[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 6.10.2010

COM(2010) 545 konč.

2010/0284 (NLE)

Predlog

UREDBA SVETA

o določitvi ribolovnih možnosti za plovila EU za nekatere staleže globokomorskih rib za leti 2011 in 2012

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. Ozadje predloga |

Razlogi za predlog in njegovi cilji Globokomorski staleži so staleži rib, ulovljeni v vodah zunaj glavnih ribolovnih območij epikontinentalnih pasov. Razporejeni so po kontinentalnih strminah ali povezani s podvodnimi gorami. Te vrste se razvijajo počasi in imajo dolgo življenjsko dobo, zaradi česar so posebej občutljive na ribolovne dejavnosti. Znanstveno poznavanje dolgoživosti in rasti teh vrst se počasi izboljšuje ter kaže, da nekatere vrste, kot sta modri leng in črni morski meč, rastejo hitreje in živijo manj časa od drugih vrst, kot so oranžna sluzoglavka, globokomorski morski psi in okroglonosi repak, pri čemer so manj občutljive na ribolovne dejavnosti. Občutljivost na ribolov je odvisna tudi od tega, ali je vrste mogoče loviti v lokalnih koncentracijah, kakor velja za oranžno sluzoglavko, modrega lenga in sluzoglavke. Za vse staleže prosto živečih rib velja, da neomejeni globokomorski ribolov spodbuja tekmovanje med ribiškimi podjetji za prevzem posesti nad prostim virom, pri čemer jim ni treba dovolj upoštevati trajnostne ravni izkoriščanja. To se je zgodilo v primeru nekaterih globokomorskih vrst, preden je Evropska unija leta 2003 začela sprejemati ukrepe na tem področju. Dragocena oranžna sluzoglavka v severozahodnih vodah na primer velja za izčrpano, prav tako tudi dragoceni okati ribon v Biskajskem zalivu. Zato omejevanje ribolovne dejavnosti pomeni nujno javno posredovanje, s katerim se preprečuje zmanjšanje prihodka ribiških podjetij, razvija izkoriščanje s ciljem večjega dolgoročnega donosa ter zmanjšuje vpliv na ekosistem in prehranjevalni splet zaradi nenadnih zmanjšanj velikosti nekaterih ribjih populacij. Poleg tega bo pripomoglo tudi k stalnejšemu zagotavljanju visokokakovostnih beljakovin za potrošnike, čeprav je ta vidik manj pomemben v zvezi z globokomorskimi vrstami, ker predstavljajo le zelo majhen delež rib, iztovorjenih v EU. Pri globokomorskih vrstah je javno posredovanje zlasti pomembno, ker lahko obnova po izčrpanju staležev, ki se razvijajo počasi, traja zelo dolgo ali celo ni uspešna. Potreba po določitvi ribolovnih možnosti je izražena v členu 43(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki Svet zavezuje k sprejetju ukrepov. Mednarodni svet za raziskovanje morja (ICES) vsaki dve leti pripravi temeljit pregled biološkega statusa globokomorskih staležev. Zadnje mnenje je bilo predloženo junija 2010. Ta predlog za določitev ribolovnih možnosti temelji na dodatnem pregledu, ki ga je Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF) izvedel julija 2010, po delu ICES. Tako upošteva, da mora odločanje temeljiti na zanesljivem znanstvenem mnenju v skladu s členom 2(2)(b) Uredbe (ES) št. 2371/2002. Znanstveni organi se strinjajo, da je omejitev ribolovnega napora najboljši način za upravljanje globokomorskega ribolova. Razlogi za to so dejstva, da se globokomorske vrste lovijo v mešanih staležih, da ribolovne dejavnosti niso selektivne in da se znatna količina rib zavrže zaradi nične ali premajhne komercialne vrednosti. Omejitve ulova so kljub vsemu koristen dodatni ukrep, pri čemer jih je mogoče povezati z načini uporabe teh ribolovnih možnosti, kadar ravni ulova ni mogoče opravičiti brez vključitve teh načinov. Komisija je zato uvedla prakso vlaganja predlogov za uredbo o ribolovnih možnostih v časovnem okviru, ki zagotavlja razpoložljivost znanstvenih mnenj. Poleg tega Komisija v letu 2010 pregleduje ureditev splošnega dostopa do globokomorskih staležev (Uredba Sveta (ES) št. 2347/2002), v okviru katere bi razvila omejitve ribolovnega napora in tehnične ukrepe, ki ustrezajo posameznim ribolovnim dejavnostim. Zdaj je ribolovni napor v svetovnem smislu omejen v severovzhodnem Atlantiku, pri čemer ni razlikovanja med različnimi vrstami ribolova (glej člen 9(3) Uredbe Sveta (ES) št. 53/2010). |

Splošno ozadje Evropska unija od leta 2003 ureja ribolov globokomorskih vrst v smislu celotnega dovoljenega ulova (TAC) glede na vrsto in območje ter v smislu največjega ribolovnega napora v severovzhodnem Atlantiku. Celotni dovoljeni ulov nekaterih globokomorskih vrst za leti 2009 in 2010 je bil določen z Uredbo Sveta (ES) št. 1359/2008 z dne 28. novembra 2008 o določitvi ribolovnih možnosti za ribiška plovila Skupnosti za določene staleže globokomorskih rib za leti 2009 in 2010[1]. Razpoložljivi podatki o globokomorskih staležih znanstvenikom ne omogočajo celovite ocene statusa staležev v smislu velikosti populacije in ribolovne umrljivosti. Za to obstaja več razlogov, ki stalno ovirajo napredek: te vrste imajo pogosto zelo dolgo življenjsko dobo in se razvijajo počasi, zato je nemogoče strukturirati stalež v starostne skupine ter oceniti učinek ribolova na stalež s spremembami dolžine ali starostne strukture ulovov. Pogostost obnove staležev z mladimi ribami ni znana. Staleži so razširjeni v globinah, ki jih je zaradi praktičnih razlogov težko raziskati. Podatki znanstvenih raziskav pogosto niso na voljo zaradi manjšega komercialnega pomena teh staležev ali pa ne vključujejo celotnega območja razširjenosti. Ribolovne dejavnosti se le delno osredotočajo na te vrste, pri čemer so nekatere razmeroma nove. Zato je napredek pri pridobivanju znanstvenih podatkov počasen. Temelji na previdnostnem pristopu k upravljanju ribištva, pri čemer to upravljanje izhaja iz gibanj, ki jih je mogoče opazovati prek kazalnikov številčnosti. Določitev in delitev ribolovnih možnosti sta izključno v pristojnosti Unije. Obveznosti v zvezi s trajnostnim izkoriščanjem živih morskih virov so določene v členu 2 Uredbe (ES) št. 2371/2002. Takšne ribolovne možnosti morajo biti v skladu z mednarodnimi sporazumi, med drugim s sporazumom Združenih narodov glede ohranjanja in upravljanja čezconskih staležev rib in izrazito selivskih staležev rib iz leta 1995 [v nadaljnjem besedilu: Sporazum ZN o staležih rib iz leta 1995]. Upravni organ mora biti zlasti previden, če so podatki negotovi, nezanesljivi ali nepopolni. V skladu s členom 6(2) Sporazuma ZN o staležih rib iz leta 1995 pomanjkanje ustreznih znanstvenih podatkov ne sme biti razlog za odlaganje ali nesprejetje ukrepov ohranjanja in upravljanja. Prilagoditve TAC, predvidene v tem predlogu, ustrezajo znanstvenemu mnenju in izražajo načela upravljanja iz Sporazuma ZN o staležih rib iz leta 1995 ter mednarodnih smernic Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo za upravljanje globokomorskega ribolova na odprtih morjih iz leta 2008, ki jih je nedavno potrdila Generalna skupščina ZN (Resolucija 64/72 iz decembra 2009). Številne globokomorske staleže izkoriščajo tudi druge ribiške države, zlasti Norveška, Islandija, Ferski otoki in Rusija, in medtem ko se je treba s temi ribiškimi državami dogovoriti o usklajenih ukrepih upravljanja, so v zvezi s staleži v mednarodnih vodah v okviru Komisije za ribištvo severovzhodnega Atlantika (NEAFC) potrebni enostranski ukrepi, ki se uporabljajo za plovila Evropske unije, dokler se ti dogovori ne dosežejo, s čimer bi se izognili negativnim posledicam nereguliranega ribolova, kakor je opisano zgoraj. |

Obstoječe določbe na področju, na katero se nanaša predlog Obstoječe določbe na področju, na katero se nanaša predlog, so določene v Uredbi Sveta (ES) št. 1359/2008 in veljajo do 31. decembra 2010. Povezane so z Uredbo Sveta (ES) št. 2347/2002 z dne 16. decembra 2002 o določitvi posebnih pogojev dostopa in z njimi povezanih pravil za ribolov globokomorskih staležev[2], v kateri so naštete komercialno najpomembnejše globokomorske vrste, za katere želi Komisija uvesti omejitve ulova (Priloga I k navedeni uredbi). Ribolovne možnosti za globokomorske vrste se določijo na vsaki dve leti glede na potek znanstvenih ocen staležev, ki temeljijo na natančnih pregledih. Vendar za stalež velike srebrenke in glavne vrste ribolova modrega lenga velja izjema, saj so njune ribolovne možnosti odvisne od izida letnih pogajanj z Norveško. Ribolovne možnosti za navedena staleža se morajo zato določiti v letni uredbi o ribolovnih možnostih, o kateri bo Svet odločal decembra. Uredba, ki za te staleže velja leta 2010, je Uredba Sveta (ES) št. 53/2010. |

Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije Predlagani ukrepi so zasnovani v skladu s cilji in pravili skupne ribiške politike ter se ujemajo s politiko Unije na področju trajnostnega razvoja. |

2. Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi in ocena učinka |

Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi |

Posvetovalne metode, glavni ciljni sektorji in splošni profil vprašancev V predlogu so upoštevana posvetovanja s Svetovalnim odborom za ribištvo in ribogojstvo (odbor sestavljajo predstavniki strokovnih organizacij, ki zastopajo proizvodni sektor, predelovalno industrijo ter trgovino s proizvodi ribištva in ribogojstva, ter predstavniki organizacij, ki zastopajo interese potrošnikov, okolja in razvoja) ter posvetovanja z regionalnimi svetovalnimi sveti, ki obravnavajo ribolov, ki ga zadeva ta predlog. Ta posvetovanja so bila organizirana na podlagi Sporočila Komisije o izboljšanju posvetovanja o upravljanju ribištva v Skupnosti (COM(2006) 246 konč.), v katerem so določena načela za postopek tako imenovanega izboljšanja kakovosti odločitev, ter Sporočila Komisije o posvetovanju o ribolovnih možnostih za leto 2011 (COM(2010) 241 konč.), v katerem so pojasnjena mnenja in nameni Komisije v zvezi z njenimi predlogi za ribolovne možnosti za leto 2011. |

Povzetek odgovorov in njihovo upoštevanje Regionalni svetovalni sveti poudarjajo, da morajo biti vse spremembe pri letnih ribolovnih možnostih postopne, da bi se zmanjšale kratkoročne motnje gospodarske dejavnosti. Zaskrbljeni so zaradi negotovosti znanstvenega mnenja ter si prizadevajo za izboljšanje podatkovne zbirke in uskladitev metod zbiranja podatkov. Čeprav se strinjajo s potrebo po zaščiti pred izčrpanjem posebej ranljivih vrst, ne podpirajo zmanjšanja omejitev ulova, če bi to pomenilo večje zavržke pri mešanem ribolovu. Namesto tega pričakujejo upravljanje mešanega ribolova z vključujočim pristopom, ki dopušča dovoljeni prilov za najranljivejše vrste, in se strinjajo, da je določitev omejitev napora za ločena ribištva lahko razumen pristop s tehničnimi ukrepi, kot je izboljšanje selektivnosti. Regionalni svetovalni sveti poudarjajo, da se je ribolovni pritisk znatno zmanjšal po uvedbi ukrepov upravljanja leta 2003 in da morajo sosednje države sprejeti podobne pristope k upravljanju, s čimer bi se ohranili enotni pogoji delovanja. Regionalni svetovalni sveti poudarjajo, da si je treba bolj prizadevati za zaščito ranljivih globokomorskih habitatov in izogibanje območjem, kjer je največ nedoraslih rib. Menijo, da so se nekatere tradicionalne vrste ribolova izkazale za trajnostne, saj obstajajo že stoletja. Del regionalnih svetovalnih svetov pozdravlja odziv upravnih organov na pozitivne znake nekaterih staležev, zlasti kadar so k izboljšanju znanstvenih podatkov pripomogla komercialna ribiška plovila. Drugi del regionalnih svetovalnih svetov pa se zavzema za postopno odpravo ribolovnih možnosti, če ne bo kmalu predložena ocena staleža. Načelo postopne prilagoditve in omejitve letnih sprememb pri ribolovnih možnostih je vključeno v predlog. Predlagana ni nobena sprememba, ki bi lahko povzročila letno povečanje ali zmanjšanje ribolovnih možnosti za več kot 15 % v primerjavi z nespremenjenim stanjem iz leta 2010. Edina izjema pri tem pravilu so globokomorski morski psi. TAC formalno ne odstopa od ničnega TAC, določenega za leto 2010, vendar bo prepoved prilova dejansko povzročila 100-odstotno zmanjšanje dovoljenega iztovarjanja. Komisija izvaja politiko zaščite morskih psov, kot je napovedala v sporočilu o akcijskem načrtu za ohranjanje in upravljanje morskih psov (COM(2009) 40 konč.). Prepoved prilova bi morala ribiče spodbuditi k sodelovanju pri določanju območij z večjim številom morskih psov in izboljšanju izbire orodij. Ko bodo ti ukrepi sprejeti, se lahko odobri količina iztovarjanja za neizogiben prilov. Komisija v letu 2010 pripravlja novo okvirno uredbo o dostopu do globokomorskega ribolova, ki bi morala srednjeročno uvesti upravljanje napora po vrsti ribolova/dejavnosti. Komisija se zaveda težave prilova pri mešanem ribolovu ter spodbuja države članice in ribiška podjetja k razvoju ribolovnih praks, ki bi zmanjšale prilov. Komisija preučuje možnost zagotovitve finančnih sredstev za projekte, ki naj bi zmanjšali prilov pri globokomorskem ribolovu v letu 2011. Ko se določijo ravni neizogibnega prilova posebej ranljivih vrst pri različnih dejavnostih, se te lahko spremenijo v ribolovne možnosti prilova. Številni TAC že predstavljajo količine prilova. Komisija si še naprej prizadeva za opredelitev območij omejenega ribolova, da bi se zaščitili izredno raznoliki habitati, z upoštevanjem znanstvenega mnenja glavnih posvetovalnih organov ali s spremljanjem držav članic pri določanju posebnih ohranitvenih območij. Komisija meni, da je treba uporabiti enostranski pristop iz tega predloga, da se sosednje države prepriča v izvajanje odgovornega upravljanja globokomorskega ribolova, ter to nalogo spremljati v letnih pogajanjih na dvostranski ravni in v okviru NEAFC. Poudariti je treba, da je izkoriščanje globokomorskih vrst le eno od številnih vprašanj, ki jih je treba obravnavati s severnimi ribiškimi državami. Komisija je razvila in preskuša upravljalni okvir, ki omogoča odziv na gibanja kazalnikov staležev tudi brez prepričljivega znanstvenega mnenja. Komisija v okviru razvoja obsežnega raziskovalnega projekta DEEPFISHMAN, financiranega v okviru sedmega okvirnega programa, pričakuje, da ga bo lahko dodatno razvila za globokomorski ribolov. Komisija je s financiranjem študij tudi spodbudila sodelovanje ribičev z znanstvenimi inštituti, da bi se izboljšala medsebojno razumevanje in uporaba informacij, ki so na voljo prek komercialnega ribištva, za znanstveno mnenje. V okviru nove okvirne uredbe o dostopu do globokomorskega ribolova se zahteva izboljšanje upravnega zbiranja podatkov. Zbiranje in uporaba izvedenskih mnenj Zadevna strokovna področja in izvedenska mnenja zajemajo ribiško biologijo in ekonomijo ribištva. Komisija se je posvetovala z neodvisnim mednarodnim znanstvenim organom ICES in organizirala plenarno zasedanje odbora STECF. Mnenje ICES temelji na svetovalnem okviru, ki se je razvil v okviru ICES in se uporablja v skladu z zahtevami njihovih strank, med katerimi je tudi Komisija. STECF podaja mnenje v skladu z obsegom pristojnosti, ki jih opredeli Komisija. Vsa poročila STECF so po tem, ko jih Komisija uradno sprejme, na voljo na spletni strani odbora. Vsa poročila ICES so na voljo na spletni strani odbora. Podatki za vse staleže, ki so zajeti v tem predlogu, ne zadostujejo, da bi se lahko ugotovila trajnost ribolova. Znanstveno mnenje iz leta 2010 večinoma ponavlja predhodna mnenja iz leta 2008 ali starejša. Ker je svetovalni okvir usmerjen k največjemu mogočemu trajnostnemu donosu in raven izkoriščanja globokomorskih vrst, ki bi zagotovila ta donos, ni znana, znanstveniki na splošno priporočajo zmanjšanje ulova z nedavnih ravni, dokler staleži ne začnejo kazati znakov večanja populacije. Kadar ravni izkoriščanja v več letih niso negativno vplivale na staleže, ICES svetuje ohranjanje stabilnosti ribolova. V drugih primerih ICES priporoča neširjenje ribolova ali zmanjšanje ulova na ravni pred razširitvijo ribolovne dejavnosti. ICES poudarja potrebo po zaščiti rib, ki se drstijo, pred sistematičnim izčrpanjem. Po znatnem zmanjšanju ribolovnih možnosti po letu 2003 so omejitve ulova za drugo leto iz predloga (leto 2012) na splošno skladne z ravnmi previdnostnega ulova, ki jih priporočajo znanstveniki. Kadar je mnenje v primerjavi z letom 2008 nespremenjeno, ta predlog temelji na prejšnji uredbi o ribolovnih možnostih za leti 2009 in 2010, v kateri je bilo časovno razporejanje potrebnih zmanjšanj ribolovnih možnosti predvideno v obdobju štirih let. Kadar pomembne dele priporočenega ulova izvedejo države, ki niso države članice EU, se to upošteva, mnenje pa se za ribištvo EU uporabi v skladu z njegovim razvojem. Nekateri sklopi podatkov kažejo, da se je ribolov že ustalil na zelo nizkih ravneh oziroma se še bo, pri čemer obstajajo tudi znaki začetka naraščanja števila rib. Ob upoštevanju nedavnih informacij o spremenljivih značilnostih rasti različnih globokomorskih vrst se zdi tudi mogoče, da bi se staleži, ki so ostali kot ciljna vrsta po zaporednih zmanjšanjih ribolovnih možnosti, lahko v prihodnosti trajnostno biološko in gospodarsko izkoriščali. Vendar je težave, ki so povezane z ribolovno dejavnostjo, zlasti zavržke/prilov in poseganje v ranljive morske habitate, treba obravnavati, da se omogoči tudi ekološka trajnost dejavnosti. Upravljanje se tako lahko v prihodnosti osredotoči na ohranjanje stabilnosti ribolova, kadar je to mogoče, ter razvije tehnične ukrepe in spodbuja ribolovne strategije, s katerimi bi se ublažili negativni učinki na ranljive morske ekosisteme in zmanjšali zavržki. V predlogu je upoštevana tudi mešana narava številnih vrst globokomorskega ribolova. Obstoječe kvote, ki so majhne in pokrivajo neizogiben prilov, se ohranijo, da se prepreči ustvarjanje obveznosti zavržka. V zvezi z globokomorskimi morskimi psi in oranžno sluzoglavko Komisija upošteva politiko ničnega TAC. V zvezi z globokomorskimi morskimi psi, ki še niso razčlenjeni po vrstah v okviru TAC, prepoved ribolova upošteva mnenje, da veljajo glavne komercialne vrste te družine za izčrpane. Znanstveni organi menijo, da se oranžne sluzoglavke ne sme loviti v nobenem območju TAC. Varstveno območje oranžne sluzoglavke v razdelkih ICES VI in VII, ki je bilo uvedeno v Uredbi Sveta (ES) št. 2270/2004 z dne 22. decembra 2004 o določitvi ribolovnih možnosti za leti 2005 in 2006 ter se je še naprej uporabljalo v okviru Uredbe (ES) št. 1359/2008, ni več primerno kot način omejitve ulova oranžne sluzoglavke, ker se oranžne sluzoglavke ne bi smelo loviti na nobenem območju. Ocena učinka Ribolovne možnosti se morajo sprejeti v skladu s členom 43(3) PDEU. Predlagani ukrepi bodo, če se bodo izvajali, povzročili splošno zmanjšanje ribolovnih možnosti za plovila EU. To bi delno povzročilo manjši ulov, kar se pričakuje v primerih, kadar bodo nove omejitve ulova na ravni nedavnega dejanskega ulova ali pod njo. Predlog ne zadeva le kratkoročnih odločitev, ampak je tudi del dolgoročnejšega pristopa, s katerim se raven ribolova postopno znižuje na dolgoročne trajnostne ravni. Pristop, ki ga vključuje predlog, bo kratkoročno povzročil zmanjšanje TAC, z obnovitvijo preveč izkoriščenih staležev pa bi morale biti ribolovne možnosti stabilne ali se povečevati, odvisno od previdnostnega mnenja. Srednje- do dolgoročne posledice pristopa bodo predvidoma zmanjšan vpliv na okolje zaradi upada ribolovnega napora, zmanjšanje števila plovil in/ali povprečnega ribolovnega napora na plovilo ter nespremenjeno ali povečano iztovarjanje vrst, za katere se bo izkazalo, da zdržijo trajno ribolovno dejavnost. Doseženo zmanjšanje ribolovnega napora in velikosti ladjevja, namenjenega globokomorskemu ribolovu, po letu 2003 kaže, da se ta politika izvaja v praksi. Nekateri prvi pozitivni znaki kazalnikov staležev potrjujejo, da so pričakovanja srednje- do dolgoročnih posledic še vedno upravičena. |

3. Pravni elementi predloga |

Predlog z uredbo določa omejitve ulova komercialno najpomembnejših globokomorskih vrst v vodah EU in mednarodnih vodah severovzhodnega Atlantika za ribiške flote Evropske unije, da bi se dosegel cilj skupne ribiške politike, tj. zagotovitev ribolova na ravni, ki je biološko, gospodarsko in družbeno trajnostna. Temelji na členu 43(3) PDEU. Predlog spada pod izključno pristojnost Unije iz člena 3(1)(d) PDEU. Načelo subsidiarnosti se zato ne uporablja. Predlog upošteva načelo sorazmernosti iz naslednjega razloga: Skupna ribiška politika je skupna politika. V skladu s členom 43(3) PDEU mora Svet sprejeti ukrepe o določitvi in dodelitvi ribolovnih možnosti. Zadevna uredba Sveta dodeljuje ribolovne možnosti državam članicam. Ob upoštevanju člena 20(3) Uredbe (ES) št. 2371/2002 lahko države članice po lastni presoji dodelijo takšne možnosti regijam ali nosilcem dejavnosti. Tako imajo države članice na voljo dovolj možnosti za odločanje v zvezi z družbenim/gospodarskim modelom za izkoriščanje dodeljenih ribolovnih možnosti, ki so ga same izbrale. Ta predlog za države članice nima novih finančnih posledic. Svet sprejme to uredbo vsaki dve leti, javna in zasebna sredstva za njeno izvajanje pa že obstajajo. |

4. Proračunske posledice |

Predlog ne vpliva na proračun EU. |

5. Dodatne informacije |

Poenostavitev |

Predlog na splošno ne poenostavlja upravljanja ribolovnih kvot niti ga ne zapleta. Vendar bi morala preureditev območij TAC za okroglonosega repaka poenostaviti upravljanje zadevnega ribolova, saj predlagani novi glavni TAC zajema celoten obseg glavne vrste ribolova. |

Klavzula o pregledu/reviziji/časovni omejitvi veljavnosti |

Predlog zadeva dveletno uredbo za leti 2011 in 2012. Orodja za upravljanje in ravni ribolovnih možnosti se bodo pregledali najpozneje leta 2012 zaradi priprave naslednje uredbe. Klavzula o reviziji v tej uredbi ni potrebna. |

Podrobna obrazložitev predloga V PDEU je določeno, da se v zvezi z zadevami, ki spadajo pod skupno ribiško politiko, Parlament in Svet odločata skupaj v okviru običajnega zakonodajnega postopka. V členu 43(3) PDEU je predvidena izjema glede ukrepov „o določitvi in dodelitvi ribolovnih možnosti“. Te ukrepe sprejme Svet na predlog Komisije brez sodelovanja Parlamenta. Ta predlog je zato omejen na določitev in dodelitev ribolovnih možnosti ter na pogoje, ki so funkcionalno povezani z njihovo uporabo. Predlog je glede omejitev ulova v skladu z načeli tako imenovanega postopka izboljšanja kakovosti odločitev, ki so določena v Sporočilu Komisije o izboljšanju posvetovanja o upravljanju ribištva v Skupnosti (COM(2006) 246 konč.) in Sporočilu Komisije o posvetovanju o ribolovnih možnostih za leto 2011 (COM(2010) 241 konč.), v katerem so pojasnjeni mnenja in nameni Komisije v zvezi z njenimi predlogi za ribolovne možnosti, dokler ni podano znanstveno mnenje o stanju staležev za leto 2011. V skladu z drugim sporočilom spadajo globokomorski staleži v skupine za posvetovanja, ki obravnavajo primere s pomanjkljivimi podatki. Predlog upošteva pravila iz navedenih virov. Zlasti kadar je mnenje nedokončno, je treba TAC zmanjšati na omejitve nedavnega dejanskega ulova. Tako določene nove ravni TAC se izračunajo s podatki o ulovu, ki so jih države članice sporočile Komisiji v letih od 2007 do 2009. V skladu s postopkom izboljšanja kakovosti odločitev so poleti 2010 potekala posvetovanja med zainteresiranimi stranmi (regionalni svetovalni sveti in Svetovalni odbor za ribištvo in ribogojstvo) ter državami članicami. Poleg tega je predlog skladen s sporočilom Komisije o zagotovitvi trajnosti v ribištvu EU z največjim trajnostnim donosom (COM(2006) 360 konč.). Koncept največjega trajnostnega donosa se ne more uporabiti neposredno za globokomorske staleže zaradi pomanjkanja podatkov o velikosti staležev in starostnih strukturah. Vendar upoštevanje previdnostnega pristopa k upravljanju ribištva v teh okoliščinah omogoča ohranjanje možnosti za razvoj upravljanja v skladu z največjim trajnostnim donosom, če je na voljo več informacij. Spremembe območij TAC za okroglonosega repaka in modrega lenga so predlagane v skladu z znanstvenimi priporočili, naj se območja TAC prilagodijo ocenjevalnim enotam, da lahko odločitve v zvezi z upravljanjem lažje izražajo znanstvena priporočila. V predlogu je predvideno prenehanje prepovedi ribolova oranžne sluzoglavke na nekaterih območjih, kjer je mogoče najti koncentracije te vrste. Ker znaša predlagani TAC za oranžno sluzoglavko nič, se oranžne sluzoglavke ne sme več loviti na območjih v okviru področja uporabe te uredbe. |

2010/0284 (NLE)

Predlog

UREDBA SVETA

o določitvi ribolovnih možnosti za plovila EU za nekatere staleže globokomorskih rib za leti 2011 in 2012

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(3) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije[3],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) V skladu s členom 43(3) Pogodbe Svet na predlog Komisije sprejme ukrepe o določitvi in dodelitvi ribolovnih možnosti.

(2) Uredba (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike[4] zahteva, da Svet sprejme ukrepe za urejanje dostopa do voda in virov ter trajnostno zasledovanje ribolovnih dejavnosti ob upoštevanju razpoložljivih znanstvenih, tehničnih in gospodarskih mnenj ter zlasti poročil, ki jih sestavi Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STEFC).

(3) Svet mora določiti celotne dovoljene ulove (TAC) glede na ribolovna območja ali skupine ribolovnih območij. Ribolovne možnosti je treba med države članice razdeliti tako, da se vsaki državi članici zagotovi sorazmerna stabilnost ribolovnih dejavnosti za vsak stalež ali ribolovno območje, in ob upoštevanju ciljev skupne ribiške politike iz Uredbe (ES) št. 2371/2002. Poleg tega je treba za učinkovito uporabo ribolovnih možnosti določiti nekatere pogoje, ki so z njimi funkcionalno povezani.

(4) TAC se morajo določiti na podlagi razpoložljivih znanstvenih mnenj ter ob upoštevanju bioloških in družbenogospodarskih vidikov in ob zagotavljanju pravične obravnave ribiških sektorjev. V zvezi s tem je treba upoštevati mnenja, izražena na posvetovanjih z zainteresiranimi stranmi, zlasti mnenja Svetovalnega odbora za ribištvo in ribogojstvo ter mnenja zadevnih regionalnih svetovalnih svetov.

(5) Ribolovne možnosti morajo biti v skladu z mednarodnimi sporazumi in načeli, kot je sporazum Združenih narodov iz leta 1995 glede ohranjanja in upravljanja čezconskih staležev rib in izrazito selivskih staležev rib, ter v skladu s podrobnimi načeli upravljanja iz mednarodnih smernic Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo za upravljanje globokomorskega ribolova na odprtih morjih iz leta 2008, v skladu s katerimi mora biti upravni organ previdnejši, če so podatki negotovi, nezanesljivi ali nepopolni. Pomanjkanje ustreznih znanstvenih podatkov ne sme biti razlog za odlaganje ali nesprejetje ukrepov ohranjanja in upravljanja.

(6) V najnovejšem znanstvenem mnenju Mednarodnega sveta za raziskovanje morja (ICES) (poročilo svetovalnega odbora ICES o splošno razširjenih in selivskih staležih, knjiga 9, junij 2010) in odbora STECF (znanstvena in tehnična poročila Skupnega raziskovalnega središča, pregled znanstvenega mnenja za leto 2011, del 2, julij 2010) je navedeno, da se večina globokomorskih staležev lovi netrajnostno, pri čemer bi bilo treba ribolovne možnosti za te staleže zaradi zagotovitve njihove trajnosti zmanjšati, dokler se staleži ne bi spet začeli povečevati. Poleg tega ICES opozarja, da usmerjeni ribolov oranžne sluzoglavke ne sme biti dovoljen.

(7) V zvezi z globokomorskimi morskimi psi velja, da so glavne komercialne vrste izčrpane, zato usmerjeni ribolov ne sme potekati. Dokler se s selektivnimi projekti in drugimi tehničnimi ukrepi ne določi količina neizogibnega prilova, se iztovarjanje prilova ne sme dovoliti.

(8) Ribolovne možnosti za globokomorske vrste iz člena 2(a) Uredbe Sveta (ES) št. 2347/2002 z dne 16. decembra 2002 o določitvi posebnih pogojev dostopa in z njimi povezanih pravil za ribolov globokomorskih staležev[5], naštete v Prilogi I k navedeni uredbi, se določijo vsaki dve leti. Vendar za stalež velike srebrenke in glavne vrste ribolova modrega lenga velja izjema, saj so njune ribolovne možnosti odvisne od izida letnih pogajanj z Norveško. Ribolovne možnosti za navedena staleža je treba določiti v letni uredbi, ki določa ribolovne možnosti za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah EU, in za plovila EU v nekaterih vodah zunaj EU.

(9) V skladu s členom 2 Uredbe Sveta (ES) št. 847/96 z dne 6. maja 1996 o uvedbi dodatnih pogojev za upravljanje TAC in kvot iz leta v leto[6] je treba navesti, za katere staleže veljajo posamezni ukrepi iz Uredbe –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Predmet

Ta uredba določa letne ribolovne možnosti za ribiška plovila EU za določene staleže globokomorskih rib za leti 2011 in 2012 v vodah EU in nekaterih vodah zunaj EU, za katere se zahtevajo omejitve ulova, ter pogoje, ki so funkcionalno povezani z uporabo teh ribolovnih možnosti.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi:

(a) „plovilo EU“ pomeni ribiško plovilo, ki pluje pod zastavo države članice in je registrirano v Uniji;

(b) „vode EU“ pomeni vode pod suverenostjo ali jurisdikcijo držav članic, razen voda, ki so sosedne ozemljem iz Priloge II k Pogodbi;

(c) „celotni dovoljeni ulov“ (TAC) pomeni količino, ki se lahko iz posameznega staleža ulovi in iztovori vsako leto;

(d) „kvota“ pomeni delež TAC, dodeljen Uniji, državam članicam ali tretjim državam;

(e) „mednarodne vode“ pomeni vode, ki so zunaj suverenosti ali jurisdikcije katere koli države;

(f) cone ICES (Mednarodni svet za raziskovanje morja) so cone iz Uredbe (ES) št. 218/2009;

(g) cone CECAF (južni osrednji Atlantik ali glavna ribolovna cona FAO 34) so cone iz Uredbe (ES) št. 216/2009.

Člen 3

Omejitve ulova in dodelitve

Omejitve ulova za globokomorske vrste, ki jih ulovijo plovila EU v vodah EU in nekaterih vodah zunaj EU, ter dodelitev takih omejitev ulova državam članicam so določene v Prilogi.

Člen 4

Posebne določbe o dodelitvah

Ribolovne možnosti iz Priloge se državam članicam dodelijo brez poseganja v:

(a) izmenjave v skladu s členom 20(5) Uredbe (ES) št. 2371/2002;

(b) odbitke in ponovne dodelitve v skladu s členom 37 Uredbe (ES) št. 1224/2009 ali členom 10(4) Uredbe (ES) št. 1006/2008;

(c) dodatno iztovarjanje, dovoljeno v skladu s členom 3 Uredbe (ES) št. 847/96;

(d) zadržane količine v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 847/96;

(e) odbitke v skladu s členoma 105 in 107 Uredbe (ES) št. 1224/2009.

Člen 5

Povezanost z Uredbo (ES) št. 847/96

Za namene Uredbe (ES) št. 847/96 se vse kvote iz Priloge štejejo za analitske kvote.

Člen 6

Pogoji za iztovarjanje ulova in prilova

Ribe iz staležev, katerih ribolovne možnosti določa ta uredba, se lahko obdržijo na krovu ali iztovorijo le, če so jih ulovila plovila države članice, ki ima neizrabljeno kvoto.

Člen 7

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

Uporablja se od 1. januarja 2011.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, […]

Za Svet

Predsednik […]

PRILOGA

Sklicevanja na ribolovne cone so sklicevanja na cone ICES, kadar ni navedeno drugače.

DEL 1

Opredelitev vrst in skupin vrst

1. Na seznamu iz dela 2 te priloge so staleži rib navedeni po abecednem redu latinskih imen vrst. Globokomorski morski psi so na začetku navedenega seznama. Za namene te uredbe je v nadaljevanju prikazana primerjalna tabela s splošnimi in latinskimi imeni:

Splošno ime | Znanstveno ime |

Črni morski meč | Aphanopus carbo |

Sluzoglavke | Beryx spp. |

Okroglonosi repak | Coryphaenoides rupestris |

Oranžna sluzoglavka | Hoplostethus atlanticus |

Modri leng | Molva dypterygia |

Okati ribon | Pagellus bogaraveo |

Tabinje | Phycis blennoides |

2. V tej uredbi izraz „globokomorski morski psi“ pomeni naslednji seznam vrst:

Splošno ime | Znanstveno ime |

Morska mačka iz rodu Apristurus Ovratničarski šesteroškrgar | Apristuris spp. Chlamydoselachus anguineus |

Trnež vrste Centrophorus granulosus | Centrophorus granulosus |

Luskasti globokomorski trnež | Centrophorus squamosus |

Portugalski morski pes | Centroscymnus coelolepis |

Morski pes vrste Centroscymnus crepidater | Centroscymnus crepidater |

Črna morska mačka | Centroscyllium fabricii |

Kljunati morski pes | Deania calceus |

Temni morski pes | Dalatias licha |

Veliki svetilec | Etmopterus princeps |

Črni svetilec | Etmopterus spinax |

Črnousta morska mačka Morska mačka vrste Galeus murinus Morski pes šesteroškrgar Morski pes vrste Oxynotus paradoxus Morski pes vrste Scymnodon ringens | Galeus melastomus Galeus murinus Hexanchus griseus Oxynotus paradoxus Scymnodon ringens |

Grenlandski morski pes | Somniosus microcephalus |

DEL 2

Letne ribolovne možnosti, ki se uporabljajo za plovila EU v območjih z omejitvami ulova po vrstah in po območjih (v tonah žive teže)

Vrsta: | globokomorski morski psi | Cona: | vode EU ter mednarodne vode con V, VI, VII, VIII in IX (DWS/56789-) |

Leto | 2011 | 2012 |

Nemčija | 0 | 0 |

Estonija | 0 | 0 |

Irska | 0 | 0 |

Španija | 0 | 0 |

Francija | 0 | 0 |

Litva | 0 | 0 |

Poljska | 0 | 0 |

Portugalska | 0 | 0 |

Združeno kraljestvo | 0 | 0 |

EU | 0 | 0 |

TAC | 0 | 0 |

Vrsta: | globokomorski morski psi | Cona: | vode EU in mednarodne vode cone X (DWS/10-) |

Leto | 2011 | 2012 |

Portugalska | 0 | 0 |

EU | 0 | 0 |

TAC | 0 | 0 |

Vrsta: | globokomorski morski psi ter Deania histricosa in Deania profondorum | Cona: | vode EU in mednarodne vode cone XII (DWS/12-) |

Leto | 2011 | 2012 |

Irska | 0 | 0 |

Španija | 0 | 0 |

Francija | 0 | 0 |

Združeno kraljestvo | 0 | 0 |

EU | 0 | 0 |

TAC | 0 | 0 |

Vrsta: | črni morski meč Aphanopus carbo | Cona: | vode EU ter mednarodne vode con I, II, III in IV (BSF/1234-) |

Leto | 2011 | 2012 |

Nemčija | 4 | 3 |

Francija | 4 | 3 |

Združeno kraljestvo | 4 | 3 |

EU | 12 | 9 |

TAC | 12 | 9 |

Vrsta: | črni morski meč Aphanopus carbo | Cona: | vode EU ter mednarodne vode con V, VI, VII in XII (BSF/56712-) |

Leto | 2011 | 2012 |

Nemčija | 25 | 23 |

Estonija | 12 | 11 |

Irska | 62 | 57 |

Španija | 123 | 114 |

Francija | 1 732 | 1 599 |

Latvija | 80 | 74 |

Litva | 1 | 1 |

Poljska | 1 | 1 |

Združeno kraljestvo | 123 | 114 |

Drugi(1) | 6 | 6 |

EU | 2 165 | 2 000 |

TAC | 2 165 | 2 000 |

(1) Le prilov. V okviru te kvote ni dovoljen usmerjen ribolov. |

Vrsta: | črni morski meč Aphanopus carbo | Cona: | vode EU ter mednarodne vode con VIII, IX in X (BSF/8910-) |

Leto | 2011 | 2012 |

Španija | 11 | 11 |

Francija | 26 | 26 |

Portugalska | 3 311 | 3 311 |

EU | 3 348 | 3 348 |

TAC | 3 348 | 3 348 |

Vrsta: | črni morski meč Aphanopus carbo | Cona: | vode EU in mednarodne vode cone CECAF 34.1.2. (BSF/C3412-) |

Leto | 2011 | 2012 |

Portugalska | 3 643 | 3 643 |

EU | 3 643 | 3 643 |

TAC | 3 643 | 3 643 |

Vrsta: | sluzoglavke | Cona: | vode EU ter mednarodne vode con III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII in XIV (ALF/3X14-) |

Leto | 2011 | 2012 |

Irska | 9 | 9 |

Španija | 70 | 70 |

Francija | 19 | 19 |

Portugalska | 202 | 202 |

Združeno kraljestvo | 9 | 9 |

EU | 309 | 309 |

TAC | 309 | 309 |

Vrsta: | okroglonosi repak Coryphaenoides rupestris | Cona: | vode EU ter mednarodne vode con I, II in IV (RNG/124-) |

Leto | 2011 | 2012 |

Danska | 2 | 1 |

Nemčija | 2 | 1 |

Francija | 9 | 10 |

Združeno kraljestvo | 2 | 1 |

EU | 15 | 13 |

TAC | 15 | 13 |

Vrsta: | okroglonosi repak Coryphaenoides rupestris | Cona: | vode EU in mednarodne vode cone III (RNG/03-) |

Leto | 2011 | 2012 |

Danska | 804 | 804 |

Nemčija | 5 | 5 |

Švedska | 41 | 41 |

EU | 850 | 850 |

TAC | 850 | 850 |

Vrsta: | okroglonosi repak Coryphaenoides rupestris | Cona: | vode EU ter mednarodne vode con Vb, VI, VII in XIIb (RNG/5BX12B-) |

Leto | 2011 | 2012 |

Nemčija | 19 | 16 |

Estonija | 41 | 36 |

Irska | 189 | 163 |

Španija | 3 038 | 2 621 |

Francija | 2 380 | 2 055 |

Latvija | 51 | 44 |

Litva | 59 | 51 |

Poljska | 1 020 | 880 |

Združeno kraljestvo | 149 | 129 |

Drugi(1) | 5 | 5 |

EU | 6 951 | 6 000 |

TAC | 6 951 | 6 000 |

(1) Le prilov. V okviru te kvote ni dovoljen usmerjen ribolov. |

Vrsta: | okroglonosi repak Coryphaenoides rupestris | Cona: | vode EU ter mednarodne vode con VIII, IX, X, XIIa, XIIc in XIV (RNG/8-14-) |

Leto | 2011 | 2012 |

Nemčija | 15 | 13 |

Španija | 184 | 159 |

Francija | 94 | 81 |

EU | 293 | 253 |

TAC | 293 | 253 |

Vrsta: | oranžna sluzoglavka Hoplostethus atlanticus | Cona: | vode EU in mednarodne vode cone VI (ORY/06-) |

Leto | 2011 | 2012 |

Irska | 0 | 0 |

Španija | 0 | 0 |

Francija | 0 | 0 |

Združeno kraljestvo | 0 | 0 |

EU | 0 | 0 |

TAC | 0 | 0 |

Vrsta: | oranžna sluzoglavka Hoplostethus atlanticus | Cona: | vode EU in mednarodne vode cone VII (ORY/07-) |

Leto | 2011 | 2012 |

Irska | 0 | 0 |

Španija | 0 | 0 |

Francija | 0 | 0 |

Združeno kraljestvo | 0 | 0 |

Drugi | 0 | 0 |

EU | 0 | 0 |

TAC | 0 | 0 |

Vrsta: | oranžna sluzoglavka Hoplostethus atlanticus | Cona: | vode EU ter mednarodne vode con I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XII in XIV (ORY/1CX14C) |

Leto | 2011 | 2012 |

Irska | 0 | 0 |

Španija | 0 | 0 |

Francija | 0 | 0 |

Portugalska | 0 | 0 |

Združeno kraljestvo | 0 | 0 |

EU | 0 | 0 |

TAC | 0 | 0 |

Vrsta: | modri leng Molva dypterygia | Cona: | vode EU ter mednarodne vode con II in IV (BLI/24-) |

Leto | 2011 | 2012 |

Danska | 4 | 4 |

Nemčija | 4 | 4 |

Irska | 4 | 4 |

Francija | 25 | 25 |

Združeno kraljestvo | 15 | 15 |

Drugi(1) | 4 | 4 |

EU | 56 | 56 |

TAC | 56 | 56 |

(1) Le prilov. V okviru te kvote ni dovoljen usmerjen ribolov. |

Vrsta: | modri leng Molva dypterygia | Cona: | vode EU in mednarodne vode cone III (BLI/03-) |

Leto | 2011 | 2012 |

Danska | 4 | 3 |

Nemčija | 2 | 2 |

Švedska | 4 | 3 |

EU | 10 | 8 |

TAC | 10 | 8 |

Vrsta: | okati ribon Pagellus bogaraveo | Cona: | vode EU ter mednarodne vode con VI, VII in VIII (SBR/678-) |

Leto | 2011(1) | 2012(1) |

Irska | 6 | 6 |

Španija | 172 | 172 |

Francija | 9 | 9 |

Združeno kraljestvo | 22 | 22 |

Drugi(2) | 6 | 6 |

EU | 215 | 215 |

TAC | 215 | 215 |

(1) Upošteva se najmanjša velikost za iztovarjanje 35 cm (skupna dolžina). Vendar ima lahko 15 % iztovorjenih rib najmanjšo velikost za iztovarjanje 30 cm (skupna dolžina). (2) Le prilov. V okviru te kvote ni dovoljen usmerjen ribolov. |

Vrsta: | okati ribon Pagellus bogaraveo | Cona: | vode EU in mednarodne vode cone IX (SBR/09-) |

Leto | 2011(1) | 2012(1) |

Španija | 614 | 614 |

Portugalska | 166 | 166 |

EU | 780 | 780 |

TAC | 780 | 780 |

(1) Upošteva se najmanjša velikost za iztovarjanje 35 cm (skupna dolžina). Vendar ima lahko 15 % iztovorjenih rib najmanjšo velikost za iztovarjanje 30 cm (skupna dolžina). |

Vrsta: | okati ribon Pagellus bogaraveo | Cona: | vode EU in mednarodne vode cone X (SBR/10-) |

Leto | 2011 | 2012 |

Španija | 10 | 10 |

Portugalska | 1 116 | 1 116 |

Združeno kraljestvo | 10 | 10 |

EU | 1 136 | 1 136 |

TAC | 1 136 | 1 136 |

Vrsta: | tabinje Phycis blennoides | Cona: | vode EU ter mednarodne vode con I, II, III in IV (GFB/1234-) |

Leto | 2011 | 2012 |

Nemčija | 8 | 6 |

Francija | 8 | 6 |

Združeno kraljestvo | 11 | 11 |

EU | 27 | 23 |

TAC | 27 | 23 |

Vrsta: | tabinje Phycis blennoides | Cona: | vode EU ter mednarodne vode con V, VI in VII (GFB/567-) |

Leto | 2011 | 2012 |

Nemčija | 10 | 10 |

Irska | 260 | 260 |

Španija | 588 | 588 |

Francija | 356 | 356 |

Združeno kraljestvo | 814 | 814 |

EU | 2 028 | 2 028 |

TAC | 2 028 | 2 028 |

Vrsta: | tabinje Phycis blennoides | Cona: | vode EU ter mednarodne vode con VIII in IX (GFB/89-) |

Leto | 2011 | 2012 |

Španija | 242 | 242 |

Francija | 15 | 15 |

Portugalska | 10 | 10 |

EU | 267 | 267 |

TAC | 267 | 267 |

Vrsta: | tabinje Phycis blennoides | Cona: | vode EU ter mednarodne vode con X in XII (GFB/1012-) |

Leto | 2011 | 2012 |

Francija | 7 | 6 |

Portugalska | 32 | 28 |

Združeno kraljestvo | 7 | 6 |

EU | 46 | 40 |

TAC | 46 | 40 |

[1] UL L 352, 31.12.2008, str. 1.

[2] UL L 351, 28.12.2002, str. 6.

[3] UL C […], […], str. […].

[4] UL L 358, 31.12.2002, str. 59.

[5] UL L 351, 28.12.2002, str. 6.

[6] UL L 115, 9.5.1996, str. 3.