Povzetek Avstrijski pravosodni sistem še naprej uživa zelo visoko stopnjo zaznane neodvisnosti, potekajo pa tudi razprave o napovedani reformi za uvedbo neodvisnega tožilstva. Pomembno je, da ta reforma upošteva evropske standarde glede neodvisnosti tožilstva. Medtem so bile zaključene spremembe, ki bodo poskrbele za krčenje obveznosti poročanja za tožilce. Sprejeti so bili tudi drugi ukrepi, povezani s sistemi za upravljanje skladnosti za sodišča in tožilce ter obveznostjo zagotavljanja povratnih informacij odborom uslužbencev glede predlogov za imenovanje sodnikov. Nekaj pomislekov ostaja glede standardov zaposlovanja na upravnih sodiščih, zlasti glede imenovanja podpredsednikov in predsednikov. Avstrija si prizadeva za nadaljnje izboljšanje digitalizacije pravosodja. Pravosodni sistem še naprej deluje učinkovito, v zvezi z upravnimi zadevami pa so vidne izboljšave. Izvajanje nacionalne protikorupcijske strategije je v teku, vendar so bile sporočene nekatere zamude zaradi pandemije COVID-19. Preiskave politične korupcije na visoki ravni so se okrepile po nedavnih političnih škandalih. Vendar pa se tožilci, ki obravnavajo te primere, soočajo z negativnim diskurzom politikov. Obveznosti poročanja za specializirane tožilske službe so obremenjujoče in povzročajo zamude, ki negativno vplivajo na uspešnost protikorupcijskih preiskav, vendar je namen nedavnih sprememb zmanjšati breme poročanja. Uvedeni so bili novi ukrepi za preprečevanje korupcije pri javnih uslužbencih in na najvišjih vodstvenih funkcijah, a ukrepi za uspešno obravnavo tveganj za integriteto poslancev ostajajo omejeni in zanje ne velja obveznost razkritja premoženjskega stanja, interesov, dolgov in obveznosti. Čeprav pravni okvir za lobiranje obstaja, so njegovo področje uporabe in informacije, ki so na voljo javnosti, še vedno omejeni. Nadzor nad financiranjem političnih strank ostaja zaskrbljujoč. Pravni okvir in ugodne razmere za medije ostajajo močni, medijski organi pa še naprej delujejo neodvisno. Ugotovljena so bila tveganja za pluralnost medijev v zvezi s pomanjkanjem celovitega in izvršljivega pravnega okvira za dostop do dokumentov in informacij javnega značaja. Vlada je zato predlagala nov zakon o prostem dostopu do informacij. Mediji še vedno prejemajo visoke zneske državnih oglaševalskih sredstev, vendar še vedno obstaja zaskrbljenost glede poštenosti in preglednosti njihove razporeditve, morebitnega političnega vpliva v postopku in nezadostnega upoštevanja vidikov pluralnosti medijev. Namenska javnofinančna pomoč medijskemu sektorju med pandemijo COVID-19 se je na splošno štela za uspešno, vendar so se pojavili dvomi v objektivnost njene porazdelitve. Čeprav so bili sprejeti nekateri ukrepi za izboljšanje varovanja novinarjev med protesti, je njihova varnost vedno bolj ogrožena, zlasti zaradi spletnega nadlegovanja in ustrahovanja. Kar zadeva sistem zavor in ravnovesij, poteka sprejemanje ukrepov za boljšo vključenost deležnikov in državljanov v oblikovanje politik. V okviru pandemije COVID-19 je izvršilna oblast pooblaščena za ukrepanje z odlokom na podlagi namenske zakonodaje, od jeseni 2020 pa je okrepljen tudi parlamentarni nadzor. Pri pregledu teh ukrepov ima pomembno vlogo ustavno sodišče, ki je zaradi pomanjkljivih utemeljitev več teh ukrepov razglasilo za nične. Varuh človekovih pravic, ki ima v okviru pandemije COVID-19 prav tako dejavno vlogo, se pripravlja na ponovno akreditacijo v vlogi nacionalne institucije za človekove pravice. Vlada si prizadeva za nadaljnji razvoj dialoga z organizacijami civilne družbe, zlasti za posvetovanje z njimi o podpori, ki je bila med pandemijo COVID-19 dodeljena civilni družbi.

I.Pravosodni sistem

Avstrijski pravosodni sistem ima dve ločeni veji. Redna sodišča sestavlja 115 okrožnih sodišč, 20 deželnih sodišč, štiri višja deželna sodišča in vrhovno sodišče. Od leta 2014 ima Avstrija tudi ločen sistem upravnih sodišč z 11 prvostopenjskimi upravnimi sodišči (devet deželnih upravnih sodišč, zvezno upravno sodišče in finančno sodišče) in vrhovnim upravnim sodiščem. Ustavno sodišče zagotavlja presojo ustavnosti zveznih in deželnih zakonov. Za imenovanja v pravosodju je pristojna izvršilna veja oblasti na podlagi nezavezujočih predlogov odborov uslužbencev, ki jih sestavljajo sodniki, ali plenarnih sestav sodišča, ki za vsako delovno mesto sestavijo razvrstitveni seznam treh kandidatov. Tožilstvo je pravosodni organ s hierarhično strukturo pod nadzorom ministra za pravosodje, ki lahko daje tako splošna navodila kot navodila v posameznih zadevah. Avstrija sodeluje v Evropskem javnem tožilstvu. Odvetniki so vpisani v imenik ene od devetih lokalnih odvetniških zbornic, ki so družbe javnega prava in samostojni samoupravni organi pod okriljem zvezne odvetniške zbornice.

Neodvisnost

Stopnja zaznane neodvisnosti sodstva dosledno ostaja zelo visoka, pri podjetjih pa se je še izboljšala. V letu 2021 neodvisnost sodišč in sodnikov kot „dokaj ali zelo dobro“ ocenjuje 83 % širše javnosti in 78 % podjetij. Na splošno se je stopnja zaznane neodvisnosti v širši javnosti in med podjetji v zadnjih petih letih stalno povečevala, razen leta 2021, ko se je v širši javnosti nekoliko znižala.

V pripravi je reforma za ustanovitev neodvisnega zveznega tožilstva pod vodstvom generalnega državnega tožilca. Ministrstvo za pravosodje je po napovedi z dne 24. februarja 2021 o ustanovitvi zveznega tožilstva pod vodstvom neodvisnega generalnega državnega tožilca ustanovilo delovno skupino, sestavljeno iz deležnikov iz sodstva in strokovnjakov, ki se od maja 2021 sestaja mesečno in bo preučila različna ustavna in pravna vprašanja v zvezi z reformo. Skupina naj bi svoje rezultate predstavila v prvi polovici leta 2022, ni pa zadolžena za pripravo konkretnega osnutka zakonodajnega besedila. Reformo tožilstva deležniki zahtevajo že več let, saj sta tako sistem obveznosti poročanja (glej spodaj) kot pravica ministra za pravosodje, da tožilcem daje navodila v posameznih primerih, vključno z navodili, naj se primeri ne preganjajo, predmet kritik. Deležniki poudarjajo potrebo po zagotovitvi, da bo predvidena reforma uvedla oprijemljiva sistemska jamstva za zagotovitev dejanske neodvisnosti novega generalnega državnega tožilca od vsakršnega političnega vpliva izvršilne ali zakonodajne oblasti. Pomembno je, da se reforma pripravi po posvetu z vsemi zadevnimi deležniki in da upošteva evropske standarde glede neodvisnosti tožilstva.

Izvajajo se ukrepi za zmanjšanje obveznosti poročanja tožilcev izvršilni veji oblasti. V skladu z namero vladnega programa, navedeno že v Poročilu o stanju pravne države za leto 2020, je vlada sprejela ukrepe za zmanjšanje obveznosti tožilstva glede poročanja, ki so po mnenju tožilstva in deležnikov trenutno obremenjujoče in nesorazmerne (glej tudi oddelek II). Kot prvi korak je bil marca 2021 na zahtevo ministrstva za pravosodje preklican odlok višjega državnega tožilstva na Dunaju o obveznosti poročanja podrejenih tožilstev (ki jim je nalagalo, da morajo o pomembnih postopkovnih korakih obveščati tri dni pred njihovo izvršitvijo) (glej tudi oddelek II). Poleg tega je ministrstvo za pravosodje 12. junija 2021 izdalo revizijo odloka o obveznostih poročanja, ki bi jih v nekaterih okoliščinah bolj omejilo, npr. odpravilo bi obveznost predložitve informativnih poročil v primeru, da so osebe javnega interesa žrtve kaznivih dejanj. Vendar so deležniki opozorili, da to morda ne bi bistveno zmanjšalo bremena osrednjega državnega tožilstva za boj proti gospodarskemu kriminalu in korupciji, saj so številni njegovi primeri primeri javnega interesa in bi se pri njih te obveznosti še naprej uporabljale. Minister za pravosodje je leta 2020 izdal 22 navodil za posamezne primere, do maja 2021 pa 8 navodil, ki so bila v skladu z mnenjem neodvisnega sveta za navodila. Naslednje poročilo o navodilih naj bi bilo parlamentu predloženo poleti 2021.

Uvedena je bila obveznost zagotavljanja povratnih informacij oddelkom uslužbencev v primeru odstopanj od njihovih priporočil za imenovanje sodnikov. Spremembe zakona o sodnikih in tožilcih, ki so stopile v veljavo decembra 2020, kodificirajo obveznost ministra za pravosodje, da odborom uslužbencev, ki jih večinoma sestavljajo sodniki, ki jih iz svojih vrst izvolijo sodniki, zagotovi pisne povratne informacije, če se njihovo priporočilo za imenovanje sodnikov ne upošteva. Odborom uslužbencev omogoča tudi, da v dveh tednih predložijo pisni odziv. Podoben postopek je bil vzpostavljen tudi za tožilce. To je odgovor na elemente priporočila skupine GRECO za okrepitev sodelovanja odborov uslužbencev v postopkih imenovanja. Skupina GRECO je ugotovila, da odbori uslužbencev še vedno niso vključeni v izbor sodniških pripravnikov in da ni sodnega nadzora nad postopkom imenovanja. Odbori uslužbencev (ali drugi organi, ki zastopajo sodstvo) prav tako niso vključeni v izbor predsednika in podpredsednika vrhovnega sodišča, na kar se je vrhovno sodišče kritično odzvalo.

Nekaj pomislekov ostaja v zvezi z zaposlovanjem na upravnih sodiščih, zlasti v zvezi z imenovanjem predsednikov in podpredsednikov sodišč. Imenovanje podpredsednikov in predsednikov na deželnih upravnih sodiščih na splošno ostaja v pristojnosti izvršilne veje oblasti brez doslednega sodelovanja sodstva, kot je bilo navedeno že v Poročilu o stanju pravne države za leto 2020. Skupina GRECO je marca 2021 ponovila svoja priporočila v zvezi z večjo udeležbo odborov uslužbencev pri imenovanju sodnikov, tudi za (pod)predsednike upravnih sodišč. Deležniki še naprej poudarjajo, da nedosledno sodelovanje sodstva pri teh imenovanjih, skupaj s širokimi pooblastili in dolžnostmi predsednikov sodišč, vzbujajo zaskrbljenost v zvezi z evropskimi standardi. Vlada in konferenca predsednikov upravnih sodišč sta pojasnili, da so v več zveznih deželah z zakonom ali v praksi ustanovljeni posebni odbori za pripravo predlogov za imenovanja, ki pa ne vključujejo nujno (večine) sodnikov. Obstajajo tudi pozivi k uskladitvi zahtev za zaposlovanje sodnikov upravnih sodišč, ki so urejeni ločeno za vsako deželno upravno sodišče. V skladu s priporočili Sveta Evrope bi bilo treba v primeru, da izvršilna veja oblasti odloča o izbiri sodnikov, pooblastiti neodvisen in pristojen organ, ki ga v znatnem delu sestavljajo člani iz sodstva, da poda priporočila ali izrazi mnenja, ki jih v praksi izvršilna veja oblasti upošteva.

Sprejemajo se ukrepi za izboljšanje okvira za integriteto sodnikov in tožilcev. Po sprejetju smernic o skladnosti za vse zaposlene v pravosodju leta 2019 sodišča in tožilstvo trenutno izvajajo celovit sistem za upravljanje skladnosti, ki bo vključeval imenovanje regionalnih nadzornikov za skladnost, ki bodo delovali kot enotne kontaktne točke za vprašanja skladnosti, na katera bo opozoril kateri koli sodni uslužbenec. Vzpostavljen je bil program učenja na daljavo o skladnosti, ki se osredotoča na vprašanja, povezana z nasprotjem interesov, in ki ga je opravilo že več kot 1 400 zaposlenih. Skupina GRECO je pozdravila oblikovanje smernic za skladnost in imenovanje nadzornikov za skladnost, vendar je poudarila, da je treba pojasniti zaupnost svetovanja, ki je na voljo sodnikom in tožilcem v zvezi z etičnimi zadevami. Poleg tega deležniki ugotavljajo, da je smernice o skladnosti oblikovala izvršilna veja oblasti in ne sodstvo samo ter da ni bil pripravljen etični kodeks za upravne sodnike. Skupina GRECO poleg tega ugotavlja, da Avstrija doslej ni uvedla sistema rednega ocenjevanja.

Kakovost

Sodiščem in tožilstvu so bila dodeljena dodatna sredstva, vendar na zveznem finančnem sodišču izzivi še niso bili rešeni. Po dodatnih delovnih mestih, dodeljenih leta 2020, se je proračun za sodstvo v letu 2021 ponovno povečal, vključno z dodatnimi sredstvi, povezanimi s posledicami pandemije COVID-19, zaključeno pa je bilo tudi zaposlovanje za večino ustvarjenih dodatnih delovnih mest. Avstrija za svoj pravosodni sistem porabi približno 0,28 % BDP. Kljub povečanemu proračunu, ki je odziv na zaskrbljenost, ki so jo izrazili deležniki, in študijo ministrstva za pravosodje v zvezi s prejšnjimi zmanjšanji proračuna pravosodnega sistema, revizija, ki jo je računsko sodišče objavilo januarja 2021, potrjuje, da na zveznem finančnem sodišču še vedno obstajajo izzivi v zvezi z viri, zlasti v zvezi z zelo omejenim sodnim osebjem v primerjavi z drugimi sodišči (samo približno 0,25 delovnega mesta za sodno osebje na vsakega sodnika) in številnimi nezasedenimi delovnimi mesti sodnikov, kar je privedlo tudi do velikih zaostankov pri obravnavi zadev. Računsko sodišče je na zvezno finančno sodišče in ministrstvo za finance naslovilo številna priporočila, vključno za zmanjšanje upravnega bremena sodnikov, da se omogoči napredek pri zmanjševanju sodnih zaostankov in trajanja obravnave zadev.

Izvajajo se spremembe za znižanje sodnih taks na določenih področjih. Kot je navedeno v Poročilu o stanju pravne države za leto 2020, deležniki visoke sodne takse v Avstriji obravnavajo kot možen izziv za dostop do pravnega varstva. Izvedenih je bilo več ukrepov za znižanje sodnih taks na posebnih področjih, tudi za postopke zasebnih tožb. Medtem ko so se v okviru splošne reforme izvršnih postopkov, sprejete aprila 2021, sodne takse povečale, so se hkrati skrajšali nekateri postopkovni koraki, za katere se zahteva plačilo takse. V pripravi so nekateri drugi posebni ukrepi, povezani s sodnimi taksami, npr. za civilne postopke, vendar na tej stopnji ni predvidena splošna ocena sistema sodnih taks. Leta 2020 so se prihodki iz sodnih taks zmanjšali zaradi pandemije COVID-19, uskladitev z inflacijo pa je bila začasno odložena do maja 2021, s čimer se je zmanjšal njihov delež v proračunu za sodstvo, ki pa vseeno ostaja visok. Deležniki opozarjajo zlasti na to, da ni določena zgornja meja sodnih taks v zadevah visoke vrednosti in da je samodejno usklajevanje z inflacijo možna ovira za dostop do pravnega varstva.

Pripravljene so bile ponudbe za začetno usposabljanje za sodnike upravnih sodišč. Avstrijska akademija za upravno sodstvo od leta 2020 ponuja program usposabljanja za novoimenovane sodnike upravnih sodišč z moduli na temo upravljanja postopkov, poklicne etike, zakonodaje o službovanju sodnikov in digitalnega pravosodja. Medtem ko sodniki rednih sodišč in tožilci opravijo obsežno štiriletno usposabljanje pred nastopom službe, se sodniki upravnih sodišč lahko zaposlijo po najmanj petih letih delovnih izkušenj na pravnem področju. Vendar pa začetno usposabljanje za novoimenovane upravne sodnike ni predpisano z zakonom, na kar so se deležniki kritično odzvali. Poleg tega je bilo priporočeno, da se vzpostavi letni program za usposabljanje na delovnem mestu za vse sodnike in tožilce, ki bi obsegal zlasti elemente, povezane z integriteto.

Potekajo prizadevanja za nadaljnji napredek pri digitalizaciji pravosodja. Splošna stopnja digitalizacije pravosodja je visoka, saj v celoti veljajo postopkovna pravila za uporabo digitalnih orodij v civilnih, kazenskih in upravnih zadevah, sodišča in tožilstva pa široko uporabljajo digitalna in elektronska komunikacijska orodja. Digitalne rešitve za začetek in spremljanje postopkov so v civilnih, upravnih in kazenskih postopkih na voljo v veliki meri. Kot je bilo navedeno že v Poročilu o stanju pravne države za leto 2020, Avstrija nadaljuje z izvajanjem projekta „Pravosodje 3.0“, katerega cilj je popoln prehod na elektronske spise do leta 2025. Od junija 2021 so v celoti digitalizirani postopki na 56 sodiščih, devetih tožilstvih ter vrhovnem sodišču in generalnem tožilstvu. Naslednji predvideni mejniki so izključna uporaba digitalnih spisov na vseh tožilstvih do sredine leta 2022, v vseh novih civilnih postopkih pa do sredine leta 2023. Nova platforma JustizOnline, ki je bila vzpostavljena novembra 2020, državljanom omogoča enoten dostop do storitev, kot so predložitev elektronskih vlog ali pregledovanje spisov, uporabnikom pa zagotavlja podporo prek orodja avtomatskega klepetalnika. Vlada izvaja tudi nov celovit digitalni sistem poročanja o učinkovitosti s podatki o učinkovitosti sodišč in tožilstev, ki bodo objavljeni na spletišču JustizOnline. Zaradi pandemije COVID-19 so bili sprejeti postopkovni ukrepi, ki omogočajo uporabo videokonferenčnih sistemov v civilnih in kazenskih zadevah v skladu s sistemom semaforja.