EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 15.6.2016 COM(2016) 349 final SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU SVETU IN SVETU Drugo poročilo o napredku pri izvajanju izjave EU in Turčije



1.Uvod Trend, o katerem se je poročalo v prvem poročilu o izvajanju izjave EU in Turčije, se nadaljuje: izjava EU in Turčije kljub številnim izzivom že prinaša rezultate. Precejšnje zmanjšanje števila migrantov brez urejenega statusa in prosilcev za azil, ki prehajajo iz Turčije v Grčijo, dokazuje, da je izjava učinkovita in zlasti da je poslovni model tihotapcev mogoče premagati. Jasno sporočilo migrantom je, da vkrcanje na ladjo v Turčiji in s tem ogrožanje življenja ni vredno tveganja, saj obstajajo zakonite in varne poti prek preselitve. V prvem poročilu je bil zabeležen dober napredek, dosežen pri uresničevanju izjave, in poudarjena področja, na katerih je potrebno takojšnje ukrepanje, zlasti pri krepitvi vsakdanjega delovanja postopkov vračanja in preselitve ob polnem spoštovanju pravil EU in mednarodnih pravil. V tem drugem poročilu je predstavljen precejšen nadaljnji napredek pri izvajanju izjave EU in Turčije, dosežen od prvega poročila, ter opredeljeni prihodnji ukrepi, ki so potrebni za okrepitev tega dosežka, da se ohrani zagon. Ti ukrepi so potrebni zaradi še vedno težavnih razmer in geopolitičnih tveganj ter dejstva, da vsi vidiki izjave EU in Turčije še nimajo trdnih temeljev. Trenutno stanje Od prvega poročila iz aprila se število migrantov, ki odhajajo iz Turčije na grške otoke, še naprej zmanjšuje. V mesecu pred začetkom izvajanja izjave je Egejsko morje do grških otokov vsak dan prečkalo približno 1 740 migrantov. Nasprotno se je od 1. maja dnevno število prihodov zmanjšalo na 47. Najpomembnejše je, da se je število ljudi, ki izgubijo življenje v Egejskem morju, izrazito zmanjšalo – pred izjavo EU in Turčije je v januarju na morju izgubilo življenje 89 ljudi, od 20. marca pa sedem, čeprav je to še vedno sedem življenj preveč. Okrepljeno usklajevanje in podpora Komisije Kot je bilo navedeno v aprilskem poročilu, koordinator EU, ki vodi tri skupine v Bruslju, Atenah in Ankari, zagotavlja vsakodnevno spremljanje razvoja dogodkov z grškimi in turškimi organi, agencijami EU in mednarodnimi organizacijami ter zadevnimi državami članicami. Tudi agencije EU zagotavljajo potrebno podporo pri izvajanju izjave. V Grčiji je trenutno napotenih 43 tolmačev, 47 strokovnjakov za azil in 51 spremljevalcev, kar ustreza trenutnim opredeljenim potrebam. Sodelovanje med EU in Turčijo pri preprečevanju nedovoljenih migracij

Neprekinjeno patruljiranje turških in grških organov vzdolž njunih obalnih območij je pomemben dejavnik pri preprečevanju migrantom, da prečkajo Egejsko morje. Grški in turški organi si zdaj redno izmenjujejo informacije. V prvih petih mesecih leta 2016 je grška obalna straža turško obalno stražo opozorila o 120 primerih iskanja in reševanja, ti pa so se ustrezno odzvali v 42 primerih; poslala je tudi 189 sporočil v zvezi z 268 ladjami z migranti, turški organi pa so se odzvali v zvezi z 31 ladjami. Tekoče operacije agencije Frontex in zveze Nato še naprej krepijo dejavnosti zgodnjega opozarjanja in nadzora ter izmenjavo operativnih informacij z grško in turško obalno stražo. Agencija Frontex je aprila na Natovo poveljniško ladjo Bonn napotila uradnika za zvezo, Nato pa mora uradnika za zvezo za agencijo Frontex še imenovati. Agencija Frontex in zveza Nato si trenutno prizadevata vzpostaviti standardne operativne postopke in oblikovati skupno sliko o razmerah, ki bi zajemala njuna področja delovanja, da bi se z dejavnostmi zveze Nato v Egejskem morju še povečala visoka stopnja odkrivanja ter da bi se pospešila izmenjava informacij o primerih, poteh in načinih tihotapljenja migrantov. EU še naprej podpira zmogljivost turške obalne straže v Egejskem morju s 14 milijonov EUR vrednim programom za podporo pri nabavi plovil za hiter odziv in mobilnih radarskih sistemov. Komisija je maja 20 milijonov EUR namenila krepitvi zmogljivosti turške obalne straže na področju iskanja in reševanja. Operativno sodelovanje se nadaljuje tudi prek uradnikov za zvezo. Napotitev uradnika za zvezo agencije Frontex v Ankaro od aprila naprej je omogočila redne operativne stike in dnevno izmenjavo informacij s turško nacionalno kontaktno točko agencije Frontex. Pri Europolu od 2. maja 2016 deluje turški uradnik za zvezo. Turški organi so ustanovili enote za boj proti tihotapljenju migrantov in trgovini z ljudmi (te še niso polno kadrovsko zasedene) in sprejemajo zakonodajne ukrepe za uvedbo višjih kazni za tihotapce. Izmenjava podatkov in dejavnosti v zvezi s skupno analizo tveganja med organi, pristojnimi za upravljanje meja, se bodo prav tako okrepile s sprejetjem uredbe o ustanovitvi nacionalnega centra za usklajevanje in skupno analizo tveganja. Analitične enote so vzpostavljene na vsaj treh mednarodnih letališčih. Medinstitucionalna delovna skupina za strategijo obveščanja migrantov, ki jo je ustanovila Komisija, si prizadeva, da bi ugotovila, prek katerih kanalov prosilci za azil in migranti pridobivajo informacije, opredeljuje in usmerja glavna sporočila ter pripravlja in razširja vsebine. Evropski azilni podporni urad je pripravil informacijsko in komunikacijsko gradivo, ki ga je razdelil na žariščnih točkah in delegacijam EU v državah izvora in državah tranzita migrantov. Komisija je pripravila tudi videoposnetke o premestitvi in preselitvi. Uspešno je začela skupno informacijsko kampanjo z Visokim komisariatom Združenih narodov za begunce (UNHCR) na podlagi pričanj žrtev trgovcev z ljudmi in tihotapcev ljudi, razvija pa tudi nove projekte za izpodbijanje propagande, ki jo širijo tihotapci, zlasti v Afganistanu. Komisija uporablja tudi redne medijske kanale za obveščanje beguncev in migrantov v tretjih državah, pri čemer uporablja omrežja lokalnih novinarjev, dopisnikov in blogerjev, ki ključne skupine nagovarjajo v njihovem jeziku. Potekajo tudi dejavnosti za vzpostavitev osrednjega spletnega „informacijskega vozlišča“ za več kot 300 milijonov migrantov in beguncev po vsem svetu. 2.Vračanje vseh novih migrantov brez urejenega statusa iz Grčije v Turčijo Izjava določa vračanje vseh novih migrantov brez urejenega statusa in prosilcev za azil, ki iz Turčije prispejo na grške otoke, katerih prošnja za azil je bila razglašena za nedopustno ali neutemeljeno. Ti ukrepi se izvajajo strogo v skladu z zahtevami, ki izhajajo iz prava EU in mednarodnega prava, in ob popolnem spoštovanju načela nevračanja. 2.1 Trenutno stanje

Od 4. aprila, ko se je začelo vračanje migrantov brez urejenega statusa, je bilo v okviru izjave iz Grčije v Turčijo vrnjenih 462 oseb, ki so po 20. marcu na nedovoljen način vstopile v Grčijo in niso zaprosile za azil ali pa so svojo prošnjo za azil prostovoljno preklicale, vključno z 31 Sirci, ki so se vrnili prostovoljno. Med temi osebami so bili državljani Pakistana, Afganistana, Bangladeša in Irana pa tudi državljani Iraka, Indije, Konga, Alžirije, Šrilanke, Maroka, Nepala, Somalije, Slonokoščene obale, Egipta in Palestinske oblasti. Skupno je bilo leta 2016 iz Grčije v Turčijo vrnjenih 1 546 migrantov brez urejenega statusa. Vračanje se izvaja počasneje, kot je bilo pričakovano, zaradi časa, potrebnega za napotitev in usposabljanje strokovnjakov za azil ter vzpostavitev delovnih območij za obravnavo prošenj za azil na žariščnih točkah. Povpraševanje po azilu se je zelo povečalo: skoraj vsi migranti, ki so na nedovoljen način prispeli na grške otoke po 20. marcu, so zaprosili za azil. Pritožbeni odbori za odpravo zaostankov, pristojni za obravnavanje vseh pritožb prosilcev, ki so na grške otoke prispeli po 20. marcu 2016, zoper prvostopenjske odločitve grške azilne službe o nedopustnosti prošenj, so potrebovali čas za sprejetje odločitev, s katerimi pa so večinoma razveljavili prvostopenjske odločitve o nedopustnosti: od vseh odločitev o pritožbi, ki so bile do zdaj sprejete v zvezi s 70 osebami, je bila prvostopenjska odločitev o nedopustnosti potrjena le v dveh primerih. 2.2 Pravni ukrepi Da bi se zagotovilo polno spoštovanje prava EU in mednarodnega prava, sta Grčija in Turčija sprejeli številne zakonodajne in upravne ukrepe. Grški organi so se strinjali, da bodo nadalje spremenili svojo zakonodajo zaradi ustanovitve novega pritožbenega organa in novih pritožbenih odborov, pristojnih za sodno presojo odločitev o prošnjah za mednarodno zaščito, ki jih je sprejela grška azilna služba. Turški organi so poleg prej podanega zagotovila, da bo vsem vrnjenim Sircem po vrnitvi odobrena začasna zaščita, Komisiji predložili dodatna pisna zagotovila, da bo vsaka oseba, ki ni državljan Sirije in bo v Turčiji zaprosila za mednarodno zaščito, deležna zaščite pred vračanjem v skladu z mednarodnimi standardi in veljavnim zakonom o tujcih in mednarodni zaščiti. Turčija je sprejela tudi uredbo o delovnih dovoljenjih za prosilce za mednarodno zaščito in osebe s statusom mednarodne zaščite. Začela je tudi izvajati načrt za precejšnje zmanjšanje zaostanka nerešenih prošenj za mednarodno zaščito (za 12 000–13 000 prošenj mesečno), kar bo pospešilo obravnavo prošenj za azil oseb, ki niso državljani Sirije. Cilj teh povečanih prizadevanj je, da bi se vsaka nova prošnja za mednarodno zaščito obravnavala v šestih mesecih. Turčija se je strinjala tudi s tem, da EU omogoči redno spremljanje razmer Sircev in oseb, ki niso državljani Sirije, vrnjenih v Turčijo, vključno z dostopom do taborišč in centrov za begunce, sklenila pa je tudi dogovor z UNHCR glede dostopa do centrov za tujce, da bo lahko spremljal izvajanje postopkov za mednarodno zaščito. Prvi obiski teh taborišč in centrov za tujce so že potekali. Turški parlament je odobril začetek veljavnosti določb sporazuma med EU in Turčijo o ponovnem sprejemu, ki se nanašajo na državljane tretjih držav, s 1. junijem. Zadevni zakon je urad predsednika podpisal 18. maja, v turškem uradnem listu pa je bil objavljen 20. maja. Vsi pogoji za pospešen začetek veljavnosti celotnega sporazuma o ponovnem sprejemu, vključno s pogoji v zvezi z državljani tretjih držav, so zdaj izpolnjeni. Preden se lahko ponovni sprejemi državljanov tretjih držav dejansko začnejo izvajati, pa mora turški svet ministrov sprejeti odločitev glede uporabe zakona. Komisija še naprej podpira Grčijo in ji zagotavlja vse dokaze za to, da je Turčija varna tretja država in/ali prva država azila v smislu direktive o azilnih postopkih, da bi lahko migrante brez urejenega statusa, ki so prek Turčije na nedovoljen način prispeli na grške otoke po 20. marcu 2016, vrnili v Turčijo v skladu z izjavo EU in Turčije. Komisija je 5. maja 2016 grškim organom poslala pisno oceno ukrepov, ki jih je sprejela Turčija. Po njenem mnenju je Turčija sprejela vse potrebne zakonodajne in druge ukrepe, navedene v sporočilu Komisije z dne 16. marca 2016, da bi lahko Grčija na podlagi ocen posameznih primerov prošnje za azil razglasila za nedopustne v skladu s členom 33(2)(b) ali (c) direktive o azilnih postopkih, in sicer tako prošnje prosilcev za azil, ki so državljani Sirije, kot tudi tistih, ki to niso, ter so prek Turčije na nedovoljen način prispeli na grške otoke po 20. marcu 2016. Poleg tega so na seji Sveta za pravosodje in notranje zadeve 20. maja 2016 države članice navedle, da se strinjajo s to oceno. V izjavi EU in Turčije je bilo jasno navedeno, da je treba vse prošnje za azil obravnavati na podlagi ocene posameznega primera, in sicer v skladu s pravom EU in mednarodnim pravom, vključno z načelom nevračanja. Grška azilna služba je do 12. junija 2016 od 1 429 prošenj za azil, ki so jih vložile osebe, ki so od 20. marca 2016 iz Turčije prispele na grške otoke, za nedopustne razglasila 267 prošenj. Vse prošnje za azil so se obravnavale posamično. Do 12. junija 2016 je bilo zoper te odločitve vloženih 252 pritožb pri grških pritožbenih odborih, ki so sprejeli 70 odločitev o ugoditvi pritožbi in dve odločitvi o zavrnitvi pritožbe. Vse pritožbe so se obravnavale posamično. Eden od dveh prosilcev, katerih pritožba je bila zavrnjena, se je pritožil na grško upravno sodišče in zahteval odložilni učinek pritožbe (ta oseba bo ostala v Grčiji do sprejetja odločitve o pritožbi). Pričakuje se odločitev sodišča o odložilnem učinku pritožbe. Ta nedavni dogodek jasno kaže, da so zaščitni ukrepi iz direktive o azilnih postopkih, navedeni v sporočilu z dne 16. marca, vzpostavljeni in se spoštujejo. Stalna podpora (prek projektov, financiranih v okviru instrumenta za begunce v Turčiji) ter izboljšanje turške azilne in sprejemne zmogljivosti bosta nadalje olajšala ocene posameznih prošenj za azil. Iz tega je razvidno, kako nestabilno je bilo izvajanje izjave doslej.

2.3 Operativni ukrepi S pomočjo Komisije in agencije Frontex so bile žariščne točke prilagojene za omogočanje hitrih vrnitev z otokov v Turčijo ter vključevanje uradnikov za vračanje in azil v infrastrukturo žariščnih točk in potek dela. Kljub tem izboljšavam na grških otokih ostaja približno 8 450 migrantov, kar presega sprejemno zmogljivost, ki lahko sprejme 7 450 oseb. Posledica je prenatrpanost in prevelik pritisk na objekte, tudi tiste za mladoletnike in druge ranljive skupine. Pomanjkljivosti pri usklajevanju organov na žariščnih točkah še naprej ovirajo učinkovito reševanje teh razmer. Skupno sprejemno zmogljivost na celini in otokih je treba nujno znatno povečati. Grčija je začela premeščati migrante med otoki in najranljivejše skupine v namenske objekte. Ta postopek bi bilo treba pospešiti, zlasti premeščanje z otokov tistih oseb, katerih prošnje za azil so bile razglašene za dopustne. Izvedenih je bilo nekaj izboljšav za krepitev varnosti na žariščnih točkah, zlasti na območjih delovanja azilne službe in Evropskega azilnega podpornega urada, vendar je treba varnost v grških sprejemnih centrih in na žariščnih točkah zaradi prenatrpanosti, stiske in ponavljajočih se nemirov med skupinami migrantov še izboljšati, da se zaščitijo migranti in delavci na terenu. 2.4 Finančna pomoč EU Komisija je od prvega poročila z dne 20. aprila za povečanje zmogljivosti grških organov za registracijo novih prišlekov in obravnavo njihovih prošenj za azil namenila dodatnih 56 milijonov EUR nujnih sredstev v okviru Sklada za azil, migracije in vključevanje. S temi sredstvi se bodo ustvarili boljši pogoji za ranljive migrante, registracijski in azilni postopki se bodo okrepili z dodatnimi človeškimi viri in boljšo informacijsko infrastrukturo, povečala se bo razpoložljivost tolmačev in izboljšal dostop do informacij. Ta sredstva, ki so bila dodeljena 20. maja, bodo namenjena: 30 milijonov EUR za pomoč UNHCR pri oblikovanju načrta za Grčijo za odzivanje na izredne razmere ter za krepitev zmogljivosti grške azilne službe in novoustanovljene službe za sprejem in identifikacijo; 13 milijonov EUR Mednarodni organizaciji za migracije za zagotavljanje pomoči najranljivejšim migrantom, ki so obtičali v Grčiji; 13 milijonov EUR grškemu ministrstvu za notranje zadeve in prenovo uprave ter grški azilni službi za izboljšanje učinkovitosti azilnega postopka, krepitev registracijskega postopka in zagotavljanje operativne podpore grški policiji na zunanjih mejah. Poleg tega je Komisija 24. maja dodelila 25 milijonov EUR nujne pomoči Evropskemu azilnemu podpornemu uradu za povečanje njegove zmogljivosti pri zagotavljanju nadaljnje podpore grškim organom. Ta dodatna sredstva bodo omogočila napotitev dodatnih strokovnjakov držav članic in tolmačev ter mobilnih uradov na žariščne točke, ki bodo pomagali pri obravnavi prošenj za azil in s tem prispevali k uresničevanju izjave ter izvajanju mehanizma EU za nujno premestitev. Z grškimi organi potekajo razprave o dodatnih prošnjah za nujno pomoč, vključno s prošnjo grškega ministrstva za zdravstvo. S tem zadnjim sklopom prošenj za nujno pomoč bi se zaključilo izvajanje načrta za Grčijo za odzivanje na izredne razmere iz marca 2016.

Ta nedavna nujna pomoč dopolnjuje že dodeljena nujna sredstva in 509 milijonov EUR, dodeljenih Grčiji za obdobje 2014–2020 prek njenih nacionalnih programov v okviru razpoložljivih skladov (Sklada za azil, migracije in vključevanje ter Sklada za notranjo varnost), v okviru katerih so na voljo tudi precejšnja sredstva za podporo pri izvajanju azilne politike in politike vračanja. Poleg tega se nadalje proučuje krepitev operativnih proračunov Evropskega azilnega podpornega urada (od julija). Ključni izzivi in prihodnji ukrepi Grčija bi z usklajeno podporo EU in njenih držav članic morala: povečati svojo zmogljivost, da bo lahko na podlagi posameznega primera in čim hitreje ocenila prošnje za azil in pritožbe, zlasti z uporabo koncepta varne tretje države; sprejeti potrebne ukrepe, da zagotovi hiter ponovni sprejem migrantov brez urejenega statusa, ki so prispeli po 20. marcu 2016, v Turčijo; povečati sprejemne zmogljivosti na otokih in tiste migrante, katerih prošnje za azil so bile razglašene za dopustne, prepeljati na celino; močno okrepiti usklajevanje, zagotavljanje storitev in varnost v grških sprejemnih centrih na žariščnih točkah; čim bolje izkoristiti sredstva EU, tako da bo zagotovila dopolnjevanje nujne pomoči in ukrepov, financiranih v okviru nacionalnih programov, ter okrepila operativni proračun Evropskega azilnega podpornega urada. 3.Shema preselitev „eden za enega“ iz Turčije v EU V skladu z izjavo bo EU za vsakega Sirca, vrnjenega v Turčijo z grških otokov, preselila enega Sirca iz Turčije v EU. V okviru obstoječih zavez imajo prednost migranti, ki še niso vstopili ali poskušali vstopiti na ozemlje EU na nedovoljen način. Ta shema „eden za enega“ naj bi pripomogla k ublažitvi razmer v Turčiji in izpolnitvi zaveze EU glede zagotavljanja zakonitih poti za žrtve krize v Siriji, da se naselijo v EU. 3.1 Trenutno stanje Dosežen je bil precejšen napredek pri vzpostavljanju operativnega okvira za izvajanje operacij preseljevanja iz Turčije v EU. Poleg 103 preseljenih Sircev, o katerih se je poročalo v prvem poročilu, je bilo do 8. junija iz Turčije preseljenih še 408 Sircev, in sicer na Švedsko, v Nemčijo, na Nizozemsko, v Luksemburg, v Italijo, v Litvo in na Portugalsko, s čimer se je skupno število izvedenih preselitev iz Turčije povzpelo na 511. Število preseljenih Sircev trenutno bistveno presega število vrnjenih na podlagi izjave EU in Turčije. Kljub temu je treba še naprej zagotavljati precejšnje število preselitev in s tem Sircem jasno sporočiti, da je zanje vzpostavljena varna in zakonita pot za prihod v EU. Poleg tega je na grških otokih trenutno več kot 2 300 Sircev, katerih prošnje za azil so v postopku ocenjevanja nedopustnosti. 3.2 Pravni ukrepi Skrajšani standardni operativni postopki, ki bodo pomagali pospešiti postopek preselitve, so bili dogovorjeni 28. aprila 2016.

Zakonodajne razprave o predlogu Komisije z dne 21. marca, da bi bilo 54 000 mest, prvotno predvidenih za premestitev, na voljo za zakonit sprejem Sircev iz Turčije v EU prek preselitve, humanitarnega sprejema ali drugih zakonitih poti, kot so humanitarni vizumi, štipendije ali programi za združitev družine, se počasi nadaljujejo. Komisija tesno sodeluje s sozakonodajalcema za hitro sprejetje tega predloga. 3.3 Operativni ukrepi Skupina za preselitve, ki jo je Komisija ustanovila v okviru delegacije EU v Ankari, še naprej usklajuje operacije držav članic in zvezo s ključnimi partnerji (Mednarodna organizacija za migracije, UNHCR in turški generalni direktorat za upravljanje migracij) ter pri njih pomaga. S tem delom so se standardizirali logistični vidiki postopka preselitve na podlagi skupne predloge UNHCR za predložitev zadev državam članicam. Ta metodologija zagotavlja standardne ključne informacije o kandidatih. V Ankari je na voljo tudi skupni center za razgovore, ki je bil ustanovljen s pomočjo Mednarodne organizacije za migracije in v katerem lahko države članice opravljajo razgovore s sirskimi kandidati za preselitev. Ključni izzivi in prihodnji ukrepi Nadaljnje zagotavljanje precejšnjega števila preselitev iz Turčije v EU; hitro sprejetje predlaganega sklepa, da se lahko za preselitev in druge oblike sprejema uporabi 54 000 mest, prvotno predvidenih za premestitev; zagotavljanje nemotenega izvajanja močno povečanih operacij preselitve prek usklajevanja na terenu v Ankari. 4.Preprečevanje novih pomorskih in kopenskih poti za nedovoljene migracije iz Turčije Zaradi postopnega zmanjševanja nedovoljenih tokov na vzhodnosredozemski poti bi se lahko povečal pritisk na druge poti. Komisija, Evropska služba za zunanje delovanje in agencija Frontex natančno spremljajo razmere. Za zdaj ni tehtnih dokazov, da bi se neposredno zaradi izjave EU in Turčije razvijale nove poti. Prizadevanja za nadzor tokov na vzhodnosredozemski poti se nadaljujejo. Čeprav je bilo zabeleženih nekaj izoliranih primerov ladij, ki so bile na poti neposredno iz Turčije, ni neposrednih dokazov, da so ti posledica premika z vzhodnosredozemske na osrednjesredozemsko pot. Opaženo je bilo povečanje tihotapskih dejavnosti vzdolž zahodnobalkanske poti, kar je posledica ukrepov na meji, s katerimi se je učinkovito zaprl zahodnobalkanski koridor. Ljudje še naprej iščejo načine za vstop v srednjeevropske države članice, zlasti v Avstrijo in Nemčijo, prek držav Zahodnega Balkana. Opaženo je bilo majhno povečanje števila prehodov med Grčijo in Bolgarijo ter med Turčijo in Bolgarijo, vendar skupno številko ostaja nizko. Pred kratkim je iz Antalije v južni Turčiji na Kreto prispelo več beguncev po tem, ko so jim tihotapci obljubili, da jih bodo prepeljali v Italijo. Spodbujanje nedovoljenih migracij z jadrnicami ali manjšimi ladjami iz Turčije v Italijo ni nov pojav. Nedavni tragični dogodek, ko se je blizu Krete prevrnila ladja, se še vedno preiskuje, vendar vse kaže na to, da je izplula iz Egipta.

5.Prostovoljni program humanitarnega sprejema V izjavi je bil začetek delovanja prostovoljnega programa humanitarnega sprejema s Turčijo predviden za obdobje po tem, ko se bodo nedovoljeni prehodi meje med Turčijo in EU prenehali ali ko se bo njihovo število vsaj bistveno in trajno zmanjšalo. Svet v tesnem sodelovanju s Komisijo, Evropskim azilnim podpornim uradom, UNHCR in Mednarodno organizacijo za migracije pripravlja standardne operativne postopke za prostovoljni program humanitarnega sprejema. Besedilo je bilo Turčiji poslano 7. junija. Ko bodo standardni operativni postopki dogovorjeni, je treba oceniti, ali so pogoji za začetek izvajanja tega programa izpolnjeni. 6.Liberalizacija vizumskega režima V poročilu Komisije o napredku Turčije pri izpolnjevanju zahtev iz načrta za liberalizacijo vizumskega režima z dne 4. maja 2016 je bilo navedeno, da so turški organi dosegli dober napredek in da se jih poziva, naj nujno okrepijo prizadevanja za izpolnitev vseh zahtev, potrebnih za liberalizacijo vizumskega režima. Sedem zahtev od 72 – na katerih od leta 2013 temelji proces liberalizacije vizumskega režima s Turčijo – ni bilo izpolnjenih in nekatere so še posebej pomembne. Poročilo je spremljal predlog za prenos Turčije na seznam držav z režimom potovanj brez vizumov. Ta predlog je bil predložen pod pogojem, da bodo turški organi po hitrem postopku izpolnili še neizpolnjena merila iz načrta, kot so se zavezali 18. marca 2016. V poročilu je bilo tudi pojasnjeno, da je bilo takrat iz praktičnih in postopkovnih razlogov za izvajanje dveh od sedmih neizpolnjenih meril potrebnega več časa, zato jih ni bilo mogoče izpolniti do objave navedenega poročila o napredku. Komisija in turški organi so se zato dogovorili o praktičnih načinih izvajanja teh meril pred njuno popolno izpolnitvijo. Preostalih pet meril, ki so že opredeljena v poročilu z dne 4. maja in jih je treba izpolniti, so: sprejetje ukrepa za preprečevanje korupcije, predvidenega v načrtu, da se zagotovi učinkovito nadaljnje ukrepanje na podlagi priporočil Skupine držav proti korupciji pri Svetu Evrope (GRECO); uskladitev zakonodaje o varstvu osebnih podatkov s standardi EU, zlasti za zagotovitev, da lahko organ za varstvo podatkov deluje neodvisno in da dejavnosti organov za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj spadajo na področje uporabe prava; sklenitev sporazuma o operativnem sodelovanju z Europolom; zagotavljanje učinkovitega pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah z vsemi državami članicami EU; revizija zakonodaje in praks o terorizmu v skladu z evropskimi standardi, zlasti z boljšo uskladitvijo opredelitve terorizma, da se zoži področje uporabe opredelitve, in z uvedbo merila sorazmernosti. Komisija bo še naprej podpirala Turčijo pri delu, ki ga je treba še opraviti za izpolnitev preostalih meril iz načrta za liberalizacijo vizumskega režima. Komisija priznava nadaljnji napredek, ki so ga doslej dosegli turški organi, vključno od tretjega poročila o napredku, sprejetega 4. maja 2016, zlasti to, da so 1. junija 2016 začele veljati določbe o državljanih tretjih držav iz sporazuma med EU in Turčijo o ponovnem sprejemu, kar bi bilo treba čim prej dopolniti z odločitvijo turškega sveta ministrov, da se ponovni sprejemi dejansko omogočijo. Komisija je imela med svojo tehnično misijo, ki je potekala 2. in 3. junija 2016, s turškimi organi spodbudne razprave o konkretnih rešitvah in praktičnih ukrepih, vključno s potrebnimi zakonodajnimi in postopkovnimi spremembami v zvezi z neizpolnjenimi merili. K temu postopku lahko prispeva sodelovanje med Turčijo in Svetom Evrope pri izvrševanju sodb Evropskega sodišča za človekove pravice. Delovna skupina Sveta Evrope se je srečala 13. junija 2016. Sozakonodajalca vzporedno s pregledom predlogov Komisije o spremembi seznama držav z režimom potovanj brez vizumov obravnavata tudi predlog Komisije o krepitvi obstoječega mehanizma zadržanja, ki določa okoliščine za možno zadržanje režima potovanj brez vizumov za državljane vseh držav, za katere vizumska obveznost načeloma ne velja. 7.Instrument za begunce v Turčiji

Proračun instrumenta za obdobje 2016–2017 znaša 3 milijarde EUR. Ta znesek sestavljajo 1 milijarda EUR iz proračuna EU in 2 milijardi EUR od držav članic EU. Vse države članice so poslale potrdila o finančnih prispevkih za skupno 2 milijardi EUR, ki so jih obljubile . Instrument je zdaj torej popolnoma operativen. Financiranje v okviru instrumenta se izvaja kot humanitarna ali nehumanitarna pomoč EU. V okviru humanitarne pomoči Komisija da na voljo dodelitev sredstev v okviru instrumenta in izbrane humanitarne organizacije pozove, naj predložijo predloge za predpisane ukrepe za pomoč beguncem v Turčiji. V okviru nehumanitarne pomoči mora Komisija skupaj s Turčijo opredeliti projekte, ki ustrezajo ciljem instrumenta, in prednostna področja, ki jih lahko financira za pomoč beguncem. Komisija po odobritvi držav članic v proračunu rezervira dodelitve sredstev kot posebne obveznosti, kar ji omogoča, da podpiše pogodbe, na tej podlagi pa se začnejo izplačila v rednih časovnih presledkih, ki so odvisna od napredka pri izvajanju pogodb. Usmerjevalni odbor instrumenta Usmerjevalni odbor instrumenta se je 12. maja dogovoril, da bi se moral instrument osredotočiti na šest prednostnih področij: (1) humanitarno pomoč, (2) upravljanje migracij, (3) izobraževanje, (4) zdravstvo, (5) komunalno infrastrukturo in (6) socialno-ekonomsko podporo. Dosežen je bil tudi dogovor o dveh načinih izvajanja instrumenta – humanitarni in nehumanitarni pomoči – in ocenjen osnutek ocene potreb, ki bo zaključena junija 2016. Komisija si prizadeva spodbujati izvajanje na podlagi ključnih načel, na katerih temelji izvajanje instrumenta: hitrosti, uspešnosti in učinkovitosti ter tesnega sodelovanja s turškimi organi. Izvrševanje proračuna instrumenta do danes Znesek 1 milijarde EUR iz proračuna EU, ki je predviden za instrument, je razčlenjen na 250 milijonov EUR za leto 2016 in 750 milijonov EUR za leto 2017. Ta sredstva bodo združena z 2 milijardama EUR, prejetih od držav članic v obliki zunanjih namenskih prejemkov. Od skupno 3 milijard EUR je bilo doslej za humanitarno in nehumanitarno pomoč dodeljenih skupno 740 milijonov EUR (glej razčlenitev v nadaljevanju). Od dodeljenih 740 milijonov EUR so bile pogodbe podpisane za 150 milijonov EUR. Od teh 150 milijonov EUR je bilo do zdaj izplačanih 105 milijonov EUR. Podrobneje: Komisija je v okviru finančnih sredstev instrumenta za humanitarno pomoč 3. junija 2016 objavila načrt izvajanja humanitarne pomoči s proračunom več kot 500 milijonov EUR. V okviru tega načrta bodo pred koncem julija 2016 podpisane pogodbe za dodatnih 75 milijonov EUR iz proračuna EU. Načrt prvič vključuje tudi prispevke držav članic, za katere se bodo pogodbe sklenile postopoma od septembra 2016 do konca leta. Ta sredstva dopolnjujejo humanitarno pomoč v višini 90 milijonov EUR, za katero so bile pogodbe podpisane pred 15. aprilom 2016 ter je namenjena povečanju humanitarnih dejavnosti s pomočjo v obliki hrane in neživilskih izdelkov, nastanitve, zaščite, zdravstva in izobraževanja. Doslej je bilo za humanitarno pomoč dodeljenih skupno 595 milijonov EUR, od tega so bile pogodbe podpisane za 90 milijonov EUR. Od teh 90 milijonov EUR je bilo do danes izplačanih 70 milijonov EUR. V okviru finančnih sredstev za nehumanitarno pomoč so bile od 20. aprila 2016 v okviru regionalnega skrbniškega sklada EU za odziv na krizo v Siriji (v nadaljnjem besedilu: skrbniški sklad EU) sklenjene pogodbe za štiri nove projekte za Turčijo, vredne približno 28 milijonov EUR, ki se financirajo s sredstvi instrumenta . Ti projekti bodo zagotovili dodatno izobraževalno infrastrukturo za 24 000 begunskih otrok, usposabljanja za pridobitev kompetenc za 24 000 mladih Sircev , socialno podporo za več kot 74 000 najranljivejših Sircev in povečan dostop mladih Sircev do turških univerz v prihodnjem akademskem letu . Prav tako je bilo v okviru nehumanitarne pomoči 20 milijonov EUR dodeljenih za krepitev zmogljivosti turške obalne straže. Doslej je bilo za nehumanitarno pomoč dodeljenih skupno 145 milijonov EUR, od tega so bile za 60 milijonov EUR podpisane pogodbe. Od teh 60 milijonov EUR je bilo do danes izplačanih 35 milijonov EUR. Komisija trenutno pripravlja dodatni sklop ukrepov, ki se bodo financirali iz instrumenta, in sicer na področju izobraževanja in zdravstva, komunalne in socialne infrastrukture ter socialno-ekonomske podpore, ta sklop pa naj bi se državam članicam v odobritev predložil pred koncem julija. Po ocenah naj bi dodelitev sredstev za te ukrepe znašala približno 1 250 milijonov EUR.

Skupni znesek prevzetih obveznosti za humanitarno in nehumanitarno pomoč v okviru instrumenta bi se moral do konca poletja 2016 povečati na 2 milijardi EUR za obdobje 2016–2017, hkrati pa bi se morali zneski sklenjenih pogodb povečati na 1 milijardo EUR, kar je odvisno od nemotenega in hitrega sodelovanja s turškimi organi. Komisija bo sprejela tudi vse potrebne ukrepe, da zagotovi pospešitev izplačil v okviru instrumenta. Naslednji koraki v zvezi s humanitarno pomočjo Načrt izvajanja humanitarne pomoči, določen zgoraj, zajema dva glavna sklopa: I.razvoj mreže socialne varnosti v sili za begunce v Turčiji. Izvajanje bo potekalo prek sistema za prenos sredstev z elektronsko kartico za kritje osnovnih potreb najranljivejših beguncev prek mesečnega nakazila na ravni gospodinjstva. Tako bodo begunci lahko pokrili svoje potrebe glede hrane, bivališča in izobraževanja na način, ki je bolj predvidljiv in dostojen, pa tudi stroškovno učinkovit in smotrn; II.izvajanje trdnega okvira za zaščito najranljivejših beguncev, vključno s projekti v zvezi z neformalnim izobraževanjem, zdravstvom in upravljanjem informacij. Vključena bodo tudi rezervna sredstva za hitro odzivanje na nujne in nepredvidene humanitarne potrebe. Dejavnosti v okviru načrta izvajanja humanitarne pomoči se bodo začele izvajati konec julija 2016. Zagotavljanje humanitarne pomoči v okviru instrumenta poteka še naprej v skladu s pravom EU na področju humanitarne pomoči in načeli, določenimi v Evropskem soglasju o humanitarni pomoči . Naslednji koraki v zvezi z nehumanitarno pomočjo Komisija pripravlja znatno pomoč prek posebnih ukrepov v okviru treh različnih sklopov: I.zagotavljanje trajnega dostopa begunskih otrok do izobraževanja in dostopa do zdravstvenega varstva, kar se bo izvajalo na podlagi neposrednih nepovratnih sredstev prek zadevnih turških ministrstev, sredstva pa se bodo financirala in izplačala na podlagi dejansko nastalih in plačanih stroškov. S tem bi se morale zagotoviti hitrost, učinkovitost in vzdržnost; II.zagotavljanje znatnih sredstev za komunalno in socialno infrastrukturo, vključno z zdravstvom in izobraževanjem, ter socialno-ekonomsko podporo v sodelovanju z mednarodnimi finančnimi institucijami. Sveženj ukrepov bo pripravljen za posvetovanje in dogovor s turškimi organi do konca junija; III.dodatna sredstva za skrbniški sklad EU, zlasti za podporo projektov „od spodaj navzgor“, tudi na novih področjih, kot sta poklicno usposabljanje in dostop do trga dela. Ključni izzivi in prihodnji ukrepi Zagotovitev polnega izvajanja že začetih projektov za zagotavljanje hrane in izobraževanja, posebnega ukrepa za pomoč vrnjenim migrantom in izrednega ukrepa za turško obalno stražo; izvajanje načrta izvajanja humanitarne pomoči, sprejetega 3. junija 2016; priprava in izvajanje posebnih ukrepov za izobraževanje in zdravstvo, komunalno in socialno infrastrukturo ter socialno-ekonomsko podporo in zagotovitev dodatnih sredstev regionalnega skrbniškega sklada EU za odziv na krizo v Siriji do konca julija 2016; izvajanje petih dodatnih projektov (v vrednosti 84 milijonov EUR), financiranih iz regionalnega skrbniškega sklada EU za odziv na krizo v Siriji do poletja 2016; načrtovanje, priprava in sprejetje dodatnih ukrepov, ki se bodo financirali v okviru regionalnega skrbniškega sklada EU za odziv na krizo v Siriji in zajemajo izobraževanje, zdravstvo in druga ciljna področja, kot sta poklicno usposabljanje in dostop do trga dela; organizacija tretjega sestanka usmerjevalnega odbora 30. junija 2016.

8.Nadgradnja carinske unije Gospodarski odnosi s Turčijo so še vedno zelo dobri, saj je dvostranska trgovina leta 2015 dosegla 140 milijard EUR, naložbe EU pa predstavljajo dve tretjini tujih naložb v Turčiji. O tej ravni gospodarskega in industrijskega povezovanja ter reformah, potrebnih za krepitev zaupanja vlagateljev, se je razpravljalo na prvem gospodarskem dialogu na visoki ravni med EU in Turčijo konec aprila, in sicer ob prisotnosti mednarodnih finančnih institucij in zasebnega sektorja. Razpravljalo se je tudi o potrebi po nadgradnji in posodobitvi 20 let stare carinske unije, ki je glavno gonilo tega tesnega gospodarskega povezovanja. Komisija napreduje pri pripravi ocene učinka . V okviru javnega posvetovanja , ki se je zaključilo 9. junija, je bilo prejetih 173 odgovorov. Večino odgovorov so posredovala podjetja ali poslovna združenja iz EU in Turčije in številna že koristijo ugodnosti, ki jih prinaša sedanja carinska unija. Rezultate posvetovanja bo Komisija upoštevala v poročilu o oceni učinka, ki ga bo končala oktobra 2016 in bo temeljilo tudi na zunanji študiji, ki je trenutno v pripravi. Nato naj bi se pripravili osnutki pogajalskih smernic, ki jih bo Komisija sprejela v zadnjem četrtletju leta 2016 in jih predložila Svetu. 9.Pristopni proces Komisija je osnutek skupnega stališča o poglavju 33 (finančne in proračunske določbe) Svetu predložila 29. aprila, kar bo Svetu omogočilo, da se glede odprtja tega poglavja odloči do konca junija. Pospešeno se nadaljujejo priprave za odprtje petih drugih poglavij, brez poseganja v stališča držav članic v skladu z veljavnimi pravili. Komisija in Evropska služba za zunanje delovanje sta spomladi pripravljali pripravljalne dokumente, da bi jih lahko predložili Svetu: končano je bilo pripravljalno delo na področju energije (poglavje 15). Posodobljeno poročilo o pregledu je Komisija predložila 29. aprila 2016; na ključnih področjih pravosodja in temeljnih pravic ter pravice, svobode in varnosti (poglavji 23 in 24) namerava Komisija po tehničnih posvetovanjih, ki so potekala aprila, in na podlagi posodobljenih informacij, ki jih je od Turčije prejela maja, dokumente dokončati do konca junija. V teh poglavjih je zajeta vrsta kritičnih vprašanj, vključno s temeljnimi pravicami, kot je svoboda izražanja, pravosodjem, protikorupcijsko politiko, migracijami in azilom, vizumskimi pravili, upravljanjem meja, policijskim sodelovanjem ter bojem proti organiziranemu kriminalu in terorizmu. EU pričakuje, da bo Turčija, kar zadeva demokracijo, pravno državo in spoštovanje temeljnih svoboščin, vključno s svobodo izražanja, ravnala v skladu z najvišjimi standardi; v zvezi z izobraževanjem in kulturo (poglavje 26) je Turčija 24. marca predložila svoje posodobljeno pogajalsko stališče in na tej podlagi je Komisija 2. maja 2016 dokončala posodobljeni osnutek skupnega stališča; Evropska služba za zunanje delovanje je posodobila poročilo o pregledu zunanje, varnostne in obrambne politike (poglavje 31), ki je bilo objavljeno 20. maja 2016.

10.Humanitarne razmere v Siriji Skupni cilj EU in Turčije je obravnavanje humanitarnih razmer v Siriji in preprečevanje nadaljnjega razseljevanja. Za mobilizacijo potrebne pomoči in zagotavljanje dostopa humanitarnim delavcem do ljudi v stiski v Siriji je potrebno tesno sodelovanje EU in Turčije. EU in Turčija še naprej namenjata znatna sredstva za humanitarni odziv. Za delo projektne skupine za humanitarno pomoč mednarodne podporne skupine za Sirijo je sodelovanje s Turčijo izjemno pomembno. EU in Turčija sodelujeta pri spodbujanju neomejenega in neoviranega dostopa po vsej Siriji ter pri odpravljanju ovir, tudi v okviru projektne skupine za humanitarno pomoč mednarodne podporne skupine za Sirijo, ki je leta 2016 olajšala dostop do 820 000 ljudi v stiski na obleganih in težko dostopnih območjih. Zagotavljanje čezmejne pomoči sosednjih držav, kot je Turčija, je še vedno ključni element odziva ter je postalo še pomembnejše zaradi okrepljenih spopadov in zmanjšanega dostopa v severni Siriji. Leta 2015 je bilo 27 % humanitarne pomoči EU znotraj Sirije dostavljene iz Turčije. To ostaja prednostna naloga, vključno z življenjsko pomembno pomočjo približno 160 000 notranje razseljenim ljudem, ki so obtičali v severni Siriji vzdolž meje s Turčijo zaradi nedavne zaostritve spopadov v Siriji, zlasti v okolici krajev Alepo, Idlib in Al-Hasaka. Tudi Turčija sama še naprej zagotavlja nujno pomoč ljudem, ki so obtičali na sirski strani meje. Poleg tega ima Turčija posebej pomembno vlogo, saj nevladnim organizacijam, ki delujejo čezmejno, pomaga pri vizumskih postopkih in registraciji. EU bo še naprej zagotavljala humanitarno pomoč osebam v Siriji in je v letu 2016 za dejavnosti življenjsko pomembne pomoči dodelila začetni znesek v višini 140 milijonov EUR, za skoraj polovico tega zneska pa so že bile podpisane pogodbe. S temi sredstvi bo podprla področja, kot so zdravstvo, higiena, zaščita in prvi odziv, da se omogoči hiter odziv ob nastopu izrednih razmer in novem razseljevanju, pri čemer bodo še naprej imela prednost oblegana in težko dostopna območja, kjer je pojav razseljevanja najverjetnejši. 11. Zaključek Izjava EU in Turčije še naprej prinaša konkretne rezultate. Dosežen je bil nadaljnji dober napredek pri uresničevanju izjave. Na podlagi skupnih prizadevanj grških in turških organov, Komisije, držav članic in agencij EU se je začelo vsakdanje delovanje postopkov vračanja in preselitve ob polnem spoštovanju pravil EU in mednarodnih pravil. Vse države članice so poslale potrdila o finančnih prispevkih za kritje 2 milijard EUR, obljubljenih za obdobje 2016–2017, zato se lahko pospešeno izplačilo v okviru instrumenta zdaj v celoti izvede. Začelo se je izvajanje projektov, ki bodo pomagali sirskim beguncem v Turčiji, in EU je na dobri poti, da do konca poletja sklene pogodbe za sredstva v višini 1 milijarde EUR. Tako se bo zagotovilo, da bodo tisti, ki potrebujejo mednarodno zaščito, prejeli pomoč, ki jo potrebujejo. Vendar je doslej dosežen napredek krhek in prehitro bi bilo zaključiti, da vsi vidiki izjave EU in Turčije v celoti delujejo. Kot je bilo ugotovljeno v prvem poročilu, se z dozdajšnjim napredkom ne smemo zadovoljiti, zlasti ker enega najzahtevnejših elementov – tj. vsakdanje dejansko delovanje postopkov vračanja in preselitve ob polnem spoštovanju pravil EU in mednarodnih pravil – še vedno ni mogoče obravnavati kot v celoti izpolnjenega. Uspešno izvajanje je odvisno zlasti od politične odločenosti vseh strani, da sprejmejo potrebne ukrepe. Komisija v zvezi s tem meni, da bi bilo treba nujno pozornost nameniti naslednjim ukrepom: Grčija bi morala povečati svojo zmogljivost, da bo lahko na podlagi posameznega primera in čim hitreje ocenila prošnje za azil in pritožbe ter tako zagotovila vračanje in ponovni sprejem, zlasti z uporabo koncepta varne tretje države, ter okrepiti sprejemne zmogljivosti na otokih in izboljšati vsakodnevno upravljanje in usklajevanje žariščnih točk z usklajeno podporo EU in držav članic;