Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 44/07)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Coteaux de Saumur“

PDO-FR-A0179-AM01

Datum obvestila: 13. november 2019

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Geografsko ime

V oddelku II in v točki 2(b) oddelka XII poglavja 1 je pred navedbo „geografsko ime“ črtan pridevnik „dodatno“.

V nekaterih specifikacijah proizvoda za označbo z območja Val de Loire je dovoljeno sklicevanje na večjo regijo „Val de Loire“, tako da se uporabi tako imenovano eponimno geografsko ime, za označevanje katerega veljajo posebne določbe iz specifikacije proizvoda. V nekaterih primerih obstajajo dodatna geografska imena, ki označujejo manjše geografske enote in bolj omejene pogoje proizvodnje. Da bi se preprečila zmeda, je bil pridevnik „dodatno“ črtan.

Posledično je spremenjena točka 9 enotnega dokumenta o dodatnih pogojih.

2. Geografsko območje

Geografsko območje je spremenjeno tako: „Vse faze proizvodnje potekajo na geografskem območju, ki na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2018 obsega ozemlje naslednjih občin:

— departma Deux-Sèvres: Saint-Martin-de-Mâcon, Tourtenay;

— departma Maine-et-Loire: Brézé, Chacé, Cizay-la-Madeleine, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Distré, Doué-en-Anjou (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Meigné in Les Verchers-sur-Layon), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Montsoreau, Parnay, Le Puy-Notre-Dame, Saint-Cyr-en-Bourg, Saumur, Souzay-Champigny, Turquant, Les Ulmes, Varrains, Vaudelnay;

— departma Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.

Kartografski dokumenti, na katerih je prikazano geografsko območje, so na voljo za vpogled na spletišču nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost.“

Redakcijska sprememba: na novem seznamu upravnih enot so upoštevane združitve ali druge spremembe pri upravnem določanju namembnosti zemljišč, do katerih je prišlo od homologacije specifikacije proizvoda. Seznam je zaradi večje pravne varnosti naveden glede na veljavno različico uradnega geografskega kodeksa, ki ga vsako leto objavi inštitut INSEE. Obseg geografskega območja ostaja popolnoma enak.

Na spletišču nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost je za boljšo obveščenost javnosti navedeno, da so za vpogled na voljo kartografski dokumenti, na katerih je prikazano geografsko območje.

Posledično je spremenjena točka 6 enotnega dokumenta o geografskem območju.

3. Razmejeno območje parcel

V prvem odstavku točke 2 oddelka IV poglavja 1 specifikacije proizvoda ZOP „Coteaux de Saumur“ je za besedilom „5. septembra 2007“ dodano besedilo „in 19. januarja 2017“.

Namen te spremembe je dodati datum, ko je pristojni nacionalni organ odobril spremembo razmejenega območja parcel znotraj geografskega območja proizvodnje. Razmejitev parcel znotraj geografskega območja proizvodnje zajema opredelitev parcel, primernih za proizvodnjo zadevne zaščitene označbe porekla.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

4. Območje v neposredni bližini

V točki 3 oddelka IV poglavja 1 je seznam občin nadomeščen z: „Artannes-sur-Thouet, Brossay, Doué-en-Anjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Doué-la-Fontaine, Forges in Montfort), Montreuil-Bellay, Rou-Marson, Saint-Just-sur-Dive.“

Tako se lahko upoštevajo različne združitve občin, do katerih je prišlo od zadnje različice specifikacije proizvoda. Obseg območja v neposredni bližini ostaja popolnoma enak.

Posledično je spremenjena točka 9 enotnega dokumenta o dodatnih pogojih.

5. Kmetijsko-okoljska določba

V točki 2 oddelka VI poglavja 1 je dodano: „V medvrstnih prostorih je obvezen spontan ali zasajen rastlinski pokrov, ki se nadzoruje; če tega rastlinskega pokrova ni, izvajalec obdela tla, da nadzoruje spontano zatravljenost, ali utemelji uporabo bioloških sredstev za zatiranje škodljivih organizmov, ki so jih certificirali javni organi za vinogradništvo. Če se na eni parceli uporabljajo biološki herbicidi za zatiranje škodljivih organizmov, je prepovedana uporaba drugih herbicidov.“

Ta sprememba sledi trenutnemu razvoju praks izvajalcev v prid agroekologiji v vseh anžujskih vinogradih. Kaže na to, da se pri tehničnih načrtih vse bolj upoštevajo okoljska vprašanja. Z dajanjem prednosti rastlinskemu pokrovu, mehanskemu odstranjevanju plevela ali celo uporabi bioloških sredstev za zatiranje škodljivih organizmov se zmanjšuje uporaba kemičnih herbicidov. Tako zmanjšanje herbicidov mora zagotoviti boljše varstvo vinorodnih tal in ohranjanje njihovih naravnih funkcij (rodovitnost, biotska raznovrstnost, biološko čiščenje), kar prispeva h kakovosti in avtentičnosti vin ter podpira pojem pokrajine.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

6. Določitev datuma začetka trgatve

V točki 1 oddelka VII poglavja 1 specifikacije proizvoda je črtan stavek: „Datum začetka trgatve se določi v skladu z določbami člena D. 645-6 zakonika o kmetijstvu in morskem ribolovu.“

Danes ni več treba določiti datuma začetka trgatve, saj imajo izvajalci zdaj na voljo širok nabor instrumentov, s katerimi lahko natančno ocenijo zrelost grozdja. Vsak izvajalec ima določeno število posameznih in skupnih naprav in opreme, s katerimi lahko natančno določi najustreznejši datum za začetek trgatve vsake parcele glede na cilje pridelave.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

7. Zmogljivost vinske kleti

V točki 1(c) oddelka IX poglavja 1 je stavek: „Zmogljivost vinske kleti za vinifikacijo posameznega izvajalca je enaka najmanj 1,4-kratnemu povprečnemu donosu vinogradniškega gospodarstva glede na zadnjih pet let“ nadomeščen s stavkom: „Zmogljivost vinske kleti za vinifikacijo posameznega izvajalca je enaka najmanj 1,4-kratnemu povprečnemu obsegu pridelave vinogradniškega gospodarstva v zadnjih petih letih.“

Specifikacija proizvoda ne vsebuje sklica na prostorninsko zmogljivost (izraženo v hl ali m3), temveč na donos, kar pomeni natrgano količino, deljeno s površino pridelave (izraženo na primer v hl/ha). S predlagano spremembo je mogoče to neskladnost pri količinah popraviti, ne da bi se v osnovi kaj spremenilo (najmanjša količina je še vedno 1,4-kratna povprečna količina na vinogradniško gospodarstvo v prejšnjih vinskih letih).

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

8. Dajanje vina v promet

Črtana je točka 5(b) oddelka IX poglavja 1, ki se nanaša na datum dajanja vina v promet med odobrenimi skladišči.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

9. Povezava z geografskim območjem

Povezava je bila spremenjena zaradi posodobitve števila zadevnih občin (19 namesto 20).

Posledično je spremenjena točka 8 enotnega dokumenta o povezavi.

10. Prehodni ukrepi

V oddelku XI poglavja 1 specifikacije proizvoda je dodan stavek: „Določbe glede obveznosti, da se v medvrstnih prostorih uredi spontan ali zasajen rastlinski pokrov, ki se nadzoruje, ali obveznosti, da izvajalec, če tega rastlinskega pokrova ni, obdeluje tla ali uporablja biološka sredstva za zatiranje škodljivih organizmov, da nadzoruje spontano zatravljenost, se ne uporabljajo za vinogradniške parcele, na katerih je razdalja med vrstami največ 1,70 metra.“

Prehodni ukrep omogoča, da se v primeru že zasajenih vinskih trt, katerih sedanji način obdelovanja ni prilagojen kmetijsko-okoljskim določbam, ne izrečejo kazni. Vzdrževanje trajne zatravljenosti ali obdelovanje tal pri zelo gosto nasajenih vinskih trtah z medvrstno razdaljo največ 1,70 metra lahko dejansko povzroča tehnične težave (mehanizacija, material, orodje). Pri nizkih vinskih trtah se z zatravljenostjo povečuje tudi tveganje spomladanskih zmrzali. Če je prisoten rastlinski pokrov, je poleg tega zaradi večje gostote zasaditve ostrejši tudi boj za oskrbovanje vinske trte z vodo. Vinske trte, ki bodo zasajene po certifikaciji specifikacije proizvoda, morajo biti po predhodnem obveščanju skladne z uvedenimi agro-okoljskimi določbami, ne glede na gostoto zasaditve in medvrstno razdaljo.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

11. Pravila o označevanju

Dodana je točka 1:

„1 Splošne določbe Vina, za katera se v skladu s to specifikacijo proizvoda zahteva kontrolirana označba porekla ‚Coteaux de Saumur‘ in ki so predstavljena pod navedeno označbo, po trgatvi ne smejo biti prijavljena, oglaševana, odposlana, dana v prodajo ali prodana, ne da bi bila na prijavi pridelka, v oglasih, prospektih, na etiketah, računih ali na kakršni koli embalaži navedena zgoraj navedena kontrolirana označba porekla.“

Gre za izpust pravila, vključenega v vse specifikacije proizvodov.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

12. Vodenje registra

V točki 3 oddelka II poglavja 2 je beseda „potencialni“ nadomeščena z besedo „naravni“.

Zaradi uskladitve načina oblikovanja besedila v vseh specifikacijah proizvodov na območju Anjou Saumur sta izraza „potencialni delež“ ali „stopnja“ nadomeščena z izrazom „volumenski delež naravnega alkohola“. Te spremembe izboljšujejo berljivost teh specifikacij proizvodov. Z uskladitvijo določb o vodenju registra se poenostavljata priprava načrta inšpekcijskega pregleda in nadzor nad temi registri.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

13. Glavne točke, ki jih je treba preverjati

Poglavje 3 je bilo spremenjeno zaradi uskladitve besedila glavnih točk, ki jih je treba preverjati v specifikaciji proizvoda za območje Anjou Saumur.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime proizvoda

Coteaux de Saumur

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Opis vin

Vina so bela mirna vina, pridelana iz prezrelega grozdja, katerih glavne analitske lastnosti so naslednje:

— vina imajo najmanj 15-odstotni volumenski delež naravnega alkohola;

— vsebnost fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) v vinih po vrenju znaša najmanj 34 gramov na liter;

— vsebnosti skupnih kislin in skupnega žveplovega dioksida sta taki, kot sta določeni z zakonodajo Skupnosti.

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) znaša 10, vendar pa 11 za vina, katerih volumenski delež naravnega alkohola ne presega 18 %.

Za vina je značilna nežnost, pogosto se mešajo subtilne arome belega cvetja ali svežega ali kandiranega sadja. Spominjajo na mehkobo loarske pokrajine. Njihov okus v ustih, ki je dobro premišljena alkimija med občutki svežine in sladkobe, obdana z določeno krhkostjo, združuje eleganco in kompleksnost. Ta uravnotežena struktura zagotavlja odlično sposobnost staranja, s katerim se pogosto izrazijo note voska in medu.

SPLOŠNE ANALITSKE LASTNOSTI Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin 25 Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

(a) Osnovni enološki postopki

Posebni enološki postopek

Prepovedani so vsi postopki obogatitve.

Prepovedana je uporaba koščkov lesa.

Vina se donegujejo vsaj do 15. februarja leta, ki sledi letu trgatve.

Poleg zgoraj navedenih določb je treba pri vinih v zvezi z enološkimi postopki upoštevati obveznosti, določene na ravni Skupnosti ter v zakoniku o kmetijstvu in morskem ribolovu.

Gostota zasaditve

Postopek gojenja

Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 4 000 trsov na hektar. Razdalja med vrstami ne sme biti večja od 2,50 metra, razmik med trsi v isti vrsti pa ne sme biti manjši od 1 metra.

Vinogradniške parcele z gostoto zasaditve, ki je manjša od 4 000 trsov na hektar, vendar najmanj 3 300 trsov na hektar, imajo za pridelek pravico do kontrolirane označbe porekla, če se upoštevajo določbe o pravilih oblikovanja v špalir in višini listja iz specifikacije proizvoda. Razdalja med vrstami na teh vinogradniških parcelah ne sme biti večja od treh metrov, razmik med trsi v isti vrsti pa ne sme biti manjši od 1 metra.

Rez in špalirna oblika vinske trte

Postopek gojenja

Trsi se obrezujejo najpozneje 30. aprila v mešani rezi z največ 12 očesi na trs. V fenofazi, ko ima trta 11 ali 12 listov, je število enoletnih rodnih mladik na trs največ deset.

Višina listja, pritrjenega na žice, je najmanj enaka 0,6-kratni medvrstni razdalji, pri čemer je višina listja, pritrjenega na žice, izmerjena od spodnje meje listja, ki je določena pri najmanj 0,40 metra od tal, do zgornje meje poganjkov, ki je določena pri najmanj 0,20 metra nad najvišjo žico špalirne oblike.

Vinogradniške parcele z gostoto zasaditve, ki je manjša od 4 000 trsov na hektar, vendar večja od 3 300 trsov na hektar, poleg tega izpolnjujejo naslednja pravila za oblikovanje v špalir: latniki zunaj zemlje merijo v višino najmanj 1,90 metra; špalirna oblika je štirietažna; najvišja žica je na višini najmanj 1,85 metra od tal.

Namakanje

Postopek gojenja

Namakanje ni dovoljeno.

Postopek gojenja

Vina so pridelana iz prezrelega grozdja. Grozdje se obira ročno z večkratnim odbiranjem.

(b) Največji donosi

40 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Vse faze proizvodnje potekajo na geografskem območju, ki na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2018 obsega ozemlje naslednjih občin:

— departma Deux-Sèvres: Saint-Martin-de-Mâcon, Tourtenay;

— departma Maine-et-Loire: Brézé, Chacé, Cizay-la-Madeleine, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Distré, Doué-en-Anjou (nekdanji ozemlji pooblaščenih občin Meigné in Les Verchers-sur-Layon), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Montsoreau, Parnay, Le Puy-Notre-Dame, Saint-Cyr-en-Bourg, Saumur, Souzay-Champigny, Turquant, Les Ulmes, Varrains, Vaudelnay;

— departma Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.

Kartografski dokumenti, na katerih je prikazano geografsko območje, so na voljo za vpogled na spletišču nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost.

7. Glavne sorte vinske trte

Chenin B

8. Opis povezave

1. Informacije o geografskem območju

(a) Opis naravnih dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Geografsko območje ustreza apnenčastim gričem območja kontrolirane označbe porekla „Saumur“. Leta 2018 se je razprostiralo na ozemlju 19 občin departmaja Maine-et-Loire, dveh občin departmaja Deux-Sèvres in devetih občin departmaja Vienne. Na severu meji na reko Loaro, od juga proti severu pa ga prečka dolina reke Thouet in njenega pritoka Dive. Ta vodna mreža je v pokrajino izdolbla niz gričev višine od 40 do 110 m z različno izpostavljenostjo.

Pokrajino je izoblikovalo vinogradništvo, ki se je uveljavilo na ugodnih legah, pri čemer se je na vrhovih vzpetin ohranil gozd z različnimi vrstami drevja, med katerimi prevladujeta hrast in kostanj. Sredi vinogradniških parcel se dviga prezračevalni jašek za ogromne jame, v katerih so pridobivali kamenje za gradnjo hiš in ki so jih uporabljali kot gojilnice gob. Pokrajino zaznamujejo skladnost med vinogradi in arhitekturno pozidavo, prepletenost vinogradniških vasi z vrtovi meščanskih posesti, katerih fasade so okrašene s skulpturami impozantne beline, značilne za „Anjou Blanc“, kar je prispevalo k ustanovitvi regionalnega naravnega parka in uvrstitvi te regije na Unescov seznam svetovne dediščine.

Tla na natančno razmejenih parcelah za pridelavo grozdja so nastala iz različnih turonijskih formacij: rendzine in bolj ali manj debela rjava apnenčasta tla, ki so na vrhovih pobočij mestoma prekrita s peskom in glino, nastalima na novejših formacijah, kot so senonijske ali eocenske. Taka tla imajo dobre toplotne značilnosti in skromno zalogo vode, pojava hidromorfnih znakov pa ni opaziti.

Podnebje v regiji Saumurois je oceansko. Zaradi masiva Mauges, ki se nahaja na zahodnem delu vinograda, pa se ta oceanska značilnost nekoliko razlikuje z ustvarjanjem učinka fena. Povprečna letna količina padavin znaša 600 mm in zaznamuje celoto, ki je v zavetju pred vlažnimi vetrovi, medtem ko na pobočjih masiva Mauges presega 800 mm. Ta razlika v količini padavin je še izrazitejša med rastnim ciklom trte, zlasti od junija do trgatve. Bistveno vlogo imajo tudi Loara in njeni pritoki, saj med trgatvijo spodbujajo pojav jutranjih meglic. Geološko območje Seuil du Poitou, ki leži na jugu geografskega območja, prinaša nekaj južnega vpliva, kar se izraža v rastlinstvu, ki ga na teh bregovih Loare morda ne bi pričakovali (črnike, oljke, mandljevci itd.). Povprečne letne temperature so sorazmerno visoke (okrog 12 °C).

(b) Opis človeških dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Vinogradništvo je bilo v regiji Saumurois izpričano že v 9. stoletju, razvilo pa se je predvsem v 16. stoletju s prihodom nizozemskih trgovcev, ki so cenili primernost teh vin za prevoz po morju in znali doseči prepoznavnost kakovosti sorte chenin B zunaj meja regije. V tem obdobju je različno kakovost teh vin pojasnjevala gojitvena oblika vinske trte: trsi, namenjeni proizvodnji vin „za morje“, so se v nasprotju s trsi, namenjenimi proizvodnji vin „za Pariz“, obrezovali v kratko rez. Zdi se, da ta sorta dejansko izvira iz teh vinogradov. Gre za odporno sorto, njene možnosti pa se močno razlikujejo glede na vrsto tal, v katerih raste.

Vinogradniki so tudi zelo hitro doumeli, kakšne so koristi trgatve te sorte ob visoki stopnji zrelosti in z uporabo posebnih tehnik. Grof Odart je leta 1845 v svojem delu „Traité des cépages“ (razprava o sortah vinske trte) navedel: „K temu je treba dodati tudi pogoj, da se lahko trgatev opravi šele ob prezrelosti, na primer taki, ki jo grozdje doseže ob vseh svetih, ko začne od dežja zmehčana kožica razpadati“. Prezrelost je torej sestavni del trgatve. Leta 1816 Jullien v delu „Topographie de tous les vignobles connus“ (Topografija vseh znanih vinogradov) pojasnjuje: „V dobrih vinogradih se trgatev opravi večkrat; po prvih dveh obiranjih se pridobi le vino iz najzrelejšega grozdja, ki se pošlje v tujino; vino iz tretjega obiranja je za domačo porabo ...“.

Čeprav ime „Coteaux de Saumur“ izvira iz srednjega veka, prvotno označuje geografsko območje občin, ki ležijo ob Loari, od občine Saumur (ki se je združila z občino Dampierre) do občine Montsoreau. Občine na levem bregu reke Thouet so bile dodane pozneje. P-A Millet de la Turtaudière je leta 1865 v delu z naslovom „Indicateur de Maine-et-Loire“ (Vodnik po regiji Maine-et-Loire) zapisal: „Bela vina Coteaux de Saumur pridelujejo zlasti v občinah Dampierre, Souzay, Parnay, Turquant in Montsoreau. Ker pa enako odlična bela vina pridelujejo tudi v občinah Chacé, Varrains, Brézé in Saint Cyr, je treba vse združiti v eno in isto kategorijo“. Na tej opredelitvi je temeljilo geografsko območje, vpisano v odlok o priznanju kontrolirane označbe porekla „Coteaux de Saumur“.

2. Informacije o kakovosti in značilnostih proizvoda

Za vina „Coteaux de Saumur“ je značilna nežnost, v kateri se pogosto mešajo subtilne arome belega cvetja ali svežega ali kandiranega sadja. Spominjajo na mehkobo loarske pokrajine. Njihov okus v ustih, ki je dobro premišljena alkimija med občutki svežine in sladkobe, obdana z določeno krhkostjo, združuje eleganco in kompleksnost. Ta uravnotežena struktura zagotavlja odlično sposobnost staranja, s katerim se pogosto izrazijo note voska in medu.

3. Medsebojni vzročni vplivi

Zaradi razmeroma vročega in suhega podnebja v povezavi z apnenčastimi kredastimi tlemi, kar omogoča dobro odvodnjavanje in zagotavlja redno, a ne prekomerno oskrbo z vodo, se je lahko lokalna sorta chenin B uveljavila na najugodneje ležečih gričih. Ta topografija, ki je pomemben dejavnik pri proizvodnji kontrolirane označbe porekla „Coteaux de Saumur“, zagotavlja ustrezno zračenje grozdja, s čimer spodbuja koncentracijo na trti in razvoj plemenite plesni. Bistveno vlogo imajo tudi Loara in njeni pritoki, saj med trgatvijo spodbujajo pojav jutranjih meglic, ki so bistvene za razvoj plesni botrytis cinerea.

Vinogradniki so hitro doumeli koristi vzgoje sorte chenin. B. J. Guyot je leta 1876 v predstavitvi vinogradništva Francije (Viticulture de la France) o tej sorti v regiji Saumur zapisal: „Vpliva velikosti na kakovost vina tukaj ni mogoče prezreti; vendar je treba takoj priznati, da izbranih trsov ne določa samo njihova rez, ampak tudi tla, v katerih rastejo, njihova lega itd.“.

Tradicionalno so bile na razmejenem območju tako izbrane izključno parcele, ki ležijo na pobočjih gričev. Na teh legah sta nujna optimalna vzgoja rastlin ter uravnavanje moči rasti in proizvodnega potenciala, ki temeljita na skromnem donosu v povezavi s prilagojeno rezjo. V skladu s tradicijo se grozdje z večkratnim odbiranjem trga ročno ob prezrelosti, doseženi s plemenito plesnijo ali naravno koncentracijo na trti.

O slovesu vin iz Saumurja pričajo številni zapisi. Bourdigné je leta 1529 te vinograde opisal kot „Noetovo mojstrovino“. Med drugim omenja navezanost Bretoncev in Normandijcev na ta vina. Jean Hiret jih je leta 1618 celo uvrstil med „najboljša bela vina v Franciji“. Če so pesniki opevali vina iz Saumurja, pa so bili Kapetingi (zlasti sveti Ludvik) in dinastija Plantagenetov njihovi izvrstni podporniki. Razkošnost kraljevanja Henrika II. in Eleonore Akvitanske je omogočila, da so ta vina prišla na najodličnejše mize. Jullien je leta 1816 v delu „Topographie de tous les vignobles connus“ (Topografija vseh znanih vinogradov) vina iz Saumurja uvrstil v prvo kategorijo in zapisal: „Na zelo izpostavljenih gričih Saumurja se pridelujejo krepka, zelo opojna vina, ki dobro prenašajo prevoz po morju; odlikujeta jih nežnost in okusnost“. Zapisal je še: „Pošiljke, namenjene v Maine in Normandijo, deloma potujejo po reki Mayenne; pošiljke, namenjene v Pariz in Orléans, plujejo navzgor po Loari; tiste, ki so namenjene v tujino, pa po tej reki potujejo navzdol do Nantesa, od koder jih po morju prepeljejo na cilj.

Vinogradi v Saumurju so kot vinogradi, katerih razvoj je povezan z rečno trgovino, namenjeni proizvodnji izvirnih in kakovostnih vin. Ta prizadevanja za kakovost razkrivajo številni zapisi, med njimi zapisi grofa Odarta iz leta 1845 v delu „Traité des cépages“ (Razprava o sortah vinske trte) in Victorja Renduja leta 1857 v delu „Ampélographie Française“ (Francoska ampelografija), ki že omenjata pozno trgatev z večkratnim odbiranjem sorte chenin B, čemur pripisujeta sloves dobrih belih vin z bregov Loare. Vina „Coteaux de Saumur“ ostajajo zelo prepoznavna tudi v letu 2010. Kot redki in dragi proizvodi se tržijo predvsem z neposredno prodajo maloštevilnim strastnim poznavalcem.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Območje v neposredni bližini

Pravni okvir:

zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema v zvezi s proizvodnjo na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za vinifikacijo, obdelavo in donegovanje vina, na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2018 obsega ozemlje naslednjih občin departmaja Maine-et-Loire: Artannes-sur-Thouet, Brossay, Doué-en-Anjou (nekdanja ozemlja pooblaščenih občin Doué-la-Fontaine, Forges in Montfort), Montreuil-Bellay, Rou-Marson, Saint-Just-sur-Dive.

Označevanje

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe v zvezi z označevanjem

Opis pogoja:

— Vse neobvezne navedbe so na etiketah izpisane s črkami, katerih velikost niti po višini niti po širini ne presega dvakratne velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

— Ime kontrolirane označbe porekla se lahko dopolni z dodatnim geografskim imenom „Val de Loire“ v skladu s pravili, določenimi v specifikaciji proizvoda za uporabo tega geografskega imena. Velikost črk za navedbo geografskega imena „Val de Loire“ niti po višini niti po širini ne presega dveh tretjin velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

— Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede ime manjše geografske enote, če:

— gre za kraj, zaveden v katastru;

— je ta naveden na prijavi pridelka.

Velikost črk za navedbo imena kraja, zavedenega v katastru niti po višini niti po širini ne presega polovične velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-c4b2e678-3a96-45e9-8ed0-5fe4f53729b3

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.