SL Uradni list Evropske unije C 260/1

Resolucija o prednostnih nalogah Evropskega odbora regij v šestem mandatu 2015—2020

(2015/C 260/01)

Evropski odbor regij (OR) se bo v svojem sedanjem petletnem mandatu (2015–2020) osredotočil na naslednje ključne prednostne naloge:

I. Nov začetek za evropsko gospodarstvo: ustvarjanje novih delovnih mest in trajnostne gospodarske rasti v mestih in regijah za večjo kakovost življenja državljanov

Da bi spodbudili usmerjene naložbe v realno gospodarstvo in izmenjavo najboljših praks, je potreben pristop od spodaj navzgor, kar pomeni vključevanje regionalnih in lokalnih oblasti v evropska partnerstva. To bo obenem tudi odgovor na zahteve državljanov za kakovostno porabo sredstev in premišljeno izvajanje javnih politik. Nov podjetniški duh bi lahko skupaj z delujočim enotnim digitalnim trgom in pametno specializacijo omogočil nove spretnosti in znanja, inovacije in zaposlovanje.

OR izpostavlja naslednje ukrepe, s katerimi naj bi uresničili to prednostno nalogo:

1. razvoj pozitivnih gospodarskih trendov, ki bodo prinesli trajnostna delovna mesta, s posebnim poudarkom na izobraževanju ter prilagajanju znanj in spretnosti ter usposabljanja potrebam trga dela. Za izboljšanje življenjskega položaja mladih, ki so prizadeti zaradi izjemno visoke stopnje brezposelnosti, so potrebni zlasti visokokakovostna splošna in poklicna izobrazba, razširitev ponudbe vajeniških mest in izboljšanje mobilnosti. Pri tem so lahko v pomoč pozitivne izkušnje s sistemom dualnega poklicnega izobraževanja;

2. spremljanje izvajanja evropskih strukturnih in investicijskih skladov ter Evropskega sklada za strateške naložbe v sodelovanju z Evropsko investicijsko banko ter ohranitev solidarnosti z regijami, ki na tem področju zaostajajo;

3. krepitev socialne razsežnosti EU ter ekonomske in monetarne unije z razvojem spodbud za reforme, da se pospeši uresničevanje socialnih ciljev strategije Evropa 2020 in usklajevanje med avtomatskimi stabilizatorji na ravni EMU;

4. sodelovanje pri izvedbi vmesnega pregleda večletnega finančnega okvira (2014–2020) in oblikovanju prihodnje kohezijske politike; poziv k pregledu lastnih sredstev EU in podpora uskladitvi javnih proračunov s teritorialnimi cilji za kakovostno porabo in zadostnimi odobritvami plačil;

5. izboljšanje naložbenih zmogljivosti lokalnih in regionalnih oblasti s spodbujanjem prilagodljive uporabe pravil evropskega gospodarskega upravljanja, ob upoštevanju, da so potrebne zdrave javne finance, in spoštovanju določb Pakta za stabilnost in rast;

6. spodbujanje sinergij med različnimi skladi EU, ki so na voljo, krepitev medsebojnih povezav med Evropskim skladom za strateške naložbe in obstoječimi skladi, da se doseže multiplikacijski finančni učinek; poudarek na poenostavitvi finančnih instrumentov EU;

7. spodbujanje podjetniškega duha: povečanje konkurenčnosti malih in srednjih podjetij ter zavzemanje za socialno gospodarstvo z izboljšanjem dostopa do financiranja, spodbujanjem inovacij in vzpostavitvijo ciljne infrastrukture ter zmanjšanje birokracije;

8. razumevanje jezika, kulture in kulturne dediščine kot človeških vrednot; podpiranje nacionalne, regionalne in lokalne identitete;

9. ustvarjanje ustreznih pogojev za razcvet digitalnih omrežij in storitev, čim boljše izkoriščanje potenciala za rast digitalnega gospodarstva z naložbami v hitro in zanesljivo infrastrukturo IKT ter raziskave in inovacije za spodbuditev industrijske konkurenčnosti, javnih storitev, vključevanja ter znanj in spretnosti;

10. spodbujanje zmogljivosti regij na področju raziskav in inovacij ter zmanjšanje digitalnega in inovacijskega razkoraka med regijami; izboljšanje regionalne konkurenčnosti s podporo pametni specializaciji in izmenjavo najboljših praks; spodbujanje vodilnih medregionalnih omrežij, kot je pobuda Vanguard, ki so v ospredje svojih dejavnosti v okviru strategije za pametno specializacijo (S3) postavile industrijski preporod, da se spodbudijo izmenjava izkušenj, oblikovanje poti do odličnosti in skupna obravnava projektnih prijav;

11. čim boljše izkoriščanje skupnosti znanja in inovacij, ki zajemajo celotno inovacijsko verigo, ter ključnih omogočitvenih tehnologij kot sredstva za prevzem vodilne vloge pri upravljanju prehoda na nizkoogljično gospodarstvo znanja;

12. zavzemanje za boljši dostop potrošnikov in podjetij do spletnega blaga in storitev po vsej Evropi z odpravo ključnih razlik med spletnim in nespletnim okoljem ter odstranitvijo ovir za čezmejne spletne dejavnosti ob hkratnem zagotavljanju, da se na evropski ravni usklajujejo pristopi k urejanju novih oblik izmenjav, kot je ekonomija souporabe;

13. podpiranje širše uporabe inovativne e-uprave, da bi olajšali življenje državljanom in podjetjem ter zmanjšali odvisnost od birokratskih postopkov;

14. vzpostavitev boljših regulativnih in finančnih pogojev za hitrejšo posodobitev in razširitev trenutne energetske infrastrukture v okviru novih ciljev EU v zvezi z energijo in podnebnimi spremembami do leta 2030, zlasti uresničitev energetske unije, odporne na krizo in prijazne do podnebja, s ciljem, da se zagotovijo pošteni konkurenčni pogoji v energetskem sektorju;

15. zagotavljanje zanesljive zakonodaje v podporo naložbam v obnovljive vire energije, vključno s krožnim gospodarstvom in pobudami za okoljsko primerno zasnovo, ter opozarjanje na pomen virov, ki bi regijam in mestom omogočili, da prevzamejo vodilno vlogo pri izvajanju trajnostnih energetskih projektov.

16. krepitev odpornosti proti nesrečam kot enega od temeljev trajnostne rasti in zaposlovanja; poudarjanje ključne vloge lokalnih in regionalnih oblasti.

II. Teritorialna razsežnost zakonodaje EU je pomembna: delovanje v interesu državljanov ne glede na to, kje delajo in živijo

S politikami EU bi bilo treba premostiti razdalje in vrzeli v znanju med regijami in mesti ter teritorialne, gospodarske, socialne, kulturne, geografske in demografske lastnosti spremeniti v prednosti tako v mestih kot na podeželju.

OR izpostavlja naslednje ukrepe, s katerimi naj bi uresničili to prednostno nalogo:

17. poziv k izrazitejši teritorialni razsežnosti v politikah in projektih EU v vsej Evropski uniji, tudi v okviru revizije strategije Evropa 2020;

18. spodbujanje priznavanja, da so demografski izzivi grožnja za vso Evropsko unijo, in oblikovanje evropske strategije za spoprijemanje s temi izzivi;

19. preučitev in ocena teritorialnega učinka zakonodaje EU na enotni trg ter v zvezi s pobudami, ki naj bi imele tak učinek (npr. energetska unija, digitalni enotni trg, sveženj ukrepov na področju mobilnosti delovne sile, unija kapitalskih trgov, prihodnja prometna politika). Pri tem je treba posebno pozornost nameniti ključnim področjem državne pomoči in njeni posodobitvi, industrijski politiki, javnim naročilom in izvajanju storitev splošnega pomena;

20. oblikovanje prihodnje kohezijske politike, vključno z razvojem evropskega prostorskega načrtovanja, s posebnim poudarkom na krepitvi agende za mesta in na ravnovesju med mestnimi in podeželskimi območji ter nadaljnjem razvoju finančnih instrumentov v okviru kohezijske politike; spodbujanje razprave, ki ne zajema zgolj BDP, in razvoj alternativnih kazalnikov za blaginjo in trajnostni razvoj;

21. pozornost in občutljivost pri vprašanjih financiranja in izvora sredstev; zgodnja obravnava prihodnosti regionalne podpore in strukturnih skladov po letu 2020 v korist občin in regij;

22. preusmeritev pozornosti k oživitvi krajev in mestnih središč, ki so bila zapostavljena zaradi razvoja obsežnih nakupovalnih središč na obrobjih;

23. prispevek k političnim razpravam o prihodnosti politik EU na področju kmetijstva, razvoja podeželja in ribištva;

24. omogočanje lokalnim in regionalnim oblastem, da postopoma pridobijo nadzor nad svojimi naravnimi viri, kot je voda, da so pripravljene na izredne razmere, kot sta preobilje ali pomanjkanje, ter delijo primere dobre prakse po Evropi;

25. zavzemanje za razvoj čezmejnih rešitev, medregionalno povezovanje in izvajanje makroregionalnih strategij z razširitvijo uporabe evropskih združenj za teritorialno sodelovanje;

26. spodbujanje posebnih regionalnih in lokalnih značilnosti v okviru procesa dokončnega oblikovanja omrežij TEN-T in prihodnje prometne politike za obdobje po letu 2020 in podpiranje novih pobud za zmanjšanje emisij hrupa železniškega in zračnega prometa.

III. Enostavnejša, bolj povezana Evropa: ponovno povezovanje državljanov in podjetij na lokalni in regionalni ravni

OR mora spodbuditi razpravo o vprašanjih, kako bi Evropejci lažje izkoristili dodano vrednost, ki jo nudi EU, in kako pomagati podjetjem, da bodo uspešno poslovala. Izjemno pomembno je, da so nove pobude pregledne. Zmanjšanje birokracije, izboljšanje dostopa do financiranja za mala in srednja podjetja (MSP) ter spodbujanje inovativnih javnih naročil bodo še naprej na vrhu seznama naših prednostnih nalog.

OR izpostavlja naslednje ukrepe, s katerimi naj bi uresničili to prednostno nalogo:

27. spremljanje spoštovanja načel subsidiarnosti in sorazmernosti ter skrb za ukrepanje na ustrezni ravni; poziv Komisiji, naj se zavzame, da bi ocenjevanje teritorialnega učinka postalo stalna praksa;

28. večja preglednost in več soodločanja s postopki od spodaj navzgor, da se okrepijo možnosti lokalnih in regionalnih oblasti za ukrepanje in vplivanje ter spodbujata zaupanje državljanov v EU in njihova bližina EU;

29. spodbujanje upravljanja na več ravneh v prihodnji zakonodaji ter v razpravah o razvoju evropskega semestra in širitvi evropske monetarne unije;

30. prispevek k oblikovanju medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje ter sodelovanje v programu REFIT, da se prispeva k oceni zakonodaje EU z regionalnega in lokalnega vidika, poveča preglednost in zakonodajalcu EU predlaga poenostavitev zakonodaje, kjer je to potrebno;

31. spodbujanje zmanjševanja birokracije in upravnih bremen na vseh ravneh upravljanja, da bodo lahko podjetja uspešno poslovala in da bodo lahko državljani v celoti izkoristili dodano vrednost EU;

32. zavzemanje za načela Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) za učinkovite javne naložbe;

33. izboljšanje registra za preglednost, s tem da lokalne in regionalne oblasti in njihova predstavniška združenja nimajo več nobenih obveznosti glede registracije, saj so sestavni del institucionalnega okvira EU, njihove predstavnike pa demokratično izvolijo državljani.

IV. Stabilnost in sodelovanje v Evropski uniji in drugod: podpora sosednjim državam na njihovi poti k evropskim vrednotam

OR bi moral poskrbeti, da bodo prizadevanja za sodelovanje z našimi sosedi temeljila na sodelovanju med lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter medčloveških stikih. Krepitev institucij in zmogljivosti, politična solidarnost in diplomacija mest so bile v preteklosti uspešno uporabljene za uveljavitev evropskih vrednot v sosednjih državah in morajo ostati glavna orodja tudi v prihodnosti.

OR izpostavlja naslednje ukrepe, s katerimi naj bi uresničili to prednostno nalogo:

34. razširitev teritorialne razsežnosti – in načela prenosa pristojnosti – v širitveni in sosedski politiki EU; okrepitev partnerstev OR z državami kandidatkami iz Unije za Sredozemlje (ARLEM) in vzhodnega partnerstva (CORLEAP);

35. podpora razvoju celovite migracijske politike EU in krepitvi zmogljivosti na lokalni in regionalni ravni za krizno upravljanje; spodbujanje izmenjave primerov dobre prakse in okrepljenega sodelovanja na lokalni oziroma regionalni ravni, ne glede na predloženi okvir Komisije; vključitev v razpravo o pregledu Uredbe Dublin III za vzpostavitev pravične delitve bremena v EU ter odpravo temeljnih vzrokov za nedovoljene migracije in trgovino z ljudmi ob upoštevanju humanitarnih vidikov in vidikov razvojne politike;

36. vzpostavitev „partnerstev za migracije in vključevanje“ med mesti in regijami držav izvora in namembnih držav, kar bo povečalo medsebojno zaupanje in spodbudilo decentralizirano sodelovanje, zlasti na področjih, kot so koncentracija prebivalstva v mestih, podnebne spremembe in pomanjkanje virov;

37. podpora politikam, ki obravnavajo izzive, povezane z varnostjo in socialno stabilnostjo na lokalni in regionalni ravni, tudi prek meja – na primer radikalizacijo in ksenofobijo, rasizem ter nenazadnje osamljene primere nasilja ali nasilje v organizirani obliki, kot je terorizem;

38. opozarjanje na regionalno in lokalno razsežnost v pogajanjih o strateških partnerstvih EU s ključnimi mednarodnimi akterji, zlasti v pogajanjih o čezatlantskem partnerstvu za trgovino in naložbe ter sporazumu o trgovini s storitvami. Treba je poskrbeti, da bodo v končnih sporazumih upoštevani evropski socialni in okoljski standardi, na primer pri vprašanju gensko spremenjenih organizmov ali zaščite storitev javnega pomena.

V. Evropa državljanov je Evropa prihodnosti: krepitev v prihodnost usmerjenih partnerstev med Evropsko unijo in njenimi državljani

OR mora Evropo znova približati ljudem, tako da spodbuja dialog z lokalnimi in regionalnimi predstavniki in državljani vseh starosti. Poleg tega bi bilo treba javnost učinkovito seznanjati z našim delom ter se osredotočiti na dodano vrednost EU in predstavitev njenih rezultatov doma.

OR izpostavlja naslednje ukrepe, s katerimi naj bi uresničili to prednostno nalogo:

39. komuniciranje o Evropi in njenih vrednotah, spodbujanje javne razprave z državljani in predstavitev učinka, ki ga ima Evropa na blaginjo državljanov;

40. izboljšanje komuniciranja OR o njegovi dodani vrednosti v Evropski uniji ter krepitev stikov z drugimi institucijami; poglobitev in razširitev postopka nadzora subsidiarnosti ter nadaljnji razvoj prakse spremljanja z analizo učinkov mnenj na podlagi objektivno merljivih meril;

41. udeležba v sedanji razpravi o izvajanju Lizbonske pogodbe ter sodelovanje v institucionalnih razpravah o morebitnih spremembah Pogodbe v prihodnosti.

OR naroča svojemu predsedniku, naj to resolucijo predloži institucijam EU ter predsedstvom Sveta EU v obdobju 2015–2020.