SL    SL SL 
SL    SL  EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 16.3.2011 
SEC(2011) 316 kon č. 
. 
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA  
 
 
Spremni dokument k 
   
predlogu  
 
DIREKTIVE SVETA 
 
o skupni konsolidirani osnovi za dave k od dohodkov pravnih oseb (CCCTB) 
  
{COM(2011) 121  konč.} 
{SEC(2011) 315  konč.} 
SL    SL 1. O PREDELITEV PROBLEMA  
Globalizacija je preoblikovala gospodarstvo.  Poleg geografije proizvodnje se je zelo 
spremenila tudi notranja organizacija druž b, ki poslujejo na me dnarodnih trgih. Vedno ve čje 
povezovanje trgov pa se pri podro čju obdavčitve dohodkov pravnih oseb ustavi. Trg EU s 27 
različnimi davčnimi sistemi, ki se uporabljajo vzpor edno in se pogosto ne ujemajo, dejansko 
ostaja zelo razdrobljen. Za to je EU v primerjavi s svojima velikima trgovinskima 
partnericama Združenimi državami in Japonsko, ki  ju podjetja vsako po sebej obravnavajo kot 
enotni trg, v bistve no slabšem položaju. 
Družbe zdaj poslujejo na podlagi shem, ki  so strukturirane tako, da podpirajo ve čji pretok 
kapitala in pogoste čezmejne transakcije med povezanimi dr užbami. Zato so koncepti, ki so 
opredeljeni za dav čne namene, na primer vir in reziden čnost, ter se tradic ionalno uporabljajo 
za potrebe sorazmerno zaprtih gospodarstev, pogosto neustrezni za obravnavanje izzivov 
trgovinske dejavnosti na povezanem trgu. Obstoj heterogenih dav čnih predpisov, ki se 
pogosto spreminjajo, pomeni oviro za podjetja , ki konkurirajo na me dnarodnih trgih. Poleg 
tega postajajo nacionalni dav čni sistemi vse bolj ranljivi za mehanizme izogibanja pla čilu 
davka. Dejansko se zaradi velike mobilnos ti produktivnih dejavnikov premikanje dohodka 
(„income shifting“) in izkoriš čanje ugodnosti iz dav čnih sporazumov („treaty shopping“) 
naravno spodbujata.  
Glede na navedeno se družbe, ki v EU čezmejno poslujejo, sre čujejo s številnimi dav čnimi 
ovirami, kot so:  
I. dodatni stroški usklajevanja , ki nastanejo zaradi usklajevanja z razli čnimi 
nacionalnimi dav čnimi sistemi in pravili za transf erne cene. Glede na dokazila iz 
študije o obdav čevanju podjetij, ki jo je Komisija  objavila leta 2001, znašajo stroški 
davčnega usklajevanja med 2 % in 4 % prihodkov od davka od dohodkov pravnih 
oseb. Za EU-27 to pomeni povpre čno vrednost ve č kot 10 milijard EUR v letu 2008; 
II. dvojna obdav čitev, ki se zgodi, če se za isti prihodek naloži pla čilo primerljivih 
davkov v dveh ali ve č državah;  
III. prevelika obdav čitev, ki se zgodi, če čezmejne dejavnosti ustvarijo dav čne 
obveznosti, ki v povsem nacion alnem okviru ne bi nastal e (npr. povezane družbe iz 
različnih držav članic ali njihove stalne poslovne enote niso upravi čene do 
porazdelitve izgube, medtem ko se s konsolidac ijo izgube za družbe, ki imajo enote 
le v eni državi članici, zmanjšajo njihovi obdav čljivi dobički in davčna obremenitev).  
2. A NALIZA SUBSIDIARNOSTI  
Sedanji okvir s 27 razli čnimi nacionalnimi sistemi obdav čevanja podjetij ovira pravilno 
delovanje notranjega trga. Države članice za to težavo ne morejo zagotoviti celovite rešitve. Z 
neusklajenim ukrepom, ki bi ga na črtovala in izvedla vsaka posamezna država članica, bi se 
ponovil sedanji položaj, saj bi morali dav čni zavezanci še vedno sodelovati s toliko dav čnimi 
upravami, kot je ureditev, v katerih so zavezani za davek. Ukrepanje Skupnosti je potrebno 
zaradi vzpostavitve pravnega okvira s skupnimi  pravili. Komisija je prevzela pobudo ob 
upoštevanju, da v skladu z na čelom subsidiarnosti države članice ohranijo suverenost pri 
SL    SL določanju svojih stopenj davka od dohodkov pra vnih oseb. Zato lahko prosto dolo čajo želen 
obseg in sestavo svojih dav čnih prihodkov.  
3. C ILJI POBUDE EU  
Poseben cilj politike pobude EU  je odprava preostalih dav čnih ovir na notranjem trgu, kot so 
navedene zgoraj, in sicer dodatnih stro škov usklajevanja, povezanih z mednarodno 
dejavnostjo, ter pojavov dvojne obdav čitve in prevelike obdav čitve. Tako se lahko z manjšimi 
davčnimi izkrivljanji pri odlo čitvah o naložbah in ve čjimi možnostmi za čezmejne naložbe 
doseže splošni cilj izboljšanja gospodarske u činkovitosti pri razpored itvi kapitala za 
proizvodnjo v EU. Takšno predvideno izbol jšanje v smislu enostavnosti in u činkovitosti 
sistema davka od dohodkov pravnih oseb v EU la hko bistveno prispeva k doseganju ciljev 
strategije EU 2020 in krepitvi notranjega tr ga v skladu s pobudami, izraženimi v Aktu za 
enotni trg.  
Operativni cilj je uvedba sklopa skupnih pravil za izra čun davčne osnove za zadevne družbe v 
EU.  
Poudariti je treba, da u činki na velikost in porazdelitev osnov za davek od dobi čka pravnih 
oseb po vsej EU kot taki niso cilj pobude poli tike. Zato cilji v smis lu porazdelitve prihodkov 
ali nevtralnosti prihodkov za države članice niso opredeljeni.  
4. M OŽNOSTI POLITIKE  
V poročilu so obravnavani š tirje glavni scenariji politike, ki se primerjajo s scenarijem 
„neukrepanja“ ali „obstoje čega stanja“ (možnost 1):  
• sprejetje neobvezne skupne osnove za davek od dohodkov pravnih oseb  (CCTB), tj. da se 
za zadevne družbe 27 razli čnih ureditev davka od dohodkov pravnih oseb nadomesti s 
skupno dav čno osnovo, ki se izra čuna na podlagi enotnega sk lopa pravil (možnost 2);  
• obvezna  uvedba skupne osnove za davek od dohodkov pravnih oseb  (CCTB) za vse družbe 
s sedežem v EU (možnost 3); 
• v okviru neobvezne skupne konsolidirane osno ve za davek od dohodkov pravnih oseb 
(CCCTB) bi lahko družbe  izbrale skupno (npr. izra čunano na podlagi enotnega sklopa 
davčnih predpisov) konsolidirano dav čno osnovo po vsej EU, ki bi nadomestila sedanjih 
27 različnih ureditev davka od dohod kov pravnih oseb, in lo čen računovodski mehanizem 
(možnost 4);  
• enaka pravila bi bila obvezna za vse družbe s sedežem v EU v okviru obvezne skupne 
konsolidirane dav čne osnove  (CCCTB) (možnost 5).  
Pri vseh možnostih bi se s kupna pravila uved la le za izra čun davčnih osnov, medtem ko bi 
države članice ohranile suverenost na podro čju davkov, saj bi same odlo čale o dav čnih 
stopnjah, ki jih bodo uporabljale.  
SL    SL 5. O CENA U ČINKOV  
5.1. U činek na velikost in porazdelitev dav čne osnove 
Možnosti politike vklju čujejo spremembe v velikosti in  porazdelitvi osnov za davek od 
dohodkov pravnih oseb med državami, ki  bi jih bilo treba ovrednotiti, čeprav takšni u činki kot 
taki niso cilji analiziranih dav čnih reform. Pomembno je, da se ne oblikujejo splošni sklepi o 
končnem učinku na prihodke ali prora čunsko stanje razli čnih držav članic, saj bodo ti 
nazadnje odvisni od odlo čitev nacionalne politike v zvezi  z morebitnimi prilagoditvami 
kombinacije razli čnih davčnih instrumentov ali uporabljenih dav čnih stopenj. 
Ugotovitve kažejo, da bi lahko z uvedbo dolo čb o skupni dav čni osnovi brez povezave s 
čezmejno konsolidacijo izgube (CCTB) v povpre čju in za ve čino družb s sedežem v EU 
davčne osnove postale širše od sedanjih. Vendar se zdi, da je obseg tega pove čanja odvisen 
predvsem od pravil o amortizaciji, ki se uporabljajo. V vsakem primeru bi skupna dav čna 
osnova zmanjšala sedanjo veliko raznolikost dav čnih osnov v evropskih državah. 
Določbe o CCCTB bi omogo čile čezmejno konsolidacijo dobi čkov in izgub. Izra čuni za 
vzorec multinacionalnih skupin iz EU na podl agi zbirk podatkov Amadeus in ORBIS kažejo, 
da bi lahko imelo v povpre čju vsako leto približno 50 % nefinan čnih in 17 % finan čnih 
multinacionalnih skupin iz zadevnega  vzorca koristi zaradi takojšnje čezmejne kompenzacije 
izgube. Ponderiranje lo čenih rezultatov za razli čne sektorje je pokazalo, da bi bila za 
vključene skupine po scenariju CCCTB dav čna osnova v povpre čju približno 3 % nižja kot po 
scenariju „obstoje čega stanja“1.  
V okviru CCCTB se postavlja vprašanje, kako bi se skupna dav čna osnova porazdelila med 
države članice, v katerih poslujejo multinacionalne skupine, zaradi česar je treba opredeliti 
priložnostne mehanizme porazdelitve. Ocena obdav čljivih dobi čkov multinacionalnih skupin, 
izdelana na podlagi podatkov iz finan čnih poročil, je pokazala, da bi se s formulo z enako 
ponderiranimi faktorji, tj. stro ški za zaposlene, sredstva in prodaja glede na destinacijo, 
osnove pove čale predvsem v državah članicah iz Srednje in Vzhodne Evrope ter v Nem čiji, 
Španiji, Franciji, Gr čiji in Italiji. Rezultati raziskav e kažejo, da bi imela sprememba 
ponderiranja porazdelitvenih faktorjev majhen u činek na sorazmerno porazdelitev dav čne 
osnove med državami.  
5.2. U činek na stroške usklajevanja  
Na podlagi dokazov iz raziskave so glavni stro ški usklajevanja za multinacionalne družbe 
neposredno ali posredno povezani  s transfernimi cenami (dokumentacija v zvezi s 
transfernimi cenami, potrdila in sklepi ter pos topki medsebojnih sporazumov). Poleg tega so 
se stroški usklajevanja zaradi transfernih cen s časoma pove čali, predvsem zaradi dveh 
dejavnikov: (i) zahteve dav čnih organov po vse zahtevnejši dokumentaciji, skupaj z 
revizijami dav čnih organov, ter (ii) prilagoditve in spre membe vrste in obsega poslovanja po 
svetu2.  
                                                 
1 Na splošno je v uporabljenem vzorcu skupni u činek novih dolo čb o davčni osnovi brez povezave s 
konsolidacijo (kar lahko razširi dav čno osnovo) in uvedbe takojšnje čezmejne konsolidacije izgube (ki 
lahko skr či davčno osnovo) pri scenariju CCCTB takšen, da ohranja skupne dav čne osnove približno 
stalne v primerjavi s sedanjimi (za zadevne družbe). 
2 Raziskava družbe Ernst & Young o transfernih cenah . 
SL    SL V skladu s študijo, ki jo je izdelala družba Deloitte, se pri čakuje, da se bo s CCCTB znatno 
prihranilo pri času in stroških usklajevanja v prim erih, ko multinacionalna družba ustanovi 
novo odvisno družbo v drugi državi članici. Dav čni strokovnjaki, ki so  sodelovali pri študiji, 
so ocenili, da veliko podjetje za odpr tje nove odvisne družbe v drugi državi članici povpre čno 
porabi ve č kot 140 000 EUR (0,23 % prometa) za st roške v zvezi z davki. CCCTB bi te 
stroške zmanjšala za 87 000 EUR ali 62 %. Prihranki so še ve čji pri srednje velikem podjetju, 
saj se pričakuje, da bi se stroški znižali s 128 000 EUR (0,55 % prometa) na 42 000 EUR, tj. 
zmanjšanje za 67 %. Dodatni dokazi, ki so bili zbrani iz vzorca obstoje čih evropskih 
multinacionalnih družb (študija družbe PwC) , kažejo na zmernejše, vendar še vedno veliko 
zmanjšanje stroškov usklajevanja pri ponavljajo čih se obveznostih v zvezi z davki. 
Pričakovani prihranki zaradi uvedb e CCCTB znašajo 8 odstotnih to čk časa usklajevanja.  
5.3. U činki na celotno gospodarstvo  
Za oceno u činkov razli čnih reform na celotno gospodars tvo je bil uporabljen izra čunljivi 
model splošnega ravnovesja CORTAX. Mode l, zasnovan za spodbujanje sprememb dav čne 
politike v državah članicah EU, je bil za namene te ocene u činka razširjen in izboljšan3. 
Vendar kot vsak model splošneg a ravnovesja tudi CORTAX vklju čuje poenostavljene 
predpostavke in specifikacije, ki so lahko s porne in ne morejo odpraviti negotovosti o mo či 
nekaterih u činkov dav čnih politik. Še pomembneje pa je, da CORTAX ne zajema dolgoro čnih 
dinamičnih dobičkov, ki nastanejo z dodatnim povezovanjem  na notranjem trgu, npr. v smislu 
povečanja števila mednarodno dejavnih družb. Pri čakuje se, da bo odprava čezmejnih dav čnih 
ovir zmanjšala izkrivljanje pri razporeditvi kapitala, ker bo pove čala nadomestljivost doma čih 
in čezmejnih naložb na eni strani ter na drugi iz boljšala privla čnost celotne EU za 
multinacionalne vlagatelje. Pri čakuje se, da se bosta zaradi ve čje razporeditvene u činkovitosti 
povečala produktivnost in število zaposlitev, kar izha ja tudi iz ekonomije obsega, ki se lahko 
izkoristi na ve čjem trgu.  
Štiri razli čne možnosti politike, tj. neobvezna CCTB, obvezna CCTB, neobvezna CCCTB in 
obvezna CCCTB, so se primerjale s scenarijem „obstoje čega stanja“. Pri neobveznih  
scenarijih se predvideva, da vse multinacionalne družbe, vendar nobena doma ča družba, 
izberejo alternativne dav čne sisteme, medtem ko morajo pri obveznem  scenariju tudi doma če 
družbe uporabljati nove dav čne določbe. Na podlagi te predpostavke bi se lahko pri 
neobveznih scenarijih izboljš anje blaginje ovrednotilo prenizko, ker se lahko pri čakuje, da bi 
multinacionalne družbe novi sistem v praksi izbrale le, če to ne bi povzro čilo manjših neto 
dobičkov, kot so dobi čki v okviru razli čnih nacionalnih dav čnih sistemov. Pri vseh scenarijih 
se predvideva, da so pred prilagoditvijo dav čne stopnje prihodki od davkov od dohodkov 
pravnih oseb stalni, tako  da je državni prora čun uravnotežen, preden se družbe odzovejo na 
novo okolje politike. 
Pomemben gospodarski mehanizem pri analizi izra čunljivega modela splošnega ravnovesja za 
CCTB je ravnotežje med nizko dejansko mejno dav čno stopnjo (posledica ozke osnove in 
visoke zakonske dav čne stopnje), ki zmanjšuje izkrivljanj a pri naložbah, ter nizko zakonsko 
stopnjo davka od dohodkov pravnih oseb (povezana s široko osnovo), ki zmanjšuje premikanje dobi čka multinacionalnih družb na zunanje lokacije in izboljšuje privla čnost 
                                                
 
3 Pri razširitvi gre za vklju čitev (i) davčnih oaz , s katerimi se zajamejo možnosti za premikanje dobi čka iz 
EU, (ii) verjetnosti izgub , s čimer se natan čno ovrednotijo gospodarski u činki konsolidacije izgube, in 
(iii) izbire dislociranih lokacij  za prikaz inframejnih izbir družb glede tega, kje vlagati, pred sprejetjem 
odločitve o tem, koliko  vložiti. 
SL    SL lokacije v primeru izbire dislociranih naložb. Ugotovljeno je bilo, da bi razširitev osnove, ki 
jo zajema nova opredelitev skupne dav čne osnove, in posledi čno znižanje stopnje zmanjšala 
skupno blaginjo v EU4.  
Na drugi strani je glavni pozitivni u činek reforme CCTB povezan s predvidenim zmanjšanjem 
stroškov usklajevanja. Na sp lošno se z obvezno CCTB blaginja  na evropski ravni ne bi 
bistveno spremenila, medtem ko uvedba CCT B, ki bi bila neobvezna za multinacionalne 
družbe, kaže na rahlo izboljšanje blaginje. 
Učinki CCCTB na blaginjo so v primerjavi s CC TB ugodnejši pri vseh an aliziranih scenarijih. 
Splošen kon čni učinek je majhno pozitivno neto izboljš anje blaginje za približno 0,02 % BDP 
skupno za celotno EU, kar pomeni približno 2,4 milijarde EUR (podatki za leto 2009). Razločevanje učinkov razli čnih elementov reform kaže, da:  
• je največji delež pozitivnega  gospodarskega u činka konsolidacije in porazdelitve po 
formuli povezan z nižjimi stroški usklajevanja; 
• ima premik z lo čenega računovodenja na porazdelitvi po formuli zanemarljiv u činek na 
BDP in blaginjo. Gre za rezultat razli čnih učinkov, ki se izravnavajo: manjša spodbuda za 
premikanje dobi čkov in kapitala iz držav z visokimi davki, vendar dodatna izkrivljanja pri 
razporeditvi faktorjev formule v gospodarstva z nizkimi davki;  
• konsolidacija izgube lahko skr či davčne osnove. Torej bo glede na predpostavke modela 
morda potrebno, da se zaradi uravnoteženja državnega prora čuna stopnje davka od 
dohodkov pravnih oseb nekoliko pove čajo. S kombinacijo manjše dav čne obremenitve 
zaradi konsolidacije  izgube in ve čje davčne obremenitve zaradi višjih stopenj se lahko na 
splošno povišajo stroški kapitala. Posledi čno se lahko naložbe nekoliko zmanjšajo, vendar 
se zaposlenost pove ča zaradi nižjih stroškov dela. Skupno bi se torej BDP nekoliko znižal, 
medtem ko je neto u činek na blaginjo zanemarljiv. 
6. P
RIMERJAVA MOŽNOSTI  
Odprava vseh treh vrst ovir, opredeljenih v zvezi z davkom od dobi čka pravnih oseb, ki je 
mogoča v okviru možnosti politike CCCTB, bi podjetjem omogo čila, da sprejemajo 
preudarnejše gospodarske odlo čitve, kar bi izboljšalo  splošno gospodarsko u činkovitost v EU. 
Na podlagi koli činsko opredeljenih gospodarskih u činkov neobvezna CCCTB in obvezna 
CCCTB zaradi prihrankov, ki jih lahko ustvarita pri stroških usklajevanja, pomenita boljšo izbiro v primerjavi z drugimi možnostmi. Vendar makroekonomski podatki kažejo, da je 
neobvezna CCCTB na splošno najboljša možnost pol itike med vsemi analiziranimi scenariji.  
Analizirane reforme so dolgoro čno potencialno povezane s pomembnimi dinami čnimi učinki. 
Glavni na čin za uresni čitev teh u činkov je zmanjšanje negotovosti in stroškov (dejanskih in 
                                                
 
4 V modelu se je s politiko razširjanja osnove, ki znižuje stopnjo, blaginja izboljšala, če so jo lo čeno 
uporabile posamezne države , zlasti države z visokimi davki, za katere so zna čilni pogosti premiki 
dobička. Vendar splošno izvajanje takšne politike na evropski ravni zmanjšuje koristne u činke nižjih 
stopenj davka od dohodkov pravnih oseb. Primerjalna prednost lokacije države se dejansko ne izboljša, če tudi vse druge države članice znižajo svoje dav čne stopnje. U činek se pokaže le v primeru izbire 
lokacije v primerjavi s tretjimi državami. Ve čstranska politika razširjanja osnove in znižanja stopnje bi 
torej manj verjetno izboljšala blaginjo kot enostranska politika. 
SL    SL ugotovljenih), ki jih imajo družbe, delujo če v več ureditvah. Kon čni učinek bo ve čje 
čezmejno vlaganje v EU, ki bo doseženo z dodatno širitvijo evropskih in tujih 
multinacionalnih družb ter z novim vlaganjem izklju čno domačih družb v drugih državah 
članicah. Če sedanje razdrobljeno okolje sistemov obdav čevanja pravnih oseb  deluje kot ovira 
pri vstopu na mednarodne trge, bi zlasti mala in srednje velika  podjetja (MSP) zaradi enakih 
konkuren čnih pogojev, ki bi jih ustvar ile analizirane reforme, im ela veliko prednost. Odprava 
dodatnih stroškov usklajevanja, pov ezanih z obveznostjo upoštevanja razli čnih davčnih 
predpisov, in uvedba na čela „vse na enem mestu“ v dav čni upravi bi verjetno pove čali 
zmožnost malih in srednje ve likih podjetij za širjenje čez meje.  
7. S PREMLJANJE IN VREDNOTENJE  
Predlagano posredovanje politike bo vplivalo na številne spremenljivke, ki jih je treba 
spremljati. Na mikroekonomski  ravni je treba oceniti u činke možnosti politike na stroške 
družb, ki jih imajo zaradi usklajevanja v zvezi z davki, in na njihove odlo čitve glede 
čezmejnih naložb. Za odpravo znanih težav pri pridobivanju zanesljivih ocen dejanskih in 
ugotovljenih stroškov usklajev anja je treba izvesti pr iložnostne raziskave, pri čemer je treba 
posebno pozornost nameniti reprezentativnosti izbranih vzorcev. Naklonjenost MSP do 
širjenja v tujino je lahko zelo dober pokazatelj pri čakovanih dolgoro čnih učinkov možnosti 
politike. Takšni u činki se lahko izmerijo z raziskavami med zadevnimi družbami in analizami 
opazovanih sprememb pri dejanskih odlo čitvah o naložbah.  
Na makroekonomski ravni je treb a v skladu s splošnimi cilji izbol jšanja razporeditve kapitala 
za proizvodnjo v EU zbrati dokaze o tokovih tujih  neposrednih naložb, usmerjenih v EU in 
med državami EU.  
Ocena posledic uporabe zakonodajnega ukrepa bi se lahko izvedla pet let po za četku 
veljavnosti zakonodajnih ukrepov, na podlagi katerih se bo izvajala Direktiva. Komisija bi 
potem Evropskemu parlamentu in Svetu predložila poro čilo o tehni čnem delovanju te 
direktive.  
Vsebina takšnega poro čila bi se spreminjala glede na obseg uporabe Direktive, kot bi jo 
končno sprejel Svet.  
Preglednica 1: Razvrstitev možnosti  politike (1 = najboljša možnost)  
 Možnost 1: 
obstoječe 
stanje Možnost 2: 
neobvezna 
CCTB Možnost 3: 
obvezna 
CCTB Možnost 4: 
neobvezna 
CCCTB Možnost 5: 
obvezna 
CCCTB 
Študija družbe PwC (stroški usklajevanja)  2 3 1 
Študija družbe Deloitte (stroški usklajevanja)  3 2 1 
Študija CORTAX (makroekonomske spremenljivke) 4 3 5 1(2) 2(1)