POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

Poročilo o delovanju in učinku Uredbe (EU) št. 1029/2012 o uvedbi nujnih avtonomnih trgovinskih preferencialov za Pakistan

1. Uvod

V okviru odziva EU na uničujoče poplave, ki so trajale od julija do septembra 2010 in prizadele obsežne predele Pakistana, je Evropski svet z izjavo o Pakistanu, priloženo njegovim sklepom z dne 16. septembra 2010, ministre pooblastil, da se prednostno dogovorijo o celovitem svežnju kratkoročnih, srednjeročnih in dolgoročnih ukrepov, ki bodo pripomogli k obnovi in prihodnjemu razvoju Pakistana in bodo med drugim vključevali ambiciozne trgovinske ukrepe, ki so nujni za gospodarsko oživitev in rast.

Z Uredbo (EU) št. 1029/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o uvedbi nujnih avtonomnih trgovinskih preferencialov za Pakistan (v nadaljnjem besedilu: Uredba) so bili Pakistanu dodeljeni trgovinski preferenciali za 75 izdelkov. Ti trgovinski preferenciali zadevajo 49 izdelkov (iz Priloge I k Uredbi), ki se lahko uvozijo v EU brez dajatev ali količinskih omejitev in 26 izdelkov (iz Priloge II k Uredbi), ki se lahko uvozijo po stopnji dajatev nič, vendar pa zanje veljajo količinske omejitve, tj. tarifne kvote.

2. Metodologija

Analiza v zvezi z vplivom na trgovino temelji predvsem na pregledu razvoja uvoza izdelkov, ki so zajeti v avtonomnih trgovinskih preferencialih, iz Pakistana v EU. Čeprav so bili preferenciali odobreni za obdobje od 15. novembra 2012 do 31. decembra 2013, je analiza osredotočena na povprečni uvoz v koledarskem letu 2013, ki se primerja s povprečnim uvozom v treh predhodnih letih (2010, 2011 in 2012). Zaradi razpoložljivosti podatkov in njihove lažje primerjave se analiza opira na podatke iz 27 držav članic EU (EU27), saj je Hrvaška pristopila šele 1. julija 2013. Prav tako zaradi razpoložljivosti, zanesljivosti in primerljivosti podatkov analiza temelji na podatkih o izmerjeni vrednosti in ne količini. Glavni vir podatkov o uvozu iz Pakistana v EU so podatki Comext, ki jih je zagotovil Eurostat. Analiza učinkov na gospodarstvo in zaposlovanje v EU temelji predvsem na pregledu podatkov o proizvodnji in zaposlovanju, ki so bili med drugim pridobljeni iz podatkovne zbirke Eurostata Prodcom (NACE Rev. 2.0). Analiza je v glavnem osredotočena na sektorje tekstila in oblačil, saj večina izdelkov, ki so zajeti v avtonomnih trgovinskih preferencialih, izhaja iz teh sektorjev.

V nadaljevanju besedila se avtonomni trgovinski preferenciali imenujejo „ATP“, izdelki, zajeti v uredbah, pa se imenujejo bodisi „postavke ATP“ bodisi „izdelki ATP“, ali pa, odvisno od primera, „izdelki iz Priloge I“ in „izdelki iz Priloge II“. V tabelah in tudi v nadaljevanju besedila se sklici predvsem nanašajo na oznako izdelka iz kombinirane nomenklature (KN). Opisi izdelkov v zvezi z oznakami KN so na voljo v ustreznih prilogah Uredbe.





3. Delovanje Uredbe – upravljanje tarifnih kvot

Izdelki iz Priloge II so bili predmet tarifnih kvot, ki so se v skladu s členom 3 Uredbe uporabljale v skladu s členom 308a, 308b in 308c Uredbe (EGS) št. 2454/93. Tabela 10 v Prilogi prikazuje izkoriščenost tarifnih kvot. Leta 2013 je naslednjih sedem tarifnih postavk doseglo ali skoraj doseglo dodeljeno kvoto: 22071000, 41079210, 61033200, 61099020, 61159500, 62046231 in 64039993. Skupni obseg uvoza pod temi tarifnimi postavkami, z izjemo uvoza pod tarifno postavko 22071000, je presegel tarifno kvoto, vendar je presežni uvoz (tj. uvoz izven kvot) vstopil v EU v okviru dajatev MFN ali GSP. Zdi se, da je brezcarinski uvoz pod eno tarifno postavko, tj. tarifno postavko 64039993, le nekoliko presegel dodeljeno tarifno kvoto, in sicer za 1,5 tone ali 0,06 % tarifne kvote. Povprečna tehtana stopnja izkoriščenosti tarifnih kvot leta 2012 (od 15. novembra do 31. decembra) je znašala 11,3 %, leta 2013 pa 76,8 %.