Bruselj, 17.02.2005

KOM(2005) 54 končno

Predlog

UREDBA SVETA

o uvedbi dokončnih protidampinških carin pri uvozu rezanih poliestrskih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Savdske Arabije, o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2852/2000 o uvedbi dokončnih protidampinških carin pri uvozu rezanih poliestrskih vlaken s poreklom Republike Koreje in ukinitvi protidampinškega postopka v zvezi z uvozom teh izdelkov s poreklom iz Tajvana

(predložena s strani Komisije)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Komisija je 19. decembra 2003 sprožila protidampinško preiskavo v zvezi z uvozom rezanih poliestrskih vlaken (RVP), ki izvirajo iz Ljudske republike Kitajske (LRK) in Savdske Arabije, v Skupnost. Na ta dan je Komisija sprožila tudi vmesni pregled v zvezi z uvozi tega proizvoda iz Republike Koreje in Tajvana.

Zaradi potrebe po nadaljnji preiskavi določenih vidikov škode in vzrokov škode v postopku v zvezi z LRK in Savdsko Arabijo niso bili uvedeni nobeni začasni ukrepi. Zato so bili rezultati obeh postopkov združeni.

Od petih kitajskih proizvajalcev-izvoznikov, ki trdijo, da imajo status tržnega gospodarstva, je samo eden izpolnjeval merila, ki so potrebna za to, da se ga obravnava, kot da deluje v okviru pogojev tržnega gospodarstva. Za preostale štiri kitajske proizvajalce-izvoznike se je normalna vrednost vzpostavljala na podlagi podatkov, ki pripadajo proizvajalcu v analogni državi, tj. Združenih državah Amerike. Tri od teh štirih družb so izpolnjevale merila člena 9(5) osnovne protidampinške uredbe, zato so bile zanje uvedene individualne dajatve. Pri vseh proizvajalcih-izvoznikih iz LRK je bila ugotovljena visoka stopnja dampinga.

Eden od dveh proizvajalcev-izvoznikov iz Savdske Arabije je predložil nezanesljive podatke. Za tega proizvajalca-izvoznika je bila stopnja dampinga določena na enaki ravni kot za drugega proizvajalca-izvoznika iz Savdske Arabije.

V primeru Republike Koreje je bil damping ugotovljen za dva od treh proizvajalcev-izvoznikov, izbranih v vzorcu, čeprav na nižji ravni kot v prvotni preiskavi. Tretja družba je imela de minimis stopnjo dampinga. Ugotovljeno je bilo, da je sprememba v okoliščinah trajne narave. Veljavne ukrepe je torej treba ustrezno spremeniti.

Stopnja dampinga dveh preiskovanih družb iz Tajvana, ki sta predstavljali več kot 95 % izvoza zadevnega proizvoda v Skupnost v obdobju preiskave, je bila de minimis. Ugotovljeno je bilo, da je sprememba v okoliščinah trajne narave. Torej se predlaga, da se postopek proti Tajvanu zaključi brez uvedbe ukrepov.

V obdobju od leta 2000 do leta 2003 se je obseg uvoza iz LRK, Savdske Arabije in Južne Koreje povečal za 12 %, tržni delež pa iz 15,6 % na 17,6 %. Hkrati pa so se uvozne cene znižale za 18 % in poraba Skupnosti je ostala nespremenjena. Ugotovljeno je bilo tudi, da so zadevni proizvajalci-izvozniki nelojalno nižali cene, ki jih industrija Skupnosti zaračuna za RVP na prostem trgu, in sicer v povprečju za 16 % (LRK), 16,8 % (Savdska Arabija) in 24 % (Južna Koreja).

V času OP se je proizvodnja industrije Skupnosti zmanjšala za 5 %, stopnja izkoriščenosti zmogljivosti je padla s 87 % na 81 %, prodajni obseg na prostem trgu v Skupnosti se je zmanjšal za 6 %, ustrezne povprečne cene za 8 %, tržni delež se je zmanjšal z 31 % na 29 %, donosnost je padla s 4,4 % na -3,2 %, stopnja zaposlenosti se je zmanjšala za 7 % in denarni tok je bil negativen. Šteje se, da je industrija Skupnosti utrpela materialno škodo.

Ugotovljeno je bilo, da upad industrije Skupnosti sovpada s povečanjem dampinškega uvoza ter da materialne škode, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, ni povzročil noben drug dejavnik.

Končno, ugotovljeno je bilo tudi, da glede splošnega interesa Skupnosti ne obstajajo prepričljivi razlogi proti uvedbi protidampinških ukrepov.

Zato se predlaga, da Komisija priloženi predlog za Uredbo Sveta sprejme najkasneje do 16. februarja 2005, da ga posreduje Svetu v sprejem in objavo v Uradnem listu najkasneje do 18. marca 2005.

Predlog

UREDBA SVETA

o uvedbi dokončnih protidampinških carin pri uvozu rezanih poliestrskih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Savdske Arabije, o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2852/2000 o uvedbi dokončnih protidampinških carin pri uvozu rezanih poliestrskih vlaken s poreklom Republike Koreje in ukinitvi protidampinškega postopka v zvezi z uvozom teh izdelkov s poreklom iz Tajvana

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995[1] o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti („osnovna uredba“) in zlasti členov 9 in 11(3) te uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je posredovala Komisija po posvetovanju s svetovalnim odborom,[2]

ob upoštevanju naslednjega:

A. POSTOPEK

1. Veljavni ukrepi

(1) Svet je julija 1999 z Uredbo Sveta (ES) št. 1728/1999[3] uvedel dokončne protidampinške carine pri uvozu rezanih poliestrskih vlaken („RVP“) s poreklom iz Tajvana .

(2) Svet je decembra 2000 z Uredbo Sveta (ES) št. 2852/2000[4] uvedel dokončne protidampinške carine pri uvozu rezanih poliestrskih vlaken s poreklom, med drugim, iz Republike Koreje.

(3) Stopnja dokončnih protidampinških carin, določena za proizvajalce-izvoznike v Republiki Koreji in Tajvanu, ki je predmet zgoraj omenjenih preiskav, izražena kot odstotek mejne vrednosti CIF, je bila sledeča:

– Tajvan

- Far Eastern Textile Ltd 6,8 %

- Nan Ya Plastics Corporation 5,9 %

- Shingkong Synthetic Fibres Co. 13 %

- Vse druge družbe 13 %

– Republika Koreja

- Daehan Synthetic Fibre Co. Ltd. 0 %

- Huvis Corporation 4,8 %

- SK Global Co. Ltd. 4,8 %

- Sung Lim Co. Ltd. 0 %

- Vse druge družbe 20,2 %

2. Tekoče preiskave

(4) Komisija je 19. decembra 2003 z obvestilom („obvestilo o začetku“) v Uradnem listu Evropske unije [5] objavila začetek protidampinškega postopka v zvezi z uvozom rezanih poliestrskih vlaken v Skupnost iz Ljudske republike Kitajske („LRK“) in Savdske Arabije.

(5) Na isti dan je Komisija v skladu s členom 11(3) Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 („osnovna uredba“), z obvestilom v Uradnem listu Evropskih skupnosti [6] , objavila začetek vmesnega pregleda dokončnih protidampinških carin, ki jih uvozom RVP iz Republike Koreje in Tajvana nalagata Uredbi Sveta (ES) št. 1728/1999 in (ES) št. 2852/2000.

(6) Protidampinške preiskave so bile uvedene na podlagi pritožbe in zahtevka, ki ga je Comité International de la Rayonne et des Fibres Synthétiques („CIRFS“ ali „pritožnik“) vložil v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo velik delež, v tem primeru več kot 40 %, proizvodnje RVP Skupnosti. Pritožba je vsebovala dokazila o dampingu zadevnega proizvoda in o materialni škodi, ki iz tega izvira, kar se je štelo kot zadostno, da se upraviči začetek postopka.

3. Preiskave v zvezi z drugimi državami in veljavnimi ukrepi

(7) Trenutno veljajo dokončni protidampinški ukrepi pri uvozu RVP iz (i) Avstralije, Indonezije in Tajske, ki jih določa Uredba Sveta (ES) št. 1522/2000[7]; iz (ii) Indije, ki jih določa Uredba Sveta (ES) št. 2852/2000; pa tudi iz (iii) Belorusije, ki jih določa Uredba Sveta (ES) 1799/2002[8].

4. Stranke, ki jih postopek zadeva

(8) Komisija je znane proizvajalce-izvoznike v LRK, Savdski Arabiji, Koreji in Tajvanu; uvoznike/trgovce in njihova združenja ter uporabnike, za katere se ve, da jih postopek zadeva; predstavnike zadevnih držav izvoznic; pritožnika in druge znane proizvajalce Skupnosti uradno obvestila o začetku postopka. Zainteresiranim strankam je bila ponujena možnost, da svoja stališča izrazijo pisno in v časovnem okviru, ki je določen v obvestilih o začetku, zahtevajo zaslišanje.

(9) Zaradi velikega števila kitajskih, tajvanskih in korejskih proizvajalcev-izvoznikov, navedenih v pritožbi in v zahtevku, ter velikega števila uvoznikov Skupnosti, ki uvažajo zadevni proizvod, je bilo v obeh obvestilih o začetku predvideno vzorčenje za določitev dampinga in škode, v skladu s členom 17 osnovne uredbe.

(10) Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno in, če je, izbrala vzorec, so se morali vsi proizvajalci-izvozniki v državah, omenjenih v uvodni izjavi (8), in uvozniki Skupnosti prijaviti Komisiji in zagotoviti, kot je bilo določeno v obvestilih o začetku, osnovne informacije o njihovih dejavnostih, povezanih z zadevnim proizvodom v obdobju od 1. januarja 2003 do 30. novembra 2003 („obdobje vzorčenja“).

(11) Po pregledu informacij, ki so jih predložili kitajski proizvajalci-izvozniki, in zaradi majhnega števila odgovorov na vprašanja o vzorčenju, je bilo sklenjeno, da v zvezi s kitajskimi proizvajalci-izvozniki vzorčenje ni potrebno.

(12) V primeru Koreje je na vprašanja o vzorčenju odgovorilo devet proizvajalcev-izvoznikov. V vzorcu so bili izbrani trije največji proizvajalci-izvozniki glede na izvozne količine. Ena od izbranih družb je kasneje preklicala sodelovanje, zato jo je nadomestila četrta največja družba glede na izvozno količino. Končni vzorec je predstavljal več kot 80 % prijavljenega izvoza zadevnega proizvoda v Skupnost v obdobju vzorčenja in je bil sestavljen iz naslednjih družb:

- Huvis Corporation

- Sung Lim Co. Ltd.

- Saehan Industries Inc.

(13) V primeru Tajvana je na vprašanja o vzorčenju odgovorilo in izvozno prodajo zadevnega proizvoda v Skupnost v času obdobja vzorčenja prijavilo pet družb. V vzorcu so bile izbrane tri največje družbe glede na izvozne količine. Kasneje pa se je zdelo, da ena od izbranih družb v obdobju vzorčenja zadevnega proizvoda ni izvažala za porabo v Skupnosti. Zato jo je bilo treba izključiti iz vzorca. Tudi za četrto največjo družbo, ki je nato bila povabljena, da izpolni vprašalnik, se je zdelo, da je bila v enakem položaju. Vsakršno dodatno vključevanje kakšne druge družbe v vzorec, bi pomenilo podaljšan rok za izpolnitev vprašalnika in ogrozilo pravočasno izvedbo preiskave na tisti stopnji. V vsakem primeru pa sta družbi, ki sta ostali, predstavljali več kot 95 % izvoza zadevnega proizvoda v Skupnost v obdobju vzorčenja, kar se obravnava kot reprezentativni vzorec. Vzorec je bil torej sestavljen iz naslednjih družb:

- Far Eastern Textile Ltd.

- Nan Ya Plastics Corporation

(14) Kar zadeva uvoznike v Evropsko skupnost, je bilo za vzorec sprva izbranih pet družb, ki niso bile povezane s proizvajalci-izvozniki, na podlagi količine njihovega uvoza iz zadevnih držav. Ena od treh izbranih družb je bila kasneje obravnavana kot nesodelujoča in se je zato ne upošteva v vzorcu. Preostale štiri družbe v vzorcu predstavljajo 14,6 % skupnega zadevnega uvoza. Končni vzorec je bil sestavljen iz naslednjih družb:

- S.I.M.P., SpA, Italija

- Highams Group Ltd., Združeno kraljestvo

- Tob Herman Industries, N.V., Belgija

- Marubeni Europe plc Hamburg Branch, Nemčija

(15) Komisija je kitajskim proizvajalcem-izvoznikom, za katere ve, da jih to zadeva, poslala obrazce zahtevka za obravnavanje z vidika tržnega gospodarstva („MET“) ali posamezno obravnavanje („IT“). Zahtevke za MET ali za IT, v primeru, da se v teku preiskave ugotovi, da proizvajalci-izvozniki ne izpolnjujejo pogojev za MET, je prejela od petih proizvajalcev-izvoznikov in dveh povezanih družb.

(16) Komisija je vsem strankam, za katere ve, da jih postopek zadeva, in drugim družbam, ki so se same prijavile v rokih, določenih v obvestilih o začetku, poslala vprašalnike. Odgovore je prejela od petih kitajskih proizvajalcev-izvoznikov, dveh proizvajalcev-izvoznikov iz Savdske Arabije, treh korejskih proizvajalcev-izvoznikov, vključenih v vzorec, dveh tajvanskih proizvajalcev-izvoznikov, vključenih v vzorec, petih uvoznikov v Skupnosti, povezanih z izvozniki iz Savdske Arabije, enega uvoznika v Skupnosti, ki zadevni proizvod uvaža iz Koreje, dveh nepovezanih uvoznikov, vključenih v vzorec, šestih proizvajalcev industrije Skupnosti, dveh proizvajalcev, ki nista pritožnika, dveh dobaviteljev surovin, desetih uporabnikov in enega proizvajalca v analogni državi – Združenih državah Amerike („ZDA“).

(17) Komisija je iskala in preverjala informacije, ki so se ji zdele potrebne za določanje dampinga, materialne škode, ki izvira iz tega, in interesa Skupnosti. Kontrolni obiski so bili izvedeni v prostorih naslednjih družb:

(a) Proizvajalci industrije Skupnosti

- Catalana de Polimers, S.A, Španija

- Dupont Sabanci Polyester GmbH, Nemčija

- Industrias Químicas Textiles, S.A., Španija

- Tergal Fibres, S.A., Francija

- Trevira GmbH, Nemčija

- Wellman International Limited, Irska

(b) Proizvajalca, ki nista pritožnika

- Freudenberg Politex, S.r.l., Italija

- Realplastic, S.r.l., Italija

(c) Proizvajalci-izvozniki v Ljudski republiki Kitajski

- AnShun Pettechs skupina:

- Hangzhou AnShun Pettechs Fibre Industry Co., Ltd

- Deqing AnShun Pettechs Fibre Industry Co., Ltd

- Kunshan AnShun Pettechs Fibre Industry Co., Ltd

- Cixi Jiangnan Chemical Fiber Co. Ltd.

- Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd.

- Jiangyin Changlong Chemical Fibre Co. Ltd

- Xiake Color Spinning Co., Ltd.

(d) Proizvajalci-izvozniki v Savdski Arabiji

- National Polyester Fibers Factory

- Saudi Basic Industries Corporation (Sabic) in povezani proizvajalec Arabian Industrial Fibres Company (Ibn Rushd)

(e) Proizvajalci-izvozniki v Republiki Koreji

- Huvis Corporation, Seoul

- Saehan Industries Inc., Seoul

- Sung Lim Co., Ltd., Kumi-si

(f) Proizvajalci-izvozniki v Tajvanu

- Nan Ya Plastics Corporation, Taipei

- Far Eastern Textile Ltd., Taipei

(g) Povezani uvozniki

- Sabic Global Ltd, The Nizozemska

(h) Uvoznik, ki zadevni proizvod uvaža iz Koreje

- Saehan Industries Deutschland (Eschborn, Nemčija)

(i) Nepovezani uvozniki

- S.I.M.P. SpA, Italija

- Highams Group Ltd., Združeno kraljestvo

- Tob Herman Industries, N.V., Belgija

- Marubeni Europe plc Hamburg Branch, Nemčija

(18) Zaradi potrebe po vzpostavitvi normalne vrednosti za proizvajalce- izvoznike v LRK, katerim MET morda ne bo odobren, je bil kontrolni obisk, z namenom vzpostavitve normalne vrednosti na podlagi podatkov iz analogne države, ZDA, izveden v prostorih naslednje družbe:

- Wellman Inc., Združene države Amerike

5. Obdobje preiskave

(19) Preiskava dampinga in povzročanja škode je zajela obdobje od 1. januarja 2003 do 31. decembra 2003 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Ocenjevanje trendov v smislu analize povzročene škode je zajemalo obdobje od 1. januarja 2000 do konca OP („zadevno obdobje“).

6. Obvestilo

(20) Vse stranke so bile obveščene o ključnih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih naj bi se predlagalo sledeče:

(i) uvedba dokončnih protidampinških carin pri uvozu RVP s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Savdske Arabije;

(ii) zaključek postopka proti uvozu RVP s poreklom iz Tajvana;

(iii) sprememba Uredbe Sveta (ES) št. 2852/2000 o uvedbi dokončnih ukrepov pri uvozu RVP s poreklom, med drugim, iz Republike Koreje.V skladu z določbami osnovne uredbe je bilo strankam odobreno obdobje, v katerem so lahko dale izjave v zvezi s tem obvestilom.

(21) Ustne in pisne pripombe, ki so jih predložile stranke, so bile obravnavane in dokončne ugotovitve so bile, kjer je to bilo primerno, ustrezno spremenjene.

B. ZADEVNI PROIZVOD IN PODOBEN PROIZVODI

1. Zadevni proizvod

(22) Opredelitev zadevnega proizvoda se sklada z opredelitvijo, ki se je uporabljala v preiskavah, omenjenih v uvodnih izjavah 0 in (1) zgoraj.

(23) Zadevni proizvod so sintetična rezana vlakna iz poliestra, nemikana, nečesana in ne drugače pripravljena za predenje, ki se trenutno uvrščajo pod oznako KN 5503 20 00. Ponavadi se za ta proizvod uporablja ime rezana poliestrska vlakna.

(24) Proizvod je izhodiščni material, ki se uporablja pri različnih stopnjah proizvodnega postopka tekstilnih izdelkov. RVP se v Skupnosti porablja predvsem za predenje, tj. pri izdelavi filamentov za proizvodnjo tekstilnih izdelkov, pomešan z drugimi vlakni, npr. bombažem in volno ali, za netkano uporabo, npr. zapolnjevanje, tj. polnjenje ali oblazinjenje določenih tekstilnih izdelkov, npr. blazin, avtomobilskih sedežev in suknjičev.

(25) Proizvod se prodaja v različnih tipih, ki jih je mogoče razpoznati po različnih lastnostih, kot so teža, trdnost, lesk in silikonska obdelava ali po uvrstitvi v družine proizvoda, npr. okrogla, votla, bikomponentna vlakna in posebnosti, npr. obarvana ali trilobalna vlakna. Z vidika proizvoda je mogoče razlikovati med primarnim RVP, izdelanim iz primarnih surovin, in regeneriranim RVP, izdelanim iz recikliranega poliestra. Končno, kakovost je lahko podstandardna ali prvorazredna.

(26) Preiskava je pokazala, da imajo vsi tipi zadevnega proizvoda, definiranega v uvodni izjavi (22), kljub razlikam v vrsti dejavnikov, kot je opredeljeno v prejšnji uvodni izjavi, enake osnovne fizične in kemične lastnosti ter se uporabljajo za enake namene. Zato in zaradi trenutnega protidampinškega postopka se vsi tipi zadevnega proizvoda obravnavajo kot en proizvod.

2. Podobni proizvodi

(27) Ugotovljeno je bilo, da imajo RVP, ki je uvožen iz zadevnih držav izvoznic in se prodaja v teh državah, proizvod, ki se izdeluje in prodaja na domačem trgu analogne države (ZDA), pa tudi proizvod, ki ga izdeluje in prodaja v Skupnosti industrija Skupnosti, enake osnovne fizične in kemične lastnosti in enake uporabe. Zato se ti proizvodi obravnavajo kot enaki v okviru pomena člena 1(4) osnovne uredbe.

C. DAMPING

1. Splošna metodologija

(28) Splošna metodologija, ki je določena v nadaljnjem besedilu, velja za vse proizvajalce- izvoznike v Republiki Koreji, Tajvanu, Savdski Arabiji in, v največjem možnem obsegu, LRK. Sledeča predstavitev ugotovitev o dampingu za zadevne države torej opisuje le vprašanja, specifična za vsako posamezno državo izvoznico.

2. Normalna vrednost

(29) V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe je bilo za vsakega sodelujočega proizvajalca-izvoznika najprej ugotovljeno, ali je njegova domača prodaja RVP reprezentativna, tj. ali je skupen obseg domače prodaje predstavljal vsaj 5 % skupnega obsega izvozne prodaje proizvajalca v Skupnost.

(30) Komisija je nato opredelila tiste tipe RVP v domači prodaji, ki so bili identični ali neposredno primerljivi s tipi, prodanimi za izvoz v Skupnost. V zvezi s preiskavo na podlagi tipov proizvoda in kot je navedeno v uvodni izjavi (27) je Komisija tipe proizvoda v domači prodaji in izvožene tipe proizvoda s podobnim poreklom, denom, sestavo, prerezom, leskom, barvo, silikonsko obdelavo, kakovostjo in uporabo obravnavala kot neposredno primerljive.

(31) Za vsak tip proizvoda, ki ga proizvajalci-izvozniki prodajajo na svojih domačih trgih in je neposredno primerljiv s tipom RVP, ki se prodaja za izvoz v Skupnost, je bilo ugotovljeno, ali je njegova domača prodaja dovolj reprezentativna za člen 2(2) osnovne uredbe. Domača prodaja določenega tipa RVP se je obravnavala kot dovolj reprezentativna, če je skupen obseg domače prodaje tistega tipa proizvoda v času OP predstavljal 5 % ali več skupnega obsega prodaje primerljivega tipa RVP, ki ga je določeni proizvajalec-izvoznik izvažal v Skupnost.

(32) Komisija je nato preiskala, ali je domačo prodajo vsakega tipa RVP, ki se v domači prodaji prodaja v reprezentativnih količinah, mogoče obravnavati, kot da se izvaja v običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe, tako da je ugotovila, kolikšen je delež dobičkonosne prodaje zadevnega tipa RVP neodvisnim strankam. V primerih, kjer je obseg prodaje tipa RVP, ki se je prodajal po neto cenah, ki so bile enake ali nad izračunanimi stroški proizvodnje, predstavljal več kot 80 % skupnega obsega prodaje tistega tipa in kjer je bila tehtana povprečna cena tistega tipa enaka ali nad stroški proizvodnje, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje cen celotne domače prodaje tistega tipa proizvoda v času OP, ne glede na to, ali je prodaja bila dobičkonosna ali ne. V primerih, kjer je obseg dobičkonosne prodaje tipa RVP predstavljal 80 % ali manj skupnega obsega prodaje tistega tipa ali kjer je bila tehtana povprečna cena tistega tipa nižja od stroškov proizvodnje, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje dobičkonosne prodaje tistega tipa le, če je ta prodaja predstavljala 10 % ali več skupnega obsega prodaje tistega tipa.

(33) V primerih, kjer je obseg dobičkonosne prodaje katerega koli tipa proizvoda predstavljal manj kot 10 % skupnega obsega prodaje tistega tipa, se je obravnavalo, kot da tisti tip proizvoda ni bil prodan v zadostnih količinah, da bi domača cena zagotovila primerno osnovo za vzpostavitev normalne vrednosti. Kjer domačih cen posameznega tipa proizvoda, ki ga je proizvajalec-izvoznik prodajal, ni bilo mogoče uporabiti za vzpostavitev normalne vrednosti, je bila uporabljena drugačna metoda.

(34) Preučeno je bilo, ali je normalno vrednost mogoče določiti na podlagi domačih cen drugih proizvajalcev v skladu s členom 2(1) osnovne uredbe. Ker na voljo ni bilo zanesljivih domačih cen drugih proizvajalcev, je bila v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe uporabljena sestavljena normalna vrednost.

(35) V skladu s členom 2(3) osnovne uredbe je bila normalna vrednost sestavljena na podlagi lastnih stroškov izdelave vsakega proizvajalca-izvoznika, razumljivega zneska za prodajo, splošnih in administrativnih („PS&A“) stroškov in za dobiček.

(36) Zato je Komisija preučila, ali PS&A ter dobiček, ki ga je vsak zadevni proizvajalec-izvoznik imel na domačem trgu, predstavljajo zanesljive podatke.

(37) Dejanski domači stroški PS&A so bili obravnavani kot zanesljivi, če je obseg domače prodaje zadevne družbe bilo mogoče jemati kot reprezentativen, kot je določeno v členu 2(2) osnovne uredbe. Domača stopnja dobička je bila določena na podlagi domače prodaje, izvedene v običajnem poteku trgovine.

(38) V vseh primerih, kjer ti pogoji niso bili izpolnjeni, je Komisija preučila, ali bi bilo v skladu s členom 2(6)(a) osnovne uredbe mogoče uporabiti podatke drugih izvoznikov ali proizvajalcev na domačem trgu države porekla. Kjer so bili zanesljivi podatki na voljo samo za enega proizvajalca, ni bilo mogoče določiti povprečja, kot je navedeno v členu 2(6)(a) osnovne uredbe, in preučeno je bilo, ali so bili izpolnjeni pogoji člena 2(6)(b), tj. uporaba podatkov glede proizvodnje in prodaje enake splošne kategorije proizvodov za zadevnega izvoznika ali proizvajalca. Kjer ti podatki niso bili na voljo ali jih proizvajalec-izvoznik ni zagotovil, so bili PS&A ter dobiček določeni v skladu s členom 2(6)(c) osnovne uredbe, tj. na podlagi kakršne koli druge primerne metode.

3. Izvozne cene

(39) V vseh primerih, kjer se je zadevni proizvod izvažal neodvisnim kupcem v Skupnosti, je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, tj. na podlagi dejansko plačanih oz. plačljivih izvoznih cen.

(40) Kjer se je izvozna prodaja izvajala preko povezanega uvoznika in se ni štela za zanesljivo, je bila izvozna cena v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe sestavljena na podlagi cene, po kateri so bili uvoženi proizvodi prvič ponovno prodani neodvisnemu kupcu, primerno prilagojeni za vse stroške, ki so nastali med uvozom in ponovno prodajo, in za primerno stopnjo za PS&A ter dobička. V tej zvezi so bili uporabljeni stroški PS&A povezanega uvoznika. Praksa služb Komisije je določiti stopnjo dobička na podlagi informacij, ki jih predložijo sodelujoči nepovezani uvozniki.

(41) Opozoriti je treba, da je preiskava pokazala, da en nepovezan uvoznik z zadevnim proizvodom trguje na pomožen način. Zato se stopnja dobička tega uvoznika ni upoštevala.

4. Primerjava

(42) Normalna vrednost in izvozne cene za primerljive tipe so se primerjale na podlagi cene franko tovarna. Da bi zagotovili pravično primerjavo med normalno vrednostjo in izvozno ceno, so bile v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe izvedene ustrezne spremembe v obliki prilagoditev za razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen. Primerne spremembe so bile odobrene v vseh primerih, kjer je bilo ugotovljeno, da so primerne, točne in podprte s preverjenimi dokazi.

5. Stopnja dampinga za preiskovane družbe

(43) V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe, razen v primerih, opisanih v uvodni izjavi (45) spodaj, je bila stopnja dampinga za vsakega proizvajalca- izvoznika določena na podlagi primerjave med tehtano povprečno vrednostjo s tehtano povprečno izvozno ceno za posamezen tip proizvoda.

(44) V enem primeru je bilo treba preučiti, ali je mogoče uporabiti metodo po transakcijah, ker metoda po povprečjih ni v celoti odražala stopnje dampinga, ki se je izvajal (glej uvodne izjave od (133) do (135) spodaj). Primerjava po transakcijah pa ni bila mogoča, ker se je število domačih poslov močno razlikovalo od števila izvoznih poslov. Ugotoviti ni bilo mogoče niti ene domače transakcije, ki bi se časovno ujemala s kakšno izvozno transakcijo.

(45) V primerih, kjer se je vzorec izvoznih cen močno razlikoval v različnih časovnih obdobjih in metoda, opisana v uvodni izjavi 0, ni v celoti odražala dampinga, ki se izvaja, se je v skladu s členom 2(11) osnovne uredbe tehtana povprečna normalna vrednost primerjala s cenami vseh posameznih izvoznih poslov.

(46) Za proizvajalce- izvoznike, za katere se je pokazalo, da so povezane družbe, je bila povprečna stopnja dampinga izračunana v skladu s standardno prakso Komisije za povezane proizvajalce- izvoznike.

6. Stopnja preostalega dampinga

(47) Za nesodelujoče družbe je bila v skladu s členom 18 osnovne uredbe na podlagi razpoložljivih podatkov določena stopnja „preostalega“ dampinga.

(48) Za določitev stopnje preostalega dampinga je bila najprej določena stopnja sodelovanja. Stopnja sodelovanja je bila visoka, če je bila količina izvoza sodelujočih proizvajalcev-izvoznikov blizu količini, ki jo je za zadevno državo zagotovil Eurostat, in ni bilo vzroka za prepričanje, da se je kateri koli proizvajalec-izvoznik vzdržal sodelovanja. Sklenjeno je bilo, da se stopnja preostalega dampinga v tem primeru določi po stopnji sodelujoče družbe z najvišjo stopnjo dampinga, zato da se zagotovi učinkovitost kakršnega koli ukrepa.

(49) Kjer je bila stopnja sodelovanja nizka, je bila stopnja preostalega dampinga določena na podlagi najvišjega dumpinškega in reprezentativnega modela za drugega sodelujočega proizvajalca. Ta pristop je bil potreben tudi zato, da nesodelovanje ne bi prinašalo bonusa, in zato, ker ni bilo nobenih znakov, da je nesodelujoča stranka damping izvajala na nižji stopnji.

7. Ljudska republika Kitajska

7.1 Obravnavanje z vidika tržnega gospodarstva (MET)

(50) V protidampinških preiskavah v zvezi z uvozi iz LRK se za tiste proizvajalce, ki izpolnjujejo merila, določene v členu 2(7)(c), normalna vrednost določi v skladu z odstavki od 1 do 6 člena 2 osnovne uredbe.

(51) Merila v členu 2(7)(c) osnovne uredbe, katerih izpolnjevanje morajo zadevne družbe dokazati, so na kratko in za lažjo referenco v povzeti obliki navedeni spodaj:

poslovne odločitve in stroški so izvedeni kot odgovor na razmere na trgu in brez večjega poseganja države;

računovodske evidence se neodvisno revidirajo v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi in veljajo za vse namene;

iz prejšnjega netržnega gospodarskega sistema niso prenesena nobena večja izkrivljanja;

pravno varnost in stabilnost zagotavljajo zakoni o stečaju in pravo lastninskih razmerij;

izmenjava valut poteka po tržni stopnji.

(52) Pet proizvajalcev-izvoznikov iz LRK je zahtevalo MET v skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe in odgovorilo na obrazce zahtevka MET za proizvajalce- izvoznike. Komisija je za te družbe poiskala, in v njihovih prostorih tudi preverila, vse informacije, ki so jih te družbe predložile v zahtevkih MET in so se Komisiji zdele potrebne.

(53) Preiskava je pokazala, da samo ena od petih zgoraj omenjenih družb izpolnjuje vse zahtevane pogoje in ji je zato MET bil odobren. Proizvajalec-izvoznik v LRK, ki mu je MET bil odobren, je:

- Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd.

(54) Preostali štirje zahtevki so bili zavrnjeni. Spodnja tabela povzema odločitve za štiri družbe, ki jim MET ni bil odobren, za vsakega od petih meril, določenih v členu 2(7)(c) osnovne uredbe.

Družba | Merila |

Člen 2(7)(c), alinea 1 | Člen 2(7)(c), alinea 2 | Člen 2(7)(c), alinea 3 | Člen 2(7)(c), alinea 4 | Člen 2(7)(c), alinea 5 |

1 | Neizpolnjen | Neizpolnjen | Neizpolnjen | Izpolnjen | Izpolnjen |

2 | Izpolnjen | Neizpolnjen | Neizpolnjen | Izpolnjen | Izpolnjen |

3 | Neizpolnjen | Neizpolnjen | Neizpolnjen | Izpolnjen | Izpolnjen |

4 | Neizpolnjen | Neizpolnjen | Neizpolnjen | Izpolnjen | Izpolnjen |

Vir: Preverjeni odgovori sodelujočih kitajskih izvoznikov na vprašalnik |

(55) Zadevnim strankam je bila ponujena priložnost, da izrazijo pripombe na zgornje ugotovitve. Nobena od štirih družb, ki jim MET ni bil odobren, se z odločitvami ni strinjala; vse so trdile, da bi jim bilo treba MET odobriti.

(56) V zvezi s prvim merilom, tj. da so poslovne odločitve izvedene kot odgovor na razmere na trgu, brez večjega poseganja države, in da stroški odražajo tržne vrednosti, je ena družba ugovarjala sklepu Komisije, da je prejela državno subvencijo in da zato stroški niso v celoti odražali tržnih vrednosti. V tem primeru je delničar v kolektivni lasti prispeval premoženje, ko je družba bila ustanovljena, in ni prejel nadomestila za povečano vrednost družbe, ko je kasneje prodajal svoje delnice. Med preverjanjem na kraju samem so bili zbrani dokazi, ki potrjujejo, da delničar v državni lasti ni prejel nadomestila za takšno povečanje vrednosti. Zaradi te finančne koristi družbi ni bilo treba plačati tržne vrednosti za sredstva, ki so potrebna za proizvodnjo zadevnega proizvoda. Na podlagi tega se sklepi v zvezi s stroški in vložki niso obravnavali, kot da so izvedeni kot odgovor na razmere na trgu.

(57) Poleg tega pa je družba poskušala skriti možno poseganje države. Pri pregledu prevoda kitajske različice komercialnega dovoljenja družbe je bilo ugotovljeno, da so bile informacije v zvezi s poslovnim obsegom njenega delničarja, zlasti sklicevanje na upravo in delovanje sredstev v lasti mesta, očitno izpuščene. Zato je bilo treba zaključiti, da proizvajalec-izvoznik ni zagotovil zadostnih informacij, da je deloval v okviru pogojev tržnega gospodarstva. Noben argument, ki ga je zadevna družba predstavila po obvestilu, ni spremenil tega sklepa, zato je bil zahtevek zavrnjen.

(58) V zvezi z drugim merilom, tj. da imajo podjetja en jasen niz temeljnih računovodskih evidenc, ki so neodvisno revidirane v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi, so štiri družbe predložile, da to merilo izpolnjujejo, ker so njihove računovodske evidence neodvisno revidirane. Ugotovljeno pa je bilo, da revizorjevo poročilo treh družb ni omenjalo več resnih problemov (vključno z nespoštovanjem osnovnih mednarodnih računovodskih pravil), ki so bili ugotovljeni med preverjanjem na kraju samem, niti ni razložilo sprememb v računovodski politiki zadevnih družb. Za drugo družbo je bilo ugotovljeno, da v svojih računih ni upoštevala priporočil svojega revizorja. Zato je bilo sklenjeno, da računovodske evidence zadevnih štirih družb niso bile revidirane v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi, kot je zahtevano v drugi alinei člena 2(7)(c), osnovne uredbe, in zahtevki so bili zavrnjeni.

(59) V zvezi s tretjim merilom so tri družbe predložile, da iz prejšnjega netržnega gospodarskega sistema, v nasprotju z ugotovitvami Komisije, niso bila prenesena večja izkrivljanja. V enem primeru je zahtevek bil zavrnjen, ker je bilo ugotovljeno, da je zadevna družba od vlade prejela posojilo brez obresti in več drugih subvencij. To pomeni, da so iz prejšnjega netržnega gospodarskega sistema prenesena večja izkrivljanja, ki imajo vpliv na proizvodne stroške. Pri drugi družbi ni bilo mogoče doseči izravnave med zapadlimi zneski in zneski, ki jih je družba dejansko plačala za pravice rabe zemljišča. Nadalje, in tudi to se nanaša na drugo merilo, družba amortizacije neopredmetenih sredstev ni izvajala v skladu z računovodskimi standardi. Tretja družba je dokazovala, da dejstvo, da ni predložila dokazov, da je bil vplačani kapital izveden v skladu z aktom o ustanovitvi, ni povezano z večjim izkrivljanjem, prenesenim iz prejšnjega netržnega gospodarskega sistema, saj so bili zadevni interesi zasebni. Kljub temu je raziskava pokazala, da pravila v zvezi z družbo, plačano s kapitalom, niso bila upoštevana. Zato je bilo zaključeno, da je ta družba predmet večjega izkrivljanja, prenesenega iz prejšnjega netržnega gospodarskega sistema, in da so njeni stroški, zlasti v povezavi z amortizacijo sredstev, močno izkrivljeni. Na podlagi tega je bilo sklenjeno, da zadevne družbe ne izpolnjujejo pogojev, iz tretje alinee člena 2(7)(c), osnovne uredbe, in njihovi zahtevki so zato bili zavrnjeni.

(60) Ena družba je dokazovala, da je Komisija svojo odločitev glede zahtevka za MET izvedla po poteku obdobja treh mesecev, omenjenega v okviru člena 2(7)(c) osnovne uredbe, ter da zato ta odločitev ni veljavna.

(61) V zvezi s tem je treba opozoriti, da je Komisija zadevnim kitajskim proizvajalcem-izvoznikom, vključno z zgoraj omenjeno družbo, odobrila več podaljšanj rokov, saj so imeli velike težave pri izpolnjevanju obrazcev zahtevkov MET v okviru roka, določenega v obvestilu o začetku.

(62) Opozoriti je treba tudi, da je bila večina prejetih zahtevkov MET nezadostnih, kar je zahtevalo številne celovite pojasnitve in dodatne informacije, to pa je zavlačevalo preiskavo. Končno, zaradi zahtevnosti številnih vprašanj, na primer zgradbe družbe in njenih prodajnih poti, pa tudi resnih problemom glede računov družbe, ki so bili ugotovljeni med preverjanjem na mestu, se je analiza podaljšala, zato odločitve v zvezi s prejetimi zahtevki MET ni bilo mogoče izvesti v roku treh mesecev od začetka postopka.

(63) V tej zvezi se opozarja, da nespoštovanje takšnega roka ne pomeni nobenih jasnih pravnih posledic, saj je bila vsem družbam odobrena enaka možnost za predložitev pripomb. Nadalje se opozarja, da zgoraj omenjena družba ni trdila, da je utrpela kakršen koli negativen učinek zaradi daljšega obdobja, ki je bilo potrebno za odločitev MET. Niti nobena druga zainteresirana stranka ni trdila, da je utrpela takšno škodo.

(64) Z upoštevanjem navedenega se sklepa, da je mogoče veljavno odločitev v zvezi z MET izvesti tudi po poteku obdobja treh mesecev in zato je bil zahtevek zadevne družbe zavrnjen.

(65) Opravljeno je bilo posvetovanje s svetovalnim odborom in neposredno zadevne stranke so bile ustrezno obveščene. Industriji Skupnosti je bila dana možnost, da predloži pripombe, a nobene pripombe niso bile prejete v zvezi z odločitvami MET.

7.2 Posamezno obravnavanje (IT)

(66) Poleg člena 2(7)(a) osnovne uredbe se določi, če se carina na ravni države za države, ki spadajo v okviru člena 2(7) osnovne uredbe, razen v primerih, kjer družbe v skladu s členom 9(5) osnovne uredbe dokažejo, da (a) lahko svobodno vrnejo kapital in dobiček; (b) lahko svobodno določajo svoje izvozne cene in obseg, pa tudi pogoje prodaje; (c) večina delnic pripada posameznikom; (d) se pretvorbe menjalnih tečajev izvajajo po tržnih obrestnih merah in (e) kakršno koli poseganje države ni takšno, da bi dovoljevalo izogibanje ukrepom, če so izvoznikom odobrene drugačne stopnje dajatev.

(67) Pet proizvajalcev-izvoznikov je, poleg tega, da so zahtevali MET, zahtevalo tudi posamezno obravnavanje, v primeru, da jim MET ne bi bil odobren. Kot je navedeno zgoraj, morajo družbe dokazati, da so skladne z merili, določenimi v členu 9(5) osnovne uredbe. Kot je opisano v uvodni izjavi (56), je ena družba posredovala zavajajoče informacije v zvezi z obsegom poslov enega od svojih delničarjev, zato da bi skrila možno poseganje države. Zato ta družba ni mogla dokazati, da je popolnoma svobodna v določanju izvoznih cen in obsega ter pogojev prodaje. Dokazati ni mogla niti tega, da poseganje države ni bilo takšno, da bi dovoljevalo izogibanje ukrepom, če je temu izvozniku bila odobrena posamezna stopnja dajatve. Ker ta družba ni izpolnjevala vseh meril, določenih v členu 9(5) osnovne uredbe, je bilo sklenjeno, da se IT tej družbi ne odobri.

(68) Ena od treh družb, ki jim MET ni bil odobren, je bila delno v tuji lasti in je zato lahko svobodno vrnila svoj dobiček. Lastniki drugih dveh družb so posamezniki s Kitajske s sedežem v LRK, zato družbi tega merila ne izpolnjujeta. Na podlagi preverjenih informacij, ki so jih zagotovile te tri družbe, je bilo ugotovljeno, da država ni imela nikakršnega vpliva na zmožnost podjetij, da svobodno določajo svoje izvozne cene in obseg ter pogoje prodaje. Ugotovljeno je tudi bilo, da stopnja poseganja države pri teh družbah ni bila tako visoka, da bi dovoljevala izogibanje ukrepom, saj večina delnic v teh družbah pripada družbam, ki so resnično v zasebni lasti. Ker si podjetja konkurirajo tako na domačem kot na izvoznem trgu, vsaka država raje izkoristi svoje individualne stopnje, kot pa da bi dovolila kakršno koli izogibanje. Kot je že omenjeno v uvodni izjavi, vse družbe izpolnjujejo peto merilo iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe, da se morajo vse pretvorbe menjalnih tečajev izvajati po tržnih obrestnih merah. Zato je bilo sklenjeno, da tri od družb, ki jim MET ni bil odobren, izpolnjujejo pogoje za IT, določene v členu 9(5) osnovne uredbe.

(69) Na podlagi tega je bilo sklenjeno, da se IT odobri naslednjim trem proizvajalcem-izvoznikom v LRK:

- AnShun Pettechs Group, skupina, ki jo sestavljajo naslednji povezani izvozniki:

- Hangzhou AnShun Pettechs Fibre Industry Co., Ltd

- Deqing AnShun Pettechs Fibre Industry Co., Ltd

- Kunshan AnShun Pettechs Fibre Industry Co., Ltd

- Cixi Jiangnan Chemical Fiber Co. Ltd.

- Jiangyin Changlong Chemical Fibre Co. Ltd

7.3 Normalna vrednost

7.3.1 Določitev normalne vrednosti za sodelujoče proizvajalce-izvoznike, ki jim je bil MET odobren

(70) Kitajski proizvajalec-izvoznik, ki mu je bil MET odobren, je moral predložiti izpolnjeni vprašalnik, vključno s podatki o domači prodaji in podatki o stroških proizvodnje zadevnega proizvoda. Odgovori v vprašalniku so bili preverjeni v prostorih zadevnega podjetja.

(71) Komisija je pri določitvi zadevne normalne vrednosti uporabila enako metodologijo, kot je razložena v uvodnih izjavah od (29) do (38).

7.3.2 Določitev normalne vrednosti za vse proizvajalce-izvoznike, ki jim MET ni bil odobren

- (i) Analogna država

(72) V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se normalna vrednost za proizvajalce- izvoznike, ki jim obravnavanje z vidika tržnega gospodarstva (MET) ni bilo odobreno, določi na podlagi cen ali sestavljene vrednosti v tržnem gospodarstvu tretje države („analogna država“).

(73) ZDA so bile v obvestilu o začetku predvidene kot primerno tržno gospodarstvo tretje države za vzpostavitev normalne vrednosti za LRK in zainteresirane stranke so bile vljudno pozvane, da glede tega izrazijo pripombe. Trije proizvajalci-izvozniki so v okviru rokov to izbiro izpodbijali in eden je kot analogno državo predlagal izbiro države izvoznice, ki jo trenutni postopek zadeva, z najnižjo ugotovljeno normalno vrednostjo. Dokazovali so, da je stopnja gospodarskega razvoja ZDA drugačna od stopnje gospodarskega razvoja LRK in da so stroški, vključno s cenami surovin, relativno višji kot v ZDA.

(74) Komisija je, da bi ugotovila, ali je bila predvidena izbira ZDA kot analogne države ustrezna, najprej zahtevala informacije v zvezi s prodajo in tržnimi pogoji znanih proizvajalcev RVP v drugih državah s tržnim gospodarstvom, tj. v ZDA, Indiji, Indoneziji in na Tajskem. Odgovore na zahtevane informacije je prejela od enega proizvajalca iz ZDA, proizvajalca iz Indije in dveh proizvajalcev iz Indonezije. Preučeno je bilo tudi, ali je kot ustrezni analogni državi mogoče obravnavati Tajvan ali Republiko Korejo, ki sta predmet vzporednega vmesnega pregleda v zvezi z istim proizvodom, omenjenega v uvodni izjavi (4).

(75) V zvezi s Tajvanom so informacije, ki so na voljo od vzporednega vmesnega pregleda, pokazale, da se na domačem trgu prodaja samo primarni RVP, medtem ko kitajski izvozniki, ki jim MET ni bil odobren, prodajajo izključno recikliran RVP, kar bi zahtevalo pomembne spremembe pri primerjavi normalne vrednosti z izvozno ceno. Glede Koreje je bilo ugotovljeno, da so proizvajalci-izvozniki v Skupnost izvažali po dampinških cenah (glej uvodne izjave od (108) do (127) spodaj), kar kaže na zelo verjetno izkrivljanje na domačem trgu te države. Poleg tega pa prodaja primarnega RVP predstavljala večino prodaje na korejskem trgu, medtem ko je recikliran RVP proizvajala samo ena družba (od treh). Nasprotno pa se v ZDA tako primarni kot reciklirani RVP prodajata v velikih količinah. Zato je bilo sklenjeno, da ni jasnih razlogov, da sta Koreja ali Tajvan ustreznejša kot ZDA za analogno državo. Druge potencialne analogne države so predmet protidampinških carin in/ali izravnalnih ukrepov, ki lahko nakazujejo na izkrivljanja na njihovih domačih trgih tega proizvoda.

(76) Analiza vseh informacij, ki so bile na voljo Komisiji, je pokazala, da imajo ZDA velik in zelo konkurenčen trg za zadevni proizvod z več kot desetimi proizvajalci in velikim obsegom uvoza iz tretjih držav. Čeprav so bile na uvoze zadevnega proizvoda iz Republike Koreje in Tajvana uvedene protidampinške carine, je bilo še vedno veliko uvoza RVP iz drugih držav.

(77) Kot je omenjeno v uvodni izjavi (27), je bil proizvod, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu ZDA, podoben proizvodu, ki ga Kitajska izvaža v Skupnost. V zvezi s tem so bili za primerjavo šteti samo tipi proizvoda, ki se proizvaja v ZDA, z enakim proizvodnim postopkom, tj. RVP iz recikliranih odpadkov.

(78) Na Kitajskem glavna surovina, ki se pri tem uporablja, tj. reciklirani odpadki, v veliki meri izhaja iz domačega trga, nekaj pa se je uvaža tudi iz ZDA in Evrope. Proizvajalec v analogni državi je surovine kupoval izključno od domačih dobaviteljev. Zato je bilo zaključeno, da je dostop do surovin v ZDA lažji ali vsaj podoben kot v LRK.

(79) Izbira analogne države na podlagi najnižje ugotovljene normalne vrednosti je bila ocenjena kot nesmiselna, saj ne temelji na jasnih merilih, ampak na končnem izidu. Tudi dejstvo, da naj bi stroški v tržnem gospodarstvu tretje države bili višji, kot tako ne more biti vzrok, da se takšno državo ne bi obravnavalo kot ustrezno analogno državo. Eden možnih ciljev poseganja države je lahko obdržati nizko raven stroškov, zato da se s tem podpira določene domače industrije in omogoča, da ostanejo konkurenčne. V teh primerih bi nižji stroški bili preprosto posledica poseganja te države in ne izid tržnih sil. Natančno to je cilj člena 2(7)(a) osnovne uredbe; namreč, da se izbere analogna država, zato da normalna vrednost temelji na nepristranskih cenah in stroških, ki niso rezultat pogojev netržnega gospodarstva.

(80) Dejstvo, da imata ZDA in LRK različni stopnji gospodarskega razvoja, samo po sebi ni pomemben dejavnik pri izbiri analogne države. Izbira modernega in stroškovno učinkovitega trga, za katerega je značilna močna konkurenca, pomeni celo nižjo normalno vrednost, kot če je analogna država na stopnji gospodarskega razvoja, primerljivi z državo z netržnim gospodarstvom.

(81) Ob upoštevanju zgornjega je bilo zaključeno, da so ZDA najustreznejša analogna država ter da je v teh okoliščinah izbira ZDA najbolj smiselna in upravičena v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe.

(82) Komisija je proizvajalcu v ZDA kasneje poslala podrobnejši vprašalnik, v katerem je zahtevala podatke o cenah v domači prodaji in o stroških proizvodnje podobnih proizvodov. Odgovor proizvajalca je bil preverjen na kraju samem.

(83) Po tem, ko je rok za predložitev pripomb glede obvestila potekel, sta dva kitajska proizvajalca-izvoznika trdila, da ZDA ne predstavljajo ustrezne analogne države, ker tam od leta 2001 poteka preiskava v zvezi s protikonkurenčnim obnašanjem in določanjem cen na ameriškem trgu PSF, ki vključuje sodelujoče družbe in osem drugih družb iz ZDA. V okviru te preiskave sta dve obtoženi družbi priznali krivdo in ena od njih je bila kaznovana z globo. Predlagano je bilo, da se namesto ZDA uporabita Južna Koreja ali Tajvan.

(84) Treba je omeniti, da se omenjena preiskava nanaša na ravnanje več kot leto pred začetkom obdobja preiskave in da ni bilo razpoložljivih podatkov, ki bi nakazovali, da bi lahko ravnanje obeh podjetij, ki sta priznali krivdo, med obdobjem preiskave vplivalo na cene, ki so veljale kot osnova za izračun normalne vrednosti. Ravno nasprotno, pri primerjavi stopnje dobička proizvajalca v analogni državi od domače prodaje podobnega proizvoda s stopnjo dobička, ki so jo imeli proizvajalci v Koreji in Tajvanu, se je pokazalo, da je imel proizvajalec v analogni državi podobno ali nižjo stopnjo dobička. Nadalje, preiskava ni privedla do nobenih tožb proti sodelujočemu proizvajalcu iz ZDA (Wellman Inc), saj so oblasti ZDA septembra 2004 sporočile, da proti družbi ali njenim zaposlenim ni bila vložena nobena tožba. Glede na zgoraj omenjeno se zaključuje, da podatkov, ki jih je predložil sodelujoči proizvajalec iz ZDA in so služili kot osnova za določanje normalne vrednosti, ni izkrivilo nobeno protikonkurenčno vedenje, ki je na trgu ZDA morda obstajalo v preteklosti. V teh okoliščinah se potrdi, da je ZDA primerna izbira za analogno državo. Opozarja pa se, da v primeru, da kakšna preiskava ugotovi, da so se takšne protikonkurenčne prakse izvajale v obdobju preiskave ali so izkrivljale ugotovitve te preiskave, lahko ugotovitve te preiskave postanejo predmet ponovnega pregleda.

- (ii) Določitev normalne vrednosti v analogni državi

(85) V skladu s členom 2(7) osnovne uredbe je bila normalna vrednost za proizvajalce-izvoznike, ki jim MET ni bil odobren, določena na podlagi potrjenih informacij, prejetih od proizvajalca v analogni državi, tj. na podlagi vseh cen plačanih ali plačljivih na domačem trgu v ZDA za primerljive tipe proizvodov, saj je bilo ugotovljeno, da so ti bili izdelani v običajnem poteku proizvodnje in v reprezentativnih količinah.

(86) Komisija je pri določitvi zadevne normalne vrednosti uporabila enako metodologijo, kot je razložena v uvodnih izjavah od (29) do (38).

7.4 Izvozna cena

(87) Vsa izvozna prodaja proizvajalcev-izvoznikov, ki sta jim bila odobrena MET ali IT, v Skupnost je potekala neposredno z neodvisnimi strankami v Skupnosti, zato je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe na podlagi dejansko plačanih ali plačljivih cen.

7.5 Primerjava

(88) Opravljene so bile zahtevane prilagoditve glede povračila dajatev, prevoza, zavarovanja, rokovanja, pakiranja, kreditnih stroškov ter bančnih stroškov in provizij, kjer ti veljajo in so upravičeni.

(89) Določeni tipi proizvoda, ki so ga izvažali kitajski proizvajalci-izvozniki, ki jim je bil odobren IT, so imeli v primerjavi s primerljivimi tipi, ki se prodajajo v analogni državi, drugačne fizikalne lastnosti, na primer lesk, barvo, prerez ali silikonsko obdelavo. Zato je bil v skladu s členom 2(10)(a) osnovne uredbe izveden popravek. Ker na voljo ni bilo bolj zanesljivih informacij, je bila prilagoditev določena na podlagi cenovne razlike, povezane s temi specifičnimi lastnostmi, ugotovljenimi v analogni državi.

(90) Preiskava je pokazala, da je bila prodaja v analogni državi namenjena izključno končnim uporabnikom, medtem ko so kitajski proizvajalci-izvozniki prodajali tudi po drugih prodajnih poteh. Ker v analogni državi teh prodajnih poti ni, je bila v skladu s členom 2(10)(ii) osnovne uredbe odobrena posebna prilagoditev, tako da se je od normalne vrednosti za končne uporabnike odštela vrednost, ki ustreza 10 % stopnje bruto dobička.

(91) Na podlagi zgornjega je bila družbam, ki jim je bil odobren IT, normalna vrednost določena med okrog 70 % in okrog 90 % izvozne količine zadevnega proizvoda v Skupnost. Ocenjeno je bilo, da je to reprezentativno za stopnjo dampinga, ki se izvaja.

(92) Izvedena je bila tudi prilagoditev v zvezi s kitajskimi proizvajalci-izvozniki za razlike v povračilu DDV.

7.6 Stopnja dampinga

(93) Za družbe, ki jim je bil odobren MET, je bila stopnja dampinga določena na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti družbe z njenimi tehtanimi povprečnimi izvoznimi cenami po tipu proizvoda, kot je določeno zgoraj.

(94) Za tri družbe, ki jim je bil odobren IT, se je tehtana povprečna normalna vrednost za tipe, določene za analogno državo, ki so jih izvažale v Skupnost, primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno ustreznega tipa, ki se je izvažal v Skupnost, kot je določeno v okviru člena 2(11) osnovne uredbe.

(95) Za sodelujočo družbo, ki ji nista bila odobrena niti MET niti IT, in za vse nesodelujoče izvoznike je bila stopnja dampinga na ravni države določena kot tehtano povprečje med stopnjo dampinga, ki ga je izvajal proizvajalec netržnega gospodarstva brez IT, in najvišjim dampinškim in reprezentativnim modelom za enega sodelujočega proizvajalca-izvoznika netržnega gospodarstva, kot je razloženo v uvodni izjavi (49) zgoraj.

(96) Stopnje dampinga, izražene kot odstotek neto cene franko meja Skupnosti CIF, neocarinjeno, so:

Družba | Stopnja dampinga |

Cixi Jiangnan Chemical Fiber Co. Ltd | 26,3 % |

Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd | 4,9 % |

Hangzhou AnShun Pettechs Fibre Industry Co., Ltd | 49 % |

Deqing AnShun Pettechs Fibre Industry Co., Ltd |

Kunshan AnShun Pettechs Fibre Industry Co., Ltd |

Jiangyin Changlong Chemical Fibre Co. Ltd | 63,2 % |

All other companies | 85,8 % |

8. Savdska Arabija

(97) Odgovore na vprašalnik sta poslala dva proizvajalca-izvoznika in pet uvoznikov, povezanih z enim izmed izvoznikov.

8.1 Saudi Basic Industries Corporation (Savdska korporacija temeljne industrije) („Sabic“)

8.1.1 Normalna vrednost

(98) Ta proizvajalec-izvoznik je imel na domačem trgu reprezentativno prodajo podobnega proizvoda. Kljub temu pa te prodaje zaradi cene ni bilo mogoče obravnavati, kot da je bila izvedena v običajnem poteku trgovine. Zato in zaradi pomanjkanja zanesljivih podatkov od drugih proizvajalcev v državi izvoznici, je bila normalna vrednost sestavljena, kot je določeno v členu 2(3) osnovne uredbe.

(99) Pri sestavi normalne vrednosti so bili lastnim povprečnim stroškom proizvodnje vsakega izvoznega tipa, ki jih je imel zadevni sodelujoči proizvajalec-izvoznik v obdobju preiskave, dodani dejanski stroški PS&A, ki jih je ta proizvajalec-izvoznik v obdobju preiskave imel v domači prodaji podobnega proizvoda v običajnem poteku trgovine.

(100) Ker za proizvajalce-izvoznike v Savdski Arabiji zanesljivi podatki niso bili na voljo (glej uvodne izjave od (102) do (104) spodaj) in ker zadevni proizvajalec-izvoznik ni predložil informacij glede proizvodnje in prodaje proizvodov enake splošne kategorije, je bila stopnja dobička določena na podlagi kakršne koli druge primerne metode, kot je določeno v členu 2(6)(c) osnovne uredbe. V zvezi s tem je bilo sklenjeno, da je primerna petodstotna stopnja dobička. Na voljo ni bilo nobenih informacij, ki bi nakazovale, da takšna stopnja dobička presega dobiček, ki ga imajo navadno drugi izvozniki ali proizvajalci pri prodaji proizvoda enake splošne kategorije na domačem trgu v Savdski Arabiji, kot zahteva člen 2(6)(c) osnovne uredbe.

8.1.2 Izvozna cena

(101) Vsa prodaja v Skupnost je potekala preko povezanega uvoznika, ki je proizvod prodajal tako povezanim kot nepovezanim strankam. Povezane stranke so zadevni proizvod prodajale drugim neodvisnim strankam. Zato je bila izvozna cena sestavljena v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe.

8.1.3 Primerjava

(102) Prilagoditve so bile izvedene za razlike v prevozu, zavarovanju, pakiranju in kreditnih stroških.

(103) Ta proizvajalec-izvoznik je zahteval tudi dodatek k normalni vrednosti za stroške, ki jih je imel na domačem trgu po prodaji. Poleg dejstva, da niso bili predloženi nobeni dokazi, ki bi utemeljevali zahtevani znesek, na podlagi razpoložljivih informacij prav tako ni bilo mogoče določiti, ali je ta dejavnik vplival na primerljivost cen. Zlasti ni bilo mogoče dokazati, da so domače stranke zaradi tega dejavnika vedno plačevale različne cene. Poleg tega je bilo ugotovljeno tudi, da so se ti stroški nanašali ne le na prodajo podobnega proizvoda na domačem trgu, ampak tudi na prodajo na drugih trgih, vključno s prodajo zadevnega proizvoda v Skupnost. Na podlagi zgornjega je bil zahtevek za dodatek zavrnjen, ker ni izpolnjeval zahtev člena 2(10).

8.2 National Polyester Fibers Factory (Nacionalna tovarna poliestrskih vlaken) („NPF“)

(104) Odgovor na vprašalnik, ki ga je predložil ta proizvajalec-izvoznik, je bil popolnoma nezadosten in je vseboval protislovne informacije. Čeprav je bila družba pozvana, da popravi, dopolni in razjasni svoj odgovor, tega ni storila, niti ni predložila manjkajočih informacij. Med preverjanjem na kraju samem se je pokazalo, da NPF ni poročala o več kot polovici domače prodaje RVP, ki jo je imela v OP. Prav tako ni bilo mogoče uskladiti skupne prodaje, ki jo je družba navedla v poročilu, vključno z izvozno prodajo v Skupnost, z njenimi računovodskimi listinami. Zato je bilo sklenjeno, da podatkov o prodaji, ki jih je družba navedla v odgovoru na vprašalnik, ni mogoče obravnavati kot zanesljivo podlago za določitev stopnje dampinga.

(105) Nadalje, tudi podatkov o stroških proizvodnje ni bilo mogoče uskladiti z internimi računovodskimi listinami družbe in podani niso bili nobeni dokazi, ki bi utemeljevali, da so bili sporočeni podatki resnično popolni in pravilni. Zato je bilo sklenjeno, da predložene informacije o stroških proizvodnje podobnega proizvoda niso zanesljive in jih ni mogoče uporabiti kot podlago za določitev normalne vrednosti.

(106) Ob upoštevanju zgornjega je bilo zaključeno, da stopnje dampinga za tega proizvajalca-izvoznika ni mogoče določiti na podlagi njegovih podatkov. Zato je bila stopnja dampinga določena na podlagi razpoložljivih podatkov, kot to predvideva člen 18 osnovne uredbe. V tej zvezi, pa tudi zaradi nezadostnih informacij, ki jih je predložil NPF, ni bilo razlogov za sklep, da je NPF izvajal damping po drugačni stopnji kot drugi proizvajalci-izvozniki v Savdski Arabiji. Zato se je zdelo primerno, da se stopnja dampinga za NPF določi enako, kot je stopnja dampinga, določena za drugega proizvajalca-izvoznika v Savdski Arabiji.

(107) Družba je takšnemu pristopu nasprotovala in trdila, da je delovala popolnoma pregledno in da so kakršne koli napake v predloženih podatkih nenamerne in izključno tipkarske. Kljub temu pa niso bili predloženi nobeni preverljivi podatki, ki bi Komisiji omogočali, da pregleda svoje ugotovitve.

(108) Drugi proizvajalec-izvoznik iz Savdske Arabije se z zgornjim pristopom ni strinjal, saj naj bi predstavljal bonus za nesodelovanje. Trdil je tudi, da je NPF izvažal druge vrste proizvodov, ki niso primerljive s tipi proizvodov, ki jih je izvažal Sabic. V zvezi s tem se opozarja, da je bila določitev stopnje dampinga za NPF izpeljana na podlagi najboljših razpoložljivih informacij. Ker Sabic izvaža veliko večino (81 %) zadevnega proizvoda iz Savdske Arabije v Skupnost, se je zaradi odsotnosti drugih ustreznih metod, zdelo primerno, da se vzame kot podlaga za določitev stopnje dampinga za NPF. Nadalje, kot je navedeno zgoraj, ni bilo razlogov za domnevo, da je NPF izvajal damping po drugačni stopnji kot drugi proizvajalec - izvoznik v Savdski Arabiji. V zvezi z različnimi vrstami proizvodov, ki sta jih družbi izvažali, se opozarja, da spadata obe pod isto definicijo zadevnega proizvoda. V teh okoliščinah se pristop Komisije obravnava kot ustrezen.

8.2.1 Stopnja dampinga

(109) Stopnja dampinga je bila določena na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti družbe z njenimi tehtanimi povprečnimi izvoznimi cenami po tipu proizvoda, kot je določeno zgoraj. Kot je razloženo v uvodni izjavi (103) zgoraj, je bila stopnja dampinga za drugega proizvajalca-izvoznika v Savdski Arabiji, torej NPF, določena enako kot stopnja, ki je bila ugotovljena za drugega sodelujočega proizvajalca v Savdski Arabiji (Sabic).

(110) Primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno je pokazala obstoj dampinga. Stopnje dampinga, izražene kot odstotek neto cene franko meja Skupnosti CIF, neocarinjeno, so:

National Polyester Fibers Factory 31,7 %

Saudi Basic Industries Corporation (Sabic) 31,7 %

(111) Ker sta zgoraj omenjeni družbi predstavljali vso izvozno prodajo iz Savdske Arabije v Skupnost, kot je razloženo v uvodni izjavi (47), je bila tudi preostala dajatev določena po stopnji sodelujoče družbe z najvišjo stopnjo dampinga. Zato je preostala dajatev, izražena kot odstotek neto cene franko meja Skupnosti CIF, neocarinjena, 31,7 %.

9. Republika Koreja

(112) Odgovore na vprašalnik so poslali trije proizvajalci-izvozniki, izbrani v vzorcu.

(113) En proizvajalec-izvoznik je sprva predložil podatke za vse proizvode, ki vsebujejo poliester. Ker pa trenutni pregled zadeva samo sintetična rezana vlakna iz poliestra, nemikana, nečesana in ne drugače pripravljena za predenje, ki se trenutno uvrščajo pod oznako KN 5503 20 00 (tj. s 50 % ali več poliestra), so se upoštevali samo proizvodi, ki jih je proizvajalec-izvoznik označil, da imajo 50 % ali več poliestra.

9.1 Normalna vrednost

(114) Prodaja podobnega proizvoda treh proizvajalcev-izvoznikov, izbranih v vzorcu, je bila reprezentativna, kot je opredeljeno zgoraj v uvodnih izjavah od (29) do (30). Normalna vrednost je v veliki meri temeljila na cenah, plačanih ali plačljivih s strani neodvisnih strank v običajnem poteku trgovine v Republiki Koreji v skladu s členom 2(1) osnovne uredbe. Za tiste tipe proizvoda, kjer domača prodaja ni bila zadostna, da bi se obravnavala kot reprezentativna, ali se ni izvajala v običajnem poteku trgovine, pa je bila normalna vrednost sestavljena v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe, kot je razloženo v uvodni izjavi (34).

(115) En proizvajalec-izvoznik v Republiki Koreji je proizvode, ki jih je prodajal korejskim proizvodnim podjetjem, navedel kot domačo prodajo, čeprav so bili v končni fazi namenjeni izvozu. Proizvajalec-izvoznik je trdil, da je bila ta prodaja namenjena za domačo porabo. V resnici pa je bila ta prodaja predmet upravnih dogovorov, specifičnih za izvozno prodajo, saj ni bila predmet domačih prometnih davkov, fakturirana je bila v ameriških dolarjih, plačana z akreditivi, bila je predmet dogovorov za povračilo dajatev in v računovodskih listinah družbe razvrščena kot lokalna izvozna prodaja. V teh okoliščinah in v skladu s pristopom, izbranim v preiskavi, omenjeni v uvodni izjavi (2) („prvotna preiskava“), je bila ta prodaja izključena iz izračuna normalne vrednosti za tisto družbo.

(116) Isti proizvajalec-izvoznik v Republiki Koreji je imel korist tudi od nacionalnega programa, namenjenega pomoči korejskim družbam, ki so v finančnih težavah, imenovanega „work out program“. V okviru tega programa je lahko družba dolgove preoblikovala v lastniški kapital, kar ustreza precejšnjemu znesku, evidentiranemu kot dohodek, ki tako v veliki meri umetno kompenzira za stroške PS&A družbe. Zato je bilo sklenjeno, da se ta znesek ne obravnava kot običajen dohodek, ki se upošteva pri izračunu PS&A. Navedeni PS&A, ki je vključeval umetni dohodek, zato ni ustrezno odražal stroškov, nastalih pri proizvodnji in prodaji podobnega proizvoda. Na podlagi tega in v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe se ta znesek ni upošteval pri izračunu PS&A.

(117) Družba je zahtevala tudi korist od obrata slabih dolgov v izračunu PS&A. Ker ti dolgovi niso bili povezani z zadevnim proizvodom in so se nanašali na koristi v okviru nacionalnega programa „work out programme“, ne predstavljajo navadnega dohodka, ki se upošteva pri izračunu PS&A. Družba je trdila, da do obrata slabih dolgov pride vsako leto, zato naj se to ne izključi iz izračuna. To je v nasprotju z revidiranimi poročili družbe, ki kažejo, da do takšnega obrata v preteklih dveh finančnih letih ni prišlo in da je ta obrat očitno povezan z nacionalnim programom „work out programme“. Na podlagi tega se ta korist še naprej ne upošteva pri izračunu PS&A.

(118) Družba je trdila, da je do sprememb v PS&A prišlo zaradi normalnega poslovanja in bi se zato morale upoštevati. Po obvestilu je predložila nove podatke, ki pa so pokazali, da koristi, ki sta omenjeni v prejšnjih uvodnih izjavah, nista povezani z zadevnim proizvodom. Nadalje, novi nepreverjeni podatki so bili v nasprotju s podatki, zbranimi med preverjanjem na kraju samem, zato niso bili sprejeti. Na podlagi tega se zahtevki v zvezi z nacionalnim programom „work out programme“ zavrnejo.

(119) Isti proizvajalec-izvoznik je navedel velik dohodek od zavarovanja v času OP zaradi požara v eni izmed proizvodnih linij zadevnega proizvoda, ki se je zgodil pred OP. Družba je ta dohodek odštela od stroškov PS&A, povezanih z domačo prodajo zadevnega proizvoda. Po drugi strani pa ni upoštevala stroškov, ki so v času OP nastali zaradi tega požara. Zato so bili stroški PS&A zelo podcenjeni. Dohodek od zavarovanja je bil porabljen za namestitev nove proizvodnje linije, ki več ne proizvaja zadevnega proizvoda. Zato je bilo sklenjeno, da so bili vsi stroški in dohodki, ki so nastali zaradi požara, ali izven časa OP ali pa nepovezani z zadevnim proizvodom in se jih zato ne upošteva pri izračunu PS&A za izračun normalne vrednosti.

(120) Po razkritju je ta družba nasprotovala zgornjim zaključkom, saj naj bi utrpela stroške zaradi izgube posla. Ta zahtevek pa je že bil preučen med preverjanjem na kraju samem, kjer družba ni predložila nobenih ustreznih dokazil, ki bi prikazovala del dohodka od zavarovanja, ki naj bi bil namenjen za izgubo posla. Zahtevek se zato zavrne.

9.2 Izvozna cena

(121) En proizvajalec je opozoril, da je imela družba v prvotni preiskavi povezanega uvoznika v Skupnosti. Proizvajalec-izvoznik je trdil, da se je stanje spremenilo in da uvoznik, četudi še obstaja, ni več povezan z njim. Treba je opozoriti, da je uvoznik prejemal velik znesek od prodaje zadevnega proizvoda v Skupnost, ki jo je izvajal korejski proizvajalec-izvoznik. To vprašanje je bilo temeljito preučeno, zato da je bilo mogoče določiti, ali je uporaba določb, navedenih v členu 2(9) osnovne uredbe, v zadevnem primeru upravičena.

(122) Izvedena je bila analiza cen, ki jih je povezanemu uvozniku zaračunal korejski proizvajalec-izvoznik. Ugotovljeno je bilo, da so bile v času OP te cene vedno na enakem nivoju kot cene, zaračunane nepovezanim uvoznikom. V teh okoliščinah je bilo ugotovljeno, da so bile cene med povezanimi strankami na dosegu roke in zanesljive. Ker so bile izvozne cene torej zanesljive, ni bilo potrebe po uporabi določb, navedenih v členu 2(9) osnovne uredbe, in sklepanju o razmerju med obema družbama.

(123) Zato je v primeru tega proizvajalca-izvoznika izvozna cena temeljila na cenah, plačanih ali plačljivih s strani vseh strank v Skupnosti.

(124) Za dva preostala proizvajalca-izvoznika pa je cena temeljila na cenah, plačanih ali plačljivih s strani nepovezanih strank v Skupnosti.

9.3 Primerjava

(125) Da bi zagotovili pošteno primerjavo, so bila izvedena nadomestila za razlike v uvoznih dajatvah, posrednih davkih, dajatvah, prevozu, zavarovanju, rokovanju, nalaganju, pomožnih stroških, stroških pakiranja, bančnih stroških, kreditnih stroških in provizijah, kjer je to veljavno in upravičeno.

(126) Vsi trije proizvajalci-izvozniki so vložili zahtevek za povračilo dajatev na podlagi tega, da so uvozne dajatve šle v breme podobnega proizvoda, če je bil namenjen za porabo v izvozni državi, a so bile povrnjene, če je bil proizvod prodan za izvoz v Skupnost. V vsakem primeru je bilo ugotovljeno, da je navedeni znesek višji od zneska dajatve, ki gre v breme podobnega proizvoda na domačem trgu, zato so bila nadomestila ustrezno prilagojena.

(127) Po razkritju sta dve družbi nasprotovali metodologiji, uporabljeni v zvezi s prilagoditvijo na povračilo dajatev, delno zato, ker je bila drugačna od metodologije, ki je bila uporabljena v prvotni preiskavi. Trdili sta, da naj bi se namesto tega uporabila metodologija, ki sta jo uporabili v odgovorih na vprašalnike.

(128) Metoda izračuna, ki sta jo uporabili družbi, je podobna tisti, ki je bila uporabljena v prvotni preiskavi, a ne odraža dejanske stopnje uvoza dajatev, ki gredo v breme podobnega proizvoda. Metoda zato ni bila v skladu z zahtevami člena 2(10)(b) osnovne uredbe in je bila zavrnjena. Metoda, uporabljena v tej preiskavi, je bila skladna z zahtevami člena 2(10)(b), zato šteje kot najprimernejša in se ohrani.

(129) Vsi trije proizvajalci-izvozniki so zahtevali tudi kreditne stroške na podlagi dejanskega kreditnega obdobja, ki so ga imele stranke v okviru plačilnega sistema „odprti račun“, ki se uporablja na korejskem domačem trgu. Ugotovljeno je bilo, da proizvajalci-izvozniki v okviru takšnega sistema, v splošnem, dejansko niso odobrili specifičnih kreditnih obdobij in nadalje, da kreditnih obdobij ni bilo mogoče natančno določiti, saj prejemkov ni bilo mogoče povezati s posameznimi računi. V takšnih okoliščinah teh nadomestil ni bilo mogoče odobriti.

(130) Po razkritju sta dve družbi trdili, da dejstvo, da uporabljata odprti računovodski sistem, ni samo po sebi vzrok, da se zavrne prilagoditev za kreditne stroške. Raziskava pa je pokazala, da med cenami in navedenimi kreditnimi pogoji ni bilo ustrezne povezave. Ni bilo mogoče pokazati, da je družba s stranko pred prodajo dosegla posebne kreditne pogoje in da so ti pogoji zato imeli vpliv na cene in njihovo primerljivost. Zahteve proizvajalca-izvoznika so bile zato zavrnjene.

(131) En proizvajalec-izvoznik je v skladu s členom 2(10)(k) osnovne uredbe zahteval prilagoditev za druge dejavnike zato, ker sta bili izvozna in domača prodaja izvedeni na različnih ravneh trgovine, kar je vplivalo na primerljivost cen. Trdil je, da je bila domača prodaja v glavnem namenjena končnim porabnikom, medtem ko je bila izvozna prodaja v Skupnost v glavnem namenjena distributerjem. Ker družba ni mogla ovrednotiti ustrezne prilagoditve, je zahtevek temeljil na členu 2(10)(d)(ii), namesto na 2(10)(d)(i) osnovne uredbe. Družba je kasneje trdila, da bi morala prilagoditev temeljiti na razliki med cenami, zaračunanimi končnim uporabnikom na domačem trgu, in cenami, zaračunanimi distributerjem. Družba pa ni bila zmožna dokazati obstoja kakršne koli dosledne in razločne razlike v cenah. Zato ni bilo mogoče skleniti, da je razlika v ravneh trgovine vplivala na primerljivost cen, in na podlagi tega je zahtevek bil zavrnjen.

(132) En proizvajalec je trdil, da je zaradi razlik v denu in lesku med tipi proizvoda upravičen do prilagoditve za razlike v fizičnih lastnostih. Družba pa ni mogla dokazati, da so razlike v denu in lesku vplivale na cene ali primerljivost cen, zato je bil ta zahtevek zavrnjen.

9.4 Stopnja dampinga

(133) Primerjava tehtane povprečne vrednosti s tehtano povprečno izvozno ceno po tipih proizvoda, na podlagi cene franko tovarna proizvajalcev-izvoznikov, je pokazala obstoj dampinga. V zvezi z enim proizvajalcem-izvoznikom je treba opozoriti, da so bile izvozne cene v zadnjem mesecu OP („drugo časovno obdobje“) v splošnem in v povprečju višje kot cene, zaračunane v obdobju pred tem mesecem („prvo časovno obdobje“). Medtem ko so bile izvozne cene v drugem časovnem obdobju visoke in večinoma na stopnji, ki več ne pomeni dampinga, se je damping v širokem obsegu izvajal v prvem obdobju, ko so izvozne cene bile nižje. Zato se je vzorec izvoznih cen zelo razlikoval glede na prvo in drugo časovno obdobje OP. Ugotovljeno je bilo tudi, da primerjava na podlagi povprečij ne bi odražala dampinga, ki se je v širokem obsegu izvajal v prvem časovnem obdobju OP, saj ta metoda ne bi ustrezno upoštevala velikih razlik v vzorcih izvoznih cen med prvim in drugim časovnim obdobjem OP. Zato in zaradi ugotovitev, omenjenih v uvodni izjavi (124), je bilo sklenjeno, da se tehtana povprečna normalna vrednost primerja s cenami vseh posameznih izvoznih poslov v skladu s členom 2(11) osnovne uredbe, zato da se pokaže celoten obseg dampinga, ki se izvaja.

(134) Iz razlogov, omenjenih zgoraj v uvodni izjavi (44), primerjava posameznih normalnih vrednosti in posameznih izvoznih cen na podlagi poslov ni bila možna. Ker je en proizvajalec-izvoznik izdal samo en račun na mesec na stranko, jasnega ujemanja med posameznimi izvoznimi posli in posameznimi posli v domači prodaji ni bilo mogoče ugotoviti. V večini primerov bi ta primerjava zahtevala izdelavo povprečij med cenami za isti mesec (kar posledično ne bi predstavljalo primerjave na podlagi poslov) ali poljubno izbiro izvozne cene, ki bi jo izbrali za primerjavo.

(135) Proizvajalec-izvoznik, za katerega se je tehtana povprečna normalna vrednost primerjala s cenami vseh posameznih izvoznih transakcij, je nasprotoval tej metodologiji. Družba je trdila, da je omejeno število transakcij, izvedenih po nedampinških cenah v zadnjem mesecu OP, gospodarsko upravičeno, zato ni upravičeno domnevati, da je v tistem obdobju obstajal vzorec izvoznih cen. Opozoriti pa je treba, da gospodarske upravičenosti teh računov – ne glede na to, ali je takšno upravičenje v tem pogledu pomembno ali ne – ni bilo mogoče preveriti pri končni stranki. Nadalje, trditev proizvajalca-izvoznika, da je omejeno število transakcij gospodarsko upravičeno, je v protislovju s podatki, ki jih je predložila družba sama, saj je v času preiskave trdila, da je do kompenzacije cen prišlo po OP. Stopnja dampinga družbe na podlagi tehtanih povprečjih za enajst mesecev OP (brez decembra) in za prvi semester OP je bila podobna kot takrat, ko se je za celoten OP uporabljala metodologija tehtanih povprečij po transakcijah. Glede na zgoraj omenjeno je metodologija primerjanja tehtane povprečne normalne vrednosti s cenami vseh posameznih izvoznih transakcij v tem primeru ustrezna.

(136) Za sodelujoče družbe, ki niso bile vključene v vzorec, je bila izračunana tehtana povprečna stopnja dampinga družb, ki so bile vključene v vzorcu. Zato v skladu s členom 9(6) osnovne uredbe ni bila všteta družba Sung Lim Co., Ltd., katere stopnja dampinga je de minimis .

(137) Ugotovljene stopnje dampinga, izražene kot odstotek uvozne cene na meji Skupnosti CIF, carina neplačana, so sledeče:

- Huvis Corporation, Seoul 5,7 %,

- Saehan Industries Inc., Seoul 10,6 %,

- Sung Lim Co., Ltd., Kumi-si 0,9 % ( de minimis ),

- sodelujoče družbe, ki niso vključene v vzorec 6 %,

- vse druge družbe 10,6 %.

10. Tajvan

(138) Odgovore na vprašalnik sta poslala dva proizvajalca-izvoznika, izbrana v vzorcu.

(139) Oba proizvajalca-izvoznika sta sprva predložila podatke za vse proizvode, ki vsebujejo poliester. Ker pa trenutni pregled zadeva samo sintetična rezana vlakna iz poliestra, nemikana, nečesana in ne drugače pripravljena za predenje, ki se trenutno uvrščajo pod oznako KN 5503 20 00 (tj. s 50 % ali več poliestra), so se upoštevali samo proizvodi, ki sta jih proizvajalca-izvoznika označila, da imajo 50 % ali več poliestra.

10.1 Normalna vrednost

(140) Za oba proizvajalca-izvoznika je bila prodaja podobnega proizvoda reprezentativna. Normalna vrednost je v veliki meri temeljila na cenah, plačanih ali plačljivih s strani neodvisnih strank v običajnem poteku trgovine v Tajvanu v skladu s členom 2(1) osnovne uredbe. Za tiste tipe proizvoda, kjer domača prodaja ni bila zadostna ali se ni izvajala v običajnem poteku trgovine, pa je bila normalna vrednost sestavljena v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe, kot je razloženo v uvodni izjavi (34). PS&A in dobiček so v skladu z uvodom člena 2(6) osnovne uredbe temeljili na dejanskih podatkih za proizvodnjo in prodajo podobnega proizvoda, ki jo je proizvajalec-izvoznik v preiskavi izvajal v običajnem poteku trgovine.

10.2 Izvozna cena

(141) Izvozne cene za oba proizvajalca-izvoznika so bile v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe določene na podlagi cen, ki so jih nepovezane stranke v Skupnosti dejansko plačale.

10.3 Primerjava

(142) Da bi zagotovili pošteno primerjavo, so bila izvedena nadomestila za razlike v prevozu, zavarovanju, rokovanju, nalaganju, pomožnih stroških, stroških pakiranja, bančnih stroških, kreditnih stroških in provizijah, kjer je to veljavno in upravičeno.

10.4 Stopnja dampinga

(143) Tehtana povprečna normalna vrednost po tipih RVP se je v skladu s členom 2(11) osnovne uredbe primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno ustreznega tipa na podlagi cene franko in na isti ravni trgovine.

(144) Primerjava je pokazala obstoj dampinga za oba tajvanska proizvajalca-izvoznika v preiskavi, pri čemer je bila stopnja dampinga enaka količini, za katero je tako določena normalna vrednost presegala ceno izvoza v Skupnost.

(145) Ugotovljene stopnje dampinga, izražene kot odstotek uvozne cene na meji Skupnosti CIF, carina neplačana, so sledeče:

- Nan Ya Plastics Corporation, Taipei 1,7 %,

- Far Eastern Textile Ltd., Taipei 1,8 %.

(146) Ker sta obe stopnji dampinga de minimis , tj. manj kot 2 %, in v skladu s stalno prakso Komisije, se postopek proti Tajvanu zaključi brez uvedbe ukrepov, pod pogojem, da se okoliščine, ki so pripeljale do teh sklepov, obravnavajo kot trajne.

D. TRAJNA NARAVA SPREMENJENIH OKOLIŠČIN IN VERJETNOST NADALJEVANJA/PONOVITVE ŠKODLJIVEGA DAMPINGA

1. Splošno

(147) Komisija je v okviru vmesnega pregleda v zvezi s Tajvanom in Republiko Korejo pregledala tudi, ali je spremenjene okoliščine v zvezi s prvotno preiskavo glede dampinga in povzročanja škode razumno obravnavati, kot da so trajne narave v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe.

(148) V zvezi s Tajvanom in v skladu s členom 11(7) osnovne uredbe je pregledala tudi, ali obstaja verjetnost, da se bo damping nadaljeval oziroma ponovil, če se ukrepi prekličejo.

2. Republika Koreja

(149) Trenutna preiskava je, kot je omenjeno zgoraj, pokazala obstoj dampinga za dva od treh proizvajalcev-izvoznikov, izbranih v vzorcu, čeprav na nižji stopnji kot v prvotni preiskavi. V zvezi s tretjim proizvajalcem-izvoznikom je bila stopnja dampinga, kot v prvotni preiskavi, na de minimis stopnji.

(150) Analiza trajne narave spremenjenih okoliščin v zvezi z dampingom je upoštevala proizvodno zmogljivost, razvoj obsega prodaje na domačem trgu in na trgu Skupnosti ter razvoj izvoza na druge trge tretjih držav, pa tudi cene zadevnega proizvoda, ki se je prodajal na vsakem od omenjenih trgov treh proizvajalcev-izvoznikov v Republiki Koreji, izbranih v vzorcu, ki je predstavljal več kot 80 % izvoza zadevnega proizvoda v Skupnost v času OP.

2.1 Proizvodna zmogljivost

(151) Obseg proizvodnje se je od leta 2001 rahlo povečal, in sicer za 3,5 % (ukrepi so bili naloženi decembra 2000), medtem ko se je proizvodna zmogljivost zmanjšala za okrog 4 %. Zato je izkoriščenost zmogljivosti dosegla visoko raven (89 % v letu 2001 in 95 % v času OP) in rezervne zmogljivosti so zdaj nizke. Proizvajalci-izvozniki za naslednja leta niso napovedali povečanja proizvodnje, eden izmed največjih izvoznikov zadevnega proizvoda v Skupnost v času OP je po koncu OP celo prenehal s proizvodnjo zadevnega proizvoda.

2.2 Obseg prodaje

(152) Domači trg je v zadnjih letih ostal dokaj stabilen. Čeprav lahko pride do znižanja domače porabe zaradi možnega premika določenih proizvodnih obratov določenih porabnikov RVP zunaj Koreje, se na domačem trgu ne predvideva nikakršna takojšnja večja sprememba. Četudi se poraba RVP na domačem trgu zmanjša, je mogoče proizvodnjo usmeriti na druge preje, kar je tehnično dokaj preprosto izvedljivo, ali zadevni proizvod izvažati v druge tretje države s protidampinškimi carinami, ki so nižje od tistih, ki veljajo na trgu Skupnosti, ali brez njih, lahko pa oboje. Nadalje, korejski proizvajalci so družbe, usmerjene bolj na izvoz, saj prodajo več kot 70 % svoje proizvodnje RVP na trgih tretjih držav. Glede na dokaj majhno odvisnost od domačega trga zmanjšanje domače porabe ne bi občutno vplivalo na donosnost družb. Zato ni nujno, da bi se pojavila potreba po širitvi prodaje drugim strankam zunaj Koreje tako, da bi RVP ponujali po nižjih cenah. Na podlagi razpoložljivih informacij torej ni mogoče zaključiti, da bi sprememba velikosti domačega trga samodejno pomenila povečanje izvoza RVP v Skupnost po vedno bolj dampinških cenah.

(153) Izvozna prodaja v tretje države je bila v zadnjih treh finančnih letih stabilna, predstavljala je približno 68 % skupne prodaje zadevnega proizvoda. Ni razloga za prepričanje, da trgi tretjih držav niso sposobni sprejeti nadaljnjih izvozov v prihodnosti, zlasti zato, ker se povpraševanje po RVP v svetu povečuje zaradi vedno večje porabe zadevnega proizvoda, ki ni več omejen na uporabo v predenju ali tkanju, ampak se v vedno večji meri uporablja tudi za druge namene.

(154) Zaradi visoke stopnje izkoriščenosti zmogljivosti korejskih proizvajalcev, nizke stopnje rezervnih zmogljivosti, pa tudi precej stabilnega položaja na domačem trgu in drugih izvoznih trgih, je tudi verjetnost, da bi znižanje stopnje protidampinških ukrepov pomenilo občutno povečanje uvoza zadevnega proizvoda v Skupnost, precej majhna.

2.3 Prodajne cene

(155) Preučeno je bilo, ali obstaja verjetnost, da bi znižana stopnja dampinga pomenila znižanje izvoznih cen, kar bi lahko vodilo do povečanja dampinga. V tej zvezi, ker so bili ukrepi v veljavi in je izvoz v Skupnost potekal na stalnem in visokem nivoju kljub tem ukrepom, nič ne kaže na to, da bi nižje stopnje dampinga pomenile nižje izvozne cene. Nasprotno, trditi je mogoče, da bi, če bi uvozniki plačevali nižje dampinške carine, to družbam v Koreji omogočilo, da zvišajo svoje cene, ne da bi spremenili končno ceno, ki jo plača nepovezana stranka.

2.4 Verjeten razvoj normalne vrednosti

(156) Nič ne kaže na to, da normalne vrednosti, določene v trenutnem pregledu, ni mogoče obravnavati, kot da so trajne narave.

(157) Trditi je mogoče, da bi lahko imel razvoj cen surovin, ki so zelo povezane s cenami nafte, velik vpliv na normalno vrednost. Ker pa so surovine proizvodi, za katere je cena mednarodno določena, je bilo zaključeno, da bi imelo povišanje cen surovin enak učinek na izvozno ceno kot na normalno vrednost, saj bi povišanje na trgu vplivalo na vse udeležence enako.

2.5 Zaključki za Republiko Korejo

(158) Glede na zgoraj omenjeno in v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe, je bilo sklenjeno, da je spremenjene okoliščine, ki so povzročile znižanje stopnje dampinga, razumno mogoče obravnavati, kot da so trajne narave.

(159) Glede družbe, za katero je bila ugotovljena de minimis stopnja dampinga, je treba opozoriti, da je bila za to družbo že od uvedbe dokončnih ukrepov v letu 2000 uveljavljena 0 % protidampinška carina. Za to družbo je bilo v trenutnem vmesnem pregledu ugotovljeno, da kljub nizkim cenam uvozov iz zlasti LRK in Savdske Arabije, ki so konkurirali uvozom iz Koreje, ni izvajala dampinga. Torej ni nobenega razloga za domnevo, da bo ta družba v prihodnosti občutno spremenila svoje izvozne metode.

(160) Glede na ugotovitve, da so vse zadevne družbe v Koreji znižale stopnje dampinga, in da se to stanje ne obravnava, kot da je kratkoročne narave, se ukrepi, ki jih določa Uredba (ES) št. 2852/2000 ustrezno spremenijo.

(161) Iz istih razlogov se potrdi de minimis stopnja dampinga za Sung Lim Co., Ltd.

3. Tajvan

(162) V analizi se je upoštevala proizvodna zmogljivost, razvoj obsega prodaje na domačem trgu, na trgu Skupnosti ter razvoja izvoza na druge trge tretjih držav (razen Skupnosti), pa tudi cene zadevnega proizvoda, ki se je prodajal na vsakem od omenjenih trgov dveh proizvajalcev-izvoznikov, izbranih v vzorcu, ki sta predstavljala več kot 90 % izvoza zadevnega proizvoda v Skupnost v času OP.

3.1 Proizvodna zmogljivost

(163) V zadnjih štirih finančnih letih se je proizvodna zmogljivost teh dveh proizvajalcev-izvoznikov v Tajvanu zmanjšala za okrog 6,5 %. Čeprav je izkoriščenost zmogljivosti samo 73 %, je ta stopnja izkoriščenosti zmogljivosti že nekaj časa nespremenjena. Na podlagi razpoložljivih informacij se zdi, da se proizvodnja seli v druge države (Vietnam, Kitajska), kjer je produktivnost boljša. Četudi so na voljo rezervne zmogljivosti, je zato možnost povečanja izvoza v Skupnost, v primeru, da se ukrepi prekličejo, majhna, ker se bodo rezervne zmogljivosti verjetno selile v druge tretje države.

3.2 Obseg prodaje

(164) V zadnjih treh finančnih letih za proizvajalca-izvoznika glavni trg za zadevni proizvod ni bila Skupnost, ampak druge tretje države. Obseg prodaje v Skupnost je še vedno bil občuten, saj je predstavljal 24 % skupne količine prodaje zadevnega proizvoda v času OP. Opozoriti pa je treba, da se to razmerje znižuje (29 % v letu 2001). Kljub ukrepom, ki veljajo v drugih tretjih državah (Kitajska in Japonska), se je izvoz v tretje države v treh letih povečal za 14 %, v času OP pa je predstavljal 62 % skupne količine prodaje zadevnega proizvoda.

(165) Prodaja na domačem trgu je v zadnjih treh finančnih letih ostala stabilna, predstavljala je 13,4 % skupne prodaje zadevnega proizvoda v času OP.

(166) Glede na to, da sta proizvajalca-izvoznika, čeprav sta bila predmet protidampinških carin v več tretjih državah, povečevala svoje izvoze v tretje države in ne v Skupnost, in da sta še naprej ohranjala občutno prisotnost na trgu Skupnosti, nič ne kaže na to, da bi bilo kaj rezervne zmogljivosti usmerjene na trg Skupnosti, če se postopek proti Tajvanu ukine. V tej zvezi se tudi zaključuje, da prenos proizvodnih zmogljivosti v tretje države ni povezan z ukrepi trgovinske zaščite proti uvozom iz Tajvana.

3.3 Prodajne cene na izvoznih trgih

(167) Izvedena je bila primerjava med cenami zadevnega proizvoda, prodanega za izvoz v Skupnost, in cenami zadevnega proizvoda, prodanega za izvoz v tretje države, v času obdobja preiskave.

(168) Ugotovljeno je bilo, da so bile prodajne cene zadevnega proizvoda za skupne številke (vključujoč vse tipe zadevnega proizvoda) občutno višje (več kot 10 % v zadnjih treh poslovnih letih) v Skupnosti kot v tretjih državah. To razliko v ceni med trgom Skupnosti in drugimi izvoznimi trgi je mogoče v veliki meri pojasniti z visoko stopnjo razpršitve cen med tipi proizvodov, ki jih izvažajo proizvajalci-izvozniki. Nadalje, ker so količine, ki se izvažajo v Skupnost, kljub obstoju protidampinških ukrepov, občutne, bi ukinitev ukrepov izvoznikoma dala celo možnost, da povečata svoje izvozne cene.

(169) Na tej podlagi nič ne kaže na to, da cene, ki veljajo na drugih izvoznih trgih, vplivajo na možnost, da bi družba znižala cene za izvoz v Skupnost.

3.4 Verjeten razvoj normalne vrednosti

(170) Nič ne kaže na to, da bi se normalna vrednost lahko spremenila. Domači trg je ostal stabilen, prav tako tudi stanje s stroški v povezavi z domačim trgom.

(171) Glede vpliva cen surovin na normalno vrednost – tudi v primeru Tajvana veljajo zaključki iz uvodne izjave (147).

3.5 Zaključki za Tajvan

(172) Na podlagi zgornje analize nič ne kaže na to, da bi se damping ponovil, če se ukrepi ukinejo.

4. Zaključek o verjetnosti nadaljevanja/ponovitve (škodljivega) dampinga

(173) Trenutno veljavni ukrepi v zvezi z uvozom RVP iz Republike Koreje so višji, kot je potrebno, da se odstranijo škodljivi učinki dampinškega uvoza. Glede na verjetnost nadaljevanja ali ponovitve dampinga, če se ukrepi ukinejo, in s sklicevanjem na ugotovitve, ne glede na ukrepe, ki trenutno veljajo proti Republiki Koreji, se zaključuje, da se ukrepi spremenijo in določijo na ravni, ugotovljeni v trenutnem pregledu.

(174) Trenutno veljavni ukrepi v zvezi z uvozom RVP iz Tajvana niso več upravičeni. Glede na to, da ni razloga za domnevo, da se bo damping nadaljeval ali ponovil, če se ukrepi ukinejo, in s sklicevanjem na ugotovitve o dampingu ( de minimis ) iz trenutnega pregleda, se zaključuje, da se postopek proti Tajvanu ukine brez uvedbe ukrepov.

(175) Industrija Skupnosti pritožnica je nasprotovala predlagani ukinitvi protidampinškega postopka proti uvozom iz Tajvana. Trdila je, da je namesto položaja proizvajalcev-izvoznikov v vzorcu treba analizirati celoten tajvanski trg, saj obstaja velika verjetnost, da bodo družbe, ki niso vključene v vzorec ponovno izvažale po dampinških cenah, če se ukrepi odpravijo. Družbe, ki niso bile vključene v vzorec, naj bi zaradi svojega slabega finančnega položaja zelo verjetno iskale možnosti za povečanje denarnega toka tako, da bi povečale količino izvoza (po dampinških cenah), kar naj bi potrjevale tudi njihove cenovne prakse v zvezi z izvozi v ZDA. Pritožnica je trdila tudi, da bi bil vpliv teh izvozov občuten, saj proizvodna zmogljivost teh družb predstavlja približno 66 % porabe Skupnosti.

(176) Opozarja se, da je izbrani vzorec predstavljal ne le 95 % tajvanskega izvoza v EU, ampak tudi 43 % tajvanskega izvoza v druge države, 71 % domače prodaje in 57 % domače proizvodnje PSF, zato je bil v veliki meri reprezentativen v skladu s členom 17 osnovne uredbe. Opozarja se tudi, da industrija Skupnosti pritožnica na predhodnih stopnjah postopka ni izrazila nasprotovanja v zvezi z vzorcem.

(177) Industrija Skupnosti pritožnica je v zvezi z možnostjo ponovitve škodljivega dampinga svoje argumente oblikovala na podlagi domnev, ki niso bile podprte z ustreznimi dokazili. Zato se v zvezi s trditvijo, da obstaja velika verjetnost, da bodo družbe, ki niso bile vključene v vzorec, zaradi svojega slabega finančnega položaja iskale možnost za povečanje denarnega toka s povečanjem količine svojih izvozov v EU po dampinških cenah, opozarja, da je denarni tok mogoče ustvariti na več različnih načinov, ne le s povečanjem obsega prodaje, ampak tudi npr. z dodatnimi posojili, prodajo nedonosnih sektorjev in povečevanjem kapitala z izdajanjem delnic. Predloženi niso bili niti ustrezni dokazi v zvezi z domnevno dampinškimi cenami izvozov v ZDA. Nenazadnje analiza, ki jo je izvedla industrija Skupnosti pritožnica v zvezi s proizvodno zmogljivostjo v Tajvanu, ne upošteva možnega zmanjšanja zmogljivosti v Tajvanu zaradi premika tajvanskih proizvodnih obratov ven iz Tajvana in zaradi stečaja enega tajvanskega proizvajalca.

(178) Glede na zgoraj omenjeno, se zaključek v zvezi z verjetnostjo ponovitve dampinga v Tajvanu ohrani.

E. ŠKODA

1. Opredelitev industrije Skupnosti

(179) Naslednji proizvajalci Evropske skupnosti so podprli pritožbo:

- Catalana de Polimers, S.A, Španija;

- Dupont Sabanci Polyester GmbH, Nemčija;

- Industrias Químicas Textiles, S.A., Španija;

- Tergal Fibres, S.A., Francija;

- Trevira GmbH, Nemčija;

- Wellman International Limited, Irska.

(180) Ker teh šest sodelujočih proizvajalcev Skupnosti (pritožnikov) predstavlja 49 % proizvodnje zadevnega proizvoda Skupnosti in ker noben proizvajalec Skupnosti, ki ni pritožnik, ni izrecno izrazil svojega nasprotovanja proti začetku trenutnega postopka, se šteje, da proizvajalci pritožniki predstavljajo industrijo Skupnosti v okviru pomena členov 4(1) in 5(4) osnovne uredbe. Dva proizvajalca, ki se nista pritožila,sta Komisiji predložila splošne informacije, a nista podprla pritožbe.

2. Poraba Skupnosti

(181) Poraba Skupnosti je bila določena na podlagi obsega uvozov zadevnega proizvoda iz zadevnih držav in vseh drugih tretjih držav, za katere je znano, da proizvajajo in izvažajo zadevni proizvod v Skupnost ter obsega prodaje na trgu Skupnosti tako industrije Skupnosti kot tudi drugih proizvajalcev Skupnosti. Ker sta samo dva od desetih proizvajalcev iz Skupnosti, ki se niso pritožili, predložila podatke o prodaji, je bila prodaja ostalih osmih proizvajalcev , ki se niso pritožili, izračunana na podlagi podatkov, navedenih v pritožbi, ki jo je vložila industrija Skupnosti. Ti podatki so bili podprti z objavami neodvisnega svetovalnega podjetja, ki je specializirano za sektor vlaken.

(182) Zaradi doslednosti se je v trenutnem postopku za določitev obsega uvozov na ustreznih oznakah ZN uporabil Eurostat. Opozoriti je treba, da je bil obseg uvoza, ki so ga navedli proizvajalci v zadevnih državah izvoznicah v skladu z ustreznimi številkami Eurostat.

(183) Na podlagi tega je bilo ugotovljeno, da je poraba v Skupnosti stagnirala, saj je iz 712 773 ton v letu 2000 prešla na 709 828 ton v OP.

Tabela 1 |

2000 | 2001 | 2002 | OP |

Poraba skupnosti (v tonah) | 712 773 100 | 661 227 94 | 729 916 102 | 709 828 99 |

3. Uvozi RVP iz zadevnih držav

3.1 Kopičenje

(184) V primeru Tajvana je stopnja dampinga znašala manj kot 2 % (glej uvodne izjave od 0 do zgoraj). Zato pogoji, določeni v členu 3(4) osnovne uredbe za kumulativno ocenitev uvoza zadevnega proizvoda iz te države z uvozi zadevnega proizvoda iz ostalih zadevnih držav, niso bili izpolnjeni.

(185) Komisija je obravnavala tudi, ali naj se učinki uvozov RVP iz LRK, Savdske Arabije in Južne Koreje (v nadaljnjem besedilu: „zadevne države“) ocenijo kumulativno v skladu s členom 3(4) osnovne uredbe.

(186) Ta člen določa, da se učinki uvozov dveh ali več držav, ki sta hkrati predmet iste preiskave, ocenijo kumulativno, če (i) je stopnja dampinga, ugotovljena v povezavi z uvozi iz vsake države, več kot de minimis , kot je opredeljeno v členu 9(3) osnovne uredbe, (ii) obseg uvozov iz vsake države ni zanemarljiv in če (iii) je zaradi konkurenčnih pogojev med uvoženimi proizvodi in konkurenčnih pogojev med uvoženimi proizvodi in podobnim proizvodom Skupnosti takšna ocena ustrezna.

3.1.1 Stopnja dampinga in obseg uvoza

(187) Kot je navedeno zgoraj, je trenutna preiskava pokazala, da so stopnje dampinga LRK, Savdske Arabije in Južne Koreje občutno višje od de minimis ravni in da obseg uvoza iz teh držav ni zanemarljiv v smislu člena 5(7) osnovne uredbe (njihovi tržni deleži so bili v OP po vrsti 4,7 %, 3,1 % in 10 %).

3.1.2 Konkurenčni pogoji

(188) Da bi določila ustreznost kumulativne ocene ob upoštevanju konkurenčnih pogojev med uvoženimi proizvodi in podobnim proizvodom Skupnosti, je Komisija najprej analizirala obnašanje izvoznikov na trgu v smislu izvoznih cen in obsega izvoza.

(189) Ugotovljeno je bilo, da so se proizvajalci iz LRK, Savdske Arabije in Južne Koreje v smislu izvoznih cen na trgu obnašali podobno. Omenjene države so v času zadevnega obdobja po vrsti znižale svoje povprečne prodajne cene na enoto RVP za 27 %, 23 % in 15 %. Dodatno je bil za uvoze vseh treh držav ugotovljena podobna raven nižanja cen (glej spodaj, uvodna izjava (186)).

(190) Prav tako imajo vse tri države na trgu Skupnosti občutne tržne deleže, čeprav je Južna Koreja izmed teh treh zadevnih držav daleč najpomembnejša država izvoznica (v OP, 4,7 % v primeru LRK, 3,1 % v primeru Savdske Arabije in 10 % v primeru Južne Koreje).

(191) V preiskavi je bilo tudi ugotovljeno, da uvozi iz LRK, Savdske Arabije in Južne Koreje v Skupnost uporabljajo iste prodajne poti, saj je v veliki večini primerov, prodaja teh uvozov potekala preko distributerjev, namesto da bi bila namenjena končnim strankam.

(192) Nadalje, kot je obrazloženo zgoraj (glej uvodne izjave od 22 naprej), je bilo ugotovljeno, da imata proizvod, ki se uvaža iz LRK, Savdske Arabije in Južne Koreje, ter proizvod, ki se proizvaja v Skupnosti, enake osnovne tehnične, fizične in kemične lastnosti in jih je mogoče obravnavati kot enaka v smislu zamenljivosti in nadomestljivosti, zato drug z drugim konkurirata na osnovi tipov.

(193) En proizvajalec-izvoznik iz Savdske Arabije je trdil, da RVP, ki se uvaža iz zadevne države, ne konkurira RVP, ki ga proizvajajo druge zadevne države, zlasti LRK, in industrija Skupnosti. V skladu s predložitvami tega proizvajalca je proizvodnja RVP v Savdski Arabiji namenjena izključno osnovnemu oziroma navadnemu RVP, in sicer tistim tipom proizvodov, ki niso primerni za specifične uporabe, ampak so namenjeni splošni uporabi, medtem ko imajo proizvajalci v LRK in v Skupnosti zmogljivosti za proizvodnjo tako imenovanih „specialnih“ proizvodov ali pa te proizvode dejansko proizvajajo. Ti specialni proizvodi RVP so po navadi označeni in prirejeni za določeno uporabo ali končne uporabe, kot na primer zaščitna sredstva proti ognju, antibakterijska vlakna ali vlakna, ki se ne kosmatijo, in navadno zahtevajo napredne raziskave in razvoj. Nekateri uporabniki so nadalje trdili, da tako imenovani tip „votel konjugat“, ki ga omenjeni uporabniki obravnavajo kot „specialni proizvod“, v Skupnosti dobavljajo samo južnokorejski proizvajalci.

(194) Ti argumenti ne izhajajo iz preiskave. Najprej, ugotovljeno je bilo, da izvoz iz LRK predstavlja izključno osnovni oziroma navadni RVP. Izvozi RVP iz Južne Koreje tudi niso usmerjeni na tip „votel konjugat“, saj je ta v OP predstavljal samo 24 % skupnega izvoza v Evropsko skupnost. V skladu z opredelitvijo „specialnih“ tipov, določeno zgoraj, pa tipa „votel konjugat“ sploh ni mogoče obravnavati kot specialni tip. Pridobljeni so bili dokazi, ki kažejo, da lahko vsi proizvajalci RVP navadno proizvajajo votel konjugat RVP, ampak tega ne počnejo, zato ker proizvodnja ni več uravnotežena glede na prevladujoče cene. Končno, čeprav je industrija Skupnosti proizvajala in prodajala „specialne“ proizvode, je njeno poslovanje s RVP osredotočeno na segment temeljnega oziroma navadnega RVP.

(195) Zato je bilo zaključeno, da izvozi zadevnega proizvoda iz zadevnih držav konkurirajo drug drugemu in RVP, ki ga proizvaja, ali ga je sposobna proizvajati, industrija Skupnosti.

(196) Na podlagi zgornjega je bilo zaključeno, da so vsi pogoji, ki upravičujejo kopičenje uvozov RVP iz LRK, Savdske Arabije in Južne Koreje, izpolnjeni.

3.2 Kumulativna količina in tržni delež

(197) Kumulativni dampinški uvozi iz LRK, Savdske Arabije in Južne Koreje so se povečali iz 111 905 ton v letu 2000 na 125 633 ton v OP, tj. za 12 %.

(198) Kumulativni tržni deleži so se povečali iz 15,6 % v letu 2000 na 17,6 % v času OP.

Tabela 2 |

LRK, SAVDSKA ARABIJA IN JUŽNA KOREJA | 2000 | 2001 | 2002 | OP |

Uvozi (v tonah) Indeks | 111 905 100 | 89 457 79 | 120 847 107 | 125 633 112 |

Tržni delež | 15,6 % | 13,5 % | 16,5 % | 17,6 % |

3.3 Cene in nelojalno nižanje

(199) Tehtana povprečna cena dampinških uvozov iz LRK, Savdske Arabije in Južne Koreje se je med letom 2000 in OP zmanjšala za 18 %.

Tabela 3 |

LRK, SAVDSKA ARABIJA IN JUŽNA KOREJA | 2000 | 2001 | 2002 | OP |

Tehtana povprečna cena (EUR/kg) Indeks | 1,08 100 | 1,07 99 | 0,9689 88 | 0,89 82 |

(200) Komisija je za določanje zniževanja cen analizirala podatke, ki se nanašajo na OP. Relevantne prodajne cene industrije Skupnosti so bile tiste, ki so bile za neodvisne stranke, prilagojene, kjer je bilo potrebno, na raven franko tovarna, tj. izključujoč prevozne stroške v Skupnosti in po odštetju popustov in znižanj. Cene za različne proizvodne tipe RVP, ki so bili opredeljeni v vprašalnikih, so se primerjale s prodajnimi cenami, ki jih zaračunajo izvozniki, brez popustov, s potrebnimi in upravičenimi prilagoditvami le-teh na nivo na meji Skupnosti CIF.

(201) V času OP je bila tehtana povprečna stopnja zniževanja 16 % za LRK, 16,8 % za Savdsko Arabijo in 24 % za Južno Korejo.

4. Stanje industrije Skupnosti

4.1 Proizvodnja

(202) Obseg proizvodnje industrije Skupnosti se je v zadevnem obdobju zmanjšal za 5 %.

Tabela 4 | 2000 | 2001 | 2002 | OP |

Proizvodnja (v tonah) Indeks | 236 902 100 | 229 598 97 | 225 290 95 | 224 649 95 |

4.2 Proizvodna zmogljivost in stopnje izkoriščenosti zmogljivosti

(203) Proizvodna zmogljivost RVP je bila v zadevnem obdobju stabilna. Iz 271 466 ton v letu 2000 se je povečala le na 277 561 ton v zadevnem obdobju. V času OP proizvodna zmogljivost industrije Skupnosti znaša 36 % skupne porabe Skupnosti.

(204) Stopnje izkoriščenosti zmogljivosti so se zmanjšale za 6 odstotnih točk iz 87 % na 81 %. Ker se sama zmogljivost proizvodnje ni zmanjšala, je ta padec v izkoriščenosti zmogljivosti le posledica zmanjšanja obsega proizvodnje industrije Skupnosti.

Tabela 5 | 2000 | 2001 | 2002 | OP |

Proizvodna zmogljivost (v tonah) Indeks | 271 466 100 | 272 561 100 | 277 561 102 | 277 561 102 |

Izkoriščena zmogljivost | 87 % | 84 % | 81 % | 81 % |

4.3 Zaloge

(205) Zaloge so se v zadevnem obdobju povečale za 13 %. To pa se ne obravnava kot kazalec škode, saj nivoji zalog odražajo politiko industrije Skupnosti, da ohranja zaloge na nivoju, ki je praktično enak proizvodnji enega meseca.

Tabela 6 | 2000 | 2001 | 2002 | OP |

Zaloge (v tonah) Indeks | 20 560 100 | 22 301 108 | 21 592 105 | 23 317 113 |

4.4 Naložbe

(206) Določitev naložb je temeljila na podatkih, ki jih je predložilo pet družb. Šesta družba ni predložila zanesljivih podatkov. V zadevnem obdobju je pet družb, ki je predložilo zanesljive podatke, izvedlo naložbe v vrednosti 34,5 milijonov EUR. Kot je razvidno iz tabele 7 spodaj, so se naložbe povečevale, razen v letu 2002, ko so bile glede na prejšnje leto manjše. Bilo pa je ugotovljeno, da te naložbe predstavljajo skoraj izključno nadomestila. Velik del naložb je bil neposredno povezan s proizvodnjo zadevnega proizvoda. Samo eden od proizvajalcev industrije Skupnosti je izvedel občutne naložbe v obrat za recikliranje, ki zagotavlja surovine (polietilen tereftalat -PET- kosmiči) za proizvodni postopek RVP.

(207) Zaključuje se, da sta stopnja in narava naložb (v glavnem nadomestila) nizki za industrijo z veliko kapitala.

Tabela 7 | 2000 | 2001 | 2002 | OP |

Naložbe (EUR) (pet od šestih družb) Indeks | 4 325 661 100 | 12 850 473 297 | 5 833 264 132 | 11 522 994 238 |

4.5 Prodaja in tržni delež

(208) Prodaja RVP industrije Skupnosti v Evropski skupnosti se je od leta 2000 do OP znižala za 6 %. Ker se je poraba Skupnosti v zadevnem obdobju povečala za 11 %, se takšen padec prodaje prevede v izgubo tržnih deležev. Natančneje, tržni delež industrije Skupnosti se je v OP zmanjšal iz 31 % na 29 %.

Tabela 8 | 2000 | 2001 | 2002 | OP |

Prodaja v ES (v tonah) Indeks | 220 695 100 | 213 322 97 | 211 609 96 | 206 926 94 |

Tržni delež | 31 % | 32 % | 29 % | 29 % |

4.6 Cene

(209) Prodajna cena na enoto, ki jo je zaračunavala industrija Skupnosti, se je v zadevnem obdobju znižala za 8 %. Kot prikazuje tabela 9 spodaj, se je to znižanje zgodilo po letu 2001, kar sovpada z navalom uvozov iz zadevnih držav in občutnim znižanjem cen teh uvozov.

Table 9 | 2000 | 2001 | 2002 | OP |

Tehtana povprečna cena (EUR/kg) Indeks | 1,48 100 | 1,49 101 | 1,38 93 | 1,36 92 |

4.7 Donosnost

(210) Tehtana povprečna donosnost čistega prihodka industrije Skupnosti se je zmanjšala iz 4,4 % v letu 2000 na -3,2 % v OP.

Tabela 10 | 2000 | 2001 | 2002 | OP |

Tehtana povprečna donosnost čistega prihodka | 4,4 % | 1,2 % | -2,9 % | -3,2 % |

4.8 Denarni tok in donos neto sredstev

(211) Denarni tok se je v zadevnem obdobju zmanjšal iz 25 687 824 EUR v letu 2000 na 12 178 328 EUR v OP.

(212) Donos neto sredstev je temeljil na podatkih, ki jih je predložilo 5 družb. Šesta družba ni predložila zanesljivih podatkov. Njen skupni donos neto sredstev pa je sledil enakemu trendu, kot ga je za zadevni proizvod prikazalo drugih pet družb. Predloženi podatki so kazali občuten padec donosa neto sredstev v zadevnem obdobju. Iz 51,1 % v letu 2000 je padel kar na -8,5 % v OP.

Tabela 11 | 2000 | 2001 | 2002 | OP |

Denarni tok (EUR) Indeks | 25 687 824 100 | 17 843 711 70 | 14 511 142 56 | 12 178 328 47 |

Tehtan donos neto sredstev (5 od šestih družb) | 51,1 % | 19 9 % | 47,4 % | -8,5 % |

4.9 Zmožnost za zbiranje kapitala

(213) Nekatere družbe financirajo svoje dejavnosti iz virov znotraj finančne skupine, ki ji pripadajo, s shemami zbiranja denarnih sredstev ali s posojili znotraj skupin, ki jih odobrijo materinske družbe. V drugih primerih se kot vir financiranja uporabi denarni tok, ki ga družba ustvari. Nekateri drugi so povečali svoj lastniški kapital tako, da so se vključili v strukture tveganega kapitala s finančnimi subjekti, ki so v določenih primerih z delničarskimi posojili najprej financirali svoje sodelujoče družbe.

(214) Na podlagi tega večina družb industrije Skupnosti pri zbiranju kapitala ni imela večjih težav. Ena od preverjenih družb pa je imela velike težave pri financiranju svojih dejavnosti tako v dolgu kot v kapitalu.

4.10 Zaposlovanje in plače

(215) Stopnja zaposlenosti v industriji Skupnosti se je v zadevnem obdobju zmanjšala za 7 %. Industrija Skupnosti je število osebja zmanjšala za 84 delavcev. Glede plač za leto 2000 ena od družb ni predložila zanesljivih podatkov. Za preostala leta iz zadevnega obdo