Zaradi omejitev gibanja sta konferenci, ki sta ju organizirali nemško in portugalsko predsedstvo Sveta EU, potekali na spletu, prav tako tudi informativni dnevi, ki jih je organizirala izvajalska agencija za potrošnike, zdravje, kmetijstvo in hrano (Chafea), da bi predstavila možnosti financiranja v okviru delovnega programa 2020. Več rokov za predložitev predlogov za projekte ali skupne ukrepe je bilo treba preložiti, ker so imeli zdravstveni organi držav članic veliko dela s pandemijo COVID-19. Kljub vsem tem težavam pa izvajanje letnega delovnega načrta za leto 2020 ni bilo bistveno prizadeto, niti z vidika porabe proračunskih sredstev.

Ker so se človeški viri v GD SANTE usmerili v dejavnosti v zvezi s pandemijo COVID-19, so se zmanjšale druge dejavnosti, kot je sekretariat znanstvenih odborov, zato so odbori sprejeli manj mnenj, in sicer jih je šest sprejel Znanstveni odbor za varstvo potrošnikov (ZOVP), eno pa Znanstveni odbor za zdravstvena, okoljska in nastajajoča tveganja.

Po izbruhu COVID-19 v prvem četrtletju 2020 so bili tekoči ukrepi programa na področju zdravstvene varnosti aktivirani v okviru izrednih razmer in usmerjeni v boj proti pandemiji. Glavna primera sta skupni ukrep Healthy gateways (zdravi prehodi), ki je podprl usklajevanje med državami EU za izboljšanje zmogljivosti pri boju proti čezmejnim nevarnostim za zdravje na vstopnih točkah, vključno s pristanišči, letališči in kopenskimi mejnimi prehodi, ter skupni ukrep za okrepljene mednarodne zdravstvene predpise in pripravljenost (SHARP) , ki je v sodelovanju z mrežo EVD-LabNet (mreža strokovnih laboratorijev za nastajajoče virusne bolezni) Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni zagotovil nadzor nad kakovostjo in krepitev zmogljivosti za natančno diagnostiko COVID-19 v zgodnji fazi pandemije ter pokazal pomen uporabe mrež laboratorijev kot orodja za pripravljenost in odzivanje.

V delovnem dokumentu služb Komisije, priloženem temu poročilu, so predstavljeni ključni ukrepi, sofinancirani v okviru programa, za katere so bili rezultati dani na voljo v letu 2020, skupaj s tabelami, v katerih so navedene vse sofinancirane dejavnosti in pogodbe iz proračuna programa za poslovanje za leto 2020.

V tem poročilu je obravnavano izvajanje letnega delovnega programa za leto 2020 v okviru tretjega programa za ukrepe Unije na področju zdravja (v nadaljnjem besedilu: program). V členu 13(1) uredbe o vzpostavitvi programa je navedeno, da mora Evropska komisija odboru programa poročati o izvajanju vseh ukrepov, financiranih v okviru programa, ter o tem obveščati Evropski parlament in Svet. S tem poročilom se izpolnjuje navedena zahteva, v njem pa je opisano, kako se je v letu 2020 izvajal program in uporabil proračun.

EU je v okviru cilja 1, tj. promocija zdravja, preprečevanje bolezni in ustvarjanje spodbudnega okolja za zdrav način življenja, 11 nevladnim organizacijam (NVO), enemu skupnemu ukrepu, eni mednarodni organizaciji, dvema drugima ukrepoma in desetim naročilom storitev zagotovila financiranje v skupni vrednosti 11 097 241,78 EUR. Enajst nevladnih organizacij je predložilo predloge za posebni sporazum o dodelitvi nepovratnih sredstev na podlagi okvirnega sporazuma o partnerstvu, ki je bil podpisan leta 2017. Skupni ukrep je namenjen izmenjavi dobrih praks pri izvajanju direktive o tobačnih izdelkih (2014/40/EU) ter izvedbenih in delegiranih aktov v zvezi z zakonodajo o e-cigareti.

V okviru cilja 2, tj. zaščita državljanov Unije pred resnimi čezmejnimi nevarnostmi za zdravje, je EU zagotovila financiranje v skupni vrednosti 3 933 955,42 EUR za štiri projekte, ki se osredotočajo na izboljšanje dostopa do cepiv in njihove uporabe. Eden od projektov je projekt IMMUNION – Improving IMMunisation cooperation in the European UNION (izboljšanje sodelovanja na področju imunizacije v Evropski uniji), ki se osredotoča na povečanje uporabe cepiv in je tako del odziva na priporočilo Sveta iz leta 2018 o cepljenju, hkrati pa predstavlja dodano vrednost za pobude EU in nacionalne pobude, zlasti Coalition for Vaccination (koalicija za cepljenje).

V okviru cilja 3, tj. prispevanje k inovativnim, učinkovitim in vzdržnim zdravstvenim sistemom, je EU zagotovila financiranje v skupni vrednosti 31 850 207,93 EUR za podporo delovanju ene nevladne organizacije (Health Action International) ter več ukrepom za spodbujanje inovativnih, učinkovitih in vzdržnih zdravstvenih sistemov. Eden od skupnih ukrepov se je nanašal na izmenjavo in izvajanje dobrih praks na področju duševnega zdravja, s posebnim poudarkom na preprečevanju samomora in reformi služb za duševno zdravje. Poleg tega se je začel izvajati skupni ukrep Evropskemu zdravstvenemu podatkovnemu prostoru naproti (TEHDAS), ki bo pomagal vzpostaviti evropski zdravstveni podatkovni prostor, kar je pomemben napredek pri izmenjavi zdravstvenih podatkov. Evropski direktorat za kakovost zdravil in zdravstvenega varstva je prejel neposredna nepovratna sredstva za vzpostavitev usklajenih standardov kakovosti in referenčnih materialov za snovi biološkega izvora v skladu s pobudami EU na področju zaščite živali.

V okviru cilja 4, tj. olajšanje dostopa do boljšega in varnejšega zdravstvenega varstva za državljane Unije, je EU zagotovila sofinanciranje v skupni vrednosti 7 710 843,21 EUR za podporo trem nevladnim organizacijam, ki prispevajo k ciljem EU na področju zdravja, za financiranje konference predsedstva o razpoložljivosti, dostopnosti in cenovni ugodnosti zdravil in medicinskih pripomočkov, organizirane v okviru portugalskega predsedstva Svetu Evropske unije, ter za financiranje naročil storitev.

Skupni odhodki za medsektorske dejavnosti, povezane z vsemi cilji, vključno s skupnim ukrepom za podporo nacionalnim kontaktnim točkam programa, zdravstveno nagrado EU za leto 2020, komunikacijskimi dejavnostmi, informacijsko komunikacijsko tehnologijo (IKT) in strokovnimi ocenjevalci, so znašali 13 595 548,80 EUR.

Komisija in Izvajalska agencija za potrošnike, zdravje, kmetijstvo in hrano (Chafea) sta zagotovili širšo objavo rezultatov programa z ustreznimi komunikacijskimi dejavnostmi. Navedene dejavnosti so bile osredotočene na ključne komunikacijske prednostne naloge, ki jih je določil Generalni direktorat Komisije za zdravje in varnost hrane (GD SANTE), na primer cepljenje, COVID-19, spodbujanje zdravega načina življenja, zdravstveni delavci, vrednotenje zdravstvene tehnologije in digitalno zdravje. V sodelovanju z mrežo nacionalnih kontaktnih točk so bile organizirane promocijske dejavnosti, vključno z dvema informativnima dnevoma v obliki spletnih seminarjev za promocijo možnosti financiranja, ki so na voljo v okviru letnega delovnega programa za leto 2020.

2. GLAVNI DOSEŽKI LETA

V letnem delovnem programu za leto 2020 so širše obravnavani štirje specifični cilji programa.

V okviru cilja 1, tj. promocija zdravja, preprečevanje bolezni in ustvarjanje spodbudnega okolja za zdrav način življenja, se je začel izvajati skupni ukrep za nadzor nad tobakom (JATC2), da bi se olajšala izmenjava dobrih praks med državami članicami in s tem izboljšalo izvajanje direktive o tobačnih izdelkih ter izvedbenih in delegiranih aktov v zvezi z ureditvijo e-cigaret. Eden od ciljev skupnega ukrepa za nadzor nad tobakom je zagotoviti večjo doslednost pri uporabi direktive o tobačnih izdelkih ter s tem pošten enotni trg za tobačne in povezane izdelke, s posebnim poudarkom na nadzoru trga in izvrševanju. Ocenil se bo obstoječi pravni okvir za oglaševanje tobaka in novih izdelkov.

Med več nevladnimi organizacijami, ki so prejele nepovratna sredstva za poslovanje, je bilo tudi združenje evropskih lig proti raku (Association of European Cancer Leagues), edinstvena platforma, ki združuje različne lige za boj proti raku, dejavne na regionalni, nacionalni in mednarodni ravni, da bi dosegli Evropo brez raka. Evropska liga proti raku podpira lige za boj proti raku pri izvajanju priporočila Sveta o presejalnih pregledih za odkrivanje raka, hkrati pa jih povezuje pri zavzemanju za enak dostop do zdravljenja, podpore in rehabilitacije za bolnike z rakom. Evropska liga proti raku se zavzema tudi za boljšo uveljavitev evropskega vodnika za izboljšanje kakovosti pri obvladovanju raka in njegovo upoštevanje v nacionalnih načrtih boja proti raku. Dejavno vključevanje Evropske lige proti raku v boj proti raku je bilo zelo pomembno zlasti v primeru farmacevtske strategije EU, v zvezi s katero je Evropska liga proti raku izdala dokument o stališču, v katerem je predstavila svoja stališča in okrepila predlagani pristop, osredotočen na bolnike. To sodelovanje je povezano tudi z izvajanjem Evropskega načrta za boj proti raku.

V okviru cilja 2, tj. zaščita državljanov Unije pred resnimi čezmejnimi nevarnostmi za zdravje, so bili financirani trije projekti za spodbujanje cepljenja. Projekti RISE-Vac, ImmuHubs in ActToVAx4NAM (povečan dostop do cepljenja za novo prispele migrante) so namenjeni povečanju dostopa do cepljenja za prikrajšane, izolirane in težko dosegljive skupine ter za novo prispele migrante (na podlagi vseživljenjskega pristopa). Projekt ActToVAx4NAM je namenjen izključno novo prispelim migrantom v državah prvega dostopa, tranzitnih in ciljnih državah, njegov cilj pa je zagotoviti pravičen dostop do cepljenja.

V okviru cilja 3, prispevanje k inovativnim, učinkovitim in vzdržnim zdravstvenim sistemom, je agencija Chafea objavila naročilo storitev za zagotavljanje skupnega vrednotenja zdravstvene tehnologije (HTA), da bi podprla tekoče sodelovanje EU na področju HTA. Ta storitev bo obravnavala obstoječa metodološka vprašanja za spodbujanje skupnega dela na področju HTA, hkrati pa bo podprla sodelovanje EU na področju HTA tudi po koncu skupnega ukrepa mreže EUnetHTA. Tako bo pomembno prispevala k razvoju novega pravnega okvira za HTA. Ker je Uredba (EU) 2021/2282 o vrednotenju zdravstvenih tehnologij začela veljati januarja 2022 in se bo začela uporabljati januarja 2025, se pričakuje, da bo to naročilo storitev dejavno podprlo izvajanje nove uredbe, ki je trenutno v pripravljalni fazi.

Naročilo storitev bo zlasti omogočilo:

·nadaljnji razvoj metodologije HTA, ki se bo uporabljala pri izvajanju skupnih kliničnih ocen in skupnih znanstvenih posvetovanj. Obravnavalo bo področja, na katerih se mnenja še vedno razhajajo, za nadaljnji razvoj metodologije za skupno delo in olajšanje skupnega pristopa pri izvajanju skupnih kliničnih ocen in skupnih znanstvenih posvetovanj;

·dokončanje osmih vzporednih skupnih znanstvenih posvetovanj za zdravila ali najmanj šestih skupnih znanstvenih posvetovanj, kar bo omogočilo nadaljevanje enega najuspešnejših produktov skupnega ukrepa EUnetHTA;

·dokončanje dveh skupnih kliničnih ocen za zdravila in štirih skupnih kliničnih ocen/kliničnih ocen za medicinske pripomočke, če bo mogoče, vsekakor pa vsaj ene skupne klinične ocene za zdravila in dveh skupnih kliničnih ocen/kliničnih ocen za medicinske pripomočke;

·usklajevanje navedenih skupnih dejavnosti, vključno s sodelovanjem s predstavniki deležnikov (pacienti, zdravstveni delavci, industrija), akademskimi krogi, zadevnimi organizacijami EU in mednarodnimi organizacijami ter pobudami HTA.

V okviru cilja 4, tj. olajšanje dostopa do boljšega in varnejšega zdravstvenega varstva za državljane Unije, se je začela izvajati študija v podporo oceni učinka pregledov Direktive 2002/98/ES o kakovosti in varnosti za zbiranje, preskušanje, predelavo, shranjevanje in razdeljevanje človeške krvi in komponent krvi ter Direktive 2004/23/ES o kakovosti in varnosti človeških tkiv in celic, pa tudi izvedbenih aktov teh dveh direktiv. Naročilo storitev je trajalo devet mesecev in je Komisiji pomagalo pripraviti oceno učinka v podporo njenemu predlogu za spremembo obstoječe zakonodaje EU o krvi, tkivih in celicah.

Specifični cilji so: