Predlog UREDBA SVETA o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 994/98 z dne 7. maja 1998 o uporabi členov 92 in 93 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za določene vrste horizontalne državne pomoči in Uredbe (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o javnih storitvah železniškega in cestnega potniškega prevoza /* COM/2012/0730 final - 2012/0344 (NLE) */





OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1. OZADJE PREDLOGA IN NJEGOVI CILJI Zaradi uveljavljanja zakonodaje in poenostavitve upravljanja, ne da bi se pri tem oslabilo spremljanje Komisije, Uredba Sveta (ES) št. 994/98 z dne 7. maja 1998 o uporabi členov 92 in 93 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za določene vrste horizontalne državne pomoči (v nadaljnjem besedilu: pooblastitvena uredba)[1] Komisiji omogoča, da z uredbami razglasi nekatere vrste pomoči za združljive s skupnim trgom in jih izvzame iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) PDEU. Zadevne vrste pomoči zajemajo pomoč de minimis[2], pomoč za mala in srednja podjetja, pomoč za raziskave in razvoj, varstvo okolja, zaposlovanje in usposabljanje ter pomoč, ki se sklada s karto za dodeljevanje regionalne pomoči, ki jo Komisija odobri za vsako državo članico. Komisija je v sporočilu o posodobitvi področja državnih pomoči z dne 8. maja 2012[3] navedla, da bi se moralo uveljavljanje pravil o državni pomoči osredotočati na primere z največjim vplivom na notranji trg. To bi pomenilo temeljitejši pregled obsežnih pomoči, ki bi lahko izkrivljale konkurenco, in poenostavitev analize primerov, ki na trgovino vplivajo v manjšem obsegu ali za katere je malo verjetno, da bi lahko resneje izkrivljali konkurenco. Vse to je mogoče doseči s pregledom ureditve izjem, zlasti področja uporabe Uredbe Sveta (ES) št. 994/98, na podlagi česar bi lahko Komisija poleg tistih vrst pomoči, ki so že vključene v veljavno pooblastitveno uredbo, iz obveznosti priglasitve skupinsko izvzela tudi druge vrste pomoči. Predlog za vključitev nekaterih novih vrst pomoči v pooblastitveno uredbo ne pomeni takojšnjega skupinskega izvzetja teh vrst pomoči, prav tako pa ne pomeni, da bi bili skupinsko v celoti izvzeti vsi ukrepi pri posamezni vrsti. Komisiji namreč omogoča postopno skupinsko izvzetje, če lahko na podlagi pridobljenih izkušenj jasno določili merila združljivosti za nekatere vrste ukrepov pomoči ter tako zagotovi omejen vpliv na konkurenco in trgovino med državami članicami. To je pristop, ki ga upošteva tudi sedanja pooblastitvena uredba: prve skupinske izjeme so bile sprejete leta 2001 (pomoč za usposabljanje, pomoč malim in srednjim podjetjem), medtem ko so bile prve izjeme za druge vrste pomoči sprejete šele pozneje, po pridobitvi ustreznih izkušenj (pomoč za zaposlovanje leta 2002, regionalna pomoč leta 2006, pomoč za raziskave in razvoj ter okoljska pomoč leta 2008 s sprejetjem Uredbe o splošnih skupinskih izjemah[4]). V prihodnje bodo mogoče potrebni pogostejši pregledi pooblastitvene uredbe, zlasti da se glede na pridobljene izkušnje ustrezno upoštevajo naložbe, ki so potrebne za razvoj notranjega trga in združljive z njim. Po odločitvi glede naslednjega večletnega finančnega okvira bo Komisija tudi nemudoma ocenila možnosti za poenostavitev postopkov dodeljevanja državne pomoči za projekte, ki se sofinancirajo v okviru strukturnih politik EU. Nove vrste pomoči, predlagane za vključitev v pooblastitveno uredbo · Državna pomoč na področju kulture in ohranjanja kulturne dediščine Uredba Sveta št. 994/98 Komisijo pooblašča, da lahko sprejme uredbo o izjemah za vse vrste državnih pomoči za MSP. Na tej podlagi bi lahko Komisija v skladu z veljavno pooblastitveno uredbo skupinsko izvzela ukrepe državne pomoči za MSP na področju kulture in ohranjanja kulturne dediščine, kot določa člen 167 PDEU. Vendar pa bi se take izjeme uporabljale omejeno, saj so prejemniki državne pomoči, zlasti na področju kinematografije in avdiovizualnih umetnosti, pogosto velike družbe. Ti primeri pomenijo precejšnjo delovno obremenitev za Komisijo in države članice, čeprav gre pogosto za rutinske primere z omejenimi zneski pomoči. Ko bo ta vrsta pomoči vključena v pooblastitveno uredbo, bo Komisija lahko na primer skupinsko izvzela ukrepe, ki ustrezajo merilom revidiranega Sporočila o kinematografiji, ali ukrepe za ohranjanje kulturne dediščine in spodbujanje kulture, ki običajno le omejeno vplivajo na trgovino (npr. številne posamezne priglasitve prenove zgodovinsko pomembnih stavb ali spomenikov). Uredbo Sveta št. 994/98 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti, da bo zajemala tudi te vrste državnih pomoči. · Državna pomoč na področju naravnih nesreč Kot je pojasnjeno zgoraj, v zvezi z državno pomočjo za povrnitev škode, ki so jo povzročile naravne nesreče, Uredba Sveta št. 994/98 pooblašča Komisijo za izvzetje pomoči za MSP, vendar hkrati ne dovoljuje pomoči velikim družbam. Skupinsko izvzetje pomoči za naravne nesreče bi pospešilo odziv držav članic ob naravnih nesrečah in omogočilo hitrejšo povrnitev povzročene škode. Komisija je medtem pridobila dovolj izkušenj s to vrsto pomoči in lahko jasno določi predhodne pogoje združljivosti. Kadar je pomoč jasno določena, omejena na materialno škodo, ki je nastala neposredno zaradi naravne nesreče, in je njen znesek preveril neodvisni organ, je izvzetje iz obveznosti priglasitve upravičeno. Uredbo Sveta št. 994/98 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti, da bo zajemala te vrste državnih pomoči, in sicer tudi za velike družbe. · Državna pomoč ribištvu zaradi slabih vremenskih razmer Države članice morajo Komisijo obvestiti tudi o ukrepih državne pomoči za povračilo škode, ki jo v ribištvu povzročijo slabe vremenske razmere. Dodeljena pomoč na tem področju je ponavadi omejena, mogoče pa je tudi določiti jasne pogoje združljivosti. Uredba (ES) št. 994/98 Komisijo pooblašča, da lahko tako pomoč skupinsko izvzame iz obveznosti priglasitve samo, kadar je bila odobrena MSP. Vendar lahko slabe vremenske razmere prizadenejo tudi velike družbe na področju ribištva. Komisija je medtem pridobila dovolj izkušenj s to vrsto pomoči in lahko določi jasne pogoje združljivosti. Uredbo Sveta št. 994/98 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti, da bo zajemala tudi te vrste državnih pomoči. · Državna pomoč za inovacije Uredba Sveta št. 994/98 izrecno zajema področje raziskav in razvoja, ne pa tudi inovacij. Inovacije so medtem postale cilj EU kot del pobude za Unijo inovacij. Pomoč za procesne in organizacijske inovacije v storitvah ter pomoč za inovacijske grozde na primer ne izkrivljata nujno konkurence, če se spoštujejo ciljno usmerjeni pogoji. Pomoč za inovacije na področju proizvodov in tehnologij, vključno s podporo za predstavitvene projekte in prototipe, pa je že vključena v člen 30 Uredbe o splošnih skupinskih izjemah. Uredbo Sveta št. 994/98 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti, da bo mogoče pomoč za inovacije v prihodnosti izvzeti. · Državna pomoč za gozdarstvo in promocijo proizvodov v živilskem sektorju, ki niso vključeni v Prilogo I V skladu s členom 42 PDEU se pravila konkurence uporabljajo za proizvodnjo kmetijskih proizvodov in trgovino z njimi le v obsegu, ki ga določita Evropski parlament in Svet. Vendar pa so nekateri ukrepi, ki ne spadajo na področje uporabe člena 42 PDEU in za katere se uporabljajo splošna pravila konkurence, vključeni v programe razvoja podeželja ali podpirajo promocijo in oglaševanje proizvodov v živilskem sektorju, ki niso vključeni v Prilogo I, zanje pa veljajo posebni pogoji združljivosti v skladu s pravili o državni pomoči. To velja zlasti za gozdarstvo in pomoč za promocijo proizvodov v živilskem sektorju, ki niso vključeni v Prilogo I. Taki ukrepi pomoči so bili lahko do sedaj skupinsko izvzeti le, če so bili omejeni na MSP. Glede na obsežne izkušnje s to vrsto ukrepov, na podlagi katerih je mogoče jasno opredeliti pogoje združljivosti, bi bilo treba Uredbo Sveta št. 994/98 ustrezno spremeniti, da bo to vrsto državne pomoči v prihodnosti mogoče izvzeti. · Državna pomoč za ohranjanje morskih bioloških virov V skladu s členom 7 Uredbe Sveta (ES) št. 1198/2006 z dne 27. julija 2006 o Evropskem skladu za ribištvo[5] se členi 107, 108 in 109 Pogodbe uporabljajo za pomoč, ki jo države članice dodelijo podjetjem v ribiškem sektorju, razen za plačila držav članic v skladu z Uredbo (ES) št. 1198/2006. Dodatna državna pomoč za ohranjanje morskih bioloških virov ponavadi omejeno vpliva na trgovino znotraj Unije, prispeva k ciljem EU na področju pomorske in ribiške politike, konkurence pa ne izkrivlja v večji meri. Poleg tega so dodeljeni zneski ponavadi omejeni. Uredbo Sveta št. 994/98 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti, da bi bilo mogoče to vrsto državne pomoči v prihodnosti izvzeti. · Državna pomoč za amaterske športe Številni ukrepi na področju amaterskih športov sploh ne pomenijo državne pomoči, ostali pa imajo ponavadi le omejen učinek na trgovino znotraj Unije in ne izkrivljajo konkurence v večji meri. Poleg tega so dodeljeni zneski ponavadi omejeni. Uredbo Sveta št. 994/98 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti, da bo mogoče to vrsto državne pomoči v prihodnosti izvzeti. · Socialna pomoč za prevoz prebivalcev, ki živijo v oddaljenih regijah Na področju prevoza že obstajajo posebna pravila, zlasti Uredba Sveta št. 1370/2007 o storitvah cestnega in železniškega potniškega prevoza splošnega gospodarskega pomena. Za pomoč za zračni in pomorski prevoz pa ni posebnih pravil. Komisija je na teh dveh področjih pridobila dovolj izkušenj, da lahko določi splošna merila združljivosti za socialno pomoč za prevoz prebivalcev, ki živijo v oddaljenih regijah (predvsem v najbolj oddaljenih regijah in na otokih/otokom podobnih polotokih v celinski EU). Ta pomoč je običajno precej majhna in ne izkrivlja občutno konkurence. Uredbo Sveta št. 994/98 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti, da bo mogoče to vrsto državne pomoči v prihodnosti izvzeti. · Državna pomoč za promet v skladu s členom 93 PDEU V skladu s členom 9 Uredbe št. 1370/2007 so obveznosti predhodnega obvestila iz člena 108(3) PDEU trenutno oproščena nadomestila za opravljanje javne službe, namenjena opravljanju storitev javnega potniškega prevoza ali upoštevanju tarifnih obveznosti, ki so določene s splošnimi pravili in ki se plačujejo v skladu z navedeno uredbo. V skladu z delitvijo pristojnosti med Svetom in Komisijo, kot jo določa Lizbonska pogodba, iz členov 108(4) in 109 PDEU, je Svet tisti, ki določi vrste državne pomoči, ki so izvzete iz obveznosti priglasitve, Komisija pa določi podrobna pravila za tako izjemo. Da bi nadomestilo za opravljanje javne službe uskladili s temi določbami, je treba to vrsto pomoči vključiti na področje uporabe Uredbe Sveta št. 994/98. Člen 9 Uredbe št. 1370/2007 bi se moral prenehati uporabljati šest mesecev po začetku veljavnosti uredbe o tovrstni državni pomoči, ki jo sprejme Komisija. Vendar bi po pričakovanjih Komisije taka skupinska izjema vsebinsko povzela sedanjo izjemo, razen kolikor se bo Uredba št. 1370/2007 spremenila z načrtovanimi zakonodajnimi predlogi za železniški sektor. · Državne pomoči za nekatere vrste širokopasovne infrastrukture Komisija je v zadnjih letih pridobila obširne izkušnje glede pomoči v sektorju širokopasovnih povezav in razvila ustrezne smernice. Na tej podlagi lahko opredeli jasna merila združljivosti, ki pod določenimi pogoji dovoljujejo skupinsko izvzetje pomoči za nekatere vrste infrastrukture za širokopasovni dostop. To velja za pomoč za osnovni širokopasovni dostop v regijah, kjer ni širokopasovne infrastrukture in kjer v bližnji prihodnosti taka infrastruktura najverjetneje ne bo razvita (bele lise), ter za posamezne manjše ukrepe pomoči za zelo hitra dostopovna omrežja naslednje generacije na območjih belih lis za ta omrežja. Poleg tega bi lahko skupinsko izvzeli ukrepe pomoči za gradbena dela v povezavi s širokopasovnim dostopom in pasivno širokopasovno infrastrukturo. Podpora za gradbena dela velikokrat pomeni pomoč, če gre za namestitev namenske telekomunikacijske infrastrukture (kanali). Pasivna širokopasovna infrastruktura vključuje namestitev kanalov in temnih optičnih vlaken. Spodbuja konkurenco, saj jo lahko uporabljajo različni operaterji (fiksni, mobilni, brezžični), nima vnaprej določenega dostopa ali tehnologije in je ponavadi v lasti javnih organov, katerim diskriminacija med operaterji ni v interesu. Skupinska izjema za gradbena dela in pasivno širokopasovno infrastrukturo bi lahko pospešila naložbe, saj (majhni) lokalni organi pogosto raje podprejo to, kot da bi sprejeli sheme za širokopasovna omrežja in morali izpolnjevati njihove obsežnejše pogoje glede državne pomoči. Komisija je pridobila dovolj izkušenj na področju pomoči za pasivno infrastrukturo. Skupinska izjema lahko poveča njeno uporabo na podeželju, kjer obstoječa pasivna infrastruktura ni ustrezna. Uredbo Sveta št. 994/98 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti, da bo mogoče to vrsto državne pomoči v prihodnosti izvzeti. Opredelitev vrst pomoči, za katere se uporabljajo skupinske izjeme Člen 1(2)(c) določa, da bi morali biti pragi za posamezne vrste pomoči, za katere se uporabljajo skupinske izjeme, „izraženi bodisi v intenzivnosti pomoči v zvezi z nizom upravičenih stroškov bodisi v najvišjih zneskih pomoči“. Zaradi razvoja novih oblik državne pomoči, kot so instrumenti finančnega inženiringa ali različne oblike tveganega kapitala, Komisija meni, da bi bilo treba posodobiti način določanja teh pragov, tako da bodo omogočali skupinske izjeme za te nove oblike državne pomoči. Prage bi moralo biti torej mogoče izraziti ne samo v intenzivnosti pomoči ali najvišjih zneskih pomoči, temveč tudi v najvišji stopnji državne pomoči, ne glede na to, ali pomoč ustreza opredelitvi državne pomoči iz člena 107(1) PDEU. Uredbo Sveta št. 994/98 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. Določbe o preglednosti Člen 3(2) Uredbe št. 994/98 določa, da „pri izvajanju sistemov pomoči, ki so bili izvzeti na podlagi takšnih uredb ali pri posameznih pomočeh, dodeljenih zunaj sistema, države članice pošljejo Komisiji za objavo v Uradnem listu Evropskih skupnosti povzetke informacij o takih sistemih pomoči ali takih posameznih pomočeh, ki niso zajete z izvzetimi sistemi pomoči“. Ko je bila leta 1998 sprejeta Uredba št. 994/98, je bila objava teh povzetkov v Uradnem listu najprimernejše sredstvo. Danes pa bi glede na večje število uradnih jezikov in razvoj sredstev obveščanja objava povzetkov na spletišču Komisije povečala preglednost ter zmanjšala roke objav in upravno breme, saj je zainteresiranim stranem, zlasti podjetjem, enako enostavno preveriti spletišče Komisije kot Uradni list. Obveznost objave zgoraj navedenih povzetkov v Uradnem listu bi bilo treba zato nadomestiti z obveznostjo objave na spletni strani Komisije. Uredbo Sveta št. 994/98 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. Določbe o postopku Komisije za sprejetje uredb o izjemah V skladu s členom 8 Uredbe št. 994/98 se mora Komisija pred objavo kakršnega koli osnutka uredbe o skupinskih izjemah posvetovati s Svetovalnim odborom za državno pomoč. Da bi lahko zainteresirane strani poslale svoje pripombe in bi se zagotovila boljša preglednost, bi morali biti osnutki uredb po mnenju Komisije objavljeni že med posvetovanjem s Svetovalnim odborom. Glede na razvoj novih sredstev elektronskega obveščanja Komisija meni, da je najhitrejša in najučinkovitejša objava osnutkov uredb na njenem spletišču in ne v Uradnem listu. Tako imajo zainteresirane strani boljše možnosti za izražanje pripomb, manjši pa so tudi upravno breme in zamude. Zgoraj navedene določbe iz člena 8 Uredbe Sveta št. 994/98 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. 2. SKLADNOST Z DRUGIMI POLITIKAMI IN CILJI UNIJE Ta predlog je ključni element posodobitve področja državnih pomoči, pobude, uvedene s Sporočilom Komisije z dne 8. maja 2012[6], ki določa ambiciozen program reforme državnih pomoči. Prispeval naj bi k splošnim ciljem Unije, zlasti k cilju osredotočanja izvajanja pravil o državni pomoči na primere z največjim vplivom na notranji trg ter k strategiji Evropa 2020 za spodbujanje rasti na okrepljenem, dinamičnem in konkurenčnem notranjem trgu. Komisija za dosego ciljev te strategije predlaga povečanje števila vrst pomoči, ki bi jih bilo mogoče izvzeti iz obveznosti priglasitve, saj bi to skrajšalo upravne postopke in zmanjšalo število ukrepov pomoči, ki jih je treba priglasiti. Na podlagi zadevnih vrst in predvidenih skupinskih izjem bi se določili pogoji združljivosti za tiste vrste pomoči, ki dejansko prispevajo k doseganju ciljev strategije Evropa 2020. 3. PRAVNI VIDIKI · Pravna podlaga Pravna podlaga tega predloga je člen 109 PDEU, na podlagi katerega lahko Svet sprejme vse ustrezne uredbe, zlasti pa lahko določi pogoje, pod katerimi se uporablja člen 108(3) PDEU, in vrste pomoči, ki so izvzete iz tega postopka. Na predlog Komisije in po posvetovanju z Evropskim parlamentom mora Svet odločati s kvalificirano večino. · Subsidiarnost in sorazmernost Predlog je v izključni pristojnosti Unije. Načelo subsidiarnosti se zato ne uporablja. Pobuda ne predlaga več, kot je potrebno za dosego njenih ciljev, in je zato skladna z načelom sorazmernosti. · Izbira instrumentov Predlagani instrument: uredba. Uredba je edini primerni pravni instrument za spremembo Uredbe (ES) št. 994/98. 4. PRORAČUNSKE POSLEDICE Predlog nima nobenih negativnih posledic za proračun Unije. 2012/0344 (NLE) Predlog UREDBA SVETA o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 994/98 z dne 7. maja 1998 o uporabi členov 92 in 93 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za določene vrste horizontalne državne pomoči in Uredbe (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o javnih storitvah železniškega in cestnega potniškega prevoza (Besedilo velja za EGP) SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 109 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta[7], ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[8], ob upoštevanju mnenja Odbora regij[9], ob upoštevanju naslednjega: (1) Uredba Sveta (ES) št. 994/98 z dne 7. maja 1998 o uporabi členov 92 in 93 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za določene vrste horizontalne državne pomoči[10] Komisiji omogoča, da z uredbami razglasi, da so nekatere opredeljene vrste pomoči združljive z notranjim trgom ter izvzete iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe. (2) Uredba (ES) št. 994/98 Komisiji omogoča, da lahko v skladu s členom 107 Pogodbe razglasi, da so pomoč za mala in srednja podjetja („MSP“), pomoč za raziskave in razvoj, pomoč za varstvo okolja, pomoč za zaposlovanje in usposabljanje ter pomoč, ki je v skladu s karto za dodeljevanje regionalne pomoči, ki jo Komisija odobri za vsako državo članico, pod določenimi pogoji združljive z notranjim trgom ter da zanje ne velja obveznost priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe. (3) Uredba (ES) št. 994/98 pooblašča Komisijo, da lahko izvzame pomoč za raziskave in razvoj, ne pa tudi pomoči za inovacije. Inovacije so medtem postale prednostna naloga politike Unije v okviru „Unije inovacij“, ene od vodilnih pobud strategije Evropa 2020. Poleg tega so številni ukrepi pomoči za inovacije relativno omejeni, zato ne izkrivljajo konkurence v večji meri. (4) Na področju kulture in ohranjanja kulturne dediščine morajo države članice trenutno Komisiji priglasiti vse osnutke državnih pomoči. Uredba (ES) št. 994/98 pooblašča Komisijo, da lahko izvzame pomoč, odobreno MSP, vendar se ta izjema na področju ohranjanja kulturne dediščine uporablja le omejeno, saj so prejemniki pogosto velike družbe. Vendar pa majhni projekti na področju kulture in ohranjanja kulturne dediščine ponavadi ne izkrivljajo občutno konkurence, tudi če jih izvajajo večje družbe, iz nedavnih primerov pa je tudi razvidno, da ima taka pomoč omejen učinek na trgovino. (5) Države članice morajo Komisijo obvestiti o ukrepih državne pomoči za povračilo škode, ki jo povzročijo naravne nesreče. Dodeljena pomoč na tem področju je ponavadi omejena, mogoče pa je tudi določiti jasne pogoje združljivosti. Uredba (ES) št. 994/98 Komisijo pooblašča, da lahko tako pomoč skupinsko izvzame iz obveznosti priglasitve samo, kadar je bila odobrena MSP. Vendar lahko naravne nesreče prizadenejo tudi velike družbe. Po izkušnjah Komisije taka pomoč ne izkrivlja občutno konkurence, na podlagi pridobljenih izkušenj pa je mogoče določiti jasne pogoje združljivosti. (6) Države članice morajo Komisijo obvestiti o ukrepih državne pomoči za povračilo škode, ki jo v ribištvu povzročijo slabe vremenske razmere. Dodeljena pomoč na tem področju je ponavadi omejena, mogoče pa je tudi določiti jasne pogoje združljivosti. Uredba (ES) št. 994/98 Komisijo pooblašča, da lahko tako pomoč skupinsko izvzame iz obveznosti priglasitve samo, kadar je bila odobrena MSP. Vendar lahko slabe vremenske razmere prizadenejo tudi velike družbe na področju ribištva. Po izkušnjah Komisije taka pomoč ne izkrivlja občutno konkurence, na podlagi pridobljenih izkušenj pa je mogoče določiti jasne pogoje združljivosti. (7) V skladu s členom 42 Pogodbe se pravila o državni pomoči pod določenimi pogoji ne uporabljajo za nekatere ukrepe pomoči za kmetijske proizvode iz Priloge I k Pogodbi. Vendar pa se člen 42 ne uporablja za gozdarstvo in proizvode, ki niso vključeni v Prilogo I. Zato je na podlagi Uredbe (ES) št. 994/98 pomoč za gozdarstvo in proizvode v živilskem sektorju, ki niso vključeni v Prilogo I, mogoče izvzeti le, če je omejena na MSP. Komisija bi morala imeti možnost, da izvzame nekatere vrste pomoči za gozdarstvo, vključene v programe razvoja podeželja, pa tudi pomoči za promocijo in oglaševanje proizvodov v živilskem sektorju, ki niso vključeni v Prilogo I, kadar je omejevanje konkurence v skladu z njenimi izkušnjami omejeno in je mogoče določiti jasne pogoje združljivosti. (8) V skladu s členom 7 Uredbe Sveta (ES) št. 1198/2006 z dne 27. julija 2006 o Evropskem skladu za ribištvo[11] se členi 107, 108 in 109 Pogodbe uporabljajo za pomoč, ki jo države članice dodelijo podjetjem v ribiškem sektorju, razen za plačila držav članic v skladu z Uredbo (ES) št. 1198/2006. Dodatna državna pomoč za ohranjanje morskih bioloških virov ponavadi omejeno vpliva na trgovino znotraj Unije, prispeva k ciljem EU na področju pomorske in ribiške politike, konkurence pa ne izkrivlja občutno. Dodeljena pomoč je ponavadi omejena, mogoče pa je tudi določiti jasne pogoje združljivosti. (9) Ukrepi javne podpore za amaterske športe, ki pomenijo državno pomoč, imajo ponavadi omejene učinke na trgovino znotraj Unije in ne izkrivljajo občutno konkurence. Dodeljeni zneski so ponavadi omejeni. Na podlagi pridobljenih izkušenj je za pomoč za amaterske športe mogoče določiti jasne pogoje združljivosti, da se prepreči večje izkrivljanje konkurence. (10) Pomoč socialnega značaja za zračni in pomorski prevoz prebivalcev, ki živijo v oddaljenih regijah, v skladu z izkušnjami Komisije ne izkrivlja konkurence v večji meri, če se dodeli brez diskriminacije prevoznikov, mogoče pa je tudi določiti jasne pogoje združljivosti. (11) Kar zadeva pomoč za prevoz v železniškem in cestnem prometu ter po celinskih plovnih poteh, člen 93 Pogodbe določa, da je pomoč, ki je potrebna za usklajevanje prometa ali je nadomestilo za opravljanje določenih storitev, ki so del javne službe, združljiva s Pogodbama. Člen 9 Uredbe (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o javnih storitvah železniškega in cestnega potniškega prevoza[12] iz obveznosti predhodne priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe izvzema nadomestila za opravljanje javne službe, namenjena opravljanju storitev javnega potniškega prevoza ali upoštevanju tarifnih obveznosti, ki so določene s splošnimi pravili in ki se plačujejo v skladu z Uredbo (ES) št. 1370/2007. Za uskladitev pristopa k uredbam o skupinskih izjemah na področju državnih pomoči ter v skladu s postopki iz členov 108(4) in 109 Pogodbe bi bilo treba pomoč za usklajevanje prometa ali nadomestilo za opravljanje določenih storitev, ki so del javne službe, kot določa člen 93 Pogodbe, vključiti na področje uporabe Uredbe (ES) št. 994/98. Člen 9 Uredbe št. 1370/2007 bi bilo zato treba črtati z učinkom šest mesecev po začetku veljavnosti uredbe Komisije o tovrstni državni pomoči. (12) Komisija je v zadnjih letih pridobila obširne izkušnje na področju pomoči za širokopasovne povezave in razvila ustrezne smernice[13]. Po mnenju Komisije pomoč za nekatere vrste infrastrukture za širokopasovni dostop ne izkrivlja konkurence v večji meri, zato bi zanjo lahko veljala skupinska izjema, pod pogojem, da so izpolnjeni nekateri pogoji združljivosti. To velja za pomoč za osnovni širokopasovni dostop v regijah, kjer ni širokopasovne infrastrukture in kjer v bližnji prihodnosti taka infrastruktura najverjetneje ne bo razvita (bele lise), ter za posamezne manjše ukrepe pomoči glede zelo hitrih dostopovnih omrežij naslednje generacije na območjih, kjer ni take infrastrukture in v bližnji prihodnosti najverjetneje tudi ne bo razvita. Prav tako to velja za pomoč za gradbena dela v povezavi s širokopasovnim dostopom in pasivno širokopasovno infrastrukturo, kjer je Komisija pridobila obsežne izkušnje, mogoče pa je tudi določiti jasne pogoje združljivosti. (13) Področje uporabe Uredbe (ES) št. 994/98 bi bilo zato treba razširiti na navedene vrste pomoči. (14) Komisija mora v skladu z Uredbo (ES) št. 994/98 za vsako vrsto pomoči, za katero sprejme uredbo o skupinski izjemi, navesti prage, izražene bodisi v intenzivnosti pomoči v zvezi z nizom upravičenih stroškov bodisi v najvišjih zneskih pomoči. Ta pogoj otežuje skupinsko izvzemanje nekaterih vrst ukrepov državne podpore, ki jih zaradi posebne zasnove ni mogoče izraziti v intenzivnosti pomoči ali najvišjih zneskih, na primer instrumentov finančnega inženiringa ali nekaterih vrst ukrepov za spodbujanje naložb tveganega kapitala. Vzrok za to je zlasti dejstvo, da lahko taki kompleksni ukrepi vključujejo pomoč na različnih ravneh (neposredni upravičenci, vmesni upravičenci, posredni upravičenci). Zaradi vse večjega pomena takih ukrepov in njihovega prispevka k doseganju ciljev Unije je potrebna večja prožnost, da bo tudi take ukrepe mogoče skupinsko izvzeti. Zato bi moralo biti mogoče te pragove izraziti tudi v najvišji stopnji državne pomoči, ne glede na to, ali pomoč ustreza opredelitvi državne pomoči. (15) Države članice morajo v skladu z Uredbo (ES) št. 994/98 predložiti povzetke informacij o pomoči, dodeljeni na podlagi uredb o skupinskih izjemah. Objava teh povzetkov je potrebna za zagotovitev preglednosti ukrepov, ki jih sprejmejo države članice. V času sprejetja Uredbe (ES) št. 994/98 je bila najučinkovitejše sredstvo za zagotavljanje preglednosti objava v Uradnem listu Evropske unije. Zaradi razvoja sredstev elektronskega obveščanja pa je zdaj enako hitro in učinkovitejše sredstvo objava teh povzetkov na spletišču Komisije, ki povečuje preglednost v korist zainteresiranih strani. Namesto v Uradnem listu bi bilo torej treba te povzetke objavljati na spletišču Komisije. (16) Podobno bi bilo treba na spletišču Komisije in ne v Uradnem listu Evropske unije objavljati tudi osnutke uredb in druge dokumente, ki jih mora pregledati Svetovalni odbor za državno pomoč v skladu z Uredbo (ES) št. 994/98, saj bi to zagotovilo večjo preglednost ter zmanjšalo upravno obremenitev in zamude pri objavi. (17) Postopek posvetovanja iz člena 8 Uredbe (ES) št. 994/98 določa obvezno posvetovanje s Svetovalnim odborom za državno pomoč pred objavo osnutkov uredb. Zaradi večje preglednosti pa bi bilo treba osnutke uredb objaviti na spletu že med prvim posvetovanjem Komisije s Svetovalnim odborom. (18) Uredbo (ES) št. 994/98 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – SPREJEL NASLEDNJO UREDBO: Člen 1 Uredba (ES) št. 994/98 se spremeni: (1) člen 1 se spremeni: (a) V odstavku 1 se točka (a) nadomesti z naslednjim: „(a) pomoč za: (i) mala in srednja podjetja; (ii) raziskave, razvoj in inovacije; (iii) varstvo okolja; (iv) zaposlovanje in usposabljanje; (v) kulturo in ohranjanje kulturne dediščine; (vi) povrnitev škode, ki so jo povzročile naravne nesreče; (vii) povrnitev škode, ki so jo v ribištvu povzročile slabe vremenske razmere; (viii) gozdarstvo in promocijo proizvodov v živilskem sektorju, ki niso vključeni v Prilogo I; (ix) ohranjanje morskih bioloških virov; (x) amaterske športe; (xi) prevoz prebivalcev, ki živijo v oddaljenih regijah, kadar je ta pomoč socialnega značaja in se dodeli brez diskriminacije prevoznikov; (xii) usklajevanje prometa ali nadomestilo za opravljanje določenih storitev, ki so del javne službe, kot določa člen 93 Pogodbe; (xiii) osnovno širokopasovno infrastrukturo ali posamezne manjše ukrepe pomoči za dostopovna omrežja naslednje generacije na območjih, kjer ni take infrastrukture in kjer v bližnji prihodnosti najverjetneje ne bo razvita, ter za gradbena dela v povezavi s širokopasovnim dostopom in pasivno širokopasovno infrastrukturo.“, (b) točka (c) odstavka 2 se nadomesti z naslednjim: „(c) pragi, izraženi v intenzivnosti pomoči v zvezi z nizom upravičenih stroškov ali v najvišjih zneskih pomoči ali v najvišji stopnji državne pomoči;“; (2) člen 3(2) se nadomesti z naslednjim: „Pri izvajanju sistemov pomoči, ki so bili izvzeti na podlagi takšnih uredb ali pri posameznih pomočeh, dodeljenih zunaj sistema, države članice pošljejo Komisiji za objavo na spletišču Komisije povzetke informacij o takih sistemih pomoči ali posameznih pomočeh, ki niso zajete z izvzetimi sistemi pomoči.“; (3) člen 8 se spremeni: (a) v odstavku 1 se točka (a) nadomesti z naslednjim: „(a) ob objavi kakršnega koli osnutka uredbe v skladu s členom 6;“, (b) v odstavku 2 se drugi stavek nadomesti z naslednjim besedilom: „Osnutki in dokumenti, ki jih je treba pregledati, se priložijo uradni priglasitvi in se lahko objavijo na spletišču Komisije.“. Člen 2 Uredba (ES) št. 1370/2007 se spremeni: Člen 9 se črta z učinkom šest mesecev po začetku veljavnosti uredbe Komisije, ki zadeva vrsto državne pomoči iz člena 1(a)(xii) Uredbe Sveta (ES) št. 994/98. Člen 3 Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, Za Svet Predsednik [1] UL L 142, 14.5.1998, str. 1. [2] Možnost izjeme je predvidena v členu 2 Uredbe (ES) št. 994/98. [3] COM(2012) 209 final. [4] Uredba Komisije (ES) št. 800/2008 z dne 6. avgusta 2008 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive s skupnim trgom z uporabo členov 87 in 88 Pogodbe (Uredba o splošnih skupinskih izjemah), UL L 214, 9.8.2008, str. 3. [5] UL L 223, 15.8.2006, str. 1. [6] COM(2012) 209 final. [7] UL C […], […], str. [8] UL C […], […], str. [9] UL C […], […], str. [10] UL L 142, 14.5.1998, str. 1. [11] UL L 223, 15.8.2006, str. 1. [12] UL L 315, 3.12.2007, str. 1. [13] Smernice Skupnosti o uporabi pravil o državni pomoči v zvezi s hitro postavitvijo širokopasovnih omrežij (UL C 235, 30.9.2009, str. 7).