ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Dimljena klobasa, izdelana iz mesa in sala prašičev pasme bísaro ali križancev te pasme, ki morajo biti 50 % pasme bísaro, nadevana v prašičje tanko črevo. Prašičje meso in salo sta začinjena s soljo, česnom, rdečim ali belim vinom iz pokrajine Trás-os-Montes, pekočo papriko v prahu (lokalno poimenovano „pimento“) in/ali sladko papriko (ali „pimentão“). Klobasa je v obliki podkve, z valjastim prerezom premera približno 3 cm in dolžino 25 do 35 cm, neenakomerne barve od rdeče do rjave, lisasta, ker so koščki sala vidni od zunaj. Ovojnina se tesno prilega nadevu, brez razpok. Ovojnina je z istim kosom bombažne vrvice na obeh koncih zvezana z enostavnima vozloma.

Kmetije in klavnice, razsekovalnice in obrati za pripravo morajo imeti dovoljenje za obratovanje in pooblastilo skupine proizvajalcev po odobritvi zasebnega kontrolnega organa ter biti na navedenem območju proizvodnje in predelave. Celoten proizvodni proces od kmetije, ki proizvaja surovine, do kraja prodaje proizvoda je pod nadzorom strogega kontrolnega sistema, ki zagotavlja, da je proizvod v celoti sledljiv. Prašiči so vzrejeni na živinorejskih farmah s površino, združljivo s tradicionalnimi sistemi vzreje, polekstenzivnimi sistemi kmetovanja, kjer se lahko proizvaja tradicionalna živalska krma. Certifikacijska znamka na vsaki klobasi je oštevilčena, kar zagotavlja popolno sledljivost prav do kmetije, od koder proizvod izvira. Poreklo proizvoda je mogoče na vsaki točki proizvodne verige dokazati s serijskimi številkami, ki morajo biti označene na certifikacijski oznaki.

Uporabi se meso s plečnega in z ledvenega dela, nemastni obrezki z nog in meso, ki se drži vretenc. Meso, razrezano na majhne koščke in začinjeno s soljo, rdečim ali belim vinom iz tega območja ter česnom, se 5 dni pusti v marinadi, na manj kot 10 °C, v prostoru z nizko stopnjo vlage, nato pa se ga začini s pekočo in/ali sladko papriko. Nadaljuje se s polnjenjem zmesi v prašičje tanko črevo. Po polnjenju se črevo reže na kose želene dolžine, konca pa se zavežeta z bombažno vrvico. Oba konca se nato z enostavnima vozloma poveže med seboj in klobasa se upogne v obliki podkve. Klobasa se dimi nad slabim ognjem v dimnici ali tradicionalni prekajevalnici, kar traja 10 do 15 dni. Dim nastane pri neposrednem izgorevanju lesa (v glavnem hrasta) iz tega območja. Klobasa se pošlje na trg v celih kosih, vedno v predpakiranju iz kraja porekla. Zaradi njegove narave in sestave se proizvoda ne sme rezati ali narezati. Za embalažo se uporablja posebne snovi, ki so v normalni, kontrolirani ali vakuumski atmosferi neškodljive in inertne v stiku s proizvodom. Pakiranje se lahko izvaja samo v geografskem območju predelave, zaradi zagotavljanja sledljivosti in kontrole ter za preprečitev kakršne koli spremembe okusa in mikrobioloških značilnosti proizvoda.

4.6

:

Povezava

:
SL Uradni list Evropske unije C 311/15

SPOROČILO KOMISIJE

o priznanju zastarelosti Uredbe Komisije (EGS) št. 2677/75 z dne 6. oktobra 1975 o uporabi Uredbe Sveta (EGS) št. 3254/74 z dne 17. decembra 1974 o uporabi Uredbe (EGS) št. 1055/72 o sporočilu Komisiji o uvozu ogljikovodikov pri naftnih derivatih iz tarifnih podštevilk 27.10 A, B, C I in C II skupne carinske tarife

(2005/C 311/04)

V skladu s smernicami za zmanjšanje veljavnega pravnega reda Skupnosti in v okviru poenostavitve aktov Komisije se Uredbo (EGS) št. 2677/75 odstrani iz veljavnega pravnega reda Skupnosti in ne bo več navedena v Registru veljavnih pravnih aktov Skupnosti.
Sektorji, ki izpolnjujejo pogoje, so opredeljeni v skladu s členom 33 Uredbe Sveta (ES) 1257/1999 z dne 17. maja 1999: — spodbujanje turističnih in obrtnih dejavnosti; — razširitev kmetijskih dejavnosti in kmetijstvu sorodnih aktivnosti za zagotovitev raznovrstnih dejavnosti ali alternativnih virov dohodkov; — osnovne storitve za ekonomijo in prebivalstvo na podeželju
6.

V primeru poenostavljenih postopkov si bo Komisija zelo prizadevala, da poda predhodno oceno primera v roku enega meseca. V vseh drugih primerih je določen rok dveh mesecev. Dodatno dopisovanje v zvezi z dano priglasitvijo bo potekalo med državo članico in odgovornim GD preko sistema, zavarovanega s PKI (javno ključno infrastrukturo). Države članice bodo seznanile Komisijo o svojem predstavniku, pooblaščenem za prejem ključa in upravljanje varnostnega sistema. Za vsako državo članico bosta na voljo dva ključa. Države članice so odgovorne za varnostno zaščito svojega sistema za pošiljanje elektronske pošte med točko pošiljanja in pooblaščenim uradnikom za razkritje (ADO, Authorized Disclosure Officer).
SL Uradni list Evropske unije C 197/8

OBVESTILO UVOZNIKOM

Uvoz česna v Skupnost

(2005/C 197/05)

Evropska komisija obvešča gospodarske subjekte Skupnosti, da obstaja utemeljen dvom o poreklu česna pod tarifno številko KN 0703 20 00, ki je sproščen v prosti promet v Skupnosti, da bi užival ugodnosti iz:

— tarifne kvote GATT, odprte s Sklepom Sveta 2001/404/ES (1),

— ali iz preferencialnih tarifnih ukrepov iz sporazumov, ki jih je Skupnost sklenila z nekaterimi državami ali skupinami držav, in dogovorov, ki jih je v zvezi z njimi sprejela enostransko.

V okviru različnih raziskav je bilo ugotovljeno, da so znatne količine česna s kitajskim poreklom prijavljene pod drugim poreklom, zaradi česar uživajo ugodnosti iz zgoraj navedenih tarifnih ukrepov in presegajo letno kvoto 13 200 ton, dodeljeno Kitajski.

Gospodarskim subjektom Skupnosti, ki prijavijo česen pod tarifno številko KN 0703 20 00 in/ali predložijo dokumentarna dokazila o njegovem poreklu, se svetuje, da sprejmejo vse potrebne ukrepe, saj ima lahko sprostitev zadevnega blaga v prosto prodajo za posledico carinski dolg in povzročitev škode finančnim interesom Skupnosti zaradi goljufije.

(1) Sklep Sveta 2001/404/ES z dne 28. maja 2001 o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Argentinsko republiko v okviru člena XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 za spremembo koncesij za česen, predvidenih v listi CXL, priloženi GATT (UL L 142, 29.5.2001, str. 7) in Uredba Komisije (ES) št. 565/2002 z dne 2. aprila 2002 o določitvi postopka za upravljanje tarifnih kvot in uvedbi sistema potrdil o poreklu za česen, uvožen iz tretjih držav (UL L 86, 3.4.2002, str. 11).
SL Uradni list Evropske unije C 168/25

ENOTNA UPORABA KOMBINIRANE NOMENKLATURE (KN)

(Uvrstitevblaga)

(2005/C 168/05)

Objava pojasnjevalnih opomb, ki so bile sprejete v skladu s členom 10(1) Uredbe Sveta (EGS) št. 2658/87, z dne 23. julija 1987, o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (1)

Pojasnjevalne opombe h kombinirani nomenklaturi Evropske skupnosti (2) se spremenijo, kot sledi:

Stran 227

6104 41 00 do 6104 49 00 obleke

Za drugim stavkom pojasnjevalne opombe se vstavi naslednje besedilo:

„Ta izraz zajema tudi prosojne obleke.“

Stran 232

Vstaviti naslednje besedilo za pojasnjevalno opombo k „6112 11 00 do 6112 19 00“:

„6112 31 10 do 6112 49 90 Moške ali deške kopalke in Ženske ali dekliške kopalke

Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 6112, (C), ki navaja, da tarifna številka 6112 zajema med drugim kopalne hlače in kopalke, elastične ali ne.

Kopalne hlače so oblačila, ki se zaradi svojega splošnega izgleda, kroja in vrste tkanine uporabljajo samo ali pretežno kot kopalke in ne kot ‚kratke hlače‘ iz tarifne številke 6103 ali 6104. Na splošno so popolnoma ali pretežno izdelane iz umetnih ali sintetičnih vlaken.

Kopalne hlače morajo imeti naslednje lastnosti:

da imajo notranje spodnjice brez hlačnic, prišite na oblačilo ali vsaj — podlogo spredaj ali v koraku — da so ozke v pasu (imajo npr. vrvico ali popolnoma elastičen pas).

Kopalne hlače imajo lahko žepe, pod pogojem: — da imajo zunanji žepi trden sistem zapenjanja (npr. zapenjanje z zadrgo ali zapenjanje s trakom velcro, da se žep popolnoma zapne, tj. da se ne more zapeti v presledkih) — da imajo notranji žepi enak trden sistem zapenjanja kot prej opisani zunanji žepi. Kadar so notranji žepi pritrjeni na pas, imajo lahko samo prekrivni sistem zapenjanja, če ta zagotavlja popolno zaporo žepne odprtine.

Kopalne hlače ne smejo imeti naslednjih lastnosti: — odprtine spredaj, tudi če se zapira s sistemom zapenjanja — odprtine v pasu, tudi če se zapira s sistemom zapenjanja.“

Stran 238

Vstaviti naslednje besedilo za besedilom tarifne številke „6211“:

„6211 11 00 do 6211 12 00 Moške ali deške kopalke in Ženske ali dekliške kopalke Glej pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 6112, prvi odstavek. Pojasnjevalne opombe k tarifnim podštevilkam 6112 31 10 do 6112 49 90 se uporabljajo mutatis mutandis.“

(1) UL L 256, 7.9.1987, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z uredbo Sveta (ES) št. 493/2005 (UL L 82, 31.3.2005, str. 1).

(2) UL C 256, 23.10.2002, str. 1.
1.

V skladu s členom 4(1)(a) Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92 z dne 23. julija 1992 o dostopu letalskih prevoznikov Skupnosti do letalskih prog znotraj Skupnosti se je Francija odločila, da s 1. junijem 2005 spremeni obveznosti javnih služb glede rednih zračnih prevozov med letališčema Tarbes (Lourdes — Pyrénées) in Pariz (Orly), ki so bile objavljene v Uradnem listu Evropske unije C 22 dne 27. januarja 2004.
2.

S 1. novembrom 2005 so obveznosti javnih služb v zvezi z rednimi zračnimi prevozi med letališčema La Rochelle (Ile de Ré) in Lyon (Saint-Exupéry) na eni strani ter med letališčema Poitiers (Biard) in Lyon (Saint-Exupéry) na drugi strani naslednje: Najmanjša pogostost Prevozi morajo obsegati najmanj: — dva povratna leta dnevno, zjutraj in zvečer, od ponedeljka do vključno petka, razen praznikov, 220 dni na leto; — en povratni let v nedeljo 44-krat na leto. Prevozi morajo biti opravljeni na progi La Rochelle (Ile de Ré)–Poitiers (Biard)–Lyon (Saint-Exupéry) in nazaj. Vrste uporabljenih letal Leti morajo biti opravljeni z dvomotornimi letali z uravnanim zračnim pritiskom na reaktivni ali turbopropelerski pogon z najmanjšo zmogljivostjo 40 sedežev. Vozni red Med tednom mora vozni red potnikom, ki potujejo poslovno, omogočati, da v enem dnevu opravijo povratni let z najmanj 5 urami postanka v namembnem kraju, naj bo to v La Rochellu (Ile de Ré), Poitiersu (Biard) ali Lyonu (Saint-Exupéry). Vozni red mora tranzitnim potnikom na letališču v Lyonu (Saint-Exupéry) omogočati povezave z notranjimi in/ali mednarodnimi leti. Trženje letov Leti morajo biti trženi z najmanj enim računalniško podprtim sistemom rezervacij, ki omogoča trženje namembnega kraja. Obratovanje Letalska družba mora biti povezana s kraji vmesnega pristanka z računalniško podprtim komunikacijskim sredstvom. Neprekinjenost prevozov Razen v primeru višje sile število letov, odpovedanih zaradi krivde prevoznika, letno ne sme presegati 3 % predvidenih letov. Poleg tega lahko prevoznik prevoze prekine samo s šestmesečnim odpovednim rokom. Prevozniki Skupnosti so obveščeni, da lahko opravljanje prevozov z nepoznavanjem obveznosti javnih služb privede do upravnih in/ali sodnih kazni.
SL Uradni list Evropske unije C 94/2

Obvestilo o bližnjem izteku nekaterih protidampinških ukrepov

(2005/C 94/02)

1. Kot je predvideno v členu 11(2) Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 (1) o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti, Komisija obvešča, da se bodo spodaj omenjeni protidampinški ukrepi, razen če je uvedena presoja v skladu z naslednjim postopkom, iztekli na dan, naveden v spodnji preglednici.

2. Postopek

Proizvajalci Skupnosti lahko vložijo pisno zahtevo za presojo. Zahteva mora vsebovati zadostne dokaze, za to, da bi iztek ukrepov verjetno privedel do nadaljevanja ali ponovitve dampinga in povzročitve škode.

Če se Komisija odloči za presojo zadevnih ukrepov, bodo uvozniki, izvozniki, zastopniki države izvoza in proizvajalci v Skupnosti dobili priložnost za razširitev in izpodbijanje zahteve za presojo ali za pripombe na zadeve v zahtevi za presojo.

3. Roki

Proizvajalci v Skupnosti lahko, na podlagi zgoraj omenjenega, pošljejo pisno zahtevo za presojo Evropski Komisiji, Generalnemu direktoratu za trgovino (Oddelku B-1) J-79 5/16, B-1049 v Bruslju (2), ki mora tja prispeti kadar koli po datumu objave trenutnega obvestila, vendar ne kasneje kakor tri mesece pred datumom, omenjenim v spodnji preglednici.

4. To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 11(2) Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995.

(1) UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 461/2004 (UL L 77, 13.3.2004, str. 12).

(2) Telefaks : (32-2) 295 65 05.
Odlok Ministrstva za kmetijstvo Republike Slovaške in Ministrstva za zdravje Republike Slovaške o izdaji poglavja o jajcih, majonezah in izdelkih iz majoneze Zakonika Republike slovaške o živilih

Odlok Ministrstva za kmetijstvo Republike Slovaške in Ministrstva za zdravje Republike Slovaške o izdaji poglavja o perutninskem mesu in kunčjem mesu Zakonika Republike slovaške o živilih

2005/0074/SK

Uredba Ministrstva za gospodarstvo Republike Slovaške z dne ........ 2005 o določitvi podrobnosti zahtev glede varnosti tekstilnih vlaken in preje, tekstila, usnja in oblačil iz tekstila in usnja, ki so namenjeni neposrednemu stiku s kožo
SL Uradni list Evropske unije C 34/9

Sporočilo francoske vlade glede Direktive 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 1994 o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov (1)

(Obvestilo o vlogi za izključno dovoljenje za iskanje tekočih in plinastih ogljikovodikov, imenovano dovoljenje „Attila“)

(2005/C 34/04)

(Besedilo velja za EGP)

Družbi Galli Coz S.A. s sedežem v 190 Rue de Fontenay, Vincennes, 94300 (Francija) in Tethys Oil AB s sedežem v Arsenalsgatan 4, Stockholm, 11147 (Švedska) sta 30. junija 2004 predložili vlogo za izdajo izključnega dovoljenja za obdobje petih let, imenovanega „Dovoljenje Attila“, za iskanje tekočih ali plinastih ogljikovodikov na površini približno 2 053 kvadratnih kilometrov, ki se razteza na enem delu departmaja Meuse.

Območje, ki ga pokriva dovoljenje, omejujejo loki poldnevnikov in vzporednikov ter povezujejo točke, ki so v nadaljevanju določene z njihovimi geografskimi koordinatami, izhodiščni poldnevnik pa poteka skozi Pariz.

TOČKE GEOGRAFSKA DOLŽINA GEOGRAFSKA ŠIRINA A 3° 70' VGD 54° 40' SGŠ B 3° 00' VGD 54° 40' SGŠ C 3° 00' VGD 54° 30' SGŠ D 2° 90' VGD 54° 30' SGŠ E 2° 90' VGD 54° 20' SGŠ F 3° 00' VGD 54° 20' SGŠ G 3° 00' VGD 54° 10' SGŠ H 3° 10' VGD 54° 10' SGŠ I 3° 10' VGD 54° 00' SGŠ J 3° 40' VGD 54° 00' SGŠ K 3° 40' VGD 53° 90' SGŠ L 3° 70' VGD 53° 90' SGŠ

Zainteresirane družbe, ki se potegujejo za dovoljenje, lahko predložijo vlogo v roku 90 dni od objave tega obvestila v skladu s postopkom, povzetim v „Obvestilu o podelitvi rudarske pravice za ogljikovodike v Franciji“, ki je objavljeno v Uradnem listu Evropskih skupnosti C 374 z dne 30. decembra 1994, stran 11 in določeno z Odlokom 95-427 z dne 19. aprila 1995 o rudarski pravici (Uradni list Francoske republike z dne 22. aprila 1995).

Vse dodatne informacije so na voljo pri Ministrstvu za gospodarstvo, finance in industrijo (Generalni direktorat za energetiko in surovine, Direktorat za energetske in mineralne surovine, Urad za rudarsko zakonodajo), 61, Boulevard Vincent Auriol, Télédoc 133, F-75703 Paris Cedex 13, Francija (tel.: 33-1/44-97-02-30, faks: 33-1/44-97-05-70).

(1) UL L 164, 30.6.1994, str. 3.
SL Uradni list Evropske unije C 23/8

Sporočilo Komisije v okviru izvajanja Direktive 2003/53/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2003 o šestindvajseti spremembi Direktive Sveta 76/769/EGS v zvezi z omejitvami pri trženju in uporabi nekaterih nevarnih snovi in pripravkov (nonilfenol, nonilfenol etoksilat in cement) (1)

(2005/C 23/03)

(Besedilo velja za EGP)

(Objava naslovov in sklicevanj na usklajene evropske standarde v skladu z direktivo)

Evropska organizacija za standardizacijo (2) Sklic na standard in njegov naziv Referenčni dokument Sklic na standard, ki se nadomešča CEN Metode za testiranje cementa – Del 10: Določanje vsebnosti vodotopnega kroma (VI) v cementu prEN 196-10:2004 (3) NE OBSTAJA

(1) UL L 178, 17.7.2003, str. 24.

(2) ESO: Evropske organizacije za standardizacijo

CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Bruxelles; telefon: (32-2) 550 08 11, faks: (32-2) 550 08 19 http://www.cenorm.be

CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Bruxelles; telefon: (32-2) 519 68 71, faks: (32-2) 519 69 19 http://www.cenelec.org

ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis; telefon: (33) 492 94 42 00, faks:(33) 493 65 47 16 http://www.etsi.org

(3) Do sprejetja končne različice standarda EN 196-10 velja, da ta dokument zagotavlja primerno metodo za določanje vsebnosti vodotopnega kroma (VI) v cementu.
Predlog ODLOČBA SVETA o spremembi člena 3 Odločbe 98/198/ES o odobritvi podaljšanja uporabe ukrepa Združenemu kraljestvu z odstopanjem od členov 6 in 17 Šeste direktive o DDV (77/388/EGS) o usklajevanju zakonodaje držav članic o prometnih davkih.

Predlog UREDBA SVETA o razširitvi dokončnih protidampinških dajatev, naloženih z Uredbo Sveta (ES) št. 1676/2001 na uvoz polietilenskega tereftalatnega (PET) filma s poreklom, med drugim, iz Indije, na uvoz polietilenskega tereftalatnega (PET) filma, ki se pošilja iz Brazilije in iz Izraela, ne glede na to, ali je deklariran kot s poreklom iz Brazilije ali Izraela, ali ne

Predlog UREDBA SVETA o razširitvi dokončnih izravnalnih dajatev, naloženih z Uredbo Sveta (ES) št. 2597/1999 na uvoz polietilenskega tereftalatnega (PET) filma s poreklom iz Indije na uvoz polietilenskega terefalatnega (PET) filma, ki se pošilja iz Brazilije in iz Izraela, ne glede na to, ali je deklariran kot s poreklom iz Brazilije ali Izraela, ali ne

Predlog SKLEP SVETA o podpisu Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o datumu začetka uporabe Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo za zagotovitev ukrepov, enakovrednih tistim iz Direktive Sveta 2003/48/ES z dne 3. junija 2003 o obdavčenju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti

Predlog ODLOČBA SVETA o spremembi Odločbe Sveta 2001/855/ES z dne 15. novembra 2001 o odobritvi avtomatske obnovitve ali podaljšanja veljavnosti tistih določb iz prijateljskih in trgovinskih pogodb, pogodb o plovbi ter trgovinskih sporazumov, sklenjenih med državami članicami in tretjimi državami, katerih predmet sodi v skupno trgovinsko politiko

Predlog SKLEP SVETA o sklenitvi sporazuma med Evropsko skupnostjo in vlado Ukrajine o trgovini z nekaterimi jeklenimi izdelki

KOM(2004) 599

29.9.2004
2.

Od 1. aprila 2005 so obveznosti javnih storitev glede rednih zračnih prevozov med letališčem v Bergeracu (Roumanières) in letališčem v Parizu (Orly) na eni strani, in letališčem v Périgueuxu (Bassillac) in letališčem v Parizu (Orly) na drugi strani, naslednje: Najmanjše število prevozov Zračni prevozi se morajo opravljati vse leto, najmanj po: — dva povratna leta na dan, zjutraj in zvečer, od vključno ponedeljka do petka, razen praznikov, 220 dni na leto, — en povratni let v soboto in nedeljo 44 tednov na leto. Zračni prevozi se morajo opravljati po shemi Bergerac (Roumanières) – Périgueux (Bassillac) – Pariz (Orly) in obratno, brez drugega vmesnega pristanka. Tipi uporabljenih letal Zračni prevozi morajo biti zagotovljeni z letalom, ki vzdržuje normalni zračni pritisk, z minimalno kapaciteto: — 120 sedežev na dan, od vključno ponedeljka do petka, razen praznikov, — 60 sedežev ob sobotah in nedeljah. Vozni redi Vozni redi morajo med tednom potnikom, ki potujejo poslovno, omogočati en povratni let v dnevu, z razmikom najmanj osmih ur na destinaciji, tako v Parizu kot v Périgueuxu in Bergeracu. Trgovinska politika Poleti se morajo tržiti preko vsaj enega sistema računalniških rezervacij, tako v Périgueuxu in v Bergeracu kot v Parizu. Kontinuiteta storitev Razen v primeru višje sile število poletov, odpovedanih iz razlogov neposredno s strani prevoznika, na leto ne sme preseči 3 % števila predvidenih poletov. Poleg tega lahko prevoznik ukine prevoze šele šest mesecev po vnaprejšnjem obvestilu. Prevozniki Skupnosti so seznanjeni z dejstvom, da ima opravljanje letalskih storitev brez poznavanja obveznosti javnih storitev lahko za posledico upravne in/ali sodne sankcije.
SL Uradni list Evropske unije C 266/3

SPOROČILO KOMISIJE

Protivrednosti pragov iz direktiv 2004/17/ES in 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta, spremenjenih z Uredbo Komisije (ES) št. 1874/2004

(2004/C 266/03)

(Besedilo velja za EGP)

Protivrednosti pragov iz direktiv 2004/17/ES in 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta, kot so bili spremenjeni z Uredbo Komisije (ES) št. 1874/2004 (1), v evropskih valutah, ki niso euro, so naslednje:

154 000 EUR danska krona (DKK) 1 144 511 švedska krona (SEK) 1 420 945 funt šterling (GBP) 99 685 češka krona (CZK) 4 854 615 estonska krona (EEK) 2 409 576 ciprski funt (CYP) 89 019 latvijski lats (LVL) 91 791 litvanski litas (LTL) 535 883 madžarski forint (HUF) 38 074 374 malteška lira (MTL) 63 665 zlot (PLN) 613 300 slovenski tolar (SIT) 34 998 411 slovaška krona (SKK) 6 535 456 236 000 EUR danska krona (DKK) 1 753 926 švedska krona (SEK) 2 177 551 funt šterling (GBP) 152 765 češka krona (CZK) 7 439 540 estonska krona (EEK) 3 692 598 ciprski funt (CYP) 136 419 latvijski lats (LVL) 140 666 litvanski litas (LTL) 821 223 madžarski forint (HUF) 58 347 742 malteška lira (MTL) 97 564 zlot (PLN) 939 862 slovenski tolar (SIT) 53 633 929 slovaška krona (SKK) 10 015 375 5 923 000 EUR danska krona (DKK) 44 019 088 švedska krona (SEK) 54 651 002 funt šterling (GBP) 3 834 007 češka krona (CZK) 186 713 544 estonska krona (EEK) 92 674 812 ciprski funt (CYP) 3 423 759 latvijski lats (LVL) 3 530 360 litvanski litas (LTL) 20 610 618 madžarski forint (HUF) 1 464 379 973 malteška lira (MTL) 2 448 614 zlot (PLN) 23 588 140 slovenski tolar (SIT) 1 346 075 268 slovaška krona (SKK) 251 360 438 473 000 EUR danska krona (DKK) 3 515 284 švedska krona (SEK) 4 364 330 funt šterling (GBP) 306 177 češka krona (CZK) 14 910 604 estonska krona (EEK) 7 400 842 ciprski funt (CYP) 273 415 latvijski lats (LVL) 281 928 litvanski litas (LTL) 1 645 926 madžarski forint (HUF) 116 942 719 malteška lira (MTL) 195 542 zlot (PLN) 1 883 706 slovenski tolar (SIT) 107 495 121 slovaška krona (SKK) 20 073 187

(1) UL L 326, 29.10.2004, str.17.
6.

Komisija v okviru treh let, v katerih naj bi se investicijski program izvajal (1997 do 2000), ni prejela poročil o izvajanju investicijskega programa in izplačilih pomoči, kljub temu da je to v odločitvi iz leta 1997 izrecno zahtevala. Grške oblasti so v odgovor na zahtevo Komisije po oddaji ustreznega poročila v letu 2001 navedle, da je družba do tistega datuma program izvedla v znesku 10.006 milijona GRD in da so ustrezne oblasti odobrile prvi obrok v višini 1 552,5 milijona GRD, ki pa ni bil izplačan Helenskim ladjedelnicam.