EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 13.9.2017 COM(2017) 487 final 2017/0224(COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o vzpostavitvi okvira za pregled neposrednih tujih naložb v Evropski uniji {SWD(2017) 297 final}



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1.OZADJE PREDLOGA •Razlogi za predlog in njegovi cilji Neposredne tuje naložbe so pomemben vir rasti, delovnih mest in inovacij, zato so bile vedno bistvenega pomena za gospodarski in socialni razvoj Evropske unije. Prinesle so precejšnje koristi za Unijo in njene državljane, podprle cilje naložbenega načrta Komisije za Evropo in prispevale k uresničevanju drugih projektov in programov Unije. Zaradi teh razlogov EU še naprej ohranja odprto naložbeno okolje in pozdravlja tuje naložbe. V nedavno objavljenem dokumentu z naslovom „Razmislek o izkoriščanju globalizacije“, ki je bil objavljen 10. maja 2017, je Komisija potrdila, da „[o]dprtost za neposredne tuje naložbe ostaja ključno načelo EU in pomemben vir rasti“, hkrati pa priznala, da je bila izražena določena „zaskrbljenost glede tega, da tuji vlagatelji, zlasti podjetja v državni lasti, iz strateških razlogov prevzemajo evropska podjetja s ključnimi tehnologijami“, in da „[v]lagatelji EU pogosto ne uživajo enakih pravic za vlaganje v državi, iz katere izvira naložba“. Komisija je potrdila, da je treba „[t]e težave [...] skrbno preučiti in ustrezno ukrepati“. Čeprav bo odprtost Unije za neposredne tuje naložbe še naprej ostala nespremenjena, jo morajo spremljati odločne in učinkovite politike, da se, na eni strani, odprejo druga gospodarstva in zagotovi, da se vsi držijo istih pravil, na drugi strani pa, da se zaščitijo kritična evropska sredstva pred naložbami, ki bi škodile pravno utemeljenim interesom Unije ali njenih držav članic. Sporočilo Komisije, ki je priloženo temu predlogu, predstavlja širok pregled odzivov politike na izzive globalizacije na področju neposrednih tujih naložb. Ta predlog je odziv politike za zaščito pravno utemeljenih interesov v zvezi z neposrednimi tujimi naložbami, ki vzbujajo pomisleke glede varnosti ali javnega reda Unije ali njenih držav članic. Cilj osnutka uredbe je vzpostaviti okvir za države članice in, v nekaterih primerih, za Komisijo za pregled neposrednih tujih naložb v Evropski uniji, hkrati pa državam članicam omogočiti, da upoštevajo svoje individualne razmere in nacionalne okoliščine. Predlagana uredba zagotavlja pravno varnost za države članice, ki so vzpostavile mehanizem pregleda za neposredne tuje naložbe ali ki želijo tak mehanizem sprejeti, ob upoštevanju izključne pristojnosti Unije na področju skupne trgovinske politike, ki vključuje neposredne tuje naložbe, v skladu s členom 3(1)(e) in členom 207(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU). Predlagani pooblastitveni okvir upošteva obstoječe razlike med državami članicami, kar zadeva pregled neposrednih tujih naložb. Do danes je mehanizme pregleda vzpostavila že skoraj polovica držav članic, preostale države članice pa takih mehanizmov nimajo. Poleg tega so za obstoječe mehanizme pregleda značilne razlike v zvezi s področjem uporabe in postopkom: predhodni/naknadni; prostovoljna/obvezna priglasitev; splošna/sektorska pokritost; podjetja/sredstva; uporabljajo se za naložbe iz drugih držav članic in tretjih držav ali samo iz tretjih držav itd. Predlagana uredba od držav članic ne zahteva, da sprejmejo ali vzpostavijo mehanizem pregleda za neposredne tuje naložbe. Njen cilj je pripraviti pooblastitveni okvir za države članice, ki mehanizem pregleda že imajo oziroma ga želijo vzpostaviti, in zagotoviti, da vsak tak mehanizem pregleda izpolnjuje nekatere osnovne zahteve, kot je možnost pravnega varstva v zvezi z odločitvami, nediskriminacija med različnimi tretjimi državami in preglednost. Njen cilj je tudi, da se uvede mehanizem sodelovanja med državami članicami in Komisijo, prek katerega bi se medsebojno obveščale o neposrednih tujih naložbah, ki lahko ogrozijo varnost ali javni red, ter izmenjale informacije v zvezi s tem. Ta mehanizem sodelovanja bi moral omogočiti tudi poglobljeno razpravo med državami članicami in Komisijo ter boljše usklajevanje vseh odločitev v zvezi s pregledom, ki jih sprejmejo zadevne države članice. Poleg tega bi se morala na podlagi mehanizma sodelovanja okrepiti ozaveščenost držav članic in Komisije o načrtovanih ali zaključenih neposrednih tujih naložbah, ki lahko vplivajo na varnost ali javni red. Predlagana uredba tudi določa, da lahko Komisija izvede pregled zaradi varnosti in javnega reda, kadar lahko neposredne tuje naložbe vplivajo na projekte ali programe v interesu Unije. Zato predlagana uredba določa orodje za zaščito tak projektov in programov, ki dopolnjuje obstoječo sektorsko zakonodajo Unije. Da bi se doseglo predvideno sodelovanje med državami članicami in Komisijo ter omogočil smiseln pregled bodisi s strani druge zadevne države članice ali Komisije, kadar bi lahko prišlo do vpliva na projekte ali programe v interesu Unije, predlagana uredba od držav članic zahteva, naj druge države članice in Komisijo obvestijo o vsaki neposredni tuji naložbi, v zvezi s katero poteka pregled v okviru njihovih nacionalnih mehanizmov pregleda. Predlagani mehanizmi sodelovanja bodo posamezni državi članici omogočili, da izrazi pomisleke v zvezi z neposrednimi tujimi naložbami v drugi državi članici in predloži pripombe. Komisija lahko tudi izda nezavezujoče mnenje o taki neposredni tuji naložbi. Nazadnje se predlaga uvedba možnosti, da bi lahko države članice in Komisija glede na posamezni primer zahtevale nekatere osnovne informacije v zvezi s posameznimi neposrednimi tujimi naložbami, da bi lahko natančneje preverile, ali take naložbe vplivajo oziroma bi lahko vplivale na varnost ali javni red. Ta predlog ni pobuda v okviru programa ustreznosti in uspešnosti predpisov (REFIT). •Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike Cilj predloga je podpreti splošne cilje politike Unije, kakor so določeni v členu 3 Pogodbe o Evropski uniji, zlasti kar zadeva njene odnose s preostalim svetom, da podpre svoje vrednote in interese ter prispeva k zaščiti svojih državljanov, miru, varnosti ter prosti in pravični trgovini. Predlog je v celoti usklajen s sporočilom iz leta 2015 z naslovom „Trgovina za vse“, da se oblikuje ureditev, ki temelji na pravilih in vključuje tudi naložbe, ter z dokumentom Komisije z naslovom „Razmislek o izkoriščanju globalizacije“, ki je bil objavljen 10. maja 2017. Predlagana uredba zagotavlja ustrezno ravnovesje med, na eni strani, ciljem, da se obravnavajo legitimni pomisleki v zvezi z nekaterimi neposrednimi tujimi naložbami, in, na drugi strani, potrebo po ohranjanju odprte in prijazne ureditve za take naložbe v Uniji, pri čemer je v celoti skladna z zakonodajo EU in mednarodnimi zavezami. Temu predlogu je priloženo sporočilo, ki opredeljuje širši okvir tega predloga. •Skladnost z drugimi politikami Unije

Predlagana uredba bo dopolnila druge politike in pobude Unije, je z njimi skladna in nanje ne vpliva, pri čemer te vključujejo zlasti naslednje: Prosti pretok kapitala in pravica do ustanavljanja Neposredna tuja naložba je pretok kapitala iz člena 63 PDEU. Člen 63 PDEU prepoveduje vse omejitve pretoka kapitala med državami članicami ter med državami članicami in tretjimi državami. Mehanizmi pregleda naložb lahko pomenijo omejitev prostega pretoka kapitala, ki pa je lahko upravičena, kadar je potrebna za dosego ciljev, ki so opredeljeni v Pogodbi, in sorazmerna z njimi, vključno zaradi zagotavljanja javne varnosti in javnega reda (člen 65 PDEU) ali zaradi nujnih razlogov v splošnem interesu, kakor jih opredeljuje Sodišče Evropske unije. Kot je pojasnjeno v sodni praksi Sodišča, imajo sicer države članice diskrecijsko pravico pri določanju zahtev javnega reda in javne varnosti glede na svoje nacionalne potrebe, vendar navedenih javnih interesov ne morejo določati enostransko brez kakršnega koli nadzora institucij EU in jih je treba razlagati ozko; nanje se je mogoče sklicevati le ob dejanski in dovolj resni grožnji, ki bi lahko prizadela temeljne interese družbe. Omejitev temeljnih svoboščin se ne sme zlorabiti tako, da se te dejansko uporabijo v popolnoma gospodarske namene. Poleg tega bi morali biti mehanizmi pregleda naložb skladni s splošnimi načeli prava EU, zlasti z načeloma sorazmernosti in pravne varnosti. Ti načeli zahtevata, da se postopek in merila za pregled naložb opredelijo nediskriminatorno in dovolj natančno. Potencialni vlagatelji morajo imeti možnost, da se s takimi mehanizmi seznanijo vnaprej, poleg tega pa jim mora biti omogočena sodna presoja. Predlagana uredba je skladna s temi zahtevami. Potrjuje, da lahko države članice pregledajo neposredne tuje naložbe zaradi varnosti ali javnega reda, in določa osnovne postopkovne zahteve za mehanizme pregleda držav članic, kot so preglednost, nediskriminacija med različnimi tretjimi državami in sodna presoja. Z neposrednimi tujimi naložbami lahko vlagatelj tretje države v EU pridobi sedež podjetja, npr. kadar taka naložba pomeni pridobitev nadzornega deleža v podjetju s sedežem v EU. Člen 49 PDEU prepoveduje omejitve pravice do ustanavljanja za državljane ene države članice na ozemlju druge države članice. Člen 63 PDEU velja tudi za pretok kapitala iz tretjih držav, vendar člen 49 PDEU ne vključuje pravice do ustanavljanja državljanov tretjih držav v EU. Zato predlagana uredba ne vpliva na določbe Pogodbe v zvezi s pravico do ustanavljanja. Uredba EU o združitvah Neposredne tuje naložbe se lahko izvedejo v obliki združitev, prevzemov ali skupnih podjetij, ki pomenijo koncentracije, ki sodijo na področje uporabe uredbe EU o združitvah. V zvezi s takimi koncentracijami člen 21(4) uredbe EU o združitvah državam članicam dovoljuje, da izvedejo ustrezne ukrepe za zaščito pravno utemeljenih interesov, če so združljivi s splošnimi načeli in drugimi določbami prava Unije. V ta namen je v drugem odstavku člena 21(4) zaščita javne varnosti, pluralizma medijev in pravil nadzora izrecno priznana kot pravno utemeljen interes. Odločitev v zvezi s pregledom, sprejetih na podlagi predlagane uredbe za zaščito teh interesov, v skladu s tretjim odstavkom člena 21(4) ni treba sporočiti Komisiji, če so združljive s splošnimi načeli in drugimi določbami prava Unije. Nasprotno pa bo morala država članica, kadar namerava sprejeti odločitev v zvezi s pregledom na podlagi predlagane uredbe za zaščito drugih javnih interesov, to v skladu s tretjim odstavkom člena 21(4) sporočiti Komisiji, če odločitev zadeva koncentracijo, ki spada na področje uporabe uredbe EU o združitvah. Komisija bo zagotovila doslednost pri uporabi predlagane uredbe in člena 21(4). Če se področji uporabe obeh uredb prekrivata, bi bilo treba razloge za opravljanje pregledov iz člena 1 predlagane uredbe in pojem pravno utemeljenih interesov v smislu tretjega odstavka člena 21(4) uredbe EU o združitvah razlagati usklajeno, ne da bi to vplivalo na oceno združljivosti nacionalnih ukrepov, katerih cilj je zaščita teh interesov, s splošnimi načeli in drugimi določbami prava Unije. Energija Unija je sčasoma sprejela zakonodajo za izboljšanje zanesljive oskrbe z energijo Unije in njenih držav članic. Direktiva o kritični infrastrukturi od držav članic zahteva, da opredelijo evropsko kritično infrastrukturo in pripravijo varnostne načrte. Direktivi o električni energiji in zemeljskem plinu, t. i. tretji energetski sveženj (Direktiva 2009/72/ES o skupnih pravilih notranjega trga z električno energijo; Direktiva 2009/73/ES o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom), vsebujeta določbe, ki zahtevajo oceno posledic za zanesljivo oskrbo z energijo za zadevno državo članico, pa tudi za EU kot celoto, če je prenosni sistem za električno energijo ali zemeljski plin pod nadzorom operaterja iz tretje države. Poleg tega se uredba o zanesljivosti oskrbe z zemeljskim plinom osredotoča posebej na pomisleke v zvezi z zanesljivostjo oskrbe ter od držav članic zahteva, da izvedejo ocene tveganja na nacionalni in regionalni ravni, v okviru katerih se ocenijo vsa možna tveganja za plinski sistem, vključno s tveganji, povezanimi z nadzorom infrastrukture, pomembne za zanesljivost oskrbe, s strani subjektov iz tretjih držav, in pripravijo celovite preventivne akcijske načrte in načrte za izredne razmere z ukrepi za zmanjšanje teh tveganj. Tudi predlog o pripravljenosti na tveganja vsebuje podobne določbe za sektor električne energije. Energetski subjekti so prav tako izrecno vključeni v direktivo o varnosti omrežij in informacij kot izvajalci bistvenih storitev. Surovine Da bi se rešile vedno večje težave z zagotavljanjem dragocenih surovin za gospodarstvo Unije, je Komisija leta 2008 pripravila evropsko pobudo za surovine. Gre za celovito strategijo, ki določa ciljno usmerjene ukrepe za zagotovitev in izboljšanje dostopa do surovin za EU. Eden od prednostnih ukrepov pobude je bila priprava seznama kritičnih surovin na ravni EU. Ta seznam vsebuje surovine, ki dosegajo ali presegajo pragove tako za gospodarski pomen kot tudi za tveganje pri oskrbi. Komisija je prvi seznam pripravila leta 2011 in se držala svoje zaveze, da ga bo posodabljala vsaj vsaka tri leta, da bo odražal tržni, proizvodni in tehnološki razvoj. Drugi seznam je bil objavljen leta 2014, nov seznam pa bo objavljen hkrati s to uredbo. Seznam kritičnih surovin naj bi spodbudil evropsko proizvodnjo kritičnih surovin in olajšal začetek novih dejavnosti rudarjenja in recikliranja. Komisija je v zadnjih letih seznam kritičnih surovin upoštevala pri najrazličnejših ukrepih na področjih trgovine, mednarodnih odnosov, raziskav in inovacij, baze znanja in krožnega gospodarstva. EU podpira dopolnilne pobude politike s strani držav članic, pri čemer te sodelujejo tudi pri pripravi seznama kritičnih surovin. Kibernetska varnost in elektronske komunikacije Predlagana uredba bo dopolnjevala politike EU na področju elektronskih komunikacij, kibernetske varnosti, zaščite kritične infrastrukture ter industrijske konkurenčnosti pri proizvodih in storitvah kibernetske varnosti. V skupnem sporočilu Komisije in visokega predstavnika EU za zunanje zadeve in varnostno politiko o strategiji za kibernetsko varnost za Evropsko unijo je opredeljena vizija za odprt, varen in zanesljiv kibernetski prostor. Temu je sledila Uredba št. 283/2014, ki določa projekte skupnega interesa v zvezi z vseevropskimi omrežji na področju telekomunikacijske infrastrukture. Poleg tega Direktiva 2016/1148 državam članicam nalaga obveznost pripravljenosti na področju kibernetske varnosti in uvaja zahteve glede pripravljenosti in priglasitve za izvajalce bistvenih storitev in ponudnike digitalnih storitev. Komisija je julija 2016 napovedala začetek javno-zasebnega partnerstva za kibernetsko varnost in dodatne ukrepe tržno usmerjene politike za spodbujanje industrijskih zmogljivosti v Evropi. Za zgoraj navedene namene se uporabljajo tudi sredstva EU iz programa Obzorje 2020 in instrumenta za povezovanje Evrope. Komisija je septembra 2017 tudi predstavila sporočilo o celovitem pristopu EU h kibernetski varnosti, ki vključuje tudi svetovno raven. Predlagala je tudi uredbo o vzpostavitvi okvira varnostnega certificiranja EU za kibernetsko varnost, da se prepreči razdrobljenost trga, uporabnikom pa olajša dostop do informacij, ali so proizvodi in storitve IKT, vključno s povezanimi predmeti, kibernetsko varni. Zračni prevoz Predlagana uredba ne bo vplivala na Uredbo (ES) št. 1008/2008 o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti, saj slednja ne vzpostavlja mehanizma pregleda naložb. Uredba (ES) št. 1008/2008 kot enega od pogojev za izdajo operativne licence podjetju, ki ima dovoljenje za opravljanje zračnega prevoza potnikov, pošte ali tovora proti plačilu ali najemnini, določa, da morajo imeti države članice ali državljani držav članic v lasti več kot 50 % podjetja in ga dejansko nadzorovati (člen 4). Skrbna ocena pridobitev v finančnem sektorju Zakonodaja EU v finančnem sektorju pooblašča pristojne organe, da izvedejo skrbno oceno pridobitev in zvišanj deležev v finančnih institucijah (tj. kreditnih institucijah, investicijskih podjetjih ter zavarovalnicah in pozavarovalnicah). Določa zahteve glede priglasitve, postopkovna pravila in ocenjevalna merila za take ocene. Cilj teh določb je zagotoviti varno in skrbno upravljanje finančnih institucij. Ta pravila so določena v Direktivi 2007/44/ES glede postopkovnih pravil in ocenjevalnih meril za skrbno oceno pri pridobitvah in zvišanju deležev v finančnem sektorju, Direktivi 2013/36/EU o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, Direktivi 2009/138/ES o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) in Direktivi 2014/65/EU o trgih finančnih instrumentov. Predlagana uredba ne bo vplivala na pravila EU za bonitetni nadzor pridobitev kvalificiranih deležev v finančnem sektorju, ki bodo še vedno tvorila ločen postopek s specifičnim ciljem.

Nadzor izvoza blaga z dvojno rabo Predlagana uredba ne bo vplivala na nadzor izvoza blaga z dvojno rabo, ki ga ureja Uredba (ES) št. 428/2009. Trgovina z blagom z dvojno rabo je predmet nadzora, da se preprečijo tveganja, ki bi jih to blago lahko pomenilo za mednarodno varnost. Nadzor izhaja iz mednarodnih obveznosti in je v skladu z zavezami, dogovorjenimi v okviru večstranskih ureditev za nadzor izvoza. Režim EU za nadzor izvoza ureja Uredba (ES) št. 428/2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo, v kateri so določena skupna pravila za nadzor, skupni seznam blaga z dvojno rabo ter usklajevanje in sodelovanje v podporo doslednemu izvajanju in izvrševanju po vsej Uniji. Uredba je zavezujoča in se neposredno uporablja po vsej EU. Evropska vesoljska politika V sporočilu Komisije o vesoljski strategiji za Evropo je Komisija poudarila pomen odprave ranljivosti evropske dobavne verige. Vzpostavitev okvira za pregled neposrednih tujih naložb podpira ta cilj. 2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST •Pravna podlaga Neposredne tuje naložbe so vključene na seznam zadev, ki spadajo v okvir skupne trgovinske politike v skladu s členom 207(1) PDEU. V skladu s členom 3(1)(e) PDEU ima Evropska unija izključno pristojnost na področju skupne trgovinske politike. Zato lahko samo Unija izdaja zakonodajne in sprejema pravno zavezujoče akte na navedenem področju. •Subsidiarnost (za neizključno pristojnost) Ni relevantno. Evropska unija ima izključno pristojnost v zvezi z neposrednimi tujimi naložbami, ki so vključene na seznam zadev, ki spadajo v okvir skupne trgovinske politike v skladu s členom 207(1) PDEU. •Sorazmernost Določbe v tem predlogu so omejene na tisto, kar je potrebno za uresničitev ciljev te uredbe, in so torej v skladu z načelom sorazmernosti. Predlog vzpostavlja pooblastitveni okvir za države članice za pregled neposrednih tujih naložb zaradi varnosti in javnega reda. Predlagana uredba od držav članic ne zahteva, da sprejmejo mehanizem pregleda za neposredne tuje naložbe, niti izčrpno ne predpisuje materialnih ali postopkovnih značilnosti za take mehanizme. Navaja samo osnovne zahteve, ki bi jih morali upoštevati vsi mehanizmi pregleda držav članic. Predlog vzpostavlja mehanizem sodelovanja med državami članicami za izmenjavo informacij o neposrednih tujih naložbah, ki se načrtujejo ali bodo zaključene na ozemlju ene ali več držav članic. Prav tako drugim državam članicam in Komisiji omogoča, da podajo pripombe na take naložbe, vendar končno odločitev o ustreznem odzivu še naprej sprejemajo države članice, v katerih se naložba načrtuje ali zaključi. Poleg tega ta predlog Komisiji omogoča, da pregleda neposredne tuje naložbe, ki lahko vplivajo na projekte ali programe v interesu Unije zaradi varnosti in javnega reda. Projekti ali programi v interesu Unije vključujejo zlasti tiste, pri katerih je EU prispevala znatna sredstva, ali tiste, ki so bili pripravljeni na podlagi zakonodaje Unije v zvezi s kritično infrastrukturo, kritično tehnologijo ali kritičnimi viri. Da se zagotovita preglednost in pravna varnost, je v Prilogo k Uredbi vključen okvirni seznam projektov ali programov v interesu Unije. Področje uporabe tega pregleda je še vedno omejeno na grožnje, ki lahko vplivajo na varnost in javni red. Komisija bo lahko državam članicam, v katerih se bo naložba načrtovala ali zaključila, predložila svoje mnenje, končna odločitev o ustreznem odzivu pa bo zaupana zadevnim državam članicam. Nazadnje je treba omeniti, da čeprav na ravni EU in na ravni držav članic že obstaja več zahtev za razkritje večjih deležev, se te zahteve v glavnem nanašajo na podjetja, ki kotirajo na borzi, in ne vsebujejo obveznosti po predložitvi informacij, ki so potrebne za izvedbo celovite ocene načrtovanih ali zaključenih neposrednih tujih naložb. Predlagana uredba zato uvaja orodje, v skladu s katerim bodo države članice in Komisija lahko zahtevale informacije za namene izvajanja predlagane uredbe, in hkrati omejuje obremenitev držav članic, vlagateljev in podjetij iz EU, saj od njih ne zahteva, da te informacije predložijo vnaprej. •Izbira instrumenta Člen 207(2) PDEU določa, da Evropski parlament in Svet določita ukrepe, s katerimi se opredeli okvir za izvajanje skupne trgovinske politike, in sicer z uredbami, sprejetimi po rednem zakonodajnem postopku. 3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA •Naknadne ocene / preverjanja ustreznosti obstoječe zakonodaje Ta predlagana uredba je nova pobuda politike, ki je povezana z izključno pristojnostjo na področju neposrednih tujih naložb, ki spadajo v okvir skupne trgovinske politike, Uniji pa je bila podeljena z Lizbonsko pogodbo. Do zdaj niso bili sprejeti nobeni zakonodajni predpisi o pregledu tujih naložb na ravni EU.

•Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi Glede na vsebinsko področje uporabe predloga uredbe Komisije in zlasti glede na enega od njegovih ciljev, ki je zagotoviti usklajevanje EU za pregled neposrednih tujih naložb v Evropski uniji zaradi varnosti ali javnega reda, se je Komisija posvetovala z državami članicami, ki so si dejavno prizadevale za posredovanje EU na tem področju, pa tudi z nekaterimi drugimi državami članicami, ne glede na to, ali so vzpostavile nacionalne mehanizme pregleda naložb ali ne. •Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj Komisija je pri pripravi predloga uredbe v prvi vrsti izhajala iz strokovnega znanja in izkušenj držav članic, ki so vzpostavile in izvajajo mehanizme pregleda naložb. V predlogu so upoštevane tudi izkušnje tretjih držav pri pregledu neposrednih tujih naložb. Komisija se je v zvezi s tem oprla na informacije, ki so ji jih posredovale njene glavne trgovinske partnerice v postopku neformalnih posvetovanj ali so bile pridobljene v okviru trgovinskih pogajanj, pa tudi na informacije, ki so na voljo širši javnosti. Komisija je pri pripravi predloga zagotovila, da je v skladu z dobrimi praksami OECD, kot so zapisane v smernicah te organizacije za naložbene politike držav prejemnic v zvezi z nacionalno varnostjo („Guidelines for Recipient Country Investment Policies Relating to National Security“). •Ocena učinka Unija je eno najbolj odprtih gospodarstev za vhodne neposredne tuje naložbe. Vhodne naložbe v EU stalno rastejo. Vse bolj se osredotočajo na posamezne sektorje in na podjetja, ki so večja od povprečnih, ter vse pogosteje izhajajo iz podjetij v državni lasti ali jih izvajajo vlagatelji z močnimi povezavami z vladami. Po drugi strani se od leta 2016 na svetovni ravni povečujejo omejitve za neposredne tuje naložbe. Nedavno so pri vrsti prevzemov evropskih podjetij sodelovali tuji vlagatelji s tesnimi povezavami s svojimi domačimi vladami, njihova strategija pa je bila nakup evropskih podjetij, ki razvijajo tehnologije ali vzdržujejo infrastrukture, ki so bistvene za opravljanje kritičnih funkcij v družbi in gospodarstvu. Največje tveganje pri takih naložbah je, da lahko ogrozijo varnost in javni red Unije ali njenih držav članic. Zaradi kombinacije teh dogodkov so se pojavili pomisleki evropskih državljanov, podjetij in držav članic. Te pomisleke je treba skrbno analizirati in ustrezno ukrepati, kakor je Komisija napovedala v dokumentu z naslovom „Razmislek o izkoriščanju globalizacije“, ki je bil izdan 10. maja 2017. Glede na hitro spreminjajoče se gospodarske razmere ter vse več pomislekov državljanov in držav članic je bil ta predlog izjemoma predstavljen brez priložene ocene učinka. Predlog sorazmerno obravnava zlasti glavna vprašanja, opredeljena na tej stopnji. Drugi elementi bodo podrobneje ocenjeni v študiji, ki je napovedana v sporočilu, ki je priloženo tej uredbi. Namesto študije je Komisijinemu predlogu uredbe priložen delovni dokument služb Komisije, v katerem je na voljo opis dejstev glede tujih prevzemov v EU, ki izhaja iz razpoložljivih podatkov, ter kratka analiza obravnavanega vprašanja. Sporočilo Komisije, ki je priloženo predlogu uredbe, napoveduje poglobljeno analizo naložbenih tokov v EU, zlasti v strateške sektorje ali sredstva, pri katerih se lahko pojavijo pomisleki glede varnosti ali javnega reda. Analiza bo vključevala zbiranje podatkov, analizo trendov ter oceno učinka, pripravljeno med drugim s študijami primerov. Njeni rezultati se bodo upoštevali pri postopku odločanja. •Ustreznost in poenostavitev ureditve Predlagana uredba uvaja orodje, ki bo državam članicam in Komisiji omogočalo, da bodo lahko zahtevale informacije, da bi pregledale neposredne tuje naložbe, pri katerih se pojavljajo pomisleki glede varnosti ali javnega reda. Obveznosti glede zagotavljanja informacij so zasnovane tako, da omejujejo obremenitev držav članic, vlagateljev in podjetij iz EU, npr. od njih ne zahtevajo, da vnaprej predložijo določene informacije, ampak morajo to storiti na zahtevo. Kadar koli predlagana uredba predvideva možnost, da države članice predložijo pripombe ali da Komisija izda mnenje, so določeni zelo strogi roki, da se kar najbolj zmanjša obremenitev držav članic, ki izvajajo mehanizme pregleda, in končno vlagateljev, ki so predmet pregleda. •Temeljne pravice Ta predlagana uredba ne bo vplivala na varovanje temeljnih pravic. 4.PRORAČUNSKE POSLEDICE Nastali bodo samo upravni stroški (glej oceno finančnih posledic, ki je priložena temu predlogu). 5.DRUGI ELEMENTI •Načrti za izvedbo ter ureditev spremljanja, ocenjevanja in poročanja Spremljanje izvajanja bo potekalo v sodelovanju z državami članicami, da se zagotovi, da bodo pristojni organi učinkovito in dosledno izvajali zahteve predlagane uredbe. V ta namen predlog od držav članic zahteva, da vzpostavijo kontaktne točke, priloženo sporočilo pa omenja ustanovitev skupine za usklajevanje, ki bo sestavljena iz predstavnikov držav članic, ki se bodo redno sestajali, da bi med drugim preučili vsa vprašanja, povezana z izvajanjem uredbe. Komisija bo najpozneje tri leta po začetku njene veljavnosti pripravila oceno te uredbe, da se ocenijo dejanski učinki, njena učinkovitost in uspešnost ter skladnost njenih rezultatov z zastavljenimi cilji. Komisija bo rezultate te ocene sporočila Evropskemu parlamentu in Svetu.

•Obrazložitveni dokumenti (za direktive) Ni relevantno. •Natančnejša pojasnitev posameznih določb predloga Predmet urejanja, področje uporabe in opredelitev pojmov (člena 1 in 2) Cilj te uredbe je vzpostaviti celovit pooblastitveni okvir za pregled neposrednih tujih naložb v Uniji. Člen 1 potrjuje, da lahko države članice in Komisija pregledajo neposredne tuje naložbe zaradi varnosti ali javnega reda. Razlogi za pregled naložb so opredeljeni v skladu z ustreznimi zahtevami za uvedbo omejevalnih ukrepov zaradi varnosti ali javnega reda, kakor je določeno v Sporazumu o STO (med drugim zlasti v členu XIV(a) in členu XIVbis sporazuma GATS) in drugih trgovinskih in naložbenih sporazumih ali ureditvah, katerih pogodbenice so Unija ali njene države članice. Člen 2 za namene te uredbe določa več opredelitev pojmov, ki se uporabljajo. Zlasti pojasnjuje, da neposredne tuje naložbe zajemajo najrazličnejše naložbe, ki vzpostavljajo ali ohranjajo trajne in neposredne povezave med vlagatelji iz tretjih držav in podjetji, ki izvajajo gospodarsko dejavnost v državah članicah. Ne zajemajo pa portfeljskih naložb. Okvir Unije za pregled naložb (člena 3 in 4) Več držav članic je vzpostavilo nacionalne mehanizme, na podlagi katerih je mogoče omejiti pretok kapitala, na primer med državami članicami in tretjimi državami zaradi javnega reda ali javne varnosti. Hkrati neposredne tuje naložbe spadajo v okvir skupne trgovinske politike, Unija pa ima v skladu s členom 3(1)(e) PDEU izključno pristojnost na področju skupne trgovinske politike. Da se zagotovi pravna varnost, člen 3(1) potrjuje, da lahko države članice še naprej ohranjajo in spreminjajo obstoječe ali sprejemajo nove ukrepe za pregled naložb zaradi varnosti ali javnega reda, pri čemer upoštevajo svoje nacionalne okoliščine in ravnajo v skladu s predlagano uredbo. Poleg tega bi morala imeti Komisija možnost, da pregleda neposredne tuje naložbe, ki lahko vplivajo na projekte ali programe v interesu Unije zaradi varnosti ali javnega reda, kar je določeno v členu 3(2). Projekti in programi v interesu Unije koristijo Uniji kot celoti in pomenijo pomemben prispevek h gospodarski rasti, ustvarjanju delovnih mest in konkurenčnosti za gospodarstvo in industrijo Unije. Projekti in programi v interesu Unije lahko vključujejo znaten prispevek sredstev EU ali pa so to projekti in programi, ki so bili pripravljeni na podlagi zakonodaje Unije v zvezi s kritično infrastrukturo, kritično tehnologijo ali kritičnimi viri. Da se zagotovi preglednost, je v Prilogo 1 vključen okvirni seznam projektov in programov v interesu Unije. Člen 4 v pomoč državam članicam in Komisiji pri uporabi Uredbe navaja neizčrpen seznam dejavnikov, ki se lahko upoštevajo pri pregledu neposrednih tujih naložb zaradi varnosti ali javnega reda. Cilj tega seznama dejavnikov je prav tako zagotoviti jasnost za vlagatelje, ki razmišljajo o neposrednih tujih naložbah v Uniji ali pa so te že izvedli. Pri ugotavljanju, ali neposredna tuja naložba lahko vpliva na varnost ali javni red, bi morale države članice in Komisija upoštevati vse ustrezne dejavnike, vključno z učinki na kritično infrastrukturo, tehnologije, tudi ključne omogočitvene tehnologije, in vire, ki so bistveni za varnost ali ohranjanje javnega reda. Pri tem bi morale države članice in Komisija imeti tudi možnost, da upoštevajo, ali je tuji vlagatelj pod neposrednim ali posrednim nadzorom vlade tretje države, tudi prek znatnega financiranja. Preprečevanje izogibanja mehanizmom in odločitvam (člen 5) Da se zagotovi učinkovitost mehanizmov pregleda in odločitev v zvezi s pregledom, bi morale imeti države članice možnost, da ohranijo, spremenijo ali sprejmejo ukrepe, ki so potrebni za preprečevanje njihovega izogibanja. Taki ukrepi lahko vključujejo pregled, skladen s pravom EU, neposrednih naložb, ki jih izvede podjetje, ustanovljeno v skladu s pravom države članice in v lasti ali pod nadzorom tujega vlagatelja, če se naložba izvede prek umetnih ureditev znotraj EU, ki ne odražajo gospodarske realnosti in s katerimi se doseže izogibanje mehanizmom pregleda. Vendar ti ukrepi ne bi smeli vplivati na temeljne svoboščine iz PDEU. Postopkovni okvir za pregled s strani držav članic (člen 6) Člen 6 določa bistvene elemente postopkovnega okvira za pregled neposrednih tujih naložb s strani držav članic. Tak postopkovni okvir bo vlagateljem, Komisiji in drugim državam članicam omogočil, da bodo bolje razumeli, kako bodo naložbe verjetno pregledane, in zagotovil, da bodo te naložbe pregledane na pregleden način in da ne bo prihajalo do diskriminatorne obravnave med različnimi tretjimi državami. Ti elementi vključujejo zlasti določitev časovnih okvirov za pregled, ki morajo upoštevati roke za pregled na ravni EU. Postopkovni okvir za mehanizme pregleda držav članic bi moral določati tudi možnost, da vlagatelji uporabijo pravna sredstva glede odločitev v zvezi s pregledom. Mehanizem sodelovanja (člen 8) Uredba določa mehanizem, ki državam članicam omogoča, da sodelujejo in si medsebojno pomagajo, kadar lahko neposredne tuje naložbe vplivajo na njihovo varnost ali javni red. Države članice, ki bi lahko bile prizadete, bi morale imeti možnost, da predložijo pripombe državam članicam, v katerih se naložba načrtuje ali zaključi, ne glede na to, ali ima katera koli od zadevnih držav članic vzpostavljen mehanizem pregleda ali izvaja pregled naložb ali pa tega mehanizma nima oziroma tega pregleda ne izvaja. To sodelovanje bi moralo državam članicam omogočiti, da si izmenjajo informacije in, kadar je mogoče, uskladijo svoj odziv glede na neposredno tujo naložbo, kakor je to primerno glede na posamezni primer. Države članice, ki izvajajo pregled neposredne tuje naložbe, bi morale druge države članice obvestiti o pregledu, ki je v teku. Ker bodo druge države članice obveščene o pregledu, bodo lahko zadevnim državam članicam podale pripombe v zgodnji fazi, slednje pa jih bodo lahko koristno upoštevale v svojem postopku pregleda. Poleg tega bodo na podlagi tega lahko druge države članice razmislile, ali bi bilo upravičeno izvesti pregled v okviru njihovega lastnega mehanizma pregleda za s tem povezano neposredno tujo naložbo, ki se tudi načrtuje na njihovem ozemlju ali je tam že zaključena. Država članica, ki izvaja pregled, bi morala za predložitev pripomb drugih držav članic predvideti razumen časovni okvir 25 delovnih dni. Države članice, ki izvajajo pregled, bi morale v svojih mehanizmih pregleda predvideti dovolj časa, da bodo ustrezno upoštevale pripombe drugih držav članic, vendar pa same obdržijo pristojnost sprejemanja končnih odločitev v zvezi z neposrednimi tujimi naložbami, ki so predmet pregleda. Komisija bi morala biti tudi obveščena o neposrednih tujih naložbah, ki se pregledujejo v okviru mehanizma pregleda države članice zaradi varnosti ali javnega reda. Komisija bi morala imeti tudi možnost, da v razumnem časovnem okviru predloži pripombe (v obliki mnenja) državi članici, v kateri se izvaja pregled, ali državi članici, v kateri se naložba načrtuje ali zaključi. Da bi Komisija lahko upoštevala pripombe držav članic, bi morala imeti na voljo dodatnih 25 delovnih dni, da presodi, ali bo državam članicam, v katerih se naložba načrtuje ali je že bila izvedena, izdala tako mnenje. Prizadete države članice lahko predložijo pripombe, Komisija pa lahko pripombe naslovi na državo članico, v kateri se neposredna tuja naložba načrtuje ali zaključi, čeprav navedena država članica nima vzpostavljenega mehanizma pregleda ali ne izvaja pregleda navedene naložbe. V takem primeru lahko navedena država članica te pripombe in mnenje upošteva v okviru svojega širšega oblikovanja politik.

Pregled Komisije v zvezi s projekti ali programi v interesu Unije (člena 3 in 9) Predlagana uredba v členu 3(2) omogoča Komisiji, da pregleda neposredne tuje naložbe, ki lahko vplivajo na projekte ali programe v interesu Unije zaradi varnosti ali javnega reda. Priloga k predlagani uredbi vsebuje ponazoritveni seznam takih projektov ali programov v interesu Unije, da se zagotovi potrebna preglednost za vlagatelje in države članice. V teh posebnih primerih lahko Komisija naslovi mnenje na države članice, v katerih se naložba načrtuje ali zaključi, če meni, da lahko naložba ogrozi varnost ali javni red. Pregled se mora vedno izvesti zaradi varnosti in javnega reda, Komisija pa bi morala imeti možnost, da upošteva več dejavnikov, vključno s tistimi, ki so našteti v členu 4. Komisija bi morala pri pregledu upoštevati tudi obstoj posebne zakonodaje na ravni EU. Zadevne države članice v največji možni meri upoštevajo mnenje Komisije in ji predložijo pojasnilo, če njenega mnenja niso upoštevale. Tiste države članice, na katere je mnenje naslovljeno in ki izvajajo pregled neposredne tuje naložbe v okviru svojih mehanizmov pregleda, v svoj postopek pregleda vključijo mnenje Komisije. Tiste države članice, na katere je mnenje naslovljeno in ki pregleda ne izvajajo, bi morale razmisliti, kako to mnenje upoštevati, in sicer bodisi prek svojega mehanizma pregleda bodisi, če takega mehanizma pregleda nimajo, v okviru svojega širšega oblikovanja politik. Zahteve glede priglasitve in informacij (člena 7 in 10) Člen 7 od držav članic zahteva, da Komisiji v določenem časovnem obdobju priglasijo svoje mehanizme pregleda ter vse spremembe takih mehanizmov. Poleg tega bodo morale države članice Komisiji predložiti letna poročila o uporabi svojih mehanizmov pregleda, ki bodo morala vključevati najmanj: informacije o naložbah, ki so predmet pregleda, vključno z navedbo sektorja, porekla in vrednosti naložbe, ki je predmet pregleda, pa tudi informacije o odločitvah v zvezi s pregledom, ki bodisi naložbo prepovedujejo ali pa zanjo postavljajo pogoje. Države članice, ki nimajo vzpostavljenih mehanizmov pregleda, bi prav tako morale poročati o neposrednih tujih naložbah, ki so bile izvedene na njihovem ozemlju, in sicer na podlagi informacij, ki so jim na voljo. Da se olajšata sodelovanje z drugimi državami članicami in pregled neposrednih tujih naložb s strani Komisije, člen 10 določa obveznost za vse države članice, ne glede na to, ali so vzpostavile mehanizem pregleda ali ne, da zagotovijo minimalno raven informacij o neposrednih tujih naložbah, ki spadajo na področje uporabe te uredbe. Posamezna država članica bi tako minimalno raven informacij o neposredni tuji naložbi morala dati na voljo na zahtevo druge države članice ali Komisije. Relevantne informacije vključujejo vidike, kot sta lastniška struktura tujega vlagatelja in financiranje načrtovane ali zaključene naložbe, vključno z razpoložljivimi informacijami o subvencijah, ki jih odobrijo tretje države. Zaupnost (člen 11) Člen 11 zagotavlja, da se informacije, pridobljene z uporabo te uredbe, uporabijo samo za namene, za katere so bili zahtevane, in da so vse zaupne informacije zavarovane. Kontaktne točke (člen 12) Da se zagotovi nemoteno in učinkovito izvajanje te uredbe, zlasti da se okrepi komunikacija in sodelovanje med državami članicami ter med državami članicami in Komisijo, člen 12 od držav članic zahteva, da v okviru svojih uprav imenujejo kontaktne točke za pregled neposrednih tujih naložb, s katerimi se lahko stopi v stik glede vseh vprašanj v zvezi z izvajanjem Uredbe. Poleg tega bo Komisija, kakor je navedeno v sporočilu Komisije, ki je priloženo temu predlogu, v zvezi s pregledom neposrednih tujih naložb ustanovila skupino za usklajevanje, ki bo sestavljena iz predstavnikov držav članic in Komisije. Skupina naj bi se redno sestajala in proučevala vprašanja, ki se nanašajo na neposredne tuje naložbe v EU, vključno s tistimi, ki izhajajo iz izvajanja Uredbe. Ta skupina bi lahko služila kot forum za izmenjavo informacij med državami članicami, med drugim o tokovih in trendih neposrednih tujih naložb ter dobrih praksah za pregled takih naložb. 2017/0224 (COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o vzpostavitvi okvira za pregled neposrednih tujih naložb v Evropski uniji EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 207(2) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1)Neposredne tuje naložbe prispevajo k rasti Unije s krepitvijo njene konkurenčnosti, ustvarjanjem delovnih mest in ekonomije obsega, doprinosom kapitala, tehnologije, inovacij, strokovnega znanja in izkušenj ter odpiranjem novih trgov za izvoz iz Unije. Poleg tega podpirajo cilje naložbenega načrta Komisije za Evropo in prispevajo k uresničevanju drugih projektov in programov Unije. (2)Unija in države članice imajo odprto naložbeno okolje, kar je določeno v Pogodbi o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU) in vključeno v mednarodne zaveze, ki so jih Unija in njene države članice sprejele v zvezi z neposrednimi tujimi naložbami. (3)Unija in države članice lahko v skladu z mednarodnimi zavezami, sprejetimi v okviru Svetovne trgovinske organizacije, Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj ter trgovinskih in naložbenih sporazumov, sklenjenih s tretjimi državami, sprejmejo omejevalne ukrepe v zvezi z neposrednimi tujimi naložbami zaradi varnosti ali javnega reda, če so izpolnjene nekatere zahteve. (4)Več držav članic je sprejelo ukrepe, s katerimi lahko omejijo pretok kapitala med državami članicami ter med državami članicami in tretjimi državami zaradi javnega reda ali javne varnosti. Ti ukrepi odražajo cilje držav članic in pomisleke v zvezi z neposrednimi tujimi naložbami, kar pomeni, da je sprejetih več različnih ukrepov glede na njihovo področje uporabe in postopek. Druge države članice takih mehanizmov nimajo. (5)Trenutno ni nobenega celovitega okvira na ravni EU za pregled neposrednih tujih naložb zaradi varnosti ali javnega reda. (6)Neposredne tuje naložbe sodijo v okvir skupne trgovinske politike. V skladu s členom 3(1)(e) PDEU ima Evropska unija izključno pristojnost na področju skupne trgovinske politike. (7)Pomembno je, da se zagotovi pravna varnost in vzpostavi usklajevanje in sodelovanje po vsej EU z vzpostavitvijo okvira za pregled neposrednih tujih naložb v Uniji zaradi varnosti ali javnega reda. To ne vpliva na izključno odgovornost držav članic za ohranjanje nacionalne varnosti. (8)Z okvirom za pregled neposrednih tujih naložb bi morale države članice in Komisija pridobiti orodje, ki bi jim omogočalo celovito obravnavo tveganj za varnost ali javni red ter prilagajanje spreminjajočim se okoliščinam, hkrati pa bi moralo to orodje državam članicam še naprej zagotavljati potrebno prožnost, da bi lahko pregledovale neposredne tuje naložbe zaradi varnosti in javnega reda, ob upoštevanju njihovih individualnih razmer in nacionalnih okoliščin. (9)Zajeti bi bilo treba najrazličnejše naložbe, ki vzpostavljajo ali ohranjajo trajne in neposredne povezave med vlagatelji iz tretjih držav in podjetji, ki izvajajo gospodarsko dejavnost v državi članici. (10)Države članice bi morale imeti možnost, da sprejmejo potrebne ukrepe v skladu s pravom Unije, da bi preprečile izogibanje njihovim mehanizmom pregleda in odločitvam v zvezi s pregledom, da se zaščitita varnost in javni red. To bi moralo vključevati naložbe v Uniji, ki se izvedejo prek umetnih ureditev, ki ne odražajo gospodarske realnosti in s katerimi se doseže izogibanje mehanizmom pregleda in odločitev v zvezi s pregledom, pri čemer je vlagatelj v končni lasti ali pod končnim nadzorom fizične osebe ali podjetja iz tretje države. To ne vpliva na pravico do ustanavljanja in prosti pretok kapitala, določena v PDEU. (11)Primerno je, da se v pomoč državam članicam in Komisiji pri uporabi Uredbe navede seznam dejavnikov, ki se lahko upoštevajo pri pregledu neposrednih tujih naložb zaradi varnosti ali javnega reda. Ta seznam bo tudi povečal preglednost postopka pregleda za vlagatelje, ki razmišljajo o neposrednih tujih naložbah v Uniji ali pa so te že izvedli. Ta seznam dejavnikov, ki lahko vplivajo na varnost ali javni red, bi moral ostati neizčrpen. (12)Pri ugotavljanju, ali neposredne tuje naložbe lahko vplivajo na varnost ali javni red, bi morale države članice in Komisija imeti možnost, da upoštevajo vse ustrezne dejavnike, vključno z učinki na kritično infrastrukturo, tehnologije, tudi ključne omogočitvene tehnologije, in vire, ki so bistveni za varnost ali ohranjanje javnega reda, katerih motnja, izguba ali uničenje bi imeli pomemben učinek v državi članici ali v Uniji. Pri tem bi morale države članice in Komisija imeti tudi možnost, da bi upoštevale, ali je tuji vlagatelj pod neposrednim ali posrednim nadzorom (npr. s pomočjo precejšnjega financiranja, vključno s subvencijami) vlade tretje države. (13)Primerno je določiti bistvene elemente postopkovnega okvira za pregled neposrednih tujih naložb s strani držav članic, da se vlagateljem, Komisiji in drugim državam članicam omogoči, da bodo razumeli, kako bodo take naložbe verjetno pregledane, in da se zagotovi, da so te naložbe pregledane na pregleden način in da ne prihaja do diskriminatorne obravnave tretjih držav. Ti elementi bi morali vključevati vsaj določitev časovnih okvirov za pregled in možnost, da tuji vlagatelji uporabijo pravna sredstva glede odločitev v zvezi s pregledom. (14)Vzpostaviti bi bilo treba mehanizem, ki državam članicam omogoča, da sodelujejo in si medsebojno pomagajo, kadar lahko neposredne tuje naložbe v eni državi članici vplivajo na varnost ali javni red drugih držav članic. Države članice bi morale imeti možnost, da predložijo pripombe državi članici, v kateri se naložba načrtuje ali zaključi, ne glede na to, ali imajo države članice, ki želijo pripombe predložiti, ali države članice, v katerih se naložba načrtuje ali zaključi, vzpostavljen mehanizem pregleda ali naložbo pregledujejo. Pripombe držav članic bi bilo treba tudi posredovati Komisiji. Komisija bi morala prav tako imeti možnost, da po potrebi izda mnenje državi članici, v kateri se naložba načrtuje ali zaključi, ne glede na to, ali je ta država članica vzpostavila mehanizem pregleda ali naložbo pregleduje, in ne glede na to, ali so druge države članice predložile pripombe. (15)Poleg tega bi morala imeti Komisija možnost, da pregleda neposredne tuje naložbe, ki lahko vplivajo na projekte in programe v interesu Unije zaradi varnosti ali javnega reda. Komisija bi tako pridobila orodje za zaščito projektov in programov, ki koristijo Uniji kot celoti in pomenijo pomemben prispevek k njeni gospodarski rasti, ustvarjanju delovnih mest in konkurenčnosti. To bi moralo zajemati zlasti projekte in programe, ki vključujejo znaten prispevek sredstev EU, ali projekte in programe, ki so bili pripravljeni na podlagi zakonodaje Unije v zvezi s kritično infrastrukturo, kritično tehnologijo ali kritičnimi viri. Zaradi večje jasnosti bi bilo treba v Prilogi navesti okvirni seznam projektov ali programov v interesu Unije, v zvezi s katerimi lahko Komisija pregleda neposredne tuje naložbe. (16)Če Komisija meni, da neposredne tuje naložbe lahko vplivajo na projekte ali programe v interesu Unije zaradi varnosti ali javnega reda, bi morala imeti možnost, da v razumnem časovnem okviru naslovi mnenje na države članice, v katerih se taka naložba načrtuje ali zaključi. Države članice bi morale v največji možni meri upoštevati mnenje Komisije in ji predložiti pojasnilo, če tega mnenja ne upoštevajo, v skladu s svojo dolžnostjo lojalnega sodelovanja na podlagi člena 4(3) PEU. Komisija bi morala imeti tudi možnost, da od navedenih držav članic zahteva informacije, ki so potrebne za njen pregled takih naložb. (17)Da se olajšata sodelovanje z drugimi državami članicami in pregled neposrednih tujih naložb s strani Komisije, bi morale države članice Komisiji priglasiti svoje mehanizme pregleda in vse njihove spremembe ter redno poročati o njihovi uporabi. Iz istega razloga bi morale države članice, ki nimajo vzpostavljenih mehanizmov pregleda, prav tako poročati o neposrednih tujih naložbah, ki so bile izvedene na njihovem ozemlju, in sicer na podlagi informacij, ki so jim na voljo. (18)V ta namen je pomembno tudi, da se zagotovi minimalna raven informacij in usklajevanja v zvezi z neposrednimi tujimi naložbami, ki spadajo na področje uporabe te uredbe, v vseh državah članicah. Te informacije bi morale na zahtevo držav članic ali Komisije dati na voljo države članice, v katerih se neposredne tuje naložbe načrtujejo ali zaključijo. Relevantne informacije vključujejo vidike, kot sta lastniška struktura tujega vlagatelja in financiranje načrtovane ali zaključene naložbe, vključno z razpoložljivimi informacijami o subvencijah, ki jih odobrijo tretje države.

(19)Treba bi bilo okrepiti komunikacijo in sodelovanje na ravni držav članic in na ravni Unije z vzpostavitvijo kontaktnih točk za pregled neposrednih tujih naložb v vsaki državi članici. (20)Države članice in Komisija bi morale sprejeti vse potrebne ukrepe, da zagotovijo varstvo zaupnih in drugih občutljivih informacij. (21)Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu najpozneje tri leta od začetka veljavnosti te uredbe predstavi poročilo o njeni uporabi. Če so v poročilu predlagane spremembe določb iz te uredbe, se mu lahko po potrebi priloži zakonodajni predlog. (22)Unija in države članice bi morale pri izvajanju te uredbe spoštovati ustrezne zahteve za uvedbo omejevalnih ukrepov zaradi varnosti ali javnega reda, kakor je določeno v pravu EU, Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP), Sporazumu o STO (med drugim zlasti v členu XIV(a) in členu XIVbis sporazuma GATS) in drugih trgovinskih in naložbenih sporazumih ali ureditvah, katerih pogodbenice so Unija ali njene države članice. (23)Če neposredne tuje naložbe pomenijo koncentracijo, ki sodi na področje uporabe Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004, izvajanje te uredbe ne bi smelo vplivati na uporabo člena 21(4) Uredbe (ES) št. 139/2004. To uredbo in člen 21(4) Uredbe (ES) št. 139/2004 bi bilo treba uporabljati dosledno. Če se zadevni področji uporabe obeh uredb prekrivata, bi bilo treba razloge za opravljanje pregledov iz člena 1 te uredbe in pojem pravno utemeljenih interesov v smislu tretjega odstavka člena 21(4) Uredbe ES št. 139/2004 razlagati usklajeno, ne da bi to vplivalo na oceno združljivosti nacionalnih ukrepov, katerih cilj je zaščita teh interesov, s splošnimi načeli in drugimi določbami prava Unije. (24)Ta uredba je skladna z drugimi postopki priglasitve in pregleda, določenimi v sektorski zakonodaji Unije, in nanje ne vpliva – SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: Člen 1 Predmet urejanja in področje uporabe Ta uredba določa okvir, ki državam članicam in Komisiji omogoča pregled neposrednih tujih naložb v Uniji zaradi varnosti ali javnega reda. Člen 2 Opredelitev pojmov V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: 1.„neposredne tuje naložbe“ pomenijo vse naložbe, ki jih izvedejo tuji vlagatelji in katerih namen je vzpostavitev ali ohranjanje trajnih in neposrednih povezav med tujim vlagateljem in podjetnikom ali podjetjem, ki dobi na voljo kapital za izvajanje gospodarske dejavnosti v državi članici, vključno z naložbami, ki omogočajo dejansko udeležbo pri upravljanju ali nadzoru podjetja, ki izvaja gospodarsko dejavnost; 2.„tuji vlagatelj“ pomeni fizično osebo iz tretje države ali podjetje iz tretje države, ki namerava izvesti neposredno tujo naložbo ali pa je to že izvedlo; 3.„pregled“ pomeni postopek, na podlagi katerega je mogoče neposredne tuje naložbe oceniti, preiskati, odobriti, postaviti pogoje za njihovo izvedbo, jih prepovedati ali preklicati; 4.„mehanizem pregleda“ pomeni instrument, ki se splošno uporablja, kot je zakon ali predpis, in spremljevalne upravne zahteve, izvedbena pravila ali smernice, ki določajo pogoje in postopke za pregled neposrednih tujih naložb zaradi varnosti ali javnega reda; 5.„odločitev v zvezi s pregledom“ pomeni ukrep, sprejet na podlagi mehanizma pregleda; 6.„podjetje iz tretje države“ pomeni podjetje, ustanovljeno ali kako drugače organizirano v skladu z zakonodajo tretje države. Člen 3

Pregled neposrednih tujih naložb 1.Države članice lahko pod pogoji, določenimi v tej uredbi, ohranijo, spremenijo ali sprejmejo mehanizme za pregled neposrednih tujih naložb zaradi varnosti ali javnega reda. 2.Komisija lahko pregleda neposredne tuje naložbe, ki lahko vplivajo na projekte ali programe v interesu Unije zaradi varnosti ali javnega reda. 3.Projekti ali programi v interesu Unije vključujejo zlasti tiste projekte in programe, ki vključujejo znaten prispevek sredstev EU ali njihov precejšen delež, ali tiste, ki jih zajema zakonodaja Unije v zvezi s kritično infrastrukturo, kritičnimi tehnologijami ali kritičnimi viri. V Prilogo 1 je vključen okvirni seznam projektov ali programov v interesu Unije. Člen 4 Dejavniki, ki se lahko upoštevajo pri pregledu Države članice in Komisija lahko pri pregledu neposrednih tujih naložb zaradi varnosti ali javnega reda med drugim upoštevajo možne učinke na: –kritično infrastrukturo, vključno z energijo, prometom, komunikacijami, hrambo podatkov, vesoljsko ali finančno infrastrukturo ter občutljivimi objekti, –kritične tehnologije, vključno z umetno inteligenco, robotiko, polprevodniki, tehnologijami s potencialno dvojno rabo, kibernetsko varnostjo ter vesoljsko ali jedrsko tehnologijo, –zanesljivo oskrbo s kritičnimi viri ali –dostop do občutljivih informacij ali zmožnost njihovega nadzora. Države članice in Komisija lahko pri presoji, ali neposredne tuje naložbe lahko vplivajo na varnost ali javni red, upoštevajo, ali je tuji vlagatelj pod nadzorom vlade tretje države, tudi prek znatnega financiranja. Člen 5 Preprečevanje izogibanja mehanizmom in odločitvam Države članice lahko ohranijo, spremenijo ali sprejmejo ukrepe, potrebne za preprečevanje izogibanja mehanizmom pregleda in odločitvam v zvezi s pregledom. Člen 6 Okvir za pregled s strani držav članic 1.Mehanizmi pregleda držav članic so pregledni in ne diskriminirajo med tretjimi državami. Države članice zlasti določijo okoliščine, na podlagi katerih se pregled začne, razloge za pregled in veljavna podrobna postopkovna pravila. 2.Države članice določijo časovne okvire za izdajo odločitev v zvezi s pregledom. Taki časovni okviri jim omogočajo, da upoštevajo pripombe držav članic iz člena 8 in mnenje Komisije iz členov 8 in 9. 3.Zaupne informacije, vključno s poslovno občutljivimi informacijami, ki jih dajo na voljo tuji vlagatelji in zadevno podjetje, se zavarujejo.

4.Tuji vlagatelji in zadevna podjetja imajo možnost, da uporabijo pravna sredstva zoper odločitve v zvezi s pregledi nacionalnih organov. Člen 7 Priglasitev mehanizmov pregleda s strani držav članic in letno poročanje 1.Države članice svoje obstoječe mehanizme pregleda Komisiji priglasijo najpozneje do [...] (30 dni po začetku veljavnosti te uredbe). Države članice Komisiji priglasijo vsako spremembo obstoječega mehanizma pregleda ali vse na novo sprejete mehanizme pregleda najpozneje v 30 dneh po začetku veljavnosti mehanizma pregleda. 2.Države članice, ki mehanizme pregleda ohranjajo, Komisiji predložijo letno poročilo o uporabi svojih mehanizmov pregleda. Poročilo za vsako obdobje poročanja vključuje zlasti informacije o: (a)pregledanih neposrednih tujih naložbah in neposrednih tujih naložbah, ki se pregledujejo; (b)odločitvah v zvezi s pregledom, ki neposredne tuje naložbe prepovedujejo; (c)odločitvah v zvezi s pregledi, ki za neposredne tuje naložbe določajo pogoje ali ukrepe za zmanjšanje tveganj; (d)sektorjih, poreklu in vrednosti pregledanih neposrednih tujih naložb in neposrednih tujih naložb, ki se pregledujejo. 3.Države članice, ki nimajo vzpostavljenih mehanizmov pregleda, Komisiji predložijo letno poročilo o neposrednih tujih naložbah, ki so bile izvedene na njihovem ozemlju, in sicer na podlagi informacij, ki so jim na voljo. Člen 8 Mehanizem sodelovanja 1.Države članice Komisijo in druge države članice obvestijo o vseh neposrednih tujih naložbah, ki se pregledujejo v okviru njihovih mehanizmov pregleda, v 5 delovnih dneh od začetka pregleda. Države članice, ki pregled izvajajo, si v okviru zagotavljanja informacij, in kadar je to ustrezno, prizadevajo navesti, ali je po njihovem mnenju verjetno, da neposredne tuje naložbe, ki se pregledujejo, spadajo na področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. 2.Če država članica meni, da lahko neposredna tuja naložba, ki se načrtuje ali zaključi v drugi državi članici, vpliva na njeno varnost ali javni red, lahko predloži pripombe državi članici, v kateri se ta neposredna tuja naložba načrtuje ali zaključi. Pripombe se hkrati posredujejo Komisiji. 3.Če Komisija meni, da lahko neposredna tuja naložba vpliva na varnost ali javni red v eni ali več državah članicah, lahko izda mnenje, ki ga naslovi na državo članico, v kateri se ta neposredna tuja naložba načrtuje ali zaključi. Komisija lahko izda mnenje ne glede na to, ali so druge države članice predložile pripombe. 4.Komisija ali država članica, ki meni, da lahko neposredna tuja naložba vpliva na njeno varnost ali javni red, lahko od države članice, v kateri se ta neposredna tuja naložba načrtuje ali zaključi, zahteva vse informacije, potrebne za predložitev pripomb iz odstavka 2 ali izdajo mnenja iz odstavka 3. 5.Pripombe v skladu z odstavkom 2 ali mnenja v skladu z odstavkom 3 se naslovijo na državo članico, v kateri se neposredna tuja naložba načrtuje ali zaključi, v razumnem času, v vsakem primeru pa najpozneje v 25 delovnih dneh po prejemu informacij iz odstavka 1 ali 4. Kadar Komisija izda mnenje po pripombah drugih držav članic, ima Komisija na voljo 25 dodatnih delovnih dni za izdajo mnenja. 6.Države članice, v katerih se neposredna tuja naložba načrtuje ali zaključi, ustrezno upoštevajo pripombe drugih držav članic iz odstavka 2 in mnenje Komisije iz odstavka 3. 7.Sodelovanje med državami članicami v skladu s tem členom poteka prek kontaktnih točk iz člena 12. Člen 9

Okvir za pregled Komisije 1.Če Komisija meni, da lahko neposredna tuja naložba vpliva na projekte ali programe v interesu Unije zaradi varnosti ali javnega reda, lahko izda mnenje, ki ga naslovi na državo članico, v kateri se ta neposredna tuja naložba načrtuje ali zaključi. 2.Komisija lahko od države članice, v kateri se neposredna tuja naložba načrtuje ali zaključi, zahteva vse informacije, potrebne za izdajo mnenja iz odstavka 1. 3.Komisija naslovi svoje mnenje na zadevno državo članico v razumnem času, v vsakem primeru pa najpozneje v 25 delovnih dneh po prejemu informacij, ki jih je Komisija zahtevala v skladu z odstavkom 2. Če je država članica mehanizem pregleda iz člena 3(1) že vzpostavila in je Komisija v skladu s členom 8(1) prejela informacije o neposrednih tujih naložbah, ki se pregledujejo, se mnenje predloži najpozneje v 25 delovnih dneh po prejemu takih informacij. Če so za izdajo mnenja potrebne dodatne informacije, začne 25-dnevni rok teči od datuma prejema dodatnih informacij. 4.Mnenje Komisije se sporoči drugim državam članicam. 5.Države članice, v katerih se neposredne tuje naložbe načrtujejo ali zaključijo, v največji možni meri upoštevajo mnenje Komisije in ji predložijo pojasnilo, če njenega mnenja niso upoštevale. Člen 10 Zahteve glede informacij 1.Države članice zagotovijo, da se informacije, ki jih zahtevajo Komisija in druge države članice v skladu s členoma 8(4) in 9(2), brez nepotrebnega odlašanja dajo na voljo Komisiji in državam članicam, ki to zahtevajo. 2.Informacije iz odstavka 1 tega člena zlasti vključujejo: (a)lastniško strukturo tujega vlagatelja in podjetja, v katerem se neposredne tuje naložbe načrtujejo ali zaključijo, vključno z informacijami o končnem obvladujočem delničarju ali delničarjih; (b)vrednost neposredne tuje naložbe; (c)proizvode, storitve in poslovne dejavnosti tujega vlagatelja in podjetja, v katerem se neposredne tuje naložbe načrtujejo ali zaključijo; (d)države članice, v katerih tuji vlagatelj in podjetje, v katerem se neposredne tuje naložbe načrtujejo ali zaključijo, opravljata poslovne dejavnosti; (e)financiranje naložb, in sicer na podlagi informacij, ki so na voljo državi članici. Člen 11 Zaupnost 1.Informacije, prejete na podlagi uporabe te uredbe, se uporabijo le za namen, za katerega so bile zahtevane. 2.Države članice in Komisija zagotovijo varovanje zaupnih informacij, pridobljenih pri uporabi te uredbe. Člen 12

Kontaktne točke Vsaka država članica imenuje kontaktno točko za pregled neposrednih tujih naložb. Komisija in druge države članice se na te kontaktne točke za pregled neposrednih tujih naložb obrnejo v zvezi z vsemi vprašanji, povezanimi z izvajanjem te uredbe. Člen 13 Ocena 1.Komisija uporabo te uredbe oceni najpozneje tri leta po začetku njene veljavnosti ter o tem predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu. Države članice pri tem sodelujejo in Komisiji zagotovijo potrebne informacije za pripravo navedenega poročila. 2.Če poročilo priporoča, da se določbe te uredbe spremenijo, se mu lahko priloži ustrezen zakonodajni predlog. Člen 14 Začetek veljavnosti Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, Za Evropski parlament Za Svet Predsednik Predsednik OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA 1.OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1.Naslov predloga/pobude 1.2.Zadevna področja 1.3.Vrsta predloga/pobude 1.4.Cilji 1.5.Utemeljitev predloga/pobude

1.6.Trajanje ukrepa in finančnih posledic 1.7.Načrtovani načini upravljanja 2.UKREPI UPRAVLJANJA 2.1.Pravila o spremljanju in poročanju 2.2.Upravljavski in kontrolni sistem 2.3.Ukrepi za preprečevanje goljufij in nepravilnosti 3.OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE 3.1.Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske vrstice 3.2.Ocenjene posledice za odhodke 3.2.1.Povzetek ocenjenih posledic za odhodke 3.2.2.Ocenjene posledice za odobritve za poslovanje 3.2.3.Ocenjene posledice za odobritve za upravne zadeve 3.2.4.Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom 3.2.5.Udeležba tretjih oseb pri financiranju 3.3.Ocenjene posledice za prihodke OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA 1.OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1.Naslov predloga/pobude Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za pregled neposrednih tujih naložb v Evropski uniji 1.2.Zadevna področja

Skupna trgovinska politika, člen 207 PDEU 1.3.Vrsta predloga/pobude x Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep. ◻ Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep na podlagi pilotnega projekta / pripravljalnega ukrepa. ◻ Predlog/pobuda se nanaša na podaljšanje obstoječega ukrepa. ◻ Predlog/pobuda se nanaša na obstoječ ukrep, preusmerjen v nov ukrep. 1.4.Cilji 1.4.1.Večletni strateški cilji Komisije, ki naj bi bili doseženi s predlogom/pobudo Ni relevantno. 1.4.2.Specifični cilji in specifični cilj št. [ ] Specifični cilji Ni relevantno. Specifični cilj št. Ni relevantno. 1.4.3.Pričakovani rezultati in posledice Navedite, kakšne posledice naj bi imel(-a) predlog/pobuda za upravičence/ciljne skupine. Cilj predloga je podpreti splošne cilje politike Unije, kakor so določeni v členu 3 Pogodbe o Evropski uniji, zlasti v njenih odnosih s preostalim svetom, da podpre svoje vrednote in interese ter prispeva k zaščiti svojih državljanov, miru, varnosti ter prosti in pravični trgovini. Predlog je v celoti usklajen s sporočilom iz leta 2015 z naslovom „Trgovina za vse“, da se oblikuje ureditev za trgovino in naložbe, ki temelji na pravilih. Predlagana uredba sledi dokumentu Komisije z dne 10. maja 2017 z naslovom „Razmislek o izkoriščanju globalizacije“, ki izpostavlja koristi in izzive globalizacije. V dokumentu je poudarjena trdna zavezanost Evropske unije, da se z mednarodnim sodelovanjem vzpostavi odprta, trajnostna, pravična in na pravilih temelječa ureditev. Ta načela se v celoti uporabljajo za neposredne tuje naložbe (v nadaljnjem besedilu: NTN), ki so del skupne trgovinske politike EU (glej člen 207(1) PDEU). NTN so pomemben vir rasti, delovnih mest in inovacij. Prinesle so precejšnje koristi EU in ostalim državam po svetu. Zato želi EU ohraniti odprto naložbeno okolje. Vendar dokument tudi jasno navaja, da EU ne bo odlašala z ukrepanjem, kadar bodo tuje države ali podjetja ravnali nepošteno ali vzbujali pomisleke v zvezi z varnostjo in javnim redom. Dokument priznava, da se pojavljajo vse večji pomisleki glede strateških prevzemov ključnih evropskih sredstev s strani tujih vlagateljev. V zvezi s tem Komisija meni, da bi bilo primerno vzpostaviti okvir za države članice in, v nekaterih primerih, za Komisijo za pregled neposrednih tujih naložb (NTN) v Uniji. Poleg tega predlagana uredba zagotavlja pravno varnost za države članice, ki imajo vzpostavljen mehanizem pregleda za NTN ali ki želijo tak mehanizem sprejeti, ker ima Unija izključno pristojnost za ukrepanje na področju skupne trgovinske politike, vključno z NTN, v skladu s členom 3(1)(e) in členom 207(1) PDEU. 1.4.4.Kazalniki rezultatov in posledic Navedite, s katerimi kazalniki se bo spremljalo izvajanje predloga/pobude.

Predlagana uredba določa, da mora Komisija pripraviti poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu o uporabi Uredbe najpozneje tri leta po začetku njene veljavnosti. Če Komisija meni, da Uredba ne prispeva dovolj k uresničevanju določenih ciljev politike, lahko poročilu priloži predlog o spremembi Uredbe. 1.5.Utemeljitev predloga/pobude 1.5.1.Potrebe, ki jih je treba zadovoljiti kratkoročno ali dolgoročno Da bi se odpravile možne posledice mednarodnih čezmejnih prevzemov za varnost in javni red, ima trenutno 13 držav članic EU vzpostavljene mehanizme pregleda NTN, pri čemer si pridržujejo pravico omejiti tuje naložbe, ki ogrožajo njihove ključne interese. Unija ima izključno pristojnost za ukrepanje na področju skupne trgovinske politike na podlagi člena 3(1)(e) in člena 207 PDEU. NTN so sestavni del skupne trgovinske politike. Zato je primerno, da Unija določi okvir, v katerem lahko države članice mehanizme pregleda ohranijo ali jih sprejmejo. Poleg tega je cilj predlagane uredbe vzpostaviti okvir za države članice in, kadar je primerno, za Komisijo, pri pregledu nekaterih NTN v EU, da se zaščitita varnost in javni red. Predlagana uredba vzpostavlja sistematičen mehanizem sodelovanja med državami članicami in Komisijo v zvezi z NTN prek kontaktnih točk. 1.5.2.Dodana vrednost ukrepanja Unije (ki je lahko posledica različnih dejavnikov, npr. usklajevalnih koristi, pravne varnosti, večje učinkovitosti ali dopolnjevanja). Za namene te točke je „dodana vrednost ukrepanja Unije“ vrednost, ki izhaja iz ukrepanja Unije in predstavlja dodatno vrednost poleg tiste, ki bi jo sicer ustvarile države članice same. Razlogi za ukrepanje na evropski ravni (predhodno): Več držav članic ima vzpostavljene mehanizme pregleda za NTN, druge pa teh mehanizmov nimajo. Unija ima izključno pristojnost za ukrepanje na področju skupne trgovinske politike na podlagi člena 3(1)(e) in člena 207 PDEU. NTN so sestavni del skupne trgovinske politike. Zato je primerno, da Unija določi okvir, v katerem lahko države članice mehanizme pregleda ohranijo ali jih sprejmejo. Poleg tega bi morala imeti Komisija možnost, da zadevnim državam članicam izda svetovalno mnenje, če meni, da lahko NTN vplivajo na varnost ali javni red v zvezi s projekti ali programi v interesu Unije, kot so Galileo, Obzorje 2020, vseevropsko prometno omrežje (TEN-T) ali vseevropsko energetsko omrežje (TEN-E). Komisija bi morala imeti tudi možnost, da izda svetovalno mnenje, če meni, da NTN v eni državi članici vplivajo na varnost ali javni red v drugi državi članici. Pričakovana ustvarjena dodana vrednost EU (naknadno) Do zdaj še ni bilo nobenega strukturiranega usklajevanja ali sodelovanja med državami članicami in Komisijo o teh vprašanjih. S predlagano uredbo in spremnim sporočilom Komisije naj bi se vzpostavile kontaktne točke in napovedala ustanovitev skupine za sodelovanje, da bi se okrepilo usklajevanje in sodelovanje ter izmenjale informacije in dobre prakse. Predlagana uredba državam članicam nalaga jasno obveznost, da morajo izmenjati informacije med seboj in s Komisijo prek mreže kontaktnih točk. To naj bi izboljšalo usklajevanje pri oceni tveganja, povezanega z varnostjo in javnim redom, in povečalo ozaveščenost v vseh državah članicah glede teh občutljivih vprašanj, ne da bi se od njih zahtevalo, da morajo vzpostaviti sistem pregleda NTN. 1.5.3.Spoznanja iz podobnih izkušenj v preteklosti To je nova pobuda, zato izkušenj na tem področju še ni. Komisija bo morala pridobiti ustrezno strokovno znanje in izkušnje. 1.5.4.Skladnost in možnosti sinergij z drugimi ustreznimi instrumenti Predlagana uredba bo dopolnila druge politike in pobude Unije, je z njimi skladna in nanje ne vpliva, pri čemer te vključujejo zlasti naslednje: Prosti pretok kapitala in pravica do ustanavljanja Neposredna tuja naložba je pretok kapitala iz člena 63 PDEU. Člen 63 PDEU prepoveduje vse omejitve pretoka kapitala med državami članicami ter med državami članicami in tretjimi državami. Mehanizmi pregleda naložb lahko pomenijo omejitev prostega pretoka kapitala, ki pa je lahko upravičena, kadar je potrebna za dosego ciljev, ki so opredeljeni v Pogodbi, in sorazmerna z njimi, vključno zaradi zagotavljanja javne varnosti in javnega reda (člen 65 PDEU) ali zaradi nujnih razlogov v splošnem interesu, kakor jih opredeljuje Sodišče Evropske unije. Kot je pojasnjeno v sodni praksi Sodišča, imajo sicer države članice diskrecijsko pravico pri določanju zahtev javnega reda in javne varnosti glede na svoje nacionalne potrebe, vendar navedenih javnih interesov ne morejo določati enostransko brez kakršnega koli nadzora institucij EU in jih je treba razlagati ozko; nanje se je mogoče sklicevati le ob dejanski in dovolj resni grožnji, ki bi lahko prizadela temeljne interese družbe. Omejitev temeljnih svoboščin se ne sme zlorabiti tako, da se te dejansko uporabijo v popolnoma gospodarske namene. Poleg tega bi morali biti mehanizmi pregleda naložb skladni s splošnimi načeli prava EU, zlasti z načeloma sorazmernosti in pravne varnosti. Ti načeli zahtevata, da se postopek in merila za pregled naložb opredelijo nediskriminatorno in dovolj natančno. Potencialni vlagatelji morajo imeti možnost, da se s takimi mehanizmi seznanijo vnaprej, poleg tega pa jim mora biti omogočena sodna presoja. Predlagana uredba je skladna s temi zahtevami. Potrjuje, da lahko države članice pregledajo neposredne tuje naložbe zaradi varnosti ali javnega reda, in določa osnovne postopkovne zahteve za mehanizme pregleda držav članic, kot so preglednost, nediskriminacija med različnimi tretjimi državami in sodna presoja.

Z neposrednimi tujimi naložbami lahko vlagatelj tretje države v EU pridobi sedež podjetja, npr. kadar taka naložba pomeni pridobitev nadzornega deleža v podjetju s sedežem v EU. Člen 49 PDEU prepoveduje omejitve pravice do ustanavljanja za državljane ene države članice na ozemlju druge države članice. Člen 63 PDEU velja tudi za pretok kapitala iz tretjih držav, vendar člen 49 PDEU ne vključuje pravice do ustanavljanja državljanov tretjih držav v EU. Zato predlagana uredba ne vpliva na določbe Pogodbe v zvezi s pravico do ustanavljanja. Uredba EU o združitvah Neposredne tuje naložbe se lahko izvedejo v obliki združitev, prevzemov ali skupnih podjetij, ki pomenijo koncentracije, ki sodijo na področje uporabe uredbe EU o združitvah. V zvezi s takimi koncentracijami člen 21(4) uredbe EU o združitvah državam članicam dovoljuje, da izvedejo ustrezne ukrepe za zaščito pravno utemeljenih interesov, če so združljivi s splošnimi načeli in drugimi določbami prava Unije. V ta namen je v drugem odstavku člena 21(4) zaščita javne varnosti, pluralizma medijev in pravil nadzora izrecno priznana kot pravno utemeljen interes. Odločitev v zvezi s pregledom, sprejetih na podlagi predlagane uredbe za zaščito teh interesov, v skladu s tretjim odstavkom člena 21(4) uredbe EU o združitvah ni treba sporočiti Komisiji, če so združljive s splošnimi načeli in drugimi določbami prava Unije. Nasprotno pa bo morala država članica, kadar namerava sprejeti odločitev v zvezi s pregledom na podlagi predlagane uredbe za zaščito drugih javnih interesov, to v skladu s tretjim odstavkom člena 21(4) uredbe EU o združitvah sporočiti Komisiji, če odločitev zadeva koncentracijo, ki spada na področje uporabe uredbe EU o združitvah. Komisija bo zagotovila doslednost pri uporabi predlagane uredbe in člena 21(4) uredbe EU o združitvah. Če se zadevni področji uporabe obeh uredb prekrivata, bi bilo treba razloge za opravljanje pregledov iz člena 1 predlagane uredbe in pojem pravno utemeljenih interesov v smislu tretjega odstavka člena 21(4) uredbe EU o združitvah razlagati usklajeno, ne da bi to vplivalo na oceno združljivosti nacionalnih ukrepov, katerih cilj je zaščita teh interesov, s splošnimi načeli in drugimi določbami prava Unije. Energija Unija je sčasoma sprejela zakonodajo za izboljšanje zanesljive oskrbe z energijo Unije in njenih držav članic. Direktiva o kritični infrastrukturi (Direktiva Sveta 2008/114/ES) od držav članic zahteva, da ugotovijo evropsko kritično infrastrukturo in pripravijo varnostne načrte. Direktivi o električni energiji in zemeljskem plinu, t. i. tretji energetski sveženj (Direktiva 2009/72/ES o skupnih pravilih notranjega trga z električno energijo; Direktiva 2009/73/ES o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom), vsebujeta določbe, ki zahtevajo oceno posledic za zanesljivo oskrbo z energijo za zadevno državo članico, pa tudi za EU kot celoto, če je prenosni sistem za električno energijo ali zemeljski plin pod nadzorom operaterja iz tretje države. Poleg tega se uredba o zanesljivosti oskrbe z zemeljskim plinom osredotoča posebej na pomisleke v zvezi z zanesljivostjo oskrbe ter od držav članic zahteva, da izvedejo ocene tveganja na nacionalni in regionalni ravni, v okviru katerih se ocenijo vsa možna tveganja za plinski sistem, vključno s tveganji, povezanimi z nadzorom infrastrukture, pomembne za zanesljivost oskrbe, s strani subjektov iz tretjih držav, in pripravijo celovite preventivne akcijske načrte in načrte za izredne razmere z ukrepi za zmanjšanje teh tveganj. Tudi predlog o pripravljenosti na tveganja vsebuje podobne določbe za sektor električne energije. Energetski subjekti so prav tako izrecno vključeni v direktivo o varnosti omrežij in informacij (Direktiva 2016/1148 o varnosti omrežij in informacij) kot izvajalci bistvenih storitev. Surovine Da bi se rešile vedno večje težave z zagotavljanjem dragocenih surovin za gospodarstvo Unije, je Komisija leta 2008 pripravila evropsko pobudo za surovine. Gre za celovito strategijo, ki določa ciljno usmerjene ukrepe za zagotovitev in izboljšanje dostopa do surovin za EU. Eden od prednostnih ukrepov pobude je bila priprava seznama kritičnih surovin na ravni EU. Ta seznam vsebuje surovine, ki dosegajo ali presegajo pragove tako za gospodarski pomen kot tudi za tveganje pri oskrbi. Komisija je prvi seznam pripravila leta 2011 in se držala svoje zaveze, da ga bo posodabljala vsaj vsaka tri leta, da bo odražal tržni, proizvodni in tehnološki razvoj. Drugi seznam je bil objavljen leta 2014, nov seznam pa bo objavljen hkrati s to uredbo. Seznam kritičnih surovin naj bi spodbudil evropsko proizvodnjo kritičnih surovin in olajšal začetek novih dejavnosti rudarjenja in recikliranja. Komisija je v zadnjih letih seznam kritičnih surovin upoštevala pri najrazličnejših ukrepih na področjih trgovine, mednarodnih odnosov, raziskav in inovacij, baze znanja in krožnega gospodarstva. EU podpira dopolnilne pobude politike s strani držav članic, pri čemer te sodelujejo tudi pri pripravi seznama kritičnih surovin. Kibernetska varnost in elektronske komunikacije Predlagana uredba bo dopolnjevala politike EU na področju elektronskih komunikacij, kibernetske varnosti, zaščite kritične infrastrukture ter industrijske konkurenčnosti pri proizvodih in storitvah kibernetske varnosti. V skupnem sporočilu Komisije in visokega predstavnika EU za zunanje zadeve in varnostno politiko o strategiji za kibernetsko varnost za Evropsko unijo je opredeljena vizija za odprt, varen in zanesljiv kibernetski prostor. Temu je sledila Uredba št. 283/2014, ki določa projekte skupnega interesa v zvezi z vseevropskimi omrežji na področju telekomunikacijske infrastrukture. Poleg tega Direktiva 2016/1148 državam članicam nalaga obveznost pripravljenosti na področju kibernetske varnosti in uvaja zahteve glede pripravljenosti in priglasitve za izvajalce bistvenih storitev in ponudnike digitalnih storitev. Komisija je julija 2016 napovedala začetek javno-zasebnega partnerstva za kibernetsko varnost in dodatne ukrepe tržno usmerjene politike za spodbujanje industrijskih zmogljivosti v Evropi. Za zgoraj navedene namene se uporabljajo tudi sredstva EU iz programa Obzorje 2020 in instrumenta za povezovanje Evrope. Komisija je septembra 2017 tudi predstavila sporočilo o celovitem pristopu EU h kibernetski varnosti, ki vključuje tudi svetovno raven. Predlagala je tudi uredbo o vzpostavitvi okvira varnostnega certificiranja EU za informacijske in komunikacijske tehnologije, da se prepreči razdrobljenost trga, uporabnikom pa olajša dostop do informacij, ali so proizvodi in storitve IKT, vključno s povezanimi predmeti, kibernetsko varni. Zračni prevoz Predlagana uredba ne bo vplivala na Uredbo (ES) št. 1008/2008 o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti, saj slednja ne vzpostavlja mehanizma pregleda naložb. Uredba (ES) št. 1008/2008 kot enega od pogojev za izdajo operativne licence podjetju, ki ima dovoljenje za opravljanje zračnega prevoza potnikov, pošte in/ali tovora proti plačilu in/ali najemnini, določa, da morajo imeti države članice in/ali državljani držav članic v lasti več kot 50 % podjetja in ga dejansko nadzorovati (člen 4). Skrbna ocena pridobitev v finančnem sektorju Zakonodaja EU v finančnem sektorju pooblašča pristojne organe, da izvedejo skrbno oceno pridobitev in zvišanj deležev v finančnih institucijah (tj. kreditnih institucijah, investicijskih podjetjih ter zavarovalnicah in pozavarovalnicah). Določa zahteve glede priglasitve, postopkovna pravila in ocenjevalna merila za take ocene. Cilj teh določb je zagotoviti varno in skrbno upravljanje finančnih institucij. Ta pravila so določena v Direktivi 2007/44/ES glede postopkovnih pravil in ocenjevalnih meril za skrbno oceno pri pridobitvah in zvišanju deležev v finančnem sektorju, Direktivi 2013/36/EU o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, Direktivi 2009/138/ES o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) in Direktivi 2014/65/EU o trgih finančnih instrumentov. Predlagana uredba bo državam članicam zagotovila ustrezno podlago za ohranjanje ali vzpostavitev mehanizma za pregled neposrednih tujih naložb zaradi varnosti in javnega reda. To ne bo vplivalo na pravila EU za bonitetni nadzor pridobitev kvalificiranih deležev v finančnem sektorju, ki bodo še vedno tvorila ločen postopek s specifičnim ciljem. Nadzor izvoza blaga z dvojno rabo Predlagana uredba ne bo vplivala na nadzor izvoza blaga z dvojno rabo, ki ga ureja Uredba (ES) št. 428/2009. Trgovina z blagom z dvojno rabo je predmet nadzora, da se preprečijo tveganja, ki bi jih to blago lahko pomenilo za mednarodno varnost. Nadzor izhaja iz mednarodnih obveznosti in je v skladu z zavezami, dogovorjenimi v okviru večstranskih ureditev za nadzor izvoza. Režim EU za nadzor izvoza ureja Uredba (ES) št. 428/2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo, v kateri so določena skupna pravila za nadzor, skupni seznam blaga z dvojno rabo ter usklajevanje in sodelovanje v podporo doslednemu izvajanju in izvrševanju po vsej Uniji. Uredba je zavezujoča in se neposredno uporablja po vsej EU. Evropska vesoljska politika V sporočilu Komisije o vesoljski strategiji za Evropo je Komisija poudarila pomen odprave ranljivosti evropske dobavne verige. Vzpostavitev okvira za pregled neposrednih tujih naložb podpira ta cilj.



Trajanje ukrepa in finančnih posledic ◻ Časovno omejen(-a) predlog/pobuda: –◻ trajanje predloga/pobude od [D. MMMM] LLLL do [D. MMMM] LLLL, –◻ finančne posledice med letoma LLLL in LLLL. X Časovno neomejen(-a) predlog/pobuda: –izvajanje z obdobjem uvajanja med letoma LLLL in LLLL, –ki mu sledi izvajanje predloga/pobude v celoti. 1.6.Načrtovani načini upravljanja ◻ Neposredno upravljanje – Komisija: –◻ z lastnimi službami, vključno z zaposlenimi v delegacijah Unije, –◻ prek izvajalskih agencij. ◻ Deljeno upravljanje z državami članicami. ◻ Posredno upravljanje s poverjanjem nalog izvrševanja proračuna: –◻ tretjim državam ali organom, ki jih te imenujejo, –◻ mednarodnim organizacijam in njihovim agencijam (navedite), –◻ EIB in Evropskemu investicijskemu skladu, –◻ organom iz členov 208 in 209 finančne uredbe, –◻ subjektom javnega prava, –◻ subjektom zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve, kolikor ti subjekti zagotavljajo ustrezna finančna jamstva, –◻ subjektom zasebnega prava države članice, ki so pooblaščeni za izvajanje javno-zasebnih partnerstev in ki zagotavljajo ustrezna finančna jamstva,

–◻ osebam, pooblaščenim za izvajanje določenih ukrepov SZVP v skladu z naslovom V PEU in opredeljenim v zadevnem temeljnem aktu. –Pri navedbi več kot enega načina upravljanja je treba to natančneje obrazložiti v oddelku „opombe“. Opombe Ni relevantno. 2.UKREPI UPRAVLJANJA 2.1.Pravila o spremljanju in poročanju Navedite pogostost in pogoje. 2.2.Upravljavski in kontrolni sistem 2.2.1.Ugotovljena tveganja Ni relevantno. 2.2.2.Podatki o vzpostavljenem sistemu notranje kontrole Ni relevantno. 2.2.3.Ocena stroškov in koristi kontrol ter ocena pričakovane stopnje tveganja napak Ni relevantno. 2.3.Ukrepi za preprečevanje goljufij in nepravilnosti Navedite obstoječe ali načrtovane preprečevalne in zaščitne ukrepe. 3.OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE 3.1.Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske vrstice ·Obstoječe proračunske vrstice Po vrstnem redu razdelkov večletnega finančnega okvira in proračunskih vrstic.

Razdelek večletnega finančnega okvira Proračunska vrstica Vrsta

odhodkov Prispevek številka

[poimenovanje…………………...……………] dif./nedif. držav Efte držav kandidatk tretjih držav po členu 21(2)(b) finančne uredbe [XX YY YY YY] dif./nedif. DA/NE DA/NE DA/NE DA/NE ·Zahtevane nove proračunske vrstice Po vrstnem redu razdelkov večletnega finančnega okvira in proračunskih vrstic. Razdelek večletnega finančnega okvira Proračunska vrstica Vrsta

odhodkov Prispevek številka

[poimenovanje………………...……………] dif./nedif. držav Efte držav kandidatk tretjih držav po členu 21(2)(b) finančne uredbe [XX YY YY YY] DA/NE DA/NE DA/NE DA/NE 3.2.Ocenjene posledice za odhodke [Ta oddelek bi bilo treba izpolniti s preglednico o proračunskih podatkih upravne narave (drugi dokument v prilogi k tej oceni finančnih posledic) in prenesti na DECIDE za namene posvetovanj med službami.] 3.2.1.Povzetek ocenjenih posledic za odhodke v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Razdelek večletnega finančnega

okvira Številka [poimenovanje……………...……………………………………………………………….] GD <…….> Leto

N Leto

N+1 Leto

N+2 Leto

N+3 Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (gl. točko 1.6) SKUPAJ • Odobritve za poslovanje Številka proračunske vrstice obveznosti (1) plačila (2) Številka proračunske vrstice obveznosti (1a) plačila (2a) Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev določenih programov Številka proračunske vrstice (3) Odobritve za GD<…….>

SKUPAJ obveznosti =1+1a+3 plačila =2+2a +3









• Odobritve za poslovanje SKUPAJ obveznosti (4) plačila (5) • Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev določenih programov, SKUPAJ (6) Odobritve iz

RAZDELKA <….> večletnega

finančnega okviraSKUPAJ obveznosti =4+6 plačila =5+6 Če ima predlog/pobuda posledice za več razdelkov: • Odobritve za poslovanje SKUPAJ obveznosti (4) plačila (5) • Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev določenih programov, SKUPAJ (6) Odobritve iz

RAZDELKOV od 1 do 4

večletnega finančnega okvira SKUPAJ

(referenčni znesek) obveznosti =4+6 plačila =5+6







Razdelek večletnega finančnega

okvira 5 „Upravni odhodki“ v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Leto

N Leto

N+1 Leto

N+2 Leto

N+3 Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (gl. točko 1.6) SKUPAJ GD TRADE • Človeški viri 0,828 0,828 0,828 0,828 0,828 • Drugi upravni odhodki 0,088 0,088 0,088 0,088 0,088 GD TRADE SKUPAJ odobritve 0,916 0,916 0,916 0,916 0,916 Leto

N Leto

N+1 Leto

N+2 Leto

N+3 Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (gl. točko 1.6) SKUPAJ GD COMP • Človeški viri 0,276 0,276 0,276 0,276 0,276 • Drugi upravni odhodki GD COMP SKUPAJ odobritve 0,276 0,276 0,276 0,276 0,276 Leto

N Leto

N+1 Leto

N+2 Leto

N+3 Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (gl. točko 1.6) SKUPAJ GD CNCT • Človeški viri 0,276 0,276 0,276 0,276 0,276 • Drugi upravni odhodki GD CNCT SKUPAJ odobritve 0,276 0,276 0,276 0,276 0,276 Leto

N Leto

N+1 Leto

N+2 Leto

N+3 Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (gl. točko 1.6) SKUPAJ GD ENER • Človeški viri 0,276 0,276 0,276 0,276 0,276 • Drugi upravni odhodki GD ENER SKUPAJ odobritve 0,276 0,276 0,276 0,276 0,276 Leto

N Leto

N+1 Leto

N+2 Leto

N+3 Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (gl. točko 1.6) SKUPAJ GD FISMA • Človeški viri 0,276 0,276 0,276 0,276 0,276 • Drugi upravni odhodki GD FISMA SKUPAJ odobritve 0,276 0,276 0,276 0,276 0,276 Leto

N Leto

N+1 Leto

N+2 Leto

N+3 Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (gl. točko 1.6) SKUPAJ GD GROW • Človeški viri 0,276 0,276 0,276 0,276 0,276 • Drugi upravni odhodki GD GROW SKUPAJ odobritve 0,276 0,276 0,276 0,276 0,276 Leto

N Leto

N+1 Leto

N+2 Leto

N+3 Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (gl. točko 1.6) SKUPAJ GD MOVE • Človeški viri 0,276 0,276 0,276 0,276 0,276 • Drugi upravni odhodki GD MOVE SKUPAJ odobritve 0,276 0,276 0,276 0,276 0,276 Leto

N Leto

N+1 Leto

N+2 Leto

N+3 Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (gl. točko 1.6) SKUPAJ GD RTD • Človeški viri 0,276 0,276 0,276 0,276 0,276 • Drugi upravni odhodki GD RTD SKUPAJ odobritve 0,276 0,276 0,276 0,276 0,276 Leto

N Leto

N+1 Leto

N+2 Leto

N+3 Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (gl. točko 1.6) SKUPAJ GD TRADE-DEL • Človeški viri 0,238 0,238 0,238 0,238 0,238 • Drugi upravni odhodki GD TRADE-DEL SKUPAJ odobritve 0,238 0,238 0,238 0,238 0,238 Leto

N Leto

N+1 Leto

N+2 Leto

N+3 Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (gl. točko 1.6) SKUPAJ Pravna služba • Človeški viri 0,138 0,138 0,138 0,138 0,138 • Drugi upravni odhodki Pravna služba SKUPAJ odobritve 0,138 0,138 0,138 0,138 0,138

Odobritve iz

RAZDELKA 5

večletnega finančnega okvira SKUPAJ (obveznosti skupaj = plačila skupaj) 3,224 3,224 3,224 3,224 3,224 v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Leto

N Leto

N+1 Leto

N+2 Leto

N+3 Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (gl. točko 1.6) SKUPAJ Odobritve iz

RAZDELKOV od 1 do 5

večletnega finančnega okvira SKUPAJ obveznosti 3,224 3,224 3,224 3,224 3,224 plačila 3,224 3,224 3,224 3,224 3,224 3.2.2.Ocenjene posledice za odobritve za poslovanje –x Za predlog/pobudo niso potrebne odobritve za poslovanje. –◻ Za predlog/pobudo so potrebne odobritve za poslovanje, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: odobritve za prevzem obveznosti v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Cilji in realizacije ⇩ Leto

N Leto

N+1 Leto

N+2 Leto

N+3 Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (gl. točko 1.6) SKUPAJ REALIZACIJE vrsta povprečni stroški število stroški število stroški število stroški število stroški število stroški število stroški število stroški število realizacij skupaj stroški realizacij skupaj SPECIFIČNI CILJ št. 1... – realizacija – realizacija – realizacija Seštevek za specifični cilj št. 1 SPECIFIČNI CILJ št. 2... – realizacija Seštevek za specifični cilj št. 2 STROŠKI SKUPAJ 3.2.3.Ocenjene posledice za odobritve za upravne zadeve 3.2.3.1.Povzetek –◻ Za predlog/pobudo niso potrebne odobritve za upravne zadeve. –x Za predlog/pobudo so potrebne odobritve za upravne zadeve, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Leto

N Leto

N+1 Leto

N+2 Leto

N+3 Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (gl. točko 1.6) SKUPAJ RAZDELEK 5

večletnega finančnega okvira Človeški viri 3,136 3,136 3,136 3,136 3,224 Drugi upravni odhodki 0,088 0,088 0,088 0,088 0,088 Seštevek za RAZDELEK 5

večletnega finančnega okvira 3,224 3,224 3,224 3,224 3,362 Odobritve zunaj RAZDELKA 5

večletnega finančnega okvira Človeški viri Drugi

upravni odhodki Seštevek za odobritve

zunaj RAZDELKA 5

večletnega finančnega okvira

SKUPAJ 3,224 3,224 3,224 3,224 3,362 Potrebe po odobritvah za človeške vire in druge upravne odhodke se krijejo z odobritvami GD, ki so že dodeljene za upravljanje ukrepa in/ali so bile prerazporejene znotraj GD, po potrebi skupaj z dodatnimi viri, ki se lahko pristojnemu GD dodelijo v okviru postopka letne dodelitve virov glede na proračunske omejitve. 3.2.3.2.Ocenjene potrebe po človeških virih –◻ Za predlog/pobudo niso potrebni človeški viri. –X Za predlog/pobudo so potrebni človeški viri, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: ocena, izražena v ekvivalentu polnega delovnega časa Leto

N Leto

N+1 Leto N+2 Leto N+3 Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (gl. točko 1.6) • Delovna mesta v skladu s kadrovskim načrtom (uradniki in začasni uslužbenci) 02 01 01 01 (sedež in predstavništva Komisije) 2 2 2 2 03 01 01 01 (sedež in predstavništva Komisije) 2 2 2 2 06 01 01 01 (sedež in predstavništva Komisije) 2 2 2 2 08 01 01 01 (sedež in predstavništva Komisije) 2 2 2 2 09 01 01 01 (sedež in predstavništva Komisije) 2 2 2 2 12 01 01 01 (sedež in predstavništva Komisije) 2 2 2 2 20 01 01 01 (sedež in predstavništva Komisije) 6 6 6 6 25 01 01 01 (sedež in predstavništva Komisije) 1 1 1 1 32 01 01 01 (sedež in predstavništva Komisije) 2 2 2 2 20 01 01 02 (delegacije) 1 1 1 1 XX 01 05 01 (posredne raziskave) 10 01 05 01 (neposredne raziskave) • Zunanji sodelavci (v ekvivalentu polnega delovnega časa: EPDČ) XX 01 02 01 (PU, NNS, ZU iz splošnih sredstev) XX 01 02 02 (PU, LU, NNS, ZU in MSD na delegacijah) XX 01 04 yy – na sedežu – na delegacijah XX 01 05 02 (PU, NNS, ZU za posredne raziskave) 10 01 05 02 (PU, NNS, ZU za neposredne raziskave) Druge proračunske vrstice (navedite) SKUPAJ 22 22 22 22 XX je zadevno področje ali naslov. Potrebe po človeških virih se krijejo z osebjem GD, ki je že dodeljeno za upravljanje ukrepa in/ali je bilo prerazporejeno znotraj GD, po potrebi skupaj z dodatnimi viri, ki se lahko pristojnemu GD dodelijo v okviru postopka letne dodelitve virov glede na proračunske omejitve. Opis nalog: Uradniki in začasni uslužbenci Uradniki bodo morali: – delovati kot kontaktne točke in obdelovati prejete priglasitve držav članic v skladu s členom 8, pripravljati srečanja kontaktnih točk in zagotavljati doslednost glede na svetovalna mnenja Komisije, – pregledovati neposredne tuje naložbe zaradi varnosti in javnega reda v zvezi s projekti in programi v interesu Unije; to strokovno znanje je treba še razviti, – zagotoviti skladnost z drugimi politikami EU, zlasti s pravnim redom EU v zvezi s prostim pretokom kapitala, uredbo o združitvah ter pravnim redom EU na področju energije. Zunanji sodelavci 3.2.4.Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom –x Predlog/pobuda je v skladu z veljavnim večletnim finančnim okvirom. –◻ Za predlog/pobudo je potrebna sprememba zadevnega razdelka večletnega finančnega okvira. Pojasnite zahtevano spremembo ter navedite zadevne proračunske vrstice in ustrezne zneske. –◻ Za predlog/pobudo je potrebna uporaba instrumenta prilagodljivosti ali sprememba večletnega finančnega okvira. Pojasnite te zahteve ter navedite zadevne razdelke in proračunske vrstice ter ustrezne zneske. 3.2.5.Udeležba tretjih oseb pri financiranju –X V predlogu/pobudi ni načrtovano sofinanciranje tretjih oseb. –V predlogu/pobudi je načrtovano sofinanciranje, kot je ocenjeno v nadaljevanju: