Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2021/C 262/11)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1)

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI ENOTNEGA DOKUMENTA

„Bordeaux“

PDO-FR-A0821-AM06

Datum obvestila: 7. maj 2021

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Sklic na uradni geografski kodeks

Seznam občin je bil posodobljen ob upoštevanju uradnega geografskega kodeksa iz leta 2020.

Gre za izključno redakcijsko spremembo, geografsko območje ni bilo spremenjeno.

Enotni dokument je bil v skladu s to spremembo spremenjen v točkah 6 in 9.

2. Uvedba sort vinske trte zaradi prilagoditve

Pri trsnem izboru rdečih vin so zaradi prilagoditve dodane sorte vinske trte arinarnoa, castets, marselan in touriga nacional. To so pozno zoreče sorte, kar je lahko prednost z vidika globalnega segrevanja. Poleg tega te sorte vinske trte niso preveč občutljive za gnilobo, oidij in peronosporo. Iz teh štirih sort se pridobivajo obarvana, kompleksna, krepka in strukturirana vina, skladna s posebnostmi rdečih vin z označbo Bordeaux.

Pri trsnem izboru belih vin sta zaradi prilagoditve dodani sorti vinske trte alvarinho in liliorila. Tudi to sta pozno zoreči sorti, ki imata dobro odpornost proti gnilobi in organoleptične značilnosti v skladu z značilnostmi označbe Bordeaux.

Pri trsnem izboru vin rosé so zaradi prilagoditve dodane sorte vinske trte arinarnoa, castets, marselan, touriga nacional, alvarinho in liliorila.

Delež teh sort je omejen na 5 % trsnega izbora kmetijskega gospodarstva in 10 % zvrščanja za zadevno barvo.

Te spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

3. Sprememba intenzivnosti barve vin „clairet“

Spremenjena intenzivnost barve je bila za vina „clairet“ popravljena, in sicer z največ 2,5 na največ 3 (to ustreza vsoti meritev optične gostote vina pri 420 nm, 520 nm in 620 nm), da se bolje upošteva dejanski položaj vin, proizvedenih z označbo Bordeaux.

Te spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

4. Razmejeno območje parcel

Datum 11. februar 2021 je bil dodan v prilogo, v kateri so našteta zasedanja pristojnega nacionalnega odbora, ki je odobril razmejitve območja parcel.

Namen te spremembe je dodati datum, ko je pristojni nacionalni organ odobril spremembo razmejenega območja parcel znotraj geografskega območja proizvodnje. Razmejitev parcel znotraj geografskega območja proizvodnje zajema opredelitev parcel, primernih za proizvodnjo zadevne zaščitene označbe porekla.

Te spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

5. Povezava z geografskim območjem

Povezava z geografskim območjem je bila spremenjena zaradi združitve občin, zaradi katere se je spremenilo število občin.

Enotni dokument je spremenjen v točki 8.

6. Sklic na nadzorni organ

Besedilo sklica na nadzorni organ je usklajeno z besedilom, ki se pojavlja v drugih specifikacijah proizvodov za označbe. Gre zgolj za redakcijsko spremembo. Zaradi te spremembe se enotni dokument ni spremenil.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime

Bordeaux

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Opis vin

Suha mirna bela vina

KRATEK OPIS

Suha mirna bela vina imajo:

— najmanj 10-odstotni volumenski delež naravnega alkohola,

— vsebnost fermentirnega sladkorja ≤ 3 g/l. Ta vsebnost se poveča na 5 g/l, če je vsebnost skupnih kislin ≥ 2,7 g/l H2SO4.

Po obogatitvi je volumenski delež skupnega alkohola ≤ 13 %.

Pred pakiranjem je:

— vsebnost hlapnih kislin ≤ 13,26 meq/l,

— vsebnost skupnega žveplovega dioksida ≤ 180 mg/l.

Drugi analitski standardi ustrezajo evropskim predpisom.

Suha bela vina, pridobljena iz sorte sauvignon B, so zelo aromatična, sveža in sadna s cvetličnimi notami in notami agrumov. Sorta sémillon B daje volumen in sočnost, zvrščanje s sorto muscadelle B prispeva cvetlične arome. Zvrščanje dodatnih sort prispeva kisline in note agrumov. Ta vina, s katerimi se je mogoče dobro odžejati, so zelo primerna za uživanje mlada (eno- ali dvoletna).

SPLOŠNE ANALITSKE LASTNOSTI

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 18 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 200

Mirna bela vina s preostalim sladkorjem

KRATEK OPIS

Mirna bela vina s fermentirnim sladkorjem imajo:

— najmanj 10,5-odstotni volumenski delež naravnega alkohola,

— vsebnost fermentirnega sladkorja > 5 g/l in ≤ 60 g/l.

Po obogatitvi je volumenski delež skupnega alkohola ≤ 13,5 %.

Pred pakiranjem je:

— vsebnost hlapnih kislin ≤ 13,26 meq/l,

— vsebnost skupnega žveplovega dioksida ≤ 250 mg/l.

Drugi analitski standardi ustrezajo evropskim predpisom.

Bela vina s fermentirnim sladkorjem so strukturno oprta na sorti sémillon B, ki daje zaokrožena, bogato polna vina zlate barve z aromo kandiranega sadja; ta sorta se lahko zvršča s sorto sauvignon B, kar prinaša svežino. Čeprav so primerna za nekaj let staranja, se lahko uživajo tudi mlada.

SPLOŠNE ANALITSKE LASTNOSTI

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) 10 Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 18 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 250

Mirna vina rosé

KRATEK OPIS

Mirna vina rosé imajo:

— najmanj 10-odstotni volumenski delež naravnega alkohola,

— vsebnost fermentirnega sladkorja ≤ 3 g/l. Ta vsebnost se poveča na 5 g/l, če je vsebnost skupnih kislin ≥ 2,7 g/l H2SO4,

— spremenjeno intenzivnost barve (DO420 + DO520 + DO620) ≤ 1,1.

Po obogatitvi je volumenski delež skupnega alkohola ≤ 13 %.

Pred pakiranjem je:

— vsebnost hlapnih kislin ≤ 13,26 meq/l,

— vsebnost skupnega žveplovega dioksida ≤ 180 mg/l.

Drugi analitski standardi ustrezajo evropskim predpisom.

Vina rosé so bledo rožnate do izrazitejše rožnate barve, ki je odvisna od uporabljene tehnike (direktno stiskanje, kratka maceracija ali iztok obarvanega samotoka (saignée)), ter imajo sadno ali cvetlično paleto arom, poudarjeno z uravnoteženo strukturo med zaokroženostjo in živahnostjo. V ustih dajejo občutek polnosti. Ta vina so zelo primerna za uživanje mlada (eno- ali dvoletna).

SPLOŠNE ANALITSKE LASTNOSTI

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 18 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 200

Mirna rdeča vina

KRATEK OPIS

Mirna rdeča vina imajo:

— najmanj 10,5-odstotni volumenski delež naravnega alkohola,

— vsebnost fermentirnega sladkorja ≤ 3 g/l,

— vsebnost jabolčne kisline ≤ 0,3 g/l.

Po obogatitvi je volumenski delež skupnega alkohola ≤ 13,5 %.

Pred pakiranjem je:

— vsebnost hlapnih kislin ≤ 13,26 meq/l,

— vsebnost skupnega žveplovega dioksida ≤ 140 mg/l.

Drugi analitski standardi ustrezajo evropskim predpisom.

Rdeča vina, med katerimi pogosto prevladuje sorta merlot N, so voljna, sadežna in z malo kisline; v letih polne zrelosti se lahko osvežijo s kislinami sort petit verdot N in cot N. Vendar je najpomembnejše zvrščanje sorte merlot N s sorto cabernet-sauvignon N, v manjši meri pa s sorto cabernet franc N, pri čemer ta zadnja daje vinom aromatično kompleksnost in obilico taninov, zaradi česar lahko ohranijo in razvijejo svojo cvetico.

SPLOŠNE ANALITSKE LASTNOSTI

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) 20 Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) 150

5. Enološki postopki

5.1. Posebni enološki postopki

1. Gostota zasaditve – razmik

Pridelovalna praksa

Na parcelah, zasajenih od 1. avgusta 2008, je najmanjša gostota zasaditve vinske trte 4 000 trsov na hektar. Razmik med vrstami ne sme biti večji od 2,50 metra, razmik med trsi v isti vrsti pa ne sme biti manjši od 0,85 metra. Ta gostota se lahko zmanjša na 3 300 trsov na hektar. V tem primeru razmik med vrstami ne sme biti večji od 3 metrov, razmik med trsi v isti vrsti pa mora biti manjši od 0,85 metra.

2. Pravila rezi

Pridelovalna praksa

Dovoljeni sta samo kratka (kratki rezniki) ali dolga (šparoni) rez. Pri sortah merlot N, sémillon B in muscadelle B število očes po obrezovanju ne sme preseči 45 000 očes na hektar in 18 očes na trs. Pri drugih sortah vinske trte, med katerimi so cabernet franc N, cabernet sauvignon N, sauvignon B in sauvignon gris G, število očes po obrezovanju ne sme preseči 50 000 očes na hektar in 20 očes na trs. Po pletju mladik število rodovitnih mladik na trs ne sme preseči: – pri sortah merlot N, sémillon B in muscadelle B 12 mladik na trs, če je gostota zasaditve vinske trte najmanj 4 000 trsov na hektar, ter 15 mladik na trs, če je gostota zasaditve vinske trte manjša od 4 000 trsov na hektar; – pri drugih sortah vinske trte, med katerimi so cabernet franc N, cabernet sauvignon N, sauvignon B in sauvignon gris G, 14 mladik na trs, če je gostota zasaditve vinske trte najmanj 4 000 trsov na hektar, ter 17 mladik na trs, če je gostota zasaditve vinske trte manjša od 4 000 trsov na hektar. Rez vinske trte se izvede najpozneje na stopnji razvitih listov (fenofaza 9 po Lorenzu). Pletje mladik se opravi pred brstenjem.

3. Posebni enološki postopek

Pri proizvodnji vin rosé, ki niso vina, za katera se lahko uporablja izraz „clairet“, je dovoljena uporaba oglja za enološko uporabo za mošt, pri čemer je zgornja meja 20 % količine vina rosé, ki jo zadevni proizvajalec vina proizvede v zadevni trgatvi.

4. Obogatitev

Posebni enološki postopek

Dovoljena je obogatitev z delno koncentracijo rdečih vin, pri čemer je koncentracija omejena na 15 % tako obogatene količine. Po obogatitvi volumenski delež skupnega alkohola v vinu ne presega: – pri rdečih in belih vinih s fermentirnim sladkorjem volumenski delež skupnega alkohola po obogatitvi ne presega 13,5 %; – pri vinih rosé in suhih belih vinih volumenski delež skupnega alkohola po obogatitvi ne presega 13 %.

5.2. Največji donosi

Mirna bela vina (suha in s fermentirnim sladkorjem)

77 hektolitrov na hektar

Mirna vina rosé

72 hektolitrov na hektar

Mirna rdeča vina – vinogradi z gostoto zasaditve ≥ 4 000 trsov na hektar

68 hektolitrov na hektar

Mirna rdeča vina – vinogradi z gostoto zasaditve < 4 000 trsov na hektar

64 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Trgatev ter proizvodnja, obdelava in zorenje vina na podlagi uradnega geografskega kodeksa z dne 26. februarja 2020 potekajo na ozemlju naslednjih občin departmaja Gironde:

Abzac, Aillas, Ambarès-et-Lagrave, Ambès, Anglade, Arbanats, Arcins, Arsac, Artigues-près-Bordeaux, Arveyres, Asques, Aubiac, Auriolles, Auros, Avensan, Ayguemorte-les-Graves, Bagas, Baigneaux, Barie, Baron, Barsac, Bassanne, Bassens, Baurech, Bayas, Bayon-sur-Gironde, Bazas, Beautiran, Bégadan, Bègles, Béguey, Bellebat, Bellefond, Belvès-de-Castillon, Bernos-Beaulac, Berson, Berthez, Beychac-et-Caillau, Bieujac, Birac, Blaignac, Blaignan-Prignac, Blanquefort, Blasimon, Blaye, Blésignac, Bommes, Bonnetan, Bonzac, Bordeaux, Bossugan, Bouliac, Bourdelles, Bourg, Branne, Brannens, Braud-et-Saint-Louis, Brouqueyran, Bruges, Budos, Cabanac-et-Villagrains, Cabara, Cadarsac, Cadaujac, Cadillac, Cadillac-en-Fronsadais, Camarsac, Cambes, Camblanes-et-Meynac, Camiac-et-Saint-Denis, Camiran, Camps-sur-l’Isle, Campugnan, Canéjan, Capian, Caplong, Carbon-Blanc, Cardan, Carignan-de-Bordeaux, Cars, Cartelègue, Casseuil, Castelmoron-d’Albret, Castelnau-de-Médoc, Castelviel, Castets et Castillon, Castillon-la-Bataille, Castres-Gironde, Caudrot, Caumont, Cauvignac, Cavignac, Cazats, Cazaugitat, Cénac, Cenon, Cérons, Cessac, Cestas, Cézac, Chamadelle, Cissac-Médoc, Civrac-de-Blaye, Civrac-sur-Dordogne, Civrac-en-Médoc, Cleyrac, Coimères, Coirac, Comps, Coubeyrac, Couquèques, Courpiac, Cours-de-Monségur, Cours-les-Bains, Coutras, Coutures, Créon, Croignon, Cubnezais, Cubzac-les-Ponts, Cudos, Cursan, Cussac-Fort-Médoc, Daignac, Dardenac, Daubèze, Dieulivol, Donnezac, Donzac, Doulezon, Escoussans, Espiet, Etauliers, Eynesse, Eyrans, Eysines, Faleyras, Fargues, Fargues-Saint-Hilaire, Flaujagues, Floirac, Floudès, Fontet, Fossés-et-Baleyssac, Fours, Francs, Fronsac, Frontenac, Gabarnac, Gaillan-en-Médoc, Gajac, Galgon, Gans, Gardegan-et-Tourtirac, Gauriac, Gauriaguet, Générac, Génissac, Gensac, Gironde-sur-Dropt, Gornac, Gours, Gradignan, Grayan-et-l’Hôpital, Grézillac, Grignols, Guillac, Guillos, Guîtres, Haux, Hure, Illats, Isle-Saint-Georges, Izon, Jau-Dignac-et-Loirac, Jugazan, Juillac, La Brède, La Lande-de-Fronsac, La Réole, La Rivière, La Roquille, La Sauve, Labarde, Labescau, Ladaux, Lados, Lagorce, Lalande-de-Pomerol, Lamarque, Lamothe-Landerron, Landerrouat, Landerrouet-sur-Ségur, Landiras, Langoiran, Langon, Lansac, Lapouyade, Laroque, Laruscade, Latresne, Lavazan, Le Bouscat, Le Fieu, Le Haillan, Le Nizan, Le Pian-Médoc, Le Pian-sur-Garonne, Le Pout, Le Puy, Le Taillan-Médoc, Le Tourne, Le Verdon-sur-Mer, Léogeats, Léognan, Les Artigues-de-Lussac, Les Billaux, Les Eglisottes-et-Chalaures, Les Esseintes, Les Lèves-et-Thoumeyragues, Les Peintures, Les Salles, Lesparre-Médoc, Lestiac-sur-Garonne, Libourne, Lignan-de-Bazas, Lignan-de-Bordeaux, Ligueux, Listrac-de-Durèze, Listrac-Médoc, Lormont, Loubens, Loupes, Loupiac, Loupiac-de-la-Réole, Ludon-Médoc, Lugaignac, Lugasson, Lugon-et-l’Ile-du-Carnay, Lussac, Macau, Madirac, Maransin, Marcenais, Margaux-Cantenac, Margueron, Marimbault, Marions, Marsas, Martignas-sur-Jalle, Martillac, Martres, Masseilles, Massugas, Mauriac, Mazères, Mazion, Mérignac, Mérignas, Mesterrieux, Mombrier, Mongauzy, Monprimblanc, Monségur, Montagne, Montagoudin, Montignac, Montussan, Morizès, Mouillac, Mouliets-et-Villemartin, Moulis-en-Médoc, Moulon, Mourens, Naujac-sur-Mer, Naujan-et-Postiac, Néac, Nérigean, Neuffons, Noaillac, Noaillan, Omet, Ordonnac, Paillet, Parempuyre, Pauillac, Pellegrue, Périssac, Pessac, Pessac-sur-Dordogne, Petit-Palais-et-Cornemps, Peujard, Pineuilh, Plassac, Pleine-Selve, Podensac, Pomerol, Pompéjac, Pompignac, Pondaurat, Porchères, Porte-de-Benauge, Portets, Préchac, Preignac, Prignac-et-Marcamps, Pugnac, Puisseguin, Pujols, Pujols-sur-Ciron, Puybarban, Puynormand, Queyrac, Quinsac, Rauzan, Reignac, Rimons, Riocaud, Rions, Roaillan, Romagne, Roquebrune, Ruch, Sablons, Sadirac, Saillans, Saint-Aignan, Saint-André-de-Cubzac, Saint-André-du-Bois, Saint-André-et-Appelles, Saint-Androny, Saint-Antoine-du-Queyret, Saint-Antoine-sur-l’Isle, Saint-Aubin-de-Blaye, Saint-Aubin-de-Branne, Saint-Aubin-de-Médoc, Saint-Avit-de-Soulège, Saint-Avit-Saint-Nazaire, Saint-Brice, Saint-Caprais-de-Bordeaux, Saint-Christoly-de-Blaye, Saint-Christoly-Médoc, Saint-Christophe-de-Double, Saint-Christophe-des-Bardes, Saint-Cibard, Saint-Ciers-d’Abzac, Saint-Ciers-de-Canesse, Saint-Ciers-sur-Gironde, Sainte-Colombe, Saint-Côme, Sainte-Croix-du-Mont, Saint-Denis-de-Pile, Saint-Emilion, Saint-Estèphe, Saint-Etienne-de-Lisse, Sainte-Eulalie, Saint-Exupéry, Saint-Félix-de-Foncaude, Saint-Ferme, Sainte-Florence, Sainte-Foy-la-Grande, Sainte-Foy-la-Longue, Sainte-Gemme, Saint-Genès-de-Blaye, Saint-Genès-de-Castillon, Saint-Genès-de-Fronsac, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Genis-du-Bois, Saint-Germain-de-Grave, Saint-Germain-de-la-Rivière, Saint-Germain-d’Esteuil, Saint-Germain-du-Puch, Saint-Gervais, Saint-Girons-d’Aiguevives, Sainte-Hélène, Saint-Hilaire-de-la-Noaille, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-de-Blaignac, Saint-Jean-d’Illac, Saint-Julien-Beychevelle, Saint-Laurent-d’Arce, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Laurent-du-Bois, Saint-Laurent-du-Plan, Saint-Laurent-Médoc, Saint-Léon, Saint-Loubert, Saint-Loubès, Saint-Louis-de-Montferrand, Saint-Macaire, Saint-Magne-de-Castillon, Saint-Maixant, Saint-Mariens, Saint-Martial, Saint-Martin-de-Laye, Saint-Martin-de-Lerm, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Martin-du-Bois, Saint-Martin-du-Puy, Saint-Martin-Lacaussade, Saint-Médard-de-Guizières, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Médard-en-Jalles, Saint-Michel-de-Fronsac, Saint-Michel-de-Lapujade, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Palais, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Paul, Saint-Pey-d’Armens, Saint-Pey-de-Castets, Saint-Philippe-d’Aiguille, Saint-Philippe-du-Seignal, Saint-Pierre-d’Aurillac, Saint-Pierre-de-Bat, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Quentin-de-Baron, Saint-Quentin-de-Caplong, Sainte-Radegonde, Saint-Romain-la-Virvée, Saint-Sauveur, Saint-Sauveur-de-Puynormand, Saint-Savin, Saint-Selve, Saint-Seurin-de-Bourg, Saint-Seurin-de-Cadourne, Saint-Seurin-de-Cursac, Saint-Seurin-sur-l’Isle, Saint-Sève, Saint-Sulpice-de-Faleyrens, Saint-Sulpice-de-Guilleragues, Saint-Sulpice-de-Pommiers, Saint-Sulpice-et-Cameyrac, Sainte-Terre, Saint-Trojan, Saint-Vincent-de-Paul, Saint-Vincent-de-Pertignas, Saint-Vivien-de-Blaye, Saint-Vivien-de-Médoc, Saint-Vivien-de-Monségur, Saint-Yzan-de-Soudiac, Saint-Yzans-de-Médoc, Salaunes, Salleboeuf, Samonac, Saucats, Saugon, Sauternes, Sauveterre-de-Guyenne, Sauviac, Savignac, Savignac-de-l’Isle, Semens, Sendets, Sigalens, Sillas, Soulac-sur-Mer, Soulignac, Soussac, Soussans, Tabanac, Taillecavat, Talais, Talence, Targon, Tarnès, Tauriac, Tayac, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Tresses, Uzeste, Val-de-Livenne, Val de Virvée, Valeyrac, Vayres, Vendays-Montalivet, Vensac, Vérac, Verdelais, Vertheuil, Vignonet, Villandraut, Villegouge, Villenave-de-Rions, Villenave-d’Ornon, Villeneuve, Virelade, Virsac in Yvrac.

7. Glavne sorte vinske trte

Cabernet franc N

Cabernet-sauvignon N

Carmenère N

Cot N – malbec

Merlot N

Muscadelle B

Petit verdot N

Sauvignon B – sauvignon blanc

Sauvignon gris G – fié gris

Semillon B

8. Opis povezave

Geografsko območje ima razmeroma enotne ugodne podnebne razmere za vinogradništvo: bližina prostranih vodnih površin (Atlantski ocean, ustje reke Gironde, dolini rek Garone in Dordogne) ima pomembno vlogo pri termoregulaciji. Vendar zmerni oceanski vplivi, ki blažijo spomladansko pozebo, slabijo z oddaljevanjem od morja in velikih dolin ter približevanjem gozdnim masivom Landes, Saintonge in Double Périgourdine. Zaradi teh značilnosti so skrajni sever ter jug in jugozahod geografskega območja slabo posajeni s trto. Geografsko območje se razprostira po 494 od 535 občin departmaja Gironde, pri čemer je izključen jugozahod departmaja, kjer se ne ukvarjajo z vinogradništvom, ampak z gozdarstvom.

Bordojske sorte vinske trte, ki se gojijo v oceanskem podnebju, je bilo od 17. in 18. stoletja treba opirati s koli, nato pa so se razširile brajde, ki so omogočile dobro razporeditev trgatve ter zadostne listne površine za pravilno klorofilno sintezo in optimalno zrelost grozdja. Zaradi različnih vrst tal in različne izpostavljenosti je bilo treba izbrati različne sorte in jih prilagoditi značilnostim okolja. Tako je mogoče opredeliti štiri različne vrste tal:

— glinasto-apnenčasta tla in lapornato-apnenčasta tla, ki so zelo razširjena na pobočjih gričev, kjer zelo dobro uspeva sorta merlot N,

— silikatna tla, pomešana z glino in apnenčastimi elementi, ki so izredno primerna na primer za sorti merlot N in sauvignon B,

— vrsta glinasto-peščenih kislih tal, imenovana „boulbène“, z drobnimi silikatnimi elementi, ki sestavljajo rahlejša tla, primerna za proizvodnjo suhih belih vin, ter

— prodnata tla, sestavljena iz gramoza, zaobljenega kremenjaka ter drobnejšega in debelejšega peska, ki tvorijo dobro osuševane terase, so vroče in izredno primerne za vinsko trto, zlasti sorto cabernet sauvignon N.

Zaradi tesne povezanosti med sortami vinske trte, raznovrstnostjo biofizičnega okolja ter načinom obdelovanja vinograda so vina posebnega značaja in zelo aromatična. Bordojski vinogradniki so bili zaradi svojega pristanišča in tesnih zgodovinskih povezav z drugimi narodi, pri katerih se je zelo zgodaj razvila strukturirana in živahna trgovina, vedno usmerjeni v preostale dele sveta, pri čemer so izkoriščali ali razširjali tehnične inovacije in spodbujali dinamiko kmetijskih gospodarstev, kar jim je omogočilo, da so utrdili, razvili in izvažali svoje znanje, ob tem pa vedno spoštovali prastare običaje.

Angleži so zaradi razvoja trgovine, ki se je razmahnil po poroki med vojvodinjo Eleonoro Akvitansko in Henrikom Plantagenetom, bodočim kraljem Anglije, leta 1152, začeli uvažati bordojska vina, ki so jih zaradi njihove bistre barve imenovali „claret“ (klaret). Ta tradicija se je skozi čas ohranila, danes pa se kaže v izrazih „clairet“ in „claret“.

V 17. stoletju se je s pojavom novih potrošnikov začela nova trgovinska doba. Izvoz ostaja eden od temeljev distribucije bordojskih vin. Tretjina proizvodnje se razpošlje v več kot 150 držav. Proizvodnja vina s kontrolirano označbo porekla, ki je glavni vir departmaja Gironde, je v veliki meri sooblikovala podeželsko in mestno krajino ter lokalno arhitekturo (vinski dvorci, vinske kleti).

Glavna mesta departmaja so rečna pristanišča, ki so se razvijala zaradi trgovine z vinom.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Območje v neposredni bližini

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za proizvodnjo, obdelavo in zorenje vin, za katera se lahko uporablja kontrolirana označba porekla „Bordeaux“, ki je lahko dopolnjena z izrazoma „clairet“ in „claret“, na podlagi uradnega geografskega kodeksa z dne 26. februarja 2020 sestavljajo naslednje občine: — departma Dordogne: Le Fleix, Fougueyrolles, Gageac-et-Rouillac, Gardonne, Minzac, Pomport, Port-Sainte-Foy-et-Ponchapt, Razac-de-Saussignac, Saint-Antoine-de-Breuilh, Saint-Seurin-de-Prats, Saussignac, Thénac in Villefranche-de-Lonchat, — departma Lot-et-Garonne: Baleyssagues, Beaupuy, Cocumont, Duras, Esclottes, Lagupie, Loubès-Bernac, Sainte-Colombe-de-Duras, Savignac-de-Duras in Villeneuve-de-Duras.

Geografska imena – dodatne navedbe

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Kontrolirana označba porekla „Bordeaux“ je lahko dopolnjena z izrazoma „claret“ pri rdečih vinih in „clairet“ pri vinih rosé temne barve v skladu z določbami za to vrsto vina, zlasti glede analitskih standardov.

Pri belih vinih pa je lahko kontrolirana označba porekla „Bordeaux“ dopolnjena z geografskim imenom „Haut-Benauge“ v skladu z določbami za to dopolnilno geografsko ime, zlasti v zvezi z geografskim območjem, trsnim izborom, donosom in analitskimi standardi.

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Geografsko ime „Haut-Benauge“ je navedeno takoj za imenom kontrolirane označbe porekla „Bordeaux“ s črkami, katerih velikost niti po višini niti po širini ne presega velikosti črk, uporabljenih za navedeno kontrolirano označbo porekla.

Pravni okvir:

zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Bela vina z vsebnostjo fermentirnega sladkorja, višjo od 5 gramov na liter in nižjo od 60 g na liter, so predstavljena z izrazom, ki ustreza njihovi vsebnosti v vinu, kot je določena v zakonodaji Unije.

Večja geografska enota

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede večja geografska enota „Vin de Bordeaux“. Velikost črk za navedbo večje geografske enote niti po višini niti po širini ne presega dveh tretjin velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Povezava na specifikacijo proizvoda

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-f63da9a1-2281-41d3-9e85-431aa741ffa5

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.