POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU Letno poročilo o izvajanju Sporazuma o prosti trgovini med EU in Korejo /* COM/2013/0100 final */





POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU Letno poročilo o izvajanju Sporazuma o prosti trgovini med EU in Korejo 1. Uvod Sporazum o prosti trgovini med EU in Južno Korejo (v nadaljevanju: Sporazum o prosti trgovini) se začasno uporablja od julija 2011[1]. To je prvi sporazum o prosti trgovini nove generacije, ki je zasnovan bolj daljnosežno in celovito. Poleg tega je to prvi trgovinski sporazum EU z azijsko državo. Ker se izvaja šele malo več kot eno leto, celovit učinek Sporazuma o prosti trgovini še ni viden, saj bodo določbe o liberalizaciji tarifnih in netarifnih ukrepov ter ukrepi o storitvah in naložbah začeli veljati šele v daljšem časovnem okviru. Vendar se je postopek odprave večjih tarif že začel in pozitivni učinki na izvoz EU se že čutijo. Namen tega poročila je skladnost z obveznostmi iz Uredbe (EU) št. 511/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2011 o izvajanju dvostranske zaščitne klavzule Sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo in njenimi državami članicami in Republiko Korejo[2]. V skladu s členom 13(1) zadevne uredbe Komisija objavi letno poročilo o uporabi in izvajanju Sporazuma. Poleg tega člen 3(3) določa, da Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži letno poročilo o spremljanju najnovejših statističnih podatkov o uvozu izdelkov iz Koreje v občutljivih sektorjih. 2. Splošna ocena: razvoj trgovine in prihranki pri dajatvah Poglavitni sklepi, sprejeti na podlagi primerjave podatkov za prvo leto izvajanja sporazuma (julij 2011–junij 2012) s povprečnimi podatki za pretekla štiri dvanajstmesečna obdobja (v nadaljnjem besedilu: referenčno obdobje), so prikazani v nadaljevanju. Ta metoda primerjave v daljšem časovnem obdobju nevtralizira učinek krize. 2.1. Razvoj trgovine Skupni izvoz EU v Korejo se je povečal za 37 %. Izvoz izdelkov, ki so popolnoma oproščeni dajatev, se je od datuma začetka začasne uporabe sporazuma povečal bolj kot izvoz drugih izdelkov. Izvoz teh izdelkov, ki predstavlja 35 % izvoza EU v Korejo, se je v obdobju julij 2011–junij 2012 v primerjavi z referenčnim obdobjem povečal za 54 % (4,4 milijarde EUR). Za primerjavo, izvoz istih izdelkov, ki so popolnoma oproščeni dajatev, v preostali svet se je povečal za 27 %. To je v nasprotju z izdelki, za katere ne veljajo posebne ugodnosti, ki obsegajo 18 % izvoza EU, saj se je njihov izvoz v navedenem obdobju povečal za 20 %. Izvoz izdelkov, ki so delno oproščeni dajatev in predstavljajo 43 % izvoza EU, pa se je povečal za 35 % oziroma 3,9 milijarde EUR. Ob primerjavi stopnje rasti izvoza izdelkov, ki so popolnoma oproščeni dajatev, v Korejo z „običajno“ stopnjo rasti izvoza izdelkov v preostali svet dobimo razliko v rasti v obliki dodatnega izvoza v višini več kot 2 milijardi EUR. Hkrati se je uvoz EU iz Koreje le malo povečal (1 %). Jasno je, da je sedanje gospodarsko ozračje v EU nedvomno negativno vplivalo na stopnjo rasti korejskega izvoza v EU. Drugi razlog za zmanjšani izvoz blaga iz Koreje v EU je, da korejske družbe svojo proizvodnjo še naprej pogosto prestavljajo v EU in druge države, zato ni več neposrednega izvoza iz Koreje. Korejski proizvajalci avtomobilov so, na primer, odprli proizvodne obrate na Češkem in Slovaškem, korejske družbe za elektroniko pa imajo proizvodne lokacije v več državah članicah EU, s čimer prispevajo k zaposlovanju in rasti v EU. 2.2. Prihranki pri dajatvah Prihranki pri dajatvah so bili precejšnji že pred celovitim izvajanjem Sporazuma o prosti trgovini. Na podlagi previdne predpostavke so dajatve, pri katerih so pri izvozu EU nastali prihranki, v prvih dvanajstih mesecih izvajanja Sporazuma o prosti trgovini znašale približno 600 milijonov EUR. Zgornja vrednost temelji na ocenjeni stopnji uporabe posebnih ugodnosti EU v višini približno 50 %, medtem ko je stopnja uporabe posebnih ugodnosti pri korejskem izvozu 68-odstotna. Čeprav se je stopnja uporabe posebnih ugodnosti EU v drugi polovici prvega leta izvajanja Sporazuma o prosti trgovini postopoma izboljšala, je pri korejskem izvozu stopnja uporabe posebnih ugodnosti še vedno višja kot pri izvozu EU. To je bi bilo mogoče pojasniti s številnimi dejavniki, vključno z drugačnimi pogoji za uporabo novih carinskih upravnih postopkov in razlikami med izvoznimi profili družb, saj v EU izvažajo predvsem velike korejske družbe, medtem ko so izvozniki EU precej razdrobljeni. Določba o „neposrednem prevozu“, ki v nekaterih primerih pomeni, da lahko blago, ki je bilo prepeljano v Korejo prek logističnih vozlišč, kot sta Singapur ali Hongkong, izgubi posebne ugodnosti, lahko prav tako delno pojasni ta položaj. 2.3. Vplivi na avtomobilski sektor in druge sektorje Uvoz avtomobilov (HS8703) iz Koreje v EU se je v prvem letu izvajanja Sporazuma o prosti trgovini v primerjavi z referenčnim obdobjem povečal za 20 % (663 milijonov EUR) v vrednosti in za 12 % (+45 000 vozil) v obsegu. Kljub povečanemu uvozu avtomobilov iz Koreje od začetka začasne uporabe Sporazuma o prosti trgovini ostaja raven uvoza avtomobilov 37 % nižja od ravni za enako dvanajstmesečno obdobje pred štirimi leti. Uvoz korejskih avtomobilov se je delno povečal na račun uvoza s strani drugih partnerjev. Od začetka začasne uporabe Sporazuma o prosti trgovini se je skupni uvoz avtomobilov v EU iz preostalega sveta v primerjavi z referenčnim obdobjem količinsko zmanjšal za 15 % in vrednostno za 1,5 milijarde EUR. Malo verjetno je, da bi bilo večji del povečanja uvoza avtomobilov iz Koreje v EU mogoče pripisati liberalizaciji Sporazuma o prosti trgovini, saj se ta na strani EU pravzaprav večinoma ni zgodila; carinska tarifa EU se je v primerjavi z 10-odstotno začetno stopnjo na datum začetka začasne uporabe Sporazuma o prosti trgovini po enem letu zmanjšala za 3 odstotne točke za srednje in velike avtomobile ter za 1,7 odstotne točke za male avtomobile. Pri tem je treba upoštevati tudi 7,2-odstotno razvrednotenje evra v prvih 12 mesecih izvajanja Sporazuma o prosti trgovini, s katerim se je izravnalo znižanje tarif v tem obdobju. Po podatkih Eurostata se je izvoz avtomobilov iz EU v Korejo v prvih dvanajstih mesecih izvajanja Sporazuma o prosti trgovini v primerjavi z referenčnim obdobjem povečal za 69 % (840 milijonov EUR) v vrednosti in za 70 % (+33 000 enot) v obsegu. Avtomobili so bili delno oproščeni dajatev, uvozna dajatev Koreje pa se je zmanjšala za 1,4 odstotne točke. V zvezi z drugimi sektorji se je izvoz EU strojev in mehanskih naprav (ki so popolnoma oproščeni dajatev), ki predstavlja več kot tretjino izvoza EU v Korejo, od začetka začasne uporabe Sporazuma o prosti trgovini v primerjavi z referenčnim obdobjem povečal za 25 %. To je morda delno povezano s takojšnjo odpravo večine 5- in 8-odstotnih dajatev v teh sektorjih ter z odpravo nekaterih netarifnih ovir, kot je sprejetje samocertificiranja elektromagnetne združljivosti in električne varnosti strojev s strani Koreje. Izvoz EU izdelkov, ki so popolnoma ali delno oproščeni dajatev, se je znatno povečal tudi v drugih pomembnih sektorjih: v sektorju prevozne opreme (51 %), kemičnih izdelkov (23 %), plastičnih in gumijastih izdelkov (30 %), tekstila in oblačil (25 %) ter navadnih kovin (20 %). Izvoz kmetijskih proizvodov, živali in živalskih proizvodov se je povečal za 84 %, izvoz proizvodov živilske industrije pa za 35 %. Znatno povečanje je bilo prikazano tudi pri uvozu in izvozu mineralnih goriv. Vendar obstajajo znaki, da so ta povečanja deloma posledica zunanjih dejavnikov, zlasti političnih napetosti na Bližnjem vzhodu. Mesečni podatki o izvozu storitev po začetku izvajanja Sporazuma o prosti trgovini še niso na voljo. Nekaterim sektorjem, zlasti telekomunikacijskim storitvam, finančnim storitvam, okoljskim storitvam in strokovnim službam, bo sporazum zaradi zakonodajnih sprememb v Koreji koristil. Vendar bo veliko omejitev, sprejetih pred Sporazumom o prosti trgovini, odpravljenih šele po poteku prehodnega obdobja, ki ga Koreja potrebuje, da revidira svoj regulativni okvir. Zato bodo učinki Sporazuma o prosti trgovini v odvisnosti od sektorja vidni šele sčasoma. V drugih sektorjih, kot so storitve pomorskega prevoza in gradbenih storitev, je Sporazum o prosti trgovini utrdil obstoječo stopnjo liberalizacije. To zagotavlja pravno varnost ponudnikom teh storitev pred prihodnjim enostranskim spreminjanjem zavez s strani Koreje. Razpredelnica 1: Trgovina z osebnimi avtomobili med EU in Korejo v obdobju med julijem 2011 in junijem 2012 v primerjavi s povprečjem predhodnih štirih dvanajstmesečnih obdobij (sprememba v milijonih EUR in na 1 000 enot). || Uvoz || Izvoz HS6 || Vrednost (v mio. EUR) || Sprememba (v %) || Enote (v 1 000) || Sprememba (v %) || Vrednost (v mio. EUR) || Sprememba (v %) || Enote (v 1 000) || Sprememba (v %) 870310 || 0 || –28,3 || 0 || 128,0 || 0 || –92,6 || 0 || –76,9 870321 || 132 || 41,3 || 11 || 15,2 || 0 || –61,2 || 0 || –56,9 870322 || 172 || 33,9 || 17 || 18,2 || 5 || 172,4 || 0 || 169,7 870323 || –47 || –7,3 || –17 || –21,8 || 37 || 7,7 || 0 || –2,2 870324 || –17 || –74,1 || –1 || –76,0 || 84 || 19,8 || 3 || 32,2 870331 || 172 || 357,9 || 22 || 313,1 || 2 || 1191,7 || 0 || 1118,2 870332 || 360 || 22,0 || 23 || 18,7 || 482 || 229,7 || 23 || 182,6 870333 || –108 || –69,2 || –10 || –75,8 || 231 || 225,1 || 7 || 228,3 870390 || 0 || 8,0 || 0 || –32,0 || 0 || –30,3 || 0 || –43,8 Skupaj || 663 || 19,9 || 45 || 11,7 || 840 || 68,6 || 33 || 69,5 Vir: COMEXT Obrazložitev oznak HS6 v Prilogi k razpredelnici 1 870310 || || Avtomobili in druga motorna vozila, konstruirana za vožnjo po snegu; specialna vozila za prevoz ljudi na terenih za golf in podobna vozila 870321 || bencin || Avtomobili in druga motorna vozila s prostornino cilindrov do vključno 1 000 cm3 870322 || Avtomobili in druga motorna vozila s prostornino cilindrov nad 1 000 cm3 do vključno 1 500 cm3 870323 || Avtomobili in druga motorna vozila s prostornino cilindrov nad 1 500 cm3 do vključno 3 000 cm3 870324 || Avtomobili in druga motorna vozila s prostornino cilindrov nad 3 000 cm3 870331 || dizelsko gorivo || Avtomobili in druga motorna vozila s prostornino cilindrov do vključno 1 500 cm3 870332 || Avtomobili in druga motorna vozila s prostornino cilindrov nad 1 500 cm3 do vključno 2 500 cm3 870333 || Avtomobili in druga motorna vozila s prostornino cilindrov nad 2 500 cm3 870390 || || Drugi avtomobili in druga motorna vozila 3. Dejavnosti različnih organov izvajanja, ustanovljenih v okviru Sporazuma o prosti trgovini Institucionalne določbe Sporazuma o prosti trgovini predvidevajo ustanovitev sedmih specializiranih odborov, sedmih delovnih skupin in dialog o vprašanjih intelektualne lastnine. Evropsko-korejski odbor za trgovino v okviru Sporazuma o prosti trgovini ima nadzorno vlogo in je oblikovan tako, da zagotavlja ustrezno izvajanje Sporazuma o prosti trgovini. Med prvim letom izvajanja Sporazuma o prosti trgovini se je sestala večina institucionalnih organov, ustanovljenih v okviru Sporazuma o prosti trgovini. Ob upoštevanju vseh odborov in delovnih skupin, ki so se poleg tega sestale v drugi polovici leta 2012, se niso sestali le trije institucionalni organi: Evropsko-korejski odbor za sodelovanje v kulturi, Evropsko-korejska delovna skupina za javna naročila v okviru Sporazuma o prosti trgovini in Evropsko-korejska delovna skupina za geografske označbe v okviru Sporazuma o prosti trgovini. Treba je omeniti, da v skladu s Protokolom o sodelovanju v kulturi Odbor za trgovino ni pristojen za protokol, zato funkcije Odbora za trgovino v zvezi z navedenim protokolom izvaja Odbor za sodelovanje v kulturi. Prvo srečanje Evropsko-korejskega odbora za trgovino v okviru Sporazuma o prosti trgovini, ki sta mu sopredsedovala komisar Karel De Gucht in zdaj nekdanji korejski minister za trgovino Kim Jong-hoon, je potekalo 12. oktobra 2011 v Seulu. Med srečanjem sta obe strani sprejeli osnutke sklepov o poslovniku Odbora za trgovino in seznam članov Odbora za reševanje sporov. Proučili sta izvajanje Sporazuma o prosti trgovini med EU in Korejo na področju trgovine z blagom, storitev, pravil in trgovine ter trajnostnega razvoja. Poleg tega sta se pogovarjali o načinih za izboljšanje sodelovanja, ki bi spodbudilo dvostransko trgovino, in o gospodarskih obetih. Evropsko-korejski carinski odbor v okviru Sporazuma o prosti trgovini se je 14. in 15. decembra 2011 sestal v Seulu ter razpravljal o pravilniku in učinkovitem delovanju odbora. Strani sta se dogovorili za izmenjavo podatkov in informacij glede uporabe Sporazuma o prosti trgovini. Razpravljali sta o različnih vidikih izvajanja Sporazuma in učinkovitosti preverjanja porekla, vključno z vprašanjem spremembe določbe o neposrednem prevozu. Odbor je poleg tega obravnaval prenos seznama pravil o poreklu iz HS2012, ustrezne mednarodne odnose v zvezi z zadevami glede carinske politike in vzajemno upravno pomoč. Prvo srečanje treh evropsko-korejskih delovnih skupin za motorna vozila in njihove dele, farmacevtske izdelke in medicinske pripomočke ter kemikalije v okviru Sporazuma o prosti trgovini je bilo v Bruslju organizirano 26. in 27. aprila 2012. Delovna skupina za motorna vozila in njihove dele je razpravljala o izvajanju avtomobilskih vidikov Sporazuma o prosti trgovini, zlasti regulativnih vidikov glede odobritve izdelkov. Poleg tega je na srečanju potekala izmenjava informacij o sedanjih in novih regulativnih pobudah. Delovna skupina za farmacevtske izdelke in medicinske pripomočke je razpravljala o korejski reformi v zvezi s stopnjami povračil za farmacevtske izdelke, metodah zniževanja stopenj povračil za medicinske pripomočke, spremembi obdobja za pripombe na sklepe v zvezi s povračilom za farmacevtske izdelke, kakovostnem testiranju farmacevtskih izdelkov in medicinskih pripomočkov ter regulativnem sodelovanju. Delovna skupina za kemikalije je izmenjala mnenja o sodelovanju v zvezi z uvedbo in izvajanjem uredbe o korejskih kemikalijah in dogovorov o tehničnem sodelovanju pri kemikalijah ter o morebitni izmenjavi zaposlenih iz korejskega Ministrstva za okolje in Evropske agencije za kemikalije (ECHA). Evropsko-korejski odbor za sanitarne in fitosanitarne ukrepe v okviru Sporazuma o prosti trgovini se je v Bruslju sestal 25. junija 2012. Odbor je razpravljal o vprašanjih, ki so zanimala obe strani, kot so pravila delovanja odbora, preglednost in izmenjava informacij, dejavnosti za povečanje zaupanja, izboljšanje sodelovanja v zvezi z dobrim počutjem živali ter s težavami zaradi uporabe sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov. Evropsko-korejski odbor za trgovino in trajnostni razvoj v okviru Sporazuma o prosti trgovini se je v Bruslju prvič sestal 26. junija 2012, 27. junija 2012 pa se je sestal Forum civilne družbe, posvetovalni odbor, sestavljen iz evropskih in korejskih nacionalnih svetovalnih skupin. Srečanje Odbora za trgovino in trajnostni razvoj je bilo dobra priložnost za izmenjavo informacij o pobudah obeh strani na področju trgovine in trajnostnega razvoja, pogovor o dosedanjem izvajanju poglavja 13 Sporazuma o prosti trgovini in dogovor o naslednjih korakih. Odbor je sprejel sklep o pravilniku Foruma civilne družbe in ustanovitvi seznama strokovnjakov v skladu s členom 13.15.3 Sporazuma o prosti trgovini. Nato je odbor sprejel institucionalno, delovno in okoljsko usmerjene operativne sklepe. Člani Foruma civilne družbe so bili med srečanjem 27. junija 2012 obveščeni o rezultatih srečanja Odbora za trgovino in trajnostni razvoj. Forum je izmenjal informacije o izvajanju poglavja 13 Sporazuma o prosti trgovini med EU in Korejo ter sodelovanju pri določenih gospodarskih, socialnih in okoljskih vprašanjih. Odstavek 4 tega poročila podrobneje opisuje izpolnjevanje obveznosti iz poglavja 13 Sporazuma, pa tudi dejavnosti Nacionalne svetovalne skupine in Foruma civilne družbe. Evropsko-korejski odbor za trgovino z blagom v okviru Sporazuma o prosti trgovini se je prvič sestal 25. septembra 2012. Odbor je obravnaval več vprašanj o izvajanju Sporazuma o prosti trgovini ter regulativna vprašanja, ki vplivajo na dvostranske trgovinske tokove v sektorjih letalskih delov, električnih in elektronskih proizvodov, živil in kmetijskih proizvodov, kozmetike in tankoplastnih sončnih panelov. Odbor je razpravljal tudi o verjetnem učinku, ki ga bo imel pristop Hrvaške k EU julija 2013 na Sporazum o prosti trgovini med EU in Korejo. Evropsko-korejski odbor za področja pasivnega plemenitenja na Korejskem polotoku v okviru Sporazuma o prosti trgovini se je prvič sestal 26. septembra 2012 v Bruslju. Odbor je razpravljal o pomenu tega vprašanja za Korejo, saj je le-to pravno in politično zahtevno za EU. Obe strani sta se dogovorili za izmenjavo podatkov in nadaljevanje razprav. Poleg tega se je 26. septembra 2012 prvič srečala tudi Skupina za dialog o vprašanjih intelektualne lastnine iz poglavja 10 Sporazuma o prosti trgovini. Obe strani sta potrdili, da pripisujeta bistven pomen intelektualni lastnini kot nujnemu instrumentu za spodbujanje naložb, ustvarjalnosti in zaposlovanja. Srečanje je bilo priložnost za izmenjavo uporabnih informacij med EU in Korejo o najnovejšem zakonodajnem in političnem razvoju na področju intelektualne lastnine. EU je izkoristila priložnost in Korejo seznanila z nekaterimi vprašanji izvajanja v zvezi z intelektualno lastnino, ki so še vedno razlog za zaskrbljenost evropskih družb, vključno s krajo blagovnih znamk, stopnjami razveljavitev znotraj korejskega patentnega sistema in izvajanjem določb o avtorskih pravicah v zvezi s pravicami javnega predvajanja v Koreji. Poleg tega je potekala razprava o načinih krepitve izmenjave informacij in sodelovanja za podporo MSP na obeh straneh. Strani sta tudi na hitro izmenjali poglede glede sedanjega razvoja na večstranski ravni (STO in SOIL). Odbor za trgovino s storitvami, ustanavljanje in elektronsko poslovanje ter Delovna skupina za sporazume o vzajemnem priznavanju storitev sta se 27. septembra 2012 sestali v Seulu. Na srečanju sta odbor in delovna skupina izmenjala koristne informacije o izvajanju obveznosti obeh strani v okviru Sporazuma o prosti trgovini na področjih, ki vključujejo finančne storitve, strokovne službe, telekomunikacijske storitve, okoljske storitve, poštne storitve in storitve logistike ter maloprodajne storitve. Drugo srečanje Evropsko-korejskega odbora za trgovino v okviru Sporazuma o prosti trgovini, ki sta mu sopredsedovala komisar Karel De Gucht in korejski minister za trgovino Bark Taeho, je potekalo 16. oktobra 2012 v Bruslju. Odbor je proučil izvajanje Sporazuma o prosti trgovini med EU in Korejo glede dela specializiranih odborov in delovnih skupin ter se strinjal, da bi morali ti organi pospešiti izvajanje Sporazuma o prosti trgovini in se usmeriti k rezultatom. Odbor je obravnaval vprašanja o izvajanju, povezana s prilogo o netarifnih ukrepih za motorna vozila in njihove dele, prilogo o netarifnih ukrepih za farmacevtske izdelke, klavzulo o neposrednem prevozu, vzajemnim priznavanjem pooblaščenih gospodarskih subjektov, področji pasivnega plemenitenja na Korejskem polotoku, storitvami, zlasti finančnimi storitvami, ter poštnim in maloprodajnim sektorjem. Odbor je razpravljal tudi o drugih vprašanjih, ki vplivajo na dvostransko trgovino med EU in Korejo. Pred koncem leta 2012 sta se sestala še dva institucionalna organa: Evropsko-korejski carinski odbor v okviru Sporazuma o prosti trgovini, ki se je sestal drugič, in Evropsko-korejska delovna skupina za sodelovanje pri trgovinskih sredstvih v okviru Sporazuma o prosti trgovini, ki se je sestala prvič. Skupaj s korejsko stranjo so bili storjeni prvi koraki k ustanovitvi Odbora za sodelovanje v kulturi v okviru Protokola o sodelovanju v kulturi, Svetu pa je bil za razpravo 23. avgusta predložen predlog Komisije o sklepu Sveta o ustanovitvi odbora in njegovega pravilnika. 4. Izpolnjevanje obveznosti na podlagi poglavja 13 Sporazuma glede trgovine in trajnostnega razvoja Visoki uradniki EU in Koreje so se 26. junija 2012 sestali na prvem srečanju Odbora za trgovino in trajnostni razvoj v okviru Sporazuma o prosti trgovini. Srečanje je bila dobra priložnost za izmenjavo informacij o pobudah obeh strani na področju trgovine in trajnostnega razvoja, pogovor o dosedanjem izvajanju poglavja in dogovor o naslednjih korakih. Poleg tega je odbor razpravljal tudi o nekaterih postopkovnih vprašanjih. Obe strani sta poudarili pomen ohranjanja ustreznih komunikacijskih kanalov z organi civilne družbe, ustanovljenimi na podlagi poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju. V zvezi s tem se je odbor odločil za izmenjavo informacij o rezultatih srečanj nacionalnih svetovalnih skupin obeh strani in redna srečanja s Forumom civilne družbe, in sicer od prvega naslednjega srečanja Foruma civilne družbe, ki je potekal 27. junija 2012. Odbor se je strinjal, da je bilo prvo srečanje pozitivno in produktivno. Na njem so se namreč dogovorili o pomembnih podrobnostih v zvezi z začetkom delovanja institucionalnih mehanizmov v zvezi s poglavjem o trgovini in trajnostnem razvoju. Poleg tega je odbor podrobno razpravljal o vprašanjih dela, povezanega s trgovino, in okoljskih vprašanjih. To je dobra podlaga za nadaljevanje, odbor pa se veseli nadaljnjega delovanja nacionalnih svetovalnih skupin in Foruma civilne družbe na tem področju. 5. Izvajanje Uredbe (EU) št. 511/2011 Uredba (EU) št. 511/2011 je del notranje zakonodaje EU za izvajanje dvostranske zaščitne klavzule znotraj Sporazuma o prosti trgovini med EU in Korejo. Uredba vključuje tudi možnost uvedbe predhodnega nadzora in od Komisije, v skladu s členom 3 Uredbe, zahteva, da spremlja razvoj statističnih podatkov o uvozu in izvozu v občutljivih sektorjih, ki jih lahko prav tako potencialno prizadenejo povračila dajatev. 5.1. Zaščitni in predhodni nadzorni ukrepi Med prvim letom izvajanja Sporazuma o prosti trgovini Komisija ni prejela nobenega zahtevka za začetek zaščitne preiskave, zato niso bili uporabljeni nobeni ukrepi. Vendar bi bilo treba opozoriti, da je 4. avgusta 2012, tj. kmalu po koncu prvega leta izvajanja Sporazuma o prosti trgovini, Francija Komisiji predložila zahtevo za uvedbo predhodnega nadzora uvoza avtomobilov s poreklom iz Koreje. Francoska zahteva je temeljila na predpisu, ki zahteva obstoj povečanega uvoza, zgoščenega v eni ali več državah članicah (člen 6(2) Uredbe (EU) št. 511/2011). Kljub temu pa je zahteva temeljila na statističnih podatkih za zelo omejeno časovno obdobje in, kar je še pomembneje, ni vsebovala nikakršnega znaka zgoščenega uvoza v eni ali več državah članicah, kot zahteva predpis, na katerega se je sklicevala Francija. Komisija je kljub temu podrobno proučila razvoj uvoza iz Koreje v EU in Francijo v zadnjih petih letih in odločila, da pravni pogoji za tak ukrep niso bili izpolnjeni, saj ni bilo mogoče dokazati povečanega uvoza, zgoščenega v eni ali več državah članicah. Na podlagi tega je odločila, da predhodni nadzorni ukrepi ne bodo uvedeni. 5.2. Spremljanje Kot določata člena 3 in 11 Uredbe (EU) št. 511/2011, Komisija spremlja razvoj uvoza in izvoza korejskih izdelkov v občutljivih sektorjih, kot so avtomobilska in tekstilna industrija ter elektronika za široko porabo, ki jih lahko potencialno prizadenejo povračila dajatev. Od začetka začasne uporabe Sporazuma o prosti trgovini Komisija rezultate svojega spremljanja vsaka dva meseca izmenjuje z državami članicami, Evropskim parlamentom in ustreznimi zainteresiranimi stranmi. Treba bi bilo opozoriti, da je bil obseg spremljanja po predložitvi ustrezno utemeljene zahteve zadevne industrije razširjen na avtomobilske dele. a) Razvoj korejskega uvoza v EU v sektorjih, ki jih zajema spremljanje Rezultati spremljanja v prvem letu izvajanja Sporazuma o prosti trgovini so povzeti v nadaljevanju. Poročilu so predloženi ustrezni grafi. Treba je omeniti, da se za namen spremljanja opravi primerjava trgovinskih podatkov na letni ravni, zato se lahko nekatere vrednosti razlikujejo od splošne tržne analize iz zgornjega odstavka 2, kjer je bila za izravnavo učinka krize uporabljena drugačna metoda primerjave. (i) Avtomobilski sektor Uvoz avtomobilov se je v letu po začetku začasne uporabe sporazuma (julij 2011–junij 2012) v primerjavi s predhodnim letom (julij 2010–junij 2011) povečal za 41 %. Vendar bi bilo treba opozoriti, da je absolutna raven uvoza v prvem letu izvajanja Sporazuma o prosti trgovini še vedno močno pod ravnjo uvoza pred štirimi leti. Uvoz v obdobju med julijem 2011 in junijem 2012 je tako znašal le 72 % uvoza v obdobju med julijem 2007 in junijem 2008. To potrjuje analizo uvoznih trendov iz odstavka 2.3. Analiza na podlagi četrtletnih podatkov kaže, da se je naraščajoči trend, opažen v zadnjih letih, pojavil že pred začasno uporabo Sporazuma o prosti trgovini. Uvoz avtomobilskih delov se je v letu po začetku začasne uporabe Sporazuma (julij 2011–junij 2012) v primerjavi s predhodnim letom (julij 2010–junij 2011) povečal za 47 %. Povečanje je nadaljevanje naraščajočega trenda, ki se je pojavil že v obdobju med julijem 2008 in junijem 2009. Vendar se zdi, da se je povečanje od začetka začasne uporabe Sporazuma o prosti trgovini okrepilo. Ob proučitvi četrtletnih podatkov je razvidno, da se je naraščajoči trend po rahlem padcu konec leta 2011 nadaljeval tudi v prvih dveh četrtletjih leta 2012. (ii) Tekstilni sektor Uvoz tekstila se je v letu po začetku začasne uporabe Sporazuma o prosti trgovini (julij 2011–junij 2012) v primerjavi s predhodnim letom (julij 2010–junij 2011) povečal za 30 %. To je sledilo znatnemu povečanju v dveh letih pred začetkom začasne uporabe Sporazuma. Na podlagi četrtletnih podatkov je težko opredeliti splošni trend, saj je uvoz precej nihal. V zadnjem četrtletju leta 2011 se je uvoz znatno povečal, nato pa padel na prvotno raven. (iii) Sektor elektronike Uvoz elektronike se je v prvem letu po začetku začasne uporabe Sporazuma o prosti trgovini (julij 2011–junij 2012) v primerjavi s predhodnim letom (julij 2010–junij 2011) povečal za 8 %. Vendar je absolutna raven uvoza precej pod ravnjo pred krizo: uvoz v obdobju med julijem 2011 in junijem 2012 je znašal le 63 % uvoza v obdobju med julijem 2007 in junijem 2008. Analiza uvoza na podlagi četrtletnih podatkov kaže, da se je uvoz v zadnjem četrtletju leta 2011 povečal, kar je mogoče pojasniti s sezonskim vplivom. b) Povračilo dajatev Izvajalo se je tudi posebno spremljanje v zvezi z vprašanjem povračila dajatev iz člena 11(1) Uredbe (EU) št. 511/2011 za ocenitev tuje vsebine v korejskem proizvodnem postopku in posledično v uvozu končnih izdelkov iz Koreje v EU. Analiza je bila osredotočena na količino spremljanih izdelkov, izmenjanih v prvih šestih mesecih leta 2012, v primerjavi z enakim obdobjem leta 2011, ko Sporazum še ni bil sprejet, saj so bili to najustreznejši podatki, ki so bili na voljo. V sektorju elektronike je povečanje uvoza v EU vključevalo predvsem naslednje oznake: 8519.81, 8526.92, 8527.12, 8527.21, 8527.92 in 8528.73. Uvoz delov teh izdelkov v Korejo se je, na primer, zmanjšal pri oznaki 8522, in sicer uvoz s Kitajske (–10 %) in uvoz z Japonske (–23 %), medtem ko se je pri oznaki 8529 uvoz s Kitajske povečal (+10 %), uvoz z Japonske pa se je zmanjšal (–28 %). Povečanje uvoza surovin v nobenem primeru ni bilo bistveno v primerjavi s povečanjem uvoza končnih izdelkov. Pri tekstilu se je povečal le uvoz iz Koreje v EU izdelkov pod oznako 5509 (+5 %). Za ta izdelek pravila o poreklu dovoljujejo uvoz izdelkov iz umetnih vlaken pod oznakama 5503 in 5504. Uvoz teh surovin v Korejo pa se je leta 2012 močno zmanjšal (razen uvoza v Korejo iz nekaterih držav članic, za katere se zdi, da jim Sporazum o prosti trgovini koristi). Uvoz avtomobilov pod oznako 8703 v EU se je globalno povečal (v povprečju za 24 %), vendar navedba ne velja za vse posebne vrste avtomobilov in je odvisna od njihovih motorjev. Medtem se je povečal tudi uvoz surovin iz Koreje, in sicer skoraj v enakem (+24 % za Kitajsko za avtomobilske dele pod oznako 8708, vendar –33 % za Japonsko) ali manjšem razmerju (+8 % za Kitajsko za dizelske motorje, vendar –2% za Japonsko; +8 % za Kitajsko za karoserije, vendar –12 % za Japonsko; –35 % za Kitajsko za druge motorje in –17 % za Japonsko). Na podlagi različnih elementov, povzetih zgoraj, se zdi, da pravica do povračila dajatev do zdaj ni znatno vplivala na proizvodni vzorec Koreje v zvezi z izdelki, vključenimi v posebno spremljanje. 6. Sklep Čeprav je po enem letu izvajanja še prezgodaj za sklepe o dolgoročnem učinku Sporazuma o prosti trgovini med EU in Korejo, so prvi znaki obetavni; obstajajo jasni dokazi o koristih za EU kljub zgolj enoletnemu izvajanju Sporazuma o prosti trgovini, poleg tega se izvoz EU v Korejo ves čas povečuje. Med prvim letom izvajanja se je skupni izvoz EU v Korejo v primerjavi z referenčnim obdobjem povečal za 37 % in izvoz izdelkov, ki so od začetka začasne uporabe sporazuma popolnoma oproščeni dajatev, se je povečal bolj kot izvoz drugih izdelkov. V zvezi z uvozom korejskih izdelkov v EU je treba poudariti, da je sedanje gospodarsko ozračje v Evropi nedvomno negativno vplivalo na stopnjo rasti korejskega izvoza. Na obeh straneh pa se je povečal izvoz izdelkov, ki so od začetka začasne uporabe Sporazuma popolnoma oproščeni dajatev. Zdaj se poudarja zagotovitev ustreznega izvajanja Sporazuma o prosti trgovini. Sporazum o prosti trgovini določa celovito spremljanje prek različnih odborov in delovnih skupin, večina katerih se je že sestala v prvem letu izvajanja. Obeti so dobri in kljub dejstvu, da nekateri zunanji dejavniki, ki niso povezani s Sporazumom o prosti trgovini, kot je kriza eura, ustvarjajo nepričakovane zaplete, se bo položaj dolgoročno najverjetneje umiril in bo mogoče izkoristiti ves potencial dvostranske trgovine. [1] Sporazum o prosti trgovini se v EU uporablja začasno, dokler ga ne ratificirajo vse države članice EU. Trenutno stanje glede ratifikacije lahko preverite na spletišču Sveta, kjer so na voljo podatki o sporazumih: http://www.consilium.europa.eu/policies/agreements/search-the-agreements-database?command=details&id=&lang=en&aid=2010036&doclang=EN [2] UL L 145, 31.5.2011, str. 19.