Uradno obveščanje Komisije o nacionalnih tehničnih predpisih pred njihovim sprejetjem ostaja pomembno orodje za obravnavo nastanka ovir za trgovino, da bi jih preprečili. Prav tako ostaja dober način za zagotavljanje sodelovanja med Komisijo in državami članicami ter med samimi državami članicami. To je zlasti pomembno v kritičnih in nepredvidenih okoliščinah kot na primer med pandemijo COVID-19. Komisija je uradno obveščena tudi o tehničnih predpisih, končno besedilo priglašenih ukrepov pa se prevede v 23 uradnih jezikov EU.

To poročilo je pripravljeno in predloženo v skladu s členom 8 Direktive (EU) 2015/1535 (v nadaljnjem besedilu: direktiva o preglednosti enotnega trga). V njem so analizirani rezultati uporabe enega od temeljev enotnega trga v obdobju 2016–2020, in sicer postopka uradnega obveščanja iz direktive o preglednosti enotnega trga. V poročilu je poudarjen pomemben prispevek postopka uradnega obveščanja k delovanju enotnega trga ter izvajanju smernic in zbirke orodij za boljše pravno urejanje, pa tudi njegova ključna vloga med pandemijo COVID-19.

Eden od ciljev direktive o preglednosti enotnega trga je obveščati gospodarske subjekte, vključno z malimi in srednjimi podjetji, o načrtovanih tehničnih predpisih, še preden jih države članice sprejmejo. To gospodarskim subjektom omogoča, da jasno izrazijo svoje mnenje in pravočasno prilagodijo svoje dejavnosti prihodnjim tehničnim predpisom. Veliko število prispevkov o uradnih obvestilih, ki so jih poslali deležniki, kaže, da se ta pravica do pregleda pogosto uveljavlja ter Komisiji in nacionalnim organom pomaga odkrivati ovire v trgovini.

Sodna praksa Sodišča Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Sodišče) je razjasnila nekatera vprašanja glede razlage direktive o preglednosti enotnega trga. Ta so vključevala opredelitev tehničnih predpisov, razvrstitev novih posredniških storitev v nastajajočih sektorjih, povezanih z modeli sodelovalnega gospodarstva, pravico dostopa do dokumentov v zvezi s postopkom iz direktive o preglednosti enotnega trga in kazen za nepriglasitev.

S 3 553 uradnimi obvestili, prejetimi v petletnem obdobju 2016–2020 (glej Prilogo 3.1), je dialog, ki je potekal v okviru direktive o preglednosti enotnega trga, pokazal dobro raven sodelovanja držav članic, ki so izdale 243 podrobnih mnenj in 475 pripomb (glej Prilogo 3.6). To so spremljali pogosti odzivi Komisije na priglašene tehnične predpise, in sicer je izdala 212 podrobnih mnenj in 816 pripomb (glej Prilogo 3.4). Največ odzivov Komisije in držav članic EU se je nanašalo na kmetijstvo, ribištvo in živila ter gradbene proizvode.

To poročilo, pripravljeno in predloženo v skladu z direktivo o preglednosti enotnega trga, je kratek pregled njenega delovanja v obdobju 2016–2020 s kvalitativnega in kvantitativnega vidika.

Direktiva o preglednosti enotnega trga ima ključno vlogo tudi na srečanjih v okviru dialoga z državami članicami in deležniki o „razmerah v posameznih državah“. Takšna srečanja so del prizadevanj strategije enotnega trga za zagotovitev kulture izpolnjevanja pravil in pametnega izvrševanja. Komisija meni, da so ta srečanja priložnost za dialog za izboljšanje izvajanja direktive o preglednosti enotnega trga. V tem okviru dialog na podlagi Direktive skupaj z drugimi kazalniki Komisiji omogoča, da bolje opredeli problematične sektorje in strukturne težave v državah članicah.

Postopek uradnega obveščanja o nacionalnih tehničnih predpisih v skladu z direktivo o preglednosti enotnega trga Komisiji in državam članicam EU omogoča, da pred njihovim sprejetjem proučijo tehnične predpise, ki jih namerava katera koli država članica uvesti za proizvode (industrijske, kmetijske in ribiške) in storitve informacijske družbe (glej Prilogo 1 k delovnemu dokumentu služb Komisije, priloženemu temu poročilu). Za države članice Evropskega združenja za prosto trgovino (v nadaljnjem besedilu: države Efte), ki so podpisnice Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP), ter Švico in Turčijo se uporablja poenostavljen postopek (glej Prilogo 4).

Namen direktive o preglednosti enotnega trga je z osredotočanjem na preglednost, dialog, preprečevanje in boljše pravno urejanje preprečevati nastanek novih ovir na enotnem trgu. Države članice lahko v tem postopku enakopravno sodelujejo s Komisijo. Deležniki imajo dostop do nacionalnih tehničnih predpisov, ki so v pripravi, in končnih besedil priglašenih ukrepov, prevedenih v 23 uradnih jezikov EU. Zato lahko gospodarski subjekti predvidijo nastanek ovir za trgovino ter se izognejo nepotrebnim in dragim upravnim bremenom, ki vplivajo na njihovo poslovanje.

Komisija je v okviru novega svežnja o industrijski strategiji iz marca 2020 sprejela sporočilo o ovirah in akcijski načrt za uveljavljanje enotnega trga, da bi dodatno izboljšala konkurenčnost in olajšala vključevanje podjetij vseh velikosti v vrednostne verige EU in svetovne vrednostne verige. Ukrep 10 iz akcijskega načrta Komisije za uveljavljanje enotnega trga se nanaša na direktivo o preglednosti enotnega trga. V tem okviru „[v] skladu z bolj strateškim pristopom Komisije k izvršilnim ukrepom [...] izvajanje direktive o preglednosti enotnega trga [...] temelji[...] na štirih oseh:

Enotni trg je kot „gonilo razvoja močnejšega in pravičnejšega gospodarstva EU“ ključni del šestih prednostnih nalog Komisije za obdobje 2019–2024. Izboljšuje blaginjo in priložnosti za podjetja in javnost v Evropi. Dobro delujoč enotni trg spodbuja konkurenco in trgovino, izboljšuje učinkovitost, povečuje kakovost ter pomaga zniževati cene za podjetja in potrošnike.

·Države članice so v obdobju 2016–2020 na področju gradbeništva priglasile 765 osnutkov tehničnih predpisov (131 leta 2016, 181 leta 2017, 139 leta 2018, 158 leta 2019 in 156 leta 2020)). Ti osnutki so se nanašali na vse vrste gradbenih proizvodov, vključno z mostnimi strukturami in betonskimi cestnimi strukturami, kritinami za enokapne strehe stavb, gasilsko in reševalno opremo, toplotno izolacijo, sintetičnimi polnilnimi materiali, betonskimi strukturami, električnimi napeljavami na betonskih konstrukcijah in v njih ter kovinskimi materiali v stiku s pitno vodo.

Pri neharmoniziranih področjih, tj. tistih, ki bi morala biti zaradi neobstoja sekundarne zakonodaje usklajena s členi od 34 do 36 (prosti pretok blaga) ter členoma 49 in 56 (pravica do ustanavljanja in svoboda opravljanja storitev, povezanih z informacijsko družbo) PDEU, je želela Komisija po presoji nujnosti in sorazmernosti ukrepa v skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije s svojim odzivom države članice opozoriti na morebitne neupravičene ovire za trgovino.

Številna uradna obvestila so bila predložena tudi na področju storitev informacijske družbe, v okoljskem in kemijskem sektorju (predvsem v zvezi z embalažo in odpadno embalažo, plastičnimi proizvodi, gnojili, fitofarmacevtskimi sredstvi, ki vsebujejo glifosat ali neonikotinoide, emisijskimi standardi, kozmetičnimi izdelki, ki vsebujejo mikroplastiko) ter na področju prometa (npr. v zvezi z električnimi vozili, posebno opremo za osebna vozila in taksije, snežnimi mobilnimi napravami, električnimi skiroji, ladjami in plovili za rekreacijo ter droni) (glej Prilogo 3.3).

V Prilogi 3.2 (preglednica 1) je mogoče opaziti korelacijo med velikostjo držav članic in številom uradnih obvestil, saj največje države članice na splošno predložijo več uradnih obvestil kot srednje velike in majhne. To je mogoče delno pojasniti z večjim številom regionalnih in lokalnih organov, ki morajo uradno obveščati o svojih osnutkih tehničnih predpisov. Vendar to ne velja vedno: v nekaterih primerih so na primer srednje velike države članice predložile več uradnih obvestil kot nekatere večje države članice, večje države članice s centralizirano strukturo pa so jih predložile več kot države članice z decentralizirano strukturo.

Ugotovljene so bile izrazite razlike v številu uradnih obvestil med državami članicami, saj nekatere države članice povprečno predložijo več kot 50 obvestil letno, druge pa manj kot deset obvestil letno (glej Prilogo 3.2). Čeprav se lahko ta vrzel delno pojasni s strukturo organizacijske ureditve države v različnih državah (npr. obstoj regionalnih/lokalnih organov z regulativnimi pooblastili), s pomanjkanjem ozaveščenosti ali višjo/nižjo stopnjo regulativne dejavnosti, so se zaradi tega velikega razhajanja pojavili pomisleki glede polnega izpolnjevanja obveznosti uradnega obveščanja. Analiza je pokazala, da v letih 2017, 2018 in 2019 osnutkov tehničnih predpisov ni priglasila ali ponovno priglasila skoraj nobena država članica. Vendar je imela velika večina držav članic razmeroma nizko število nepriglašenih osnutkov, tj. deset ali manj na leto.

Direktiva o preglednosti enotnega trga prispeva tudi k boljšemu vzajemnemu priznavanju. Načelo vzajemnega priznavanja, ki izhaja iz sodne prakse Sodišča v zvezi s členi od 34 do 36 PDEU, zagotavlja dostop do trga za blago, ki ni ali je le delno predmet harmonizacijske zakonodaje EU. Zagotavlja, da se načeloma lahko vsako blago, ki se zakonito trži v eni državi članici, prodaja v drugi. Ocena nacionalnih predpisov pred njihovim sprejetjem prispeva k zmanjšanju tveganja, da bi ta pravila povzročila neupravičene regulativne ovire za trgovino, zlasti glede na načelo vzajemnega priznavanja. Komisija namreč lahko: (i) popravi besedilo določb o enotnem trgu v osnutkih, ki so jih države članice priglasile v skladu s postopkom iz direktive o preglednosti enotnega trga, in (ii) priporoči državam članicam, naj v priglašene osnutke nacionalnih ukrepov vključijo določbo o enotnem trgu, če ta v priglašenih osnutkih manjka.

Komisija je v sporočilu z naslovom Bolje oblikovani predpisi za rast in delovna mesta v EU poudarila, da preventivni nadzorni mehanizem, vzpostavljen z direktivo o preglednosti enotnega trga, prispeva k izboljšanju kakovosti nacionalnih predpisov o proizvodih in storitvah informacijske družbe. S sodelovanjem med Komisijo in državami članicami v okviru postopka uradnega obveščanja naj bi se zagotovil jasnejši regulativni okvir za gospodarske subjekte.

Komisija je v okviru svojih nenehnih prizadevanj za preglednost in učinkovitost leta 2015 razvila novo funkcijo na spletišču Informacijskega sistema o tehničnih predpisih (TRIS). Ta funkcija je bila vzpostavljena leta 2016 in vsakomur omogoča uporabo spletišča TRIS za predložitev prispevkov o katerem koli uradnem obvestilu med obdobjem mirovanja, predvidenim v členu 6 direktive o preglednosti enotnega trga. V obdobju 2016–2020 je Komisija prek te funkcije prejela 1 618 prispevkov (144 leta 2016, 421 leta 2017, 175 leta 2018, 281 leta 2019 in 597 leta 2020).

·V zvezi s kmetijskimi proizvodi, ribištvom, akvakulturo in drugimi živili so države članice v obdobju 2016–2020 priglasile 693 osnutkov tehničnih predpisov (145 leta 2016, 106 leta 2017, 146 leta 2018, 161 leta 2019 in 135 leta 2020). Področja, ki jih zajemajo ti osnutki, so na primer vključevala snovi, ki prihajajo v stik z živili, energijske napitke, transmaščobe v živilih, vino in žgane pijače, oznake kakovosti za živila, dobrobit živali ter trženje krznenih izdelkov.

Nekatere države članice so priglasile osnutke predpisov, ki določajo oznake, ki kakovost proizvoda povezujejo z njegovim poreklom. Ta uradna obvestila so se proučila na podlagi določb PDEU o prostem pretoku blaga ter Uredbe (EU) št. 1151/2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil.

V zadevnem obdobju je Komisija proučila uradna obvestila v zvezi s higieno živil ter izdala podrobna mnenja in pripombe glede njihove skladnosti z Uredbo (ES) št. 852/2004 o higieni živil, Uredbo (ES) št. 853/2004 o posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora ter Uredbo (ES) št. 854/2004 o določitvi posebnih predpisov za organizacijo uradnega nadzora proizvodov živalskega izvora, namenjenih za prehrano ljudi.

Druga uradna obvestila so se nanašala na označevanje živil. Komisija je ocenila njihovo skladnost z Uredbo (EU) št. 1169/2011 o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom, zlasti z določbami o označevanju hranilnih vrednosti ali drugimi sektorskimi določbami o obveščanju potrošnikov.

·V sektorju storitev informacijske družbe so države članice priglasile 255 ukrepov (58 leta 2016, 43 leta 2017, 34 leta 2018, 57 leta 2019 in 63 leta 2020), pri čemer večina uradnih obvestil zadeva osnutke zakonodaje, ki vpliva na elektronsko poslovanje, družbene medije in operaterje spletnih platform, omrežno nevtralnost in pluralnost medijev, lažne novice in sovražni govor na spletu ter druga pravila o storitvah informacijske družbe, ki spadajo na področje uporabe Direktive 2000/31/ES (direktiva o elektronskem poslovanju) , in pravila v zvezi z avdiovizualnimi medijskimi storitvami, ki spadajo na področje uporabe Direktive (EU) 2018/1808 (revidirana direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) .

Drugi odzivi Komisije so bili izdani v zvezi s priglašenimi osnutki ukrepov glede pravil o storitvah informacijske družbe, ki se osredotočajo na elektronsko identifikacijo in storitve zaupanja, ki spadajo na področje uporabe Uredbe (EU) št. 910/2014 (v nadaljnjem besedilu: uredba eIDAS), ter prosti pretok neosebnih podatkov, kot ga ureja Uredba (EU) 2018/1807. Uradna obvestila so bila predložena tudi v zvezi z zasebnostjo digitalnih podatkov, kibernetsko varnostjo, hrambo podatkov, elektronskim izdajanjem računov, avtorskimi pravicami, telekomunikacijami in elektronskimi komunikacijami (vključno s 5G), varnejšim internetom za otroke, e-knjigami, spletnimi igrami na srečo, v več primerih pa so bila izrecno ali dodatno povezana s prostim pretokom storitev in pravico do ustanavljanja (člena 49 in 56 PDEU ter direktiva o storitvah), pravicami potrošnikov na podlagi Direktive 2011/83/EU, varstvom osebnih podatkov v skladu s Splošno uredbo o varstvu podatkov (EU) 2016/679 ter svobodo izražanja in svobodo gospodarske pobude, kot sta določeni v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah.

·V sektorju kemikalij je Komisija prejela 167 uradnih obvestil (32 leta 2016, 32 leta 2017, 28 leta 2018, 27 leta 2019 in 48 letu 2020) v zvezi s področji, kot so biocidni proizvodi, fitofarmacevtska sredstva in sredstva, ki spadajo na področje uporabe Uredbe (ES) št. 1907/2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) , ki so bila večinoma proučena na podlagi uredbe o biocidnih proizvodih, Uredbe (ES) št. 1107/2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in uredbe REACH.

·V okoljskem sektorju je Komisija proučila 206 osnutkov ukrepov (55 leta 2016, 39 leta 2017, 28 leta 2018, 33 leta 2019 in 51 leta 2020). Nekateri priglašeni osnutki so se nanašali na odpadno embalažo in plastične proizvode za enkratno uporabo ter pokazali težave v zvezi z združljivostjo z Direktivo 94/62/ES o embalaži in odpadni embalaži (npr. v zvezi z zahtevami za prepoved lahkih plastičnih nosilnih vrečk) in Direktivo (EU) 2019/904 o zmanjšanju vpliva nekaterih plastičnih proizvodov na okolje (npr. v zvezi z opredelitvami pojma „plastika“).

Postopek uradnega obveščanja je Komisiji tudi omogočil posredovanje v sektorjih, v katerih je bila harmonizacija predvidena ali je potekala na ravni EU, in tako državam članicam preprečil, da bi uvedle različne nacionalne ukrepe. Komisija je v skladu s členom 6(3) in (4) direktive o preglednosti enotnega trga od priglasitvenih držav članic zahtevala, naj odložijo sprejetje priglašenih osnutkov tehničnih predpisov za 12 mesecev od datuma uradnega obvestila na področjih ekološke pridelave rastlin, živali in proizvodov iz ribogojstva ter živil (uradno obvestilo 2018/190/BG), ekološke pridelave kunčjega mesa (uradno obvestilo 2018/219/E), ekoloških pitovnih prepelic (uradno obvestilo 2018/666/F) in plastičnih proizvodov za enkratno uporabo (obvestili 2018/665/B in 2019/9/UK).

► Pozitivni primeri, ki kažejo vpliv direktive o preglednosti enotnega trga

V obdobju poročanja se je direktiva o preglednosti enotnega trga v številnih primerih izkazala za učinkovito, saj so nacionalni organi priglašene osnutke preoblikovali v skladu s priporočili Komisije ali jih umaknili. Tak primer je bilo uradno obvestilo v zvezi z osnutkom odloka, ki voznike avtomobilov, ki prebivajo v Italiji in s seboj v avtomobilu prevažajo otroke, mlajše od štirih let, zavezuje k uporabi posebnih alarmnih naprav za opozarjanje v zvezi z avtomobilskimi sedeži, ki preprečujejo, da bi mladoletniki ostali v vozilu. Komisija je v podrobnem mnenju poudarila, da je več zahtev iz priglašenega osnutka v nasprotju s harmonizacijskimi pravili EU in prostim pretokom blaga (členi od 34 do 36 PDEU). Razlog za to je bilo pomanjkanje dokazov za: (i) sorazmernost zahteve glede postopka predhodne odobritve za alarmne naprave za opozarjanje v zvezi z avtomobilskimi sedeži, ki so zakonito proizvedene v drugih državah članicah, in (ii) obveznost, da se te naprave opremijo s samodejnim komunikacijskim sistemom za pošiljanje sporočil ali klicev prek mobilnih brezžičnih komunikacijskih omrežij na vsaj tri različne telefonske številke. Komisija je poudarila, da bi lahko bil „postopek predhodne odobritve“, v skladu s katerim morajo „akreditirani organi“ pri italijanskem generalnem direktoratu za motorna vozila zaprositi za priznanje, v nasprotju z načelom prostega opravljanja storitev v Uniji (člen 56 PDEU). Italijanski organi so predlagani odlok preoblikovali v skladu s pripombami Komisije, pri čemer so zagotovili, da se s priglašenim osnutkom ukrepa lahko doseže cilj varnosti otrok.

Podobno je Komisija v letih 2016, 2017 in 2018 prejela več uradnih obvestil v zvezi z značilnostmi in posebno opremo brezpilotnih zrakoplovov (dronov). V svojih odzivih je opozorila na postopek harmonizacije, ki poteka na ravni EU, in zadevne države članice pozvala, naj sodelujejo pri vzpostavitvi regulativnega okvira EU za brezpilotne zrakoplove, ki bi zagotovil visoko raven varnosti v zvezi z delovanjem takih zrakoplovov in omogočil obvladovanje s tem povezanih tveganj v zvezi z varnostjo ter varstvom zasebnosti in osebnih podatkov. Zadevne države članice so upoštevale priporočila Komisije, izražena v pripombah in podrobnih mnenjih, ali umaknile priglašene osnutke.

Leta 2020 so nekatere države članice na začetku pandemije COVID-19 sprejele ali pripravile nacionalne ukrepe, ki vplivajo na prosti pretok osebne varovalne opreme, kot so zaščitna očala, obrazne maske, rokavice, kirurški kombinezoni in halje, in na prosti pretok zdravil. Ti ukrepi bi lahko preprečili, da bi tako osnovno blago doseglo tiste, ki so ga najbolj potrebovali, zlasti zdravstvene delavce, ekipe za posredovanje na terenu in bolnike na prizadetih območjih po vsej Evropi. Ustvarili so verižne učinke, saj so države članice sprejele ukrepe za ublažitev vpliva ukrepov, ki so jih sprejele druge države članice. Omejitve so se v kratkem obdobju razširile na vse več proizvodov, najprej na osebno varovalno opremo in nato na zdravila. Takšni ukrepi so ovirali logistiko in distribucijske verige ter spodbudili kopičenje zalog v dobavni verigi. Nazadnje so se s takšnimi ukrepi ponovno vzpostavile notranje meje v času, ko je bila solidarnost med državami članicami najbolj potrebna. Komisija je države članice pozvala, naj te ukrepe priglasijo prek mehanizma direktive o preglednosti enotnega trga, in zagotovila smernice o tem, kako to storiti. Komisiji priglašeni ukrepi so bili ocenjeni prednostno, pri čemer je Komisija podprla države članice pri popravku tistih ukrepov, ki bi lahko ovirali prosti pretok osnovnega blaga na enotnem trgu. Pandemija COVID-19 je pokazala, kako pomembni so postopki iz direktive o preglednosti enotnega trga, vključno z nujnim postopkom (glej odstavek 2.2), ponudila pa je tudi koristne izkušnje, ki bodo pomagale pri prihodnjem odpravljanju negativnih učinkov na enotni trg, ki so jih povzročile izredne razmere. Kadar so bili ukrepi priglašeni po njihovem sprejetju, kot je bilo leta 2020 pri približno 150 uradnih obvestilih v zvezi s COVID-19, je mehanizem obveščanja, ki ga je ponudila Direktiva, pomenil, da bi se lahko prednosti informacij in medsebojnih strokovnih pregledov med krizo še vedno izkoristile s pomočjo komunikacijske platforme TRIS, na kateri bi se države članice lahko seznanile z ukrepi v zvezi s COVID-19, ki so jih sprejele druge države članice.

► Najpogosteje obravnavane ovire

Eden od namenov direktive o preglednosti enotnega trga je odkriti področja, na katerih se pojavljajo ponavljajoče se ovire za prosti pretok blaga in svobodo opravljanja storitev informacijske družbe, ter posledično opredeliti potrebo po posredovanju s harmonizacijskimi ukrepi, namenjenimi zagotavljanju bolj nemotenega delovanja enotnega trga. V analiziranem obdobju je Komisija v priglašenih osnutkih ukrepov ugotovila več ponavljajočih se ovir. Med njimi so bili neobstoj določbe o enotnem trgu, zavajajoče in nejasne določbe, ki bi jih bilo mogoče razlagati in uporabljati kot omejitve trga, ali ponovitev določb predpisov EU, vprašanje obveznih standardov in dodatne preskusne metode.

► Odzivi

Direktiva o preglednosti enotnega trga pri ocenjevanju priglašenih osnutkov omogoča formalno in strukturirano izmenjavo informacij med državami članicami in Komisijo ter med samimi državami članicami. Intenzivnost te izmenjave informacij dokazujejo veliko število odzivov, ki so jih Komisija in države članice poslale na uradna obvestila, in odgovori priglasitvenih držav članic ter naknadne izmenjave sporočil (glej priloge 3.4, 3.5, 3.6 in 3.8). Ta izmenjava informacij državam članicam omogoča, da preverijo stopnjo združljivosti priglašenih osnutkov z zakonodajo EU. Komisija se je v obdobju poročanja redno sestajala na strokovni ravni s predstavniki držav članic, da bi po potrebi razjasnili nerešena vprašanja, in od držav članic zahtevala dodatne informacije za pojasnitev področja uporabe priglašenih tehničnih predpisov.

Komisija je v obravnavanem obdobju izdala 212 podrobnih mnenj (60 leta 2016, 34 leta 2017, 40 leta 2018, 38 leta 2019 in 40 leta 2020), kar je 5,9 % vseh priglašenih osnutkov držav članic v obdobju poročanja. Države članice pa so izdale 243 podrobnih mnenj (78 leta 2016, 44 leta 2017, 38 leta 2018, 30 leta 2019 in 53 leta 2020). Od 1 291 pripomb, izdanih v obdobju poročanja, jih je 816 podala Komisija (154 leta 2016, 189 leta 2017, 184 leta 2018, 155 leta 2019 in 134 leta 2020), 475 pa države članice (118 leta 2016, 74 leta 2017, 77 leta 2018, 64 leta 2019 in 142 leta 2020) (glej prilogi 3.4 in 3.6). Komisija je v petih primerih zadevne države članice pozvala, naj odložijo sprejetje priglašenih tehničnih predpisov za eno leto od datuma prejema pripomb, ker je bila na področju, ki so ga zajemali priglašeni osnutki, napovedana ali se je izvajala harmonizacija na ravni EU (glej Prilogo 3.5).

Če pogledamo število odzivov (pripombe, podrobna mnenja in odločitve Komisije o odložitvi sprejetja osnutka), ki so jih v obdobju poročanja posamezne države članice in Komisija izdale po sektorjih, lahko pridobimo dodaten vpogled v sodelovanje držav članic v dialogu, ki ga sprožijo uradna obvestila, in o posebnih interesih nekaterih držav članic, katerih odzivi so bolj osredotočeni na določene sektorje (glej preglednico 6 v Prilogi 3.6). Med najbolj dejavnimi državami članicami so Italija, Španija, Avstrija in Poljska. Analiza odzivov po državah članicah in sektorjih kaže, da imajo Avstrija, Španija in Italija poseben interes za sektor kmetijstva, ribištva in živil. Večina odzivov Komisije se nanaša na sektor gradbeništva in kmetijstva.

Ker imajo države članice dostop do vseh uradnih obvestil in sporočil, izmenjanih v okviru dialogov, lahko direktivo o preglednosti enotnega trga uporabijo za črpanje idej pri svojih partnerjih. Te se lahko uporabijo za reševanje skupnih težav v zvezi s tehničnimi predpisi in razumevanje, kdaj bi lahko bil osnutek tehničnega predpisa v nasprotju s pravom Unije.