[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 25.5.2005

KOM(2005) 222 končno

SPOROČILO KOMISIJE SVETU

o pogajanju glede pristopa Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom) k mednarodnemu okvirnemu sporazumu med članicami Mednarodnega foruma četrte generacije na področju jedrskih raziskav

Predlog

SKLEP SVETA

o pogajanju glede pristopa Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom) k mednarodnemu okvirnemu sporazumu med članicami Mednarodnega foruma četrte generacije na področju jedrskih raziskav

(predložena s strani Komisije)

SPOROČILO KOMISIJE SVETU

o pogajanju glede pristopa Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom) k mednarodnemu okvirnemu sporazumu med članicami Mednarodnega foruma četrte generacije na področju jedrskih raziskav

Pobudo „četrte generacije“ je sprožilo Ministrstvo za energijo ZDA na začetku leta 2000. Obravnava koncepte za enega ali več sistemov jedrske energije, ki jih je mogoče upravljati tako, da bodo zagotovili konkurenčno in zanesljivo oskrbo z energijo ter hkrati zadovoljivo reševali vprašanja jedrske varnosti, odpadkov, širjenja jedrskega orožja in javnega razumevanja. Pobudi se je pridružilo več evropskih držav (Združeno kraljestvo, Francija in Švica) ter Japonska, Koreja, Južna Afrika, Argentina, Brazilija in Kanada. V ta namen so te države podpisale Listino za Mednarodni forum četrte generacije (GIF). Komisija je 4. novembra 2002 (številka sklepa Komisije C(2002)4287) sklenila, da bi morala Evropska skupnost za atomsko energijo (Euratom) pristopiti k listini. Listina je bila nato v imenu Euratoma podpisana 30. julija 2003. Več držav članic je ta pristop odločno podprlo, saj so želele sodelovati tudi v raziskavah. Njihovo sodelovanje je zdaj možno s članstvom v Euratomu. To bo zagotovilo možnost, da bodo vse zainteresirane države članice ter pridružene države v okvirnih programih Euratoma razvile usposobljenost in znanje ter pridobile informacije o tehničnih in varnostnih vprašanjih, povezanih z naslednjo generacijo sistemov jedrskih reaktorjev.

„Tehnološki časovni načrt“, glavni dokument, ki opisuje tehnično vsebino raziskav, ki jih je treba izvesti, opredeljuje šest različnih sistemov jedrske energije za nadaljnji razvoj. Dejansko raziskovalno delo bo potekalo na ravni posameznih projektov, ki jih bodo izvedli raziskovalni inštituti, industrijski partnerji itn., na ustrezni ravni pa bo treba spremljati in usmerjati vključevanje rezultatov teh projektov v en sistem jedrske energije.

Za izvedbo raziskovalnega dela je potreben pravni okvir. Od začetka pobude četrte generacije potekajo neuradni razgovori, kakšen naj bi bil ta okvir. Obravnavana so bila vprašanja, kot so vodenje raziskovalnih projektov, uporaba obstoječega znanja in pravic intelektualne lastnine, oblikovanje novih pravic intelektualne lastnine, reševanje sporov, pristop novih članic itn. Pogodbenice so ugotovile, da je potreben pravno zavezujoč okvirni sporazum kot podlaga za sklenitev šestih sistemskih dogovorov, po eden za vsak sistem, in projektnih dogovorov za vsak projekt.

Osnutki besedil predvidenega okvirnega sporazuma in predloge šestih sistemskih dogovorov so bili razposlani in bili predmet razprave, vendar brez jasnih dokončnih ugotovitev.

Konec novembra 2004 je ameriški predsednik skupine za politiko GIF, ki je najvišji upravljalni odbor, izjavil, da lahko na podlagi teh razprav izda osnutek okvirnega sporazuma in da je ta osnutek potrjen z notranjim medinstitucionalnim postopkom ZDA. Predsednik skupine za politiko je ta okvirni sporazum še vedno predstavil kot osnutek, vendar naj se ne bi več razpravljalo o njegovih glavnih delih. Razprava o besedilu se je še nekaj časa nadaljevala, vendar samo zaradi razjasnitve besedila nekaterih členov.

Potem ko je bilo zimsko zasedanje skupine za politiko dvakrat preloženo, je nato potekalo v sredini januarja 2005 in sorazmerno kmalu po tem zasedanju je bila 11. februarja 2005 na voljo za podpis končna različica okvirnega sporazuma. Ker je bil edini cilj tega okvirnega sporazuma vzpostavitev pravno zavezujočega okvira, ki bo omogočal raziskovalno in razvojno delo na ravni projekta, ni nobena druga pogodbenica nasprotovala odprtju sporazuma za podpis.

Vendar se je Komisija v tem postopku srečevala s sistematično zahtevo Ministrstva za zunanje zadeve ZDA, s katero je želelo večvladnim organizacijam, vključno s Skupnostjo, preprečiti, da sodelujejo v razpravi, v kateri sodeluje ena ali več njenih držav članic. Na koncu je Komisija oblasti ZDA obvestila, da Skupnost, Združeno kraljestvo ali Francija ne bodo smele podpisati sporazuma, če besedilo ne bo izbrisano. Zato se je podpisovanje odložilo za dva tedna. Ker je bil potreben kompromis, da bi se Združenemu kraljestvu in Franciji omogočil podpis, je Komisija soglašala, da bo podala naslednjo izjavo, če in ko bo pristopila k sporazumu:

„Ko Euratom postane pogodbenica tega okvirnega sporazuma, se polno udeležuje vsega sodelovanja in razprav v okviru tega okvirnega sporazuma ter katerega koli sistemskega dogovora, katerega podpisnik je, vendar ne sme ovirati soglasja, ki ga dosežejo druge pogodbenice tega okvirnega sporazuma ali druge podpisnice sistemskih dogovorov, katerih podpisnik so Euratom in ena ali več njenih držav članic. “

Ta izjava poudarja, da bo Skupnost polnopravna pogodbenica sporazuma, vendar se bo sistematično držala svojih držav članic. Da bi zagotovili to solidarnost, bodo Komisija in države članice pogodbenice tega okvirnega sporazuma dale naslednjo izjavo, ki bo priložena zapisniku Sveta:

„Komisija in države članice pogodbenice okvirnega sporazuma – trenutno Francija in Združeno kraljestvo – bodo tesno sodelovale in uskladile svoja stališča, preden bodo pri izvajanju okvirnega sporazuma in ustreznih sistemskih dogovorov sprejele kakršno koli večjo odločitev.“

Komisija bo vsaj dvakrat na leto organizirala redna zasedanja, odprta za katero koli državo članico ali raziskovalno organizacijo, ki bi želela prispevati k raziskavam in razvoju, ki potekajo v okviru GIF. Ta postopek usklajevanja bo vključeval pridružene države v okvirnih programih Euratoma in tako zajemal Švico, ki je tudi članica GIF.

Komisija meni, da bi moral biti okvirni sporazum sprejemljiv za Skupnost, zato je sklenila, da ga bo predložila Svetu v skladu s členom 101(2) Pogodbe Euratom.

Okvirni sporazum pomeni korak naprej v opredelitvi mednarodnega sodelovanja na področju sistemov četrte generacije, pri tem pa spreminja v pravno zavezujoč dokument določbe Listine GIF, katere vsebina zaznamuje politični sporazum brez finančnih, posledic, tako da jo je Komisija neposredno podpisala. Pristop k okvirnemu sporazumu mora odobriti Svet, saj bo izhodišče za dejansko raziskovalno sodelovanje, ki se ne more začeti, ne da bi določili jasne pogoje za tako sodelovanje. Poleg tega bo trajanje okvirnega sporazuma zajemalo več kot dva okvirna programa in potrebna bosta najmanj dva sklepa Sveta, ki bosta usmerjala prispevek Skupnost h GIF, da bo ustrezal sklepom Sveta o obstoječih in prihodnjih okvirnih programih.

Nazadnje je treba poudariti, da ni nobene obvezne določbe za finančne izmenjave ali posebna proračunska sredstva med pogodbenicami. Za obstoječe določbe v zvezi s tem veljajo posamezna pravila, praksa in volja partnerjev. Edini nastali stroški niso neposredni stroški raziskav, ampak so povezani s tehnično izredno specializiranimi storitvami Agencije za jedrsko energijo (NEA), ki bo poskrbela za upravljanje znanja GIF. Večinoma se lahko krijejo tako, da se tehničnemu sekretariatu prostovoljno začasno dodeli ustrezno osebje iz organizacij za raziskave in razvoj, zainteresiranih za sodelovanje v posebnih projektih GIF. Potreben bo lahko samo omejen znesek za kritje preostalega dela stroškov, ki nastanejo s sekretarskimi storitvami Agencije za jedrsko energijo. Zato bo neposredni prispevek Skupnosti h GIF določen z okvirnimi programi na področju raziskav in razvoja ter omejen na možnosti, ki jih omogoča sklep Sveta o sprejetju teh programov. To bo zagotovilo, da bo prispevek Euratoma k dejavnostim na področju raziskav in razvoja v okviru projektov GIF usklajen s prednostnimi nalogami, opredeljenimi v okvirnih programih. To pa ne bo preprečilo nobeni državi članici ali nacionalni raziskovalni in razvojni organizaciji, ki želi z lastnimi sredstvi prispevati h GIF, da ne bi svojega prispevka usmerila po Skupnosti, in to tudi na področjih, ki jih ne zajema prispevek Euratoma.

Zadnja točka, na katero želi Komisija opozoriti Svet, je jezik. Vsi partnerji so bili pripravljeni, da kot edino verodostojno sprejmejo angleško različico, ki jo je izdalo Ministrstvo za energijo ZDA. Ker pa jo bo podpisala kanadska vlada, je bila potrebna francoska različica. Izdale so jo kanadske oblasti, revidirala pa jo je Agencija za jedrsko energijo.

Ob upoštevanju zgoraj navedenega se Svet poziva, da sprejme priloženi osnutek sklepa.

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Pobuda Mednarodnega foruma „četrte generacije“ (GIF), ki jo je na začetku leta 2000 sprožilo Ministrstvo za energijo ZDA, obravnava koncepte za enega ali več sistemov jedrske energije, ki jih je mogoče upravljati tako, da bodo zagotovili konkurenčno in zanesljivo oskrbo z energijo ter hkrati zadovoljivo reševali vprašanja jedrske varnosti, odpadkov, širjenja jedrskega orožja in javnega razumevanja. Trenutno je enajst članic GIF podpisnic Listine GIF: Argentina, Brazilija, Kanada, Euratom, Francija, Japonska, Koreja, Južna Afrika, Švica, Združeno kraljestvo in Združene države Amerike.

Listina GIF je bila v imenu Euratoma podpisana 30. julija 2003 na podlagi sklepa Komisije C(2002)4287. Več držav članic je ta pristop odločno podprlo, saj so želele sodelovati tudi v raziskavah, ki bi potekale v okviru GIF. Članstvo v Euratomu ponuja možnost, da vse zainteresirane države članice ter pridružene države v okvirnih programih Euratoma sodelujejo pri raziskovalnih in razvojnih dejavnostih GIF, zato da bi razvile sposobnost in znanje ter pridobile informacije o tehničnih in varnostnih vprašanjih, povezanih z naslednjo generacijo sistemov jedrskih reaktorjev.

Tehnološke vidike v zvezi z GIF obravnava „Tehnološki časovni načrt“, ki je bil dokončan konec leta 2002 in ki opredeljuje šest sistemov jedrske energije, ki jih je treba še naprej raziskovati.

Za izvajanje raziskovalnega dela je potreben pravni okvir. Predvidena pravna zgradba GIF bo zajemala tri ravni dogovorov (okvirni sporazum, sistemske dogovore in projektne dogovore v okviru vsakega sistema), kar bo omogočalo izvajanje raziskav in izmenjavo rezultatov.

Okvirni sporazum, dokončan na začetku leta 2005, pomeni korak naprej v opredelitvi mednarodnega sodelovanja na področju sistemov četrte generacije in spreminja določbe Listine GIF v pravno zavezujoč dokument. (Slednjo, katere vsebina zaznamuje politični sporazum brez finančnih posledic, je zato neposredno podpisala Komisija).

Pristop k okvirnemu sporazumu mora odobriti Svet, saj bo omogočil jasno določitev pogojev za dejansko raziskovalno sodelovanje v okviru GIF. Poleg tega bo trajanje okvirnega sporazuma zajemalo več kot dva okvirna programa in potrebna bosta najmanj dva sklepa Sveta, ki bosta usmerjala prispevek Skupnosti h GIF, da bo ustrezal sklepom Sveta o obstoječih in prihodnjih okvirnih programih.

Predlog

SKLEP SVETA

o pogajanju glede pristopa Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom) k mednarodnemu okvirnemu sporazumu med članicami Mednarodnega foruma četrte generacije na področju jedrskih raziskav

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (v nadaljnjem besedilu „Euratom“) in zlasti člena 101(2) Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Združene države Amerike, Združeno kraljestvo, Francija, Švica, Japonska, Južna Koreja, Južna Afrika, Argentina in Kanada so ustanovili Mednarodni forum četrte generacije (GIF), da bi razvili koncepte za enega ali več sistemov jedrske energije, ki jih je mogoče upravljati tako, da bodo zagotovili konkurenčno in zanesljivo oskrbo z energijo ter hkrati zadovoljivo reševali vprašanja jedrske varnosti, odpadkov, širjenja jedrskega orožja in javnega razumevanja.

(2) Euratom je k Mednarodnemu forumu četrte generacije pristopil 30. julija 2003.

(3) Mednarodno sodelovanje in izmenjava na področju raziskav in razvoja jedrske tehnologije, predvideno v okviru GIF, potrebuje pravni okvir, da bi se raziskovalno delo upravljalo tako, da bi zagotavljalo pravno varnost udeležencem in da bi se zlasti zaščitile pravice, ki nastanejo z raziskovalnim delom, kot so pravice intelektualne lastnine.

(4) Zato so se pogodbenice GIF dogovorile o sklenitvi okvirnega sporazuma, ki določa okvirne pogoje za sodelovanje in naknadne sistemske ter projektne dogovore.

(5) Prispevek Skupnosti k raziskovalnim in razvojnim projektom GIF ostaja v okviru področja uporabe sklepov Sveta o okvirnem programu Euratom.

(6) Vsaka država članica, njene javne ali zasebne raziskovalne organizacije ali njena industrija lahko svoj neposredni prispevek usmeri k temu raziskovalnemu in razvojnemu delu s pristopom Skupnosti k okvirnemu sporazumu –

SKLENIL:

Člen 1

Evropska komisija je pooblaščena za pogajanja o pristopu Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom) k priloženemu okvirnemu sporazumu Mednarodnega foruma četrte generacije, da bi omogočila neposredni prispevek Skupnosti k raziskovalnim in razvojnim dejavnostim GIF ter vsaki državi članici, njenim javnim ali zasebnim raziskovalnim organizacijam ali njeni industriji dala možnost, da svoje prispevke usmeri v raziskovalno in razvojno delo.

Člen 2

Če pogodbenice Mednarodnega foruma četrte generacije ta pristop sprejmejo brez kakršnih koli nadaljnjih pripomb, je Komisija pooblaščena za podpis priloženega okvirnega sporazuma v imenu Skupnosti.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

PRILOGA

OKVIRNI SPORAZUM

ZA

MEDNARODNO SODELOVANJE PRI

RAZISKAVAH IN RAZVOJU

SISTEMOV JEDRSKE ENERGIJE ČETRTE GENERACIJE

Pogodbenice tega okvirnega sporazuma so se –

OB UPOŠTEVANJU pričakovanega povečanja svetovnega povpraševanja po energiji in prispevka, ki ga lahko zagotovita razvoj in uvedba inovativnih tehnologij in goriv za trajnostno zadovoljevanje prihodnjega svetovnega povpraševanja po energiji;

OB UPOŠTEVANJU, da bo sodelovanje mnogih držav pri raziskavah in razvoju naprednih sistemov jedrske energije naslednje generacije pospešilo napredek pri uresničevanju takih sistemov;

OB UPOŠTEVANJU, da so pogodbenice ali njihova ministrstva, oddelki, agencije ali drugi subjekti podpisali Listino za Mednarodni forum četrte generacije (v nadaljnjem besedilu „GIF“) kot podlago za mednarodno sodelovanje pri raziskavah in razvoju za naslednjo generacijo sistemov jedrske energije (v nadaljnjem besedilu „sistemi četrte generacije“);

OB UPOŠTEVANJU, da so člani GIF za izvajanje listine oblikovali stalno upravljalno strukturo, ki jo sestavljajo skupina za politiko, skupina strokovnjakov in sekretariat;

OB UPOŠTEVANJU, da je GIF izdelal „Tehnološki časovni načrt za sisteme jedrske energije četrte generacije: poročilo o tehničnem načrtu“ (december 2002) (v nadaljnjem besedilu „Tehnološki časovni načrt“), ki opredeljuje šest najobetavnejših sistemov četrte generacije ter raziskave in razvoj, ki so potrebni, da ti sistemi napredujejo do tehnične zrelosti;

OB UGOTOVITVI, da so sistemi četrte generacije: sistem plinsko hlajenega hitrega reaktorja, sistem hitrega reaktorja s svincem kot hladilom, reaktorski sistem s stopljeno soljo, sistem hitrega reaktorja z natrijem kot hladilom, superkritični reaktorski sistem z vodnim hlajenjem in sistem visokotemperaturnega reaktorskega sistema;

V ŽELJI, da bi pogodbenicam in njihovih ministrstvom, oddelkom, agencijam in drugim subjektom skupaj z industrijskimi, akademskimi, vladnimi in nevladnimi sektorji mednarodne raziskovalne skupnosti olajšali izvajanje skupnih raziskav in razvoja sistemov četrte generacije za napredovanje sistemov četrte generacije, opredeljenih v Tehnološkem časovnem načrtu; in

OB UPOŠTEVANJU Pariške konvencije za varstvo industrijske lastnine z dne 20. marca 1883, kakor je bila revidirana in spremenjena –

DOGOVORILE O NASLEDNJEM:

ČLEN I

Cilj

1. Cilj tega okvirnega sporazuma je vzpostaviti okvir za mednarodno sodelovanje, namenjen spodbujanju in olajševanju izpolnitve namena in vizije GIF: razvoj konceptov za enega ali več sistemov četrte generacije, ki jih je mogoče licencirati, zgraditi in upravljati tako, da zagotovijo zanesljivo oskrbo z energijo po konkurenčnih cenah državi(-am), kjer je take sisteme mogoče uvesti, ob zadovoljivem reševanju vprašanj jedrske varnosti, odpadkov, širjenja jedrskega orožja in javnega razumevanja.

2. Sodelovanje na podlagi tega okvirnega sporazuma poteka samo v miroljubne namene, v skladu s cilji neširjenja orožja ter mednarodnimi obveznostmi pogodbenic v zvezi s tem in na podlagi enakosti, medsebojne koristi in vzajemnosti.

ČLEN II

Oblike sodelovanja

Oblike sodelovanja na podlagi tega okvirnega sporazuma lahko vključujejo, vendar niso omejene na:

a) skupne raziskave in tehnološki razvoj;

b) izmenjavo tehničnih informacij in podatkov o znanstvenih in tehničnih dejavnostih ter metodah in rezultatih raziskav in razvoja;

c) podporo za organizacijo tehnoloških predstavitev;

d) izvedbo skupnih poskusov/eksperimentov;

e) sodelovanje osebja (vključno z znanstveniki, inženirji in drugimi strokovnjaki) pri poskusih, analizi, oblikovanju ter drugih raziskovalnih in razvojnih dejavnostih, ki se izvajajo v raziskovalnih centrih, akademskih ustanovah, laboratorijih in drugih objektih;

f) izmenjavo ali posojanje vzorcev, materialov in opreme za poskuse, testiranje in vrednotenje;

g) organizacijo seminarjev, znanstvenih konferenc in drugih srečanj ter sodelovanje na njih;

h) denarne prispevke za vzpostavitev potrebnih poskusnih objektov in

i) usposabljanje in poglabljanje znanja znanstvenikov in tehničnih strokovnjakov.

ČLEN III

Izvajanje

1. Pogodbenice spodbujajo in omogočajo, kadar je to ustrezno, razvoj neposrednih stikov in sodelovanja med vladnimi agencijami, znanstvenimi akademijami, univerzami, znanstvenimi in raziskovalnimi centri, zavodi in ustanovami, podjetji zasebnega sektorja in medvladnimi organizacijami.

2. Vsaka pogodbenica po podpisu ali deponiranju listine o pristopu imenuje sebe ali enega ali več svojih ministrstev, oddelkov, agencij ali drugih subjektov za svoje(-ga) izvršilne(-ga) zastopnike(-a) za izpolnitev cilja iz člena I tega okvirnega sporazuma. Izvršilni zastopniki so navedeni v Prilogi, ki je sestavni del tega okvirnega sporazuma.

3. Pogodbenica lahko imenuje dodatne(-ga) izvršilne(-ga) zastopnike(-a) ali spremeni svoje(-ga) izvršilne(-ga) zastopnike(-a) s pisnim uradnim obvestilom depozitarju (opredeljenemu v členu XI). Imenovanje dodatnih ali spremenjenih izvršilnih zastopnikov se opravi v skladu z odstavkom 4 člena XII.

ČLEN IV

Sistemski dogovori

1. Izvršilni zastopniki dveh ali več pogodbenic lahko sklenejo sistemske dogovore za vsakega od šestih sistemov četrte generacije iz Tehnološkega časovnega načrta pod pogojem, da:

a) za vsak sistem četrte generacije obstaja samo en sistemski dogovor, in

b) če ima pogodbenica več izvršilnih zastopnikov, je samo eden od teh podpisnik sistemskega dogovora.

2. Vsak sistemski dogovor, ki je v skladu z določbami tega okvirnega sporazuma in ki ga te urejajo, vzpostavi okvir za sodelovanje, namenjen načrtovanju in izvajanju raziskovalnega in razvojnega dela, potrebnega za ugotovitev izvedljivosti in uspešnosti zadevnega sistema četrte generacije.

3. Vsak sistemski dogovor med drugim vključuje izvedbene določbe o:

a) sodelovanju, ki ga je treba vzpostaviti;

b) upravljanju raziskovalnih in razvojnih dejavnosti, ki se izvajajo za uresničitev cilja GIF;

c) finančnih dogovorih;

d) varstvu, uporabi in razkritju lastniških podatkov v ozadju in

e) ustreznem in učinkovitem varstvu in dodelitvi intelektualne lastnine, ustvarjene ali prispevane v času sodelovanja na podlagi tega okvirnega sporazuma, vključno z določbami za reševanje sporov v zvezi s pravicami intelektualne lastnine.

4. Pri kakršni koli neskladnosti med sistemskim dogovorom in tem okvirnim sporazumom prevladajo določbe tega okvirnega sporazuma.

ČLEN V

Projektni dogovori

1. Vsak sistemski dogovor se bo izvajal z enim ali več projektnimi dogovori za raziskovalne in razvojne (R&R) projekte, oblikovanimi, da bi prispevali k ugotavljanju izvedljivosti in uspešnosti sistema četrte generacije, na katerega se projekt nanaša.

2. Izvršilni zastopniki so lahko podpisniki projektnih dogovorov. Podpisniki projektnih dogovorov so lahko drugi subjekti v javnem in zasebnem sektorju pod pogojem soglasne odobritve Sistemskega usmerjevalnega odbora, ki ga ustanovijo podpisniki vsakega sistemskega dogovora za upravljanje sodelovanja pri raziskavah in razvoju za vsak sistem četrte generacije.

3. Vsak projektni dogovor mora obravnavati, vendar ni omejen na zadeve, kot so področje dela, predvideni stroški, predlagani časovni razpored, odgovornosti vodenja projekta, pravice intelektualne lastnine, zahteve za poročanje in določbe o odstopu podpisnikov.

4. Vsak projektni dogovor je v skladu z določbami sistemskega dogovora v zvezi z zadevnim projektom in določbami tega okvirnega sporazuma ter ga te urejajo.

5. V primeru neskladnosti med sistemskim dogovorom in projektnim dogovorom prevladajo določbe sistemskega dogovora. V primeru neskladnosti med sistemskim dogovorom ali projektnim dogovorom na eni strani in tem okvirnim sporazumom na drugi strani prevladajo določbe tega okvirnega sporazuma.

ČLEN VI

Olajšanje gibanja oseb, opreme in materialov ter uporabe podatkov

V okviru sodelovanja na podlagi tega okvirnega sporazuma vsaka pogodbenica, kolikor ji dovoljujejo njene mednarodne obveznosti, nacionalni zakoni in predpisi:

a) olajšuje vstop na svoje ozemlje in izstop iz njega ustreznemu osebju, opremi in materialom drugih pogodbenic, ki se uporabljajo pri sodelovanju na podlagi tega okvirnega sporazuma, in

b) olajušuje izmenjavo in uporabo znanstvenih in tehničnih podatkov, ki izhajajo iz raziskav in razvoja, opravljenih na podlagi tega okvirnega sporazuma.

ČLEN VII

Razpoložljivost virov

Dejavnosti vsake pogodbenice na podlagi tega okvirnega sporazuma so odvisne od razpoložljivosti odobrenih sredstev, osebja in drugih virov.

ČLEN VIII

Veljavni zakoni

Vsaka pogodbenica izvaja sodelovanje na podlagi tega okvirnega sporazuma v skladu z ustreznimi veljavnimi zakoni in drugimi predpisi.

ČLEN IX

Razkrivanje podatkov

Znanstveni in tehnološki podatki, ki izhajajo iz sodelovanja na podlagi tega okvirnega sporazuma, razen podatkov, ki niso na voljo javnosti zaradi nacionalne varnosti, tržnih ali industrijskih razlogov, se dajo na voljo svetovni znanstveni skupnosti po običajnih poteh in v skladu z običajnimi postopki pogodbenic in njihovih zadevnih sodelujočih ministrstev, oddelkov, agencij in drugih subjektov.

ČLEN X

Reševanje sporov

1. Vsak spor glede razlage ali uporabe tega okvirnega sporazuma se rešuje s posvetovanjem med zadevnimi pogodbenicami.

2. Vsak spor med dvema ali več podpisnicami projektnega dogovora se lahko rešuje s kakršno(-imi) koli metodo(-ami), določeno(-imi) v projektnem dogovoru, o kateri(-h) se zadevne podpisnice projektnega dogovora medsebojno pisno sporazumejo.

ČLEN XI

Depozitar

1. Izvirnik tega okvirnega sporazuma se deponira pri generalnem sekretarju Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj, ki se s tem imenuje za depozitarja. Depozitar opravlja svoje naloge v skladu s členom 77 Dunajske konvencije o pogodbenem pravu z dne 23. maja 1969.

2. Po začetku veljavnosti tega okvirnega sporazuma v skladu z odstavkom 2 člena XII depozitar pošlje overjeni prepis generalnemu sekretarju Združenih narodov v registracijo in objavo v skladu s členom 102 Ustanovne listine Združenih narodov; prav tako pošlje overjene kopije kakršnih koli sprememb tega okvirnega sporazuma, ki začnejo veljati.

ČLEN XII

Začetek veljavnosti, spremembe, podaljšanje in prenehanje

1. Ta okvirni sporazum je na voljo za podpis samo 28. februarja 2005. Država, katere eno ali več ministrstev, oddelkov, agencij ali drugih subjektov je član GIF, ali kateri koli član GIF, ki je sestavljen iz več kot ene države, lahko postane pogodbenica oziroma pogodbenik tega okvirnega sporazuma:

a) s podpisom brez pridržka ratifikacije, sprejetja ali odobritve ali

b) s podpisom s pridržkom ratifikacije, sprejetja ali odobritve, ki mu sledi deponiranje listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi, ali

c) z deponiranjem listine o pristopu v skladu z odstavkom 1 člena XIV.

2. Ta okvirni sporazum začne veljati, ko so tri pogodbenice izrazile svoje soglasje glede zavezanosti: s podpisom brez pridržka ratifikacije, sprejetja ali odobritve ali z deponiranjem listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi. Odtlej ta okvirni sporazum začne veljati za podpisnico na dan deponiranja njene listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi; za dodatne pogodbenice pa začne veljati v skladu z določbami odstavka 3 člena XIV.

3. Ob upoštevanju odstavka 5 tega člena ta okvirni sporazum velja za obdobje 10 let in se lahko podaljša za dodatna obdobja po dogovoru pogodbenic v skladu s postopki, ki jih izdelajo pogodbenice.

4. Ta okvirni sporazum se lahko kadar koli spremeni s soglasjem vseh pogodbenic. Razen kakor je določeno v odstavku 2 člena XIV, začne sprememba veljati za vse pogodbenice 30 dni po datumu, ko depozitar prejme zadnje pisno uradno obvestilo o sprejetju spremembe.

5. Ta okvirni sporazum se lahko kadar koli prekine s soglasjem vseh pogodbenic. Prenehanje začne veljati 30 dni po datumu, ko depozitar prejme zadnje pisno uradno obvestilo o sprejetju prenehanja.

ČLEN XIII

Odpoved

1. Pogodbenica lahko odpove ta okvirni sporazum s šestmesečnim odpovednim rokom s pisnim obvestilom o odpovedi depozitarju. Priloga se nato spremeni tako, da se izbriše ime pogodbenice in ime njenega(-ih) izvršilnega(-ih) zastopnika(-ov) v skladu s postopki, ki jih izdelajo pogodbenice.

2. Odpoved pogodbenice tega okvirnega sporazuma pomeni odstop njenega izvršilnega zastopnika od kakršnega koli sistemskega dogovora, katerega je podpisnik.

ČLEN XIV

Dodatne pogodbenice

1. Po začetku veljavnosti tega okvirnega sporazuma lahko katera koli država, katere eno ali več ministrstev, oddelkov, agencij ali drugih subjektov je član GIF, in kateri koli član GIF, ki je sestavljen iz več kot ene države, postane pogodbenica oziroma pogodbenik tega okvirnega sporazuma z deponiranjem pri depozitarju listine o pristopu in pisnega uradnega obvestila o izvršilnem(-ih) zastopniku(-ih), ki ga (jih) je treba imenovati v skladu z odstavkom 2 člena III.

2. Ko dodatna pogodbenica deponira svojo listino o pristopu in uradno obvestilo v skladu z odstavkom 1 tega člena, depozitar razpošlje predlagano spremembo Priloge za podrobno navedbo izvršilnega(-ih) zastopnika(-ov) iz uradnega obvestila navedene pogodbenice. Ta sprememba začne veljati 90 dni po datumu, ko depozitar prejme uradno obvestilo navedene pogodbenice, če nobena druga pogodbenica ne obvesti depozitarja, da nasprotuje predlagani spremembi. Če depozitar prejme ugovor, predlagana sprememba ne začne veljati, dodatna pogodbenica pa predloži depozitarju revidirano pisno uradno obvestilo o svojem(-ih) izvršilnem(-ih) zastopniku(-ih), za kar velja isti postopek.

3. Ta okvirni sporazum začne veljati za vsako dodatno pogodbenico 90 dni po tem, ko depozitar prejme listino o pristopu države, katere eno ali več ministrstev, oddelkov, agencij ali drugih subjektov je član GIF, ali katerega koli člana GIF, ki je sestavljen iz več kot ene države.

4. Vsaka pogodbenica, ki pristopi k temu okvirnemu sporazumu po začetku veljavnosti kakršne koli spremembe, postane pogodbenica okvirnega sporazuma, kakor je bil spremenjen.

ČLEN XV

Končna določba

Vsako sodelovanje, ki se začne na podlagi tega okvirnega sporazuma, a se do izteka ali prenehanja tega okvirnega sporazuma ne konča, se lahko nadaljuje do konca v skladu z določbami tega okvirnega sporazuma.

V POTRDITEV TEGA so spodaj podpisani, ki so bili pravilno pooblaščeni, podpisali ta okvirni sporazum.

V Washingtonu, v enem izvirniku, dne osemindvajsetega februarja 2005, v angleškem in francoskem jeziku, pri čemer je vsako besedilo enako verodostojno.

[pic]

[pic]