[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 9.12.2005

COM(2005) 639 konč

2005/0251 (AVC)

Predlog

SKLEP SVETA

o pristopu Evropske skupnosti k Haaški konferenci o mednarodnem zasebnem pravu

(predložila Komisija)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. POLITIčNI IN PRAVNI OKVIR

Haaška konferenca o mednarodnem zasebnem pravu je dolgo uveljavljena mednarodna organizacija, njen cilj pa je delovanje za postopno poenotenje pravil mednarodnega zasebnega prava, ki poteka večinoma na podlagi pogajanj in priprave mednarodnih konvencij. Rezultati delovanja Haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu se kažejo v sprejetju številnih pomembnih konvencij na različnih področjih mednarodnega zasebnega prava. Organizacija je do danes sprejela 35 konvencij in šteje 65 članic, vključno z vsemi državami članicami Evropske unije.

Od začetka veljavnosti Amsterdamske pogodbe je v pristojnosti Evropske skupnosti tudi sprejemanje ukrepov na področju pravosodnega sodelovanja v civilnih zadevah s čezmejnimi posledicami, kolikor je to potrebno za pravilno delovanje notranjega trga. Skupnost je svojo novo pridobljeno pristojnost uporabila za sprejetje številnih instrumentov, o nadaljnjih instrumentih se še pogajajo ali pa so še v pripravi. Področja dejavnosti številnih navedenih instrumentov se deloma ali v celoti prekrivajo s področji dejavnosti Haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu. Nekaj takšnih primerov so Konvencija o vročanju sodnih in izvensodnih listin v tujini iz leta 1965, ki pokriva iste zadeve kot Uredba 1348/2000 o vročanju sodnih in zunajsodnih pisanj v državah članicah, Konvencija o pridobivanju dokazov iz leta 1970, ki zajema iste zadeve kot Uredba 1206/2001 o sodelovanju med sodišči držav članic pri pridobivanju dokazov, Konvenciji iz leta 1980 in 1996, ki zagotavljata večje varstvo otrok, se deloma prekrivata z Uredbo 2201/2003 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v zakonskih sporih in sporih v zvezi s starševsko odgovornostjo ter Konvencija o sporazumih o izbiri sodišča iz leta 2005 in osnutek Konvencije o obveznostih vzdrževanja, ki pokrivata področja, ki jih ureja Uredba 44/2001 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah.

Sprejetje teh notranjih instrumentov je bilo možno samo ob implicitnem prenosu zunanjih pristojnosti na področjih teh aktov iz držav članic na Skupnost. Glede na te novo pridobljene zunanje pristojnosti in vse večjo vključenost v delo organizacije je za Skupnost postalo nujno, da postane polnopravna članica Haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu. Trenutno ima Skupnost v organizaciji samo status opazovalca. Polnopravno članstvo Skupnosti v Haaški konferenci o mednarodnem zasebnem pravu je nujno zaradi dveh razlogov: politično gledano bi članstvo Skupnosti zagotovilo status, ki bi bil skladen z njeno novo vlogo pomembnega mednarodnega akterja na področju pravosodnega sodelovanja v civilnih zadevah. S pravnega stališča bi članstvo omogočilo Skupnosti, da z izražanjem svojih mnenj in stališč ter z zagotavljanjem doslednosti in usklajenosti med svojimi pravili in predvidenimi mednarodnimi instrumenti polnopravno sodeluje pri pogajanjih o konvencijah na področjih svoje pristojnosti. Poleg tega bi pravice in obveznosti, ki izhajajo iz haaških konvencij na področjih njene pristojnosti, neposredno obvezovale Skupnost in ne države članice.

Svet je zaradi navedenih razlogov Evropsko komisijo s Sklepom z dne 28. novembra 2002 pooblastil, da se pogaja o pogojih in načinih pristopa Skupnosti k Haaški konferenci o mednarodnem zasebnem pravu. S skupnim pismom Evropske komisije in Predsedstva Haaški konferenci o mednarodnem zasebnem pravu z dne 19. decembra 2002 je Skupnost zaprosila za članstvo v Haaški konferenci o mednarodnem zasebnem pravu ter zaprosila za začetek pogajanj. Aprila 2004 je poseben odbor za splošne zadeve in politiko navedene organizacije sprejel sklep, da se Evropska skupnost načeloma sprejme kot članica.

Ker statut Haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu govori samo o članstvu držav, ne pa mednarodnih organizacij, pristop Skupnosti zahteva spremembe statuta. Besedilo teh sprememb je bilo soglasno sprejeto na diplomatski konferenci v Haagu od 14. do 30. junija 2005 in članice Haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu so bile kasneje pozvane, da pisno in, če je mogoče, v roku devetih mesecev oddajo svoje glasove glede sprememb. V skladu s členom 12 statuta je za odobritev sprememb statuta potrebna dvotretjinska večina. Ko se ta večina doseže, vendar ne pred 31. marcem 2006, bo generalni sekretar pripravil zapisnik in obvestil države članice o izidu glasovanja, spremembe pa bodo začele veljati tri mesece kasneje. Kmalu po začetku veljavnosti bo sklicana izredna seja posebnega odbora za splošne zadeve in politiko, kjer bo sprejeta odločitev o sprejemu Skupnosti v Haaško konferenco o mednarodnem zasebnem pravu.

Ob upoštevanju soglasnega sprejetja sprememb statuta 30. junija 2005 in soglasnega poziva vseh članic Haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu za pristop Evropske skupnosti je zelo verjetno, da bo potrebna dvotretjinska večina do 31. marca 2006, tj. ob koncu devetmesečnega roka, zlahka dosežena. Posledično bodo spremembe statuta začele veljati 1. julija 2006 in formalni sklep o sprejemu Skupnosti v Haaško konferenco o mednarodnem zasebnem pravu naj bi bil izdan prvi teden julija 2006. Že zdaj je treba začeti postopek za Sklep Sveta o pristopu Skupnosti k Haaški konferenci o mednarodnem zasebnem pravu, da se zagotovi pripravljenost Skupnosti za pristop do začetka julija 2006. Skupnost bo lahko deponirala svojo listino o pristopu takoj ko bo Haaška konferenca o mednarodnem zasebnem pravu sprejela formalni sklep o njenem sprejemu.

2. REZULTATI POGAJANJ

Komisija se je na pogajanjih sporazumela o takšnih načinih in pogojih pristopa Skupnosti k Haaški konferenci o mednarodnem zasebnem pravu, ki so v skladu s pogajalskimi smernicami Sveta. V statut so bile vključene vse določbe, ki so pomembne za pristop Skupnosti. Posledično se je spremenil tudi poslovnik. Ker so članice izrazile željo, naj bodo spremembe bolj splošne narave, se ustrezne določbe ne nanašajo na „Evropsko skupnost“, ampak na „organizacije za regionalno gospodarsko povezovanje“ na splošno. Če povzamemo, spremenjeni statut vsebuje naslednje pomembne določbe za Evropsko skupnost.

- Članstvo v Haaški konferenci o mednarodnem zasebnem pravu je odprto organizacijam za regionalno gospodarsko povezovanje, ki se enakopravno z državami članicami udeležujejo sej organizacije. Da bi bila organizacija za regionalno gospodarsko sodelovanje upravičena do članstva, jo morajo sestavljati izključno suverene države, ki so nanjo prenesle pristojnosti na področju zadev, ki spadajo v delovno področje Haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu, takšna organizacija pa mora imeti tudi pooblastilo, da njeni sklepi zavezujejo njene države članice v zvezi z navedenimi zadevami. Nesporno je, da Evropska skupnost izpolnjuje te zahteve.

- Pri vložitvi prošnje za pristop mora organizacija za regionalno gospodarsko povezovanje predložiti izjavo o pristojnosti, v kateri so opredeljene zadeve, za katere so države članice svojo pristojnost prenesle na organizacijo. Organizacija za regionalno gospodarsko povezovanje in njene države članice morajo zagotoviti, da je Haaška konferenca o mednarodnem zasebnem pravu obveščena o kakršni koli spremembi glede pristojnosti ali sestave organizacije za regionalno gospodarsko povezovanje. Članice Haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu so upravičene, da zahtevajo podatke, ali so za posamezno vprašanje pristojne države članice ali organizacija za regionalno gospodarsko povezovanje, njene države članice pa morajo zagotoviti, da se na takšno zahtevo predložijo ustrezni podatki.

- Sklepi Haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu se bodo v največji možni meri sprejemali soglasno. Glasovanje se bo izvedlo samo takrat, če izjemoma soglasja ni mogoče doseči.

- Kar zadeva glasovalne pravice, je organizacija za regionalno gospodarsko povezovanje upravičena do števila glasov, ki je enako številu držav članic, ki so nanjo prenesle pristojnost glede določene zadeve, ter držav članic, ki so upravičene do glasovanja in so prijavljene na takšne seje. To pomeni, da v trenutku glasovanja dejanska fizična navzočnost držav članic ni potrebna.

- Organizacija za regionalno gospodarsko povezovanje dodatno poleg svojih držav članic ne prispeva k letnemu proračunu Haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu, vendar mora plačati dodatne upravne stroške, ki izhajajo iz njenega članstva. To vsoto bo določila Haaška konferenca o mednarodnem zasebnem pravu po posvetovanju z organizacijo za regionalno gospodarsko povezovanje.

- Evropska skupnost bo Haaški konferenci o mednarodnem zasebnem pravu predložila pisno izjavo, da si prizadeva proučiti, ali je v njenem interesu, da se pridruži obstoječim haaškim konvencijam in da bo, kjer interes obstaja, v sodelovanju s Haaško konferenco o mednarodnem zasebnem pravu naredila vse, da bo premagala težave, ki izhajajo iz dejstva, da ni klavzule, ki bi predvidevala pristop organizacije za regionalno gospodarsko povezovanje k tem konvencijam. Poleg tega si Skupnost prizadeva, da bi predstavnikom Stalnega urada Haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu omogočila sodelovanje na sejah strokovnjakov, ki jih organizira Evropska komisija, kjer se razpravlja o zadevah, ki so v interesu Haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu.

3. SKLEP

Glede na pozitiven rezultat pogajanj Komisija predlaga, da Svet sprejme Sklep o pristopu Evropske skupnosti k Haaški konferenci o mednarodnem zasebnem pravu.

2005/0251 (AVC)

Predlog

SKLEP SVETA

o pristopu Evropske skupnosti k Haaški konferenci o mednarodnem zasebnem pravu

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 61(c) v povezavi s prvim pododstavkom člena 300(2) in drugim pododstavkom člena 300(3) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[1],

ob upoštevanju privolitve Evropskega parlamenta[2],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Cilj Haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu je delovanje za postopno poenotenje pravil mednarodnega zasebnega prava. V času svojega delovanja je organizacija sprejela številne konvencije na različnih področjih mednarodnega zasebnega prava.

(2) Od začetka veljavnosti Amsterdamske pogodbe je v pristojnosti Skupnosti tudi sprejemanje ukrepov na področju pravosodnega sodelovanja v civilnih zadevah s čezmejnimi posledicami, kolikor je to potrebno za pravilno delovanje notranjega trga. Skupnost je to pristojnost uporabila za sprejetje številnih instrumentov, med katerimi je veliko takšnih, ki deloma ali v celoti pokrivajo ista področja kot Haaška konferenca o mednarodnem zasebnem pravu.

(3) Nujno je, da se Skupnosti zagotovi status, ki ustreza njeni novi vlogi pomembnega mednarodnega akterja na področju pravosodnega sodelovanja v civilnih zadevah in da lahko kot polnopravna članica uveljavlja svojo zunanjo pristojnost na pogajanjih o konvencijah Haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu na področjih, ki so v njeni pristojnosti.

(4) S Sklepom z dne 28. novembra 2002 je Svet pooblastil Komisijo, da se pogaja o načinih in pogojih pristopa Skupnosti k Haaški konferenci o mednarodnem zasebnem pravu.

(5) S skupnim pismom Komisije in Predsedstva Haaški konferenci o mednarodnem zasebnem pravu z dne 19. decembra 2002 je Skupnost zaprosila za članstvo v Haaški konferenci o mednarodnem zasebnem pravu ter zaprosila za začetek pogajanj.

(6) Aprila 2004 je poseben odbor za splošne zadeve in politiko Haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu sprejel soglasno stališče o načelnem sprejemu Evropske skupnosti med članice Haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu in določil nekatera merila in postopke, ki podrobneje določajo njeno članstvo.

(7) Junija 2005 je diplomatska konferenca Haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu soglasno sprejela spremembe statuta, potrebne za pristop organizacije za regionalno gospodarsko povezovanje, in člani Haaške konference za mednarodno zasebno pravo so bili nato pozvani, da, če je mogoče, v roku devetih mesecev oddajo svoje glasove glede sprememb.

(8) Spremembe statuta bodo začele veljati tri mesece zatem, ko bo generalni sekretar obvestil članice, da je bila dosežena potrebna dvotretjinska večina za spremembo statuta. Kmalu po začetku veljavnosti bo posebni odbor za splošne zadeve in politiko na izredni seji formalno sprejel odločitev o sprejemu Skupnosti v Haaško konferenco o mednarodnem zasebnem pravu.

(9) Rezultat pogajanj o spremembi statuta Haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu je glede na interese Skupnosti zadovoljiv.

(10) Člen 2A spremenjenega statuta Haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu Skupnosti omogoča, da kot organizacija za regionalno gospodarsko povezovanje postane članica Haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu.

(11) Skupnost naj pristopi k Haaški konferenci o mednarodnem zasebnem pravu.

(12) V skladu s členom 3 Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Združeno kraljestvo in Irska sodelujeta pri sprejetju tega sklepa.

(13) V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa –

SKLENIL:

Edini člen

Skupnost pristopi k Haaški konferenci o mednarodnem zasebnem pravu na podlagi izjave o sprejetju statuta organizacije, kot je določeno v Prilogi I, kakor hitro Haaška konferenca o mednarodnem zasebnem pravu sprejme formalni sklep, da se Skupnost sprejme med njene članice.

Skupnost deponira tudi izjavo o pristojnosti, v kateri so opredeljene zadeve, za katere so države članice svojo pristojnost prenesle na Skupnost, kot je določeno v Prilogi II, in izjavo o določenih zadevah, ki se nanašajo na Haaško konferenco o mednarodnem zasebnem pravu, kot je določeno v Prilogi III.

Predsednik Sveta se s tem pooblasti za izvajanje takšnih postopkov, ki so potrebni za uveljavitev navedenega.

Besedilo statuta Haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu je priloženo k temu sklepu kot Priloga IV.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

PRILOGA I

Instrument pristopa k Haaški konferenci o mednarodnem zasebnem pravu

G. J.H.A. VAN LOON

Generalni sekretar

Haaška konferenca o mednarodnem zasebnem pravu

Scheveningseweg 6

NL – 2517 HAAG

Spoštovani,

v čast mi je, da vam lahko sporočim, da se je Evropska skupnost odločila pristopiti k Haaški konferenci o mednarodnem zasebnem pravu. Zato vas prosim, da sprejmete ta instrument, s katerim Evropska skupnost sprejema statut Haaške konference v skladu s členom 2A statuta. Prilagam izjavo Evropske skupnosti, v kateri so opredeljene zadeve, za katere so države članice svojo pristojnost prenesle na Skupnost, ter izjavo o določenih zadevah, ki se nanašajo na Haaško konferenco o mednarodnem zasebnem pravu.

Evropska skupnost formalno in brez pridržka sprejema obveznosti, ki izhajajo iz njenega članstva v Haaški konferenci o mednarodnem zasebnem pravu, kot je določeno v statutu, ter se formalno zavezuje, da bo ob svojem pristopu izpolnjevala svoje obveznosti.

S spoštovanjem,

Predsednik Sveta Evropske unije

PRILOGA II

Izjava pristojnosti Evropske skupnosti, v kateri so opredeljene zadeve, za katere so države članice svojo pristojnost prenesle na Skupnost

1. Izjava se poda v skladu s členom 2A(3) statuta Haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu in opredeljuje zadeve, za katere so države članice svojo pristojnost prenesle na Evropsko skupnost.

2. Evropska skupnost ima pristojnost sprejeti splošne in posebne ukrepe za izboljšanje poenotenosti pravil, ki se nanašajo na veljavno pravo na različnih področjih v njenih državah članicah. Glede na zadeve, ki spadajo v delovno področje Haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu, je v skladu z naslovom IV Pogodbe ES v pristojnosti Evropske skupnosti, da sprejema ukrepe na področju pravosodnega sodelovanja v civilnih zadevah s čezmejnimi posledicami, kolikor je to potrebno za pravilno delovanje notranjega trga (člena 61(c) in 65 Pogodbe ES). Takšni ukrepi zajemajo:

1. izboljšanje in poenostavitev sistema čezmejnih vročitev sodnih in zunajsodnih listin; sodelovanje pri pridobivanju dokazov; priznavanje in izvrševanje odločb v civilnih in gospodarskih zadevah, vključno z odločbami v zunajsodnih zadevah;

2. spodbujanje združljivosti predpisov, ki se uporabljajo v državah članicah glede kolizije zakonov in sporov o pristojnosti ter

3. odpravljanje ovir za nemoten potek civilnih postopkov, po potrebi s spodbujanjem združljivosti predpisov o civilnih postopkih, ki veljajo v državah članicah.

3. Poleg tega ima Skupnost pristojnost na drugih področjih, ki so lahko predmet konvencij Haaške konference, kot je področje notranjega trga (člen 95 Pogodbe ES) ali varstvo potrošnikov (člen 153 Pogodbe ES).

4. Evropska skupnost je svojo pristojnost uporabila za sprejetje številnih instrumentov iz člena 61(c) Pogodbe ES, kot so:

- Uredba (ES) št. 1346/2000 o postopkih v primeru insolventnosti,

- Uredba (ES) št. 1348/2000 o vročanju sodnih in zunajsodnih pisanj,

- Uredba (ES) št. 44/2001 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah,

- Uredba Sveta (ES) št. 1206/2001 o sodelovanju med sodišči držav članic pri pridobivanju dokazov v civilnih ali gospodarskih zadevah,

- Direktiva (ES) št. 8/2003 o pravni pomoči,

- Uredba (ES) št. 2201/2003 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v zakonskih sporih in sporih v zvezi s starševsko odgovornostjo in

- Uredba (ES) št. 805/2004 o uvedbi evropskega naloga za izvršbo nespornih zahtevkov.

Določbe o mednarodnem zasebnem pravu so lahko vključene tudi v drugo zakonodajo Skupnosti, zlasti na področju varstva potrošnikov, zavarovalništva, finančnih storitev in intelektualne lastnine. Zato so bile direktive Skupnosti, ki so se nanašale na Haaško konvencijo o pravu, ki ureja določene pravice v zvezi z vrednostnimi papirji pri posredniku, sprejete na podlagi člena 95 Pogodbe ES.

5. Čeprav v Pogodbi ES ne najdemo izrecnega sklica na zunanjo pristojnost, iz sodne prakse Sodišča Evropskih skupnosti izhaja, da navedene določbe Pogodbe ES ne predstavljajo samo pravne podlage za notranje akte Skupnosti, ampak tudi za sklepanje mednarodnih pogodb Skupnosti. Skupnost lahko sklepa mednarodne sporazume kadarkoli je že bila uporabljena notranja pristojnost, da bi sprejela ukrepe za izvajanje skupnih politik, naštetih zgoraj, ali če je mednarodni sporazum potreben za dosego enega izmed ciljev Skupnosti[3]. Zunanja pristojnost Evropske skupnosti je izključna toliko, v kolikor mednarodni sporazum zadeva notranja pravila Skupnosti ali spreminja njihovo področje uporabe[4]. V takih primerih zunanje zaveze s tretjimi državami ali mednarodnimi organizacijami prevzema Skupnost in ne države članice. Mednarodni sporazum lahko spada v celoti ali samo delno v izključno pristojnost Skupnosti.

6. Instrumenti Skupnosti so ponavadi zavezujoči za vse države članice EU. Glede na naslov IV Pogodbe ES, ki pomeni pravno podlago za pravosodno sodelovanje v civilnih zadevah, za Dansko, Irsko in Združeno kraljestvo velja posebna ureditev. Ukrepi, sprejeti na podlagi naslova IV Pogodbe ES, na Danskem niso zavezujoči ali se ne uporabljajo. Irska in Združeno kraljestvo sodelujeta pri pravnih instrumentih, sprejetih na podlagi naslova IV, če v zvezi s tem obvestita Svet. Obe državi članici sta se odločili, da bosta sodelovali pri vseh ukrepih, naštetih pod točko 4 zgoraj.

7. Obseg pristojnosti, ki so ga države članice prenesle na Skupnost v skladu s Pogodbo ES, je po svoji naravi odvisen od nenehnega razvoja. Evropska skupnost in njene države članice bodo zagotovile, da bo Sekretariat Haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu nemudoma obveščen o vseh spremembah pristojnosti Skupnosti, kot je določeno v členu 2A(6).

PRILOGA III

Izjava Evropske skupnosti o določenih zadevah, ki se nanašajo na Haaško konferenco o mednarodnem zasebnem pravu

Evropska skupnost si prizadeva proučiti, ali je v njenem interesu, da se pridruži obstoječim haaškim konvencijam, ki spadajo v področje njene pristojnosti. Kjer interes obstaja, bo Evropska skupnost v sodelovanju s Haaško konferenco o mednarodnem zasebnem pravu naredila vse, da bo premagala težave, ki izhajajo iz dejstva, da ni klavzule, ki bi predvidevala pristop organizacije za regionalno gospodarsko povezovanje k tem konvencijam.

Poleg tega si Evropska skupnost prizadeva, da bi predstavnikom Stalnega urada Haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu omogočila sodelovanje na sejah strokovnjakov, ki jih organizira Evropska komisija, kjer se razpravlja o zadevah, ki so v interesu Haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu.

PRILOGA IV

STATUT

HAAŠKE KONFERENCE O MEDNARODNEM ZASEBNEM PRAVU

Vlade naslednjih držav:

Zvezne republike Nemčije, Avstrije, Belgije, Danske, Španije, Finske, Francije, Italije, Japonske, Luksemburga, Norveške, Nizozemske, Portugalske, Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske, Švedske in Švice,

so se glede na trajno naravo Haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu,

z željo, da se ta narava poudari,

s prepričanjem, da je v ta namen primerno, da Konferenca dobi statut,

dogovorile o naslednjih določbah:

Člen 1

Cilj Haaške konference je delovanje za postopno poenotenje pravil mednarodnega zasebnega prava.

Člen 2

Članice Haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu so tiste države, ki so že sodelovale na enem ali več zasedanjih Konference in ki sprejemajo sedanji statut.

Članice lahko postanejo katere koli druge države, katerih sodelovanje je s pravnega stališča za delo Konference pomembno. O sprejemu novih držav članic odločajo vlade sodelujočih držav na predlog ene ali več izmed njih z večino oddanih glasov v šestih mesecih od dneva, na katerega je bil predlog predložen vladam.

Sprejem stopi v veljavo, ko zadevna država sprejme ta statut.

Člen 2A

1. Države članice lahko na seji, ki zadeva splošne zadeve in politiko, kjer je prisotna večina držav članic, z večino oddanih glasov odločijo, da bodo kot članico sprejele tudi kakršno koli organizacijo za regionalno gospodarsko povezovanje, ki je na Generalni sekretariat oddala vlogo za članstvo. Sklicevanje na članice v okviru tega statuta vključuje takšne članske organizacije, razen če ni izrecno drugače navedeno. Sprejem stopi v veljavo, ko zadevna organizacija za regionalno gospodarsko povezovanje sprejme ta statut.

2. Da bi bila organizacija za regionalno gospodarsko povezovanje upravičena do članstva v Haaški konferenci, jo morajo sestavljati izključno suverene države, ki so nanjo prenesle pristojnosti na področju zadev, ki spadajo v delovno področje Haaške konference, takšna organizacija pa mora imeti tudi pooblastilo, da njeni sklepi zavezujejo njene države članice v zvezi z navedenimi zadevami.

3. Pri vložitvi prošnje za pristop mora organizacija za regionalno gospodarsko povezovanje predložiti izjavo o pristojnosti, v kateri so opredeljene zadeve, za katere so države članice svojo pristojnost prenesle na organizacijo.

4. Vsaka članska organizacija in njene države članice zagotovijo, da se generalni sekretar obvesti o vseh spremembah glede pristojnosti ali članstva članske organizacije, ki takšne podatke posreduje ostalim članicam Haaške konference.

5. Za države članice članske organizacije velja, da obdržijo pristojnost pri vseh zadevah, v zvezi s katerimi prenosi pristojnosti niso bili posebej navedeni ali Haaška konferenca o njih ni bila obveščena.

6. Vsaka članica Konference lahko zahteva od članske organizacije in njenih držav članic, da predložijo podatke o tem, ali ima članska organizacija pristojnost glede na katero koli določeno vprašanje, ki je predmet Haaške konference. Članska organizacija in njene države članice zagotovijo, da se ta podatek na takšno zahtevo predloži.

7. Članska organizacija uveljavlja pravice, ki izhajajo iz članstva, izmenoma s svojimi državami članicami, ki so članice Haaške konference, glede na področja pristojnosti.

8. Članska organizacija lahko glede zadev, ki so v njeni pristojnosti, na vseh sejah Haaške konference, na katerih je upravičena do sodelovanja, uveljavlja toliko glasov, kolikor je njenih držav članic, ki so pristojnost v zvezi z zadevnim vprašanjem prenesle na člansko organizacijo ter so upravičene do glasovanja in prijavljene na takšne seje. Kadarkoli članska organizacija uveljavi svojo glasovalno pravico, njene države članice ne uveljavljajo svoje in obratno.

9. „Organizacija za regionalno gospodarsko povezovanje“ pomeni mednarodno organizacijo, ki je sestavljena izključno iz suverenih držav in na katero so njene države članice prenesle pristojnost na področju številnih zadev, vključno s pooblastilom, da njeni sklepi zavezujejo države članice v zvezi z navedenimi zadevami.

Člen 3

1. Svet za splošne zadeve in politiko (v nadaljevanju „Svet“), sestavljen iz vseh članic, je zadolžen za delovanje Haaške konference. Svet se načeloma sestaja letno.

2. Svet zagotovi takšno delovanje s pomočjo Stalnega urada, katerega dejavnosti usmerja.

3. Svet prouči vse predloge, ki naj bi se uvrstili na dnevni red Haaške konference. Sam odloča, kateri ukrepi se sprejmejo na podlagi takšnih predlogov.

4. Nizozemski stalni vladni odbor, ustanovljen s Kraljevo uredbo z dne 20. februarja 1897 z namenom spodbujanja kodifikacije mednarodnega zasebnega prava, po posvetovanju s članicami Haaške konference določi datum diplomatskih zasedanj.

5. Stalni vladni odbor se glede povabila članic obrača na nizozemsko vlado. Predsedujoči stalnega vladnega odbora predseduje zasedanjem Haaške konference.

6. Redna zasedanja Haaške konference se načeloma skličejo vsake štiri leta.

7. Po potrebi lahko Svet po posvetovanju s stalnim vladnim odborom zahteva od nizozemske vlade, da skliče izredno zasedanje Haaške konference.

8. Svet se lahko s stalnim vladnim odborom posvetuje glede katere koli zadeve, ki je pomembna za Haaško konferenco.

Člen 4

1. Stalni urad ima sedež v Haagu. Njegovi člani so generalni sekretar in štirje tajniki, ki jih imenuje nizozemska vlada na predlog stalnega vladnega odbora.

2. Generalni sekretar in tajniki morajo imeti ustrezno pravno znanje in izkušnje. Pri njihovem imenovanju se upošteva tudi raznovrstnost geografske zastopanosti in pravne strokovne izkušnje.

3. Število tajnikov se lahko po posvetovanju s Svetom in v skladu s členom 9 poveča.

Člen 5

V skladu z navodili Sveta je Stalni urad zadolžen za:

4. pripravo in organizacijo zasedanj Haaške konference in sej Sveta ter vseh posebnih odborov;

5. delo sekretariata pri zgoraj navedenih sejah;

6. vse naloge, ki so vključene v dejavnost sekretariata.

Člen 6

1. Z namenom olajšanja stikov med članicami Haaške konference in Stalnega urada vlada vsake države članice imenuje nacionalni organ in vsaka članska organizacija organ za stike.

2. Stalni urad lahko vzpostavi stik z vsemi imenovanimi organi in s pristojnimi mednarodnimi organizacijami.

Člen 7

1. Na zasedanjih Haaške konference, v času med zasedanji pa to nalogo prevzame Svet, se lahko imenujejo posebni odbori, da pripravijo osnutke konvencij ali proučijo vsa vprašanja mednarodnega zasebnega prava, ki spadajo v delovno področje Haaške konference.

2. Na zasedanjih Haaške konference, v Svetu in v posebnih odborih potekajo dejavnosti v največji možni meri na podlagi soglasja.

Člen 8

1. Predvideni stroški Konference se porazdelijo med države članice Haaške konference.

2. Od članske organizacije se ne zahteva, da poleg njenih držav članic prispeva k letnemu proračunu Haaške konference, ampak plača vsoto, ki jo določi Haaška konferenca po posvetovanju s člansko organizacijo, da pokrije dodatne upravne stroške, ki izhajajo iz njenega članstva.

3. V vsakem primeru potne stroške in stroške nastanitve delegatov v Svetu in posebnih odborih krijejo zastopane članice.

Člen 9

1. Proračun Haaške konference se vsako leto predloži v odobritev Svetu diplomatskih predstavnikov v Haagu.

2. Poleg tega ti predstavniki določijo, na kakšen način se bodo med države članice porazdelili stroški, ki jih te krijejo v skladu z zadevnim proračunom.

3. Predsedujoči na sejah diplomatskih predstavnikov v ta namen je minister za zunanje zadeve Kraljevine Nizozemske.

Člen 10

1. Stroške, ki izhajajo iz rednih in izrednih zasedanj Haaške konference, krije nizozemska vlada.

2. V vsakem primeru potne stroške in stroške nastanitve delegatov krijejo zadevne članice.

Člen 11(samo v francoskem jeziku)

Les usages de la Conférence continuent à être en vigueur pour tout ce qui n’est pas contraire au présent Statut ou aux Règlements.

Člen 12

1. Spremembe tega statuta se morajo sprejeti s soglasjem držav članic, ki so prisotne na seji, ki se nanaša na splošne zadeve in politiko.

2. Takšne spremembe začnejo veljati za vse članice tri mesece zatem, ko sta jih odobrili dve tretjini držav članic v skladu z njihovimi ustreznimi notranjimi postopki, vendar ne pred devetimi meseci od datuma njihovega sprejetja.

3. Na seji iz odstavka 1 se lahko s soglasjem spremeni obdobja, navedena v odstavku 2.

Člen 13

Določbe tega statuta se v namen njihovega izvrševanja dopolnijo s pravilnikom. Pravilnik pripravi Stalni urad in se predloži v odobritev diplomatskemu zasedanju, Svetu diplomatskih predstavnikov ali Svetu za splošne zadeve in politiko.

Člen 14

1. Ta statut se predloži v sprejetje vladam držav, ki so sodelovale na enem ali več zasedanju Haaške konference. Veljati začne, kakor hitro ga sprejme večina držav, zastopanih na sedmem zasedanju.

2. Izjava o sprejetju se deponira pri nizozemski vladi, ki to sporoči vladam iz prvega odstavka tega člena.

3. Nizozemska vlada v primeru sprejema nove članice obvesti vse članice o izjavi o sprejemu navedene nove članice.

Člen 15

1. Vsaka članica lahko ta statut odpove po obdobju petih let od dneva začetka njegove veljavnosti v skladu s prvim odstavkom člena 14.

2. Obvestilo o odpovedi se predloži ministrstvu za zunanje zadeve Kraljevine Nizozemske najmanj 6 mesecev pred iztekom proračunskega leta Haaške konference in začne veljati ob izteku navedenega leta, vendar samo za članico, ki je o tem podala obvestilo.

Angleška in francoska različica besedila tega statuta, kot je bil spremenjen........ 200., sta verodostojni v isti meri.

ZAKONODAJNI FINANČNI IZKAZ

1. NASLOV PREDLOGA:

Sklep Sveta o pristopu Evropske skupnosti k Haaški konferenci o mednarodnem zasebnem pravu

2. OKVIR ABM/ABB

Zadevno(-a) področje(-a) in povezana(-e) dejavnost(i):

18.06 Ustanovitev dejanskega evropskega kazenskopravnega in civilnopravnega območja

3. PRORAČUNSKE VRSTICE

3.1. Proračunske vrstice (vrstice za poslovanje in z njimi povezane vrstice za tehnično in upravno pomoč (nekdanje vrstice BA)) z navedbo imena postavke :

Okvirni program Temeljne pravice in pravosodje za obdobje 2007–2013; posebni program „Civilno sodstvo“; vpis v proračunsko vrstico se določi v predhodnem predlogu proračuna (PPP) 2007.

3.2. Trajanje ukrepa in finančni vpliv:

od 2007 naprej

3.3. Značilnosti proračuna:

se ne uporablja

4. POVZETEK SREDSTEV

4.1. Finančna sredstva

4.1.1. Povzetek odobritev za prevzem obveznosti (OPO) in odobritev plačil (OP)

v milijonih EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Vrsta odhodkov |Oddelek | |

Leto n |

n + 1 |

n + 2 |

n + 3 |

n + 4 |n + 5 in kasneje |

Skupaj | | Odhodki za poslovanje[5]

| | | | | | | | | |Odobritve za prevzem obveznosti (OPO) |8.1 |a |0,001 |0,001 |0,001 |0,001 |0,001 |0,001 | | |Odobritve plačil (OP) | |b | | | | | | | | | Podrobnosti o sofinanciranju

Če predlog vključuje sofinanciranje držav članic ali drugih organov (treba jih je navesti), se v spodnjo preglednico vpiše ocenjena raven tega sofinanciranja (lahko se dodajo vrstice, če ukrep sofinancirajo različni organi):

v milijonih EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Organ, ki sofinancira ukrep | |

Leto n |

n + 1 |

n + 2 |

n + 3 |

n + 4 |n + 5 in kasneje |

Skupaj | |…………………… |f | | | | | | | | |OPO, vključno s sofinanciranjem, SKUPAJ |a+c+d+e+f | | | | | | | | | 4.1.2. Skladnost s finančnim programiranjem

Stroški tega predloga (+/- 1000 EUR na leto) so vključeni v skupni predlagani znesek za posebni program „Civilno sodstvo“ na podlagi okvirnega programa „Temeljne pravice in pravosodje“ za obdobje 2007–2013.

Odobritve so samo okvirne in odvisne od njihove skladnosti s sklepom o srednjeročnem finančnem okviru finančne perspektive 2007–2013.

( Predlog je skladen z obstoječim finančnim programiranjem.

( Predlog bo pomenil ponovno programiranje ustreznega razdelka v finančni perspektivi.

( Predlog lahko zahteva uporabo določb Medinstitucionalnega sporazuma[6] (tj. instrumenta prilagodljivosti ali spremembe finančne perspektive).

4.1.3. Finančni vpliv na prihodke

x Predlog nima finančnih posledic za prihodke.

( Predlog ima finančni vpliv – učinek na prihodke je naslednji:

4.2. FTE (ekvivalent polnega delovnega časa) za človeške vire (vključno z uradniki, začasnim in zunanjim osebjem) – glej podrobnosti pod točko 8.2.1.

Letne potrebe |

Leto n |

n + 1 |

n + 2 |

n + 3 |

n + 4 |

n + 5 in kasneje | |Število potrebnih človeških virov SKUPAJ | | | | | | | | 5. ZNAČILNOSTI IN CILJI

Pristop Evropske skupnosti k mednarodni organizaciji „Haaška konferenca o mednarodnem zasebnem pravu“ pomeni letni finančni prispevek, ki ga določi organizacija po posvetovanju z Evropsko skupnostjo za pokritje dodatnih upravnih stroškov, ki izhajajo iz njenega članstva. Prispevek se prvič plača leta 2007 in zato točni znesek še ni bil določen. Glede na to, da je prispevek namenjen samo za „dodatne upravne stroške“, znesek ne bo presegal 1 000 EUR letno.

6. PODROBNOSTI O SREDSTVIH

Se ne uporablja

[1] UL C […], […], str. […].

[2] UL C […], […], str. […].

[3] Mnenje Sodišča 1/76, ZOdl. 1977, str. 741; Mnenje 2/91, ZOdl. 1993, str. I-1061; Zadeva 22/70 („AETR“); Komisija proti Svetu, ZOdl. 1971, str. 263; Zadeva C-467/98 („open skies“), Komisija proti Danski, ZOdl. 2002, str. I-9519.

[4] Zadeva 22/70 („AETR“), Komisija proti Svetu, Zadeva C-467/98 („open skies“), Komisija proti Danski.

[5] Odhodki, ki ne spadajo v poglavje xx 01 zadevnega naslova xx.

[6] Glej točki 19 in 24 Medinstitucionalnega sporazuma.