o določitvi pravil in postopkov za skladnost s harmonizacijsko zakonodajo Unije o izdelkih in njeno izvrševanje ter spremembi uredb (EU) št. 305/2011, (EU) št. 528/2012, (EU) 2016/424, (EU) 2016/425, (EU) 2016/426 in (EU) 2017/1369 Evropskega parlamenta in Sveta ter direktiv 2004/42/ES, 2009/48/ES, 2010/35/EU, 2013/29/EU, 2013/53/EU, 2014/28/EU, 2014/29/EU, 2014/30/EU, 2014/31/EU, 2014/32/EU, 2014/33/EU, 2014/34/EU, 2014/35/EU, 2014/53/EU, 2014/68/EU in 2014/90/EU Evropskega parlamenta in Sveta

Posvetovanje je razdeljeno na pet delov. Ker je bil obvezen le del B1, so bili odgovori v drugih oddelkih nepopolni. Zato je bil povprečni delež odgovorov v oddelku B2 80 %, v oddelku B3 66 %, v oddelku B4 80 % in v oddelku B5 84 %.

Prejetih je bilo 239 prispevkov prek spletnega obrazca, ki je bil na voljo med javnim posvetovanjem. Številke in odstotni deleži, s katerimi je opisana porazdelitev odgovorov na javnem posvetovanju, izhajajo iz prispevkov, ki so bili oddani prek portala EU-Survey. Drugi prispevki zainteresiranih strani na javnem posvetovanju so bili upoštevani, vendar niso bili vključeni v statistični prikaz.

17. junija 2016 je bila organizirana konferenca zainteresiranih strani, na kateri naj bi se opredelila glavna vprašanja v zvezi s skladnostjo in boljšim izvrševanjem zakonodaje na enotnem trgu ter določili mogoči nadaljnji koraki. Dogodka se je udeležilo 144 udeležencev, ki so predstavljali podjetja (62), nacionalne organe (60) ter druge akterje (22). Podroben zapisnik te konference je na voljo na: http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/17963 .

Skupina carinskih strokovnjakov, ki se je sestala 22. aprila, je bila seznanjena z začetkom pobude za izvrševanje in skladnost. Carinski organi so bili povabljeni k sodelovanju v posvetovanjih in navedbi svojih stališč o morebitnih izzivih in potrebnih ukrepih.

Na sestanku 31. marca 2017 je bil poudarek na zakonodajnem predlogu in zlasti na vprašanju, kako okrepiti sodelovanje med državami članicami, ustvariti enotno in zadostno raven nadzora trga ter uvesti strožje mejne kontrole izdelkov, uvoženih na evropski trg.

Na prvem sestanku je Komisija spomnila na izzive, o katerih so poročali organi za nadzor trga v nacionalnih pregledih in oceni dejavnosti, izvedenih med letoma 2010 in 2013. Podroben dokument o notranjem trgu za izdelke je priložen oceni učinka (Priloga 2).

Javno posvetovanje v vseh uradnih jezikih EU je bilo objavljeno na spletišču Europa in je potekalo od 1. julija do 31. oktobra 2016. Udeležbo malih in srednjih podjetij na posvetovanju je spodbujala in podpirala Evropska podjetniška mreža.

Komisija je želela izvesti z dokazi podprto oceno obsega uspešnosti, učinkovitosti, ustreznosti, skladnosti in doseganja dodane vrednosti EU določb o nadzoru trga iz Uredbe (ES) št. 765/2008. Rezultati ocene bodo podprli ukrepanje za krepitev prizadevanj za boj proti neskladnim izdelkom, ki so dani na voljo na enotnem trgu.

Velika večina anketirancev se popolnoma strinja ali strinja, da bi širša uporaba elektronskih sredstev za dokazovanje skladnosti pomagala zmanjšati upravno breme za podjetja (70,62 %), znižati upravne stroške organov, povezane z izvrševanjem (65,14 %), hitreje zagotavljati informacije/omogočiti hitrejšo pridobitev informacij (82,29 %) in potrošnikom/končnim uporabnikom zagotoviti več in najnovejše informacije (68,00 %).

Pristop anketirancev pri iskanju pomoči in informacij o tehničnih pravilih, ki jih morajo izpolnjevati izdelki, se nekoliko razlikuje glede na kategorijo anketirancev. Večina anketirancev si pomaga z informacijami, ki so na voljo na spletiščih Komisije. O pristopih nacionalnih organov za zmanjšanje deleža neskladnih izdelkov na trgu anketiranci menijo, da je najboljši pristop kombinacija tega, da javni organi zagotavljajo informacije in podporo ter izvršujejo zakonodajo.

Vprašani se strinjajo, da je včasih težko najti in tudi razumeti pravilne informacije o tehničnih pravilih, ki jih morajo izpolnjevati izdelki, preden se lahko dajo na domači trg in na druge trge EU.

Kar zadeva povečanje sredstev za dejavnosti nadzora trga, so anketiranci enotno podprli dve od treh rešitev, pri tretji, in sicer, da bi morali organi za nadzor trga subjektom v svojem sektorju zaračunavati upravne takse, da bi z njimi financirali dejavnosti na področju kontrole, pa so odgovori deljeni. 55,91 % podjetij in 40,63 % potrošnikov in drugih odločno nasprotuje tej možnosti, medtem ko se 50,00 % javnih organov strinja z njo (15 % se jih popolnoma strinja, 35 % se jih strinja).

80 % podjetij, ki so sodelovala v posvetovanju, je potrdilo, da neskladnost negativno vpliva na prodajo in/ali tržne deleže podjetij, ki izpolnjujejo pravne obveznosti. Številna podjetja (42 %) pa ne morejo oceniti, kolikšen delež prodaje so izgubila zaradi neskladnih izdelkov.

Kar zadeva geografsko porazdelitev odgovorov, so bile zastopane vse države razen Latvije, Luksemburga, Malte in Lihtenštajna. Večina anketirancev (116) izvaja svoje dejavnosti samo v državi, v kateri ima sedež.

Na posvetovanju so bila najmočneje zastopana podjetja (127), sledijo jim javni organi (80) in državljani (32). Med podjetji je bilo 49 % proizvajalcev izdelkov, 21 % uvoznikov izdelkov/distributerjev, 8 % uporabnikov izdelkov, 5 % organov za ugotavljanje skladnosti, 1 % spletnih posrednikov in 16 % drugih.

Ta del vprašalnika je bil neobvezen, tako da povprečni delež odgovorov znaša 80 % (približno 190 odgovorov na vprašanje).

Večina anketirancev (91) ni mogla oceniti približnega deleža izdelkov, ki jih dajo na trg proizvajalci ali uvozniki EU s sedežem v drugi državi članici EU.

Javni organi menijo, da kontaktirana podjetja ne odgovarjajo na zahtevke za informacije/dokumentacijo ali za popravljalne ukrepe, medtem ko je za podjetja glavna težava v tem, da je za organe dražje, če vzpostavijo stik s podjetji s sedežem v drugi državi članici EU.

Kar zadeva izmenjavo informacij med nacionalnimi organi v državah članicah EU, je večina anketirancev navedla, da nima mnenja/izkušenj (33 %), medtem ko 25 % vprašanih meni, da nacionalni organi redko omejijo trženje izdelka na podlagi izmenjave informacij o ukrepih, ki jih je sprejel drug organ v EU v zvezi z istim izdelkom.

Glede primernega mehanizma za povečanje učinkovitosti nadzora trga na enotnem trgu so rezultati pokazali izjemno veliko podporo okrepljeni izmenjavi informacij in razpravam med organi, pa tudi tesnemu usklajevanju med državami članicami in hkratni veljavnosti odločb o ukrepanju zoper neskladne izdelke.

Tržni nadzor nad izdelki, uvoženimi iz držav zunaj EU

Ta del vprašalnika je bil neobvezen, tako da povprečni delež odgovorov znaša 84 % (približno 201 odgovor na vprašanje).

Veliko anketirancev (39 %) ni moglo oceniti približnega deleža izdelkov, uvoženih iz držav nečlanic EU, v njihovem sektorju. Vendar jih je 21 % navedlo, da je delež izdelkov, uvoženih iz držav nečlanic EU, večji kot 50 %. Hkrati 88 % anketirancev meni, da so izdelki v njihovem sektorju, ki so uvoženi iz držav nečlanic EU, neskladni.

Pri državi porekla pogosto neskladnih uvoženih izdelkov je na prvem mestu Kitajska s 137 odgovori, sledi ji Indija (30), Turčija in ZDA (18) ter Hongkong (17). Najbolj zaželena možnost pri ukrepanju proti neskladnim izdelkom, s katerimi trgujejo podjetja s sedežem v državi nečlanici EU, je bila potreba po boljšem usklajevanju med carinskimi organi in organi za nadzor trga na področju kontrole izdelkov, ki vstopajo v EU (88,27 %).

2.5.Ciljno usmerjeno posvetovanje, ki ga je opravil izvajalec

Na splošno vse zainteresirane strani, ki so izrazile svoje mnenje v usmerjenih anketah in intervjujih, enotno priznavajo, da bi bilo treba izboljšati učinkovitost Uredbe. Približno polovica anketirancev je izjavila, da se razsežnost neskladnosti izdelkov ni spremenila po začetku veljavnosti Uredbe. Tega mnenja so javni organi, anketiranci iz zasebnega sektorja pa menijo, da se je neskladnost izdelkov povečala. Večina gospodarskih subjektov, industrijska združenja in predstavniki civilne družbe navajajo, da so izkusili razhajanja pri nadzoru trga med državami članicami. Takšna razhajanja imajo več negativnih posledic z vidika oviranja prostega pretoka blaga, vplivanja na tržno vedenje, zmanjšanja varnosti izdelkov ter povečanja stroškov za javne organe in gospodarske subjekte zaradi izpolnjevanja zahtev iz Uredbe. Med vsemi anketiranci imajo le carinski organi pozitivno mnenje o ustreznosti trenutnih mejnih kontrol. Na splošno želijo biti predstavniki industrije bolj vključeni v dejavnosti nadzora trga. Po mnenju anketirancev bi bilo mogoče učinkovitost uredbe izboljšati z odpravo obstoječih razlik pri njenem izvajanju.

Večina anketirancev, in sicer vsi gospodarski subjekti in velik del carinskih in usklajevalnih organov, potrjuje ustreznost uredbe. Vendar pa je njena ustreznost vprašljiva v tem smislu, ker v zelo omejenem obsegu obravnava nova vprašanja. Vse zainteresirane strani se strinjajo, da Uredba ne more rešiti vprašanj, ki izhajajo iz spletne prodaje. Nobena kategorija zainteresiranih strani ni poročala o velikih težavah v zvezi s skladnostjo Uredbe, in sicer niti s skladnostjo posameznih določb Uredbe niti s skladnostjo z drugo zakonodajo, pomembno za nadzor trga.

Vse zainteresirane strani priznavajo dodano vrednost EU Uredbe, zaradi katere sta se izboljšala prosti pretok blaga in preglednost zakonodaje. Prav tako so vsi kot prednosti navedli tudi harmonizacijo pravil in sodelovanje med državami članicami. Različne kategorije zainteresiranih strani so tudi menile, da lahko Uredba vzpostavi enake konkurenčne pogoje za podjetja v EU.

2.6.Neformalno posvetovanje z MSP na naknadnem sestanku z zainteresiranimi stranmi glede pobude za mala podjetja (Small Business Act) decembra 2016

Komisija je predstavila razmišljanja o možnostih za rešitev vprašanja neskladnosti in prosila za povratne informacije. Predstavniki podjetij so potrdili, da neskladnost enako kot na večja podjetja vpliva tudi na MSP.

3.POVRATNE INFORMACIJE ZA ZAINTERESIRANE STRANI

V postopku posvetovanja so bila zbrana različna mnenja glede delovanja nadzora trga v smislu tega, kar se je izkazalo za dobro oziroma ne tako dobro, in sicer z vidika teh zainteresiranih strani. Srečanja z zainteresiranimi stranmi so bila že v zgodnji fazi priložnost za spodbujanje sodelovanja nacionalnih organov, da bi se povečale možnosti za dober odziv.

Splošni cilj te pobude je zmanjšati število neskladnih izdelkov na enotnem trgu z boljšimi spodbudami za zagotavljanje skladnost in učinkovitejšim nadzorom trga.

Obravnavane so bile naslednje možnosti, razvrščene od najmanj ambiciozne in z najmanjšo stopnjo usklajevanja in ukrepanja na ravni EU: (1) osnovni scenarij, (2) izboljšanje obstoječih orodij in mehanizmov sodelovanja; (3) poleg tega povečan odvračilni učinek, ki ga zagotavljajo orodja za izvrševanje, ter okrepljeno usklajevanje na ravni EU, (4) dodatno okrepljeno centralizirano izvrševanje na ravni EU v nekaterih primerih.

Prednostna možnost (3) vključuje: