[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 28.2.2011

COM(2011) 87 konč.

2011/0040 (NLE)

Predlog

UREDBA SVETA

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz volframovega karbida, volframovega karbida z dodatkom kovinskega prahu in taljenega volframovega karbida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepa na podlagi člena 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009

Predlog

UREDBA SVETA

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz volframovega karbida, volframovega karbida z dodatkom kovinskega prahu in taljenega volframovega karbida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepa na podlagi člena 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

OZADJE PREDLOGA |

Razlogi za predlog in njegovi cilji Ta predlog se nanaša na uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti („osnovna uredba“), v postopku pregleda zaradi izteka ukrepa v zvezi z veljavno protidampinško dajatvijo na uvoz volframovega karbida, volframovega karbida z dodatkom kovinskega prahu in taljenega volframovega karbida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“). |

Splošno ozadje Ta predlog je nastal pri izvajanju osnovne uredbe in je posledica preiskave, ki je bila izvedena v skladu z vsebinskimi in postopkovnimi zahtevami iz osnovne uredbe. |

Obstoječe določbe na področju, na katero se nanaša predlog Svet je z Uredbo (EGS) št. 2737/90[1] uvedel 33-odstotno dokončno protidampinško dajatev na uvoz volframovega karbida in taljenega volframovega karbida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“). Komisija je s Sklepom 90/480/EGS[2] sprejela zaveze, ki sta jih podala dva velika izvoznika v zvezi z izdelkom, ki je predmet ukrepov. Komisija je po umiku zavez s strani obeh zadevnih kitajskih izvoznikov z Uredbo (ES) št. 2286/94[3] uvedla začasno protidampinško dajatev na uvoz zadevnega izdelka. Svet je z Uredbo (ES) št. 610/95[4] spremenil Uredbo (EGS) št. 2737/90 in uvedel dokončno dajatev v višini 33 % na uvoz volframovega karbida in taljenega volframovega karbida. Po pregledu, ki se je začel v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe („prejšnja preiskava v zvezi s pregledom“), so bili ti ukrepi z Uredbo (ES) št. 771/98[5] podaljšani za naslednjih pet let. Svet je po pregledu zaradi izteka ukrepa z Uredbo (ES) št. 2268/2004[6] uvedel 33-odstotno dokončno protidampinško dajatev na uvoz volframovega karbida in taljenega volframovega karbida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske. Z Uredbo (ES) št. 1275/2005[7] je Svet spremenil opredelitev obsega izdelka, da ta vključuje tudi volframov karbid z dodatkom kovinskega prahu. |

Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije Ni relevantno. |

POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENA UčINKA |

Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi |

Zainteresirane strani, na katere se nanaša postopek, so imele možnost, da med preiskavo zagovarjajo svoje interese v skladu z določbami osnovne uredbe. |

Zbiranje in uporaba izvedenskih mnenj |

Zunanje strokovno mnenje ni bilo potrebno. |

Ocena učinka Ta predlog je posledica izvajanja osnovne uredbe. Osnovna uredba ne določa splošne ocene učinka, vendar vsebuje izčrpen seznam pogojev, ki jih je treba oceniti. |

PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA |

Povzetek predlaganih ukrepov Komisija je 30. decembra 2009 z obvestilom („obvestilo o začetku“), objavljenim v Uradnem listu Evropske unije, napovedala začetek pregleda zaradi izteka protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz volframovega karbida in taljenega volframovega karbida s poreklom iz LRK. Pregled se je začel na utemeljeno zahtevo, ki jo je vložilo Evropsko združenje za kovine (Eurometaux) v imenu proizvajalcev Unije, ki predstavljajo večji delež, v tem primeru več kot 85 %, celotne proizvodnje volframovega karbida, volframovega karbida z dodatkom kovinskega prahu in taljenega volframovega karbida Unije. V preiskavi v zvezi s pregledom je bilo ugotovljeno, da se damping zadevnega izdelka nadaljuje in da bi z ukinitvijo ukrepov znova povzročil škodo industriji Unije. Nadalje je bilo ugotovljeno, da iztek veljavnosti ukrepov ne bi bil v interesu Unije. Zato se predlaga, da Svet sprejme priloženi predlog uredbe za podaljšanje veljavnih ukrepov, ki ga je treba objaviti v Uradnem listu Evropske unije najpozneje do 29. marca 2011. |

Pravna podlaga Uredba Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti. |

Načelo subsidiarnosti Predlog je v izključni pristojnosti Evropske unije. Načelo subsidiarnosti se zato ne uporablja. |

Načelo sorazmernosti Predlog je v skladu z načelom sorazmernosti iz naslednjih razlogov. |

Oblika ukrepanja je opisana v navedeni osnovni uredbi in ne dopušča odločanja na nacionalni ravni. |

Navedba o načinu zmanjšanja finančne in upravne obremenitve Unije, nacionalnih vlad, regionalnih in lokalnih organov, gospodarskih subjektov in državljanov ter o njeni sorazmernosti s ciljem predloga se ne uporablja. |

Izbira instrumentov |

Predlagani instrument: uredba. |

Druga sredstva ne bi bila primerna iz naslednjega razloga. Osnovna uredba ne določa drugih možnosti. |

PRORAčUNSKE POSLEDICE |

Predlog ne vpliva na proračun Unije. |

2011/0040 (NLE)

Predlog

UREDBA SVETA

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz volframovega karbida, volframovega karbida z dodatkom kovinskega prahu in taljenega volframovega karbida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepa na podlagi člena 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti[8] („osnovna uredba“), in zlasti člena 11(2) Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je Evropska komisija („Komisija“) predložila po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A. POSTOPEK

1. Veljavni ukrepi

1. Svet je z Uredbo (EGS) št. 2737/90[9] uvedel 33-odstotno dokončno protidampinško dajatev na uvoz volframovega karbida in taljenega volframovega karbida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“). Komisija je s Sklepom 90/480/EGS[10] sprejela zaveze, ki sta jih podala dva velika izvoznika v zvezi z izdelkom, ki je predmet ukrepov.

2. Po umiku zavez s strani obeh zadevnih kitajskih izvoznikov je Komisija z Uredbo (ES) št. 2286/94[11] uvedla začasno protidampinško dajatev na uvoz zadevnega izdelka.

3. Svet je z Uredbo (ES) št. 610/95[12] spremenil Uredbo (EGS) št. 2737/90 in uvedel dokončno dajatev v višini 33 % na uvoz volframovega karbida in taljenega volframovega karbida. Po pregledu, ki se je začel v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe („prejšnja preiskava v zvezi s pregledom“), so bili ti ukrepi z Uredbo (ES) št. 771/98[13] podaljšani za naslednjih pet let.

4. Svet je z Uredbo (ES) št. 2268/2004[14] uvedel 33-odstotno dokončno protidampinško dajatev na uvoz volframovega karbida in taljenega volframovega karbida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“).

5. Z Uredbo (ES) št. 1275/2005[15] je Svet spremenil opredelitev obsega izdelka, da ta vključuje tudi volframov karbid z dodatkom kovinskega prahu.

2. Zahteva za pregled

6. Po objavi obvestila o bližnjem izteku veljavnosti[16] veljavnih dokončnih protidampinških ukrepov je Komisija 30. septembra 2009 glede teh ukrepov prejela zahtevo za pregled zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. Zahtevo je vložilo Evropsko združenje za kovine (Eurometaux) („vložnik“) v imenu proizvajalcev Unije, ki predstavljajo večji delež, v tem primeru več kot 85 %, celotne proizvodnje volframovega karbida, volframovega karbida z dodatkom kovinskega prahu in taljenega volframovega karbida Unije.

7. Zahteva je bila utemeljena s tem, da bi iztek veljavnosti ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje ali ponovitev dampinga in ponovitev škode industriji Unije.

3. Začetek

8. Komisija je po posvetu s svetovalnim odborom ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa, in je zato 30. decembra 2009 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije [17] („obvestilo o začetku“), napovedala pregled zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.

4. Preiskava

4.1. Obdobje preiskave

9. Preiskava v zvezi z nadaljevanjem ali ponovitvijo dampinga je zajela obdobje od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2009 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2006 do konca OPP („obravnavano obdobje“).

4.2. Strani, ki jih zadeva preiskava

10. Komisija je o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa uradno obvestila vložnika, druge znane proizvajalce Unije, proizvajalce izvoznike, uvoznike in uporabnike, za katere je bilo znano, da jih to zadeva, proizvajalce v primerljivi državi ter predstavnike LRK. Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno predložijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.

11. Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.

12. Komisija je vsem stranem, za katere je bilo znano, da jih to zadeva, in tistim, ki so se javile v roku, določenem v obvestilu o začetku, poslala vprašalnik. Odgovore je prejela od sedmih proizvajalcev Unije, enega proizvajalca izvoznika iz LRK, enega proizvajalca izvoznika iz primerljive države in treh uporabnikov.

13. Nobeden od uvoznikov se Komisiji ni odzval na izvedbo vzorčenja niti predložil informacij ali se ji javil med preiskavo. Ker se je z zahtevanimi informacijami javil le en kitajski proizvajalec izvoznik, vzorca ni bilo treba izbrati.

14. Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga in posledične škode ter za ugotovitev interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:

(a) proizvajalci Unije:

- Wolfram Bergbau und Hütten-GmbH Nfg.KG, St. Peter, Avstrija,

- H. C. Starck GmbH & Co. KG, Goslar, Nemčija,

- Eurotungstène poudres SA, Grenoble, Francija,

- Global Tungsten & Powders spol. s r.o, Brutal, Češka,

- Treibacher Industrie AG, Treibach-Althofen, Avstrija;

(b) primerljiva država:

- Global Tungsten & Powders Corp., ZDA;

(c) uporabnik:

- Sandvik Hard Materials, Epinouze, Francija.

B. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

15. Izdelek, ki ga zadeva sedanji pregled, je volframov karbid, volframov karbid z dodatkom kovinskega prahu in taljeni volframov karbid s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, trenutno uvrščen v oznaki KN 2849 90 30 in ex 3824 30 00.

16. Volframov karbid, volframov karbid z dodatkom kovinskega prahu in taljeni volframov karbid so spojine ogljika in volframa, ki se pridobivajo s toplotno obdelavo (karbonizacijo v prvem primeru, zlitjem v tretjem). Ti izdelki so polizdelki, ki se uporabljajo kot surovine za izdelavo komponent iz karbidne trdine, kot so npr. rezalna orodja iz cementnega karbida in deli, ki se hitro obrabijo, za izdelavo premazov proti odrgninam, za svedre za vrtanje naftnih vrtin, za rudarska orodja, pa tudi za matrice in konice za vlečenje in kovanje kovin.

17. Sedanja preiskava je potrdila, da ima zadevni izdelek, ki ga proizvajalec izvoznik proizvaja in prodaja v Unijo, enake fizikalne in kemične lastnosti ter se uporablja za enake namene kot izdelek, ki ga proizvajajo in na trgu Unije prodajajo proizvajalci Unije, ter izdelek, ki se proizvaja in prodaja v primerljivi državi, zato se štejejo za podobne izdelke v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

C. VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE DAMPINGA

18. Uvodne opombe

19. V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali damping trenutno obstaja, in ali je v tem primeru verjetno, da bi iztek veljavnih ukrepov povzročil nadaljevanje ali ponovitev dampinga. Poudariti je treba, da se v okviru preiskave na podlagi tega člena ni ponovno presojala tržnogospodarska obravnava („TGO“).

20. Kot je bilo pojasnjeno, vzorčenje v zvezi s proizvajalci izvozniki v LRK ni bilo potrebno.

21. V fazi vzorčenja se je zdelo, da edini sodelujoči kitajski proizvajalec izvoznik predstavlja manj kot 5 % celotnega kitajskega izvoza v Unijo. Kitajski organi in druge zainteresirane strani so bili obveščeni, da zaradi nizke ravni sodelovanja s strani proizvajalcev izvoznikov lahko pride do uporabe člena 18 osnovne uredbe. Komisija na to sporočilo ni prejela nobenega odgovora.

22. Vendar je pozneje med preiskavo sodelujoči proizvajalec izvoznik v odgovoru na vprašalnik popravil napako pri poročanju o svojem izvozu v Unijo, pri čemer je obseg izvoza v Unijo popravil navzgor. Poleg tega so bile količine izvoza zadevnega izdelka v Unijo iz LRK tudi nadalje analizirane na podlagi številk Eurostata. Zato je bilo po preveritvi izpolnjenega vprašalnika ugotovljeno, da je bila količina izvoza sodelujočega proizvajalca zelo velika[18]. Na podlagi teh ugotovitev se je sklenilo, da je bila raven sodelovanja visoka.

23. Damping uvoza v OPP

24. Primerljiva država

25. Ker v prejšnjih preiskavah nobenemu proizvajalcu izvozniku iz LRK ni bila odobrena TGO, je bila normalna vrednost za Kitajsko določena v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe.

26. V obvestilu o začetku so bile ZDA predlagane kot ustrezna primerljiva država za določitev normalne vrednosti za LRK. Zainteresirane strani so bile pozvane, da predložijo pripombe glede ustreznosti te izbire. Pripomb ali ugovorov v zvezi s tem ni predložila nobena stran. ZDA so bile kot primerljiva država uporabljene tudi v prvotni preiskavi in zdelo se je, da ni nikakršnih novih ali spremenjenih okoliščin, ki bi upravičile spremembo, pa tudi Komisija o njih ni bila obveščena. Štelo se je, da so ZDA reprezentativne kot referenčni trg, zlasti zaradi odprtosti in konkurenčnosti njihovega notranjega trga. Poleg tega je en proizvajalec iz ZDA privolil v sodelovanje pri sedanjem pregledu.

27. Zato so bile v tem pregledu ZDA uporabljene kot primerljiva država s tržnim gospodarstvom.

28. Normalna vrednost

29. V skladu s členom 2(7) osnovne uredbe je bila normalna vrednost določena na podlagi preverjenih informacij, ki jih je predložil sodelujoči proizvajalec iz ZDA v primerljivi državi, tj. na podlagi cen, ki so bile plačane ali se plačujejo na notranjem trgu ZDA za vrste izdelkov, pri katerih je bilo ugotovljeno, da so se prodajali v običajnem poteku trgovanja.

30. Zato je bila normalna vrednost določena kot tehtana povprečna prodajna cena za nepovezane stranke s strani sodelujočega proizvajalca v ZDA.

31. Najprej se je pri sodelujočem proizvajalcu iz ZDA preverilo, ali je njegova celotna domača prodaja podobnega izdelka neodvisnim strankam reprezentativna v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe, tj. ali zajema vsaj 5 % celotnega obsega prodaje zadevnega izdelka, ki se izvaža v Unijo. Ugotovljeno je bilo, da je bila domača prodaja sodelujočega proizvajalca iz ZDA v obdobju preiskave v zvezi s pregledom dovolj reprezentativna.

32. Nato je bilo proučeno, ali se lahko domača prodaja podobnega izdelka šteje za prodajo v običajnem poteku trgovanja v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To je bilo izvedeno tako, da se je za podobni izdelek, ki se prodaja na trgu ZDA, določil delež dobičkonosne domače prodaje neodvisnim strankam v OPP.

33. Ker je obseg dobičkonosne prodaje podobnega izdelka predstavljal manj kot 80 % celotnega obsega prodaje podobnega izdelka, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje dobičkonosne prodaje.

34. Izvozna cena

35. Kot je bilo pojasnjeno, je bila glede na dejstvo, da je sodelujoči proizvajalec izvoznik predstavljal več kot 90 % celotnega kitajskega izvoza v Unijo, izvozna cena proučena na podlagi podatkov navedenega proizvajalca izvoznika, tj. ustrezno prilagojene cene, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje za zadevni izdelek ob prodaji za izvoz v Unijo.

36. Primerjava

37. Tehtana povprečna normalna vrednost se je primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno za vsako vrsto zadevnega izdelka na podlagi franko tovarna ter pri enaki ravni trgovanja in enaki ravni obdavčitve. V skladu s členom 2(10) osnovne uredbe in za zagotovitev poštene primerjave so bile upoštevane razlike pri dejavnikih, za katere se je trdilo in dokazalo, da vplivajo na cene in njihovo primerljivost. Narejene so bile prilagoditve pri stroških čezmorskega in domačega prevoza, zavarovanju, bančnih stroških in stroških pakiranja. Poleg tega je bila izvozna cena prilagojena za 5 % zaradi izvoznega davka, prilagojena pa je bila tudi normalna vrednost zaradi davka na dodano vrednost (DDV).

38. Stopnja dampinga

39. V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je bila stopnja dampinga za vrsto izdelka določena na podlagi primerjave med tehtano povprečno normalno vrednostjo in tehtano povprečno izvozno ceno pri enaki ravni trgovanja. Ta primerjava je pokazala damping v OPP, ki je znašal več kot 80 %, torej na znatno višji ravni kot v zadnji preiskavi v zvezi s pregledom (31 %). Natančne stopnje dampinga ni mogoče razkriti zaradi zaupnosti. Izračuni so temeljili na podatkih enega proizvajalca izvoznika v LRK in enega proizvajalca v primerljivi državi. Razkritje stopnje dampinga bi sodelujočemu proizvajalcu izvozniku v LRK in proizvajalcu v primerljivi državi omogočilo, da ugotovita normalno vrednost in izvozno ceno drugega, kar bi povzročilo jasno kršitev pravice do zaupnosti obeh strani.

40. 3. Razvoj uvoza ob razveljavitvi ukrepov

41. Uvodna opomba

42. Podatki iz tega dela so bili pridobljeni z analizo podatkov sodelujočega proizvajalca izvoznika, Eurostata in zahteve za pregled.

43. Prosta zmogljivost kitajskih proizvajalcev izvoznikov

44. Podatki o prosti zmogljivosti, ki jih je priskrbel sodelujoči kitajski proizvajalec izvoznik, so bili zaradi spoštovanja zaupnosti predstavljeni z 20-odstotnim povečanjem ali zmanjšanjem. Proizvodna zmogljivost v LRK je v letih 2006 in 2007 znašala približno 21 000 ton, leta 2008 in v OPP pa se je močno povečala na več kot 35 000 ton, kar pomeni skoraj 80-odstotno povečanje v obravnavanem obdobju. Številke se lahko štejejo za nizke, saj je bila v zahtevi za pregled navedena proizvodna zmogljivost približno 50 000 ton.

45. Poleg tega je sodelujoči proizvajalec izvoznik poročal o znatnem povečanju zmogljivosti v obravnavanem obdobju.

46. Na podlagi informacij, zbranih med preiskavo, je celotna proizvodna zmogljivost znatno presegla dejansko kitajsko proizvodnjo (najmanj za prek 20 000 ton leta 2008 in v OPP).

47. V OPP je prosta zmogljivost LRK znašala šestkrat več od potrošnje Unije (25 000 ton v primerjavi s 3 800 tonami potrošnje Unije).

48. Glede na navedeno je jasno, da bi se lahko velik del proste zmogljivosti, ki je na voljo v LRK, ob odsotnosti protidampinških ukrepov uporabil za povečanje izvoza v Unijo.

49. Poleg tega so bila iz informacij, predloženih v preiskavi, razvidna pomembna izkrivljanja na trgu surovin, ki se uporabljajo za proizvodnjo zadevnega izdelka. Prvič, za surovine veljajo kvote, ki jih odobrijo kitajski organi. Drugič, kitajski organi omejujejo dostop do surovin z uvedbo izvoznih davkov in politikami rabatov glede DDV, iz uvodne izjave (31) pa je razvidno, da je bilo tako tudi pri zadevnem izdelku. Ti dejavniki pomenijo dodatne elemente, ki kažejo na verjetnost nadaljevanja dampinga v sedanjem primeru.

50. Privlačnost trga Unije in cene izvoza v tretje države

51. Informacije o cenah, ki jih je predložil sodelujoči proizvajalec in ne morejo biti razkrite zaradi zaupnosti, kažejo, da Unija dejansko predstavlja zanimiv trg za kitajske proizvajalce izvoznike. V obravnavanem obdobju so bile cene na trgih drugih tretjih držav ves čas (razen leta 2007) nižje od cen, ki so se zaračunavale v Uniji (ves čas obravnavanega obdobja so bile v različnih letih nižje za približno 10 do 20 %).

52. Zato se lahko ugotovi, da zaradi cen, ki jih je možno doseči, trg EU zagotovo predstavlja privlačno alternativo za kitajske proizvajalce.

53. Zato bi prenehanje veljavnosti ukrepov kitajske proizvajalce izvoznike spodbudilo, da bi izvoz usmerili na trg Unije. Višje cene na trgu Unije bi kitajskim proizvajalcem izvoznikom omogočile doseganje višjih stopenj dobička.

54. Izogibanje ukrepom

55. Leta 2005 so bili ukrepi razširjeni na dodatno oznako KN, ker je bilo ugotovljeno, da so se kitajski izvozniki ukrepom izogibali tako, da so volframovemu karbidu dodajali majhne količine drugega kovinskega prahu (večinoma kobalta)[19]. Ta potrjena praksa izogibanja je dodaten element, ki kaže na verjetnost nadaljevanja dampinga. Predstavlja jasen dokaz, da evropski trg ostaja privlačen za kitajske proizvajalce izvoznike, ki bi ob odsotnosti protidampinških ukrepov verjetno usmerili večje količine volframovega karbida v EU.

56. Ugotovitev o verjetnosti nadaljevanja dampinga

57. Navedena analiza kaže, da je kitajski uvoz na trg Unije še vedno potekal po dampinških cenah z zelo visokimi stopnjami dampinga. Zlasti glede na analizo ravni cen na trgu EU in trgih drugih tretjih držav ter glede na zmogljivosti, ki so na voljo v LRK, se lahko ugotovi, da v primeru ukinitve ukrepov obstaja verjetnost nadaljevanja dampinga.

D. RAZMERE NA TRGU UNIJE

1. Opredelitev industrije Unije

58. V Uniji podobni izdelek proizvaja sedem družb ali skupin družb.

59. Zato se šteje, da predstavljajo industrijo Unije v smislu členov 4(1) in 5(4) osnovne uredbe, v nadaljnjem besedilu pa bodo navedene kot „industrija Unije“.

Uvodna opomba

60. Podatke o uvozu zadevnega izdelka v Evropsko unijo s poreklom iz LRK je bilo treba indeksirati za ohranitev zaupnosti v skladu s členom 19 osnovne uredbe.

61. V zvezi z obsegom uvoza pod oznako TARIC 3824 30 00 10 je treba poudariti, da zaradi tega, ker Eurostatovi podatki o obsegu uvoza na ravni oznake TARIC (oznaka KN 3824 30 00) vključujejo tudi izdelke, ki niso zadevni izdelek, naslednja analiza temelji na podatkih o uvozu na ravni oznake TARIC, dopolnjenih z informacijami, zbranimi na podlagi člena 14(6) osnovne uredbe. Zaradi stopnje podrobnosti, ki omogoča identifikacijo strani, se podatki na ravni oznake TARIC štejejo za zaupne. Zato so bile nekatere informacije predstavljene v obliki razpona.

62. Podatki o industriji Unije so bili pridobljeni iz izpolnjenih vprašalnikov sedmih proizvajalcev Unije.

Potrošnja na trgu Unije

63. Potrošnja Unije je bila določena na podlagi obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije ter Eurostatovih podatkov o uvozu v Unijo.

64. Med letom 2006 in OPP se je potrošnja Unije zmanjšala za skoraj 62 %, večinoma med letom 2008 in OPP. V OPP se je proizvodnja v primerjavi z letom 2008 zmanjšala za 63 %.

Tabela 1 |

Potrošnja |

2006 | 2007 | 2008 | OPP |

Obseg (v tonah) |

+ Skupaj uvoz | 1.766 | 1.885 | 2.303 | 755 |

+ Proizvodnja EU, prodana na trgu EU | 8.281 | 8.334 | 7.981 | 3.024 |

= Potrošnja | 10.047 | 10.218 | 10.284 | 3.779 |

Letno povečanje | 2% | 1% | -63% |

Obseg, tržni delež in cene dampinškega uvoza iz Ljudske republike Kitajske

65. Količine, tržni deleži in povprečne cene uvoza iz LRK so se spreminjali, kot je navedeno spodaj. Naslednja količinska in cenovna gibanja temeljijo na Eurostatovih podatkih.

Tabela 2 |

Uvoz iz LRK |

2006 | 2007 | 2008 | OPP |

Obseg uvoza iz zadevne države (v tonah) | Več kot 700 | Več kot 700 | Več kot 400 | Več kot 60 |

Indeks (2006 = 100) | 100 | 104 | 60 | 11 |

Tržni delež uvoza iz zadevne države | 7,1% | 7,3% | 4,2% | 2,1% |

Cena uvoza iz zadevne države (EUR/tono) | 25.622 | 21.883 | 22.434 | 22.110 |

Indeks (2006 = 100) | 100 | 85 | 88 | 86 |

66. Obseg dampinškega uvoza zadevnega izdelka s poreklom iz LRK se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 89 % in v OPP dosegel raven približno 80 ton. Tudi njegov tržni delež je padel s 7,1 % v letu 2006 na 2,1 % v OPP.

67. To zmanjšanje je mogoče pojasniti s precejšnjim povečanjem domače potrošnje LRK v obravnavanem obdobju. Poleg tega se zdi, da kitajski organi s sistemom izvoznih kvot in izvoznih tarif uveljavljajo politiko ohranjanja virov volframa v LRK.

68. Cene kitajskega uvoza so se v obravnavanem obdobju znižale za 14 %. Ta razvoj odseva splošni trend, ki je bil opažen tudi pri cenah industrije Unije.

69. Primerjava je tudi pokazala, da uvoz iz LRK nelojalno niža cene industrije Unije za več kot 10 %, če se odštejejo veljavne protidampinške dajatve. Ti rezultati so enaki kot pri zadnji preiskavi v zvezi s pregledom[20].

Uvoz iz drugih držav

70. Obseg uvoza iz drugih držav v obravnavanem obdobju je prikazan v spodnji tabeli. Trendi količin in cen temeljijo na Eurostatovih podatkih.

Tabela 3 |

Uvoz iz drugih držav |

2006 | 2007 | 2008 | OPP |

Uvoz iz drugih držav (v tonah) | 1.050 | 1.138 | 1.873 | 675 |

Indeks (2006 = 100) | 100 | 108 | 178 | 64 |

Tržni delež uvoza iz drugih držav | 10,5% | 11,1% | 18,2% | 17,9% |

Povprečna cena (EUR/tono) | 27.309,1 | 26.626,0 | 21.607,5 | 24.867,4 |

Indeks (2006 = 100) | 100 | 97 | 79 | 91 |

Tržni delež US | 4,2% | 3,9% | 3,9% | 3,6% |

Povprečna cena (EUR/tono) | 32.948,1 | 32.356,0 | 29.353,3 | 32.054,4 |

Tržni delež Južne Koreje | 2,2% | 2,4% | 2,6% | 4,4% |

Povprečna cena (EUR/tono) | 33.733,8 | 29.969,5 | 25.789,0 | 24.503,7 |

71. Uvoz iz tretjih držav se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 36 %. Odseval je splošni tržni trend, ki ga je sprožilo zmanjševanje potrošnje (upad za 62 %), vendar ne z isto hitrostjo. Zato se je tržni delež tega uvoza povečal z 10,5 % na 17,9 %. Vendar se, kot je prikazano v uvodnih izjavah (85) do (88), učinek tega uvoza na industrijo Unije ne more šteti za negativnega.

72. Treba je opozoriti, da se je tržni delež Republike Koreje („Koreja“) v obravnavanem obdobju podvojil in dosegel 4,4 %. Povprečne korejske uvozne cene so se v obravnavanem obdobju znižale, vendar so ves čas ostale višje od povprečnih prodajnih cen kitajskega izvoza.

Gospodarski položaj industrije Unije

73. Komisija je v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe proučila vse pomembne gospodarske dejavnike in kazalnike, ki vplivajo na stanje industrije Unije.

5.1. Proizvodnja

74. Proizvodnja industrije Unije se je leta 2007 v primerjavi z letom 2006 najprej povečala za 5,8 % in leta 2008 za 11,6 %, nato pa se je v OPP močno zmanjšala – za 56 % v primerjavi z letom 2008.

Tabela 4 |

Celotna proizvodnja Unije |

2006 | 2007 | 2008 | OPP |

Obseg (v tonah) |

Proizvodnja | 10.094 | 10.679 | 11.268 | 4.861 |

Indeks (2006 = 100) | 100 | 106 | 112 | 48 |

5.2. Zmogljivost in stopnje izkoriščenosti zmogljivosti

75. Proizvodna zmogljivost se je med letom 2006 in OPP povečala za 10,8 %. Z upadom proizvodnje, zlasti v OPP, se je izkoriščenost zmogljivosti med letom 2006 in OPP posledično zmanjšala za 57 % ter v OPP znašala 39 %.

Tabela 5 |

Proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti |

2006 | 2007 | 2008 | OPP |

Obseg (v tonah) |

Proizvodna zmogljivost | 11.110 | 11.610 | 12.230 | 12.310 |

Indeks (2006 = 100) | 100 | 105 | 110 | 111 |

Izkoriščenost zmogljivosti | 91% | 92% | 92% | 39% |

Indeks (2006 = 100) | 100 | 101 | 101 | 43 |

5.3. Zaloge

76. Raven končnih zalog industrije Unije se je leta 2008 v primerjavi z letom 2006 povečala za 20 %, nato pa se je v OPP zmanjšala za 26 %.

Tabela 6 |

Zaloge |

2006 | 2007 | 2008 | OPP |

Obseg (v tonah) |

Končne zaloge | 1.714 | 1.808 | 2.054 | 1.514 |

Indeks (2006 = 100) | 100 | 106 | 120 | 88 |

5.4. Obseg prodaje

77. Med letoma 2006 in 2008 se je prodaja industrije Unije nepovezanim strankam na trgu Unije nekoliko povečala, med letom 2008 in OPP pa se je zmanjšala za 61 %. Obseg prodaje se je v letih 2007 in 2008 povečal, v OPP pa močno upadel. Ta sprememba je skladna s splošnim trendom zmanjševanja potrošnje na trgu Unije.

Tabela 7 |

Prodaja nepovezanim strankam |

2006 | 2007 | 2008 | OPP |

Obseg (v tonah) | 5.594 | 5.630 | 5.874 | 2.292 |

Indeks (2006 = 100) | 100 | 101 | 105 | 41 |

5.5. Tržni delež

78. Tržni delež industrije Unije je bil med letoma 2006 in 2008 precej stabilen, med letom 2008 in OPP pa se je povečal za 4 odstotne točke. Med obravnavanim obdobjem je na splošno prišlo do povečanja za 5 odstotnih točk.

Tabela 8 |

Tržni delež EU |

2006 | 2007 | 2008 | OPP |

Tržni delež EU | 56% | 55% | 57% | 61% |

Indeks (2006 = 100) | 100 | 99 | 103 | 109 |

5.6. Rast

79. Ker je bilo zmanjšanje prodaje nekoliko nižje od zmanjšanja potrošnje, je industrija Unije lahko pridobila nekaj tržnega deleža.

5.7. Zaposlenost

80. Stopnja zaposlenosti v industriji Unije se je med letom 2006 in OPP zmanjšala za 17 %. Zaposlenost se je zmanjšala tudi v obdobju med letoma 2006 in 2008, ko se je proizvodnja nekoliko povečala, kar je odražalo prizadevanja industrije Unije za izboljšanje svoje proizvodnje. V OPP pa se je zaradi velikega upada proizvodnje zaposlenost močno zmanjšala.

Tabela 9 |

Zaposlenost |

2006 | 2007 | 2008 | OPP |

Average (period considered) |

Celotna zaposlenost | 674 | 667 | 653 | 557 |

Indeks (2006 = 100) | 100 | 99 | 97 | 83 |

5.8. Produktivnost

81. Produktivnost delovne sile industrije Unije, merjene s proizvodnjo na zaposleno osebo na leto, se je v letih 2007 in 2008 povečala za 7 % oziroma 15 % v primerjavi z letom 2006, nato pa se je med letom 2008 in OPP zmanjšala za 49 %.

Tabela 10 |

Produktivnost |

2006 | 2007 | 2008 | OPP |

Produktivnost (v tonah na zaposlenega na leto) | 15 | 16 | 17 | 9 |

Indeks (2006 = 100) | 100 | 107 | 115 | 58 |

5.9. Prodajne cene

82. Povprečna prodajna cena franko tovarna v industriji Unije za nepovezane stranke na trgu Unije se je v obravnavnem obdobju zniževala. Na splošno je morala industrija Unije med letom 2006 in OPP znižati cene za 15,4 %.

83. Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah (55) in (56), je bilo gibanje cen dampinškega uvoza iz LRK podobno gibanju cen industrije Unije, vendar so bile ves čas nižje od cen industrije Unije. V OPP so bile cene iz LRK za več kot 10 % nižje od cen industrije Unije.

Tabela 11 |

Cena na enoto na trgu EU |

2006 | 2007 | 2008 | OPP |

Cene enot prodaje Unije (EUR/tono) | 31.030 | 29.995 | 29.072 | 26.241 |

Indeks (2006 = 100) | 100 | 97 | 94 | 85 |

5.10. Plače

84. Med letom 2006 in OPP se je povprečna plača na zaposlenega povečala za 4,8 %.

Tabela 12 |

Stroški dela |

2006 | 2007 | 2008 | OPP |

Letni stroški dela na zaposlenega | 53.614 | 54.613 | 56.564 | 56.221 |

Indeks (2006 = 100) | 100 | 102 | 106 | 105 |

5.11. Naložbe in zmožnost zbiranja kapitala

85. Med letoma 2006 in 2008 se je letni naložbeni tok v zadevni izdelek s strani industrije Unije povečal za 18%. Med letoma 2007 in 2008 so se naložbe povečale za 103 %. Vendar so se naložbe v OPP v primerjavi z letom 2008 zmanjšale za 65 %.

86. Večina naložb je bila na področju gradnje novih obratov za proizvodnjo volframovih materialov iz rabljenih materialov in ostankov. Naložbe je bilo treba zmanjšati zaradi i) zmanjšanja splošne ravni proizvodnje na trgu Unije, ii) izkrivljanj glede surovin (glej uvodno izjavo (39)) in iii) gospodarske krize.

87. V OPP ni bilo znatnih naložb. To se lahko večinoma pojasni z gospodarsko krizo, ki se je začela leta 2008 in bila najhujša v OPP, ko je bil dostop do novega kapitala zelo težaven.

Tabela 13 |

Naložbe |

2006 | 2007 | 2008 | OPP |

Neto naložbe (v 000 EUR) | 18.403 | 10.711 | 21.756 | 7.568 |

Indeks (2006 = 100) | 100 | 58 | 118 | 41 |

5.12. Dobičkonosnost in donosnost naložb

88. Med letoma 2006 in 2008 je industriji Unije deloma z veljavnimi protidampinškimi ukrepi in deloma s prizadevanji za diverzifikacijo svojih virov surovin uspelo obdržati pozitivno raven dobičkonosnosti, čeprav se je v tem obdobju zmanjšala za 26 %. V OPP pa je industrija Unije dosegla veliko slabši rezultat, kar kaže na določeno ranljivost na tem področju.

89. Donosnost naložb (DN) je bila v celotnem obravnavanem obdobju na splošno v skladu s trendom dobičkonosnosti.

Tabela 14 |

Dobičkonosnost in DN |

2006 | 2007 | 2008 | OPP |

Neto dobiček prodaje v EU nepovezanim strankam (% neto prodaje) | 10,3% | 5,8% | 7,6% | -19,5% |

DN (neto dobiček v % neto knjigovodske vrednosti naložb) | 34,8% | 22,1% | 28,8% | -28,6% |

5.13. Denarni tok

90. Gibanje denarnega toka, tj. sposobnosti industrije, da sama financira svoje dejavnosti, je v preiskovanem obdobju ostalo pozitivno. Vendar se je med letom 2006 in OPP zmanjšalo za približno 35 %.

Tabela 15 |

Denarni tok |

2006 | 2007 | 2008 | OPP |

Denarni tok (v 000 EUR) | 36.125 | 39.868 | 44.102 | 23.540 |

Indeks (2006 = 100) | 100 | 110 | 122 | 65 |

5.14. Višina stopnje dampinga

91. Damping iz LRK se je v OPP nadaljeval s stopnjo, ki znatno presega trenutno raven ukrepov. Glede na izkrivljanja glede surovin, proste zmogljivosti in cene uvoza iz LRK vpliva dejanskih stopenj dampinga na industrijo Unije tudi ni mogoče obravnavati kot zanemarljivega.

5.15 Okrevanje od preteklega dampinga

92. Opravljena je bila analiza, ali je industrija Unije okrevala po učinkih preteklega dampinga. Ugotovljeno je bilo, da je po takih učinkih v veliki meri uspela okrevati zaradi veljavnih protidampinških ukrepov, ki so se izkazali za učinkovite. Vendar je ta proces zaustavila gospodarska kriza, zaradi katere so težave industrije Unije postale še očitnejše.

Vpliv dampinškega uvoza in drugih dejavnikov

6.1. Vpliv dampinškega uvoza

93. Vzporedno z zmanjševanjem potrošnje v Uniji se je tržni delež kitajskega uvoza zmanjšal s 7,1 % na 2,1 % (glej uvodno izjavo 52). Glede na razpoložljive informacije so bile cene tega uvoza nižje od cen industrije Unije in tudi nižje od cen uvoza s poreklom iz drugih tretjih držav. Kot je navedeno v uvodni izjavi (56), je glede na izračun, ki ne vključuje protidampinške dajatve, kitajski uvoz v OPP nelojalno znižal prodajne cene industrije Unije za 10,7 %. Treba je opozoriti, da stopnja dajatve znaša 33 %. Raven nelojalnega nižanja prodajnih cen tako po eni strani kaže na učinkovitost veljavnih dajatev, po drugi pa, da je z ukrepi treba nadaljevati. Ta zaključek podpira dejstvo, da je bilo ugotovljeno nižanje prodajnih cen na isti ravni kot v zadnji preiskavi v zvezi s pregledom. Zato je vpliv dampinškega uvoza iz LRK na cene industrije Unije ostal nespremenjen, glede na odsotnost vsakršnih dokazov, ki bi pričali o nasprotnem, pa je verjetno, da se bo nadaljeval.

6.2. Vpliv gospodarske krize

94. Zaradi zelo negativnih gospodarskih razmer, ki so v OPP prevladovale v sektorju nadaljnje proizvodnje volframa, zlasti v sektorju jeklenega in sintranega karbida, ki predstavlja večino potrošnje volframa v Uniji, je industrija Unije drastično znižala proizvodnjo in prodajo zadevnega izdelka.

95. Pred krizo so podjetja, ki so poslovala v sektorju nadaljnje proizvodnje, imela visoko raven zalog volframa, ki se v OPP niso povečevale, kar je dodatno vplivalo na raven proizvodnje industrije Unije.

96. Zaradi zmanjševanja proizvodnje in dejstva, da je industrija Unije kapitalsko intenzivna in zato mora proizvajati v določenem obsegu za zmanjševanje fiksnih stroškov na enoto, je to resno vplivalo na produktivnost.

97. Vendar analiza industrije Unije pred krizo dokazuje učinkovitost veljavnih protidampinških ukrepov. Preiskava je pokazala, da so se največji proizvajalci Unije s pomembnimi naložbami skušali izogniti izkrivljanju glede surovin, obenem pa so lahko konkurirali na trgu in pri tem obdržali zdrav položaj.

6.3. Uvoz iz drugih držav

98. Ocenjuje se, da se je obseg izvoza iz drugih tretjih držav zmanjšal za 36 %, s 1 500 ton leta 2006 na 675 ton v OPP. Tržni delež uvoza iz drugih držav se je z 10,5 % v letu 2006 povečal na 17,9 % v OPP. Njihova povprečna uvozna cena se je med letom 2006 in OPP znižala za 8,9 %. Glavni državi uvoznici sta bili Južna Koreja in ZDA.

99. Tržni delež uvoza iz Južne Koreje se je v obravnavanem obdobju podvojil (z 2,2 % na 4,4 %). Glede na razpoložljive informacije pa so bile cene tega uvoza le nekoliko nižje od cen industrije Unije (za 6,6 %), vendar višje od cen uvoza s poreklom iz LRK (za 9,8 %).

100. Tržni delež uvoza iz ZDA se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 15,1 odstotne točke (s 4,2 % na 3,6 %). Glede na razpoložljive informacije pa so bile cene tega uvoza višje od cen industrije Unije in tako tudi precej višje od cen uvoza s poreklom iz LRK (za 31 %).

101. Iz tega sledi, da Južna Koreja in ZDA, ki spadata med največje uvoznice volframovega karbida v EU, z uvozom nista mogli negativno vplivati na položaj industrije Unije, zlasti zaradi ravni njunih cen (ki je bila podobna cenam industrije Unije ali celo višja od njih), v primeru ZDA pa tudi zaradi zmanjševanja tržnega deleža.

Sklepna ugotovitev

102. Zaradi učinkovitih veljavnih protidampinških dajatev je industrija Unije lahko nekoliko okrevala po učinkih škode preteklega dampinga.

103. Vendar ni mogoče sklepati, da je industrija Unije varna. Kljub temu, da so se skoraj vsi škodni kazalci finančnega poslovanja proizvajalcev Unije – kot so dobičkonosnost, donosnost naložb in denarni tok – v prvih letih obravnavanega obdobja izboljšali, je preiskava tudi pokazala, da so se v OPP vsi škodni kazalci poslabšali.

104. Ne glede na dejstvo, da se zmanjšanje povpraševanja v OPP lahko delno pripiše gospodarski krizi, je bil v preiskavi pazljivo analiziran učinek nizkih cen dampinškega izvoza iz LRK na položaj industrije Unije.

105. Kot je prikazano v uvodni izjavi (52), se je obseg uvoza iz LRK med letom 2006 in OPP dejansko zmanjšal. Cene navedenega uvoza so se v istem obdobju znižale za 14 %, kar v analizi z vidika štiriletnega obravnavanega obdobja odseva gibanje cen industrije Unije. Vendar je treba opozoriti, da je do precejšnjega zmanjšanja kitajskega dampinškega uvoza (za 15 %) prišlo med letoma 2006 in 2007, to je precej pred gospodarsko krizo in obdobjem okrevanja industrije Unije. Cene dampinškega uvoza iz LRK so se stabilizirale po tem in zdi se, da je bilo zmanjšanje, povezano z gospodarsko krizo, omejeno. Časovni okvir znatnega znižanja cen s strani kitajskih izvoznikov (pred krizo) bi lahko kazal na to, da so ti začeli z bolj osredotočeno in močnejšo strategijo oblikovanja cen z namenom nelojalnega nižanja prodajnih cen industrije Unije. Razlika med cenami kitajskega izvoza in cenami industrije Unije je v letih 2007 in 2008 znašala 27 % in 22,8 %.

106. Leta 2008 so bile cene uvoza iz Kitajske za 22,8 % nižje od cen industrije Unije. V OPP se je razlika zmanjšala na 15,7 %. Zaradi velikega upada potrošnje so morali proizvajalci Unije znižati cene, da bi obdržali tržni delež.

107. Kot je prikazano v uvodni izjavi (57), se je obseg uvoza iz drugih tretjih držav zmanjšal za 36 %, skladno z zmanjšanjem potrošnje. Vendar se, kot je prikazano v uvodni izjavi (88), učinek tega uvoza na položaj industrije Unije kljub povečanju tržnega deleža ne more šteti za negativnega.

108. V zvezi s finančno trdnostjo industrije Unije je treba opozoriti, da so dokazi, zbrani med preiskavo, pokazali, da je bila industrija Unije v običajnih tržnih pogojih sposobna konkurirati uvozu iz tretjih držav in da v primerjavi s cenami iz Kitajske razlika pri njihovih cenah ni bila tako pomembna niti, ko so bile njihove cene nižje, kot je prikazano v uvodnih izjavah (85) do (88).

109. Zaradi izboljšanja položaja industrije Unije v letih pred OPP je industrija vlagala v novo vrhunsko tehnologijo za proizvodnjo zadevnega izdelka iz ostankov in se tako delno izognila izkrivljanjem glede surovin.

110. Ob upoštevanju splošnega položaja industrije Unije in uvoza iz LRK v obdobju med letom 2006 in OPP se glede na pozitivna gibanja nekaterih kazalcev v zvezi z industrijo Unije ocenjuje, da industrija Unije v obravnavanem obdobju ni utrpela znatne škode. Zato je bilo proučeno, ali obstaja verjetnost ponovitve škode, če se dovoli iztek veljavnosti ukrepov.

F. VERJETNOST PONOVITVE ŠKODE

Uvodne opombe

111. Kot je že bilo opisano v uvodnih izjavah (89) do (97), so uvedeni protidampinški ukrepi industriji Unije omogočili le delno okrevanje po škodi, ki ji je bila prizadejana. Ko se so izjemne stopnje potrošnje Unije iz večine obravnavanega obdobja v OPP znatno zmanjšale, se je industrija Unije znašla v občutljivem in ranljivem položaju in je bila še vedno izpostavljena škodljivemu učinku dampinškega uvoza iz LRK.

112. V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je bil ocenjen uvoz iz zadevne države, da se ugotovi, ali obstaja verjetnost nadaljevanja škode.

Obseg kitajskega izvoza in cene za tretje države

113. Ugotovljeno je bilo, da je bila cena izvoza kitajske prodaje na trge tretjih držav prav tako nižja od tiste, ki se je zaračunavala EU (ves čas obravnavanega obdobja nižja za približno 10 do 20 % v različnih letih, razen leta 2007). Prodaja kitajskega izvoznika v države nečlanice EU je potekala v znatnih količinah, ki so predstavljale več kot 80 % njegovega celotnega izvoza. Zato je bilo ugotovljeno, da bi iztek ukrepov kitajske proizvajalce spodbudil, da bi znatno količino izvoza iz drugih tretjih držav preusmerili na privlačnejši trg Unije.

Prosta zmogljivost na trgu LRK

114. Kot je bilo opisano v uvodnih izjavah (34) do (42)(34), so podatki, zbrani med preiskavo, pokazali, da je v LRK na voljo znatna prosta zmogljivost. Odkriti so bili jasni znaki, na podlagi katerih se lahko ugotovi, da bi se ob odsotnosti protidampinških ukrepov velik del te proste zmogljivosti lahko uporabil za povečanje izvoza v Unijo. To še zlasti potrjuje dejstvo, da ni nobenih znakov, da bi morebitno dodatno proizvodnjo v LRK lahko absorbirali trgi tretjih držav ali domači trg.

Sklepna ugotovitev

115. Industrija Unije že več let trpi škodo zaradi učinkov kitajskega dampinškega uvoza in je trenutno še vedno v negotovem gospodarskem položaju.

116. Kot je bilo prikazano, je industriji Unije po kitajskem dampingu uspelo okrevati zaradi veljavnih protidampinških ukrepov. V OPP pa se je zlasti zaradi gospodarske krize znašla v težkih gospodarskih razmerah. Če bi bila torej industrija Unije izpostavljena povečanju obsega dampinškega uvoza po nizkih cenah iz zadevne države, bi to verjetno povzročilo nadaljnje poslabšanje njene prodaje, tržnega deleža in prodajnih cen, s tem pa tudi poslabšanje njenega finančnega položaja.

117. Kot je navedeno v uvodni izjavi (56), je bilo tudi ugotovljeno, da se zato, ker je prodajna cena kitajskih proizvajalcev nelojalno znižala prodajne cene industrije Unije povprečno za skoraj 11 %, zdi, da bi ob odsotnosti ukrepov kitajski proizvajalci izvozniki zadevni izdelek izvažali na trg Unije po cenah, ki bi bile znatno nižje od cen industrije Unije.

118. Glede na ugotovitve iz preiskave, tj. prosto zmogljivost v LRK, odkritje izkrivljanj na surovinskem trgu, možnost, da bi proizvajalci izvozniki v zadevni državi zvišali ali preusmerili obseg svojega izvoza na trg EU, obnašanje kitajskih cen v drugih tretjih državah in privlačnost donosnejšega trga EU, bi ob kakršni koli razveljavitvi ukrepov obstajala verjetnost ponovitve škode. Ta bi bila še resnejša ob upoštevanju sedanje gospodarske krize.

I. INTERES UNIJE

Uvod

119. V skladu s členom 21 osnovne uredbe je bilo proučeno, ali bi bila ohranitev obstoječih protidampinških ukrepov v nasprotju z interesom Unije kot celote. Določitev interesa Unije je temeljila na oceni različnih vpletenih interesov, tj. interesu industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov.

120. Treba je opozoriti, da se v prejšnjih preiskavah sprejetje ukrepov ni štelo za nasprotno interesu Unije. Poleg tega dejstvo, da je sedanja preiskava pregled, tj. analiza položaja, v katerem že veljajo protidampinški ukrepi, omogoča oceno kakršnega koli nesorazmernega negativnega učinka trenutno veljavnih protidampinških ukrepov na zadevne strani.

121. Na podlagi tega je bilo proučeno, ali kljub sklepnim ugotovitvam o verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škodljivega dampinga obstajajo utemeljeni razlogi, ki bi privedli do ugotovitve, da v tem posebnem primeru ohranitev ukrepov ni v interesu Unije.

Interes industrije Unije

122. Ob upoštevanju sklepnih ugotovitev glede položaja industrije Unije iz uvodnih izjav (89) do (97) in v skladu z argumenti v zvezi z analizo verjetnosti ponovitve škode, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah (102) do (105), je mogoče tudi ugotoviti, da bi se industrija Unije v primeru izteka ukrepov verjetno soočila z resnim poslabšanjem finančnega položaja.

123. Šteje se, da bi nadaljevanje ukrepov koristilo industriji Unije, ki bi v tem primeru lahko povečala obseg prodaje in verjetno tudi prodajno ceno ter s tem ustvarila potrebno stopnjo donosa, kar bi ji omogočilo nadaljnje naložbe v novo tehnologijo za proizvodne obrate. Prenehanje veljavnosti ukrepov pa bi zaustavilo okrevanje industrije Unije in resno ogrozilo njeno finančno trdnost, s tem pa ogrožalo njen obstoj in tako zmanjšalo zalogo in konkurenco na trgu.

Interes uvoznikov/uporabnikov

124. Javil se je en uporabnik in predložil izpolnjen vprašalnik. Sodelujoči uporabnik je trdil, da nadaljevanje ukrepov ne bi imelo škodljivega učinka na konkurenco na trgu EU, temveč nasprotno, da bi industriji nadaljnje proizvodnje omogočil dostop do širšega obsega konkurenčnih dobaviteljev po tržnih cenah.

125. Treba je opozoriti, da je bilo v prvotni preiskavi ugotovljeno, da uvedba ukrepov ne bi imela znatnega učinka na uporabnike[21]. Kljub ukrepom se je dobava uvoznikov/uporabnikov v Uniji nadaljevala, med drugim iz LRK. Prav tako niso bili navedeni nobeni znaki, ki bi kazali na težave pri iskanju drugih virov. Zato se ugotovi, da ohranitev protidampinških ukrepov ne bi smela imeti resnega učinka na položaj uvoznikov/uporabnikov v Uniji.

Sklepna ugotovitev

126. Učinki nadaljevanja ukrepov bi lahko industriji Unije pomagali s posledičnimi pozitivnimi vplivi na konkurenčne pogoje na trgu Unije ter na zmanjšanje nevarnosti zapiranja obratov in izgube delovnih mest.

127. Nadaljevanje ukrepov bi lahko koristilo tudi uporabnikom/uvoznikom, ker bi še naprej omogočalo širok obseg konkurenčnih dobaviteljev na trgu EU.

128. Glede na navedeno analizo se ugotovi, da nadaljevanje ukrepov ni v nasprotju z interesi Unije.

J. PROTIDAMPINŠKI UKREPI

129. Vse strani so bile obveščene o osnovnih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravala priporočiti ohranitev obstoječih ukrepov. Po tem obvestilu jim je bil odobren rok za predložitev pripomb. Stališča in pripombe so bili ustrezno upoštevani, kjer je bilo to upravičeno.

130. Iz navedenega sledi, da je treba v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe ohraniti protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz volframovega karbida, volframovega karbida z dodatkom kovinskega prahu in taljenega volframovega karbida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske. Opozoriti je treba, da te ukrepe predstavljajo dajatve ad valorem .

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

131. Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz volframovega karbida, volframovega karbida z dodatkom kovinskega prahu in taljenega volframovega karbida, ki spada v oznaki KN 2849 90 30 in ex 3824 30 00[22] (oznaka TARIC 3824 30 00 10), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.

132. Stopnja veljavne dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve za izdelke iz odstavka 1, je 33 %.

133. Če ni drugače določeno, se uporabljajo veljavne določbe o carinah.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

[1] UL L 264, 27.9.1990, str. 7.

[2] UL L 264, 27.9.1990, str. 59.

[3] UL L 248, 23.9.1994, str. 8.

[4] UL L 64, 22.3.1995, str. 1.

[5] UL L 111, 9.4. 4. 1998, str. 1.

[6] UL L 395, 31.12.2004, str. 56.

[7] UL L 202, 3.8.2005, str. 1.

[8] UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

[9] UL L 264, 27.9.1990, str. 7.

[10] UL L 264, 27.9.1990, str. 59.

[11] UL L 248, 23.9.1994, str. 8.

[12] UL L 64, 22.3.1995, str. 1.

[13] UL L 111, 9.4. 4. 1998, str. 1.

[14] UL L 395, 31.12.2004, str. 56.

[15] UL L 202, 3.8.2005, str. 1.

[16] UL C 115, 20.5.2009, str. 18.

[17] UL C 322, 30.12.2009, str. 23.

[18] Natančnega deleža ni mogoče razkriti zaradi zaupnosti.

[19] UL L 202, 3.8.2005, str. 1. Uredba Sveta (ES) št. 1275/2005 z dne 26. julija 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 2268/2004 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz volframovega karbida in taljenega volframovega karbida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.

[20] Glej uvodno izjavo (65) Uredbe Komisije (ES) št. 2268/2004 (UL L 395/62, 31.12.2004).

[21] Glej uvodno izjavo (101) Uredbe Komisije (ES) št. 2268/2004 (UL L 395/66, 31.12.2004).

[22] Delci so neenakomerni in niso pretočni, v nasprotju z delci, „primernimi za stiskanje“, ki so

sferične ali zrnaste oblike, homogene sestave in pretočni.

Pomanjkanje pretočnosti se lahko izmeri in ugotovi z uporabo merilnega valja, npr. z merilnikom pretoka HALL,

v skladu s standardom ISO 4490.