EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 29.6.2017 SWD(2017) 240 final DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE Zbirno poročilo Spremni dokument k sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu Evropski akcijski načrt „eno zdravje“ za boj zoper odpornost proti antimikrobikom {COM(2017) 339 final}



POVZETEK POROČILA 1.Uvod To poročilo zajema povratne informacije in predloge državljanov in uprav, združenj in drugih organizacij (v nadaljnjem besedilu: zainteresirane strani) v zvezi s sporočilom Komisije o akcijskem načrtu „eno zdravje“ za podporo državam članicam v boju zoper odpornost proti antimikrobikom (v nadaljnjem besedilu: nov akcijski načrt „eno zdravje“). Zainteresirane strani so imele možnost posredovati svoje povratne informacije o načrtu Komisije za akcijski načrt „eno zdravje“ za boj zoper odpornost proti antimikrobikom od 24. oktobra 2016 do 28. marca 2017. Poleg tega je od 27. januarja do 28. aprila 2017 potekalo odprto javno posvetovanje , namenjeno državljanom in zainteresiranim stranem, o vsebini tega novega akcijskega načrta . Povratne informacije o načrtu Komisije je predložilo 22 zainteresiranih strani. Urad za varstvo konkurence je prejel odgovore od 584 udeležencev: 421 državljanov in 163 zainteresiranih strani. 16 od 163 zainteresiranih strani je predložilo tudi pripombe v zvezi z načrtom Komisije. Zainteresirane strani so predstavljale zelo različne sektorje. Več kot petina vprašanih je predstavljala javne ali zasebne uprave, sledile so nevladne organizacije (NVO), farmacevtska industrija in izvajalci zdravstvenega varstva ljudi. Več kot polovica vprašanih (52 %) je predstavljala krovne organizacije ali združenja, ki zastopajo interese zainteresiranih strani. Kar zadeva državljane, jih je 406 bilo iz 22 držav članic, 15 pa iz držav zunaj EU. Velika večina vprašanih je bila visokoizobražena (87 % je zaključilo terciarno izobraževanje) in zaposlena v sektorju zdravstvenega varstva ljudi (39 %) ali živali (12 %) ter je priznala, da je zelo dobro ali dobro obveščena o odpornosti proti antimikrobikom in njenim posledicam (48 % oziroma 40 %), zaradi česar je vzorec visokokvalificiran za odgovarjanje Uradu za varstvo konkurence. Prejeti prispevki so potrdili močno podporo državljanov in zainteresiranih strani novemu akcijskemu načrtu „eno zdravje“ in pomen celovitega pristopa. Prispevki so se upoštevali pri opredeljevanju konkretnih ukrepov v okviru treh glavnih stebrov novega akcijskega načrta „eno zdravje“. Večina upoštevanih prispevkov je predstavljala možnosti politike, ki so prispevale jasno dodano vrednost EU državam članicam, ki so bile ustrezne v smislu obravnavanja izzivov, povezanih z raziskavami in razvojem (RR) na področju odpornosti proti antimikrobikom, ali ki bi pomagale zagotoviti, da bo EU odločno nastopila na mednarodni ravni v zvezi z odpornostjo proti antimikrobikom. Prispevki, ki so bili zunaj pristojnosti EU, se niso upoštevali. Podrobnejše poročilo o dejanskem stanju v zvezi s povratnimi informacijami, ki jih je prejel Urad za varstvo konkurence, bo objavljeno vzporedno2. Vsebovalo bo celovitejši pregled prejetih prispevkov. 2.Prizadevanje za to, da EU postane regija najboljše prakse Skoraj polovica državljanov (46 %) je pripisala enak pomen ukrepanju zoper odpornost proti antimikrobikom v sektorjih zdravja ljudi, zdravja živali in okolja, več kot četrtina (27 %) pa je podprla ukrepe v sektorjih zdravja ljudi in zdravja živali. Stališča, ki so jih izrazile zainteresirane strani, so se prav tako ujemala s pristopom „eno zdravje“ pri obravnavanju ukrepov v vseh treh sektorjih (zdravje ljudi, zdravje živali in okolje). 2.1.Boljši dokazi in poznavanje izzivov odpornosti proti antimikrobikom Zainteresirane strani, ki so seznanjene s sistemi nadzora EU, so menile, da je na področju zdravja živali potrebnih več izboljšav pri zbiranju podatkov kot na področju zdravja ljudi. Opozorile so na naslednje možnosti za izboljšanje nadzora v EU, kar bo nadalje raziskano v fazi izvajanja novega akcijskega načrta „novo zdravje“: ·prehod na standardiziran sistem zbiranja podatkov, da se zmanjšajo razhajanja v kakovosti nacionalnih podatkov; ·za podatke o porabi antimikrobikov: ov sektorju zdravja ljudi večja stopnja natančnosti pri zbiranju podatkov (npr. zbiranje na regionalni, podregionalni ali celo lokalni ravni; stratificirani po sektorju zdravstvenega varstva; glede na starost/spol); ov sektorju zdravja živali – podatki o porabi po vrstah; glede na ciljno populacijo (npr. pitance ali plemenske svinje in merjasce namesto vseh prašičev); glede na sistem kmetovanja (npr. intenzivno kmetovanje) in za začetek zbiranja podatkov o rabi antimikrobikov pri hišnih živalih (npr. mačkah in psih); ov obeh sektorjih – zbiranje podatkov o diagnozah ali razlogih za predpisovanje; ·v zvezi s podatki o odpornosti proti antimikrobikom so zainteresirane strani pozvale k razširitvi obsega sistemov nadzora, da bi se zajelo večje število patogenov v sektorju zdravja ljudi. V obeh sektorjih so se zavzeli za podatkovno zbirko odpornih genov in uporabo genetskih metod za izboljšanje kakovosti podatkov.

Naslednji predlog zainteresiranih strani, ki se je spremenil v konkreten ukrep v sporočilu o akcijskem načrtu „eno zdravje“, je pomoč državam članicam pri ocenjevanju gospodarskega in zdravstvenega bremena odpornosti proti antimikrobikom, s čimer se bo okrepila baza dokazov. Druge predloge zainteresiranih strani je treba nadalje preučiti in zato niso bili preneseni v konkretne ukrepe v okviru novega akcijskega načrta „eno zdravje“. Ti vključujejo oceno vpliva cepiv proti glavnim infekcijskim boleznim ljudi na gospodarstvo in zdravje ter učinkovitosti programov cepljenja, ukrepov za obvladovanje okužb, sistemov kmetovanja in praks v prehrani živali. V smislu ozaveščenosti so bile zainteresirane strani zelo pozitivne glede tega, kako Komisija dopolnjuje dejavnosti držav članic pri ozaveščanju o odpornosti proti antimikrobikom. V primerjavi z vprašanimi, ki so prizadevanja Komisije ocenili kot manj koristna (21 %), jih je skoraj štirikrat toliko (79 %) menilo, da so ta prizadevanja koristna ali zelo koristna. Zainteresirane strani so predvsem pozvale k sprejetju pobud pod vodstvom držav članic, ki bi bile prilagojene državam, oblikovane po meri in čim bolj usmerjene v državljane in potrošnike, a tudi farmacevte, zdravnike, zobozdravnike, paciente, veterinarje in kmete. Te nacionalne kampanje so zunaj področja uporabe novega akcijskega načrta „eno zdravje“. 2.2.Boljše usklajevanje in izvajanje pravil EU za boj zoper odpornost proti antimikrobikom Za izboljšanje usklajevanja ukrepov držav članic na področju odpornosti proti antimikrobikom se je zainteresiranim stranem zdelo pomembno, da se organizirajo redne razprave v okviru mreže „eno zdravje“, namenjene obravnavanju problema odpornosti proti antimikrobikom, ki bi združevale strokovnjake iz sektorjev zdravja ljudi, zdravja živali in okolja. Komisijo so tudi pozvale, naj uskladi in olajša izmenjavo najboljših praks in informacij o nacionalnih akcijskih ukrepih držav članic za boj zoper odpornost proti antimikrobikom. Komisija je pozitivno obravnavala to zahtevo v novem akcijskem načrtu „eno zdravje“. 87 % zainteresiranih strani je menilo, da bi bilo ali zelo koristno ali koristno za države članice, da opredelijo merljive cilj za zmanjšanje okužb pri ljudeh in živalih, rabo antimikrobikov v sektorjih zdravja ljudi in zdravja živali ter odpornost proti antimikrobikom v vseh treh sektorjih. Konkretni ukrepi podpore državam članicam pri izvajanju njihovih nacionalnih akcijskih načrtov za boj zoper odpornost proti antimikrobikom so bili vključeni v nov akcijski načrt „eno zdravje“. 2.3.Boljše preprečevanje in obvladovanje odpornosti proti antimikrobikom Da bi se zmanjšala raba antimikrobikov in preprečilo širjenje odpornosti proti antimikrobikom, so zainteresirane strani podprle nove pobude Komisije za ljudi, ki so jim sledile nove pobude Komisije za živali in kmetijstvo. Zainteresirane strani so odločno pozvale k sprejetju pobud EU o preprečevanju okužb ter nadzoru in preudarni rabi antimikrobikov. Naslednji predlogi so bili preneseni v konkretne ukrepe v okviru novega akcijskega načrta „eno zdravje“: ·podpora dejavnostim v sektorju zdravja ljudi, npr. vključno z usposabljanjem in politikami o obvladovanju okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo, za vse zdravstvene delavce; ·spodbujanje skupin za usmerjanje rabe antimikrobikov v bolnišnicah in zdravstvenih ustanovah ter okrepitev politik usmerjanja rabe antimikrobikov za vse klinične zdravnike v primarnem zdravstvenem varstvu in bolnišnicah; ·podpora državam članicam pri pripravi smernic za zdravljenje in orodij za podporo pri odločanju; ·spodbujanje pobud za preprečevanje in obvladovanje okužb v sektorju zdravja živali, katerih cilj je izboljšati živinorejske prakse; ·spodbujanje strategij za krmljenje in prehrano živali, ki jih razvijajo nacionalni organi v sodelovanju s strokovnjaki na področju industrije krmil. Zainteresirane strani so predstavile tudi predloge v zvezi z ukrepi v pristojnosti držav članic. Komisija teh predlogov ni vključila v nov akcijski načrt „eno zdravje“. Ti so vključevali: ·države članice naj razvijejo jasne nacionalne program cepljenja v sektorju zdravja ljudi s cilji cepljenja, ki priznavajo vlogo cepiv v boju zoper odpornost proti antimikrobikom, in naj opredelijo in obravnavajo ključne ovire pri uvedbi in izvajanju nacionalnih razporedov cepljenja; ·države članice naj vzpostavijo nacionalne programe cepljenja v sektorju zdravja živali, ki odražajo raznolikost vrst živine in razmere na področju vzreje; ·države članice naj vključijo razporede cepljenj v svoje nacionalne akcijske načrte za boj zoper odpornost proti antimikrobikom;

·države članice naj spodbudijo dostop do hitre diagnostike osebam, ki predpisujejo, da bi jim pomagale pri sprejemanju odločitev in da bi vzpostavile ukrepe za izvajalce v sektorju zdravja ljudi in zdravja živali zaradi spodbujanja uporabe hitre diagnostike; ·države članice naj vključijo uporabo hitre diagnostike v programe izobraževanja, usposabljanja in usmerjanja rabe antimikrobikov. Poleg tega so nekatere zainteresirane strani iz sektorjev homeopatije in alternativne medicine pozvale k podpori homeopatskih izdelkov in izdelkov alternativne medicine (tradicionalne, komplementarne in alternativne medicine) v boju zoper odpornost proti antimikrobikom. Komisija teh predlogov v novem akcijskem načrtu „eno zdravje“ ni obravnavala zaradi pomanjkanja jasnih dokazov. 2.4.Boljše obravnavanje vloge okolja Zainteresirane strani so izrazile močno podporo pobudam, katerih cilj je spremljati antimikrobike in odporne mikroorganizme v okolju. Nekaj zainteresiranih strani je poudarilo, da bi se študije vpliva na zdravje in gospodarstvo morale izvajati pred opredelitvijo omejitev pri izpustih antimikrobikov v okolje. Zainteresirane strani, ki poznajo poti izpustov antimikrobikov v okolje, so menile, da bi bilo treba sprejeti ukrep za omejitev izpustov antimikrobikov iz proizvodnih procesov izdelave farmacevtskih snovi. Nekaj zainteresiranih strani je pozvalo Komisijo, naj sprejme strateški pristop EU glede farmacevtskih izdelkov v okolju. Ta ukrep je bil vključen v nov akcijski načrt „eno zdravje“, kjer je primerno pa mu bodo sledili predlogi ukrepov. V okviru strateškega pristopa bi bilo mogoče preučiti celo vrsto možnosti, npr. v zvezi odpadki iz proizvodnje in zbiranjem neuporabljenih antimikrobikov. Kot je navedeno v sporočilu, namerava Komisija čim bolj povečati uporabo podatkov iz obstoječih sistemov spremljanja, da bi se izboljšalo znanje o pojavnosti odpornosti proti antimikrobikom ter širjenju antimikrobikov v okolju, s tem pa zagotoviti boljši temelj za ukrepe politike. 2.5.Močnejše partnerstvo zoper odpornost proti antimikrobikom in večja razpoložljivost antimikrobikov Uspeh pri odpornosti proti antimikrobikom je odvisen od prizadevanj na vseh ravneh upravljanja in številnih družbenih akterjev. Zainteresirane strani so menile, da je spodbujanje dialoga med vsemi ustreznimi zainteresiranimi stranmi bistvenega pomena za razpravo o izzivih razvoja antimikrobikov za ljudi in živali, regulativni okvir za alternative rabi antimikrobikov in pospešitev razvoja cepiv za multirezistentne patogene bakterije. Zaradi optimizacije razvojnih načrtov so se zainteresirane strani iz farmacevtske industrije močno zavzele za zgoden in stalni dialog z vsemi ustreznimi zainteresiranimi stranmi v celotnem ciklusu razvoja proizvoda. Zlasti so pozvale k dialogu o regulativnem okviru, ki daje prednost razvoju antimikrobnih zdravil, cepiv in diagnostičnih testov; nadalje omogoča učinkovite poti za razvoj zdravil; in pospešuje možnosti za pregled antimikrobnih zdravil, ki so namenjena hudim in smrtno nevarnim okužbam. Zainteresirane strani v sektorju zdravja živali so zaprosile za dialog, da bi se že v fazi razvoja ustrezno ločilo, kateri novi antimikrobiki so namenjeni za ljudi in kateri za živali. V skladu s temi pripombami in predlogi in v skladu z navedbo v sporočilu Komisije o novem akcijskem načrtu „eno zdravje“, je Komisija vključila pobude za podpiranje rednih dialogov med zainteresiranimi stranmi in njihovo spodbujanje, da razvijejo in izmenjujejo strategije za boj zoper odpornost proti antimikrobikom. Zainteresirane strani so imele več konstruktivnih predlogov o tem, kako zagotoviti razpoložljivost učinkovitih antimikrobikov (npr. varovanje internetne prodaje ter izboljšanje in preoblikovanje starejših antimikrobikov, da bi se ti lahko dlje ohranili na trgu). Komisija je temeljito preučila te predloge in jih obravnavala v novem akcijskem načrtu „eno zdravje“. 3.Spodbujanje raziskav, razvoja in inovacij na področju odpornosti proti antimikrobikom Raziskave, razvoj in inovacije so bistveni strateški elementi v boju zoper odpornost proti antimikrobikom. Zainteresirane strani, ki poznajo razvoj zdravil, so kot glavne ovire pri zagotavljanju novih antimikrobikov pacientom v Evropi navedle pomanjkanje financiranja za RR na področju odpornosti proti antimikrobikom, čemur sledi pomanjkanje ekonomskih modelov, ki spodbujajo RR na področju odpornosti proti antimikrobikom, in zahtevnega regulativnega okolja. 3.1.Izboljšanje znanja o odkrivanju ter učinkovitem obvladovanju in nadzoru okužb Zainteresirane strani, vključene v RR, so pozvale k financiranju temeljnih raziskav, pa tudi k raziskavam na področju komunikacij ter vedenjskih ved in metod, da bi se spodbudila sprememba načinov rabe antimikrobikov. Kot je navedeno v sporočilu o novem akcijskem načrtu „eno zdravje“, je Komisija ohranila zavezo podpori raziskavam za boljše razumevanje epidemiologije, mehanizmov odpornosti ali izzivov, povezanih z odpornostjo proti antimikrobikom, ter za izboljšanje zgodnjega odkrivanja izbruhov bolezni. 3.2.Razvoj novih metod zdravljenja in alternativ Da bi se dalo prednost raziskavam, se je 76 % zainteresiranih strani strinjalo, da bi EU morala oblikovati seznam prednostnih nalog na področju RR za odporne patogene, tj. prednostni seznam patogenov. Ta možnost se bo dodatno preučila v fazi izvajanja novega akcijskega načrta „eno zdravje“. Poleg tega so zainteresirane strani v svojih stališčih in predlogih pozvale k podpori znanstvene skupnosti pri enostavnem dostopu, izmenjavi virov in uporabi obstoječih podatkov za preoblikovanje v novo znanje, ter k podpori znanstvenim raziskavam novih alternativ antimikrobikom (npr. spreminjanje namena zdravil). Ta prispevek se bo prenesel v možnosti politike, da se olajšajo prizadevanja v razvoju novih antimikrobikov in novih alternativ ter da se obravnavajo znanstveni izzivi. 3.3.Razvoj novih preventivnih cepiv Da bi se izbrali ustrezni patogeni za razvoj novih cepiv proti patogenom, odpornim proti antimikrobikom, in proti okužbam, povezanim z zdravstveno oskrbo, so zainteresirane strani izrazile mnenje, da bi bilo koristno jasno opredeliti prednostne naloge in oblikovati potrebna orodja za podporo tega razvoja. Komisija je v novem akcijskem načrtu „eno zdravje“ navedla svojo zavezo podpori razvoju novih učinkovitih preventivnih cepiv.

3.4.Razvoj nove diagnostike Zainteresirane strani so izrazile mnenje, da so hitri diagnostični testi bistvena podlaga za predpisovanje in s tem za ustrezno rabo antimikrobikov v sektorjih zdravja ljudi in zdravja živali. Pozvale so tudi k podpori in financiranju usmerjenih raziskav na področju inovativnih, hitrih in bolj mobilnih tehnologij, da bi se olajšalo in pospešilo odkrivanje in prepoznavanje patogenov. Druge možnosti, ki so jih obravnavale zainteresirane strani, sodijo pod pristojnost držav članic in vključujejo spodbujanje nadomestnih sistemov povračil za hitro diagnostiko in spodbujanje uporabe hitre diagnostike v sektorjih zdravja ljudi in zdravja živali. 3.5.Razvoj novih gospodarskih modelov in spodbud Zainteresirane strani so na splošno podprle razvoj novih modelov financiranja in poslovnih modelov za boljši dostop do inovativnih tehnoloških rešitev za preprečevanje in obvladovanje odpornosti proti antimikrobikom ter okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo. Glede spodbud so zainteresirane strani, seznanjene z instrumenti financiranja, izrazile precejšnje navdušenje glede možnosti financiranja v okviru evropskega okvirnega programa Obzorje 2020 (95 % jih je menilo, da je to zelo pomembno ali pomembno), sledilo je financiranje iz pobude za inovativna zdravila (IMI), tj. javno-zasebnega partnerstva (92 % jih je menilo, da je to zelo pomembno ali pomembno). A medtem ko so bili ti mehanizmi podpore zelo dobro sprejeti, so se zainteresirane strani iz farmacevtske industrije zavzele za njihovo dopolnjevanje z mehanizmi upočasnitve, ki inovacije nagradijo v zgodnejši fazi življenjskega ciklusa proizvoda in zmanjšajo delež prihodka proizvajalca, ki izhaja iz obsega prodaje antimikrobikov, da bi se zagotovila uskladitev z načeli usmerjanja rabe. Te možnosti se bodo preučile v fazi izvajanja novega akcijskega načrta „eno zdravje“. 3.6.Zapiranje vrzeli v znanju o odpornosti proti antimikrobikom v okolju ter načinih preprečevanja prenosov Zainteresirane strani so se strinjale, da primanjkuje jasnega razumevanja dinamike prenosa med odpornostjo proti antimikrobikom v okolju ter pri ljudeh, živalih in živilih. V svojih prispevkih so dosledno opozarjale na financiranje raziskav o vplivu izpustov antimikrobikov v okolje ter zmanjševanju tveganja, ki ga lahko to povzroči. 4.Oblikovanje globalne agende Izzivi, povezani z odpornostjo proti antimikrobikom, so skupni vsemu svetu, potovanja in trgovina pa širjenje odpornosti proti antimikrobikom še dodatno olajšujejo. Državljani so izrazili močno podporo ukrepanju zoper odpornost proti antimikrobikom, ki je usmerjeno v EU ali ves svet, kar je v skladu z ukrepi, predstavljenimi v oddelkih 2 in 4 tega poročila. Zainteresirane strani so izrazile mnenje, da je svetovno usklajeno ukrepanje ključnega pomena, ter dale prednost prizadevanjem EU v evropskih regijah zunaj EU, ki sta jim sledili južnoazijska in severnoafriška regija. Ta prednost je bila upoštevana v novem akcijskem načrtu „eno zdravje“, dejavnosti gradnje zmogljivosti pa so predvidene v kandidatkah za EU, potencialnih kandidatkah in sosednjih državah (vključno s tistimi, v katerih se uporablja evropska sosedska politika), kar velja za nekatere evropske države zunaj EU in severnoafriške države. V okviru pobude „boljše usposabljanje za varnejšo hrano“ (BTSF) so predvidene tudi dejavnosti za južnoazijsko regijo. 4.1.Močnejša prisotnost EU v svetu Zainteresirane strani so izrazile jasno podporo okrepitvi sodelovanja z normativnimi mednarodnimi organizacijami (npr. SZO, OIE, FAO in Codex Alimentarius) pri obravnavanju problema odpornosti proti antimikrobikom. Dodatno so opozorile na mednarodne ukrepe vključno s tem, da mora uvoz v EU (npr. živil) izpolnjevati standarde EU in da mora Komisija podpreti oblikovanje mednarodnih zbirk podatkov o spremljanju rabe antimikrobikov in pojavnosti odpornosti. Predlogi ene zainteresirane strani v zvezi z zagovarjanjem standardov in ukrepov EU o odpornosti proti antimikrobikom ter krepitvijo tehničnega sodelovanja na področjih, ki jih pokriva globalni akcijski načrt SZO o odpornosti proti antimikrobikom, je bil upoštevan v novem akcijskem načrtu „eno zdravje“. Nekaj zainteresiranih strani je tudi pozvalo k hitrem ukrepanju za obravnavo problema izpustov v okolje iz farmacevtske industrije z okrepitvijo inšpekcijskih pregledov na kraju samem in spremembo pravil iz dobre proizvodne prakse, da bi se vključila okoljska merila in merila za ravnanje z odpadki. Komisija je v svojem sporočilu poudarila svojo podporo prizadevanjem za učinkovito upravljanje izpustov iz proizvodnje farmacevtskih snovi. Izvajanje inšpekcijskih pregledov na kraju samem glede okoljskih vprašanj v državah zunaj EU bi presegalo pristojnosti Komisije. 4.2.Močnejše dvostransko partnerstvo za močnejše sodelovanje Zainteresirane strani so pozitivno ocenile spodbujanje dvostranskih partnerstev s ključnimi trgovinskimi partnerji EU in glavnimi regionalnimi in svetovnimi akterji (npr. ZDA, Kanado, Brazilijo, Kitajsko, Indijo in Južno Afriko). Komisija se zavzema za sodelovanje s strateškimi partnerji v okviru novega akcijskega načrta „eno zdravje“. Zainteresirane strani so potrdile krepitev zmogljivosti, trgovinske sporazume in sporazume o partnerstvu ter nezavezujoče sodelovanje. Več zainteresiranih strani je pozvalo k odločnejšemu ukrepanju glede držav, ki izvažajo velike količine antimikrobikov v Evropo, vendar se predlogi, ki so posegli v nacionalno suverenost, niso upoštevali. 4.3.Sodelovanje z državami v razvoju Zainteresirane strani so v svojih pripombah zahtevale mednarodne ukrepe, vključno z ozaveščanjem o odpornosti proti antimikrobikom na svetovni ravni in zagotavljanjem pomoči državam, ki najbolj potrebujejo podporo, prek gradnje zmogljivosti na področju nadzora in usmerjanja rabe. Medtem ko EU lahko poveča ozaveščenost na mednarodnih forumih (npr. v okviru Združenih narodov), pa Komisija nima virov za dejavnosti ozaveščanja javnosti v tretjih državah, zato so bili zavrnjeni vsi predlogi dejavnosti, po katerih naj bi Komisija začela izvajati neposredne kampanje ozaveščanja javnosti v tretjih državah. 4.4.Razvoj globalnega raziskovalnega programa