SL    SL  
 EVROPSKA  
KOMISIJA 
Bruselj, 11.6.2015  
COM(2015) 290 final 
  
POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU 
o izvajanju makrofinan čne pomoči tretjim državam v letu 2014 
{SWD(2015) 115 final}  
 
2 
 KAZALO 
  
1.
 UVOD......................................................................................................................... 3  
2. OZADJE .................................................................................................................... 3  
2.1. Razvoj dogodkov v zadnjih letih ..................................................................................... 3 
2.2. Okvirna uredba o makrofinan čni pomoči........................................................................ 4 
3. UKREPI MAKROFINAN ČNE POMO ČI V LETU 2014..................................... 6  
3.1. Pregled ............................................................................................................................. 6 
3.2. Posamezni ukrepi v državah upravi čenkah v letu 2014 .................................................. 7 
3.2.1.  Gruzija ..................................................................................................................... 7 
3.2.3.  Kirgizistan ............................................................................................................... 8 
3.2.4.  Tunizija .................................................................................................................... 9 
3.2.5.  Ukrajina .................................................................................................................. 9 
4. ZAGOTAVLJANJE PRAVILNE UPORABE SREDSTEV V OKVIRU 
MAKROFINAN ČNE POMO ČI: OPERATIVNE OC ENE IN NAKNADNA 
VREDNOTENJA............................................................................................................ 11  
4.1. Operativne ocene ........................................................................................................... 11 
4.2. Naknadna vrednotenja ................................................................................................... 11 
5. PROŠNJE ZA POMO Č IN PRIHODNJI PREDLOGI KOMISIJE – 
PRORAČUNSKI POLOŽAJ ........................................................................................ 11  
 
 
3 
 POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU 
o izvajanju makrofinan čne pomoči tretjim državam v letu 2014 
 
1. UVOD 
Makrofinan čna pomoč je finančni instrument EU, ki je namenjen obravnavi posebnih 
potreb po zunanjem financiranju držav, ki  so zemljepisno, gospodarsko in politi čno 
povezane z EU. Cilja makrofinan čne pomoči sta okrepitev makroekonomske in finan čne 
stabilnosti v državah kandidatkah, potencialn ih državah kandidatkah in sosednjih državah 
Evropske unije ter hkrati spodbuj anje izvajanja ustreznih st rukturnih reform. Dopolnjuje 
program prilagoditev in reform, dogovorjen z Mednarodnim denarnim skladom (v 
nadaljnjem besedilu: MDS), in je pogoj ena z njegovim obstojem. Makrofinan čna pomoč 
je instrument pla čilnobilančne pomoči. Lahko je v obliki posojil, pri čemer si Komisija 
potrebna sredstva izposodi na kapitalskih trgih, nato pa ta sredstva posodi državi 
upravičenki, ali pa, v posebnih okoliš činah, v obliki nepovratni h sredstev, ki se 
financirajo iz prora čuna EU. 
Leto 2014 sta zaznamovala napredek pri izvajanju ve č ukrepov makrofinan čne pomoči, 
ki so bili v preteklosti odloženi (za Gruzijo, Jo rdanijo, Kirgizistan in Tunizijo), ter hitro 
poslabšanje politi čnih in gospodarskih razmer v Ukrajini, kar je sprožilo številne obsežne 
ukrepe makrofinan čne pomoči. 
To letno poro čilo je pripravljeno v skladu z obveznostjo obveš čanja Komisije, kot je 
določena v številnih razli čnih sklepih Sveta ter skupnih sklepih Evropskega parlamenta 
in Sveta o ukrepih makrofinan čne pomo či. Letnemu poro čilu je priložen delovni 
dokument služb Komisije, ki vsebuje podr obnejše informacije o makroekonomskem 
okolju in izvajanju posameznih ukrepov makrofinan čne pomoči ter njihovo analizo. 
 
2. OZADJE  
2.1. Razvoj dogodkov v zadnjih letih 
Zaradi svetovne gospodarske in finan čne krize v obdobju 2008–2009, ki je zelo prizadela 
gospodarstva v vzponu v sosedstvu Ev ropske unije, se je zelo pove čalo število prošenj za 
finančno podporo EU, vklju čno s prošnjami za makrofinan čno pomo č. Ob koncu 
leta 2009 je Svet ministrov spre jel štiri progra me makrofinan čne pomoči za  Armenijo, 
Bosno in Hercegovino, Gruzijo in Srbijo. Leta 2009 je bil poleg tega za eno leto 
podaljšan predhodno odobren ukrep makrofinan čne pomo či Kosovu1. Leta 2010 sta 
sozakonodajalca EU, tj. zaradi za četka veljavnosti Lizbonske pogodbe Svet in Evropski 
parlament, odobrila še dva programa za pomo č Ukrajini in Moldaviji. Ukrepi za Gruzijo 
                                                            
1  To poimenovanje ne vpliva na stališ ča o statusu ter je v skladu z Resolucijo Varnostnega Sveta 
OZN 1244 in mnenjem Meddržavnega sodiš ča o razglasitvi neodvisnosti Kosova. 
 
4 
 in Kosovo so se zaklju čili leta 2010. Komisija je v letih 2011, 2012 in 2013 zaklju čila 
izvajanje programov makrofinan čne pomo či za Armenijo, Moldavijo, Bosno in 
Hercegovino ter Srbijo. 
Splošne gospodarske razmere so se leta 2010 in v za četku leta 2011 znatno izboljšale, kar 
je nekoliko zmanjšalo pritisk na pla čilne bilance v državah, ki so upravi čene do 
makrofinan čne pomo či. To je povzro čilo zmanjšanje števila novih predlaganih ali 
odobrenih ukrepov makrofinan čne pomoči, saj je Komisija predlagala le dva ukrepa (za 
Gruzijo in za Kirgizistan, oba pa  je predlagala leta 2011). Ob čutno zmanjšanje števila 
novih odobrenih ukrepov makrofinan čne pomo či je bilo tudi posledica zamud v 
zakonodajnem postopku, ki jih je povzro čilo nestrinjanje sozakonodajalcev o tem, kako 
naj se uporablja nova uredba o postopku v odboru pri sklepih o mikrofinan čni pomoči. 
To vprašanje je bilo rešeno šele leta 20132. 
Od druge polovice leta 2011 so se pogoji fina nciranja na svetovni h kapitalskih trgih 
bistveno poslabšali, kar je delno posledica u činkov dolžniške krize v euroobmo čju. Poleg 
tega se je zaradi arabske pomladi ter posledi čnih političnih in gospodarskih pretresov v 
arabskih sredozemskih partnerskih državah pove čal pritisk na prora čune in zunanje 
finančne položaje teh držav. Zaradi teh dogodkov se je v letih 2012 in 2013 pove čalo 
povpraševanje po makrofinan čni pomoči, saj so za podporo zaprosili Egipt, Jordanija in 
Tunizija. Sklepa o zagotovitvi makrofinan čne pomo či Jordaniji in Tuniziji sta 
sozakonodajalca sprejela decembra 2013 in maja 2014, predlog sklepa Komisije o 
zagotovitvi makrofinan čne pomoči Egiptu pa je bil za časno zaustavljen do sklenitve 
programa izpla čil MDS med Egiptom in MDS ter kot odgovor na politi čne dogodke v 
navedeni državi. 
Leta 2014 sta konflikt v vzhodni Ukrajini in o čitno poslabšanje gospodarskih in 
finančnih razmer v državi sprožila  makrofinan čno pomoč v doslej najve čjem obsegu, in 
sicer v celoti v obliki posojil. Ko je ukrajinski parlament ra tificiral ustrezne dokumente o 
makrofinan čni pomoči, so se za čela izvajati izpla čila v okviru dveh sk lepov, ki sta bila 
sprejeta v letih 2002 in 2010. Poleg tega je Svet aprila 2014 sprejel nov ukrep 
makrofinan čne pomoči za Ukrajino v okviru nujnega postopka ( člen 213 PDEU), ki je bil 
v celoti izpla čan leta 2014. 
 
2.2. Okvirna uredba o makrofinan čni pomoči 
Že leta 2003 je Evropski parlamen t opredelil dolgotrajen postopek odlo čanja kot eno 
glavnih pomanjkljivosti instrumenta makrofinan čne pomoči. V okviru takratnega sistema 
je Svet sprejemal sklepe o posameznih ukrepih makrofinan čne pomoči za vsak primer 
posebej po posvetovanju z Evropskim parlamentom. Od za četka veljavnosti Lizbonske 
pogodbe 1. decembra 2009 Evropski parlament in Svet sprejemata zakonodajne sklepe o posameznih ukrepih makrofinan čne pomo či   po rednem zakonodajnem postopku 
(soodločanje), zato je postopek odlo čanja še daljši. Kot je pokazala finan čna in dolžniška 
                                                            
2  Za ve č podrobnosti glej poro čili Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o izvajanju 
makrofinan čne pomoči tretjim državam v letih 2012 (COM(2013) 426) in 2013 (COM(2014) 372). 
 
5 
 kriza, je za u činkovito obvladovanje izrednih makroekonomskih in finan čnih razmer 
potreben instrument za odzivanje na  krizo, ki se lahko hitro in u činkovito uporabi. 
Kot odgovor na potrebo po pospešitvi postopka odlo čanja in poenostavitvi instrumenta 
makrofinan čne pomo či je Komisija 4. julija 2011 vl ožila predlog okvirne uredbe o 
splošnih dolo čbah v zvezi z makrofinan čno pomo čjo tretjim državam3. Glavni cilji 
predloga so bili: (i) izboljšati u činkovitost makrofinan čne pomo či s hitrejšim in 
učinkovitejšim postopkom odlo čanja, (ii) uskladiti ta postopek s postopki drugih 
finančnih instrumentov, zlasti tistih, ki  so povezani z zunanjimi odnosi, ter 
(iii) formalizirati, pojasniti in poenostaviti pravila, ki urejajo makrofinan čno pomoč. 
O predlogu so potekale obsežne razprave z Evropskim parlamentom in Svetom. Komisija 
je menila, da je bila narava njeneg a predloga spremenj ena med dolgotrajnim 
zakonodajnim postopkom in da bi  okvirna uredba o makrofinan čni pomoči, če bi bila 
sprejeta, pomenila hujšo kršitev medinstitucion alnega ravnotežja, zlas ti ker bi vplivala na 
pravico Komisije do zakonodajne pobude4. Zato se je Komisija 8. maja 2013 odlo čila 
umakniti svoj predlog.  
Ko je Komisija umaknila svoj predlog, je Svet 18. julija 2013 vložil ni čnostno tožbo 
zoper Komisijo na Sodiš če v skladu s členom 263 PDEU5. Sodišče je v svoji sodbi z dne 
14. aprila 2015 zavrnilo tožbo Sveta in  razsodilo, da je Komisija upravi čeno umaknila 
predlog. Sodiš če je potrdilo tudi, da je Komisija ravnala ustrezno, ko je umaknila svoj 
predlog, saj bi spremembe, ki sta jih pred lagala sozakonodajalca, temeljito izkrivile 
predlog, pri čemer bi prepre čile, da se dosežejo njegovi glavni cilji. Zato zakonodajne 
sklepe o posameznih ukrepih makrofinan čne pomoči še vedno sprejemata Evropski 
parlament in Svet za vsak primer posebej po rednem zakonodajnem postopku6. 
Nedavne izkušnje, zlasti potreba po hitrem za četku izvajanja novih ukrepov 
makrofinan čne pomoči v Ukrajini v letih 2014 in 2015, so  spet izpostavile potrebo po 
zagotavljanju, da se makrofinan čna pomoč kot instrument v sili lahko hitro mobilizira v 
kriznih razmerah. Komisi ja bo še naprej prou čevala načine za izboljšanje uspešnosti in 
učinkovitosti postopka odlo čanja. 
 
                                                            
3  COM(2011) 396 final, 4.7.2011. 
4  Za ve č podrobnosti glej Poro čilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o izvajanju 
makrofinan čne pomoči tretjim državam v letu 2013 (COM(2014) 372). 
5  Zadeva C-409/13. 
6  V okviru sprejetja Sklepa št. 778/2013/EU o zagotavljanju nadaljnje makrofinan čne pomo či 
Gruziji sta Evropski parlament in Svet sprejela skupno izjavo, ki prikazuje kompromise, ki sta jih zakonodajalca sklenila med pogajanji o okvirni uredbi in spravnim postopkom za sklep o Gruziji 
(UL L 218, 14.8.2013, str. 18). Izjava je politi čno soglasje in ni pravno zavezujo ča. 
 
6 
 3. UKREPI MAKROFINAN ČNE POMO ČI V LETU  2014 
3.1. Pregled 
Leta 2014 je bil dosežen napredek pr i naslednjih sklepih o makrofinan čni pomoči: 
− Avgusta 2013 sta sozakonodajalca sprejela  predlog Komisije iz leta 2011 o 
zagotovitvi makrofinan čne pomoči Gruziji v višini 23 milijonov EUR v obliki 
posojil in 23 milijonov EUR v obliki ne povratnih sredstev. Dokumenti o 
makrofinan čni pomoči so bili podpisani leta 2014. Nepovratna sredstva prve 
tranše (13 milijonov EUR) so bila izpla čana januarja 2015, posojila 
(10 milijonov EUR) pa aprila. Izpla čilo druge tranše (v višini 23 milijonov EUR) 
naj bi se po na črtih izvedlo poleti 2015, če bo program MDS potekal po na črtih in 
če bo Gruzija izvajala ukre pe politike, ki so bili  dogovorjeni v memorandumu o 
soglasju. 
− Aprila 2013 je Komisija predlagala nov sklep o zagotovitvi posojil v višini 
180 milijonov EUR Jordaniji, ki je bil sprejet decembra 2013. Memorandum o 
soglasju in sporazum o posojilu so jord anski organi in EU podpisali marca 2014. 
Prva tranša (100 milijonov EUR) je bila izpla čana februarja 2015. Druga tranša 
naj bi se prav tako izpla čala leta 2015. 
− Predlog Komisije iz leta 2011 o zagotovitvi izredne makrofinan čne pomo či 
Kirgizistanu v višini 15 milijonov EUR v obliki posojil in 15 milijonov EUR v 
obliki nepovratnih sredstev je bil sprejet oktobra 2013. Dokumenti o 
makrofinan čni pomoči so bili podpisani leta 2014, kirgiški parlament pa jih je 
ratificiral februarja 2015. Po na črtih naj bi se izpla čilo prve in druge tranše 
izvedlo v letu 2015. 
− Decembra 2013 je Komisija predstavila nov predlog o zagotovitvi makrofinan čne 
pomoči Tuniziji v višini do 250 milijonov EU R v obliki posojil. Sozakonodajalca 
sta sklep sprejela maja 2014, podpisana memorandum o s oglasju in sporazum o 
posojilu pa je tunizijski parlamen t ratificiral marca 2015. Med zakonodajnim 
postopkom se je znesek pomo či zvišal na 300 milijonov EUR. Pomo č naj bi se 
izvajala v letih 2015 in 2016, izpla čilo prve tranše (100 milijonov EUR) pa je 
načrtovano za maj. 
Ukrajini so bila leta 2014 izpla čana posojila v višini 1,36 milijarde EUR v okviru dveh 
programov makrofinan čne pomoči. S prvim programom (makrofinan čna pomoč I) se je 
na podlagi sklepov, sprejetih v letih 2002 in 2010, zagotovila makrofinan čna pomoč v 
višini 610 milijonov EUR. Prva tranša v višini 100 milijonov EUR je bila izpla čana 
maja 2014, in sicer kmalu po tem, ko je MDS odobril nov dvoletni „stand-by“ kreditni aranžma za Ukrajino. Druga tranša v višini 260 milijonov EUR je bila izpla čana 
novembra 2014, tretja tranša (250 milijonov EUR) pa je bila izpla čana aprila 2015.
 
Aprila 2014 je Svet v okviru nujnega postopka ( člen 213 PDEU) odobril drugi program 
makrofinan čne pomoči Ukrajini v višini 1 milijarde EUR v obliki posojil (makrofinan čna 
pomoč II). Celotni znesek je bil izpla čan v dveh tranšah v višini 500 milijonov EUR 
junija in decembra 2014. Dne 8. januarja 2015 je Komisija predlagala tretji program 
makrofinan čne pomoči v višini do 1,8 milijarde EUR v obliki posojil, ki sta ga Evropski 
parlament in Svet sprejela 15. aprila 2015. Skupaj navedeni trije ukrepi makrofinan čne 
 
7 
 pomoči Ukrajini znašajo 3,41 milijarde EUR, kar je najve čja finančna pomoč EU tretji 
državi v tako kratkem obdobju. 
 
3.2. Posamezni ukrepi v državah upravi čenkah v letu 2014 
3.2.1.  Gruzija 
Leta 2013 je bil sprejet sklep o programu makrofinan čne pomoči Gruziji v skupni 
vrednosti 46 milijonov EUR. Makrofinan čna pomoč, ki bo sestavljena iz 50 % posojil in 
50 % nepovratnih sredstev, se bo izpla čala v dveh tranšah. Ko je Gruzija julija 2014 
sklenila nov program izpla čil z MDS, so ponovno za čela potekati pogajanja o 
makrofinan čni pomoči (zaustavljena so bila od leta 2011, ker Gruzija ni črpala sredstev 
iz obstoje čega programa MDS). Dokumenti o makrofinan čni pomoči so bili podpisani in 
gruzijski parlament jih je ra tificiral decembra 2014, kjer je  bilo to potrebno. Nepovratna 
sredstva prve tranše (13 milijonov EUR) so bila izpla čana januarja 2015, posojila 
(10 milijonov EUR) pa aprila 2015. Izpla čilo druge tranše makrofinan čne pomoči (v 
višini 23 milijonov EUR) je predvideno v drugi polovici leta 2015, kar je odvisno od tega, ali bo Gruzija pr ogram MDS izvajala po na črtih in izvajala ukrepe, ki so bili 
dogovorjeni v memorandumu o soglasju. 
Medtem ko se je rast BDP v Gruziji zvišala s 3,2 % leta 2013 na 4,7 % leta 2014, kar je 
odražalo rasto čo potrošnjo in okrepitev zasebnih na ložb, so makroekonomske razmere 
ostale ob čutljive. V skladu z rastjo se je infl acija leta 2014 zvišala na 3,1 % kljub 
blažilnemu u činku padajo čih cen nafte. Po neugodnem razvoju deviznega te čaja v Rusiji 
in drugih državah Skupnosti neodvisnih dr žav (SND) od novembra 2014 se je vrednost 
larija glede na dolar zelo zm anjšala, kar je spodbudilo pri čakovanja glede rasti inflacije. 
Centralna banka se je odzvala tako, da je februarja 2015 zvišala svojo klju čno obrestno 
mero na 4,5 %. Ker vlada od leta 2013 prevzema bolj socialno vklju čujoč ekonomski 
model, vklju čno s sprejetjem univerzalnega sistema zdravstvenega varstva, so se pove čali 
pritiski na prora čun, fiskalni primanjklj aj pa se je povišal z 2,6 % BDP leta 2013 na 
2,9 % BDP leta 2014. Leta 2014 so se ponovno pove čali zunanji pritiski. Primanjkljaj 
tekočega ra
čuna se je s 5,9 % BDP leta 2013 zvišal na 9,6 % BDP, saj se je zaradi 
gospodarske rasti pove čal uvoz, izvoz in nakazila pa  je prizadelo neugodno zunanje 
okolje. Napredek v zvezi s strukturnimi reformami je bil v letu 2014 zadovoljiv, saj se je dodatno pove čal obseg kritja univerzalne ga zdravstvenega varstva, poleg tega pa so se 
znatno izboljšali konkuren čnost, dav čna preglednost in nadzor nad bankami. 
Decembra 2014 je odbor MDS zaklju čil prvi pregled programa triletnega „stand-by“ 
kreditnega aranžmaja v vrednosti 154 milij onov USD, o katerem je bil sprejet dogovor 
julija 2014.   
3.2.2.
 Jordanija 
Po uradni prošnji Jordanije za makrofinan čno pomo č decembra 2012 je Komisija 
29. aprila 2013 sprejela predlog sklepa o zagotovitvi makrofinan čne pomoči v višini do 
180 milijonov EUR v obliki srednjero čnega posojila. Evropski parlament in Svet sta 
sklep sprejela 11. decembra 2013. V za četku leta 2014 so se zaklju čila pogajanja o 
memorandumu o soglasju, ki dolo ča ukrepe gospodarske politike,  ki jih morajo sprejeti 
jordanski organi, in sporazumu o posojil u. Dokumenta sta bila podpisana marca 2014. 
Makrofinan čna pomoč Jordaniji naj bi v skladu z na črti dopolnjevala sredstva, ki jih je 
 
8 
 zagotovil MDS v okviru veljav nega „stand-by“ kreditnega aranžmaja. Prva tranša 
(100 milijonov EUR) je bila izpla čana februarja 2015, druga pa naj bi se po na črtih 
izplača jeseni leta 2015. 
Čeprav je Jordanija izpostavljena ve čji nestabilnosti v regiji (vklju čno s sirskim 
konfliktom, ki še vedno traja, in teroristi čnimi dejanji na Sinajskem polotoku, ki še vedno 
vplivajo na oskrbo s plinom iz Egipta), se je njeno gospodarstvo leta  2014 razširilo. Rast 
realnega BDP se je z 2,8 % leta 2013 zviš ala na 3,1 %, kar je posledica okrevanja v 
sektorjih rudarstva, gradbeništva, javnih služb in tu rizma ter velikega dotoka tujih 
nepovratnih sredstev. Inflacija je os tala na nizki ravni, kar je omogo čilo bolj 
kompromisno naravnanost monetarne politik e leta 2014. Fiskalni primanjkljaj (ob 
upoštevanju tujih nepovratnih sredstev in prenosov nacionalnemu podjetju za 
proizvodnjo in di stribucijo elektri čne energije NEPCO) se je nekoliko znižal z 11,5 % 
BDP leta 2013 na 10 % leta  2014, kar je posledica ve čjih davčnih prilivov in 
precejšnjega pritoka tujih nepovratnih sredstev. Pla čilna bilanca se je izboljšala zaradi 
precejšnjega pritoka uradnih ne povratnih sredstev in kapitala , zlasti iz držav Sveta za 
sodelovanje v Zalivu (GCC). Skupna tuja nepovratn a sredstva naj bi se po ocenah zvišala 
z 2,7 % leta 2013 na 7 % BDP leta 2014. Napredek v zvezi s strukturnimi reformami je mešan, saj je bilo za dlje časa odloženo sprejetje revi diranega zakona o dohodnini. 
Novembra 2014 se je uspešno zaklju čil peti pregled programa MDS. To je omogo čilo 
izplačilo 129 milijonov USD, kar pomeni, da skupna izpla čila od za četka programa 
znašajo približno 1,4 milijarde USD (od skupaj 2 milijard USD). 
3.2.3.
 Kirgizistan 
Etnično in politi čno nasilje sta povzro čila velik upad gospodarske dejavnosti in precejšno 
vrzel zunanjega financiranja, zato se je  EU na mednarodni donatorski konferenci v 
Biškeku julija 2010 zavezala, da bo podprla ok revanje Kirgizistana. Tako je Komisija 
decembra 2011 sprejela predlog sklepa o zagotovitvi makrofinan čne pomoči v višini do 
30 milijonov EUR (15 milijonov EUR v obliki posojil in 15 milijonov EUR v obliki nepovratnih sredstev). To je bil izreden ukrep makrofinan čne pomoči, saj je Kirgizistan 
zunaj obi čajnega geografskega obmo čja uporabe instrumenta makrofinan čne pomoči, 
vendar je bil utemeljen zaradi mo čnega prodemokrati čnega politi čnega gibanja in gibanja 
za gospodarske reforme v državi ter dejstva, da je Kirgizistan del re gije, ki je za EU 
gospodarsko in politi čno zelo pomembna. Sklep o makrofinan čni pomoči je bil sprejet 
oktobra 2013. Dokumenti o makrofinan čni pomoči so bili podpisani konec leta 2014, 
kirgiški parlament pa jih je ratificiral februarja 2015. Izpla čilo prve in druge tranše je 
načrtovano za leto 2015. 
Po uspešnem letu 2013, ko se je BDP zv išal za 10,5 % zaradi okr evanja proizvodnje 
zlata, se je kirgiško gospodarstvo leta 2014 bistveno upo časnilo, rast BDP pa je bila 
ocenjena na 3,6 %. To je posledica upo časnitve zunanje trgovine, manjših nakazil (kar je 
povezano z recesijo v Rusiji in upo časnitvijo gospodarske rasti drugih glavnih trgovskih 
partnerjev, zlasti držav SND) in zmanjšane proizvodnje zl ata. Lokalni valuti se je 
leta 2014 za 16,3 % zmanjšala vrednost glede na dolar, letna inflacija pa je februarja 2015 dosegla 10,9 %. Ker je central na banka posredovala na deviznem trgu, da 
bi odbila depreciacijske pritis ke, so se njene rezerve med julijem 2014 in januarjem 2015 
zmanjšale za 17,1 %. Fiskalni primanjkljaj je  bil leta 2014 ocenjen na 3,7 % BDP, javni 
dolg pa na 54,1 % BDP. Primanjkljaj teko čega računa je leta 2014 ostal na visoki ravni, 
 
9 
 saj je znašal 13,7 % BDP. Pla čilna bilanca je zato še vedno ob čutljiva. V tem okviru so 
kirgiški organi MDS zaprosili za nasle dnji dogovor. Pogajanja so se uspešno zaklju čila v 
začetku leta 2015 in odbor MD S je aprila 2015 odobril no v triletni program v okviru 
razširjenega kreditnega programa. Čeprav se izvaja nacionalna strategija za trajnostni 
razvoj za obdobje 2013–2017, napredek v finan čnem sektorju zaostaja za pri čakovanji. 
Parlament še vedno ni potrdil zakonika o ban čništvu, ki bi okrepil predpise o ban čništvu 
ter pooblastila in neodv isnost centralne banke. 
3.2.4.  Tunizija 
Junija 2013 je odbor MDS odobril nov 24-mese čni „stand-by“ kreditni aranžma s 
Tunizijo v višini 1,75 milijarde USD. V te m okviru je tunizijska vlada avgusta 2013 
zaprosila za makrofinan čno pomo č EU v višini 500 milijonov EUR. Komisija se je 
odzvala tako, da je decembra 2013 vl ožila predlog o zagotovitvi makrofinan čne pomoči v 
višini do 250 milijonov EUR v obliki posojila, ki se izpla ča v treh enakih tranšah. Med 
razpravami v Evropskem parlamentu in Svetu se je znesek pomo či zvišal na 
300 milijonov EUR. Sozakonodajalca sta sklep o tem ukrepu makrofinan čne pomoči 
sprejela maja 2014. Sprejet je bil dogovor o memorandumu o soglasju in sporazumu o 
posojilu, ki sta bila podpisana  med julijem in septembrom 2014, tunizijski parlament pa 
ju je ratificiral marca 2015. Izpla čilo prve tranše naj bi se po na črtih izvedlo maja 2015, 
izplačilo druge in tretje tranše pa je odvisno od tega, ali se bo program MDS izvajal po 
načrtih in ali bodo tunizijski orga ni izpolnjevali pogoje o makrofinan čni pomoči, ki so 
določeni v memorandumu o soglasju. 
Rast realnega BDP je leta 2014 ostala na  nizki ravni pri 2,3 % v primerjavi z 2,4 % 
leta 2013. Politi čna negotovost in napete varnostne razmere so še naprej oteževale 
gospodarsko dejavnost. Inflac ija je leta 2014 v povpre čju znašala 5,5 % in  se zmanjšuje. 
Fiskalno in zunanje neravnovesje ostaja zn atno, kar ustvarja velike potrebe po 
financiranju. Fiskalni primanjkljaj za leto  2014 bo nižji od cilja programa MDS (4,8 % 
BDP v primerjavi z za četno napovedjo 6,7 % BD P), vendar je to ve činoma posledica 
nizke porabe v prora čunu za naložbe in odloga neka terih odhodkov na leto 2015 ter ni 
posledica optimalnega zmanjšanja v prora čunu za periodi čne odhodke. Na zunanjem 
področju je primanjkljaj teko čega računa leta 2014 ostal na visoki ravni, in sicer pri 
8,9 % BDP v primerjavi z 8,3 % BDP leta 2013. Rezerve so konec leta 2014 znašale skoraj 7,8 milijarde USD, kar predstavlja le tri mesece uvoza v primerjavi z za četnim 
ciljem v višini 9 milijard USD v skladu s programom MDS. Decembra 2014 je MDS zaključil peti pregled programa teko čega „stand-by“ kreditnega aranžmaja. MDS je 
priznal, da so bila izpolnjena vsa merila uspešnosti in da je bil dosežen napredek pri 
velikem številu strukturnih reform klj ub neugodnemu gospodarskemu, socialnemu in 
varnostnemu okolju. 
3.2.5.  Ukrajina 
Ob upoštevanju gospodarskih razmer v Ukrajini na za četku leta 2014, ki so se hitro 
slabšale, in bistvenega poslabšanja njene pla čilne bilance je Svet aprila 2014 v okviru 
nujnega postopka ( člen 213 PDEU) sprejel nov ukrep makrofinan čne pomoči državi . 
Program je sestavljalo posojilo v višini do 1 milijarde EUR, ki se izpla ča v dveh enakih 
tranšah po 500 milijonov EUR. Ta dogovor (makrofinan čna pomoč II) je dopolnjeval 
drug program makrofinan čne pomoči (makrofinan čna pomoč I), ki je bil vzpostavljen v 
 
10 
 okviru dveh sklepov (ki sta bila sprejeta leta 2002 in 2010), njegova vrednost pa je 
znašala 610 milijonov EUR v obliki posojil, ki se izpla čajo v treh tranšah. Zato je 
Ukrajini na voljo makrofinan čna pomoč v višini 1,61 milijarde EUR7. Izplačila v okviru 
teh dveh programov so postala mogo ča, ko je odbor MDS aprila 2014 odobril nov 
dvoletni „stand-by“ kreditni aranžma. Ukrajina je leta 2014 prejela 1,36 milijarde EUR makrofinan čne pomoči, vključno s celotnim zneskom v višini 1 milijarde EUR v okviru 
sklepa o makrofinan čni pomoči II. Zadnja tranša makrofinan čne pomo či I v višini 
250 milijonov EUR je bila izpla čana aprila 2015. 
Po dveh letih stagnacije je gospodarstvo Ukraji ne leta 2014 zajela ve lika recesija, ki je 
posledica krize zaupanja, ki so jo povzro čili oboroženi spopadi v vzhodnem delu države. 
Ta kriza je povzro čila velik padec vrednosti valute ter manjšo naložbeno dejavnost in 
potrošnjo. Konflikt je povzro čil izgubo proizvodne zmogljivosti na vzhodu države, kjer 
je industrijsko središ če države, kar je prispevalo k zmanjšanju BDP leta 2014 za 6,8 % v 
realnem smislu. Šibkejša valuta in znatno pove čanje cen pod vladnim nadzorom sta zelo 
pospešila inflacijo indeksa cen življenjskih potrebš čin (ICŽP). Obenem se je kljub 
številnim popravnim ukrepom (tako na podro čju prihodkov kot na podro čju odhodkov) 
skupni fiskalni primanjkljaj leta 2014 poslabš al na ocenjenih 10,3 % BDP, javni dolg pa 
se je ob koncu leta 2014 strmo pove čal na ocenjenih 70,2 % BDP. Na zunanjem podro čju 
so prilagoditev primanjkljaja teko čega računa (z 8,7 % leta 2013 na 4,0 % leta 2014), ki 
je bila posledica manjšega uvo za, spremljali precejšni finan čni odlivi zasebnega sektorja 
in plačila zaostalih pla čil za plin. Zato so se bruto mednarodne rezerve Ukrajine v 
letu 2014 zmanjšale za skoraj 60 % (10 milija rd EUR) na le 6,2 milijarde EUR ob koncu 
leta. Recesija in padec vrednosti  valute, ki sta posledici krize zaupanja, sta ovirali ban čni 
sektor, kar je povzro čilo velike odlive depozitov, znat ne operativne izgube in naraš čajoči 
delež nedonosnih posojil. Centra lna banka je v prizadevanju, da bi stabilizirala sektor, 
začela čistiti bilance stanja bank,  ki niso sposobne preživ eti, in izvajati obsežno 
dokapitalizacijo v sektorju. Prav tako je bila sprejeta reform a v energetskem sektorju in 
sektorju upravljanja javnih financ, ki  je temeljila na podpornih programih z 
mednarodnimi upniki, vklju čno z EU. 
Zaradi nadaljnje slabitve gospodars ke dejavnosti in slabšanja pla čilne bilance je 
mednarodna skupnost pod vodstvom MDS oblikovala nov sveženj finan čne podpore za 
Ukrajino. V tem okviru je država se ptembra 2014 zaprosila za nov program 
makrofinan čne pomoči, zanj pa je ponovno zaprosila decembra 2014. Ob upoštevanju 
velikih dodatnih potreb po zunanjem fi nanciranju in za zagotovitev podpore 
ambicioznemu reformnemu programu ukrajin skih organov je Komisija 8. januarja 2015 
vložila predlog za nov program makrofinan čne pomoči v višini do 1,8 milijarde EUR v 
obliki posojil (makrofinan čna pomo č III). Sozakonodajalca sta sklep o tem novem 
programu makrofinan čne pomoči sprejela aprila 2015. Po na črtih se bo izpla čala v treh 
enakih tranšah v obdobju 2015–2016. Dne 11. marca 2015 je odbor MDS odobril nov štiriletni aranžma v okviru instrumenta za pove čanje posojil za Uk rajino (posebne 
                                                            
7  Dva programa makrofinan čne pomoči sta pomemben element paketa pomo či za Ukrajino v višini 
več kot 11 milijard EUR, ki je bil napovedan 5. marca 2014 (http://europa.eu/rapid/press-release_MEMO-
14-159_en.htm). Poleg makrofinan čne pomo či paket vklju čuje podporo, ki se zagotovi z drugimi 
finančnimi instrumenti, kot so na primer razvojna pomo č v obliki nepovratnih sredstev ter finan čna 
sredstva Evropske investicijske banke in Evropske banke za obnovo in razvoj. 
 
11 
 pravice črpanja v višini 12,348 milijarde EUR, kar znaša približno 17,5 milijarde USD). 
Nadomestil je dvoletni „stand-by“ kreditni aranžma, o katerem je bil dogovor sprejet 
aprila 2014. 
 
4. ZAGOTAVLJANJE PRAVILNE UPORABE SREDSTEV V OKVIRU MAKROFINAN ČNE 
POMOČI: OPERATIVNE OCENE IN NAKNADNA VREDNOTENJA  
4.1. Operativne ocene 
V skladu z zahtevami iz finan čne uredbe EU Komisija ob pomo či zunanjih svetovalcev 
izvaja operativne ocene, da  bi pridobila ustrezna zagot ovila o delovanju upravnih 
postopkov in finan čnih tokov držav upravi čenk. 
Operativne ocene se osredoto čajo na sisteme upravljanja javnih  financ, zlasti postopke in 
organiziranost ministrstev za finance in centralnih bank ter podrobneje na upravljanje 
računov, ki prejemajo sredstva EU. Poleg te ga je posebna pozornost namenjena na činu 
delovanja institucij za zunanjo revizijo, njihovi neodvisnosti, delovnim programom in 
učinkovitosti njihovega nadzora. Pregle dajo se tudi postopki javnih naro čil na centralni 
ravni. Leta 2014 je Komisija izvedla eno ope rativno oceno v Ukrajini v okviru priprave 
za nov ukrep makrofinan čne pomoči, ki je bil odobren v tem letu. 
4.2. Naknadna vrednotenja 
V skladu s finan čno uredbo EU Komisija izvaja na knadna vrednote nja programov 
makrofinan čne pomoči8, da bi ocenila u činek programov makrofinan čne pomoči. Glavna 
cilja sta: (i) analiza u činka na gospodarstvo države upravi čenke in zlasti na trajnost 
njenega zunanjega položaja ter (ii) ocen a dodane vrednosti ukrepa EU. Naknadno 
vrednotenje ukrepa makrofinan čne pomoči Bosni in Hercegovini se je za čelo izvajati 
leta 2014, zaklju čeno pa je bilo marca 2015. 
 
5. PROŠNJE ZA POMO Č IN PRIHODNJI PREDLOGI KOMISIJE – PRORAČUNSKI 
POLOŽAJ  
Program ukrepov makrofinan čne pomoči za leto 2015 je naslednji: 
(i) izvajanje petih že odobrenih sklepov o ukrepih makrofinan čne pomo či 
Gruziji, Jordaniji, Kirgizistanu, T uniziji in Ukrajini (zadnja tranša 
makrofinan čne pomoči I); 
(ii) izvajanje novega sklepa o makrofinan čni pomoči III Ukrajini, ki je bil sprejet 
aprila 2015, in 
(iii) odobritev morebitnih novih programov na podlagi prošenj Armenije in 
Egipta, ki sta bili do sedaj prejeti, in novih prošenj, ki se lahko prejmejo 
(zlasti pri čakovane prošnje Moldavije). 
                                                            
8  Vsa naknadna vrednotenja so na voljo na spletnem mestu GD ECFIN: 
http://ec.europa.eu/dgs/economy_finance/evaluation/completed/index_en.htm . 
 
12 
 Kot je bilo navedeno zgoraj, bi se morali ukrepi makrofinan čne pomoči za Gruzijo, 
Jordanijo in Kirgizistan ter ukrep makrofinan čne pomoči I za Ukrajino po na črtih v celoti 
izplačati leta 2015, program s Tunizijo in ukrep makrofinan čne pomoči III za Ukrajino 
pa se bosta izpla čala v obdobju 2015–2016. Vendar bodo na vedeni ukrepi v celoti 
izvedeni le, če bodo izpolnjeni pogoji politike, dolo čeni v ustreznih memorandumih o 
soglasju. 
Februarja 2014 je Komisija od Armen ije prejela novo prošnjo za makrofinan čno pomoč. 
Vendar se pla čilnobilančni položaj Armenije ni štel za dovolj kriti čnega, da bi 
upravičeval predlog Komisije o makrofinan čni pomoči, čeprav je bil 7. marca 2014 
odobren nov dogovor o financiranju z MD S (v okviru instrumenta za pove čanje posojil v 
višini 125 milijonov USD). Komisija podrobno spremlja gospodarske in finan čne 
razmere v Armeniji, zlasti zaradi teža vnejšega zunanjega gospodarskega okolja, s 
katerim se država soo ča od konca leta 2014. 
Novembra 2012 je Egipt ponovno zaprosil za makrofinan čno pomo č v višini 
500 milijonov EUR. Komisija je prou čevala vložitev predloga, ki bi verjetno zajemal 
posojilo v višini 450 milijonov EUR in nepovrat na sredstva v višini 50 milijonov EUR. 
Poleg tega je bila junija 2013 izdelana ope rativna ocena, ki je analizirala finan čne tokove 
in nadzor egiptovskega sistema upravljan ja javnih financ. Venda r je bil predlog o 
makrofinan čni pomoči začasno zaustavljen do sklenitve programa izpla čil MDS med 
Egiptom in MDS ter zaradi razvoja politi čnih dogodkov od julija 2013. 
Komisija pri čakuje, da bo leta 2015 prejel a uradno prošnjo za makrofinan čno pomoč od 
Moldavije zaradi slabšanja gospodarskih razm er in razprav z MDS o morebitnem novem 
programu. 
V preglednici spodaj je pr edstavljen pregled prevzetih obveznosti in izpla čil nepovratnih 
sredstev v okviru makrofinan čne pomoči za leta 2013, 2014 in 2015 (okvirno). Napoved 
za leto 2015 je za časna in vklju čuje samo ukrepe makrofinan čne pomoči, za katere je 
Komisija že predlagala sklep ali pa  sta jih sozakonoda jalca že odobrila. 
Neodplačana posojila v okviru makrofinan čne pomoči so ob koncu leta 2014 znašala 
1 842 milijonov EUR. Zneski se jam čijo s prora čunom EU prek jamstvenega sklada za 
zunanje ukrepe9, ki krije tudi posojila Euratoma in posojila Evropske investicijske banke 
(EIB) tretjim državam. Ja mstveni sklad je dolo čen na 9 % zneska makrofinan čne pomoči, 
posojil Euratoma in posojil EIB tretjim državam. Zagotovi se iz prora čuna EU v obliki 
posojil. Ocenjuje se, da bodo izpla čila makrofinan čne pomoči v obliki poso jil leta 2015 
dosegla 1,9 milijarde EUR, kar bi ustr ezalo približno 168 milijonom EUR znotraj 
jamstvenega sklada. Vendar ti podatki ne vklju čujejo možnih novih ukrepov 
makrofinan čne pomoči, za katere Komisija še  ni predstavila predlogov. 
 
                                                            
9  Za ve č informacij glej Poro čilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o jamstvih, ki jih krije 
splošni prora čun (COM(2014) 540). 
 
13 
 Prevzete obveznosti ter izpla čila nepovratnih sredstev in posojil makrofinan čne pomoči 2013–2015 (EUR)
2013 2014 2015 (okvirno)*
Odobritve za prevzem obveznosti za nepovratna sredstva 94 550 000 60 000 000 77 955 000
 v proračunu
Operativne ocene, naknadna vrednotenja, študije  173 856  181 874  250 000
   javne porabe in finan čne odgovornosti
Makrofinan čna pomoč Kirgizistanu (sklep je sprejet) 15 000 000
Makrofinan čna pomoč Gruziji (sklep je sprejet) 23 000 000
Drugi morebitni ukrepi makrofinan čne pomoči sklep še ni sprejet
(za Moldavijo, Egipt, Armenijo itd.)
Prevzete obveznosti, skupaj  173 856 38 181 874
Neprevzeta sredstva, dodeljena iz prora čuna 94 376 144 21 818 126
Odobritve pla čil za nepovratna sredstva v prora čunu 56 339 890 52 153 011 74 218 061
Operativne ocene, naknadna vrednotenja, študije  529 345  179 806
   javne porabe in finan čne odgovornosti
Makrofinan čna pomoč Kirgizistanu (sklep je sprejet) 15 000 000
Makrofinan čna pomoč Gruziji (sklep je sprejet) 23 000 000
Drugi morebitni ukrepi makrofinan čne pomoči sklep še ni sprejet
(za Moldavijo, Egipt, Armenijo itd.)
Plačila, skupaj  529 345  179 806
Neuporabljene dodelitve za pla čila nepovratnih sredstev 55 810 545 51 973 205
Izplačila posojil v okviru makrofinan čne pomoči
Bosna in Hercegovina (sklep je sprejet) 100 000 000
Ukrajina I (sklep je sprejet) 360 000 000 250 000 000
Ukrajina II (sklep je sprejet) 1000 000 000
Gruzija (sklep je sprejet) 23 000 000
Jordanija (sklep je sprejet) 180 000 000
Tunizija (sklep je sprejet)** 200 000 000Kirgizistan (sklep je sprejet) 15 000 000
Ukrajina III (predlog je sprejet)** 1200 000 000
Drugi morebitni ukrepi makrofinan čne pomoči 
(za Moldavijo, Egipt, Armenijo itd.)
Izplačila posojil v okviru makrofinan čne pomoči, skupaj 100 000 000 1360 000 000 1868 000 000
* Razen podatkov za odobrena prora čunska sredstva, ki ustrezajo prora čunu, ki je bil sprejet za leto 2015.
** Leta 2015 naj bi se po na črtih izplačali le dve tranši od treh. Izpla čilo zadnje tranše se na črtuje za leto 2016.