EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 2.3.2021 COM(2021) 94 final POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU v skladu s členom 77 kadrovskih predpisov za uradnike



POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU v skladu s členom 77 Kadrovskih predpisov za uradnike Pravna podlaga Člen 77 Kadrovskih predpisov, kakor je bil nazadnje spremenjen leta 2013 , določa, da se upokojitvena starost oceni vsakih pet let z začetkom 1. januarja 2014 na podlagi poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu. To poročilo oceni predvsem gibanje upokojitvene starosti osebja v javnih upravah držav članic in spremembe pričakovane življenjske dobe uradnikov v institucijah. Sozakonodajalca sta tudi odločila, da po potrebi Komisija pripravi predlog o spremembi upokojitvene starosti v skladu z ugotovitvami iz tega poročila, pri čemer posebno pozornost nameni dogajanju v državah članicah. To poročilo izvaja zgoraj navedeno določbo z ocenjevanjem predvsem gibanja upokojitvene starosti osebja v javnih upravah držav članic in spremembe pričakovane življenjske dobe uradnikov v institucijah v obdobju med letoma 2014 in 2018. 1.Obseg poročila V skladu s členom 77 Kadrovskih predpisov je treba gibanje upokojitvene starosti osebja v javnih upravah držav članic in spremembe pričakovane življenjske dobe uradnikov v institucijah oceniti vsakih pet let, za to poročilo pa določa petletno referenčno obdobje med 1. januarjem 2014 in 31. decembrom 2018. Sozakonodajalca sta zagotovila stvarno področje uporabe, ki zajema gibanje upokojitvene starosti osebja v javnih upravah držav članic in spremembo pričakovane življenjske dobe uradnikov v institucijah. Poleg tega je določeno, da mora pri ocenjevanju možnosti za spremembo upokojitvene starosti Komisija nameniti posebno pozornost dogajanju v državah članicah. Po izstopu Združenega kraljestva iz Evropske unije 1. februarja 2020 se podatki za Združeno kraljestvo ne poročajo. Dejansko bo analiza iz poročila osnova za prihodnje ukrepe. Čeprav se v celoti priznava dejstvo, da je bilo Združeno kraljestvo država članica v referenčnem obdobju, se na tej stopnji ne zdi primerno vključiti podatke, ki se nanašajo na položaj v Združenem kraljestvu. 2.Ozadje 2.1.Zbiranje podatkov Eurostat je zaprosil strokovnjake iz držav članic, naj letno zagotovijo podatke v okviru delovne skupine za člen 83 Kadrovskih predpisov. Slednja je pristojna, da obravnava kakršna koli vprašanja glede metodologije izvajanja Priloge XII h Kadrovskim predpisom v sodelovanju z Eurostatom. Za izpolnjevanje svoje obveznosti poročanja in v skladu s členom 4(3) Pogodbe o Evropski uniji je Komisija zaprosila delegate držav članic v delovni skupini za člen 83, da do konca leta 2019 zagotovijo in potrdijo zanesljivost podatkov o njihovih pokojninskih sistemih javne uprave. To se je predvsem nanašalo na veljavno upokojitveno starost v referenčnem obdobju in druge načine delovanja pokojninskih sistemov. 2.2.Metodološki vidiki Primerjava pokojninskih pravic med državami članicami je mogoča samo do določene mere, saj obstajajo strukturne razlike med pokojninskimi sistemi. Zlasti sistemi za javne uslužbence državnih uprav držav članic morda ne zajemajo istih populacij, tj. zavarovanja v državah članicah namesto tega zajemajo uslužbence državnih uprav, vse javne uslužbence javnega sektorja ali pa zajemajo splošno delovno populacijo skupaj z javnimi uslužbenci državnih uprav. Poleg tega so nekateri nacionalni sistemi „dokladni“ (tj. pokojninski prispevki tistih, ki delajo, se prerazporedijo k tistim v pokoju), v nasprotju s tistimi, pri katerih zaposleni prispevajo za svoje prihajajoče pokojnine. Določeni nacionalni sistemi zagotavljajo upokojitvene starosti, za katere je značilno razlikovanje po spolu. Kot potrjuje sodna praksa sodišč EU, je pokojninski sistem za uradnike EU nominalni (virtualni) sklad z vnaprej določenimi pravicami, v katerem se prispevki uslužbencev uporabljajo za financiranje prihodnjih pokojnin tistih, ki prispevajo. Prispevki dejansko krijejo stroške pokojninskih pravic, pridobljenih v nekem letu, in nikakor niso povezani z odhodki za pokojnine v tistem letu. 2.3.Opredelitev običajne upokojitvene starosti

Člen 77 Kadrovskih predpisov se nanaša na upokojitveno starost, ki se navaja tudi kot običajna upokojitvena starost. Ta izraz ustreza starosti, pri kateri se uslužbenci EU samodejno upokojijo brez denarne kazni. Od 1. januarja 2014 je bila običajna upokojitvena starost za uslužbence EU zvišana na 66 let za uslužbence, zaposlene od leta 2014. Za uslužbence, zaposlene pred navedenim datumom, se uporabljajo prehodne določbe. Obstajata dve odstopanji od običajne upokojitvene starosti: -Prvič, uslužbenci lahko zaprosijo za predčasno upokojitev, tj. upokojitev, preden dosežejo običajno upokojitveno starost. S 1. januarjem 2014 se je starost za predčasno upokojitev zvišala na 58 let za vse uslužbence. Posledica predčasne upokojitve je vedno precejšnja denarna kazen. -Drugič, uslužbenci lahko, na lastno zahtevo in kadar organ za imenovanja meni, da je to v interesu službe, delajo do 67. leta. V izjemnih primerih lahko uslužbenci delajo do 70. leta in se nato samodejno upokojijo zadnji dan v mesecu, v katerem dopolnijo navedeno starost. 3.Gibanje zadevne upokojitvene starosti javnih uslužbencev državnih uprav držav članic Spodnji grafi prikazujejo gibanje običajne minimalne in maksimalne upokojitvene starosti za osebje v državnih upravah držav članic. Države članice, ki niso navedene v razpredelnicah, bodisi Eurostatu niso zagotovile podatkov bodisi nimajo minimalne ali maksimalne upokojitvene starosti. 3.1. Običajna upokojitvena starost v državnih upravah držav članic 3.2. Minimalna upokojitvena starost 3.3. Maksimalna upokojitvena starost 3.4. Ocena gibanja upokojitvenih starosti za osebje v javnih upravah držav članic *Ta preglednica temelji na podatkih, ki so na voljo v preglednici 3.2. Za države, ki imajo različno upokojitveno starost za moške in ženske, je bila v zgornji preglednici uporabljena najvišja vrednost. Zgornji grafi prikazujejo gibanje minimalne, običajne in maksimalne upokojitvene starosti, ki je določena za javne uslužbence državnih uprav v državah članicah EU v obdobju med letoma 2014 in 2018. Opazijo se razlike, saj nekatere države članice nimajo minimalnih upokojitvenih starosti, medtem ko v drugih ne razlikujejo med maksimalno upokojitveno starostjo in običajno upokojitveno starostjo za javne uslužbence v državni upravi.

Čeprav to zbiranje podatkov zagotavlja koristne pokazatelje glede zadevnih upokojitvenih starosti, določenih v državnih upravah držav članic, bi se bilo treba glede na navedeno kakršne koli primerjave lotiti previdno. Ocena v letu 2014 kaže, da je ena država članica imela običajno upokojitveno starost višjo, kot je običajna upokojitvena starost uslužbencev EU, ki je 66 let, in da so običajne upokojitvene starosti vseh držav članic znašale od 58 do 67 let. Ocena v letu 2018 kaže, da so tri države članice imele običajno upokojitveno starost višjo, kot je običajna upokojitvena starost uslužbencev EU, in da so običajne upokojitvene starosti vseh držav članic znašale od 59 do 67 let. Na podlagi zgoraj navedenega so podane naslednje ugotovitve: -Trenutna maksimalna upokojitvena starost za uslužbence EU (70 let) ustreza najvišjemu standardu, določenemu v državnih upravah držav članic. -Trenutna minimalna upokojitvena starost uslužbencev EU (58 let) je nižja od minimalne upokojitvene starosti, določene v državnih upravah držav članic, ki so poslale odgovor (59,4 leta). -Po dvigu običajne upokojitvene starosti uslužbencev EU s 60 na 66 let v obdobju med letoma 2004 in 2014 lahko v državah članicah opazimo učinek dohitevanja. -V referenčnemu obdobju lahko med državami članicami opazimo vztrajne razlike. -V obdobju med letoma 2014 in 2018 se je povprečna običajna upokojitvena starost držav članic, ki so poslale odgovor, dvignila za manj kot eno leto. -V letu 2018 je 89 % držav članic, ki so poslale odgovor, imelo običajno upokojitveno starost enako ali nižjo običajni upokojitveni starosti uslužbencev EU. -Od reforme iz leta 2014 običajna upokojitvena starost, določena za statutarne uslužbence v skladu s členom 77 Kadrovskih predpisov, ostaja med najvišjimi določenimi, v primerjavi s tistimi, ki so določene za državno upravo držav članic. 4.Spremembe pričakovane življenjske dobe uradnikov v institucijah Ocena sprememb pričakovane življenjske dobe uslužbencev institucij EU temelji na demografskih parametrih iz Priloge XII h Kadrovskim predpisom. Isti parametri se uporabljajo za letno in petletno aktuarsko oceno pokojninskega sistema za uradnike EU. Eurostat letno zbira te demografske parametre na podlagi opazovanj populacije, vključene v sistem, ki sestoji iz aktivno zaposlenih in upokojencev. Podatke dobi od institucij in agencij, katerih zaposleni so vključeni v sistem. Zlasti je ocenjena pričakovana življenjska doba uradnikov in drugih uslužbencev institucij na podlagi tablic umrljivosti Eurostata za aktuarsko oceno pokojninskega sistema za uradnike EU. Tablice umrljivosti odražajo značilnosti celotne populacije, vključene v sistem, in tako temeljijo na populaciji, ki v celoti ustreza sistemu, kar preprečuje učinek popačenja. Tablice umrljivosti, ki odražajo umrljivost, se posodabljajo vsakih pet let tako, da odražajo najnovejša opazovanja umrljivosti. 4.1.Metodološki vidiki Eurostat je uporabil tablice umrljivosti, usmerjene v prihodnost, za petletno oceno pokojninskega sistema za uradnike EU v letih 2013 in 2018. Odobrili so jih zunanji aktuarji, imenovani v skladu s členom 13(2) Priloge XII h Kadrovskim predpisom. Tablice umrljivosti, usmerjene v prihodnost, vključujejo stopnje umrljivosti, ki so odvisne od starosti in zadevnega leta. Te tablice upoštevajo pričakovane prihodnje spremembe umrljivosti tako, da upoštevajo ugotovljene in predvidene spremembe umrljivosti za opredeljeno populacijo skozi vso njihovo življenjsko dobo. Uporaba tablic umrljivosti, usmerjenih v prihodnost, pomeni dobro aktuarsko prakso v primerjavi z uporabo obdobnih tablic umrljivosti, ki uporabljajo stopnje umrljivosti za eno leto (ali več let) in predvidevajo, da navedene stopnje veljajo ves preostanek človekovega življenja. V nasprotju s tablicami umrljivosti, usmerjenimi v prihodnost, obdobne tablice umrljivosti ne odražajo nobenih naknadnih sprememb stopenj umrljivosti. Zato ima izbrana metodologija za posledico večje podaljšanje življenjske dobe kot pristop, ki temelji na obdobnih tablicah umrljivosti. Tablice umrljivosti EU (TUEU), ki jih je razvil Eurostat, vključujejo trend stalnega podaljševanja pričakovane življenjske dobe v 20-letnem časovnem obdobju na podlagi spremembe umrljivosti v pokojninskem sistemu za populacijo uradnikov EU. Ta tablica temelji na opažanju fenomena umrljivosti članov sistema pokojninskega zavarovanja za uradnike EU, kar preprečuje morebitne zunanje pristranskosti.

Uporaba tablic, usmerjenih v prihodnost, ustreza dobri aktuarski praksi. Ta pričakovana življenjska doba se odraža v oceni pokojninskega sistema za uradnike EU. Na tej podlagi se stopnja pokojninskega prispevka prilagaja letno, da se zagotovi uravnoteženost sistema. 4.2. Primerjava pričakovane življenjske dobe uslužbencev EU med letoma 2013 in 2018 Moški in ženske imajo različni stopnji umrljivosti. Posledično so aktuarske tablice umrljivosti za leti 2013 in 2018 izračunane ločeno, kar je v skladu z dobro aktuarsko prakso. Moški Ženske Starost Pričakovana življenjska doba 2013 Pričakovana življenjska doba 2018 Podaljšanje pričakovane življenjske dobe (2014–2018) Starost Pričakovana življenjska doba 2013 Pričakovana življenjska doba 2018 Podaljšanje pričakovane življenjske dobe (2014–2018) 18 65,7 65,8 0,078 18 67,8 68,3 0,559 19 64,8 64,8 0,078 19 66,8 67,3 0,559 20 63,8 63,8 0,078 20 65,8 66,3 0,559 21 62,8 62,9 0,078 21 64,8 65,4 0,559 22 61,8 61,9 0,078 22 63,8 64,4 0,559 23 60,8 60,9 0,078 23 62,8 63,4 0,559 24 59,8 59,9 0,078 24 61,8 62,4 0,559 25 58,8 58,9 0,078 25 60,8 61,4 0,559 26 57,9 57,9 0,078 26 59,8 60,4 0,559 27 56,9 57,0 0,078 27 58,9 59,4 0,559 28 55,9 56,0 0,078 28 57,9 58,4 0,560 29 54,9 55,0 0,078 29 56,9 57,4 0,560 30 53,9 54,0 0,078 30 55,9 56,4 0,560 31 52,9 53,0 0,078 31 54,9 55,5 0,560 32 51,9 52,0 0,078 32 53,9 54,5 0,560 33 51,0 51,0 0,078 33 52,9 53,5 0,560 34 50,0 50,1 0,078 34 51,9 52,5 0,560 35 49,0 49,1 0,078 35 50,9 51,5 0,560 36 48,0 48,1 0,078 36 50,0 50,5 0,560 37 47,0 47,1 0,078 37 49,0 49,5 0,560 38 46,0 46,1 0,078 38 48,0 48,5 0,560 39 45,1 45,1 0,079 39 47,0 47,6 0,560 40 44,1 44,2 0,079 40 46,0 46,6 0,560 41 43,1 43,2 0,079 41 45,0 45,6 0,560 42 42,1 42,2 0,079 42 44,1 44,6 0,560 43 41,2 41,2 0,079 43 43,1 43,6 0,561 44 40,2 40,3 0,080 44 42,1 42,7 0,561 45 39,2 39,3 0,081 45 41,1 41,7 0,562 46 38,3 38,3 0,082 46 40,1 40,7 0,563 47 37,3 37,4 0,083 47 39,2 39,7 0,564 48 36,3 36,4 0,084 48 38,2 38,8 0,566 49 35,4 35,5 0,086 49 37,2 37,8 0,568 50 34,4 34,5 0,087 50 36,3 36,9 0,570 51 33,5 33,6 0,090 51 35,3 35,9 0,573 52 32,5 32,6 0,092 52 34,4 34,9 0,577 53 31,6 31,7 0,096 53 33,4 34,0 0,582 54 30,6 30,7 0,100 54 32,5 33,0 0,588 55 29,7 29,8 0,105 55 31,5 32,1 0,596 56 28,8 28,9 0,112 56 30,6 31,2 0,605 57 27,8 28,0 0,120 57 29,6 30,2 0,616 58 26,9 27,0 0,129 58 28,7 29,3 0,629 59 26,0 26,1 0,138 59 27,8 28,4 0,645 60 25,1 25,2 0,146 60 26,8 27,5 0,659 61 24,2 24,3 0,155 61 25,9 26,6 0,672 62 23,3 23,5 0,163 62 25,0 25,7 0,682 63 22,4 22,6 0,172 63 24,1 24,8 0,690 64 21,5 21,7 0,179 64 23,2 23,9 0,695 65 20,7 20,8 0,184 65 22,3 23,0 0,697 66 19,8 20,0 0,183 66 21,5 22,2 0,696 Primerjava pričakovane življenjske dobe aktivno zaposlenih članov uslužbencev (18 do 66 let) za leti 2013 in 2018 kaže omejen dvig pričakovane življenjske dobe. Tablica umrljivosti za leto 2018 za moške kaže zelo omejen dvig pričakovane življenjske dobe v razponu od 0,078 leta (28 dni) pri mlajših aktivnih letih do 0,184 leta (2 meseca, 6 dni) pri običajni upokojitveni starosti. Tablica umrljivosti za leto 2018 kaže za ženske omejen dvig pričakovane življenjske dobe v razponu od 0,559 leta (6 mesecev, 24 dni) pri mlajših aktivnih letih do 0,697 leta (8 mesecev, 14 dni) pri običajni upokojitveni starosti. V povprečju spremembe tablice umrljivosti EU kažejo omejen dvig pričakovane življenjske dobe uslužbencev institucij, tj. 4 mesece pri mlajši starosti in 5 mesecev pri običajni upokojitveni starosti. 5.Razvoj v državah članicah Komisija je poleg ocene v točkah 3 in 4 tega poročila upoštevala tudi razvoj pokojninskih sistemov držav članic. 5.1.Posodobitev upokojitvene starosti glede na spremembe pričakovane življenjske dobe V večini držav članic se upokojitvena starost redno ali občasno posodablja, da odraža razvoj pričakovane življenjske dobe. Glede na podatke, ki so jih zagotovile države članice, ki so poslale odgovor v okviru delovne skupine za člen 83, so bile med državami članicami opredeljene različne metode v zvezi s prakso posodabljanja upokojitvene starosti glede na spreminjanje pričakovane življenjske dobe. 5.2.Opazovan razvoj pokojninskega sistema držav članic Zaradi globalne finančne krize so številne države sprejele ukrepe za izboljšanje finančne vzdržnosti svojih pokojninskih sistemov. Zlasti je v skladu z vzorcem krize in reformami po krizi, ugotovljenimi v poročilih o ustreznosti pokojnin za leti 2015 in 2018, izboljšanje vzdržnosti pokojnin še naprej osrednji element pokojninskih reform v referenčnem obdobju. To je bilo narejeno predvsem s prilagajanjem trajanj pokojnin pričakovani življenjski dobi. Vendar so različne države članice to storile na podlagi različnih izhodišč, z različnimi stopnjami ambicioznosti in različnim poudarkom na spolu. Leta 2020 je velika večina držav članic imela upokojitveno starost nižjo od upokojitvene starosti uslužbencev EU. Poleg tega so se nekatere nedavne pokojninske reforme osredotočale na omilitev zahtev glede starosti za prejetje pokojnine, povečevanje pokojninskih prejemkov, vključno s pokojninami prvega stebra, in razširitev pokojninskega zavarovanja. V nekaterih primerih je bil učinek uzakonjenih reform prekinjen ali preložen (npr. uporaba indeksa za prevrednotenje pokojnin in dejavnika vzdržnosti) ali pa so bile ustvarjene nove začasne možnosti za zgodnjo upokojitev. V drugih primerih se je zagon za reforme, ki ga je ustvarila finančna kriza v obdobju 2008–2012, pred kratkim zmanjšal in več držav članic je celo razveljavilo že uzakonjene reforme ter v nekaterih primerih celo ponovno uvedlo nižje upokojitvene starosti za ženske in moške. Poleg tega dolgoročne napovedi, ki jih je sporočila večina držav članic, ne predvidevajo dviga upokojitvene starosti na več kot 66 let pred letom 2030.