P6_TA(2007)0064

Kolektivno čezmejno upravljanje avtorskih in sorodnih pravic za zakonite internetne glasbene storitve (2005/737/ES)

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2007 o priporočilu Komisije z dne 18. oktobra 2005 o kolektivnem čezmejnem upravljanju avtorskih in sorodnih pravic za zakonite internetne glasbene storitve (2005/737/ES) (2006/2008(INI))

Evropski parlament,

- ob upoštevanju Priporočila Komisije 2005/737/ES z dne 18. oktobra 2005 o kolektivnem čezmejnem upravljanju avtorskih in sorodnih pravic za zakonite internetne glasbene storitve [1] (v nadaljevanju Priporočilo),

- ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 95 in 151 Pogodbe,

- ob upoštevanju členov II-77 in II-82 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

- ob upoštevanju člena III-181 Pogodbe o ustavi za Evropo,

- ob upoštevanju veljavnih mednarodnih sporazumov, ki zadevajo glasbene pravice, in sicer Rimske konvencije z dne 26. oktobra 1961 o varstvu izvajalcev, proizvajalcev fonogramov in radiodifuznih organizacij, Bernske konvencije o varstvu književnih in umetniških del, Pogodbe o avtorski pravici Svetovne organizacije za intelektualno lastnino z dne 20. decembra 1996, Pogodbe o izvedbah in fonogramih Svetovne organizacije za intelektualno lastnino z dne 20. decembra 1996 in Sporazuma STO o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (TRIPS) z dne 15. aprila 1994,

- ob upoštevanju zakonodaje ES (pravni red Skupnosti) na področju avtorskih in sorodnih pravic, ki se uporablja za glasbene pravice, in sicer Direktive 2006/115/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o pravici dajanja v najem in pravici posojanja ter o določenih pravicah, sorodnih avtorski pravici, na področju intelektualne lastnine [2], Direktive Sveta 93/83/EGS z dne 27. septembra 1993 o uskladitvi določenih pravil o avtorski in sorodnih pravicah v zvezi s satelitskim radiodifuznim oddajanjem in kabelsko retransmisijo [3], Direktive 2006/116/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12 decembra 2006 o trajanju varstva avtorske pravice in določenih sorodnih pravic [4] in Direktive 2001/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2001 o usklajevanju določenih vidikov avtorske in sorodnih pravic v informacijski družbi [5],

- ob upoštevanju Zelene knjige Komisije o avtorskih in sorodnih pravicah v informacijski družbi (KOM(1995)0382),

- ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. maja 2003 o zaščiti avdiovizualnih izvajalcev [6],

- ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2004 o okviru Skupnosti za družbe za kolektivno upravljanje na področju avtorskih in sorodnih pravic [7],

- ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. aprila 2004 o upravljanju avtorskih in sorodnih pravic na notranjem trgu (KOM(2004)0261),

- ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2006 o izvajanju Lizbonskega programa Skupnosti: Več raziskav in inovacij - naložba v rast in zaposlovanje - skupni pristop [8],

- ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2006 o svobodi izražanja na internetu [9],

- ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

- ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve ter mnenja Odbora za kulturo in izobraževanje (A6-0053/2007),

A. ker Komisija pred sprejetjem priporočila ni sprožila obsežnega in temeljitega posvetovanja z zainteresiranimi stranmi in s Parlamentom; ker se je treba z vsemi kategorijami imetnikov pravic posvetovati o vseh prihodnjih regulativnih dejavnostih na tem področju, da bi se zagotovila poštena in uravnotežena zastopanost interesov,

B. ker je nesprejemljivo, da Komisija pri pripravi dokumenta ni formalno vključila Parlamenta, zlasti glede na navedeno resolucijo Parlamenta z dne 15. januarja 2004, pri čemer je treba upoštevati, da Priporočilo gotovo zajema veliko več kot le razlago in dopolnitev obstoječih pravil,

C. ker je nesprejemljivo, da je bil izbran pravno neobvezujoč pristop brez predhodnega posvetovanja s Parlamentom in Svetom ter brez njune formalne vključitve, s čimer se je preprečil demokratični proces, zlasti ker je sprejeta pobuda že vplivala na odločitve na trgu ter morda škodovala konkurenčnosti in kulturni raznolikosti,

D. ker Priporočilo poskuša zgolj urediti internetno prodajo glasbenih posnetkov, vendar bi se zaradi nenatančnosti besedila lahko uporabilo tudi za druge internetne storitve (npr. storitve razširjanja programov), ki bi zajemale glasbene posnetke; ker premajhna jasnost glede veljavnosti različnih sistemov za podeljevanje licenc vodi v pravno negotovost in povzroča neugoden položaj zlasti za internetne radiodifuzijske storitve,

E. ker obstaja nevarnost, da bi lahko imetniki pravic, ki bi se glede svojih interaktivnih internetnih pravic ravnali po priporočilu, prikrajšali lokalne kolektivne upravljavce pravic za druge pravice (npr. v zvezi zradiodifuzijo) in tako uporabnikom onemogočili pridobitev takih pravic za raznoliko ponudbo od enega samega kolektivnega upravljavca;

F. ker je nesprejemljivo, da bi Komisija nameravala sprejeti priporočilo o sedanjem sistemu pravičnih nadomestil za zasebno reproduciranje, kot je navedeno v členu 5(2)(b) Direktive 2001/29/ES, in s tem ponovno preprečila demokratični proces v zvezi z ureditvijo avtorskih in sorodnih pravic,

G. ker se je pomembno izogniti možnim nevarnostim in vzpostaviti razumno ravnotežje med pravicami in interesi različnih interesnih skupin;

H. ker glasba ni blago, kolektivni upravljavci pravic pa so v glavnem neprofitne organizacije, in ker je uvedba sistema na podlagi nadzorovane konkurence v interesu vseh imetnikov pravic ter prispeva k spodbujanju kulturne raznolikosti in ustvarjalnosti,

I. ker morajo nacionalni kolektivni upravljavci pravic še naprej ohraniti svojo pomembno vlogo, da podpirajo spodbujanje novih in manjšinskih imetnikov pravic, kulturno raznolikost, ustvarjalnost in lokalni repertoar, zaradi česar bi morali ohraniti pravico, da zaračunavajo kulturne prispevke,

J. ker ima obstoječa mreža nacionalnih kolektivnih upravljavcev pomembno vlogo pri nudenju finančne pomoči za spodbujanje novega in manjšinskega evropskega repertoarja in ker je treba to ohraniti;

K. ker je lahko večja, vendar nadzorovana konkurenca na področju kolektivnega upravljanja avtorskih in sorodnih pravic v internetnem glasbenem sektorju koristna za vse strani ter podpira kulturno raznolikost, če je poštena in pregledna ter zadeva samo kakovost in stroške zagotavljanja teh storitev, ne vpliva pa na vrednost pravic,

L. ker obstajajo zadržki o možnih negativnih učinkih nekaterih določil Priporočila na lokalni repertoar in kulturno raznolikost ob upoštevanju možne nevarnosti v smislu težnje po združevanju pravic pri večjih kolektivnih upravljavcih pravic ter ker se mora preučiti vpliv kakršnekoli pobude za vzpostavitev konkurence med upravljavci pravic pri pridobivanju najbolj dobičkonosnih imetnikov pravic in je treba ovrednotiti škodljive vplive takega pristopa na manjše imetnike pravic, male in srednje kolektivne upravljavce pravic ter kulturno raznolikost,

M. ker zmožnost imetnikov pravic in uporabnikov za izbor kolektivnega upravljavca pravic ne glede na matično državo članico:

- morajo spremljati ustrezni ukrepi za varovanje in spodbujanje raznolikosti v izražanju kulture, predvsem tako, da se uporabnikom preko ene same kolektivne družbe ponudi zelo raznolik repertoar, vključno z lokalnim in nišnim repertoarjem, zlasti pa s svetovnim repertoarjem za ponudnika radiodifuzijskih storitev,

- mora zagotoviti imetnikom pravic ne glede na njihovo nacionalnost, prebivališče ali poslovni model, da prejmejo pošten delež tantiem na čim bolj neposreden in pravičen način, pa tudi v celoti zagotoviti demokratično pravico, da sodelujejo pri vprašanjih vodenja pri zadevnih kolektivnih upravljavcih pravic,

- ne sme omogočiti najbolj dobičkonosnim imetnikom pravic, da bi krepili svojo prevlado v škodo imetnikov pravic z manjšim dobičkom ali imetnikov pravic, ki svoja dela objavljajo z brezplačnimi in odprtimi licencami,

- ne sme onemogočiti pravičnega obravnavanja vseh imetnikov pravic,

ter ker so nove tehnologije obogatile družbo z novimi načini za poslušanje in razširjanje glasbenih in drugih del na internetu in ker je zato treba ustvariti položaj, v katerem bodo upoštevane potrebe vseh zainteresiranih strani, tudi končnega uporabnika,

N. ker je treba veljavni sistem vzajemnih sporazumov in vzajemnega pobiranja tantiem ohraniti, tako da bo konkurenčnost uvedena na podlagi učinkovitosti in kakovosti storitev, ki jih ponujajo kolektivni upravljavci pravic, in odstotnega deleža za upravne stroške, uporabnikom, ki sodelujejo pri internetni prodaji glasbenih posnetkov, pa bodo licence podeljene na podlagi tarife v državi, kjer bodo posamezni uporabniki dejansko uživali dela avtorskih pravic; ker bi morale države članice ob polnem upoštevanju pravil za čezmejno radiodifuzijo, kot so določena v Direktivi 93/83/EGS o satelitskem radiodifuznem oddajanju in kabelski retransmisiji, vzpostaviti pravno varnost za ponudnike internetnih storitev, ki niso internetna prodaja glasbe, in omogočiti tem drugim uporabnikom, da lahko zaprosijo za potrebna pravna soglasja in pravočasno plačajo pravične tantieme vsem kategorijam imetnikov pravic po poštenih, razumnih in nediskriminacijskih pogojih,

O. ker bi bilo treba ohraniti sistem vzajemnih sporazumov o zastopanju, saj vsem komercialnim in individualnim uporabnikom brez diskriminacije omogoča enakopraven dostop do svetovnega repertoarja, bolje ščiti imetnike pravic, daje jamstvo za resnično kulturno raznolikost in spodbuja pošteno konkurenco na notranjem trgu,

P. ker bi morali kolektivni upravljavci pravic sami izbirati, katerim komercialnim uporabnikom s sedežem kjerkoli v Evropi bodo zagotovili vseevropske licence in licence za več repertoarjev za čezmejno in internetno uporabo ter za mobilno telefonijo in druga digitalna omrežja, kadar imajo možnost ustrezno upravljati izkoriščanje licenčnih pravic, ter ker morajo biti take licence za več ozemelj zagotovljene pod pošteno dogovorjenimi pogoji brez diskriminacije med uporabniki in tako, da zagotavljajo delovanje tudi med različnimi tehnološkimi platformami, tako da podeljevanje licenc pri kolektivnih upravljavcih pravic ne bi izkrivljalo konkurence med različnimi uporabniki pravic in različnimi tehnološkimi sredstvi prenosa,

Q. ker bi moral biti v središču tesnega sodelovanja med kolektivnimi upravljavci pravic sistem "vse na enem mestu", kjer bi lahko komercialni uporabniki pridobili potrebne licence za svetovni repertoar za želeno področje, pri čemer bi bilo treba zagotoviti visoko stopnjo zaščite za imetnike pravic in se izogniti nevarnosti, da bi uporabniki iskali kolektivnega upravljavca pravic z najcenejšimi licencami; ker se mora, zato da bi vzdrževali omenjeni sistem, ohraniti obstoječi sistem vzajemnega pobiranja tantiem skupaj z visoko stopnjo zaščite imetnikov pravic, da bi se izognili pritisku za zniževanje dohodkov, medtem ko bi tudi zagotovili, da se ne bi mogla izdajati nezaželena izključna pooblastila, škodljiva za pošteno konkurenco,

R. ker morajo nekateri kolektivni upravljavci pravic zlasti zaradi možnih zlorab monopolnega položaja izboljšati svoje upravljanje z boljšimi predpisi o solidarnosti, preglednosti, nediskriminaciji, pravični in uravnoteženi zastopanosti vseh kategorij imetnikov pravic ter odgovornosti s primernimi nadzornimi mehanizmi v državah članicah; ker morajo kolektivni upravljavci pravic zagotavljati svoje storitve na podlagi načel učinkovitosti, pravičnosti in preglednosti,

S. ker je treba pri vsakem kolektivnem upravljanju pravic v državah članicah uvesti pravične in učinkovite mehanizme za reševanje sporov, s čimer bo tako imetnikom pravic kot uporabnikom zagotovljeno sredstvo za reševanje sporov brez poseganja v pravico vsakogar do sodnega nadzora; ker je treba na podlagi jasnih in ustreznih meril uvesti pravične, nepristranske in učinkovite mehanizme za reševanje sporov za vse zainteresirane strani;

T. ker mora Komisija izvesti temeljito oceno vpliva na podlagi pravilnih in popolnih podatkov o razvijanju in izvajanju sporazumov in dogovorov, da bi spodbudila možne rezultate in ocenila nevarnost podeljevanja licenc za več ozemelj in več repertoarjev za internetne storitve, pri čemer je treba v celoti upoštevati kulturno, ekonomsko in socialno razsežnost,

U. ker so potrebna skupna orodja in primerljivi kazalniki ter ker je potrebno koordinirati območja upravljavcev kolektivnih pravic, da bi se izboljšalo sodelovanje med njimi in upošteval razvoj informacijske družbe,

V. ker so vsa prizadevanja za spodbujanje konkurence na mednarodnem trgu in mednarodnega razširjanja evropskih glasbenih del ne glede na to, kateri kolektivni upravljavec upravlja avtorsko pravico, dobrodošla, pri čemer je treba upoštevati, da se mora vsak repertoar ne glede na njegovo prepoznavnost obravnavati enako,

W. ker je namen Priporočila zgolj urejati internetno prodajo glasbenih posnetkov, vendar pa njegovo besedilo v širšem smislu pokriva tudi druge internetne storitve (kot na primer storitve radiodifuzije), ki vsebujejo glasbo s takih posnetkov, ki bi lahko utrpele škodo zaradi pravne negotovosti, ki jo Priporočilo povzroča glede izbire režima za podeljevanje licenc tem storitvam; ker morajo tehnološke rešitve za uporabo na notranjem trgu omogočati odprtost in medobratovalnost v takih oblikah, da bo ščitila potrošnike in imetnike pravic,

X. ker lahko večja, poštena in pregledna konkurenca na področju kolektivnega upravljanja avtorskih in sorodnih pravic v glasbeni industriji v pravih okoliščinah zaščiti položaj avtorjev v Evropi (vključno z lokalnimi ustvarjalci in manjšinskim repertoarjem) ter okrepi evropsko kulturno raznolikost;

Y. ker bi morala Komisija v skladu s Konvencijo Unesca o zaščiti in spodbujanju raznolikosti kulturnega izražanja oceniti ustrezne pobude za zagotavljanje stalnega obsežnega dostopa javnosti do repertoarjev, med njimi tudi manjših in lokalnih, upoštevajoč posebnosti, ki jih prinaša digitalna doba, in ob upoštevanju posrednih in neposrednih učinkov na splošni položaj avtorjev in na kulturno raznolikost;

1. poziva Komisijo, naj jasno pove, da se Priporočilo iz leta 2005 nanaša zgolj na internetno prodajo glasbenih posnetkov in naj po tesnem posvetovanju z zainteresiranimi stranmi čim prej predstavi predlog prožne okvirne direktive, ki jo bosta sprejela Parlament in Svet s soodločanjem, za ureditev kolektivnega upravljanja avtorskih in sorodnih pravic pri čezmejnih glasbenih storitvah, ob upoštevanju posebnosti digitalne dobe in varovanja evropske kulturne raznolikosti, manjših zainteresiranih strani in lokalnih repertoarjev, vse na podlagi načela enakega obravnavanja;

2. poudarja, da je treba podlago za posvetovanje Komisije z zainteresiranimi stranmi zastaviti čim širše, v razpravo pa vključiti tudi vse druge možnosti, ne zgolj tistih, ki so zapisane v Priporočilu in delovnem dokumentu služb Komisije z naslovom "Študija o pobudi Skupnosti o čezmejnem kolektivnem upravljanju avtorskih pravic" z dne 7. julija 2005;

3. razume in podpira določbe o tem, da imetniki pravic lahko izbirajo kolektivne upravljavce pravic, prenesejo internetne pravice, opredelijo njihovo ozemeljsko uporabo, jih izbranemu kolektivnemu upravljavcu pravic odvzamejo ali jih prenesejo na drugega, ter poudarja, da je pri tem pomembno upoštevati učinkovito sodelovanje med kolektivnimi upravljavci pravic, da bi zaščitili tudi interese manjših in lokalnih imetnikov pravic in tako ohranili kulturno raznolikost;

4. meni tudi, da bi bilo za interese avtorjev in kulturne raznolikosti v Evropi najbolje uvesti pravičen in pregleden konkurenčni sistem, s katerim se bo mogoče izogniti pritisku za zniževanje avtorskih dohodkov;

5. poziva države članice in kolektivne upravljavce pravic, naj zagotovijo pravično zastopanost vseh kategorij imetnikov pravic v organih kolektivnih upravljavcev pravic, kar bo omogočalo njihovo uravnoteženo sodelovanje v procesu notranjega odločanja;

6. poudarja, da predlagana direktiva ne bi smela na noben način ogroziti konkurenčnosti temeljnega ustvarjalnega delovanja, učinkovitosti storitev, ki jih zagotavljajo kolektivni upravljavci pravic, ali konkurenčnosti delovanja uporabnikov, zlasti malih imetnikov pravic in uporabnikov, ter bi morala:

- imetnikom pravic jamčiti visoko raven zaščite in enako obravnavanje,

- kot del evropskega pravnega ogrodja oziroma pravnega reda Skupnosti v zvezi s pravicami intelektualne lastnine zagotoviti, da bodo pravne določbe dejansko, pomembno in ustrezno vplivale na učinkovitost zaščite za vse kategorije imetnikov pravic, kar bi bilo treba redno ocenjevati in po potrebi pregledati,

- temeljiti na solidarnosti ter ustreznem in pravičnem ravnotežju med imetniki pravic pri kolektivnih upravljavcih pravic,

- poudariti uporabo alternativnih načinov za reševanje sporov, s katerim bi vsem vpletenim stranem omogočili, da se izognejo dolgotrajnim in dragim pravnim postopkom, imetnikom in uporabnikom pa zagotovili enako obravnavanje,

- zagotoviti demokratično, pregledno in odgovorno upravljanje kolektivnih upravljavcev pravic, med drugim z vzpostavitvijo minimalnih standardov za organizacijsko strukturo, preglednost, zastopanje, pravila o distribuciji avtorskih pravic, računovodstvo in pravna sredstva,

- zagotoviti veliko preglednost kolektivnih upravljavcev pravic glede osnove za izračun tarif, upravnih stroškov in strukture ponudbe, po potrebi pa tudi določiti pravila za ureditev in nadzor na kolektivnimi upravljavci pravic,

- spodbujati ustvarjalnost in kulturno raznolikost,

- omogočati samo pošteno in nadzorovano konkurenco brez ozemeljskih omejitev, vendar s potrebnimi in ustreznimi kvalitativnimi merili za kolektivno upravljanje avtorskih pravic in ohranitev vrednosti teh pravic,

- se mora izogibati pritisku za zniževanje tantiem, tako da bo zagotovila, da bodo uporabnikom podeljene licence na podlagi tarife za državo, kjer se bo delo te avtorske pravice uporabilo (tako imenovana namembna država), in pomagala doseči ustrezno višino tantiem za imetnike pravic,

- varovati kulturno in družbeno vlogo kolektivnih upravljavcev pravic, pri čemer jim je treba hkrati omogočiti upravljanje skladov imetnikov pravic ter zagotoviti storitve za uporabnike in imetnike pravic, in sicer tako, da se v največji možni meri zagotovi njihovo varstvo,

- zaradi učinkovitosti spodbujati izmenjavo informacij in postaviti obvezo za komercialne uporabnike in proizvajalce, naj kolektivnim upravljavcem pravic prosto dostopno zagotovijo celovite in točne informacije, ki so potrebne za prepoznavanje imetnikov pravic in ustrezno upravljanje njihovih pravic,

- uporabnikom zagotoviti visoko stopnjo pravne varnosti in varovati razpoložljivost svetovnega repertoarja z licencami, dostopnimi preko vseh kolektivnih upravljavcev pravic v EU in preko medobratovalnih tehnoloških platform,

- upoštevati interese uporabnikov in trga, zlasti pa manjšim in srednjim uporabnikom zagotoviti ustrezno pravno zaščito, v primeru sporov pa zagotoviti učinkovite in poceni mehanizme za reševanje sporov, ki uporabnikom ne bi povzročali prevelikih stroškov,

- spodbujati zmožnost imetnikov pravic za razvijanje nove generacije kolektivnih modelov podeljevanja licenc za glasbo po vsej EU za internetno uporabo, ki bodo bolj prilagojeni internetnemu okolju, na podlagi vzajemnih sporazumov in vzajemnega pobiranja tantiem, ob čimer bo zagotovljeno, da imetniki pravic ne bodo zlorabljali svojega položaja, tako da bi preprečili kolektivno podeljevanje licenc za svetovni repertoar po sistemu "vse na enem mestu",

- izkoristiti tržno uporabo odprtih medobratovalnih tehnoloških ukrepov in platform, s katerimi bi lahko zaščitili imetnike pravic, potrošnikom omogočili normalno uporabo dovoljenih vsebin, pridobljenih po zakoniti poti, in s pomočjo katerih bi razvili nove komercialne modele v informacijskih družbi,

- ustrezno zadovoljiti prihodnje potrebe po poenostavljenem internetnem trgu brez nevarnosti za pošteno konkurenco in kulturno raznolikost ali vrednost glasbe,

- upoštevati različne oblike dovoljenih internetnih glasbenih storitev in določiti posebne predpise za spodbujanje njihovega razvoja;

- zagotoviti učinkovitost in povezanost sistemov za podeljevanje licenc (npr. tako, da se ponudnikom programov omogoči nakup pravic v skladu z avtorsko zakonodajo države članice, iz katere izvira zadevni program) in poenostaviti podaljšanje veljavnih kolektivnih sporazumov z vključitvijo interaktivnega internetnega razširjanja obstoječih vsebin (npr. podcasting),

- se izogniti preveliki centraliziranosti tržnih sil in repertoarjev z zagotavljanjem, da veliki imetniki pravic ne bodo podelili izključnih pooblastil le enemu samemu ali majhnemu številu kolektivnih upravljavcev pravic, in s tem, da bo svetovni repertoar ostal na voljo vsem kolektivnim upravljavcem pravic za podeljevanje licenc uporabnikom,

- omogočiti uporabnikom pridobitev vseevropskih licenc od kateregakoli kolektivnega upravljavca pravic s pooblastili za svetovni repertoar,

- ohraniti sistem vzajemnega pobiranja tantiem za člane kolektivnih upravljavcev pravic,

- vzpostaviti konkurenco na podlagi učinkovitosti in kakovosti storitev, ki jo ponujajo kolektivni upravljavci pravic, ne pa na podlagi višine nadomestil, ki jih zagotavljajo imetnikom pravic;

7. prav tako meni, da je za zagotovitev celovitega in polnega delovanja sistema vzajemnosti, od katerega bi imeli korist vsi imetniki pravic, bistveno, da se prepove vsakršna oblika izključnih pooblastil med večjimi imetniki pravic in kolektivnimi upravljavci pravic za neposredno pobiranje tantiem v vseh državah članicah, saj bi to privedlo do hitrega konca nacionalnih kolektivnih upravljavcev pravic in spodkopalo položaj manjšinskega repertoarja in kulturne raznolikosti v Evropi;

8. podpira zamisel, da bi lahko kolektivni upravljavci pravic komercialnim uporabnikom s sedežem kjerkoli v Evropski uniji prosto zagotovili vseevropske licence in licence za različne repertoarje za internetno uporabo (vključno z uporabo na prenosnem telefonu), in to pod pravičnimi in individualno sklenjenimi pogoji ter brez diskriminacije med uporabniki; poziva Komisijo, naj izvede oceno učinka globalnih licenc na področju internetnih storitev in učinka na gmotni in socialni položaj avtorjev;

9. naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

[1] UL L 276, 21.10.2005, str. 54.

[2] UL L 376, 27.12.2006, str. 28.

[3] UL L 248, 6.10.1993, str. 15.

[4] UL L 372, 27.12.2006, str. 12.

[5] UL L 167, 22.6.2001, str. 10.

[6] UL C 67 E, 17.3.2004, str. 293.

[7] UL C 92 E, 16.4.2004, str. 425.

[8] Sprejeta besedila, P6_TA(2006)0301.

[9] Sprejeta besedila, P6_TA(2006)0324.

--------------------------------------------------