ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
83.

poudarja, da je treba zmanjšati stroške prevoza potnikov in tovora, da bi zagotovili načelo ozemeljske kontinuitete in kohezije ter enake možnosti za vse državljane; poziva k upravljanju cen zračnega prevoza (v te regije in iz njih), kopenskega prevoza (notranjega in med mesti) in pomorskega prometa (med regijami in med otoki); meni, da bi bilo treba v sistemu trgovanja z emisijami CO 2 za pomorski in zračni promet predvideti odstopanja za najbolj oddaljene regije, po potrebi pa tudi finančne in tehnične spodbude;
J.

ker je Lukašenkov režim v povračilnih ukrepih proti sankcijam EU, sprejetim zaradi prisilne preusmeritve letala družbe Ryanair med letom FR4978, javno grozilo, da bo z migranti in drogami preplavilo EU, zlasti sosednji državi Litvo in Poljsko; ker se je ta grožnja uresničila z instrumentalizacijo migrantov za dosego političnih ciljev: ker je Lukašenkov režim oblikoval shemo za transport migrantov iz Iraka in Turčije v Minsk ter jim nato s pomočjo beloruskih mejnih policistov omogočil nezakonit vstop v Evropsko unijo; ker je zaradi tega v Litvo vstopilo približno 4 000 nezakonitih migrantov, na Poljsko več kot 1 400, v Latvijo pa približno 400; ker so Litva, Latvija in Poljska zaradi stanja na njihovih mejah z Belorusijo razglasile izredne razmere; ker je število nezakonitih vstopov v EU še vedno visoko in ker še vedno prihaja do poskusov nezakonitega vstopa; ker beloruski režim s silo pritiska na migrante, da vstopijo na ozemlje EU, ter ustvarja propagando in dezinformacije, s katerimi države članice EU obtožuje spodbujanja nezakonitih migracij v Belorusijo; ker je Lukašenko predlagal, naj se odpravi obveznost Belorusije, da sprejme vrnjene migrante in je beloruskemu parlamentu predložil osnutek zakona o začasni odpravi te obveznosti; ker je vsaj pet migrantov umrlo zaradi hipotermije in izčrpanja, nekateri pa so že več tednov blokiranih na zunanji meji EU z Belorusijo; ker je Poljska organizacijam civilne družbe in medijem omejila dostop do obmejnega območja, na katerem so bile razglašene izredne razmere; ker razmere na meji med EU in Belorusijo ostajajo napete, pri čemer je veliko takšnih in drugačnih provokacij s strani beloruskih častnikov in vojakov;
85.

poudarja poseben pomen institucij in organov EU ter nacionalnih institucij in organov za boj proti goljufijam v okviru povečanja sredstev EU prek mehanizma za okrevanje in odpornost; opozarja, kako pomembno je podpirati in krepiti sodelovanje med institucijami EU, EJT, uradom OLAF, agencijami EU, zlasti Europolom in Eurojustom, ter nacionalnimi organi, da bi učinkoviteje odkrivali in odpravljali goljufije in korupcijo, hkrati pa zagotovili, da se vloge ne prekrivajo, in spodbujali izmenjavo informacij; opozarja, da je treba v prihodnjih proračunih zagotoviti večje in ustreznejše vire za EJT, urad OLAF in primerne agencije EU; ponovno poziva EJT, naj finančna sredstva iz proračuna za leto 2021 uporabi za dodatno zaposlovanje osebja, zlasti glede na povečano delovno obremenitev zaradi sprejetja novega dolgoročnega proračuna EU, instrumenta Next Generation EU in drugih stroškovno naravnanih projektov;
13.

meni, da velja zadnje represivne ukrepe kubanskih oblasti zoper državljane prišteti k vztrajnim in sistematičnim ukrepom proti zapornikom vesti, zagovornikom človekovih pravic, oporečnikom, opozicijskim aktivistom in aktivistom civilne družbe, umetnikom in novinarjem, vse to pa so dodatne kršitve sporazuma o političnem dialogu in sodelovanju;
103.

pozdravlja dejstvo, da EIB trenutno razvija smernice za usklajevanje med nasprotnimi strankami; poziva EIB, naj pripravi ambiciozen akcijski načrt za „okvir za usklajevanje z nasprotnimi strankami“ ter zagotovi, da smernice omogočajo večjo preglednost in strožjo potrebno skrbnost nad partnerji in njihovo upravičenostjo do izplačila sredstev, ki jih podpira EIB, pod strogo pogojenostjo, ki vključuje merila glede etike in integritete ter socialna in okoljska merila; ponavlja, da bi moral ta okvir tudi vključevati prihodnje zahteve za vse finančne posrednike in poslovne stranke, da karseda hitro in najpozneje do leta 2025 pripravijo v prihodnost usmerjen načrt za razogljičenje, usklajen s Pariškim sporazumom, ki uporablja cilje glede emisij, ki temeljijo na znanosti, brez poseganja v možnost EIB, da ponudi tehnično pomoč pri oblikovanju tovrstnih načrtov za razogljičenje;
16.

poudarja, da je evropska podpora odvisna od ohranjanja dosežkov v zadnjih dvajsetih letih in njihove nadgradnje, dejanskega izboljšanja vključujočega in odgovornega upravljanja, krepitve institucij, demokratičnega pluralizma, načela pravne države, boja proti korupciji, krepitve neodvisnih medijev, človekovih pravic in temeljnih svoboščin za vse Afganistance, zlasti za ženske, otroke ter vse pripadnike manjšin in ogroženih skupin; poudarja, da bi morala biti pravica deklet do izobraževanja, kar je velik dosežek zadnjih dvajsetih let, nesporna; poudarja, da so potrebna jasna merila in mehanizmi spremljanja za merjenje doseženega napredka ter učinkovite in pregledne uporabe evropskih sredstev;
10.

obsoja, da kubanska država sistematično krši delavske in človekove pravice zdravstvenih delavcev, ki delajo v tujini na zdravstvenih misijah, s čimer krši temeljne konvencije Mednarodne organizacije dela, ki jih je Kuba ratificirala; poziva Kubo, naj učinkovito izvaja in spoštuje ameriško konvencijo o človekovih pravicah in konvenciji Mednarodne organizacije dela št. 29 in 105; poziva kubansko vlado, naj Kubancem v skladu z mednarodnimi standardi na področju človekovih pravic zagotovi, da bodo smeli zapustiti svojo državo in se vanjo vrniti, tudi zdravniki, napoteni na zdravstvene misije v tujini; poziva kubansko vlado, naj ratificira Mednarodni pakt o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah ter naj zagotovi pravico do svobode združevanja, vključno z registracijo organizacij, in pravico do kolektivnih pogajanj v skladu s standardi Mednarodne organizacije dela;
9.

meni, da kitajski povračilni ukrepi, ki ne temeljijo na mednarodnem pravu, pomenijo precejšnje nazadovanje v odnosih med EU in Kitajsko; meni, da je nadvse pomembno, da se EU in vse njene institucije enotno odzovejo na ta napad na evropsko demokracijo in ubranijo naše skupne vrednote; poziva predsednika Sveta in predsednika Komisije, naj jasno izjavita, da ne bomo dopuščali kitajskih sankcij proti izvoljenim politikom; meni, da je primerno in nujno, da podpredsednik/visoki predstavnik in države članice EU v dvostranskih pogovorih s kitajskimi sogovorniki na vseh ravneh opozorijo na to vprašanje, in jih prosi, naj Parlament o tem obveščajo;
86.

poudarja, da je kmetijstvo sektor, v katerem bo imela umetna inteligenca ključno vlogo pri reševanju vprašanj in izzivov v zvezi s proizvodnjo hrane in oskrbe z njo; poudarja, da so tehnologije interneta stvari in zlasti umetna inteligenca znatna priložnost za posodobitev, avtomatizacijo in povečanje učinkovitosti in trajnostnosti agroživilskega sektorja, za lokalni razvoj podeželskih območij ter za povečanje pridelave poljščin in izboljšanje njihove kakovosti; meni, da je v agroživilskem sektorju nujno treba uporabljati digitalne tehnologije in umetno inteligenco ter povečati obseg raziskav in razvoja, če želimo izboljšati njegovo trajnostnost, učinkovitost, preciznost in produktivnost; poudarja potencial interneta stvari in umetne inteligence v preciznem kmetijstvu, zlasti pri določanju vremenskih razmer, hranilnih snovi v prsti in potreb po vodi, pa tudi pri prepoznavanju napadov škodljivcev in bolezni rastlin; poudarja, da je mogoče s spremljanjem z avtomatiziranimi in digitalnimi orodji znatno zmanjšati okoljski in podnebni odtis kmetijstva; poziva Komisijo in države članice, naj povečajo sredstva in naložbe, dodeljene kmetijskemu sektorju v te namene, ter naj zagotovijo dovolj sredstev in razvijejo orodja za raziskave o uporabi umetne inteligence na teh območjih, da bodo lahko zadevni kmetje lahko bolje uporabljali razpoložljive vire, da bi povečali učinkovitost in proizvodnjo ter da bi spodbujali ustvarjanje inovacijskih središč in zagonskih podjetij na tem področju;
18.

obžaluje, da so storilci iz ruskih obveščevalnih služb povzročili eksplozijo skladišča orožja v Vrbeticah v Češki republiki, kar je bila kršitev češke suverenosti in je nesprejemljivo sovražno dejanje; ostro obsoja dejavnosti, katerih cilj je destabilizirati države članice EU in jim groziti, ter poziva Rusijo, naj preneha z njimi, privede odgovorne pred sodišče in izplača odškodnino svojcem umrlih v napadu leta 2014; poudarja, da je Evropska unija na strani Češke republike in poziva podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Svet, naj sprejmeta ustrezne protiukrepe, vključno z razširitvijo ciljnih sankcij; izraža globoko solidarnost s prebivalci in oblastmi Češke republike po ruskem napadu na ozemlju EU ter neutemeljenem in nesorazmernem izgonu 20 čeških diplomatov iz Rusije; izraža podporo odločitvi čeških oblasti, da bodo število osebja na ruskem veleposlaništvu v Češki republiki izenačile s številom osebja na češkem veleposlaništvu v Rusiji, obsoja grožnje Ruske federacije Češki republiki, ki so temu sledile, in izraža zadovoljstvo z vsemi dejanji podpore in solidarnosti, ki jih je pokazalo več vlad držav članic in vse ponujene diplomatske storitve; poziva države članice EU, naj po zgledu zadeve Skripal nadaljujejo z usklajenim izgonom ruskih diplomatov;
11.

poziva vse deležnike, naj pospešijo boj proti spletnim dezinformacijam, lažnim novicam in psevdoznanosti; poziva vlade obeh regij in mednarodne organizacije, naj v sodelovanju s spletnimi platformami poiščejo učinkovite rešitve za boj proti „infodemiji“; pozdravlja vzpostavitev spletišča PortalCheck.org za Latinsko Ameriko in Karibe, ki ga podpira Evropska unija in kjer so objavljeni viri za preverjanje dezinformacij o covidu-19; ugotavlja pa, da vlade boja proti dezinformacijam ne bi smele izkoriščati za zatiranje političnega govora in omejevanje temeljnih svoboščin državljanov;
78.

izraža resno zaskrbljenost zaradi množičnega izseljevanja visoko usposobljenih delavcev s Kosova in poziva k uvedbi celovitih družbeno-gospodarskih ukrepov za obravnavanje upada prebivalstva; poziva Komisijo in države Zahodnega Balkana, naj razvijejo regionalno strategijo za obravnavanje trajne brezposelnosti mladih z odpravo vrzeli med izobraževalnim sistemom in trgom dela na področju znanj in spretnosti, izboljšanjem kakovosti poučevanja in zagotovitvijo ustreznega financiranja za aktivne ukrepe na trgu dela in programe poklicnega usposabljanja, skupaj z ustreznimi ustanovami za varstvo otrok in predšolsko vzgojo;
D.

ker bi moralo biti delovanje institucij EU skladno z načelom pravne države; ker si morajo institucije EU prizadevati doseči kar najvišje standarde preglednosti, odgovornosti in integritete; ker so ta vodila načela ključni elementi za spodbujanje dobrega upravljanja v institucijah EU ter zagotavljanje večje odprtosti delovanja EU in njenega procesa odločanja; ker je zaupanje državljanov v institucije EU bistveno za demokracijo, dobro upravljanje in učinkovito oblikovanje politik; ker bi bilo treba zagotoviti tudi preglednost in dostop do dokumentov o načinu izvajanja politik EU na vseh ravneh in uporabe sredstev EU; ker sta odprtost in udeležba civilne družbe nepogrešljivi za spodbujanje dobrega upravljanja institucij EU; ker imajo državljani v skladu s temeljnimi načeli demokracije pravico do poznavanja in spremljanja postopka odločanja; ker Evropski parlament deluje z visoko stopnjo preglednosti v zakonodajnem postopku, tudi v fazi odborov, ki državljanom, medijem in deležnikom omogoča, da vidijo, kako in zakaj so odločitve sprejete in lahko jasno opredelijo različna stališča v Parlamentu in se seznanijo, od kje izvirajo določeni predlogi, ter da spremljajo postopke sprejetja končnih odločitev;
(3)

Po vzpostavitvi tega okvira je Svet OZN za človekove pravice leta 2011 sprejel vodilna načela o podjetništvu in človekovih pravicah. S temi vodilnimi načeli je bil uveden prvi standard primerne skrbnosti na svetovni ravni in nezavezujoč okvir, ki podjetjem omogoča, da začnejo odgovornost spoštovanja človekovih pravic uresničevati v praksi. Na podlagi teh načel so nato številne druge mednarodne organizacije oblikovale standarde primerne skrbnosti. V smernicah Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) za večnacionalne družbe iz leta 2011 so številni sklici na primerno skrbnost in OECD je razvila smernice za pomoč podjetjem pri izvajanju primerne skrbnosti v posameznih sektorjih ter dobavnih verigah. Odbor ministrov Sveta Evrope je leta 2016 sprejel priporočilo, naslovljeno na države članice, o človekovih pravicah in podjetjih, v katerem je pozval države članice, naj sprejmejo zakonodajne in druge ukrepe in poskrbijo, da bo treba za kršitve človekovih pravic v vrednostni verigi podjetij civilno, upravno in kazensko odgovarjati pred evropskimi sodišči. Leta 2018 je OECD sprejela splošne smernice o primerni skrbnosti za odgovorno ravnanje podjetij. Podobno je Mednarodna organizacija dela (MOD) leta 2017 sprejela tristransko deklaracijo MOD o načelih večnacionalnih podjetij in socialne politike, na podlagi katere naj bi podjetja uvedla mehanizme primerne skrbnosti za opredelitev, preprečevanje in blažitev dejanskih in morebitnih negativnih učinkov svojega poslovanja na mednarodno priznane človekove pravice ter prevzem odgovornosti za to, kako te učinke obravnavajo. Načela Globalnega dogovora Združenih narodov, organizacije Save the Children in Unicefa o otrokovih pravicah in poslovnih načelih iz leta 2012 opredeljujejo ključne vidike otrokovih pravic v zvezi z negativnim učinkom poslovanja. Unicef je pripravil tudi vrsto smernic v podporo primerni skrbnosti podjetij in otrokom. V splošnem komentarju št. 16 odbora OZN za pravice otroka iz leta 2013 je opredeljen obsežen sklop obveznosti držav v zvezi z vplivom poslovnega sektorja na otrokove pravice, tudi to, da od podjetij zahtevajo primerno skrbnost v zvezi z otrokovimi pravicami.
60.

opozarja, da lahko udeležba žensk v mirovnih in varnostnih procesih pomembno prispeva k uspešnosti in trajnosti mirovnih sporazumov, pa tudi trajnosti in kakovosti miru; poudarja, da zaveze in izjave o spodbujanju agende za ženske, mir in varnost ter enako zastopanost žensk v zunanji in varnostni politiki pogosto ostajajo prazno leporečje, namesto da bi jim sledila prizadevanja za dejansko uresničevanje, zaradi česar je po vsem svetu napredek glede teh ciljev omejen; opozarja, da je reševanje konfliktov uspešnejše, če se v procesu zagotovita enaka zastopanost in enakost spolov, in poziva k večji udeležbi žensk, zlasti v postopkih odločanja in na vodstvenih položajih pri misijah skupne varnostne in obrambne politike; poziva tudi k bolj sistematičnemu vključevanju vidika spola v te misije, usposabljanju o enakosti spolov ter vprašanjih žensk, miru in varnosti za vse člane vojaškega in civilnega napotenega osebja EU, vključno z uslužbenci ESZD na srednjih in višjih vodstvenih položajih in poveljniki misij in operacij skupne varnostne in obrambne politike, ter dejavnemu prispevanju k izvajanju resolucije Varnostnega sveta OZN št. 1325 o ženskah, miru in varnosti; poziva k določitvi specifičnih in merljivih ciljev glede raznolikosti in prisotnosti žensk na vodstvenih položajih v ESZD, vključno s ciljem 50 % žensk na vodstvenih položajih, in sicer kot vodij delegacij, posebnih predstavnic EU in vodij misij in operacij skupne varnostne in obrambne politike; poziva, naj se akcijski načrt za ženske, mir in varnost priključi prihodnjemu tretjemu akcijskemu načrtu EU za enakost spolov, oba pa naj se preneseta v nacionalne akcijske načrte, vključno z vmesno oceno;
29.

opozarja na večetnično naravo Mjanmara in poziva Tatmadav, naj v celoti spoštuje neodtujljive pravice vseh etničnih skupin, pri tem pa poudarja, da bo Evropska unija še naprej pozorno spremljala ukrepe vojaškega vodstva v zvezi z manjšinami, zlasti Rohingejci, ki so v preteklosti že trpeli zaradi okrutnih dejanj; v zvezi s tem izreka zahvalo in izraža spoštovanje bangladeški vladi in prebivalcem, ki so sprejeli in še naprej gostijo približno milijon rohinških beguncev iz Mjanmara; odločno poudarja, da je Mjanmar navsezadnje odgovoren za te begunce, zato mora zagotoviti njihovo varno, humano in urejeno vrnitev in ponovno vključitev v državo; poziva, naj se omogoči poln in neoviran dostop humanitarne pomoči do Mjanmara;
31.

ponovno poudarja ključno vlogo železniškega prometa pri razogljičenju prometnega sektorja in opozarja, kako pomembno je dosledno izvrševanje četrtega železniškega svežnja, da bi v celoti izkoristili potencial železnice; poziva k sprejetju ukrepov, s katerimi bi zagotovili, da se vzporedno z razvojem železniške infrastrukture zmanjšajo neupravičena upravna bremena; poziva Komisijo, naj Parlamentu letno poroča o napredku na tem področju; meni, da mora biti spodbujanje prehoda na druge oblike prevoza ter učinkovitega železniškega in kombiniranega prometa, zlasti v čezmejnih primerih in primerih manjkajočih povezav na odsekih, ki se intenzivno uporabljajo, prednostna naloga TEN-T, ki bi jo bilo treba uresničiti s popolno uvedbo ERTMS, odpravo regulativnih, operativnih in tehničnih ovir v omrežju in zagotovitvijo enakega dostopa za prevoznike v železniškem prometu, pospeševanjem elektrifikacije, zagotavljanjem medsebojne povezanosti in interoperabilnosti, tudi z optimizacijo zmogljivosti infrastrukture in posodobitvijo opreme tirnih vozil, podpiranjem raziskav in inovacij, vključno s skupnim podjetjem Shift2Rail, in optimizacijo koridorjev za železniški tovorni promet v skladu s povpraševanjem, zlasti v logističnih vozliščih, kot so pristanišča in letališča; poleg tega poudarja, da je treba opredeliti tranzitna in končna vozlišča v omrežju, jedrna vozlišča pa opremiti s platformami za tranzit za nemoten pretok potnikov in blaga; poudarja pomembnost projektov, ki izboljšujejo dostopnost, zlasti za invalide in starejše;
50.

poudarja, da je treba vsem zagotoviti univerzalni dostop do javne, na solidarnosti temelječe in ustrezne starostne pokojnine; se zaveda, da se države članice soočajo z izzivi pri krepitvi vzdržnosti pokojninskih sistemov, vendar poudarja, da je pomembno ohraniti solidarnost v pokojninskih sistemih z okrepitvijo prihodkov; poudarja pomen javnih in poklicnih pokojninskih sistemov, ki zagotavljajo ustrezno pokojnino nad pragom revščine in upokojencem omogočajo, da ohranijo svoj življenjski standard; meni, da so zvišanje ravni zaposlenosti in ustvarjanje več kakovostnih delovnih mest v vseh starostnih skupinah, izboljšanje delovnih in zaposlitvenih pogojev ter dodelitev potrebnih javnih sredstev najboljši načini za zagotavljanje vzdržnih, varnih in ustreznih pokojnin za ženske in moške; meni, da bi se morale reforme pokojninskega sistema med drugim osredotočati na dejansko upokojitveno starost in odražati trende na trgih dela, rodnost, razmere na zdravstvenem področju in glede bogastva, delovne pogoje in stopnjo ekonomske odvisnosti; meni, da bi bilo treba pri teh reformah upoštevati tudi razmere milijonov delavcev v Evropi, zlasti žensk, mladih in samozaposlenih, ki so se zaradi negotovosti in prekarnosti zaposlitve, neželene brezposelnosti in skrajšanega delovnega časa znašli v težkem položaju; poziva Komisijo in države članice, naj upoštevajo poseben položaj starejših delavcev na trgu dela in si bolj prizadevajo za aktivno in zdravo staranje, in sicer s preprečevanjem diskriminacije starejših pri zaposlovanju in z razvojem programov za vključevanje na trg dela po 55. letu, pri čemer je ključna prednostna naloga vseživljenjsko učenje;
P.

ker Turčija še naprej izvaja nezakonite enostranske vojaške ukrepe v vzhodnem Sredozemlju, s katerimi krši suverenost držav članic EU Grčije in Cipra; ker neposredno sodelovanje Turčije v podporo Azerbajdžanu v okviru konflikta v Gorskem Karabahu presega njene geoekonomske interese in odraža bolj ambiciozno geopolitično agendo, kot velja tudi za ukrepe Turčije v Libiji in Siriji, in z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je stalno in vse večje oddaljevanje Turčije od evropskih vrednot in standardov privedlo do zgodovinsko najnižje točke odnosov med EU in Turčijo;
13.

ne glede na druge dejavnosti priporoča naslednje prednostne in strateške ukrepe, da bi lahko uresničili cilje o podpori ribiškemu sektorju v skladu s členom 5: — izboljšanje spremljanja in nadzora s hitro posodobitvijo centra za spremljanje ribištva, pri čemer je treba zlasti ustrezno tehnično posodobiti programsko opremo za sledenje lokacije plovil na senegalskem ribolovnem območju prek satelita in omogočiti prejem elektronskih ladijskih dnevnikov; — podpiranje prizadevanj Senegala v boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu z uvedbo kontrole ladij, ki redno vplujejo v dakarsko pristanišče; — razvoj znanstvenih zmogljivosti in zbiranje znanstvenih podatkov, da bodo lahko senegalski organi odločitve sprejemali na podlagi najboljše znanstvene ocene staležev, pa tudi da se omogoči takojšnji začetek načrtovanih oceanografskih raziskav in izboljša znanstveno spremljanje ribolova globokomorskih pridnenih vrst ter poznavanje morskih in obalnih ekosistemov; — podpiranje primernih pogojev za vse ribiče in dejavnosti, povezane z ribištvom, ter zlasti za ženske, in sicer z razvojem zbiranja podatkov o razlikah med spoloma in s krepitvijo in izboljšanjem njihove vloge in vodenja v organizacijah za ribištvo in akvakulturo; — ukrepi za predelavo ribiških proizvodov s horizontalnim programom krepitve zmogljivosti akterjev v sektorju; — podpiranje senegalskega malega priobalnega ribolova in skupnosti, vključno z ustvarjanjem delovnih mest, in razvojem ribiške infrastrukture, ki podpira mali ribolov, in spodbujanje razvoja ribiškega sektorja; — uvedba programov za osnovno in strokovno usposabljanje znanstvenih opazovalcev in mornarjev (usposabljanje za ribolovne tehnike, pa tudi za varnost na krovu itd.), pri čemer je treba nameniti posebno pozornost usposabljanju mladih ribičev in žensk, ki imajo pomembno vlogi pri trženju in predelavi ter ki živijo od ribištva in delajo v tem sektorju; — letni skupni pregled s partnerji, tudi Unijo, ki se opravi v okviru listine o sektorski politiki za razvoj ribištva in akvakulture za obdobje 2016–2023, ki jo je sprejel Senegal, da se zagotovi izvajanje načrtovanih reform sektorske politike; — povečanje prizadevanj za preprečitev zamud pri izvajanju sektorske podpore zaradi težav na senegalski strani pri izvajanju upravnih mehanizmov za razpolaganje s sredstvi; — povečanje prepoznavnosti ukrepov, ki jih financira Unija, in ozaveščanje ribiških skupnosti in civilne družbe o tem, kako protokol dejansko prispeva k nadaljnjemu razvoju sektorja; — izboljšanje ukrepov za spodbujanje vključevanja mladih v ribištvo;
1.

Vložiti zakonodajni predlog za kriptosredstva, ki bo zagotavljal pravno varnost na tem področju ter visoke standarde varstva potrošnikov in vlagateljev, celovitost trga in finančno stabilnost. Ta okvir bi moral izhajati iz odprte in obsežne vseunijske taksonomije in biti usmerjen k zakonodajnemu urejanju po načelu enakih pravil za isto dejavnost in tveganja ter po načelu sorazmernosti, saj bi s tem zmanjšali regulativno samovoljnost in zagotovili enake konkurenčne pogoje. Zakonodajni predlog bi moral: (a) vsebovati smernice o veljavnih regulativnih, nadzornih in bonitetnih postopkih ter obravnavi kriptosredstev; določati izrecna pravila o preglednosti in celovitosti trga, ki bi bila vsaj enakovredna pravilom iz druge direktive o trgih finančnih instrumentov (MiFID II) za izdajatelje ali sponzorje kriptosredstev; (b) urediti regulativne vrzeli v sedanji zakonodaji Unije v zvezi s kriptosredstvi, na primer z razvrstitvijo nekaterih kriptosredstev med prenosljive vrednostne papirje v skladu z direktivo MiFID II, da se zanje zagotovi enaka obravnava kot za druge prenosljive vrednostne papirje; (c) vzpostaviti namensko regulativno ureditev za nove in novonastajajoče dejavnosti kriptosredstev, kot so prve ponudbe kovancev (ICO) ali prve ponudbe na borzi (IEO), in za vsa kriptosredstva, ki ne sodijo v sedanji regulativni okvir, poskrbeti pa je treba, da se bodo na ravni Unije zakonsko urejala na usklajen način; (d) upoštevati ali urejati okoljski vpliv rudarjenja kriptovalut in potrebo po rešitvah za ublažitev ekološkega odtisa glavnih kriptosredstev;