1. Ozadje

Dialog o liberalizaciji vizumskega režima med Evropsko unijo (v nadaljnjem besedilu: EU) in Gruzijo, katerega cilj je proučiti vse ustrezne pogoje za brezvizumsko potovanje državljanov Gruzije v EU, se je začel 4. junija 2012. Svet je 15. oktobra 2012 potrdil zavezo EU o „pravočasnem uresničevanju cilja v zvezi s potovanji brez vizumov, če bodo izpolnjeni pogoji za dobro upravljanje mobilnosti in njeno varnost“[1]. Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je 25. februarja 2013 v Tbilisiju, Gruziji, gruzijskim organom predložila akcijski načrt za liberalizacijo vizumskega režima (v nadaljnjem besedilu: akcijski načrt za liberalizacijo).

Akcijski načrt za liberalizacijo sestavljajo štirje sklopi, in sicer (1) varnost dokumentov, vključno z biometričnimi podatki, (2) integrirano upravljanje meja, upravljanje migracij in azil, (3) javni red in varnost ter (4) zunanji odnosi in temeljne pravice. Vsebuje dve ravni meril, tj. predhodni merili v zvezi s splošnim strateškim okvirom (zakonodaja in načrtovanje), ki bosta omogočili sprejetje podrobnejših meril (učinkovito in trajnostno izvajanje ustreznih meril).

Gruzijski organi so na srečanju visokih uradnikov, ki so nadzorovali dialog o liberalizaciji vizumskega režima, 20. marca 2013 predstavili že sprejete ukrepe za izvajanje akcijskega načrta za liberalizacijo in pojasnili nadaljnje ukrepe. Gruzija je 5. aprila predložila prvo poročilo o napredku, ki je bilo pozneje posodobljeno in ponovno predloženo 8. maja. Po predhodni oceni je Komisija 19. junija gruzijskim organom poslala pisne pripombe o strukturi in vsebini poročila o napredku, v katerem je poudarila potrebo po vključitvi vse zadevne zakonodaje in programskih dokumentov. Gruzija je 31. julija predložila bistveno spremenjeno različico, ki je vsebovala zahtevane redakcijske spremembe in vsebinska pojasnila ter veliko zakonodaje in programskih dokumentov.

Med 9.–11. oktobrom je bilo v Tbilisiju izvedeno ocenjevanje na kraju samem, ki so ga izvedli strokovnjaki Komisije, držav članic EU in delegacije EU v Gruziji. Ocenjevalna misija se je osredotočila na sklope, izvajanje katerih je bilo ocenjeno kot najbolj napredno, in sicer na sklopa 1 in 2.

2. Metodologija

Komisija mora v skladu z metodologijo, opredeljeno v akcijskem načrtu za liberalizacijo, Evropskemu parlamentu in Svetu poročati, kako Gruzija izvaja zadevni akcijski načrt. Ta dokument je prvo takšno poročilo.

Dejanske informacije, vključene v poročilo, temeljijo na poročilu o napredku, ki ga je 31. julija 2013 predložila Gruzija, na poznejših posodobitvah, poslanih Komisiji, in informacijah, pridobljenih med ocenjevalno misijo EU.

Ocena temelji na delu na daljavo služb Komisije, Evropske službe za zunanje delovanje ter delegacije EU v Gruziji. Poleg tega so uradniki Komisije in nacionalni strokovnjaki med ocenjevalno misijo oktobra 2013 na kraju samem ocenili merila iz sklopov 1 in 2. Zato so merila iz teh dveh ocenjena zelo podrobno, ocena meril iz sklopov 3 in 4 pa je zgolj predhodna in bo izpopolnjena med ocenjevalno misijo, ki bo organizirana, ko bo izvajanje navedenih meril v naprednejši fazi.

Poročilo temelji na strukturi akcijskega načrta za liberalizacijo. Pod oddelki, ki ustrezajo posameznim sklopom akcijskega načrta za liberalizacijo, so v poročilu navedena vsa ustrezna merila iz prve (zakonodajne in načrtovalne) faze. Opisuje stanje izvajanja meril in, kjer je mogoče, daje priporočila gruzijskim organom, pri čemer upošteva napredek izvajanja in razpoložljive informacije. V zaključku poročila je navedena celovita ocena in opisani nadaljnji ukrepi.

3. Sklop 1: Varnost dokumentov, vključno z biometričnimi podatki

Konsolidacija pravnega in institucionalnega okvira, ki zagotavlja integriteto in varnost osebnega stanja in postopka vpisa oseb v register prebivalstva, vključno z vpisom vseh gruzijskih državljanov v združenem in varnem elektronskem registru prebivalstva, z ustrezno zaščito glede najvišjih standardov za varstvo osebnih podatkov

Agencija za razvoj javnih služb ministrstva za pravosodje je glavni organ, pristojen za vpis v register prebivalstva ter izdajo osebnih dokumentov in potnih listin. Svoje storitve izvaja prek 65 regionalnih uradov.

Enotna podatkovna zbirka za vpis v register prebivalstva in potne listine obstaja že od leta 2005. Digitalizacija evidenc civilnih listin se je začela leta 2007, vendar jih je treba še veliko digitalizirati. Leta 2008 je bila uvedena avtomatizacija celotnega postopka vpisa v register prebivalstva. Od leta 2008 deluje tudi sistem prepoznavanja obrazov, pri čemer je bilo v zbirko podatkov do zdaj shranjenih približno 11 milijonov fotografij.

Od leta 1994 je vsaki osebi, ki dobi osebno izkaznico ali potni list, dodeljena osebna identifikacijska številka. Od leta 2008 se osebna identifikacijska številka registrira v zbirko podatkov ob registru rojstva, za državljane, rojene pred letom 2008, pa ob prejemu osebne izkaznice ali potnega lista oziroma ob prijavi dejanskega prebivališča. Iskanje po podatkovni zbirki se lahko izvede na podlagi osebne identifikacijske številke, osebnega imena, priimka, datuma rojstva ali fotografije.

Zakon določa pogoje za spremembo priimka. Za spremembo imena pa omejitev ni, kar privede do spremembe posameznikove identitete in posledično izdaje novih potnih listin. Osebna identifikacijska številka sicer ostane nespremenjena, vendar je to pomembno zgolj za nacionalne organe, saj države članice EU pri opravljanju nadzora na zunanjih mejah nimajo dostopa do osebnih podatkov, povezanih z osebno identifikacijsko številko.

Pravni akti o organizaciji različnih postopkov vpisa v register prebivalstva, vključno z odredbo št. 98 z dne 27. julija 2011, ločujejo naloge glavnih in zalednih uradov. Vzpostavljeni so številni mehanizmi nadzora kakovosti, tudi programska oprema, ki osebju v zalednem uradu naključno dodeljuje spise, s čimer se zmanjšajo možnosti korupcije in goljufij. Vsako dejanje se tudi zabeleži in je sledljivo v sistemu.

Zakon o varstvu osebnih podatkov, ki določa osnovne opredelitve in načela, velja od maja 2012. Junija 2013 je bil imenovan inšpektor za varstvo osebnih podatkov. Na njegovo pobudo strokovnjaki zdaj proučujejo možnosti nadaljnjega izboljšanja obstoječega pravnega okvira[2]. Zato bo popolna ocena ustreznih določb o varstvu osebnih podatkov izvedena v poznejši fazi.

Konsolidacija pravnega in institucionalnega okvira za izdajo strojno berljivih biometričnih potnih listov, ki popolnoma ustreza najvišjim standardom Mednarodne organizacije civilnega letalstva (ICAO) in priporočenim praksam na podlagi varnega upravljanja identitet (register prebivalstva in dokumenti o izvoru), v skladu z načelom „ena oseba, en dokument“, tudi v zvezi z diplomatskimi in službenimi potnimi listi

Gruzija zdaj izdaja dve vrsti potnih listov, in sicer strojno berljive nebiometrične potne liste (od leta 2006) in biometrične potne liste (od leta 2010), ki so bili uvedeni s finančno podporo EU. Prva vrsta potnih listov se večinoma izdaja na konzulatih, druga vrsta pa na območju Gruzije.

Pravnega okvira glede zbiranja prstnih odtisov in s tem povezanih izjem zdaj še ni mogoče oceniti, ker gruzijski organi zahtevanega pravnega instrumenta še niso predložili[3]. Podaljšanje veljavnosti potnega lista ni več dovoljeno; zadevne določbe so bile leta 2005 odpravljene in po navedbah gruzijskih organov so nove določbe predpisane z odlokom[4]. Po informacijah gruzijskih organov je načelo „ena oseba, en dokument“ določeno v odloku agencije za razvoj javnih služb iz leta 2012[5]. Pogoji, pod katerimi je lahko oseba imetnik več kot enega potnega lista, bodo določeni v zakonu, ki bo predvidoma sprejet novembra 2013.

Poročanje v Interpolovo podatkovno zbirko o izgubljenih in ukradenih potnih listih poteka redno in v skladu z običajno prakso.

Za osebe, ki prebivajo v Abhaziji in Južni Osetiji (pokrajina Tskhinvali), je bilo do zdaj izdanih 233 osebnih izkaznic z nevtralnim statusom in 29 potnih listin z nevtralnim statusom[6].

Sprejetje jasnega časovnega okvira za popolno uvedbo biometričnih potnih listov, tudi na gruzijskih konzulatih v tujini, in za popolno opustitev starih potnih listov, ki ne ustrezajo standardom ICAO

Pravni okvir, ki ureja opustitev biometričnih potnih listov na konzulatih, in načrt za opustitev nebiometričnih potnih listov bosta predvidoma sprejeta novembra 2013.

Sprejetje etičnega kodeksa in programov usposabljanja o preprečevanju korupcije, varnemu upravljanju osebnih dokumentov in varstvu osebnih podatkov za uradnike javnih organov, ki izdajajo potne liste, osebne izkaznice in druge dokumente o izvoru

Pravni okvir za boj proti korupciji na področju varnosti dokumentov je v glavnem že vzpostavljen. Zdaj veljavne pravne določbe so začelje veljati leta 2008 in so v postopku spreminjanja, predvidoma bodo sprejete konec leta 2013.

Čeprav ni na voljo posebnih programov usposabljanja, ki bi se osredotočali na preprečevanje korupcije in boj proti njej, organizira agencija za razvoj javnih služb dvakrat letno notranje izobraževalne seminarje. Obstaja tudi služba za revizijo, ki je pristojna za preiskovanje kršitev materialnega in procesnega prava ter korupcije. Služba za revizijo poroča neposredno vodji agencije za razvoj javnih služb.

Na podlagi zgornjih ugotovitev se priporoča, da gruzijski organi v zvezi z merili iz sklopa 1:

· sprejmejo zakon o opustitvi biometričnih potnih listov na konzulatih, načrt za opustitev nebiometričnih potnih listov in določbe za pridobitev drugega potnega lista,

· sprejmejo kodeks ravnanja uradnikov, zaposlenih v agenciji za razvoj javnih služb,

· pripravijo načrt za popolno digitalizacijo registrov osebnega stanja v predvidenem roku,

· nadalje proučijo vprašanje spremembe imena,

· zagotovijo vse ustrezne pravne instrumente glede zajetja in shranjevanja prstnih odtisov, prepovedi podaljšanja potnih listov in uresničitve načela „ena oseba, en dokument“,

· predložijo informacije o možnih spremembah v zvezi z ureditvijo o varstvu osebnih podatkov, bistveno za merila iz sklopa 1.

4. Sklop 2: Integrirano upravljanje meja, upravljanje migracij, azil

4.1. Integrirano upravljanje meja

Konsolidacija pravnega in institucionalnega okvira za upravljanje meja, v skladu s standardi EU in mednarodnimi standardi, ki bo zagotavljal tudi učinkovito medagencijsko sodelovanje med vsemi agencijami, ki sodelujejo pri upravljanju meja, zlasti oddelkov policijske patrulje, mejne policije in mejne policije obalne straže

V preteklih nekaj letih je Gruziji uspelo preoblikovati sistem za mejno zaščito, ki temelji na vojski, v sistem kazenskega pregona, ki temelji na evropskem modelu. Vzpostavljen je pravni in institucionalni okvir. Zadevna pravna pravila določajo: ustava, mednarodni in dvostranski sporazumi, gruzijski zakon o državnih mejah z leta 1998, zakon o policiji iz leta 2013[7]. zakon o mejni policiji iz leta 2006, zakon o pomorskem prostoru iz leta 1998, zakon o obrambi iz leta 1997, predsedniški uredbi (tj. uredba o pravilih, ki urejajo obmejni režim in zaščito, iz leta 1999 in uredba o gruzijski strategiji integriranega upravljanja iz leta 2008 idr.), odredba ministra za notranje zadeve o uredbi o mejnih predstavnikih – mejnih komisarjih iz leta 2012, zakon o mednarodnem sodelovanju na področju kazenskega pregona iz leta 2013 in številne skupne odredbe, sporazumi in standardni operativni postopki.

Reforma institucionalnega okvira se je začela že leta 2004. Tako so oddelek mejne policije in oddelek policijske patrulje ministrstva za notranje zadeve ter davčna služba ministrstva za finance prevzeli pristojnost izvajanja integriranega upravljanja meja v Gruziji.

Medagencijsko sodelovanje je v celoti urejeno, tudi s skupno odredbo iz leta 2010 ministra za notranje zadeve in ministra za finance o nalogah in pristojnostih, skupno odredbo iz leta 2010 ministra za pravosodje, ministra za zunanje zadeve in ministra za notranje zadeve Gruzije o izmenjavi informacij in memorandumom o medsebojnem soglasju med ministrstvom za notranje zadeve in ministrstvom za finance o splošnih pravilih sodelovanja na področju obrambe državne meje med oddelkom mejne policije in oddelkom policijske patrulje ministrstva za notranje zadeve in davčne službe ministrstva za finance iz leta 2013.

Razmejevanje državnih meja je v teku. Meja s Turčijo je že v celoti razmejena, za meje z drugimi sosednjimi državami pa so bile vzpostavljene komisije za razmejitev državnih meja. Sklenjen je bil že dogovor o 71 % meje z Armenijo in 66 % meje z Azerbajdžanom. Z Rusijo je bilo dogovorjene 86 % meje na ravni komisij za razmejevanje in strokovnih skupin, vendar se je delo leta 2008 ustavilo zaradi vojaškega konflikta.

Meje s Turčijo, Armenijo in Azerbajdžanom se nadzirajo. Meja z Rusijo se spremlja le delno, meje zasedenih ozemelj – Južne Osetije[8] in Abhazije[9] – gruzijski organi ne nadzirajo.

Sprejetje nacionalne strategije integriranega upravljanja meja in akcijskega načrta, ki vsebujeta časovni okvir in posebne cilje za nadaljnji razvoj zakonodaje, organizacijo, infrastrukturo, opremo, zadostne človeške vire in finančna sredstva na področju upravljanja meja ter mednarodno sodelovanje

Strategija integriranega upravljanja meja, ki je bila sprejeta leta 2008 in spremenjena leta 2012 s podporo EU, temelji na modelu integriranega upravljanja meja. Določa cilje, ki jih je treba izpolniti v obdobju 2008–2013. Po odobritvi strategije je medagencijska delovna skupina pripravila akcijski načrt za njeno izvajanje, ki je bil sprejet leta 2009. Gruzijska strategija integriranega upravljanja meja je zelo izčrpna, skupaj z njenim akcijskim načrtom določata dosegljive cilje, jasno dodelujeta pristojnosti in zagotavljata potrebni nadzor. Osredotočata se na krepitev zmogljivosti in medagencijsko sodelovanje.

Gruzija je dejavna v mednarodnem sodelovanju na področju upravljanja meja. Sodeluje z državami članicami EU[10], drugimi državami in mednarodnimi organizacijami. Dobro razvito je regionalno sodelovanje s Turčijo. Azerbajdžanu je bil predložen osnutek sporazuma o dejavnostih mejnih komisarjev, v zadnjem času se je okrepilo tudi sodelovanje z armensko mejno agencijo[11]. Vzpostavljen je bil tudi pravni okvir za sodelovanje z Rusijo.

Sprejetje etičnega kodeksa in programov usposabljanja, tudi o boju proti korupciji in organiziranemu kriminalu, spoštovanju človekovih pravic, azilnih postopkih in ukrepih za boj proti trgovini z ljudmi, posebej namenjenega pripadnikom mejne straže, carinikom in drugim uradnikom, ki sodelujejo pri upravljanju in/ali nadzoru meja

Ministrstvo za notranje zadeve je maja 2013 sprejelo kodeks policijske etike, ki velja tudi za mejno in patruljno policijo. Generalni direktor gruzijske davčne službe je aprila 2013 sprejel kodeks etike in kodeks ravnanja gruzijskih carinikov. Polege tega je ministrstvo za notranje zadeve maja 2013 sprejelo ločena navodila za zaposlene pri mejni in patruljni policiji ter za uradnike, ki delajo na mejnih prehodih. Navodila se nanašajo na človekove pravice in poudarjajo dolžnosti zaposlenih, ko se srečajo s podkupovanjem ali primeri organiziranega kriminala idr.

Akademija ministrstva za notranje zadeve je pristojna za organizacijo osnovnega usposabljanja za nove zaposlene, tečajev preusposabljanja in tečajev za napredovanje. Organizira tudi osnovno usposabljanje za novo zaposlene carinike in specializirano usposabljanje za zaposlene na carini (npr. preverjanje potnih listin).

Učni načrt usposabljanja za policiste mejne in patruljne policije temelji na priporočilih strokovnjakov EU in Združenih držav Amerike. V učni načrt usposabljanja akademije ministrstva za notranje zadeve je vključen skupni učni načrt FRONTEX. Osnovno usposabljanje zajema kombinacijo teoretičnih in praktičnih tečajev. Specializirano, priložnostno usposabljanje se izvaja o temah, kot so upravljanje mejnega nadzora, nedovoljene migracije, organizirani kriminal, prepovedano trgovanje, korupcija in ponarejeni dokumenti. Akademija ministrstva za notranje zadeve ponuja tudi tečaje o kodeksu policijske etike in k državljanom usmerjeni policiji, ki zajemajo odnose z narodnimi, rasnimi in verskimi manjšinami. Akademija je vzpostavila mobilne enote usposabljanja, da bi tako podprla usposabljanje na samem delovnem mestu.

Od začetka leta 2013 se je trajanje tečajev osnovnega usposabljanja za policiste patruljne in mejne policije podaljšalo[12]. Nedavno pa so bili uvedeni tudi številni novi učni predmeti (npr. zloraba uradnega položaja in pooblastil javnih organov, policije in medijev, trgovina z ljudmi in nedovoljen promet s prepovedanimi drogami), povečalo pa se je tudi število nekaterih nadaljevalnih tečajev usposabljanja (npr. za mejno policijo: varstvo človekovih pravic, boj proti organiziranemu kriminalu, prosilci za azil in begunci ter korupcija in zloraba uradnega položaja).

Na podlagi zgornjih ugotovitev se priporoča, da gruzijski organi v zvezi z merili glede integriranega upravljanja meja:

· vzpostavijo novo večletno strategijo integriranega upravljanja meja in spremljajoči akcijski načrt za obdobje po letu 2013, da se nadaljuje začeto delo; prihodnja strategija integriranega upravljanja meja bi morala poudariti vidik krepitve zmogljivosti, da se bo še naprej krepilo upravljanje meja, zlasti na zeleni meji, kjer bi se lahko nadalje izboljšali tehnologija, infrastruktura in z opremo povezane zmogljivosti,

· nadaljujejo delo za vzpostavitev sodelovanja s sosednjimi državami; skleniti je treba potrebne sporazume, da so bo v prihodnosti lahko vzpostavilo tehnično sodelovanja na mejah,

okrepijo usposabljanje za pripadnike mejne straže, carinike in druge uradnike, ki sodelujejo pri upravljanju in/ali nadzoru meja, z razvojem nadaljevalnega usposabljanja in spodbujanjem usposabljanja na samem delovnem mestu, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti razvoju zmogljivosti e-učenja in mobilnih enot usposabljanja, ter proučijo nadaljnje podaljšanje trajanja osnovnega usposabljanja in razvoj nadaljevalnega usposabljanja.

4.2. Upravljanje migracij

Konsolidacija pravnega in institucionalnega okvira za migracijsko politiko, v skladu s standardi EU in mednarodnimi standardi, tudi na področju zakonite/delovne migracije, ukrepov za podporo integracije tujcev in ponovne integracije gruzijskih državljanov (ki se vrnejo prostovoljno ali ne) ter boja proti nedovoljeni migraciji (vključno z nenehnimi prizadevanji za vključitev sporazumov o ponovnem sprejemu z glavnimi državami izvora in/ali tranzita ter odkrivanjem migrantov z neurejenim statusom v državi)

Vzpostavlja se pravni okvir za migracijsko politiko. Osnutek zakona o pravnem položaju tujcev in oseb brez državljanstva je vlada odobrila 30. oktobra 2013 in bo po predvidoma kmalu predložen parlamentu. Osnutek zakona vključuje določbe glede dovoljenih in nedovoljenih migracij ter integracije tujcev. Po sprejetju zakona bo treba sprejeti še približno 10 podzakonskih aktov za vzpostavitev celovite pravne ureditve.

Institucionalni okvir za usklajevanje migracijske politike je dobro razvit. Leta 2010 je bila ustanovljena državna komisija za migracijska vprašanja. Sestavljajo jo predstavniki dvanajstih pristojnih ministrstev[13] in je pristojna za splošno usklajevanje upravljanja migracij.

Na področju boja proti nedovoljeni migraciji se načrtuje nadaljnja racionalizacija. Ko bosta zakon o pravnem položaju tujcev in oseb brez državljanstva ter zakon o policiji iz leta 2013 začela veljati, bo policija dobila pooblastila za identifikacijo in pregled tujcev ter za izvedbo postopkov izgona. V okviru ministrstva za notranje zadeve bo ustanovljena tudi služba za migracije, ki bo pristojna za usklajevanje boja proti nedovoljeni migraciji.

Za pomoč pri ponovni integraciji vrnjenih gruzijskih migrantov je bil s podporo EU v okviru partnerstva mobilnosti ustanovljen center za mobilnost. V centru pomagajo vrnjenim migrantom s pripravo osebnega načrta za ponovno integracijo, vključno s poslovnim načrtom, in po potrebi z zagotovitvijo zdravstvene pomoči ter začasne namestitve.

Gruzija vzpostavlja center za začasno namestitev migrantov z neurejenim statusom, ki prebivajo na območju Gruzije. Arhitekturni načrti so bili odobreni, gradnja stavbe se bo predvidoma začela novembra 2013. V centru bo nastanjenih do 70 oseb, pri čemer bodo za ogrožene migrante in družine veljale posebne ureditve. Osnutek statuta sprejemnega centra je že pripravljen.

Gruzija je podpisala sporazume o ponovnem sprejemu z EU, Švico, Norveško in Ukrajino. Izvedbeni protokoli v okviru sporazuma o ponovnem sprejemu z EU so bili podpisani z Bolgarijo, Estonijo, Madžarsko in Avstrijo, Belgijo, Nizozemsko in Luksemburgom. Protokol s Slovaško je pripravljen za podpis, s Češko, Litvo, Poljsko in Portugalsko pa še potekajo pogajanja o podpisu protokolov. Pogajanja s Ciprom, Francijo, Nemčijo, Grčijo, Italijo, Španijo in Švedsko so se že začela po diplomatskih poteh. Osnutek sporazuma o ponovnem sprejemu je pripravljen za podpis z Dansko in Moldavijo. Gruzija pa je začela pogajanja o sporazumu o ponovnem sprejemu tudi z Armenijo, Azerbajdžanom, Bangladešem, Belorusijo, Indijo in Pakistanom.

Gruzija je vzpostavila tudi elektronski sistem upravljanja zadev o ponovnem sprejemu, ki ga koordinira ministrstvo za zunanje zadeve, financira EU, izvaja pa se ob pomoči Mednarodne organizacije za migracije.

Sprejetje nacionalne migracijske strategije, s katero bo omogočeno učinkovito izvajanje pravnega okvira za migracijsko politiko in spremljajočega akcijskega načrta, ki vsebuje časovni okvir, posebne cilje, dejavnosti, rezultate in kazalnike uspešnosti ter opredeljuje dovolj človeških virov in finančnih sredstev

Gruzijsko migracijsko strategijo 2013–2015 so gruzijski organi pripravili s pomočjo strokovnjakov EU v okviru projekta za pobudo partnerstva za mobilnost. Strategija je bila sprejeta maja 2013, spremljajoči akcijski načrt pa junija 2013. Strategija se osredotoča na področja, kot so preprečevanje nedovoljenih migracij in nadzor nad njimi, spodbujanje zakonitih migracij in ponovne integracije gruzijskih državljanov ter razvoj gruzijskega azilnega sistema. Akcijski načrt navaja konkretne dejavnosti in določa roke ter pristojne organe in izvajalske partnerje.

Uvedba mehanizma za spremljanje migracijskih stanj in tokov, ki bo omogočal redno posodabljanje migracijskega profila za Gruzijo in vključeval enotno elektronsko podatkovno zbirko za nedovoljene in dovoljene migracije ter prosilce za azil/begunce, ter ustanovitev organov, pristojnih za učinkovito zbiranje in analizo navedenih podatkov.

Enotni sistem za analiziranje migracij je v začetni fazi razvoja. Pristojna ministrstva in agencije že zbirajo informacije in podatke o osebah, ki prehajajo mejo, dovoljenjih za bivanje, vizumih in njihovi veljavnosti, tujcih v državi, tujcih, izgnanih iz države, pravnih subjektih, ki so jih ustanovili tujci idr. Ko bo sistem popolnoma operativen, bo te informacije zbiral in obdeloval. Elektronska podatkovna zbirka za migrante z neurejenim statusom je bila vzpostavljena v okviru ministrstva za notranje zadeve in je zdaj v poskusni fazi. Predvidoma bo postala operativna po začetku veljavnosti zakona o pravnem položaju tujcev in oseb brez državljanstva, najverjetneje leta 2014.

Do zdaj je Gruzija pripravila migracijske profile za leta 2005–2010 in 2011–2013, ki so bili sprejeti septembra 2013.

Na podlagi zgornjih ugotovitev se priporoča, da gruzijski organi v zvezi z merili glede upravljanja migracij:

· vzpostavijo pravni okvir za upravljanja migracij s sprejetjem zakona o pravnem položaju tujcev in oseb brez državljanstva ter potrebnih podzakonskih aktov,

· nadalje konsolidirajo in racionalizirajo institucionalne zmogljivosti, med drugim z ustanovitvijo službe za migracije v okviru ministrstva za notranje zadeve,

· okrepijo institucionalizacijo centra za mobilnost v okviru vladnih struktur, tudi z dodelitvijo zadostnih človeških virov in finančnih sredstev za zagotovitev pomoči pri ponovni integraciji,

· pospešijo delo v zvezi s centrom za začasno namestitev migrantov z neurejenim statusom in zagotovijo razpoložljivost potrebnih finančnih sredstev in človeških virov za zagotovitev operativne zmogljivosti centra,

· nadaljujejo izvajanje migracijske strategije in akcijskega načrta ter začnejo pripravljati strategijo za naslednje programsko obdobje,

· pospešijo razvoj enotnega sistem za analiziranje migracij v skladu s standardi za varstvo osebnih podatkov in

· okrepijo zmogljivosti zbiranja podatkov, med drugim z dokončanjem elektronske podatkovne zbirke nedovoljenih migracij.

4.3. Azil

Konsolidacija, v skladu s standardi EU in mednarodnimi standardi, pravnega in institucionalnega okvira za azilno politiko, ki popolnoma ustreza načelu nevračanja in vključuje subsidiarno zaščito, s sprejetjem zakonodaje, ki bo zagotovila učinkovit dostop do poštenih postopkov za ugotavljanje statusa begunca, varstvo pravic (svobodo gibanja, zdravstveno varstvo, izobraževanje ter druge delovnopravne in socialne pravice), trajne rešitve, vključno z integracijo beguncev ali upravičencev do drugih oblik mednarodne zaščite, ter zagotovila posebno pozornost ogroženim skupinam.

Zakon o beguncih in humanitarnem statusu (v nadaljnjem besedilu: zakon o beguncih)[14] je bil sprejet leta 2011. Nato so bili sprejeti trije podzakonski akti, ki določajo postopke za priznanje statusa begunca ali druge oblike zaščite, ki urejajo nastanitev v sprejemnih centrih in določajo pravila za letni vpis v register prosilcev za azil v Gruziji.

Načelo nevračanja je ustrezno uveljavljeno v zakonu o beguncih. Zakon tudi pravilno določa podlago za priznanje humanitarnega statusa v skladu s členom 3 Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin.

V skladu z zakonom o beguncih mora oseba, ki nezakonito biva v Gruziji, v 24 urah po vstopu na območje Gruzije zaprositi za azil in le posebne okoliščine, na katere oseba ne more vplivati, lahko opravičijo podaljšanje tega roka. Če se rok ne upošteva, se prošnja zavrne. Ta rok ne zadeva oseb, ki v Gruziji prebivajo zakonito.

Po predhodni oceni prošnje za azil se pripravi profil prosilca za azil in se mu prizna status prosilca za azil za obdobje šestih mesecev. Morebitna negativna odločitev v predhodni fazi se lahko izpodbija na sodišču. Po vpisu osebe v register prosilcev za azil se opravi razgovor, pridobijo informacije o državi izvora in sprejme odločitev o statusu. V primeru negativne odločitve se lahko sproži pritožbeni postopek.

Ministrstvo za notranje razseljene osebe iz zasedenih ozemelj Gruzije, begunce in njihovo nastanitev je pristojno za azilne postopke in nastanitev prosilcev za azil in upravičencev mednarodne zaščite. Šest uradnikov je pristojnih za odločanje o azilih. Zdaj en uradnik s polnim delovnim časom in en uradnik s polovičnim delovnim časom zbirata informacije o državi izvora. Ministrstvo namerava leta 2014 uvesti enoto za zbiranje informacij o državi izvora.

Prosilcem za azil se dokument, ki potrjuje njihov status, izda šele po sprejetju odločitve o vpisu v register. Dokument vsebuje fotografijo in osnovne podatke. Pristojni organ ima na voljo 10 dni za odločitev o vpisu v register prosilcev za azil. V primeru negativne odločitve se je mogoče pritožiti na sodišče treh zaporednih stopenj, kar lahko glede na trajanje pravnih postopkov ustvari položaj, ko prosilci za azil do konca pritožbenega postopka nimajo dokumentacije, ki bi potrjevala njihov status.

Prosilci za azil so sprejeti v za to namenjene sprejemne centre, ki lahko sprejmejo 60 oseb[15]. Posebna pozornost je namenjena potrebam ogroženih skupin. Glede na prejete informacije se vsakemu otroku brez spremstva, ki prosi za azil, dodeli skrbnik, v centru pa so na voljo tudi storitve tolmačenja. Zdravniško oskrbo nudi javnozdravstvena mreža, financira pa se iz državnega proračuna.

Begunci in osebe, ki se jim prizna humanitarni status, so upravičeni do nastanitve v sprejemnem centru za obdobje treh mesecev po priznanju statusa, do dostopa do izobraževanja ter zdravstvene in socialne pomoči. Osebe smejo potovati v drugo državo in/ali se vrniti v državo izvora. Izda se jim začasno dovoljenje za bivanje in potna listina (Ženevska konvencija Združenih narodov o potnih listinah). Zagotovljen je tudi dostop do jezikovnih tečajev (za gruzijski jezik in tuje jezike) in izobraževanja.

Na podlagi zgornjih ugotovitev se priporoča, da gruzijski organi v zvezi z merili glede azila:

· dodatno izboljšajo obstoječi pravni in institucionalni okvir z uvedbo potrebnih sprememb, tudi takšnih, ki zagotavljajo dokumentacijo za prosilce za azil od samega začetka azilnega postopka,

· ponovno proučijo določbe, ki predpisujejo obveznost, po kateri je treba 24 ur po vstopu na območje zaprositi za azil; vložitev prošnje po predpisanih 24 urah ne bi smelo biti edini razlog za zavrnitev vpisa v register prosilcev za azil,

· okrepiti institucionalne zmogljivosti ministrstva, tudi glede človeških virov, in zlasti glede osebja, pristojnega za zbiranje informacije o državi izvora,

· povečajo zmogljivost sprejema in nastanitve prosilcev za azil,

· okrepijo zmogljivosti zbiranja podatkov,

· Komisiji zagotovijo ustrezne statistične podatke ter

· nadalje proučijo azilni postopek, da se ugotovi, ali možnost pritožbe z odložilnim učinkom do zadnje (tretje) stopnje sodišča ne ogroža učinkovitosti azilnega postopka in azilne politike na sploh.

5. Sklop 3: Javni red in varnost

5.1. Preprečevanje organiziranega kriminala, terorizma in korupcije ter boj proti tem pojavom

Konsolidacija, v skladu s standardi EU in mednarodnimi standardi, pravnega in institucionalnega okvira za preprečevanje organiziranega kriminala in boja proti njemu, skupaj z nacionalno strategijo in akcijskim načrtom, ki vsebuje jasni časovni okvir, posebne cilje, dejavnosti, rezultate in kazalnike uspešnosti ter opredeljuje dovolj človeških virov in finančnih sredstev

Gruzija napreduje pri konsolidaciji svojega zakonodajnega okvira za preprečevanje organiziranega kriminala in boj proti njemu. Polega že veljavnih zakonov, tj. zakona o organiziranemu kriminalu in izsiljevanju, ustreznih določb kazenskega zakonika in zakonika o kazenskem postopku ter zakona o kriminalistično obveščevalni dejavnosti, je bil 4. oktobra 2013 sprejet nov zakon o policiji, ki bo začel veljati 1. januarja 2014.

Oktobra 2013 je bila z vladno uredbo sprejeta nacionalna strategija o boju proti organiziranemu kriminalu za obdobje 2013–2014. Strategija zajema številne oblike organiziranega kriminala, tudi tako imenovane „tatove, ki spoštujejo kriminalni kodeks“, izsiljevanje, krajo vozil, nezakonit promet s strelnim orožjem in kibernetsko kriminaliteto. Akcijski načrt o boju proti organiziranemu kriminalu je bil sprejet 4. novembra 2013.

V pripravi je tudi institucionalni okvir. V skladu z vladno uredbo s 13. junija 2013 je bil ustanovljen medagencijski svet za boj proti organiziranemu kriminalu. Svet sestavljajo predstavniki pristojnih ministrstev, njegova glavna naloga pa je nadzor izvajanja zgoraj navedene strategije in akcijskega načrta.

Konsolidacija, v skladu s standardi EU in mednarodnimi standardi, pravnega in institucionalnega okvira za obravnavo boja proti trgovini z ljudmi, skupaj s spremljajočim akcijskim načrtom, ki vsebuje jasni časovni okvir, posebne cilje, dejavnosti, rezultate in kazalnike uspešnosti ter opredeljuje dovolj človeških virov in finančnih sredstev

Gruzija dobro napreduje pri izvajanje merila glede trgovine z ljudmi.

Od leta 2003 gruzijski kazenski zakonik šteje trgovino z ljudmi za kaznivo. Poznejše spremembe kazenskega zakonika so povečale kazenske sankcije za trgovino z ljudmi, uvedle kazensko odgovornost pravnih oseb in inkriminirale uporabo storitev žrtev trgovine z ljudmi. V skladu s priporočili Skupine strokovnjakov za ukrepanje proti trgovini z ljudmi (GRETA) sta bila aprila 2012 zakon o boju proti trgovini z ljudmi iz leta 2006 in zakon o otrocih, ki so žrtve trgovine z ljudmi, spremenjena tako, da je bila med drugim uvedena določba o individualni oceni tveganja glede na otrokove koristi[16].

Državni sklad za zaščito žrtev trgovine z ljudmi in medagencijski svet za boj proti trgovini z ljudmi (v nadaljnjem besedilu: svet) delujeta od leta 2006. Svet vodi ministrstvo za pravosodje in ga sestavljajo predstavniki pristojnih ministrstev in vladnih agencij. Gruzijski predsednik je 15. marca 2013 sprejel nacionalni akcijski načrt o boju proti trgovini z ljudmi 2013–2014, ki ga je pripravil svet. Akcijski načrt zajema vprašanja, kot so preprečevanje trgovine z ljudmi, sodelovanje z lokalnimi in mednarodnimi nevladnimi organizacijami, izboljšanje posebnih preiskovalnih tehnik državnega tožilstva in usklajevanje dejavnosti, povezanih s trgovino z ljudmi, med pristojnimi agencijami.

Konsolidacija, v skladu s standardi EU in mednarodnimi standardi, pravnega in institucionalnega okvira za preprečevanje korupcije in boja proti njej ter za nacionalno protikorupcijsko strategijo in akcijski načrt, ki vsebujeta jasni časovni okvir, posebne cilje, dejavnosti, rezultate in kazalnike uspešnosti ter opredeljujeta dovolj človeških virov in finančnih sredstev, kar zadeva prizadevanja za usklajevanje na področju boja proti korupciji, pa tudi za protikorupcijske organe, kot je medagencijski usklajevalni svet za boj proti korupciji, katerih cilj je predvsem zagotovitev neodvisnosti, učinkovitosti, krepitve moči in odgovornosti organov, pristojnih za boj proti korupciji, in izboljšanje izmenjave informacij med njimi; vzpostavitev zanesljivega pravnega in institucionalnega okvira, vključno s potrebno sekundarno zakonodajo za učinkovito delovanje mehanizmov notranjega nadzora, ki prispevajo k preprečevanju in zatiranju korupcije, tudi korupcije na visokih ravneh in korupcije pri mednarodnih transakcijah, in določitev standardov integritete v javnih institucijah/organih; nadaljevanje izvajanja priporočil GRECO (skupina držav za boj proti korupciji Sveta Evrope)

Gruzija je bila v zadnjem desetletju dejavna v celovitem postopku reform boja proti korupciji, vzpostavila je pravni in institucionalni okvir, ki je prinesel oprijemljive rezultate na področju boja proti korupciji[17]. Gruzija je pogodbenica Konvencije Združenih narodov proti korupciji, ratificirala pa je tudi zadevne konvencije o korupciji Sveta Evrope, in sicer Civilnopravno konvencijo o korupciji iz leta 2003, Kazenskopravno konvencijo o korupciji iz leta 2008 in Dodatni protokol k njej iz leta 2013.

Gruzija je naredila pomemben napredek pri inkriminiranju korupcije. Kazniva dejanja aktivnega in pasivnega podkupovanja v gruzijskem kazenskem zakoniku zajemajo ponujanje in obljubljanje podkupnine, podkupovanje v korist tretje osebe in podkupovanje prek posrednika. Novembra 2011 je bilo kaznivo dejanje sprejemanja in dajanja koristi za nezakonito posredovanje spremenjeno tako, da vključuje tudi tretje osebe. Odgovornost pravnih oseb za kazniva dejanja pa zajema tudi kaznivo dejanje pasivnega in aktivnega podkupovanja, sprejemanja in dajanja koristi za nezakonito posredovanje, pranje denarja in gospodarsko korupcijo.

Glede na poročilo o inkriminaciji tretjega kroga ocenjevanja s strani skupine GRECO[18] je Gruzija tri od petih priporočil zadovoljivo uresničila, dve priporočili, ki se nanašata na ratifikacijo Dodatnega protokola h Kazenskopravni konvenciji o korupciji in določbe o dejavnem obžalovanju, pa sta bili uresničeni le delno. Gruzija je 27. julija 2013 ratificirala Dodatni protokol, torej se lahko štiri od petih priporočil štejejo za popolnima uresničene.

Medagencijski usklajevalni svet za boj proti korupciji je začel delovati leta 2008. Sestavlja ga 34 članov[19], njegove naloge pa so usklajevanje boja proti korupciji, sodelovanje pri spremljanju izvajanja protikorupcijskih ukrepov in priprava zakonodaje na področju boja proti korupciji. Ključne strateške prednostne naloge medagencijskega usklajevalnega sveta za boj proti korupciji so zdaj preprečevanje korupcije v organih kazenskega pregona, carinskih organih in davčnih sistemih ter preglednost pri financiranju političnih strank.

Gruzija je leta 2011 spremenila gruzijski sistemski zakon o političnih zvezah državljanov. Nova pravila o financiranju političnih strank vključujejo prepoved donacij pravnih oseb, omejitve zgornje meje donacij, bančne transakcije kot način donacij za zagotovitev preglednosti in boljšega računovodskega evidentiranja financiranja političnih strank, omejitve pri najemanju posojil strank in omejitve članarin. Nadzor nad financiranjem političnih strank in volilnih kampanj je v pristojnosti državnega revizijskega urada.

Gruzijski zakon o nasprotjih interesov in korupciji v javnih službah iz leta 2009 med drugim zahteva razkritje gospodarskih interesov javnih uslužbencev in zaščito prijaviteljev nepravilnosti. Gruzijski urad državne uprave in medagencijski usklajevalni svet za boj proti korupciji zdaj dokončujeta gruzijski zakon o zaščiti prijaviteljev nepravilnosti.

Mehanizem spletne prijave premoženjskega stanja za visoke državne uradnike prav tako pomaga pri preprečevanju korupcije in boju proti njej[20]. Septembra 2013 je bil spremenjen zakon o nasprotjih interesov in korupciji v javnih službah, tako da razširja mehanizem na 400 dodatnih javnih uslužbencev.

Nedavne spremembe zakona o javnih službah vključujejo novo poglavje o kodeksu ravnanja za javne uslužbence, ki temelji na modelu kodeksa ravnanja za javne uslužbence Odbora ministrov Sveta Evrope[21]. Spremembe uvajajo obveznost za vse javne uslužbence, da svojemu nadrejenemu ali organom kazenskega pregona predložijo vse dokaze ali poročajo o utemeljenem sumu nezakonite dejavnosti, vključno s korupcijo. Spremembe predvidevajo tudi obvezno usposabljanje o vprašanjih korupcije za nove javne uslužbence.

Gruzijski parlament je maja 2013 sprejel spremembe gruzijskega zakona o sodiščih splošne pristojnosti, ki krepijo neodvisnost in integriteto sodstva. Cilj sprememb je zagotoviti skladnost z mednarodnimi in evropskimi standardi ter mnenjem Beneške komisije, sprejetim na njenem 94. plenarnem zasedanju[22]. Gruzija predvideva nadaljnje reforme v zvezi z imenovanjem sodnikov in njihovim napredovanjem.

Parlament je sprejel spremembe gruzijskega zakona o državnem tožilstvu in junija 2013 je spremenjeni zakon začel veljati. Z njim so bile vse pristojnosti pregona, ki so prej spadale pod ministrstvo za pravosodje, prenesene na vodjo gruzijskega državnega tožilstva. Vodjo tožilstva imenuje in odpokliče predsednik Gruzije na predlog ministra za pravosodje. Vodja tožilstva imenuje in odpokliče vse tožilce in zaposlene na tožilstvu, izvaja preiskave in pregon kaznivih dejanj, vključno s kaznivimi dejanji korupcije, ki jih storijo visoki uradniki, kot so predsednik, poslanci ali člani vlade, vrhovni sodnik, javni pravobranilec in predsednik računskega sodišča.

Sistem za državno javno naročanje je bil reformiran leta 2010 z vzpostavitvijo enotnega elektronskega sistema za državna javna naročila. Zdaj se vsi javni razpisi izvajajo elektronsko. Enotni elektronski sistem za državna javna naročila je vzpostavil „črni seznam“ družb, za katere velja prepoved udeležbe v postopkih oddaje javnega naročila za eno leto, in „beli seznam“ upravičenih družb.

Konsolidacija pravnega in institucionalnega okvira za preprečevanje pranja denarja in financiranje terorizma ter boj proti njima v skladu s standardi EU in mednarodnimi standardi, ki jih je določila Projektna skupina za finančno ukrepanje (FATF) o pranju denarja in financiranju terorizma, ter redno posodabljanje zadevne nacionalne strategije; ustanovitev in konsolidacija neodvisne finančne obveščevalne enote z ustreznimi pooblastili in viri

Gruzija je v zadnjih letih izboljšala svoj zakonodajni okvir za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma, ki je tehnično skladen z mednarodnimi standardi glede preprečevanja pranja denarja in financiranja terorizma in pravnim redom Unije.

Leta 2012 so bile denimo lizinške družbe, revizorji, računovodje in kvalificirane kreditne institucije razvrščene kot „pooblaščeni subjekti“[23], okrepljeni pa so bili tudi preventivni ukrepi za finančne institucije. Čeprav namerava Gruzija v bližnji prihodnosti na seznam vključiti tudi odvetnike, pa seznam pooblaščenih subjektov še ni v celoti skladen z mednarodnimi in evropskimi zahtevami, saj zakon o preprečevanju pranja denarja ne velja za nepremičninske posrednike, družbe, ki nudijo podjetniške in fiduciarne storitve, ter za institucije elektronskega denarja. Gruzija je sprejela številne pravne akte, ki temeljijo na zakonu o preprečevanju pranja denarja, ki podrobneje opredeljujejo zahteve, veljavne za pooblaščene subjekte, kot so kreditne zadruge, menjalnice, ponudniki storitev za nakazovanje denarja, igralnice, loterije, notarji idr.

Kar zadeva potrebo po okrepitvi institucionalnega sodelovanja, Gruzija še ni ustanovila sveta za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma, ki bi lahko pomagal pri usmerjanju in usklajevanju vseh dejavnosti v zvezi s preprečevanjem pranja denarja in financiranja terorizma, kljub temu da so številna pristojna ministrstva podpisala memorandum o soglasju glede izboljšanja učinkovitosti medagencijskega sodelovanja na področju kazenskega pregona.

Gruzija načrtuje sprejetje nacionalne strategije za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma ter izvedbeni akcijski načrt zanjo, v ta namen je ustanovila tudi medagencijsko delovno skupino.

Ustanovitev nacionalne agencije za javni register z namenom upravljanja sistema registracije pravnih oseb je pomemben prvi korak k preprečevanju zlorab s strani pravnih oseb. Vendar je ocena Gruzije iz leta 2012, ki jo je opravil Posebni odbor strokovnjakov za ocenjevanje ukrepov proti pranju denarja in financiranju terorizma (MONEYVAL), pokazala številne pomembne pomanjkljivosti[24]. Čeprav je Gruzija decembra 2011 spremenila svoj okvir za izvedbo resolucij Varnostnega sveta Združenih narodov (RVSZN) 1267 in 1373, je ocena MONEYVAL pokazala, da nekateri pravni standardi niso v celoti uveljavljeni.

Služba za finančni nadzor – finančna obveščevalna enota Gruzije je bila ustanovljena v skladu s členom 10 zakona o preprečevanju pranja denarja iz leta 2003. Služba za finančni nadzor deluje neodvisno in pri svojem delovanju ni podrejena nobeni agenciji. Deluje kot centralna nacionalna enota za zbiranje, analiziranje in posredovanje poročil o sumljivih transakcijah, poročil o gotovinskih transakcijah in drugih ustreznih informacij v zvezi s pranjem denarja in financiranjem terorizma. Služba za finančni nadzor skupaj s pristojnimi institucijami zdaj pripravlja spremembe zakona o preprečevanju pranja denarja in financiranju terorizma, da bi odpravili pomanjkljivosti, ugotovljene z oceno MONEYVAL iz leta 2012.

Po informacijah gruzijskih organov je bila decembra 2011 vzpostavljena nova programska oprema, ki izboljšuje poročanje o sumljivih transakcijah. Čeprav v tej fazi njene učinkovitosti še ni mogoče oceniti, je spodbudno povečanje poročanja v številnih zadev, ki jih je služba za finančni nadzor posredovala organom kazenskega pregona[25].

Sprejetje nacionalne strategije za boj proti drogam in akcijskega načrta, v skladu s standardi EU in mednarodnimi standardi, ki vsebuje časovni okvir, posebne cilje, dejavnosti, rezultate in kazalnike uspešnosti ter opredeljuje dovolj človeških virov in finančnih sredstev

Novembra 2011 je bil pod okriljem ministrstva za pravosodje ustanovljen medagencijski usklajevalni svet za boj proti zlorabi drog (v nadaljnjem besedilu: svet). V njem sodelujejo mednarodne in nevladne organizacije. Junija je svet pripravil nacionalno strategijo na področju drog 2013–2015 in spremljajoči akcijski načrt. Glede na informacije gruzijskih organov se je svet pri pripravi obeh dokumentov oprl na Strategijo EU na področju drog 2012 in nasvete strokovnjakov skupine Pompidou Sveta Evrope, pristojne za boj proti zlorabi drog in nedovoljen promet s prepovedanimi drogami. V času pisanja tega poročila je svet v navedena dokumenta vnašal pripombe skupine Pompidou, vlada ju bo predvidoma sprejela do konca leta 2013. Napreduje tudi priprava sprememb ustreznih zakonodajnih instrumentov[26].

Podpis, ratifikacija in prenos v nacionalno zakonodajo vseh ustreznih konvencij ZN in Sveta Evrope ter njihovih protokolov na zgoraj navedenih področjih in o boju proti terorizmu, vključno s Konvencijo o pranju, odkrivanju, zasegu in zaplembi premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, in o financiranju terorizma iz leta 2005 ter Haaško konvencijo o varstvu otrok (Konvencijo o pristojnosti, pravu, ki se uporablja, priznavanju, uveljavljanju in sodelovanju glede starševske odgovornosti in ukrepov za varstvo otrok iz leta 1996), Konvencijo Sveta Evrope o zaščiti otrok pred spolnim izkoriščanjem in spolno zlorabo iz leta 2007 ter Dodatnim protokolom h Kazenskopravni konvenciji o korupciji

Gruzijski parlament je julija 2013 ratificiral Dodatni protokol h Kazenskopravni konvenciji o korupciji, oktobra 2013 pa še Konvencijo o pranju, odkrivanju, zasegu in zaplembi premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, in o financiranju terorizma iz leta 2005. Potekajo potrebni notranji pravni postopki za sprejem instrumentov za zaščito otrok.

5.2. Pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah

Konsolidacija pravnega in institucionalnega okvira za medsebojno pomoč

Zakon o mednarodnem sodelovanju v kazenskih zadevah, ki ureja vprašanja mednarodnega sodelovanja, je začel veljati oktobra 2010[27]. Zakon zajema mednarodno sodelovanje, tudi vidike, kot so medsebojna pravna pomoč, izročitev, transfer obsojenih oseb, odstop postopkov in izvrševanje kazenskih sodb. Gruzija je pogodbenica številnih konvencij ZN in Sveta Evropa ter dvostranskih sporazumov, ki določajo pravno podlago za sodelovanje z drugimi državami[28]. Gruzija proučuje tudi možnosti podpisa Tretjega dodatnega protokola k Evropski konvenciji o izročitvi iz leta 1957.

Podpis, ratifikacija in prenos ustreznih mednarodnih konvencij in protokolov, in sicer Drugega dodatnega protokola k Evropski konvenciji o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah, v nacionalno zakonodajo

Drugi dodatni protokol k Evropski konvenciji o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah je bil podpisan marca 2013, gruzijski parlament pa ga je ratificiral oktobra 2013. Nov zakon o mednarodnem sodelovanju na področju kazenskega pregona, ki v gruzijsko zakonodajo uvaja potrebne določbe, ki jih predvidevajo dvostranske in večstranske mednarodne pogodbe, je začel veljati 22. oktobra 2013.

5.3. Sodelovanje na področju kazenskega pregona

Vzpostavitev ustreznega mehanizma usklajevanja med pristojnimi nacionalnimi agencijami in skupno podatkovno zbirko, ki zagotavlja neposredni dostop pristojnim uradnikom

Memorandum o soglasju glede medagencijskega sodelovanja na področju kazenskega pregona med ministrstvom za notranje zadeve, ministrstvom za pravosodje, ministrstvom za finance, uradom vodje tožilstva in službo za finančni nadzor je začel veljati 16. maja 2013. Za olajšanje usklajevanja kazenskega pregona memorandum med drugim predvideva vzpostavitev kontaktnih točk, varen sistem izmenjave elektronske pošte ter ustanovitev priložnostnih preiskovalnih enot idr.

Ministrstvo za notranje zadeve razvija elektronsko programsko opremo za medagencijsko izmenjavo podatkov, da bi se olajšala izmenjava zaupnih podatkov.

5.4. Varstvo podatkov

Konsolidacija pravnega in institucionalnega okvira za varstvo osebnih podatkov, v skladu s standardi EU in mednarodnimi standardi, tudi s sprejetjem podzakonskih aktov, navodil in smernic za urejanje postopkov, funkcij in pristojnosti

Zakon o varstvu osebnih podatkov je začel veljati maja 2012. Določbe poglavja VII o upravni odgovornosti so začele veljati januarja 2013, nekatere določbe v zvezi s pristojnostmi inšpektorja za varstvo osebnih podatkov v zasebnem sektorju pa bodo začele veljati šele leta 2016.

Novo imenovani inšpektor za varstvo osebnih podatkov proučuje možnost spremembe zakona o varstvu osebnih podatkov iz leta 2012 in v ta namen zdaj strokovnjaki proučujejo obstoječi pravni okvir.

Podpis, ratifikacija in prenos v nacionalno zakonodajo ustreznih mednarodnih konvencij, protokolov in priporočil, tudi Dodatnega protokola iz leta 2001 v zvezi z nadzornimi organi in čezmejnim prenosom podatkov h Konvenciji 108 Sveta Evrope o varstvu posameznikov glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov ter priporočila št. R (87) 15 Odbora ministrov Sveta Evrope, ki določa uporabo osebnih podatkov v policijskem sektorju

Gruzija je Dodatni protokol iz leta 2001 h Konvenciji Sveta Evrope o varstvu osebnih podatkov podpisala maja 2013, parlament pa ga je ratificiral julija 2013. Ministrstvo za notranje zadeve po posvetovanju z inšpektorjem za varstvo osebnih podatkov zdaj dokončuje navodila o obdelavi in zaščiti osebnih podatkov v okviru gruzijskega ministrstva za notranje zadeve.

Ustanovitev neodvisnega nadzornega organa za varstvo podatkov z ustreznimi pristojnostmi in obvezami

Po zakonu o varstvu osebnih podatkov je inšpektor neodvisen in ne sme biti podrejen nobenemu drugemu javnemu uslužbencu ali organu, pri opravljanju svojega dela se ravna po gruzijski ustavi, mednarodnih sporazumih, zakonu o varstvu osebnih podatkov in drugih ustreznih normativnih aktih in statutih.

Inšpektor za varstvo osebnih podatkov je bil v skladu z zakonom o varstvu osebnih podatkov z dekretom predsednika vlade imenovan 28. junija 2013. V prvih mesecih svoje funkcije je razvil strukturo in statut urada ter začel postopek zaposlovanja osebja. Z vladno odredbo 699 z dne 3. julija 2013 je bil vzpostavljen rezervni sklad za urad inšpektorja za varstvo osebnih podatkov za leto 2013. Vlada mora zagotoviti pisarne in potrebno opremo za njegov urad.

Na podlagi zgornjih predhodnih ugotovitev se priporoča, da gruzijski organi v zvezi z merili iz sklopa 3:

· nadaljujejo prizadevanja na področju preprečevanja organiziranega kriminala in boja proti njemu ter zlasti da nadalje konsolidirajo pravni in institucionalni okvir, med drugim s sprejetjem akcijskega načrta o boju proti organiziranemu kriminalu,

· sledijo napredku pri izvajanju standardov EU in mednarodnih standardov za preprečevanje trgovine z ljudmi in boj proti njej, zlasti se priporoča, da gruzijski organi pri ponovni presoji obstoječega zakonodajnega okvira med drugim proučijo vzpostavitev nacionalnega poročevalca ali podobnega mehanizma, pristojnega za ocenjevanje trendov trgovine z ljudmi, meritve rezultatov ukrepov za boj proti trgovini z ljudmi in poročanje, ter možnost podaljšanja usposabljanja v zvezi s trgovino z ljudmi, ki se zdaj izvaja za sodnike in policijo ter druge uradnike glavnih uradov, kot so konzularne službe, sindikati in nevladne organizacije,

sledijo napredku pri vzpostavitvi zakonodajnega in strateškega okvira za preprečevanje korupcije in boj proti njej ter zlasti da pripravijo zakonodajni, institucionalni in operativni okvir, ki bo zagotavljal neodvisnost tožilcev pred kakršnim koli političnim vplivom; nadaljujejo reforme za nadaljnjo krepitev integritete in neodvisnosti sodstva; v zvezi s prijavo premoženjskega stanja in nasprotji interesov zagotovijo učinkovite in neodvisne mehanizme preverjanja ter obstoj učinkovitega, sorazmernega in odvračilnega sistema sankcioniranja; nadalje revidirajo predpise o financiranju političnih strank, pri čemer upoštevajo priporočila skupine GRECO, Beneške komisije in Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) ter Urada za demokratične institucije in človekove pravice (ODIHR); zagotovijo, da ima svet za boj proti korupciji na voljo potrebne analitične in organizacijske zmogljivosti, tudi ustrezna finančna sredstva in človeške vire; sprejmejo zakonodajo o zaščiti prijaviteljev nepravilnosti in vzpostavijo sistem za zaščito prijaviteljev nepravilnosti za zaposlene v zasebnih družbah, ki izvajajo storitve, financirane z javnimi sredstvi, okrepijo prizadevanja za vzpostavitev pravnega in institucionalnega okvira za preprečevanje pranja denarja in financiranje terorizma ter boj proti njima. Zlasti je treba obravnavati pomanjkljivosti, opredeljenih v poročilu MONEYVAL. Izboljšati je treba tudi operativne zmogljivosti in medresorsko usklajevanje, ustanovitev sveta za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma bi lahko pripomogla k napredku na tem področju; poleg tega je treba sprejeti nacionalno strategijo za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma ter spremljajoči akcijski načrt, sprejmejo nacionalno strategijo na področju drog in spremljajoči akcijski načrt v skladu z evropskimi in mednarodnimi standardi ter zagotovijo razpoložljivost potrebnih finančnih sredstev in človeških virov za njuno izvajanje; nadalje konsolidirajo zakonodajni strateški okvir,

· prenesejo v nacionalno zakonodajo Konvencijo o pranju, odkrivanju, zasegu in zaplembi premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, in o financiranju terorizma iz leta 2005 ter Haaško konvencijo o varstvu otrok (Konvencijo o pristojnosti, pravu, ki se uporablja, priznavanju, uveljavljanju in sodelovanju glede starševske odgovornosti in ukrepov za varstvo otrok iz leta 1996), Konvencijo Sveta Evrope o zaščiti otrok pred spolnim izkoriščanjem in spolno zlorabo iz leta 2007,

· predložijo nadaljnje informacije o zakonodajnem in institucionalnem okviru o pravosodnem sodelovanju v kazenskih zadevah, tudi o zadevnih določbah zakonika o kazenskem postopku,

· še naprej krepijo sodelovanje na področju kazenskega pregona, med drugim z razvojem varne programske opreme za izmenjavo podatkov,

· predložijo nadaljnje informacije o zakonodajnem in institucionalnem okviru o varstvu osebnih podatkov, tudi o spremembah obstoječega pravnega okvira, ki so zdaj v obravnavi,

· dokončajo pripravo in sprejmejo navodila o obdelavi in varstvu osebnih podatkov v okviru gruzijskega ministrstva za notranje zadeve ter

· predvidijo potrebne človeške in logistične vire ter finančna sredstva za urad inšpektorja za varstvo osebnih podatkov.

6. Sklop 4: Zunanji odnosi in temeljne pravice

6.1. Svoboda gibanja v Gruziji

Konsolidacija pravnega in regulativnega okvira za postopke vpisa v register tujcev, ki v državi prebivajo zakonito, in oseb brez državljanstva zaradi izogibanja neupravičenim omejitvam

V pripravi je tudi zakonodajni in regulativni okvir. Delovna skupina o zmanjšanju števila oseb brez državljanstva je pripravila osnutek zakona o gruzijskem državljanstvu, ki je že bil v postopku medsektorskega posvetovanja in bo parlamentu predvidoma predložen v prihodnjih mesecih. Osnutek zakona uvaja številne mehanizme za preprečevanje in zmanjšanje števila oseb brez državljanstva, kot to predvideva Konvencija Združenih narodov o zmanjšanju števila oseb brez državljanstva iz leta 1961. Gruzija proučuje tudi pristop h Konvenciji iz leta 1961.

6.2. Pogoji in postopki za izdajo potnih listin in osebnih dokumentov

Konsolidacija pravnega in regulativnega okvira za zagotovitev popolnega in učinkovitega dostop do potnih listin in osebnih dokumentov brez diskriminacije, vključno z ženskami, otroki, invalidi, notranje razseljenimi osebami, osebami, ki pripadajo manjšinam in drugimi ogroženimi skupinami

Agencija za razvoj javnih služb je v sodelovanju z Visokim komisariatom Združenih narodov za begunce (UNHCR) in Skladom Združenih narodov za otroke (UNICEF) izvedla nekaj projektov, ki jih je financirala EU, za obravnavanje vprašanja oseb brez dokumentov. Od leta 2008 naj bi bilo identificiranih več kot 11 000 oseb brez dokumentov, od katerih jih je bilo 7 000 vpisanih v register osebnega stanja in so prejeli potrebne dokumente. Od leta 2008 begunci prejmejo potne listine, od leta 2010 te vključujejo tudi biometrične podatke. Uvedeni so bili praktični ukrepi za reševanje potreb invalidov.

6.3. Pravice državljanov, vključno z varstvom manjšin

Sprejetje celovitega protidiskriminacijskega zakona po priporočilih nadzornih organov ZN in Sveta Evrope, da se zagotovi učinkovita zaščita pred diskriminacijo

Gruzija zdaj vzpostavlja celovit pravni okvir za boj proti diskriminaciji. Poleg ustavnih protidiskriminacijskih določb in določb iz različne kazenske[29], civilne in upravne zakonodaje, je ministrstvo za pravosodje pripravilo osnutek protidiskriminacijskega zakona, ki ga pregledujejo mednarodni strokovnjaki in bo parlamentu predvidoma predložen pred koncem leta 2013.

Cilj osnutka zakona je „odpraviti vse oblike diskriminacije na območju Gruzije ali območju pod njeno pristojnostjo in vsem osebam zagotoviti enakopravno uživanje pravic, ki jih določa zakon, ne glede na raso, barvo kože, jezik, spol, starost, državljanstvo, izvor, kraj rojstva, dejansko prebivališče, osebno stanje, nosečnost ali materinstvo, materialni ali družbeni položaj, zdravstveno stanje, invalidnost, vero ali prepričanje, pripadnost narodnim, etničnim ali socialnim manjšinam, politično ali drugo mnenje ali stališče, spolno usmerjenost, spolno identiteto ali druge razloge“[30]. Prepoveduje večplastno diskriminacijo[31], določa neposredno in posredno diskriminacijo[32] ter zaščito žrtev diskriminacije pred viktimizacijo[33]. Čeprav se mora zakon uporabljati za vsa področja delovanja javnih institucij, fizičnih in pravnih oseb[34], ni jasno, ali se bo področje uporabe razširilo tudi na zasebni sektor. Osnutek zakona uvaja tudi inšpektorja za zaščito enakopravnosti[35] in predvideva določbe o pritožbenih postopkih[36], vključno z določbami o dokaznem bremenu.

Podpis, ratifikacija in prenos v nacionalno zakonodajo ustreznih instrumentov ZN in Sveta Evrope za boj proti diskriminaciji, ob upoštevanju Konvencije ZN o zmanjšanju števila oseb brez državljanstva in stalnih priporočil Sveta Evrope o Evropski listini o regionalnih ali manjšinskih jezikih

Gruzija je ratificirala številne mednarodne pogodbe o varstvu manjšin in odpravi različnih oblik diskriminacije, vključno z Mednarodno konvencijo ZN o odpravi vseh oblik rasne diskriminacije in Okvirno konvencijo Sveta Evrope za varstvo narodnih manjšin.

Gruzija se pripravlja tudi na ratifikacijo Evropske listine o regionalnih ali manjšinskih jezikih. V ta namen je vlada junija 2013 ustanovila medagencijsko komisijo na visoki ravni, pristojno za oblikovanje politike na tem področju. Komisija tesno sodeluje z vladnimi organi, civilno družbo, skupinami manjšinskih skupnosti in strokovnjaki Sveta Evrope.

Vzpostavitev pravičnih in preglednih pogojev za pridobitev gruzijskega državljanstva

Kot je navedeno zgoraj, pripravlja Gruzija nov zakon o gruzijskem državljanstvu. Cilj osnutka zakona je vzpostaviti pravni okvir za pridobitev gruzijskega državljanstva, ki bo upošteval standarde Konvencije ZN o zmanjšanju števila oseb brez državljanstva.

Sprejetje celovite nacionalne strategije za človekove pravice in akcijskega načrta; dejavno izvajanje posebnih priporočil organov ZN, OVSE/ODIHR, Sveta Evrope in Evropske komisije proti rasizmu in nestrpnosti (ECRI) ter mednarodnih organizacij za človekove pravice v okviru zadevne strategije in akcijskega načrta, in sicer zlasti pri izvajanju protidiskriminacijskih politik, varstva manjšin in zasebnega življenja ter zagotavljanju svobode veroizpovedi

Z vladno odredbo je bil 5. julija 2013 ustanovljen medagencijski svet za razvoj strategije o varstvu človekovih pravic in akcijskega načrta. Svet sestavljajo predstavniki pristojnih ministrstev in drugih vladnih organov. Številni predstavniki nevladnih organizacij in mednarodnih institucij[37], tudi delegacija EU v Gruziji, so vabljeni k sodelovanju pri delu sveta.

Na podlagi zgornjih predhodnih ugotovitev se priporoča, da gruzijski organi v zvezi z merili iz sklopa 4:

· sprejmejo nov zakon o gruzijskem državljanstvu v skladu z evropskimi in mednarodnimi standardi,

· zakonodajni okvir uskladijo s Konvencijo Združenih narodov o zmanjšanju števila oseb brez državljanstva iz leta 1961,

· pripravijo bolj sistematično in trajnostno strategijo o obravnavanju vprašanja oseb brez dokumentov,

· zagotovijo informacije o veljavnih pravnih določbah in izčrpne statistične podatke glede postopkov vpisa v register osebnega stanja tujcev, ki v državi prebivajo zakonito, in oseb brez državljanstva,

· sprejmejo celovit protidiskriminacijski zakon v skladu z evropskimi in mednarodnimi standardi, pri čemer morajo upoštevati občutljivost zadeve, ter predvidijo javno kampanjo za razlago zakona in ozaveščanje; zagotovijo, da bo učni načrt usposabljanja javnih uslužbencev vključeval tečaje za pojasnjevanje novega pravnega okvira,

· nadaljuje razvoj politik, ki bodo privedle do sprejetja Evropske listine o regionalnih ali manjšinskih jezikih in načrtujejo kampanje za ozaveščanje ter

· sprejmejo celovito nacionalno strategijo za človekove pravice in akcijski načrt.

7. Celovita ocena in nadaljnji ukrepi

Komisija je v skladu z uveljavljeno metodologijo in na podlagi informacij ter ustreznih zakonodajnih in programskih dokumentov, ki jih je predložila Gruzija, ocenila izvajanje gruzijskega akcijskega načrta za liberalizacijo. Ocenjevanje sklopa 1 in 2 na daljavo je bilo dopolnjeno z ocenjevalno misijo na kraju samem, ki so ga izvedle službe Komisije ob pomoči strokovnjakov držav članic EU in delegacije EU v Gruziji.

Nadalje je Komisija spremljala napredek Gruzije na področjih, povezanih z akcijskim načrtom za liberalizacijo, prek skupnega odbora EU in Gruzije za poenostavitev izdajanja vizumov, skupnega odbora EU in Gruzije za ponovni sprejem in pododbora EU in Gruzije za pravosodje, svobodo in varnost ter človekove pravice in demokracijo. Dialog in sodelovanje med EU in Gruzijo v vseh navedenih okvirih sta dobro napredovala.

Na podlagi zgoraj navedenega Komisija meni, da je Gruzija zelo dobro napredovala pri izvajanju prve faze meril akcijskega načrta za liberalizacijo. Zakonodajni in strateški okvir, ki ga zahtevajo merila glede varnosti dokumentov, vključno z biometričnimi podatki, in merila glede integriranega upravljanju meja, je že v napredni fazi izpolnjevanja. Gruzija tudi dobro napreduje pri izvajanju meril prve faze v zvezi z upravljanjem migracij, azilom, javnim redom in varnostjo ter zunanjimi odnosi in temeljnimi pravicami.

Komisija bo Gruziji še naprej pomagala pri izvajanju akcijskega načrta za liberalizacijo in bo dejavno spremljala izpolnjevanje vseh njegovih meril iz štirih sklopov, da bo o nadaljnjem napredku pri izvajanju navedenega akcijskega načrta leta 2014 poročala Evropskemu parlamentu in Svetu.

[1] Sklepi Sveta o Gruziji, 3191. seja Sveta za zunanje zadeve, 15. oktobra 2012, tretja alinea.

[2] Glej merila glede varstva podatkov.

[3] Odlok št. 98 z dne 27. julija 2011.

[4] Enako kot v prejšnji opombi.

[5] Odlok morajo zagotoviti gruzijski organi.

[6] Glede na pridobljene informacije potne listine z nevtralnim statusom priznavajo Združene države Amerike, Japonska, Izrael in osem držav članic EU, in sicer Romunija, Poljska, Bolgarija, Slovaška, Češka, Estonija, Latvija in Litva.

[7] Zakon bo začel veljati 1. januarja 2014.

[8] 75 km državne meje.

[9] 258 km državne meje.

[10] Na primer z Litvo, Latvijo, Estonijo, Madžarsko, Bolgarijo, Poljsko, Finsko in Nemčijo.

[11] „Sporazum o sodelovanju pri mejnih vprašanjih“ med gruzijsko mejno policijo in armensko mejno agencijo je v pripravi. Pripravlja se tudi osnutek sporazuma o mejnih predstavnikih med gruzijskim ministrstvom za notranje zadeve in armensko nacionalno varnostno službo ter osnutek protokola o pravilih glede izmenjave informacij med gruzijskim ministrstvom za notranje zadeve in armensko nacionalno varnostno službo.

[12] Za patruljno policijo se je usposabljanje podaljšalo z 12 tednov (376 ur) na 20 tednov (600 ur) in za mejno policijo s 6 tednov (235 ur) na 14 tednov (420 ur).

[13] Ministrstvo za šolstvo in znanost; urad ministra za vprašanje diaspore; urad ministra za evropsko in evroatlantsko integracijo; ministrstvo za gospodarstvo in trajnostni razvoj; ministrstvo za pravosodje (predsednik); ministrstvo za notranje razseljene osebe iz zasedenih ozemelj Gruzije, begunce in njihovo nastanitev; ministrstvo za regionalni razvoj in infrastrukturo; ministrstvo za zunanje zadeve; državni statistični urad; ministrstvo za finance; ministrstvo za notranje zadeve (podpredsednik); ministrstvo za delo, zdravje in socialne zadeve.

[14] Zakon je bil pripravljen s podpornim projektom EU, ki ga je izvedel UNHCR.

[15] Glede na informacije, ki so jih predložili gruzijski organi, se lahko v sprejemni center v izrednih okoliščinah nastani do 120 oseb.

[16] Aprila 2012.

[17] Poročilo Svetovne banke (2012) je pohvalilo uspeh Gruzije v boju proti korupciji v javnem sektorju od leta 2003. Glede na raziskavo Svetovni barometer korupcije 2013 je zgolj 4 % Gruzijcev poročalo, da so plačali podkupnino kateri koli od osmih služb v zadnjih 12 mesecih. Kar 70 % anketirancev je menilo, da se je raven korupcije v zadnjih dveh letih bistveno znižala. Gruzija se je uvrstila na 51 mesto na indeksu zaznavnosti korupcije 2012 organizacije Transparency International, z rezultatom 52 od največ 100.

[18] GRECO Tretji krog ocenjevanja: Ocenjevalno poročilo o Gruziji z dne 21. junija 2013. Poročilo je dostopno na: http://www.coe.int/t/dghl/monitoring/greco/evaluations/round3/GrecoRC3(2013)9_Georgia_EN.pdf

[19] 15 vladnih predstavnikov na visoki ravni, dva poslanca, predstavnik sodstva in 16 opazovalcev, ki zastopajo lokalne in mednarodne nevladne organizacije, mednarodne organizacije, donatorji in poslovna združenja.

[20] Več kot 2 800 uradnikov je zdaj zavezanih prijaviti svoje premoženje.

[21] Istanbulski akcijski načrt za boj proti korupciji OECD. Drugi krog spremljanja. Poročilo o napredku Gruzije (2011). Protikorupcijska mreža OECD za Vzhodno Evropo in Srednjo Azijo. Poročilo je na voljo na spletni strani: http://www.oecd.org/corruption/acn/48807498.pdf.

[22] Skupno mnenje Beneške komisije in direktorata za pravosodje in človekovo dostojanstvo generalnega direktorata za človekove pravice in pravne zadeve Sveta Evrope o osnutku spremembe gruzijskega zakona o sodiščih splošne pristojnosti, ki ga je sprejela Beneška komisija na svojem 94. plenarnem zasedanju. Benetke, 8.–9. marca. Mnenje je na voljo na spletni strani: http://www.venice.coe.int/webforms/documents/?pdf=CDL-AD(2013)007-e.

[23] Izraz „pooblaščeni subjekti“ pomeni pravne in fizične osebe, za katere veljajo obveze gruzijskega zakona o preprečevanju pranja denarja.

[24] Poročilo o četrtem ocenjevalnem obisku, Preprečevanje pranja denarja in financiranje terorizma, Gruzija, 3. julija 2012, je na voljo na: http://www.coe.int/t/dghl/monitoring/moneyval/Evaluations/round4/GEO4_MER_MONEYVAL(2012)18_en.pdf.

[25] Z 12 leta 2012 na 27 v prvi polovici leta 2013.

[26] To so zakonik upravnih kaznivih dejanj, kazenski zakonik, zakon o drogah, psihotropnih snoveh, prehodnih sestavinah ter pomoči pri odvisnosti od drog.

[27] Po zakonu zgolj en osrednji organ, in sicer ministrstvo za pravosodje, posreduje zahteve drugim organom.

[28] Vključno z Evropsko konvencijo o izročitvi iz leta 1957 in dodatnima protokoloma iz leta 1975 in 1978 k njej, Evropsko konvencijo o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah iz leta 1959 in dodatnim protokolom iz leta 1978 k njej, Evropsko konvencijo o mednarodni veljavnosti kazenskih sodb iz leta 1970, Evropsko konvencijo o zatiranju terorizma iz leta 1977 ter Konvencijo o pravni pomoči v civilnih, družinskopravnih in kazenskih zadevah iz leta 1993.

[29] Vključno z določbo, ki diskriminacijo v kazenskim zakoniku 2012 določa kot obremenilno okoliščino.

[30] Člen 1 osnutka zakona.

[31] Člen 2 osnutka zakona.

[32] Enako kot v prejšnji opombi.

[33] Člen 21 osnutka zakona.

[34] Vključno z odnosi med delodajalci in delojemalci, socialno varnostjo in zdravstvenim varstvom, dostopom do izobraževanja in poklicnega usposabljanja, kulturo, volitvami, državljanskim in političnim udejstvovanjem, informacijami javnega značaja in mediji, pravosodjem, kazenskim sistemom, kazenskim pregonom, vojaško dejavnostjo, državnimi službami in uporabo blaga in storitev, člen 3 osnutka zakona.

[35] Člen 7 in naslednji členi osnutka zakona.

[36] Členi 16–18 osnutka zakona.

[37] Urad ZN v Gruziji, urad Sveta Evrope v Gruziji, urad Agencije Združenih držav za mednarodni razvoj v Gruziji, odvetniška zbornica Gruzije, združenje mladih odvetnikov Gruzije, Transparency International Gruzije, Fundacija za odprto družbo Gruzije (Open Society Georgia Foundation) idr.