanjkljivostmi na 
področju finančne stabilnosti revidiranih subjektov, zlasti v finan čnem sektorju, 
izrazito pomanjkljiva; 
• neodvisnosti  ni mogo če zagotoviti niti dokazati v okolju, v katerem je revizija 
dejansko postala ena od številnih komercialn ih storitev, ki jih revizorji zagotavljajo 
svojim strankam. Zaradi neizvajanja obi čajnih razpisov za revizi jske storitve in redne 
menjave revizijskih podjetij revizija nima ve č ključne značilnosti, namre č strokovne 
skrbnosti. Trenutno so številna revidirana  podjetja dejansko r azvila lagodne odnose s 
svojim revizorjem; to je zavrnit ev samega bistva neodvisnosti; 
• koncentracija na trgu in pomanjkanje izbire:  zaradi velike polarizacije trga se 
zelo redko zgodi, da revizije subjekta javne ga interesa ne opravlja eno od štirih 
največjih revizijskih podjetij. V ve čini držav članic štiri najve čja revizijska podjetja 
revidirajo ve č kot 85 % družb, ki kotirajo na borzi (FTSE 350). Dejavnik 
„lagodnosti“ revidiranih podjetij z njihovi mi revizorji je skupaj s tržnim 
zaznavanjem okrepil prevlado štirih najve čjih revizijskih podjetij. Tudi v redkih 
primerih izvajanja razpisov za revizijo obstaja dolo čena zadržanost pri izbiri 
revizijskega podjetja, ki ni e no od zadevnih štirih podjetij.  
Zgoraj opredeljena problematika kaže na to, da vl agatelji in druge zain teresirane strani ne 
morejo iskreno zaupati v popolno neodvisnost ter posledi čno kakovost revizijskega mnenja. V 
pregledih revizorjev, ki jih izvajajo nacionalni revizijski  nadzorni organi v državah članicah 
(in tudi v Združenih državah), se preve č pogosto ugotavlja pomanjkanj e neodvisnosti revizije. 
Čeprav se pri oblikovanju mnenja o finan čni stabilnosti podjetja nobe na zainteresirana stran 
ne bi smela zanašati izklju čno na revizijsko poro čilo, pa je vseeno pomembno zaupanje 
zainteresirane strani v utemeljenost ra čunovodskih izkazov, ki so prejeli ugodno revizijsko 
poročilo. Zlasti zainteresirane strani morajo biti zmožne zanesti se na sposobnost revidiranega 
subjekta, da nadaljuje z rednim poslovanjem , in sicer da lahko ta  v bližnji prihodnosti 
izpolnjuje svoje obveznosti do dolžnikov.  
V zvezi z revizijskim trgom se pojavljajo tudi drugi dvomi, ki niso omejeni le na subjekte 
javnega interesa, ampak zadevajo vse subjekte, za katere se zahteva revizija. Ti dvomi so 
značilni za Unijo in jih je treba obravnavati, da se izboljša u činkovitost notranjega trga: 
 
SL 4   SL • trenutno morajo imeti revizorji „dovoljenje“ v vsaki državi članici , v kateri želijo 
opravljati obvezne revizije. Fizi čne osebe morajo v vsaki državi članici, v kateri 
želijo opravljati revizi je, opraviti preizkus poklicne  usposobljenosti, kar pomeni 
birokracijo in stroške; 
• standardi opravljanja revizi je in nadzor revizije v Uniji niso usklajeni, pri čemer je 
nadzor revizije nesporno lo čen od revizijske stroke v vseh državah članicah; 
neodvisnost nadzora je omejena zaradi prisotnos ti revizorjev pri pr egledih revizijskih 
podjetij. Poleg tega je zaradi velikih razlik v sredstvih, ki so na voljo na nacionalni 
ravni, nadzor na evropski ravni neusklajen , sodelovanje pa šibko. Veljavni standardi 
revizije niso prilagojeni velikosti subjektov, zlasti srednje velikim podjetjem;  
• lastništvo revizijskih podjetij  je trenutno omejeno, s čimer se prepre čuje, da bi bila 
podjetja v lasti subjektov, ki niso revizorji, in omejuje ra st srednje velikih revizijskih 
podjetij. 
3. SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST  
Sedanja pravila EU državam članicam omogo čajo pomembno diskrecijsko pravico tudi po 
sprejetju direktive o o bveznih revizijah leta 2006. Zaradi  tega so znotraj Unije nastale 
pomembne razlike. 
Pomembna možnost diskrecijske pravice držav članic na podro čju kvalifikacij za zakonite 
revizorje in heterogenost na dzorne ureditve v državah članicah zahtevata usklajeno ukrepanje 
na ravni Unije. 
Poleg tega sedanji zakonodajni okvir ne obravnava tv eganj, ki izhajajo iz sedanje razporeditve 
na trgu, in potrebe po ve č podjetjih na zgornjem koncu trga.  
Obvezna revizija se zahtev a v okviru prava EU, vse spremembe za obravnavo klju čnih 
vprašanj pa bo treba izvesti s pravnimi instrumenti Unije. 
4. CILJI IN MOŽNOSTI POLITIKE  
S pobudami na podro čju revizije bi se dopolnil napredek na drugih podro čjih finančne 
ureditve, kot so: upravljanje podjetij, re vidiranje in bonitetno ocenjevanje.  
Splošni cilj sprememb revizije:  z okrepitvijo tržne vloge revi zijske stroke prispevati k 
učinkovitemu delovanju finan čnih in nefinan čnih trgov, da se us treznim gospodarskim 
subjektom in trgu zagotovijo zanesljive,  pregledne in pomembne informacije o 
verodostojnosti ra čunovodskih izkazov družb po sprejemljivi ceni. 
Namen sklopa možnosti politike na podro čju vsebinskih zahtev, predstavljenih v tem oddelku, 
je obravnavanje zgolj analiziranih problemov. Prednostne možnosti so ozna čene v  krepkem 
tisku.   
Specifični cilj št. 1: pojasnitev in opredelitev vloge zakonitih revizorjev na splošno ter v zvezi 
s subjekti javnega interesa.  
 
SL 5   SL 1.1 Možnosti za boljše ozaveš čanje poslovnih pripravljavcev/trg a o splošnem obsegu revizije. 
0. Osnovni scenarij. 
1. Pojasnitev in opredelitev obsega obvezne rev izije v okviru predpi sov EU (brez širitve 
tega obsega).  
2. Ponovna dolo čitev obsega obvezne revizije, da  se zapolni razlika med pri čakovanji: 
revizorji izvajajo strog pregled predpost avljenega „rednega poslovanja“ subjekta. 
1.2 Možnosti za izboljšanje inform acij, ki jih revizor sporo či uporabnikom in revidiranim 
subjektom (subjektom javnega interesa). 
0. Osnovni scenarij. 
1. Izboljšanje in razširitev revizijskega poro čila, da se zagotovi ve č informacij javnosti. 
2. Podrobnejše poro čilo za revidirani subjekt (pos redovan revizijski komisiji in 
upravi).  
3. Izboljšanje komunikacije med revi zorjem in revizijsko komisijo.  
4. Kombinacija možnosti 1 do 3.  
1.3 Možnosti za izboljšanje komunikacijskih po ti med revizorji in nadzorniki subjektov 
javnega interesa. 
0. Osnovni scenarij: obveznost poro čanja o kršitvah pravil v dolo čenih primerih.  
1. Priporo čen redni dialog med revizorji in nadz orniki subjektov javnega interesa. 
2. Zahtevanje rednega dialoga med revizorji in nadzorniki subjektov javnega interesa.  
Specifični cilj št. 2: okrepitev neodvisnosti in strokovne skrbnosti zakonitih revizorjev ter 
revizijskih podjetij pri opravljanju obvezne revizije za subjekte javnega interesa.  
2.1 Možnosti za zmanjšanje in omilitev tveganja  za nasprotje interesov zaradi opravljanja 
nerevizijskih storitev za s ubjekte javnega interesa. 
0. Osnovni scenarij: splošna merila na podro čju neodvisnosti. 
1. Prepoved opravljanja nekaterih nerevizi jskih storitev za revidirane subjekte. 
2. Prepoved opravljanja vseh nerevizijskih storitev za revidirane  subjekte.  
3. Čista revizijska podjetja: opravljajo lahko le obvezne revizije in niso povezana s 
podjetji, ki opravljajo nerevizijske storitve.  
2.2 Možnosti za zmanjšanje in omilitev mogo čega tveganja za nasprotje interesov zaradi 
obstoječega sistema „revidirani subjekt izbere in pla ča revizorja“. 
0. Osnovni scenarij: „minimalno“ posredovanj e revizijske komisije pri imenovanju 
revizorjev. 
1. Strožja pravila za postopek imenovanja revizorjev in ve čja vloga okrepljene 
revizijske komisije (vsaj dva člana revizijske komisije mora ta biti neodvisna in vsaj 
en član revizijske komisije mora biti seznanjen s podro čjem revizije).  
2. Imenovanje revizorja s strani tr etje stranke (tj. zakonodajalca).  
2.3 Možnosti za zmanjšanje in omilitev tveganja za mogo če nasprotje interesov zaradi 
 
SL 6   SL „nevarnosti doma čnosti“. 
0. Osnovni scenarij: menjava izklju čno ključnih revizijskih partnerjev. 
1. Obvezna menjava revizijskega podjetja po dolo čenem obdobju sodelovanja.  
2. Okrepitev vloge revizijske komisi je pri nadzoru dela revizorjev.  
3.  Določitev dodatnih zahtev na podro čju notranje organizacije in upravljanja 
revizijskih podjetij.  
4. Kombinacija možnosti 1 do 3.  
Specifični cilj št. 3: izboljšanje razm er na trgih za revizijo subj ektov javnega interesa, da se 
zagotovi ve čja kakovost revizije.  
3.1 Možnosti za omogo čanje menjave revizijskega podjetja. 
0. Osnovni scenarij: brez zahteve po javnem r azpisu ali sodelovanju z novim revizorjem. 
1. Redno izvajanje javnih razpisov. Revi dirani subjekti k postopku oddaje ponudb 
povabijo najmanjše mogo če število podjetij, pri čemer k sodelovanju povabijo tudi 
podjetje, ki ni eno od štirih najve čjih revizijskih podjetij.  
2. Obvezna menjava revizijskega podjetja po dolo čenem obdobju sodelovanja. 
3. Kombinacija možnosti 1 in 2.  
3.2 Možnosti za spodbujanje objekti vne izbire ponudnika revizije. 
0. Osnovni scenarij: ugled štirih najve čjih revizijskih podjetij bo tudi v prihodnosti vplival 
na razmislek o drugih mož nostih in njihovo izbiro. 
1. Prepoved pogodbenih klavzul med revidiranim  subjektom in tretjo stranko (npr. 
banko), ki omejujejo izbi ro revizijskega podjetja.  
2. Povečanje preglednosti kakovos ti revizij (objava poro čil o pregledih) in revizijskih 
podjetij (npr. razkritje podatkov o ra čunovodskih izkazih podjetij).  
3. Vzpostavitev certificiranja kakovosti revizije na ravni EU za revizorje ali podjetja, 
ki izpolnjujejo dolo čene zahteve glede kakovosti, s katerimi potrjujejo izvajanje 
visokokakovostnih obveznih reviz ij subjektov javnega interesa.  
4. Kombinacija možnosti 1 do 3.  
3.3 Možnosti za pove čanje izbire ponudnikov revizije subjektov javnega interesa. 
0. Osnovni scenarij: veliki subjekti javnega inte resa so pri izbiri re vizijskih podjetij še 
naprej omejeni. 
1.1 Čista revizijska podjetja: revizije subjekt ov javnega interesa opravljajo podjetja, ki 
zagotavljajo izklju čno revizijske storitve. 
1.2 Skupne revizije: obveznost velikih subj ektov javnega interesa, da imajo ve č kot eno 
revizijsko podjetje, pri čemer vsaj eno od njih ni med najve čjimi revizijskimi podjetji. 
Obe revizijski podjetji sta skupaj odgovorni za revizijo. 
1.3. Obvezne skupne revizije, ki se  uporabljajo samo za velike subjekte javnega interesa v 
finančnem sektorju  
1.4. Obvezne skupne revizije za vse velike subj ekte javnega interesa, ki jih opravijo čista 
revizijska podjetja 
1.5. Obvezne skupne revizije, ki se uporabljaj o za velike subjekte javnega interesa v 
 
SL 7   SL finančnem sektorju in ki jih opravijo čista revizijska podjetja 
1.6. Neobvezna skupna revizija za vse subjek te javnega interesa: ustvari pobude za 
ponudnike revizije in revidirane subjekte, naj se prostovoljno odlo čajo za skupne 
revizije 
1.7. Neobvezna skupna revizija za vse subjek te javnega interesa, ki jih opravijo čista 
revizijska podjetja 
2. Odpravljanje omejitve glede lastni štva za revizijska podjetja, pri čemer omejitev 
odpravi subjekt, ki ni revizor, hkrati pa se vzdržujejo zaš čitni ukrepi za 
neodvisnost.  
3. Vzpostavitev praga za tržne de leže (20 %): na podlagi obvezne revizije velikih družb, ki 
kotirajo na borzi. 
4. Kombinacija možnosti 1 in 2.  
Specifični cilj št. 4: prepre čevanje nepotrebnih dodatnih stroškov za skladnost za revidirana 
MSP in ponudnike revizije, zlasti v čezmejnem smislu.  
4.1 Možnosti za spodbujanje čezmejnega priznavanja us posobljenosti revizorja. 
0. Osnovni scenarij: revizorje in revizi jska podjetja mora odobriti vsaka država članica, v 
kateri želijo opravljat i obvezne revizije.  
1. Vzajemno priznavanje revizijskih podjetij, odobrenih v državi članici, s strani vseh 
držav članic. Klju čni revizijski partner, ki opravlja  revizijo, mora biti v zadevni 
državi članici odobren kot revizor.  
2 Vzajemno priznavanje zakonitih revizorjev, odobrenih v državi članici (za čezmejno 
opravljanje storitev).  
3. Shema prilagoditvenega obdobja z ve čjo konvergenco ter ve čjo preglednostjo in 
predvidljivostjo preizkusa poklicne us posobljenosti (v primeru sodelovanja).  
4 Kombinacija možnosti 1 do 3.  
4.2 Možnosti za racionaliz acijo revizijskih standardov v prak si ter neodvisnost in notranje 
kontroliranje revizijskih podjetij v celotni EU. 
0. Osnovni scenarij: revizijski standa rdi se lahko v posameznih državah članicah razlikujejo. 
1. Uvedba Mednarodnih standardov revidiran ja (MSR) v celotni EU. Pri tem so 
sprejemljivi nacionalni dodatk i, kjer je to potrebno.  
2. Uvedba MSR, ki omogo ča odstopanja držav članic. 
4.3 Možnosti za zagotovitev prilagoditve  obvezne revizije potrebam MSP. 
0.  Osnovni scenarij: revizijski standardi veljajo  ne glede na velikost revidiranega subjekta. 
1. Države članice morajo zagotoviti možnost sorazm erne in poenostavljene revizije za 
MSP.  
2. Uvedba omejenih pregledov za MSP, ki nadomestijo obvezno revizijo. 
Specifični cilj št. 5: izboljšanje u činkovitosti, neodvisnosti in skladnosti ureditve ter nadzora 
revizorjev subjektov javnega interesa na ravni EU.  
 
SL 8   SL 5.1. Možnosti za zagotovitev neodvisnosti in u činkovitosti nadzora nacionalnih zakonitih 
revizorjev ter re vizijskih podjetij. 
0. Osnovni scenarij: revizijska stroka je prek  strokovnih organov tesno povezana z nalogami 
revizijskih nadzornih organov. 
1. Vzpostavitev neodvisnega nadzornega organa  EU za nadzor revizijskih podjetij, ki 
opravljajo revizijo subjektov javnega interesa s čezmejnim vplivom na zainteresirane 
strani. 
2. Okrepitev nacionalnih revizijskih nadzornih organov. Zahteve v zvezi s 
pristojnostmi, pooblastili in neodvi snostjo revizijskih nadzornih organov, 
ustanovljenih na ravni EU, pri čemer se nadzor izvaja na nacionalni ravni.  
5.2 Možnosti za vzpostavitev u činkovitega mehanizma sodelovanja pri nadzoru na ravni EU, 
s katerim bi se zagotovil tudi u činkovit nadzor struktur nadnaci onalnih revizijs kih podjetij. 
0. Osnovni scenarij: skupina strokovnjakov (E GAOB), ki jo sestav ljajo predstavniki 
nacionalnih organov javnega nadz ora, vodi pa jo Komisija. 
1. Sodelovanje v okviru odbora tipa Lamfalussy na  tretji stopnji. Neodvisni pravni status 
skupine EGAOB, ki sama odlo ča o svojem delu, pri čemer ima Komisija le vlogo 
opazovalca. 
2. Sodelovanje na podro čju nalog nadzora revizorjev na ravni EU in v okviru ESMA 
(skupaj z EBA in EIOPA).  
3. Novi evropski revizijski nadz orni organ za revizijo, ki nadz ira predvsem revizijski trg. 
5. OCENA U ČINKOV  
Kumulativni u činek 
Prednostne možnosti politike bod o skupaj prispevale k finan čni stabilnosti, saj bodo s 
stabilnimi revizijami in pomembnimi revizijskimi poro čili zagotovile verodostojnost 
finančnih informacij. Popolna neodvisnost, ki je klju čna za opravljanje stabilnih revizij, se 
zagotovi s sklopom ukrepov, kot so obvezna me njava revizijskih podjetij, prepoved za 
revizorja, da opravlja nerevizijske storitve za revidirane subjekte (vklju čno s 
prestrukturiranjem revizorjev v čista revizijska podjet ja). Poleg tega ti ukrepi zagotovijo bolj 
zdrav trg, na katerem se na podro čju revizij velikih subjektov javnega interesa uveljavlja 
vedno več podjetij. Uporaba mednarodno priznanih re vizijskih standardov in odprava ovir za 
čezmejno opravljanje revizijskih storitev bi mo rali prispevati k vzpos tavitvi bolj povezanega 
evropskega revizijskega trga. Vs a izboljšanja v zvezi z obvezno revi zijo bi morala  biti podprta 
z bolj neodvisnim in u činkovitejšim nadzorom v Uniji, vklju čno z rednim dialogom med 
nadzorniki ter nadzorni ki in revizorji.  
Gospodarski u činek 
Boljše revizije in bolj informativna revizijska poro čila bi spodbudili zaupanje v trge, hkrati pa 
bi zainteresirane strani obvestili o kakršnih koli težavah v zvezi s katerim koli subjektom. 
Neposredni upravi čenci tega zaupanja bi bili vlagatelji in upniki ter tudi sama družba (in prav 
tako njeni zaposleni). Poleg tega bi se izvajalo ve čje razlikovanje v zvezi s kakovostjo in 
zanesljivostjo finan čnih informacij, ki jih predstavijo revi dirani subjekti. To bi vplivalo na 
 
SL 9   SL strošek poslovanja, npr. na kapitalske zahte ve za poslovanje za družbe: upnik bi bil bolj 
pripravljen zagotoviti boljše pogoj e zanesljivejšemu subjektu. 
Stroški in koristi 
Ukrepi, kot so krepitev revizijskih komisij, obsežnejša revizijska poro čila, uradno notranje 
poročilo, izvajanje razpisov za reviz ijske storitve ter menjava re vizijskih podjet ij pomenijo 
dodatne stroške za revidirani s ubjekt in revizijsko podjetje. Čeprav je težko navesti zanesljiv 
znesek skupnih stroškov, ocena u činka kaže, da lahko dodatne stroške kot odstotek skupnih 
stroškov prevzamejo revidirani subjek ti in tudi revizijska podjetja.  
V smislu koristi, ki jih je prav tako t ežko ovrednotiti, se bodo s predlogi omogo čile revizije 
višje kakovosti in ve čje zaupanje. Bolj inform ativna revizijska poro čila lahko znižajo stroške 
kapitala. Pogostnost revizij se lahko ob vstopu ve č subjektov na zgornji del trga zmanjša.  
Na podlagi omejitev na podro čju nerevizijskih storitev, ki jih opravljajo revizorji, se bodo 
ustvarili enaki konkuren čni pogoji za druge ponudnike storitev, predvsem MSP, npr. 
odvetnike, svetovalce, ponudnike IT, dav čne svetovalce ipd. To konkuren čnejše okolje bi 
moralo spodbuditi nižje cene za družbe , ki kupujejo takšne storitve.  
Poleg tega bo gospodarstvo EU kot celota zara di uvedbe skupnih revizijskih standardov na 
ravni Unije imelo neposredne redne neto prednosti.  
Socialni u činki in vpliv na okolje 
V razpravah v okviru Evropskega ekonomsko- socialnega odbora je bila izpostavljena 
pomembnost stabilnega finan čnega sporo čanja v povezavi s stabilnostjo subjekta s stališ ča 
zaposlenih. Čeprav revizije ne vplivajo neposredno na okolje, so izre dno koristne pri 
zagotavljanju, da so vse obveznosti, povezane z odpravo okoljskih posledic ali terjatev, 
ustrezno opredeljene in ovrednotene.  
Upravna obremenitev 
Izvajanje razpisov, menjave in skupne reviz ije pomenijo dodatne stroške za revidirane 
subjekte ter tudi revizorj e. Vendar pa se z odpravo čezmejnih ovir in uvedbo skupnih 
standardov v okviru Unije zmanjšuje sedanja upravna obremenitev na podro čju opravljanja 
revizije v drugih državah članicah. Zmanjšala se bo tudi  upravna obremenitev za MSP, 
nenazadnje zato, ker bodo morale države članice zagotoviti sorazm erno in poenostavljeno 
revizijo za MSP. 
Pravni instrumenti ter vidiki prenosa in skladnosti 
S kombinacijo direktive in uredbe  se bo utrdilo izboljšanje obstoje če zakonodaje in dolo čil 
usklajen okvir za nujne spremembe.  
Spremljanje in vrednotenje 
Spremljanje in vrednotenje prednostnih možnos ti politike se izvaja na treh ravneh: (1) 
obdobje prenosa/prehodno obdobje; (2) spremljanje,  ki ga izvajajo Komisija, nacionalni 
organi in ESMA; ter (3) vrednot enje politike v okviru daljšega časovnega obdobja.