OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. OZADJE PRIPOROČILA

Terorizem, huda kazniva dejanja in organizirani kriminal so zdaj čedalje bolj dinamični, globalizirani in kompleksni pojavi, na katere se morajo organi za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj Evropske unije odzivati odločno in usklajeno. Poleg tega terorizem in huda kazniva dejanja postajajo vse bolj mobilni, transnacionalni in čezmejni pojavi. Zato je potrebno tesnejše in učinkovitejše sodelovanje z mednarodnimi organi, kakršen je Interpol, ki so lahko most med EU ter mednarodnimi skupnostmi za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj.

Okvir sedanjega sodelovanja med EU in Interpolom

Mednarodna organizacija kriminalistične policije (Interpol) je s 194 državami članicami največja svetovna medvladna organizacija kriminalistične policije. Olajšuje sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, na primer z omogočanjem izmenjave in dostopa do podatkov, povezanih s tem področjem. Interpol je z vrsto mednarodnih organizacij sklenil več sporazumov o sodelovanju na področjih skupnega interesa. Vse države članice EU so članice Interpola.

Od sprejetja prvega pravilnika o obdelavi policijskih informacij leta 1983 je Interpol z leti svoje postopke posodabljal v skladu z načelom, da je pri izmenjavi informacij v okviru preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj spoštovanje zasebnosti posameznikov bistveno. Veljavna pravila Interpola o obdelavi osebnih podatkov so bila nazadnje posodobljena leta 2019.

EU in Interpol že dolgo tesno sodelujeta na številnih področjih, povezanih s preprečevanjem, odkrivanjem in preiskovanjem kaznivih dejanj. Interpol je ključni partner EU na področju notranje in zunanje varnosti, vključno z bojem proti terorizmu in organiziranemu kriminalu, ter na področju integriranega upravljanja meja.

Skupno stališče Sveta 2005/69/PNZ na primer poziva države članice, naj sprejmejo potrebne ukrepe za izboljšanje sodelovanja med svojimi pristojnimi organi pregona ter med temi organi in tovrstnimi organi v tretjih državah z izmenjavanjem podatkov o potnih listih z Interpolom, da bi preprečevali težje oblike kriminala in organizirani kriminal, vključno s terorizmom, ter se borili proti njim.

Interpol tudi dejavno sodeluje pri operativnem izvajanju cikla politike EU proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu in hudim oblikam mednarodnega kriminala/EMPACT s tem, da podpira operativne ukrepe držav članic v sodelovanju z agencijami EU na področju pravosodja in notranjih zadev, ki na podlagi številnih sporazumov ali dogovorov tesno sodelujejo z Interpolom. Z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) leta 2017 je bil ustanovljen še en organ EU na področju čezmejnih preiskav in pregona. Vzpostaviti in urediti je treba sodelovanje med EJT in Interpolom, saj bo EJT kmalu začelo delovati.

Poleg tega je EU ena največjih donatork sredstev Interpolu. Ta sredstva se dodelijo projektom, ki jih izvaja Interpol ali pri katerih je Interpol partner projekta. Namenjena so zlasti izmenjavi informacij, preprečevanju, odkrivanju in preiskovanju kaznivih dejanj, vključno s sodelovanjem pri upravljanju meja in razvojem zmogljivosti, ter projektom in programom na številnih področjih terorizma in hudih kaznivih dejanj, z regionalnim poudarkom predvsem na Afriki, Aziji in Latinski Ameriki.

Potreba po sporazumu o sodelovanju med EU in Interpolom

V strategiji EU za varnostno unijo iz leta 2020 so države članice pozvane, naj okrepijo sodelovanje med EU in Interpolom, kar je bistveno za okrepitev sodelovanja in izmenjave informacij. Strategija priznava, da ima Interpol, ena največjih medvladnih organizacij kriminalistične policije, pri tem pomembno vlogo. Komisija bo zato preučila načine za okrepitev sodelovanja z Interpolom, vključno z morebitnim dostopom do Interpolovih podatkovnih zbirk ter krepitvijo operativnega in strateškega sodelovanja. Poleg tega Agenda EU za boj proti terorizmu iz leta 2020 priznava, da je Interpol ključni partner pri boju proti terorizmu, na primer zaradi svojega strokovnega znanja na področju tujih terorističnih bojevnikov, da je treba na nekaterih področjih vzpostaviti ali okrepiti sodelovanje in da se več organov EU sooča z operativno potrebo po dostopu do Interpolovih podatkovnih zbirk za opravljanje svojih nalog.

Kljub obstoječemu sodelovanju z Interpolom obstajajo področja, na katerih bi bilo sodelovanje mogoče in treba okrepiti ali ga celo vzpostaviti, da bi zadovoljili vrsto nujnih operativnih potreb in izvajali obstoječe pravne akte, pri čemer bi bil cilj boljša podpora državam članicam pri preprečevanju terorizma in organiziranega kriminala ter boju proti njima. Te operativne potrebe zahtevajo sklenitev sporazuma o sodelovanju z Interpolom.

V naslednjih odstavkih so te potrebe podrobno opredeljene.

Prvič, potreben je nov sporazum o sodelovanju med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in Interpolom. Europol je leta 2001, že precej preden je 1. maja 2017 začela veljati uredba o Europolu, z Interpolom sklenil sporazum o sodelovanju, s katerim je določena izmenjava osebnih podatkov. Vendar pa ta sporazum Europolu ne omogoča neposrednega ali posrednega dostopa do informacij in Interpolovih podatkovnih zbirk, zlasti do njegovih razpisov ukrepov z informacijami o teroristih. Poleg tega Agencija za opravljanje svojih nalog z Interpolom izmenjuje informacije in dostopa do njegovih podatkovnih zbirk samo prek Interpolovega uradnika za zvezo pri Europolu ali svojega uradnika za zvezo pri Interpolu. Zato je potreben nov sporazum, ki bo urejal odnose med Agencijo in Interpolom, da se upošteva najnovejši razvoj na področju boja proti terorizmu ter hudim oblikam čezmejnega in mednarodnega organiziranega kriminala ter da se obravnavajo sedanje operativne potrebe, mandat Europola in najnovejša ureditev EU za varstvo podatkov.

Drugič, treba je zagotoviti interoperabilnost. EU in Interpol sta opravila pripravljalne pogovore o potrebi po sklenitvi sporazuma o sodelovanju po sprejetju uredb o interoperabilnosti informacijskih sistemov EU na področju meja in vizumov ter policijskega in pravosodnega sodelovanja, azila in migracij ter uredbe o evropskem sistemu za potovalne informacije in odobritve (ETIAS).

Uredbi o interoperabilnosti in evropskem sistemu za potovalne informacije in odobritve državam članicam in agencijam EU zagotavljata nadzorovan dostop do dveh Interpolovih podatkovnih zbirk prek evropskega iskalnega portala (ESP). Ti Interpolovi podatkovni zbirki sta podatkovna zbirka o ukradenih in izgubljenih potovalnih dokumentih (SLTD) ter podatkovna zbirka potovalnih dokumentov, povezanih z razpisi ukrepov (TDAWN). Navedeni podatkovni zbirki vsebujeta veliko podatkov o potnih listinah državljanov tretjih držav. Z uporabo podatkovnih zbirk se lahko zmanjšajo informacijske vrzeli, povečajo pozitivna ujemanja in posledično izboljšajo operativni rezultati evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve.

Zgoraj navedeni uredbi določata, da je treba poizvedbe v Interpolovih podatkovnih zbirkah izvajati tako, da se lastniku razpisa ukrepa Interpola ne razkrijejo nobene informacije. Sporazum o sodelovanju z Interpolom bo potrebna pravna podlaga, vključno z zaščitnimi ukrepi in jamstvi za varstvo podatkov, na podlagi katere se bo lahko evropski iskalni portal povezal z Interpolovima podatkovnima zbirkama. S sporazumom o sodelovanju bo postavljen tudi okvir za vzpostavitev varne povezave med evropskim iskalnim portalom in evropskim sistemom za potovalne informacije in odobritve na eni strani ter Interpolovo informacijsko infrastrukturo na drugi strani, da bo mogoče dostopati do Interpolovih podatkovnih zbirk. Cilj je pomagati pri preprečevanju in preiskovanju terorističnih kaznivih dejanj.

V zvezi s tem je Komisija leta 2018 izdala predlog za revizijo uredbe o vizumskem informacijskem sistemu, ki bo – podobno kot evropski sistem za potovalne informacije in odobritve – dovoljeval samodejno poizvedovanje v sistemih EU za upravljanje meja in varnost ter v Interpolovih podatkovnih zbirkah. Evropski parlament in Svet sta decembra 2020 dosegla politični dogovor o tem predlogu; uradno sprejetje bo sledilo v prihodnjih mesecih. Politični dogovor vključuje določbo, podobno določbi iz uredbe o evropskem sistemu za potovalne informacije in odobritve. Zato bi bilo treba pri pogajanjih z Interpolom za sklenitev sporazuma o sodelovanju upoštevati tudi revizijo uredbe o vizumskem informacijskem sistemu. Tudi to bo pripomoglo k preprečevanju in preiskovanju terorističnih kaznivih dejanj.