SL

Bruselj, 31.7.2007

COM(2007) 416 konč.

POROČILO KOMISIJE SVETU

Poročilo o izvajanju dolgoročne nacionalne sheme pomoči

za kmetijstvo v severnih regijah Švedske med letoma 2001–2005

v skladu z Odločbo Komisije 2004/291/ES

POROČILO KOMISIJE SVETU

Poročilo o izvajanju dolgoročne nacionalne sheme pomoči

za kmetijstvo v severnih regijah Švedske med letoma 2001–2005

v skladu z Odločbo Komisije 2004/291/ES

KAZALO

1. Uvod (...)3

1.1. Ozadje (...)3

1.2. Splošna načela (...)3

1.3. Podregije (...)4

1.4. Upravljanje in nadzor (...)4

2. Izvajanje Nordijske pomoči 2001–2005 (...)5

2.1. Odločitve Komisije (...)5

2.2. Pomoč, dodeljena na Švedskem (...)5

2.3. Pomoč Skupnosti (...)6

2.4. Proizvodne količine, ki prejemajo podporo (...)6

3. Razvoj kmetijskega gospodarstva v regijah, ki prejemajo Nordijsko pomoč (...)7

3.1. Količine, ki prejemajo podporo (...)7

3.2. Razvoj ključnih proizvodnih panog v podregijah (...)7

3.3. Razvoj izkoriščanja zemljišč in strukture kmetij (...)8

3.4. Socialno-ekonomski vpliv (...)9

3.5. Vpliv na okolje (...)10

3.6. Vpliv na živilsko verigo (...)10

4. Sklep (...)10

1. Uvod

1.1. Ozadje

V skladu s členom 142 Akta o pristopu Republike Avstrije, Republike Finske in Kraljevine Švedske k Evropski uniji je Komisija dovolila Švedski, da dodeli dolgoročno nacionalno pomoč za zagotovitev, da se kmetijska dejavnost v severnih regijah obdrži. Ta pomoč, imenovana Nordijska pomoč, je dodeljena zlasti za ohranjanje tradicionalne primarne proizvodnje in predelave, ki po naravi ustrezata podnebnim razmeram, za izboljšanje struktur za proizvodnjo, trženje in predelavo kmetijskih proizvodov, olajšanje prodaje takih proizvodov ter zagotovitev varstva okolja in ohranjanja podeželja.

Regije, vključene v shemo Nordijske pomoči, ležijo severno od 62. vzporednika in nekatera sosednja območja južno od vzporednika, ki so pod vplivom primerljivih podnebnih pogojev, ki zlasti otežujejo kmetijsko dejavnost. Pri določanju območij so se upoštevali naslednji dejavniki: nizka gostota prebivalstva (največ 10 oseb na km2), kmetijska zemljišča v uporabi (KZU) kot delež celotnega območja (manj kot 10 odstotkov) in kmetijska zemljišča za pridelovanje poljščin, namenjenih za prehrano ljudi kot delež KZU. Sedanje območje zajema skupaj 355 017 hektarov KZU, kar ustreza 11 % skupnih švedskih kmetijskih zemljišč v uporabi [1].

Komisija bo eno leto po pristopu in nato vsako peto leto Svetu predložila poročilo o dodeljenih odobritvah in o rezultatih pomoči v okviru takih dovoljenj v skladu s členom 143. Prejšnja poročila so bila izdana v letu 1996 in 2002.

To poročilo temelji na podatkih švedskih organov. Zaključki o tem, ali so bili cilji sheme uresničeni, niso bili sklenjeni. Komisija je naročila ločeno študijo o tej točki.

1.2. Splošna načela

Nordijska pomoč se razlikuje po regijah in je dodeljena na podlagi proizvodnih enot, ob upoštevanju omejitev, določenih s skupno ureditvijo trga. Omejitev odobrenih proizvodnih količin je izračunana na podlagi skupne nacionalne ravni, medtem ko so regionalne ravni določene zaradi jasnosti. Pomoč se ne sme navezovati na prihodnjo proizvodnjo ali povzročiti povečanja proizvodnje ali povečanja na ravni kombinirane pomoči v zvezi s pomočjo, dodeljeno med referenčnim obdobjem.

Nordijska pomoč je bila izplačana kmetijskim in hortikulturnim proizvajalcem, in sicer za kravje mleko, prašiče, koze, pujske, jajca, jagodičje in zelenjavo. Poleg tega se pomoč dodeli za prevoz kravjega mleka med krajem proizvodnje in zbirnim centrom ali krajem prve predelave. Pomoč se dodeli za število živali ali za število hektarjev. Za nepovratna sredstva za proizvodnjo in prevoz mleka se pomoč določi za količine dobavljenega in zbranega mleka (kg).

Podpora in tudi proizvodne količine so bile izračunane na podlagi razpoložljivih nacionalnih statistik iz leta 1994 v zvezi s proizvodnjo kravjega mleka in proizvodnjo jagodičja in zelenjave. To obdobje ni občutilo posledic prihodnje širitve in je bilo hkrati reprezentativno za stanje na Švedskem po reformi kmetijskega sektorja v začetku 90. let. To je bilo prvo leto, ko je bila dodeljena podpora za jagodičje in zelenjavo. Leto 1993 je bilo izbrano za referenčno leto za druge sektorje proizvodnje. Pomoč se lahko izplača proizvajalcu (ali njegovemu zakoncu), ki je star najmanj 18 let in ne več kot 65 let. Prejemniki pomoči morajo imeti najmanj tri hektarje obdelovalne zemlje ali najmanj pol hektarja za vrtnarjenje.

1.3. Podregije

Prostorsko je Švedska za izvajanje podpor in programov kmetijske politike razdeljena v podregije. Švedska severna regija sestoji iz štirih podregij, tj. 1, 2a, 2b in 3 (slika 1). Regije odražajo različno stopnjo težavnosti zaradi naravnih ovir in pogojev proizvodnje.

(...PICT...)

(...PICT...)

(...PICT...)

(...PICT...)

(...PICT...)

(...PICT...)

(...PICT...)

Slika 1 – Območja, ki prejemajo kmetijsko pomoč (podregije 1 – 3 so vključene v Nordijsko pomoč.)

1.4. Upravljanje in nadzor

Švedska uprava za kmetijstvo upravlja, pregleduje in odloča o nacionalni podpori za proizvodnjo mleka, jajc in vzrejo prašičev. Preverjanja, ali upravičenci izpolnjujejo pogoje, ki se uporabljajo za nepovratna sredstva, se vodijo v okviru plačilnega sistema SKP. Za preverjanje se uporabljata IAKS in z njim povezani sistem sankcij. Švedska uprava za kmetijstvo je odgovorna za usklajevanje preverjanj, ki jih izvaja pristojna lokalna uprava. Preverjanja se opravijo na najmanj 10 % zahtevkov glede nepovratnih sredstev za živali in najmanj 5 % nepovratnih sredstev za obdelovalno zemljišče. Nepravilnosti, ugotovljene med preverjanji, so bile precejšnje, in sicer zaradi omejenega števila skupnih upravičencev, kar je vir negotovosti o statističnem pomenu ugotovitev.

Švedska mora Komisiji posredovati letno poročilo o učinkih dodeljene pomoči in zlasti o razvoju proizvodnje in s tem povezanih sredstvih, ki so upravičeni do pomoči, o razvoju gospodarstva v zadevnih regijah in o učinkih varstva okolja. Na podlagi tega poročila in drugih razpoložljivih podatkov Komisija preveri usklajenost izvajanja z ustreznimi določbami.

2. Izvajanje Nordijske pomoči 2001–2005

2.1. Odločitve Komisije

Švedska shema Nordijske pomoči je bila odobrena z Odločbo Komisije 96/228/ES z dne 28. februarja 1996. Ta odločba je bila spremenjena trikrat.

V prvih obdobjih poročanja je bilo s spremembo 97/557/ES popravljenih nekaj stvarnih napak in dovoljeno, da se pomoč za mleko izplača kmetijskim gospodarstvom za celotno količino mleka v skladu s členom 2(1) Uredbe (EGS) št. 3950/92, nekoliko se je povečala pomoč za svinjsko meso (na podlagi točnejših podatkov).

S spremembo 2000/411/ES se je del pomoči za mleko prenesel na pomoč za prevoz mleka, zato se je zmanjšala skupna pomoč za mleko in ob tem ohranila nevtralnost skupnega proračuna. Referenčne količine za pitance, svinje in kokoši nesnice so bile preurejene zaradi primerjave referenčnih količin in rezultatov.

Z Odločbo 2004/291/ES, ki je začela veljati retroaktivno 1. januarja 2003, se je skupni referenčni znesek povečal na 318,67 milijonov SEK. Podpora za pujske se je povečala na vseh območjih, ki prejemajo pomoč, podpora za proizvodnjo mleka in vzrejo koz pa se je povečala na območju, ki prejema pomoč 1. Referenčne količine za proizvodnjo v kilogramih ali glavah so bile ukinjene in od tega datuma dalje velja samo en referenčni znesek v milijonih SEK na leto za odločbo glede Švedske.

2.2. Pomoč, dodeljena na Švedskem

Tabela 1 prikazuje povzetek Nordijske pomoči dodeljene v letih 2001 in 2005 v primerjavi z referenčno količino. Na koncu obdobja je bilo uporabljene 92 % odobrene pomoči. V vseh sektorjih je bil znesek dodeljene pomoči v okviru dovoljene pomoči. Izjema je podpora za proizvodnjo jajc, ki je presegla količine v letih 2003, 2004 in 2005. To je odgovor na povečane količine pomoči, ki so bile uvedene v letu 2002. Prekoračenje se je zmanjšalo in je leta 2005 doseglo samo 10 % (tabela 1).

Tabela 1 – Povzetek zneskov Nordijske pomoči, 2001–2005

Proizvod | Skupna dodeljena pomoč za leto 2001 v mio SEK | Skupna dodeljena pomoč za leto 2005 v mio SEK | Odobrena Nordijska pomoč za leto 2005 v mio SEK |

Mleko* | 265,29 | 256,97 | 275,87 |

Pitanci | 11,96 | 12,63 | 14,17 |

Svinje | 1,43 | 1,85 | 4,40 |

Kokoši nesnice | 1,80 | 2,64 | 2,40 |

Koze | 0,99 | 0,96 | 1,20 |

Prevoz kravjega mleka | 17,48 | 16,51 | 18,60 |

Jagodičje in zelenjava | 1,05 | 1,25 | 2,03 |

SKUPAJ | 300,00 | 292,81 | 318,67 |

* vključno mleko s kvotami iz „neposredne prodaje“ |

2.3. Pomoč Skupnosti

Kmetijstvo na območjih, ki prejemajo podporo v okviru sheme Nordijske pomoči, je upravičeno tudi do instrumentov, ki jih financira EU, na primer dveh stebrov v okviru skupne kmetijske politike. Od ukrepov iz drugega stebra, podpora za območja z omejenimi možnostmi (LFA) in kmetijsko-okoljski ukrepi (AEM), so posebno pomembni za kmetijski sektor na območjih, ki prejemajo podporo. Te subvencije so se od leta 2001 do 2005 povečale za 10 % (tabela 2).

Tabela 2 – Povzetek podpore LFA in AEM v letih 2001 in 2005

Leto | Kompenzacijsko nadomestilo, LFA v mio SEK | Kmetijska okoljska plačila, v mio SEK | Skupaj v mio SEK |

2001 | 292,66 | 372,32 | 664,98 |

2005 | 305,88 | 428,2 | 734,08 |

2.4. Proizvodne količine, ki prejemajo podporo

Proizvedene količine mleka so se zmanjšale, kar vpliva tudi na količino pomoči za prevoz. Vzreja koz in tudi svinj ter pujskov ima isti razvoj. Vzreja pitancev in kokoši nesnic se je postopoma povečevala od leta 2002. Povečale so se tudi površine s sadjem in jagodičjem, ki koristijo pomoč, kar je povzročilo povečano proizvodnjo, vendar je znova daleč pod referenčnimi količinami.

Tabela 3a – Povzetek skupnih količin v letih 2001 in 2005

Proizvod | Število živali/ha, ki koristijo subvencijo v letu 2001 | Število živali/ha, ki koristijo subvencijo v letu 2005 | Referenčne količine v letu 2005 |

Mleko (t)* | 458 670 | 437 496 | Ni na voljo |

Klavni prašiči | 97 940 | 99 691 | Ni na voljo |

Svinje | 3 706 | 3 235 | Ni na voljo |

Kokoši nesnice | 208 256 | 243 522 | Ni na voljo |

Skupaj GVŽ prašiči, svinje in kokoši | 13 100 | 13 472 | 16 532 |

Koze | 2 299 | 2 090 | 2 577 |

Jagodičje in zelenjava | 387 | 445 | 750 |

Tabela 3b – Pomoč za prevoz, izplačana v letih 2001 in 2005

Proizvod | Izplačana pomoč za prevoz v letu 2001, v mio SEK | Izplačana pomoč za prevoz v letu 2005, v mio SEK | Referenčne količine v letu 2005 |

Pomoč za prevoz kravjega mleka | 17,48 | 16,51 | 18,60 |

3. Razvoj kmetijskega gospodarstva v regijah, ki prejemajo Nordijsko pomoč

Rezultati temeljijo na podatkih švedskih organov v skladu s členom 143(2) Akta o pristopu.

3.1. Količine, ki prejemajo podporo

Skupne proizvodne količine so se na območjih, ki prejemajo pomoč, zmanjševale do leta 2004, ko se je razvoj preobrnil. Proizvodnja mleka se je ustalila, povečala pa se je vzreja prašičev za zakol ter proizvodnja sadja in jagodičja. Vendar so se skupne proizvodne količine v letu 2005 v primerjavi s prejšnjim letom zmanjšale večinoma zaradi zmanjšanja proizvodnje mleka.

3.2. Razvoj ključnih proizvodnih panog v podregijah

Mleko

Ključni kmetijski proizvod v švedskih severnih regijah je mleko, katerega delež v skupni vrednosti kmetijske proizvodnje na tem območju je 70 %. Tabela 4 prikazuje spreminjanje obsega proizvodnje mleka (t) v različnih podregijah. Celotni obseg proizvodnje se je nekoliko zmanjšal, ker predvsem manjši proizvajalci opuščajo proizvodnjo. Območja, ki prejemajo podporo, imajo v skupni švedski proizvodnji mleka 14-odstotni delež. Prilagoditev območij, ki je bila izpeljana z učinkom od 1. januarja 2005, je spremenila razporeditev območij za mnoge občine, ki so prešle iz podregije 2b v 2a. To je po drugi strani povzročilo, da je bila referenčna stopnja v subvencioniranih območjih 2a v letu 2005 presežena za 7 milijonov SEK, kar znaša 2,6 % skupne proizvodnje mleka na območjih, ki prejemajo podporo. Ta prerazporeditev območij je vzrok nihanj pri vrednostih proizvodnje za podregiji 2a in 2b (tabela 4).

Zmanjšanje proizvodnje mleka je precej nižje od zmanjšanja števila kmetij, kar je še en odraz strukturnih prilagajanj, ki so se dlje časa odvijale v regiji pa tudi v celotni državi. V poročevalnem obdobju se je število kmetij za proizvodnjo mleka v regiji zmanjšalo z 2 225 na 1 662, torej za 25 %, v celotni državi pa se je število kmetij za proizvodnjo mleka zmanjšalo za 28 %. Proces naraščanja velikosti kmetij glede na povprečno število krav na kmetijo je v regiji potekal počasneje kakor v celotni državi. Statistika o produktivnosti še ni dokončna, vendar pa ocene kažejo, da se je kljub povečani učinkovitosti proizvodnje produktivnost sektorja v podpiranih regijah zmanjšala.

Tabela 4 – delež podregij pri proizvodnji mleka (t) v letih 1996 in 2001–2005

Podregija/leto | 1996 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Sprememba 2001–2005 (%) |

1 | 53 930 | 47 179 | 45 427 | 43 817 | 43 253 | 41 703 | – 12 % |

2a | 209 498 | 216 639 | 217 719 | 218 592 | 220 676 | 230 181 | + 6 % |

2b | 118 970 | 116 050 | 116 926 | 114 797 | 114 299 | 90 596 | – 22 % |

3 | 88 458 | 78 802 | 75 136 | 72 828 | 71 862 | 69 017 | – 12 % |

1–3 | 470 856 | 458 670 | 455 208 | 450 065 | 450 091 | 431 496 | – 6 % |

Švedska | 3 258 000 | 3 290 000 | 3 226 000 | 3 206 000 | 3 229 000 | 3 163 000 | – 4 % |

Pitanci in svinje za pitanje

Vzreja prašičev in pujskov za pitanje je po vzreji krav molznic in goveda tretja najpomembnejša proizvodna panoga na severnem Švedskem, velikost podpore za proizvodnjo pitancev pa je v shemi na drugem mestu. V primerjavi s preostalo državo pa je raven te proizvodnje majhna. Število svinj na podpiranih območjih v obdobju 1995 do 2004 nekoliko presega 3 % skupnega števila svinj v celotni državi. Število podpiranih kmetij za pitance se je zmanjšalo s 121 v letu 2001 na 101 v letu 2005, proizvodnja pa se je nekoliko povečala, kar kaže na strukturno prilagajanje. Vzreja svinj in pujskov se je po drugi strani zmanjšala, in sicer po številu kmetij pa tudi živali.

Število pitancev in svinj se je zlasti zmanjšalo v podregiji 3. Po drugi strani se je število prašičev v podregijah 1 in 2 v istem obdobju povečalo. Skupna proizvodnja se v podpiranih regijah skoraj ni spremenila (tabela 5).

Tabela 5 – število prašičev in svinj za pitanje, za katere je bila v letih 2001–2005 izplačana pomoč

Podregija/leto | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Sprememba 2001–2005 (%) |

1 | 883 | 613 | 614 | 1 087 | 1 390 | + 57 % |

2 | 82 593 | 77 431 | 73 119 | 83 054 | 86 378 | + 4 % |

3 | 18 170 | 18 122 | 15 137 | 14 646 | 15 158 | – 17 % |

1–3 | 101 646 | 96 166 | 88 870 | 98 787 | 102 926 | + 1 % |

3.3. Razvoj izkoriščanja zemljišč in strukture kmetij

Kmetijska zemljišča na severnem Švedskem tvorijo predvsem majhne kmetije, na katerih prevladuje živinoreja. Podobno kot drugje po državi pa tudi tam poteka nenehno strukturno prilagajanje, s katerim se zmanjšuje število kmetij, zlasti v sektorju proizvodnje mleka. Vendar je to prilagajanje ekonomiji obsega na območjih, ki prejemajo podporo, počasnejše kakor drugje po državi. Na Švedskem se je do leta 2004 v primerjavi z 1995 obdržalo 71 % kmetij. V regijah, ki prejemajo podporo, je delež preostalih kmetij manjši: od 47 % v podregiji 1 do 63 % v podregiji 3. Na območjih, ki prejemajo podporo, je približno ena petina vseh kmetij.

Zaradi večjih razdalj med posameznimi polji so večji tudi stroški prevoza znotraj posameznih kmetij. Zaradi posebnih naravnih danosti ni mogoče povezati polj v celovite površine. Površina polj je majhna, hkrati pa je tudi delež kmetijskih zemljišč v celotni površini razmeroma majhen.

Smer zmanjševanja števila kmetij se je z reformo skupne kmetijske politike leta 2005 obrnila, s tem pa se ni povečalo število kmetij ampak tudi površina. Vendar pa v kmetijskem sektorju še ni mogoče govoriti o resnični strukturni spremembi; spremembe, ki jih kažejo številke, so posledica spremenjene opredelitve kmetijskih gospodarstev, ki so upravičena do prejemanja pomoči.

Tabela 6 – število gospodarstev po posameznih podregijah in na Švedskem v celoti

Podregija/leto | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Sprememba 2001–2004 (%) | Sprememba 2001–2005 (%) |

1 | 1 661 | 1 537 | 1 400 | 1 374 | 2 106 | – 17 | + 26 |

2a | 4 856 | 4 462 | 4 093 | 4 010 | 5 179 | – 17 | + 7 |

2b | 3 498 | 3 180 | 2 883 | 2 786 | 3 726 | – 20 | + 7 |

3 | 3 330 | 3 133 | 2 886 | 2 810 | 3 661 | – 16 | + 10 |

1–3 | 13 345 | 12 312 | 11 262 | 10 980 | 14 672 | – 18 | + 10 |

Švedska | 74195 | 70914 | 66780 | 65 801 | 74 863 | – 11 | + 1 |

Desetina vseh kmetijskih zemljišč na Švedskem je v podregijah 1–3. Površina kmetijskih zemljišč se ni zmanjšala toliko, kolikor se je zmanjšalo število kmetijskih gospodarstev, kar pomeni, da so se povečale preostale kmetije. V regijah, ki prejemajo podporo, je bilo v obdobju od 1995 do 2004 opuščenih od 6 do 15 % kmetijskih zemljišč. Primerjava z letom 2005 ni primerna, saj so tedaj nastopile posledice reforme SKP, kot je navedeno zgoraj.

V severnih regijah so stroški delovnega kapitala in stroški kmetijskih zgradb običajno višji, razlog pa je predvsem večja količina vloženega dela na kravo molznico. Razlogi za večjo količino vloženega dela so med drugim manjša velikost gospodarstev ter manj ugodna struktura kmetijskih zemljišč in podnebne razmere. Posledica tega pa je manjši pridelek in večja delovna intenzivnost za proizvodnjo krme na kmetiji.

3.4. Socialno-ekonomski vpliv

Število zaposlenih v kmetijstvu se je na celotnem Švedskem in na območjih, ki prejemajo podporo, zelo zmanjšalo. Razlike med posameznimi podregijami na podpiranem območju so razmeroma majhne. V nekmetijskih sektorjih je razvoj v severnih regijah nekoliko slabši kakor drugod. Rast prebivalstva v severnih regijah je precej manjša kakor drugod na Švedskem. V obdobju 1995–2004 se je število prebivalcev na Švedskem povečalo za 4 %, na območjih, ki prejemajo podporo, pa se je v istem obdobju to število zmanjšalo za 5 % (tabela 7).

Švedska ekonomska geografija je zelo heterogena, obstajajo velike razlike med vzorci rasti pri gospodarsko najmočnejših in najšibkejših občinah. Zaradi majhne rasti števila prebivalcev in nižje povprečne plače je kupna moč v notranjosti severne Švedske razmeroma majhna. To nadalje zavira rast v sektorjih trgovine in storitev, ki so na splošno odvisni od bližnjih trgov. Na nekaterih območjih, na primer v gorskih predelih, lahko veliko število obiskovalcev in turistov ublaži takšno stanje.

Tabela 7 – spremembe podeželskih območij v podregijah 1–3 v primerjavi s preostalo državo

Spremembe | Podregije 1–3 | Preostala Švedska |

Sprememba števila prebivalcev1995–2005 | –5 % | 4 % |

Sprememba števila zaposlenih 1995–2004 | 1 % | 10 % |

Sprememba števila zaposlenih v kmetijstvu, gozdarstvu, lovu in ribolovu 1995–2003 | –19 % | –20 % |

Sprememba GRP 1995–2003 | 8 % | 29 % |

3.5. Vpliv na okolje

Spremembe podeželja, izražene v spremembah površine obdelovanih in kmetijskih zemljišč v preteklih letih, so verjetno najbolj očitne spremembe okolja in za prebivalce območij, ki prejemajo Nordijsko pomoč, najpomembnejše. V obdobju 1999–2003 se je površina pašnikov v subvencioniranih podregijah 1–3 zmanjšala za 13 %.

Za kmetijsko dejavnost na območjih podpore je značilna manj intenzivna proizvodnja, pretežno gre za travnike in pašnike. V povezavi z geografskim položajem zato vpliv kmetijskih dejavnosti na okolje v primerjavi z drugimi deli države ni tako negativen. Za ta območja so značilni predvsem pašniki, za katere običajno ni treba uporabljati večjih količin gnojil in pesticidov. Tudi zaradi podnebnih razmer je primernejša manjša uporaba fitofarmacevtskih sredstev. Razmeroma velik delež zemljišč je namenjen ekološkemu kmetovanju, in sicer 32,6 % skupne obdelovalne površine.

Na splošno velja, da smer razvoja proti manjšemu številu večjih kmetij, ki je značilen tudi za regije, ki prejemajo podporo, ni vedno koristen tudi za okolje. Sodobni sistemi za proizvodnjo mleka, ki so bolj značilni za večje kmetije kakor za manjše, večinoma ne temeljijo toliko na pašništvu. Vendar je pašništvo pomemben način ohranjanja biološke raznovrstnosti in odprtega podeželja.

3.6. Vpliv na živilsko verigo

Glavni problem kmetijskega trga na Švedskem so visoki stroški prevoza zaradi velikih razdalj in razmeroma majhni trgi zaradi redke poseljenosti. To še toliko bolj velja za severne regije. Zaradi povečanja konkurenčnosti se je število klavnic in mlekarn v regijah podpore zmanjšalo, proizvodnja pa skoncentrirala. Manjše število obratov živilske industrije je povečalo razdalje med kmetijami in obrati, s tem pa tudi stroške prevoza.

4. Sklep

To poročilo daje pregled nad podeljenimi dovoljenji in o doseženih rezultatih. Sestavljeno je na podlagi podatkov švedskih organov v skladu s členom 143(2) Akta o pristopu. Glede na to poročilo je mogoče ugotoviti predvsem naslednje:

(1) V večini sektorjev, ki prejemajo Nordijsko pomoč, skupne dovoljene količine proizvodnje ali omejitve pomoči v ocenjevalnem obdobju niso bile presežene, edina izjema je proizvodnja jajc (kokoši nesnice), pri katerih so bile v letih 2003, 2004 in 2005 presežene ravni proizvodnje in tudi pomoči.

(2) Na splošno se strukturni razvoj v kmetijskem sektorju na razlikuje dosti od razvoja tega sektorja v celotni državi.

(3) Nadzor, ki so ga izpeljale države članice, je pokazal na nekaj nepravilnosti. Vendar je treba poudariti, da je obseg nadzora zelo omejen, kar povečuje statistično negotovost rezultatov. Zahtevana poročila so bila predložena Komisiji, kot je določeno v Aktu o pristopu.

(4) Cilj sheme Nordijske pomoči je zagotoviti obstoj kmetijske proizvodnje regiji. Vendar pa je težko preveriti, ali je Nordijska pomoč dosegla ta cilj, saj obstajajo tudi druge sheme podpore za kmetijstvo, ki se uporabljajo tudi za to regijo. Shema, plačila in individualni zneski ter določitev podregij po uvedbi sheme nikoli niso bili preverjeni. Komisija je zato naročila pripravo študije, da bi pridobila boljšo sliko o shemi in njenem učinku, učinkovitosti ter ustreznosti njenega izvajanja v obdobju 1995–2005. Študija naj bi hkrati upoštevala tudi učinke reforme skupne kmetijske politike. Rezultati študije bodo na voljo jeseni 2007, uporabljeni pa bodo za nadaljnje razvijanje sheme Nordijske pomoči.

Na podlagi informacij švedskih organov Komisija meni, da so švedski organi ustrezno uporabljali Odločbo Komisije 2000/411/ES in Odločbo Komisije 2004/291/ES o pomoči severnim regijam.

[1] Zaradi sprememb v opredelitvi KZU je ta številka manjša kot v prejšnjem poročilu. Samo kmetije z več kot 2 ha so vključene v KZU.

--------------------------------------------------