SPOROČILO KOMISIJE

o smernicah za dostop ljudi, ki bežijo pred rusko vojno agresijo proti Ukrajini, do trga dela, poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter učenja odraslih

(2022/C 233/01)

1. UVOD

Od začetka ruske vojne agresije proti Ukrajini je več kot 6,5 milijona ljudi pobegnilo iz Ukrajine in doseglo EU; približno 3 milijone se jih je prijavilo za začasno zaščito, večina pa je žensk z otroki (1). Po doslej razpoložljivih informacijah je na trg dela EU vstopilo ali se prijavilo pri javnih službah za zaposlovanje le razmeroma majhno število delovno sposobnih oseb. Razlog za to so lahko telesne in duševne travme, privajanje v teku v državah članicah gostiteljicah, pomanjkanje informacij o obstoječih možnostih ali druge ovire (kot so jezik in obveznosti otroškega varstva).

Kljub negotovosti glede števila ljudi, ki bodo verjetno ostali v EU, in možnosti vrnitve se bo po pričakovanjih povečalo število ljudi, ki želijo vstopiti na trg dela v državah članicah.

Hitro in učinkovito vključevanje na trg dela bo pomembno tako za gostiteljske skupnosti kot za ljudi, ki bežijo pred rusko vojno agresijo proti Ukrajini, saj si bodo lahko ponovno uredili življenje in nadalje razvijali svoje spretnosti. To bo koristilo tako zadevnim osebam kot EU, navsezadnje pa tudi obnovi Ukrajine.

V tem sporočilu so predstavljene smernice politike za ukrepe držav članic glede dostopa do trga dela, poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter učenja odraslih za ljudi, ki bežijo pred rusko vojno agresijo proti Ukrajini.

Te smernice dopolnjujejo in nadgrajujejo ukrepe, ki so že bili sprejeti na ravni EU in so namenjeni podpori tistim, ki prispejo v EU. 4. marca 2022 je bil sprejet Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2022/382 (2) o ugotovitvi obstoja množičnega prihoda razseljenih oseb iz Ukrajine v smislu člena 5 Direktive 2001/55/ES (v nadaljnjem besedilu: direktiva o začasni zaščiti) in z učinkom uvedbe začasne zaščite (3). Komisija je 21. marca predstavila operativne smernice za izvajanje tega sklepa (4) (v nadaljnjem besedilu: operativne smernice), 23. marca sporočilo o sprejemu oseb, ki bežijo pred vojno v Ukrajini (5) (v nadaljnjem besedilu: sporočilo z dne 23. marca), 5. aprila pa Priporočilo Komisije o priznavanju kvalifikacij za ljudi, ki bežijo pred rusko invazijo v Ukrajino (6) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo o priznavanju kvalifikacij). Komisija je na izredni seji Sveta za pravosodje in notranje zadeve 28. marca ob usklajevanju s francoskim predsedstvom Sveta predstavila načrt v desetih točkah za okrepljeno evropsko usklajevanje za sprejem ljudi, ki bežijo pred vojno v Ukrajini (7). Ti ključni dokumenti se bodo posodobili, kadar bo to potrebno zaradi spremenjenih okoliščin in kadar bodo koristne dodatne smernice.

Upravičenci do začasne zaščite imajo pravico dostopa do trga dela EU, poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter učenja odraslih. Komisija je v sporočilu z dne 23. marca države članice spodbudila, naj odobrijo dostop do trga dela in določbe člena 12 direktive o začasni zaščiti razširijo tudi za osebe, ki uživajo ustrezno zaščito po nacionalnem pravu, kot določa člen 2(2) Izvedbenega sklepa Sveta (EU) 2022/382 (v nadaljnjem besedilu: ustrezna zaščita po nacionalnem pravu). Komisija tudi s tem sporočilom države članice poziva, naj določbe v zvezi s poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem ter učenjem odraslih v skladu s členom 14 direktive o začasni zaščiti kolikor je možno razširijo tudi na osebe, ki uživajo ustrezno zaščito po nacionalnem pravu. To sporočilo se zato nanaša na ljudi, ki bežijo pred rusko vojno agresijo proti Ukrajini in so upravičeni do začasne zaščite na podlagi direktive o začasni zaščiti, ter na tiste, ki so upravičeni do ustrezne zaščite po nacionalnem pravu.

Komisija si prek raznovrstnih kanalov izmenjuje informacije z nacionalnimi organi, socialnimi in gospodarskimi partnerji, zasebnim sektorjem in organizacijami civilne družbe, ki sodelujejo pri sprejemu in vključevanju tistih, ki bežijo pred rusko vojno agresijo proti Ukrajini. Solidarnostna platforma (8) usklajuje sodelovanje med državami članicami, na primer pri evidentiranju potreb, virov, sprejemnih zmogljivosti in premestitev, pri čemer se posebna pozornost namenja potrebam najranljivejših, zlasti otrok. Komisija je vzpostavila večjezično spletišče, kjer so ljudem, ki bežijo pred rusko vojno agresijo proti Ukrajini, na voljo informacije o njihovih pravicah, možnostih in potrebnih postopkih ob prihodu v EU (9). Poleg tega se z vrsto pobud na ravni EU zagotavlja, da lahko države članice v celoti izkoristijo razpoložljiva sredstva EU, zlasti v okviru „kohezijskega ukrepa za begunce v Evropi“ (pobuda CARE) (10).

Zaradi brezprimernega obsega in hitrosti prihodov je potreben učinkovit odziv na vseh ravneh. Namen tega dokumenta je državam članicam zagotoviti smernice politike za lažje vključevanje ljudi, ki prispejo iz Ukrajine, na trg dela. V dokumentu so predstavljeni konkretni ukrepi, ki jih lahko sprejmejo države članice ter ki temeljijo na pridobljenih spoznanjih in dobrih praksah iz zadnjih mesecev in od migracijske krize v obdobju 2015–2016. Uspešno vključevanje na trg dela je odvisno tudi od ukrepov, sprejetih na drugih področjih, kot je dostop do nastanitve, zdravstvenega varstva (vključno z duševnim in reproduktivnim zdravjem), socialne zaščite in storitev, za starše pa tudi do vzgoje in varstva predšolskih otrok ter šolskega izobraževanja. Ukrepi, ki jih Komisija sprejema na vseh teh področjih (11), se medsebojno dopolnjujejo.

Države članice se spodbuja, naj smernice iz tega sporočila izvajajo v skladu z načeli evropskega stebra socialnih pravic (12), ki so bistvenega pomena za pravične in dobro delujoče trge dela in sisteme socialne zaščite v Evropi. Številni ukrepi iz Akcijskega načrta Komisije za integracijo in vključevanje za obdobje 2021–2027 (13) so še posebej pomembni za ljudi, ki bežijo pred rusko vojno agresijo proti Ukrajini. Pozornost bi bilo treba nameniti tudi nediskriminaciji in posebni ranljivosti določenih skupin, izpostavljenih večjemu tveganju diskriminacije, vključno z Romi in osebami z manjšinskim rasnim ali etničnim poreklom, invalidi in skupnostjo LGBTIQ oseb.

EU bo še naprej sodelovala z ukrajinskimi organi v podporo ukrepom, ki ljudem, ki bežijo pred rusko vojno agresijo proti Ukrajini, omogočajo uveljavljanje njihovih pravic. Ukrajinska diaspora v EU ima posebno vlogo pri podpiranju tistih, ki bežijo pred rusko vojno agresijo proti Ukrajini.

2. DOSTOP DO TRGA DELA IN USPOSABLJANJA

2.1. Zaposlitev in samozaposlitev

Hiter in učinkovit dostop do trga dela in vključevanje nanj sta ključnega pomena za ljudi, ki bežijo pred rusko vojno agresijo proti Ukrajini ter so zmožni in pripravljeni delati. Lahko opravljajo dejavnost zaposlene ali samozaposlene osebe, kar jim omogoča tudi, da so finančno neodvisni, si ponovno uredijo življenje ter med svojim bivanjem v EU prispevajo k lokalni skupnosti in se vanjo vključijo. To bo koristilo tako zadevnim osebam kot EU, navsezadnje pa tudi obnovi Ukrajine.

Upravičencem do začasne zaščite se dovoli, da opravljajo dejavnost zaposlene ali samozaposlene osebe po pravilih, ki se uporabljajo za zadevni poklic. Zaradi politik trga dela lahko države članice dajo prednost državljanom EU in državljanom držav, za katere je zavezujoč Sporazum o Evropskem gospodarskem prostoru, ter tudi državljanom tretjih držav z zakonitim prebivališčem, ki prejemajo nadomestilo za brezposelnost. Uporablja se splošno pravo v veljavi v državah članicah, ki se uporablja za plačilo, dostop do sistemov socialne varnosti v zvezi z dejavnostjo zaposlene ali samozaposlene osebe in druge pogoje v zvezi z zaposlitvijo.

Komisija je v sporočilu z dne 23. marca priporočila, naj države članice pravice do dostopa do trga dela EU, ki jih zagotavlja direktiva o začasni zaščiti, razlagajo na najširši možni način, pri čemer naj izjeme glede prostega gibanja na notranjem trgu uporabijo le v ustrezno utemeljenih okoliščinah. Komisija države članice spodbuja, naj tak dostop do svojega trga dela odobrijo tudi upravičencem do ustrezne zaščite po nacionalnem pravu. Komisija je poleg tega v priporočilu o priznavanju kvalifikacij priporočila, naj države članice ne uvedejo ali ohranijo zahteve, da morajo podjetja dokazati, da niso mogla zaposliti državljana EU, preden zaposlijo osebo, ki uživa začasno zaščito.

Pomembno je tudi, da se preprečita izkoriščanje in neprijavljeno delo. Evropski organ za delo podpira izmenjavo dobrih praks prek platforme za ukrepanje proti neprijavljenemu delu (14) v boju proti morebitnim zlorabam ali izkoriščanju delovne sile. Platforma je v zadnjih letih spodbujala celovit pristop, ki združuje preventivne ukrepe (kot sta ozaveščanje in zagotavljanje informacij) in sankcije na podlagi inšpekcijskih pregledov na delovnem mestu (15).

Javne službe za zaposlovanje imajo ključno vlogo pri vključevanju ljudi na trg dela, zagotavljanju informacij tistim, ki prispejo, ter povezovanju iskalcev zaposlitve in delodajalcev. Sodelujejo in usklajujejo ukrepe z drugimi deležniki, kot so uprave drugih držav članic, občine, socialni partnerji in organizacije civilne družbe, vključno z migrantskimi organizacijami in organizacijami ukrajinske diaspore, da bi se zagotovila pravočasna in ciljno usmerjena podpora. Javne službe za zaposlovanje so tudi ključni izvajalci storitev mreže EURES (16), pri čemer lahko nekatere od teh storitev uporabljajo tudi tisti, ki bežijo pred rusko vojno agresijo proti Ukrajini. Komisija je pripravljena nadalje olajševati izmenjave in sodelovanje na tem področju prek evropske mreže javnih zavodov za zaposlovanje.

Anketa med javnimi službami za zaposlovanje: Komisija je marca 2022 izvedla anketo med javnimi službami za zaposlovanje, ki je pokazala, da so službe hitro prilagodile zadevne postopke, in sicer s spletnimi informacijami v več jezikih (včasih tudi v ukrajinščini) in svetovalci, zadolženimi za naloge v zvezi s tem. V nekaterih državah so javne službe za zaposlovanje vzpostavile posebne podružnice za iskalce zaposlitve, ki bežijo pred rusko vojno agresijo proti Ukrajini, v nekaterih primerih pa objavljajo ponudbe za zaposlitev, ki so namenjene specifično njim. Nekatere javne službe za zaposlovanje so že prisotne v sprejemnih centrih in službah, nekatere pa so vključene v projektne ali druge skupine za skupno odzivanje na izredne razmere, namenjene ljudem, ki bežijo pred rusko vojno agresijo proti Ukrajini. Mnoge javne službe za zaposlovanje so v zadnjih letih pridobile bogate izkušnje z registracijo in oblikovanjem profilov prosilcev za azil in beguncev ter podpiranjem njihovega vključevanja na trg dela, zato se jih spodbuja k sodelovanju in izmenjavi dobrih praks prek evropske mreže javnih zavodov za zaposlovanje.

Komisija poleg tega prek evropskega partnerstva za vključevanje (17) sodeluje s socialnimi in gospodarskimi partnerji, da bi pospešila vključevanje ljudi, ki bežijo pred rusko vojno agresijo proti Ukrajini, na trg dela. Države članice se spodbuja, naj na nacionalni ravni prav tako sprejmejo večdeležniški pristop z gospodarskimi in socialnimi partnerji, saj so ti ključni za zagotavljanje učinkovitega ustvarjanja in razpoložljivosti možnosti za zaposlitev in samozaposlitev ob potrebni podpori.

Komisija države članice poziva, naj pri sprejemanju ukrepov v zvezi z dostopom do zaposlitve in samozaposlitve: — dajo na voljo informacije: — o razpoložljivi podpori ljudem, ki bežijo pred rusko vojno agresijo proti Ukrajini. To presega pravno obveznost zagotavljanja informacij o njihovih pravicah in se nanaša na informacije o podpori, kot so karierna orientacija, svetovanje, mentorstvo, zaščita pred diskriminacijo (zlasti med nosečnostjo in zgodnjim starševstvom) ter ukrepi za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja. Tovrstne informacije bi se lahko vključile v dokument, ki se zagotovi v skladu s členom 9 direktive o začasni zaščiti, po možnosti v jeziku prejemnika, in bi se lahko dale na voljo tudi prek namenskih spletišč, aplikacij ali objav. Države članice se spodbuja, da dajo podoben dokument in sklop informacij na voljo tudi tistim, ki so upravičeni do ustrezne zaščite po nacionalnem pravu; — o pravicah upravičencev do začasne zaščite ali ustrezne zaščite po nacionalnem pravu centrom za podporo pri vključevanju, lokalnim organom, institucijam socialne varnosti, potencialnim delodajalcem in socialnim partnerjem. To je mogoče doseči z informiranjem in usposabljanjem ter s spodbujanjem njihove udeležbe v pobudah na ravni EU, kot je pakt za znanja in spretnosti (18); — olajšujejo vključevanje upravičencev do začasne zaščite in po potrebi upravičencev do ustrezne zaščite po nacionalnem pravu na trg dela, tako da: — spodbujajo tiste, ki prispejo v EU, naj se čim prej prijavijo pri lokalnih javnih službah za zaposlovanje, na primer z zagotavljanjem takih informacij ob prihodu ali v sprejemnih centrih in službah; — pri delu nacionalnih organov in javnih služb za zaposlovanje upoštevajo potrebe ljudi, ki bežijo pred rusko vojno agresijo proti Ukrajini, tako da: — najprej namenijo posebno pozornost poklicem, pri katerih lahko upravičenci do začasne zaščite ali ustrezne zaščite po nacionalnem pravu podpirajo druge, ki bežijo pred rusko vojno agresijo proti Ukrajini (npr. zdravniki, strokovnjaki za zdravstveno nego, učitelji in mentorji, delavci v vzgoji in varstvu predšolskih otrok, svetovalci za trg dela in pri javnih službah za zaposlovanje). To bi se lahko zagotovilo z zmanjšanjem ovir za dostop do takih poklicev ter sodelovanjem z ukrajinskimi organi in diasporo; — namenijo posebno pozornost dostopu žensk do trga dela ter prednostno obravnavajo potrebe žensk z otroki, tudi glede njihovih pravic dostopa do vzgoje in varstva predšolskih otrok ter šolskega izobraževanja, saj jim to lahko pomaga pri izrabljanju zaposlitvenih možnosti; — spodbujajo posredovanje na delovna mesta v sektorjih in poklicih, kjer na trgu dela v državah članicah gostiteljicah primanjkuje delovne sile. Cedefopova analiza prostih delovnih mest po Evropi (19) lahko državam članicam pomaga preučiti, po katerih spretnostih se povprašuje in kje, tudi na regionalni ravni. V pomoč pri opredeljevanju potreb pa jim je lahko tudi poročilo Evropskega organa za delo o deficitarnih in suficitarnih poklicih (20); — krepijo ozaveščenost o raznolikosti na delovnem mestu in zagotavljajo tečaje državljanske/socialno-kulturne orientacije, ki odražajo potrebe specifičnih skupin (npr. žensk, invalidov, manjšin itd.) ter jih obveščajo o pravicah do nediskriminacije in o tem, kaj storiti ob kršitvi teh pravic; — okrepijo omogočitveni okvir za dostop do zaposlitve in samozaposlitve, tako da: — zagotavljajo podporo delodajalcem pri zaposlovanju ljudi, ki bežijo pred rusko vojno agresijo proti Ukrajini, in finančno podporo za zagon podjetja. Prizadevanja za vključevanje lahko podpirajo tudi socialna podjetja in mreže na področju socialnega gospodarstva; — omogočajo udeležbo v programih za podporo podjetništvu ljudem, ki bežijo pred rusko vojno agresijo proti Ukrajini; med takimi ukrepi so lahko usposabljanje, mentorstvo, kovčing in podpora mreženju, pa tudi mikrofinanciranje ali kombinacija ukrepov finančne in nefinančne podpore. V ta namen se lahko uporabi orodje politike boljšega podjetništva Better Entrepreneurship Policy (21); — promovirajo evropske programe za podporo podjetništvu, kot sta Erasmus za mlade podjetnike (22) in mreža Enterprise Europe Network (23); — zagotavljajo čim širši dostop do trga dela tistim, ki opravljajo dejavnost zaposlene ali samozaposlene osebe, tako da: — obravnavajo tveganje izkoriščanja in neprijavljenega dela (24) z zagotavljanjem sodelovanja med različnimi akterji, vključno z organi kazenskega pregona in inšpektorati za delo, v skladu s celovitim pristopom, ki se v zadnjih letih spodbuja v okviru platforme za ukrepanje proti neprijavljenemu delu, strategijo EU za boj proti trgovini z ljudmi (2021–2025) (25) in skupnim načrtom za boj proti trgovini z ljudmi za obravnavo tveganj trgovine z ljudmi in podporo morebitnim žrtvam med tistimi, ki bežijo pred vojno v Ukrajini (26); — ne uporabijo možnosti iz člena 12 direktive o začasni zaščiti, da dajo pri dostopu do trga dela prednost državljanom EU in državljanom držav, za katere je zavezujoč Sporazum o Evropskem gospodarskem prostoru, ali državljanom tretjih držav z zakonitim prebivališčem, ki prejemajo nadomestila za brezposelnost; — zagotavljajo, da ukrepi na trgu dela vedno vključujejo vidik invalidov, ter zagotavljajo dostopnost informacij in storitev v skladu z načelom 17 evropskega stebra socialnih pravic in zavezami iz Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov.

Primeri zadevnih projektov, financiranih s sredstvi EU Projekti, financirani s sredstvi EU (27), so lahko vir navdiha in dobrih praks. Tako so se na primer „pospešeni“ programi vključevanja z dvojno osredotočenostjo na jezikovnem usposabljanju in usposabljanju na delovnem mestu izkazali za posebno učinkovite pri vključevanju prosilcev za azil in beguncev. Spodbujanje priložnosti za delavce begunce (Fostering Opportunities of Refugee Workers, FORWORK) (28) je pilotni projekt, financiran s sredstvi EaSI in namenjen vključevanju prosilcev za azil in beguncev, nastanjenih v sprejemnih centrih (CAS) v Piemontu (Italija) in Albaniji, na trg dela. Projekt ponuja oceno spretnosti ter storitve mentorstva, prilagojene glede na spol, skupaj z jezikovnim in strokovnim usposabljanjem, s ciljem priprave individualiziranega načrta vključevanja. Še en primer pilotnega projekta, financiranega iz EaSI, je spodbuda za pospešeno ukrepanje Fast track action boost (FAB) (29), ki je bila osredotočena na pristop mest k potem pospešenega vključevanja beguncev in njihovih družin na trg dela s posebnim poudarkom na begunkah. V partnerstvu so sodelovali Beograd, Berlin, Madrid, Milano, Stockholm in Dunaj. Uspešen primer večdeležniških partnerstev je projekt Labour INT (30), ki spodbuja večplastne poti vključevanja (od prihoda do delovnega mesta, vključno z izobraževanjem, usposabljanjem in posredovanjem zaposlitve) prosilcev za azil in beguncev na podlagi interesa in zmogljivosti podjetij, gospodarskih zbornic, sindikatov in migrantskih združenj. Med primeri projektov, financiranih iz ESS, ki se osredotočajo na vključevanje migrantk na trg dela, so Stark im Beruf (31) (Nemčija) za matere z migrantskim ozadjem, Mirjam (32) za ženske, ki prispejo na Švedsko, in CIAO (33) (Luksemburg) za ženske z migrantskim ozadjem.

2.2. Evidentiranje spretnosti in hitro priznavanje kvalifikacij

Upravičenci do začasne zaščite ali ustrezne zaščite po nacionalnem pravu morajo biti sposobni dokazati, katere spretnosti in kvalifikacije imajo, da bi se lahko hitro vključili na trg dela. Več držav članic vzpostavlja postopke za ugotavljanje enakovrednosti študija in kvalifikacij, kadar je dokumentacija na voljo, in kadar ni na voljo, za ovrednotenje spretnosti ter predhodnega učenja in izkušenj (npr. s preizkusi, ocenjevanjem spretnosti v praksi ali prikazom spretnosti, razgovori ali spletnim samoocenjevanjem). Pomembno je, da se z navedenimi ukrepi ne uvedejo nepotrebne ovire za uveljavljanje učinkovitega dostopa do trga dela, vključno na primer z jezikovnimi zahtevami.

Za dostop do reguliranih poklicev, kot so različne skupine zdravstvenih in učiteljskih poklicev, je tuje kvalifikacije običajno treba oceniti in uradno priznati. Priporočilo o priznavanju kvalifikacij zagotavlja smernice in praktične nasvete za zagotovitev hitrega, pravičnega in prožnega postopka priznavanja ter še poudarja pomen olajševanja priznavanja visokošolskih kvalifikacij, npr. visokošolskih diplom. Vendar se večina učnih programov, vključno z učenjem ali potrdili, povezanimi s trgom dela in delodajalcem, ne navezuje na regulirane poklice. Poleg tega imajo mnogi lahko spretnosti, ki so jih pridobili z delom, vodenjem podjetja ali v drugih okoliščinah, kot je prostovoljstvo. Te spretnosti so na trgu dela lahko zelo dragocene, vendar obstaja tveganje, da ne bodo priznane in ustrezno ovrednotene.

Komisija končnim uporabnikom in posrednikom ponuja več orodij, povezanih s spretnostmi, kot je orodje za profiliranje znanj in spretnosti državljanov tretjih držav (34), ki je zdaj na voljo v ukrajinščini. Orodje je lahko v podporo ukrajinsko govorečim iskalcem zaposlitve in tistim, ki želijo nadaljevati usposabljanje ali študij. Orodje omogoča evidentiranje spretnosti ter zbiranje dokazil o kvalifikacijah in izkušnjah v okviru strukturiranega razgovora. Junija bo v ukrajinščini na voljo tudi evropska klasifikacija spretnosti, kompetenc, kvalifikacij in poklicev (ESCO) (35), da se olajša uporaba orodja za profiliranje znanj in spretnosti ter podobnih orodij, ki jih uporabljajo zasebni izvajalci. Od konca aprila 2022 je v ukrajinščini na voljo tudi e-mapa Europass (36). Komisija je prav tako v postopku uvedbe pilotne pobude nabora talentov EU (37) z vodenjem razvoja vseevropskega spletnega portala, ki bo ljudem, ki so pobegnili iz Ukrajine, omogočil, da registrirajo svoje spretnosti in interes najti zaposlitev, kar bo olajšalo evidentiranje spretnosti, ki so na voljo v tej skupnosti, in potencialno povezovanje z delodajalci. Zasnova pilotne pobude napreduje ob razpravah z državami članicami in ključnimi deležniki.

Za lažje čezmejno razumevanje ukrajinskih kvalifikacij pri delodajalcih ter izvajalcih izobraževanja in usposabljanja je Komisija z Evropsko fundacijo za usposabljanje (ETF), ukrajinskimi organi (38) in državami članicami EU sodelovala pri pripravi primerjave ukrajinskega nacionalnega ogrodja kvalifikacij in evropskega ogrodja kvalifikacij (EOK). Evropska fundacija za usposabljanje je vzpostavila vozlišče za vire (39), katerega namen je pomagati tistim, ki bežijo pred rusko vojno agresijo proti Ukrajini, z informacijami o tem, kako nadaljevati izobraževanje in usposabljanje ter poiskati pomoč pri priznavanju kvalifikacij, pa tudi drugim, ki potrebujejo pomoč pri njihovi razlagi. Komisija preučuje tudi potencial evropskih digitalnih dokazil o učenju za ponovno digitalno izdajo diplom tistim, ki so pobegnili pred vojno in nimajo potrebnih dokumentov.

Komisija države članice poziva, naj pri sprejemanju ukrepov v zvezi z evidentiranjem in priznavanjem spretnosti in kvalifikacij: — zagotovijo, da se lahko spretnosti in kvalifikacije ljudi ovrednotijo, ocenijo in hitro priznajo, kot je potrebno, ne glede na to, ali je dokumentacija na voljo, npr. s podporo pri pripravi življenjepisov, preizkusu spretnosti in pridobitvi manjkajočih kvalifikacij. Sodelovanje med javnimi službami za zaposlovanje, socialnimi partnerji, institucijami, pristojnimi za vrednotenje in priznavanje kvalifikacij, kot so nacionalni informacijski centri za priznavanje visokošolskih diplom (40), ter z ukrajinskimi organi je nujno za podporo hitremu, brezplačnemu in enostavnemu evidentiranju in priznavanju spretnosti in kvalifikacij ter za zagotovitev, da so informacije o teh možnostih dejansko na voljo tistim, ki bežijo pred rusko vojno agresijo proti Ukrajini; — spodbujajo službe, pristojne za ocenjevanje in priznavanje predhodnih izkušenj in učenja, vključno z neformalnim in priložnostnim učenjem, naj proaktivno sodelujejo z ljudmi, ki bežijo pred rusko vojno agresijo proti Ukrajini, in organizacijami, ki jih podpirajo, da se zagotovi, da se lahko ljudi z najrazličnejšimi spretnostmi podpre pri opredeljevanju in evidentiranju njihovih spretnosti.

Primeri zadevnih projektov, financiranih s sredstvi EU „Centri za vrednotenje spretnosti (41)“ v Belgiji (Valonija), ki jih s sredstvi podpira ESS, lahko pomagajo ljudem, ki bežijo pred rusko vojno agresijo proti Ukrajini in imajo poklicne izkušnje, da se jim spretnosti uradno in brezplačno ovrednotijo. Uradno priznanje pomaga pri dokazovanju spretnosti delodajalcu, odobritvi nadaljevanja usposabljanja ali pridobitvi dostopa do poklica.

2.3. Začetno poklicno izobraževanje in usposabljanje

Komisija sodeluje z Evropsko fundacijo za usposabljanje, da bi učeče se v poklicnem izobraževanju in usposabljanju podprla pri nadaljevanju učenja prek spleta. Evropska fundacija za usposabljanje sodeluje z ukrajinskimi organi in drugimi partnerji, da bi opredelila in zbrala spletne učne vsebine in vire za usposabljanje, kot so mikrotečaji in kratki strokovni moduli iz držav članic in partnerskih držav, ki bi se lahko dali na voljo za široko uporabo, da bi imeli razseljeni učeči se iz Ukrajine na voljo možnosti učenja, ki vodijo do specifičnih kompetenc in mikrodokazil s področja poklicnega izobraževanja in usposabljanja.

Anketa o ukrepih v zvezi s poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem Da bi Komisija pridobila informacije o doslej sprejetih ukrepih v zvezi s poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem v državah članicah in podprla izmenjavo dobrih praks, je marca 2022 izvedla anketo pri članih Svetovalnega odbora za poklicno usposabljanje, generalnih direktorjih za poklicno izobraževanje in usposabljanje, evropskem združenju izvajalcev poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter članih pakta za znanja in spretnosti (podjetja, združenja, gospodarske zbornice, izvajalci usposabljanja in drugi). Predhodni rezultati (42) omogočajo pregled dosedanjih ukrepov držav članic in zajemajo primere dobrih praks, ki so lahko navdih drugim. Med njimi so pospešeni postopki, postopki za ugotavljanje enakovrednosti študija in vrednotenje, individualni načrti, mentorstvo in svetovanje, učenje z delom ter pripravljalni tečaji, ki zajemajo tudi jezikovno znanje in medosebne spretnosti.

Komisija države članice poziva, naj: — zagotavljajo hiter dostop do začetnega poklicnega izobraževanja in usposabljanja, vključno z vajeništvom, ter v sodelovanju s socialnimi in gospodarskimi partnerji razširijo ponudbo kakovostnih priložnosti za učenje z delom in vajeništvo v skladu z načeli evropskega okvira za kakovostna in učinkovita vajeništva (43), tudi kar zadeva plačilo; — podpirajo izvajalce poklicnega izobraževanja in usposabljanja z dodatnim financiranjem, večjo prožnostjo pri prilagajanju programov usposabljanja potrebam učečih se, ki bežijo pred rusko vojno agresijo proti Ukrajini, in razmislijo o zaposlovanju upravičencev do začasne zaščite ali ustrezne zaščite po nacionalnem pravu, ki so učitelji in mentorji v poklicnem izobraževanju in usposabljanju; — predhodne učne izkušnje in kvalifikacije priznavajo z uporabo obstoječih postopkov vrednotenja, da se omogoči pravilno uvrščanje po posameznih učnih poteh, ter vključujejo socialne in gospodarske partnerje, ki naj bodo mladim učečim se iz Ukrajine v pomoč pri opravljanju preizkusa poklicne usposobljenosti za izdajo certifikatov o poklicnih kvalifikacijah na podlagi kompetenc; — preučijo možnosti podaljšanja bivanja v okviru mobilnosti Erasmus+ učečih se v poklicnem izobraževanju in usposabljanju iz Ukrajine, ki se ne morejo vrniti domov in ki lahko zaprosijo za začasno zaščito.

Primeri zadevnih projektov, financiranih s sredstvi EU V okviru projekta First Room v Bukarešti, ki se sofinancira iz ESS, poklicna šola Concordia (44) zagotavlja usposabljanje in svetovanje v podporo socialnemu vključevanju otrok in mladih, ki so bili nedavno vključeni v državne sisteme zaščite. Poklicna šola jim omogoča certificiranje kompetenc ter zaposlitveno in karierno orientacijo. Integrirane storitve mladim ob izstopu iz sistema pomagajo tudi pri najemu stanovanj in razpoložljivih sob v okviru tranzitnega centra Concordia. Projekt trenutno podpira tudi ljudi, ki bežijo pred rusko vojno agresijo proti Ukrajini.

2.4. Možnosti izpopolnjevanja in preusposabljanja odraslih za lažji dostop do trga dela

Upravičencem do začasne zaščite je treba zagotoviti dostop do možnosti izobraževanja za odrasle, poklicnega usposabljanja in praktičnih izkušenj na delovnem mestu. Praktično usposabljanje z delom se je pri vključevanju migrantov in beguncev izkazalo za zelo učinkovito. Poleg tega je izboljšanje mehkih in trdih veščin (vključno s podjetniškimi spretnostmi, samorazvojem in računalniško pismenostjo), zlasti jezikovnega znanja (tudi prek dejavnosti, povezanih z delom), bistven element uspešne udeležbe na trgu dela in v družbi (tudi v smislu ozaveščenosti migrantov o njihovih pravicah in njihovega uživanja). Države članice pa lahko danes z vlaganjem v spretnosti ljudi, ki bežijo pred rusko vojno agresijo proti Ukrajini, tudi pomembno prispevajo k prihodnji obnovi Ukrajine.

Komisija države članice poziva, naj pri sprejemanju ukrepov v zvezi z izobraževanjem in usposabljanjem odraslih: — upravičencem čim prej zagotovijo ciljno usmerjene možnosti izpopolnjevanja in preusposabljanja, poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter/ali praktičnih izkušenj na delovnem mestu ob upoštevanju potreb specifičnih skupin (npr. žensk, invalidov, manjšin) in jih podpirajo pri učinkovitem izrabljanju takih možnosti. Države članice se spodbuja, naj z izvajalci izobraževanja in usposabljanja, socialnimi in gospodarskimi partnerji ter zasebnim sektorjem sodelujejo pri zagotavljanju, da so te možnosti usklajene s potrebami trga dela in pomanjkanjem spretnosti; — zagotavljajo podporne ukrepe in terensko delo za lažje izrabljanje možnosti izpopolnjevanja in preusposabljanja, vključno s pomočjo pri iskanju ustreznih programov in finančne podpore (kot so boni za usposabljanje in individualni učni računi).

Primeri zadevnih projektov, financiranih s sredstvi EU Strokovni center Omnia (45) (Finska), ki ga podpira Erasmus+, zagotavlja storitve za priseljence v Espooju s ciljem izboljšanja njihovih poklicnih spretnosti in spodbujanja zaposlovanja. Center med drugim organizira usposabljanje, kovčing in svetovanje ter tečaje finščine. Namen projekta Bremen Integration Qualification (46) (Nemčija), ki ga financira ESS, je omogočanje dostopa do učenja in poti do zaposlitve za priseljence v starosti od 18 do 26 let, vključno z intenzivnimi jezikovnimi tečaji. Projekt – pod vodstvom Rdečega križa – že zagotavlja podporo mladim, ki bežijo pred vojno v Ukrajini.

2.5. Zagotavljanje možnosti za dokončanje izobraževanja za odrasle

Države članice lahko odraslim upravičencem do začasne zaščite omogočijo dostop do sistema splošnega izobraževanja. To je lahko koristno za ljudi, ki niso mogli dokončati formalnega začetnega izobraževanja in pridobiti višje sekundarne izobrazbe ali ki so morali visokošolski študij zaradi invazije prekiniti, ali za ljudi, ki niso imeli možnosti napredovanja na raven visokošolskega izobraževanja. Ta prizadevanja ne bodo koristila le zadevnim osebam, temveč tudi EU in navsezadnje Ukrajini.

Komisija države članice poziva, naj pri sprejemanju nacionalnih ukrepov v zvezi z dokončanjem izobraževanja za odrasle: — odraslim, ki bežijo pred rusko vojno agresijo proti Ukrajini, zagotavljajo možnosti dostopa do splošnega izobraževanja, tudi z drugo priložnostjo za izobraževanje. Te možnosti bi morale biti prožne in ciljno usmerjene ter upoštevati potrebe upravičencev do začasne zaščite ali ustrezne zaščite po nacionalnem pravu. V zvezi s tem so države članice pozvane, naj sodelujejo z deležniki, tudi iz civilne družbe in skupnosti, da posameznike podprejo pri učinkovitem izrabljanju takih možnosti; — odraslim, ki bežijo pred rusko vojno agresijo proti Ukrajini in se zanimajo za vpis v visokošolske ustanove, zagotavljajo možnosti dokončanja že začetega študija ali vpisa v nove programe. V ta namen lahko države članice spodbujajo in podpirajo visokošolske ustanove, da te odrasle vpišejo ali jim omogočijo nadaljevanje študija na daljavo, na primer s spodbujanjem sodelovanja med visokošolskimi ustanovami EU in Ukrajine, med drugim zato, da se po potrebi olajša ponovna vključitev v ukrajinski sistem; — zagotavljajo dostop do infrastrukture, kot so izpitni centri in IT oprema, ter sodelujejo z ukrajinskimi organi, da se razseljenim osebam omogoči opravljanje sprejemnih izpitov za dostop do ukrajinskega visokošolskega izobraževanja.

3. PODPORA IZ SKLADOV EU

Ukrepe iz tega sporočila je mogoče podpirati z različnimi skladi in pobudami EU. Nedavne spremembe obstoječih uredb so bile osredotočene na neporabljena sredstva iz programskega obdobja 2014–2020, zlasti iz Evropskega socialnega sklada (ESS), Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR), Sklada za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD) in Sklada za azil, migracije in vključevanje (AMIF).

Pobuda CARE (kohezijski ukrep za begunce v Evropi) se je s spremembo uredb, ki urejata sklade (47), osredotočila na zagotavljanje večje prožnosti državam članicam za hitro uporabo kohezijskih sredstev EU, ne da bi se pri tem spremenilo njihovo področje uporabe.

Pobuda CARE Glavne spremembe, uvedene z uredbo o CARE, so: — podpora operacijam za obravnavanje ukrajinske krize od 24. februarja 2022, tudi za zahtevke, predložene po tem datumu; — države članice lahko ESS ali ESRR uporabijo za podporo ukrepom, ki so upravičeni v okviru drugega sklada, brez kakršnih koli omejitev. Sredstva ESRR, namenjena infrastrukturnim projektom, se lahko na primer prerazporedijo za namene socialnega vključevanja, oskrbe in izobraževanja za ukrepe ESS, sredstva ESS pa se lahko uporabijo za financiranje opreme in infrastrukture za begunce, ki bežijo pred rusko vojno agresijo proti Ukrajini; — države članice lahko koristijo 100-odstotno povračilo izdatkov, prijavljenih Komisiji do 30. junija 2022 (48); — države članice lahko poleg tega za obravnavanje krize pri načrtovanju predvidijo tudi dodeljena sredstva REACT-EU (v skupni višini do 10 milijard EUR); — države članice so prejele 3,5 milijarde EUR dodatnega predhodnega financiranja REACT-EU (zlasti države članice z največjim številom ljudi, ki bežijo pred rusko vojno agresijo proti Ukrajini (49)); — države članice lahko uporabijo nove stroške na enoto v višini 40 EUR na teden na osebo, kar bo pripomoglo k takojšnji pomoči ob poenostavitvi pravil o izjavi o odhodkih (50).

Z Uredbo (EU) 2022/585, sprejeto 6. aprila (51), se podaljšuje obdobje izvajanja za Sklad za azil, migracije in vključevanje (AMIF) ter Sklad za notranjo varnost (ISF) – meje in vizumi ter ISF – policija za eno leto (do junija 2024) ter sproščajo sredstva Sklada za azil, migracije in vključevanje za obdobje 2014–2020, ki so bila predhodno namenjena za posebne namene.

Da bi Komisija državam članicam pomagala čim bolje izkoristiti razpoložljive možnosti financiranja in ureditve načrtovanja programov, je pripravila okviren seznam upravičenih ukrepov v okviru ESS, FEAD, ESRR, AMIF in ISF – meje in vizumi ter vzpostavila spletno stran z vprašanji in odgovori (52), ki je predvsem, vendar ne izključno dostopna organom, pristojnim za programe, da bi se državam članicam zagotovili hitri in usklajeni odgovori.

ESS lahko pomaga financirati večino ukrepov, predstavljenih v prejšnjih poglavjih, vključno z mentorstvom, karierno orientacijo, izpopolnjevanjem in preusposabljanjem, posredovanjem na delovno mesto, vajeništvom in prakso, podporo javnim službam za zaposlovanje ter ureditvami za preprečevanje diskriminacije in zagotavljanje dostopnosti informacij za vse delavce. ESS lahko financira tudi osebje, ki dela z ljudmi, ki bežijo pred rusko vojno agresijo proti Ukrajini, bodisi na meji bodisi drugod v državah članicah, ter izobraževanje otrok in odraslih ter dostop do zdravstvenih, stanovanjskih in socialnih storitev.

Poleg tega lahko ESRR podpira dostop do splošnih nesegregiranih storitev na področju izobraževanja, zaposlovanja in usposabljanja, stanovanj ter zdravstvenega in socialnega varstva z razvojem dostopne infrastrukture (npr. gradnja/obnova/razširitev) in s tem povezane opreme. S sredstvi AMIF ter ISF – meje in vizumi ter ISF – policija se lahko krijejo potrebe ljudi, ki bežijo pred rusko vojno agresijo proti Ukrajini, ob njihovem prvem sprejemu, v primeru AMIF pa tudi njihovo vključevanje v državah gostiteljicah.

Poleg svoje temeljne naloge dolgoročnega izboljšanja zaposlitvenih priložnosti lahko ESS podpira izredne ukrepe, kot so hrana in osnovna materialna pomoč, stroški nastanitve ali prevoza, če so ti povezani z individualno potjo vključevanja v državi, ki zagotavlja pomoč. FEAD ima še širše področje uporabe in se lahko uporablja ne glede na status in prebivališče prejemnikov za osnovno materialno pomoč, kot so hrana, higienski izdelki, izdelki za dojenčke in otroke itd.

Finančna sredstva v okviru InvestEU, zlasti v okviru jamstvene sheme za spretnosti in izobraževanje, se lahko prav tako uporabijo za podporo ljudem pri izboljšanju njihovih spretnosti ali za razširitev ponudbe organizacij za izobraževanje in usposabljanje, pa tudi pri samozaposlovanju in podpori podjetjem, ki zaposlujejo in usposabljajo razseljene osebe. Poleg tega se bo lahko na zahtevo iz Instrumenta za tehnično podporo (53) zagotovila tehnična podpora državam članicam za olajševanje dostopa do zaposlitve in usposabljanja, socialnega vključevanja in izobraževanja.

Uporabijo se lahko tudi možnosti financiranja iz programa Erasmus+, kar omogoča vgrajena prožnost tega programa. Učitelji in mentorji, ki bežijo pred rusko vojno agresijo proti Ukrajini, lahko na primer prejmejo finančno podporo, da se olajša njihovo vključevanje in se jim pomaga pri pridobivanju spretnosti, potrebnih za delo v izobraževalnih sistemih EU. V regije, kjer so nastanjeni ljudje, ki bežijo pred rusko vojno agresijo proti Ukrajini, se lahko začasno pošlje usposobljeno osebje. Učence in dijake lahko poleg tega hitro sprejmejo ustanove za izobraževanje in usposabljanje, vključene v projekte sodelovanja Erasmus+. Sredstva za projekte sodelovanja Erasmus+ se lahko prožno uporabijo za olajševanje vključevanja otrok, ki bežijo pred rusko vojno agresijo proti Ukrajini.

Vse potrebe, povezane s podporo ljudem, ki bežijo pred rusko vojno agresijo proti Ukrajini, pa se lahko še vedno upoštevajo pri tekočem delu za pripravo kohezijskih programov za obdobje 2021–2027. Ti programi se bodo po sprejetju uporabili tudi za financiranje ukrepov v podporo tistim, ki bežijo pred rusko vojno agresijo proti Ukrajini, na področju zaposlovanja, izobraževanja in usposabljanja, socialnega vključevanja, stanovanj, zdravstvenega in socialnega varstva ter hrane in osnovne materialne pomoči (zaradi vključitve FEAD v ESS+) (54). Izdatki v okviru teh programov so upravičeni od 1. januarja 2021.

Komisija države članice poziva, naj: — čim bolje izkoristijo razpoložljiva sredstva za vse ukrepe, predstavljene v smernicah iz tega sporočila; — poskrbijo za usklajevanje med različnimi pristojnimi organi, vključno z regionalnimi in lokalnimi organi, da se zagotovita ustreznost in dopolnjevanje; — se usklajujejo s Komisijo in uporabljajo zgoraj navedeno spletno stran z vprašanji in odgovori.

4. ZAKLJUČEK IN NASLEDNJI KORAKI

Države članice so pozvane, naj nadaljujejo prizadevanja za podporo tistim, ki bežijo pred rusko vojno agresijo proti Ukrajini, in olajšanje njihovega vključevanja na trg dela v skladu s smernicami iz tega sporočila in drugimi pobudami, ki so bile doslej predstavljene na ravni EU. Sodelujejo naj z ustreznimi deležniki, da se zagotovi celovit in usklajen odziv, ter uporabijo vso razpoložljivo podporo na ravni EU, vključno s financiranjem.

Komisija je pripravljena nadalje sodelovati z nacionalnimi organi in drugimi ustreznimi deležniki ter bo v spreminjajočih se razmerah še naprej zagotavljala smernice, tudi prek solidarnostne platforme ter platforme z vprašanji in odgovori o skladih. Komisija bo prav tako še naprej podpirala vzajemno učenje med državami članicami, zbirala informacije o ukrepih držav članic (55), zlasti prek namenskih mrež, kot sta evropska mreža javnih zavodov za zaposlovanje in Svetovalni odbor za poklicno usposabljanje, ter prek namenskega spletnega prostora (56) in družbenih medijev zagotavljala ustrezne informacije tistim, ki bežijo pred rusko vojno agresijo proti Ukrajini. Vsak euro, vsako prizadevanje, ki se danes vloži v človekov razvoj ljudi, ki bežijo pred rusko vojno agresijo proti Ukrajini, je prispevek k prihodnosti EU in Ukrajine.

(1) Najnovejši podatki, pridobljeni od mreže EU za pripravljenost na migracije in krizno upravljanje.

(2) UL L 71, 4.3.2022, str. 1.

(3) Kot je navedeno v operativnih smernicah in sporočilu z dne 23. marca, člen 2(1) Izvedbenega sklepa Sveta (EU) 2022/382 določa, da se začasna zaščita – poleg priznavanja ukrajinskim državljanom – prizna državljanom tretjih držav ali osebam brez državljanstva, ki so bili upravičeni do mednarodne zaščite v Ukrajini, in njihovim družinskim članom, če so pred 24. februarjem 2022 ali na ta datum prebivali v Ukrajini. Za državljane tretjih držav, ki so pred 24. februarjem ali na ta datum v Ukrajini prebivali na podlagi dovoljenja za stalno prebivanje in se ne morejo varno vrniti v svojo državo izvora, države članice uporabljajo bodisi začasno zaščito bodisi ustrezno zaščito po svojem nacionalnem pravu (člen 2(2) Izvedbenega sklepa Sveta). Države članice lahko začasno zaščito odobrijo tudi drugim državljanom tretjih držav, ki so zakonito prebivali v Ukrajini in se ne morejo vrniti (člen 2(3) Izvedbenega sklepa Sveta). Kot je navedeno v operativnih smernicah, začasna zaščita, kot je bila uvedena z Izvedbenim sklepom Sveta, v skladu s členom 4(1) Direktive 2001/55/ES traja eno leto od začetka veljavnosti navedenega sklepa, tj. od 4. marca 2022 do 4. marca 2023. Če Svet v tem obdobju na predlog Komisije ne sprejme sklepa o prenehanju začasne zaščite, se ta samodejno podaljša za šest mesecev, tj. do 4. septembra 2023, in nato ponovno za šest mesecev, tj. do 4. marca 2024.

(4) Sporočilo Komisije o operativnih smernicah za izvajanje Izvedbenega sklepa Sveta (EU) 2022/382 o ugotovitvi obstoja množičnega prihoda razseljenih oseb iz Ukrajine v smislu člena 5 Direktive 2001/55/ES in z učinkom uvedbe začasne zaščite (UL C 126 I, 21.3.2022, str. 1).

(5) COM(2022) 131 final.

(6) Priporočilo Komisije (EU) 2022/554 z dne 5. aprila 2022 o priznavanju kvalifikacij za ljudi, ki bežijo pred rusko invazijo v Ukrajino (UL L 107 I, 6.4.2022, str. 1).

(7) Svet za notranje zadeve: Načrt v desetih točkah (europa.eu).

(8) Ki jo je vzpostavila Komisija na podlagi členov 24–27 direktive o začasni zaščiti.

(9) Informacije za osebe, ki bežijo pred vojno v Ukrajini | Evropska komisija (europa.eu).

(10) Ukrajina: dokončno sprejetje pobude CARE | Evropski socialni sklad plus (europa.eu).

(11) Na teh področjih so v teku nadaljnji ukrepi, glej npr. pobude za izvedbo načrta v desetih točkah, vključno s pobudo za varne domove; na področju izobraževanja je Komisija pripravila Smernice politike v podporo vključevanju ukrajinskih beguncev v izobraževanje: razmisleki, ključna načela in prakse (schooleducationgateway.eu).

(12) Evropski steber socialnih pravic | Evropska komisija (europa.eu).

(13) COM(2020) 758 final.

(14) Evropska platforma za ukrepanje proti neprijavljenemu delu | Evropski organ za delo (europa.eu).

(15) Taki projekti so bili financirani tudi iz ESS, glej npr. Integrazione migranti Progetto PIU’ SUPREME (lavoro.gov.it).

(16) Mreža EURES (europa.eu) je evropska mreža za sodelovanje zavodov za zaposlovanje, katere namen je olajševati prosti pretok delavcev. Glej zlasti razdelek „Življenje in delo“.

(17) Evropsko partnerstvo za vključevanje (europa.eu). V partnerstvo so vključene Evropska komisija ter pet organizacij socialnih in gospodarskih partnerjev (ETUC, Business Europe, SMEUnited, CEEP, Eurochambres). Socialni in gospodarski partnerji so od začetka partnerstva leta 2017 izvedli širok nabor ukrepov na področju vključevanja na trg dela v več kot 20 državah EU. Evropska komisija je sofinancirala več inovativnih projektov za pomoč beguncem in drugim migrantom pri vključevanju na trg dela. Komisija sodeluje s socialnimi in gospodarskimi partnerji, da bi se evropsko partnerstvo za vključevanje okrepilo in zajelo tudi vključevanje na trg dela tistih ljudi, ki bežijo pred rusko invazijo v Ukrajini.

(18) Pakt za znanja in spretnosti je model razvoja spretnosti v Evropi, ki temelji na skupni angažiranosti. Komisija si prizadeva mobilizirati deležnike pakta, da bi tistim, ki bežijo pred rusko invazijo v Ukrajini, ponudila konkretne možnosti usposabljanja in zaposlitve.

(19) Skills-OVATE | CEDEFOP (europa.eu).

(20) Analiza deficitarnih in suficitarnih poklicev v letu 2021 | Evropski organ za delo (europa.eu).

(21) Domača stran | Orodje Better Entrepreneurship Policy: gre za spletno orodje, ki sta ga razvili Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj ter Komisija. Orodje je namenjeno oblikovalcem politik in drugim zainteresiranim stranem na lokalni, regionalni in nacionalni ravni, ki želijo raziskati, kako je mogoče z javno politiko: podpirati mlade, ženske, migrante in brezposelne pri ustanavljanju podjetij in samozaposlitvi; podpirati razvoj socialnih podjetij.

(22) Erasmus za mlade podjetnike (erasmus-entrepreneurs.eu): mladim Evropejcem s podjetniškimi ambicijami pomaga pridobiti spretnosti za ustanovitev in/ali uspešno vodenje malega podjetja v Evropi.

(23) Enterprise Europe Network (europa.eu): pomaga podjetjem pri inovacijah in rasti na mednarodni ravni. Je največja podporna mreža za mala in srednja podjetja (MSP) na svetu.

(24) Glej na primer obvestilo za zgodnje opozarjanje – Vojna v Ukrajini: begunci, ki prispejo v EU iz Ukrajine, izpostavljeni tveganju izkoriščanja v trgovini z ljudmi | Europol (europa.eu).

(25) COM(2021) 171 final.

(26) Nov načrt za boj proti trgovini z ljudmi za zaščito ljudi, ki bežijo pred vojno v Ukrajini (europa.eu).

(27) Primeri projektov so na voljo na: spletišču ESS, spletišču ESS+ in evropskem spletišču o vključevanju. Najnovejši primeri dobre prakse vključevanja beguncev in migrantov so povzeti v končnih in tematskih poročilih s konferenc za vzajemno učenje v letih 2021, 2020 in 2019.

(28) Forwork.

(29) FAB.

(30) Labour-INT.

(31) Stark im Beruf.

(32) Mirjam.

(33) CIAO.

(34) Profiliranje znanj in spretnosti (europa.eu): to večjezično orodje je namenjeno organizacijam, ki nudijo pomoč državljanom tretjih držav. Orodje je v pomoč pri evidentiranju spretnosti, kvalifikacij in delovnih izkušenj državljanov tretjih držav ter pri nudenju individualnega svetovanja o nadaljnjih korakih, kot so napotki glede priznavanja diplom, vrednotenje spretnosti, nadaljnje usposabljanje ali službe za podporo pri zaposlovanju.

(35) Domača stran (europa.eu): ESCO je evropska večjezična klasifikacija spretnosti, kompetenc in poklicev. Deluje kot slovar, ki opisuje, opredeljuje in razvršča poklice in spretnosti, relevantne za trg dela ter izobraževanje in usposabljanje v EU.

(36) Domača stran | Europass: je sklop spletnih orodij za pomoč pri pripravi življenjepisov in spremnih pisem ter pomoč uporabnikom pri iskanju dela in izobraževanja v EU.

(37) Koraki za uvedbo pilotne pobude so predstavljeni v Sporočilu Komisije „Privabljanje znanj, spretnosti in talentov v EU“ z dne 27. aprila 2022 (COM(2022) 657 final).

(38) Kot so ministrstvo za izobraževanje, nacionalna agencija za kvalifikacije, nacionalna agencija za zagotavljanje kakovosti v visokem šolstvu in ENIC-NARIC center.

(39) Informacije o izobraževanju in delu za Ukrajince in države EU | ETF (europa.eu).

(40) ENIC-NARIC: mreža ENIC-NARIC (evropska mreža informacijskih centrov v evropski regiji in nacionalnih informacijskih centrov za priznavanje visokošolskih diplom v Evropski uniji) je v okviru programa Erasmus+ razvila projekt Q-entry, podatkovno zbirko, ki zajema države članice in tretje države ter zagotavlja informacije o kvalifikacijah ob koncu šolanja, ki omogočajo dostop do visokošolskega izobraževanja.

(41) CVDC | Site de la validation des compétences (validationdescompetences.be).

(42) Predhodni rezultati: anketa o vključevanju ukrajinskih beguncev v poklicno izobraževanje in usposabljanje – Zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje – Evropska komisija (europa.eu).

(43) Priporočilo Sveta z dne 15. marca 2018 o evropskem okviru za kakovostna in učinkovita vajeništva (UL C 153, 2.5.2018, str. 1).

(44) Komisar Schmit v Romuniji obiskal projekte, financirane iz ESS, ki podpirajo begunce iz Ukrajine | Evropski socialni sklad plus (europa.eu).

(45) Podpora in usposabljanje za priseljence v strokovnem centru Omnia | Omnia.

(46) Poti do zaposlitve za priseljence z učenjem jezika | Evropski socialni sklad plus (europa.eu).

(47) Uredba (EU) št. 1303/2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320) ter Uredba (EU) št. 223/2014 o Skladu za evropsko pomoč najbolj ogroženim (UL L 72, 12.3.2014, str. 1).

(48) Za obračunsko obdobje, ki se začne 1. julija 2021 in konča 30. junija 2022.

(49) Povečanje začetnega predhodnega financiranja REACT-EU z 11 % na 15 % za vse države članice ter na 45 % za države članice na prvi črti (HU, PL, RO, SK) in države z največjim številom prihodov glede na število prebivalcev (nad 1 % prebivalstva 23. marca: AT, BG, CZ, EE, LT).

(50) Ukrajina: države članice bodo lahko lažje in hitreje uporabile kohezijska sredstva v podporo najnujnejšim potrebam beguncev | Evropski socialni sklad plus (europa.eu). To bo veljalo za vse, ki jim je bila odobrena začasna zaščita na podlagi direktive o začasni zaščiti, za uporabo do 13 tednov po njihovem prihodu.

(51) Uredba (EU) 2022/585 o spremembi uredb (EU) št. 514/2014 o splošnih določbah o Skladu za migracije, azil in vključevanje ter o instrumentu za finančno podporo na področju policijskega sodelovanja, preprečevanja kriminala in boja proti njemu ter obvladovanja kriz, (EU) št. 516/2014 o ustanovitvi Sklada za azil, migracije in vključevanje ter (EU) 2021/1147 o vzpostavitvi Sklada za azil, migracije in vključevanje.

(52) Gre za poljavno spletno stran, ki je predvsem, vendar ne izključno dostopna organom, pristojnim za programe.

(53) Uredba (EU) 2021/240 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. februarja 2021 o vzpostavitvi Instrumenta za tehnično podporo.

(54) Komisija je objavila „Nabor orodij o uporabi sredstev EU za vključevanje oseb z migrantskim ozadjem za programsko obdobje 2021–2027“, da bi spodbudila dopolnjujočo se uporabo ESRR, ESS+ in AMIF za vključevanje oseb z migrantskim ozadjem.

(55) Prek anket in nadaljnjih dejavnosti spremljanja, kot jih izvajajo agencije Eurofound, Cedefop in ETF.

(56) Informacije za osebe, ki bežijo pred vojno v Ukrajini | Evropska komisija (europa.eu).