Posebno poročilo Uspešnost podpore  
za akvakulturo  
iz Evropskega sklada  
za ribištvoSL 2014  št. 10
EVROPSKO  
RAČUNSKO
SODIŠČE
EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČE  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-naslov: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Veliko dodatnih informacij o Evropski uniji je na voljo na internetu.  
Dostop je mogoč na strežniku Europa ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Urad za publikacije Evropske unije, 2014
ISBN 978-92-872-0685-5
doi:10.2865/3654
© Evropska unija, 2014
Reprodukcija je dovoljena z navedbo vira.
Printed in Luxembourg
SL 2014  št. 10
Posebno poročilo Uspešnost podpore  
za akvakulturo  
iz Evropskega sklada  
za ribištvo
(v skladu z drugim pododstavkom člena 287(4) PDEU)
02
 Kazalo
Odstavek
 Kratice in okrajšave
I–IX  Povzetek
1–14  Uvod
1–5 Akvakultura v Evropski uniji
6–14  Politika EU na področju akvakulture
6 Akvakultura in skupna ribiška politika (SRP)
7–8 Strategija za akvakulturo, ki jo je pripravila Komisija
9–14  Evropski sklad za ribištvo
15–17  Obseg revizije in revizijski pristop
18–69  Opažanja
18–36  Ukrepi za podporo trajnostnega razvoja akvakulture niso bili vedno dobro zasnovani  
in spremljani na ravni EU
18–19  SRP in ESR nista zagotovila dovolj podrobnosti o vsebini ukrepov za podporo trajnostnega razvoja 
akvakulture
20–22  Komisija s pregledom nacionalnih strateških načrtov in operativnih programov ni sistematično zagotovila, 
da so bili zasnovani, da bi čim bolj povečali uspešnost politike na področju akvakulture
23–25  Komisija za okoljske zadeve ni zagotovila celovitih smernic v zvezi z akvakulturo
26–30  Komisija ni v zadostni meri zagotovila primerljivosti podatkov o splošnem napredku pri uresničevanju ciljev 
politike na področju akvakulture
31–34  Komisija je opravila malo zadevnih revizij in vrednotenj in tudi spremljanje je bilo omejeno
35–36  Rezultati javno financiranih projektov na področju inovacij in raziskav niso bili povsem izkoriščeni
37–54  Države članice ukrepov za podporo trajnostnega razvoja akvakulture niso dobro zasnovale  
in spremljale
37–38  V revidiranih državah članicah je manjkalo pobud za podporo akvakulture
39–40  Postopki za prostorsko načrtovanje in pridobivanje dovoljenj so bili šibki 
03 Kazalo
41–42  Finančna in gospodarska kriza je imela velik vpliv na sektor akvakulture
43–45  Nacionalni strateški načrti niso zagotovili jasnih ciljev za akvakulturo
46–48  Operativni programi so imeli različne slabosti
49–52  Države članice so premalo upoštevale okoljske in zdravstvene politike
53–54  V poročanju nekaterih držav članic o rezultatih so bile velike netočnosti
55–69  Ukrepi ESR doslej niso zagotovili ustrezne stroškovne učinkovitosti pri podpori trajnostnega 
razvoja akvakulture
55–56  Splošni cilji na ravni EU niso bili doseženi
57–58  Cilji na ravni držav članic niso bili doseženi
59–69  Za znatno število revidiranih projektov je obstajala verjetnost, da ne bodo stroškovno učinkovito 
pripomogli k uresničitvi ciljev
60–64 Podpora trajnostnega razvoja je bila omejena in ciljna usmerjenost je bila slaba
65–66  Predvideni rezultati projekta niso bili doseženi ali preverjeni
67–69  Doslej ni bila dosežena zadostna stroškovna učinkovitost
70–71  Nova skupna ribiška politika ter Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (EMFF) 
(od leta 2014)
72–78  Zaključki in priporočila
 Priloga I – Promet v akvakulturi in podpora iz ESR
 Priloga II  – Vzorec revidiranih projektov
 Priloga III – Rezultati revidiranih projektov
 Odgovori Komisije
04
 Kratice  
in okrajšave
Akvakultura : izraz akvakultura se nanaša na vse oblike reje ali gojenja vodnih organizmov z uporabo metod, ki so 
namenjene povečanju proizvodnje teh organizmov prek naravnih zmogljivosti okolja; v fazi reje ali gojenja, vse do 
časa spravila in vključno z njim, ostanejo organizmi v lasti fizične ali pravne osebe.
Celovito gospodarjenje z obalnim pasom : njegov namen je uskladiti uporabo različnih politik (npr. na področju 
akvakulture, turizma in vetrne energije) na obalnih območjih ter tako prispevati k trajnostnemu razvoju obalnih 
območij.
EMAS : sistem EU za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS) je instrument upravljanja, ki ga je razvila Evropska komisija 
za družbe in druge organizacije, ki lahko z njegovo pomočjo vrednotijo in izboljšujejo okoljsko učinkovitost ter 
o njej poročajo ( http://ec.europa.eu/environment/emas/ ).
EMFF : Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo.
ESR : Evropski sklad za ribištvo.
FAO : Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo.
Konvergenčni cilj : regionalni cilj za razvoj regij EU z manj kot 75 % povprečnega bruto domačega proizvoda v EU 
na prebivalca.
LIFE : L’Instrument Financier pour l’Environnement (finančni instrument za okolje).
Mrtve izgube : stanje, v katerem bi bila subvencionirana dejavnost v celoti ali deloma izvedena brez pomoči v obliki 
nepovratnih sredstev.
NSN : nacionalni strateški načrt. 
Prostorsko načrtovanje , zlasti pomorsko prostorsko načrtovanje, je javni proces analiziranja in načrtovanja 
prostorske in časovne porazdelitve človekovih dejavnosti na morskih območjih za dosego gospodarskih, okoljskih 
in družbenih ciljev. Ima ključno vlogo pri zagotavljanju smernic in zanesljivih podatkov o lokaciji gospodarske 
dejavnosti, vključno z akvakulturo, s čimer se vlagateljem zagotavlja varnost, ter pri izogibanju konfliktom in 
omogočanju iskanja sinergij med dejavnostmi in okolji, pri čemer je končni cilj trajnostni razvoj.
Ribe : v tem poročilu so ribe opredeljene kot ribe v ožjem pomenu besede, raki in mehkužci. 
SRP : skupna ribiška politika. V tem poročilu se obravnava SRP v obdobju do leta 2013. 
STECF : Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo. 
SWOT : prednosti/slabosti/priložnosti/nevarnosti. 
05
 Povzetek
I
Evropska unija vsako leto proizvede 1,3 milijona ton 
rib iz akvakulture, sektor pa ima promet v višini 
4 milijard EUR. Eden od ciljev skupne ribiške politike 
(SRP) in njenega instrumenta financiranja, Evropskega 
sklada za ribištvo (ESR), v obdobju do leta 2013 je bil 
spodbujati trajnostni razvoj akvakulture. ESR je zato 
do maja 2013 zagotovil več kot 400 milijonov EUR za 
financiranje ukrepov za produktivne naložbe v akva -
kulturo ter okoljskih in zdravstvenih ukrepov.
II
Sodišče je proučilo, ali so bili ukrepi ESR dobro zasno -
vani in izvedeni ter stroškovno učinkoviti. V ta namen 
je revidiralo zasnovo in izvajanje ukrepov podpore 
na ravni Evropske komisije in držav članic ter projekte 
v državah članicah.
III
Sodišče je na splošno ugotovilo, da ESR ni nudil uspe -
šne podpore za trajnostni razvoj akvakulture.
IV
Sodišče je ugotovilo, da ukrepi za podporo trajno -
stnemu razvoju akvakulture na ravni EU niso bili dobro 
zasnovani in spremljani. SRP in ESR nista zagotovila 
dovolj jasnega okvira za razvoj akvakulture v obdobju 
do leta 2013. Glede smernic za okoljsko trajnost je 
Sodišče ugotovilo, da so bile za območja Natura 2000 
zagotovljene zadostne smernice, ne pa tudi za vpra -
šanja, povezana z okvirno direktivo o vodah, okvirno 
direktivo o morski strategiji in direktivo o presoji 
vplivov na okolje, zaradi česar države članice niso 
sprejele ukrepov, potrebnih za obravnavanje tega 
pomembnega vprašanja. Podatki o akvakulturi, prido -
bljeni iz različnih virov EU, so bili premalo primerljivi, 
zaradi česar je težko oceniti rezultate ukrepov na 
področju akvakulture. Nadzorni odbori za ESR niso 
imeli pomembne vloge pri spremljanju akvakulture, 
upravljavske informacije so bile pomanjkljive, rezultati 
zadevnih javno financiranih raziskovalnih projektov pa 
niso bili v celoti izkoriščeni.V
Na ravni držav članic ukrepi za podporo trajnostnemu 
razvoju akvakulture niso bili dobro zasnovani in izve -
deni. Nacionalni strateški načrti in operativni programi 
držav članic niso zagotovili dovolj jasne podlage za 
podporo akvakulturi, pa tudi usklajene sektorske 
strategije ni bilo. Ker ni bilo ustreznega prostorskega 
načrtovanja in ker so bili postopki za izdajo dovoljenj 
zapleteni, je bil trajnostni razvoj oviran. Poleg tega je 
bilo v nekaterih letnih poročilih o izvajanju pri podat -
kih o proizvodnji precej netočnosti in metodoloških 
slabosti.
VI
Sodišče je ugotovilo, da glavni cilji rasti v sektorju 
akvakulture še niso bili doseženi in da je sektor več 
let stagniral. K tej stagnaciji je, vsaj v glavnih državah 
članicah proizvajalkah, nedvomno veliko pripomogla 
finančna in gospodarska kriza. Sodišče je tudi ugoto -
vilo, da so bili revidirani projekti v obiskanih državah 
članicah pogosto slabo izbrani. Razen nekaj izjem 
revidirani projekti pogosto niso zagotovili pričakova -
nih rezultatov ali bili stroškovno učinkoviti ter so malo 
prispevali k rasti in zaposlovanju.
VII
Ugotovljeno je torej, da za obdobje do leta 2013 na 
ravni EU in držav članic ni bilo ustreznega okvira, da bi 
se lahko uresničili cilji EU za trajnostni razvoj akvakul -
ture, dejansko sprejeti ukrepi pa niso dali zadostnih 
rezultatov.
VIII
Sodišče zato priporoča, naj Komisija pri izvajanju ukre -
pov za podporo akvakulturi v okviru novega evrop -
skega sklada za pomorstvo in ribištvo:
(a) pri odobritvi operativnih programov držav članic 
upošteva, ali so cilji za trajnostni razvoj akvakul -
ture realistični in ustrezni ter ali je podpora ciljno 
usmerjena v ukrepe, ki bodo verjetno pripomogli 
k uresničevanju teh ciljev;
Povzetek 06
(b) vzpostavi smernice, na podlagi katerih se bodo 
pri prednostni razporeditvi javnega financiranja 
upoštevali zadevni okoljski dejavniki;
(c) kadar je primerno, zagotovi, da bodo operativni 
programi držav članic odobreni le, če so pripravlje -
ne ustrezne nacionalne strategije za razvoj sektor -
ja akvakulture;
(d) spodbuja države članice k izvajanju zadevnega 
prostorskega načrtovanja ter poenostavi postopke 
za izdajo dovoljenj in upravne postopke za podpo -
ro razvoju sektorja akvakulture;
(e) izboljša primerljivost statističnih podatkov o akva -
kulturi, zbranih iz različnih virov, ter tako okrepi 
njihovo točnost in popolnost.IX
Sodišče priporoča, naj države članice pri izvajanju 
ukrepov za podporo akvakulturi v okviru novega 
evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo:
(a) pripravijo in uporabljajo usklajene nacionalne 
strategije za razvoj sektorja akvakulture;
(b) izvajajo zadevno prostorsko načrtovanje ter poe -
nostavijo postopke za izdajo dovoljenj in upravne 
postopke za podporo razvoju sektorja akvakulture;
(c) zagotovijo, da se javno financiranje prednostno 
dodeljuje za projekte, ki najbolj prispevajo k traj -
nostnemu razvoju akvakulture in so stroškovno 
učinkoviti;
(d) z določitvijo in uporabo zadevnih kazalnikov  
podrobneje spremljajo rezultate projektov.
 Vir: Evropsko računsko sodišče.
07
 Uvod
Akvakultura  
v Evropski uniji
01 
Izraz akvakultura se nanaša na vse 
oblike reje ali gojenja vodnih orga -
nizmov z uporabo metod, ki so na -
menjene povečanju proizvodnje teh 
organizmov prek naravnih zmogljivosti 
okolja; v fazi reje ali gojenja, vse do 
časa spravila in vključno z njim, ostane -
jo organizmi v lasti fizične ali pravne 
osebe.102 
Akvakultura spada med dejavnosti 
proizvodnje rib2, med katerimi je tudi 
ulov prosto živečih rib. Leta 2011, ki je 
zadnje leto, za katero so informacije na 
voljo, je EU proizvedla približno 6 mili -
jonov ton rib, od katerih jih 1,3 milijona 
ton izvira iz akvakulture. Kot je prika -
zano v  diagramu 1 , letna proizvodnja 
rib v EU zaradi manjšega ulova rib in 
stagnacije na področju akvakulture že 
mnogo let upada. 65 % porabe rib v EU 
je uvoženih.1 Člen 3(d) Uredbe Sveta (ES) 
št. 1198/2006 z dne 
27. julija 2006 o Evropskem 
skladu za ribištvo (UL L 223, 
15.8.2006, str. 1).
2 V tem poročilu se izraz 
„proizvodnja rib“ uporablja za 
proizvodnjo rib v ožjem 
pomenu besede, rakov in 
mehkužcev.
Proizvodnja rib v EU (v tonah)
Vir: Eurostat.Diagram 110 000 000
9 000 000
4 000 000
3 000 0008 000 000
7 000 000
6 000 0005 000 000
2 000 000
1 000 000
0
1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011Ulov rib
Akvakultura
08 Uvod
03 
Ribe po vrednosti pomenijo tri četrtine 
proizvodnje na področju akvakulture 
v EU.3 Sektor podpira približno 80 000 
delovnih mest in ima letni promet v vi -
šini 4  milijard  EUR.4 V Evropi se odnos 
potrošnikov do gojenih rib od države 
do države razlikuje. Številni potrošniki 
imajo raje ulovljene ribe, ki imajo zato 
visoko tržno ceno.
04 
V EU se sicer gojijo številne vrste, ven -
dar jih večji del proizvodnje na podro -
čju akvakulture tvori le nekaj. Glavne 
države proizvajalke so Francija, Združe -
no kraljestvo, Grčija, Španija in Italija, 
ki skupaj predstavljajo 77 % vrednosti 
prometa, kot je prikazano v  tabeli 1 .05 
V nasprotju z akvakulturo v EU, ki 
stagnira, pa v svetu proizvodnja na 
področju akvakulture že mnogo let 
raste. Med letoma 2000 in 2011 se je 
svetovna proizvodnja skoraj podvojila, 
in sicer z 32 milijonov ton na 63 milijo -
nov ton (glej diagram 2 ), pri čemer je 
danes skoraj 90 % proizvodnje locirano 
v Aziji. Akvakultura že zagotavlja pri -
bližno 40 % svetovne oskrbe z ribami 
za človeško porabo.53 FAO, The State of World Fisheries 
and Aquaculture  (poročilo 
o stanju v svetovnem ribištvu 
in akvakulturi), Rim, 2012.
4 Skupno raziskovalno središče 
Evropske komisije, The 
economic performance of the 
EU Aquaculture Sector  
(gospodarska uspešnost 
sektorja akvakulture v EU) 
(STECF 13-29), Bruselj, 2013 
(podatki za leto 2011).
5 FAO, Global Aquaculture 
Production Statistics  (statistični 
podatki o proizvodnji na 
področju akvakulture v svetu), 
2011 (ftp://ftp.fao.org/fi/news/
GlobalAquacultureProducti -
onStatistics2011.pdf).Tabela 1Glavne države članice proizvajalke na področju akvakulture in vrste, ki se proizvajajo
Vrednost prometa (v mio EUR) 2011
Država članica SkupajOrade in 
branciniLososi Postrvi Ostrige Klapavice Pokrovače KrapiDruge 
vrste
Francija 22 % 898 35 0 120 502 164 0 5 72
Združeno kraljestvo 18 % 740 2 678 35 1 21 0 1 2
Grčija 13 % 523 485 0 4 0 9 0 0 25
Španija 12 % 501 199 0 51 2 102 14 1 132
Italija 11 % 423 61 0 140 0 40 106 3 73
Skupaj 77 % 3 085 782 678 350 505 336 120 10 304
Druge države članice 23 % 933 65 80 265 38 90 27 134 234
EU skupaj 4 018 847 758 615 543 426 147 144 538
21 % 19 % 15 % 14 % 11 % 4 % 4 % 13 %
Vir: poročilo Skupnega raziskovalnega središča „ The economic performance of the EU aquaculture sector “ ( STECF 13-29), 2013. 
(razlike zaradi zaokroževanja)
09 Uvod
Gibanje proizvodnje na področju akvakulture v svetu
Vir: Eurostat (EU-27); FAO (svet).
Vir: Evropsko računsko sodišče.Diagram 2Proizvodnja na področju akvakulture v EU in v svetu (1998 = 100 %) 
140 %
120 %
100 %
80 %
60 %
40 %
20 %
0 %
- 20 %
1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011Svet
EU 27

10 Uvod
Politika EU na področju 
akvakulture
Akvakultura in skupna 
ribiška politika (SRP)
06 
V Uredbi Sveta št. 2371/20026 so do -
ločeni cilji SRP za obdobje 2002–2013. 
Glavni cilj SRP , ki velja tudi za akvakul -
turo, je naveden v členu 2 Uredbe in se 
glasi: „Skupna ribiška politika zago -
tavlja izkoriščanje živih vodnih virov, 
ki ustvarja trajnostne gospodarske, 
okoljske in socialne pogoje“.
Strategija za akvakulturo,  
ki jo je pripravila Komisija
07 
Komisija je septembra 2002 objavila 
strategijo za trajnostni razvoj evropske 
akvakulture,7 ki ima tri glavne cilje:
(a) ustvariti varne in dolgoročne mož-  
nosti zaposlovanja in trajnostno 
rast;
(b) potrošnikom zagotoviti kakovo -
stne proizvode ter spodbujati vi -
soke standarde za zdravje in dobro 
počutje živali;
(c) zagotoviti okolju prijazno panogo.08 
Komisija je leta 2009 potrdila,8 da pro -
izvodnja na področju akvakulture v EU 
od leta 2002 stagnira, kar je povsem 
v nasprotju z visoko stopnjo rasti na 
tem področju v preostalem delu sveta, 
ter da so potrebni pomembni ukrepi 
za okrepitev konkurenčnosti in spod -
bujanje trajnostne rasti in upravljanja. 
Poleg tega je spremenila svojo strate -
gijo, vendar je ohranila podobne cilje 
kot v strategiji iz leta 2002:
(a) spodbujati ekonomsko 
sposobnost;
(b) zagotoviti varnost hrane ter zdrav -
je in dobro počutje živali;
(c) obravnavati vplive akvakulture na 
okolje.
Evropski sklad za ribištvo
09 
Evropski sklad za ribištvo (ESR)9 je bil 
finančni instrument SRP za obdobje 
2007–2013. ESR je imel pet prednostnih 
osi in skupni proračun v višini 4,3 mi -
lijarde EUR. Vsaka os je obsegala več 
ukrepov. Financiranje iz ESR je bilo na 
voljo v okviru:
 οprednostne osi 1: prilagoditev flote 
Skupnosti (1,2  milijarde  EUR);
 οprednostne osi 2: akvakultura, 
ribolov v celinskih vodah, pre -
delava in trženje proizvodov 
(1,2 milijarde  EUR):
 οprednostne osi 3: ukrepi v skupnem 
interesu (1,1  milijarde  EUR);
 οprednostne osi 4: trajnostni razvoj 
ribiških območij (0,6  milijarde  EUR);
 οprednostne osi 5: tehnična pomoč 
(0,2  milijarde  EUR).6 Uredba Sveta (ES) 
št. 2371/2002 z dne 
20. decembra 2002 
o ohranjevanju in trajnostnem 
izkoriščanju ribolovnih virov 
v okviru skupne ribiške politike 
(UL L 358, 31.12.2002, str. 59).
7 COM(2002) 511 final z dne 
19. septembra 2002.
8 COM(2009) 162 final z dne 
8. aprila 2009.
9 Uredba (ES) št. 1198/2006. ESR 
je nadomestil finančni 
instrument za usmerjanje 
ribištva (FIUR).
11 Uvod
10 
Za akvakulturo torej ni posebne osi. 
Vendar je bilo v okviru osi 2 in 3 pred -
videnih nekaj sredstev za akvakulturo, 
v okviru osi 2 pa je bil ukrep akvakultu -
re (ukrep 2.1) posebej ciljno usmerjen 
v gospodarsko, okoljsko in družbeno 
trajnost sektorja ter bi se lahko upo -
rabil tudi za podporo konkurenčnosti. 
V Prilogi I  so na podlagi podatkov, ki 
so jih države članice predložile Komisi -
ji, navedeni načrtovani odhodki za os 2 
ter obveznosti ESR v okviru ukrepa 2.1 
(akvakultura) do konca maja 2013 
v znesku 438 milijonov EUR za 
5 826 projektov v okviru tega ukrepa.
11 
Največji prispevek iz ESR za odobreni 
projekt je v konvergenčnih regijah10 
znašal 75 % vseh javnih odhodkov, 
drugod pa 50 %. Države članice so zato 
morale sredstva EU dopolniti z drugim 
javnim financiranjem. Delež javne -
ga prispevka (EU in držav članic) za 
mikro, mala in srednje velika podjetja 
v zadevnih sektorjih je lahko za regije, 
zajete v konvergenčni cilj, znašal 60 % 
investicijskih stroškov, za regije, ki jih 
ne zajema konvergenčni cilj, pa 40 %.1112 
Z ukrepi na področju akvakulture je 
bila podpora iz ESR zagotovljena za 
naslednja področja ukrepanja12:
(a) ukrepe za spodbujanje produktiv -
nih naložb v akvakulturo;
(b) okoljske ukrepe v akvakulturi;
(c) ukrepe za javno zdravje;
(d) ukrepe za zdravje živali.
13 
Prednostne naloge v okviru osi in 
ukrepov za celoten ESR so določile 
države članice v nacionalnih strateških 
načrtih, in sicer po postopku dialoga 
in posvetovanja s Komisijo. Države 
članice so nato nacionalne operativne 
programe, zasnovane na teh načrtih, 
posredovale Komisiji za pregled in 
odobritev v obliki sklepa Komisije. Za 
vsak operativni program se ustanovi 
nadzorni odbor za spremljanje izvaja -
nja programa.
14 
Države članice so morale na podlagi 
izvedbene uredbe o ESR tudi beležiti 
naslednje statistične podatke v zvezi 
z akvakulturo, ki prejema podporo 
v okviru osi 2:
 – tonažo proizvodov iz akvakulture, 
predelave in ribolova v celinskih 
vodah;
 – delež projektov z okolju prijazno 
proizvodnjo (zmanjšanje nega -
tivnih ali okrepitev pozitivnih 
vplivov);
 – povečanje prometa (v milijonih 
EUR).10 Regije z manj kot  
75 % povprečnega BDP  
v EU na prebivalca.
11 Priloga II k Uredbi (ES) 
št. 1198/2006.
12 Člen 28 Uredbe (ES) 
št. 1198/2006.
12
 Obseg revizije  
in revizijski pristop
Vir: Evropsko računsko sodišče.15 
Cilj revizije je bil odgovoriti na vpra -
šanje „Ali je Evropski sklad za ribištvo 
nudil uspešno podporo trajnostnemu 
razvoju akvakulture?“. To se je dose -
glo z obravnavanjem podvprašanj, ki 
se nanašajo na zasnovo in izvajanje 
ukrepov EU za podporo akvakulturi ter 
rezultate javnega financiranja.
(a) Ali so bili ukrepi ESR za podporo 
trajnostnemu razvoju akvakulture 
dobro zasnovani in spremljani na 
ravni EU?  Da bi Sodišče odgovorilo 
na to vprašanje, je proučilo, kako 
so bili ukrepi zasnovani in kakšno 
vlogo je imela Komisija pri njiho -
vem izvajanju.
(b) Ali so bili ukrepi ESR za podporo 
trajnostnemu razvoju akvakulture 
dobro zasnovani in spremljani na 
ravni držav članic? Da bi Sodišče 
odgovorilo na to vprašanje, je pro -
učilo nacionalne strateške načrte, 
operativne programe in s tem po -
vezana vprašanja (vključno s pro -
storskim načrtovanjem in postopki 
za izdajo dovoljenj) držav članic ter 
načine izvajanja teh ukrepov.
(c) Ali je bilo financiranje iz ESR stroš-  
kovno učinkovito in ali je podpiralo 
trajnostni razvoj akvakulture? Da bi 
Sodišče odgovorilo na to vpraša -
nje, je proučilo, ali so bili dose -
ženi splošni cilji, koliko so izbrani 
projekti prispevali k trajnostnemu 
razvoju in kako so bili ciljno usmer -
jeni, upoštevalo pa je tudi rast, 
zaposlovanje in dejanske rezultate 
ter proučilo dokaze o stroškovni 
učinkovitosti.16 
Revizija je bila osredotočena na 
projekte, financirane med leto -
ma 2007 in 2011. Potekala je v zadev -
nih oddelkih Komisije in šestih državah 
članicah (Španiji, Franciji, Italiji, na 
Poljskem, Portugalskem in v Romu -
niji), ki skupaj pokrivajo več kot 50 % 
proizvodnje na področju akvakulture 
in predstavljajo več kot 50 % zadevne 
proračunske podpore iz ESR v EU, kot 
je prikazano v  Prilogi I .
17 
V državah članicah je bila pregledana 
dokumentacija v zvezi s 60 projekti 
(glej Prilogo II ), 31 projektov pa je bilo 
tudi obiskanih na terenu. Proučeni 
so bili postopki za izbiro projektov in 
dejanski rezultati projektov in zanje je 
bila opravljena primerjava s cilji ESR. 
Posebna pozornost je bila namenje -
na postopkom, ki jih države članice 
uporabljajo za zagotovitev stroškovne 
učinkovitosti pri porabi javnih sredstev 
in trajnostnega razvoja akvakulture.

13
 Opažanja
Ukrepi za podporo trajno -
stnemu razvoju akvakul -
ture niso bili vedno dobro 
zasnovani in spremljani 
na ravni EU
SRP in ESR nista zagotovila 
dovolj podrobnosti o vsebini 
ukrepov za podporo trajno -
stnemu razvoju akvakulture
18 
Na podlagi Pogodbe ima EU izključno 
pristojnost za ribiško politiko, ne pa 
tudi posebej za akvakulturo. Kljub 
temu je eden od ciljev SRP zagotoviti 
jasne ukrepe za podporo akvakulturi13. 
Cilj ESR je bil „podpirati skupno ribiško 
politiko, da se zagotovi izkoriščanje 
živih vodnih virov, in ribogojstvo, ki 
zagotavlja gospodarsko, okoljsko in 
družbeno trajnost“14. V okviru pred -
nostne osi 2 ESR so bila zagotovljena 
sredstva financiranja za akvakulturo, 
ribolov v celinskih vodah in predelavo 
ter trženje ribiških proizvodov in proi -
zvodov iz akvakulture.
19 
V uredbah o SRP in ESR niso bile zago -
tovljene nadaljnje podrobnosti v zvezi 
z vsebino jasnih ukrepov za akvakultu -
ro. Zlasti cilji na visoki ravni za akva -
kulturo niso bili preneseni v posebne 
ukrepe, državam članicam ni bilo treba 
pripraviti posebnih načrtov, v katerih 
bi bilo natančno opredeljeno, kako 
financiranje, ki je na voljo, najbolje po -
rabiti za trajnostni razvoj akvakulture, 
poleg tega pa ni bilo strogega okvira 
za spremljanje in vrednotenje s skupni -
mi kazalniki za spremljanje napredka 
ali uspešnosti.Niti v navedenih uredbah niti v nacio -
nalnih strateških načrtih in operativnih 
programih, opisanih v nadaljevanju 
(glej odstavke od 43 do 48), ni bilo do -
volj jasnega okvira za trajnostni razvoj 
akvakulture v obdobju do leta 2013.
Komisija s pregledom nacio-  
nalnih strateških načrtov in 
operativnih programov ni 
sistematično zagotovila, da 
so bili zasnovani, da bi čim 
bolj povečali uspešnost poli -
tike na področju akvakulture
20 
Nacionalni strateški načrti zajemajo 
celoten sektor ribištva in vsebujejo 
kratek opis vseh vidikov skupne ribiške 
politike, vključno s prednostnimi na -
logami in cilji. Zato morajo v primeru, 
da je to za državo članico potrebno, 
vsebovati prednostne naloge, cilje in 
predvidene potrebne javne finančne 
vire, pri čemer je treba posebej upo -
števati strategijo za trajnostni razvoj 
sektorja akvakulture.15 Komisija je 
morala oceniti16 predlagane operativne 
programe držav članic, da bi ugotovila, 
ali so bili usklajeni z nacionalnimi stra -
teškimi načrti in zahtevami ESR, med 
drugim glede akvakulture.
21 
Sodišče je ugotovilo, da je Komisija 
opravila izčrpno oceno skladnosti med 
operativnimi programi, nacionalnimi 
strateškimi načrti in zahtevami ESR, 
vključno z zahtevami na področju 
akvakulture. Na splošno je bila ta oce -
na temeljita in je kot podlaga za poga -
janja z državami članicami pripomogla 
k dokončnemu sprejetju operativnih 
programov.13 Člen 1(2) Uredbe (ES) 
št. 2371/2002.
14 Člen 4 Uredbe (ES) 
št. 1198/2006.
15 Člen 15 Uredbe (ES) 
št. 1198/2006.
16 Člen 17(5) Uredbe (ES) 
št. 1198/2006.
14 Opažanja
22 
Vendar pa revizijske ugotovitve Sodi -
šča kažejo, da so v državah članicah 
obstajale slabosti pri zasnovi nacional -
nih strateških načrtov in operativnih 
programov (glej odstavke od 43 do 47). 
Sodišče sicer priznava, da imajo Komi -
sija in države članice v okviru deljene -
ga upravljanja posebne odgovornosti, 
vendar pa pregled nacionalnih strate -
ških načrtov in operativnih programov, 
ki ga je opravila Komisija, teh pomanj -
kljivosti ni zadostno obravnaval, kar 
gre deloma pripisati splošni naravi 
nacionalnih strateških načrtov.
Komisija za okoljske zadeve 
ni zagotovila celovitih smer -
nic v zvezi z akvakulturo
23 
Okoljska trajnost je eden od ciljev 
financiranja ESR za ukrepe akvakultu -
re in tudi eden od ciljev strategije za 
akvakulturo, ki jo je pripravila Komisija. 
Okoljski ukrepi v akvakulturi so nave -
deni kot ukrep, upravičen do financi -
ranja iz ESR (glej odstavek 12). Poleg 
SRP in ESR se okoljska trajnost ukrepov 
za podporo akvakulturi meri tudi na 
podlagi njihove skladnosti z okoljsko 
politiko EU. Glavna zadevna področja 
politik so določena v okvirni direktivi 
o vodah17, okvirni direktivi o morski 
strategiji18, direktivi o presoji vplivov 
na okolje19 in direktivi o habitatih („Na -
tura 2000“)20. Glede na tako obširno 
zakonodajo EU bi bilo pomembno, da 
Komisija pripravi smernice za države 
članice in panogo.24 
Na podlagi direktive o habitatih mo -
rajo na primer države članice sprejeti 
ustrezne ukrepe, da na posebnih 
ohranitvenih območjih Natura 2000 
preprečijo slabšanje stanja naravnih 
habitatov in habitatov vrst ter vzne -
mirjanje vrst, za katere so bila območja 
določena.
25 
Sodišče je ugotovilo, da je Komisija de -
jansko pripravila smernice, ki jih države 
članice lahko uporabljajo pri podpori 
za akvakulturo na območjih Natu -
ra 2000. Vendar pa podobne smernice 
za druge direktive iz odstavka 23 niso 
bile pripravljene. Poleg tega Komisija 
ni dala posebnih navodil za okolj -
ske ukrepe na področju akvakulture 
v okviru ESR, kar ni v skladu s ciljem 
ESR glede okoljske trajnosti, pri reviziji 
pa je bilo tudi ugotovljeno, da ESR 
v praksi ni zagotovil znatne podpore 
za okoljsko trajnost (glej odstavka 50 
in 51).
Komisija ni v zadostni meri 
zagotovila primerljivo -
sti podatkov o splošnem 
napredku pri uresničevanju 
ciljev politike na področju 
akvakulture
26 
Države članice morajo Komisiji pošiljati 
letne statistične podatke o proizvodnji 
na področju akvakulture (obseg in vre -
dnost)21. Statistični podatki o strukturi 
sektorja akvakulture se pošiljajo vsaka 
tri leta. Uredi in preveri jih Eurostat. 
Komisija jih spremlja, vendar jih ne 
potrdi.17 Direktiva Evropskega 
parlamenta in Sveta 2000/60/
ES z dne 23. oktobra 2000 
o določitvi okvira za ukrepe 
Skupnosti na področju vodne 
politike (UL L 327, 22.12.2000, 
str. 1).
18 Direktiva 2008/56/ES 
Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 17. junija 2008 
o določitvi okvira za ukrepe 
Skupnosti na področju politike 
morskega okolja (UL L 164, 
25.6.2008, str. 19).
19 Direktiva Sveta 85/337/EGS 
z dne 27. junija 1985 o presoji 
vplivov nekaterih javnih in 
zasebnih projektov na okolje 
(UL L 175, 5.7.1985, str. 40). 
V členu 28 uredbe o ESR je 
določeno, da se pomoč lahko 
odobri samo ob izpolnjevanju 
nekaterih pravil za presojo 
vplivov na okolje.
20 Direktiva Sveta 92/43/EGS 
z dne 21. maja 1992 
o ohranjanju naravnih 
habitatov ter prosto živečih 
živalskih in rastlinskih vrst 
(UL L 206, 22.7.1992, str. 7).
21 Uredba (ES) št. 762/2008 
Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 9. julija 2008 
o predložitvi statističnih 
podatkov o ribogojstvu 
s strani držav članic in 
razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) 
št. 788/96 (UL L 218, 13.8.2008, 
str. 1).
15 Opažanja
22 Člen 6 Uredbe (ES) 
št. 762/2008.
23 Grčija, Francija in Avstrija.27 
Komisija meni, da so statistični podatki 
o proizvodnji na splošno zanesljivi. 
Vendar pa so med podatki o strukturi 
sektorja akvakulture, ki so jih predloži -
le nekatere države članice, neskladja. 
Skupna velikost objektov se sporoča 
v hektarjih in kubičnih metrih. Po 
navedbah Eurostata je lahko poročanje 
v kubičnih metrih za nekatere države 
problematično in lahko omeji primer -
ljivost statističnih podatkov, izraženih 
v tej enoti. Francija in Španija na pri -
mer, ki sta glede na obseg proizvodnje 
glavni proizvajalki na področju akva -
kulture, sta poročali, da je leta 2011 
skupna velikost njunih objektov na 
področju akvakulture znašala 2 532 m3 
oziroma 10 611 m3, sporočeni obseg 
prometa (glej Prilogo I ) pa 283 000 ton 
oziroma 277 000 ton. Portugalska, 
katere promet znaša 8 000 ton, je 
poročala, da je velikost njenih objektov 
22 529 m3.
28 
Države članice morajo22 Komisiji pred-  
ložiti letno poročilo o metodologiji 
zbiranja podatkov. Sodišče je ugotovi -
lo, da večina držav članic teh poročil ni 
pošiljala vsako leto. To upočasnjuje po -
trjevanje statističnih informacij, ki ga 
izvaja Eurostat, in ustvarja negotovost 
glede kakovosti osnovnih statističnih 
podatkov. Poleg tega so tri države 
članice23 podatke za leto 2011 predloži -
le tri do pet mesecev po roku, ki je bil 
31. decembra 2012.29 
Nekatere države članice podatke 
o proizvodnji na področju akvakulture 
po posebnih vrstah rib opredeljujejo 
kot „zaupne“, in sicer zaradi koncentra -
cije sektorja akvakulture in možnosti 
ugotovitve tržno občutljivih informacij 
za posamezne proizvajalce. V tabeli 
v nadaljevanju je prikazano, da je osem 
držav članic predložilo podatke o pro-  
izvodnji na področju akvakulture (brez 
vzgajališč in vališč) za leto 2011 v zaup-  
ni obliki in da nekatere države članice 
podatkov še niso predložile. Eurostat 
zato ne more objaviti zbirnih podatkov 
za države EU 27, kar zmanjšuje javno 
dostopne informacije o gibanjih in 
razvoju v tem sektorju (glej tabelo 2 ).
16 Opažanja
Vrednost proizvodnje na področju akvakulture v EU
(v EUR)
GEOGRAFSKO 
OBMOČJE / LETO2008 2009 2010 2011
EU-27 3 407 134 614 3 219 102 127 Ni na voljo Ni na voljo
EU-25 3 372 465 092 3 182 599 297 Ni na voljo Ni na voljo
EU-15 3 114 534 138 2 988 571 787 Ni na voljo Ni na voljo
Belgija 667 767 4 034 596 Zaupno Zaupno
Bolgarija 16 538 094 19 512 878 19 576 101 17 113 825
Češka 41 537 574 39 266 665 37 108 186 39 865 313
Danska 98 276  272 88 240 305 Zaupno Zaupno
Nemčija 97 080 122 94 240 346 94 739 574 Zaupno
Estonija 1 771 650 2 235 436 2 028  836 1 684 752
Irska 92 442 829 104 271  122 113 132  438 124 900 818
Grčija 369 913 151 397 790 833 Ni na voljo 453 062  003
Španija 410 808 739 396 337 342 412 166 215 445 462 460
Francija 691 603 892 697 964 760 Zaupno Ni na voljo
Italija 465 600 684 474 862 750 333 238  932 402 822 356
Ciper 33 144  550 16 463 500 20 319 860 Ni na voljo
Latvija 1 528 601 1 114 894 1 195 864 1 253 766
Litva 6 635 949 6 654 996 Zaupno Zaupno
Madžarska 30 324 26 451 27 164 30 293
Malta 93 763 138 47 057 424 82 217 002 45 109 193
Nizozemska 96 600 777 84 109 496 105 703 231 73 959  895
Avstrija 12 741 113 13 878 544 20 355 963 Zaupno
Poljska 73 284 926 76 372  905 Ni na voljo Zaupno
Portugalska 40 175 003 34 063 945 47 264  269 58 278 930
Romunija 18 131 429 16 989 952 5 691 110 15 890 132
Slovenija 3 485 097 3 069 400 2 167 330 Zaupno
Slovaška 2 749  143 1 765  838 Zaupno 2 420 531
Finska 36 844 618 39 581 700 41 141 158 Zaupno
Švedska 23 247 950 18 435 879 29 040 710 42 442  468
Združeno kraljestvo 678 531  220 540 760 168 573 902 627 739 685 060
Vir: Eurostat.Tabela 2
17 Opažanja Tabela 324 Sklep Komisije 2005/629/ES 
z dne 26. avgusta 2005 
o ustanovitvi Znanstvenega, 
tehničnega in gospodarskega 
odbora za ribištvo (UL L 225, 
31.8.2005, str. 18).30 
Poleg Eurostata podatke o akvakul -
turi, ki temeljijo na okviru za zbiranje 
podatkov, v katerem države članice 
zbirajo socialno -ekonomske informa -
cije o družbah, dejavnih na področju 
akvakulture, pregleduje tudi Znan -
stveni, tehnični in gospodarski odbor 
za ribištvo (STECF24). Med podatki 
Eurostata in STECF o proizvodnji na 
področju akvakulture obstajajo bistve -
ne razlike. To je prikazano v  tabeli 3 , 
v kateri je primerjava zneskov, ki so 
bili za leto 2009 sporočeni za revidira -
ne države članice. Te razlike se lahko 
pojasnijo z različnima metodološkima 
pristopoma, ki ju zahteva različna za -
konodaja za zbiranje podatkov, vendar 
jih Eurostat ali STECF nista v celoti 
uskladila.
Primerjava podatkov Eurostata in STECF za leto 2009
Proizvodnja na področju akvakulture v  letu 2009
 EUROSTAT Poročilo STECF Razlika Razlika v %
000 EUR ton 000 EUR ton 000 EUR ton 000 EUR ton
Španija 396 337 268 457 440  028 268 600 –43  691 –143 –11 % 0 %
Francija 697 965 236 439 760 067 265 399 –62  102 –28  960 –9 % –12  %
Italija 474 863 162 325 474 003 162 325 860 0 0 % 0 %
Poljska 76 373 36 503 88 356 38 854 –11 983 –2 351 –16  % –6 %
Portugalska 34 064 6 727 37 250 6 208 –3 186 519 –9 % 8 %
Romunija 16 990 13 131 13 896 7 292 3 094 5 839 18 % 44 %
Vira: Statistični podatki Eurostata o proizvodnji na področju akvakulture. Poročilo Skupnega raziskovalnega središča: “Economic Performance 
of the EU Aquaculture Sector” (gospodarska uspešnost sektorja akvakulture v EU) (STECF -OWP-12-03, 2012).
18 Opažanja
Komisija je opravila malo 
zadevnih revizij in vredno -
tenj in tudi spremljanje je 
bilo omejeno
31 
Na podlagi uredbe o ESR so morale 
države članice Komisiji poslati vmes-  
na vrednotenja25 svojih operativnih 
programov. Ta vrednotenja bi lahko 
zagotovila koristne informacije o izva -
janju ukrepov na področju akvakulture 
in omogočila sprejetje popravnih 
ukrepov. Vendar pa je bilo pri reviziji 
Sodišča ugotovljeno, da je bila raven 
informacij, zagotovljenih posebej za 
akvakulturo, v praksi nizka.
32 
V času revizije Sodišča je bilo v revi -
zije na kraju samem, ki jih je opravila 
Komisija, kakor je to zahtevala uredba 
o ESR26, vključenih le sedem projektov 
s področja akvakulture. Zaradi majh -
nega obsega vzorčenja ni mogoče 
sprejeti sklepov na ravni držav članic 
ali EU o uspešnem delovanju sistemov. 
Te revizije so bile skladnostne narave 
in niso bile namenjene zagotavljanju 
informacij o učinku podpore EU na 
trajnostni razvoj akvakulture.
33 
Vmesna vrednotenja operativnih pro -
gramov, ki so jih izvedle države članice, 
so bila predložena Komisiji, ki je za 
pripravo konsolidiranega povzetka 
najela strokovnjaka. Ta vmesna vre -
dnotenja in konsolidirani povzetek se 
sicer nanašajo na akvakulturo, vendar 
pa Komisija za to, da bi ugotovila, ali so 
ukrepi za podporo akvakulturi ustre -
zni, ni nadalje ocenjevala vrednotenj.34 
Predstavnik Komisije v svetovalni vlogi 
sodeluje pri delu nadzornih odborov 
za ESR iz držav članic. Vendar pa so 
lahko ti odbori vprašanjem akvakulture 
namenjali le malo časa.
Rezultati javno financiranih 
projektov na področju inova -
cij in raziskav niso bili pov -
sem izkoriščeni
35 
V delu 3.1 strategije za akvakulturo, ki 
jo je Komisija objavila leta 2009,27 je 
navedeno, da mora biti trajnostni ra -
zvoj akvakulture podprt z odličnostjo 
pri raziskavah in inovacijah ter da sta 
nadaljevanje in krepitev te podpore 
bistvenega pomena.
36 
Instrumentu LIFE28 in ukrepom s po -
dročja raziskav so bila dodeljena 
znatna proračunska sredstva, kot je 
prikazano v  okviru 1 , vendar pa je bilo 
pri reviziji ugotovljeno, da Komisija ni 
dovolj izkoristila njihovih rezultatov za 
pripravo ciljev in smernic za akvakul -
turo (pri vprašanjih, kot so odvajanje 
odpadnih vod in kemikalij, izbira loka -
cije objekta in učinek pobega rib) (glej 
odstavke od 23 do 25).25 Člen 49(3) Uredbe (ES) 
št. 1198/2006.
26 Člen 72 Uredbe (ES) 
št. 1198/2006.
27 COM(2009) 162.
28 LIFE je finančni instrument EU 
za okolje, ki ga neposredno 
upravlja Komisija, namenjen 
pa je financiranju 
predstavitvenih okoljskih 
projektov iz različnih sektorjev 
dejavnosti. Financira tudi 
varstvo narave.
19 Opažanja
Zadevni raziskovalni projekti in projekti LIFE
Sodišče je ugotovilo, da je bilo izplačanih 14 milijonov EUR za 18 projektov LIFE na področju akvakulture. 
Glavne teme so bile gospodarjenje z obalnim pasom, ekosistemi, območja Natura 2000 in trajnostna morska 
akvakultura.
Sodišče je tudi ugotovilo, da je 77 raziskovalnih projektov s področja akvakulture prejelo 158 milijonov EUR iz 
šestega okvirnega progama. Glavne teme so bile preprečevanje bolezni, prehrana rib, selektivna vzreja, dobro 
počutje rib, biološki potencial novih možnih vrst, varnost in kakovost proizvodov iz akvakulture ter varstvo 
okolja.
Projekti, ki so obravnavali prostorsko načrtovanje za akvakulturo
En projekt LIFE se je nanašal na prostorsko načrtovanje prek geografskega informacijskega sistema (GIS) (fi -
nanciranje v višini 350 000 EUR). To vprašanje je bilo obravnavano še v enem projektu, financiranem iz okvir -
nega programa (financiranje v višini 705 000 EUR), s posebnim poudarkom na globokomorski akvakulturi.
Projekti, ki so obravnavali nadzor in izkoreninjenje bolezni v akvakulturi
To vprašanje se je proučevalo v okviru osmih projektov okvirnega programa (s skupnim financiranjem v višini 
12 milijonov EUR). Projekti so bili osredotočeni predvsem na nadzor patogenov in parazitov ter preprečevanje 
bolezni.
Projekti, ki so obravnavali sisteme za spremljanje okolja in okoljske ukrepe v akvakulturi
V to področje sta bila usmerjena dva projekta LIFE (skupno financiranje je znašalo 584 000 EUR), ki sta se osre -
dotočala na oblikovanje priporočil za gospodarjenje z vodo, razvoj akvakulture in zmanjšanje njenih učinkov. 
Osem projektov iz okvirnega programa (s skupnim financiranjem v višini 5 milijonov EUR) je proučevalo teža -
ve, ki so posledica intenzivnega gojenja, varstvo in čiščenje voda ter poslabšanje habitatov.Okvir 1
20 Opažanja
Države članice ukrepov za 
podporo trajnostnega 
razvoja akvakulture niso 
dobro zasnovale in 
spremljale
V revidiranih državah člani -
cah je manjkalo pobud  
za podporo akvakulturi
37 
V sporočilu Komisije o izgradnji traj -
nostne prihodnosti za akvakulturo je 
bilo ugotovljeno, da bi morale države 
članice sprejeti ukrepe za olajšanje 
razvoja podjetij in zmanjšanje uprav -
nih bremen, ki izhajajo iz nacionalnih 
določb, predvsem s poenostavitvijo 
izdaje dovoljenj za akvakulturo29.Ukrepi poenostavitve bi morali obrav -
navati odgovornosti organov, pristoj -
nih za izdajo dovoljenj in spremljanje 
izpolnjevanja obveznosti na področju 
akvakulture (npr. v zvezi z delovanjem 
objektov akvakulture ter okoljskimi in 
veterinarskimi zahtevami, ki se upora -
bljajo), ter njihovo usklajevanje.
38 
Sodišče je preverilo, ali so obiskane 
države članice pripravile strategijo 
za razvoj akvakulture, ki zajema take 
ukrepe. Sodišče je ugotovilo, da nobe -
na od obiskanih držav članic ni imela 
usklajene strategije za razvoj sektorja 
akvakulture. Razvoj so ovirali tudi za -
pleteni upravni postopki na ravni držav 
članic, med katere spada tudi vključe -
nost več organov v izdajo dovoljenj in 
nadzor sektorja (na primer v Franciji 
in Italiji). Vendar pa so obstajali tudi 
primeri dobre prakse, kot je prikazano 
v okviru 2 .29 Oddelek 5.2 sporočila 
COM(2009) 162 final.
Primeri različnih upravnih praks pri prostorskem načrtovanju in izdaji dovoljenj
V Italiji počasen in zapleten postopek izdaje dovoljenj ter nenatančna merila za odobritev novih koncesij 
ovirajo razvoj akvakulture. Tako naj bi postopek odobritve pomorskih koncesij in drugih dovoljenj za akvakul -
turo na Siciliji trajal 150 dni, vendar lahko v praksi traja tudi več let in je pri dveh revidiranih projektih dejansko 
trajal pet let. Zaradi splošnega problema z dostopom do pomorskih koncesij je Komisija zato, ker so imeli 
obstoječi imetniki koncesije nepravično prednost pred novimi prosilci, začela postopek za ugotavljanje kršitve 
proti Italiji.
V Franciji je zaradi zapletenosti priprave dokumentacije sprejemanje odločitve zelo dolgotrajno. Za projekte iz 
vzorca je bilo za sprejetje odločitve potrebno več kot leto dni, za enega celo do dve leti.
Območje za gojenje lupinarjev na Portugalskem je bilo le delno v uporabi, ker so lahko imetniki dovoljenj 
ohranjali svoja dovoljenja, ne da bi dejansko izkoriščali koncesije, saj v zvezi s tem ni bilo nobenih pogojev. To 
je preprečilo razvoj takih območij.
V Andaluziji (Španija) so organi za podjetja, dejavna na področju akvakulture, uvedli sistem „vse na enem 
mestu“. Nosilci projektov so imeli pomoč pri postopku prijave za financiranje iz ESR in pridobivanju dovoljenj 
od različnih nacionalnih in lokalnih agencij. Pri projektih iz vzorca je bila odločitev sprejeta povprečno v petih 
mesecih.Okvir 2
21 Opažanja
Postopki za prostorsko 
načrtovanje in pridobivanje 
dovoljenj so bili šibki
39 
Akvakultura obstaja v obalnih in 
celinskih vodah v vsej EU. Običajno 
so te vode v lasti javnih organov, ki 
gospodarskim subjektom v sektorju 
dodeljujejo koncesije ali dovoljenja. Pri 
uporabi teh vodnih območij so pogo -
sto konkurenca drugi uporabniki, na 
primer panoga turizma in sektor tra -
dicionalnega ribolova. Analiziranje in 
načrtovanje uporabe morskih območij 
je bistveno za dosego gospodarskih, 
okoljskih in družbenih ciljev. Vprašanje 
ustreznega prostorskega načrtovanja 
in izdaje dovoljenj, ki sta v pristojnosti 
držav članic, je zato eden ključnih de -
javnikov trajnostnega razvoja akvakul -
ture in uspešnosti porabe sredstev iz 
ESR za podporo temu razvoju. Komisija 
je to ugotovila v svoji strategiji za 
akvakulturo iz leta 2009 in v Strate -
ških smernicah za trajnostni razvoj 
akvakulture EU30 ter pozvala države 
članice k razvoju sistemov za pomor -
sko prostorsko načrtovanje, v katerih 
bi v celoti upoštevale strateški pomen 
akvakulture. Tovrstni sistemi bi bili 
morebitnim nosilcem v pomoč pri 
razvijanju projektov. V dovoljenjih, ki 
so jih organi držav članic izdali gospo -
darskim subjektom v sektorju akvakul -
ture, so opredeljeni ključni parametri, 
kot so:
 – zadevno vodno območje;
 – trajanje in naziv upravičenca 
dovoljenja;
 – dovoljena vrsta dejavnosti akva -
kulture (vrste rib, vrsta objekta); – omejitve v zvezi z okoljem in 
javnim zdravjem (najvišja dovo -
ljena gostota staleža, omejitve pri 
hranjenju in veterinarskem zdrav-  
ljenju, zahteve glede kakovosti 
vode).
40 
Sodišče je na splošno ugotovilo, da je 
bilo v času revizije prostorsko načr -
tovanje, potrebno za akvakulturo, 
v obiskanih državah članicah in regijah 
nezadostno. Pomorsko prostorsko 
načrtovanje za podporo akvakulturi 
ni bilo opravljeno v Romuniji in na 
Poljskem, v Galiciji (Španija) in na Por -
tugalskem pa je bilo še v fazi razvoja. 
Nenačrtovanje dostopa do prostora 
povzroča zmanjšane priložnosti za 
razvoj podjetij v sektorju akvakulture, 
poleg tega pa ne pripomore k reševa -
nju konfliktov z drugimi dejavnostmi. 
Slabo prostorsko načrtovanje, zlasti ka -
dar ga spremljajo še zapleteni postop -
ki za izdajo dovoljenj, ovira trajnostni 
razvoj akvakulture. V  okviru 2  so pona -
zorjene nekatere posledice.30 COM(2013) 229 final z dne 
29. aprila 2013.
22 Opažanja
31 Uvodna izjava 17 Uredbe (ES) 
št. 1198/2006.
32 Člen 15 Uredbe (ES) 
št. 1198/2006.Finančna in gospodarska 
kriza je imela velik vpliv  
na sektor akvakulture
41 
Nacionalni strateški načrti in operativni 
programi držav članic so bili pripravlje -
ni, preden je finančna in gospodarska 
kriza začela resno vplivati na poslovno 
okolje v EU. Tako kot pri drugih poslov -
nih dejavnostih (sodeč po poročilih 
organov in nosilcev projektov) je imela 
kriza velik vpliv na odločitve o nalož -
bah in financiranju v sektorju akvakul -
ture. Ker so potencialni upravičenci 
ESR pogosto mala podjetja, ki morajo 
zagotoviti od 40 % do 60 % stroškov 
celotne naložbe, je zaradi težav pri 
dostopu do financiranja in bančnih 
jamstev razvoj projektov bolj zapleten 
(od držav članic, ki so bile izbrane za 
revizijo, je to najbolj prizadelo Španijo, 
Portugalsko in Romunijo). Ena od zna -
čilnosti sektorja akvakulture ustvarja 
dodatno potrebo po financiranju: 
običajno obstaja veliko povpraševanje 
po obratnem kapitalu za financiranje 
nakupa staleža mladih rib ter nato 
stroškov hranjenja in vzdrževanja, do -
kler ribe ne dosežejo tržne velikosti.42 
Države članice se zaradi finančne krize 
morda še bolj nagibajo k temu, da 
pomoč iz ESR usmerijo v obstoječa 
podjetja na področju akvakulture in 
projekte, ki so delovali, preden je bila 
sprejeta odločitev o dodelitvi pomoči 
(na primer v Italiji in na Poljskem) (glej 
odstavek 62). Takšni projekti imajo več 
možnosti za uspeh, kar zmanjša tve -
ganje, da bodo proračunska sredstva 
EU za zadevno državo članico zapadla. 
Vendar pa je ta praksa zagotavljala 
omejeno financiranje za nove in inova -
tivne projekte.
Nacionalni strateški načrti 
niso zagotovili jasnih ciljev 
za akvakulturo
43 
V nacionalnih strateških načrtih držav 
članic so bili določeni prednostne 
naloge in cilji ESR za izvajanje SRP31. 
V vsakem nacionalnem strateškem 
načrtu bi morali biti ocenjeni javni 
finančni viri, potrebni ali načrtovani za 
te cilje, ki vključujejo trajnostni razvoj 
sektorja akvakulture.32 Sodišče meni, 
da bi bili nacionalni strateški načrti, ki 
vsebujejo jasne cilje in navedbo po -
trebnih finančnih virov, dobra podlaga 
za ukrepe v podporo akvakulturi.
44 
Vendar pa nobeden od revidiranih 
nacionalnih strateških načrtov ni vse -
boval ocene javnih finančnih virov, ki 
bi bili potrebni za ukrepe za podporo 
akvakulturi.
23 Opažanja
45 
Sodišče je ugotovilo, da so nacio -
nalni strateški načrti vsebovali opis 
nacionalnega sektorja akvakulture in 
opredeljene cilje za razvoj sektorja. Ti 
cilji so se po državah članicah razliko -
vali, vendar so bili splošne narave in so 
zajemali cilje, kot so diverzifikacija in 
povečanje proizvodnje, varstvo okolja 
in javnega zdravja ter razvoj trga. Ker 
cilji niso bili specifični, potrebni javni 
viri pa ne ocenjeni, so bile strategije 
za akvakulturo revidiranih nacionalnih 
strateških načrtov premalo jasne.Operativni programi so imeli 
različne slabosti
46 
V operativnih programih držav članic 
so bili finančni viri, ki so bili na voljo iz 
ESR, dodeljeni po prednostnih oseh, in 
(natančneje kot v nacionalnih strate -
ških načrtih) opisani ukrepi, ki bi jih 
bilo treba sprejeti za dosego teh ciljev. 
Določene so bile tudi ciljne vredno -
sti, vključno s specifičnimi podcilji za 
razvoj sektorja akvakulture. Države 
članice so lahko predlagale spremem -
be operativnih programov, da bi se cilji 
prilagodili spreminjajočim se okolišči -
nam v sektorju ribištva ali akvakulture 
(za težave, povezane s temi ciljnimi 
vrednostmi, glej odstavek 58).
47 
Čeprav so operativni programi zago -
tovili okvir za splošno izvajanje ESR, 
je Sodišče v vseh obiskanih državah 
članicah ugotovilo slabosti, povezane 
z ukrepi za podporo akvakulturi, kot je 
prikazano v  okviru 3 .
Primeri slabosti iz operativnih programov, ki so povezane z akvakulturo
V Romuniji se morska akvakultura pri izvajanju operativnega programa ni obravnavala, čeprav je bila v nacio-  
nalnih strateških načrtih opredeljena kot prednostna naloga. Težave z morsko akvakulturo, ki so bile sicer 
znane že pred pripravo operativnega programa, se zato v zadevnem programskem obdobju niso obravnavale. 
Poleg tega ukrepi za podporo akvakulturi niso bili prednostno razvrščeni.
Čeprav so bile v italijanskem nacionalnem strateškem načrtu in operativnem programu ugotovljene po -
membne ovire za razvoj akvakulture (vključno s tem, da ni bilo načrtov za gospodarjenje z obalnim pasom, 
in z negotovostjo glede koncesij), pa v operativnem programu niso bili natančno določeni ukrepi za njihovo 
obravnavo. Ciljne vrednosti za izboljšanje kakovosti proizvodov v smislu okolja, varnosti hrane in trgovine, kot 
so okoljsko certificiranje, registracija v sistem EMAS, spodbujanje novih prodajnih možnosti ter olajševanje 
konsolidacije in razvoja mikro- in malih podjetij, niso bile določene.
Kazalniki na Poljskem so ostali enaki, čeprav je bil operativni program leta 2011 spremenjen. Znano je bilo, da 
nobeden od ciljev iz operativnega programa za akvakulturo ni bil dosežen, vendar operativni program kljub 
temu ni bil spremenjen tako, da bi bile preveč optimistične ocene prilagojene realnosti.Okvir 3
24 Opažanja
48 
Za zaposlovanje in proizvodnjo so 
obstajali specifični cilji, drugi cilji ESR 
pa včasih niso bili obravnavani. Poleg 
tega je bilo le malo storjenega za to, 
da se prednostno porazdeli poraba ali 
da se zagotovi stroškovna učinkovitost 
na ravni projektov. Sistemi za spremlja -
nje učinkov porabe in popravo more -
bitnih negativnih gibanj so bili zelo 
osnovni. Včasih je bila glavna finančna 
meritev preprosto preverjanje, ali so 
bila sredstva razdeljena.
Države članice so premalo 
upoštevale okoljske  
in zdravstvene politike
49 
Akvakultura vključuje tveganje bolezni 
in okužbe živali ter medsebojne vplive 
v pomorskem okolju. Ribe, ki živijo 
v zaprtih bazenih, je treba hraniti, 
kar lahko povzroči odvajanje odveč -
ne hrane in odpadne vode. Ker ribe 
živijo razmeroma blizu druga drugi, 
to povečuje razširjenost okužb in 
bolezni ter potrebo po veterinarskem 
zdravljenju. Širitev okužb ali bolezni 
lahko povzroči izgube staleža gojenih 
rib in hkrati ogroža prostoživeče ribe. 
Do izgub staleža gojenih rib lahko 
pride tudi, če ribe pobegnejo, njihovo 
razmnoževanje s prostoživečimi ribami 
pa povzroči prenos genske sestave, ki 
lahko spremeni značilnosti prostožive -
če populacije.50 
Da se lahko akvakultura razvija traj -
nostno, hkrati pa se varuje pomorsko 
okolje, je treba ta tveganja oceniti 
in obvladovati. Veterinarski nadzor 
dejavnosti akvakulture urejajo po -
drobne zakonodajne zahteve33. ESR bi 
lahko zagotovil financiranje za varstvo 
okolja ter javnega zdravja in zdravja 
živali, vendar pa razen Poljske nobena 
od obiskanih držav članic ni odobrila 
projektov s teh področij. Poleg tega ni 
smernic v zvezi z okoljskimi zadevami 
(glej odstavke od 23 do 25).
51 
Države članice morajo na podlagi 
uredbe o izvajanju ESR34 beležiti odsto -
tek projektov z okolju prijazno proizvo -
dnjo (zmanjšanje negativnih vplivov ali 
okrepitev pozitivnih vplivov). Sodišče 
je ugotovilo, da se v obiskanih drža -
vah članicah pri ukrepih v akvakulturi, 
financiranih iz ESR, ti vidiki niso dovolj 
upoštevali. Večina financiranja je bila 
usmerjena v ukrepe za vzdrževanje 
proizvodnje. Izbirna merila za upra -
vičenost do financiranja, povezana 
z okoljskimi in zdravstvenimi tveganji, 
so se malo uporabljala. Poleg tega ni 
bilo dovolj merljivih kazalnikov (na 
primer glede odvajanja odpadne vode 
in kemikalij, izbire lokacije objekta in 
učinka pobeglih rib), ki bi temeljili na 
zanesljivih podatkih o učinku posebnih 
praks v akvakulturi na vodno okolje.
52 
Glede na navedeno ni bilo mogoče 
ugotoviti, ali so bili vplivi na okolje 
glede na zadevno javno naložbo realni 
in bistveni, kar je prikazano v  okviru 4 .33 Na primer Direktiva 
Sveta 2006/88/ES z dne 
24. oktobra 2006 o zahtevah 
za zdravstveno varstvo živali in 
proizvodov iz ribogojstva ter 
o preprečevanju in nadzoru 
nekaterih bolezni pri vodnih 
živalih (UL L 328, 24.11.2006, 
str. 14).
34 Uredba Komisije (ES) 
št. 498/2007 z dne 
26. marca 2007 o določitvi 
podrobnih pravil za izvajanje 
Uredbe Sveta (ES) 
št. 1198/2006 o Evropskem 
skladu za ribištvo (UL L 120, 
10.5.2007, str. 1).
25 Opažanja
V poročanju nekaterih držav 
članic o rezultatih so bile 
velike netočnosti
53 
Letna poročila o izvajanju ESR, ki jih 
pripravijo države članice, naj bi vklju -
čevala statistične podatke o spremlja -
nju ter naj bi o njih pred predložitvijo 
Komisiji razpravljal in jih potrdil nad -
zorni odbor35. Vsebovala so najnovejše 
finančne podatke o izvajanju projekta 
ter običajno tudi kazalnike za proi -
zvodnjo in zaposlovanje. Za natančno 
sliko o rezultatih ukrepov za podporo 
akvakulture iz ESR na ravni držav članic 
in EU je bilo bistveno, da so ta poročila 
točna.54 
Sodišče je v nekaterih letnih poročilih 
o izvajanju ugotovilo velike netočnosti 
in metodološke slabosti, kar je one -
mogočilo zanesljivo oceno izvajanja 
podpore iz ESR za akvakulturo, kot je 
prikazano v  okviru 5 .35 Člen 59(i) Uredbe (ES) 
št. 1198/2006.Primeri neosredotočenosti na okoljska vprašanja
Glede na špansko poročilo o izvajanju ESR za leto 2011 so se samo pri štirih projektih od 604, ki so bili odobre -
ni v okviru ukrepa 2.1, uporabljali certificirani sistemi ravnanja z okoljem. Nosilci so pripravili študije o vplivu 
na okolje ali preprosto izjave, da vpliva ni, ki so jih pregledali pristojni organi. Vendar pa se zaradi majhnega 
števila vlog ravnanje z okoljem ni uporabljalo kot izbirno merilo za odločitve o dodelitvi financiranja iz ESR.
Cilji operativnega programa Italije so vključevali uporabo postopkov za okoljsko certificiranje in registracijo 
v sistem EMAS. Vendar pa okoljsko certificiranje ni bilo poudarjeno kot del postopka izbire, okoljski vplivi 
pa se niso vnaprej ustrezno obravnavali. Poleg tega so obstajale slabosti pri spremljanju dejanskega vpliva 
projektov na okolje. Na Siciliji preverjanje, ali je bila ocena vpliva na okolje izvedena, kot je potrebno, ni bilo 
pogoj za odobritev dodelitve financiranja iz ESR.
V Romuniji so se za okoljsko merilo v fazi izbire dodeljevale le tri točke od stotih. 32,5 % projektov, financiranih 
iz ESR, se je štelo za projekte z okolju prijazno proizvodnjo. Vendar pa ni bilo opredeljeno, kaj je „okolju prija -
zen“ projekt. Tudi projekti, ki uporabljajo „splošno dobro akvakulturno prakso“, so se šteli kot okolju prijazni. 
Razen projektov ekoloških proizvajalcev ni za okoljsko certificiranje zaprosil noben projekt.Okvir 4
26 Opažanja
Netočnosti in metodološke slabosti v letnih poročilih o izvajanju in drugih statistič -
nih virih
V Franciji so se organi osredotočali na delež podjetij s področja akvakulture, ki so sodelovala v statističnih raz -
iskavah o akvakulturi (60 %), ne da bi zagotovili, da ta podjetja pomenijo vsaj 90 % celotnega obsega proizvo -
dnje, kakor zahteva zadevna uredba36. To je vplivalo na točnost kazalnikov letne proizvodnje. Glavni kazalnik, 
ki so ga francoski organi uporabili za izvajanje ukrepov za podporo akvakulturi, je bila uporaba dodeljenih 
proračunskih sredstev in ne doseženi rezultati.
V Španiji in Romuniji je proizvodnja na področju akvakulture, predstavljena v letnih poročilih o izvajanju, 
temeljila na napovedih upravičencev ob prvi vlogi za dodelitev pomoči. Količine, ki so bile v poročilih uporab-  
ljene kot podatki o izložkih, dejansko niso temeljile na kakršnem koli resničnem izkazu proizvodnje, zato so 
nezanesljive.
V Italiji so bili dejanski podatki šele leta 2012 prvič vključeni v letno poročilo o izvajanju. Poleg tega so obsta -
jale zelo bistvene razlike med podatki o letni proizvodnji na področju akvakulture, navedenimi v poročilih o iz -
vajanju ESR, in tistimi, ki jih je objavil Eurostat. Leta 2011 na primer naj bi proizvodnja na področju akvakulture 
na podlagi letnega poročila o izvajanju znašala 424 905 ton, na podlagi Eurostata pa 164 127 ton.
Na Poljskem nacionalni organi niso spremljali kazalnikov rezultatov, ki so jih upravičenci vključili v končna 
poročila o izvajanju projektov. Zato kazalniki rezultatov za akvakulturo, predstavljeni v letnih poročilih o izva -
janju ESR, niso bili dovolj preverjeni.
36 Člen 3 Uredbe (ES) št. 762/2008.Okvir 5
27 Opažanja
Ukrepi ESR doslej niso 
zagotovili ustrezne stro -
škovne učinkovitosti pri 
podpori trajnostnega 
razvoja akvakulture
Splošni cilji na ravni EU  
niso bili doseženi
55 
Namen strategije Komisije iz 
leta 200237 je bil ustvariti varne in 
dolgoročne možnosti zaposlitve (do -
datnih 8 000 do 10 000 delovnih mest) 
v obdobju od leta 2003 do 2008, zlasti 
na področjih, odvisnih od ribolova. Ta 
cilj je imel štiri glavne dele: povečati 
stopnjo rasti proizvodnje na področju 
akvakulture v EU na 4 % letno, izbolj -
šati prostorsko načrtovanje, spodbujati 
razvoj trga in izboljšati upravljanje.
56 
Sodišče je ugotovilo, da ti cilji do 
leta 2012 večinoma niso bili doseženi. 
Proizvodnja na področju akvakulture 
je v EU še več let ostala pri približno 
1,3 milijona tone, v svetu pa je še 
naprej rasla (glej diagram 2 ). Točni 
podatki o zaposlovanju niso na voljo, 
vendar je Komisija razpoložljive po -
datke ocenila kot stabilne38. Ker ni bilo 
količinsko opredeljenih ciljev v zvezi 
s prostorskim načrtovanjem in uprav-  
ljanjem, so se med revizijo v državah 
članicah pokazale bistvene težave na 
obeh področjih (glej odstavke od 37 
do 40).Cilji na ravni držav članic  
niso bili doseženi
57 
V vseh operativnih programih obi -
skanih držav članic so bili določeni 
specifični cilji v smislu proizvodnje in 
delovnih mest ter splošnejši cilji v smi -
slu varstva okolja, zdravja živali, diver -
zifikacije itn39. Sodišče je ugotovilo, da 
v obiskanih državah članicah glavni 
cilji za akvakulturo niso bili doseženi in 
da so bile določene zelo visoke ciljne 
vrednosti brez razumne podlage. Tudi 
v oceni učinka, ki jo je Komisija pri -
pravila leta 2009, so ciljne vrednosti 
v zvezi z rastjo opredeljene kot ena od 
slabosti strategije za akvakulturo.40
58 
V šestih obiskanih državah članicah je 
bila skupna vmesna ciljna vrednost za 
proizvodnjo41 683 000 ton. Vendar pa 
naj bi sodeč po letnih poročilih o izva -
janju in ne glede na težave s točnostjo 
podatkov (glej odstavek 54) dejanska 
proizvodnja v vmesnem obdobju po 
poročanju znašala le 485 000 ton. Tako 
kot v drugih sektorjih je finančna kriza 
močno vplivala tudi na akvakulturo 
(glej odstavka 41 in 42) in je prispevala 
k manjši proizvodnji, kot je bilo prej 
predvideno. Države članice so sicer 
spremenile operativne programe, 
vendar pa ciljne vrednosti niso bile 
posodobljene, tako da bi odražale 
dejanska zmanjšanja proizvodnje 
po pripravi operativnega programa. 
Primerjava ciljnih vrednosti za proizvo -
dnjo z dejanskimi rezultati je prikazana 
v okviru 6 .37 COM(2002) 511 final.
38 COM(2012) 747 final z dne 
12. decembra 2012.
39 Člen 20(1)(c) Uredbe (ES) 
št. 1198/2006.
40 SEC(2009) 453 
z dne 8. aprila 2009, 
oddelek 2.4.2.
41 Države članice so določile 
vmesne ciljne vrednosti za 
proizvodnjo za 
leto 2010 ali 2011.
28 Opažanja
Tveganje, da cilji iz operativnega programa ne bodo doseženi
Država članica000 ton
Osnovna 
proizvodnjaReferenčno 
letoNačrtovana 
proizvodnjaDejanska 
vmesna 
proizvodnjaReferenčno 
letoRazlika med 
načrtovano 
in dejansko 
proizvodnjoNačrtovana 
proizvodnja 
na koncu  
programa ESR
Francija 242 2007 253 209 2010 –44 264
Italija 242 2006 254 165 2011 –89 278
Poljska 35 2006 43 29 2010 –14 52
Portugalska 7 2005 10 9 2010 –1 15
Romunija 7 2005 10 9 2010 –1 14
Španija 63 2005 113 64 2010 –49 80
Skupaj 596 683 485 –198 703
Vir: operativni programi, letna poročila o izvajanju, EUROSTAT.
Proizvodnja v Franciji vključuje ostrige. V operativnem programu je bilo ocenjeno, da se bo proizvodnja ostrig 
povečala s 115 000 ton, kolikor je znašala na začetku programa, na 121 000 ton do leta 2010 in na 127 000 ton 
do konca programa. Zaradi krize, ki jo je povzročila velika umrljivost, je proizvodnja ostrig leta 2010 padla na 
84 000 ton. Operativni program je bil nazadnje spremenjen leta 2012, toda ciljne vrednosti proizvodnje ostrig 
so ostale enake, čeprav so bile že takrat nerealistične.
Ko je bil italijanski operativni program leta 2011 spremenjen, je ciljna vrednost proizvodnje, ki naj bi bila dose -
žena do konca programa, ostala enaka in je znašala 278 000 ton, čeprav je bila takrat dejanska proizvodnja po 
podatkih Eurostata 165 000 ton.
Ko je bil poljski operativni program leta 2011 nazadnje spremenjen, je ciljna vrednost proizvodnje, ki naj bi 
bila dosežena do konca programa, ostala enaka in je znašala 52 000 ton, čeprav je bila leta 2010 dejanska proi -
zvodnja le 29 000 ton.
Tudi portugalske ciljne vrednosti za proizvodnjo na področju akvakulture na koncu programa so bile nereali -
stične. V operativnem programu je bilo predvideno, da se bo proizvodnja povečala s 7 000 ton v letu 2005 na 
15 000 ton v letu 2013 (+214 %). Vendar pa je po poročilih sodeč dejanska proizvodnja v letu 2011 znašala le 
9 000 ton.
Ko je bil romunski operativni program leta 2012 nazadnje spremenjen, se je ciljna vrednost proizvodnje, ki naj 
bi bila dosežena do konca programa, povečala na več kot 14 000 ton, čeprav je bila leta 2010 dejanska proiz-  
vodnja le 9 000 ton.
V španskem operativnem programu so bile ciljne vrednosti proizvodnje za konec programa nerealistične. 
Leta 2012 so se znižale s 113 000 ton na 80 000 ton (v kar niso vštete klapavice), dejanska proizvodnja pa je po 
poročilih sodeč v letu 2010 znašala 64 000 ton.Okvir 6
29 Opažanja
Za znatno število revidiranih 
projektov je obstajala verjet-  
nost, da ne bodo stroškovno 
učinkovito pripomogli k ure -
sničitvi ciljev
59 
ESR je v obdobju 2007–2013 zagotovil 
več kot 400 milijonov EUR za približno 
5 800 projektov v okviru ukrepa 2.1 za 
trajnostni razvoj akvakulture. Med revi -
zijo je bilo proučeno, ali so izbrani pro -
jekti uspešno prispevali k dosegi tega 
cilja. To je vključevalo razmislek, ali so 
bili projekti izbrani, da bodo dosegli 
trajnostni razvoj, in ali so bili dobro 
ciljno usmerjeni, zlasti na dosego rasti 
in zaposlovanja, ali so bili pričakovani 
rezultati dejansko doseženi ter ali je 
bila dosežena stroškovna učinkovitost.Podpora trajnostnemu razvoju 
je bila omejena in ciljna 
usmerjenost je bila slaba
60 
V uredbi o ESR so bili določeni šte -
vilni cilji za financiranje projektov na 
področju akvakulture. Financiranje 
se je lahko zagotovilo za projekte za 
tradicionalne dejavnosti akvakulture 
ali za projekte za izboljšanje okolja42, 
za diverzifikacijo na vrste z dobrimi 
tržnimi možnostmi43 ter za trajnostni 
razvoj zaposlovanja in trga44.
61 
V praksi so obstoječe in tradicionalne 
dejavnosti akvakulture prejele večji del 
financiranja. To so omogočila izbirna 
merila, opredeljena v operativnih pro -
gramih in nacionalnih pravilih držav 
članic, ter nadzor dostopa do območij, 
primernih za akvakulturo. Zato je bilo 
zagotovljeno le omejeno financira -
nje za nove ali inovativne projekte, 
ki bi lahko prinesli visoko dodano 
vrednost ali povečali celotno proi -
zvodnjo z usmerjenostjo v trajnostni 
razvoj akvakulture, kot je prikazano 
v okviru 7 .42 Člen 29(1) Uredbe (ES) 
št. 1198/2006.
43 Člen 10 Uredbe (ES) 
št. 498/2007.
44 Člen 19 Uredbe (ES) 
št. 1198/2006.
Primeri omejitev pri trajnostnem razvoju akvakulture
V Galiciji (Španija) kljub povpraševanju prosilcev od leta 1985 niso bile odobrene nove koncesije za dostop do 
pomorskih območij za razvoj akvakulture. Ker v času revizije pomorsko prostorsko načrtovanje ni obstajalo 
in ker so galicijski organi že zaprosili za izvedbo raziskave o primernosti drugih pomorskih območij za razvoj 
akvakulture, je bila v praksi možnost, da bi dostop dobili novi koncesionarji, zelo omejena.
V Italiji je zaradi rokov za predložitev projektnih predlogov na podlagi javnega razpisa ter hkrati dolgotrajnih 
postopkov za izdajo dovoljenj in posebnih točk, ki so se med izbirnim postopkom dodeljevale obstoječim 
projektom, prevladovala pomoč za obstoječa podjetja s področja akvakulture.Okvir 7
30 Opažanja
Primeri slabe ciljne usmerjenosti
V Španiji (Andaluzija in Galicija) in Franciji, katerih razpoložljivi proračun za ukrepe za podporo akvakulturi 
je bil večji od skupne vrednosti prejetih vlog, je bilo financiranje odobreno za vse projekte, ki so izpolnjevali 
osnovna merila upravičenosti. To pomeni, da prednostne obravnave projektov ni bilo, s čimer se je povečalo 
tveganje, da se stroškovna učinkovitost ne doseže. Pri reviziji je bilo ugotovljeno, da je imelo šest projektov od 
desetih, ki so bili pregledani v Španiji, slabosti, ki kažejo na to, da so bili slabo izbrani. Pet od teh primerov se 
na primer nanaša na nakup delovnih plovil, ne da bi se pri tem izboljšala proizvodnja ali zaposlovanje.
Na Poljskem so bila izbirna merila opredeljena, vendar pa niso bila povezana s cilji ukrepa za podporo akva -
kulturi. V praksi so bile, če so bila osnovna merila upravičenosti izpolnjena, vključno z zagotovitvijo triletnega 
poslovnega načrta, vloge za financiranje odobrene skladno z načelom „kdor prej pride, prej melje“. Zaradi 
tega pomoč ni nujno pritekala k najboljšim projektom, projekti, ki so bili predloženi v poznejši fazi program -
skega obdobja, pa so bili samodejno zavrnjeni, ker je bil proračun že izčrpan. Pri reviziji je bilo ugotovljeno, da 
so bili trije projekti od desetih, ki so bili pregledani, slabo izbrani.
V Romuniji so bili za izbirna merila, ki so se nanašala na cilje iz uredbe o ESR, določeni nizki ponderji, merila 
niso bila dovolj ocenjena in so se delno prekrivala. Pri reviziji je bilo ugotovljeno, da je bilo med desetimi pre -
gledanimi projekti več slabo izbranih.
Na Poljskem, Portugalskem in v Italiji se v postopku izbire ni upoštevala stopnja izvedbe projekta v času za -
prositve, nekateri projekti pa so bili ob izdaji odločitve o dodelitvi pomoči že končani. To ni zagotovilo dovolj 
kontrol za preprečitev mrtvih izgub pri projektih. Pri reviziji je bilo ugotovljeno, da je imela približno tretjina 
projektov od 30, ki so bili revidirani v teh državah članicah, slabosti, ki kažejo na to, da so bili slabo izbrani.Okvir 862 
Izbira dobrih projektov zahteva pred -
nostno razvrstitev upravičenih projek -
tov z uporabo izbirnih meril, osredoto -
čenih na cilje operativnega programa. 
Sodišče je ugotovilo, da so bili revi -
dirani projekti v obiskanih državah 
članicah pogosto slabo izbrani, pomoč 
pa je bila odobrena za projekte, ki so 
se v času izbire že začeli izvajati, kar 
je prikazano v  okviru 8 . Približno pri 
tretjini od 60 pregledanih projektov so 
bile ugotovljene slabosti, ki kažejo, da 
so bili slabo ciljno usmerjeni.63 
V operativnih programih držav članic 
so bile določene vmesne in konč -
ne ciljne vrednosti proizvodnje na 
področju akvakulture za programsko 
obdobje, od katerih so vse zajemale 
koristi za proizvodnjo. Da se ciljne 
vrednosti v zvezi z rastjo proizvodnje 
in zaposlovanja v akvakulturi doseže -
jo (glej odstavek 55), mora biti izbor 
projektov za financiranje iz ESR jasno 
povezan s splošnim ciljem povečanja 
proizvodnje.
31 Opažanja
64 
Sodišče je ugotovilo, da so bili opera -
tivni programi ciljno usmerjeni v po -
večanje proizvodnje, postopki izbire 
v obiskanih državah članicah pa pona -
vadi niso toliko poudarjali dosege teh 
ciljnih vrednosti, kot bi bilo potrebno, 
kar je ponazorjeno v  okviru 9 .
Predvideni rezultati projekta 
niso bili doseženi ali preverjeni
65 
Da bi projekti uspešno prispevali 
k učinku financiranih ukrepov, bi mo -
rali večinoma doseči ciljne vrednosti, 
ki so bile določene, ko je bila pomoč 
odobrena. Pristojni organi bi morali 
spremljati izvajanje projekta in nje -
gove rezultate ter po potrebi sprejeti 
popravne ukrepe (glej tudi odstav -
ka 53 in 54).
Primeri projektov, ki niso ciljno usmerjeni v rast
Izbrani projekti v Španiji, Franciji in na Portugalskem niso bili posebej ciljno usmerjeni v povečanje zaposlova -
nja ali proizvodnje, temveč večinoma v posodobitev obstoječih dejavnosti, za kar so te države članice menile, 
da bo ugodno vplivalo na zaposlovanje in proizvodnjo. A ker projekti niso bili ciljno usmerjeni, niso bili osre -
dotočeni na dosego rasti, kot je opisano v odstavku 66.
Na Siciliji (Italija) so bili projekti izbrani na podlagi ponderiranih izbirnih meril. Ocena je vključevala največ 
20 točk za ohranitev zaposlenosti, največ 30 točk za povečanje zaposlenosti, pri čemer je bilo 10 točk na 
novozaposleno osebo, in 10 točk za zaposlitev vsaj ene ženske. Pri reviziji je bilo ugotovljeno, da so nosilci pro -
jektov pogosto prijavili najmanjše zahtevane številke, da bi zagotovili čim boljšo izbirno oceno. Neki nosilec 
projekta je na primer prijavil, da bo projekt pomenil zaposlitev ene uslužbenke, pri čemer bi se z zaposlitvijo 
ženske velikost delovne sile povečala z 90 na 91, na koncu pa je za ta ukrep dobil 20 točk (10 + 10) in še dodat-  
nih 20 točk za ohranitev dveh delovnih mest.Okvir 9
32 Opažanja
66 
Od 31 projektov, revidiranih na kraju 
samem, in od 2545 izmed teh, ki naj bi 
predvidoma povečali zaposlovanje 
in/ali proizvodnjo, so v času revizije 
obstajali dokazi, da so le trije dosegli 
svoje cilje (glej Prilogo III ). Čeprav se 
številni projekti še izvajajo, je stopnja 
dosege njihovih ciljev nizka. To je pri -
kazano v  okviru 10 .
Doslej ni bila dosežena 
zadostna stroškovna 
učinkovitost
67 
Javna sredstva, porabljena za projek -
te akvakulture, bi morala zagotoviti 
stroškovno učinkovitost, kar pomeni, 
da bi moralo biti javno financiranje so -
razmerno s pričakovanimi rezultati ter 
da bi bilo treba preprečiti financiranje 
prekomernih naložb in mrtvih izgub 
pri projektih. Poleg tega bi morala 
sredstva zagotoviti pravo spodbudo 
za naložbe, odobritvam pomoči za 
naložbe, ki bi bile izvedene tudi brez 
javnega financiranja, pa bi se bilo 
treba izogibati.Nekateri revidirani projekti so 
pokazali pravi potencial  
in uporabo dobrih praks ...
68 
Sodišče je našlo tri uspešne projekte, 
ki so prispevali k trajnostnemu ra -
zvoju akvakulture, kot je prikazano 
v okviru 11 .45 11 primerov od teh 25 ni bilo 
posebej ciljno usmerjenih 
v povečanja kot del postopka 
za izbiro projekta.
Primeri, ko rezultati niso bili doseženi ali preverjeni
Na Poljskem je sicer vseh pet upravičencev, ki so bili obiskani med revizijo, v svojih končnih poročilih o izvaja -
nju projekta, poslanih nacionalnim organom, poročalo, da so dosegli količinsko opredeljene ciljne vrednosti 
proizvodnje, vendar so štirje Sodišču potrdili, da cilji v resnici niso bili doseženi. Upravičenci so prijavili bistve -
ne izgube staleža (ki so bile včasih skoraj 80-odstotne), ki jih povzročijo živali roparice.
V Franciji so vsi obiskani upravičenci poročali, da količinsko opredeljene ciljne vrednosti proizvodnje niso bile 
dosežene. Pristojni organi nepravilnosti pri prijavljenih zneskih niso preverili.
V Italiji so se dejavnosti spremljanja začele izvajati leta 2012, o njihovih rezultatih pa se poroča od leta 2013.Okvir 10
33 Opažanja
Primeri zgodb o uspehu
Na Poljskem je projekt, ki je stal 7,8 milijona EUR, prejel financiranje iz ESR v višini 3,4 milijona EUR za usta -
novitev trajnostnega objekta akvakulture za gojenje rib vrste tilapija v zaprtem sistemu akvarijev z uporabo 
tehnologij, ki varujejo neposredno okolje. Cilj projekta je bil proizvesti 200 ton rib na leto in ustvariti 13 delov -
nih mest. Na koncu pa se je v okviru projekta proizvedlo 1 000 ton rib letno, ustvarjeno pa je bilo 19 delovnih 
mest.
Španski projekt je prejel financiranje iz ESR v višini 742 000 EUR za izgradnjo ribnikov za gojenje brancina 
in orade na območju s površino 600 ha. Upravičenec je imel obsežno strokovno znanje in izkušnje v sektor -
ju akvakulture ter dostop do financiranja in obratnega kapitala. Zdaj na celotnem območju poteka razvoj 
v okviru več projektov, financiranih s sredstvi EU. Leta 2011 so ribnike napolnili s staleži mladih rib. Ker njihovo 
obdobje rasti traja tri leta, se pričakuje, da se bo celotna proizvodnja v višini približno 600 ton realizirala od 
leta 2014 naprej. Možnost upravičenca, da financira velik obratni kapital, ki je potreben za to dolgo obdobje 
rasti (več kot 5 milijonov EUR), je bila ključna za uspeh projekta. Napovedano je bilo, da se bo zaposlenost 
povečala s 30 na 50 zaposlenih do leta 2014, vendar je že leta 2013 dosegla 52 ljudi.
Portugalski projekt je prejel financiranje iz ESR v višini 35 000 EUR za posodobitev in razširitev objekta za 
gojenje ostrig. Vodja projekta je imel univerzitetno diplomo iz gojenja ostrig. Cilj projekta je bil povečati pro -
izvodnjo s 120 ton, kolikor je znašala leta 2011, na 150 ton v letu 2013, zmanjšati umrljivost ostrig in povečati 
delovno silo s štirih zaposlenih na devet. V času obiska Sodišča leta 2013 projekt še ni bil v celoti dokončan, 
toda proizvodnja se je že povečala na 135 ton, v objektu pa je bilo zaposlenih osem ljudi.Okvir 11
Vir: Evropsko računsko sodišče.
34 Opažanja
... mnogi pa ne.
69 
Med 31 obiskanimi projekti je revizija 
pokazala 16 primerov z nezadostnimi 
dokazi o stroškovni učinkovitosti.
 – V 11 primerih – vsi so iz Italije in 
s Poljske – je upravičenec začel 
naložbo, preden je bila odločitev 
o dodelitvi pomoči sprejeta. V teh 
državah članicah so upravičenci 
večino naložb, povezanih s pro -
jekti ESR, izvedli še pred odobri -
tvijo financiranja. To je zmanjšalo 
resnično spodbudo naložbe, ki jo 
zagotavljajo sredstva, in je dokaz 
za to, da so bila javna sredstva 
dodeljena upravičencem, ki jih niso 
potrebovali. Poleg tega ocenjeni 
stroški naložbe, ki naj bi se sofi -
nancirala, niso bili upravičeni glede 
na pričakovane rezultate projekta. – V petih primerih stopnja javnega 
financiranja v primerjavi z rezultati 
ni bila dobro upravičena, pa tudi 
dokazi o stroškovni učinkovitosti 
so bili nezadostni, kot je prikazano 
v okviru 12 .
Primeri projektov, financiranih iz ESR, ki pomenijo slabo stroškovno učinkovitost
Projekt v Andaluziji (Španija) za gojenje kozic z uporabo ogrevane vode, ki jo zagotavlja lokalna energetska 
družba, je prejel financiranje iz ESR v višini 358 000 EUR. Projekt naj bi po pričakovanju ustvaril osem novih 
delovnih mest, vendar pristojni organi niso upoštevali dejstva, da je bilo podobno število delovnih mest izgu -
bljeno, ko je upravičenec v objekt projekta prenesel dejavnosti iz dveh drugih objektov.
V Franciji je bilo financiranje iz ESR v višini 108 000 EUR dodeljeno projektu za izgradnjo dvonadstropne 
stavbe za razvoj podjetja za proizvodnjo lupinarjev. Eno od nadstropij stavbe se ni uporabljalo za načrtovano 
dejavnost, ampak za storitve, povezane s turizmom.
Na Portugalskem je bilo financiranje iz ESR v višini 838 000 EUR izplačano za projekt za lovljenje, hranjenje in 
prehranjevanje rib, med drugim tuna, za naknadno prodajo. Ker je bil tun v času revizije polovljen in prodan, 
je obstajalo premalo dokazov o tem, da so se ribe, preden so bile prodane, hranile in prehranjevale v objektu. 
Ta proces je bil zato bolj podoben ribolovnemu objektu kot pa akvakulturi.Okvir 12
35
 Nova skupna ribiška politika 
ter Evropski sklad  
za pomorstvo in ribištvo 
(EMFF) (od leta 2014)
70 
Evropski parlament in Svet sta decem -
bra 2013 sprejela uredbo46 o reformi 
skupne ribiške politike od 1. januar -
ja 2014. Za razliko od uredbe o SRP za 
obdobje do leta 2013 vsebuje nova 
uredba poseben oddelek o akvakulturi 
in zahteva, da države članice pripravijo 
večletne nacionalne strateške načrte, 
ki temeljijo na strateških smernicah 
EU, da bi odstranile upravne ovire (npr. 
v zvezi z izdajo dovoljenj), olajšale 
dostop do voda in prostora ter upora -
bile okoljske, družbene in gospodarske 
kazalnike za akvakulturo. Operativni 
programi bodo morali biti skladni 
s temi strateškimi načrti. Ustanovljen 
bo nov svetovalni odbor za akvakul -
turo, ki bo svetoval v zvezi z upravlja -
njem sektorja.
71 
Nova politika na področju akvakulture 
se bo izvajala v okviru Evropskega skla -
da za pomorstvo in ribištvo (EMFF)47. 
Za razliko od ESR vsebuje Evropski 
sklad za pomorstvo in ribištvo pose -
ben oddelek, v katerem je določeno, 
kako uporabljati financiranje, da se bo 
podpiral trajnostni razvoj akvakulture. 
Zagotavlja jasnejši okvir za financi -
ranje akvakulture kot ESR, vključno 
z možnostjo financiranja okoljskih in 
zdravstvenih ukrepov, razvoja prostor -
skega načrtovanja, poslovnih inovacij, 
podjetništva in zavarovanja staleža. 
Financiranje bo usklajeno z večletnimi 
nacionalnimi strateškimi načrti držav 
članic.46 Uredba (EU) št. 1380/2013 
Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 11. decembra 2013 
o skupni ribiški politiki in 
o spremembi uredb Sveta (ES) 
št. 1954/2003 in (ES) 
št. 1224/2009 ter razveljavitvi 
uredb Sveta (ES) št. 2371/2002 
in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa 
Sveta 2004/585/ES (UL L 354, 
28.12.2013, str. 22).
47 Uredba (EU) št. 508/2014 
Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 15. maja 2014 
o Evropskem skladu za 
pomorstvo in ribištvo in 
razveljavitvi uredb Sveta (ES) 
št. 2328/2003, (ES) 
št. 861/2006, (ES) št. 1198/2006 
in (ES) št. 791/2007 in Uredbe 
(EU) št. 1255/2011 Evropskega 
parlamenta in Sveta (UL L 149, 
20.5.2014, str. 1).
36
 Zaključki in priporočila
72 
Glede na upadajočo proizvodnjo iz 
tradicionalnega ribolova v EU in veliko 
rast proizvodnje na področju akvakul -
ture v svetu je namen reformirane SRP 
nadaljnji razvoj ukrepov za podporo 
akvakulturi od leta 2014. Sodišče je 
proučilo, ali je financiranje iz ESR 
v prejšnjem obdobju nudilo uspešno 
podporo trajnostnemu razvoju akva -
kulture, da bi se lahko za nove ukre -
pe uporabilo pridobljeno znanje in 
izkušnje.
73 
Pri reviziji je bilo proučeno, ali so bili 
ukrepi za podporo akvakulturi na ravni 
EU in držav članic dobro zasnovani 
in izvedeni ter ali je ESR zagotovil 
stroškovno učinkovitost in podpiral 
trajnostni razvoj akvakulture.
74 
Sodišče je na splošno ugotovilo, da ESR 
ni nudil uspešne podpore za trajnostni 
razvoj akvakulture. Ukrepi za podporo 
trajnostnemu razvoju akvakulture na 
ravni EU niso bili dobro zasnovani in 
spremljani. ESR in SRP nista zagotovila 
ustreznega okvira za trajnostni razvoj 
akvakulture do leta 2013 (odstavka 18 
in 19), pregled nacionalnih strateških 
načrtov in operativnih programov 
držav članic, ki ga je opravila Komisija, 
pa ni odpravil nekaterih težav z za -
snovo (odstavki od 20 do 22). Okoljska 
trajnost razvoja akvakulture je cilj ESR. 
Sodišče je ugotovilo, da so bile za ob -
močja Natura 2000 zagotovljene zado -
stne smernice, ne pa tudi za vprašanja, 
povezana z okvirno direktivo o vodah, 
okvirno direktivo o morski strategiji 
in direktivo o presoji vplivov na okolje 
(odstavki od 23 do 25).Pri popolnosti in zanesljivosti podat -
kov o proizvodnji na področju akvakul -
ture, ki so jih predložile države članice 
in so se zbirali na ravni EU (odstavki od 
26 do 30), so bile težave, zaradi česar 
je težko oceniti rezultate ukrepov na 
področju akvakulture. Nadzorni odbori 
za ESR in vmesna vrednotenja ter in -
špekcijski pregledi Komisije so imeli le 
majhen učinek (odstavki od 31 do 34) 
na izvajanje ukrepov na področju 
akvakulture. Rezultati javno financira -
nih raziskovalnih projektov in projek -
tov LIFE niso bili v celoti izkoriščeni 
(odstavka 35 in 36).
75 
Ukrepi za podporo trajnostnemu 
razvoju akvakulture na ravni držav 
članic niso bili dobro zasnovani in 
izvedeni. Obstajale so bistvene težave 
s prostorskim načrtovanjem in zaple -
tenimi zahtevami za izdajo dovoljenj 
(odstavka 39 in 40), velik vpliv pa je 
imela tudi finančna kriza (odstavka 41 
in 42). V obiskanih državah članicah 
nacionalni strateški načrti in opera -
tivni programi, ki jih zahteva ESR, na 
splošno niso zagotovili dovolj jasne 
podlage za trajnostni razvoj akvakul -
ture (odstavki od 43 do 48). Poleg tega 
države članice niso izvajale usklajene 
strategije za razvoj sektorja akvakultu -
re (odstavka 37 in 38). Premalo so  
se upoštevale predvsem okoljske in 
zdravstvene politike (odstavki od 49 
do 52). Pri podatkih o proizvodnji iz 
letnih poročil so bile netočnosti in me -
todološke slabosti (odstavka 53 in 54).
37 Zaključki in priporočila
76 
Kar zadeva stroškovno učinkovitost 
podpore za akvakulturo iz ESR, je 
Sodišče ugotovilo, da cilji za trajnostni 
razvoj akvakulture niso bili doseženi 
na ravni EU in tudi na ravni držav članic 
(odstavki od 55 do 58).
77 
Sodišče je ugotovilo, da številni projek -
ti, financirani iz ESR, niso bili stroškov -
no učinkoviti ali niso podpirali trajno -
stnega razvoja akvakulture. Projekti 
so bili pogosto slabo ciljno usmerjeni, 
malo so prispevali k rasti in zaposlo -
vanju ter niso dosegli pričakovanih 
rezultatov (odstavki od 59 do 66). Pri 
reviziji so se sicer pokazale nekatere 
zgodbe o uspehu, vendar tudi bistveni 
dokazi o mrtvih izgubah pri projektih 
ter slabi stroškovni učinkovitosti, pre -
majhnem financiranju novih primerov 
in majhni donosnosti javnih naložb 
(odstavki od 67 do 69).
78 
Ugotovljeno je torej, da za obdobje do 
leta 2013 na ravni EU in držav članic ni 
bilo ustreznega okvira, da bi se lahko 
uresničili cilji EU za trajnostni razvoj 
akvakulture, dejansko sprejeti ukre -
pi pa niso dali zadostnih rezultatov. 
Glede na navedeno ter na reformo 
SRP in uvedbo Evropskega sklada za 
pomorstvo in ribištvo od leta 2014 
(odstavka 70 in 71) Sodišče priporoča 
naslednje.Priporočilo 1
Komisija naj pri izvajanju ukrepov za 
podporo akvakulturi v okviru Evrop -
skega sklada za pomorstvo in ribištvo:
(a) pri odobritvi operativnih progra -
mov držav članic upošteva, ali so 
cilji za trajnostni razvoj akvakulture 
realistični in ustrezni ter ali je pod -
pora ciljno usmerjena v ukrepe, ki 
bodo verjetno pripomogli k uresni -
čevanju teh ciljev;
(b) vzpostavi smernice, na podlagi 
katerih se bodo pri prednostni raz -
poreditvi javnega financiranja upo -
števali zadevni okoljski dejavniki;
(c) kadar je primerno, zagotovi, da 
bodo operativni programi držav 
članic odobreni le, če so pripravlje -
ne ustrezne nacionalne strategije 
za razvoj sektorja akvakulture;
(d) spodbuja države članice k izvajanju 
zadevnega prostorskega načrto -
vanja ter poenostavi postopke za 
izdajo dovoljenj in upravne po -
stopke za podporo razvoju sektor -
ja akvakulture;
(e) izboljša primerljivost statističnih 
podatkov o akvakulturi, zbranih 
iz različnih virov, ter tako okrepi 
njihovo točnost in popolnost.
38 Zaključki in priporočila
Priporočilo 2
Države članice naj pri izvajanju ukre -
pov za podporo akvakulturi v okviru 
Evropskega sklada za pomorstvo in 
ribištvo:
(a) pripravijo in uporabljajo usklajene 
nacionalne strategije za razvoj 
sektorja akvakulture;
(b) izvajajo zadevno prostorsko načr -
tovanje ter poenostavijo postopke 
za izdajo dovoljenj in upravne 
postopke za podporo razvoju sek -
torja akvakulture;
(c) zagotovijo, da se javno financiranje 
prednostno dodeljuje za projekte, 
ki najbolj prispevajo k trajno -
stnemu razvoju akvakulture in so 
stroškovno učinkoviti;
(d) z določitvijo in uporabo zadevnih 
kazalnikov podrobneje spremljajo 
rezultate projektov.
To poročilo je sprejel senat I, ki ga vodi ga. Rasa BUDBERGYTĖ, članica  
Evropskega računskega sodišča, v Luxembourgu na zasedanju 14. maja 2014.
 Za Računsko sodišče
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Predsednik

39
 Priloge Priloga IPromet v akvakulturi in podpora iz ESR
Država članicaPromet (2011) Podpora iz ESR (v mio EUR)
Vrednost
(v mio EUR)Obseg
(000 ton)Os 2 ESR 
(načrtovano)Ukrep ESR 2.1 
(dejansko)Število projektov 
ukrepa 2.1
Belgija 0,2 0,0 1,3 0,1 2
Bolgarija 10,0 4,1 36,0 39,3 101
Češka 44,5 21,0 14,5 7, 2 327
Danska* 145,8 40,5 37, 6 14,4 90
Nemčija 85,9 39,1 54,9 7,7 165
Estonija 1,6 0,4 24,6 20,7 44
Irska 128,5 44,8 0,0 0,6 12
Grčija 523,3 121,8 59,7 0,1 3
Španija 501,1 276,9 3 07,1 44,8 629
Francija 898,5 283,1 54,2 11,0 1 213
Italija 422,9 15 7, 0 106,1 21,7 327
Ciper 30,6 4,7 3,2 0,8 12
Latvija* 1,1 0,5 49,3 25,7 366
Litva* 7, 2 3,3 28,1 8,2 25
Madžarska 30,3 15,6 24,2 22,2 242
Malta 50,5 3,8 1,7 0,0 0
Nizozemska 81,2 42,5 7, 4 3,2 56
Avstrija 19,3 2,2 5,1 2,8 239
Poljska 61,6 29,0 162,9 91,0 1 272
Portugalska 56,8 7,9 74,2 15,8 48
Romunija 16,4 8,4 105,0 75,8 133
Slovenija 3,4 1,4 7,1 6,1 81
Slovaška 2,2 0,8 11,4 2,9 44
Finska 56,7 10,1 17, 0 5,2 177
Švedska 47, 5 14,5 10,9 4,5 131
Združeno kraljestvo 740,3 199,0 33,6 6,4 87
EU 27 3 967,4 1 332,4 1 237,1 438,2 5 826
Viri:
Promet v akvakulturi:  „The Economic Performance of the EU Aquaculture Sector (STECF 13-29)“ STECF, november 2013.  
Os 2 ESR (načrtovano):  odobreni operativni programi.
Ukrep 2.1 ESR (dejansko):  informacije do maja 2013 in do julija 2012 za države članice, označene z *, ki so jih zagotovile službe Komisije.
Število projektov:  informacije do maja 2013 in do juliija 2012 za države članice, označene z *, ki so jih zagotovili oddelki Komisije.
40 Priloge Priloga IIVzorec revidiranih projektov
Država 
članica Regija Opisa projekta Vrsta proizvodnjeRevidirano 
na kraju 
samemUpravičeni 
stroški 
projekta 
(000  EUR)Javni 
prispevek 
skupaj
(000  EUR)Prispevek 
ESR  
skupaj
(000  EUR)
ŠpanijaGalicijaNamestitev splavov in posodobitev 
delovnih plovil.Klapavice Da 401 241 180 
Nakup delovnih plovil. Klapavice Da 523 314 235 
Nakup delovnih plovil. Klapavice 523 314 235 
Nakup delovnih plovil. Klapavice 447 268 201 
Nakup delovnih plovil. Klapavice 380 228 171 
AndaluzijaNamestitev splavov in kanalov. Orade, brancini Da 1 978 989 742 
Namestitev splavov. Klapavice Da 1 807 904 678 
Posodobitev vališča. Jastogi Da 954 477 358 
Okoljski ukrepi v akvakulturi. Orade, brancini 2 493 1 247 935 
Posodobitev kletk. Orade, brancini 2 495 1 247 935 
FrancijaAkvitanijaIzgradnja vališča jesetrov. Jesetri Da 927 187 93 
Izgradnja bazenov za ostrige. Ostrige Da 90 31 16 
Languedoc-
RoussillonRazširitev in posodobitev proiz-  
vodnega in dobavnega postopka.Ostrige + klapavice Da 4 071 1 009 303 
Languedoc-
RoussillonRazširitev in posodobitev proiz-  
vodnega in dobavnega postopka.Ostrige + klapavice Da 1 589 397 191 
Razširitev in posodobitev proiz-  
vodnega in dobavnega postopka.Ostrige + klapavice Da 717 215 108 
AkvitanijaProizvodni materiali. Ostrige + klapavice 110 30 15 
Proizvodni materiali. Ostrige + klapavice 85 26 13 
Languedoc-
RoussillonRazširitev in posodobitev proiz-  
vodnega in dobavnega postopka.Ostrige + klapavice 297 89 45 
Razširitev in posodobitev proiz-  
vodnega in dobavnega postopka.Ostrige + klapavice 639 160 38 
Akvitanija Proizvodni materiali. Ostrige + klapavice 69 21 10 
41 Priloge Priloga IIDržava 
članica Regija Opisa projekta Vrsta proizvodnjeRevidirano 
na kraju 
samemUpravičeni 
stroški 
projekta 
(000  EUR)Javni 
prispevek 
skupaj
(000  EUR)Prispevek 
ESR  
skupaj
(000  EUR)
ItalijaAvtonomna 
pokrajina 
Trento Namestitev vališča in bazenov. Postrvi Da 1 327 531 265 
Razširitev in posodobitev bazenov 
za ribe.Postrvi Da 280 113 56 
Infrastrukturna dela na obstoječem 
objektu.Postrvi 155 62 31 
Infrastrukturna dela na obstoječem 
objektu.Postrvi 183 73 37 
Emilija 
RomanjaNakup delovnih plovil (ponovna 
naselitev školjk) in delovnega 
pristanišča/platforme.Pokrovače Da 281 112 56 
Nakup delovnih plovil. Pokrovače 220 88 44 
Nakup delovnih plovil. Pokrovače 250 100 50 
SicilijaPosodobitev in razširitev objekta. Orade, brancini Da 1 987 1 192 1 132 
Posodobitev in razširitev objekta. Postrvi Da 28 17 16 
Nakup delovnega plovila  
in posodobitev.Klapavice Da 667 400 380 
PoljskaMazovijaPosodobitev ribnikov za vzrejo. Krapi Da 775 465 349 
Posodobitev ribnikov. Krapi Da 478 287 215 
Izgradnja novega objekta. Tilapija Da 7 744 4 519 3 389 
Posodobitev objekta.Krapi, postrvi, druge 
ribe516 309 232 
Posodobitev objekta. Krapi 224 134 101 
PoznańIzgradnja novega objekta. Jesetri Da 2 780 1 644 1 233 
Posodobitev in izgradnja ribnikov. Krapi, postrvi Da 1 220 732 549 
Posodobitev ribnikov. Jesetri 725 435 326 
Posodobitev ribnikov  
in nakup opreme.Druge ribe 382 229 172 
Posodobitev ribnikov  
in nakup opreme.Krapi, druge ribe 881 528 396 
42 Priloge Priloga IIDržava 
članica Regija Opisa projekta Vrsta proizvodnjeRevidirano 
na kraju 
samemUpravičeni 
stroški 
projekta 
(000  EUR)Javni 
prispevek 
skupaj
(000  EUR)Prispevek 
ESR  
skupaj
(000  EUR)
Portugal -
skaAlgarvePosodobitev proizvodnje.Orada, brancin, 
ostrige, školjkeDa 2 502 1 501 1 126 
Izgradnja objekta  
za proizvodnjo lupinarjev.Ostrige, Jakobove 
školjke, klapavice1 893 1 136 852 
Namestitev kletk za tune. Tuni 2 032 1 117 838 
Namestitev kletk za tune. Tuni Da 2 032 1 117 838 
Izgradnja objekta  
za proizvodnjo lupinarjev.Ostrige, pokrovače, 
klapaviceDa 1 572 943 708 
CenterIzgradnja objekta  
za proizvodnjo jegulj.Jegulje 7 941 3 970 2 978 
Posodobitev objekta. Morski list, romb 3 507 1 754 1 315 
Posodobitev objekta. Morski list, romb Da 2 217 1 109 831 
Posodobitev objekta.Orade, brancini, 
jegulje, morski list193 87 65 
Posodobitev objekta. Ostrige Da 84 46 35 
43 Priloge
Država 
članica Regija Opisa projekta Vrsta proizvodnjeRevidirano 
na kraju 
samemUpravičeni 
stroški 
projekta 
(000  EUR)Javni 
prispevek 
skupaj
(000  EUR)Prispevek 
ESR  
skupaj
(000  EUR)
RomunijaConstanta Izgradnja novega objekta. Romb Da 2 941 1 765 1 323 
Tulcea Posodobitev objekta. Krapi in druge ribe Da 2 444 1 466 1 100 
Vrancea Posodobitev in razširitev objekta. Krapi in druge ribe 1 916 1 150 862 
TulceaPreusmeritev objekta akvakulture 
v ekološko proizvodnjoKrapi 548 548 411 
Braila Posodobitev objekta.Krapi, postrvi  
in druge ribe1 237 742 557 
GiurgiuDiverzifikaciija proizvodnje  
in posodobitev tekoče dejavnosti.Krapi in druge ribe Da 2 424 1 454 1 091 
CalarasiObjekt za intenzivno gojenje 
jesetrov.Jesetri Da 3 946 2 367 1 776 
IalomitaPreusmeritev objekta akvakulture 
v ekološko proizvodnjoKrapi in druge ribe Da 1 000 1 000 750 
Prahova Posodobitev objekta. Krapi in druge ribe 1 036 622 466 
Arges Izgradnja novega objekta. Postrvi 1 823 1 094 820 
31 84 986 45 353 33 274 Priloga II
44 Priloge Priloga IIIResultati revidiranih projektov
Država 
članicaVrstaLetna 
proizvod­
nja pred 
pro ­
jektom 
(v tonah)Načrtova ­
na letna 
proizvod­
nja po 
projektu 
(v tonah)Dejanska 
letna pro ­
izvodnja 
(v tonah)Zaposlo ­
vanje pred 
projektomNačr ­
tovano 
zaposlo ­
vanje po 
projektuDejansko 
zaposlo ­
vanjeCilji še 
niso 
doseženiZačetek na ­
ložbe pred 
odločitvijo 
o dodelitvi 
nepovratnih 
sredstevNeza ­
dostni 
dokazi 
o stroš­
kovni 
učinkovi ­
tostiPrimer 
uspeš­
nega 
projekta
ŠpanijaPosodobitev 8 000 8 000 4 900 33 33 38
Posodobitev 70 70 70 16 16 16
Novo 0 200 200 30 50 52
Novo 0 900 600 0 15 8
Posodobitev 41 45 30 17 25 22
FrancijaNovo 0 90 000 90 000 0 2 1
Novo 0 15 15 1 1 0
Posodobitev 120 500 170 35 50 47
Posodobitev Ni na voljo Ni na voljo 80 15 30 26
Posodobitev 80 160 99 Ni na voljo Ni na voljo Ni na voljo
ItalijaPosodobitev 830 1 240 1 000 6 6 6
Posodobitev 1 240 1 350 1 000 6 6 6
Posodobitev 10 468 10 733 10 5005 zaposlenih 
570 članov 
zadružnega 
podjetja5 zaposlenih 
570 članov 
zadružnega 
podjetja
Posodobitev 1 800 2 200 2 500 90 91 100
Posodobitev 5 11 8 2 2 2
Posodobitev 540 1 120 1 000 23 24 24
45 Priloge Priloga III
Država 
članicaVrstaLetna 
proizvod­
nja pred 
pro ­
jektom 
(v tonah)Načrtova ­
na letna 
proizvod­
nja po 
projektu 
(v tonah)Dejanska 
letna pro ­
izvodnja 
(v tonah)Zaposlo ­
vanje pred 
projektomNačr ­
tovano 
zaposlo ­
vanje po 
projektuDejansko 
zaposlo ­
vanjeCilji še 
niso 
doseženiZačetek na ­
ložbe pred 
odločitvijo 
o dodelitvi 
nepovratnih 
sredstevNeza ­
dostni 
dokazi 
o stroš­
kovni 
učinkovi ­
tostiPrimer 
uspeš­
nega 
projekta
PoljskaPosodobitev 0 40 - 2 4 -
Obnova 0 10 - 1 1 1
Novo 0 200 1 000 0 13 19
Novo 0 32 0 0 1 3
Posodobitev 5 7 5 10 10 10
PortugalskaPosodobitev 120 150 135 4 9 8
Posodobitev 120 392 20 7 9 14
Novo 0 1 555 0 0 3 8
Novo 0 2 380 10 0 16 21
Posodobitev 175 810 50 6 6 6
RomunijaNovo 0 150 0 2 7 Ni na voljo
Posodobitev 112 467 400 Ni na voljo Ni na voljo Ni na voljo
Posodobitev 100 428 Ni na voljo 10 22 Ni na voljo
Posodobitev 6 132 0 2 9 Ni na voljo
Ekološko Ni na voljo Ni na voljo Ni na voljo Ni na voljo Ni na voljo Ni na voljo
Ni načrtovanega povečanja proizvodnje 
ali zaposlovanja.Načrtovano povečanje ni bilo 
doseženo.Cilji so bili doseženi.
46
Povzetek
I
Države članice bodo sredstva Evropskega sklada 
za ribištvo (ESR) lahko porabile do konca leta 2015. 
Zato končni znesek skupno dodeljenih sredstev 
ESR za ukrepe na področju akvakulture za obdobje 
2007–2013 še ni znan.
III
Komisija priznava, da podpora za trajnostni razvoj 
akvakulture iz ESR do konca leta 2013 ni nujno 
dosegla vseh pričakovanih ali želenih rezultatov. 
Vendar pa bi rada poudarila, da je bila proizvodnja 
kljub finančni in gospodarski krizi stabilna, kar se 
tiče količine, in da se je z vidika vrednosti nekoliko 
povečala. Stopnja zaposlenosti v sektorju je ostala 
enaka. Izkušnje, pridobljene v obdobju 2007–2013, 
so bile vključene v novi Evropski sklad za pomor -
stvo in ribištvo (ESPR) za obdobje 2014–2020.
IV
Čeprav je uspešnost ukrepov za podporo trajnost-  
nemu razvoju akvakulture, ki so bili financirani iz 
ESR, težko oceniti, Komisija meni, da so bili nekateri, 
ne pa vsi, dobro zasnovani in spremljani.
Priznava, da skupna ribiška politika (SRP) ni zago -
tovila dovolj jasnega okvira za razvoj akvakulture 
v predhodnem programskem obdobju. Ta pomanj -
kljivost je bila v letu 2013 odpravljena s sprejetjem 
prenovljene skupne ribiške politike in novimi strate -
škimi smernicami za akvakulturo.
Vendar pa so se podjetja, ki se ukvarjajo z akvakul -
turo, najprej z nastopom krize zaradi povišanja cene 
goriv leta 2008, nato pa še svetovne gospodarske 
in finančne krize, soočila s povsem novimi izzivi, ki 
jih na začetku programskega obdobja 2007–2013 
ni bilo mogoče predvideti. To je močno vplivalo 
na izpolnjevanje ciljev ukrepov na področju akva -
kulture, financiranih iz ESR, ki so bili zastavljeni na 
začetku tega programskega obdobja.Odgovori  
Komisije
Komisija je pripravila obsežen priročnik in smernice 
za spremljanje in zlasti uporabo kazalnikov v ESR: 
(http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/eff/official_docu -
ments/updated_eff_workingpaper_on_indicators_
en.pdf ). Države članice niso nikoli omenile, da jim 
Komisija ni dala zadostnih smernic.
Komisija se zaveda, da so bili podatki o akvakulturi, 
pridobljeni iz različnih virov EU, premalo primerljivi. 
To je delno posledica dejstva, da ti podatki prihajajo 
iz različnih virov na ravni EU in so namenjeni raz -
ličnim uporabam (težnje na področju proizvodnje 
in socialno -ekonomska uspešnost). Te podatkovne 
zbirke so večinoma usklajene, vendar se razlike 
vseeno pojavljajo zaradi različnega zajetja, manj -
kajočih podatkov ali zaradi zaupnosti. Komisija bo 
te pomanjkljivosti v zvezi s podatki lahko obrav -
navala pri prihodnji spremembi okvira za zbiranje 
podatkov.
Nadzorni organ, v katerem je Komisija zgolj opazo -
valka, spremlja izvajanje celotnega operativnega 
programa in ne samo ukrepov za akvakulturo. Opo -
mniti je treba, da so operativni programi vključevali 
šestnajst ukrepov in da akvakultura ni bila najpo -
membnejša izmed njih, kar se tiče sredstev ESR. 
Komisija meni, da je bil čas, ki so ga nadzorni odbori 
namenili akvakulturi, sorazmeren s pomenom ukre -
pov na tem področju.
V
Komisija je za v prihodnje v okviru reforme SRP 
uvedla odprto metodo koordinacije, da bi države 
članice podprla pri njihovih prizadevanjih za razvoj 
trajnostne akvakulture ter jih odločno spodbudila 
k okrepitvi povezave med političnimi cilji in pred-  
nostnim financiranjem. V okviru Evropskega sklada 
za pomorstvo in ribištvo (ESPR) in nove SRP morajo 
vse države članice sprejeti večletno nacionalno stra -
tegijo za akvakulturo, da bodo to dejavnost lahko 
spodbujale v okviru svojih operativnih programov 
ESPR.
Odgovori Komisije 47
VIII (b)
Komisija je razvila smernice za razvoj trajnostne 
akvakulture, ki vključujejo zadevne okoljske dejav -
nike:  http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/aquaculture/
official_documents/com_2013_229_sl.pdf
Pripravila je tudi smernice za izpolnjeva -
nje predhodnih pogojenosti za večletni 
nacionalni strateški načrt za akvakulturo: 
http://ec.europa.eu/fisheries/reform/emff/
doc/10-guidance -emff -specific -eacs_en.pdf
Komisija je kot prilogo k smernicam za predho -
dna vrednotenja pripravila smernice za vklju -
čevanje sklepnih ugotovitev strateških presoj 
vplivov na okolje v zasnovo operativnih progra -
mov: http://ec.europa.eu/fisheries/reform/emff/
doc/08-strategic -environmental -assessment_en.pdf
Komisija je razvila smernice glede vrste odstopanj, 
ki jih dopušča člen 9 Direktive o pticah. Namen tega 
dokumenta je obrazložiti ključna določila člena 9 
Direktive o pticah, saj se nanašajo na prepreče -
vanje resne škode, ki jo povzročajo kormorani, ali 
na zaščito rastlinstva in živalstva, vsebuje pa tudi 
praktične nasvete za izvajanje teh določil: http://
ec.europa.eu/environment/nature/cormorants/files/
guidance_cormorants.pdf
Komisija poleg tega trenutno podpira razvoj 
posebnih smernic za izvajanje okvirne direk -
tive o vodah in okvirne direktive o morski 
strategiji, ki so v pripravi. Vsi dokumenti, ki se 
nanašajo na ta projekt, so na voljo na nasle -
dnji spletni strani:  https://circabc.europa.eu/w/
browse/4eda1 1 16-2b76-4a0c -b4ed -b3ec2616b013
Komisija se pri razvoju teh smernic opira na 
smernice za trajnostno akvakulturo v okviru 
mreže Natura 2000: http://ec.europa.eu/enviro -
nment/nature/natura2000/management/docs/
Aqua -N2000  %20guide.pdf
VIII (c)
Komisija bo v skladu s predhodno pogojenostjo za 
večletni nacionalni strateški načrt za akvakulturo 
sprejela operativne programe ESPR le, če so države 
članice predložile ustrezne večletne nacionalne 
strateške načrte za spodbujanje trajnostne akvakul -
ture, kjer je primerno.VI
Komisija poudarja, da so posledice gospodarske in 
finančne krize bistveno vplivale na dosego ciljev 
rasti in zaposlovanja v sektorju akvakulture.
V skladu z načelom deljenega upravljanja, na kate -
rem temelji ESR, se projekti izbirajo na ravni držav 
članic, ki so se zaradi čedalje slabših gospodarskih 
razmer dejansko soočale z vse manjšim številom 
projektov iz tega sektorja.
VII
Komisija priznava, da regulativni okvir in zlasti  
spremljanje ukrepov, financiranih iz ESR, nista prine -
sla pričakovanih rezultatov, vendar je treba omeniti, 
da sta ta sektor močno prizadela kriza zaradi povi -
šanih cev goriva leta 2008 ter nastop gospodarske 
in finančne krize.
Novi ESPR zagotavlja jasnejši politični okvir, ki teme -
lji na opredelitvi šestih prednostnih nalog EU in 
vrste specifičnih ciljev. ESPR ima tako učinkovitejšo 
logiko poseganja, izrazitejšo usmerjenost k dosega -
nju rezultatov ter okrepljen sistem za spremljanje 
in vrednotenje, kar bo zagotovilo večji prispevek 
k ciljem SRP in zlasti trajnostnemu razvoju akvakul -
ture v EU.
VIII (a)
Komisija bo skrbno analizirala utemeljitev predla -
gane podpore za akvakulturo v okviru operativnih 
programov novega ESPR, ki bodo predvidoma 
predloženi v drugi polovici leta 2014. Prav tako bo 
skrbno analizirala usklajenost ukrepov operativ -
nih programov in ukrepov, napovedanih v okviru 
večletnega nacionalnega strateškega načrta za 
akvakulturo.
Poleg tega je mogoče pričakovati, da bo prever -
janje doseganja teh ciljev lažje z določitvijo koli -
činsko opredeljenih ciljev in mejnih vrednosti ter 
postopkov za spremljanje in zbiranje podatkov, ki so 
potrebni za izvajanje vrednotenj.
Odgovori Komisije 48
IX (b)
Komisija je seznanjena s tem priporočilom, ki je 
v središču njenih trenutnih pobud za pomorsko 
prostorsko načrtovanje. Glej zgornji komentar 
v odstavku VIII d).
IX (c)
Komisija poudarja, da ESPR vključuje številne nove 
elemente, ki pripomorejo k osredotočenju finan -
ciranja ESPR na tiste projekte, ki najbolj prispevajo 
k trajnostnemu razvoju akvakulture in so stroškovno 
učinkoviti. Med temi elementi so: 1. okrepljen sistem 
za spremljanje z letnim poročanjem o financiranih 
ukrepih; 2. popolnejše letno poročilo o izvajanju;  
3. izrazitejša usmerjenost k doseganju rezultatov, ki 
vključuje nov okvir uspešnosti; 4. predhodne pogo -
jenosti, ki zagotavljajo, da so ukrepi, ki se bodo 
financirali v okviru akvakulture, skladni z večletnim 
nacionalnim strateškim načrtom za akvakulturo.
IX (d)
ESPR bo v primerjavi s predhodnim ESR v obdo -
bju 2014–2020 spodbujal izrazitejšo usmerjenost 
k doseganju rezultatov (uporaba skupnih kazalnikov 
rezultatov), vključno z uporabo okvira uspešnosti 
(uporaba skupnih kazalnikov učinka). Uredba o ESPR 
določa delegirani akt o skupnih kazalnikih.
Novi sistem za spremljanje v predlogu za ustanovi -
tev ESPR bodo sestavljali naslednji elementi:
 – podatkovna zbirka na ravni države članice 
(INFOSYS), v kateri se shranjujejo vse informacije 
o posameznih operacijah ob upoštevanju skup-  
ne strukture in z uporabo skupnih kazalnikov;
 – poročilo, ki se pošlje Komisiji in vsebuje ključne 
informacije v združeni obliki. Informacije se 
morajo zbirati za daljše obdobje, da odsevajo 
razvoj izvajanja.
Skupni kazalniki ESPR bodo podlaga za spremljanje 
in vrednotenje ter za pregledovanje uspešnosti pro -
gramov. Omogočali bodo združevanje podatkov na 
ravni EU in merjenje napredka na poti k uresničitvi 
ciljev strategije Evropa 2020.To priporočilo je treba delno nasloviti na države 
članice, ker so slednje v skladu z načelom deljenega 
upravljanja odgovorne za pripravo in uporabo 
usklajenih nacionalnih strategij za razvoj sektorja 
akvakulture. Komisija državam članicam, ki teh 
strategij ne pripravijo ali jih ne uporabljajo v skladu 
z njenimi smernicami, ne more izreči kazni ali zoper 
njih sprožiti postopke za ugotavljanje kršitev.
VIII (d)
Čeprav poenostavitev upravnih postopkov in pros-  
torsko načrtovanje v glavnem ostajata v pristojno -
sti držav članic, je Komisija v strateških smernicah 
za akvakulturo (COM(2013)229) ugotovila, da sta 
nezadostno prostorsko načrtovanje in potreba po 
poenostavitvi upravnih postopkov med pomanjklji -
vostmi, ki jih je treba odpraviti. Komisija bo poleg 
tega države članice spodbujala k uporabi nedavno 
sprejete direktive o pomorskem prostorskem načr -
tovanju za izboljšanje razvoja akvakulture.
VIII (e)
Komisija poudarja, da je pravni okvir, ki pokriva 
statistične podatke o proizvodnji na področju 
akvakulture (Uredba 788/96, ki je bila razveljavljena 
z Uredbo 762/2008), vzpostavljen od leta 1996. 
Komisija bo te težave v zvezi s podatki nadalje 
obravnavala na primernih forumih in s primernimi 
postopki (npr. razširitev zbiranja podatkov znotraj 
okvira za zbiranje podatkov na sladkovodno akva -
kulturo in uskladitev metodologij).
IX (a)
Države članice so po sprejetju strateških smernic EU 
za akvakulturo aprila 2013 začele pripravljati svoje 
večletne nacionalne strateške načrte za spodbuja -
nje trajnostne akvakulture. Komisija bo spremljala 
izvajanje teh načrtov, ki bodo vključevali cilje držav 
članic in ukrepe za njihovo dosego. Pri tem bo 
potrebna zlasti skladnost s predhodno pogojeno -
stjo za večletni nacionalni strateški načrt za akva -
kulturo, brez katere Komisija ne bo mogla odobriti 
operativnega programa ESPR.
Odgovori Komisije 49
14
Komisija poudarja, da se ti statistični podatki nana -
šajo samo na projekte akvakulture, ki so bili financi -
rani iz ESR.
Opažanja
21
Komisija je pri pogajanjih o operativnih programih 
z državami članicami v skladu s členoma 15 in 17 
Uredbe o ESR (št. 1198/2006) zagotovila povratne 
informacije o ukrepih, vključenih v nacionalni stra -
teški načrt.
Ta ugotovitev potrjuje, da so službe Komisije izvedle 
potrebno oceno operativnih programov, zlasti kar 
zadeva trajnostni razvoj akvakulture in doslednost 
z nacionalnimi strateškimi načrti.
22
Komisija meni, da je izpolnila svoje regulativne 
obveznosti, kar zadeva pregled nacionalnih strate -
ških načrtov in operativnih programov. Namen na-  
cionalnih strateških načrtov je bil zagotoviti splošen 
okvir ciljev za države članice. Ti načrti naj ne bi bili 
tako izrecni kot operativni programi držav članic.
23
Komisija je za spodbujanje uporabe direktive o pre -
soji vplivov na okolje objavila številne študije, poro -
čila in smernice1. Ti so koristni za širok krog deležni -
kov, kot so nacionalni organi, razvijalci, svetovalci, 
raziskovalci, nevladne organizacije in javnost.
Komisija zagotavlja, da se tovrstni dokumenti poso -
dabljajo ob upoštevanju sodne prakse Sodišča. Glej 
tudi odgovor Komisije v zvezi s Priporočilom 1(b).
24
Ta odgovor se nanaša na odstavka 24 in 25.
1 http://ec.europa.eu/environment/eia/eia -support.htmUvod
02
Uvožene ribe večinoma izhajajo iz ribolova in ne 
akvakulture. Uvoženi proizvodi iz akvakulture so 
zlasti tropske vrste, ki jih v EU v večjih količinah ni 
mogoče proizvajati.
03
Komisija kot vira podatkov uporablja okvir za zbi -
ranje podatkov in Eurostat, zato se ti podatki lahko 
razlikujejo od podatkov Organizacije Združenih 
narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO), ki jih Sodi -
šče omenja v odstavku 3.
06
Čeprav je bila akvakultura vključena v področje 
uporabe Uredbe št. 2371/2002 in obravnavana 
v sporočilih iz let 2002 in 2009 o strategiji za trajno -
stni razvoj akvakulture, je treba poudariti, da EU na 
tem področju nima izključne pristojnosti.
07
To je skupni odgovor na odstavke 7 do 8 (c).
Prednostne naloge sporočil iz let 2002 in 2009 so 
bile opredeljene s posvetovanji in oceno učinka. 
Izvedene so bile skoraj vse naloge, ki so bile vklju -
čene v ti dve dopolnjujoči se sporočili.
Komisija je med pripravo smernic za akvakulturo 
iz leta 2013 skupaj z deležniki in državami člani -
cami zaznala potrebo po nadaljnjem ukrepanju 
na področju teh istih prednostnih nalog. Glavna 
razlika glede na predhodni sporočili je vzpostavitev 
novega mehanizma za upravljanje, s katerim bo 
Komisija usklajevala prizadevanja držav članic in 
spodbujala izmenjavo dobre prakse.
Odgovori Komisije 50
Kot je določeno v členu 6 Uredbe 762/2008, morajo 
države članice Komisiji predložiti letno poročilo 
o kakovosti predloženih podatkov. V tem podrob -
nem metodološkem poročilu je opisano, kako so se 
zbirali in urejali podatki. Komisija prouči podatke 
in poročila ter o njih razpravlja dvostransko in/ali 
v ustrezni delovni skupini za statistiko ribištva Stal -
nega odbora za kmetijsko statistiko.
Podatki nekaterih držav članic o velikosti objektov 
na področju akvakulture, ki se sporočajo v kubičnih 
metrih, morda še vedno niso povsem zanesljivi, zato 
Eurostat nenehno raziskuje možnosti za izboljšanje 
postopkov potrjevanja. Če so podatki dvomljivi, 
morajo države članice zagotoviti povratne informa -
cije in po potrebi popraviti podatke.
Med skupno velikostjo objektov v kubičnih metrih 
in skupno proizvodnjo v tonah ni jasne povezave: 
produktivnost v kilogramih na kubični meter se 
lahko močno razlikuje glede na proizvodne metode 
(kletke, bazeni itd.), okolje (sladka voda ali morje)  
in ribje vrste. Države za nekatere ribje vrste in proiz-  
vodne metode velikost svojih objektov v skladu 
z Uredbo št. 762/2008 sporočajo v hektarjih name -
sto v kubičnih metrih.
Države članice morajo podatke poslati skupaj 
s podrobnimi poročili o metodologiji zbiranja in 
urejanja podatkov ter potrebnimi elementi, na pod -
lagi katerih lahko Komisija zanesljivo oceni kakovost 
podatkov.Komisija je državam članicam zagotovila dodatne 
smernice v obliki priročnika o ESR in številnih raz -
lagalnih sporočil o okoljskih ukrepih v akvakulturi 
v ESR. Poleg smernic o Naturi 2000 je pripravila 
smernice o vrsti odstopanj v zvezi z akvakulturo iz 
člena 9 Direktive o pticah, ki se nanašajo na prepre -
čevanje resne škode, ki jo povzročajo kormorani, ali 
na zaščito rastlinstva in živalstva: http://ec.europa.
eu/environment/nature/cormorants/files/guidance_
cormorants.pdf
Kar zadeva direktivo o presoji vplivov na okolje, glej 
odgovore Komisije pri priporočilu 1 (b). Podrobne 
smernice o njenem izvajanju so na voljo tudi na 
spletu2.
Komisija in države članice so začele izvajati skupno 
strategijo za izvajanje okvirne direktive o vodah. 
Sektor akvakulture je postal dejaven pri izvajanju 
okvirne direktive o vodah in se je leta 2010 pridružil 
skupni strategiji (prek Zveze evropskih ribogojcev 
(FEAP) in Evropskega združenja gojiteljev mehkuž -
cev (EMPA). Komisija trenutno podpira razvoj smer -
nic za izvajanje okvirne direktive o vodah in okvirne 
direktive o morski strategiji v zvezi z akvakulturo.
26
Ta odgovor se nanaša na odstavke 26 do 30.
Čeprav so za potrditev in kakovost podatkov odgo -
vorne predvsem države članice, je Komisija v okviru 
izvajanja obstoječih pravnih okvirov in spremembe 
okvira za zbiranje podatkov sprejela številne ukrepe 
za izboljšanje usklajenosti in zajetja podatkov 
o akvakulturi. Komisija poudarja, da je rezultat tega 
objava znanstvenega letnega gospodarskega poro -
čila o akvakulturi v EU.
2 http://ec.europa.eu/environment/eia/pdf/interpretation_eia.pdf
Odgovori Komisije 51
Komisija sprejema ukrepe za zmanjšanje teh razlik 
v okviru spremembe okvira za zbiranje podatkov 
in izvajanja akcijskega načrta za statistiko ribištva 
in akvakulture, ki vključuje usklajevanje statističnih 
konceptov obeh naborov podatkov.
31
Vmesno vrednotenje ESR Komisije je sicer vklju -
čevalo pregled ukrepov na področju akvakulture, 
vendar pa se v tem sektorju z vidika sredstev porabi 
razmeroma majhen del proračuna tega sklada. 
Komisija meni, da so njena prizadevanja na podro -
čju vrednotenja akvakulture sorazmerna z višino te 
podpore.
32
Komisija države članice, v katerih ponovno izvede 
revizijo, izbere na podlagi ocene tveganja, opera -
cije, ki jih je treba revidirati, pa izbere iz reprezenta -
tivnega vzorca primerov, ki jih je predhodno izbral 
in revidiral revizijski organ države članice. Komisija 
v svoj vzorec vključi kar največ osi; izbira projektov 
na področju akvakulture za pregled je večinoma 
odvisna od njihovega števila in dodelitve finanč -
nih sredstev v okviru zadevnega operativnega 
programa.
Pri vsakem primeru se nato primerjajo zaključne 
ugotovitve obeh strani. Ugotovitvam sledijo ustrez-  
ni ukrepi; pri zadevnih sedmih primerih na področju 
akvakulture niso bile ugotovljene nobene težave 
glede trajnostnosti.
33
Pravni okvir ESR ne vključuje tovrstne dodatne 
ocene za nobeno izmed 5 prednostnih osi tega 
sklada. Vendar pa je Komisija podobno oceno 
izvedla prek posvetovanj z deležniki in državami 
članicami v okviru reforme SRP in priprave smernic 
za akvakulturo.Poročilo o metodologiji je sedaj v celoti vključeno 
v Eurostatovo okolje za posredovanje in spremljanje 
podatkov (eDAMIS), podobno kot za nabore podat -
kov. Države članice zdaj posredujejo letna poročila. 
Potrjevanje podatkov se lahko izvaja neodvisno od 
razpoložljivosti poročil.
Komisija se zaveda teh okoliščin in je ustrezno ukre -
pala. Države članice morajo zdaj zaupnost podatkov 
utemeljiti, Eurostat pa je začel pripravljati listino 
o zaupnosti, katere namen je državam članicam 
dodatno omejiti uporabo zaupnosti. Komisija je, 
kar zadeva zamude pri posredovanju podatkov, 
okrepila svoje spremljanje skladnosti in nadaljnje 
ukrepanje v primerih neskladnosti. Države članice, 
ki ne posredujejo pravih podatkov pravočasno, 
opomni na njihove pravne obveznosti s pristopom 
stopnjevanja, ki lahko vodi do postopkov za ugotav -
ljanje kršitev.
Komisija se zaveda razlik v podatkih, ki so večinoma 
posledica razlik v pravnih okvirih. Pri naknadnem 
vrednotenju okvira za zbiranje podatkov so bili ugo -
tovljeni neskladnosti in prekrivanja med različnimi 
zakonodajami, Znanstveni, tehnični in gospodarski 
odbor za ribištvo (STECF)3 pa je dodatno analiziral 
nabore podatkov. Do razlik prihaja zaradi različnega 
zajetja, manjkajočih podatkov ali zaradi zaupnosti.
3 Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo 
(STECF) – The Economic Performance Report on the EU 
Aquaculture sector (Poročilo o gospodarski uspešnosti sektorja 
akvakulture v EU) (STECF-13-29) 2013. Urad za publikacije Evropske 
unije, Luksemburg, EUR 26336 EN, JRC 86671, 383 str.
Odgovori Komisije 52
Komisija je na primer za pripravo strateških smernic 
za trajnostni razvoj akvakulture EU (COM(2013) 229) 
uporabila tudi ustrezne rezultate projektov, ki so 
jih podpirali drugi programi financiranja EU, kot so 
Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), evropska 
sosedska politika in program za konkurenčnost in 
inovativnost (CIP). Rezultati projektov so bili razšir -
jeni in posredovani deležnikom, med drugim sveto -
valnim organom, sektorju (npr. evropski tehnološki 
in inovacijski platformi za akvakulturo (EATIP)) in 
oblikovalcem politike.
Okvir 1 
Komisija ugotavlja, da je bil od skupno 14 milijo -
nov EUR, ki so bili po ugotovitvah Sodišča izpla -
čani za 18 projektov, za akvakulturo pomemben le 
majhen delež. Večina projektov LIFE, v katerih je 
omenjena akvakultura, slednjo obravnava le v šir -
šem kontekstu (tipičen primer: projekt LIFE97 ENV 
IRL 209 – Razvoj na soglasju temelječe strategije 
za celostno upravljanje obalnega območja zaliva 
Bantry, ki je kot del strateškega načrtovanja vključe -
val uveljavljene spremembe na področju akvakul -
ture, vendar le kot zelo majhen sestavni del veliko 
večjega projekta).
Dva raziskovalna projekta od 77-ih, ki so se nanašali 
na akvakulturo in so bili financirani v okviru šestega 
okvirnega programa, sta obravnavala vprašanje 
obveščanja, razširjanja in prenosa tehnologij ter sta 
močno vplivala na deležnike in splošno javnost:
1. projekt „POLITIKA PROFET: evropska platforma za 
obveščanje deležnikov v ribištvu in akvakulturi o re -
zultatih evropskih raziskav in tehnološkega razvo -
ja“ (financiranje EU v višini 764 144 EUR), v okviru 
katerega je bila razvita platforma za sporočanje in 
razširjanje rezultatov raziskovalnih projektov na po -
dročju ribištva in akvakulture, financiranih s strani 
EU v okviru petega in šestega okvirnega programa. 
Vzpostavljena je bila spletna struktura za objavlja -
nje tehničnih letakov ter tematskih in regionalnih 
seminarjev za gojitelje v sektorju akvakulture, ribiče, 
znanstvenike, nacionalne in evropske oblikovalce 
politik ter druge deležnike. Organizirane so bile tudi 
delavnice za predstavitev projektov šestega okvir -
nega programa v okviru znanstvene podpore poli -
tiki, s čimer so politično usmerjeni deležniki, ribiške 
organizacije, organizacije na področju akvakulture 
ter omrežja pridobili dragocene informacije;34
Nadzorni odbor spremlja izvajanje celotnega opera -
tivnega programa in ne samo ukrepov na področju 
akvakulture. Opomniti je treba, da so operativni 
programi vključevali šestnajst ukrepov in da akva -
kultura ni bila najpomembnejša izmed njih z vidika 
sredstev ESR.
Komisija meni, da je bil čas, ki so ga nadzorni odbori 
namenili akvakulturi, sorazmeren z obsegom ukre -
pov na tem področju.
35
Raziskovalni projekti za podporo akvakulturi, ki so 
bili financirani v okviru šestega okvirnega pro -
grama, so bili osredotočeni na tri ključne cilje:
(i) reševanje problemov politike s pragmatičnimi 
in uporabnimi raziskavami (znanstvena podpora 
politiki);
(ii) spodbujanje odličnosti v znanosti o kakovosti in 
varnosti hrane (prednostna naloga št. 5),
(iii) razvoj posebnih raziskovalnih dejavnosti za MSP .
36
Cilj 4 „Boljše upravljanje staležev rib“ strategije EU 
za biotsko raznovrstnost do leta 2020 je bil prene -
sen v novo uredbo o finančnem instrumentu za 
okolje (LIFE) za obdobje 2014–2020. Ta cilj je temat -
ska prednostna naloga na prednostnem področju 
narava in biotska raznovrstnost, zato so bili v stra -
tegiji cilji na področju akvakulture med drugim 
zastavljeni na podlagi rezultatov projektov LIFE. 
Glavne teme raziskovalnih projektov so bile pre -
prečevanje bolezni, prehrana rib, selektivna vzreja, 
dobro počutje rib, biološki potencial novih možnih 
vrst, varnost in kakovost proizvodov iz akvakulture 
ter varstvo okolja. Teme odsevajo glavne potrebe 
sektorja akvakulture, rezultati pa so neposredno 
uporabni zlasti za gojitelje v tem sektorju. Razisko -
valni projekti, financirani v okviru šestega okvirnega 
programa, so na splošno pomembno prispevali 
k reševanju okoljskih vprašanj ter vprašanj na 
področju genomike, prehrane rib in njihovih bolezni 
ter javnega zdravja.
Čeprav so bili rezultati projektov namenjeni zlasti 
potrebam gojiteljev, so se uporabili tudi za pripravo 
zakonodaje in smernic v zvezi z akvakulturo.
Odgovori Komisije 53
Okvir 2 
Komisija se dobro zaveda, da se prakse prostor -
skega načrtovanja in izdaje dovoljenj po EU močno 
razlikujejo. Vendar na tem področju prevladuje 
pristojnost držav članic. Zato Komisija spodbuja 
„izmenjave znanja in dobrih praks“, kot je napove -
dala že v svojem predlogu za novo uredbo Evrop -
skega parlamenta in Sveta o skupni ribiški politiki iz 
let a 2011.
Države članice bodo te izmenjave olajšale z objavo 
svojih večletnih strateških načrtov za akvakulturo.
Ti večletni strateški načrti morajo izrecno obravna -
vati vprašanja, kot je trajanje postopka odobritve 
koncesij.
Komisija bo v zvezi z omenjenimi posebnimi primeri 
zadevne države članice obvestila o ugotovitvah 
Sodišča.
Skupni odgovor na odstavka 39 in 40
Nova direktiva o pomorskem prostorskem načrtova -
nju bo pripomogla k boljšemu povezovanju na tem 
področju.
Komisija je v strateških smernicah (COM(2013) 229) 
med ovirami, ki preprečujejo nadaljnji razvoj akva -
kulture, omenila nezadostno prostorsko načrtovanje 
in potrebo po poenostavitvi upravnih postopkov. 
Poenostavitev upravnih postopkov in prostor -
sko načrtovanje sta še vedno v pristojnosti držav 
članic, zato bo Komisija ta vprašanja obravnavala 
na seminarjih za izmenjavo dobrih praks v okviru 
odprte metode koordinacije. Poleg tega nova 
direktiva o pomorskem prostorskem načrtovanju 
in celostnem upravljanju obalnih območij državam 
članicam zagotavlja okvir za uporabo celovitega in 
usklajenega postopka načrtovanja med sektorji in 
državami članicami.2. projekt „FEUFAR: prihodnost evropskih raziskav na 
področju ribištva in akvakulture“ (financiranje EU 
v višini 499 680 EUR), v okviru katerega se je izvedla 
analiza predvidevanja in so se oblikovala priporočila 
glede prihodnjih usmeritev, ki so bile pomembne 
za konkurenčnost EU v sektorju akvakulture in za 
varstvo okolja. Njegov namen je bil opredeliti pri -
hodnje potrebe po raziskavah, zlasti na področju 
akvakulture, na podlagi povezovalne in interaktiv -
ne metodologije predvidevanja, ki vključuje: (i) opis 
sistema; (ii) odkrivanje gonilnih sil v sistemu in (iii) 
oblikovanje hipotez o gonilnih silah, ki vodijo k mož-  
nim scenarijem za prihodnost. Ti različni scenariji so 
zagotovili podlago, zlasti kar zadeva akvakulturo, za 
opredelitev problematičnih vprašanj z gospodar -
skega, ekološkega, družbenega in upravljavskega 
vidika. Z analizo je bilo ugotovljenih nekaj ključnih 
prihodnjih potreb po raziskavah na področju ribo -
lova in akvakulture.
37
Komisija bo teme, izpostavljene v opažanjih Sodi -
šča, med drugim obravnavala z izmenjavo dobre 
prakse v okviru odprte metode koordinacije. Hkrati 
bo podpirala prizadevanja držav članic za poeno -
stavitev upravnih postopkov ob pomoči skupine na 
visoki ravni za poenostavitev upravnih postopkov.
38
Komisija poudarja, da zadevna zakonodaja EU 
(SRP in ESR) ni določala tovrstne obveznosti za 
države članice. To vrzel sedaj zapolnjujejo večletni 
nacionalni načrti za akvakulturo (člen 34 osnovne 
uredbe o SRP iz leta 2013 in ena od predhodnih 
pogojenosti). Slednje bo treba Komisiji posredovati 
najpozneje do datuma predložitve operativnega 
programa. Države članice pri pripravi večletnega 
nacionalnega strateškega načrta vodijo smer-  
nice, ki jih je Komisija sprejela 29. aprila 2013  
(COM(2013) 229).
Odgovori Komisije 54
45
Države članice so se odločile, da bodo finančne vire 
predstavile samo v operativnem programu, in sicer 
v finančnih preglednicah, ki so zahtevane v delu B 
Priloge I k Uredbi Komisije (ES) št. 498/2007, ki od 
držav članic zahteva, da finančna sredstva pred -
stavijo po oseh in ne po ukrepih (akvakultura pa je 
samo ukrep).
46
Komisija zdaj v operativnem programu ESPR spod -
buja pristop, usmerjen k doseganju rezultatov, in 
priporoča uporabo skupnih kazalnikov z realnimi 
cilji, da se odpravijo ugotovljene slabosti.
Prvotni cilji so bili zastavljeni pred sedmimi leti, ko 
so bile gospodarske razmere povsem drugačne. 
Komisija meni, da bi morala sprememba ciljev voditi 
k prerazporeditvi proračunskih sredstev.
Na podlagi svojih izkušenj ugotavlja, da lahko 
države članice pri določanju ciljev njihovo vrednost 
precenijo ali podcenijo. Ta pomanjkljivost je v ESPR 
odpravljena med drugim z določitvijo skupnih 
kazalnikov in zagotavljanjem večjega poudarka 
na vrednotenju in spremljanju, vključno z načrtom 
vrednotenja, ki bo zagotovil, da države članice izva -
jajo stalne dejavnosti vrednotenja za spremljanje 
napredka in uspešnosti.
47
Glej odgovor Komisije na Okvir 3.
48
V nekaterih državah članicah je bila obveznost pred-  
ložitve poslovnega načrta kot enega izmed doku -
mentov, ki so jih morali predložiti morebitni upra -
vičenci, ustaljena praksa, kar je omogočilo izločitev 
ekonomsko nedonosnih projektov in spodbujanje 
stroškovne učinkovitosti.41
Komisija priznava, da je imela finančna in gospodar -
ska kriza velik vpliv na sektor akvakulture kot celoto 
in zlasti na financiranje ukrepov na področju akva -
kulture iz ESR. Vplivala je na povpraševanje potroš-  
nikov in s tem zmanjšala prevzemanje naložbenih 
tveganj s strani proizvajalcev. Poleg tega je manjša 
javna poraba v večini držav članic opazno zmanjšala 
tudi zmogljivost javnega sofinanciranja.
V Romuniji je finančna kriza upravičencem povzro -
čila velike težave pri izvajanju projektov, financi -
ranih iz ESR. To se je odražalo tudi v obsežni upo -
rabi jamstvenega sklada, ki je do konca leta 2013 
zagotovil finančna jamstva v višini približno 7,5 mili -
jona EUR. Glavni upravičenci so bili projekti v zvezi 
z naložbami v gojilnice za akvakulturo.
42
Komisija ugotavlja naslednje:
 – finančna kriza je skoraj onemogočila pridobitev 
preostalih sredstev, ki bi bila potrebna za usta -
novitev novega podjetja v tem sektorju;
 – kriza je imela velik učinek na povpraševanje, 
s čimer so se močno povečala finančna tveganja 
za nove nosilce dejavnosti.
Komisija meni, da je tveganje, da bodo obveznosti 
zapadle, morda vplivalo na odločitve, vendar pa je 
to le eden od mnogih drugih dejavnikov.
44
Člen 15(2) Uredbe o ESR št. 1198/2006 določa, da 
nacionalni strateški načrt vsebuje, če je za državo 
članico to potrebno, kratek opis vseh vidikov skup-  
ne ribiške politike ter določa prednostne naloge, 
cilje, predvidene potrebne javne finančne vire in 
roke. Državam članicam torej tega ni treba navesti 
v vseh okoliščinah.
Odgovori Komisije 55
50
Projekte predložijo zasebni gospodarski subjekti, 
ESR pa financira le del naložbe. Posledično v času 
krize ni bilo vedno zadostnih spodbud za zasebne 
gospodarske subjekte, da bi presegli pravno zave -
zujoče zahteve. Na voljo so bile smernice v zvezi 
z okoljskimi zadevami (glej odgovor Komisije na 
odstavke 23 do 25).
51
Zasebni gospodarski subjekti so zaradi finančne in 
gospodarske krize predložili manj projektov. Okolju 
prijazna proizvodnja kljub temu, da je bila oprede -
ljena kot izbirno merilo, ni bila zadostna spodbuda 
za zagotovitev velikega števila projektov na tem 
področju. Več pozornosti je treba nameniti temu, 
da se potrošniki zavedo dodane vrednosti okolju 
prijazne proizvodnje.
Okvir 4 
Dejstvo, da so bili v Španiji vsi projekti v skladu 
z zakonodajo, vendar pa so se samo pri malošte -
vilnih uporabljali prostovoljni certificirani sistemi 
ravnanja z okoljem, ne pomeni, da se države članice 
niso dovolj posvetile okoljskim in zdravstvenim 
vprašanjem. Dokazuje pa, da upravičenci v kriznih 
finančnih in gospodarskih razmerah pogosto niso 
menili, da bi jim uporaba tovrstnih sistemov zago -
tovila konkurenčno prednost. Predloženih je bilo le 
malo tovrstnih projektov, posledično pa je bilo malo 
odobrenih.
Zgornji komentar velja tudi za Italijo.
Pomembno je poudariti, da v Romuniji izbirna 
merila za projekte, ki se financirajo iz ESR, odobri 
nadzorni odbor, v katerem ima GD MARE vlogo 
opazovalca.Okvir 3 
V Romuniji so možnosti za morsko akvakulturo, zla -
sti za gojenje klapavic, v Črnem morju omejene. Štiri 
območja na romunski obali Črnega morja so bila 
v skladu z Direktivo 79/923/EGS o kakovosti voda, 
primernih za lupinarje, opredeljena kot primerna za 
gojenje klapavic. Zato romunski operativni program 
ne postavlja nobene omejitve za podporo morski 
akvakulturi.
Ukrepi za izboljšanje upravljanja obalnega območja 
in italijanske zakonodaje o koncesijah za akvakul -
turo so izven področja uporabe ESR in jih ni bilo 
mogoče vključiti v operativni program.
Komisija bo države članice odločno spodbujala, naj 
priložnosti, ki jih ponuja ESPR, izkoristijo za pomoč 
javnim organom pri ugotavljanju najprimernejših 
območij za razvoj akvakulture v okviru postopka 
prostorskega načrtovanja.
Da bi poenostavili ciljne kazalnike, je bilo le nekaj 
zbirnih kazalnikov obravnavanih kot pomembnih 
za dosego cilja operativnega programa. Komisija za 
operativni program ESPR predlaga posebne kazal -
nike, ki bolje upoštevajo okoljska in tržna vprašanja.
Poljski operativni program je bil leta 2011 spre -
menjen, vendar Poljska ni zahtevala spremembe 
kazalnikov na področju akvakulture. Ta ugotovitev 
ni primer slabosti operativnega programa.
49
Akvakultura v EU mora biti v skladu z najvišjimi 
okoljskimi in zdravstvenimi standardi. Komisija  
spremlja skladnost z zakonodajo EU in preverja 
njeno pravilno izvajanje.
Smernice Natura 2000 priporočajo strateško pro -
storsko načrtovanje kot učinkovit način za zgodnjo 
preprečitev in ublažitev morebitnih učinkov na 
lokalni ravni.
Odgovori Komisije 56
Operativni programi ESR v Španiji in Romuniji so se 
dejansko začeli izvajati leta 2010 in številni pro -
jekti na področju akvakulture so bili izbrani v letih 
2010–2011, izvajati pa so se začeli v letih 2011–2012. 
Gojilnice akvakulture iz tega razloga in glede na 
ribje vrste ne začnejo proizvajati za trg takoj po 
dokončanju naložbe. Običajno je vmes obdobje 
vzreje in gojenja, ki lahko v nekaterih primerih traja 
do 5 let po izvedbi naložbe (npr. pri jesetrih).
Zgornje velja tudi za Italijo. Upoštevati je treba tudi, 
da so se prvotne številke iz letnih poročil o izvajanju 
do leta 2011 nanašale na načrtovano proizvodnjo. 
Komisija je že ugotovila to neskladje s številkami 
Eurostata, ki se nanašajo na trenutno proizvodnjo. 
Na to je bil opozorjen italijanski organ upravljanja, 
ki je spremenil letno poročilo o izvajanju in opera -
tivni program, tako da se je v obeh poročalo o tre -
nutni proizvodnji z uporabo enake metodologije, 
kot jo uporablja Eurostat.
Poročilo o izvajanju projekta pripravi upraviče -
nec. Nacionalni organi v njih omenjenih dejanskih 
podatkov o proizvodnji ne preverjajo. Preverjanje 
dejanskega zagotavljanja sofinanciranih proizvodov 
in storitev je naloga organa za upravljanje; to ne 
vključuje rezultatov projektov. Organ za upravljanje 
zbere in združi vse podatke ter jih uporabi v letnih 
poročilih o izvajanju. Če bo treba rezultate kasneje 
posodobiti, bo organ za upravljanje v naslednjih 
letnih poročilih o izvajanju o tem obvestil Komisijo, 
podatke pa posodobil v končnem poročilu, ki ga 
mora pripraviti do marca 2017.
55
Komisija je v svojem sporočilu o strategiji za trajno -
stni razvoj evropske akvakulture določila številne 
cilje. Poudarila je, da je za zagotavljanje dolgo -
ročne konkurenčnosti in trajnostnosti tega sektorja 
potrebno dejavno sodelovanje in vodilni položaj 
zasebnega sektorja. Določila je številne prednostne 
naloge za javno podporo v sektorju akvakulture, 
vendar pa področje uporabe omenjenega sporočila 
ni vključevalo ocene nacionalnih strateških načrtov 
v okviru ESR.Komisija je v svoji vlogi opazovalke v romunskih 
odborih za spremljanje poudarila, kadarkoli je bilo 
potrebno, pomen jasno opredeljenega postopka 
izbire in spremljanja okolju prijaznih projektov (to 
je na primer vključevalo potrebo po več jasnosti 
v zvezi z „ekološko akvakulturo“, izogibanje pre -
komernim nadomestilom za gojilnice akvakulture 
v okviru Nature 2000, obveznost preprečevanja 
goljufij z odobritvijo neupravičenih odhodkov itd.).
54
Komisija priznava, da so v operativnih programih 
ESR kazalniki za merjenje napredka pri načrtovanju 
programov sicer obstajali, vendar pa niso bili ne 
skupni ne primerljivi med državami članicami. V teh 
okoliščinah so se pri operativnih programih uporab-  
ljale različne vrste kazalnikov, katerih združevanje 
na ravni EU ni bilo mogoče. Zato ESPR za ocenjeva -
nje napredka izvajanja programov na poti k dose -
ganju ciljev predvideva uporabo omejenega števila 
skupnih kazalnikov. O teh skupnih kazalnikih se bo 
poročalo v letnih poročilih o izvajanju ESPR.
Komisija upošteva to ugotovitev in si prizadeva 
določiti sklop skupnih kazalnikov, ki temeljijo na 
zanesljivih statističnih virih za prihodnje programe 
2014–2020.
Okvir 5 
Ta komentar se nanaša na dve nepovezani vprašanji, 
in sicer na kakovost statističnih podatkov ter izbiro 
kazalnikov za spremljanje ESR.
Kar zadeva kazalnike za spremljanje ESR, Komisija 
upošteva opažanje in se strinja, da so kazalniki 
rezultatov ustreznejši. To vprašanje se je obravna -
valo po državah članicah.
Opozoriti je treba na razmeroma dolgo obdobje 
med odobritvijo projekta in dejanskim povečanjem 
proizvodnje.
Odgovori Komisije 57
Okvir 6 
Iz okvira 6 je razvidno, da cilji za ta sektor, kot so 
vključeni v operativni program, da bi prikazali 
splošni okvir izvajanja ukrepov ESR, morda ne bodo 
doseženi. Komisija meni, da je pri vrednotenju 
doseganja ciljev treba razlikovati med zadevami, na 
katere države članice lahko vplivajo, in tistimi, na 
katere ne morejo vplivati. Med glavnimi dejavniki 
zunaj vpliva držav članic so posledice gospodarske 
in finančne krize ter, zlasti v Franciji, pojav virusa, 
ki je povzročil dramatično povečanje umrljivosti 
ostrig.
Količina proizvedenih ostrig bo v prihodnjih letih 
v glavnem odvisna od zmogljivosti za odpravo te 
težave. Leta 2008 je bila dosežena zgornja meja 
proizvodnje 120 000 ton, potem pa je proizvodnja 
upadla. Francoski organi so ostali optimistični glede 
splošnih ciljnih vrednosti proizvodnje za to pro -
gramsko obdobje.
Ciljne vrednosti za proizvodnjo so bile določene 
na začetku programskega obdobja. Leta 2011 je 
bilo za izvedbo ukrepov na področju akvakulture 
še štiri leta časa. Poleg tega je bilo leta 2011, glede 
na naložbeni značaj projektov, zagotovo še prezgo -
daj za napovedovanje končne uspešnosti ukrepov. 
V zadnjem predlogu za spremembo operativnega 
programa iz leta 2013 je bila ciljna vrednost prilago -
jena na 208 068 EUR in izračunana z metodologijo 
Eurostata.
Na Poljskem so na prvotne ciljne vrednosti vplivali 
naslednji dejavniki:
 – pozno sprejetje operativnega programa (šele 
oktobra 2008), kar skrajšuje čas za dosego ciljev 
(za vsakršne primerjave je treba vzeti leto 2015),
 – časovna vrzel med naložbo in povečanjem pro-  
izvodnje (najmanj 3 leta),
 – povečanje populacije zaščitenih plenilskih vrst, 
na primer kormoranov (v nekaterih primerih je 
škoda ocenjena na 80 % proizvodnje),
 – občasne težave s pomanjkanjem ali nizko kako -
vostjo vode,
 – povišanje cene krme,56
Kljub temu, da akvakultura v EU ni rasla kot v drugih 
regijah, sta dejavnost in zaposlovanje ostala enaka.
Komisija poudarja, da je pri primerjavi stopenj rasti 
akvakulture v EU in drugih regijah sveta potrebna 
previdnost zaradi zelo različnih pogojev, v katerih 
morajo podjetja obratovati, na primer kar zadeva 
raven socialnega in okoljskega varstva.
Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribi -
štvo (STECF)4 glede na zadnje razpoložljive podatke 
poudarja, da se gospodarski položaj akvakulture 
v EU po posledicah finančne in gospodarske krize 
v zadnjem času izboljšuje.
57
Komisija poudarja, da so bili prvotni cilji zastav-  
ljeni v povsem drugačnih gospodarskih razmerah. 
Čeprav se obseg akvakulture v EU ni povečal, sta 
dejavnost in zaposlovanje ostala na enaki ravni. 
Zadnji razpoložljivi podatki kažejo izboljšanje 
gospodarske uspešnosti sektorja akvakulture v šte -
vilnih državah članicah.
Kar zadeva odstavek 46, so bili prvotni cilji zastav-  
ljeni pred sedmimi leti, ko so bile gospodarske raz -
mere povsem drugačne.
Podpora iz ESR je le eden izmed elementov, katerih 
namen je dolgoročno povečanje proizvodnje. Drugi 
elementi imajo veliko večji učinek. Zaradi gospodar -
ske in finančne krize se je zmanjšalo povpraševanje 
potrošnikov in povečala konkurenca iz tretjih držav, 
kriza pa je škodljivo vplivala tudi na zaupanje po-  
trošnikov v proizvode iz akvakulture.
4 Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo 
(STECF) – The Economic Performance Report on the EU 
Aquaculture sector (Poročilo o gospodarski uspešnosti sektorja 
akvakulture v EU) (STECF-13-29), 2013. Urad za publikacije Evropske 
unije, Luksemburg, EUR 26336 EN, JRC 86671, 383 str.
Odgovori Komisije 58
odločitev, ki so jih v času gospodarske in finančne 
krize sprejemali gospodarski subjekti, da bi se izo -
gnili tveganju.
Večino sredstev so prejele tradicionalne dejavnosti, 
ki so razmeroma manj tvegane.
Okvir 7 
Dostop do prostora je dobro poznan problem in 
Komisija je sprejela več pobud za njegovo reševa -
nje, zlasti s predlogom direktive o pomorskem pro -
storskem načrtovanju (zdaj sprejete) in pozivanjem 
držav članic k pripravi večletnih nacionalnih načrtov 
za razvoj trajnostne akvakulture.
Posledice gospodarske in finančne krize za ta 
sektor, kot jih je priznalo Sodišče v odstavku 41, so 
odvračale od novih naložb. Ohranitev konkurenčno -
sti evropskega sektorja akvakulture, ki je sposoben 
zagotavljati delovna mesta in proizvodnjo v zahtev -
nih razmerah, bi prav tako morala veljati za uspeh.
62
Komisija opozarja, da je financiranje projektov, ki so 
se že začeli, povsem v skladu z veljavno zakonodajo.
Okvir 8 
Zaradi gospodarske in finančne krize je za financira -
nje zaprosilo manj prosilcev, kot je bilo pričakovano 
v času načrtovanja programa na podlagi intenzivnih 
posvetovanj z deležniki.
Pristojni organi so nato preverili, ali prosilci izpol -
njujejo merila, vključno z gospodarsko in finančno 
zmogljivostjo. Kar zadeva izbiro šestih projektov 
v Španiji, so španski organi potrdili, da so vsi ti pro -
jekti izpolnjevali njihova izbirna merila.
Nakup delovnih plovil, ki morda ni prispeval 
k izboljšanju proizvodnje ali zaposlovanja, je morda 
omogočil nadaljevanje dejavnosti akvakulture 
v času, ko negotove gospodarske razmere tovrstnih 
naložb ne bi dovoljevale.
Za izbiro projektov na Poljskem se zahteva triletni 
poslovni načrt. Ta omogoča izbiro samo ekonomsko 
vzdržnih projektov.
Izbirna merila odobri romunski nadzorni odbor, 
v katerem je Komisija zgolj opazovalka. Komisija je  – nezadosten nadzor nad nekaterimi boleznimi,
 – projekti, ki se osredotočajo na posodobitev ob -
stoječih podjetij, ki se ukvarjajo z akvakulturo,
 – dokaj nizko povpraševanje na poljskem trgu 
kljub promocijskim kampanjam in dopolnjeva -
nju ponudbe z novimi vrstami.
Na Portugalskem se je pri ciljnih vrednostih za pro -
izvodnjo upoštevalo morebitno povečanje proizvo -
dnje zaradi velikega projekta, ki se je izvajal s pod -
poro finančnega instrumenta za usmerjanje ribištva 
(FIUR) leta 2009. Projekt zaradi tehničnih težav ni 
nikoli dosegel pričakovane proizvodnje. Zato je raz -
lika med ciljnimi in dejanskimi rezultati proizvodnje 
večinoma posledica neuspešnosti tega projekta.
Proizvodnja v Romuniji se je povečala, ker je država 
osi 2 dodelila dodatnih 25 milijonov EUR. GD MARE 
je pozval organ za upravljanje, naj kazalnike izpol -
njevanja ciljev spremeni v skladu z novimi dodatno 
dodeljenimi sredstvi.
Ciljne vrednosti za proizvodnjo španskega operativ -
nega programa so bile postavljene leta 2007, ko je 
rast španskega gospodarstva daleč presegala pov -
prečje EU. Ti prvotni cilji se leta 2014 morda zdijo 
nerealni, vendar leta 2007 niso bili.
59
Komisija meni, da je pri številnih projektih stro -
škovno učinkovito doseganje ciljev ovirala gospo -
darska in finančna kriza.
60
Komisija meni, da sta omejena podpora trajnost  
nemu razvoju akvakulture in slaba ciljna usmerje -
nost večinoma posledica časovnega zamika med 
prvotno usmeritvijo podpore razvoju akvakulture 
in časom, ko bi bilo zadevni projekt mogoče izvesti, 
ter zelo različnih gospodarskih razmer v teh dveh 
obdobjih.
61
Zasebni gospodarski subjekti so zaradi finančne 
in gospodarske krize predložili manj projektov. 
Poleg tega je bilo izvajanje inovativnih projektov (ki 
običajno vključujejo večje tveganje kot tradicionalni 
projekti na področju akvakulture) omejeno zaradi 
Odgovori Komisije 59
65
Glej odgovor Komisije na Okvir 9: izvajanje ESR je 
potekalo v času hude gospodarske in finančne krize, 
zato je logično, da projekti, ki so bili pogosto zasno -
vani pred krizo, niso dosegli vseh svojih ciljev.
Merila za upravičenost je treba preveriti (vključno 
s preverjanji na kraju samem) pred izvedbo vmes-  
nega ali končnega plačila v skladu s postopki, ki so 
opredeljeni na nacionalni ravni.
Na Poljskem je zadevni nacionalni predpis posred-  
niške organe obvezoval, da pred izvedbo končnih 
plačil za projekte na področju akvakulture opravijo 
100-odstotne preglede na kraju samem. Ta nacio -
nalni predpis je bil novembra 2011 spremenjen, pri 
čemer je bil sprejet postopek vzorčenja z 20-odsto -
tno frekvenco vzorčenja. Poleg tega je upravičenca 
mogoče preveriti v petih letih od datuma končnega 
izplačila, v primeru ugotovljenih nepravilnosti pa se 
lahko sprejmejo popravni ukrepi.
Okvir 10 
Končna poročila o izvajanju, ki jih napišejo in podpi -
šejo upravičenci, so osnova za ocenjevanje rezul -
tatov projektov. Pri vrednotenju dosege rezultatov 
projekta je treba upoštevati vse dejavnike, vključno 
s tistimi, na katere upravičenec ne more vplivati, 
zlasti učinek plenilcev in drugih naravnih vzrokov 
ter finančno in gospodarsko krizo.
Kot je navedeno v odgovoru Komisije na Okvir 9, 
je izvajanje ESR potekalo v času hude gospodarske 
in finančne krize, zato je logično, da projekti, ki so 
bili pogosto zasnovani pred krizo, niso dosegli vseh 
svojih ciljev.
67
Poiskati je treba pravo ravnotežje med temi merili 
v praksi. To velja zlasti za zagotavljanje, da pro -
jekti potrebujejo javno podporo za premagovanje 
finančnih in tehničnih težav ter da so tehnično in 
finančno izvedljivi. To zadnje merilo je z zaostrova -
njem krize postajalo vse pomembnejše.v primeru projektov, pri katerih je romunski revizij -
ski organ odkril nepravilnosti izbirnega postopka, 
uporabila razpoložljiva orodja za zagotavljanje 
skladnosti. Tako so bila plačila za Romunijo janu -
arja 2012 prekinjena do sredine leta 2013, ko je bilo 
dovolj dokazov, da so slabosti sistema za upravlja -
nje in nadzor odpravljene.
Stopnja izvedbe projekta ni izbirno merilo. Glede 
na nestanovitne gospodarske razmere bi bilo treba 
na izbiro projektov, ki se izvajajo pred vložitvijo 
zahtevka, a v obdobju upravičenosti, in izpolnju -
jejo pravila za upravičenost, gledati kot na proces 
zmanjševanja tveganja za proračun EU in nacionalni 
proračun.
V naslednjem programskem obdobju je predvidena 
izboljšava, saj člen 65(6) Uredbe št. 1303/2013  
o skupnih določbah določa, da se operacije ne 
izberejo za podporo evropskih strukturnih in inve -
sticijskih skladov (ESI), če so bile fizično dokončane 
ali v celoti izvedene, preden je upravičenec organu 
upravljanja vložil zahtevek za financiranje v okviru 
programa, ne glede na to, ali je upravičenec opravil 
vsa povezana izplačila.
Okvir 9 
Komisija priznava, da so v zvezi s predhodnim vred-  
dnotenjem učinka projektov in naknadno analizo 
doseženega učinka možne izboljšave. Vendar bi 
rada opozorila, da se je ESR izvajal v času hude 
gospodarske in finančne krize. V tem pogledu je 
logično, da projekti, ki so bili pogosto zasnovani 
pred krizo, niso dosegli vseh svojih ciljev.
Številni poljski projekti so bili zaradi zastarele 
infrastrukture usmerjeni v posodobitev dejavnosti 
v akvakulturi.
Odgovori Komisije 60
70
V pripravi teh predlogov se odraža visoka raven 
prednosti, s katero Komisija obravnava trajno -
stni razvoj akvakulture. V strateških smernicah so 
opredeljene glavne ovire, ki trenutno ovirajo razvoj 
akvakulture v EU, odprta metoda koordinacije pa 
naj bi jih državam članicam pomagala odpraviti. 
Splošna skladnost pristopa je zagotovljena z dosled-  
nostjo med operativnimi programi ESPR in večlet-  
nimi nacionalnimi načrti (predhodna pogojenost).
71
Komisija poudarja, da ESPR vključuje možnost 
financiranja projektov, katerih namen je ugotovi -
tev in kartiranje najprimernejših območij za razvoj 
akvakulture ter območij, kjer bi morala biti akvakul -
tura prepovedana.
Zaključki in priporočila
74
Empirični dokazi iz izvajanja programov ESR so 
pokazali, da sta imeli finančna kriza in gospodarska 
recesija v glavnih državah članicah proizvajalkah 
EU težke posledice. Vplivali sta na povpraševanje 
potrošnikov in s tem zmanjšali prevzemanje nalož -
benih tveganj s strani proizvajalcev. Poleg tega je 
manjša javna poraba v večini držav članic opazno 
zmanjšala tudi zmogljivost javnega sofinanciranja.
Komisija priznava, da podpora za trajnostni razvoj 
akvakulture iz ESR do zdaj ni v celoti dosegla priča -
kovanih rezultatov. Pridobljeno znanje in izkušnje 
so bili vključeni v predloge Komisije za spreme -
njeno SRP in novi ESPR, ki sta bila sprejeta leta 
2013  oziroma  2014.69
Glej odgovor Komisije na Okvir 8.
Projekti, ki so se začeli izvajati pred vložitvijo zah -
tevkov, so upravičeni pod pogojem, da so izplačila 
opravljena v obdobju upravičenosti in da so izpol -
njena izbirna merila in pravila za upravičenost.
Upravičenci so bili z možnostmi financiranja iz ESR 
seznanjeni od leta 2007, vendar so morali za vložitev 
zahtevkov za izplačila za ukrepe na področju akva -
kulture čakati do konca leta 2009.
V naslednjem programskem obdobju je predvi -
dena izboljšava, saj člen 65(6) Uredbe št. 1303/2013 
o skupnih določbah določa, da se operacije ne 
izberejo za podporo evropskih strukturnih in inve -
sticijskih skladov (ESI), če so bile fizično dokončane 
ali v celoti izvedene, preden je upravičenec organu 
upravljanja vložil zahtevek za financiranje v okviru 
programa, ne glede na to, ali je upravičenec opravil 
vsa povezana izplačila.
Kljub temu so nekateri upravičenci tvegali in 
z naložbami začeli pred tem.
Komisija je s tem seznanjena in bo zagotovila ustre-  
zno nadaljnje ukrepanje.
Okvir 12 
Komisija bo spremljala nadaljnje ukrepanje držav 
članic.
Komisija ugotavlja, da pri nekaterih projektih prvo -
tnih ciljev ni bilo mogoče doseči kljub očitni obetav -
nosti projektov. Na te projekte so negativno vplivali 
gospodarska in finančna kriza ter drugi dejavniki, 
kar je bilo težko vnaprej predvideti. Komisija ugota -
vlja, da je težko najti pravo ravnotežje med tvega -
nim financiranjem projektov, ki ne bodo dosegli 
pričakovanih ciljev, in projekti, ki bi bili uspešni tudi 
brez podpore EU. Gospodarska in finančna kriza to 
težavo še zaostruje.
Komisija bo spremljala nadaljnje ukrepanje držav 
članic in zlasti preverjala, ali so bili izpolnjeni pogoji 
za upravičenost.
Odgovori Komisije 61
76
Komisija upošteva opažanje Sodišča, vendar pou -
darja, da je izpolnitev ciljev rasti in zaposlovanja 
v sektorju akvakulture na ravni EU preprečila gospo -
darska in finančna kriza. Poleg tega so bili cilji na 
ravni držav članic zastavljeni v obdobju, ko so bile 
gospodarske razmere povsem drugačne.
Komisija poudarja, da sta dejavnost in zaposlovanje 
kljub temu, da se obseg akvakulture v EU ni povečal, 
ostala na enaki ravni. Vrh tega zadnji razpoložljivi 
podatki in analiza5 kažejo izboljšanje gospodarske 
uspešnosti sektorja akvakulture v EU.
77
Komisija priznava, da podpora za trajnostni razvoj 
akvakulture iz ESR do zdaj ni povsem dosegla pri -
čakovanih rezultatov in je zato že sprejela ustrezne 
ukrepe.
78
Komisija poudarja, da nova SRP in ESPR zagotavljata 
jasnejši okvir za podporo trajnostnega razvoja akva -
kulture v EU.
Priporočilo 1 (a)
Komisija sprejema to priporočilo.
Komisija bo skrbno analizirala utemeljitev predla -
gane podpore za akvakulturo v okviru operativnih 
programov novega ESPR, ki bodo predvidoma 
predloženi v drugi polovici leta 2014. Prav tako bo 
skrbno analizirala usklajenost ukrepov operativ -
nih programov in ukrepov, napovedanih v okviru 
večletnega nacionalnega strateškega načrta za 
akvakulturo.
Mehanizmi načrtovanja programov in spremljanja 
novega ESPR bodo omogočali sprejemanje bolj 
realističnih in ustreznejših ciljev ter hkrati olajšali 
poročanje z natančnimi in primerljivimi kazalniki 
v zvezi s trajnostnim razvojem akvakulture v EU.
5 Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo 
(STECF), Poročilo o gospodarski uspešnosti sektorja akvakulture 
v EU (The Economic Performance Report on the EU Aquaculture 
sector) (STECF-13-29), 2013. Urad za publikacije Evropske unije, 
Luksemburg, EUR 26336 EN, JRC 86671, 383 str.Komisija kljub težavam pri ocenjevanju ukrepov na 
področju akvakulture, ki jih je zaznalo Sodišče, pri -
znava, da SRP v obdobju do leta 2013 ni zagotavljala 
dovolj jasnega okvira za razvoj trajnostne akvakul -
ture. Ta pomanjkljivost je bila odpravljena z novo 
skupno ribiško politiko in strateškimi smernicami za 
akvakulturo, ki so bile sprejete v letu 2013.
Prek odbora ESR so bili izdani priročnik o ESR in 
številne smernice. Poleg tega so bile organizirane 
redne izmenjave mnenj z državami članicami 
v obliki letnih pregledovalnih sej ali prek odbora 
ESR. Komisija med programskim obdobjem s strani 
držav članic nikoli ni dobila povratne informacije, da 
te smernice niso zadostne.
Komisija ugotavlja, da se razlike v podatkovnih virih 
na ravni EU v veliki meri odpravljajo s tekočo revizijo 
okvira za zbiranje podatkov.
75
To priporočilo je naslovljeno na države članice.
Gospodarska in finančna kriza je imela velik vpliv 
na porabo sredstev ESR za trajnostni razvoj akva -
kulture v EU. Ovirala je dosego ciljev in zmanjšala 
povpraševanje po inovativnih projektih v korist 
razmeroma manj tveganih projektov na področju 
akvakulture.
Komisija priznava obstoj metodoloških slabosti 
v letnih poročilih držav članic o kazalnikih. Zato 
ESPR za ocenjevanje napredka izvajanja programov 
na poti k doseganju ciljev predvideva uporabo ome -
jenega števila skupnih in primerljivih kazalnikov, ki 
temeljijo na zanesljivih metodologijah.
Odgovori Komisije 62
Priporočilo 1 (c)
Komisija sprejema to priporočilo.
Komisija bo v skladu s predhodno pogojenostjo za 
večletni nacionalni strateški načrt za akvakulturo 
operativne programe ESPR sprejela le, če so države 
članice predložile ustrezne večletne nacionalne 
strateške načrte za spodbujanje trajnostne akvakul -
ture, kadar je bilo to primerno.
To priporočilo je treba deloma nasloviti na države 
članice, ker so v skladu z načelom deljenega uprav-  
ljanja odgovorne za pripravo in uporabo usklajenih 
nacionalnih strategij za razvoj sektorja akvakultu-  
re. Komisija državam članicam, ki teh strategij ne 
pripravijo ali jih ne uporabljajo v skladu z njenimi 
smernicami, ne more izreči kazni ali zoper njih spro -
žiti postopkov za ugotavljanje kršitev.
Priporočilo 1 (d)
Komisija sprejema to priporočilo.
Čeprav poenostavitev upravnih postopkov in pro -
storsko načrtovanje v glavnem ostajata v pristojno -
sti držav članic, je Komisija v strateških smernicah 
za akvakulturo (COM(2013)229) ugotovila, da sta 
nezadostno prostorsko načrtovanje in potreba po 
poenostavitvi upravnih postopkov med pomanjklji -
vostmi, ki jih je treba odpraviti. Komisija bo poleg 
tega države članice spodbujala k uporabi nedavno 
sprejete direktive o pomorskem prostorskem načr -
tovanju za izboljšanje razvoja akvakulture.Priporočilo 1 (b)
Komisija sprejema to priporočilo in meni, da se ta 
del priporočila pretežno že izvaja v okviru nasled-  
njih smernic:
Komisija je razvila smernice za razvoj trajnostne 
akvakulture, ki vključujejo zadevne okoljske dejav -
nike: http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/aquaculture/
official_documents/com_2013_229_sl.pdf
Pripravila je tudi smernice za izpolnjeva -
nje predhodnih pogojenosti za večletni 
nacionalni strateški načrt za akvakulturo: 
http://ec.europa.eu/fisheries/reform/emff/
doc/10-guidance -emff -specific -eacs_en.pdf
Komisija je kot prilogo k smernicam za predhod-  
na vrednotenja pripravila smernice za vključe -
vanje sklepnih ugotovitev iz strateških presoj 
vplivov na okolje v zasnovo operativnih progra -
mov: http://ec.europa.eu/fisheries/reform/emff/
doc/08-strategic -environmental -assessment_en.pdf
Komisija je pripravila smernice o vrstah dovoljenih 
odstopanj v skladu s členom 9 Direktive o pticah. 
Namen tega dokumenta je obrazložiti ključna 
določila člena 9 Direktive o pticah, saj se nanašajo 
na preprečevanje resne škode, ki jo povzročajo 
kormorani, ali na zaščito rastlinskih in živalskih vrst, 
vsebuje pa tudi praktične nasvete za izvajanje teh 
določil:  http://ec.europa.eu/environment/nature/
cormorants/files/guidance_cormorants.pdf
Komisija poleg tega trenutno podpira razvoj 
posebnih smernic za izvajanje okvirne direktive 
o vodah in okvirne direktive o morski strategiji, 
ki so v pripravi. Vsi dokumenti, ki se nanašajo na 
ta projekt, so na voljo na naslednji spletni strani: 
https://circabc.europa.eu/w/browse/4eda1116-
2b76-4a0c -b4ed -b3ec2616b013 . Komisija se pri 
razvoju teh smernic opira na smernice za trajnostno 
akvakulturo v okviru mreže Natura 2000: http://
ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/
management/docs/Aqua -N2000  %20guide.pdf
Odgovori Komisije 63
Priporočilo 2 (d)
ESPR v obdobju 2014–2020 bo v primerjavi s pred -
hodnim ESPR spodbujal izrazitejšo usmerjenost 
k doseganju rezultatov (uporabo skupnih kazalnikov 
rezultatov), vključno z uporabo okvira uspešnosti 
(uporabo skupnih kazalnikov učinka). Uredba o ESPR 
predvideva pripravo delegiranega akta o skupnih 
kazalnikih.
Novi sistem za spremljanje v okviru ESPR bodo 
sestavljali naslednji elementi:
 – podatkovna zbirka na ravni države članice  
(INFOSYS), v kateri se shranjujejo informacije 
o posameznih operacijah ob upoštevanju sku -
pne strukture in z uporabo skupnih kazalnikov;
 – poročilo, ki se pošlje Komisiji in vsebuje zdru -
žene ključne informacije. Informacije je treba 
zbirati v daljšem obdobju, da bi odražale razvoj 
izvajanja.
Skupni kazalniki ESPR bodo podlaga za spremljanje 
in vrednotenje ter za pregledovanje uspešnosti pro -
gramov. Omogočali bodo združevanje podatkov na 
ravni EU in merjenje napredka na poti k uresničitvi 
ciljev strategije Evropa 2020.Priporočilo 1 (e)
Komisija sprejema to priporočilo.
Komisija poudarja, da je pravni okvir, ki pokriva 
statistične podatke o proizvodnji na področju 
akvakulture (Uredba 788/96, ki je bila razveljavljena 
z Uredbo 762/2008), vzpostavljen od leta 1996. 
Komisija bo težave v zvezi s podatki nadalje obrav -
navala na primernih forumih in v okviru primernih 
postopkov (npr. razširitev zbiranja podatkov znotraj 
okvira za zbiranje podatkov na sladkovodno akva -
kulturo in uskladitev metodologij).
Priporočilo 2
To priporočilo (od odstavka (a) do (d)) je naslovljeno 
izključno na države članice.
Priporočilo 2 (a)
Države članice so po sprejetju strateških smernic EU 
za akvakulturo aprila 2013 začele pripravljati svoje 
večletne nacionalne strateške načrte za spodbuja -
nje trajnostne akvakulture. Komisija bo spremljala 
izvajanje teh načrtov, ki bodo vključevali cilje držav 
članic in ukrepe za njihovo dosego. Pri tem bo 
potrebna zlasti skladnost s predhodno pogojeno -
stjo za večletni nacionalni strateški načrt za akva -
kulturo, brez katere Komisija ne bo mogla odobriti 
operativnega programa ESPR.
Priporočilo 2 (b)
Komisija je seznanjena s tem priporočilom, ki je 
v središču njenih sedanjih pobud za pomorsko pro -
storsko načrtovanje.
Priporočilo 2 (c)
Komisija poudarja, da ESPR vključuje številne nove 
elemente, ki bodo pripomogli k osredotočanju 
financiranja ESPR na tiste projekte, ki najbolj pri -
spevajo k trajnostnemu razvoju akvakulture in so 
stroškovno učinkoviti. Med temi elementi so:  
1. okrepljen sistem za spremljanje z letnim poro -
čanjem o financiranih ukrepih; 2. popolnejše letno 
poročilo o izvajanju; 3. izrazitejša usmerjenost 
k doseganju rezultatov, ki vključuje nov okvir uspe -
šnosti; 4. predhodne pogojenosti, ki zagotavljajo, 
da so ukrepi, ki se bodo financirali v okviru akva -
kulture, skladni z večletnim nacionalnim strateškim 
načrtom za akvakulturo.

KAKO DO PUBLIKACIJ EVROPSKE UNIJE
Brezplačne publikacije:
•  en izvod: 
na spletni strani EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu);
•  več kot en izvod ter plakati in zemljevidi:  
pri predstavništvih Evropske unije ( http://ec.europa.eu/represent_sl.htm), 
pri delegacijah v državah, ki niso članice EU ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_sl.htm), 
pri službi Europe Direct ( http://europa.eu/europedirect/index_sl.htm) ali  
s klicem na telefonsko številko 00 800 6 7 8 9 10 11 (brezplačna številka za celotno EU) (*).
(*) Informacije so brezplačne, kakor tudi večina klicev (nekateri operaterji, telefonske govorilnice ali hoteli lahko klic zaračunajo).
Publikacije, ki so naprodaj:• na spletni strani EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu).
Plačljive naročnine:
•  pri prodajnih zastopnikih Urada za publikacije Evropske unije  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_sl.htm).
QJ-AB-14-010-SL-C ISSN 1831-094X
V obdobju do leta 2013 je bil eden od ciljev 
skupne ribiške politike (SRP) in njenega 
instrumenta za financiranje, Evropskega sklada 
za ribištvo (ESR), spodbujati trajnostni razvoj 
akvakulture. Sodišče je proučilo, ali so bili ukrepi 
ESR za razvoj akvakulture dobro zasnovani  
in izvedeni ter stroškovno učinkoviti. Na splošno 
je ugotovilo, da uspešna podpora ni bila 
zagotovljena, saj je bil okvir za razvoj 
akvakulture na ravni EU in tudi držav članic 
razmeroma šibak, dejansko sprejeti ukrepi  
pa niso zagotovili zadostnih rezultatov.
EVROPSKO  
RAČUNSKO
SODIŠČE