EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 28.4.2020 COM(2020) 310 final 2020/0066(COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o spremembi uredb (EU) št. 575/2013 in (EU) 2019/876 glede prilagoditev zaradi pandemije COVID-19 (Besedilo velja za EGP)



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1.OZADJE PREDLOGA •Razlogi za predlog in njegovi cilji Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (v nadaljnjem besedilu: uredba o kapitalskih zahtevah ali CRR) skupaj z Direktivo 2013/36/EU (direktiva o kapitalskih zahtevah ali CRD) določa bonitetni regulativni okvir za kreditne institucije, ki poslujejo v Uniji. CRR in CRD sta bili sprejeti po finančni krizi v letih 2008–2009, da bi se izboljšala odpornost institucij, ki poslujejo v finančnem sektorju EU. Večinoma temeljita na svetovnih standardih, dogovorjenih z mednarodnimi partnerji EU, zlasti z Baselskim odborom za bančni nadzor (BCBS). CRR je bila naknadno spremenjena, da bi se odpravile preostale slabosti v bonitetnem regulativnem okviru in izvedli nekateri še ne izvedeni elementi globalne reforme finančnih storitev, ki so bistvenega pomena za zagotovitev odpornosti institucij. Med več naknadnimi spremembami je Uredba (EU) 2017/2395 v CRR vključila prehodno ureditev za zmanjšanje učinka uvedbe novega računovodskega standarda, Mednarodnega standarda računovodskega poročanja – finančni instrumenti (MSRP) 9, na kapital. Uredba (EU) 2019/630 je v CRR uvedla zahtevo glede minimalnega kritja izgub za nedonosne izpostavljenosti (tako imenovani bonitetni varovalni mehanizem). Poleg tega je Uredba (EU) št. 2019/876 (CRR II) CRR dodala nekatere končne elemente mednarodnih reform (dokončan okvir Basel III), ki med drugim vključujejo novo opredelitev količnika finančnega vzvoda in blažilnika količnika finančnega vzvoda, ki bosta institucijam preprečila pretirano povečanje finančnega vzvoda. S slednjo uredbo so bile v CRR vključene tudi ugodnejše bonitetne obravnave nekatere programske opreme, nekaterih kreditov, zavarovanih s pokojnino ali plačo, kreditov malim in srednjim podjetjem (MSP) ter kreditov za infrastrukturne projekte. Resen ekonomski šok, ki ga je povzročila pandemija COVID-19, in izredni ukrepi za zajezitev širjenja bolezni imajo daljnosežen vpliv na gospodarstvo. Podjetja se soočajo z motnjami v dobavnih verigah, začasnimi zaprtji in manjšim povpraševanjem, medtem ko se gospodinjstva soočajo z brezposelnostjo in upadom dohodkov. Javni organi na ravni Unije in držav članic so sprejeli odločne ukrepe za podporo gospodinjstvom in solventnim podjetjem, da bi prenesla to resno, vendar začasno upočasnitev gospodarske dejavnosti in pomanjkanje likvidnosti, ki ga bo ta upočasnitev povzročila. Zaradi reform, izvedenih po finančni krizi leta 2008, so kreditne institucije danes dobro kapitalizirane in precej bolj odporne, kot so bile leta 2008. To jim omogoča, da imajo ključno vlogo pri obvladovanju ekonomskega šoka, ki ga povzroča pandemija COVID-19. Kljub temu bo negotovost, povezana s hitrostjo okrevanja gospodarske dejavnosti, neizogibno vplivala na bančni sektor. Kot odziv na nove okoliščine so pristojni organi po vsej Uniji zagotovili začasni kapital in operativno razbremenitev, da bi kreditnim institucijam zagotovili ugodne pogoje za nadaljevanje kreditiranja v času pandemije COVID-19. Zato je pomembno, da se kapital uporablja tam, kjer je najbolj potreben, in da bonitetni okvir nemoteno součinkuje z različnimi ukrepi, ki obravnavajo pandemijo COVID-19. CRR daje bankam dovolj manevrskega prostora za podporo javnim in zasebnim pobudam za spodbujanje neprekinjenega kreditiranja v času pandemije COVID-19 ter hkrati zagotavlja preudaren pristop. Prožnost, ki je vgrajena v CRR, je opisana v razlagalnem sporočilu Komisije z dne 27. aprila 2020 o uporabi računovodskih in bonitetnih okvirov za olajšanje bančnega kreditiranja v Uniji v času COVID-19. Poleg popolne uporabe prožnosti, ki jo dopušča obstoječi okvir, so potrebne nekatere omejene spremembe specifičnih vidikov CRR, da se čim bolj poveča zmožnost kreditnih institucij za kreditiranje in pokrivanje izgub, povezanih s pandemijo COVID-19, hkrati pa se še naprej zagotavlja njihova stalna odpornost. Poleg tega se je Baselski odbor za bančni nadzor na mednarodni ravni dogovoril za enoletni odlog roka za izvajanje končnih elementov okvira Basel III, pri čemer so bili nekateri elementi že vključeni v CRR, pa tudi za večjo prožnost pri postopnem uvajanju učinka MSRP 9 na kapital. Te spremembe je treba upoštevati v obstoječih pravilih. Prvič, prilagoditi je treba prehodno ureditev, ki kreditnim institucijam omogoča, da ublažijo učinek, ki ga imajo rezervacije za pričakovane kreditne izgube v skladu z MSRP 9 na njihov kapital. Ta prilagoditev bi kreditnim institucijam omogočila, da bolje ublažijo učinek vsakega morebitnega povečanja rezervacij za pričakovane kreditne izgube, ki bi ga povzročilo poslabšanje kreditne kakovosti izpostavljenosti kreditnih institucij zaradi gospodarskih posledic pandemije COVID-19. Drugič, zaradi upoštevanja učinka jamstev v zvezi s COVID-19 je treba pravila o minimalnem kritju izgub za nedonosne izpostavljenosti prilagoditi tako, da se obravnava, ki se trenutno uporablja za nedonosne izpostavljenosti, za katere jamčijo ali jih zavarujejo izvozne agencije, začasno razširi na nedonosne izpostavljenosti, ki bi nastale kot posledica pandemije COVID-19 ter ki so zajete v različnih jamstvenih shemah, ki so jih vzpostavile države članice. Tako bi se priznale podobne značilnosti, ki so skupne tako jamstvom izvoznih agencij kot jamstvom v zvezi s pandemijo COVID–19. Tretjič, spremeniti je treba mehanizem izravnave, ki je povezan z diskrecijsko pravico pristojnega organa, da kreditnim institucijam dovoli, da izpostavljenosti v obliki rezerv centralne banke začasno izključijo iz izračuna količnika finančnega vzvoda. To bi zagotovilo, da bi kreditne institucije likvidnostne ukrepe, ki jih izvajajo centralne banke v času krize, učinkovito usmerjale v gospodarstvo. Četrtič, v skladu z odločitvijo BCBS je treba odložiti datum začetka uporabe nove zahteve po blažilniku količnika finančnega vzvoda. To bi sprostilo operativno zmožnost kreditnih institucij in jim omogočilo, da se osredotočijo na neposredne izzive, povezane s pandemijo COVID-19. Petič, naprej je treba premakniti datume začetka uporabe nekaterih ugodnosti za kapital, predvidenih v CRR, ki se še ne uporabljajo, in sicer določb o obravnavi nekatere programske opreme, določb o nekaterih kreditih, zavarovanih s pokojninami ali plačami, spremenjenega faktorja za podporo malim in srednjim podjetjem (MSP) ter novega faktorja za podporo financiranja infrastrukturnih projektov. S premikom naprej datuma začetka uporabe obeh faktorjev za podporo, prednostne obravnave nekatere programske opreme in prednostne obravnave nekaterih kreditov, zavarovanih s pokojninami ali plačami, bi se sprostil kapital institucij, kar bi jim omogočilo, da okrepijo tako zelo potrebno kreditiranje v času pandemije COVID-19 in po njej. Te predlagane spremembe ne bodo bistveno spremenile bonitetnega regulativnega okvira. So del odziva Komisije na izredne razmere, ki jih je sprožila pandemija COVID-19. Te prilagoditve bonitetnega okvira bi olajšale skupna prizadevanja za ublažitev učinka pandemije in hitro okrevanje. •Skladnost z veljavnimi predpisi na področju zadevne politike Predlog uvaja spremembe obstoječe zakonodaje. Te spremembe so v celoti skladne z obstoječimi določbami politike na področju bonitetnih zahtev za institucije in njihovega nadzora, vključno z razlagalnim sporočilom Komisije, ki je sprejeto istočasno kot ta predlog. Prav tako so popolnoma v skladu z računovodskimi pravili Unije, zlasti z Uredbo Komisije (EU) 2016/2067 z dne 22. novembra 2016 o spremembi Uredbe (ES) št. 1126/2008 o sprejetju nekaterih mednarodnih računovodskih standardov v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta glede Mednarodnega standarda računovodskega poročanja 9. Ta predlog dopolnjuje ukrepe, ki so jih na tem področju sprejeli Evropska centralna banka, Evropski bančni organ in nacionalni pristojni organi. •Skladnost z drugimi politikami Unije Ta predlog je del širšega odziva Evropske komisije na pandemijo COVID-19. Je bistvenega pomena za zagotovitev učinkovitosti ukrepov, ki jih sprejmejo države članice, Komisija in Evropska centralna banka. Je popolnoma v skladu s Sporočilom Komisije o gospodarskih vidikih krize zaradi koronavirusa, izdanim 13. marca 2020, in s Sporočilom „COVID 19 – Gospodarski sveženj – Uporaba vsakega razpoložljivega eura“, ki je bilo objavljeno 2. aprila 2020. 2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

•Pravna podlaga Predlog temelji na členu 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), tj. na isti pravni podlagi kot zakonodajni akti, ki se spreminjajo. •Subsidiarnost (za neizključno pristojnost) Cilji predvidenih sprememb, in sicer kar najbolj povečati zmožnost kreditnih institucij za kreditiranje in pokrivanje izgub, povezanih s pandemijo COVID-19, ob hkratnem zagotavljanju njihove stalne odpornosti, se lahko bolje dosežejo na ravni Unije in ne z različnimi nacionalnimi pobudami, saj se spremembe nanašajo na datume začetka uporabe pravil Unije ali pomenijo prilagoditve obstoječih pravil Unije za odziv na pandemijo COVID-19. Težave in temeljni vzroki so enaki v vseh državah članicah. Brez ukrepanja Unije bi bil obstoječi regulativni okvir manj učinkovit pri podpiranju različnih ukrepov, ki jih sprejmejo javni organi tako na ravni Unije kot na nacionalni ravni, prav tako bi bil manj odziven na izredne tržne izzive. Sposobnost držav članic za sprejemanje nacionalnih ukrepov je omejena, saj CRR že ureja te zadeve, spremembe na nacionalni ravni pa bi bile v nasprotju z veljavno zakonodajo Unije. Če bi Unija prenehala urejati te vidike, bi na notranjem trgu bančnih storitev začeli veljati različni sklopi pravil, kar bi privedlo do razdrobljenosti in ogrozilo nedavno oblikovana enotna pravila na tem področju. •Sorazmernost Ta ukrep Unije je potreben za doseganje cilja, da se kar najbolj poveča zmožnost kreditnih institucij za kreditiranje in pokrivanje izgub zaradi pandemije COVID-19 ob hkratni ohranitvi skladnosti bonitetnega okvira. Predlagane spremembe ne presegajo obravnave izbranih določb v bonitetnem okviru Unije za kreditne institucije, ki so namenjene izključno ukrepom za zagotovitev okrevanja po trenutni pandemiji COVID-19. Poleg tega so predlagane spremembe omejene na tista vprašanja, ki jih ni mogoče obravnavati v okviru obstoječega polja proste presoje, ki ga določajo veljavna pravila. 3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA Temu predlogu ni priložena ločena ocena učinka, saj ta predlog ne spreminja temeljnih vidikov CRR in zadevnim stranem ne nalaga novih obveznosti. Poleg tega je bil učinek ukrepov, ki se spreminjajo s tem predlogom, analiziran v ocenah učinka, opravljenih za Uredbo (EU) 2017/2395, Uredbo (EU) 2019/876 in Uredbo (EU) 2019/630, ki spreminjajo CRR v zvezi z vidiki, ki jih zajema ta predlog. Namen predloga je predvsem zaradi izjemnih razlogov v času pandemije COVID-19 zagotoviti odlog začetka uporabe nekaterih določb uredbe o kapitalskih zahtevah ali pospešiti uporabo ukrepov, s katerimi bi banke razbremenili nekaterih kapitalskih zahtev, ali določiti bonitetno obravnavo nekaterih izpostavljenosti v luči izrednih okoliščin, ki so nastale zaradi pandemije COVID-19. Predlagane spremembe bi imele omejen vpliv na upravno breme za banke in na stroške, ki jih imajo za prilagoditev svojih notranjih dejavnosti, pri čemer naj bi se stroški izravnali s koristmi, ki bi jih zagotovila razpoložljivost kapitala. Predlagane spremembe se nanašajo na določbe, ki bankam omogočajo uporabo ugodnejših obravnav, pri čemer uporaba takšnih obravnav ni obvezna. •Temeljne pravice Unija je zavezana visokim standardom varstva temeljnih pravic in je podpisnica številnih konvencij o človekovih pravicah. V tem okviru predlog verjetno ne bo neposredno vplival na te pravice, kot so navedene v glavnih konvencijah ZN o človekovih pravicah, Listini Evropske unije o temeljnih pravicah, ki je sestavni del Pogodb EU, ter Evropski konvenciji o človekovih pravicah. 4.PRORAČUNSKE POSLEDICE Ta predlog ne vpliva na proračun institucij Unije. 5.DRUGI ELEMENTI •Natančnejša pojasnitev posameznih določb predloga Prehodna ureditev za zmanjšanje učinka določb MSRP 9 na regulativni kapital Člen 473a CRR vsebuje prehodno ureditev, ki institucijam dovoljujejo, da svojemu navadnemu lastniškemu temeljnemu kapitalu dodajo delež vsakršnega povečanja rezervacij zaradi uvedbe obračunavanja pričakovanih kreditnih izgub v skladu z MSRP 9. Prehodna ureditev je sestavljena iz dveh komponent: statične in dinamične. Statična komponenta kreditnim institucijam dovoljuje, da delno nevtralizirajo „učinek prvega dne“, ki ga ima povečanje računovodskih rezervacij zaradi začetka uporabe MSRP 9 na navadni lastniški temeljni kapital. Dinamična komponenta omogoča bankam, da delno nevtralizirajo učinek dodatnega povečanja rezervacij (tj. po prvem dnevu) za finančna sredstva, katerim se kreditna kakovost ni poslabšala. Obstoječa prehodna ureditev velja za obdobje 2018–2022. Uporaba MSRP 9 v času gospodarskega upada, ki ga je povzročila pandemija COVID-19, bi lahko povzročila nenadno znatno povečanje rezervacij za pričakovane kreditne izgube, saj bo za številne izpostavljenosti morda treba izračunati pričakovane izgube v celotnem obdobju trajanja. Da bi ublažili morebiten učinek, ki bi ga lahko imelo nenadno povečanje rezervacij za pričakovane kreditne izgube na zmožnost institucij za kreditiranje strank v času, ko je to najbolj potrebno, bi bilo treba prehodno ureditev podaljšati. To bi dodatno zmanjšalo vpliv pandemije COVID-19 na morebitno povečanje potreb institucij po rezervacijah v skladu z MSRP 9, hkrati pa bi se ohranila prehodna ureditev za zneske pričakovane kreditne izgube, določene pred pandemijo COVID-19. Zato bi te spremembe omogočile ponastavitev 5-letnega prehodnega obdobja, ki se je začelo leta 2018. Novo prehodno obdobje bo finančnim institucijam tako omogočilo prilagoditev umerjanja ureditev za dodajanje rezervacij navadnemu lastniškemu temeljnemu kapitalu v obdobju 2020–2024. V času pandemije COVID-19 se prehodna ureditev podaljša le za dinamično komponento v skladu s ciljno usmerjenimi revizijami mednarodno dogovorjenih bonitetnih standardov (člen 1(2) predloga) za obravnavo morebitnega povečanja rezervacij za pričakovane kreditne izgube po pandemiji COVID-19. Za zagotovitev dodatne razbremenitve v zvezi s pričakovanimi kreditnimi izgubami, ki nastajajo zaradi izjemnih okoliščin pandemije COVID-19, brez uvedbe nepotrebne kompleksnosti, se referenčni datum za vsako povečanje rezervacij, za katere bi veljala podaljšana prehodna ureditev, prestavi s 1. januarja 2018 na 1. januar 2020, saj bodo po tem datumu dodatne izgube, ki jih bodo utrpele institucije, verjetno povezane s pandemijo COVID-19.

Člen 473a(1) uredbe CRR vsebuje spremenjeno formulo za izračun zneskov pričakovanih kreditnih izgub, ki se lahko vključijo (tj. dodajo) v navadni lastniški temeljni kapital, uporablja pa različne faktorje za statično in dinamično komponento. Medtem ko ta predlog ne spreminja izračuna statične komponente, pa za dinamično komponento podaljšuje prehodno obdobje in spremeni faktor prehodne prilagoditve. Referenčni datumi iz odstavkov (3) in (5) člena 473a CRR za izračun morebitnega povečanja rezervacij za pričakovane kreditne izgube za sredstva brez poslabšane kreditne kakovosti na datum poročanja, ki se lahko dodajo navadnemu lastniškemu temeljnemu kapitalu, se spremenijo ob upoštevanju spremenjene formule iz odstavka 1 in novega roka. Prehodno obdobje za statično komponento v členu 473a(6) CRR je prilagojeno novi formuli iz odstavka 1 navedenega člena. Nov odstavek 6a podaljšuje prehodno obdobje za dinamično komponento, s čimer institucijam omogoča, da navadnemu lastniškemu temeljnemu kapitalu v celoti dodajo vsako povečanje novih rezervacij, ki so bile v letih 2020 in 2021 pripoznane za njihova finančna sredstva brez poslabšane kreditne kakovosti. Znesek, ki bi se lahko dodal v obdobju od leta 2022 do leta 2024, bi se linearno zmanjševal. Spremembe člena 473a(7) CRR poenostavljajo ponovni izračun kapitalskih zahtev. Prevrednotenje vseh vrednosti izpostavljenosti, ki so znižane, se nadomesti z rezervacijami s standardno utežjo tveganja v višini 100 %, ki se dodelijo zneskom, dodanim navadnemu lastniškemu temeljnemu kapitalu. Spremembe člena 473a(9) CRR dovoljujejo institucijam, ki so se prej odločile, da ne bodo uporabljale prehodne ureditve, da kadarkoli v prehodnem obdobju spremenijo svojo odločitev ob predhodnem dovoljenju pristojnega organa. Poleg tega člen 473a(9) CRR institucijam omogoča, da uporabijo le dinamično komponento. Končno, za spremljanje števila institucij v EU, ki uporabljajo prehodno ureditev, morajo pristojni organi EBA redno pošiljati informacije o številu institucij, ki jih nadzorujejo in ki uporabljajo to ureditev. Obravnava kreditov z državnim jamstvom v okviru bonitetnega varovalnega mehanizma za nedonosne kredite Uradne izvozne agencije običajno izdajajo jamstva v imenu nacionalnih vlad, da zagotovijo kreditno zavarovanje za kredite, ki se zagotovijo za namene financiranja izvoza. Nedonosni krediti, za katere jamčijo take agencije, so deležni prednostne obravnave, kar zadeva zahteve glede rezervacij iz člena 47c uredbe o kapitalskih zahtevah. Predlagano odstopanje od člena 47c(3) razširja to prednostno obravnavo na izpostavljenosti, za katere jamči ali posredno jamči javni sektor v okviru ukrepov za ublažitev gospodarskih posledic pandemije COVID-19, ob upoštevanju pravil Unije o državni pomoči, kadar je to potrebno. Pri tem bi se upošteval podoben profil tveganja teh z jamstvom zavarovanih izpostavljenosti (člen 1(3) predloga). Datum začetka uporabe blažilnika količnika finančnega vzvoda CRR II je v uredbo CRR uvedla nov člen 92(1a), ki določa zahtevo po blažilniku količnika finančnega vzvoda za globalne sistemsko pomembne institucije. Datum začetka uporabe blažilnika je bil prvotno določen na 1. januar 2022. V času pandemije COVID-19 in v skladu s spremenjeno časovnico izvajanja, o kateri se je dogovoril Baselski odbor za bančni nadzor, se datum začetka uporabe iz člena 3(5) CRR II odloži za eno leto, tj. na 1. januar 2023 (člen 2(2) predloga). Izravnava učinka izključitve nekaterih izpostavljenosti iz izračuna količnika finančnega vzvoda CRR II je spremenila izračun količnika finančnega vzvoda na podlagi revidiranega baselskega standarda. Spremembe so vključevale uveljavitev diskrecijske pravice do začasne izključitve nekaterih izpostavljenosti do centralnih bank iz mere skupne izpostavljenosti institucij v izjemnih okoliščinah (člen 429a(1)(n) in člen 429a(5) do (7) uredbe o kapitalskih zahtevah). Izvzetje se lahko odobri za omejeno obdobje, ki ni daljše od enega leta, če pristojni organ institucije po posvetovanju z zadevno centralno banko ugotovi in javno razglasi obstoj takšnih izjemnih okoliščin. Vsak učinek izključitve se v celoti izravna z mehanizmom iz člena 429a(7) CRR, ki individualno zahtevo kreditnih institucij glede količnika finančnega vzvoda povečuje na strogo sorazmeren način. Diskrecijska pravica, ki naj bi olajšala učinkovit prenos ukrepov monetarne politike, se bo začela uporabljati 28. junija 2021, skupaj z zahtevo glede količnika finančnega vzvoda. Vendar pa je sedanja kriza zaradi pandemije COVID-19 pokazala, da bi bil mehanizem izravnave preveč omejevalen in da njegova uporaba dejansko ne bi olajšala učinkovitega prenosa monetarne politike. Zaradi sedanjega mehanizma izravnave so kreditne institucije lahko omejene glede na višino povečanja rezerv njihovih centralnih bank. Sedanji mehanizem izravnave lahko torej kreditne institucije odvrne od črpanja okvirnih likvidnostnih kreditov centralne banke v stresnih razmerah v višini, ki je potrebna ali zaželena. To bi oviralo učinkovit prenos ukrepov monetarne politike in nazadnje prisililo institucijo v zmanjšanje finančnega vzvoda s prodajo sredstev ali zmanjšanjem obsega kreditov realnemu gospodarstvu ali oboje glede na omejen manevrski prostor za nadzor višine teh rezerv v času krize. Na podlagi teh ugotovitev in glede na pooblastilo Komisije iz člena 511 CRR, da med drugim pregleda obravnavo rezerv centralne banke, Komisija meni, da je primerno spremeniti mehanizem izravnave, preden se ta začne uporabljati (člen 1(1)(b) predloga). To bo izboljšalo prožnost za ustrezno in namensko ukrepanje med morebitnimi prihodnjimi pretresi in krizami ter povečalo učinkovitost ukrepa. Kreditna institucija, ki uveljavlja diskrecijsko pravico, bo morala prilagojeni količnik finančnega vzvoda izračunati samo enkrat, in sicer ob uveljavljanju diskrecijske pravice, ter na podlagi vrednosti primernih rezerv centralne banke in mere skupne izpostavljenosti institucije na dan, ko pristojni organ institucije razglasi, da obstajajo izjemne okoliščine, ki upravičujejo uveljavljanje diskrecijske pravice. Prilagojeni količnik finančnega vzvoda se bo uporabljal v celotnem obdobju, v katerem se uveljavlja diskrecijska pravica, ter se ne bo spreminjal, kot je to možno v okviru sedanjega mehanizma izravnave. Spremembe mehanizma izravnave zahtevajo tudi spremembe člena 429a(1)(n), da se dovoli izključitev vseh primernih rezerv centralnih bank in ne samo tistih, ki so bile vpisane po začetku veljavnosti izvzetja (člen 1(1)(a) predloga). Datum začetka uporabe izvzetja nekatere programske opreme iz odbitkov kapitala CRR II je uvedla določbe za spremembo regulativne obravnave „preudarno vrednotene programske opreme“, ki ni bistveno prizadeta v primeru prenehanja delovanja (tj. reševanje, insolventnost ali likvidacija institucije). Od institucij se ne bo več zahtevalo, da to specifično programsko opremo odbijejo od postavke navadnega lastniškega temeljnega kapitala (člena 36(1)(b) CRR). EBA je bil pooblaščen za pripravo osnutka regulativnega tehničnega standarda, v katerem bo določeno, kako se uporablja to izvzetje od odbitkov, in sicer z opredelitvijo, katera programska oprema se izvzame in kako se prilagodi tveganju (člen 36(4) CRR). Datum začetka uporabe spremenjene obravnave programske opreme je določen na 12 mesecev po začetku veljavnosti tega regulativnega tehničnega standarda (člen 3(7) CRR II).

V okviru pospešenega uvajanja digitalnih storitev kot posledice javnih ukrepov, sprejetih za obravnavo pandemije COVID-19, se spremeni datum začetka uporabe, da se dovoli zgodnejša uporaba izvzetja, in sicer od datuma začetka veljavnosti regulativnega tehničnega standarda (člen 2(3) predloga). Datum začetka uporabe posebne obravnave, predvidene za nekatere kredite, zavarovane s pokojninami ali plačami CRR II je v člen 123 CRR uvedla ugodnejšo obravnavo nekaterih kreditov, ki jih kreditne institucije odobrijo upokojencem ali zaposlenim s pogodbo za nedoločen čas. Ta ugodna obravnava je bila uvedena zaradi dodatnih jamstev, povezanih s takšnimi krediti, ki izhajajo iz brezpogojnega prenosa dela kreditojemalčeve pokojnine ali plače na to kreditno institucijo. Uporaba te obravnave v času pandemije COVID-19 bi institucije spodbudila k povečanju kreditiranja za zaposlene in upokojence. Da bi se ugodnejša obravnava institucijam omogočila že v času pandemije COVID-19, se premakne naprej datum začetka uporabe te določbe (člen 2(1) predloga). Datum začetka uporabe spremenjenih faktorja za podporo MSP in faktorja za podporo infrastrukturi Z uredbo CRR II je spremenil člen 501 Uredbe (EU) št. 575/2013 v zvezi s prilagoditvijo kapitalskih zahtev za izpostavljenosti do MSP, ki niso neplačane (faktor za podporo MSP), ter v člen 501a Uredbe (EU) št. 575/2013 uvedla nova prilagoditev kapitalskih zahtev za izpostavljenosti do subjektov, ki upravljajo ali financirajo fizične strukture ali objekte, sisteme in omrežja, ki zagotavljajo ali podpirajo osnovne javne storitve (faktor za podporo infrastrukturi). Ti faktorji za podporo omogočajo ugodnejšo obravnavo nekaterih izpostavljenosti do MSP in infrastrukture, da bi institucije spodbudili k preudarnemu povečanju kreditiranja teh subjektov. V času pandemije COVID-19 je bistvenega pomena, da banke še naprej kreditirajo MSP in podpirajo naložbe v infrastrukturo. Zato se datum začetka uporabe dveh faktorjev za podporo iz člena 3 CRR II (člena 2(1) predloga) premakne naprej. 2020/0066 (COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o spremembi uredb (EU) št. 575/2013 in (EU) 2019/876 glede prilagoditev zaradi pandemije COVID-19 (Besedilo velja za EGP) EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke, ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, v skladu z rednim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega: (1)Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta skupaj z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2013/36/EU določa bonitetni regulativni okvir za institucije, ki poslujejo v Uniji. Ta bonitetni okvir, ki je bil sprejet po finančni krizi v letih 2007–2008 in v veliki meri temelji na mednarodnih standardih, ki jih je leta 2010 sprejel Baselski odbor za bančni nadzor (v nadaljnjem besedilu: BCBS) in so znani kot okvir Basel III, je prispeval k izboljšanju odpornosti institucij, ki poslujejo v Uniji, in njihovi boljši pripravljenosti na soočanje z morebitnimi težavami, vključno s težavami, ki izhajajo iz morebitnih prihodnjih kriz. (2)Uredba (EU) št. 575/2013 je bila od začetka veljavnosti večkrat spremenjena, da so se odpravile preostale slabosti v bonitetnem regulativnem okviru in izvedli nekateri še neizvedeni elementi globalne reforme finančnih storitev, ki so bistvenega pomena za zagotovitev odpornosti institucij. Med naknadnimi spremembami se je z Uredbo (EU) 2017/2395 Evropskega parlamenta in Sveta v Uredbo (EU) št. 575/2013 uvedla prehodna ureditev za zmanjšanje učinka uvedbe Mednarodnega standarda računovodskega poročanja – finančni instrumenti (MSRP 9) na kapital. Z Uredbo (EU) 2019/630 Evropskega parlamenta in Sveta se je v Uredbo (EU) št. 575/2013 uvedla zahteva glede minimalnega kritja izgub za nedonosne izpostavljenosti, tako imenovani bonitetni varovalni mehanizem. Poleg tega je so se z Uredbo (EU) 2019/876 Evropskega parlamenta in Sveta v Uredbo (EU) št. 575/2013 uvedli nekateri od končnih elementov dokončanega okvira Basel III, med drugim nova opredelitev količnika finančnega vzvoda in blažilnika količnika finančnega vzvoda, ki institucijam preprečujeta, da bi pretirano povečale finančni vzvod, ter ugodnejša bonitetna obravnava določene programske opreme, ugodnejša obravnava nekaterih posojil, zavarovanih s pokojninami ali plačami, spremenjeni faktor za podporo posojilom za mala in srednja podjetja (MSP) ter faktor za podporo infrastrukturnim projektom. (3)Resen ekonomski šok, ki ga je povzročila pandemija COVID-19, in izredni ukrepi za zajezitev širjenja bolezni imajo daljnosežen vpliv na gospodarstvo. Podjetja se soočajo z motnjami v dobavnih verigah, začasnimi zaprtji in manjšim povpraševanjem, medtem ko se gospodinjstva soočajo z brezposelnostjo in upadom dohodkov. Javni organi na ravni Unije in držav članic so sprejeli odločne ukrepe za podporo gospodinjstvom in solventnim podjetjem, da bi prenesla to resno, vendar začasno upočasnitev gospodarske dejavnosti in pomanjkanje likvidnosti, ki ga ta povzroča. (4)Institucije bodo imele ključno vlogo pri spodbujanju okrevanja. Hkrati pa bo slabšanje gospodarskih razmer verjetno vplivalo tudi nanje. Pristojni organi so institucijam zagotovili začasni kapital, likvidnost in operativno razbremenitev, da bi lahko v težavnejšem okolju še naprej izpolnjevale svojo vlogo pri financiranju realnega gospodarstva. Komisija, Evropska centralna banka in Evropski bančni organ so zagotovili jasnost glede uporabe prožnosti, ki je že vgrajena v Uredbo (EU) št. 575/2013, in sicer z izdajanjem razlag in smernic glede uporabe bonitetnega okvira v okviru COVID-19. V odziv na pandemijo COVID-19 je BCBS zagotovil tudi nekaj prožnosti pri uporabi mednarodnih standardov. (5)Pomembno je, da institucije uporabijo svoj kapital tam, kjer je najbolj potreben, in da regulativni okvir Unije to omogoča ter hkrati zagotavlja, da institucije ravnajo preudarno. Poleg prožnosti, zagotovljene v obstoječih pravilih, bi ciljno usmerjene spremembe Uredbe (EU) št. 575/2013 zagotovile, da navedeni bonitetni okvir nemoteno součinkuje z različnimi ukrepi, ki obravnavajo izredne razmere v zvezi s COVID-19. (6)Izjemne okoliščine zaradi pandemije COVID-19 in razsežnost izzivov brez primere so sprožile poziv k takojšnjemu ukrepanju za zagotovitev, da imajo institucije pogoje, v katerih lahko učinkovito usmerjajo sredstva v podjetja in gospodinjstva ter absorbirajo ekonomski šok zaradi pandemije COVID-19. (7)Jamstva, ki jih v zvezi s pandemijo COVID-19 zagotavljajo nacionalne vlade ali drugi javni subjekti, ki so primerni za dajalce kreditnega zavarovanja v skladu s pravili za zmanjševanje kreditnega tveganja iz poglavja 4 dela 3 Uredbe (EU) št. 575/2013, so glede na njihove učinke na zmanjševanje tveganja primerljiva z jamstvi, ki jih zagotavljajo uradne izvozne agencije iz člena 47c Uredbe (EU) št. 575/2013. Zato je upravičeno, da se zahteve glede minimalnega kritja za nedonosne izpostavljenosti z jamstvi, ki so jih dodelile nacionalne vlade ali drugi javni subjekti, uskladijo s tistimi z jamstvi, ki jih odobrijo uradne izvozne agencije. Zato bi bilo treba jamstva in posredna jamstva, ki se razširijo v skladu s pravili o državni pomoči v okviru pandemije COVID-19, obravnavati na enak način kot jamstva, ki jih zagotavljajo uradne izvozne agencije. (8)Dokazi, ki so se pojavili v kontekstu pandemije COVID-19, so pokazali, da bi se lahko možnost začasne izključitve nekaterih izpostavljenosti do centralnih bank iz izračuna mere skupne izpostavljenosti institucije, kot je določeno v členu 429a Uredbe (EU) št. 575/2013, kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) 2019/876, v kriznih razmerah izkazala za bistveno. Vendar se zdi, da učinkovitost tega ukrepa ovira manjša prožnost, ki izhaja iz mehanizma izravnave, povezanega s takšnimi začasnimi izključitvami, kar bi omejevalo zmožnost institucij, da v kriznih razmerah povečajo izpostavljenosti do centralnih bank. To bi lahko privedlo do tega, da bi bila institucija prisiljena zmanjšati obseg kreditiranja gospodinjstev in podjetij. Da bi se izognili neželenim posledicam, povezanim z mehanizmom izravnave, in zagotovili učinkovitost te izključitve ob morebitnih prihodnjih pretresih in krizah, bi bilo treba mehanizem izravnave spremeniti, preden se začne uporabljati zahteva glede količnika finančnega vzvoda iz točke (d) člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 v skladu s pravom Unije, kar je 28. junija 2021. Do začetka uporabe spremenjenih določb o izračunu količnika finančnega vzvoda, kakor so bile uvedene z Uredbo (EU) 2019/876, bi se moral še naprej uporabljati člen 429a, kakor je bil uveden z Delegirano uredbo Komisije (EU) 2015/62. (9)Za velik del institucij, ki delujejo v Uniji, MSRP 9 velja od 1. januarja 2018. V skladu z mednarodnimi standardi, ki jih je sprejel BCBS, se je z Uredbo (EU) 2017/2395 v Uredbo (EU) št. 575/2013 uvedla prehodna ureditev za ublažitev morebitnega precejšnjega negativnega učinka obračunavanja pričakovanih kreditnih izgub v skladu z MSRP 9 na navadni lastniški temeljni kapital institucij. (10)Uporaba MSRP 9 v času gospodarskega upada, ki ga je povzročila pandemija COVID-19, bi lahko povzročila nenadno znatno povečanje rezervacij za pričakovane kreditne izgube, saj bo za številne izpostavljenosti morda treba izračunati pričakovane izgube v celotnem obdobju trajanja. BCBS se je 3. aprila 2020 dogovoril, da bo omogočil večjo prožnost pri izvajanju prehodne ureditve, s katero se postopoma uvaja MSRP 9. Da bi se omejila morebitna nestanovitnost regulativnega kapitala, do katere bi lahko prišlo, če bi kriza zaradi COVID-19 povzročila znatno povečanje rezervacij za pričakovane kreditne izgube, je treba prehodno ureditev podaljša tudi v pravu Unije. (11)Da bi ublažili morebiten vpliv, ki bi ga lahko imelo nenadno povečanje rezervacij za pričakovane kreditne izgube na zmožnost institucij za kreditiranje strank v času, ko je to najbolj potrebno, bi bilo treba prehodno ureditev podaljšati za dve leti, institucije pa bi morale imeti možnost, da svojemu navadnemu lastniškemu temeljnemu kapitalu v celoti dodajo vsako povečanje novih rezervacij za pričakovane kreditne izgube, ki jih v letih 2020 in 2021 pripoznajo za svoja finančna sredstva, ki nimajo poslabšane kreditne kakovosti. To bi dodatno zmanjšalo vpliv krize zaradi COVID-19 na morebitno povečanje potreb institucij po rezervacijah v skladu z MSRP 9, hkrati pa bi se ohranila prehodna ureditev za zneske pričakovanih kreditnih izgub, določene pred pandemijo COVID-19. (12)Institucije, ki se prej niso odločile za uporabo prehodne ureditve, lahko to odločitev spremenijo kadar koli v prehodnem obdobju s predhodno odobritvijo svojega pristojnega organa. Posledično in z nadzornikovo odobritvijo imajo institucije možnost, da se odločijo, da ne bodo uporabljale prehodne ureditve. (13)Marca 2020 je skupina guvernerjev centralnih bank in glavnih nadzornikov spremenila časovni okvir za izvajanje končnih elementov baselskega okvira. Medtem ko je treba večino končnih elementov še vedno prenesti v pravo Unije, se je zahteva po blažilniku količnika finančnega vzvoda za globalne sistemsko pomembne institucije že prenesla s spremembami, ki jih je uvedla Uredba (EU) 2019/876. Zato bi bilo treba datum začetka uporabe zahteve po blažilniku količnika finančnega vzvoda odložiti za eno leto, do 1. januarja 2023, kot je bilo dogovorjeno na mednarodni ravni. Datum začetka uporabe, določen v Uredbi (EU) 2019/876, bi bilo treba ustrezno spremeniti, da se zagotovijo enaki konkurenčni pogoji za institucije s sedežem v Uniji, ki poslujejo zunaj Unije. Odložitev uporabe zahteve po blažilniku količnika finančnega vzvoda ne bi imela v obdobju odloga nobenih posledic za neizpolnjevanje te zahteve, kot je določena v členu 141c Direktive 2013/36/EU, in ne bi omejevala povezanih razdelitev iz člena 141b navedene direktive. (14)Glede na posebna jamstva, povezana s krediti, ki jih kreditne institucije odobrijo upokojencem ali zaposlenim s pogodbo za nedoločen čas na podlagi brezpogojnega prenosa dela pokojnine ali plače kreditojemalca na to kreditno institucijo, se je člen 123 Uredbe (EU) št. 575/2013 spremenil z Uredbo (EU) 2019/876, da bi se omogočila ugodnejša obravnava takšnih kreditov. Uporaba te obravnave v času pandemije COVID-19 bi institucije spodbudila k povečanju kreditiranja za zaposlene in upokojence. Zato je treba določiti zgodnejši datum začetka uporabe te določbe, da ga lahko institucije uporabijo že med pandemijo COVID-19. (15)Določbe o prilagoditvi tveganju prilagojenih izpostavljenosti do MSP, ki niso neplačane, iz člena 501 Uredbe (EU) št. 575/2013 (t. i. faktor za podporo MSP) so bile spremenjene z Uredbo (EU) 2019/876. Navedena uredba je v člen 501a Uredbe (EU) št. 575/2013 uvedla tudi novo prilagoditev kapitalskih zahtev za kreditno tveganje za izpostavljenosti do subjektov, ki upravljajo ali financirajo fizične strukture ali objekte, sisteme in omrežja, ki zagotavljajo ali podpirajo osnovne javne storitve (t. i. faktorje za podporo infrastrukturi). Ker navedeni faktorji za podporo omogočajo ugodnejšo obravnavo nekaterih izpostavljenosti do MSP in infrastrukture, bi njihova uporaba v okviru pandemije COVID-19 spodbudila institucije k povečanju zelo potrebnega kreditiranja teh subjektov. Zato je treba določiti zgodnejši datum začetka uporabe obeh faktorjev za podporo, da ju lahko institucije uporabijo že med pandemijo COVID-19. (16)Z Uredbo (EU) 2019/876 je bila spremenjena bonitetna obravnava nekatere programske opreme, da bi se dodatno podprl prehod na bolj digitaliziran bančni sektor. V okviru pospešenega uvajanja digitalnih storitev kot posledice javnih ukrepov, sprejetih za obravnavo pandemije COVID-19, je treba določiti zgodnejšo uporabo teh sprememb. (17)Ker ciljev te uredbe, in sicer maksimalnega povečanja zmožnosti kreditnih institucij za kreditiranje in pokrivanje izgub v zvezi s pandemijo COVID-19 ob hkratnem zagotavljanju njihove stalne odpornosti, države članice same ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi svojega obsega in učinkov lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. (18)Da bi bili izredni ukrepi podpore, sprejeti za ublažitev vpliva pandemije COVID-19, v celoti učinkoviti pri ohranjanju odpornejšega bančnega sektorja in spodbujanja institucij k nadaljnjemu kreditiranju, se mora ublažitveni učinek teh ukrepov takoj odražati v načinu, kako se določajo regulativne kapitalske zahteve. Ob upoštevanju nujnosti navedenih sprememb bonitetnega okvira, bi morala ta uredba začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. (19)Glede na navedeno nujnost velja, da je primerno uporabiti izjemo od roka osmih tednov iz člena 4 Protokola št. 1 o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji, Pogodbi o delovanju Evropske unije in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo.

(20)Uredbi (EU) št. 575/2013 in (EU) 2019/876 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: Člen 1

Spremembe Uredbe (EU) št. 575/2013 Uredba (EU) št. 575/2013 se spremeni: (1)Člen 429a, kot je bil spremenjen z Uredbo (EU) 2019/876, se spremeni: (a)v odstavku 1 se uvodno besedilo točke (n) nadomesti z naslednjim: (n) naslednje izpostavljenosti do centralne banke institucije, za katere veljajo pogoji iz odstavkov 5 in 6:“; (b)v odstavku 7 se opredelitvi „EMLR“ in „CB“ nadomestita z naslednjim: „EM LR = mera skupne izpostavljenosti institucije, kot je opredeljena v členu 429(4), vključno z izpostavljenostmi, izključenimi v skladu s točko (n) odstavka 1 tega člena, na dan javne izjave iz točke (a) odstavka 5 tega člena; in CB = skupna vrednost izpostavljenosti institucije do njene centralne banke, ki so primerne za izključitev v skladu s točko (n) odstavka 1, na dan javne izjave iz točke (a) odstavka 5.“; (2)člen 473a se spremeni: (a)odstavek 1 se spremeni: (i) v prvem pododstavku se uvodni stavek nadomesti z naslednjim: „Z odstopanjem od člena 50 in do konca prehodnega obdobja iz odstavkov 6 in 6a tega člena, lahko naslednji subjekti navadnemu lastniškemu temeljnemu kapitalu dodajo znesek, izračunan v skladu s tem odstavkom:“; (ii) drugi pododstavek se nadomesti z naslednjim: „Znesek iz prvega pododstavka, se izračuna kot vsota naslednjega: (a)pri izpostavljenostih, za katere se uporablja utež tveganja v skladu s poglavjem 2 naslova II dela 3, se znesek (ABSA) izračuna v skladu z naslednjo formulo: ABSA = (A2,SA – t1) x f1 + (A4,SA – t2) x f2 pri čemer velja: A2,SA = znesek, izračunan v skladu z odstavkom 2;

A4,SA = znesek, izračunan v skladu z odstavkom 4 na podlagi zneskov, izračunanih v skladu z odstavkom 3; f1 = veljavni faktor, določen v odstavku 6; f2 = veljavni faktor, določen v odstavku 6a; t1 = povečanje navadnega lastniškega temeljnega kapitala zaradi odbitka davka od zneska A2,SA; t2 = povečanje navadnega lastniškega temeljnega kapitala zaradi odbitka davka od zneska A4,SA; (b)pri izpostavljenostih, za katere se uporablja utež tveganja v skladu s poglavjem 3 naslova II dela 3, se znesek (ABIRB) izračuna v skladu z naslednjo formulo: ABIRB = (A2,IRB – t1) x f1 + (A4,IRB – t2) x f2 pri čemer velja: A2,IRB = znesek, izračunan v skladu z odstavkom 2, prilagojen v skladu s točko (a) odstavka 5; A4,IRB = znesek, izračunan v skladu z odstavkom 4 na podlagi zneskov, izračunanih v skladu z odstavkom 3 in prilagojenih v skladu s točkama (b) in (c) odstavka 5; f1 = veljavni faktor, določen v odstavku 6; f2 = veljavni faktor, določen v odstavku 6a; t1 = povečanje navadnega lastniškega temeljnega kapitala zaradi odbitka davka od zneska A2,IRB; t2 = povečanje navadnega lastniškega temeljnega kapitala zaradi odbitka davka od zneska A4,IRB.“; (b)v odstavku 3 se točka (b) nadomesti z naslednjim: „(b) vsota pričakovanih kreditnih izgub v 12-mesečnem obdobju, ki se določijo v skladu z odstavkom 5.5.5 Priloge v zvezi z MSRP 9, in zneska popravka vrednosti za pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja, ki se določijo v skladu z odstavkom 5.5.3 Priloge v zvezi z MSRP 9, brez upoštevanja popravka vrednosti za pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja za finančna sredstva s poslabšano kreditno kakovostjo, kot so opredeljena v Dodatku A k Prilogi v zvezi z MSRP 9, na dan 1. januarja 2020 ali na dan začetka uporabe MSRP 9, kar je pozneje.“; (c)v odstavku 5 se točka (c) nadomesti z naslednjim: „(c) institucije nadomestijo znesek, izračunan v skladu s točko (b) odstavka 3 tega člena, z vsoto pričakovanih kreditnih izgub v 12-mesečnem obdobju, ki se določijo v skladu z odstavkom 5.5.5 Priloge v zvezi z MSRP 9, in zneska popravka vrednosti za pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja, ki se določijo v skladu z odstavkom 5.5.3 Priloge v zvezi z MSRP 9, brez upoštevanja popravka vrednosti za pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja za finančna sredstva s poslabšano kreditno kakovostjo, kot so opredeljena v Dodatku A k Prilogi v zvezi z MSRP 9, na dan 1. januarja 2020 ali na dan začetka uporabe MSRP 9, zmanjšano za vsoto zneskov pričakovanih izgub za iste izpostavljenosti, izračunanih v skladu s členom 158(5), (6) in (10). Kadar je rezultat izračuna negativna vrednost, institucija določi vrednost zneska iz točke (b) odstavka 3 tega člena na nič.“; (d)odstavek 6 se nadomesti z naslednjim: „6. Institucije pri izračunu zneskov ABSA oziroma ABIRB iz točke (a) oziroma (b) drugega pododstavka odstavka 1 uporabljajo naslednje faktorje f1:

(a)0,7 v obdobju od 1. januarja 2020 do 31. decembra 2020; (b)0,5 v obdobju od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2021; (c)0,25 v obdobju od 1. januarja 2022 do 31. decembra 2022; (d)0 v obdobju od 1. januarja 2023 do 31. decembra 2024. Institucije, katerih poslovno leto se začne po 1. januarju 2020, vendar pred 1. januarjem 2021, datume iz točk (a) do (d) iz prvega pododstavka prilagodijo svojemu poslovnemu letu, prilagojene datume pa sporočijo pristojnemu organu in jih javno razkrijejo. Institucije, ki začnejo računovodske standarde iz odstavka 1 uporabljati 1. januarja 2021 ali po tem datumu, uporabijo ustrezne faktorje v skladu s točkami (b) do (d) prvega pododstavka, začenši s faktorjem, ki ustreza letu prve uporabe teh računovodskih standardov.“; (e)vstavi se naslednji odstavek 6a: „6a. Institucije pri izračunu zneskov ABSA oziroma ABIRB iz točke (a) oziroma (b) drugega pododstavka odstavka 1 uporabljajo naslednje faktorje f2: (a)1 v obdobju od 1. januarja 2020 do 31. decembra 2020; (b)1 v obdobju od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2021; (c)0,75 v obdobju od 1. januarja 2022 do 31. decembra 2022; (d)0,5 v obdobju od 1. januarja 2023 do 31. decembra 2023; (e)0,25 v obdobju od 1. januarja 2024 do 31. decembra 2024. Institucije, katerih poslovno leto se začne po 1. januarju 2020, vendar pred 1. januarjem 2021, datume iz točk (a) do (e) iz prvega pododstavka prilagodijo svojemu poslovnemu letu, prilagojene datume pa sporočijo pristojnemu organu in jih javno razkrijejo. Institucije, ki začnejo računovodske standarde iz odstavka 1 uporabljati 1. januarja 2021 ali po tem datumu, uporabijo ustrezne faktorje v skladu s točkami (b) do (e) prvega pododstavka, začenši s faktorjem, ki ustreza letu prve uporabe teh računovodskih standardov.“; (f)odstavek 7 se spremeni: (i) točka (b) se črta; (ii) vstavi se naslednji pododstavek: „Pri ponovnem izračunu zahtev iz te uredbe in Direktive 2013/36/EU za namen prvega pododstavka se znesku ABSA iz točke (a) drugega pododstavka odstavka 1 dodeli utež tveganja 100 %.“; (g)odstavek 8 se nadomesti z naslednjim:

„8. Institucije, ki se odločijo za uporabo prehodne ureditve iz tega člena, v obdobjih iz odstavkov 6 in 6a tega člena poleg razkritja zahtevanih informacij iz dela 8 razkrijejo tudi zneske kapitala, navadnega lastniškega temeljnega kapitala in temeljnega kapitala, količnik navadnega lastniškega temeljnega kapitala, količnik temeljnega kapitala, količnik skupnega kapitala in količnik finančnega vzvoda, ki bi jih imele, če ne bi uporabile tega člena.“; (h)odstavek 9 se spremeni: (i) v prvem pododstavku se drugi stavek nadomesti z naslednjim: „Če je institucija dobila predhodno dovoljenje pristojnega organa, lahko v prehodnem obdobju spremeni svojo odločitev.“; (ii) v drugem pododstavku se drugi in tretji stavek nadomestita z naslednjim: „V takšnem primeru institucija določi A4 in t2 iz odstavka 1 na nič. Če je institucija dobila predhodno dovoljenje pristojnega organa, lahko v prehodnem obdobju spremeni svojo odločitev.“; (iii) dodajo se naslednji pododstavki: „Institucija, ki se je odločila, da bo uporabila prehodno ureditev iz tega člena, se lahko odloči, da ne bo uporabila odstavka 2; in v tem primeru o svoji odločitvi nemudoma obvesti pristojni organ. V takšnem primeru institucija določi A2 in t1 iz odstavka 1 na nič. Institucija lahko spremeni svojo odločitev v prehodnem obdobju, če je prejela predhodno dovoljenje pristojnega organa. Pristojni organi vsaj enkrat na leto uradno obvestijo EBA o uporabi tega člena s strani institucij pod njihovim nadzorom.“; (3)vstavi se naslednji člen: „Člen 500a

Začasna obravnava državnih jamstev v zvezi s pandemijo COVID-19 Z odstopanjem od člena 47c(3) se do [datum začetka veljavnosti te uredbe o spremembi +7 let] faktorji iz člena 47c(4) uporabljajo tudi za del nedonosne izpostavljenosti, za katerega jamči primerni dajalec iz točk (a) do (e) člena 201(1), kadar je jamstvo ali posredno jamstvo zagotovljeno kot del ukrepov podpore za pomoč kreditojemalcem v času pandemije COVID-19, pod pogojem, da je to skladno s pravili Unije o državni pomoči, kjer je ustrezno. “ Člen 2

Spremembe Uredbe (EU) 2019/876 Člen 3 Uredbe (EU) 2019/876 se spremeni: (1)vstavi se naslednji odstavek 3a: „3a. Naslednje točke člena 1 te uredbe se uporabljajo od [datum začetka veljavnosti te uredbe o spremembi]: (a)točka 59 v zvezi z določbami o obravnavi določenih kreditov, ki jih kreditne institucije odobrijo upokojencem ali zaposlenim iz člena 123 Uredbe (EU) št. 575/2013; (b)točka 133 v zvezi z določbami o prilagoditvi tveganju prilagojenih izpostavljenosti do MSP, ki niso neplačane, iz člena 501 Uredbe (EU) št. 575/2013; (c) točka 134 v zvezi s prilagoditvijo kapitalskih zahtev za kreditno tveganje za izpostavljenosti do subjektov, ki upravljajo ali financirajo fizične strukture ali objekte, sisteme in omrežja, ki zagotavljajo ali podpirajo osnovne javne storitve, iz člena 501a Uredbe (EU) št. 575/2013.“; (2)odstavek 5 se nadomesti z naslednjim: