ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
9.

poziva Komisijo, naj nenehno pregleduje in spremlja dodano vrednost Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI) ter preverja njegov učinek na kohezijo, da se poročanje o ključnih kazalnikih uspešnosti in ključnih kazalnikih spremljanja razčleni po upravičencih in po regijah na ravni NUTS II ter objavi. Lokalne in regionalne oblasti nujno potrebujejo dodatna pojasnila in smernice glede hkratne uporabe EFSI in drugih shem EU, kot so evropski strukturni in investicijski skladi (skladi ESI), zlasti pa je treba spodbujati k večji vključenosti regij in lokalnih oblasti v upravljanje tega sklada, predvsem zato, da bi se lahko vzpostavile regionalne in večregionalne platforme za financiranje, tudi v povezavi z ukrepi kohezijske politike; kljub temu načeloma nasprotuje preusmerjanju sredstev iz kohezijske politike v centralno upravljane programe;
16.

poziva Evropsko komisijo, naj centrom Europe Direct omogočijo, da prilagodijo načrtovane ukrepe tako željam Komisije glede komunikacije kot potrebam na lokalni ravni. Za prihodnost evropskega projekta morajo evropski politični akterji komunicirati z državljani tako, da bodo slednji Evropo ponovno doživljali kot skupen dom in kot skupnost vrednot in miru, ki usmerja družbeni in kulturni napredek ter pravičnost. Centri Europe Direct ponujajo informacije in so blizu državljanom, zato lahko vzpostavijo povezavo med obema stranema in spodbujajo evropsko idejo med državljani na pozitiven način;
2.

odobrava sklep Evropskega parlamenta, da razpravo začne zdaj in se pri tem posvetuje z OR, s čimer je potrdil okrepljeno politično sodelovanje med institucijama; z zadovoljstvom sprejema priložnost, da lahko prispeva k bolj pregledni, odgovorni, vključujoči in učinkoviti EU; znova poudarja, da je treba obnoviti zaupanje državljanov v dejstvo, da je EU sposobna ukrepati in prispevati k izboljšanju njihovega življenja ter zaščititi in spodbujati evropske vrednote ob upoštevanju nacionalnih in regionalnih pristojnosti in identitete;
3.13

vztraja, da bi ga bilo treba čim bolj zgodaj vključiti v letno in večletno načrtovanje Evropske unije, da bi lahko sodeloval pri opredeljevanju strateških in političnih odločitev za Evropo; zahteva pa tudi, da se ga že od začetka vključi v proces imenovanja komisarja za regionalno politiko in to že za prihodnji mandat 2014–2019,
10.

v skladu z mnenji, ki jih je sprejel od začetka leta 2012 o različnih zakonodajnih predlogih Komisije, znova poudarja naslednje: a. v zvezi s podnaslovoma 1a in 1b ter skladi skupnega strateškega okvira: — podpira okrepljeno financiranje raziskav in inovacij; — poziva k ponovni uvedbi prvotno predlaganega proračuna za instrument za povezovanje Evrope za financiranje naložb v vseevropska omrežja ter podpira oblikovanje skupnega strateškega okvira za oba strukturna sklada in kohezijski sklad, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja in Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo; — znova poudarja jasno in odločno nasprotovanje kakršni koli obliki makroekonomskega pogojevanja; — pozdravlja, da sta bila potrjena predlog za uvedbo nove kategorije „regij v prehodu“ in potreba po upoštevanju posebnega in edinstvenega položaja najbolj oddaljenih regij; — znova poudarja potrebo po ohranitvi varnostne mreže za vse regije, ki bodo izpadle iz konvergenčnega cilja, in sicer v višini dveh tretjin sedanjih dodeljenih sredstev; — se strinja, da je treba zagotoviti raven sredstev za manj razvite regije in države članice ter zmanjšanje razlik v povprečni intenzivnosti pomoči na prebivalca, saj je to prednostni cilj kohezijske politike; — obžaluje, da se v osnutku sklepov Evropskega sveta predlaga 26-odstotno zmanjšanje sredstev za cilj evropske teritorialne kohezije, vendar pa pozdravlja upoštevanje poziva OR k dvigu stopnje sofinanciranja na 85 %; — podpira uvedbo stopnje sofinanciranja, ki je za 10 odstotnih točk višja za države članice, ki se soočajo z začasnimi proračunskimi težavami; — podpira nepovratni DDV kot upravičeni izdatek, ki se sofinancira iz skladov skupnega strateškega okvira; — znova izraža nasprotovanje predlagani rezervi na podlagi doseženih rezultatov; b. v zvezi z naslovom 2: — obžaluje, da se v osnutku sklepov Evropskega sveta predlaga prostovoljna določitev zgornje meje za neposredna plačila s strani držav članic; — poziva k temu, da je treba v naslednjem obdobju neposredno podporo bolj pravično razdeliti med države članice z neposrednimi plačili na hektar pod 90 % povprečja EU, pri čemer bi dinamičen proces zapolnjevanja vrzeli začeli že z začetkom naslednjega obdobja načrtovanja in dosegli povprečje EU do sredine naslednje finančne perspektive; — pozdravlja 30-odstotno stopnjo za okolju prijazne ukrepe; — podpira možnost prenosov proračunskih sredstev iz prvega v drugi steber; — podpira vključitev regij v prehodu v uredbo o razvoju podeželja; — nasprotuje oblikovanju nove rezerve za krizne razmere v kmetijstvu in zlasti predlogu za povračilo neporabljenih zneskov v obliki neposrednih plačil;
2.

globoko obžaluje, da je ruska invazija privedla ne le do več kot deset tisoč žrtev, predvsem civilistov, in še veliko več ranjenih, temveč tudi do več milijonov razseljenih ljudi v Ukrajini in tretjih državah. Obsoja dejanja ruskih agresorjev, ki v okupirani Ukrajini napadajo, ugrabljajo in zapirajo lokalne in regionalne predstavnike, novinarje in zagovornike človekovih pravic, ter se pridružuje zahtevi Kongresa lokalnih in regionalnih oblasti Sveta Evrope, da jih je treba takoj in brez pogojev izpustiti. Poudarja, da je ruska invazija povzročila obsežno uničenje ukrajinske infrastrukture, stavb, šol, bolnišnic, zasebnih stanovanj in kulturne dediščine. Po nekaterih ocenah škoda znaša več kot 750 milijard EUR in bo (po napovedih Mednarodnega denarnega sklada) povzročila strm 35-odstotni padec BDP. Poudarja tudi, da je ukrajinsko gospodarstvo izgubilo med 30 in 50 % proizvodne zmogljivosti, predvsem v bistvenih gospodarskih regijah na vzhodu in jugu države;
33.

pozdravlja predlog, da se preveri možnost spreminjanja namena zdravil, vendar opozarja, da so potrebni zadostni klinični dokazi o učinkovitosti zdravil in varnosti pacientov, pri čemer je treba poleg preživetja upoštevati tudi druge vidike, ki so še posebej pomembni v primeru starejših bolnikov. To je pomembno za bolnike, pa tudi za zdravstvo in nosilce stroškov, da si lahko ustvarijo mnenje o uporabi novih načinov zdravljenja. Opozarja, da so dostopne cene zdravil pogoj za to, da lahko bolniki prejmejo potrebno farmakološko zdravljenje in da zdravstveni sistemi ostanejo dolgoročno vzdržni;
Referenčna dokumenta:

Skupno sporočilo Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Obnovljeno partnerstvo z južnim sosedstvom – Nova agenda za Sredozemlje JOIN(2021) 2 final, SWD(2021) 23 final Joint Staff Working Document on Renewed Partnership with the Southern Neighbourhood and the Economic and Investment Plan for the Southern Neighbours Accompanying the document Joint Communication to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions – Renewed partnership with the Southern Neighbourhood – A new Agenda for the Mediterranean [Skupni delovni dokument služb – Obnovljeno partnerstvo z južnim sosedstvom ter gospodarski in naložbeni načrt za države južnega sosedstva – Spremni dokument k skupnemu sporočilu Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Obnovljeno partnerstvo z južnim sosedstvom – Nova agenda za Sredozemlje] JOIN(2021) 2 final, SWD(2021) 23 final
33.

poudarja, da je čezmejno in medsektorsko sodelovanje bistvenega pomena za boj proti terorizmu, in se zavzema za tesno sodelovanje med regionalnimi in nacionalnimi organi kazenskega pregona ter Europolom; poudarja dodano vrednost posebnih tečajev za usposabljanje Agencije Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (CEPOL) ( 23 ) ter z zanimanjem pričakuje predlog Komisije za kodeks EU o policijskem sodelovanju; Komisijo poziva, naj upošteva decentralizirano naravo varnostnih politik nekaterih držav članic, in pozdravlja njeno zavezo, da bo še naprej podpirala mrežo posebnih enot za posredovanje ATLAS ( 24 ) ter zagotavljala njeno trajnost; poziva k preučitvi možnih načinov združevanja in souporabe;
39.

opozarja, da imajo lahko lokalne energetske skupnosti in koncept proizvajalcev-odjemalcev ključno vlogo pri povečanju stopnje prenove, boju proti energijski revščini in pri spodbujanju energetskega prehoda z izvajanjem modelov razširjene proizvodnje energije in pobud, ki jih vodijo državljani. Zato je treba spodbujati pobude za lastno proizvodnjo in porabo v stanovanjskih objektih, olajšati in okrepiti uporabo tehnologij, kot so sončna termalna ter fotovoltaična in geotermalna, tako v obstoječih stavbah, ki se obnavljajo, kot tudi in zlasti v novih stavbah. Druga možnost je model, po katerem najemnina zajema stroške ogrevanja, ki se med drugim na široko uporablja na Švedskem in Finskem. Pri tem modelu lastnik nepremičnine jamči najemniku udobne bivanjske razmere, običajno s temperaturo prostora med 20 in 21 o C. S tem se uspešno preprečuje energijska revščina, hkrati pa obstajajo močne spodbude za varčevanje z energijo za lastnike, saj imajo ti v primerjavi z najemniki za to druge možnosti, vendar so še vedno odvisni od njihovega sodelovanja. Zato poziva Komisijo, naj sodeluje z državami članicami, da bi zagotovile pravočasen prenos ustreznih direktiv ob polnem spoštovanju duha direktive in poenostavljenih mehanizmov za izvajanje; predlaga, da se individualno merjenje in obračunavanje porabljene toplote ne uporablja, če se s tem ne dosežejo stroškovno učinkoviti prihranki energije;
31.

opozarja na vse večji pomen digitalizacije tudi v sektorju oskrbe. V zvezi s tem poziva, naj se domovom za starejše nudi posebna tehnična pomoč, da se spodbudi telemedicina kot sredstvo za učinkovitejše upravljanje zdravja oskrbovancev. Poleg tega se bodo digitalna in teleasistenčna orodja, ki so se že uporabljala med pandemijo za spremljanje in nadzor izoliranih ljudi, ki živijo sami brez dejanske podpore družine, še naprej razvijala in omogočila izboljšanje dostopa ljudi do storitev oskrbe. Vendar morajo ta razvoj spremljati ukrepi za zmanjšanje digitalnega razkoraka na vseh področjih, kot je digitalni razkorak med spoloma, na podeželju in med starejšimi. Poleg tega bi bilo treba zaposlene v tem sektorju usposabljati za uporabo teh novih orodij prek programov stalnega usposabljanja. Razviti je treba tudi nov komunikacijski sistem za usklajevanje in povezovanje med zdravstvenim sistemom, oskrbovalci in družinami. Ključen je dostop do usposabljanja o novih tehnologijah za oskrbovalce, ki delajo v domovih, in oskrbovance;
55.

priporoča, da bi bile regije, ki hitro prehajajo na relativno nekvalificirana delovna mesta (delno zaradi nizkih stroškov dela), prve, ki bi bile deležne podpore za izobraževanje in krepitev zmogljivosti, da se pospeši prehod na bolj kvalificirano zaposlitev. To bo spodbudilo tehnične in socialne inovacije ter podprlo lokalne in regionalne oblasti pri vzpostavljanju raznolikega in odpornega gospodarstva. Poleg tega bi bilo pri posodobitvi programa znanj in spretnosti – ko gre za razvoj strategij na področju izobraževanja, znanj in spretnosti ter programov za strokovno izpopolnjevanje in prekvalifikacijo delovne sile – treba upoštevati regionalne razlike, pri čemer bi bilo treba pozornost posvetiti zlasti manj razvitim regijam;
34.

meni, da je treba po vsej Evropi spodbujati širjenje umetniškega in kulturnega ustvarjanja in mednarodno promocijo umetnikov, kustosov, kritikov in drugih kulturnih delavcev ter ustvarjalcev, povezanih z drugimi področji, in sicer z razpisi, v katerih se poudarja družbena vloga umetnosti in kulture ter vključujejo lokalne uprave, regije, kulturne ustanove v ožjem pomenu, šole, bolnišnice, zavetišča in zapore kot vodje projektov za obnovo obrobnih ali prikrajšanih mestnih območij in stavb. Projekti bi morali vključevati sodelovanje med evropskimi subjekti iz različnih držav in promocijsko fazo v več državah EU in ustvarjati dela, ki se lahko na izviren, inovativen in tankočuten način povežejo s skupnostjo, s tem pa prispevati k razvoju novih modelov kakovosti življenja in ponazarjati spremembe, potrebne za resnično demokratizacijo kulture in večjo udeležbo javnosti; z razvojem inkubatorjev za kulturne projekte in pobude bi bilo treba spodbujati tudi nove oblike inovacij na področju kulturnega upravljanja;
3.

poziva Evropsko komisijo, naj v okviru Konvencije županov odločneje spodbuja cilj za leto 2050 in razmisli o razširitvi področij delovanja pobude, da bi se bolje odzvali na medsektorske izzive in priložnosti, ki jih pred lokalne in regionalne oblasti postavlja podnebna nevtralnost, z vključevanjem novih izbirnih sektorjev, kot so industrija, kmetijstvo in gospodarjenje z gozdovi, in novih okoljskih vprašanj, kot so kakovost zraka, krožno gospodarstvo, biotska raznovrstnost, biokulturna raznolikost in naravni ponori ogljika, s čimer bi podprli ambicije najnaprednejših občin. Pri tem vključevanju novih sektorjev bi se bilo treba bolj osredotočiti na akcijski načrt, da bi se izognili dodatnim obveznostim podpisnikov glede poročanja in spremljanja. Hkrati je pomembno podpreti druge oblike sodelovanja na področju podnebnih sprememb in okolja, v katere so vključene lokalne in regionalne oblasti številnih držav članic, ter spodbujati povezovanje s Konvencijo županov. Če imajo lokalne in regionalne oblasti ustrezen potencial, da prispevajo k lokalnim prizadevanjem, jim je to treba ustrezno priznati in jih podpirati;
36.

poziva evropska mesta in regije, naj s svojimi upravnimi zmogljivostmi kot glavni akterji preučijo vzorce družbenih in gospodarskih inovacij, ki temeljijo na kulturi, in spodbujajo pobude, namenjene civilni družbi in združenjem, katerih cilj je vključevanje državljanov v razvoj kulture ter varstvo in promocijo snovne in nesnovne kulturne dediščine.
8.4

Sodelovati bi morale različne ravni upravljanja: dobra praksa in rezultati na regionalni ravni bi morali vplivati na to, kako EU in države članice dodeljujejo finančna sredstva za spodbujanje inovacij in tehnologije v gozdarskem sektorju ter povezovanje različnih načinov rabe gozdov. Na podlagi tega bi se lahko oblikovali tudi učinkoviti in dostopnejši finančni instrumenti, s katerimi bi lahko regije razvijale gozdarski sektor. V gozdarskem sektorju so potrebni novi, jasno usmerjeni ukrepi za uresničevanje cilja ogljično nevtralne Evrope do leta 2050. Naloge in pristojnosti lokalnih in regionalnih oblasti se med državami članicami razlikujejo, vendar bi si bilo treba povsod prizadevati za celovit in dosleden strateški pristop, ki združuje skupne cilje in potrebe različnih ravni v zvezi z zadevami, kot so infrastruktura, informacijski sistemi in izmenjava informacij ter naloge oblasti, kot so izdajanje dovoljenj in nadzor. Vse države članice in gospodarski sektorji bi morali prispevati k doseganju ciljev glede zmanjšanja emisij CO 2 , pri tem pa uravnoteženo upoštevati vidika pravičnosti in solidarnosti.
12.

poziva k povečanju finančnih sredstev za ukrepe izobraževanja in obveščanja zainteresiranih strani, katerih cilj je krepiti ozaveščenost družbe o afriški prašičji kugi, o njenem preprečevanju in o boju zoper to bolezen, saj pomeni ogromno grožnjo za razvoj podeželja, lokalno in regionalno gospodarstvo, okolje, živinorejo, posledično pa predvsem za ljudi in javno zdravje;
46.

priznava prizadevanja Turčije v podporo razseljenim osebam in beguncem na turškem ozemlju ter poudarja finančni prispevek EU, s katerim naj bi se ta obremenitev ublažila; upa, da se bo zadosten del sredstev, ki jih prispeva EU, namenil lokalnim in regionalnim oblastem, ki so neposredno udeležene pri upravljanju toka razseljenih oseb in beguncev;
51.

poudarja, da je obveščanje industrije in državljanov o prednostih novih pristopov, kot so krožno, ogljično nevtralno in sodelovalno gospodarstvo, ključnega pomena. Ti novi pristopi zahtevajo spremembo odnosa potrošnika (npr. do ponovne uporabe in recikliranja) in industrije, ki se mora v okviru dolgoročnega strateškega načrtovanja postopoma prilagoditi novim zahtevam;
4.

poudarja, da sta kulturna dediščina in kulturna identiteta pomembno sredstvo za utrjevanje znanja in zavedanja državljanov o skupnih kulturnih, duhovnih in verskih koreninah – ki so jih zaznamovale vrednote razsvetljenstva – v Evropi v vsej njihovi raznolikosti. Kulturna dediščina in kulturna identiteta lahko izboljšata razumevanje družbenih sprememb in zgodovine ter povečata strpnost in sprejemanje razlik v odziv na evroskepticizem in vse večjo protievropsko razdeljenost;
7.

znova opozarja na spreminjajoče se potrebe EU in velike izzive v zvezi s proračunom EU po letu 2020 na naslednjih področjih: 1) socialna pravičnost in revščina, 2) dostop do javnih storitev, stanovanj in izobraževanja, 3) konkurenčnost in inovacije, 4) ustvarjanje delovnih mest, 5) demografske spremembe, migracije in varnost državljanov, 6) skupna obrambna politika, 7) podnebne spremembe, 8) ekonomska, socialna in teritorialna kohezija, 9) kmetijstvo in varnost hrane, 10) infrastruktura in mobilnost, 11) energija, 12) vpliv globalizacije, 13) trajnostna rast, 14) posebni učinki, ki jih lahko na nekaterih območjih povzroči izstop Združenega kraljestva iz EU, in 15) digitalizacija. Večletni finančni okvir mora biti zato osredotočen na zagotavljanje sredstev za premostitev naštetih problemov, da se doseže merljiva evropska dodana vrednost za državljane EU;
6.

Lokalne in regionalne oblasti so lahko lastnice gozdov ali pa z gozdovi gospodarijo in izvajajo zakonodajo, sprejeto na tem področju. To pomeni, da imajo v zvezi s tem veliko izkušenj in strokovnega znanja. Gozdovi so za lokalne in različne regionalne oblasti pomemben element trajnostnega razvoja z gospodarskega, okoljskega in družbenega vidika, kar se že več kot stoletje odraža tako v pripravljanju in izvajanju načrtov gozdarjenja, ki temeljijo na načelih ohranjanja, stabilnosti in trajnostnega donosa njihovih številnih proizvodov, kot tudi v izvajanju trdne zakonodaje o gozdovih, ki te ohranja in ščiti. Iz vseh teh razlogov se je treba pri posodabljanju strategije EU za gozdove posvetovati z lokalnimi in regionalnimi oblastmi, ki niso zgolj pomembni akterji v gozdarskih zadevah, temveč tudi dejanske zainteresirane strani, podobno kot so to lastniki gozdov.
40.

izraža zadovoljstvo nad tem, da se je Komisija zavezala k sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi organi za okrepitev odpornosti na hitro rastočih mestnih območjih, kjer so zaradi pomanjkanja načrtovanja ali naložb v ukrepe za zmanjšanje podnebnih in geofizikalnih tveganj skupnosti v primeru pretresov in stresov izpostavljene precejšnji škodi za ljudi in gospodarstvo. Bolj kot odzivanje po nesreči pa se izplača preprečevanje glavnih dejavnikov tveganja z javnimi in zasebnimi naložbami, temelječimi na prepoznavanju tveganja; poudarja vlogo sektorskega dialoga z lokalnimi in regionalnimi organi pri vprašanju trajnostnega razvoja mest, da bi v skladu s cilji nove agende za mesta okrepili odpornost in inovacijske zmogljivosti;
57.

meni, da lahko alpska strategija prispeva k izvajanju trajnostnega modela razvoja, ki si ga delijo evropske makroregije. V Evropi sta prebivalstvo in bogastvo skoncentrirana predvsem na mestnih in velemestnih območjih, vendar je za ohranjanje trajnostnega razvoja mest nujno ohraniti gorska in podeželska območja v njihovi okolici. Varstvo naravnih virov državljanom omogoča koristi oaz dobrega počutja, oskrbo z zdravo in kakovostno hrano ter ohranjanje biotske raznovrstnosti. Povezava med velemestnimi območji, ki so gibalo proizvodnje ter središče ustvarjalnosti in inovativnosti, ter podeželskimi in gorskimi območji bo morala biti ključni dejavnik pri oblikovanju sinergij med projekti in skupnih kampanj obveščanja državljanov;
48.

poudarja, da dobava proizvodov in storitev na otoške trge za celinska podjetja ni zelo zanimiva, ker so ti trgi najpogosteje majhni in oddaljeni; to pa pomeni, da otoški potrošniki in podjetja nimajo pravega dostopa do konkurenčnih prednosti enotnega trga. To se zlasti pokaže pri prometnih povezavah in dobavi energije, dveh bistvenih sektorjih za konkurenčnost otoških podjetij; zato priporoča, da bi za ta sektorja pri otokih lahko veljale izjeme glede državne pomoči;
41.

pozdravlja načrt, ki je bil predstavljen septembra in temelji na treh stebrih: mobilizaciji zasebnih naložb, okrepitvi tehnične pomoči in izboljšanju splošnega poslovnega okolja. Obžaluje, ker nikjer v sporočilu niso omenjene lokalne in regionalne oblasti, ter poudarja, kako pomembno je pomoč in sredstva usmeriti v lokalne in regionalne oblasti. V drugi steber morajo seveda biti vključene tudi lokalne in regionalne oblasti, OR pa bi moral biti partner pri njegovem izvajanju. Atlas decentraliziranega sodelovanja OR je lahko uporabno orodje za določanje projektov, ki potrebujejo financiranje, in možnih partnerjev, ki bodo pri tem sodelovali. Poziva k zastopanosti lokalnih in regionalnih oblasti v strukturi upravljanja načrta za zunanje naložbe;
28.

Odbor poziva Evropsko komisijo, naj pri pripravi politike še posebej upošteva izvedljivost pobud na lokalni in regionalni ravni, in sicer v skladu z izvajanjem agende EU za mesta, pri čemer Komisija, države članice in mesta ugotavljajo izvedljivost ukrepov in zakonodaje EU na lokalni ravni. To je še posebej pomembno za projekte socialnih inovacij, ki jih lokalne in regionalne oblasti pogosto podpirajo v celotnem inovacijskem procesu (ustvarjanje, preskušanje, razširjanje in ocenjevanje).
Nedavna kriza je pokazala, da je delovanje notranjega trga morda ogroženo in da je tveganje finančne razdrobljenosti vse večje. Propad banke, ki je razmeroma velika v primerjavi z nacionalnim bančnim sektorjem, ali sočasni propad dela nacionalnega bančnega sektorja lahko nacionalne SJV izpostavi velikim lokalnim pretresom kljub dodatnim mehanizmom financiranja, ki jih določa Direktiva 2014/49/EU Evropskega parlamenta in Sveta. Ta izpostavljenost nacionalnih SJV velikim lokalnim pretresom lahko prispeva k negativnim povratnim učinkom med bankami in njihovimi državami, kar ogroža homogenost zaščite vlog in prispeva k pomanjkanju zaupanja med vlagatelji ter posledično vodi v nestabilnost trga.

Nedavna kriza je pokazala, da je delovanje notranjega trga morda ogroženo in da je tveganje finančne razdrobljenosti vse večje. Propad banke, ki je razmeroma velika v primerjavi z nacionalnim bančnim sektorjem, ali sočasni propad dela nacionalnega bančnega sektorja lahko nacionalne SJV izpostavi velikim lokalnim pretresom kljub dodatnim mehanizmom financiranja, ki jih določa Direktiva 2014/49/EU Evropskega parlamenta in Sveta, če nacionalni SJV, ki jih je treba vzpostaviti s to direktivo, niso v celoti uvedeni in finančno zadostno zaščiteni. Ta izpostavljenost nacionalnih SJV velikim lokalnim pretresom lahko prispeva k negativnim povratnim učinkom med bankami in njihovimi državami, kar ogroža homogenost zaščite vlog in prispeva k pomanjkanju zaupanja med vlagatelji ter posledično vodi v nestabilnost trga.
46.

podpira vzpostavitev „foruma mest o sodelovalnem gospodarstvu“, na katerem bi se izmenjevale izkušnje in dobre prakse. Vanj bi bile poleg Odbora vključene tudi evropske organizacije in mreže, ki so dejavne na lokalni in regionalni ravni sodelovalnega gospodarstva, povezoval pa bi se z ustreznimi tematskimi partnerstvi agende EU za mesta; poudarja, da bi bil tak forum ključen element in pomemben partner v okviru potrebnih ocen teritorialnega učinka v tem sektorju;
28.

meni, da socialni stiki lahko pomagajo starejšim, da ostanejo samostojni in aktivni na delovnem mestu ali v skupnosti. To se lahko doseže s spodbujanjem gojenja socialne mreže in sodelovanja deležnikov (na primer raziskovalnih centrov in institucij, zasebnih podjetij na področju IT, civilne družbe, lokalne skupnosti itd.) pri snovanju in razvoju tehnoloških vmesnikov in univerzalnega koncepta za skupnosti, prijazne starejšim;