Mnenje Evropskega odbora regij – Misije Evropske unije

(2022/C 301/05)

Poročevalec: Markku MARKKULA (FI/EPP), predsednik regije, Helsinki Referenčni dokument: Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o misijah Evropske unije COM(2021) 609 final

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ (OR)

1. pozdravlja misije EU kot usklajeno prizadevanje Komisije za združevanje potrebnih virov v smislu financiranja programov, politik in predpisov ter drugih dejavnosti, s katerimi bi pritegnili javne in zasebne akterje in sodelovali z njimi ter tako skupaj dosegli resnične in trajne učinke pri pospeševanju novih rešitev in pristopov v družbi; poudarja potrebo po vključujočem pristopu, pri katerem bi bilo treba za spodbujanje teritorialne kohezije in doseganje ciljev trajnostnega razvoja uporabiti misije EU, vseevropsko kohezijsko politiko in vse druge finančne instrumente EU;

2. poudarja ( 1 ) , da so, ob upoštevanju Konference o prihodnosti Evrope, misije EU novi in bistven instrument za reševanje perečih socialnih vprašanj in so tako pravi preskus vpliva in verodostojnosti EU. Imeti morajo široko legitimnost in biti dobro sprejete. Kot je poudarila Evropska komisija, imajo mesta in regije skupaj z vsemi svojimi deležniki in državljani ključno vlogo pri doseganju ambicioznih ciljev misij EU;

3. ponavlja ( 2 ) , da podpira izvajanje misij EU kot drznih korakov v smeri reševanja družbenih izzivov, ter poudarja, da je potreben učinkovit sistem upravljanja na več ravneh, ki bi te misije EU povezoval z lokalnimi in regionalnimi razvojnimi strategijami, strategijami pametne specializacije, ukrepi za okrevanje po pandemiji COVID-19 in financiranjem inovacij iz strukturnih skladov;

4. glavne nosilce odločanja v EU in državah članicah poziva, naj se hitro in odločno odzovejo na razmere v Ukrajini, tudi pri izvajanju misij Evropske unije, zlasti misije za mesta. Merila za financiranje iz instrumenta NextGenerationEU in drugih javnih virov morajo biti prožno usmerjena v cilj, da mora del dejavnosti v okviru misije za mesta prispevati k energetskemu prehodu v Evropi. S temi dejavnostmi je treba podpreti javno-zasebne raziskave pri iskanju novih rešitev za energetski sistem. Mesta in drugi javni akterji lahko, skupaj s podjetji, zlasti z inovativnim javnim naročanjem pospešijo uporabo obnovljivih virov energije in razvijejo trajnostne, inovativne energetske rešitve za nadomestitev fosilnih goriv, ki jih države EU zdaj kupujejo od Rusije;

5. pozdravlja dejstvo, da sporočilo o misijah Evropske unije ( 3 ) ustrezno priznava pomen lokalnih in regionalnih oblasti pri izvajanju teh misij, pa tudi pri njihovi zasnovi in komuniciranju o njih;

6. poudarja, da je treba za soustvarjanje znanja in izkušenj izvajanje misij EU vključiti v vsakodnevno delo, osredotočeno na razvijanje in prenovo procesov v mestih in regijah. To bo ustvarilo sistematične sinergije s kohezijsko politiko EU, strukturnimi skladi in drugimi namenskimi instrumenti. Prav tako bo celovito prikazalo potencial regij in lokalnih skupnosti ter vlogo občin pri izvedbi ciljnih sprememb;

Misije EU kot ambiciozen nov instrument za spopadanje z velikimi družbenimi izzivi

7. potrjuje, da so misije EU načrtovane kot nov in ključni instrument. Kot navaja Evropska komisija, predstavljajo nov način konkretnega reševanja nekaterih naših največjih izzivov, pri katerem se lahko do leta 2030 dosežejo konkretni rezultati in učinek tako, da raziskave in inovacije dobijo novo vlogo in se združijo z novimi oblikami upravljanja in sodelovanja ter se vanje vključijo državljani ( 4 )

8. opozarja, da je treba pri vsaki misiji EU opredeliti jasen načrt in oblikovati nov sistemski pristop upravljanja na več ravneh in metodologije za eksperimentiranje, izdelavo prototipov, spremljanje in razširjanje dejavnosti na vseh ravneh upravljanja. Posebno pozornost je treba posvetiti oblikovanju portfeljev ukrepov na ravni EU in regionalni/lokalni ravni ter njihovemu uspešnemu razširjanju v vseh fazah načrtovanja in izvajanja. Za to sta potrebna vključevanje in sodelovanje lokalnih in regionalnih oblasti ter partnerstva pri izmenjavi učinkovitih izkušenj na področju inovativnega upravljanja;

9. poudarja, da je treba finančna sredstva za misije dodeliti lokalni in regionalni ravni, da bodo lahko prispevala h nekonvencionalnim prebojem v številnih slepih ulicah, ki sicer prepogosto preprečujejo zadosten napredek pri iskanju novih rešitev in doseganju učinka. Za to so potrebna nova evropska partnerstva, ki bodo temeljila na lokalnih in regionalnih interesih, opredeljenih v strategijah pametne specializacije. Misije EU bi morale uporabiti izkušnje pilotnega projekta OR in Skupnega raziskovalnega središča „Partnerstva za regionalne inovacije“;

10. spodbuja misije EU, naj poudarijo napredek v smeri človečnosti in osredotočenosti na človeka, pri čemer je trajnost v vseh svojih razsežnostih – ekološki, gospodarski, socialni in kulturni – gonilo sprememb pri doseganju ambicioznih ciljev misij EU. Kakovost življenja se lahko poveča le z zavestnim sodelovanjem v okviru kompleksnih entitet. Pri tem moramo vzpostaviti boljše ravnovesje med materialno in nematerialno blaginjo v Evropi in po svetu. Narava nam omogoča življenje na tem planetu, zato moramo spoštovati človekovo odvisnost od nje;

11. poudarja, da je treba v misijah EU soustvariti nove načine delovanja. Razvoj od vseh akterjev terja, da pridobijo nove kompetence, pri čemer je treba tehnologijo in raziskave povezati s pristopom, v središču katerega je človek, se zavezati k skupnim procesom zelenega in digitalnega prehoda ter zagotoviti dostop do potrebnih virov. Ti pogoji so nujni za vzpostavitev dobro delujočih regionalnih in lokalnih ekosistemov za raziskave, razvoj in inovacije, ki bodo gradili nove inovativne mostove znanja med evropskimi ustvarjalci znanja na najvišji ravni ter regionalnimi in lokalnimi živimi laboratoriji in drugimi eksperimentalnimi središči ter predstavitvenimi dejavnostmi, kot so svetilniki. Na takšen način lahko vsa mesta in regije uvedejo procese primerjalnega učenja in povezovanja enakovrednih partnerjev, pri katerih se uporabljajo koncepti in rešitve pionirjev na področju pametnih in trajnostnih praks;

12. poudarja, da so lokalno in regionalno upravljanje, predvidevanje in povečanje naložb v raziskave, razvoj in inovacije temelji portfeljev misij EU, ki jih sestavljajo strokovno usklajeni ukrepi na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni. Z usklajevanjem znotraj misij EU se krepijo sodelovanje, motivacija in zmogljivosti, ali z drugimi besedami, konkurenčnost ob soustvarjanju novih portfeljev in ukrepov. Pri usklajevanju so potrebni številni vzporedni koraki in dejavnosti upravljanja na več ravneh v različnih sistemih. Uporabiti je treba tako javne kot zasebne finančne instrumente, podporo pa je treba zagotoviti zlasti manj razvitim regijam, da bi vse regije spodbudili k izboljšanju svojih sistemov raziskav, razvoja in inovacij ter k temu, da prispevajo k izvajanju misij EU;

13. opozarja na ključno vlogo, ki jo ima OR pri izvajanju misij EU zaradi izkušenj njegovih šestih komisij in izkušenj, pridobljenih s kampanjami, kot so zeleni dogovor na lokalni ravni in evropske podjetniške regije, ob tem pa pripominja, da je OR logična izbira za točko sodelovanja z javnim in zasebnim sektorjem, z industrijo in storitvenim sektorjem, pa tudi z državljani;

Vloga mest in regij v misijah EU

14. poudarja, da se je v skladu s skupnim akcijskim načrtom, ki ga je leta 2020 podpisal s komisarko Mariyo Gabriel, za izpolnitev ciljev misij EU pripravljen z državami članicami ter evropskimi regijami in mesti aktivno vključiti v sooblikovanje sistema upravljanja na več ravneh. Ukrepi za dosego potrebnega razvoja bodo temeljili na lokaliziranih regionalnih inovacijskih ekosistemih in strategijah pametne specializacije (S3/S4);

15. lahko vpliva na splošne procese misij EU, obvešča nosilce odločanja, mobilizira regije in mesta, da bodo na različne načine podali dejavni prispevek itd. Načrti misij EU imajo močno regionalno in lokalno krajevno razsežnost, mehanizmi izvajanja pa vključujejo predloge, ki v središče postavljajo regije in mesta ter njihove ekosisteme na področju raziskav, razvoja in inovacij. OR lahko obsežno sodeluje z vsemi partnerji in zagotovi, da bo ta novi politični instrument, delujoč od spodaj navzgor, dosegel želeni učinek;

16. je pripravljen z vključitvijo vseh komisij OR, pristojnih za različne teme misij, pomagati pri aktiviranju čim več mest in regij, s čimer bi zagotovili regionalno in lokalno podporo misijam EU z: (a) izvajanjem informacijskih kampanj, neposrednega dialoga in drugih skupnih odprtih in interaktivnih postopkov sodelovanja, namenjenih različnim skupinam, tudi otrokom, mlajšim od 18 let; (b) zagotavljanjem, da se pionirske skupnosti prijavijo za eksperimentiranje z inovativnimi rešitvami v resničnem življenju; (c) spodbujanjem demonstracijskih skupnosti, da prispevajo k obsežnemu uvajanju inovativnih rešitev in razširjanju najboljših rešitev za uporabo po vsej Evropi; (d) vključevanjem evropske raznolikosti regij s številnimi skupnostmi deležnikov in državljanov v dejavnosti izvajanja misij;

17. poziva države članice, naj podprejo izvajanje misij EU z ustvarjanjem sinergij z nacionalnimi in regionalnimi programi ter lajšanjem dostopa do financiranja EU in do nacionalnega financiranja;

18. poziva, naj se vsem mestnim in podeželskim območjem ter regijam (najuspešnejšim, povprečnim in tistim, ki zaostajajo) zagotovi dovolj sredstev in zmogljivosti za inovacije v njihovih skupnostih in naj se jih podpre z ustreznimi učnimi procesi, da bodo lahko delovali tudi kot platforme za ponudnike storitev z več akterji, ki bodo podpirali tudi druge, vključno z vsemi skupinami akterjev. Lokalne/regionalne procese ustvarjanja vrednosti je treba organizirati na ravni učinkovitih vrednostnih verig in tokov, ki bodo temeljili na sodelovanju in s katerimi se bodo ekosistemi razvijali naprej;

19. poudarja, da je za uresničitev ambicioznih ciljev za odločevalce, javne uslužbence in strokovnjake na področju inovacij ključni pogoj pridobitev kompetenc, da lahko pri pridobivanju znanja in razvoju zmogljivosti izpolnjujejo vlogo nosilcev sprememb. Trije ključni procesi so: (a) operativni učni procesi mest in regij s poudarkom na vključevanju dejavnosti, povezanih z misijo, v druge lokalne dejavnosti, ki bodo del običajnega strateškega in operativnega odločanja; (b) spodbujanje in podpiranje podjetij in raziskovalnih inštitutov, univerz, poklicnih inštitutov ter njihovih krajevnih in tematskih ekosistemov, da prispevajo k soustvarjanju novih vodilnih in inovativnih rešitev, ter (c) uporaba novih vključujočih metod pri inovacijah. Sredstva v teh postopkih bi morala vključevati obsežna partnerstva, inovativna javna naročila, hitro razvite prototipe in eksperimentiranje z novimi rešitvami;

20. opozarja, da so na voljo dokazano uspešni postopki, ki pa terjajo zavezanost posameznih mest in regij ter namensko sodelovanje, ki ga bodo organizirale skupine misij EU. Dodeljevanje sredstev za vseevropska partnerstva bo spodbudilo udeležbo teh ključnih akterjev v številnih evropskih mestih in regijah. Pri tem ima lahko ključno vlogo več obstoječih instrumentov EU, kot so Skupno raziskovalno središče, Interreg, pobude za skupno načrtovanje programov ter Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo in njegove skupnosti znanja in inovacij;

21. poudarja, da je treba pregledati vse finančne instrumente EU v podporo dejavnostim misij, zlasti na lokalni in regionalni ravni. Sredstva iz programa Obzorje regijam in mestom niso enostavno dostopna ter še niso dovolj usklajena z novimi strateškimi cilji misij EU. Številne regije imajo precejšnje težave pri dostopu do financiranja zaradi večkratnih razpisov, visoko specializiranih meril in zapletenih sistemov. Številne regije se na primer soočajo s težavami pri financiranju izpopolnjevanja svoje delovne sile. To je potrebno za pospešitev zelenega prehoda, ki ima v misijah EU osrednje mesto. Potreben bo pregled za poenostavitev dostopa do sredstev EU;

Smernice za učinkovitejše izvajanje misij EU

22. poudarja, da je treba podpreti sklepanje dinamičnih partnerstev med misijami EU ter mesti in regijami, ki sodelujejo pri predstavitvah, pri čemer partnerstva zajemajo delno formalizirane vzajemne obveznosti, hkrati pa morajo biti prilagodljiva, da bi povečali vseeevropski učinek pomembnih nalog in dejavnosti decentralnih akterjev, ki sodelujejo pri predstavitvah;

23. podpira prožno uporabo in poudarja dejavni, konceptualni razvoj mestnih in regionalnih pogodb, ki so predlagane v načrtih za izvajanje misij EU;

24. predlaga, naj se oblikuje koncept oznake misije EU za mesta in regije, ki bodo pri doseganju ciljev misije EU in razširjanju rezultatov inovativnih rešitev prevzeli vlogo demonstratorjev-pionirjev ter podpornikov evropskega zelenega in digitalnega prehoda, ter poziva k učenju iz že obstoječih praks, kot je Konvencija županov;

25. predlaga različne načine, na katere bi se oznaka misije EU uporabljala za sinergije z drugimi ustreznimi pobudami EU in povezanimi pobudami, in uporabo finančnih instrumentov, kot so sklad InvestEU, mehanizem za okrevanje in odpornost, medregionalne naložbe v inovacije I3, Interreg Europe, Instrument za povezovanje Evrope, program za digitalno Evropo, EU4Health, Evropska investicijska banka in Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo. Nadalje predlaga vzpostavitev vseevropskega sistema, s katerim bi EU in države članice za poenostavitev postopkov prijave uporabljale oznako misije EU. Takšna oznaka bi jim pomagala pri dostopu do sredstev EU in nacionalnih sredstev za podporo dejavnostim na lokalni in regionalni ravni pri doseganju ambicioznih ciljev misije EU ter sočasnem izboljšanju lokalnih in regionalnih postopkov;

26. poudarja, da so lahko vozlišča evropskega raziskovalnega prostora na lokalni in regionalni ravni eno najučinkovitejših orodij za usklajevanje regionalnih strategij za raziskave in inovacije, med drugim strategij pametne specializacije (S3/S4), z nacionalnimi in evropskimi strategijami, evropskim raziskovalnim prostorom, programom Obzorje Evropa in misijami EU. Vozlišča evropskega raziskovalnega prostora lahko prispevajo k nastanku strukturiranih projektov, ki bodo krepili zlasti misije EU in mobilizirali različne vire financiranja okoli njih. Tako bi bilo koristno, kadar je to mogoče, oznako misij EU povezati z vozlišči evropskega raziskovalnega prostora;

27. opozarja na potrebo po oblikovanju in uporabi učinkovitih postopkov upravljanja znanja, da bi misije EU izvajali na podlagi najboljšega znanja na svetovni in regionalni ravni ter ob upoštevanju etičnih meril iz nove strategije Komisije za internalizacijo na področju raziskav in inovacij. Program Obzorje Evropa in drugi instrumenti morajo biti bolj dinamični pri eksperimentiranju in izdelovanju prototipov v resničnem življenju, da bi lahko z njimi uporabljali in razširjali rezultate;

28. poudarja, da se morajo misije EU izvajati v okviru odprtega in vključujočega procesa, v katerem so združeni vsi pomembni deležniki na lokalni, regionalni, evropski in svetovni ravni ( 5 ) . Za uspešno izvajanje misij bo ključno zlasti vključevanje regij, krajev in državljanov. Zato je pri vsaki misiji potreben neposreden dialog med temi deležniki. Odbor regij je pripravljen postati močen zaveznik misij EU;

29. poudarja, da morajo biti poskusi in predstavitve v okviru misij EU osredotočeni na upravljanje dejavnosti, namenjenih premikanju mej znanosti, obvladovanju inovacijsko intenzivnih tehnologij ter združevanju digitalnih, fizičnih, okoljskih in bioloških inovacij, pa tudi rednemu preverjanju in razširjanju rezultatov na vodilni ravni. Strategije pametne specializacije morajo imeti kot koncepti sodelovanja z industrijo in raziskavami pomembno vlogo v misijah EU;

Napovedi in družbene inovacije, ki so ključne za misije EU in ki jih bodo misije omogočile

30. ponovno poudarja, da so izzivi zapleteni in da obstaja le del potrebnega znanstvenega in tehnološkega znanja. Cilje je možno doseči z obsežnimi dejavnostmi predvidevanja, povečanjem naložb v raziskave in razvoj, izdelovanjem prototipov v resničnem življenju, eksperimentiranjem in razširjanjem rezultatov;

31. priznava velik potencial raziskav za vse vrste inovacij in spopadanje z velikimi družbenimi izzivi. Zato pričakuje, da bo politično odločanje na splošno v večji meri temeljijo na dokazih, podpiralo raziskave in bilo usmerjeno v ustvarjanje ugodnih pogojev za družbene inovacije ter njihovo dovolj hitro uvajanje v dejanskih postopkih in praksah;

32. opozarja, da je ambiciozne cilje misij EU mogoče doseči le s podpiranjem učinkovitih učnih procesov za politične voditelje, vodstvene delavce, strokovnjake in državljane v regijah in organizacijah. Koncepti, ki jih uvajajo evropska mesta/regije, morajo biti prilagojeni razmeram v regiji s pomočjo sistemskega strokovnega razvoja, ki temelji na lokalnem učenju skozi prakso za vse;

33. poudarja, da bi se morale misije EU osredotočiti na izkoriščanje potenciala neopredmetenih sredstev in intelektualnega kapitala. Vključevanje tega znanja v politično odločanje, zlasti za ustvarjanje pametnih mest, osredotočenih na človeka in na trajnost, lahko bistveno prispeva k spodbujanju naložb v človeški, strukturni in relacijski kapital ter raziskave, razvoj in inovacije na splošno;

34. poudarja, da je pomembno preiti od besed k dejanjem, in sicer na podlagi glavnih navedb o evropski politiki na področju raziskav, inovacij in tehnologije iz poročila o strateškem predvidevanju v EU za leto 2021 ( 6 ) , zlasti: (a) naslednja desetletja bo zaznamovala vse večja prerazporeditev svetovne moči, njeno geopolitično težišče pa se bo premaknilo proti vzhodu; (b) EU tekmuje za prednost „prvega na svetovnem trgu“ pri določanju standardov; (c) EU se mora bolje pozicionirati na področju razvoja in proizvodnje vključujočih tehnologij naslednje generacije; (d) poleg posebnih tehnologij preobrazbo spodbuja tudi hiperpovezljivost; (e) kritične surovine so bistvene za dvojni prehod EU; (f) digitalna suverenost EU bo odvisna od zmogljivosti shranjevanja, pridobivanja in obdelave podatkov, hkrati pa bo izpolnjevala zahteve po zaupanju, varnosti in temeljnih pravicah; (g) spodbujanje strateške avtonomije EU; (h) dobro premišljena kombinacija industrijskih, raziskovalnih in trgovinskih politik z mednarodnimi partnerstvi bi lahko zagotovila trajnostno in raznoliko oskrbo;

35. poudarja, da je treba pri prehodu k dejanjem razvoj tehnologije bolj kot v preteklosti uskladiti s socialno-ekonomskim razvojem in da se mora ta razvoj odvijati v realnem svetu, s čimer bi se zagotovila hitra uporaba in razširjanje rezultatov;

36. predlaga poglobitev medinstitucionalnega sodelovanja EU pri predvidevanju, v katerem bi imeli posebno vlogo Skupno raziskovalno središče, služba Evropskega parlamenta za raziskave in Odbor regij; predlaga tudi, naj se na nacionalni, regionalni in občinski ravni razmisli o uvedbi sodelovalnih dejavnostih ljubiteljske znanosti za vse, zlasti pa za mlade, predvsem študente in dijake, podjetnike ter za politično odločanje, tako da se ustanovijo odbori za prihodnost, osredotočeni na predvidevanje in ocenjevanje tehnologije;

Nov pristop misij EU k politiki na področju tehnologije, raziskav in razvoja

37. poudarja, da mora biti družbena in vedenjska preobrazba, s katero se podpirajo cilji misij EU, vključujoča in pozitivno naravnana ter da je treba pri tem širše uporabljati metodološki pristop izdelave prototipov in eksperimentiranja;

38. vse udeležence spominja, da so jedro misij EU raziskave in inovacije. Z zapletenimi družbenimi izzivi se lahko spopademo samo z večjimi naložbami v raziskave, razvoj in inovacije. Študije v evropskem raziskovalnem prostoru in industriji vsebujejo jasne dokaze ( 7 ) , da EU zaostaja za svojimi svetovnimi konkurenti na področju intenzivnosti podjetniških raziskav in podjetniškega razvoja, zlasti v visokotehnoloških sektorjih, pa tudi na področju povečanja števila inovativnih malih in srednjih podjetij, kar negativno vpliva na produktivnost, ustvarjanje delovnih mest in konkurenčnost;

39. se strinja s cilji evropskega raziskovalnega prostora ( 8 ) , da spodbudi okrevanje Evrope ter podpre njen zeleni, digitalni in socialni prehod s spodbujanjem konkurenčnosti, ki temelji na inovacijah, in tehnološke suverenosti na ključnih strateških področjih (npr. umetna inteligenca, robotika, kibernetska varnost, podatkovne ekologije, mikroelektronika, kvantno računalništvo, 5G, akumulatorji naslednje generacije, energija iz obnovljivih virov, tehnologije vodika, brezemisijsko grajeno okolje, pametna mobilnost itd.) v skladu z modelom odprte strateške avtonomije;

40. poziva k oblikovanju politik ogljične nevtralnosti na podlagi povpraševanja, ki bodo zajemale ogljični odtis in pozitivni ogljični odtis kot merili za trajnostna javna naročila. OR poleg ogljičnega odtisa poudarja tudi pomen pozitivnega ogljičnega odtisa, ki predstavlja nov pristop k ustvarjanju in izračunavanju vpliva na podnebje s prikazom pozitivnega učinka podnebju prijaznih proizvodov in storitev ( 9 )

41. podpira industrijske ukrepe na področju raziskav, razvoja in inovacij, namenjene pozitivnemu ogljičnemu odtisu, pri oblikovanju novih razširjenih izdelkov, sistemov in drugih inovativnih rešitev, ki imajo ključno vlogo pri uresničevanju podnebnih ciljev, ter poudarja, da cilji glede ogljične nevtralnosti ne bodo dosegljivi brez znatne pospešitve inovacij na področju čiste energije;

42. ponovno poudarja potrebo po novih tehnologijah. Poročilo Mednarodne agencije za energijo ( 10 ) vsebuje analitične dokaze, da bo 25-odstotno zmanjšanje emisij ogljika, ki je potrebno za trajnostnost podnebja na Zemlji, temeljilo na zrelih tehnologijah. Za primerjavo, 41 % potrebnih tehnologij bodo predstavljale nove tehnologije, ki so v zgodnji fazi uvajanja, 34 % pa tehnologije v demonstracijski fazi ali fazi prototipa ali tehnologije, ki sploh še niso razvite;

43. poudarja pomen in zapletenost merjenja emisij toplogrednih plinov. Pri osnovnem merjenju emisij toplogrednih plinov se uporabljata obsega 1 in 2. Če bi uporabili tudi obseg 3, bi bilo mogoče doseči cilje neto ničelnih in neto negativnih emisij. Obseg 3 zajema vse druge posredne emisije, ki nastanejo v celotni vrednostni verigi;

44. poudarja vlogo misij EU v središču prednostnih nalog EU pri uresničevanju zelenega in digitalnega prehoda. Evropska komisija je začela izvajati pilotno fazo pobude vozlišč evropskega raziskovalnega prostora za olajšanje sodelovanja na področju raziskav, razvoja in inovacij ter izmenjave dobre prakse, s spodbujanjem povečanja vrednosti ustvarjanja, kroženja in uporabe znanja. Odbor regij spodbuja, naj se v okviru misij EU razmisli o uporabi vozlišč evropskega raziskovalnega prostora kot orodij za povezovanje lokalnih in regionalnih ekosistemov raziskav in inovacij in naj se jih aktivno povezuje z lokalnimi in regionalnimi odločevalci pri poskusnem izvajanju vozlišč evropskega raziskovalnega prostora, da bi tako razvili konkretno sodelovanje;

45. poudarja, da se s sistemom vozlišč evropskega raziskovalnega prostora poskuša vključiti manjkajoče elemente v evropski raziskovalni prostor in evropski izobraževalni prostor, da bi ustvarili močne družbe znanja po vsej Evropi in tako pospešili njihovo zeleno, trajnostno in digitalno rast. Mreža vozlišč evropskega raziskovalnega prostora v idealnih razmerah zagotavlja, da lokalni in regionalni ekosistemi raziskav, razvoja in inovacij postanejo sestavni del vseevropskega ekosistema;

46. podpira omogočanje dejavnih lokalnih prispevkov k integriranemu izvajanju vozlišč evropskega raziskovalnega prostora, drugo eksperimentiranje regionalnih ekosistemov in misije EU pri eksperimentiranju, hitri izdelavi prototipov, preskušanju, predstavitvah ter razširjanju učinkovitih raziskav in inovacij v mestih in regijah;

47. priznava, da so različna regionalna in lokalna spoznanja, zamisli in učenje bistveni za oblikovanje vseevropskega pristopa k inovativnim ukrepom. Izmenjava učenja med mesti in regijami ter vzdolž petih misij EU je bistvenega pomena. OR priporoča zgodnjo vzpostavitev mreže za součenje, prek katere bi lahko delili glavne vpoglede v procese in vsebino ter jih razširili po drugih mestih/regijah ter tudi v drugih misijah EU ter po Evropi kot celoti;

48. poziva, naj se sklepi Sveta o misijah EU objavijo med francoskim predsedovanjem, da se omogoči okrepitev koncepta vozlišč evropskega raziskovalnega prostora, na katerega se morajo misije opirati, da bodo uspešno zasidrane na lokalni in regionalni ravni. V teh sklepih bi bilo treba poudariti tudi pomen raziskovalnih infrastruktur, ki jih mesta in regije močno podpirajo in so ključne za izvajanje misij EU;

49. potrjuje, da je izvajanje misij, o katerih je že bila sprejeta odločitev, sicer prednostna naloga, vendar je treba nenehno razmišljati o možnosti oblikovanja novih misij, kadar se pojavijo veliki novi skupni izzivi. Ključno vprašanje pripravljenosti evropskih družb na zdravstvene grožnje in krize ter njihovo obvladovanje bi moralo z ustanovitvijo Evropskega organa za pripravljenost in odzivanje na izredne zdravstvene razmere voditi v razmislek o novi misiji, ki bi se osredotočala na ta izziv glede na njegov sistemski, medsektorski in večdeležniški značaj;

Izkušnje Odbora regij: sinergije med misijami EU in drugimi glavnimi instrumenti politike

50. poziva, naj misije EU temeljijo na izkušnjah in znanju obstoječih pobud in programov EU ter se z njimi povezujejo. Za sistemske spremembe je potrebno soustvarjanje preobrazbenih ekosistemov na podlagi učenja in raziskav, razvoja in inovacij ter interdisciplinarne, znanstvene in operativne sinergije po vsej EU in obsegajoč vseh pet misij EU;

51. opozarja, da je treba spodbujati pripravljenost na odprto sodelovanje ter okrepiti lokalno sodelovanje in evropska partnerstva pri oblikovanju nove trajnostne prihodnosti za Evropo, ki bo osredotočena na človeka. Potencialne zmogljivosti so povsod po Evropi v veliki meri odvisne od lokalne in regionalne ravni, bistvenega pomena pa je tudi hitrost. V naslednjih nekaj letih bo treba obravnavati velike družbene izzive, pri čemer bosta osrednjega pomena znanje in učenje;

52. predlaga, naj se posebna pozornost posveti ukrepom mest in regij pri izvajanju misij EU, pri katerih jih bo podpiral Odbor regij, vključno z upravljanjem na več ravneh, financiranjem ter učinkovitim opravljanjem dela pri doseganju ambicioznih ciljev, in sicer z njihovim uspešnim vključevanjem v politike EU na področju raziskav in inovacij, zlasti strategije pametne specializacije (S3/S4), vozlišča evropskega raziskovalnega prostora, novi evropski Bauhaus in druge najustreznejše pobude, programe in instrumente, zagotovljene s politikami EU na več ravneh;

53. je zavezan organizaciji učnih dejavnosti v sodelovanju s Skupnim raziskovalnim središčem v podporo dejavnostim misij EU pod naslovoma City Science (znanost v mestih) in Science Meets Regions (srečanje med znanostjo in regijami) s krepitvijo obsežnih dejavnosti za povečevanje učinka in razširjanjem rezultatov misij EU. Kratkoročni ukrepi niso ustrezen odziv na dejanske potrebe. Koristno bi bilo podpreti oblikovanje mreže regionalnih središč prihodnosti, ki bi spodbujala ustvarjalnost in podjetniško miselnost, ju povezala z novim Bauhausom, delom Združenih narodov glede ciljev trajnostnega razvoja in Unescovimi laboratoriji za opismenjevanje glede prihodnosti ter tako zagotovila kratko- in dolgoročno trajnostnost začetih pobud;

54. spodbuja poglobitev sodelovanja z evropskimi mrežami, ki se ukvarjajo s krepitvijo raziskav, razvoja in inovacij pri spopadanju z družbenimi izzivi, kot so Evropsko združenje univerz, Evropsko združenje raziskovalnih in tehnoloških organizacij in Mreža evropskih regij za raziskave in inovacije. Poleg tega bi bilo treba v vsaki misiji EU učinkovito sodelovati s tematskimi mrežami, kot so Svet evropskih občin in regij, Eurocities in Konferenca obrobnih obmorskih regij. Odbor regij v veliki meri sodeluje z vsemi temi mrežami deležnikov, da bi zagotovil želeni učinek misij EU kot novega instrumenta politike od spodaj navzgor;

55. poudarja pomen krepitve zmogljivosti regij in mest, da zaprosijo za financiranje iz misij EU, ter uporabe izkušenj iz obsežnih pobud, ki jih financira EU, kot so evropska mreža živih laboratorijev (ENoLL) in pobude Vanguard, Digitalising Cities (digitalizacija mest), Open & Agile Smart Cities (odprta in agilna pametna mesta), City Science (znanost v mestih) in Living-in.EU (evropski način digitalnega prehoda v mestih in skupnostih). Tako se bodo okrepile odpornost, odzivnost in aktivna udeležba mest in regij v evropskih reformah ter povečalo vključevanje državljanov po vsej EU. To pa bo pomnožilo učinek pobud EU ter zagotovilo širšo in pravičnejšo porazdelitev virov, tako da bodo pogoji povsod bolj primerni za zbiranje sredstev iz virov EU in zunaj nje, s čimer bi prišli v ospredje razvoja;

Priporočila za posamezne misije

56. poudarja pomen sodelovanja med misijami na vseh ravneh upravljanja. Poudarja, da so misije skupaj jasno usmerjene v oblikovanje trajnostne pametne prihodnosti. To se lahko doseže s soustvarjanjem in rešitvami, ki temeljijo na raziskavah, razvoju in inovacijah: — Prilagajanje podnebnim spremembam: obvladovanje poplav, gozdnih požarov in drugih nesreč, sonaravne rešitve, krepitev podnebne odpornosti kritične infrastrukture, sistemi za spremljanje učinkov na zdravje ljudi in opozarjanje nanje, — Rak: zdravje na splošno, krepitev preventivnih ukrepov, zlasti s spodbujanjem zdravega življenjskega sloga, — Oceani in vode: varovanje in obnavljanje vodnih ekosistemov, zmanjšanje onesnaževanja in doseganje podnebne nevtralnosti modrega gospodarstva, — Podnebno nevtralna mesta: napredek pri medsektorskih okoljskih, infrastrukturnih in industrijskih rešitvah, ki prispevajo k ogljični nevtralnosti mest, — Tla: preprečevanje onesnaževanja zaradi rabe zemljišč in varovanje sveže in zdrave podzemne vode v vseh okoliščinah;

57. predlaga naslednje dejavnosti za posamezne misije EU za povečanje njihovega učinka:

(a) Prilagajanje podnebnim spremembam

OR poudarja, da bi morala imeti misija za prilagajanje podnebnim spremembam temeljno splošno vlogo, zlasti pri predvidevanju in spodbujanju vseh evropskih akterjev, da dejavno prispevajo k misijam EU. Misija bi se morala osredotočiti na socialno in družbeno ozaveščenost ter si prizadevati za splošno zavezanost k oblikovanju obsežnih sistematičnih rešitev. Predvsem bi morala obravnavati izzive zelene preobrazbe industrije, stanovanj in mobilnosti. Izgube zaradi podnebnih sprememb že zdaj v povprečju znašajo 12 milijard EUR letno, zato bi EU morala opraviti makrofiskalne analize o podnebju, s katerimi bi nas prepričala, da je treba pospešiti ukrepe za prilagajanje podnebnim spremembam hkrati z blažitvijo njihovih posledic. Pristop k zaščiti prebivalstva pred podnebnimi spremembami mora vključevati tudi socialni vidik in kohezijska vprašanja.

(b) Rak

OR poudarja pomen vrhunskih svetovnih raziskav ter spodbuja raziskovalce in inovatorje, naj okrepijo evropsko in medsektorsko sodelovanje med deležniki za uspeh te misije. Poudarja tudi pomen širjenja cepljenja proti virusu HPV, biobank in dostopa do najbolj inovativnih terapij, pa tudi pomen razširjanja najboljših praks med državami in regijami. Eden izmed glavnih izzivov so razlike v dostopu do zdravljenja raka med državami in regijami EU ter znotraj njih, pa tudi v kakovosti življenja bolnikov. Zato je treba nujno izboljšati dostop do zgodnjih presejalnih testov, novih orodij diagnosticiranja in inovativnih zdravljenj raka v evropskih državah in regijah. Pri tem so potrebne naložbe v infrastrukturo, opremo in digitalno preobrazbo zdravstvenega varstva, zdravstvene delavce in nove modele oskrbe. Še en izziv so cenovno dostopno zdravljenje in medicinski izdelki, pa tudi kakovost individualne podpore pacientom in socialne inovacije za pomoč negovalcem.

(c) Obnova naših oceanov in voda do leta 2030

OR poudarja, da sta obnavljanje zdravih oceanov in voda ter zagotavljanje sladke vode kratko- in dolgoročno vprašanje, ki zadeva usodo vseh. Probleme onesnaževanja je mogoče rešiti le s poudarjanjem mednarodne razsežnosti – razsežnost morskih bazenov, kot so Sredozemsko morje, Atlantski ocean, Baltsko morje in Črno morje, ter porečja Donave – ter krepitvijo sodelovanja med regijami. Posebno pozornost je treba nameniti Arktiki. OR poziva, naj morja in vode postanejo nov skupni cilj v središču ponovnega zagona evropskega projekta; poudarja, da sta bistvenega pomena za misijo poseben poudarek na raziskavah in tehnologijah ter učinkovitejši oskrbi v zvezi s čisto vodo ter modro gospodarstvo, povezano z oceani, s poudarkom na podjetništvu, trajnostnem turizmu, razogljičenju pomorskega prometa ter na energiji iz obnovljivih morskih virov. S tem se bodo ustvarile nove obsežne priložnosti za čezmejno in neukalupljeno poslovno sodelovanje. OR poudarja, da je treba spodbuditi mesta in regije k oblikovanju evropskih mrež, ki povezujejo lokalne ekosisteme za pomorske inovacije okrog vrednostnih verig, in k inovacijam v pomorski industriji.

(d) Podnebno nevtralna in pametna mesta

OR vztraja, da Evropa potrebuje dejavna vodilna mesta za soustvarjanje novih nujnih rešitev in razširjanje rezultatov svojih poskusov. V dejavnosti morajo biti vključena vsa evropska mesta in regije, pri čemer jih je treba podpreti. Vodilna mesta bi bilo treba uporabiti kot inovacijska vozlišča za soustvarjanje ponovljivih in takoj uporabnih rešitev, ki bi jih bilo treba razširiti na vsa druga evropska mesta pri prehodu na podnebno nevtralnost do leta 2050. Evropska komisija bi morala mesta, ki so se prijavila, a niso bila izbrana, povezati v razširjeni skupini, da bi lahko na različne načine uporabila napredek in rezultate vodilnih mest, vključno z neposredno uvedbo ponovno uporabnih rešitev. Že obstoječi uspešni programi in projekti ali z njimi povezane „zelene pobude“ so navedeni v priloženem načrtu za izvajanje te misije. Pridobljene izkušnje bi morale služiti kot podlaga pri oblikovanju načrtov na več ravneh za podnebno nevtralnost mest. Oblikovati je treba preobrazbene skupnosti z več akterji in skupnimi instrumenti, s čimer bi preprečili, da bi vsaka skupnost delovala sama zase. OR poudarja, da sodelujoča mesta pripravljajo pogodbe o podnebno nevtralnih mestih. Ta proces bi moral temeljiti na povpraševanju in omogočati lokalne rešitve, vendar pa mesta pri tem potrebujejo močno podporo na nacionalni in regionalni ravni.

(e) Evropski dogovor o tleh

OR poudarja potrebo po sistemskem razmišljanju in instrumentalnem upravljanju preobrazbe, vključno z raziskavami, razvojem in inovacijami ter učenjem, da bi tako dosegli cilje misije za tla, ki zajema vse vrste rabe zemljišč, in proučili nove možnosti za ambicioznejše preoblikovanje skupne kmetijske politike EU. Za uspeh misije so ključnega pomena sekvestracija ogljika v kmetijske površine in v gozdove, preoblikovanje sistemov kmetijske proizvodnje in vzpostavitev nadnacionalnih grozdov živih laboratorijev. V podeželskem in mestnem okolju je treba nujno podpreti biotsko raznovrstnost, državljani pa morajo dajati prednost gozdnim bioproizvodom ter trajnostni in lokalno pridelani hrani. Pomembno je tudi, kako ob podpiranju ciljev misije za tla narediti gozdarske dejavnosti privlačne in ekonomsko vzdržne brez izgube donosnosti;

Vloga Odbora regij pri podpiranju evropske in svetovne preobrazbe

58. poudarja, da ljudje živijo in delajo v mestih in regijah ter da morajo biti vse misije EU osredotočene na ljudi: od poslovnih, akademskih in vladnih deležnikov do posameznih državljanov vseh starosti in iz vseh okolij. Odbor regij, Skupno raziskovalno središče in drugi pomembni akterji poznajo raznolike učinkovite in preskušene tehnologije za sodelovanje državljanov, od podjetniškega odkrivanja do taborov za družbene inovacije, ki bi se izkoriščali za vključevanje državljanov;

59. je pripravljen navezati stike z lokalnimi skupnostmi, da bi povečali njihovo ozaveščenost o samih misijah EU in pomagali pritegniti evropske državljane in podjetja;

60. poudarja, da bodo misije EU uspešne le, če bo v ospredju premostitev prepada na področju znanja in inovacij v Evropi ter inovacijskih vrzeli med Evropo in Združenimi državami. Osredotočiti se je treba na ambiciozne, konkretne in vključujoče ukrepe v resničnem življenju, pri katerih se upoštevajo rezultati raziskav, razvoja in inovacij;

61. poudarja, da je za uspeh misij EU potreben nov razvoj na področju raziskav, razvoja in inovacij. To pomeni nove obsežne rešitve za dopolnjevanje in spodbujanje sinergij z okvirnimi evropskimi programi za raziskave in inovacije ter drugimi programi in skladi na ravni EU in na svetovni ravni. Nov korak je pilotna uporaba sistema vozlišč evropskega raziskovalnega prostora, ki bi moral spodbujati uporabo vseh ustreznih pobud EU na področju raziskav, razvoja in inovacij kot bistvenega dela oblikovanja regionalne politike;

62. poudarja, da se bo z izvajanjem misij EU spodbudila vodilna vloga lokalne in regionalne ravni v EU, pa tudi po svetu; se zavzema za krepitev vloge mest in regij prek Konvenciji županov in drugih svetovnih mrežah, kar bi moralo ustvariti sinergije med misijami EU in dejavnostmi Združenih narodov glede ciljev trajnostnega razvoja ter kampanjama Race to Zero (na poti k ničelnemu onesnaževanju) in Race to Resilience (na poti k odpornosti proti podnebnim spremembam). Z utrditvijo močnega položaja mest in regij EU v svetu se lahko podpre tudi prizadevanje Odbora regij za uradno priznanje podnacionalnih vlad v Okvirni konvenciji OZN o spremembi podnebja in pri pripravah na 27. Konferenco pogodbenic;

Povzetek ključnih dejavnikov uspeha

63. opozarja, da mora Evropa okrepiti svojo globalno konkurenčnost na podlagi znanja, vseevropskih partnerstev, zmogljivosti in talentov za prihodnost, torej vključujočega pristopa, ki bo zajemal vse. Evropa ima priložnost, da prevzame vlogo svetovne voditeljice, ki bo izvajala politike sodelovanja za doseganje ciljev trajnostnega razvoja in se spopadala s podnebnimi spremembami;

64. poudarja, da je ukrepanje v realnem svetu ključno za misije EU. Raziskave so nujne za oblikovanje novih rešitev in določanje najboljšega načina za doseganje napredka – za doseganje rezultatov so ključnega pomena primerni načini uporabe. Misije EU bodo uspešne, če se bodo srečale z lokalnim spodbujevalnim ekosistemom. Pri tem ne gre le za tehnologijo in raziskave, temveč predvsem za pristop, osredotočen na človeka, ki krepi kompetence, obravnava lokalna tveganja in dostopa do najboljših virov po vsej Evropi. Človeški vidiki pri inovacijah so bistveni za soustvarjanje trajnostnih rešitev;

65. trdi, da so misije EU bistvene za podporo pri preobrazbi Evrope v bolj zeleno, bolj zdravo, bolj vključujočo in odporno celino. Za dosego ambicioznih ciljev mora vsaka misija EU delovati kot obsežen portfelj ukrepov. Te evropske portfelje je treba oblikovati na podlagi celovitih portfeljev ukrepov, pripravljenih na lokalni in regionalni ravni, vključno s celostnimi raziskovalnimi projekti, političnimi in zakonodajnimi ukrepi ter lokalnimi izvedbenimi dejavnostmi;

66. poudarja, da je treba sofinancirati in podpreti vsakodnevno delo v mestih in regijah pri ustvarjanju vrednosti in primerjalnem učenju, da bi razširili najboljše procese in ukrepe za vsakodnevno blaginjo državljanov. Vloga predstavitvenih skupnosti je, da delujejo kot pionirji, razvijalci in najbolj izpostavljeni preskuševalci sistemskih sprememb za vse druge;

67. je pripravljen sodelovati z misijami EU, da bi bili postopki primerjalnih analiz in primerjalnega učenja med demonstracijskimi in drugimi mesti/regijami privlačni. Finančni instrumenti morajo biti prožni in inovativni ter spodbujati dejanske interese mest/regij;

68. poudarja, da je ključno vprašanje, kako se bodo mesta in regije naučili upravljati potrebne dejavnosti in kako bodo dejavnosti pritegnile zasebne industrijske in druge naložbe. Mreža vozlišč evropskega raziskovalnega prostora v idealnih razmerah zagotavlja, da lokalni in regionalni ekosistemi raziskav, razvoja in inovacij postanejo sestavni del ustreznega vseevropskega ekosistema;

69. poziva k večji družbeni in tehnološki predvidljivosti ter boljšemu sodelovanju kot ključnima dejavnikoma uspeha, s katerima bi pospešili industrijske in druge naložbe za doseganje ogljične nevtralnosti in drugih ciljev misij EU. S politiko, usmerjeno v misije, je mogoče v edinstvenem evropskem sistemu upravljanja na več ravneh primerno krepiti razsežnost od spodaj navzgor: države članice lahko aktivno delijo pridobljene izkušnje in to bodo tudi počele. Cilje misij je treba dosledneje upoštevati pri oblikovanju prihodnje zakonodaje in jih vključiti vanjo, na primer pri oblikovanju cen ogljika in svežnju „Pripravljeni na 55“;

70. poudarja, da je treba najnovejše smernice za industrijsko in inovacijsko politiko na ravni EU, načrte ter potrebno novo znanstveno in tehnološko znanje in inovacije vključiti v misije, jih razviti in prenesti v rešitve in prakse v resničnem življenju z učinkovitim upravljanjem znanja od spodaj navzgor in drugimi ukrepi;

71. priznava potrebo po digitalnih platformah misije EU, namenjenih pospešitvi prenosa in upravljanja znanja, podpiranju virtualnega sodelovanja in ustvarjanja partnerstev, poenostavitvi postopkov financiranja itd. Te postopke je treba oblikovati skupaj s predstavniki mest in regij;

72. poudarja, da so novi ustrezni in učinkoviti delovni procesi bistveni za zagotavljanje uspeha misij EU. Procesi morajo odražati izkušnje z metodologijo odprtih inovacij 2.0, raznolikimi pobudami četverne vijačnice (Quadruple Helix) in številnimi drugimi pobudami pri soustvarjanju participativnega upravljanja naslednje generacije. V procese je treba vključiti vse državljane, od mladih do starejših. Pri dejavnostih misije bi bilo treba upoštevati različne vidike posameznih generacij ter ustvariti inovativne in odgovorne načine za dosego zavezanosti, potrebne za uresničevanje trajnostne evropske prihodnosti.

V Bruslju, 27. aprila 2022 Predsednik Evropskega odbora regij Apostolos TZITZIKOSTAS

(1) Plenarno zasedanje OR 27. januarja 2022, resolucija o Konferenci o prihodnosti Evrope (UL C 270, 13.7.2022, str. 1).

(2) Plenarno zasedanje Odbora regij 1. in 2. decembra 2021, Resolucija o delovnem programu Evropske komisije za leto 2022 (UL C 97, 28.2.2022, str. 1).

(3) Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o misijah Evropske unije (COM(2021) 609 final).

(4) European Research Area Policy Agenda – Overview of actions for the period 2022-2024 (Program politike evropskega raziskovalnega prostora – pregled ukrepov za obdobje 2022–2024), Evropska komisija 2021.

(5) Mnenje OR Obzorje Evropa: deveti okvirni program za raziskave in inovacije (COR-2018-03891) (UL C 461, 21.12.2018, str. 79).

(6) Poročilo o strateškem predvidevanju v EU za leto 2021 (COM(2021) 750 final).

(7) Novi ERP za raziskave in inovacije (COM(2020) 628 final).

(8) Novi ERP za raziskave in inovacije (COM(2020) 628 final).

(9) Plenarno zasedanje OR 1. julija 2021, mnenje Oblikovanje Evrope, odporne proti podnebnim spremembam – nova strategija EU za prilagajanje podnebnim spremembam (UL C 440, 29.10.2021, str. 42).

(10) Mednarodna agencija za energijo, Energy Technology Perspectives 2020 (Perspektive energetske tehnologije za leto 2020).