SL Uradni list Evropske unije C 437/9

Objava zahtevka za spremembo v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2015/C 437/10)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek.

ZAHTEVEK ZA ODOBRITEV SPREMEMBE SPECIFIKACIJE PROIZVODA ZA ZAŠČITENE OZNAČBE POREKLA/ZAŠČITENE GEOGRAFSKE OZNAČBE, KI NI MANJŠA

Zahtevek za odobritev spremembe v skladu s prvim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012

„SAUCISSON DE L’ARDÈCHE“

EU št.: FR-PGI-0105-01303 – 26.1.2015

ZOP ( ) ZGO ( X )

1. Skupina vložnikov in pravni interes

Ime skupine: Association de Défense et de Promotion des Produits de Charcuterie de l’Ardèche (zveza za zaščito in promocijo suhih mesnin iz departmaja Ardèche)

Naslov:

Chambre de Commerce et de l’Industrie Parc des Platanes 07104 Annonay FRANCIJA

Tel. +33 475692727

E-naslov: ellypteam@gmail.com

Skupina je zveza, urejena z zakonom z dne 1. julija 1901 in odlokom z dne 16. avgusta 1901, ki združuje vse proizvajalce suhih mesnin, ki izdelujejo „saucisson de l’Ardèche“.

2. Država članica ali tretja država

Francija

3. Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se sprememba nanaša

— ☐ Ime proizvoda — ☒ Opis proizvoda — ☒ Geografsko območje — ☐ Dokazilo o poreklu — ☒ Metoda proizvodnje — ☐ Povezava — ☒ Označevanje — ☒ Drugo [Nacionalne zahteve – skupina proizvodov – nadzorni organ]

4. Vrsta sprememb

— ☒ Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, ki se ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012. — ☐ Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, za katero enotni dokument (ali enakovredni dokument) ni bil objavljen, pri čemer se sprememba ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

5. Spremembe

5.1 Opis proizvoda

Ugotovljene so bile napake v razlikovanju med dvema podkategorijama petit chaudin, ne da bi to vplivalo na splošni opis proizvoda.

Naslednje spremembe se nanašajo na poglavje IV.2.4 (ki je postalo 2.2.4) specifikacije proizvoda:

Ime proizvoda Del črevesa Sekljanje: najmanjša velikost koščkov Masa suhe salame Premer črevesa Dolžina črevesa Najkrajši čas parjenja Najkrajši čas sušenja (mm) (g) (mm) (cm) (ure) (dnevi) Petit chaudin debelo črevo 6 200 do 350 250 45 do 55 25 do 35 36 18 250 350 do 600 55 do 70 30 do 40 36 21 Chaudin 6 600 do 2 000 70 do 90 > 40 36 30 Gros chaudin 8 > 2 000 > 75 > 40 60 40

Masa se spreminja glede na premer črevesa. Za predvidene premere bi morala biti razmejitev med prvima podkategorijama petit chaudin 250 g in ne 350 g.

Najmanjša dolžina 25 cm je ista za popravljena masna razreda, ker je to referenčni standard, ki ga uporabljajo vsi črevarji. Pri tem podatku razlikovanje med podkategorijama petit chaudin ni pomembno. Zato je treba vzpostaviti en sam razred dolžine črevesa, od 25 do 40 cm, da bi ostali znotraj uporabljenih standardov.

5.2 Geografsko območje

Popravi se zapis nekaterih občin zaradi uskladitve z veljavno nomenklaturo francoskega nacionalnega inštituta za statistiko in gospodarske študije INSEE (Institut National de la Statistique et des Etudes Economiques).

5.3 Metoda proizvodnje

5.3.1 Surovine

V poglavju VII.1 (ki je postalo 5.1) specifikacije proizvoda se značilnosti prašičev, iz katerih izhaja surovina, spremenijo glede starosti prašičev, tople mase trupa in deleža mišičnine v kosih mesa.

— Starost prašičev

Črta se starost prašičev ob zakolu (najnižja starost za prašiče za proizvodnjo mesa 172 dni in povprečna starost za prašiče s težkim trupom 182 dni), saj ti merili nista več skladni s sedanjo prašičerejo.

Zaradi napredka na področju genetike in prehrane so zdaj prašiči ob zakolu mlajši in imajo pogosto večjo maso trupa kot v preteklosti. Povprečna masa trupov se je v desetih letih povečala za 5 kg.

Danes se kakovost mesa ne ocenjuje več glede na starost živali. Ob isti kakovosti trupa se lahko starost živali razlikuje za deset dni in več, tako da se ta vrednost v postopkih certificiranja ne spremlja več natančno.

— Topla masa trupa

Za prašiče za proizvodnjo mesa se razpon mase trupa dvigne za 3 kg, za prašiče s težkim trupom pa se masa trupa z (enako ali več od) 90 kg poveča na (obvezno nad) 92 kg.

Povečanje razpona mase trupov prašičev s težkim trupom in zgornje meje za prašiče za proizvodnjo mesa je utemeljeno z napredkom na področju genetike in prehrane, zaradi katerega se je med letoma 1997 in 2009 povprečna masa prašičev povečala za 4 kg. Danes je povprečna masa trupov približno 91,5 kg.

Poleg tega je pri metodi proizvodnje ZGO „saucisson de l’Ardèche“ določeno, da vključuje vsaj 40 % „zrelega“ mesa: mesa svinje ali prašiča s težkim trupom. Težji je uporabljeni prašič, bolj je proizvod značilen. Povečanje mase je torej ugodno.

— Delež mišičnine v kosih mesa

Pojem deleža mišičnine v kosih mesa, ki je pomemben pri proizvodih, kot je šunka, saj kaže, kako je bila žival pitana in kakšne so značilnosti anatomskega dela, ni koristen pri mešanem proizvodu, kot je klobasa, pri katerem proizvajalci suhih mesnin mešajo pusto meso in maščobo v deležih, ki se spreminjajo glede na predvideni recept in delež maščobe v končnem proizvodu. Zato je bil izključen iz opisa surovine.

5.3.2 Faze izdelave proizvoda

— pH kosov mesa

Namesto obveznega merjenja vrednosti pH se uporablja vizualno merjenje svežosti in kakovosti kosov mesa.

Meritve vrednosti pH so namreč reprezentativne samo za cele kose, kot so tisti, ki so namenjeni na primer za suh pršut. Nasprotno pa recept za suho klobaso združuje različne kose, pri čemer imata pusto meso in slanina zelo različne vrednosti pH, glede na anatomske dele, pogoje merjenja in območje merjenja.

Svežost mesa se ustrezno preveri ob vsakem prejetju, vendar vizualno, saj je slaba kakovost mesa hitro opazna zaradi neobičajne barve (meso svetle ali zelo temne barve). Vidne pomanjkljivosti, ki se jih je treba izogibati, so natančno navedene v specifikaciji proizvoda.

— Dovoljena vsebnost solitra

Črta se navedba največje dovoljene vsebnosti ostanka v končnem proizvodu, saj je skladna s splošnimi predpisi (Direktiva 2006/52/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006).

— Predhodno soljenje

Besedilo poglavja o fazi predhodnega soljenja je spremenjeno.

Predhodno soljenje omogoča boljšo topnost beljakovin in zagotavlja dobro povezanost maščobe in suhega mesa ter gladko teksturo, ki se v ustih prijetno raztopi. Take učinke na mesu in lastnosti suhe mesnine „saucisson de l’Ardèche“ pa omogočajo različni postopki. V poglavju VII.2.3 specifikacije proizvoda je bil prvotni opis te faze omejen in ni omogočal vključitve vseh tradicionalnih praks, ki dajejo take učinke.

Opis te faze je zato spremenjen, da bi omogočili izvedbo predhodnega soljenja pred sekljanjem ali po njem ob ohranitvi istih tehničnih pogojev izvajanja in shranjevanja za zagotovitev istih rezultatov: izvaja se na mestu predelave z istim odmerkom NaCl, ki traja vsaj 24 ur pri temperaturi, nižji od 4 °C.

Tudi začetek naslednjega poglavja, ki se nanaša na rezanje, je spremenjen, da bi upoštevali to spremembo.

— Shema poteka

Shema poteka je spremenjena in poenostavljena zaradi podrobnejše določitve faze predhodnega soljenja.

5.4 Označevanje

V poglavju X (ki je postalo 8) specifikacije proizvoda se črta zahteva po uporabi navedbe „zaščitena geografska označba“, saj jo vsebuje že simbol ZGO Evropske unije, s katerim mora biti proizvod označen.

Besedna zveza „logotip ZGO“ se v skladu z veljavno terminologijo nadomesti z besedno zvezo „simbol ZGO Evropske unije“.

5.5 Nacionalne zahteve

V poglavju XI specifikacije proizvoda je ob upoštevanju predstavljenih sprememb posodobljena preglednica glavnih točk, ki jih je treba preveriti.

5.6 Drugo

Ime skupine proizvodov je popravljeno zaradi uskladitve s terminologijo Priloge XI k Izvedbeni uredbi (EU) št. 668/2014.

Spremenjeno je poglavje o nadzornih organih.

ENOTNI DOKUMENT

„SAUCISSON DE L’ARDÈCHE“

EU št.: FR-PGI-0105-01303 – 26.1.2015

ZOP ( ) ZGO ( X )

1. Ime

„Saucisson de l’Ardèche“

2. Država članica ali tretja država

Francija

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1 Vrsta proizvoda

Skupina 1.2 Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itn.)

3.2 Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Splošni opis

„Saucisson de l’Ardèche“ je suha mesnina, narejena iz nasekljanega svežega mesa in trde svinjske slanine, nadevanih v naravno prašičje črevo. Proizvod se pari in nato suši po posebnem in starem receptu, ki združuje zrelo meso z mesom prašičev za proizvodnjo mesa.

Obstajajo različne oblike proizvoda „saucisson de l’Ardèche“ (saucisses sèches, chaudins, rosettes, jésus), narejene po istem receptu, po katerem se uporabijo vsi deli prašičjega črevesa (tanko črevo (menu), slepo črevo (sac), debelo črevo (chaudin), navzdolnji kolon (suivant), danka (fuseau), zadnjik (rosette)), ki vrsti proizvoda pogosto dajo ime.

Ti proizvodi (oblika in velikost) se razlikujejo glede na vrsto in velikost uporabljenega naravnega črevesa, stopnjo razdetosti mesa in najkrajšega časa sušenja.

Oblike suhih mesnin „saucisson de l’Ardèche“

Saucisse sèche (suha klobasa)

Za suho klobaso se uporablja prašičje tanko črevo s premerom 30 mm ali več, njena dolžina pa je odvisna od tega, ali je klobasa ravna, ukrivljena ali z več zavoji (viseča ali zvita v spiralo). Gre za zvezan naravni ovoj.

Petit chaudin

Uporabi se debelo črevo ali navzdolnji kolon, ki se na koncih zaveže z vrvico. Ta naravni ovoj se lahko ročno preveže.

Chaudin

Ta suha salama je dolga in lahko ozka ali nekoliko širša, odvisno od premera črevesa (debelega črevesa). Ima nekoliko višjo vsebnost soli. Ta naravni ovoj je zavezan z vrvico in je lahko ročno prevezan ali v mrežici.

Gros chaudin

Uporabi se naravno razmaščeno in oluščeno debelo črevo, ki se mu po potrebi odstranijo kite. Lahko se uporabijo trakovi iz debelega črevesa. Suši se v visečem ali ležečem položaju, kar spremeni njegov videz. Je rahlo kislega okusa, ki je značilen za dolgo zorenje.

Rosette

Imenuje se po delu črevesa, ki ima obliko prisekanega stožca in se na eni strani konča z zadnjikom. Ker je debela, se dosti počasneje suši in zaradi drugačnega poteka zorenja razvije značilen okus.

Jésus

To je trebušasta klobasa jajčaste oblike tako kot slepo črevo, njen ovoj. Po stari navadi so to veliko suho salamo imenovali jésus, saj je bila „povita“ in so nanjo „pazili“ kot na otroka, na domačo mizo pa je prišla ravno v času, ko kristjani slavijo Jezusovo rojstvo. Ima rahlo kisel okus, ki je značilen za dolgo zorenje, upočasnjeno zaradi debeline črevesa.

Preglednica

Najkrajši čas sušenja (ali zorenja) je določen glede na težo in predvsem premer proizvoda ter teksturo črevesa, zaradi česar se enako težki proizvodi lahko različno dolgo sušijo.

Značilnosti vsakega proizvoda so predstavljene v preglednici:

Ime proizvoda Del črevesa Sekljanje: najmanjša velikost koščkov Masa suhe salame Premer črevesa Dolžina črevesa Najkrajši čas parjenja Najkrajši čas sušenja (mm) (g) (mm) (cm) (ure) (dnevi) Saucisse sèche tanko črevo 6 200 do 500 30 do 45 — 36 17 > 500 > 45 — 36 21 Petit chaudin debelo črevo 6 200 do 250 45 do 55 25 do 40 36 18 250 do 600 55 do 70 36 21 Chaudin 6 600 do 2 000 70 do 90 > 40 36 30 Gros chaudin 8 > 2 000 > 75 > 40 60 40 Jésus slepo črevo 8 400 do 1 500 — 20 do 35 36 32 > 1 500 — > 35 60 63 Rosette zadnjik 8 > 1 000 — > 40 60 56

Predstavitev proizvoda

Različne oblike proizvoda se lahko tržijo cele (gole ali z obročkom, v mrežici ali vrečki) z naravno plesnijo ali posipom ali narezane, če so težje od 1,2 kg.

Organoleptične lastnosti

Prerezana klobasa je nekoliko temnejše rdečkaste barve, vidijo se lahko bela slanina in nekatere začimbe. Razlika med maščobo in pustim mesom je očitnejša, če so koščki bolj grobo nasekljani.

Okus mešanice je rahlo slan in začinjen z izrazitim okusom po mesu, in če je črevo debelo, rahlo kisel, ker je zorenje počasnejše.

Na okus vpliva predhodno soljenje mesa, ki zagotavlja popolno povezanost pustega mesa in maščobe, omogoča, da se proizvod lepo reže, in mu da prijetno teksturo, ki se raztopi v ustih.

Fizikalno-kemične lastnosti

Značilnosti klobase, pripravljene za trženje, so značilnosti suhih klobas višje kakovosti. Poleg tega vrednost Aw proizvoda ne sme preseči 0,91.

3.3 Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Surovine (pusto meso in maščoba) v receptu za „saucisson de l’Ardèche“ prihajajo izključno od prašičev (za proizvodnjo mesa in s težkim trupom) in svinj.

Meso je sveže in prihaja iz EU (živali, ki so skotene, rejene in zaklane v Evropski uniji).

Zrelo meso prihaja od prašičev s težkim trupom in/ali svinj in ga je lahko največ 60 %. Tudi mesa prašičev za proizvodnjo mesa je lahko največ 60 %.

Delež vidno poškodovanih kosov ne sme presegati 5 % vseh uporabljenih kosov.

Izbor mesa prašičev (za proizvodnjo mesa in s težkim trupom):

Prašiči se krmijo z najmanj 60 % žit in žitnih otrobov.

Uporaba zootehničnih dodatkov s pospeševalci rasti v hrani je prepovedana kadar koli v življenju živali.

V zvezi z genetiko: biti morajo potomci prašičev, ki izvirajo iz pooblaščenih organizacij za vzrejo plemenskih prašičev ali centrov za umetno osemenitev. V ostalih primerih je delež prašičev za proizvodnjo mesa, občutljivih na halotan, < 3 %, prav tako so živali proste alelov Rn- (ničta pojavnost).

Za trupe veljajo naslednja minimalna merila:

— za prašiče za proizvodnjo mesa: topla masa trupa ob zakolu od 75 kg do 92 kg,

— za prašiče s težkim trupom: topla masa trupa nad 92 kg.

Izbira mesa svinj

Meso mora biti čvrsto, zrelo, primerne barve. Te značilnosti so posledica obvezne uporabe plemenitih kosov: stegen, pleč, ledvenih delov, ledvene masti, prsi. Eksudativno meso ali izrazito rdeče meso ter maščoba, ki ni bela in čvrsta, se izločijo.

Treba je upoštevati minimalni 2-tedenski rok od konca odstavitve do natovarjanja svinj.

3.4 Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Vsi proizvodni postopki od predhodnega soljenja mesa do zorenja (predhodno soljenje, počitek, sekljanje, polnjenje, parjenje, zorenje/sušenje).

3.5 Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

—

3.6 Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Ime: „Saucisson de l’Ardèche“, dopolnjeno z ustrezno obliko, kakor je primerno: saucisse sèche, petit chaudin, chaudin, gros chaudin, rosette, jésus, ki ji vsak proizvajalec lahko doda svoje ime.

Simbol ZGO Evropske unije.

4. Jedrnata opredelitev geografskega območja

Geografsko območje se nahaja na jugovzhodu Francije. Vključuje 326 občin v departmaju Ardèche, v regiji Rhône-Alpes.

Geografsko območje vključuje cel departma Ardèche, razen naslednjih občin: Orgnac-l’Aven, Labastide-de-Virac, Vagnas, Salavas, Sampzon, Grospierres, Bessas, Beaulieu, Saint-André-de-Cruzières, Saint-Sauveur-de-Cruzières, Berrias-et-Casteljau, Banne, Saint-Paul-le-Jeune.

Geografsko območje je bilo opredeljeno na podlagi občin s staro tradicijo proizvodnje klobas, ki se je ohranila do danes. Te se ujemajo z nekdanjo pokrajino Vivarais, ki je leta 1790 postala departma Ardèche. Pozneje so se meje tega departmaja večkrat spremenile.

5. Povezava z geografskim območjem

Posebnosti geografskega območja

Geografsko območje, ki se ujema z nekdanjo pokrajino Vivarais, je zibelka tradicij, običajev in znanja priprave suhih mesnin, ki jih je podedoval departma Ardèche.

Geografsko območje oblikujeta dve vrsti okolja. „Hribi“ s povprečno nadmorsko višino od 500 m do 1 700 m in ostrim podnebjem. Medtem ko na severnem delu lahko obilno sneži vse do konca aprila, je proti jugu podnebje zmernejše. V „hribih“ pihajo hladni vetrovi. Nadmorska višina „planote, gričev in ravnine“ je od 400 m do ravnine. Zmerno podnebje čisto na jugu postane sredozemsko.

V teh dveh okoljih so se zaradi zakolov na začetku zime lahko razvile prakse sušenja klobas.

To območje je bilo dolgo časa zaprto in težko dostopno. Ta osamitev je omogočila, da so se tradicije, povezane s prašičem („ki ga je poslala božja previdnost“), kot so zakol prašičev na kmetijah na začetku zime, trgovanje, gastronomija in praznovanja, globoko usidrale v kulturo in se ohranile.

Tehnike sušenja in shranjevanja klobas, ki so jih razvili kmetje, so pozneje prevzeli proizvajalci suhih mesnin. Še danes so za geografsko območje značilna številna mala in srednja podjetja, ki se ukvarjajo z izdelavo suhih mesnin, pogosto s stoletno tradicijo, ki so znala iz generacije v generacijo prenašati znanje na območju, kjer so jim bile podnebne in geografske razmere naklonjene.

Različne oblike „saucisson de l’Ardèche“ so narejene po istem receptu.

Oblika in velikost različnih vrst klobas sta povezani z uporabo različnih delov prašičjega črevesa, po katerih se proizvod pogosto imenuje. Stopnja razdetosti in najkrajši čas sušenja sta odvisna od velikosti klobase in teksture črevesa.

Posebnosti proizvoda

Posebnost suhe mesnine „saucisson de l’Ardèche“ je hkrati zgodovinski sloves tega proizvoda in posebno praktično znanje, ki zagotavlja, da se organoleptične posebnosti proizvoda najbolje izrazijo.

V ustih se okus mešanice, ki je rahlo slana in začinjena, povezuje z izrazitim okusom po mesu. Debelo in mastno črevo upočasni zorenje proizvoda, razvije se rahla kislost.

Te okuse dopolnjuje gladka tekstura, ki se v ustih prijetno raztopi.

Vzročna povezava

Kakovost in sloves „saucisson de l’Ardeche“ sta močno povezana z ozemljem, saj se je tradicija izdelovanja suhih mesnin „saucisson de l’Ardèche“ kot način shranjevanja prašičjega mesa razvila v težko dostopnem okolju z ostrim podnebjem, kjer so bili do začetka 20. stoletja prašiči edini vir mesa za lokalne družine. Tradicionalno se je prašič zaklal za božič, z mesom in suhimi mesninami pa se je dalo prebiti zimo.

Starodavno znanje se uporablja še danes: izbor mesa, uporaba vseh delov naravnega prašičjega črevesa, uporaba solitra, ki je edini dovoljeni dodatek, predhodno soljenje …

Naslednje običajne prakse prispevajo k nastanku organoleptičnih lastnosti „saucisson de l’Ardèche“:

— izbira izključno svežega in izbranega mesa (mešanica zrelega mesa in mesa prašičev za proizvodnjo mesa),

— predhodno soljenje mesa, ki omogoča popolno topnost beljakovin, s tem pa boljšo povezanost koščkov, in prispeva h gladki teksturi klobas,

— uporaba naravnega črevesa in vseh delov prašičjega črevesa. Njegova elastičnost olajša polnjenje in sprijemanje mesa, tako da ne nastajajo zračni žepi. Njegova prepustnost omogoča počasno zorenje do končne stabilnosti proizvoda. Njegova narava in debelina prispevata k okusu suhe mesnine,

— zorenje je prilagojeno različnim kosom.

Tako se je v osrčju tega ozemlja z bogato zgodovino, tradicijo in znanjem ustvaril sloves „saucisson de l’Ardèche“.

V pokrajini Ardèche, ki jo je Curnonsky imenoval „raj za sladokusce“ (vas Saint-Agrève pa „mesninska meka“), obstaja prava kultura priprave prašičjega mesa in suhih mesnin, katere tradicija sega v 16. stoletje.

To potrjujejo številna pričevanja, med drugim pričevanje Oliviera de Serresa, očeta francoskega kmetijstva (iz 16. stoletja), in Charlesa Forota, ardeškega pisatelja in pesnika (iz 19. stoletja).

Charles Albin Mazon je leta 1890 tej klobasi in njenemu izvoru napisal hvalnico v delu „Domišljijski in resni izlet po Ardèchu“(Voyage fantaisiste et sérieux à travers l’Ardèche), v katerem občuduje „strope, okrašene s slanino, kračami, parklji in venci klobas“.

Po besedah Michela Carlata „je zakol praznik […]. V kuhinji ob dimniku obesijo pršute in klobase. Ti se sušijo in prekajujejo dolge tedne.“ Po besedah Pierra Charria so se na božični večer „gostili z jésusom, veliko klobaso, ki so jo […] prihranili za to priložnost.“

Trgovanje se pojavlja od 17. stoletja. Trgi so se razvili predvsem na začetku 20. stoletja in po navedbah Guya Dürrenmatta prispevali k slovesu „saucisson de l’Ardèche“.

Od začetka 20. stoletja je suha mesnina „saucisson de l’Ardèche“ z razvojem gastronomskega turizma postala priznana kot značilni krajevni proizvod.

Navedena je v popisu francoske kulinarične dediščine (Inventaire du patrimoine culinaire de la France), objavljenem leta 1995.

V delu „Sladokusni izlet po regiji Rona-Alpe“ (Voyage gourmand en Rhône-Alpes) (založba Glénat, 2006) je celo poglavje posvečeno departmaju Ardèche, njegovemu mesnemu narezku in plemenitim mesninam, med drugim rosette, saucisse, chaudin itn.

Avtorja dela „Ardeški duh“ (Le Génie de l’Ardèche) (2007) sta napisala: „Na planoti v departmaju Ardèche, kjer piha veter, primeren za sušenje mesnin, številni proizvajalci mesnin ohranjajo staro znanje in ponujajo kakovostne regionalne proizvode.“

Znana in priznana je po vsej Franciji (kot dokazujejo članek Gault in Millau, 1986, in medalje na pariškem splošnem kmetijskem sejmu (concours général agricole) leta 2008 in 2009) in Evropi (kot dokazujejo medalje na DLG, nemškem kmetijskem sejmu).

Sklic na objavo specifikacije

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDC-IGP-SaucissonArdeche.pdf

(1) UL L 343, 14.12.2012, str. 1.