Povzetek

Ocena učinka o predlogu uredbe o interoperabilnosti informacijskih sistemov EU za upravljanje varnosti, meja in migracij

A. Nujnost ukrepanja

Zakaj? V čem je težava? Največ 11 vrstic

Pomanjkanje interoperabilnosti informacijskih sistemov EU ovira delo pooblaščenih uporabnikov (mejnih policistov, uradnikov organov kazenskega pregona, uradnikov za priseljevanje, uradnikov za vizume ali sodnih organov). Razdrobljena arhitektura upravljanja podatkov za upravljanje varnosti, meja in migracij, pri kateri se informacije hranijo ločeno v nepovezanih sistemih, lahko privede tudi do pomanjkljivosti, kar vpliva na notranjo varnost EU. Nadzor oseb na zunanjih mejah ni tako učinkovit, kot bi moral biti, da bi omogočil ustrezno upravljanje migracij in prispeval k notranji varnosti. To je razvidno iz nedovoljenih prehodov meje EU in razvijajoče se nevarnosti za notranjo varnost, kot jo dokazuje vrsta terorističnih napadov. Glede na to so bile opredeljene naslednje specifične težave: -pomanjkanje hitrega, nemotenega in sistematičnega dostopa pooblaščenih uporabnikov do potrebnih informacij, -nezmožnost pooblaščenih uporabnikov, da odkrijejo obstoj več identitet in identitetne prevare, -omejen dostop do informacijskih sistemov za namene ugotavljanja identitete na ozemlju države članice ter -različni in zapleteni postopki za dostop organov kazenskega pregona do sistemov za upravljanje meja. Analizirani so bili štirje vzroki težav: -neustrezna organizacija dostopa do informacijskih sistemov, -neravnovesje med zaščitnimi ukrepi za dostop organov kazenskega pregona in operativnimi potrebami, -ozka razlaga namena sistemov za upravljanje meja ter -večkratna in ločena hramba osebnih podatkov v različnih sistemih.

Kaj naj bi prinesla ta pobuda? Največ 8 vrstic

Dva splošna cilja: •izboljšati upravljanje schengenskih zunanjih meja na podlagi evropske agende o migracijah in nadaljnjih sporočil, vključno s sporočilom o ohranitvi in krepitvi schengenskega območja, •prispevati k notranji varnosti Evropske unije na podlagi evropske agende za varnost ter dela Komisije pri vzpostavljanju učinkovite in prave varnostne unije. Štirje specifični cilji: •zagotoviti, da imajo končni uporabniki, zlasti mejni policisti, uradniki organov kazenskega pregona, uradniki za priseljevanje in sodni organi, hiter, nemoten, sistematičen in nadzorovan dostop do informacij, ki jih potrebujejo za opravljanje svojih nalog, ob upoštevanju obstoječih pravic do dostopa iz zadevnih pravnih instrumentov EU, •najti rešitev za odkrivanje več identitet, povezanih z istim nizom biometričnih podatkov, z namenom lažjega ugotavljanja identitete dobrovernih potnikov in boja proti identitetni prevari, •pooblaščenim uradnikom olajšati ugotavljanje identitete državljanov tretjih držav na ozemlju države članice, •olajšati in racionalizirati dostop organov kazenskega pregona do informacijskih sistemov na ravni EU, ki niso povezani s kazenskim pregonom, kadar je to potrebno za preprečevanje, preiskovanje, odkrivanje ali pregon hudih kaznivih dejanj in terorizma.

Kakšna je dodana vrednost ukrepanja na ravni EU? Največ 7 vrstic

Ključne skupne podatkovne zbirke na ravni EU so že uvedene oziroma se uvajajo, upravlja pa jih Evropska agencija za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (eu-LISA). Temeljne cilje boljše interoperabilnosti je zaradi obsega, učinkov in vpliva načrtovanih ukrepov mogoče učinkovito in sistematično doseči le na ravni EU. Posebna raziskava Eurobarometer je pokazala, da ima predlagana strategija za izmenjavo informacij na ravni EU za boj proti kriminalu in terorizmu široko javno podporo.

B. Rešitve

Katere zakonodajne in nezakonodajne možnosti politike so se upoštevale? Ali ima katera od njih prednost? Zakaj? Največ 14 vrstic

Obravnavane so bile možnosti za neposreden odziv na pozive Sveta in Evropskega parlamenta k odpravi strukturnih pomanjkljivosti v zvezi z obstoječimi sistemi za izmenjavo informacij in izboljšanju izmenjave informacij. Za dejansko izboljšanje interoperabilnosti obstoječih in prihodnjih sistemov je treba sprejeti zakonodajo. Možnosti so bile ocenjene glede na osnovni scenarij (možnost 1) obstoječih (SIS, Eurodac, VIS) in načrtovanih ali predlaganih sistemov (SVI, ETIAS, ECRIS-TCN). V okviru možnosti 2 so bili ocenjeni naslednji možni sestavni deli interoperabilnosti, kot jih je Komisija podprla v sedmem poročilu o napredku pri vzpostavljanju učinkovite in prave varnostne unije: •evropski iskalni portal (ESP), ki bo omogočal sočasno iskanje v več sistemih, predvsem na podlagi biografskih podatkov, •skupna storitev za ugotavljanje ujemanja biometričnih podatkov (skupna BMS), ki bo omogočala iskanje biometričnih podatkov v več centralnih sistemih, •skupno odložišče podatkov o identiteti (CIR), ki bo združilo obstoječe biografske podatke o identiteti (državljanov tretjih držav), ki se sicer hranijo v različnih centralnih sistemih. Možnost 3 temelji na možnosti 2, pri čemer vključuje detektor več identitet (MID) za preverjanje več identitet, določa pravila o uporabi informacijskih sistemov EU za preverjanje znotraj ozemlja in racionalizira dostop do informacijskih sistemov EU za namene kazenskega pregona s funkcijo „zadetek/ni zadetka“. Da bi se v celoti dosegli vsi cilji, je potrebna kombinacija možnosti 2 in 3.

Kdo podpira katero možnost? Največ 7 vrstic

Kot je navedeno zgoraj, sta Svet in Evropski parlament na splošno podprla ukrepe za izboljšanje interoperabilnosti in izmenjave informacij. Odgovori v okviru javnega posvetovanja so bili na splošno naklonjeni temeljnim načelom tega predloga o interoperabilnosti. Velika večina anketirancev se je strinjala, da so vprašanja, obravnavana v posvetovanju, in cilji, ki jih sveženj o interoperabilnosti poskuša doseči, ustrezni. Anketiranci so sicer podprli pobudo, vendar so dosledno poudarjali potrebo po odločnih in jasnih ukrepih za varstvo podatkov.

C. Učinki prednostne možnosti

Kakšne so koristi prednostne možnosti (če obstaja, sicer glavnih možnosti)? Največ 12 vrstic

Na splošni ravni je interoperabilnost način, kako povečati varnost EU, ki je nepogrešljiva za rast turizma. Največji družbeni učinek ukrepa bo izboljšanje upravljanja meja in povečanje notranje varnosti, kar bo pomenilo zagotovilo za državljane EU. Zelo pozitiven učinek bo viden tudi na področju policijskega sodelovanja in kazenskega pregona, in sicer zaradi doslednejšega upravljanja identitet ter racionaliziranega dostopa do sistemov za nadzor meje in priseljevanje. Poleg tega interoperabilnost prinaša neposredne prihranke pri stroških, ki so ocenjeni na 77,5 milijona EUR letno in bodo skoraj v celoti na voljo upravam držav članic. Ti prihranki so predvsem posledica znižanja ponavljajočih se stroškov usposabljanja in manjšega napora, potrebnega za rešitev primerov več identit in odkrivanje identitetnih prevar.

Kakšni so stroški prednostne možnosti (če obstaja, sicer glavnih možnosti)? Največ 12 vrstic

Takojšnji ekonomski učinki bodo omejeni na delno zasnovo in delovanje novih sestavnih delov, ki bodo temeljili na obstoječih sistemih. Stroški bodo kriti iz proračuna EU in s strani organov držav članic, ki upravljajo sisteme. Enkratni skupni stroški so ocenjeni na 169,8 milijona EUR. Stroški naj bi bili skoraj enakovredno razdeljeni med države članice (50,3 %) in EU na centralni ravni (49,7 %). Za tekoče letne stroške v višini 28,5 milijona EUR bi delež za države članice znašal 60 %.

Kakšen bo vpliv na podjetja, MSP ter mikropodjetja? Največ 8 vrstic

Predlagani ukrepi naj ne bi imeli neposrednega učinka na mala in srednja podjetja. Za letališča, pristanišča in prevoznike bo učinek pozitiven, zlasti zaradi hitrejšega nadzora meje.

Ali bo prišlo do znatnih učinkov na nacionalne proračune in uprave? Največ 4 vrstic

Države članice naj bi prihranile približno 76 milijonov EUR na leto, in sicer zaradi znižanja stroškov usposabljanja in informacijske tehnologije ter odkrivanja več identitet. Enkratni stroški vzpostavitve za države članice so ocenjeni na 85,5 milijona EUR.

Bo imela pobuda druge pomembnejše učinke? Največ 6 vrstic

Ker interoperabilnost zadeva osebne podatke, bo vplivala na pravico do varstva osebnih podatkov. Interoperabilnost bo zasnovana in se izvajala ob popolnem spoštovanju zakonodaje, kot je Splošna uredba o varstvu podatkov, ter načel vgrajenega in privzetega varstva podatkov, sprejet pa bo tudi sklop zaščitnih ukrepov. Ukrepi so sorazmerni in omejeni na to, kar je potrebno za dosego cilja.

D. Spremljanje

Kdaj se bo politika pregledala? Največ 4 vrstic