Evropske zmogljivosti za nujni odziv (EERC) so se vzpostavile, da bi bila EU pripravljena na številne morebitne nesreče. Obsegajo različna sredstva civilne zaščite, ki jih države, ki sodelujejo v mehanizmu Unije na področju civilne zaščite, dajo na voljo za operacije nujnega odziva EU.

Od vzpostavitve EERC je 16 sodelujočih držav vanje namenilo 77 sredstev (npr. ekipe za iskanje in reševanje, zdravstvene ekipe, sisteme za prečiščevanje vode itd.), ki so zdaj na voljo za operacije EU po vsem svetu. Številni cilji EERC ali „ciljne zmogljivosti“, ki so zapisani v zakonodaji EU, so torej izpolnjeni.

Kar zadeva razpoložljiva sredstva, so še vedno vrzeli ali pomanjkljivosti v zvezi z (1) letali za gašenje gozdnih požarov in (2) zatočišči. Treba bi bilo dodatno proučiti, ali je na voljo dovolj nekaterih drugih vrst sredstev. To bi veljalo za (a) sredstva, potrebna v primeru kemičnih, bioloških, radioloških in jedrskih nesreč, (b) velike terenske bolnišnice in zmogljivosti za zdravstveno evakuacijo v okviru evropske zdravstvene enote, (c) sisteme daljinsko pilotiranih zrakoplovov in (d) komunikacijske ekipe. Morda bi bilo treba pregledati in popraviti nekatere izmed sedanjih ciljnih zmogljivosti, da bi se upoštevale spreminjajoče se ocene tveganja in operativne izkušnje.

Komisija poziva sodelujoče države, naj odpravijo preostale vrzeli v EERC in dejavno podprejo postopek pregleda ter morda prilagoditve in/ali dopolnitve sedanjih ciljnih zmogljivosti EERC v letu 2017.





1.Uvod

V svetu, v katerem so tveganja čedalje večja, mora biti EU pripravljena, da se odzove na številne morebitne nesreče. V okviru mehanizma Unije na področju civilne zaščite so se leta 2013 vzpostavile evropske zmogljivosti za nujni odziv (EERC), da bi se izboljšala raven pripravljenosti sistemov civilne zaščite v Uniji . Države, ki sodelujejo v mehanizmu Unije na področju civilne zaščite, lahko prvič dajo na voljo raznovrstna sredstva za odzivanje v izrednih razmerah za takojšnjo uporabo v okviru operacij EU. Sodelujoče države se z registracijo nacionalnih sredstev v EERC zavežejo, da bodo ta po prejemu prošnje za pomoč prek Centra Komisije za usklajevanje nujnega odziva na voljo za odzivne operacije EU.

EERC so ena izmed glavnih novosti zadnjega pregleda zakonodaje EU na področju civilne zaščite. So rezultat prehoda z reaktivne in ad hoc koordinacije na bolj predvidljivo, vnaprej načrtovano in povezano organizacijo odzivanja EU na nesreče. V zvezi s tem je treba omeniti, da je splošno učinkovitost mehanizma Unije na področju civilne zaščite, zlasti kar zadeva usklajevanje odzivanja na nesreče, pred kratkim pohvalilo Evropsko računsko sodišče .

EERC so bile dobro sprejete in so se od vzpostavitve oktobra 2014 precej povečale. Od oktobra 2016 so sredstva civilne zaščite v EERC namenile Belgija, Češka, Danska, Finska, Francija, Grčija, Italija, Luksemburg, Nemčija, Nizozemska, Poljska, Romunija, Slovaška, Slovenija, Španija in Švedska (tj. 16 držav, ki sodelujejo v mehanizmu Unije na področju civilne zaščite). Da bi Komisija zagotovila visoko kakovost teh sredstev, upravlja namenski postopek certificiranja. Vrste in število ključnih odzivnih zmogljivosti, ki so kot minimum potrebne za učinkovito delovanje EERC, se imenujejo „ciljne zmogljivosti“ EERC. Določene so bile na podlagi ugotovljenih tveganj nesreč, njihovo primernost pa redno ocenjujejo Komisija in sodelujoče države. Ker je treba ciljne zmogljivosti šteti za najmanjše potrebne zmogljivosti, je lahko v EERC registrirano večje število sredstev.

Da bi bila EU pripravljena na ukrepanje ob nesrečah, mora kritično ovrednotiti svojo zmogljivost za odzivanje. To poročilo vsebuje pregled napredka pri doseganju ciljnih zmogljivosti EERC in ocenjuje pomen preostalih vrzeli v odzivnih zmogljivostih. V tem poročilu so poleg opravljene številčne primerjave ciljev in dosežkov zajete tudi izkušnje, pridobljene z mehanizmom Unije na področju civilne zaščite v zadnjih dveh letih. Iz teh izkušenj je razvidno, da je treba srednjeročno pregledati in spremeniti ali prilagoditi ciljne zmogljivosti.





2.Sredstva, ki so na voljo za misije EU

Od vzpostavitve EERC oktobra 2014 in do presečnega datuma, dogovorjenega za namene tega poročila (1. oktober 2016), je 16 sodelujočih držav v EERC namenilo skupno 77 odzivnih zmogljivosti. Te vključujejo module civilne zaščite, ekipe za tehnično pomoč in podporo ter druge odzivne zmogljivosti. Z naborom teh sredstev so bile izpolnjene številne ciljne zmogljivosti EERC. Podroben pregled je na voljo v prilogi (stolpca 2 in 3).

Da bi Komisija ugotovila, ali so v zmogljivosti EU za odzivanje na nesreče na področjih, na katerih ciljne zmogljivosti EERC (še) niso izpolnjene, morebitne vrzeli, je sodelujoče države pozvala, naj ugotovijo, ali so zunaj EERC kakšna dodatna sredstva, ki bi lahko bila takoj na voljo za misije EU. Informacije je predložilo 27 držav , podroben pregled pa je na voljo v prilogi (stolpec 4).

Kadar so za zapolnitev vrzeli v EERC na voljo sredstva zunaj EERC, to poročilo ugotavlja, da v skupni zmogljivosti EU za odzivanje ni nobene vrzeli. Treba pa je opozoriti, da je za sredstva zunaj EERC manj zagotovil glede njihove razpoložljivosti in kakovosti kot za sredstva, registrirana v EERC. Moduli, ki so registrirani v EERC, morajo biti na voljo za odhod/operacije v prizadeti državi v določenem številu ur in zanje je treba opraviti postopek certificiranja, ki vključuje preglede dokumentacije, usposabljanje in vaje. Tega ni mogoče zagotoviti za sredstva zunaj EERC.

3.Potencialno precejšnje vrzeli v zmogljivosti EU za odzivanje na nesreče

EERC so se v prvih dveh letih obstoja uspešno uporabile za odziv na krizo zaradi ebole v Zahodni Afriki (2014), gozdne požare v Grčiji (2015), gozdne požare na Cipru, v Franciji in na Portugalskem (2016), potres v Ekvadorju (2016), izbruh rumene mrzlice v Demokratični republiki Kongo (2016) in orkan Matthew na Haitiju (2016). Kljub temu so postale očitne nekatere pomanjkljivosti. Komisija je ugotovila, da dve potencialno precejšnji vrzeli, in sicer v zvezi z letali za gašenje gozdnih požarov ter zatočišči in povezano pomočjo.

3.1 Letala za gašenje gozdnih požarov

Tveganje gozdnih požarov je odvisno od številnih dejavnikov, kot so podnebne razmere, rastlinstvo, prakse gospodarjenja z gozdovi itd. V EU sta na splošno najbolj ogroženi južna in jugovzhodna Evropa, čeprav so bile v zadnjih letih prizadete tudi druge regije (npr. Västmanland na Švedskem leta 2014), število in obseg gozdnih požarov pa se lahko odvisno od sezonskih meteoroloških razmer iz leta v leto močno razlikujeta.