[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 14.7.2008

COM(2008) 451 konč.

POROČILO KOMISIJE

proračunskemu organu o jamstvih, ki jih krije splošni proračun Stanje na dan 31. decembra 2007 {SEC(2008) 2249}

KAZALO

1. Uvod in vrste zajetih poslov 3

2. Nove pravne podlage 3

3. Dogodki v obdobju od zadnjega poročila z dne 30. junija 2007 4

4. Podatki o tveganjih, ki se krijejo iz proračuna 4

4.1. Opredelitev tveganja 4

4.2. Tveganja, povezana z državami članicami 5

4.3. Tveganja, povezana s tretjimi državami 6

4.4. Celotno tveganje, ki se krije iz proračuna 7

4.5. Razvoj tveganja 7

5. Neplačila, aktivacija proračunskih jamstev in zaostala plačila 8

5.1. Plačila iz gotovinskih sredstev 8

5.2. Plačila iz proračuna 8

5.3. Aktivacija Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe 8

6. Jamstveni sklad za zunanje zadeve 9

6.1. Vračila 9

6.2. Sredstva 9

6.3. Ciljni znesek 9

7. Ocena tveganj: ekonomsko in finančno stanje v tretjih državah, ki prejemajo največja posojila EU 9

7.1. Uvod 9

7.2. Države kandidatke 9

7.3. Potencialne države kandidatke 10

7.4. Nove neodvisne države 11

7.5. Druge države nečlanice 12

7.5.1. Sredozemske države 12

7.5.2. Južnoameriške države 13

7.5.3. Južna Afrika 14

Uvod in vrste zajetih poslov

To poročilo je predloženo v skladu s členom 130 finančne uredbe, ki določa, da Komisija dvakrat letno poroča Evropskemu parlamentu in Svetu o proračunskih poroštvih in tveganjih, povezanih z njimi[1] . Priložen mu je delovni dokument služb Komisije z vrsto podrobnih preglednic in pojasnil („Priloga“)[2].

Tveganja, ki jih krije proračun Evropske unije („proračun“), izhajajo iz različnih posojilnih in jamstvenih poslov, ki se lahko razdelijo v dve kategoriji: posojila, ki jih odobrita Evropski skupnosti za doseganje makroekonomskih ciljev, tj. posojila za makrofinančno pomoč („MFP“) tretjim državam, ter posojila za doseganje mikroekonomskih ciljev (posojila Euratom in zlasti posojila, ki jih Evropska investicijska banka („EIB“) dodeljuje zunaj EU[3]). Te posle od leta 1994 krije Jamstveni sklad za zunanje ukrepe („Sklad“)[4], ki je bil med drugim ustanovljen za to, da omeji proračunski vpliv, ki izhaja iz zahtevkov glede jamstev, ki jih krije proračun za posojilne posle v tretjih državah. Če Sklad nima dovolj sredstev, se opre na proračun.

Uredba Sveta o ustanovitvi Sklada („Uredba o Skladu“[5]), ki je bila sprejeta leta 1994, je bila prvič spremenjena leta 1999. Po drugi spremembi Uredbe Sveta, ki jo je Svet sprejel leta 2004, se kritje Sklada umakne, če tretje države postanejo države članice. Posojila ali zajamčena posojila državam članicam se krijejo neposredno iz proračuna.

Nove pravne podlage

V okviru Sklepa Sveta iz leta 2006[6] o odobritvi prenovljenega jamstva Skupnosti Evropski investicijski banki za izgube pri posojilih in jamstvih za projekte zunaj Skupnosti (zunanji mandat EIB za 2007–2013, v nadaljevanju: nov splošni mandat) sta Komisija in EIB avgusta 2007 podpisali sporazum o jamstvu in sporazum o izterjavi[7], ki podrobno opredeljujeta določbe in postopke v zvezi z jamstvom Skupnosti in izterjavo terjatev po zahtevku za jamstvo. Sporazum o jamstvu vključuje financiranje EIB, podpisano po 17. aprilu 2007, ko je svet guvernerjev EIB odobril nov splošni mandat.

V zvezi z makrofinančno pomočjo tretjim državam je bil 10. decembra 2007 sprejet nov Sklep Sveta, ki zagotavlja makrofinančno pomoč Libanonu[8].

Dogodki v obdobju od zadnjega poročila z dne 30. junija 2007

Odobren je bil sklep Sveta glede posojila MFP Libanonu. V drugi polovici leta 2007 ni bilo izplačil v okviru posojil MFP in Euratom.

Kot je navedeno v oddelku 2, novi sporazum o jamstvu z EIB vključuje financiranje, podpisano po 17. aprilu 2007. Od 31. decembra 2007 je EIB sklenila nove posle v skupni vrednosti 3 165 milijonov EUR, od tega v splošnem mandatu, ki je potekel 31. julija 2007[9], za 1 267 milijonov EUR in v novem splošnem mandatu za 1 898 milijonov EUR novih poslov.

Podatki o tveganjih, ki se krijejo iz proračuna

Opredelitev tveganja

Tveganje, ki ga nosi proračun, izhaja iz neplačanih zneskov kapitala in obresti v zvezi z zajamčenimi posli.

Neplačana izplačila se bodo pokrivala iz Sklada, če so povezana s tretjimi državami (72 % celotnega zajamčenega zneska na dan 31. decembra 2007), in neposredno iz proračuna, če so udeležene države članice (posojila za projekte v državah članicah ali v njihovo korist znesejo preostalih 28 % celotnega zneska). Velik delež zajamčenih posojil, povezan z državami članicami, je posledica zadnjih širitev. V skladu s tretjim odstavkom člena 1 Uredbe o Skladu se s tem, ko neka država postane država članica, tveganje glede posojil s Sklada prenese na proračun.

Za namene tega poročila se za ocenjevanje tveganj, ki jih nosi proračun (neposredno ali posredno prek Sklada), uporabljata dve metodi:

- metoda izračunavanja skupnega stanja kapitala za zadevne posle na določen dan, vključno z obračunanimi obrestmi. S to metodologijo se pridobi stopnja tveganja, ki ga nosi proračun na določen dan;

- proračunski pristop, opredeljen kot „letno tveganje, ki ga nosi proračun“, temelji na izračunu najvišjega zneska, ki bi ga morala Skupnost izplačati v finančnem letu, ob domnevi, da so vsa zajamčena posojila neplačana[10].

Preglednica 1: Skupni nevplačani zneski, kriti na dan 31. decembra 2007, v milijonih EUR |

Stanje kapitala | Obračunane obresti | Skupaj | % |

Države članice* |

MFP | 253 | 2 | 255 | 1 % |

Euratom | 435 | 7 | 442 | 3 % |

EIB | 4 060 | 38 | 4 098 | 24 % |

Vmesni znesek za države članice * | 4 748 | 48 | 4 795 | 28 % |

Tretje države |

MFP | 534 | 7 | 540 | 3 % |

Euratom | 39 | 1 | 40 | < 1 % |

EIB | 11 729 | 118 | 11 848 | 69 % |

Vmesni znesek za tretje države | 12 302 | 126 | 12 428 | 72 % |

Skupaj | 17 050 | 173 | 17 223 | 100 % |

* To tveganje je krito neposredno iz proračuna, vključuje pa Bolgarijo in Romunijo, saj sta se EU pridružili 1. 1. 2007. |

Preglednice A1, A2, A3 in A4 v Prilogi vsebujejo podrobnejše podatke o teh nevplačanih zneskih, zlasti glede najvišjega določenega zneska, izplačanih zneskov ali stopenj jamstva.

Tveganja, povezana z državami članicami

Trenutna tveganja glede držav članic izhajajo iz posojil, ki so bila odobrena pred pristopom.

Proračun bo leta 2008 nosil tveganje, povezano z državami članicami, v višini 769 milijonov EUR, vključno z Bolgarijo in Romunijo, saj sta se EU pridružili 1. januarja 2007. Iz preglednice 2 je razvidno, da sta ti dve državi na prvem in drugem mestu glede njunega skupnega neporavnanega zneska.

Preglednica 2: Razvrstitev držav članic glede na izpostavljenost v zvezi z najvišjim tveganjem, ki ga nosi proračun v letu 2008 (v milijonih EUR) |

Razvrstitev | Država | 2008 | % |

1 | Romunija | 257,5 | 33,5 % |

2 | Bolgarija | 158,1 | 20,6 % |

3 | Poljska | 89,0 | 11,6 % |

4 | Češka republika | 88,8 | 11,5 % |

5 | Slovaška | 71,7 | 9,3 % |

6 | Madžarska | 38,2 | 5,0 % |

7 | Slovenija | 30,4 | 4,0 % |

8 | Ciper | 15,3 | 2,0 % |

9 | Latvija | 8,0 | 1,0 % |

10 | Litva | 6,9 | 0,9 % |

11 | Estonija | 4,3 | 0,6 % |

12 | Malta | 0,8 | 0,1 % |

Skupaj | 768,9 | 100,0 % |

Tveganje glede držav članic zadeva vse države članice, ki so se pridružile v zadnjih dveh širitvah, z rokom zapadlosti konec leta 2031.

Tveganja, povezana s tretjimi državami

Sklad bo leta 2008 nosil največje tveganje, povezano s tretjimi državami, in sicer v višini 1 322 milijonov EUR. Spodaj je naštetih deset držav, ki se uvrščajo najvišje glede na nevplačani znesek. Te države predstavljajo 78 % tveganja, ki ga Sklad nosi leta 2008. Analiza in komentar gospodarskega položaja teh držav sta v oddelku 7 spodaj.

Preglednica 3: Razvrstitev 10 najpomembnejših tretjih držav glede na izpostavljenost v zvezi z najvišjim tveganjem, ki ga nosi Sklad v letu 2008 (v milijonih EUR) |

Razvrstitev | Država | 2008 | % skupnega najvišjega tveganja |

1 | Turčija | 255,6 | 19,3 % |

2 | Egipt | 199,3 | 15,1 % |

3 | Maroko | 127,1 | 9,6 % |

4 | Tunizija | 121,9 | 9,2 % |

5 | Brazilija | 86,1 | 6,5 % |

6 | Južna Afrika | 84,3 | 6,4 % |

7 | Srbija in Črna gora[11] | 55,0 | 4,2 % |

8 | Hrvaška | 38,5 | 2,9 % |

9 | Bosna in Hercegovina | 30,0 | 2,3 % |

10 | Sirija | 27,9 | 2,1 % |

Skupaj za 10 | 1 025,6 | 77,6 % |

Sklad pokriva zajamčena posojila 54 držav z rokom zapadlosti konec leta 2037. Podrobni podatki za vsako državo so navedeni v preglednici A2 v Prilogi.

Celotno tveganje, ki se krije iz proračuna

Iz proračuna se bo v letu 2008 kril celotni znesek 2 091 milijonov EUR, ki predstavlja dolgovane zneske v tem obdobju, pri čemer države članice dolgujejo 37 % (glej preglednico A2 v Prilogi).

Razvoj tveganja

Tveganje v zvezi z državami članicami bi se moralo v prihodnje zmanjšati, saj se posojila državam članicam v okvirih jamstvenih posojil Euratom, MFP ali EIB vračajo (glej grafikon A1 v oddelku 1.3 Priloge) .

Posojila MFP tretjim državam so predmet posameznih sklepov Sveta. Finančna pomoč, ki je bila odobrena s Sklepom Sveta 2007/860/ES z dne 10. decembra 2007 o zagotovitvi makrofinančne pomoči Libanonu, znaša 50 milijonov EUR posojil in do 30 milijonov EUR donacij. Namen je, posojila izplačati v dveh enakih tranšah z začetkom leta 2008.

Posojila Euratom državam članicam ali v nekaterih upravičenih državah nečlanicah (Ruska federacija, Armenija, Ukrajina) imajo najvišji določen znesek 4 milijarde EUR, pri čemer je 85 % tega zneska že porabljenega. Preostala razlika znaša približno 600 milijonov EUR. Na podlagi sedanje posojilne pogodbe iz leta 2004 za K2R4 v Ukrajini (protivrednost sporazuma o posojilu v višini 83 milijonov USD v EUR), od česar je bilo 39 milijonov EUR že izplačanih, se lahko leta 2008 izplačata še dva obroka.

Prejšnji splošni mandat EIB se je iztekel 31. julija 2007. Tega dne so bile podpisane pogodbe, ki so skupaj znašale 98 % skupnega najvišjega določenega zneska v tem mandatu (20 060 milijonov EUR – glej preglednico A5 Priloge). Od prejšnjih mandatov EIB ostaja za izplačilo skupaj 7 663 milijonov EUR, od česar jih je 93 % iz prejšnjega splošnega mandata[12] in jih je treba izplačati v 10 letih od konca tega mandata, saj ob koncu tega obdobja preneha jamstvo Skupnosti[13].

Najpomembnejša postavka, ki bo vplivala na tveganje za proračun v prihodnje, je nedavno jamstvo Skupnosti, podeljeno EIB v okviru novega splošnega mandata. To jamstvo Skupnosti je omejeno na 65 % skupnega zneska izplačanih posojil in jamstev, zagotovljenih v okviru financiranja EIB, zmanjšanega za povrnjene zneske in povečanega za vse ustrezne zneske, pri čemer znaša najvišji določeni znesek 27 800 milijonov EUR[14]. V tem novem mandatu je bilo leta 2007 odobrenih 1 898 milijonov EUR, pri čemer je konec leta 2007 ostalo neizplačanih 1 820 milijonov EUR.

Grafikon A2 v oddelku 1.3 Priloge prikazuje simulacijo izplačil v okviru mandatov pred novim splošnim mandatom in v okviru novega splošnega mandata, ker ta izplačila znatno vplivajo na oblikovanje rezervacij Sklada.

NEPLAčILA, AKTIVACIJA PRORAčUNSKIH JAMSTEV IN ZAOSTALA PLAčILA

Plačila iz gotovinskih sredstev

Komisija črpa pri posojilnih poslih iz svojih gotovinskih sredstev, da prepreči zamude in z njimi povezane stroške, če dolžnik zamuja s plačili [15].

Plačila iz proračuna

V drugi polovici leta 2007 niso bila zabeležena neplačila, tako da ni bilo zahtevkov za proračunska sredstva pod proračunsko postavko 01 04 01 „Jamstva Evropske skupnosti za dajanje posojil“.

Aktivacija Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe

V primeru zapoznelih plačil prejemnika (tretjih držav) posojila, ki ga je odobrila Skupnost ali za katero je Skupnost jamčila, mora Sklad pokriti primanjkljaj v roku treh mesecev od datuma zapadlosti plačila [16].

V drugi polovici leta 2007 ni Sklad prejel nobenih zahtevkov.

Skupna zaostala plačila na dan 31. decembra 2007, tj. zamudne obresti Republike Argentine, so znašale 1 718 493,12 USD. Od tega je treba v Sklad vrniti še 1 448 433,44 USD (983 923,27 EUR). Ker Sklad ni prejel zahtevkov za preostalo razliko, znesek plača EIB. Komisija in EIB sta že večkrat opozorili argentinske organe, da je treba v celoti povrniti ta zaostala plačila, preden EIB sklene nove posojilne posle v tej državi.

JAMSTVENI SKLAD ZA ZUNANJE ZADEVE

VRAčILA

Leta 2007 ni bilo vračil.

Sredstva

Na dan 31. decembra 2007 so neto sredstva Sklada znašala 1 026 515 043,63 EUR.

Ciljni znesek

Sklad mora doseči ustrezno raven (ciljni znesek) 9 % skupnih neplačanih obveznosti do virov sredstev iz vsakega posla, vključno z obračunanimi obrestmi. Razmerje med sredstvi Sklada (1 026 515 043,63 EUR) in neplačanimi obveznostmi do virov sredstev[17] (12 427 584 330,13 EUR) v skladu z Uredbo o Skladu je znašalo 8,26 %.

Konec leta 2007 sredstva Sklada niso dosegala ciljnega zneska. Kot je določeno v novih pravilih o oblikovanju rezervacij, ki jih je sprejel Svet 30. januarja 2007[18], so se v skladu s Sklepom Sveta 2006/1016/ES z dne 19. decembra 2006[19] rezervacije v višini 91,60 milijona EUR vnesle v predhodni predlog proračuna za leto 2009 skupaj z zneskom v višini 500 000,00 EUR za zunanjo oceno na podlagi vmesnega poročila o zunanjem mandatu EIB.

OCENA TVEGANJ: EKONOMSKO IN FINANčNO STANJE V TRETJIH DRžAVAH, KI PREJEMAJO NAJVEčJA POSOJILA EU

UVOD

V prejšnjih delih poročila so navedene informacije o kvantitativnih vidikih tveganja za proračun. Te podatke pa bi morala spremljati kvalitativna ocena tveganj, ki so odvisna od vrste posla in plačilne sposobnosti posojilojemalca (glej oddelek 4.3 zgoraj). Preglednice za ocenjevanje tveganja po državah so navedene posebej v delovnem dokumentu služb Komisije. V nadaljevanju je naveden kratek povzetek te analize za deset držav, ki imajo v letu 2008 najvišje letno tveganje za proračun (glej oddelek 4.3 zgoraj) ter za države, ki so neposredno deležne sredstev iz proračuna Skupnosti.

Države kandidatke

Realni BDP (bruto domači proizvod) na Hrvaškem se je s 4,8 % leta 2006 povečal na 5,6 % leta 2007.. Njegova rast je večinoma posledica povečane rasti zasebne in javne potrošnje, ki jo pospešujejo močna, a upadajoča rast kreditov, enkratna izplačila upokojencem in izdatki v predvolilnem obdobju. Rast naložb se je z 10,9 % leta 2006 upočasnila na 6,5 %, kar kaže na postopno prenehanje velikih projektov javnih naložb v prometno omrežje. Obenem so zasebne naložbe postale bolj dinamične, kar deloma kaže na nekatere izboljšave v splošnem poslovnem okolju. Primanjkljaj tekočega računa se je v primerjavi s 7,9 % v prejšnjem letu povečal na 8,6 % BDP, predvsem zaradi večjega primanjkljaja v blagovni menjavi, ki je posledica visoke ravni uvoza in upadanja rasti izvoza v zadnjem četrtletju. Neto prilivi neposrednih tujih naložb so se bistveno povečali in dosegli 9,1 % BDP ter tako več kot nadomestili primanjkljaj tekočega računa. Bruto zunanji dolg se je še naprej povečeval zaradi povečanega neposrednega najemanja posojil v podjetniškem sektorju, medtem ko sta tako država kot bančni sektor zmanjšala neporavnane obveznosti do tujine. Bruto delež zunanjega dolga se je povečal s 85,5 % BDP konec leta 2006 na 88,9 % konec leta 2007.

V Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji se je bistveno povečala (realna) rast proizvodnje, in sicer na približno 5 % v letu 2007 v primerjavi s 4 % v letu 2006. Pomembna vira rasti sta bila izvoz jeklenih proizvodov in zasebna poraba. Tekoči račun je v zadnjih mesecih leta padal in konec leta 2007 dosegel primanjkljaj v višini skoraj 3 % BDP. Bruto prilivi neposrednih tujih naložb so se konec 2007 znova zmanjšali na 4,8 % BDP, potem ko so se z enotnim projektom privatizacije v energetskem sektorju leta 2006 že dvignili na skoraj 6 % BDP. Predčasna vračila posojil so zunanji dolg države znižala na približno 50 % BDP.

V Turčiji je letna rast BDP v letu 2007 znašala 4,5 %, kar pomeni zmanjšanje v primerjavi s 6,9 % leta 2006. Višja inflacija in zaostrena monetarna politika centralne banke sredi leta 2006 sta upočasnili rast domačega povpraševanja. Primanjkljaj tekočega računa je ostal enak in znašal skoraj 6 % BDP. Bruto prilivi neposrednih tujih naložb so leta 2007 znašali 3 %, pri čemer sta bili približno dve tretjini usmerjeni v finančni sektor. Prejšnje leto se je zunanji dolg države zmanjšal za približno dve odstotni točki na 37 % BDP konec leta 2007. Hkrati se je javni dolg zmanjšal s 46 % BDP leta 2006 na 39 % BDP. Turške banke za financiranje domačih posojil pogosto najemajo mednarodna posojila, kar pomeni, da naj bi postopoma občutile vpliv globalne omejitve kreditov.

Potencialne države kandidatke

Realni BDP v Bosni in Hercegovini se je leta 2007 zmanjšal s 6,7 %, kolikor je znašal leta 2006, na 6 %. Leta 2007 je vedno večji trgovinski primanjkljaj prispeval k večjemu primanjkljaju tekočega računa, ki se je z 8,4 % BDP, kolikor je znašal leta 2006, leta 2007 povečal na 13,1 % BDP. Primanjkljaj tekočega računa se v celoti financira z neto prilivi neposrednih tujih naložb, saj so se zaradi obsežne privatizacije v Republiki Srbiji in relativno boljših rezultatov svežih naložb tuje naložbe povečale in dosegle delež 13,8 % BDP. Zunanji javni dolg se je konec leta 2007 zmanjšal na 18,5 % BDP, medtem ko skupni zunanji dolg po ocenah znaša manj kot 50 % BDP.

Realni BPD v Srbiji se je leta 2007 povzpel za 7,5 %. Primanjkljaj tekočega računa se je povečal na 16 % BDP, kar je posledica vedno večjega trgovinskega primanjkljaja in zmanjšanja neto tekočih transferjev. Neto prilivi neposrednih tujih naložb so se zmanjšali na 5,1 % BDP, medtem ko so se tuja posojila povečala na 10,3 % BDP. Zaradi zmanjšanih pritokov kapitala so se zbrane devizne rezerve v Narodni banki Srbije zmanjšale na 3 % BDP. Devizne rezerve Narodne banke Srbije so konec leta dosegle vrednost uvoz blaga in storitev, ki se ustvari v sedmih mesecih in pol. Zunanji dolg je še vedno znašal 62 % BDP, medtem ko sta zunanji dolg zasebnega sektorja in zunanji dolg javnega sektorja konec leta 2007 znašala 41 % oziroma 21 % BDP.

V Črni gori ocena BDP za leto 2007 kaže na povečanje gospodarske rasti za 7 %, in sicer po zaslugi rekordne turistične sezone ter povečanega razpoložljivega dohodka gospodinjstev, ki ga je dvignila hitra rast kreditiranja. Zaradi znatnega trgovinskega primanjkljaja in precejšnjega padca izvoza se je primanjkljaj tekočega računa zelo povečal in dosegel 44,2 % BDP. Kljub temu so se prilivi neposrednih tujih naložb med letom povečali za 56 %, a so se zaradi ogromnih odlivov v istem obdobju neposredne neto naložbe zmanjšale na 23 % BDP. Javni dolg se je zaradi povečanja domače zadolženosti povečal na 32,4 % BDP. Po drugi strani pa se je po večkratnem predčasnem vračilu multilateralnim upnikom, ki je bilo mogoče zaradi ugodnih fiskalnih rezultatov, zunanji javni dolg znižal za 8,3 % iz enega leta v drugo in pristal na 20,3 % BDP.

Nove neodvisne države

V Gruziji se je primanjkljaj tekočega računa leta 2007 še naprej povečeval in dosegel skoraj 20 % BDP, trgovinski primanjkljaj pa je znašal približno 26 % BDP. V obdobju po ruskem trgovinskem embargu se raznovrstnost izvoza povečuje, vendar pa njegova rast še ni zadostna, da bi uravnotežila povišano povpraševanje po uvozu na sploh in vpliv višje cene uvoza zemeljskega plina. Vendar pa se primanjkljaj tekočega računa financira s tujimi pritoki kapitala, vključno z neposrednimi tujimi naložbami, ki so se leta 2007 povzpele na 1 584 milijonov USD (s 1076 milijonov USD leta 2006). Tudi bančni sektor je povečal zadolževanje na tujih kapitalskih trgih. Gospodarska rast je bila pri 12,4 % stabilna ter je podprta z veliko rastjo posojil, privatizacijo, neposrednimi tujimi naložbami in strukturnimi reformami. Javna poraba (še posebej za vojsko) se je leta 2007 povečala, davčni primanjkljaj pa je po ocenah znašal 4,7 % BDP. Ker se je primanjkljaj financiral s prihodki od privatizacije, je bil javni dolg nominalno stabilen in se je zmanjšal za odstotek BDP na približno 25 % (zunanji javni dolg približno 17 % BDP). Glavni izziv gospodarske politike je ohraniti inflacijo na enomestni številki. Dvanajstmesečna inflacija je decembra 2007 znašala 11 %, dodaten pritisk na cene življenjskih potrebščin pa še naprej povzročajo cene surovin na svetovnih trgih. Standard & Poor’s je Gruziji znova dodelil bonitetno oceno B+ in pozitivne obete za nadaljnji razvoj.(positive outlook). Julija 2007 je agencija Fitch Gruziji podelila bonitetno oceno BB– z dobrimi možnostmi za nadaljnji razvoj (stable outlook).

Realna rast BDP v Ukrajini je leta 2007 ostala na 7,3 % in je bila podprta z veliko rastjo posojil in povečanjem realnih dohodkov. Stanje na tekočem računu se je nekoliko poslabšalo in doseglo primanjkljaj v višini 4,2 % BDP. Trgovinski primanjkljaj je znašal 5,6 % BDP, kar je posledica velikega povpraševanja po uvozu in višjih cen uvoza energije. V celoti pa je trgovina za Ukrajino ostala pozitivna po zaslugi visokih cen jekla na svetovnih trgih (ukrajinski glavni izvozni sektor, ki zajema 40 % celotnega izvoza).Davčni primanjkljaj je ostal na 1,5 % zaradi stabilne gospodarske rasti, ki je pozitivno vplivala na pobiranje prihodkov. Zunanji javni dolg Ukrajine se je zmanjšal na približno 10 % BDP, medtem ko se je zaradi zadolževanja bančnega sektorja na tujih kapitalskih trgih skupni zunanji dolg povečal na približno 60 % BDP. Dvanajstmesečna inflacija je proti koncu leta 2007 še naprej naraščala do 16,6 % decembra 2007. Poganjale so je cene hrane, ki pomenijo 50 % potrošniške košarice tega indeksa. Glavna tveganja so še vedno povezana z nemirnimi političnimi razmerami, ki so vrhunec dosegle med predčasnimi parlamentarnimi volitvami septembra 2007. Tesna parlamentarna večina v vladi, ki je za tem prišla na oblast, in še trajajoči politični boji med ključnimi političnimi akterji ne vplivajo ugodno na potrebne strukturne reforme. Standard & Poor's pa je potrdil, da dolgoročna bonitetna ocena Ukrajine ostaja BB–, zlasti zaradi nizke stopnje zadolženosti javnega sektorja.

Gospodarstvo Tadžikistana se je leta 2007 še naprej močno krepilo in imelo 7,8-odstotno stopnjo rasti BDP. Po proračunskem presežku, ki je leta 2006 znašal 1,7 %, se ocenjuje, da bo državni proračun leta 2007 imel primanjkljaj v višini 14,1 % BDP (ocena Mednarodnega denarnega sklada). Zaradi uspešnih dvostranskih dogovorov o odplačevanju dolga predvsem z Rusijo, ki je največja upnica Tadžikistana, in odpisa dolga večstranske pobude za odpis dolga (MDRI) pri Mednarodnem denarnem skladu, se je zunanji dolg sprva zmanjšal na 33,6 % BDP v letu 2006, po izrazito povečanem proračunskem primanjkljaju leta 2007 pa se je znova povzpel na približno 41,9 % BDP. Hitra rast tujih nakazil le deloma pokriva vedno večji trgovinski primanjkljaj. Primanjkljaj tekočega računa se je zelo povečal in se s 3,0 %, kolikor je znašal leta 2006, povzpel na približno 9,5 % leta 2007. Kritje uvoza iz bruto uradnih rezerv ostaja relativno nizko na približno dveh mesecih. Sporazum o Programu pomoči za zmanjševanje revščine in spodbujanje gospodarske rasti (PRGF) v okviru Mednarodnega denarnega sklada je bil uspešno sklenjen leta 2006. Organi oblasti so že začeli pripravljati sporazum, ki ga bo nasledil, po možnosti v okviru programa instrument podpore politike (PSI pri Mednarodnem denarnem skladu).

Druge države nečlanice

Sredozemske države

Na gospodarstvo Maroka so močno vplivale suše leta 2007; zaradi padca kmetijske proizvodnje pa je gospodarska rast nazadovala z 8 %, kolikor je znašala leta 2006, na 2,2 % leta 2007. Enakomerna rast deleža nekmetijskega sektorja v BDP (s 5,2 % leta 2006 na 5,5 % konec leta 2007) in diverzifikacija, ki zdaj poteka, povečujeta odpornost maroškega gospodarstva na šoke. BDP se povečuje predvsem zaradi domačega povpraševanja: zasebno porabo poganjajo rast plač v mestih, hitra širitev kreditov, pozitivni razvoj na trgu dela in visoka stopnja nakazil; javna poraba pa se je zaradi 8-odstotnega povišanja ponavljajočih se stroškov zelo povečala. Na zunanje okolje še vedno vpliva znaten in vedno večji trgovinski primanjkljaj (21 % BDP leta 2007). Leta 2007 se je prvič zgodilo, da ta primanjkljaj ni bil v celoti pokrit s prihodki in prilivi od turizma, zato je bil na tekočem računu države primanjkljaj. Po pričakovanjih naj bi naraščajoči BDP zaustavil stalno padanje razmerja med zunanjim dolgom in BDP na 22 % konec leta 2007. Po ocenah pa naj bi se celoten davčni primanjkljaj leta 2007 bistveno zmanjšal na 0,2 % BDP (brez prihodkov od privatizacije). Inflacijski pritiski so ostali na nizki ravni, povprečna inflacija je konec leta 2007 znašala 2,0 %. Tudi zmerna rast cen kaže na moč maroške valute (MAD). Sedanji sistem deviznega tečaja, ki zadržuje vrednost MAD na košarici valut, v kateri prevladuje euro, je zaradi povečanja vrednosti MAD v skladu z menjalnim tečajem med eurom in ameriškim dolarjem povzročil poslabšanje trgovinskih pogojev. Organi so se odločili za postopno liberalizacijo zunanjega kapitalskega računa, kar bi pomenilo opuščanje sedanje vezave ter prehod na bolj prilagodljiv sistem deviznega tečaja in ciljanje inflacije.

Gospodarska rast v Tuniziji se je dvignila s 5,5 % leta 2006 na 6,3 % leta 2007, predvsem zaradi netekstilne proizvodnje, energetskega sektorja, transporta in telekomunikacijskih storitev. Kljub večji gospodarski rasti je brezposelnost še vedno visoka in znaša okrog 14 %. Velik del brezposelnih oseb ima univerzitetno izobrazbo. Osrednji javnofinančni primanjkljaj, če se ne upošteva privatizacija, se je ustalil pri okrog 3 %. Preudarna davčna politika je skupaj z zaostreno denarno politiko dobro vplivala na tunizijsko gospodarstvo, ker je inflacija leta 2007 ostala zmerna pri 3,1 %. Davčna disciplina in dvakratno povišanje domačih cen nafte sta pripomogla k ublažitvi davčnega bremena zaradi subvencij za nafto. Zaradi večje gospodarske rasti in prihodkov od privatizacije, ki so bili uporabljeni večinoma za amortizacijo dolga, se je zmanjšal osrednji javni dolg, in pričakuje se, da se bo ta trend v bližnji prihodnosti nadaljeval. Dolg, ki je večinoma zunanji, trenutno še vedno presega 50 % BDP. Kljub temu kaže Tunizija zaradi dolgoročne strukture zunanjega dolga odpornost na zunanje pretrese. Pričakuje se, da se bo javni dolg zaradi ugodnih kratkoročnih gospodarskih razmer še naprej zmanjševal.

Gospodarska rast Egipta se je s 6,8 % v proračunskem letu 2006 povečala na rekordnih 7,1 % v proračunskem letu 2007 predvsem zaradi neposrednih tujih naložb ter zasebne porabe (tudi prek turizma). Inflacija se je v proračunskem letu 2007 zaradi državne porabe in višjih uvoznih cen hrane znova povečala na dvomestno številko. Zdi se, da je zdaj inflacija poglavitno tveganje za makroekonomsko stabilnost. Pozitiven znak je zmanjševanje brezposelnosti, ki pa je pri 10 % še vedno relativno visoka. Kljub veliki gospodarski rasti in prodaji podjetij v (pol-)državni lasti se je splošni javnofinančni primanjkljaj le malo zmanjšal (7,7 % v proračunskem letu 2007 v primerjavi z 9,2 % za proračunsko leto 2006). Zato je bruto javni dolg pri skoraj 90 % BDP ostal velik. Reforme v finančnem sektorju napredujejo. Dobra davčna politika bo skupaj s stabilnostjo cen pozitivno vplivala na ustvarjanje delovnih mest.

Gospodarstvo v Libanonu si še ni opomoglo od spora z Izraelom leta 2006, ki ga spremljajo dolgotrajno politično mrtvilo med državama in ponavljajoči se izbruhi nasilja. Ocenjuje se, da je bila realna rast BDP leta 2007 4 %, kar je precej bolje od prvih napovedi. Kljub devalvaciji ameriškega dolarja, na katerega je vezan libanonski funt, se je inflacija zmanjšala. Glede na potrebe po obnovi se ocenjuje, da se je primanjkljaj tekočega računa povečal na 10,7 % BDP. Vendar pa se večinoma financira z uradnimi prilivi in neposrednimi tujimi naložbami. Ker je bilo pobiranje prihodkov uspešnejše od pričakovanj, je davčni primanjkljaj ostal na enaki ravni. Razmerje med javnim dolgom in BDP je nekoliko padlo (na 171 % konec leta 2007), a še vedno ostaja zelo visoko. Vlada še vedno poskuša najti ravnotežje med potrebo po obnovi in socialnimi potrebami ter izzivi, ki jih pomeni velik javni dolg. Cilj davčne politike je zadržati primarni primanjkljaj ter obenem izvajati obnovo in programe socialne pomoči. Finančni sporazum med Libanonom in Mednarodnim denarnim skladom, ki je bil sklenjen aprila 2007 v okviru programa Izredna pomoč po konfliktih (Post-Conflict Emergency Assistance, EPCA), se je uspešno končal na začetku leta 2008.

Gospodarska rast v Siriji se je leta 2007 ustavila pri 3,9 % v primerjavi s 4,4 % leta 2006, predvsem zaradi padanja proizvodnje nafte in neugodnih vremenskih razmer, ki so prizadele posevke. V prihodnje naj bi izgube zaradi teh negativnih trendov pokrila vztrajna rast storitvenega sektorja, ki jo poganjata zanesljiva rast v turizmu in povpraševanje po dobrinah in storitvah, deloma tudi pri velikem številu iraških beguncev. Pričakuje se, da si bo kmetijski sektor opomogel, kar bo prav tako okrepilo gospodarsko rast. Stopnja inflacije se je leta 2007 v povprečju povišala za 5,5 %, predvsem zaradi prisotnosti beguncev iz Iraka, pa tudi kot posledica s turizmom povezanega povpraševanja po hrani ter višjih cen hrane in nafte. Davčni primanjkljaj v višini 5,0 % BDP v letu 2007 je bil posledica padanja proizvodnje nafte in vedno višjih stroškov subvencij. Kljub večjim prihodkom od telekomunikacijskega sektorja in nekoliko izboljšanim davčnim prihodkom naj bi se davčna situacija leta 2008 še naprej slabšala, saj se o odpravi subvencij še ni odločalo, izvajanje DDV pa je bilo preloženo na leto 2009. Javni dolg se je zato leta 2007 povečal na 37,8 % BDP in se pričakuje, da bo leta 2008 dosegel 41 % BDP. Sirija ima slabo plačilno evidenco, kar skupaj s proračunskimi primanjkljaji, zmanjšano proizvodnjo nafte, počasnimi gospodarskimi reformami in grožnjo mednarodnih sankcij slabi kreditno sposobnost države.

Južnoameriške države

Spričo naraščajočih cen surovin in še vedno zelo ugodnega globalnega gospodarskega okolja je Brazilija leta 2007 objavila 5,4-odstotno rast BDP. Glavni dejavnik rasti je domače povpraševanje, naložbe pa so se povzpele za dvomestno številko (+13,4 %). Tudi zasebna poraba se je s 6,5 % krepko povečala. velikega domačega povpraševanja se je presežek tekočega računa zmanjšal z 1,3 % BDP leta 2006 na 0,3 % lani. Zaradi obsežnih neposrednih, pa tudi portfeljskih naložb je imela plačilna bilanca presežek v višini 87,5 milijarde USD. Potem ko je Braziliji leta 2006 uspelo izplačati vse neplačane dolgove Mednarodnemu denarnemu skladu in Pariškemu klubu, so se zelo znižale tudi stopnje zunanjega dolga države. Prav tako pa je Brazilija zbrala za 180 milijard USD deviznih rezerv, kar je 14 % BDP. Zaradi teh dejavnikov je Brazilija precej manj občutljiva na zunanje gospodarske pretrese kot v preteklosti.

Zaradi obsežnih domačih naložb in porabe se je argentinsko gospodarstvo v letu 2007 še naprej močno krepilo, BDP pa se je povečal za 8,7 %. Uvoz se je zaradi močnega končnega povpraševanja povzpel za 19,5 % v primerjavi s 7,5-odstotno rastjo izvoza. Ker neto prilivi neposrednih tujih naložb ostajajo blizu 2,5 % BDP, so se devizne rezerve v Argentini povzpele na 46,9 milijarde USD (18,6 % BDP), skupni zunanji dolg pa se je z 51,5 % BDP, kolikor je znašal leta 2006, zmanjšal na 45,2 % BDP lani. Položaj javnih financ pa se je leta 2007 nekoliko poslabšal, saj se je državna poraba v letu predsedniških volitev povečala na dvomestno številko. Ker pa se bo državna poraba verjetno znova normalizirala, naj bi se tudi argentinska rast upočasnila in letos dosegla približno 6 % BDP. Ta pozitivni razvoj pa je zasenčila slabša napoved inflacije, ki deloma odraža moč domačega povpraševanja in politiko vzdrževanja relativno podcenjenega pesa. Potem ko Argentina še vedno ni plačala zamudnih obresti (1,7 milijona USD) za predhodna zaostala plačila iz projekta regionalnega cestnega prevoza (Regional Road Transportation), še vedno zaostaja s plačili EIB. Prav tako še ni uredila odnosov s Pariškim klubom.

Južna Afrika

Realna rast BDP v Južni Afriki je leta 2007 dosegla 5,1 % po zaslugi velikega prispevka gradbenega in finančnega sektorja. Obseg izvoza se je konec leta 2007 močno povečal zaradi rudarskih proizvodov, kjer so bile zaloge izčrpane, medtem ko so bile izvozne cene visoke. Realni uvoz je ostal na visoki ravni, medtem ko so se povprečne uvozne cene nekoliko zvišale, kar je bilo posledica npr. višje cene surove nafte. Primanjkljaj tekočega računa se je leta 2007 še povečeval in je dosegel 7,3 % BDP. Neto pritok kapitala je zadoščal za dodatno povečanje deviznih rezerv glede na uvoz (13,5 tedna). Nominalni efektivni menjalni tečaj randa se je med letom 2007 znižal za 3,5 %, v prvih dveh mesecih leta 2008 pa za 13,5 % zaradi pričakovanj glede gospodarske rasti za obseg izvoza, ki je posledica pomanjkanja električne energije. Poleg naraščajočih cen energije in hrane na svetovnih trgih je tudi to še naprej metalo senco na inflacijske obete, saj se je februarja 2008 indeks cen CPIX povečal na 9,4 % na leto. Pričakuje se, da bo inflacija dosegla vrh v prvi polovici leta 2008. Vedno večji primanjkljaj tekočega računa in zanašanje na portfeljske pritoke sta povečala občutljivost na zunanje pretrese. Vendar bi morali trdni temelji v državi omejiti negativen vpliv teh gospodarskih pretresov. Notranji pritiski bi lahko nastali zaradi pomanjkanja električne energije, visoke brezposelnosti, velike neenakosti, visoke stopnje razširjenosti HIV/aidsa in visoke stopnje kriminala.

[1] COM(2008)2 in SEC(2008)18 sta vključena v prejšnje poročilo o jamstvih, ki jih krije splošni proračun, stanje na dan 30. junija 2007.

[2] SEC(2008)[…].

[3] Podatki o mandatih EIB so prikazani v preglednici A1, sklici na pravne podlage pa so navedeni v preglednici A4 Priloge.

[4] Za zadnje poročilo o Skladu glej COM(2006)695 „Izčrpno poročilo o delovanju Jamstvenega sklada“ in priloženi delovni dokument služb Komisije (SEC(2006)1460).

[5] Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 2728/94 z dne 31. oktobra 1994 o ustanovitvi Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe, UL L 293, 12.11.1994, str. 1, kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1149/1999 z dne 25. maja 1999, UL L 139, 2.6.1999, str. 1, Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2273/2004 z dne 22. decembra 2004, UL L 396, 31.12.2004, str. 28, in Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 89/2007 z dne 30. januarja 2007, UL L 22, 31.1.2007, str. 1.

[6] Sklep Sveta (ES) št. 2006/1016(ES) z dne 19. decembra 2006, UL L 414, 30.12.2006, str. 95.

[7] C/2007/3592.

[8] Sklep Sveta (ES) 2007/860/ES z dne 10. decembra 2007, UL L 337, 21.12.2007, str.111.

[9] O zunanjem mandatu se je odločalo v okviru Finančne perspektive 2000–2006, glej Sklep Sveta 2000/24/ES z dne 22. decembra 1999, UL L 9, 13.1.2000, str. 24, kot je bil spremenjen (v nadaljevanju: prejšnji splošni mandat)

[10] Za namene tega izračuna se predvideva, da se neplačana posojila ne povečujejo, tj. upoštevajo se samo zapadla plačila (glej tudi oddelek 1 Priloge).

[11] Zdaj Republika Srbija in Republika Črna gora.

[12] Glej oddelek 1.3 Priloge.

[13] Glej člen 1.06 ponovno sklenjene in spremenjene garancijske pogodbe, sklenjene med ES in EIB 30. avgusta/2. septembra 2005.

[14] Razdeljen na osnovni najvišji znesek 25 800 milijonov EUR in neobvezni mandat 2 000 milijonov EUR, o katerem odloča Svet.

[15] Glej člen 12 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1150/2000 z dne 22. maja 2000, kakor je bila spremenjena, o izvajanju Sklepa št. 94/728/ES, Euratom, o sistemu virov lastnih sredstev Skupnosti.

[16] Za podrobnejše informacije glej oddelek 1.4.3. Priloge.

[17] Vključno z obračunanimi obrestmi.

[18] Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 89/2007 z dne 30. januarja 2007, UL L 22, 31.1.2007, str.1.

[19] UL L 414, 30.12.2006, str.102.