ISSN 1831-094X
evrop Sko
račU NSko SodIšče
2012
SL
posebno poročilo št. 5
SkUpNI INformac IjSkI SIStem reLeX 
(crIS)

SkUpNI INformac IjSkI SIStem 
reLeX (crIS)posebno poročilo št. 5  2012
(v skladu z drugim pododstavkom člena 287(4) pde U)
evrop Sko rač UNS ko SodIšče
posebno poročilo št. 5/2012 – Skupni informacijski sistem reLeX ( crIS)Evropsko računsko sodišč E
12, rue alcide de Gasperi
1615 Luxembourg
Luks EMB urG
Tel. +352  4398-1
Faks +352  4398-46410
E-naslov: eca-info@eca.europa.eu
internet: http://eca.europa.eu
posebno poročilo št. 5  2012
veliko dodatnih informacij o e vropski uniji je na voljo na internetu. 
dostop je mogoč na strežniku e uropa (http://europa.eu).
kataloški podatki so navedeni na koncu te publikacije. 
Luxembourg: Urad za publikacije e vropske unije, 2012
ISBN 978-92-9237-618-5
doi:10.2865/99292
© evropska unija, 2012 
reprodukcija je dovoljena z navedbo vira.
Printed in Luxembourg
posebno poročilo št. 5/2012 – Skupni informacijski sistem reLeX ( crIS)3
kaZaLo
Odstavek
	 Kratice 	in	glosar
i–ix	 Povzete K
1–16	 Uvod
1–6	 Področje 	revizije
7–13	 oPis	cris
14–16	 regUlativni 	oKvir
17–23	 obseg 	revizije 	in	revizijs Ki	Pristo P
24–74	 oPažanja
24–44	 KljUb	neKaterim 	slabostim 	cris	 zdaj 	razvijajo 	taKo,	da	bo	Ustrezal 	Potrebam 	Komisije 	
24–29	 Pr Ojekti 	razv Oja	sistema 	zdaj 	ustrezaj O	dObrO	OP redeljenim 	POtrebam
30–35	 P Otreba 	PO	PO sOdObljeni 	OPredelitvi 	vlOge	Cris
36–41	 slabOsti	Pri	kOdiranju 	POdatk Ov
42–44	 trdOvratni 	PrOblemi 	s Prijazn OstjO	dO	uPOrabnik Ov
45–57	 UPravljanje 	cris	 še	ni	dovolj 	UsPešno 	Pri	zagotavljanj U	neo Krnjenosti 	Podat Kov
49–52	 	manjkaj Oči	zaPisi	POdatk Ov
53–56	 	 neveljavni 	zaPisi	POdatk Ov
57	 	 zaPisOvanje 	z zamik Om
posebno poročilo št. 5/2012 – Skupni informacijski sistem reLeX ( crIS)4
posebno poročilo št. 5/2012 – Skupni informacijski sistem reLeX ( crIS)58–74	 nezadostna 	varnost 	sistema 	in	njegovih 	Podat Kov
58–62	 nejasna 	OPredelitev 	OdgOvOrnOsti	za	varn Ost	POdatk Ov	v Cris
63–67	 	 slabOsti,	ki	zmanjšujej O	sPOsObnOst	sistema 	za	Ohranjanje 	zau PnOsti	in	neOkrnjen Osti	
POdatk Ov
68–72	 nePOPO lna	dOkumenta Cija	sistema
73–74	 nezad OstnO	sPremljanje 	Obdelave 	Osebnih 	POdatk Ov
75–81 	 zaKljUčKi	in	PriPoročila
odgovori 	Komisije
posebno poročilo št. 5/2012 – Skupni informacijski sistem reLeX ( crIS)5
abac : sistem računovodenja komisije po načelu nastanka poslovnega dogodka, ki je nadomestil sincom2, nekdanji sis -
tem računovodenja na podlagi plačil.
abac	d atawarehouse:  informacijski sistem komisije za konsolidirane finančne in računovodske podatke.
cris : skupni informacijski sistem rELEX.
ers: Evropski razvojni skladi.
europe aid: Generalni direktorat komisije za razvoj in sodelovanje Europe aid (prej urad za sodelovanje Europe aid in 
Generalni direktorat za razvoj).
gd: Generalni direktorat.
informacijski 	sistem:  sklop opreme, metod in postopkov ter, če je ustrezno, tudi oseb in zaposlenih, organiziranih za 
izvajanje funkcij obdelave informacij.
it: informacijska tehnologija.
Kode 	(podatkovne 	kode):  vrednosti podatkov, uporabljene v  zbirki podatkov za kategorizacijo drugih podatkov.
neokrnjenost 	(podatkov):  Zagotovilo, da je informacijski sistem in obdelane informacije mogoče spremeniti samo 
namerno in zakonito ter da sistem natančno in v  celoti zagotavlja pričakovane rezultate.
obdelava 	osebnih 	podatkov:  katera koli operacija ali niz operacij, ki se uporabljajo za osebne podatke in so lahko avto -
matske ali ne, kot so zbiranje, vpis, urejanje, shranjevanje, prilagajanje ali spreminjanje, priklic, vpogled, uporaba, razkritje 
s prenosom, širjenje ali drugo dajanje na razpolago, razvrstitev ali povezovanje, blokiranje, izbris ali uničenje.
oecd : organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj.
olas : Elektronski računovodski sistem; informacijski sistem, ki ga je komisija do leta 2008 uporabljala kot pomoč za 
delovanje evropskih razvojnih skladov.
osebni 	podatki:  katere koli informacije o  prepoznani ali prepoznavni fizični osebi. prepoznavna oseba je tista, ki jo je 
mogoče neposredno ali posredno prepoznati, zlasti glede na identifikacijsko številko ali enega ali več elementov, značil -
nih za njeno fizično, psihološko, duševno, ekonomsko, kulturno ali družbeno identiteto.
razpoložljivost 	(podatkov):  sposobnost informacijskega sistema, da ob opredeljenih pogojih, kot so razporedi, roki in 
zmogljivost, opravlja zahtevane funkcije. 
relex : Francoska okrajšava za „relations extérieures“, tj. zunanje odnose.
rom : k rezultatom naravnan sistem spremljanja.
snK: standard notranjega kontroliranja.krat Ice IN GL oSar
posebno poročilo št. 5/2012 – Skupni informacijski sistem reLeX ( crIS)6
posebno poročilo št. 5/2012 – Skupni informacijski sistem reLeX ( crIS)Upravljavec 	podatkov 	(upravljavec 	osebnih 	podatkov):  institucija ali organ skupnosti, generalni direk -
torat, enota ali katera koli druga organizacijska enota, ki sama ali skupaj z  drugimi določa namene in sredstva 
obdelave osebnih podatkov.
varnost 	(podatkov):  varnost podatkov se nanaša na sposobnost informacijskega sistema za ohranjanje zau -
pnosti, neokrnjenosti in razpoložljivosti podatkov.
vodenje 	informatike:  vodstvene in organizacijske strukture in procesi, ki zagotavljajo, da informacijska teh -
nologija organizacije podpira in razširja njene strategije in cilje.
zaupnost 	(podatkov):  rezerviranost informacij ali celotnega informacijskega sistema ali njegovega dela 
(npr. algoritmov, programov in dokumentacije), ki so dostopni samo pooblaščenim osebam, organom ali 
proceduram.
posebno poročilo št. 5/2012 – Skupni informacijski sistem reLeX ( crIS)7
pov Zetek
i.	
Cris je informacijski sistem, ki ga je komisija uvedla kot 
podporo za upravljanje zunanjih ukrepov. naloge tega 
sistema so od začetka njegovega delovanja leta  2002 
nenehno razširjali. Tako je zdaj najpomembnejši refe -
renčni informacijski sistem za upravljanje zunanjih 
ukrepov, financiranih iz splošnega proračuna E u in 
evropskih razvojnih skladov (E rs), poročanje o  njih in 
njihovo dokumentiranje. 
ii.	
Cris vsem delavcem komisije, ki na sedežu komisije 
ali v  delegacijah E u sodelujejo pri upravljanju zuna -
njih ukrepov, omogoča delo na skupni zbirki podatkov. 
Zagotavlja podatke o  različnih fazah upravljanja, od 
načrtovanja programov do priprave in spremljanja, ter 
vključuje operativne in finančne vidike posameznih 
ukrepov. poleg tega podaja finančne podatke raču -
novodskemu sistemu komisije aBaC.
iii.	
splošno revizijsko vprašanje je bilo, ali je C ris uspešno 
zadovoljeval informacijske potrebe komisije. sodišče 
je zlasti ocenilo, ali je bil C ris zasnovan tako, da bi 
uspešno zadovoljeval potrebe komisije, in ali so bile 
informacije, ki jih je zagotavljal, zanesljive. revizija je 
vključevala pregled dokumentacije komisije za sistem 
in preizkušanje podatkov v  Cris.
iv.	
sodišče ugotavlja, da C ris v glavnem uspešno zado -
voljuje informacijske potrebe komisije na področju 
zunanjih ukrepov. vendar ima po desetih letih razvoja 
še vedno trdovratne pomanjkljivosti, ki se nanašajo 
posebej na opredelitev vloge C ris v računovodskem 
sistemu komisije, slabosti pri kodiranju podatkov in 
nezadostno uspešnost pri zagotavljanju neokrnje -
nosti podatkov, bolj na splošno pa na nezadostno 
varnost sistema in njegovih podatkov. nekatera izra -
žena opažanja potrjujejo druga opažanja iz prejšnjih 
poročil  sodišča.
posebno poročilo št. 5/2012 – Skupni informacijski sistem reLeX ( crIS)8
posebno poročilo št. 5/2012 – Skupni informacijski sistem reLeX ( crIS)v.	
razvoj C ris zdaj ustreza natančno opredeljenim in 
dokumentiranim informacijskim potrebam. vendar 
kljub nedavnim izboljšavam njegovega vodenja še 
vedno manjka posodobljena opredelitev vloge C ris. 
predvsem ni jasno, zakaj mora C ris podvajati funkcije 
računovodskega sistema komisije. 
vi.	
več let nezadostno formaliziranega raz voja med 
letoma  2005 in 2008 pušča C ris s slabo opredeljenimi 
podatkovnimi kodami. Zato je konsolidacija podat -
kov v  Cris posebno zapletena in občutljiva za napake. 
predvsem se ni mogoče zanesti, da bo C ris zagotovil 
agregatne podatke o  zunanji pomoči po državah upra -
vičenkah, finančnih instrumentih ali politikah.
vii.	
v zvezi z  neokrnjenostjo podatkov v  Cris je sodišče 
ugotovilo, da nekateri zapisi podatkov manjkajo ali pa 
niso veljavni ali ažurni. To slabi učinkovitost in uspe -
šnost sistema kot orodja za upravljanje.viii.	
komisija še ni dovolj zavarovala sistema in njegovih 
podatkov. čeprav so obstajali postopki za skrbništvo 
nad pravicami dostopa za uporabnike, odgovornosti 
za varnost podatkov v  Cris niso bile jasno določene. 
poleg tega so nekatere slabosti sistema zmanjševale 
njegovo učinkovitost in uspešnost pri vzdrževanju 
zaupnosti in neokrnjenosti podatkov. sodišče je prav 
tako ugotovilo, da se je obdelava osebnih podatkov 
preslabo spremljala.iX.	
na podlagi svojih opažanj sodišče daje v  nadaljevanju 
našteta priporočila, da bi se izboljšala uspešnost C ris 
pri zadovoljevanju informacijskih potreb komisije.
(a) Treba bi bilo natančno določiti zaželeno vlogo 
Cris kot informacijskega sistema, zlasti v  zvezi 
z računovodskim sistemom komisije aBaC. komi-
sija bi si zlasti morala prizadevati za zmanjšanje podvajanja funkcij aBaC v Cris.
(b) šifrante podatkov za C ris bi bilo treba racionali -
zirati, tako da bodo enotni in se bodo vrednosti njihovih podatkov medsebojno izključevale. po-
leg tega bi bilo treba ponovno preučiti sedanji nadzor (preverjanja, procese) kakovosti podatkov in ga okrepiti zaradi uspešnih varoval, ki bi zago -
tavljala zanesljive podatke. Ti ukrepi bi morali biti namenjeni zlasti zagotavljanju uspešnosti in učin -
kovitosti C ris pri priskrbi agregatnih informacij po 
državi upravičenki, področju politike in finančnem instrumentu.
(c) Glede na velikost in raznolikost populacije upo -
rabnikov C ris bi bilo treba pri prihodnjem razvoju 
Cris namenjati ustrezno pozornost izboljševanju 
prijaznosti do uporabnikov sistema.
(d) Treba bi bilo določiti odgovornosti za upravljanje varnosti podatkov v  Cris. opraviti bi bilo treba ce -
lovito oceno tveganja v  zvezi z  informacijsko teh -
nologijo in ustrezno poskrbeti za varstvo osebnih in finančnih podatkov.
posebno poročilo št. 5/2012 – Skupni informacijski sistem reLeX ( crIS)9
Uvod
Področje 	revizije
1.	 Zunanje ukrepe sestavljajo ukrepi komisije v  državah zunaj Evropske 
unije, vključno s  širitvijo Evropske unije, razvojem afriških, karibskih in 
pacifiških držav ter politiko zunanje trgovine. pri upravljanju zunanjih 
ukrepov sodelujejo službe na sedežu komisije v  Bruslju in delegacije E u 
v mnogih državah po svetu. Leta 2010 so skupne obveznosti komisije za 
zunanje ukrepe znašale 11  107 milijonov  Eur1. 
2.	 v preteklem desetletju si je komisija prizadevala za uskladitev in po -
enostavitev svojih postopkov za upravljanje zunanjih ukrepov. sprejela 
je zlasti ukrepe za poenotenje oddelkov, zadolženih za njihovo izvajanje. 
poleg tega je z  združitvijo prej heterogenih informacijskih sistemov želela 
vzpostaviti usklajen informacijski sistem, imenovan skupni informacijski 
sistem rELEX (C ris), ki naj bi bil sposoben zagotoviti takojšnje finančne 
informacije o  projektih in programih zunanjih ukrepov. 
3.	 informacijski sistem je sklop opreme, metod in postopkov ter, če je ustre -
zno, tudi oseb in zaposlenih, organiziranih za izvajanje funkcij obdelave informacij
2. organizacija običajno uvede informacijske sisteme zaradi 
zagotavljanja informacij kadrovski službi in poslovodstvu, da lahko opra -
vljajo svoje obveznosti načrtovanja, spremljanja, nadzora in poročanja.
4.	 ko je leta 2002 C ris začel delovati, so se njegove funkcije nanašale na 
finančno izvajanje projektov. od takrat so ga nenehno razširjali, da je 
podpiral vse več finančnih in operativnih vidikov upravljanja zunanjih 
ukrepov. Zdaj C ris vključuje različne faze posameznih ukrepov od faze 
načrtovanja programov zanje do njihove priprave in spremljanja. 1 8 445 milijonov Eur iz 
splošnega proračuna Eu 
in 2 662 milijonov Eur iz evropskih razvojnih skladov. Vir: d elovni dokument osebja 
komisije Letno poročilo 2011 
o razvojni politiki in politiki zunanje pomoči Evropske unije ter njunem izvajanju v letu 2010, sEC(2011) 880 konč., priložen dokumentu Letno poročilo 2011 o razvojni politiki in politiki zunanje pomoči Evropske unije ter njunem izvajanju v letu 2010, C oM(2011) 414 
konč. 
2 sklep k omisije C(2006) 
3602 z dne 16. avgusta 2006 o varnosti informacijskih sistemov, ki jih uporablja Evropska komisija.
posebno poročilo št. 5/2012 – Skupni informacijski sistem reLeX ( crIS)10
posebno poročilo št. 5/2012 – Skupni informacijski sistem reLeX ( crIS)3 1. januarja 2011 so se 
službe nekdanjega Gd 
aidC o in nekdanjega 
Gd dE v združile v nov 
Generalni direktorat za razvoj in sodelovanje – Europeaid (Gd za razvoj in sodelovanje – Europeaid). ime Europeaid, pod katerim 
je bil bolje poznan nekdanji Gd aidC o, zdaj uporablja 
novi Gd za razvoj in sodelovanje – Europeaid.
4 1. januarja 2011 je nekdanji 
Gd za zunanje odnose nehal obstajati, večino njegovih dejavnosti pa je prevzela Evropska služba za zunanje delovanje (EsZd). njene finančne dejavnosti 
je prevzela služba za instrumente zunanje politike (Fpi).5.	 največ ga uporabljajo Generalni direktorat (G d) komisije za sodelovanje 
in razvoj (Europe aid3), Gd za širitev in služba za instrumente zunanje 
politike4. Ti oddelki uporabljajo C ris zlasti kot čelni vmesnik za vnašanje 
finančnih podatkov za zunanje ukrepe v  računovodski sistem komisije 
(aBaC). Finančne transakcije se začnejo v  Cris, v katerega se vnesejo 
podatki, ki se preverijo, preden se samodejno prenesejo v  aBaC, tako da 
jih ni treba dvakrat kodirati. poleg tega se v  Cris vnašajo tudi operativni 
podatki o  programih in projektih zunanjih ukrepov, kot so rezultati revizij 
in spremljanja, ki jih C ris obdela in shrani. Ti podatki so lahko koristni 
za upravljanje in odločanje ter splošno spremljanje izvajanja zunanjih 
ukrepov. 
6.	 Cris je zdaj zaradi svoje vloge pri zapisovanju rezultatov notranjih kontrol 
in poročanju o  njih ključna sestavina sistema notranjega kontroliranja 
komisije za upravljanje zunanjih ukrepov.
oPis	cris
7.	 Cris je računalniško podprt informacijski sistem, ki v  veliki meri temelji na 
računalniški in telekomunikacijski opremi (strojni opremi) in elektronskih postopkih (programski opremi). njegovo programsko opremo sestavlja 
zbirka podatkov, spletni uporabniški vmesnik za vnos podatkov in vpo -
gled vanje ter vmesnik za računalniški sistem komisije aBaC ali povezava 
z njim. ker temelji na samo eni osrednji zbirki podatkov, omogoča vsem 
uporabnikom v  komisiji in delegacijah E u delo z  istimi podatki. 
8.	 uporabniški vmesnik je urejen tako, da ga sestavljajo različni moduli, od 
katerih jih večina ustreza različnim fazam projektnih ciklusov in ciklusov letnega upravljanja, kot je prikazano na sliki 1 . drugi moduli se upora -
bljajo za skrbništvo nad sistemom.
posebno poročilo št. 5/2012 – Skupni informacijski sistem reLeX ( crIS)11
sliKa	1
zajetje 	Proje Ktnih 	ciKlUsov 	in	ciKlUsov 	letnega 	UPravljanja 	v mod Ule	cris
Faza projektnega ciklusa/ciklusa upravljanja Glavni moduli CRIS
Oblikovanje politike
in državne strategije
Priprava ukrepa
Izvedba in poročanjeNačrtovanje programov
Finančne napovedi
Sklepi
Javna naročila/
javni razpisi
Aplikacija PADOR (spletno prijavljanje
podatkov morebitnih prosilcev)
Datoteke pravnih oseb/
bančnih računov
Okvirni sporazumi
Projekti
Pogodbe
Finančne garancije
Računi/plačila
Napovedi prihodkov
Nalogi za izterjavo
Revizija
K rezultatom naravnan sistem
spremljanja (ROM)
Vrednotenja
Vir: Evropsko računsko sodišče.
posebno poročilo št. 5/2012 – Skupni informacijski sistem reLeX ( crIS)12
posebno poročilo št. 5/2012 – Skupni informacijski sistem reLeX ( crIS)9.	 poleg drugih nalog tipičen modul C ris uporabnikom omogoča, da:
 οustvarjajo, spreminjajo in potrjujejo zapise,
 οiščejo po zapisih,
 οpregledujejo zapise in z  njimi povezane podatke, od katerih nekatere 
sistem samodejno izračunava,
 οzapisom dodajajo dokumente,
 οpovezujejo zapise raznih modulov. 
10.  n a primer, modul pogodbe uporabnikom omogoča, da poiščejo vse za -
pise pogodb, sklenjenih s  posameznim upravičencem. Tako najden zapis 
poleg drugih podatkov praviloma vsebuje številko pogodbe, kratek opis 
pogodbe, njen status in vrsto, ime pristojnega oddelka in oseb, ustrezno 
zemljepisno območje, podpisnike pogodbe in končne datume ter po -
godbeno vsoto in ustrezne proračunske vrstice. Zapisu je priložena tudi skenirana kopija pogodbe in njenih prilog. poleg tega je zapis pogodbe 
najverjetneje povezan, na primer, z  različnimi zapisi v  modulu računi, 
ki ustrezajo računom, prejetim od upravičencev. uporabnik torej lahko 
s tega zapisa brska po vseh zapisih, povezanih z  ustreznim ukrepom, in 
takoj pogleda elektronsko različico ustreznega dokumenta.
11.  u porabniški vmesnik C ris dopolnjujeta dve drugi orodji: 
 οsistem poročanja, imenovan C ris datawarehouse, ki uporabnikom 
omogoča agregiranje podatkov v  Cris, in 
 οdokumentacijski sistem, imenovan C ris knowledge Base, ki uporab -
nikom omogoča dostop do vse uporabniške dokumentacije v  Cris. 
12.  š tevilo uporabnikov C ris je z  leti naraščalo. Leta 2010 je sistem upora -
bljalo 5  000 posameznikov, od katerih jih je bilo več kot 3  000 iz delegacij 
Eu, kot prikazuje tabela . na značilen delovni dan je povprečno potekalo 
približno 3  000 uporabniških sej. 
posebno poročilo št. 5/2012 – Skupni informacijski sistem reLeX ( crIS)13
13.  r azvoj in vzdrževanje C ris se financirata iz zneskov, odobrenih v  splo -
šnem proračunu E u in evropskih razvojnih skladih. Celoten proračun, 
zahtevan za razvoj, vzdrževanje in podporo C ris se je z  leti zviševal in je 
leta 2011 dosegel 13  milijonov  Eur. upravlja ga Europe aid, ki vodi razvoj 
in vzdrževanje C ris v sodelovanju z  drugimi generalnimi direktorati, ki 
običajno uporabljajo ali podpirajo sistem.
Dodelitev uporabnikov Uporabniki CRIS leta 2010 Število sej leta 2010
Delegacije EU 3 095 62 % 562 861 70,5 %
EuropeAid 1 319 26 % 178 993 22,5 %
Nekdanji GD RELEX 164 3 % 7 404 1 %
GD za širitev 277 6 % 44 373 5,5 %
GD za humanitarno pomoč in civilno 
zaščito (ECHO)45 1 % 1 222 0 %
Drugi generalni direktorati in oddelki 105 2 % 3 683 0,5 %
SkUpaj 5 005 100 % 798 536 100 %tabela
število 	UPorabni Kov	cris	 leta 	2010
Vir: izračun, ki ga je pripravilo s odišče na podlagi podatkov iz Cris.
posebno poročilo št. 5/2012 – Skupni informacijski sistem reLeX ( crIS)14
posebno poročilo št. 5/2012 – Skupni informacijski sistem reLeX ( crIS)5 uredba sveta (Es, Euratom) 
št. 1605/2002 z dne 
25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (uL L 248, 16.9.2002, str. 1).
6 uredba k omisije 
(Es, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje uredbe sveta (Es, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (uL L 357, 31.12.2002, str. 1). Zlasti člen 48 določa, da so sistemi in postopki poslovodenja in notranjih kontrol med drugim namenjeni zagotavljanju zanesljivih finančnih in poslovodnih informacij.
7 uredba (Es) 
št. 45/2001 Evropskega parlamenta in sveta z dne 18. septembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (uL L 8, 12.1.2001, str. 1).
8 Glej opombo 2.regUlativni 	oKvir
14.  Finančna uredba Evropske unije5 in njena izvedbena pravila6 določajo 
temeljna načela za izvrševanje proračuna. natančneje, finančna uredba 
določa, da morajo odredbodajalci vzpostaviti ustrezne organizacijske 
strukture in kontrolne postopke ter poročati svojim institucijam o  izva -
janju svojih nalog. vsebuje tudi posebne določbe o  sistemih finančnih 
informacij. 
15.  u redba (E s) št. 45/20017 določa pravila o  varstvu posameznikov pri ob -
delavi osebnih podatkov v  institucijah in organih Evropske unije.
16.  s klep komisije C(2006) 36028 določa varnostne ukrepe za zaščito in -
formacijskih sistemov komisije in informacij, ki jih ti obdelujejo, pred 
nevarnostmi za njihovo razpoložljivost, neokrnjenost in zaupnost.
posebno poročilo št. 5/2012 – Skupni informacijski sistem reLeX ( crIS)15
oBSeG revIZIje IN revIZIjSkI prIStop
17.  s plošno revizijsko vprašanje je bilo, ali je C ris uspešno zadovoljeval in -
formacijske potrebe komisije na področju zunanjih ukrepov. 
18.  To splošno vprašanje se obravnava v  treh delih:
(a) a li je C ris zasnovan tako, da lahko uspešno zadovoljuje potrebe 
komisije? (Glej odstavke 24 do 44.)
(b) ali so informacije, ki jih zagotavlja C ris, zanesljive? (Glej odstavke  45 
do 57.)
(c) a li je komisija C ris in njegove podatke dovolj dobro zavarovala? 
(Glej odstavke 58 do 74.)
19.  d elo v  zvezi z  revizijskima podvprašanjema (a) in (c) je temeljilo v  glav -
nem na analizi ustrezne dokumentacije in pojasnil, dobljenih v  pogovo -
rih z  delavci komisije med revizijo. To delo se je v  glavnem nanašalo na 
razvoj C ris po letu 2005. vendar je bilo upoštevano tudi dogajanje med 
letom 2000 in 2005, če je bila na voljo ustrezna dokumentacija. Ta del 
revizije se je osredotočal na Europe aid, ki je ključni dejavnik v  razvoju 
Cris. Maja 2011 je sodišče izvedlo tudi elektronsko raziskavo med upo -
rabniki C ris v delegacijah E u. 
20.  v  drugem delu revizije  – podvprašanje (b)  – je bilo preverjeno, ali so bile 
informacije, ki jih je dajal C ris, zanesljive, in sicer s  preizkušanjem po -
datkov v  naborih podatkov v  Cris. Ti preizkusi so se izvajali na podatkih, 
uvoženih neposredno iz podatkovne zbirke C ris konec marca  2011. nji-
hov namen je bil preveriti, ali so zapisi podatkov v  Cris popolni, veljavni, 
skladni in ažurni. 
21.  v  revizijo so bile vključene informacije o  vseh odobrenih sredstvih, kate -
rih upravljanje podpira C ris, in sicer v  splošnem proračunu E u in evrop -
skih razvojnih skladih. 
22.  Zaradi učinkovitosti je bila revizija osredotočena na osem od 21 modulov Cris, ki so bili izbrani tako, da so vključevali finančne in operativne mo -
dule
9. To je sodišču omogočilo, da izvede podrobnejše preizkuse izbranih 
modulov in obenem ohrani splošno sliko celotnega sistema. 
23.  r evizija ni bila namenjena oceni bolj tehničnih vidikov C ris, kar bi bilo 
narejeno med revizijo informacijske tehnologije. prav tako ni bila name -
njena oceni stroškovne učinkovitosti vzdrževanja in razvoja C ris.9 Moduli, izbrani za revizijo, 
so bili sklepi, p ogodbe, 
datoteke pravnih oseb, 
računi, Finančne napovedi, 
revizija, vrednotenja in roM.
posebno poročilo št. 5/2012 – Skupni informacijski sistem reLeX ( crIS)16
posebno poročilo št. 5/2012 – Skupni informacijski sistem reLeX ( crIS)KljUb	neKaterim 	slabostim 	cris	 zdaj 	
razvijajo 	taKo,	da	bo	Ustrezal 	Potrebam 	
Komisije 	
Proje Kti	razvoja 	sistema 	zdaj 	Ustrezajo 	dobro 	
oPredeljenim 	Potrebam
24.  v odenje informatike se nanaša na vodstvene in organizacijske struktu -
re in procese, ki zagotavljajo, da informacijska tehnologija organizacije 
podpira in razširja njene strategije in cilje10. 
25.  v  skladu s  standardi notranjega kontroliranja komisije morajo biti vzpo -
stavljene ustrezne strukture za vodenje informatike11. predvsem:
 οmora vsak generalni direktorat določiti ustrezno organizacijo za vo -
denje informacijskih sistemov v  njegovi lasti;
 οje treba izdelati glavni letni načrt ( schéma directeur , IT master plan ) 
razvoja vseh informacijskih sistemov;
 οmora vsak informacijski sistem v  lasti posameznega generalnega di -
rektorata imeti jasno določenega skrbnika, ki zastopa interese upo -
rabnikov, sistem pa mora nadzirati usmerjevalni odbor;
 οje treba vsak projekt novega informacijskega sistema odobriti na pod -
lagi dokumenta o  viziji z  opisom projekta;
 οje treba vse nove informacijske sisteme razvijati po standardnih me -
todah komisije za vodenje in razvoj projektov.
26.  n amen teh ukrepov je zagotoviti, da bodo projekti razvoja informacijskih 
sistemov ustrezali potrebam organizacije in bodo zasnovani tako, da bodo uspešno zadovoljevali te potrebe
12.10 opredelitev iT Governance 
institute®, navedena 
v sEC(2004) 1267 z dne 
20. oktobra 2004 „sporočilo komisiji o izboljšanju vodenja 
informatike v k omisiji“.
11 snk št. 7. Glej tudi 
sEC(2004) 1267. 
12 sEC(2004) 1267 določa, da 
bi morali vsi projekti razvoja informacijskih sistemov vključevati zagonski elaborat/študijo izvedljivosti, v kateri so obrazloženi namen vzpostavitve sistema, njegove naloge, način izvajanja teh nalog, učinki za organizacijo in stroški.opaŽaNja
posebno poročilo št. 5/2012 – Skupni informacijski sistem reLeX ( crIS)17
27.  s odišče je ugotovilo, da med letoma 2005 in 2008 opredelitev informa -
cijskih potreb in določanje njihovega prednostnega vrstnega reda nista 
bila sistematična niti popolno dokumentirana. Zaradi tega je prihajalo 
do razvoja sistemov, ki ni povsem ustrezal potrebam komisije, v  skrajnih 
primerih pa je bil celo nekoristen (glej okvir 1 ). podobno je bilo upravlja -
nje večine informacijskih projektov razmeroma neformalno. izjema je bil 
le velik projekt prevzema informacijskega sistema oLas, ki se je včasih 
uporabljal kot podpora za operacije E rs.
28.  o d leta 2008 komisija uvaja celovitejše vodenje informatike za C ris. pred-
vsem se informacijske potrebe sistematično ugotavljajo in analizirajo. 
vse nove projekte razvoja informacijskega sistema je treba odobriti na 
podlagi dokumenta o  viziji z  opisom projektnih ciljev, tveganj in sredstev. 
na tej podlagi Europe aid pripravi glavni letni načrt ( schéma directeur , IT 
master plan ), v katerem so našteti vsi načrtovani projekti razvoja infor -
macijskega sistema. Za vsak projekt se določi skrbnik, ki zastopa interese uporabnikov, večje projekte pa nadzira usmerjevalni odbor.
29.  p oleg tega se zdaj v  Europe aid uporablja metodologija vodenja pro -
jektov, za nove projekte razvoja informacijskega sistema pa obstaja dokumentacija.
oKvir	1
modUl	vrednotenja 	se	ni	niKoli	UPorabljal
delovni dokument komisije iz leta 2004 nakazuje, da je bil modul vrednotenja v  Cris načrtovan za 
zagotavljanje popolnega prikaza vmesnih in končnih vrednotenj, ki so jih upravljale delegacije in 
operativne enote. vendar se ni nikoli uporabljal in v  njem ni bilo nobenih zapisov. komisija ni imela 
nobene dokumentacije, ki bi pojasnjevala to stanje.
posebno poročilo št. 5/2012 – Skupni informacijski sistem reLeX ( crIS)18
posebno poročilo št. 5/2012 – Skupni informacijski sistem reLeX ( crIS)13 Glej opombo 12.
14 od svojega začetka je 
Cris postopoma prevzemal 
funkcije in podatke naslednjih informacijskih sistemov: Griot (sistem nekdanjega generalnega direktorata dGia leta 2002), désirée (sistem nekdanjega 
generalnega direktorata dGiB v letih 2002–2003), Mis (informacijski sistem nekdanjega generalnega direktorata dGviii v letih 2003–2004) in oLas (informacijski sistem nekdanjega generalnega direktorata dE v leta 2008).Potreba 	Po	Posodobljeni 	oPredelitvi 	vloge 	cris	
30.  d obra praksa zahteva, da se za vse projekte razvoja informacijskega sis -
tema pripravijo dokumenti, v  katerih je obrazložen namen vzpostavitve 
sistema, njegove naloge in načrtovan način izvajanja teh nalog.13 sodišče 
je preverilo, ali obstajajo taki dokumenti za razvoj C ris kot celote. 
31.  s odišče je našlo dokumente, iz katerih je bilo razvidno, da je bil cilj C ris 
leta 2000, ko se je komisija odločila za njegovo uvedbo, zagotoviti ta -
kojšnje finančne informacije o  projektih in programih za zunanje ukrepe 
ter zlasti zagotoviti ustrezno sliko o  porazdelitvi prevzetih obveznosti in 
plačil po državah in sektorjih na različnih zemljepisnih območjih. C ris 
naj bi z  zagotavljanjem funkcij in informacij, značilnih za zunanje ukrepe, 
dopolnjeval računovodski sistem komisije. 
32.  o d 2002 do 2004 so bili tako prvi moduli C ris namenjeni v  glavnem 
nekaterim elementom finančnega upravljanja zunanjih ukrepov, kot so 
sklepi, pogodbe in računi. vendar se je od takrat nabor funkcij sistema 
ves čas širil, zlasti ker je bilo vključenih več operativnih vidikov zuna -
njih ukrepov. postopoma so bili dodani novi moduli, obstoječi pa so bili 
prilagojeni (glej sliko 2 ). poleg tega so bili prevzeti drugi informacijski 
sistemi, zaradi česar se je povečalo območje zunanjih ukrepov, vključe -
nih v  Cris.14 Bistvene spremembe so bile uvedene leta 2005, ko so bile 
v Cris vpeljane funkcije računovodenja po načelu nastanka poslovnega 
dogodka. druga pomembna sprememba je bil prevzem oLas leta 2008 
(glej odstavek 27).
33.  p o letu 2002 je prišlo tudi do pomembnih sprememb v  računovodskem 
sistemu komisije, ki ima tako zlasti po uvedbi računovodenja po načelu 
nastanka poslovnega dogodka leta 2005 in zamenjavi predhodnega ra -
čunovodskega sistema sincom2 z  aBaC veliko novih funkcij, kot je vpis 
pogodb.
34.  k ljub tem pomembnim spremembam v  Cris in aBaC pa sodišče ni našlo 
nobenega dokumenta s  posodobljeno opredelitvijo načrtovane vloge 
Cris v celotnem informacijskem sistemu komisije, njegovih ciljev ali na -
tančnega obsega operacij, ki jih podpira.
posebno poročilo št. 5/2012 – Skupni informacijski sistem reLeX ( crIS)19
sliKa	2
zgodovina 	razvoja 	cris	
NOVI MODULI V CRISRAZVOJ VMESNIKA MED
CRIS IN ABAC
FINANČNE NAPOVEDIOKVIRNI SPORAZUMI
ROMRAČUNI
(bistvene spremembe)NALOGI  ZA IZTERJAVONAPOVEDI PRIHODKOVFINANČNE GARANCIJEREVIZIJAFINANČNE NAPOVEDI
(1. različica)POGODBE
RAČUNI
OBRAZCI DAC
JAVNA NAROČILA / JAVNI RAZPISI
NAČRTOVANJE PROGRAMOVSKLEPI
OBVEZNOSTI
PLAČILA
POGODBE
RAČUNI
IZTERJAVE
GARANCIJE
1999–2002
2002
2003
2004LETO
2006
2009
20082007
2005
2010CRIS
Vir: Evropsko računsko sodišče.
posebno poročilo št. 5/2012 – Skupni informacijski sistem reLeX ( crIS)20
posebno poročilo št. 5/2012 – Skupni informacijski sistem reLeX ( crIS)35.  p redvsem vloga C ris ni bila ustrezno določena glede na aBaC, saj so 
se mnoge njegove funkcije ponavljale v  Cris. Tako ni bila jasna dodana 
vrednost tega, da so se finančne transakcije še naprej kodirale v  Cris, 
namesto da bi se kodirale neposredno v  aBaC (glej okvir 2 ). Zaradi te 
soodvisnosti C ris in aBaC približno tretjina kadrov, ki so v  Europe aid 
zadolženi za informatiko, skrbi za usklajevanje C ris z razvojem aBaC, na -
mesto da bi skrbela za podporo operacij na področju zunanjih ukrepov. 
slabosti 	Pri	Kodiranj U	Podat Kov
36.  u poraba podatkovnih kod v  informacijskem sistemu omogoča enostaven 
priklic zapisov podatkov z  avtomatskimi iskalniki in njihovo konsolidaci -
jo zaradi poročanja. učinkovitost in uspešnost sistema pri omogočanju 
enostavnega priklica in konsolidacije zapisov podatkov sta torej močno 
odvisna od kakovosti in usklajenosti podatkovnih kod. 
37.  Cilji, določeni za C ris leta 2000, so bili omogočanje takojšnjih in konsoli -
diranih finančnih informacij o  projektih in programih za zunanje ukrepe 
(glej odstavek 31). sodišče je preverilo, ali so bile podatkovne kode v  Cris 
določene tako, da so uspešno prispevale k  temu cilju.
oKvir	2
neUčinKovit 	Prenos 	Podat Kov	med 	cris	 in	abac
vmesnik med C ris in aBaC ne olajšuje izmenjave podatkov. aBaC pred zapisom samodejno preverja 
popolnost in skladnost podatkov o  finančnih transakcijah. ker preverjanja v  aBaC niso vedno enaka 
kot tista v  Cris, so podatki o  finančnih transakcijah med prenosom iz C ris v aBaC, torej pozno med 
postopkom potrjevanja, včasih blokirani. v takem primeru je treba podatke v  Cris popraviti in ponovno 
potrditi ter jih še enkrat prenesti v  aBaC.
posebno poročilo št. 5/2012 – Skupni informacijski sistem reLeX ( crIS)21
38.  s odišče je ugotovilo, da se je zaradi zaporednih razvojnih sprememb sis -
tema, ki niso bile dovolj formalizirane (glej odstavek 27), več šifrantov, ki 
jih je bilo nad sto, podvajalo. pri podvojenih šifrantih lahko sčasoma pride 
do razhajanja. prav tako sta lahko zaradi njih konsolidacija in uskladitev 
zahtevnejši, zahtevata več časa in sta občutljivi za napake. pred nekaj 
leti se je začel izvajati projekt racionalizacije organizacije šifrantov v  Cris 
z njihovim shranjevanjem v  skupni tabeli. vendar se projekt ni zaključil, 
sistem pa je ostal v  hibridnem stanju, tako da so bili nekateri šifranti 
podatkov še vedno shranjeni v  posebnih ali dvojnih tabelah.
39.  s odišče je odkrilo tudi več šifrantov z  vrednostmi, ki se niso vzajemno 
izključevale, kar je preprečevalo uspešno konsolidacijo podatkov. na 
primer, kot v  več drugih modulih C ris se je tudi v  modulu računi upo -
rabljal šifrant za zemljepisna območja. nekatere kode na tem šifrantu 
so veljale za države, druge pa za skupine držav. Tako so se za nekatere zapise plačil v  posamezni državi uporabljale kode za to državo, za druge 
pa kode širšega zemljepisnega območja okoli te države. posledica tega 
je, da C ris ni najbolj uporaben pri določanju seznama plačil, izplačanih 
upravičencem v  neki državi, ali ugotavljanju njihovega skupnega zneska. 
primer je prikazan v  okviru 3 .
40.  Cris prav tako ni mogoče brez težav uporabljati za izračun celotnega zne -
ska, porabljenega za neko politiko ali financiranega iz nekega finančnega instrumenta. na seznamu domen, uporabljenih za povezovanje zapisov 
iz več modulov C ris z neko domeno, so zmešana zemljepisna območja 
(na primer azija), finančni instrumenti (na primer T aCis
15) in tematske 
politike (na primer prehranska varnost). 15 Tehnična pomoč skupnosti 
neodvisnih držav.
oKvir	3
nezanesljive 	Kode 	zemlje Pisnih 	območij 	v za Pisih 	Plačil
neki zapis plačila v  Cris se lahko nanaša na Tanzanijo, drugi pa na zemljepisno območje, imenovano 
južna sahara. seznam plačil za Tanzanijo bo vključeval prvi zapis, drugega pa ne, čeprav je bilo lahko 
drugo plačilo delno nakazano v  Tanzanijo.
posebno poročilo št. 5/2012 – Skupni informacijski sistem reLeX ( crIS)22
posebno poročilo št. 5/2012 – Skupni informacijski sistem reLeX ( crIS)16 sodišče je v svojem letnem 
poročilu za proračunsko 
leto 2005 ugotovilo: „[…] pomanjkljivosti računalniškega upravljavskega informacijskega sistema (Cris), predvsem njegovega šifrirnega sistema, osrednjim službam komisije preprečujejo, da bi 
učinkovito v celoti nadzirale programe mikroprojektov. na primer, še vedno je težko izdelati zanesljiv seznam programov mikroprojektov, ki so bili izvedeni oziroma so v postopku izvajanja. Ta problem je bolj splošne narave in ni specifičen za programe mikroprojektov […].“  
v svojem letnem poročilu za proračunsko leto 2006 je sodišče ugotovilo: „skupni 
informacijski sistem rELEX (Cris) zagotavlja podatke o tekočem upravljanju projektov. v sistemu niso na 
voljo nekatere zaželene analize finančnih podatkov, kar je v glavnem posledica omejitev pri opredelitvi podatkov. “
v svojem p osebnem poročilu 
št. 4/2009 k omisijino 
upravljanje vključenosti nedržavnih akterjev v razvojno 
sodelovanje Es pa je s odišče 
ugotovilo: „[…] trenutno Europeaid nima na voljo pravočasno razpoložljivega vira podatkov o financiranju nedržavnih akterjev […]. podatki iz skupnega 
informacijskega sistema rELEX (Cris) so nepopolni, identifikacija operaterjev pa je nezanesljiva.“
17 Glej opombo 12.
18 sodišče je v svojem letnem 
poročilu za proračunsko leto 2008 ugotovilo: „[…] da obstajajo tehnične omejitve, s katerimi se pogosto srečujejo uporabniki sistema, in da te omejitve lahko vplivajo na pravilnost obdelanih transakcij (neredko se najdejo primeri plačil, ki so bila zaradi nerazpoložljivosti sistema izvršena po določenih rokih).“41.  Zaradi tega je konsolidacija podatkov, zlasti finančnih, ki se hranijo v  Cris 
zaradi poročanja, še posebej zapletena. Tak položaj je slab za učinkovitost 
in uspešnost C ris kot orodja za poročanje in upravljanje.16 
trdovratni 	Problemi 	s Prijaznostjo 	do	UPorabni Kov
42.  v  skladu s  sporočilom komisiji o  izboljšanju vodenja informatike v  komi-
siji17 bi morali biti informacijski sistemi uporabniško naravnani in zadovo -
ljevati njihove potrebe, zato so uporabniki tisti, ki lahko ocenijo, koliko uspešni so informacijski sistemi pri zadovoljevanju njihovih potreb. 
43.  Maja 2011 je sodišče izvedlo raziskavo med uporabniki C ris v delega -
cijah E u, da bi ocenilo, koliko posamezne zadeve vplivajo na to popula -
cijo uporabnikov C ris. odgovorilo je 44 delegacij od 92, katerim so bili 
poslani vprašalniki. najpomembnejše ugotovitve, do katerih je mogoče 
priti z  analizo teh odgovorov, so: 
 οpo izkušnjah uporabnikov C ris sistem pogosto in za daljši čas ni do -
segljiv (14 delegacij od 44 je poročalo o  nedosegljivostih sistema, ki 
so trajale več kakor teden dni);
 οleta 2010 so skoraj vse delegacije (41 od 44), ki so odgovorile na vprašalnik, naletele na zamude pri kodiranju ali potrjevanju transakcij zaradi pomanjkljivosti v  zasnovi C ris
18;
 ο21 anketirancev od 44 je menilo, da so bili nekateri podatki zaradi 
težav pri razlagi ali prevodu kodirani na podlagi ugibanja;
 ο6 delegacij od 44 je poročalo, da zamude zaradi C ris komisiji povzro -
čajo stroške; po navedbah dveh od teh delegacij so pogodbene kazni 
ali izgube v  enem primeru znašale 300  Eur, v drugem pa 3  000 Eur.
44.  r ezultate raziskave sodišča potrjujejo rezultati dveh raziskav, ki jih je 
komisija opravila leta 2008 oziroma 2010, ki sta vključevali uporabnike 
Cris na sedežu komisije in v  delegacijah E u. raziskavi sta pokazali, da so 
se mnenja uporabnikov o  sistemu izboljšala, vendar so ostala mešana, 
kot je prikazano na sliki 3 . 
posebno poročilo št. 5/2012 – Skupni informacijski sistem reLeX ( crIS)23
UPravljanje 	cris	 še	ni	dovolj 	UsPešno 	Pri	
zagotavljanj U	neo Krnjenosti 	Podat Kov
45.  Za uspešnost informacijskega sistema ne zadostuje, da zagotavlja po -
datke, ampak mora zagotavljati tudi njihovo neokrnjenost. neokrnjenost 
podatkov se nanaša na sposobnost informacijskega sistema, da natančno 
in v celoti zagotavlja pričakovane rezultate, tako da se je nanj mogoče 
zanesti.19
46.  Glede varnosti komisija šteje C ris za kritičen sistem ali, z  drugimi be -
sedami, sistem, pri katerem bi lahko izguba njegove neokrnjenosti ali njegova nerazpoložljivost ogrozila razmerje komisije do drugih institucij, 
držav članic ali drugih strani.
2019 sklep k omisije C(2006) 
3602.
20 sklep k omisije C(2006) 
3602 določa, da so kritični 
informacijski sistemi tisti sistemi, pri katerih bi lahko izguba neokrnjenosti ali njihova nerazpoložljivost ogrozila razmerje k omisije 
do drugih institucij, držav članic ali drugih strani. Med take primere bi spadali škoda za ugled k omisije ali drugih 
institucij v očeh držav članic ali javnosti, zelo huda škoda za pravne ali fizične osebe, prekoračitev proračuna ali velika finančna izguba z zelo hudimi negativnimi posledicami za finance komisije.
sliKa	3
naPrede K	v mnenj U	UP orabni Kov	cris	 o več 	vidi Kih	sistema 	med 	letoma 	2008	
in	2010 	na	lestvici 	od	1	(slabo) 	do	5	(odlično)
1 2 3 4 5Splošna ocenaInformacije v priročnikihDostop do priročnikovVarnostOdzivnostRazpoložljivostPrijaznost do uporabnikovFunkcionalnostiZanesljivostIskanje
2010 2008
Vir: d elovni dokument k omisije – rezultati raziskave iz leta 2010 „The CRIS system – your opinion“ (Vaše mnenje  
o sistemu CRIS), februar 2011.
posebno poročilo št. 5/2012 – Skupni informacijski sistem reLeX ( crIS)24
posebno poročilo št. 5/2012 – Skupni informacijski sistem reLeX ( crIS)47.  k omisija je za večjo neokrnjenost podatkov v  Cris uvedla več varoval:
 οv programsko opremo C ris so vgrajena samodejna preverjanja;
 οvsako finančno transakcijo, kodirano v  Cris, mora potrditi več različ -
nih uradnikov;
 οv Europe aid je majhna skupina uradnikov, imenovana skupina za ka -
kovost podatkov, ki preverja kakovost podatkov in usklajuje popravke 
večjega števila nepravilnih ali manjkajočih podatkov;21
 οporočila o  notranjih in zunanjih revizijah redno opozarjajo na sistem -
ska vprašanja kakovosti podatkov in dajejo priporočila;
 οpri naknadnih kontrolah vzorcev finančnih transakcij se prav tako 
pokažejo vprašanja kakovosti podatkov. 
48.  s odišče je izvedlo preizkušanje podatkov na nizih zapisov podatkov 
v Cris, da bi preverilo, ali je bil informacijski sistem pri zagotavljanju 
neokrnjenosti podatkov uspešen. natančneje, sodišče je preverilo, ali 
so ti zapisi podatkov v  Cris popolni, veljavni in ažurni:
Popolni vse transakcije so zapisane in vsa ustrezna podatkovna polja izpolnjena.
veljavnipodatki so skladni v celotnem informacijskem sistemu (zapisi niso  
protislovni), zapisi podatkov pa odražajo stanje, kakršno je bilo mogo -
če ugotoviti na kraju samem.
ažurni informacije so zajete pravočasno.
manj Kajoči 	zaPisi	Podat Kov
49.  s odišče je našlo zapise računov, ki so bili kodirani neposredno v  aBaC 
in ne v  Cris. Zato je bilo včasih treba v  Cris ustvariti zapise plačil v  pav-
šalnih zneskih zaradi uskladitve skupnih zneskov v  Cris in aBaC. sodi-
šče je našlo 118 takih zapisov zaradi uskladitve (31 zapisov v  skupnem 
znesku 65  milijonov  Eur leta 2009 in 87 zapisov v  skupnem znesku 
175 milijonov  Eur leta 2010). Ti zapisi plačil v  pavšalnih zneskih pa ne 
morejo nadomestiti manjkajočih podrobnih zapisov informacij v  Cris. 
predvsem niso bili pripisani posameznemu zemljepisnem območju (glej 
odstavek  39). kodiranje zapisov računov neposredno v  aBaC slabi spo -
sobnost C ris za zagotavljanje konsolidiranih informacij. 21 Glede na upravljavske 
dokumente k omisije 
je skupina za kakovost 
podatkov leta 2010 ugotovila 80 000 primerov nepravilnosti podatkov in poskrbela za uskladitev več kot 70 000 od njih.
posebno poročilo št. 5/2012 – Skupni informacijski sistem reLeX ( crIS)25
50.  Možnosti za prilaganje dokumentov zapisom podatkov se še niso siste -
matično uporabljale. na primer, tretjini zaključenih ali še odprtih zapisov 
sklepov, ažuriranih leta 2010, ni bil priložen noben dokument. podobno 
14 % zaključenih ali še odprtih zapisov pogodb z  datumom podpisa 
leta 2009 ali 2010 ni bil priložen noben dokument. To omejuje učinkovi -
tost in uspešnost vodenja projektov in dostopnosti dokumentov. 
51.  p oleg tega je sodišče našlo primere, ko se ni uporabljala možnost, za -
gotovljena v  Cris, da se povežejo zapisi iz raznih modulov, ki se nanaša -
jo na isti projekt, kar uporabnikom omogoča brskanje po vseh zapisih, 
povezanih s  posameznim ukrepom (glej odstavek 10). na primer, 9  000 
od 105  000 zapisov pogodb (9  %) ni bilo povezanih z  nobenim sklepom 
o financiranju. podobno 300 od 3  000 zaključenih ali še odprtih zapisov 
revizij22 (10 %) ni bilo povezanih z  nobenim zapisom pogodbe ali sklepa23. 
To slabi učinkovitost C ris kot orodja za upravljanje. 
52.  k omisija kot članica odbora za razvojno pomoč oECd tej organizaciji 
redno poroča o  svojih dejavnostih zunanje pomoči. To pomeni, da se te 
dejavnosti razvrščajo po standardnih kategorijah (kodah področij odbora 
za razvojno pomoč). v Cris je mogoče zapise pogodb in projektov pove -
zati s  kodami področij odbora za razvojno pomoč. Medtem ko so skoraj 
vsi zapisi pogodb imeli povezavo s  to kodo, pa je imelo tako povezavo 
le 30  % zapisov projektov. Zaradi tega podatkov v  Cris ni mogoče upo -
rabljati za pripravo zanesljivih statistik v  skladu s  kodiranjem odbora za 
razvojno pomoč oECd (glej okvir 4 ).22 Ti zapisi so se nanašali na 
revizije zunanjih ukrepov, ki 
jih običajno izvajajo zunanje revizijske družbe, ki jih najame komisija.
23 Že v svojem letnem 
poročilu za proračunsko leto 2004 je s odišče 
ugotovilo: „p odatke, ki se 
nanašajo na vse revizije, celo tiste, ki so jih naročile izvajalske organizacije, je treba vnesti v sistem Cris in jih povezati z ustreznimi podatki o upravljanju projektov.“ p odobno 
priporočilo je tudi v letnem poročilu s odišča za 
proračunsko leto 2005.
oKvir	4
Proje Ktov 	ni	mogoče 	razvrstiti 	Po	Kodah 	Področij 	odbora 		
za	razvojno 	Pomoč
ker se le 30  % zapisov projektov v  Cris sklicuje na kodo področja odbora za razvojno pomoč, bi pri 
iskanju vseh zapisov projektov za, na primer, ukrep varstvo vodnih virov dobili seznam projektov, ki bi 
bil najverjetneje nepopoln in nezanesljiv. 
posebno poročilo št. 5/2012 – Skupni informacijski sistem reLeX ( crIS)26
posebno poročilo št. 5/2012 – Skupni informacijski sistem reLeX ( crIS)24 sodišče je v svojem letnem 
poročilu za proračunsko 
leto 2008 ugotovilo: „p ri 
preizkušanju transakcij je bilo opaženo, da informacije, ki se hranijo v Cris, niso vedno popolnoma točne. odkrite so bile napake pri 
šifriranju podatkov o plačilih in obveznostih (na primer v primeru projektov in/ali pogodb, kjer je v Cris narobe vnesena šifra države). druge napake bi lahko vplivale na zanesljivost komisijinih računovodskih 
izkazov (na primer v zvezi z datumi veljavnosti bančnih jamstev in načini upravljanja projektov/pogodb).“ neveljavni 	zaPisi	Podat Kov
53.  s odišče v  Cris ni našlo nobenega primera podvajanja finančnih zapisov, 
tj. transakcij, ki bi bile zapisane več kot enkrat. 
54.  n ašlo pa je zapise, ki niso temeljili na dejanskih finančnih transakcijah 
ali operacijah. Ti zapisi, ki jih uporabniki C ris običajno imenujejo pra -
zni zapisi, so bili včasih ustvarjeni za premagovanje tehničnih omeji -
tev sistema. od 15  000 zapisov pogodb, zaključenih v  Cris leta 2009 in 
2010, jih je bilo 100 praznih. obstoj takih zapisov lahko popači konso -
lidirane podatke in verjetno zmede uporabnike, saj povzroča napake in 
neučinkovitost. 
55.  s odišče je v  Cris našlo zapise z  neskladnimi vrednostmi podatkov. na 
primer:
 ο2 % od 6  000 zapisov revizij je imelo začasen status, čeprav so vse -
bovali datum prejema končnega poročila v  preteklosti; 
 οpri 7  % od 2  300 zaključenih zapisov pogodb z  datumom podpisa 
v letu 2009 ali 2010 je bil datum podpisa kasnejši kot datum začetka 
izvajanja;
 ο1 % od 5  000 zapisov sklepov je imelo status še odprtega zapisa, 
čeprav je datum konca veljavnosti sklepa že potekel. 
 Taka neskladja so pogosto znak za nepravilne zapise podatkov ali admi -
nistrativne napake.24 
56.  s odišče je našlo zapise, pri katerih so obstajale razlike med C ris in 
aBaC datawarehouse, centralnim sistemom komisije, ki se uporablja za 
zagotavljanje konsolidiranih finančnih in računovodskih informacij za 
poslovodstvo.
posebno poročilo št. 5/2012 – Skupni informacijski sistem reLeX ( crIS)27
25 Glej opombo 2.
26 Finančna uredba 
v členu 61 določa: „ vsaka 
institucija imenuje 
računovodjo, ki je v vsaki instituciji odgovoren za: […] določitev in potrjevanje računovodskih sistemov in po potrebi potrjevanje sistemov, ki jih določi odredbodajalec za pripravo ali utemeljevanje računovodskih informacij […].“
27 izvedbena pravila finančne 
uredbe v členu 57 določajo: „kadar sistemi za finančno 
poslovodenje, ki jih vzpostavi odredbodajalec, zagotavljajo podatke za računovodstvo institucije ali se uporabljajo za utemeljitev podatkov v tem računovodstvu, mora računovodja dati svoje soglasje k uvedbi ali spremembi takih sistemov.“zaPisovanje 	z zami Kom
57.  v  zvezi s  pravočasnostjo zapisovanja podatkov v  Cris je sodišče našlo 
zapise, pri katerih je prišlo do zamikov med poslovnim dogodkom in 
njegovim vnosom v  sistem. na primer, v  skladu s  standardom komisije je 
treba račune vnesti v  petih dneh od njihovega prejema. Toda leta 2010 
je bila le polovica računov vnesenih v  Cris v tem roku, 13  % računov 
pa še ni bilo vnesenih niti mesec dni po prejemu. podobno je leta 2010 
preteklo v  povprečju šest tednov med trenutkom, ko je komisija prejela 
revizijsko poročilo in ko je bilo poročilo priloženo ustreznemu zapisu revizije v  Cris. 
nezadostna 	varnost 	sistema 	in	njegovih 	
Podat Kov
nejasna 	oPredelitev 	odgovornosti 	za	varnost 	Podat Kov	
v cris
58.  s klep komisije C(2006) 3602 o  varnosti njenih informacijskih sistemov25 
določa, da mora vsak generalni direktor imenovati vsaj enega lokalnega uradnika za varstvo podatkov, ki mora skrbeti, da ponudniki storitev iT in 
dobavitelji sistemov vzpostavijo ustrezne varnostne ukrepe. določa tudi, 
da lahko generalni direktorati celotno izvedbo in upravljanje varnostnih načrtov ali njun del prenesejo na horizontalne oddelke, kot je Generalni direktorat za informatiko. vendar morajo generalni direktorati v  takih 
primerih zagotoviti, da zadevni oddelek izvaja potrebne varnostne ukre -
pe. da se zabeležijo pogoji prenosa, je treba pripraviti sporazum o  ravni 
storitev med ustreznimi stranmi, v  katerem so zlasti opredeljeni ukrepi 
za spremljanje izvajanja. 
59.  p oleg tega finančna uredba določa, da je računovodja institucije od -
govoren za potrjevanje informacijskih sistemov, ki jih odredbodajalec določi za pripravo ali utemeljevanje računovodskih informacij.
26 izved -
bena pravila finančne uredbe določajo, da se mora računovodja pred spremembo teh sistemov strinjati s  spremembo.
27 
60.  s odišče je ugotovilo, da so bili postopki in odgovornosti za določanje, 
vzdrževanje in odvzem pravic dostopa do C ris za uporabnike dokumen -
tirani. Toda na bolj splošni ravni niso bile jasno določene odgovornosti za upravljanje C ris. predvsem C ris ni bil del odgovornosti lokalnega 
uradnika Europe aid za varnost podatkov. 
posebno poročilo št. 5/2012 – Skupni informacijski sistem reLeX ( crIS)28
posebno poročilo št. 5/2012 – Skupni informacijski sistem reLeX ( crIS)28 v času revizije, ki jo je 
izvajalo s odišče, Cris še ni 
bil potrjen za računovodske 
informacije v zvezi z operacijami, ki se financirajo iz Ers.
29 snk št. 12.
30 Glej opombo 2.61.  p rav tako ni bil podpisan sporazum o  ravni storitev med Europe  aid, sis -
temskim skrbnikom C ris in G d za informatiko, na katerega je Europe -
aid prenesel odgovornosti, zlasti odgovornosti za varovanje strežniških 
gostiteljev, na katerih so bili nameščeni programska oprema in podatki. 
Brez takega dokumenta niso jasne odgovornosti posameznih generalnih 
direktorjev. 
62.  Julija 2008 je računovodja komisije potrdil C ris kot lokalni sistem za za -
gotavljanje in utemeljevanje računovodskih informacij v  zvezi z  operaci -
jami, ki se financirajo iz splošnega proračuna E u.28 čeprav je bil leta  2010 
Cris močno spremenjen, pa ga ni bilo na seznamu sprememb za to leto, 
o katerih je bil obveščen računovodja komisije, kar je v  nasprotju z  do-
ločbami izvedbenih pravil finančne uredbe (glej odstavek 59). 
slabosti, 	Ki	zmanjš Ujejo 	sPosobnost 	sistema 	za	ohranjanje 	
zaUPnosti 	in	neo Krnjenosti 	Podat Kov
63.  s tandardi notranjega kontroliranja komisije zahtevajo, da morajo biti 
sistemi informacijske tehnologije, ki jih uporablja generalni direktorat, 
zaščiteni pred nevarnostmi za njihovo zaupnost in neokrnjenost.29
64.  s odišče je naletelo na dve zadevi, pri katerih je vprašljiva sposobnost 
Cris za ohranjanje zaupnosti (glej odstavek 65) in neokrnjenosti (glej 
odstavek 67).
65.  Zaupnost podatkov se nanaša predvsem na rezerviranost podatkov, do katerih imajo dostop samo pooblaščene osebe.
30 dostop do C ris avto -
matsko dobijo uslužbenci komisije in zunanji uporabniki v  Gd za razvoj 
in sodelovanje  – Europe aid, G d za širitev, G d za humanitarno pomoč 
in civilno zaščito (ECH o), službi za instrumente zunanje politike ter de -
lavci komisije v  delegacijah E u. na zahtevo dobijo dostop tudi zunanji 
uporabniki z  začasnim statusom v  teh oddelkih ter zaposleni v  drugih 
oddelkih in na Evropskem računskem sodišču. včasih je dostop do sis -
tema dovoljen tudi za uporabnike zunaj institucij. 
posebno poročilo št. 5/2012 – Skupni informacijski sistem reLeX ( crIS)29
66.  v endar C ris nima standardnega mehanizma, ki bi omejeval pravice do -
stopa za uporabnike na nekatere kategorije podatkov. v dveh primerih 
je bilo treba razviti ad hoc tehnične rešitve, da zaupni dokumenti niso 
bili dostopni vsem uporabnikom.31 razen v  teh dveh izjemah imajo vsi 
uporabniki C ris avtomatsko dostop do vseh podatkov v  sistemu. Zaradi 
tega je vprašljiva zaupnost podatkov v  Cris, zlasti kadar gre za redke 
zunanje uporabnike sistema. 
67.  Zaradi zagotovitve neokrnjenosti podatkov je treba sprejeti ukrepe, ki 
jamčijo, da je informacijski sistem in obdelane informacije mogoče spre -
meniti samo namenoma in na zakonit način.32 Cris poleg drugih funkcij 
vključuje tudi mehanizme, ki finančnim zastopnikom omogočajo potrje -
vanje transakcij v  sistemu.33 sodišče je našlo zapise finančnih potrditev, 
ki jih je opravil pooblaščeni uporabnik in spremenil nekdo drug.
nePoPolna 	doKUmentacija 	sistema
68.  d okumentacija sistema je pomembno orodje za razvijalce iT in upo -
rabnike sistemov, s  katerim se zagotavlja varnost in zlasti neokrnjenost 
podatkov. omogoča jim, da razumejo, kako sistem obravnava podatke ter 
kako je treba razlagati podatke in kode. razvijalcem omogoča, da med 
prilagajanjem sistema ohranjajo njegovo skladnost, uporabnikom pa, da vnašajo prave podatke na pravo mesto. izvedbena pravila finančne ured -
be določajo, da je potreben popoln opis zadnjega stanja računalniških sistemov, ki se uporabljajo za obdelavo operacij izvrševanja proraču -
na.
34 vsak tak opis mora opredeljevati vsebino vseh podatkovnih polj in 
opisovati, kako sistem obravnava posamezne operacije. prav tako mora 
podrobno prikazovati, kako sistem zagotavlja popolno revizijsko sled za 
vsako operacijo. 
69.  s odišče je ugotovilo, da je manjkala dokumentacija za vsebino podatkov -
nih polj  – podatkovni slovar  – za dva od osmih modulov C ris, izbranih za 
revizijo (glej odstavek 22). podatkovni slovar za preostalih šest modulov 
je bil popoln in ažuriran.31 ad hoc omejitve dostopa 
za uporabnike so bile 
pripravljene za modul Javna naročila in zapise pogodb z oznako zaupno.
32 Glej opombo 2.
33 člen 84 finančne 
uredbe določa: „k adar 
se prihodki in odhodki vodijo z računalniškimi sistemi, se dokumenti lahko podpisujejo z računalniškim ali elektronskim postopkom.“
34 člen 107 uredbe 
(Es, Euratom) št. 2342/2002.
posebno poročilo št. 5/2012 – Skupni informacijski sistem reLeX ( crIS)30
posebno poročilo št. 5/2012 – Skupni informacijski sistem reLeX ( crIS)70.  d okumentacija funkcijske analize, ki opisuje, kako sistem obdeluje po -
samezne operacije, je obstajala za vse module, izbrane za revizijo. Toda 
bolj na splošno je bila tehnična arhitektura sistema slabo dokumentira -
na. Tako, na primer, niso bila dokumentirana integritetna razmerja med 
različnimi podatkovnimi tabelami v  Cris.35 
71.  s odišče je tudi ugotovilo, da je za vsak revidirani modul, razne za modul 
vrednotenja, ki se ni uporabljal (glej okvir 1 ), obstajal priročnik za upo -
rabnike. vendar so bili trije od sedmih priročnikov za uporabnike delno 
zastareli ali nepopolni. 
72.  Cris vključuje sistem revizijskih sledi, ki načeloma omogoča obnovitev 
zgodovine spreminjanja podatkov, tj. katere operacije so bile opravljene 
na nekem zapisu, kateri uporabnik jih je opravil in kdaj so bile opravljene. 
vendar uporabniki podatkov o  revizijskih sledeh niso mogli doseči na 
uporabniškem vmesniku C ris. Ti podatki so bili dostopni samo računalni -
škemu osebju, za njihovo razlago pa je bilo potrebno dobro poznavanje 
informacijske arhitekture sistema. Zaradi tega je revizijska sled uporabna le izjemoma in na posebno zahtevo. 
nezadostno 	sPremljanje 	obdelave 	osebnih 	Podat Kov
73.  u redba (EC) št. 45/2001 določa pravila za obdelavo osebnih podatkov. 
natančneje, določa, da mora upravljavec podatkov o  tem vnaprej obve -
stiti pooblaščenca komisije za varstvo podatkov.36 
74.  u pravljavci podatkov so pooblaščencu komisije za varstvo podatkov 
poslali štiri obvestila o  obdelavi osebnih podatkov v  Cris. Eno je veljalo 
za C ris kot celoto, druga tri pa za posamezne module. vendar je sodi-
šče našlo dokumente, ki so vsebovali osebne podatke in bili priloženi zapisom v  Cris, ne da bi bili vključeni v  katero od teh obvestil. Mednje 
je spadalo več kot 2  000 življenjepisov, priloženih zapisom v  različnih 
modulih v  Cris, ki so bili tako dosegljivi za vse uporabnike C ris (glej 
odstavka 65 in 66). 35 integritetno razmerje na 
primer pomeni, da zapisa 
v modulu p ogodbe ni 
mogoče izbrisati iz sistema, dokler se nanj sklicuje zapis v modulu p lačila. Tako 
razmerje bi zagotovilo, da je plačilo vedno mogoče povezati s pogodbo in da torej „osiroteli zapisi“ plačil ne obstajajo. 
36 člen 25 uredbe (Es) 
št. 45/2001 navaja: „upravljavec vnaprej obvesti uradno osebo za varstvo podatkov o vsakem postopku obdelave ali nizu takih postopkov, ki so namenjeni enemu samemu cilju ali več povezanim ciljem.“
posebno poročilo št. 5/2012 – Skupni informacijski sistem reLeX ( crIS)31
ZakL jUčkI IN prIporočILa
75.  s odišče ugotavlja, da C ris v glavnem uspešno zadovoljuje informacij -
ske potrebe komisije na področju zunanjih ukrepov. vendar pa ima po 
desetih letih razvoja še vedno trdovratne pomanjkljivosti, ki se nanašajo 
zlasti na opredelitev vloge C ris glede na računovodski sistem komisije, 
slabosti pri kodiranju podatkov in nezadostno uspešnost pri zagotavlja -
nju neokrnjenosti podatkov, bolj na splošno pa na nezadostno varnost 
sistema in njegovih podatkov. nekatera izražena opažanja potrjujejo 
druga opažanja iz prejšnjih poročil sodišča.
76.  o b začetku delovanja C ris leta 2002 je bil cilj komisije zagotavljanje 
takojšnjih in usklajenih finančnih informacij za projekte in programe na področju zunanjih ukrepov. od takrat so C ris stalno prilagajali, da bi 
ustrezal novim posebnim informacijskih potrebam, zaradi česar se je močno spreminjal. Tako C ris zdaj poleg finančnih vidikov zunanjih ukre -
pov vključuje tudi mnoge od njihovih operativnih vidikov. v tem času se 
je razvijal tudi informacijski sistem komisije, ki ima veliko novih funkcij. 
kljub tem spremembam pa vloga in cilji C ris niso bili nikoli na novo 
opredeljeni. Zlasti opredelitev vloge C ris ni več ustrezna glede na vlogo 
računovodskega sistema komisije, saj podvaja mnogo njegovih  funkcij. 
treba bi bilo natančno določiti zaželeno vlogo crIS kot informacijskega 
sistema, zlasti v zvezi z računovodskim sistemom komisije aBac. ko-
misija bi si zlasti morala prizadevati za zmanjšanje podvajanja funkcij 
aBac v crIS.PriPoročilo 	1
77.  p o letu 2008 je komisija sprejela ukrepe, s  katerimi zagotavlja, da razvoj 
Cris ustreza natančno opredeljenim informacijskim potrebam. vsi novi 
projekti razvoja C ris se zdaj odobravajo na podlagi dokumenta o  viziji 
z opisom projektnih ciljev, tveganj in sredstev. poleg tega se uporablja 
metodologija za vodenje projektov.
posebno poročilo št. 5/2012 – Skupni informacijski sistem reLeX ( crIS)32
posebno poročilo št. 5/2012 – Skupni informacijski sistem reLeX ( crIS)78.  p ostopen in nezadostno formaliziran razvoj C ris med letoma 2005 in 
2008 je pustil sistem s  slabo opredeljenimi podatkovnimi kodami. sodi-
šče je ugotovilo, da se je več šifrantov podvajalo, drugi pa so vsebovali 
kode, ki se niso izključevale. Zato je konsolidacija podatkov v  Cris poseb -
no zapletena in občutljiva za napake. predvsem C ris ni mogoče zlahka 
uporabljati za zagotavljanje agregatnih podatkov o  zunanjih ukrepih po 
državah upravičenkah, finančnih instrumentih ali politikah.
79.  v  zvezi z  neokrnjenostjo podatkov v  Cris je sodišče našlo zapise, v  kate -
rih so informacije manjkale ali pa niso bile veljavne ali ažurirane, kar slabi 
zanesljivost, učinkovitost in uspešnost sistema kot orodja za upravljanje.
šifrante podatkov za crIS bi bilo treba racionalizirati, tako da bodo eno -
tni in se bodo vrednosti njihovih podatkov medsebojno izključevale. 
poleg tega bi bilo treba ponovno preučiti sedanji nadzor (preverjanja, 
procese) kakovosti podatkov in ga okrepiti zaradi uspešnih varoval, ki 
bi zagotavljala zanesljive podatke. ti ukrepi bi morali biti namenjeni 
zlasti zagotavljanju uspešnosti in učinkovitosti crIS pri priskrbi agre -
gatnih informacij po državi upravičenki, področju politike in finančnem 
instrumentu.PriPoročilo 	2
80.  r aziskava med uporabniki C ris v delegacijah E u, ki jo je izvedlo sodišče, 
je pokazala, da jim sistem povzroča težave. Zlasti so poročali o  dolgih 
in pogostih obdobjih nedosegljivosti sistema, zamudah pri zapisovanju 
transakcij zaradi pomanjkljivosti v  zasnovi sistema ter težavah pri razlagi 
podatkovnih kod. 
Glede na velikost in raznolikost populacije uporabnikov crIS bi bilo 
treba pri prihodnjem razvoju crIS namenjati ustrezno pozornost iz -
boljševanju prijaznosti do uporabnikov sistema.PriPoročilo 	3
posebno poročilo št. 5/2012 – Skupni informacijski sistem reLeX ( crIS)33
81.  s odišče je ugotovilo, da komisija še ni dovolj zavarovala sistema in nje -
govih podatkov. čeprav so obstajali postopki za skrbništvo nad pravicami 
dostopa za uporabnike, odgovornosti za varnost podatkov v  Cris niso 
bile jasno določene. poleg tega nekatere slabosti sistema zmanjšujejo 
njegovo učinkovitost in uspešnost pri vzdrževanju zaupnosti in neokr -
njenosti podatkov. sodišče je prav tako ugotovilo, da je bila obdelava 
osebnih podatkov preslabo nadzorovana. 
treba bi bilo določiti odgovornosti za upravljanje varnosti podatkov 
v crIS. opraviti bi bilo treba celovito oceno tveganja v zvezi z infor -
macijsko tehnologijo in ustrezno poskrbeti zlasti za varovanje osebnih 
in finančnih podatkov.PriPoročilo 	4
To poročilo je sprejel senat iii, ki ga vodi g. karel pinX TE n, član 
Evropskega računskega sodišča, v  Luxembourgu na svojem zasedanju  
6. marca  2012.
Za Računsko so dišče
vítor Manuel da siLva Ca LdEira
Predsednik

posebno poročilo št. 5/2012 – Skupni informacijski sistem reLeX ( crIS)34
posebno poročilo št. 5/2012 – Skupni informacijski sistem reLeX ( crIS)odGovor I  
komISIje
POvzetek
iv.	
Glej odgovor komisije na odstavek 75.
v.	
Glede vloge C ris glej tudi odgovora komisije na odsta -
vek 76 in priporočilo 1.
Glede podvojenih funkcij glej odgovore komisije na 
odstavka 35 in 76 ter priporočilo 1.
vi.	
Glej odgovor komisije na odstavek 78.
vii.	
Glej odgovor komisije na odstavek 79.
viii.	
Glej odgovor komisije na odstavek 81.
iX.	(a)	
Cris je upravljavski informacijski sistem Generalnega direk -
torata komisije za zunanje odnose1. To je integrirani sistem, 
ki je z  neposrednim vmesnikom povezan z  računovodskim 
sistemom komisije ( aBaC), kar pomeni racionalizacijo 
orodij, ki jih pri svojem vsakodnevnem delu uporabljajo 
zaposleni na področju zunanjega sodelovanja. njegovi cilji 
so bili opredeljeni v  dokumentu „ stratégie des systèmes 
d'information de la dG Europe aid jusque 2016“ ( strategija 
za informacijske sisteme G d Europe aid do leta 2016) iz 
decembra 2011.
komisija si trenutno v  okviru racionalizacije svojih informa -
cijskih sistemov prizadeva za boljšo integracijo vseh svojih 
sistemov. Cilj zmanjšanja podvojenosti funkcij z  aBaC bo 
dosežen z  dostopanjem do funkcij aBaC neposredno iz 
Cris prek spletnih storitev aBaC. Europe aid je del pilotnega 
projekta, ki se na tem področju izvaja v  celotni komisiji.
1 samo delno, kar zadeva ECHo .
posebno poročilo št. 5/2012 – Skupni informacijski sistem reLeX ( crIS)35
odGovor I  
komISIje
uvOd
2.
Glej, kako komisija opredeljuje C ris v odstavku iX (a).
Cris je bil že od samega začetka leta 2002 zasnovan za 
namene operativnega upravljanja in finančnega poslovo -
denja. Takrat so se vidiki operativnega upravljanja (osrednji 
poslovni procesi) obdelovali v  modulih ukrepi / projekti in 
načrtovanje programov.
OPaŽanja
27.
stanje, ki ga opisuje sodišče, je prevladovalo do leta 2009, 
ko je bila vzpostavljena nova struktura upravljanja in je bila 
reorganizirana enota za informacijske sisteme. Zdaj je pred 
vsako spremembo sistema izveden proces, ki je v  celoti 
dokumentiran (opredelitev, odobritev, prioritizacija, ana -
liza, razvoj, testiranje). komisija je opravila tudi modeliranje 
poslovnih procesov, namenjeno boljši uskladitvi značilnosti 
funkcij sistema s  temi poslovnimi procesi.
Okvir 	1	
skromen modul vrednotenja, ki obstaja v  Cris, je bil uve -
den kot zelo preprosta podatkovna zbirka o  vrednotenjih, 
in sicer za namene poročanja. ko se je pokazalo, da so se 
potrebe dejansko povečale in postale bolj zapletene, kot je 
bilo prvotno predvideno, je bilo sklenjeno, da se pripravi 
bolj ambiciozen projekt z  naslovom „ vrednotenje upravlja -
nja projektnega cikla“, ki bo lahko podpiral celoten proces 
vrednotenja v  povsem novem tehničnem okolju. Ta projekt 
naj bi po načrtih začel delovati v  letu 2013 in bo nedvo -
mno zagotovil več dodane vrednosti pri celotnem procesu 
vrednotenja.
31.
Med glavnimi cilji uvedbe in razvijanja C ris je bila tudi 
racio  nalizacija treh sistemov prejšnjih dG1a, dG1B in dG8 
po združitvi teh treh služb. komisija ni želela še naprej vzdr -
ževati treh različnih sistemov z  različnimi vmesniki za aBaC.iX.	(b)	
komisija bo nadaljevala sedanja prizadevanja pri spremlja -
nju podatkov in izboljševanju procesov njihovega potrje -
vanja v  Cris. na tem področju so že bili sprejeti različni 
ukrepi, kot je na primer imenovanje lastnikov podatkov od 
začetka leta 2009 zaradi upravljanja podatkovnih kod in 
določitve standardov, ki se bodo izvajali.
iX.	(c)	
Zapletenost poslovnega okolja ter raznolikost uporabniških 
vlog in odgovornosti sta neizogibno povzročili tudi dolo -
čeno zapletenost v  takem integriranem sistemu. komisija 
kljub temu sprejema to priporočilo. izboljšanje prijazno -
sti do uporabnika je med drugim glavni cilj naslednjih 
projektov:
–  projekta za povezovanje več proračunskih obveznosti 
v modulih pogodbe in sklepi,
–  projekta za racionalizacijo obdelave računov in
–  preoblikovanja modula revizija.
iX.	(d)	
v letu 2012 se bo začela celovita ocena tveganja v  zvezi 
z informacijskimi sistemi in komisija bo imenovala lokal -
nega uradnika za varstvo podatkov za C ris.
posebno poročilo št. 5/2012 – Skupni informacijski sistem reLeX ( crIS)odGovor I  
komISIje36
posebno poročilo št. 5/2012 – Skupni informacijski sistem reLeX ( crIS)34.
Glede opredelitve vloge C ris glej odgovor na odstavek iX (a).
njegovi cilji so bili opredeljeni v  dokumentu „ stratégie des 
systèmes d'information de la dG Europe aid jusque 2016“ 
(strategija za informacijske sisteme G d Europe aid do 
leta 2016) iz decembra 2011.
35.
Cris daje uporabnikom možnost upravljanja operativnih in 
finančnih podatkov, povezanih z  njihovimi projekti, z  enim 
integriranim orodjem.
kar zadeva podvajanje funkcij, se v  času vzpostavitve C ris 
določeni stopnji podvajanja funkcij ni bilo mogoče izo -
gniti, saj se je izkazalo, da so v  različnih delegacijah E u, ki 
so bile na novo imenovane med procesom dekoncentra -
cije, osrednji sistem težko neposredno uporabljali ( sinCoM 
ii takrat ni bil spletna aplikacija). po uvedbi novega računo -
vodskega sistema ( aBaC Workflow) v  letu 2005 in opredeli -
tvi glavnih prednostnih nalog za naslednja leta (integracija 
Ers, novi moduli), je začela komisija to stanje popravljati 
v skladu z  racionalizacijo svojih informacijskih sistemov. 
Med tem procesom, ki se je začel leta 2010, se bodo po 
potrebi razjasnile vloge posameznih aplikacij komisije, pri -
vedel pa naj bi do vključitve ali integracije sistemov, tako 
da se bo število podvojenih funkcij močno zmanjšalo.
podvajanje funkcij ne povzroča nobenega podvajanja 
procesov kodiranja podatkov med procesom njihovega 
kodiranja.
kar zadeva soodvisnost sistemov C ris in aBaC, je bil učinek 
z vidika virov podrobneje preučen decembra 2011 in je pri -
vedel do nove ocene v  višini šestine virov iT.
Okvir 	2	
nova struktura sistema aBaC bo vsem lokalnim sistemom 
nudila svoje storitve potrjevanja. v skladu s  tem bo sistem 
Cris pred pošiljanjem transakcije za evidentiranje v  aBaC 
te storitve potrjevanja uporabil bodisi za obveščanje konč -
nih uporabnikov o  napakah pri kodiranju, tako da lahko 
izvedejo potrebne popravke, bodisi za samodejno pove -
zavo s  funkcijo evidentiranja v  aBaC, kadar so podatki pra -
vilni. v sedanji strukturi aBaC je funkcije za vrednotenje 
transakcij mogoče uporabiti samo, če so transakcije pred 
tem shranjene v  podatkovno zbirko. Zato C ris pred poši -
ljanjem transakcij v  aBaC prek vmesnika uporablja lokalno 
razvite funkcije preverjanja. To pojasnjuje, zakaj mora biti 
potrditev zaenkrat izvedena v  Cris.38.
Trenutno se izvajata dva projekta za upravljanje kod zaradi 
rešitve vprašanja podvajanja šifrantov. prvi je namenjen 
centralizaciji in konsolidaciji referenčnih podatkov in zago -
tavljanju storitev podvojevanja informacijskim sistemom. 
drugi je nadaljevanje prvega in je namenjen reorganizaciji 
načina hranjenja šifrantov v  Cris.
oba projekta sta se začela leta 2010 in se bosta postopno 
razvijala do leta 2014. privedla bosta do precejšnjih izbolj -
šav na tem področju.
39.
v primeru, ki ga navaja sodišče, zemljepisna območja sama 
po sebi niso nujno medsebojno izključujoča: določena država je vedno del enega ali več določenih geografskih 
območij. To lahko povzroči nekaj neizogibnega prekrivanja.
Zapletenost konsolidacije, kot jo opisuje sodišče, je pred -
vsem posledica velike raznolikosti programov in postop -
kov, ki jih izvaja komisija v  okviru zunanjih ukrepov. Zato to 
ni nujno pripisljivo C ris.
Okvir 	3	
stanju, ki ga opisuje sodišče, se ni mogoče izogniti zaradi 
raznolikosti programov, ki se upravljajo v  posamezni državi. 
dejansko je zunanjo pomoč mogoče pripisati regiji upra -
vičenki, ki se razteza čez več držav. vendar je to zadrego 
v številnih primerih mogoče zlahka rešiti s  pomočjo zane -
sljivega operativnega nadaljnjega spremljanja in z  združe -
vanjem različnih obstoječih kod C ris.
40.
druga merila, ki so na voljo v  Cris, se lahko uporabijo za 
natančnejšo konsolidacijo celotnega zneska, porabljenega 
za posamezni finančni instrument. Tako se lahko, na pri -
mer, povezane proračunske vrstice uporabijo za ugotovitev 
zneska, porabljenega za posamezni finančni instrument. podobno se lahko polje „območje, ki mu koristi ukrep“ 
uporabi, da se ugotovi, koliko sredstev je bilo porabljenih 
v posamezni državi.
posebno poročilo št. 5/2012 – Skupni informacijski sistem reLeX ( crIS)37
odGovor I  
komISIje
41.
Zapletenost konsolidacije finančnih podatkov je neposre -
dno odvisna od narave ukrepov komisije v  okviru zunanjih 
ukrepov, ne pa toliko od pomanjkljivosti C ris.
43.	Prva 	alinea
Cris je bil nedosegljiv več kot teden dni januarja 2011 
zaradi združitve Europe aid in G d za razvoj ter ustanovitve 
Evropske službe za zunanje delovanje (E sZd) in službe za 
instrumente zunanje politike (F pi).
vendar so bile to izredne okoliščine. na splošno komisija 
vsako nedosegljivost sistema skrbno spremlja. v letu 2011 
je Cris, razen navedenega obdobja, nemoteno deloval več 
kot 99  % časa.
ker gre za spletno aplikacijo, je dosegljivost sistema v  dele -
gacijah odvisna tudi od dosegljivosti drugih tehničnih pla -
sti (omrežja, lokalni strežniki …).
43.	druga 	alinea
v začetku leta 2011 so bili vloženi precejšnji napori 
v odpravo teh pomanjkljivosti v  zasnovi, ki se bodo še 
ponovili. kakovost storitve se je povečala tudi zaradi reor -
ganizacije podpornih nalog. Zato se je število incidentov, 
zabeleženih v  letu 2011, strukturno zmanjšalo v  primerjavi 
z letom 2010.
43.	tretja 	alinea
Zapletenost kodiranja odraža zapletenost in raznolikost 
samih poslovnih procesov in predpisov.
Zaradi tega zapletenega poslovnega okolja C ris zdru -
žuje specifično kodiranje s  klasifikacijskimi kodami, ki jih 
nalaga osrednji finančni sistem. kadar bo načrtovan pre -
gled poslovne funkcionalnosti (npr. nova finančna uredba  / 
izvedbena pravila), bo posebna pozornost namenjena 
zagotovitvi harmoniziranega navzkrižnega pregleda teh 
„osnovnih podatkov“. poleg tega so se razpoložljivi infor -
macijski tokovi v  zadnjih letih močno izboljšali (baza zna -
nja, sistematična obvestila o  različicah, račun na Twitterju 
za podporo C ris, omrežja usM itd.). 49.
namen uskladitve računov je posodobitev porabe v  modu -
lih C ris sklepi (obveznosti na ravni 1) in pogodbe (obve -
znosti na ravni 2) vedno, ko nekaterih transakcij ni mogoče 
obdelati v  Cris zaradi funkcionalnih omejitev ali ker sred -
stva izvršujejo službe, ki ne morejo uporabljati C ris. Zaradi 
te tehnične omejitve morajo biti te transakcije obdelane neposredno v  aBaC ali z  uporabo drugega lokalnega sis -
tema. Zato je pozneje potrebno usklajevanje.
usklajevanje ni namenjeno podvojevanju vseh statističnih 
informacij, ki bi jih bilo mogoče že pridobiti drugje, ampak 
preprosto uskladitvi zneskov v  Cris in aBaC, ki so bili pora -
bljeni za posamezne obveznosti v  določenem obdobju 
(običajno v  celotnem proračunskem letu).
v primerjavi s  skupnim številom transakcij, ki se upravljajo 
v Cris, je število primerov, v  katerih je potrebno uskla -
jevanje, zelo nizko. Celo v  teh primerih so vsi statistični 
podatki, ki se nanašajo na sklepe ali pogodbe, vedno na 
voljo po kodah držav. vendar je treba pri teh primerih sta -
tistične podatke o  računih / plačilih po državah upravičen -
kah pridobiti neposredno iz aBaC data warehouse.
50.
prilaganje dokumentov zapisom podatkov za pogodbe 
in sklepe je obvezno v  skladu z  navodilom z  dne 8.  okto -
bra 2009. To navodilo je bilo pozneje dopolnjeno zaradi 
več novih stopenj v  razvoju C ris, s katerimi se je povečala 
možnost blokiranja potrjevanja transakcij v  primerih, ko 
potrebni dokumenti niso ustrezno priloženi zapisu.
Te nove značilnosti so bile uvedene novembra 2010.
51.
od septembra 2011 so zapisi pogodb, ki jih je odkrilo 
sodišče, samodejno povezani z  zapisom sklepa o  financi -
ranju. kar zadeva zapise revizij, je večina primerov (96  %) 
iz obdobja pred letom 2009, ko je lahko še vsak uporabnik 
zaključil zapis v  modulu C ris revizija, ne da bi ga povezal 
z revidirano pogodbo. od takrat sistem tega ne omogoča 
več, razen v  zelo posebnih primerih. Ti zelo posebni primeri 
(preostali 4  % primerov, o  katerih poroča sodišče) zajemajo 
revizije sredstev sTaBEX (sistem uravnavanja prihodkov od 
izvoza) ali ocene skladnosti mednarodnih organizacij, ki po 
definiciji niso povezani z  nobeno revidirano pogodbo.
posebno poročilo št. 5/2012 – Skupni informacijski sistem reLeX ( crIS)odGovor I  
komISIje38
posebno poročilo št. 5/2012 – Skupni informacijski sistem reLeX ( crIS)52.
do leta 2009 se je C ris uporabljal kot eden od virov infor -
macij za poročila odboru za raz vojno pomoč, čeprav 
je bilo treba podatke ponovno obdelati in so bila pred 
poročanjem oECd zaradi kakovosti opravljena tudi ročna 
preverjanja.
od takrat je bilo opravljenega precej dela za izboljšanje 
procesa kodiranja obrazcev odbora za razvojno pomoč, 
zato so zdaj vsi njegovi obrazci pravilno priloženi vsem novim zapisom projektov. Za vse projekte se izvaja pred -
hodno preverjanje kod odbora za razvojno pomoč na cen -
tralni ravni (viza rEspCad).
po najnovejših statističnih podatkih, ki so na voljo v  Cris, 
ima najmanj 84  % projektov in 95  % pogodb z  datumom 
od leta 2009 priložen z  njimi povezan obrazec odbora za 
razvojno pomoč, pri čemer je treba upoštevati, da tega 
obrazca ne uporabljajo vsi generalni direktorati, ki upora -
bljajo C ris.
poleg tega je bila v  letu 2010 sprejeta odločitev o  poso -
dabljanju preteklih podatkov o  transakcijah od leta 2003 
naprej (in o  odprtih projektih pred letom 2003), ki bo izvr -
šeno v  letu 2012.
Okvir 	4	
Glej odgovor komisije na odstavek 52.
54.
uradni izraz, ki ga komisija uporablja za „prazne“ zapise, je 
zapisi „tehničnih obveznosti“. Za rešitev tega problema se 
je leta 2010 začel projekt, imenovan „projekt za povezo -
vanje več proračunskih obveznosti“. Ta omogoča povezo -
vanje enega samega zapisa pogodbe z  več proračunskimi 
obveznostmi različnih vrst. Takoj ko bo ta projekt v  celoti 
izveden, ne bo treba ustvariti nobenega zapisa „tehnične 
obveznosti“ več.
55.	Prva 	alinea
komisija sprejema dejstvo, da bi morali biti zapisi revizij, 
o katerih poroča sodišče, v  času njegove revizije že zaklju -
čeni. Takšno stanje je delno posledica nekaterih „poslovnih 
pravil“, ki končnemu uporabniku preprečujejo končno vidi -
ranje in s  tem zaključek zapisa. od takrat je bilo zaključenih 
več kot polovica teh primerov. v naslednji različici modula 
Cris revizija bodo postopki za zaključevanje zapisov revi -
zij poenostavljeni in prilagojeni, tako da bodo omogočali 
takojšnje zaključevanje zapisov.55.	druga 	alinea
približno tretjina primerov, ki jih je ugotovilo sodišče, se 
nanaša na običajno stanje (pogodbe o  donacijah, sklenjene 
z datumom začetka dejavnosti pred datumom podpisa, ali 
intervencije proračunske podpore ali druge tehnične obve -
znosti (formalne registracije)), ko se datum podpisa lahko 
kodira, vendar ni pomemben ali obvezen.
55.	tretja 	alinea
To stanje je posledica spregleda v  razvoju C ris, ki pa je 
bilo že pred časom popravljeno (zadnji sklep v  vzorcu je iz 
leta 2005). v tistem času se datum zaključka pri ponovnem 
odprtju sklepa namreč ni samodejno izbrisal.
Možnosti za takšno napako bodisi ni več zaradi stalnega izboljševanja sistema C ris v zadnjih letih bodisi ker se to 
trenutno obravnava v  tekočih razvojnih projektih.
56.
razlike pri podatkih v  aBaC data warehouse (vir podat -
kov: aBaC Workflow) in C ris se včasih lahko pojavijo zaradi 
napak ali izrednih operacij, izvršenih neposredno v  aBaC, 
vendar se spremljajo in pozneje popravijo ali uskladijo. 
način obdelave podatkov v  Cris redno potrjuje računo -
vodja komisije.
posebno poročilo št. 5/2012 – Skupni informacijski sistem reLeX ( crIS)39
odGovor I  
komISIje
57.
Glede vnašanja računov v  sistem se bo v  letu 2012 začel 
računalniški projekt za preučitev vseh možnosti poenosta -
vitve procesa kodiranja, predvsem kodiranja bruto zneska, 
pri katerem mora uslužbenec, ki vnaša podatke, opraviti 
zapleten izračun.
kar zadeva priloge k  zapisom revizij, je komisija pred krat -
kim močno skrajšala povprečen čas, ki preteče med preje -
tjem končnega revizijskega poročila in njegovo priložitvijo 
k zapisu revizije v  Cris. vendar hitrost ustvarjanja zapisov 
revizij v  Cris nima nobenih računovodskih posledic in le 
malo posledic za upravljavske informacije, če so zapisi 
ustvarjeni pravočasno za namene predpisanega poročanja.
60.
vprašanje preslabo opredeljenih odgovornosti za upravlja -
nje varnosti C ris na splošni ravni bo rešeno z  imenova -
njem lokalnega uradnika za varstvo podatkov, ki bo izrecno 
odgovoren za C ris.
61.
Generalni direktorat za informatiko (G d diGiT ) je podpisal 
memorandum o  soglasju za vsak informacijski sistem Euro -
peaid. Eden je povezan s  Cris. Cris je bil prav tako opre -
deljen kot „ključen“, zato je G d diGiT vzpostavil rezervni 
sistem. 
62.
računovodja komisije C ris redno potrjuje kot lokalni sis -
tem; nazadnje ga je potrdil decembra 2011. v prihodnosti 
bodo notranji postopki za pravočasno sporočanje večjih 
sprememb C ris računovodji komisije izboljšani.
65.
pri postopku za odobritev dostopa do C ris se uporabljata 
tako sistem za preverjanje pristnosti EC as kot sistem za 
preverjanje pristnosti na podlagi skupinske registracije 
v imeniku komisije („Commission Enterprise directory“).
vsa druga dovoljenja za dostop so odobrena v  skladu 
z jasno opredeljenimi postopki za odobritev dostopa, pri 
katerih so potrebne ustrezne odobritve in vize.66.
komisija bo to opažanje obravnavala v  okviru svoje večle -
tne sistemske prenove C ris in v  letu 2014 pregledala var -
nostna pravila, zlasti prek projekta za upravljanje varnosti 
za zunanje in notranje uporabnike.
67.
Zaradi zagotavljanja kakovosti podatkov mora biti vzpo -
stavljen postopek za popravljanje podatkov, če je bilo ura -
dno sporočeno, da obstajajo napačni podatki. do takšnih 
sprememb pride samo v  primeru, ko potrebne popravke 
podatkov opravi enota za iT zaradi napake v  Cris ali poob -
delave. izvedejo jih skupine za podporo, razvoj ali kakovost 
podatkov. vzpostavljeni so bili postopki, ki zagotavljajo, da 
se takšni ukrepi sprožijo z  zahtevkom, ki ga potrdi poslovni 
vodja zadevnega modula. spremembe se najprej izvedejo 
v predproizvodnem okolju, nato jih potrdi poslovni vodja, 
nazadnje pa se izvedejo še v  proizvodnem okolju.
69.
Modula, ki ju je opredelilo sodišče in za katera je manjkal 
slovar:
–  modul vrednotenja bo zamenjal modul vrednotenje 
projektnega cikla (glej tudi odgovor na okvir 1),
–  modul roM (v rezultate usmerjeno spremljanje) bo 
v letu  2012 postopno ukinjen.
70.
komisija bo dokumentacijo izboljšala v  okviru svoje tekoče 
večletne sistemske prenove C ris.
71.
pri enem od teh treh primerov, ko je bil priročnik zastarel, 
se je stanje medtem izboljšalo:
–  p r i ro č n i k  z a  m o d u l  re v i z i j a  j e  b i l  p o s o d o b l j e n 
septembra  2011,
–  priročnik za modul Finančne napovedi je bil posodo -
bljen decembra 2011 in
–  priročnik za modul datoteke pravnih oseb bo posodo -
bljen v  letu 2012.
posebno poročilo št. 5/2012 – Skupni informacijski sistem reLeX ( crIS)odGovor I  
komISIje40
posebno poročilo št. 5/2012 – Skupni informacijski sistem reLeX ( crIS)72.
obnovitev zgodovine spreminjanja podatkov je v  sistemu 
možna na dveh različnih ravneh:
 οna tehnični ravni obstaja sistem za revizijsko sled, 
dostopen samo uslužbencem iT, ki že poznajo zapletene 
operacije vzdrževanja,
 οna funkcionalni ravni lahko vsi uporabniki
– pogledajo, kako so se podatki spreminjali, z  vpogledom 
v dodatne informacije, priložene zadevnim zapisom, in
– pogledajo sklice na morebitne popravke, ki so jih obde -
lale informacijske službe pri zadevnih transakcijah, kot 
je pojasnjeno v  prvi alinei. To jim v  zameno omogoča 
dostop do ustrezne dokumentacije o  teh popravkih  
(tj. poročilo o  prečiščenju).
74.
Življenjepisi in drugi osebni podatki, ki so v  dokumentih, 
priloženih v  Cris, so priloge k  pogodbam in so kot takšni 
implicitno zajeti v  obvestilo dpo -752 za C ris („Cris ima 
tudi možnost shranjevanja dokazil. dokumenti, shranjeni 
v Cris, so predvsem pogodbe in računi.“). vendar v  obve -
stilu ni izrecno omenjeno, da navedeni dokumenti vsebu -
jejo osebne podatke. Treba bi bilo poudariti, da so dokazila 
predmet „pasivnega“ hranjenja brez kakršne koli nadaljnje 
obdelave v  aplikaciji. Zato ne vsebujejo podatkov, ki jih je 
mogoče iskati, tj. v  Cris ni mogoče iskanje po imenih posa -
meznih oseb, ki so omenjene v  prilogah.zaključki	in	 PriPOrOčila
75.
Cris je eden od številnih lokalnih sistemov komisije in 
podpira specifične poslovne potrebe generalnih direktora -
tov, ki ga uporabljajo. ker poleg tega podpira tudi finančne 
funkcije, je z  vmesnikom povezan z  osrednjim računovod -
skim sistemom komisije. 
komisija je C ris od njegove uvedbe leta 2002 močno 
izboljšala. v zvezi s  kodiranjem podatkov, na primer, je 
vzpostavila skupne klasifikacije na globalni ravni. Te zaen -
krat še niso povsem poenotene zaradi zapletenosti inte -
gracije, ki je posledica tega, da je pred tem že obstajala podatkovna zbirka C ris pogodbe. vendar so bila na tem 
področju v  prejšnjih letih že opravljena precejšnja priza -
devanja, na primer z  vzpostavitvijo medresorske delovne 
skupine za C ris / aBaC pogodbe. 
Glede neok rnjenosti podatk ov so bili vzpostavljeni postopki za spremljanje, ki so jim sledili poobdelave in izvajanje / izboljšanje poslovnih pravil v  sistemu. poleg 
tega so bile v  Cris določene odgovornosti za podatkovne 
kode, izvajajo pa se tudi tehnične izboljšave v  okviru večle -
tnega projekta, ki bo dokončan do konca leta 2014.
76.
komisija je začela postopek racionalizacije svojih infor -
macijskih sistemov, katere glavna cilja sta preprečiti, da bi 
več sistemov pokrivalo iste ali podobne procese, in vklju -
čiti specifične potrebe generalnih direktoratov v  poslovne 
rešitve.
kar zadeva finančne in računovodske vidike, bo zaradi tega 
postopka racionalizacije do funkcij aBaC mogoče dosto -
pati neposredno iz C ris prek spletnih storitev aBaC.
Priporočilo 	1
Cris je upravljavski informacijski sistem Generalnega direk -
torata komisije za zunanje odnose. To je integrirani sistem, 
ki je z  neposrednim vmesnikom povezan z  računovodskim 
sistemom komisije ( aBaC), kar pomeni racionalizacijo oro -
dij, ki jih zaposleni na področju zunanjega sodelovanja uporabljajo pri svojem vsakodnevnem delu. njegovi cilji 
so bili opredeljeni v  dokumentu „ stratégie des systèmes 
d'information de la dG Europe aid jusque 2016“ ( strategija 
za informacijske sisteme G d Europe aid do leta 2016) iz 
decembra 2011.
posebno poročilo št. 5/2012 – Skupni informacijski sistem reLeX ( crIS)41
odGovor I  
komISIje
komisija si trenutno v  okviru racionalizacije svojih informa -
cijskih sistemov prizadeva za boljšo integracijo vseh svo -
jih sistemov. Cilj zmanjšanja podvojenosti funkcij z  aBaC 
bo dosežen z  dostopanjem do funkcij aBaC neposredno 
iz Cris prek spletnih storitev aBaC. Europe aid je del pilo -
tnega projekta, ki se na tem področju izvaja v  celotni 
komisiji.
78.
Zapletenost konsolidacije je posledica velike raznolikosti 
programov in postopkov, ki jih izvaja komisija v  okviru 
zunanjih ukrepov, in je ni mogoče samodejno pripisati 
Cris. dejansko je v  primeru, ki ga navaja sodišče, zunanjo 
pomoč na splošno mogoče pripisati regiji upravičenki, ki se 
razteza čez več držav.
vendar lahko komisija, razen v  navedenih primerih, prek 
Cris zagotovi zanesljive agregatne podatke po državah, 
finančnih instrumentih in področjih politike.
79.
pri vnašanju nekaterih podatkov prihaja do nekaj zamude 
in nekateri dokumenti, ki bi morali biti priloženi v  Cris, 
manjkajo, vendar v  Cris ne manjkajo nobeni finančni in / 
ali drugi ključni podatki. komisija si prizadeva skrajšati čas, 
potreben za sporočanje informacij v  Cris. poleg tega je bil 
pri vprašanjih kakovosti podatkov v  zadnjih treh letih na 
splošno dosežen precejšen napredek:
–  lastniki podatkov so bili imenovani za odgovorne osebe 
za z njimi povezane podatke,
–  ustanovljena je bila skupina za kakovost podatkov, ki spremlja podatke in izvaja popravne ukrepe,
–  uveden je bil sistem obvladovanja kakovosti podatkov.
Priporočilo 	2
komisija bo nadaljevala sedanja prizadevanja pri spremlja -
nju podatkov in izboljševanju procesov njihovega potrje -
vanja v  Cris. na tem področju so že bili sprejeti različni 
ukrepi, kot je na primer imenovanje lastnikov podatkov od 
začetka leta 2009 zaradi upravljanja kod in določitve stan -
dardov, ki se bodo izvajali.80.
ker gre za spletno aplikacijo, je dosegljivost sistema v  dele -
gaciji odvisna predvsem od dosegljivosti drugih tehničnih 
plasti (omrežja, lokalni strežniki, …). Za nekatere od njih ni 
odgovorna komisija, kot je na primer omrežje, ki ga upra -
vlja Evropska služba za zunanje delovanje. pri strežnikih, na 
katerih so aplikacija in podatkovne zbirke, je komisija zabe -
ležila visoko stopnjo dosegljivosti sistema. v letu 2011 je 
Cris, z izjemo več kot enotedenske nedosegljivosti zaradi 
združitve prejšnjega Europe aid in G d za razvoj ter usta -
novitve E sZd in F pi, nemoteno deloval več kot 99  % časa.
odpravljanje pomanjkljivosti sistema tako na splošni (sis -
tem) kot na lokalni (transakcije) ravni je stalna skrb komi -
sije. Zdaj je vzpostavljeno celostno upravljanje, ki omogoča 
hitro odkrivanje / popravljanje pomanjkljivosti, ki povzro -
čajo nedosegljivost. sprejetih je bilo tudi več ukrepov za 
izboljšanje kakovosti rezultatov, med katerimi so pregled 
kod, tehnična in funkcionalna analiza pred izvedbo in 
testiranja.
obveščanje glede podatkovnih kod je bilo racionalizirano 
z uporabo podatkovne zbirke znanja C ris, izboljšano pa 
med drugim s  sistematičnim pripravljanjem tedenskih 
obvestil o  novih različicah in rednim posodabljanjem 
priročnikov.
Priporočilo 	3
Zapletenost poslovnega okolja ter raznolikost uporabniških 
vlog in odgovornosti sta neizogibno povzročili tudi dolo -
čeno zapletenost v  takem integriranem sistemu. komisija 
kljub temu sprejema to priporočilo. izboljšanje prijazno -
sti do uporabnika je med drugim glavni cilj naslednjih 
projektov: 
–  projekta za povezovanje več proračunskih obveznosti 
v modulih pogodbe in sklepi,
–  projekta za racionalizacijo obdelave računov in
–  preoblikovanja modula revizija.
posebno poročilo št. 5/2012 – Skupni informacijski sistem reLeX ( crIS)odGovor I  
komISIje42
81.
vprašanje nezadostne varnosti sistema bo rešeno z  ime -
novanjem lokalnega uradnika za varstvo podatkov za 
Cris. komisija je za zagotovitev zaupnosti jasno oprede -
lila postopke za odobritev dostopa. poleg tega je v  Cris 
dostop do podatkov, ki so označeni kot zaupni, omejen. izboljšanje upravljanja pravic zunanjih uporabnikov bo 
obravnavano v  prihodnjih letih v  okviru posebnega pro -
jekta, ki bo dokončan do leta 2014. pri osebnih podatkih 
v Cris komisija uporablja pravila, določena v  uredbi (E s)  
št. 45/2001, in postopke, ki jih je priglasila in potrdila ura -
dna oseba za varstvo podatkov na komisiji.
Priporočilo 	4
v letu 2012 se bo začela celovita ocena tveganja v  zvezi 
z informacijskimi sistemi in komisija bo imenovala lokal -
nega uradnika za varstvo podatkov za C ris.
evropsko računsko sodišče
Posebno	poročilo	št. 5/2012
skupni	informacijski	sistem	releX	(Cris)
Luxembourg: Urad za publikacije e vropske unije
2012 – 42 str. – 21 × 29,7 cm
ISBN 978-92-9237-618-5
doi:10.2865/99292

KaKo	do	 PUbliKacij	evro PsKe	Unije
brezplačne	 publikacije:
• na spletni strani eU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
•  na predstavništvih ali delegacijah evropske unije. Njihovi kontaktni podatki so na voljo na spletni  
strani http://ec.europa.eu ali po faksu +352 2929-42758.
Publikacije,	 ki	so	naprodaj:
• na spletni strani eU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Plačljive	 naročnine	 (na	primer	 na	Uradni list Evropske unije	 ali	zbirke	 odločb	 sodne	 prakse	
sodišča	e vropske	 unije):
•  pri prodajnih zastopnikih Urada za publikacije evropske unije 
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_sl.htm).
Qj-aB-12-004-SL -c
evrop Sko rač UNS ko SodIšče
crIS je INformac IjSkI SIStem, k I Ga je komISIja Uved La kot podporo 
Za Up r av Lj aNj e Z U N aNjIh Uk r e p o v. v Se m, k I So d e LUj e j o p r I 
Uprav LjaNjU ZUN aNjIh Ukrepov, omo Goča de Lo Na SkUpNI ZBIrkI 
podatkov, ZaGotav Lja podatke o ra ZLIčNIh fa Zah Uprav LjaNja 
IN omo Goča v NoS fINaNčNIh podatkov v  rač UNovod SkI SIStem 
komISIje aBac. Sod Išče je UGotov ILo, da crIS v  GLavNem USpešNo 
Za d o v o LjUj e I Nf o r mac IjSk e p ot r e Be ko mI S Ij e Na p o d r o č j U 
Z U N aNjIh Uk r e p o v, v e Nda r Ima p o d e Se tIh Le tIh r a Zv o j a š e 
ved No trdovrat Ne poma NjkLjIvoStI, kI Se NaNaša jo po SeBe j 
Na oprede LItev v LoGe crIS v  rač UNovod Skem SIStem U komISIje, 
SLaBoStI prI kod IraNjU podatkov IN NeZado StNo USpeš NoSt  
prI ZaGotav LjaNjU Neokr NjeNoStI podatkov, BoLj Na SpLošNo pa 
Na NeZado StNo var NoSt SIStema IN NjeGovIh podatkov.