SL Uradni list Evropske unije C 316/14

Objava vloge za spremembo v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

2013/C 316/09

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora.

VLOGA ZA SPREMEMBO

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (2)

VLOGA ZA SPREMEMBO V SKLADU S ČLENOM 9

„NEUFCHÂTEL“

ES št.: FR-PDO-0117-01086-19.01.2013

ZGO ( ) ZOP ( X )

1. Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se sprememba nanaša

—  ime proizvoda — ☒ opis proizvoda —  geografsko območje — ☒ dokazilo o poreklu — ☒ metoda pridobivanja — ☒ povezava — ☒ označevanje — ☒ nacionalne zahteve —  drugo (navedite)

2. Vrsta spremembe

—  sprememba enotnega dokumenta ali povzetka — ☒ sprememba specifikacije registriranega ZOP ali ZGO, za katerega enotni dokument in povzetek nista bila objavljena —  sprememba specifikacije, pri kateri objavljenega enotnega dokumenta ni treba spremeniti (člen 9(3) Uredbe (ES) št. 510/2006) —  začasna sprememba specifikacije zaradi obveznih sanitarnih ali fitosanitarnih ukrepov, ki so jih uvedli javni organi (člen 9(4) Uredbe (ES) št. 510/2006)

3. Spremembe

3.1 Opis

Ta točka je bila zaradi večje jasnosti in natančnosti v celoti napisana na novo.

Za podrobnejši opis sirnega testa se dodajo izrazi „mlečno, prožno, se ne seseda, je trdno, vendar ne pretirano, se ne lepi, ni tekoče in je brez zrn“.

Stavek „V skladu z navadami je lahko v naslednjih oblikah (…) 2,4 cm višine“ se nadomesti z „ ‚Neufchâtel‘ ima lahko obliko valjastega čepa, kvadrata, kvadra, dvojnega čepa, srca ali velikega srca, pri čemer je velikost odvisna od oblik in dimenzij oblikoval, opisanih v poglavju 5“.

Doda se: „Ob izteku najkrajšega trajanja zorenja, določenega v poglavju 5, v katerem je opisana metoda pridobivanja.“

Obveznost najkrajšega trajanja zorenja iz točke 5 – ponovno se navede metoda pridobivanja in doda pojasnilo, da teža in minimalna vsebnost maščobe ali suhe snovi veljata za končni proizvod po izteku tega obdobja.

3.2 Dokazilo o poreklu

V tem razdelku sta natančno opredeljeni identifikacija vseh nosilcev dejavnosti ter vodenje registrov in izjav, ki omogočajo vpis njihovih praks in/ali evidence zalog proizvodov.

3.3 Metoda pridobivanja

Ta točka je bila zaradi večje jasnosti in natančnosti v celoti napisana na novo. Zahtevajo se spodaj navedene spremembe.

— Doda se: „Od 1. junija 2017 čredo vsakega proizvajalca mleka, ki se uporablja za izdelavo sira ‚Neufchâtel‘, sestavlja vsaj 60 % živali normandijske pasme. Z izrazom ‚čreda‘ v smislu te specifikacije je mišljena cela čreda molznega goveda na kmetijskem gospodarstvu, sestavljena iz krav v laktaciji, krav v suhi dobi in telic za obnovo črede“ in „V prostore, v katerih se proizvaja sir ‚Neufchâtel‘, je mogoče od prevzema mleka do zorenja sirov vnašati le mleko, pridobljeno z molžo zgoraj opredeljenih čred.“ Dodani so bili pogoji pridobivanja mleka. Njihov namen je zagotoviti večinski delež krav lokalne pasme (to je normandijske pasme) v čredah proizvajalcev. Ko je bila namreč siru „Neufchâtel“ leta 1969 priznana zaščitena označba porekla (ZOP), se njegovim proizvajalcem ni zdelo potrebno, da bi v odlok vključili določbo o uporabi normandijske pasme, katere prehrana mora temeljiti na paši, saj so bile te prakse uveljavljene pri vseh živinorejcih in se ni zdelo, da bi jih lahko kar koli nadomestilo. Sčasoma so se pojavile in razvile nove prakse, na primer uporaba silirane koruze in vzreja holštajn frizijske pasme, proizvajalci pa so se začeli vse bolj zavedati, kako pomembni sta normandijska pasma in trava za tipične značilnosti sira „Neufchâtel“ in njegov ugled. Vlagatelj je – da bi ustavil te spremembe, ponovno vzpostavil proizvodne razmere, zaradi katerih je proizvod pridobil svoj sloves, in s tem okrepil njegovo povezanost z zadevno regijo – želel ustrezno predpisati metodo prireje mleka, tako da je določil najmanjša deleža krav normandijske pasme in travnatih površin, namenjenih paši. Zaradi novih določb je tako mogoče bolje uveljaviti povezavo označbe „Neufchâtel“ z njenim poreklom, saj se z njimi upoštevajo povezanost z živaljo, ki so jo živinorejci v tej regiji prvotno gojili, prilagojenost lokalne pasme okolju in primernost njenega mleka za izdelavo sira. Za proizvajalce, ki tega deleža še ne spoštujejo, je bilo predvideno petletno prilagoditveno obdobje z začetkom 1. junija 2012. Vlagatelj je želel tudi vključiti opredelitev molzne črede in vanjo vključiti telice za obnovo črede.

— Doda se: „Krave molznice se pasejo vsaj 6 mesecev v letu. V tem obdobju krave s pašo pridobijo več kot 50 % osnovnega obroka, izraženega v suhi snovi. (…)“ S temi določbami so opredeljeni pogoji krmljenja krav molznic, njihov namen pa je prav tako utrditi povezanost sira z njegovim poreklom. Določeno je, da mora 80 % krme krav molznic, izražene v suhi snovi, izvirati s kmetijskega gospodarstva. Hkrati so določeni pogoji paše krav molznic in s tem povezana pravila, ki jih mora izpolnjevati posamezno kmetijsko gospodarstvo (najmanjša površina pašnikov na kravo v laktaciji in največja površina, zasajena s koruzo za silažo, na kravo molznico, upravljanje pašnikov). Namen teh določb je ohraniti oziroma povečati delež trave v prehrani krav molznic.

— Doda se: „Obdobje shranjevanja mleka med prvo molžo in prevzemom ne sme biti daljše od 48 ur. (…) Shranjevanje svežega sira in sira med zorenjem v spremenjeni atmosferi je prepovedano.“ Opredeljeni so vsi pogoji pridobivanja sira, da bi se tako bolje ohranile značilnosti proizvoda: določeni so natančni predpisi za shranjevanje mleka na kmetiji do njegove uporabe ter pogoji za dodajanje sirila, odcejanje in stiskanje sirnine. Oblikovanje, obdelava pridobljenega testa in pogoji zorenja so natančno opredeljeni. Poleg tega je bila uporaba obdelovalnih postopkov in aditivov za sire urejena s splošnimi predpisi. Vendar se je izkazalo, da lahko nove tehnike, med katerimi jih nekaj zadeva obdelovalne postopke in aditive (npr. mikrofiltracija, delna koncentracija mleka ali encimi, ki povzročajo zorenje), vplivajo na značilnosti sirov z označbo porekla. Kot nezdružljivi z ohranjanjem bistvenih značilnosti proizvodov z ZOP so se izkazali zlasti nekateri encimski dodatki. Zato se je pojavila potreba po tem, da se v specifikacijah proizvodov z označbo porekla natančno opredelijo trenutne prakse glede obdelovalnih postopkov in aditivov, uporabljenih v mleku in med proizvodnjo sirov, ter se tako prepreči, da bi bodoče prakse, ki ne bi bile urejene s predpisi, vplivale na značilnosti sirov z označbo porekla. Nazadnje so bile v tem odstavku natančno opredeljene še velikosti oblikoval. Ta sprememba je bila sprejeta na podlagi poizvedbe vlagatelja glede dimenzij oblikoval, ki se uporabljajo, z njo pa se predlaga, da natančnejše dimenzije nadomestijo dimenzije, ki so bile v specifikacijo vpisane pred tem in so se nanašale na že izdelan sir.

3.4 Povezanost z geografskim območjem

V to točko je bilo vnesenih nekaj natančnejših pojasnil, poleg tega je bila reorganizirana v tri točke. To poglavje obravnava ohranjanje posebnosti vrste „Neufchâtel“, ki se pridobiva z raznolikimi dovoljenimi praksami. Posebej sta izpostavljena zgodovinska prednost normandijske pasme in njen pomen za posebnosti sira „Neufchâtel“ (v pokrajini Pays de Bray je to zgodovinska pasma, katere mleko vsebuje veliko kazeina in maščob ter je izjemno primerno za izdelavo sira).

3.5 Označevanje

Natančno je opredeljeno, katere navedbe mora oznaka vsebovati. Zahteva po uporabi logotipa INAO se črta.

Doda se zahteva po uporabi simbola ZOP Evropske unije.

3.6 Nacionalne zahteve

Dodane so bile glavne točke specifikacije, ki jih je treba preveriti, ter s tem povezane metode ocenjevanja.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (3)

„NEUFCHÂTEL“

ES št.: FR-PDO-0117-01086-19.01.2013

ZGO ( ) ZOP ( X )

1. Ime

„Neufchâtel“

2. Država članica ali tretja država

Francija

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1 Vrsta proizvoda

Skupina 1.3 Siri

3.2 Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz 1. točke

Sir „Neufchâtel“ se izdeluje izključno iz usirjenega kravjega mleka z odcejanjem in stiskanjem sirnine pred njenim oblikovanjem. Njegovo testo je mlečno, mehko, rahlo slano, brez lukenj in prožno, se ne seseda, je trdno, vendar ne pretirano, kremasto in gladko, se ne lepi, ni tekoče in je brez zrn. Skorja je prekrita z belo površinsko plesnijo brez lukenj.

„Neufchâtel“ ima lahko obliko valjastega čepa, kvadrata, kvadra, dvojnega čepa, srca ali velikega srca.

Ob izteku najkrajšega trajanja zorenja (najmanj deset dni po oblikovanju) tehtajo čep, kvadrat in kvader najmanj 100 g, srce in dvojni čep 200 g, veliko srce pa 600 g.

Ko se sir popolnoma posuši, vsebuje najmanj 45 g maščob na 100 g sira in 40 g suhe snovi na 100 g sira.

3.3 Surovine (samo za predelane proizvode)

Sir „Neufchâtel“ se proizvaja iz kravjega mleka. Mleko za izdelavo sira dajo črede, ki jih večinoma sestavljajo krave normandijske pasme (60 % od 1. junija 2017).

3.4 Krma (samo za proizvode živalskega izvora)

Krave molznice se pasejo vsaj 6 mesecev v letu. V tem obdobju krave s pašo pridobijo več kot 50 % osnovnega obroka, izraženega v suhi snovi.

Na kmetijskem gospodarstvu je na kravo v laktaciji vsaj 0,25 ha pašnika, na kravo molznico iz črede pa največ 0,25 ha površine, zasajene s koruzo za silažo, namenjeno čredi.

Do 1. januarja 2015 je lahko odobreno odstopanje od zgornjih določb glede paše pod pogojem, da ima kmetijsko gospodarstvo najmanj 0,5 ha travnate površine na kravo molznico iz črede.

Pašniki so sestavljeni iz trajnega in začasnega travinja. Dostopni so kravam v laktaciji in omogočajo njihovo prehranjevanje.

80 % krme krav molznic, izražene v suhi snovi, mora izvirati s kmetijskega gospodarstva. Krmo sestavlja sveža ali konzervirana krma, in sicer trava, koruza, slama, lucerna, krmna pesa (cela ali pulpa).

Konzervirani trava in koruza z manj kot 50 % suhe snovi ne presegata 50 % teže dnevnega obroka, izračunanega v suhi snovi.

Na koledarsko leto so dodatna živila omejena na 1 800 kg na kravo molznico iz črede. Opredelijo se na podlagi pozitivnega seznama.

3.5 Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Na geografskem območju poteka proizvodnja mleka ter izdelava in zorenje sirov.

3.6 Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.

—

3.7 Posebna pravila za označevanje

Ne glede na predpisane zahteve glede označevanja, ki veljajo za vse sire, se sir z označbo porekla „Neufchâtel“ prodaja s samostojno oznako, ki vsebuje ime označbe porekla, napisano s črkami, ki so najmanj enake dvema tretjinama velikosti največjih črk na oznaki.

Oznake sirov z označbo porekla „Neufchâtel“ morajo obvezno vsebovati navedbo „appellation d'origine protégée“ („zaščitena označba porekla“) in simbol ZOP Evropske unije.

Računi in trgovski dokumenti morajo biti nujno opremljeni z imenom „Neufchâtel“, ki mu sledi navedba „appellation d'origine protégée“ ali „AOP“.

4. Kratka opredelitev geografskega območja

Pokrajina Pays de Bray, ki se razteza v delu departmajev Oise in Seine Maritime.

V departmaju Oise (60) vključuje občino Quincampoix-Fleuzy, v departmaju Seine-Maritime (76) pa občine Argueil, Aubéguimont, Aubermesnil-aux-Erables, Aumale, Auvilliers, Avesnes-en-Bray, Bailleul-Neuville, Baillolet, Beaubec-la-Rosière, Beaussault, Beauvoir-en-Lyons, La Bellière, Bois-Guilbert, Bois-Héroult, Bosc-Bordel, Bosc-Edeline, Bosc-Mesnil, Bosc-Roger-sur-Buchy, Bouelles, Bradiancourt, Brémontier-Merval, Buchy, Bully, Bures-en-Bray, Callengeville, Le Caule-Sainte-Beuve, La Chapelle-Saint-Ouen, Clais, Compainville, Conteville, Criquiers, Croixdalle, Cuy-Saint-Fiacre, Dampierre-en-Bray, Dancourt, Doudeauville, Elbeuf-en-Bray, Ernemont-sur-Buchy, Esclavelles, Fallencourt, Ferrieres-en-Bray, La Ferté-Saint-Samson, Fesques, La Feuillie, Flamets-Frétils, Fontaine-en-Bray, Forges-les-Eaux, Le Fossé, Foucarmont, Fréauville, Fresles, Fresnoy-Folny, Freulleville, Fry, Gaillefontaine, Gancourt-Saint-Etienne, Gournay-en-Bray, Grandcourt, Graval, Grumesnil, La Hallotière, Haucourt, Haudricourt, Haussez, Héronchelles, Hodeng-Hodenger, Illois, Landes-Vieilles-et-Neuves, Londinières, Longmesnil, Lucy, Marques, Massy, Mathonville, Maucomble, Mauquenchy, Ménerval, Ménonval, Mésangueville, Mesnières-en-Bray, Mesnil-Follemprise, Le Mesnil-Lieubray, Mesnil-Mauger, Meulers, Molagnies, Montérolier, Mortemer, Nesle-Hodeng, Neufbosc, Neufchâtel-en-Bray, Neuville-Ferrières, Nolléval, Notre-Dame-d'Aliermont, Nullemont, Osmoy-Saint-Valery, Pommereux, Pommeréval, Preuseville, Puisenval, Quièvrecourt, Réalcamp, Rétonval, Ricarville-du-Val, Richemont, Roncherolles-en-Bray, Ronchois, Rouvray-Catillon, Sainte-Agathe-d'Aliermont, Sainte-Beuve-en-Rivière, Sainte-Croix-sur-Buchy, Sainte-Geneviève, Saint-Germain-sur-Eaulne, Saint-Jacques-d'Aliermont, Saint-Léger-aux-Bois, Saint-Martin-au-Bosc, Saint-Martin-l'Hortier, Saint-Martin-Osmonville, Saint-Michel-d'Halescourt, Saint-Pierre-des-Jonquières, Saint-Riquier-en-Rivière, Saint-Saëns, Saint-Saire, Saint-Vaast-d'Equiqueville, Saumont-la-Poterie, Serqueux, Sigy-en-Bray, Smermesnil, Sommery, Le Thil-Riberpré, Vatierville, Ventes-Saint-Rémy, Villers-sous-Foucarmont in Wanchy-Capval.

5. Povezanost z geografskim območjem

5.1 Posebnosti geografskega območja

Naravni dejavniki

Geomorfološko leži Pays de Bray na erodirani kredni antiklinali iz Pariške kotline. Relief, ki je poglobljen zaradi erozije, ima videz „gumbnice“ z dvema nasproti si stoječima kvestama. Geografsko območje proizvodnje sira „Neufchâtel“ sestavlja ta „gumbnica“, ki se od okoliških odprtih ilovnatih planot Zgornje Normandije in Pikardije, kjer so doma žitarice in industrijska proizvodnja, razlikuje po gričevnatem reliefu, pašnikih, obrobljenih z drevjem (bocage), gosti vodni mreži in obsežnem travinju.

Z diferencialno erozijo so se v Pays de Bray v pozni kredi združile običajne formacije iz različnih vrst krede (glavkonit, lapor, silicijeva kreda) iz obdobij od mlajše krede do pozne jure. Erozija vpliva na zgornje, mehkejše plasti (kreda in glina) in izpostavi trdnejše plasti (pesek in peščenec). V Pays de Bray tako najdemo raznolike formacije: tla, primerna za obdelavo, na primer zemljišča na glavkonitu na zahodnem robu območja in na zgornjetitonijskem apnencu, trda in neprepustna tla, ki niso primerna za obdelavo, a so dobra oziroma odlična podlaga za travinje, kot so glina Gault ter zgornjetitonijski lapor in glina. Ta glinena in vlažna tla so najznačilnejša za Pays de Bray in so pokrajini tudi dala ime, saj je bil „Bray“ v keltščini izraz za „blato“.

Podnebje v regiji je hladno (s povprečno letno temperaturo 9,8 °C) z veliko vlage v ozračju in mnogo hujšimi zimami (67 dni zmrzali na leto) kot na travinju Spodnje Normandije. Povprečna letna količina padavin je 800 mm in je razmeroma enakomerno razporejena skozi celo leto.

Človeški dejavniki

Sir „Neufchâtel“ izvira iz 10. stoletja. Ghislain Gaudefroy meni, da je „Neufchâtel“ eden najstarejših normandijskih sirov in je podoben sirom, ki so jih proizvajali v Pays de Bray in so bili prvič omenjeni v listini iz leta 1037. Ime sira je bilo prvič omenjeno v letih 1543–1544, in sicer v računih opatije Saint-Amand v Rouenu: „Gre za velik sir Neufchâtel“.

Živinoreja se je v Pays de Bres razvila v 18. stoletju in je od takrat ostala del raznolikih kmetijskih praks. V Pays de Bray so se vedno proizvajali sir, maslo in meso. Kot odgovor na zahteve proizvodnje mesa in mleka so prebivalci že veliko pred 19. stoletjem povečevali število pašnikov (bocage). Poleg tega so zaradi želje po mleku z veliko vsebnostjo maščobe in beljakovin začeli uporabljati normandijsko pasmo, ki se je uveljavila konec 19. stoletja, sočasno z razširitvijo proizvodnje sira „Neufchâtel“. Pasma je primerna za proizvodnjo mesa in hkrati daje mastno mleko, ki je zaradi deleža beljakovin zelo primerno za izdelavo sira.

Bayonski živinorejci so razvili in ohranili preprosto sirarsko tehnologijo, sorodno tisti za izdelavo svežega sira, ki je prilagojena količini mleka in pripomočkom, ki so na voljo na živinorejskih gospodarstvih, pa tudi delovnemu ritmu proizvajalcev. Sir „Neufchâtel“ svoje posebno mesto med siri z mehkim testom in skorjo s površinsko plesnijo dolguje znanju in spretnostim brayonskih kmetov, zlasti odcejanju in stiskanju sirnine pred oblikovanjem. Polovico celotne proizvodnje sira, ki je bil tradicionalno oblikovan v različne oblike, še vedno izdelujejo na kmetijah, ostalo pa proizvedejo proizvajalci svežega sira in mlekarne.

Odločilne faze proizvodnje sira „Neufchâtel“ so: pogoji za dodajanje sirila, cepljenje mleka z gojenimi ali kupljenimi mlečnimi fermenti, počasno usirjanje, pridobivanje testa z odcejanjem in stiskanje sirnine ter njeno oblikovanje, soljenje s suho soljo, cepljenje s površinsko floro, kratko najkrajše trajanje zorenja (10 dni) pri stalni temperaturi in vlažnosti. Poleg tega želijo proizvajalci na kmetijah ohraniti posebne tradicionalne postopke, kot je hitro dodajanje sirila mleku brez predhodnega segrevanja in počasno odcejanje/stiskanje v vrečah ali platnu.

5.2 Posebnosti proizvoda

Sir „Neufchâtel“ se izdeluje izključno iz usirjenega kravjega mleka; njegovo testo je mlečno, mehko, rahlo slano, brez lukenj in prožno, se ne seseda, je trdno, vendar ne pretirano, kremasto in gladko, se ne lepi, ni tekoče in je brez zrn. Skorja je prekrita z belo površinsko plesnijo brez lukenj. Čas zorenja je kratek, vendar se lahko sir regionalno uživa po več kot trimesečnem zorenju.

„Neufchâtel“ ima lahko obliko valjastega čepa, kvadrata, kvadra, dvojnega čepa, srca ali velikega srca; ko se sir popolnoma posuši, vsebuje najmanj 45 g maščob na 100 g sira.

5.3 Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma z določeno kakovostjo, slovesom ali značilnostjo proizvoda (pri ZGO)

Povezava sira „Neufchâtel“ z regijo, v kateri se proizvaja, temelji na dejstvu, da to ozemlje omogoča pašno živinorejo za prirejo mleka, ki ga dajejo črede, večinoma sestavljene iz krav normandijske pasme; mleko se nato obdela s preprosto sirarsko tehnologijo, ki je zelo dobro prilagojena proizvodnji na kmetijah. Pašne kapacitete so pogojene zlasti s pretežnim deležem vlažne ilovnate prsti in enakomernimi rednimi padavinami. Na tej prsti dobro uspeva trava, ni pa primerna za kmetijsko obdelavo, na kar vpliva tudi pogosto hribovit relief. Poleg tega so imele črede, ki so se pasle na tem območju, od nekdaj na voljo dovolj vode, saj je pokrajina gosto prepredena z vodnimi tokovi in številnimi mlakami. Ker so zime ostre in dolge, živina dokaj dolgo prebiva v hlevu, zato si morajo brayonski živinorejci ustvariti dovolj zalog sena in trave, kar jim omogočajo obsežne travnate površine. Prst, ki se je razvila na apnenčasti podlagi iz cenomanija in spodnjega titonija, poleg travnatih površin omogoča tudi nekaj kmetijske obdelave, s čimer se mlečni živinoreji zagotovi neodvisnost preskrbe še z drugo osnovno krmo poleg trave. Tako se je v povezavi z mlečno živinorejo razvila obsežna zakladnica znanj in spretnosti.

Normandijsko pasmo so s selekcijo vzgojili kmetje iz Normandije. Živali te pasme so prilagojene brayonskemu sistemu proizvodnje (trava in paša) ter dajejo mleko, bogato z maščobami in beljakovinami, iz katerega je mogoče izdelati odlično mehko sirno testo. Iz takšnega mleka se dobi mlečna sirnina, iz katere se po odcejanju in stiskanju pridobi testo, ki se oblikuje naknadno. Sir „Neufchâtel“ svojo izjemnost dolguje zaporedju kratkih posegov (razen oblikovanja), ki se izvajajo v razmikih od 6 do 24 ur. Razvoj opisanih spretnosti, ki jih zaznamuje hitro zorenje, je večinoma povezan z geografsko lego pokrajine Pays de Bray, v kateri je mogoče z lahkoto zagotoviti redno in hitro trgovanje. Ta metoda izdelave, značilna za „Neufchâtel“, je popolnoma prilagojena proizvodnji v številnih majhnih kmetijskih obratih, saj si njegovi proizvajalci tako zagotovijo čas, ki ga potrebujejo za preostale, z živinorejo povezane dejavnosti.

Sklic na objavo specifikacije

(člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006 (4))

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCNeufchatel.pdf

(1) UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

(2) UL L 93, 31.3.2006, str. 12. Nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

(3) Nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

(4) Prim. opombo 3.