Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2022/C 88/08)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI ENOTNEGA DOKUMENTA

„Saint-Estèphe“

PDO-FR-A0178-AM01

Datum obvestila: 26. november 2021

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Uradni geografski kodeks

Občine na geografskem območju in območju v neposredni bližini so bile posodobljene po uradnem geografskem kodeksu.

Obseg območja ostaja enak.

Enotni dokument je spremenjen v točkah 6 in 9.

2. Razmejeno območje parcel

Datum 3. junij 2021 je bil dodan na seznam zasedanj pristojnega nacionalnega odbora, ki je odobril razmejitve območja parcel.

Namen te spremembe je dodati datum, ko je pristojni nacionalni organ odobril spremembo razmejenega območja parcel znotraj geografskega območja proizvodnje. Razmejitev parcel znotraj geografskega območja proizvodnje zajema opredelitev parcel, primernih za proizvodnjo zadevne zaščitene označbe porekla.

Te spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

3. Promet med odobrenimi skladišči

Točka (b) odstavka 5 oddelka IX poglavja 1, ki se nanaša na datum dajanja vina v promet med odobrenimi skladišči, je črtana.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

4. Prehodni ukrepi

Prehodni ukrepi, ki so se iztekli, so bili črtani iz specifikacije proizvoda.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

5. Sklic na nadzorni organ

Besedilo sklica na nadzorni organ je bilo usklajeno z besedilom, ki se pojavlja v drugih specifikacijah proizvodov za označbe. Gre zgolj za redakcijsko spremembo. Ta sprememba ni vplivala na enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime

Saint-Estèphe

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

4. Opis vina

KRATEK OPIS

To so mirna rdeča vina.

Vina imajo najmanj 11-odstotni volumenski delež naravnega alkohola, po obogatitvi pa volumenski delež skupnega alkohola v vinu ne presega 13,5 %.

Vsaka serija vina, ki se trži, vsebuje:

— največ 0,30 g/L jabolčne kisline,

— največ 2 g/L fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze),

— neustekleničeno vino vsebuje največ 13,26 miliekvivalenta na liter hlapnih kislin oziroma 0,79 g/L ocetne kisline (0,65 g/L žveplove kisline) do 31. julija leta, ki sledi letu trgatve, po tem datumu pa največ 16,33 miliekvivalenta na liter oziroma 0,98 g/L ocetne kisline (0,80 g/L žveplove kisline).

Vsebnosti skupnih kislin in skupnega žveplovega dioksida sta določeni z zakonodajo Skupnosti. Vina so intenzivno rdeče barve. Najpogosteje so pridobljena z zvrščanjem, pri čemer prevladuje sorta cabernet-sauvignon N. Ta sorta daje vinom polno telo z bogato taninsko strukturo. Sorta merlot N začimbne note pogosto dopolnjuje z notami rdečega jagodičja. Strukturo in kompleksnost okrepita sorti cabernet franc N ali petit verdot N, pri čemer lahko slednja v letih polne zrelosti doda svežino. Ta močna vina polnega telesa je treba več let starati, s čimer pridobijo zaokroženost, sadnost in prefinjenost.

Splošne analitske lastnosti Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) Najnižja vsebnost skupnih kislin Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5. Enološki postopki

5.1. Posebni enološki postopki

1. Posebni enološki postopek

Tehnike obogatitve z rektifikacijo so dovoljene do koncentracije 15 %.

Volumenski delež skupnega alkohola vin po obogatitvi ne presega 13,5 %.

Poleg teh določb se za enološke postopke pri teh vinih upoštevajo obveznosti iz zakonodaje Unije ter zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu.

2. Pridelovalna praksa

(a) Gostota zasaditve

— Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 7 000 trsov na hektar.

— Razdalja med vrstami ne sme biti večja od 1,50 metra, razmik med trsi v isti vrsti pa ne sme biti manjši od 0,80 metra.

(b) Pravila rezi

— Rez vinske trte se izvede najpozneje na stopnji razvitih listov (fenofaza 9 po Lorenzu).

— Trsi se obrezujejo z največ 12 očesi na trs z naslednjimi vrstami rezi: — tako imenovano rezjo médoc na šparone ali rezjo na kratko in na šparone, pri čemer sta na trsu dva šparona z največ štirimi očesi na šparon za sorte vinske trte cot N, cabernet-sauvignon N, merlot N in petit verdot N ali največ petimi očesi na šparon za sorti vinske trte cabernet franc N in carmenère N. Nadomestni les se reže na dve vidni očesi, — rezjo na kratko na dva kordona ali pahljačasto rezjo na štiri krake.

(c) Namakanje

Namakanje v obdobju rasti trte je lahko dovoljeno v skladu z določbami zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu.

5.2. Največji donosi

1. 63 hektolitrov na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Trgatev ter vinifikacija, obdelava in zorenje vina potekajo na ozemlju občine Saint-Estèphe v departmaju Gironde po uradnem geografskem kodeksu z dne 1. januarja 2021.

7. Glavne sorte vinske trte

Cabernet franc N

Cabernet-sauvignon N

Carmenère N

Cot N – malbec

Merlot N

Petit verdot N

8. Opis povezave

8.1. Opis naravnih dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Geografsko območje kontrolirane označbe porekla „Saint-Estèphe“ se razprostira na levem bregu reke Gironde, na polotoku Médoc, na pol poti med Bordeauxem in Pointe de Grave.

To geografsko območje leži na posebnem geološkem sestavu vinorodnega polotoka Médoc, ki se razprostira po gruščnatih terasah na nadmorski višini od 4 metrov do 40 metrov vzporedno z estuarijem reke Gironde.

Te terase iz kvartarja, povprečno debele kakih deset metrov, ležijo na eocenskih in oligocenskih laporju in apnencu, ki se pojavljata zlasti na zahodnem delu občine Saint-Estèphe. Vse te formacije na zahodu do gozda prekriva „landeški pesek“ (vetrni pesek iz kvartarja). Raznolikost formacij ob robu estuarija dopolnjujejo novejše naplavine, lokalno imenovane palus.

To območje so vodotoki, imenovani jalles, in kanali, imenovani esteys, ki osušujejo celotna tla proti Girondi, razdelili v posamezne gruščnate grebene, ki sovpadajo z več občinskimi mejami. Geografsko območje pridelave kontrolirane označbe porekla „Saint-Estèphe“ tako ustreza ozemlju občine Saint-Estèphe. Ozemlje te občine je od občine Saint-Seurin-de-Cadourne na severu ločeno z močvirjem, ki ga osušuje kanal „Estey de la Calupeyre“, na jugu pa močvirjem Lafite, ki ga osušuje „Jalle du Breuil“.

Na gruščnatih grebenih prevladujejo peščeno-gruščnata ali glinasto-gruščnata tla. Trdo apnenčasto matično podlago na zahodu neenakomerno prekrivajo peščeno-gruščnata tla in površinska plast rendzine. Bogati lokalni sedimenti so deloma rezultat raznovrstne pokrajine in različnih značilnosti tal. V lokalnih toponimih, kot sta imeni „Cos“ ali „Pez“ (gaskonjski izraz za kamnite griče), se kažeta hkrati topografija grebenov in narava gruščnatih tal.

Kontrolirana označba porekla „Saint-Estèphe“ je najsevernejša „občinska“ kontrolirana označba porekla v regiji Médoc in druga največja po površini.

Vinorodno območje se razprostira na višjih delih grebenov po večini občinskega ozemlja in tako sooblikuje pokrajino. Prepredeno je z gosto mrežo lokalnih cest, ki povezujejo več zaselkov. Ti zaselki, kot so na primer Marbuzet, Blanquet, Pez, Leyssac ali Saint-Corbian, so nastali okrog vinskih dvorcev.

Sredi največjih vinogradov „cru“ sami zase stojijo prekrasni dvorci.

Vlažne dolinice na jugu in severu občine so močvirnata območja, ki ležijo pravokotno na estuarij, prekrivajo pa jih pašniki in ponekod gozdovi.

Gruščnati grebeni z vinogradi, ki so značilnost kontrolirane označbe porekla „Saint-Estèphe“, se na vzhodu zelo približajo estuariju in tako zmanjšujejo območje naplavin na pas, širok od 200 metrov do 300 metrov.

8.2. Opis človeških dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

V 13. stoletju je bil zemljiški gospod Calona Gui Martin de Saint-Estèphe, ki je vodil nadžupnijo Lesparre. Saint-Estèphe je tedaj začenjal postajati znan zaradi svojih dobrih vinogradov, v katerih je bil pridelek grozdja že donosnejši kot pridelek žit. Na ozemlju, na katerem je pozneje nastala občina Saint-Estèphe, tvorijo zgodovinsko jedro zaselkov še druga zemljiška gospostva, na primer zemljiško gospostvo Blanquet ali fevdalna zemljiška posest Lassalle de Pez.

V 17. in 18. stoletju je bila desetina v „Saint-Estèphe“ največja od vseh desetin v regiji Médoc. Glede na zgodovinske vire pa je sloves vin z območja „Saint-Estèphe“ tesno prepleten z dejavnostjo bordojskih trgovcev, ki so ta vina zorili in tržili.

V 19. stoletju, ki ga je zaznamoval razcvet, so se oblikovala današnja velika posestva. Lepi in veliki dvorci iz tega obdobja pričajo o njihovem razcvetu, moči in razgibanosti.

Kot pri drugih kontroliranih označbah porekla za vina s polotoka Médoc so bili vinogradi „cru“ občine Saint-Estèphe deležni priznanja v različnih razvrstitvah posestev, izdelanih v 17. in 18. stoletju. V razvrstitvi bordojskih vin iz leta 1855 je v občini Saint-Estèphe tako priznanih pet vinogradov „cru“, v razvrstitvi bordojskih vinogradov iz leta 1932 pa jih je priznanih kakih štirideset.

Danes se skoraj polovica vin iz občine Saint-Estèphe trži zunaj nacionalnega ozemlja v Belgiji, Angliji, Nemčiji, na Nizozemskem ter izvaža v Združene države Amerike, Švico in Azijo.

Kontrolirana označba porekla „Saint-Estèphe“ je bila priznana z odlokom z dne 11. septembra 1936. Vinorodno območje proizvede v povprečju 65 000 hektolitrov mirnih rdečih vin.

Vina so intenzivno rdeče barve. Najpogosteje so pridobljena z zvrščanjem, pri čemer prevladuje sorta cabernet-sauvignon N. Ta sorta daje vinom polno telo z bogato taninsko strukturo. Sorta merlot N začimbne note pogosto dopolnjuje z notami rdečega jagodičja. Strukturo in kompleksnost okrepita sorti cabernet franc N ali petit verdot N, pri čemer lahko slednja v letih polne zrelosti doda svežino. Ta močna vina polnega telesa je treba več let starati, s čimer pridobijo zaokroženost, sadnost in prefinjenost. Kakovost in izvirnost vin s kontrolirano označbo porekla „Saint-Estèphe“ sta sad izjemnega dopolnjujočega se vpliva tal in topografske lege parcel v bližini estuarija, ki vinograde varuje pred ekstremnimi podnebnimi razmerami.

V skladu s praksami, zapisanimi že v odloku, ki opredeljuje kontrolirano označbo porekla „Saint-Estèphe“, so parcele za pridelavo grozdja natančno razmejene.

Tako so na vzhodu občine v razmejeno območje parcel zajete parcele na gruščnatih tleh, ki naravno dobro odvajajo vodo. Ta tla so odlično primerna za sorto vinske trte cabernet-sauvignon N. Iz tega območja parcel so bile izključene parcele s tlemi, ki so se razvila na mlajših naplavinah in pesku ter na neprepustni zemeljski podlagi.

Na zahodu občine so na bolj ali manj kraški apnenčasti podlagi v razmejeno območje parcel zajete parcele na tleh, ki so naravno dobro odcedna. Takim razmeram je še posebno dobro prilagojena sorta vinske trte merlot N. Izključene so tudi lege v depresijah s peščenimi naplavinami in na spremenljivo hidromorfnih tleh ter lege na globoko hidromorfnih glinastih tleh, pa tudi močvirske lege in lege na šotiščih.

Način obdelovanja vinograda omogoča pridobivanje zelo zrelega in zdravega grozdja, katerega donosi se uravnavajo. Tako so mogoče dolgotrajne maceracije, da se dobijo vina želenih koncentracij. Zato je nepogrešljivo vsaj šestmesečno zorenje, da se spodbudi povezovanje taninov in antocianov, potrebno za stabilizacijo barve in zaokroženje taninov, ki tako izgubijo svojo trdoto.

Kljub pomembni vlogi, ki so jo imeli bordojski trgovci pri povečanju ugleda in prepoznavnosti te kontrolirane označbe porekla, so k njenemu slovesu in razširjanju njene podobe prispevala zlasti velika posestva, od katerih jih je bilo več uvrščenih v razvrstitev bordojskih vin iz leta 1855. Poleg teh slavnih dvorcev so tudi majhna in srednje velika posestva, družinske strukture in člani zadrug s posebnimi izrazi, kot sta „crus paysans“ in „crus artisans“, zelo prispevali k priznanju posebnosti te označbe v osrčju Médoca.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Pravni okvir:

zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za vinifikacijo, obdelavo in zorenje vina, obsega ozemlje naslednjih občin departmaja Gironde po uradnem geografskem kodeksu z dne 1. januarja 2021: Cissac-Médoc, Pauillac, Saint-Sauveur, Saint-Seurin-de-Cadourne in Vertheuil.

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Pri označevanju se lahko navede večja geografska enota, „Vin de Bordeaux – Médoc“ ali „Grand Vin de Bordeaux – Médoc“. Velikost črk za to poimenovanje niti po višini niti po širini ne presega dveh tretjin velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Povezava na specifikacijo proizvoda

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-93ceee01-eb46-4a2b-a4e3-3f5a1eaf13be

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.