[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 29.10.2009

COM(2009)610 konč.

2009/0169 (COD)

Predlog

ODLOČBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o sodelovanju Skupnosti pri skupnem raziskovalnem in razvojnem programu za Baltsko morje (BONUS-169), ki ga izvaja več držav članic

(Besedilo velja za EGP)

SEC(2009)1476 SEC(2009)1475

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

OZADJE PREDLOGA

Cilji

Namen tega predloga, ki temelji na členu 169 Pogodbe ES, je vzpostaviti sodelovanje Skupnosti pri skupnem raziskovalnem programu za Baltsko morje (BONUS-169), ki ga vseh osem baltskih držav članic EU (Danska, Estonija, Finska, Nemčija, Latvija, Litva, Poljska in Švedska, v nadaljnjem besedilu: sodelujoče države) izvaja v podporo trajnostnemu razvoju regije Baltskega morja. Program BONUS-169 bo zagotovil znanstvene rezultate za lažje izvajanje ekosistemskega upravljanja v regiji Baltskega morja ter podpiranje razvoja in izvajanja ekosistemskih predpisov, politik in praks upravljanja, ki ustrezajo svojemu namenu, tj. zaščititi trajnostno uporabo dobrin in storitev ekosistema.

Ta pobuda bo tudi pripomogla k zasnovi in oblikovanju evropskega raziskovalnega prostora (ERP) v regiji Baltskega morja. Predhodno financirani shemi BONUS ERA-NET in ERA-NET PLUS sta že pomembno prispevali k izboljšanju usklajenosti morskih raziskav Baltskega morja. BONUS-169 bo omogočil zagon za doseganje kritične mase ali ravni povezanosti, ki jo zahteva ustrezno upravljanje zelo zapletenih nacionalnih raziskovalnih sistemov. Namen te pobude je z združitvijo vseh osmih baltskih držav članic EU doseči trajno usklajenost in sodelovanje med njihovimi raziskovalnimi politikami in znanstvenimi skupnostmi pri reševanju skupnih evropskih izzivov ter tako z odstranitvijo ovir med nacionalno financiranimi raziskovalnimi programi znatno prispevati k oblikovanju evropskega raziskovalnega prostora v regiji Baltskega morja. V skupnem raziskovalnem programu je mogoče tudi sodelovanje Ruske federacije, če bodo izpolnjene potrebne pravne zahteve. Poleg tega se pričakuje, da bo BONUS-169 pomembno prispeval k izvajanju strategije za regijo Baltskega morja ter dejavno podpiral morsko strategijo in pomorsko politiko.

Sodelujoče države so se dogovorile, da bo posebna izvedbena struktura za BONUS-169 baltska mreža organizacij za financiranje znanosti BONUS EEIG s sedežem v Helsinkih na Finskem.

Razlogi za predlog

Na ekosistem Baltskega morja močno vplivajo številni naravni dejavniki in dejavniki, ki so posledica človekovega delovanja. Zlasti morje in obale so pod vplivom združenih in vse večjih negativnih učinkov onesnaževanja, evtrofikacije, podnebnih sprememb, zakisljevanja, invazivnih tujih vrst, čezmernega izkoriščanja živih virov in zmanjševanja biotske raznovrstnosti. Te grožnje zmanjšujejo zmožnost Baltskega morja, da bi trajnostno zagotavljalo dobrine in storitve, od katerih so ljudje odvisni. To ima nevarne posledice za celotno baltsko regijo in širšo Evropsko skupnost. Po predvidevanjih naj bi se v prihodnjih desetletjih globalne spremembe (vključno s podnebnimi) in dolgoročni ter razsežni vplivi povečali in ustvarili dodaten pritisk na sistem Baltskega morja.

Trajnostne rešitve okoljskih težav ter razvoj in izvajanje ekosistemskega pristopa v Baltskem morju zahtevajo nova znanstvena spoznanja, da bi razumeli vedenje izjemno zapletenega sistema Baltskega morja, njegovo povezanost s številnimi naravnimi in človeškimi dejavniki ter njihove povratne učinke.

Kljub številnim raziskovalnim dejavnostim v regiji Baltskega morja pa so ta prizadevanja večinoma neusklajena in ne temeljijo na skupno dogovorjenem regionalnem akcijskem načrtu. Posledično so prizadevanja, ki so tako nujno potrebna za reševanje zapletenih izzivov, zelo razdrobljena.

Glede na omejene raziskovalne možnosti, ki so na voljo na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni in s katerimi bi vsaka država posebej reševala zapletene okoljske izzive regije Baltskega morja kot celote, je v tej regiji nujno ukrepanje na ravni Skupnosti. Za učinkovito reševanje zelo pomembnih in neodložljivih okoljskih izzivov, ki se pojavljajo v regiji, je nujno skupno in usklajeno ukrepanje baltskih držav.

Program BONUS-169 je priložnost za doseganje kritične mase in ravni povezanosti, ki ju zahtevajo zelo zapleteni nacionalni raziskovalni sistemi. Njegov namen je izboljšati učinkovitost in uspešnost razdrobljenega načrtovanja okoljskih raziskav v regiji Baltskega morja ter pristopa k njim s povezovanjem raziskovalnih dejavnosti sistema Baltskega morja v trajen, sodelovalen, interdisciplinaren in natančno usmerjen večnacionalni program v podporo trajnostnemu razvoju regije.

To je v skladu z dolgoletno politično podporo Sveta in Evropskega parlamenta, ki zadnjih 15 let pozivata k izboljšani usklajenosti raziskovalnih dejavnosti v Evropi ter uskladitvi nacionalnih in regionalnih raziskovalnih politik in programov ob podpori Sedmega okvirnega programa (7OP), da se prepreči razdrobljenost in prekrivanje pristojnosti.

Komisija v odgovor na to predstavlja ta predlog o sodelovanju Skupnosti pri skupnem raziskovalnem in razvojnem programu za Baltsko morje (BONUS-169), ki ga izvaja več držav članic.

Obstoječe pobude na področju, na katero se nanaša predlog

Čeprav ima okoljska raziskovalna skupnost Baltskega morja dostop do številnih programov na podlagi okvirnega programa EU za raziskave in tehnološki razvoj (RTR), v tem trenutku ni nobene skupno izvajane sheme, ki bi bila zasnovana posebej za reševanje okoljskih izzivov same regije Baltskega morja.

Prvi korak k izboljšanju usklajenosti v regiji je bila shema BONUS ERA-Net (2004–2006), ki je bila financirana v okviru Šestega okvirnega programa. S to shemo je bil s pripravo vrste analitičnih dokumentov, znanstvenega načrta in pravne podlage za decentralizirano izvedbeno strukturo (DIS) narejen precejšen napredek pri vzpostavljanju komunikacije med institucijami za financiranje raziskav v regiji, analiziranju krajine in razvoju temeljnih pogojev za nadaljnje povezovanje.

Evropski parlament je leta 2006 v poročilu o predlogu Komisije za Sedmi okvirni program (7OP) potrdil potrebo po odpravi razdrobljenosti, ko je poudaril, da je „bistveno, da sedmi okvirni program podpira usklajevanje nacionalnih in regionalnih raziskovalnih politik in programov,“ in da bi zato, da „bi se izognili razdrobljenosti in prekrivanju pristojnosti, […] moralo biti v dolgoročni agendi raziskovanja večje sodelovanje med nacionalnimi in evropskimi raziskovalnimi programi ter med gospodarskimi udeleženci“. Program BONUS-169 je bil ena od štirih mogočih pobud na podlagi člena 169, vključenih v posebna programa „Sodelovanje“ in „Zmogljivosti“ za izvajanje 7OP[1], da bi se spodbudilo tako usklajevanje. Ker ta pobuda takrat še ni bila „zrela“ in pripravljena za izvajanje, ni bila vključena v prvi niz pobud na podlagi člena 169. Namesto in pred sprejetjem v celoti razvite pobude BONUS-169 je bila na podlagi 7OP kot premostitveni ukrep financirana shema ERA-Net Plus (2007–2011), da bi se nadalje razvili in v praksi preizkusili mehanizmi, opredeljeni s skupnim razpisom.

Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije

BONUS-169 je popolnoma usklajen s cilji in duhom Evropske strategije za morsko in pomorsko raziskovanje ter Strategije EU za regijo Baltskega morja. Poleg tega bo z večjim in boljšim vlaganjem v znanje za rast in zaposlovanje, prispevanjem k uresničitvi ERP v baltski regiji in pomočjo Evropi pri učinkovitejšem odzivanju na ključne družbene izzive v regiji, povezane z varstvom okolja in trajnostnim razvojem, turizmom, akvakulturo, varnostjo hrane in pomorskim prometom, pripomogel k doseganju ciljev prenovljene lizbonske strategije.

POVZETEK PREDLAGANIH UKREPOV

Nacionalni raziskovalni programi in dejavnosti osmih baltskih držav bodo s programom BONUS-169 povezani v en skupen raziskovalni program, pri čemer bo podpora zagotovljena zlasti raziskovalnim in okoljskim ciljem strategije za regijo Baltskega morja, morske in pomorske strategije ter okvirne direktive o vodah. Poleg tega bo z združitvijo finančnih sredstev EU in nacionalnih finančnih sredstev ustvarjena kritična masa v smislu zmogljivosti, strokovnega znanja in izkušenj ter sredstev, ki bo pospešila strukturne spremembe v raziskovalnih sistemih Baltskega morja, povezanega povodja in obalnega območja ter spodbudila razvoj in izvajanje trajnega, sodelovalnega, interdisciplinarnega, dobro povezanega in natančno usmerjenega raziskovalnega programa, ki ga bodo skupaj izvajale vse sodelujoče države članice.

Da bi dosegli cilje programa BONUS-169, se bo ta izvajal v dveh ločenih fazah: začetna strateška faza, ki bo trajala dve leti, bo zajemala vzpostavitev posvetovalnih platform za dejavno vključevanje zainteresiranih strani, pripravo strateškega raziskovalnega programa ter nadaljnjo razširitev in določitev natančnih načinov izvajanja; izvedbena faza, ki bo trajala najmanj pet let, bo zajemala objavo najmanj treh skupnih razpisov za financiranje strateško usmerjenih projektov BONUS-169, ki bodo natančno osredotočeni na cilje pobude.

Pristop v dveh fazah bo omogočil pritegnitev večjega števila institucij za financiranje, s čimer bodo zbrana dodatna finančna sredstva, ter pripravo usklajenega, na politiki temelječega in dolgoročnega raziskovalnega programa v podporo trajnostnemu razvoju regije.

Ker bo nadaljnji uspeh programa BONUS-169 zelo odvisen od doseganja ciljev, določenih za strateško fazo, bo Komisija ocenila zrelost in pripravljenost pobude ter – če bodo rezultati ocene pozitivni – sklenila izvedbeni sporazum z mrežo BONUS EEIG.

Prispevek Evropske skupnosti bo enakovreden prispevkom upravičenih sodelujočih držav do največ 50 milijonov EUR, tako da bo skupni pričakovani proračun za pobudo znašal 100 milijonov EUR. Gotovinski prispevki sodelujočih držav in prispevek Skupnosti bodo upravljani kot resnična skupna blagajna.

Strateška faza bo izvedena z nepovratnimi sredstvi v skladu s pravili, določenimi v tej odločbi in Uredbi (ES) št. 1906/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o določitvi pravil za udeležbo podjetij, raziskovalnih središč in univerz pri ukrepih v okviru Sedmega okvirnega programa in razširjanju rezultatov raziskav (2007–2013)[2].

Izvedbena faza bo izvedena s posrednim centraliziranim upravljanjem v skladu z določbami člena 54(2)(c) finančne uredbe. Komisija bo v skladu s členom 56 finančne uredbe najprej pridobila dokazila o obstoju in primernem delovanju – med drugim – postopkov za dodeljevanje nepovratnih sredstev, sistema notranjega nadzora, ustreznega računovodskega sistema subjekta, ki mu dodeli izvajanje, in neodvisne zunanje revizije.

PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA

Pravna podlaga

Predlog o programu BONUS-169 temelji na členu 169 Pogodbe ES, v katerem je določeno sodelovanje Skupnosti pri raziskovalnih programih, ki jih izvaja več držav članic, in v strukturah, vzpostavljenih za izvajanje teh programov.

Poleg tega je program BONUS-169 izrecno naveden v Odločbi Sveta št. 2006/971/ES z dne 19. decembra 2006 o posebnem programu „Sodelovanje“ za izvajanje Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) kot eden od mogočih kandidatov v okviru usklajevanja raziskovalnih programov izven okvira Skupnosti.

Načelo subsidiarnosti

Kljub vsem prizadevanjem za odpravo razdrobljenosti in podvajanja raziskav Baltskega morja še vedno obstaja potreba po krepitvi povezovanja med nacionalno financiranimi raziskovalnimi dejavnostmi, da bi se v celoti odgovorilo na okoljske izzive, s katerimi se spopada regija Baltskega morja in ki večinoma presegajo nacionalne meje. Države članice, ki ravnajo samostojno in v okviru nacionalnega ustavnega sistema, ne morejo doseči strateškega cilja tega ukrepa, tj. povezovanja nacionalnih programov za okoljske raziskave, da bi se rešile nujne okoljske težave v regiji Baltskega morja in odpravile pomanjkljivosti, ki so vzrok za razdrobljenost, glede na to, da se izključno medvladni ukrepi za usklajevanje javnega okoljskega financiranja v regiji Baltskega morja v zadnjih letih niso okrepili in do danes niso bili uspešni pri reševanju okoljskih izzivov.

Z dodatnimi finančnimi sredstvi, ki bodo zagotovljena na podlagi člena 169, se bo (1) podprlo večtematsko financiranje, ki zelo ustreza resničnim potrebam raziskav, vendar ni del tradicionalnih programov financiranja, npr. projekti, ki združujejo naravoslovne/družbene/humanistične vede itd., (2) pospešila izravnava neuravnoteženosti med vzhodom in zahodom pri financiranju raziskav in razvoja (R&R) ter (3) spodbudilo nacionalne organizacije za financiranje raziskav, naj se delno odpovejo neodvisnosti v prid učinkovitejši skupni shemi upravljanja, s katero se nadzirajo raziskave sistema Baltskega morja. To je bilo potrjeno tudi z zelo močno politično podporo ter odobritvijo nacionalnih vlad baltskih držav, več Evropskih svetov in Evropskega parlamenta.

Poleg pričakovane dodane vrednosti za regijo bo pobuda pripomogla tudi k razvoju podobnih modelov za upravljanje raziskav za druga evropska morja.

Načelo sorazmernosti

Skupnost je v členu 169 pozvana, naj „v dogovoru z zadevnimi državami članicami predvidi sodelovanje pri raziskovalnih in razvojnih programih več držav članic, tudi sodelovanje v strukturah, vzpostavljenih za izvajanje teh programov“. V tem okviru so države članice v prednosti in imajo veliko prostora za nacionalne odločitve.

Pričakuje se, da bo imela pobuda zelo močan spodbujevalni učinek, saj bo za raziskave Baltskega morja zbranih do 100 milijonov EUR – znesek, ki brez člena 169 temu ne bi bil namenjen in ki šteje za absolutno bistvenega glede na naravo in nujnost danih izzivov. Ta finančna sredstva bodo na podlagi programa BONUS-169 omogočila izrazito spremembo sedanjega stanja, ki bo iz večinoma razdrobljenega sistema naložb RTR v okoljske raziskave regije Baltskega morja usmerjeno v strukturirano in uravnoteženo vlaganje, s katerim se bo mogoče lotiti zapletenih čezmejnih vidikov celotnega sistema Baltskega morja, poleg tega pa bodo ta finančna sredstva prispevala k oblikovanju in izvajanju smotrnih trajnostnih politik v regiji.

Izbira instrumentov

Preučene so bile tri možne politike za uresničitev splošnih in posebnih ciljev pobude. To so:

- možna politika 1: nadaljevanje politik, ki so bile do zdaj oblikovane na podlagi 7OP („ravnanje brez sprememb“);

- možna politika 2: uporaba regionalno usmerjenih večtematskih razpisov na podlagi okvirnega programa;

- možna politika 3: uporaba člena 169 s tremi mogočimi pristopi (A, B in C), ki se razlikujejo po obsegu in intenzivnosti strateške usmeritve in sodelovanja zainteresiranih strani pri racionalizaciji in izvajanju razpisov za zbiranje predlogov:

- možna politika 3 s pristopom A – uporaba člena 169 z usmerjenostjo samo na morske raziskave in s takojšnjo objavo znanstveno usmerjenih razpisov za zbiranje predlogov;

- možna politika 3 s pristopom B – uporaba člena 169 z usmerjenostjo, razširjeno na povodje Baltskega morja, ter s strateškima vizijo in načrtom, ki bosta oblikovana pred začetkom pobude in predlogom Komisije;

- možna politika 3 s pristopom C – uporaba člena 169 z usmerjenostjo, razširjeno na povodje Baltskega morja, ter s strateškima vizijo in načrtom, ki bosta oblikovana v prvi fazi pobude.

Možna politika 3 s pristopom C je najprimernejša, ker je mogoče z njo učinkovito odpraviti zgoraj opredeljene pomanjkljivosti z vzpostavitvijo dolgotrajne in stanovitne povezanosti na ravni držav članic, institucij in raziskovalnih skupnosti.

Skupnost bo s svojim prispevkom zagotovila, da bodo v delovnem programu pobude, ki bo temeljil na dejavnostih, izvajanih na povsem nacionalni ravni, ne bo pa nanje omejen, zajeti resnični evropski interesi.

PRORAčUNSKE POSLEDICE

Proračunske posledice tega horizontalnega predloga so že navedene v pravni podlagi 7OP[3] in v posebnem programu „Sodelovanje“ za izvajanje 7OP[4]. S sporazumom, sklenjenim med Komisijo in posebno izvedbeno strukturo, bo zagotovljena zaščita finančnih interesov Skupnosti.

DODATNE INFORMACIJE

Poenostavitev

V predlogu je predvidena poenostavitev upravnih postopkov za javne organe (EU ali nacionalne) in subjekte zasebnega prava.

EU se bo sporazumevala neposredno s posebno izvedbeno strukturo programa BONUS-169 (mreža BONUS EEIG s sedežem v Helsinkih), ki bo odgovorna za dodeljevanje, upravljanje, spremljanje in poročanje o uporabi prispevka Skupnosti in gotovinskih prispevkov držav članic. Prispevek Skupnosti in gotovinski prispevki držav članic bodo upravljani kot resnična skupna blagajna.

Pregledi

Komisija bo pred začetkom izvedbene faze ocenila zrelost in pripravljenost pobude. Vmesni pregled bo izveden na sredini izvedbene faze, končni pregled pa ob koncu skupnega raziskovalnega programa.

Evropski gospodarski prostor

Predlagani akt zadeva EGP, zato ga je treba razširiti na Evropski gospodarski prostor.

POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI

Posvetovalne metode, glavni ciljni sektorji in splošni profil vprašancev

V postopku ocene učinke je bilo za mnenje vprašanih pet neodvisnih strokovnjakov, ki sestavljajo strokovno skupino za oceno učinka (SSOU) BONUS. Ta skupina, ki je združevala zelo raznoliko strokovno znanje na visoki ravni, se je leta 2008 in v prvi polovici leta 2009 redno sestajala v Bruslju.[5] Njena priporočila so bila podlaga za revizijo programa BONUS-169, ki jo je izvedel konzorcij BONUS ob pomoči dveh neodvisnih strokovnjakov, ki ju je v ta namen najela Komisija.

Obe strokovni skupini sta analizirali vrsto temeljnih dokumentov o splošnem stanju okolja in okoljskih raziskav v baltski regiji ter vso dokumentacijo, ki jo je predložil konzorcij BONUS-169, nato pa konzorciju svetovali pri pripravi „osnutka skupnega raziskovalnega programa BONUS-169 za sistem Baltskega morja“.

Posvetovanje Komisije z ustreznimi zainteresiranimi stranmi

Posvetovanje v okviru priprave, sprejetja in izvajanja Sedmega okvirnega programa EU za RTR

BONUS-169 je sestavni del posebnega programa „Sodelovanje“ in je bil predmet zelo obširnega posvetovalnega postopka, organiziranega v okviru 7OP. Ker poleg tega spada na tematsko področje okolje (vključno s podnebnimi spremembami), je predmet rednih posvetovanj z ustreznima programskim odborom in programsko svetovalno skupino.

Posvetovanje o Evropski strategiji za morsko in pomorsko raziskovanje

BONUS-169 je sestavni del Evropske strategije za morsko in pomorsko raziskovanje, zato je bil zanj v okviru te strategije izveden posvetovalni postopek.

Posvetovanje z ministri baltskih držav članic EU glede političnih prizadevanj za prihodnji program BONUS-169

Ministri za raziskave sodelujočih držav v programu BONUS so v odgovor na dopis komisarja Potočnika, odgovornega za GD za raziskave, iz novembra 2008, znova potrdili svojo politično in finančno zavezanost pobudi ter priznali potrebo po reviziji prve različice programa BONUS-169 v skladu s priporočili SSOU.

Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi v okviru Strategije EU za regijo Baltskega morja [6]

Strategija EU za regijo Baltskega morja se z zelo obširnim področjem, ki ga pokriva, izrecno sklicuje na pobudo BONUS-169 v okviru na politiki temelječega usmerjenega ukrepanja in podrobnega akcijskega načrta. V tem okviru je bilo zanjo v letih 2008 in 2009 izvedeno izjemno koristno javno posvetovanje in posvetovanje z zainteresiranimi stranmi.[7]

Mnenje odbora za oceno učinka

Odboru za oceno učinka – organu, ki je sestavljen iz visokih uradnikov Komisije, pristojnih za preverjanje kakovosti poročil o oceni učinka najpomembnejših pobud Komisije – je bil 9. septembra 2009 predložen osnutek poročila o oceni učinka. Na podlagi mnenja odbora z dne 11. septembra 2009 je bilo poročilo o oceni učinka spremenjeno, da bi se v njem kar najbolj upoštevala priporočila odbora. Ta priporočila so privedla zlasti do izboljšav v zvezi z obrazložitvijo dodane vrednosti ukrepov EU in pojasnili o ciljih pobude BONUS. Spremenjeno poročilo o oceni učinka je bilo odboru znova predloženo 21. septembra 2009. Kljub pozitivnemu mnenju o tej različici je odbor podal nekaj priporočil za nadaljnjo preučitev. V končni različici poročila o oceni tveganja se poskušajo kar najbolj upoštevati nekatera najnovejša priporočila odbora, poleg tega pa so v njej navedene utemeljitve za neupoštevanje preostalih priporočil, za kar je glavni razlog pomanjkanje razpoložljivih informacij.

Posvetovanje konzorcija BONUS z zainteresiranimi stranmi

Konzorcij BONUS se je pri pripravi prvotnega znanstvenega načrta in strategije izvajanja med junijem 2005 in novembrom 2006 posvetoval s številnimi skupinami zainteresiranih strani. Postopek je vključeval vrsto posvetovalnih mehanizmov in mehanizmov za zbiranje povratnih informacij v vseh devetih državah ob Baltskem morju (tj. osmih državah EU in Ruski federaciji). Izvedena so bila posvetovanja s številnimi akademskimi in vladnimi znanstveniki iz vseh zadevnih disciplin in področij pomorske znanosti, poleg tega pa tudi z agencijami za financiranje v okviru konzorcija BONUS, ustreznimi ministrstvi in povezanimi specializiranimi inštituti, medvladnimi in mednarodnimi organizacijami ter upravljalnimi in regulativnimi nosilci odločanja.

Pri pripravi znanstvenega načrta in strategije izvajanja za program BONUS-169 je imel ključno vlogo tudi svetovalni odbor BONUS, sestavljen iz zelo različnih zainteresiranih strani, kot so Helsinška komisija (HELCOM), ICES, GD MARE, Svetovni sklad za naravo (WWF) in Združenje finskih kmetovalcev.

Spremenjeni osnutek raziskovalnega programa za pobudo BONUS-169, ki je bil junija 2009 predložen GD RTD, temelji predvsem na delu in posvetovanjih, opravljenih za prvotno pobudo BONUS-169.

V strateški fazi programa BONUS-169 bo izveden obširen in strateško usmerjen program posvetovanj z zainteresiranimi stranmi iz vseh zadevnih sektorjev, kot so kmetijstvo, ribištvo, akvakultura, promet in upravljanje voda.

2009/0169 (COD)

Predlog

ODLOČBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o sodelovanju Skupnosti pri skupnem raziskovalnem in razvojnem programu za Baltsko morje (BONUS-169), ki ga izvaja več držav članic

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti ter zlasti členov 169 in 172 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[8],

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe[9],

ob upoštevanju naslednjega:

1. V Sklepu št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013)[10] je predvideno sodelovanje Skupnosti v raziskovalnih in razvojnih programih, ki jih izvaja več držav članic, ter v strukturah, vzpostavljenih za izvajanje teh programov, v smislu člena 169 Pogodbe.

2. Z Odločbo Sveta št. 2006/971/ES z dne 19. decembra 2006 o posebnem programu „Sodelovanje“ za izvajanje Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013)[11] se spodbuja večtematski pristop k raziskovalnim temam, ki ustrezajo eni ali več temam Sedmega okvirnega programa, in v tem okviru je bila pobuda na podlagi člena 169 za skupne raziskave Baltskega morja opredeljena kot eno od področij, primernih za sodelovanje Skupnosti pri skupnem izvajanju nacionalnih raziskovalnih programov.

3. Ekosistem Baltskega morja, polzaprtega evropskega morja, je eno največjih svetovnih vodnih teles s somornico, na katero vplivajo številni naravni dejavniki in dejavniki, ki so posledica človekovega delovanja, kot so onesnaženje s težkimi kovinami, obstojna organska onesnaževala, radioaktivne snovi, razlitja nafte ter drugih škodljivih in nevarnih snovi, visoka stopnja evtrofikacije zaradi čezmernih vnosov hranil in organskih snovi, vnosi škodljivih tujih organizmov, netrajnostno izkoriščanje staležev rib, negativni učinki podnebnih sprememb, izgubljanje biotske raznovrstnosti ter vse pogostejše širjenje človekovih dejavnosti na obalna in priobalna območja, vključno z ekološko netrajnostnim turizmom. Ti vplivi so močno zmanjšali zmožnost Baltskega morja, da bi trajnostno zagotavljalo dobrine in storitve, od katerih so ljudje neposredno ali posredno odvisni zaradi družbenih, kulturnih in gospodarskih koristi.

4. Evropski svet je na zasedanju 14. decembra 2007 poudaril zaskrbljenost zaradi stanja okolja v Baltskem morju, predstavljenega v Sporočilu Komisije o Strategiji Evropske unije za regijo Baltskega morja[12]. Poleg tega je Komisijo pozval, naj predloži predlog pobude na podlagi člena 169 za regijo Baltskega morja.

5. Znanost lahko prispeva k reševanju teh izzivov in iskanju rešitev za okoljske težave v Baltskem morju. Vendar je zaradi resnosti sedanjega stanja treba kakovostno in količinsko okrepiti zdajšnje raziskave v baltski regiji z razvojem in izvedbo v celoti povezanega pristopa, s katerim se lahko zadevni raziskovalni programi vseh držav, ki mejijo na Baltsko morje, racionalizirajo in osredotočijo na zapletena in nujna vprašanja, da bi se na njih usklajeno, učinkovito in uspešno odgovorilo.

6. Številni raziskovalni in razvojni programi ali dejavnosti, ki jih posamezne države članice izvajajo na nacionalni ravni, da bi podprle raziskave in razvoj v regiji Baltskega morja, so za zdaj premalo usklajeni na evropski ravni, da bi dosegli kritično maso, potrebno na strateških raziskovalnih in razvojnih področjih.

7. Poleg tega so obstoječe sektorske raziskovalne strukture, ki so se razvijale skozi dolgo obdobje nacionalnih politik, globoko zakoreninjene v nacionalnih sistemih upravljanja ter preprečujejo razvoj in financiranje multidisciplinarnih, interdisciplinarnih in transdisciplinarnih okoljskih raziskav, ki so potrebne za reševanje izzivov Baltskega morja.

8. Kljub dolgi tradiciji sodelovanja med državami v baltski regiji in zunaj nje pri raziskavah Baltskega morja je bilo do zdaj zaradi neenakega gospodarskega položaja in stopnje razvitosti držav ter zelo različnih nacionalnih raziskovalnih programov, tem in prednostnih nalog za sodelovanje na voljo premalo finančnih sredstev, da bi se raziskovalne možnosti kar najbolje izkoristile. To je oviralo možnost doseganja rezultatov raziskav, ki so pomembni za oblikovanje politike.

9. Komisija je v delovnem programu za obdobje 2007–2008 z dne 11. junija 2007 za izvajanje posebnega programa „Sodelovanje“[13] zagotovila finančno podporo shemama BONUS ERA-NET in ERA-NET PLUS na področju okoljskih raziskav Baltskega morja, da bi okrepila sodelovanje med agencijami za financiranje okoljskih raziskav v Baltski regiji in olajšala prehod na skupni raziskovalni in razvojni program za Baltsko morje, ki se bo izvajal na podlagi člena 169 Pogodbe.

10. V skladu s pristopom iz Sedmega okvirnega programa in kot je bilo potrjeno v posvetovanjih z zainteresiranimi stranmi, ki so potekala v okviru sheme BONUS ERA-NET, so za baltsko regijo potrebni na politiki temelječi usmerjeni raziskovalni programi.

11. Danska, Nemčija, Estonija, Latvija, Litva, Poljska, Finska in Švedska (v nadaljnjem besedilu: sodelujoče države) so se dogovorile, da bodo skupaj izvajale skupni raziskovalni in razvojni program za Baltsko morje BONUS-169 (v nadaljnjem besedilu: BONUS-169). Namen programa BONUS-169 je podpirati znanstveni razvoj in inovacije z zagotavljanjem potrebnega pravnega in organizacijskega okvira za nadnacionalno sodelovanje med baltskimi državami na področju okoljskih raziskav v regiji Baltskega morja.

12. Čeprav je BONUS-169 pretežno usmerjen v okoljske raziskave, pa zadeva številne sorodne raziskovalne programe Skupnosti o različnih človekovih dejavnostih, ki imajo kumulativni učinek na ekosisteme, kot so ribištvo, akvakultura, kmetijstvo, infrastruktura, promet, usposabljanje in mobilnost raziskovalcev ter družbeno-gospodarska vprašanja. Pobuda je zelo pomembna za številne politike in direktive Skupnosti, med drugim za Direktivo 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (Okvirna direktiva o morski strategiji)[14], strategijo EU za regijo Baltskega morja, skupno ribiško politiko, skupno kmetijsko politiko, Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike[15] ter mednarodne zaveze EU, kot je akcijski načrt HELCOM za Baltsko morje. Zato bo pobuda BONUS-169 koristna za številna druga področja politik Skupnosti.

13. Da bi bil učinek programa BONUS-169 večji, so se sodelujoče države strinjale, da pri njem sodeluje Skupnost.

14. Pobuda BONUS-169 mora vključevati strateško fazo, ki ji sledi izvedbena faza, da bi se lahko z zainteresiranimi stranmi izvedlo obširno posvetovanje o strateško usmerjenem raziskovalnem programu, s katerim bi bilo mogoče zadovoljiti tudi nove raziskovalne potrebe. V strateški fazi pobude si je treba prizadevati za vključitev dodatnih sektorsko usmerjenih agencij za financiranje, da se bolj okrepi povezovanje raziskav, ki zadevajo potrebe medsektorskih končnih uporabnikov, ter zagotovi učinkovita uporaba rezultatov za dogovore o politiki in upravljanju virov v različnih gospodarskih sektorjih.

15. Komisija mora ob koncu strateške faze ob pomoči neodvisnega strokovnjaka oceniti, ali je pobuda dovolj zrela in pripravljena za začetek izvedbene faze.

16. Sodelujoče države so se dogovorile, da bodo za program BONUS-169 prispevale 50 milijonov EUR. Nedenarni prispevki v obliki dostopa do infrastrukture in njene uporabe morajo biti dovoljeni, če ne pomenijo večjega dela celotnega prispevka. Oceniti je treba njihovo vrednost in uporabnost za izvajanje projektov programa BONUS-169.

17. Prispevek Skupnosti za program BONUS-169, ki za celotno trajanje programa BONUS-169 znaša največ 50 milijonov EUR, mora biti do te meje enakovreden prispevkom sodelujočih držav, da se poveča njihov interes za skupno izvajanje programa. Večino prispevka Skupnosti je treba dodeliti izvedbeni fazi. Za vsako fazo je treba določiti zgornjo mejo. Zgornjo mejo za izvedbeno fazo je treba povišati za znesek, ki ostane po izvedbi strateške faze.

18. Za skupno izvajanje programa BONUS-169 je potrebna posebna izvedbena struktura, kot je določeno v Odločbi št. 2006/971/ES. Sodelujoče države so se dogovorile o taki posebni izvedbeni strukturi – baltska mreža organizacij za financiranje znanosti, BONUS EEIG, (v nadaljnjem besedilu: BONUS EEIG) – za izvajanje programa BONUS-169. Mreža BONUS EEIG mora biti prejemnica prispevka Skupnosti in prispevkov sodelujočih držav. S temi prispevki mora BONUS EEIG upravljati v skladu s skupnimi pravili in postopki za financiranje programa. BONUS EEIG mora tudi zagotoviti, da se BONUS-169 izvaja v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja.

19. Prispevek Skupnosti mora biti pogojen z zavezami sodelujočih držav glede sredstev in s plačilom njihovih finančnih prispevkov.

20. Izplačilo prispevka Skupnosti za strateško fazo mora biti pogojeno s sklenitvijo sporazuma o dodelitvi sredstev med Komisijo v imenu Skupnosti in mrežo BONUS EEIG, ki mora biti v skladu z Uredbo (ES) št. 1906/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o določitvi pravil za udeležbo podjetij, raziskovalnih središč in univerz pri ukrepih v okviru Sedmega okvirnega programa in razširjanju rezultatov raziskav (2007–2013)[16], da se olajša in poenostavi upravljanje s prispevkom.

21. Izplačilo prispevka Skupnosti za izvedbeno fazo mora biti pogojeno s sprejetjem izvedbenega sporazuma, ki ga skleneta Komisija v imenu Skupnosti in BONUS EEIG in ki vsebuje podrobno ureditev uporabe prispevka Skupnosti. S tem delom prispevka Skupnosti je treba upravljati na podlagi posrednega centraliziranega upravljanja v skladu s členoma 54(2)(c) in 56 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti[17] (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba) ter v skladu členi 35, 38(2) in 41 Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje finančne uredbe[18].

22. Morebitne obresti od prispevkov, izplačanih mreži BONUS EEIG, je treba obravnavati kot prihodek te mreže in jih dodeliti izvajanju programa BONUS-169.

23. Za zaščito finančnih interesov Skupnosti mora imeti ta pod pogoji, določenimi v sporazumih, ki jih skleneta Skupnost in BONUS EEIG, pravico zmanjšati, zadržati ali ukiniti svoj finančni prispevek, če se BONUS-169 izvaja neustrezno, delno ali z zamudo ali če sodelujoče države ne prispevajo ali delno ali z zamudo prispevajo k financiranju programa BONUS-169.

24. Za učinkovito izvajanje programa BONUS-169 v izvedbeni fazi je treba odobriti finančno podporo sodelujočim pri projektih programa BONUS-169, izbranih na centralni ravni pod okriljem mreže BONUS EEIG in na podlagi razpisov za zbiranje predlogov.

25. Čeprav je Skupno raziskovalno središče oddelek Komisije, imajo njegovi inštituti raziskovalne zmogljivosti, ki so pomembne za program BONUS-169 in bi lahko prispevale k njegovemu izvajanju. Zato je treba opredeliti vlogo Skupnega raziskovalnega središča v smislu njegove upravičenosti do finančnih sredstev.

26. Za zagotovitev enakega obravnavanja je treba pri ocenjevanju upoštevati ista načela, kot se uporabljajo za predloge, predložene na podlagi Sedmega okvirnega programa. Predloge morajo zato centralno oceniti neodvisni strokovnjaki pod okriljem mreže BONUS EEIG. Vrstni red in prednostne naloge mora odobriti BONUS EEIG, pri čemer mora strogo upoštevati rezultate neodvisne ocene, ki mora biti zavezujoča.

27. Vsaka država članica in vsaka država, pridružena Sedmemu okvirnemu programu, ima pravico do sodelovanja pri programu BONUS-169.

28. V skladu s cilji Sedmega okvirnega programa mora biti sodelovanje v programu BONUS-169 omogočeno vsem drugim državam, če je tako sodelovanje določeno z ustreznim mednarodnim sporazumom ter če s tem soglašajo Komisija in sodelujoče države članice. Skupnost mora imeti v skladu s Sedmim okvirnim programom pravico, da se sporazume o pogojih svojega finančnega prispevka za program BONUS-169 glede na sodelovanje drugih držav v skladu s pravili in pogoji, določenimi v tej odločbi.

29. Sprejeti je treba ustrezne ukrepe za preprečevanje nepravilnosti in goljufij ter storiti vse potrebno za povračilo izgubljenih, nepravilno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti[19], Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi[20], ter Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF)[21].

30. Ključno je, da se v raziskovalnih dejavnostih, ki se izvajajo na podlagi programa BONUS-169, spoštujejo temeljna etična načela, vključno s tistimi iz člena 6 Pogodbe o Evropski uniji in Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, ter upošteva načelo enakopravnosti spolov.

31. Komisija mora opraviti vmesne ocene kakovosti in učinkovitosti izvajanja programa BONUS-169 ter napredka pri doseganju zastavljenih ciljev, pa tudi končno oceno.

32. Mreža BONUS EEIG mora sodelujoče v izbranih projektih programa BONUS-169 spodbujati, naj svoje rezultate posredujejo in jih razširjajo ter poskrbijo, da bodo te informacije javno dostopne –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1 Prispevek Skupnosti

1. Finančni prispevek Skupnosti za skupni raziskovalni in razvojni program za Baltsko morje BONUS-169 (v nadaljnjem besedilu: BONUS-169), ki ga skupaj izvajajo Danska, Nemčija, Estonija, Latvija, Litva, Poljska, Finska in Švedska (v nadaljnjem besedilu: sodelujoče države), se zagotovi pod pogoji, določenimi v tej odločbi.

2. Skupnost zagotovi finančni prispevek, ki znaša največ 50 milijonov EUR za celotno trajanje programa BONUS-169, v skladu z Uredbo (ES) št. 1906/2006 v strateški fazi in v skladu s členom 54(2)(c) finančne uredbe v izvedbeni fazi. Prispevek Skupnosti je do te zgornje meje enakovreden prispevkom sodelujočih držav.

3. Finančni prispevek Skupnosti se izplača skupno iz proračunskih sredstev, dodeljenih vsem ustreznim temam posebnega programa „Sodelovanje“.

Člen 2 Izvajanje programa BONUS-169

1. BONUS-169 izvaja baltska mreža organizacij za financiranje znanosti – BONUS EEIG (v nadaljnjem besedilu: BONUS EEIG).

2. BONUS-169 se izvaja v dveh fazah v skladu s Prilogo I: strateški fazi sledi izvedbena faza.

3. Strateška faza programa traja do dve leti. Namenjena je pripravi izvedbene faze. V strateški fazi BONUS EEIG izvede naslednje naloge:

33. priprava strateškega raziskovalnega programa – določitev dela o znanstveni vsebini programa z osredotočanjem na razpise za zbiranje predlogov v skladu s cilji, določenimi v Sedmem okvirnem programu;

34. vzpostavitev platform za posvetovanje z zainteresiranimi stranmi – za krepitev in institucionalizacijo vključevanja zainteresiranih strani iz vseh zadevnih sektorjev;

35. priprava načinov izvajanja, vključno s pravnimi in finančnimi pravili in postopki, določbami za ureditev pravic intelektualne lastnine, ki izhajajo iz dejavnosti programa BONUS-169, ter vidiki v zvezi s človeškimi viri in komunikacijo.

4. Izvedbena faza traja najmanj pet let. Med njo se objavijo najmanj trije razpisi za zbiranje predlogov z namenom financiranja projektov, osredotočenih na cilje programa BONUS-169. Ti razpisi so namenjeni večpartnerskim in nadnacionalnim projektom, vključujejo pa dejavnosti raziskovanja, tehnološkega razvoja, usposabljanja in razširjanja informacij. Projekti se bodo izbirali v skladu z načeli enakega obravnavanja, preglednosti, neodvisnega ocenjevanja, sofinanciranja, nedobičkonosnosti, financiranja, ki se mu ne dodajajo drugi viri Skupnosti, in načelom prepovedi retroaktivnosti.

Člen 3 Pogoji za prispevek Skupnosti

1. Finančni prispevek Skupnosti za strateško fazo znaša največ 1,25 milijona EUR in je do te meje enakovreden prispevkom sodelujočih držav. Zaveza Skupnosti za prispevek k strateški fazi je pogojena z enakovredno zavezo sodelujočih držav.

2. Finančni prispevek Skupnosti za izvedbeno fazo znaša največ 48,75 milijona EUR in je do te meje enakovreden prispevkom sodelujočih držav. Ta zgornja meja se lahko poviša za znesek, ki ostane po izvedbi strateške faze. V izvedbeni fazi lahko sodelujoče države do 25 % prispevkov zagotovijo v obliki dostopa do raziskovalne infrastrukture (v nadaljnjem besedilu: stvarni prispevki v obliki infrastrukture).

3. Finančni prispevek Skupnosti za izvedbeno fazo se zagotovi pod naslednjimi pogoji:

36. pozitivna ocena strateške faze, ki jo Komisija izvede ob pomoči neodvisnih strokovnjakov; ta ocena pokriva napredek v smeri doseganja ciljev in končnih rezultatov, določenih v členu 2(3) in Prilogi I;

37. dokaz mreže BONUS EEIG, da je sposobna izvajati BONUS-169, vključno s prejemanjem, dodeljevanjem in spremljanjem finančnega prispevka Skupnosti v okviru posrednega centraliziranega upravljanja v skladu s členoma 54(2)(c) in 56 Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba), členi 35, 38(2) in 41 Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002 ter v skladu z dobrim finančnim poslovodenjem;

38. vzdrževanje in uporaba primernega in učinkovitega modela upravljanja za program BONUS-169 v skladu s Prilogo II;

39. učinkovito izvajanje dejavnosti mreže BONUS EEIG, povezanih z izvedbeno fazo programa BONUS-169, ki je določena v Prilogi I in zajema objavo razpisov za zbiranje predlogov, na podlagi katerih se dodelijo nepovratna sredstva;

40. zaveza vsake sodelujoče države, da bo prispevala svoj delež finančnih sredstev za program BONUS-169, ter gotovinsko izplačilo in dejanska zagotovitev stvarnih prispevkov v obliki infrastrukture, kadar se ti zahtevajo; te zaveze se vključijo v finančni načrt, o katerem se dogovorijo pristojni nacionalni organi, da bi se prispevalo k skupnemu izvajanju izvedbene faze programa BONUS-169;

41. usklajenost s pravili Skupnosti o državni pomoči in zlasti z Okvirom Skupnosti za državno pomoč za raziskave in razvoj ter inovacije[22];

42. zagotavljanje visoke ravni znanstvene odličnosti, izpolnjevanje etičnih načel v skladu s splošnimi načeli Sklepa št. 1982/2006/ES (v nadaljnjem besedilu: Sedmi okvirni program) ter upoštevanje načel enakopravnosti spolov in trajnostnega razvoja.

Člen 4 Sodelovanje Skupnega raziskovalnega središča

1. Skupno raziskovalno središče je upravičeno do finančnih sredstev iz programa BONUS-169 na podlagi istih pogojev, kot veljajo za upravičence iz sodelujočih držav.

2. Lastna sredstva Skupnega raziskovalnega središča, ki ne izhajajo iz financiranja na podlagi programa BONUS-169, se ne štejejo za del prispevka Skupnosti v smislu člena 1.

Člen 5 Sporazumi med Skupnostjo in mrežo BONUS EEIG

1. Podrobna ureditev za upravljanje finančnih sredstev in nadzor nad njimi ter za zaščito finančnih interesov Skupnosti v strateški fazi se določi v sporazumu o dodelitvi sredstev, ki ga Komisija v imenu Skupnosti in mreža BONUS EEIG skleneta v skladu s pravili, določenimi v tej odločbi in Uredbi (ES) št. 1906/2006.

2. Podrobna ureditev za upravljanje finančnih sredstev in nadzor nad njimi ter za zaščito finančnih interesov Skupnosti v izvedbeni fazi se določi v izvedbenem sporazumu in letnih finančnih sporazumih, ki jih skleneta Komisija v imenu Skupnosti in mreža BONUS EEIG.

Izvedbeni sporazum vključuje zlasti naslednje določbe:

43. opredelitev prenesenih nalog;

44. določbo za zaščito finančnih sredstev Skupnosti;

45. pogoje in podrobno ureditev za izvajanje nalog, vključno s pravili ter zgornjimi mejami financiranja, ki se uporabljajo za projekte programa BONUS-169, in ustreznimi določbami za razmejitev odgovornosti ter izvajanje nadzora;

46. pravila za poročanje Komisiji o izvajanju nalog;

47. pogoje, pod katerimi izvajanje nalog preneha;

48. podrobno ureditev za nadzor, ki ga izvaja Komisija;

49. pogoje, ki urejajo uporabo ločenega bančnega računa in ravnanje z nastalimi obrestmi;

50. določbe, ki zagotavljajo preglednost ukrepov Skupnosti v zvezi z drugimi dejavnostmi mreže BONUS EEIG;

51. zavezo, da agencija, organ ali subjekt ne bo storil ničesar, kar bi lahko povzročilo navzkrižje interesov v smislu člena 52(2) finančne uredbe;

52. določbe, ki urejajo pravice intelektualne lastnine, ki izhajajo iz izvajanja programa BONUS-169, kakor je določeno v členu 2;

53. merila, ki bodo uporabljena pri vmesnih in končnih ocenah, vključno s tistimi iz člena 13.

3. Komisija izvede predhodno oceno mreže BONUS EEIG, da pridobi dokaze o obstoju in primernem delovanju postopkov in sistemov iz člena 56 finančne uredbe.

Člen 6 Obresti od prispevkov

Obresti od finančnih prispevkov, dodeljenih programu BONUS-169, se obravnavajo kot prihodek mreže BONUS EEIG in se dodelijo programu BONUS-169.

Člen 7 Zmanjšanje, zadržanje ali ukinitev finančnega prispevka Skupnosti

Če se BONUS-169 ne izvaja ali se izvaja neustrezno, delno ali z zamudo, lahko Skupnost zmanjša, zadrži ali ukine svoj finančni prispevek, pri čemer upošteva napredek izvajanja programa BONUS-169.

Če sodelujoče države ne prispevajo k financiranju programa BONUS-169 ali k temu prispevajo le delno ali z zamudo, lahko Skupnost svoj finančni prispevek zmanjša, pri čemer upošteva znesek javnih sredstev, ki so ga prispevale sodelujoče države, pod pogoji iz sporazuma o dodelitvi sredstev iz člena 5(1).

Člen 8 Zaščita finančnih interesov Skupnosti s strani sodelujočih držav

Sodelujoče drža ve pri izvajanju programa BONUS-169 sprejmejo zakonodajne, regulativne, upravne ali druge ukrepe, potrebne za zaščito finančnih interesov Skupnosti. Sodelujoče države zlasti sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev polnega vračila vseh zneskov, dolgovanih Skupnosti, v skladu s finančno uredbo in Uredbo (ES, Euratom) št. 2342/2002.

Člen 9 Nadzor, ki ga izvajata Komisija in Računsko sodišče

Komisija in Računsko sodišče lahko opravljata vse preglede in inšpekcije, potrebne za zagotovitev ustreznega upravljanja finančnih sredstev Skupnosti in za zaščito njenih finančnih interesov pred goljufijami ali nepravilnostmi. V ta namen dajo sodelujoče države in BONUS EEIG Komisiji in Računskemu sodišču na razpolago vse ustrezne dokumente.

Člen 10 Medsebojno obveščanje

Komisija Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču sporoči vse potrebne informacije. Sodelujoče države prek mreže BONUS EEIG Komisiji predložijo vse dodatne informacije, ki jih Evropski parlament, Svet in Računsko sodišče zahtevajo v zvezi s finančnim upravljanjem mreže BONUS EEIG.

Člen 11 Sodelovanje drugih držav članic in pridruženih držav

Programu BONUS-169 se lahko pridruži vsaka država članica in vsaka država, pridružena Sedmemu okvirnemu programu, v skladu z merili, določenimi v členu 3(1) ter 3(3)(e) in (f). Države članice in države, ki se pridružijo programu BONUS-169, se za namene te odločbe obravnavajo kot sodelujoče države.

Člen 12 Sodelovanje drugih držav

Sodelujoče države in Komisija se lahko dogovorijo o sodelovanju katere koli druge države ob izpolnjevanju meril, določenih v členu 3(1) ter 3(3)(e) in (f), če je tako sodelovanje določeno z ustreznim mednarodnim sporazumom.

Sodelujoče države in Komisija določijo pogoje, pod katerimi so pravni subjekti s sedežem v taki državi in posamezniki, ki imajo v njej stalno prebivališče, upravičeni do financiranja iz programa BONUS-169.

Člen 13 Letno poročanje in ocenjevanje

Komisija vključi poročilo o dejavnostih programa BONUS-169 v letno poročilo o Sedmem okvirnem programu, ki se Evropskemu parlamentu in Svetu predloži v skladu s členom 173 Pogodbe.

Komisija najpozneje do 31. decembra 2014 izvede vmesno oceno programa BONUS-169. Ta ocena zajema napredek pri doseganju ciljev, določenih v členu 2 in Prilogi I, priporočila programa BONUS-169 o najprimernejših načinih za nadaljnje izboljšanje povezovanja, kakovosti in učinkovitosti izvajanja, vključno z znanstvenim, upravljalnim in finančnim povezovanjem, ter mnenje, ali je višina finančnih prispevkov sodelujočih držav primerna glede na mogoče povpraševanje njihovih nacionalnih raziskovalnih skupnosti.

Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu sporoči ugotovitve ocene in svoje pripombe.

Komisija ob koncu sodelovanja Skupnosti v programu BONUS-169, vendar najpozneje do 31. decembra 2017, izvede končno oceno programa BONUS-169. Rezultate navedene ocene predloži Evropskemu parlamentu in Svetu.

Člen 14 Začetek veljavnosti

Ta odločba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

Člen 15

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju,

Za Evropski parlament Za Svet

Predsednik Predsednik

PRILOGA I

Cilji in izvajanje programa BONUS-169

CILJI PROGRAMA BONUS-169

BONUS- 169 omogoči izboljšanje raziskovalnih zmogljivosti regije Baltskega morja, da se podpreta razvoj in izvajanje predpisov, politik in praks upravljanja, ki ustrezajo svojemu namenu, da se učinkovito odgovori na večje okoljske in ključne družbene izzive, s katerimi se regija spopada in se bo spopadala v prihodnjih letih, ter da se izboljšata učinkovitost in uspešnost razdrobljenih programov za okoljske raziskave in pristopa k njim v regiji Baltskega morja s povezovanjem raziskovalnih dejavnosti sistema Baltskega morja v trajen, sodelovalen, interdisciplinaren, dobro povezan in natančno usmerjen večnacionalni program.

Ta pobuda tudi prispeva k zasnovi in oblikovanju ERP v regiji Baltskega morja.

Za doseganje teh ciljev je treba izboljšati učinkovitost in uspešnost razdrobljenih programov za okoljske raziskave v regiji Baltskega morja s povezovanjem raziskovalnih dejavnosti v trajen, sodelovalen, interdisciplinaren, dobro povezan in natančno usmerjen večnacionalni program v podporo trajnostnemu razvoju regije. V ta namen se s pobudo BONUS-169:

a) pripravijo na politiki temelječi strateški raziskovalni programi;

b) izboljšata usklajenost in povezanost trajnostnih čezmejnih in medsektorskih javnih raziskovalnih programov;

c) zviša raven raziskovalnih zmogljivosti baltskih držav, ki so nove članice EU;

d) vzpostavijo primerne platforme za posvetovanje z zainteresiranimi stranmi, ki vključujejo zastopanje vseh zadevnih sektorjev;

e) pridobijo dodatna finančna sredstva na podlagi izboljšanega medsektorskega sodelovanja pri raziskavah sistema Baltskega morja;

f) določijo primerni načini izvajanja, ki omogočajo učinkovito izvajanje programa prek skupnega pravnega subjekta za upravljanje in skupne strukture upravljanja;

g) objavijo najmanj trije večtematski, strateško usmerjeni in večpartnerski skupni razpisi za zbiranje predlogov.

Strateška faza

Cilj

Strateška faza služi pripravi izvedbene faze. Zajema strateški razvoj programa, da bi se zagotovila najboljša mogoča povezanost raziskav Baltskega morja. Njen namen je okrepiti vključenost zainteresiranih strani in uporabniških skupin za zagotovitev, da raziskave ustrezajo politiki in upravljanju ter da so raziskovalne teme prednostno razvrščene glede na potrebe politike, poleg tega pa se dejavna prizadevanja namenijo polni vključitvi znanstvenikov in njihovih raziskovalnih institucij ter širših skupnosti zainteresiranih strani.

Končni rezultati

BONUS EEIG pošlje Komisiji končne rezultate, določene v naslednjih odstavkih, najpozneje 18 mesecev po začetku strateške faze.

Komisija na zahtevo mreže BONUS EEIG svetuje in pomaga pri pripravi teh končnih rezultatov. BONUS EEIG na zahtevo Komisije poroča o napredku.

2.2.1 Strateški raziskovalni program

Strateški raziskovalni program se pripravi in dogovori ob posvetovanju med sodelujočimi državami, širokim krogom zainteresiranih strani in Komisijo. Je osnova za program, ki ga usmerjajo politike. S strateškim raziskovalnim programom se razširi usmerjenost raziskav, tako da te poleg morskega ekosistema zajemajo pristop, ki vključuje povodje in na podlagi katerega se obravnavajo ključna vprašanja, ki vplivajo na kakovost in produktivnost ekosistemov v regiji Baltskega morja.

Strateški raziskovalni program vsebuje opis izhodiščnega stanja in najnovejših dosežkov raziskav Baltskega morja, jasno strateško vizijo in načrt za doseganje navedenih ciljev, okvirno opredeljene na politiki temelječe razpisne teme, proračune razpisov, njihov časovni razpored objav in pričakovano trajanje projektov. Poleg tega vključuje ukrepe za zadovoljevanje novih raziskovalnih potreb in pospeševanje povezovanja raziskav na ravni celotne baltske regije ter skupni načrt za skupno uporabo zmogljivosti regionalne infrastrukture in morebitna načrtovanja za prihodnje naložbe vanjo.

2.2.2 Platforme za posvetovanje z zainteresiranimi stranmi

Na podlagi izčrpne analize ustreznih zainteresiranih strani programa BONUS-169 na lokalni, nacionalni, regionalni in evropski ravni se vzpostavijo platforme in mehanizmi za posvetovanje z zainteresiranimi stranmi, katerih namen je povečanje in institucionalizacija vključevanja zainteresiranih strani iz vseh zadevnih sektorjev, da se opredelijo kritične šibke točke, prednostno razvrstijo raziskovalne teme in izboljša uporaba rezultatov raziskav. To vključuje sodelovanje znanstvenikov, tudi s področja drugih ustreznih naravoslovnih znanosti, ki niso povezane z morjem, ter s področja družbenih in ekonomskih disciplin, da se zagotovi potrebna multidisciplinarnost pri pripravi strateškega raziskovalnega programa, njegove strateške vizije in prednostnih raziskovalnih nalog.

Kot stalni organ se ustanovi forum za sektorske raziskave (predstavniško telo, sestavljeno iz predstavnikov ministrstev in drugih akterjev, ki se ukvarjajo z raziskavami in upravljanjem sistema Baltskega morja), ki podpira program in je z vidika sprejemanja odločitev pristojen za razpravljanje o njegovem načrtovanju, rezultatih in novih raziskovalnih potrebah. Ta forum olajšuje in pospešuje povezovanje raziskav na ravni celotne baltske regije, vključno s skupno uporabo in načrtovanjem zmogljivosti infrastrukture, pomaga pri izpostavljanju raziskovalnih potreb, pospešuje uporabo rezultatov raziskav in omogoča lažje povezovanje financiranja raziskav.

2.2.3 Načini izvajanja

Načini izvajanja vključujejo vse vidike, s katerimi se zagotavlja uspešno izvajanje strateškega raziskovalnega programa. Po potrebi so usklajeni s pravili Sedmega okvirnega programa. Med drugim zajemajo naslednje elemente:

a) sprejemanje ukrepov (priprava dokumentov, oblikovanje postopkov, zaposlovanje in usposabljanje osebja), ki se s finančno uredbo zahteva za posredno centralizirano upravljanje;

b) pridobivanje formalnih zavez sodelujočih držav članic za najmanj 48,75 milijona EUR sredstev, od katerih lahko stvarni prispevki v obliki infrastrukture znašajo največ 25 %;

c) zagotavljanje realne in z dokazi podprte ocene vrednosti stvarnih prispevkov v obliki infrastrukture, ki jih upravičencem programa BONUS-169 zagotovijo sodelujoče države v obliki uporabe njihove infrastrukture;

d) izdelavo izčrpnega seznama vse infrastrukture, vključno s kontaktnimi podatki lastnikov, upravljavcev ali drugih odgovornih organov, ter njegovo objavo in posodabljanje, kadar je to potrebno;

e) zagotavljanje dogovora o skupnih načinih izvajanja in njihove vzpostavitve, da lahko BONUS EEIG centralno sklene sporazume o dodelitvi sredstev z upravičenci programa BONUS-169, vključno s skupnimi in dogovorjenimi pravili o sodelovanju, vzorcem sporazuma o dodelitvi sredstev, smernicami za vlagatelje, udeležence in neodvisne ocenjevalce ter načini za revizijo upravičencev, vključno z možnostjo, da take revizije izvajata Komisija in Računsko sodišče;

f) razvoj ustrezne strukture upravljanja za upravljanje s programom v vseh fazah trajanja projektov;

g) zagotavljanje zadostnih finančnih sredstev za okrepitev mreže BONUS EEIG v smislu človeških virov in multidisciplinarnega strokovnega znanja in izkušenj, da lahko ta izvedbena struktura podpre strateške vidike in učinkovito izvajanje programa;

h) razvoj strukture za financiranje projektov BONUS-169, ki temelji na finančnem skladu, sestavljenem iz gotovinskih prispevkov sodelujočih držav in Skupnosti;

i) oblikovanje strategije sporočanja in razširjanja, s katero se v največji možni meri zagotavlja, da rezultati in podatki ustrezajo standardom evropske mreže za pomorsko opazovanje in podatke.

Glede stvarnih prispevkov v obliki infrastrukture se v strateški fazi oblikujejo posebna pravila in pristop, s čimer se sodelujoče države zavežejo, da bodo upravičencem programa BONUS-169 brezplačno zagotovile dostop do infrastrukture in njeno uporabo (predvsem raziskovalna plovila). Stroški uporabe take infrastrukture niso upravičeni stroški projektov. V zvezi s tem BONUS EEIG s sodelujočimi državami ali lastniki infrastrukture sklene ustrezne sporazume, ki:

a) opredeljujejo metodologije za ocenjevanje stvarnih prispevkov v obliki infrastrukture;

b) zagotavljajo, da lahko BONUS EEIG, Komisija in Računsko sodišče opravljajo revizije dostopa do infrastrukture in njene uporabe ter s tem nastalih stroškov;

c) določajo obveznost pogodbenih strank, da letno poročajo o stroških, nastalih z zagotavljanjem dostopa do infrastrukture ali njene uporabe upravičencem programa BONUS-169.

2.2.4 Financiranje Skupnosti v strateški fazi

Upravičeni stroški, ki se povrnejo do 50 %, so dejansko nastali stroški mreže BONUS EEIG, zavedeni v njenih bilancah in potrebni za doseganje cilja, opredeljenega v točki 1. Stroški so lahko upravičeni od 1. januarja 2010 in so natančneje opredeljeni v sporazumu o dodelitvi sredstev za strateško fazo.

Izvedbena faza

Če so rezultati ocene in predhodne revizije mreže BONUS EEIG pozitivni, Komisija in BONUS EEIG skleneta izvedbeni sporazum.

3.1. Cilji

V izvedbeni fazi se objavijo in izvedejo najmanj trije skupni razpisi za zbiranje predlogov za financiranje strateško usmerjenih projektov programa BONUS-169, osredotočenih na cilje pobude. Teme izhajajo iz strateškega raziskovalnega programa pobude BONUS-169, kar najbolj upoštevajo zasnovani načrt in zajemajo dejavnosti raziskovanja, tehnološkega razvoja ter usposabljanja in/ali razširjanja informacij.

3.2. Izvajanje projektov programa BONUS-169

Razpisi programa BONUS- 169 se izvedejo prek večpartnerskih in nadnacionalnih projektov, ki vključujejo najmanj tri neodvisne upravičene pravne subjekte iz treh različnih držav članic ali pridruženih držav, pri čemer najmanj dva od teh subjektov prihajata iz sodelujočih držav programa BONUS-169.

Do financiranja iz programa BONUS-169 so upravičeni pravni subjekti iz držav članic in pridruženih držav. Konzorcij, ki vloži predlog za projekt na podlagi programa BONUS-169, lahko vključuje udeležence iz države, ki ni država članica, če lahko realno zagotovi, da razpolaga s sredstvi, potrebnimi za polno kritje stroškov svojega sodelovanja. Financiranje iz programa BONUS-169, ki se zagotovi takemu udeležencu, se lahko utemelji za vsak primer posebej, če je prispevek tega udeleženca k projektu absolutno nujen za uspešno končanje projekta.

V vsakem razpisu za zbiranje predlogov so jasno navedene znanstvene teme. Te teme določi BONUS EEIG ob posvetovanju s Komisijo. Pri določanju tem BONUS EEIG in Komisija upoštevata nove potrebe, rezultate in izide predhodno izvedenih razpisov ter obsežna posvetovanja z zainteresiranimi stranmi, izvedena v strateški fazi in v celotnem času trajanja programa.

BONUS EEIG kar najbolj obširno objavi razpise za zbiranje predlogov, pri čemer uporabi posebno informacijsko podporo, predvsem spletne strani o Sedmem okvirnem programu, in poskuša doseči vse zadevne zainteresirane strani prek specializiranega tiska in brošur. Razpis za zbiranje predlogov ostane odprt najmanj tri mesece. Vlagatelji v odgovor na razpise centralno vložijo predlagane projekte mreži BONUS EEIG, ta pa projekte oceni v enostopenjskem ocenjevalnem postopku.

Predlagani projekti se ocenijo in izberejo centralno na podlagi neodvisnega pregleda izpolnjevanja določenih meril za upravičenost, izbiro in dodelitev. Glavna merila za ocenjevanje so znanstvena odličnost, kakovost izvajanja in pričakovani učinek projekta. V razpisu za zbiranje predlogov so podrobno opredeljena glavna merila za ocenjevanje. Uvedejo se lahko dodatna merila, če so objavljena v razpisu za oddajo predlogov, ne diskriminirajo in so podrejena glavnim merilom za ocenjevanje.

BONUS EEIG zagotovi, da se vsak prejeti predlog oceni ob pomoči najmanj treh neodvisnih strokovnjakov, ki jih imenuje na podlagi meril, določenih v Uredbi (ES) št. 1906/2006. Vsakemu predlaganemu projektu se dodeli ocena. Neodvisni strokovnjaki pregledajo projekte glede na merila za ocenjevanje in za izpolnjevanje vsakega merila dodelijo od 0 do 5 točk v skladu s pravili za vložitev predlogov ter za povezane postopke ocenjevanja, izbire in dodelitve v okviru Sedmega okvirnega programa.

BONUS EEIG sestavi seznam financiranja dosledno v skladu z rezultati neodvisne ocene. Prednostni seznam, ki ga sestavijo neodvisni strokovnjaki, je zavezujoč za dodelitev finančnih sredstev programa BONUS-169.

Upravno poslovodenje nepovratnih sredstev, dodeljenih izbranim projektom programa BONUS-169, se izvaja centralno pod okriljem mreže BONUS EEIG.

3.3. Nadaljnje dejavnosti

BONUS EEIG poleg upravljanja programa BONUS-169, ki je določeno v točkah 3.1 in 3.2, izvaja tudi naslednje dejavnosti:

a) redno posodablja strateški raziskovalni program in prednostno razvršča raziskovalne teme, da se upoštevajo nove potrebe ter rezultati in izidi predhodno izvedenih razpisov ter postopki za obširno posvetovanje z zainteresiranimi stranmi iz točke 2.2.2;

b) lajša dostop nadnacionalnim in multidisciplinarnim raziskovalnim ekipam projektov, financiranih iz programa BONUS-169, do edinstvene raziskovalne infrastrukture, objektov in opreme;

c) spodbuja učinkovito stičišče znanosti in politike, da se zagotovi najboljša mogoča uporaba rezultatov raziskav;

d) pridobiva financiranje sodelujočih držav, ki bi zagotovilo trajnost pobude brez financiranja Skupnosti v obdobju po izteku programa BONUS-169;

e) krepi sodelovanje med regionalnimi programi za okoljske raziskave in ustreznimi znanstvenimi skupnostmi iz drugih evropskih morskih bazenov;

f) sporoča in razširja informacije;

g) BONUS EEIG se dejavno zavzema za izmenjavo najboljše prakse z drugimi evropskimi regionalnimi morskimi bazeni in za dobro povezanost z vseevropsko ravnjo, da se zagotovita usklajenost in racionalizacija.

3.4. Prispevki v izvedbeni fazi

Izvedbeno fazo programa BONUS-169 sofinancirajo sodelujoče države in Skupnost v obdobju najmanj petih let, dokler se v celoti ne končajo vsi projekti, financirani iz programa BONUS-169, če Skupnost izpolni svoje zaveze do leta 2013 in so spoštovane vse obveznosti poročanja Komisiji. Prispevek Skupnosti v izvedbeni fazi je enakovreden gotovinskim prispevkom in stvarnim prispevkom v obliki infrastrukture, ki jih sodelujoče države zagotovijo za projekte programa BONUS-169 prek mreže BONUS EEIG, ter tekočim stroškom, ki jih ima BONUS EEIG v izvedbeni fazi. Ti tekoči stroški ne presegajo 5 milijonov EUR.

BONUS EEIG zbere in centralno upravlja finančni prispevek Skupnosti in gotovinske prispevke sodelujočih držav za program BONUS-169.

Pod pogoji, dogovorjenimi v letnih finančnih sporazumih iz člena 5(2), se finančni prispevek Skupnosti izplača na podlagi dokazil o plačilu gotovinskih prispevkov sodelujočih držav mreži BONUS EEIG in na podlagi njihovega zagotavljanja stvarnih prispevkov v obliki infrastrukture za projekte programa BONUS-169.

Mreža BONUS EEIG je odgovorna za zagotavljanje, da upravičenci pravilno uporabljajo finančna sredstva programa BONUS-169, pravilnost uporabe pa se ugotavlja z neodvisnimi finančnimi revizijami projektov, ki jih izvaja mreža BONUS EEIG ali drugi v njenem imenu.

3.5. Financiranje projektov programa BONUS-169

Ob upoštevanju člena 3(3)(f) se s financiranjem projektov programa BONUS-169 krije do 100 % upravičenih stroškov, ki se izračunajo v skladu s skupnimi pravili in stopnjami financiranja, ki jih BONUS EEIG določi v načinih izvajanja, Komisija pa odobri v izvedbenem sporazumu.

PRILOGA II

Upravljanje programa BONUS-169

1. Program BONUS-169 upravlja sekretariat mreže BONUS EEIG. Mreža BONUS EEIG za namene programa BONUS-169 ustanovi naslednje strukture: usmerjevalni odbor, sekretariat, svetovalni odbor, forum za sektorske raziskave in forum projektnih koordinatorjev.

2. Usmerjevalni odbor je najvišji organ mreže BONUS EEIG, odgovoren za sprejemanje odločitev in upravljanje sekretariata. Sestavljajo ga visoki uradniki ustanov za upravljanje in financiranje raziskav, ki jih imenujejo člani mreže BONUS EEIG. Predsednik se zamenja vsako leto po načelu rotacije med člani mreže BONUS EEIG. Nekdanji, sedanji in prihodnji predsedniki sestavljajo strateško delovno skupino, ki pomaga sekretariatu pri strateško pomembnih zadevah. Usmerjevalni odbor na podlagi predlogov sekretariata določi strateško usmeritev programa BONUS-169, vključno z odločitvami glede opredelitve in posodobitve programa BONUS-169, načrtovanja razpisov za zbiranje predlogov, profila proračuna, meril za upravičenost in izbiro, nabora ocenjevalcev, odobritve prednostnega seznama za financiranje projektov programa BONUS-169, spremljanja napredka financiranih projektov programa BONUS-169 ter nadzora ustreznega in pravilnega dela sekretariata v zvezi s programom BONUS-169.

3. Sekretariat vodi izvršni direktor, ki izvaja odločitve usmerjevalnega odbora in kot glavni predstavnik programa BONUS-169 tega zastopa pred Komisijo in različnimi nacionalnimi agencijami za financiranje. Sekretariat je odgovoren za splošno usklajevanje in spremljanje vseh dejavnosti programa BONUS-169, objave, ocenjevanje in izvajanje razpisov, spremljanje financiranih projektov s pogodbenega in znanstvenega vidika ter za poročanje o napredku usmerjevalnemu odboru. Odgovoren je tudi za načrtovanje in organizacijo posvetovanj z zainteresiranimi stranmi in svetovalnim odborom, vključevanje rezultatov posvetovanj v strateški raziskovalni program, njihovo racionalizacijo ter spodbujanje učinkovitih stičišč znanosti in politike.

4. Svetovalni odbor pomaga usmerjevalnemu odboru in sekretariatu. Sestavljajo ga mednarodno zelo ugledni znanstveniki, predstavniki zadevnih zainteresiranih strani, na primer s področja turizma, obnovljive energije, ribištva in akvakulture, pomorskega prometa in biotehnologije, ponudnikov tehnologije, industrijskih združenj ter organizacij civilne družbe, zainteresiranih za te sektorje, drugih povezanih baltskih raziskovalnih programov in drugih evropskih regionalnih morij. Svetovalni odbor zagotavlja neodvisne nasvete, smernice in priporočila glede znanstvenih in političnih vprašanj programa BONUS-169. To vključuje svetovanje o ciljih, prednostnih nalogah in usmeritvi programa BONUS-169, načinih za izboljšanje uspešnosti programa BONUS-169 ter o doseganju in kakovosti rezultatov raziskav, povečevanju zmogljivosti, mreženju in pomembnosti dela za uresničitev ciljev programa BONUS-169. Pomaga tudi pri uporabi in razširjanju rezultatov programa BONUS-169.

5. Forum za sektorske raziskave sestavljajo predstavniki ministrstev in drugih akterjev, ki delujejo na področju raziskovanja in upravljanja sistema Baltskega morja. Sestane se enkrat letno na posvetovalnem sestanku, na katerem se razpravlja o rezultatih programa BONUS-169 in novih raziskovalnih potrebah z vidika sprejemanja odločitev. Deluje kot forum, ki pospešuje povezovanje raziskav na ravni celotne baltske regije, vključno z ustreznimi sektorsko financiranimi raziskavami ter uporabo in načrtovanjem skupne infrastrukture.

6. Forum projektnih koordinatorjev sestavljajo koordinatorji projektov, financiranih iz programa BONUS-169. Ta forum pomaga sekretariatu pri zadevah v zvezi z znanstvenim usklajevanjem programa BONUS-169 ter pri vključevanju in združevanju rezultatov raziskav.

OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA

1. NASLOV PREDLOGA:

Predlog odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o sodelovanju Skupnosti pri skupnem raziskovalnem programu za Baltsko morje BONUS-169, ki izvaja več držav članic.

2. OKVIR ABM/ABB

Zadevno(-a) področje(-a) in povezana(-e) dejavnost(-i): Raziskave in tehnološki razvoj: Sedmi okvirni program, člen 169 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti.

3. PRORAČUNSKE VRSTICE

3.1. Proračunske vrstice (vrstice za poslovanje in z njimi povezane vrstice za tehnično in upravno pomoč (nekdanje vrstice BA)) z navedbo imena postavke:

za prispevek za leto 2010 iz GD RTD za strateško fazo, kot sledi:

Poimenovanje | Vrstica | 2010 (%) | 2010 (EUR) |

RTD | Sodelovanje – Okolje (vključno s podnebnimi spremembami) | 08 06 01 | 100 % | 1 250 000,00 EUR |

RTD | Sodelovanje – Hrana, kmetijstvo in ribištvo ter biotehnologija | 08 03 01 | 0 % | 0,00 EUR |

RTD | Sodelovanje – Energija | 08 05 01 | 0 % | 0,00 EUR |

RTD | Sodelovanje – Promet (vključno z aeronavtiko) | 08 07 01 | 0 % | 0,00 EUR |

RTD | Sodelovanje – Družbeno-ekonomske in humanistične znanosti | 08 08 01 | 0 % | 0,00 EUR |

SKUPAJ | 100 % | 1 250 000,00 EUR |

od leta 2012 prispevek iz GD RTD sorazmerno za izvedbeno fazo, kot sledi:

Poimenovanje | Vrstica | 2012–2013 % |

RTD | Sodelovanje – Okolje (vključno s podnebnimi spremembami) | 08 06 01 | 35 % |

RTD | Sodelovanje – Hrana, kmetijstvo in ribištvo ter biotehnologija | 08 03 01 | 20 % |

RTD | Sodelovanje – Energija | 08 05 01 | 15 % |

RTD | Sodelovanje – Promet (vključno z aeronavtiko) | 08 07 01 | 15 % |

RTD | Sodelovanje – Družbeno-ekonomske in humanistične znanosti | 08 08 01 | 15 % |

SKUPAJ | 100 % |

Vrstica | 2012–2013 % | 2012 (EUR) | 2013 (EUR) | Skupaj 2012-2013 (EUR) |

RTD | 08 06 01 | 35 % | 5 862 500,00 | 11 200 000,00 | 17 062 500,00 |

RTD | 08 03 01 | 20 % | 3 350 000,00 | 6 400 000,00 | 9 750 000,00 |

RTD | 08 05 01 | 15 % | 2 512 500,00 | 4 800 000,00 | 7 312 500,00 |

RTD | 08 07 01 | 15 % | 2 512 500,00 | 4 800 000,00 | 7 312 500,00 |

RTD | 08 08 01 | 15 % | 2 512 500,00 | 4 800 000,00 | 7 312 500,00 |

SKUPAJ | 100 % | 16 750 000,00 | 32 000 000,00 | 48 750 000,00 |

3.2. Trajanje ukrepa in finančnega vpliva:

Prispevek Skupnosti za skupni program BONUS-169 bo predvidoma določen s postopkom soodločanja Sveta in Parlamenta leta 2010 za začetno obdobje, ki bo trajajo do 31. decembra 2016.

3.3. Značilnosti proračuna:

Obveznosti več vrstic za naslednje vrstice od leta 2010:

Proračunska vrstica | Vrsta odhodkov | Novo | Prispevek Efte | Prispevki držav prosilk | Razdelek v finančni perspektivi |

08 06 01 | neobvezni | diferenc. sredstva | NE | DA | DA | št. [1A] |

08 03 01 | neobvezni | diferenc. sredstva | NE | DA | DA | št. [1A] |

08 05 01 | neobvezni | diferenc. sredstva | NE | DA | DA | št. [1A] |

08 07 01 | neobvezni | diferenc. sredstva | NE | DA | DA | št. [1A] |

08 08 01 | neobvezni | diferenc. sredstva | NE | DA | DA | št. [1A] |

4. POVZETEK SREDSTEV

4.1. Finančna sredstva

Vsi zneski v tem izkazu so okvirni in izraženi s stalnimi vrednostmi.

4.1.1 Povzetek odobritev za prevzem obveznosti (OPO) in odobritev plačil (OP)

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Vrsta odhodkov | Oddelek | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 in pozneje | Skupaj |

Odhodki iz poslovanja |

Odobritve za prevzem obveznosti (OPO) | 8.1 | a | 1,250 | 0,000 | 16,750 | 32,000 | 0,000 | 50,000 |

Odobritve plačil (OP) | b | 1,000 | 0,250 | 5,584 | 12,874 | 30,292 | 50,000 |

Upravni odhodki, vključeni v referenčni znesek |

Tehnična in upravna pomoč (NS) | 8.2.4 | c | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

REFERENČNI ZNESEK SKUPAJ |

Odobritve za prevzem obveznosti | a + c | 1,250 | 0,000 | 16,750 | 32,000 | 0,000 | 50,000 |

Odobritve plačil | b + c | 1,000 | 0,250 | 5,584 | 12,874 | 30,292 | 50,000 |

Upravni odhodki, ki niso vključeni v referenčni znesek[23] |

Človeški viri in z njimi povezani odhodki (NS) | 8.2.5 | d | 0,122 | 0,183 | 0,183 | 0,183 | 0,000 | 0,671 |

Upravni stroški, ki jih referenčni znesek ne krije, razen stroškov za človeške vire in z njimi povezanih stroškov (NS) | 8.2.6 | e | 0,008 | 0,040 | 0,015 | 0,045 | 0,000 | 0,108 |

Ocenjeni stroški financiranja ukrepa skupaj |

OPO, vključno s stroški za človeške vire, SKUPAJ | a + c + d + e | 1,380 | 0,223 | 16,948 | 32,228 | 0,000 | 50,779 |

OP, vključno s stroški za človeške vire, SKUPAJ | b + c + d + e | 1,130 | 0,473 | 5,782 | 13,102 | 30,292 | 50,779 |

Podrobnosti o sofinanciranju

(i) Programska raven

V skladu s to odločbo se bo program BONUS-169 izvajal v dveh ločenih fazah: začetna strateška faza bo trajala dve leti, izvedbena faza pa najmanj pet let. Začetek izvedbene faze mora biti pogojen z odločitvijo Komisije na podlagi pozitivne predhodne revizije in ocene zrelosti in pripravljenosti pobude po strateški fazi.

Prispevek Evropske skupnosti v višini največ 50 milijonov EUR bo enak prispevkom upravičenih sodelujočih držav, tako da bo skupni pričakovani proračun za pobudo znašal 100 milijonov EUR. Gotovinski prispevki sodelujočih držav in prispevek Skupnosti bodo upravljani kot resnična skupna blagajna.

Strateška faza bo izvedena z nepovratnimi sredstvi v skladu s pravili, določenimi v tej odločbi. Prispevek Skupnosti za strateško fazo bo enakovreden prispevkom sodelujočih držav in bo znašal največ 1,25 milijona EUR.

Izvedbena faza se bo izvajala s posrednim centraliziranim upravljanjem v skladu z določbami člena 54(2)(c) finančne uredbe in pravili, določenimi v tej odločbi. Prispevek Skupnosti za izvedbeno fazo bo enakovreden prispevkom sodelujočih držav in bo znašal največ 48,75 milijona EUR. Ta zgornja meja se lahko poviša za zneske, ki ostanejo od prispevkov za strateško fazo. Sodelujoče države lahko za izvedbeno fazo do 25 % prispevkov zagotovijo v obliki dostopa do raziskovalne infrastrukture („stvarni prispevki v obliki infrastrukture“). Prispevek ES bo dodeljen v obdobju od leta 2010 do vključno leta 2013. Komisija po letu 2013 ne bo prevzela novih obveznosti. Tekoči stroški posebne izvedbene strukture (DIS) v izvedbeni fazi so upravičeni stroški do višine 5 milijonov EUR, in sicer vse dokler je delovanje DIS potrebno za ustrezno spremljanje in izvajanje vseh projektov, financiranih iz programa BONUS-169, ter za izpolnjevanje vseh pogodbenih obveznosti glede poročanja Komisiji.

(ii) Projektna raven

Gotovinska finančna sredstva za program BONUS-169 sestavljajo „ resnično skupno blagajno “ na podlagi zavez sodelujočih držav, da bodo prispevale k financiranju udeležencev v izbranih projektih programa BONUS-169.

Finančni prispevek za udeležence v projektih programa BONUS-169 krije do 100 % skupnih upravičenih stroškov, ki se izračunajo v skladu s pravili Skupnosti o državni pomoči, skupnimi pravili in stopnjami financiranja – te določi DIS v načinih izvajanja, zasnovanih in ocenjenih s predhodno revizijo v strateški fazi – ter v skladu z določili, opredeljenimi v izvedbenem sporazumu po načelih, ki temeljijo na načelih Sedmega okvirnega programa. Finančna sredstva iz centralno upravljane skupne blagajne se dodeljujejo izbranim projektom programa BONUS-169 po vrstnem redu na prednostnem seznamu.

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Organ sofinanciranja | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 in pozneje | Skupaj |

Sodelujoče države članice[24] | f | 1,250 | 0,000 | 16,750 | 32,000 | 0,000 | 50,000 |

Prispevek Skupnosti | a + c | 1,250 | 0,000 | 16,750 | 32,000 | 0,000 | 50,000 |

Upravni odhodki | d + e | 0,130 | 0,223 | 0,198 | 0,228 | 0,000 | 0,779 |

OP, vključno s sofinanciranjem, SKUPAJ | a + c + d + e + f | 2,630 | 0,223 | 33,698 | 64,228 | 0,000 | 100,779 |

Komisija bo predvidoma prispevala skupni znesek 50 mio EUR v gotovini. Sodelujoče države članice skupaj prevzamejo obveznosti v višini 50 mio EUR, vključno z največ 25 % „stvarnih prispevkov v obliki infrastrukture“.

4.1.2 Skladnost s finančnim načrtovanjem

( Predlog je skladen s sedanjim finančnim načrtovanjem.

( Predlog bo zahteval ponovno načrtovanje ustreznega razdelka v finančni perspektivi.

( Predlog lahko zahteva uporabo določb Medinstitucionalnega sporazuma[25] (tj. instrumenta prilagodljivosti ali spremembe finančne perspektive).

4.1.3 Finančni vpliv na prihodke

( Predlog nima finančnih posledic za prihodke.

( Predlog ima finančni vpliv – učinek na prihodke je naslednji:

v mio EUR (na eno decimalno mesto natančno)

Pred ukrepom [Leto n – 1] | Stanje po ukrepu |

Število potrebnih človeških virov SKUPAJ |

5. ZNAČILNOSTI IN CILJI

5.1 Potreba, ki jo je treba kratkoročno ali dolgoročno kriti

Prispevek Skupnosti je potreben za nadaljnji razvoj, oblikovanje in delovanje programa BONUS-169, da se omogoči sofinanciranje dejavnosti s sodelujočimi državami.

5.2 Dodana vrednost zaradi vključitve Skupnosti, skladnost predloga z drugimi finančnimi instrumenti in možna sinergija

Sedanji raziskovalni sistem v regiji Baltskega morja je še vedno preveč razdrobljen za reševanje zapletenih in nujnih okoljskih izzivov, s katerimi se danes spopada ta regija. Sedanje stanje zahteva razvoj in izvajanje v celoti povezanega pristopa, s katerim bi se lahko zadevni raziskovalni programi vseh držav, ki mejijo na Baltsko morje, racionalizirali in osredotočili na zapletena in nujna vprašanja, da bi na njih usklajeno, učinkovito in uspešno odgovorili.

5.3 Cilji in pričakovani rezultati predloga ter z njimi povezani kazalniki v okviru ABM

Program BONUS-169 bo povezal nacionalne programe osmih sodelujočih držav v en skupen raziskovalni program za Baltsko morje in zlasti podpiral cilje evropskega raziskovalnega prostora, strategije za regijo Baltskega morja, okvirne direktive o vodah ter morske in pomorske strategije.

5.4 Metoda izvedbe (okvirno)

( Centralizirano upravljanje

( neposredno Komisija

( posredno s prenosom na:

( izvajalske agencije

( organe, ki so jih ustanovile Skupnosti, kakor je navedeno v členu 185 finančne uredbe

( nacionalne ali mednarodne organe javnega sektorja/organe zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve in za katere jamčijo države članice, Islandija, Izrael, Norveška, Švica in Turčija

6. NADZOR IN OCENJEVANJE

6.1 Sistem nadzora

Ko bo BONUS-169 vzpostavljen, bo nadzorovan prek rednih poročil, ki jih zagotovi DIS.

6.2 Ocenjevanje

6.2.1 Predhodno ocenjevanje

Predhodno revizijo izvedejo službe Komisije, da ocenijo pripravljenost za izvajanje programa v skladu s finančno uredbo , natančneje z njenimi določbami o posrednem centraliziranem upravljanju. DIS nato pripravi akcijski načrt, s katerim se ustrezno upoštevajo priporočila, ki izhajajo iz predhodne revizije.

6.2.2 Ukrepi, sprejeti po vmesnem/naknadnem ocenjevanju (na podlagi podobnih preteklih izkušenj)

Predlagani model upravljanja je bil oblikovan na podlagi izkušenj, pridobljenih pri pobudah na podlagi člena 169, izvedenih med Šestim okvirnim programom (EDCTP) in v okviru Sedmega okvirnega programa (AAL, Eurostars in EMRP).

6.2.3 Oblika in pogostnost prihodnjega ocenjevanja

V skladu s to odločbo Komisija ob pomoči neodvisnih strokovnjakov izvede z dokazili podprto ocenjevanje strateške faze.

Evropska komisija opravi vmesni pregled izvedbene faze, in sicer po koncu drugega razpisa in pred objavo tretjega razpisa, ter naknadno ocenjevanje.

7. UKREPI PROTI GOLJUFIJAM

Člen 8 odločbe o vzpostavitvi programa BONUS-169 določa, da sodelujoče države pri izvajanju skupnega programa sprejmejo zakonodajne, regulativne, upravne ali druge ukrepe, potrebne za zaščito finančnih interesov Skupnosti. Sodelujoče države zlasti zagotovijo ustrezna jamstva za to, da DIS v celoti vrne vse zneske, dolgovane Skupnosti.

Člen 9 odločbe o vzpostavitvi programa BONUS-169 določa, da lahko Komisija in Računsko sodišče prek svojih uradnikov ali zastopnikov opravljata vse preglede in inšpekcije, potrebne za zagotovitev ustreznega upravljanja s finančnimi sredstvi Skupnosti in za zaščito njenih finančnih interesov pred goljufijami ali nepravilnostmi. V ta namen dajo sodelujoče države in/ali DIS Komisiji in Računskemu sodišču pravočasno na razpolago vse ustrezne dokumente.

Nadaljnji ukrepi proti goljufijam bodo uvedeni s podrobnim sporazumom med Komisijo in DIS.

8. PODROBNOSTI O SREDSTVIH

8.1 Cilji predloga z vidika stroškov financiranja

odobritve za prevzem obveznosti v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Leto n | Leto n + 1 | Leto n + 2 | Leto n + 3 | Leto n + 4 | Leto n + 5 |

Uradniki ali začasno osebje[29] (XX 01 01) | A*/AD |

B*, C*/AST |

Osebje[30], financirano iz člena XX 01 02 |

Drugo osebje[31], financirano iz člena XX 01 04/05 |

SKUPAJ |

- 8.2.2 Opis nalog, ki izhajajo iz ukrepa

8.2.3 Človeški viri – viri delovnih mest (po sistemizaciji)

( Delovna mesta, trenutno dodeljena za upravljanje programa, ki se nadomesti ali podaljša

( Delovna mesta, ki so bila predhodno dodeljena pri izvajanju LSP/PPP za leto n

( Delovna mesta, potrebna v naslednjem postopku LSP/PPP

( Delovna mesta, ki bodo zapolnjena s prerazporeditvijo obstoječih človeških virov znotraj službe (notranja prerazporeditev)

( Delovna mesta, potrebna za leto n, ki niso predvidena pri izvajanju LSP/PPP za zadevno leto

8.2.4 Drugi upravni odhodki, vključeni v referenčni znesek (XX 01 04/05 – Odhodki za upravno poslovodenje)

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Leto 2010 | Leto 2011 | Leto 2012 | Leto 2013 | Leto 2014 in pozneje | SKUPAJ |

Druga tehnična in upravna pomoč |

– notranja |

– zunanja |

Tehnična in upravna pomoč SKUPAJ | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Izračun – Predvideni stroški posebne izvedbene strukture |

Ocena stroškov temelji na ocenah, ki jih je mreža BONUS EEIG preskrbela na podlagi izkušenj iz shem BONUS ERA-NET in BONUS Plus. Skupni stroški za obdobje 2010–2016 vključujejo: – upravljanje programa BONUS: vodja programa in tajniško/pisarniško osebje; – stroške razširjanja in sporočanja informacij: dogodki, material, mediji in tisk, spletna stran; – podporo IT, vzdrževanje in licence; – potne stroške; – ocenjevanje predlogov z neodvisnimi strokovnjaki: plačila za strokovnjake in potni stroški. |

8.2.5 Stroški financiranja človeških virov in z njimi povezani stroški, ki niso vključeni v referenčni znesek

Informacije v zvezi z odhodki za človeške vire in upravnimi odhodki, ki niso vključeni v referenčni znesek, je treba obravnavati kot notranje prerazporejanje v okviru upravnih odobritev za 7OP.

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Vrsta človeških virov[33] | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Skupaj |

Uradniki in začasno osebje Proračunska vrstica 08 01 05 | 0,122 | 0,183 | 0,183 | 0,183 | 0,671 |

Osebje, financirano iz člena XXXXX (pomožno osebje, napoteni nacionalni izvedenci, pogodbeno osebje itd.) (navesti proračunsko vrstico) |

Stroški za človeške vire in z njimi povezani stroški (ki NISO vključeni v referenčni znesek) SKUPAJ | 0,122 | 0,183 | 0,183 | 0,183 | 0,671 |

Izračun – Uradniki in začasni uslužbenci |

Povprečni strošek 122 000 EUR na delovno mesto EPDČ. Za fazo pogajanj o pogodbah se v letu 2010 upošteva 1 EPDČ, v letu 2011 pa 1,5 EPDČ. V letih 2012 in 2013 se upošteva 1,5 EPDČ. |

Izračun – Osebje, financirano iz člena 08 01 02 |

Službe Komisije od leta 2012 za nadaljnje spremljanje te pobude predvidevajo 1,5 EPDČ na leto. Glavne naloge bodo:

- udeležba na sestankih usmerjevalnega in svetovalnega odbora programa BONUS-169 v vlogi člana, +/– 3 do 4 dvodnevni sestanki na leto (raven direktorja/vodij enot);

- opazovalec pri ocenjevanju predlogov za program BONUS-169, 2–3 dnevi na leto (raven projektnih uradnikov);

- sodelovanje na delavnicah in pri dogodkih za razširjanje informacij, 2- do 3-krat na leto (raven projektnih uradnikov);

- pogajanja in priprava sporazuma z DIS (raven projektnih uradnikov + raven pomočnikov);

- spremljanje izvajanja na podlagi letnih poročil ter usklajevanje vmesnih in končnih ocen (raven projektnih uradnikov);

- finančne in pravne revizije izvajanja programa BONUS-169 (raven revizorjev/upravnega osebja).

2010 | 2011 | 2012 | 2013 | SKUPAJ |

08 01 02 11 01 – Misije | 0,008 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,053 |

08 01 02 11 02 – Sestanki in konference |

08 01 02 11 03 – Odbori[34] |

08 01 02 11 04 – Študije in konzultacije |

08 01 02 11 05 – Informacijski sistemi |

2 Drugi odhodki za poslovodenje skupaj (08 01 02 11) | 0,008 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,053 |

3 Drugi odhodki upravne narave Neodvisni strokovnjaki za oceno strateške faze, vmesni in končni pregled. | 0,025 | 0,030 | 0,055 |

Upravni odhodki, razen stroškov za človeške vire in z njimi povezanih stroškov (ki NISO vključeni v referenčni znesek), SKUPAJ[35] | 0,008 | 0,040 | 0,015 | 0,045 | 0,108 |

Informacije v zvezi z odhodki za človeške vire in upravnimi odhodki, ki niso vključeni v referenčni znesek, je treba obravnavati kot notranje prerazporejanje v okviru upravnih odobritev za 7OP.

Izračun – Drugi upravni odhodki, ki niso vključeni v referenčni znesek |

Misije: glede na to, da mora biti (razen v Bruslju) večina sestankov z osebjem ES organizirana na Finskem, ocene stroškov temeljijo na povprečnih potnih stroških v višini 700 EUR na misijo ter 104 EUR dnevnice in največ 140 EUR nastanitvenih stroškov (kot je določeno v smernicah za misije ES); povprečno trajanje misije je 1,5 dneva; število in narava misij: 4 misije na leto za udeležbo dveh uradnikov na sestankih programa BONUS-169; 3 misije na leto za udeležbo enega uradnika na delavnicah in drugih dogodkih; 4 misije na leto za udeležbo enega uradnika na sestankih usmerjevalnega odbora programa BONUS-169 (če niso v Bruslju). Za leto 2010 je predvidena polovica letnih stroškov. Zunanja pomoč: ocene stroškov za zunanjo pomoč za strateško fazo in vmesne ocene s tremi zunanjimi strokovnjaki. Ocena strateške faze je ocenjena na 25 000 EUR, vmesni pregled pa na 30 000 EUR (vključno s stroški za strokovnjake, dnevnicami in potnimi stroški). |

[1] Odločba Sveta 2006/971/ES z dne 19. decembra 2006 o posebnem programu „Sodelovanje“ za izvajanje Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013);

Odločba Sveta 2006/974/ES z dne 19. decembra 2006 o posebnem programu „Zmogljivosti“ za izvajanje Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013).

[2] UL L 391, 30.12.2006, str. 1.

[3] Sklep št. 1982/2006/ES, UL L 412, 30.12.2006, str. 1.

[4] Odločba št. 971/2006/ES, UL L 400, 30.12.2006, str. 86.

[5] 17. julija, 8.–10. septembra, 6. in 7. ter 20. in 21. novembra 2008, 26. in 27. februarja 2009, 15. aprila, 3. in 4. ter 11. in 12. junija 2009.

[6] COM(2009) 248/3.

[7] http://ec.europa.eu/regional_policy/consultation/baltic/consultation_en.htm.

[8] UL C [… ], […], str. […].

[9] UL C [… ], […], str. […].

[10] UL L 412, 30.12.2006, str. 1.

[11] UL L 400, 30.12.2006, str. 86.

[12] COM(2009) 248 konč. z dne 10 junija 2009

[13] C(2007) 2460 z dne 11. junija 2007.

[14] UL L 164, 25.6.2008, str. 19.

[15] UL L 327, 22.12.2000, str. 1.

[16] UL L 391, 30.12.2006, str. 1.

[17] UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

[18] UL L 357, 31.12.2002, str. 1.

[19] UL L 312, 23.12.1995, str. 1.

[20] UL L 292, 15.11.1996, str. 2.

[21] UL L 136, 31.5.1999, str. 1.

[22] UL C 323, 30.12.2006, str. 1.

[23] Referenčni znesek je prispevek Skupnosti za program BONUS-169.

[24] Pričakovani okvirni letni prispevki sodelujočih držav, ki jih potrdi BONUS EEIG.

[25] Glej točki 19 in 24 Medinstitucionalnega sporazuma.

[26] Po potrebi, tj. če ukrep traja več kot 6 let, se dodajo stolpci.

[27] Kakor je opisano v oddelku 5.3.

[28] Za program BONUS-169 v DIS ne bodo delali uradniki Komisije.

[29] Ti stroški v referenčni znesek NISO vključeni.

[30] Ti stroški v referenčni znesek NISO vključeni.

[31] Ti stroški so vključeni v referenčni znesek.

[32] S sklicevanjem na posebno oceno finančnih posledic zakonodajnega predloga za zadevno(-e) izvajalsko(-e) agencijo(-e).

[33] Za nadaljnje spremljanje pobude v obdobju 2014–2016 se pričakujejo dodatni stroški za človeške vire, ocenjeni na 0,528 mio EUR, ki pa ne bodo kriti s Sedmim okvirnim programom.

[34] Opredeliti vrsto odbora in skupino, v katero spada.

[35] Pričakujejo se dodatni stroški, ocenjeni na 0,045 mio EUR za misije in 0,050 mio EUR za zunanjo pomoč pri končnem pregledu (tj. skupaj 0,095 mio EUR), ki pa ne bodo kriti s Sedmim okvirnim programom.