OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

V preteklem letu je pri dobavi plina iz Rusije prišlo do številnih motenj, ki jih je mogoče pojasniti le z namernim poskusom, da se energija uporabi kot politično orožje. Rusija je že več let glavna dobaviteljica plina v EU. Lani se je EU za več kot 40 % oskrbe s plinom zanašala na Rusijo. Dobava plina se od začetka vojne stalno zmanjšuje. Pretok plina prek plinovodov iz Rusije znaša manj kot 30 % povprečja prejšnjih let. Dvanajst držav članic je že aktiviralo prvo ali drugo stopnjo krize v skladu s skupno klasifikacijo EU. Ta šok pri dobavi že močno vpliva na ceno plina, ceno električne energije, inflacijo, splošno finančno in makroekonomsko stabilnost EU ter na vse državljane.

Ni razloga za domnevo, da se bo poslabševanje razmer pri dobavi plina ustavilo. EU se danes sooča z dejansko možnostjo, da v katerem koli trenutku pride do popolne in dolgotrajne prekinitve dobave plina iz Rusije. Na to mora biti pripravljena in sprejeti preventivne ukrepe za ublažitev učinkov morebitnih večjih motenj v oskrbi.

EU si zadnje desetletje vztrajno prizadeva za izboljšanje splošne zanesljivosti oskrbe v Uniji, pri čemer je zlasti osredotočena na diverzifikacijo z razvojem infrastrukture in krepitev okvira za zanesljivost oskrbe s plinom. Sedanji okvir je bil zasnovan za odpravljanje kratkoročnih motenj in obravnavanje ekstremnih vremenskih dogodkov in bil sicer pri tem uspešen, vendar še vedno ne zadostuje za obravnavanje zelo negotovih obetov glede oskrbe in velikih trajnih zmanjšanj dobav.

V odziv na povišano tveganje za prihajajočo zimo je EU v zadnjih nekaj mesecih znatno povečala svojo takojšnjo pripravljenost na tako veliko motnjo v oskrbi: v celoti je izkoristila možnosti, ki jih ponuja sedanji pravni okvir, uvedla ukrepe za spodbujanje ponovnega polnjenja skladišč, vzpostavila platformo EU za nakup energije v podporo diverzifikaciji oskrbe s plinom in v okviru načrta REPowerEU z dne 18. maja 2022 napovedala, da bo čim prej odpravila odvisnost od fosilnih goriv iz Rusije. Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 7. aprila 2022 pozval k predstavitvi načrta za nadaljnje zagotavljanje zanesljivosti oskrbe z energijo v Uniji. Voditelji in voditeljice EU so nato na zasedanju Evropskega sveta 31. maja in 23. junija 2022 pozvali, naj se čim prej poveča pripravljenost na morebitne večje motnje v oskrbi, da bi zagotovili oskrbo z energijo po dostopnih cenah.

Glede na morebitna nadaljnja zmanjšanja dobave s strani Rusije in zaradi potrebe, da se EU skupaj spopade s temi novimi izzivi, je nadaljnje zmanjšanje povpraševanja po plinu ključnega pomena za preprečevanje daljnosežnih negativnih posledic za državljane in gospodarstvo EU. Predlagana uredba vzpostavlja izboljšan okvir za usklajevanje nacionalnih ukrepov za zmanjševanje povpraševanja po plinu. Uvaja tudi možnost, da Komisija razglasi novo stopnjo krize v Uniji, in sicer „stopnjo pripravljenosti na ravni Unije“, ki sproži zavezujočo obveznost zmanjšanja povpraševanja po vsej Uniji in katere cilj je ohraniti zanesljivost oskrbe s plinom. Zavezanost vseh držav članic k zmanjšanju povpraševanja po plinu z ukrepi po lastni izbiri v primeru nadaljnjega poslabšanja razmer pri dobavi, ki bi privedlo do stopnje pripravljenosti na ravni Unije, je ključna za preprečitev znatne gospodarske škode kot posledice nadaljnjih motenj v oskrbi. Skupno in dobro usklajeno zmanjšanje povpraševanja lahko v primeru večjih motenj v oskrbi znatno zmanjša tveganje omejene oskrbe industrijskih panog, ki so ključne za dobavne verige EU in njeno konkurenčnost. Kot je navedeno v sporočilu „Varčujmo s plinom za varno zimo“ z dne 20. julija 2022, je za državljane in industrijo veliko ceneje, da ukrepajo zdaj, da zmanjšajo povpraševanje, namesto da bi se pozneje soočali z neusklajenimi omejitvami.

Pri določanju količin, za katere bi bilo treba zmanjšati povpraševanje, da bi se zmanjšal učinek motenj v oskrbi, hkrati pa preprečili vsi negativni učinki, bi bilo treba upoštevati, v kakšnem obsegu bi bilo ogroženo povpraševanje po plinu v primeru popolne prekinitve ruske dobave plina. Te količine se lahko porazdelijo sorazmerno med vse države članice na podlagi primerjave z njihovo povprečno porabo v zadnjih petih letih.

Da bi se izognili znatnemu izkrivljanju notranjega trga, do katerega bi lahko prišlo, če se države članice neusklajeno odzovejo na morebitne nadaljnje motnje pri dobavi iz Rusije, je bistveno, da vse države članice ukrepajo čim prej, skupaj in v duhu solidarnosti. Čeprav so morda nekatere države članice bolj izpostavljene učinkom motenj pri oskrbi iz Rusije, bodo negativni učinki prizadeli vse države članice, ki bi morale zato prispevajo k omejitvi gospodarske škode zaradi takih motenj. Ta predlog tako odraža načelo energetske solidarnosti, ki ga je Sodišče nedavno potrdilo kot temeljno načelo prava EU. Države članice, ki storijo vse, da bi obvladale pomanjkanje plina na svojem ozemlju, bi morale biti upravičene, da v celoti izkoristijo energetsko solidarnost svojih sosed.

Ker pa nekatere države članice zaradi posebnih geografskih ali fizičnih razmer, kot sta slaba povezanost s plinovodi z drugimi državami članicami ali odsotnost take povezanosti, ne morejo sprostiti znatnih količin plina iz plinovodov za porabo v Uniji, predlog vsebuje možnost, da te države članice zahtevajo omejitev svoje obveznosti obveznega zmanjšanja povpraševanja.

•Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

Predlagani instrument določa začasne, sorazmerne in izredne ukrepe. Dopolnjuje obstoječe zadevne pobude in zakonodajo EU, ki zagotavlja, da imajo državljani koristi od zanesljive oskrbe s plinom in da so odjemalci zaščiteni pred večjimi motnjami v oskrbi.

Logično gradi na obstoječih pobudah, kot so „REPowerEU“, predlog svežnja ukrepov za razogljičenje trga vodika in plina ter pobuda „Varčujmo s plinom za varno zimo“. Predlagana pobuda v celoti dopolnjuje zakonodajo EU o zanesljivosti oskrbe s plinom, s katero se je že vzpostavil celovit niz pravil za boljšo zaščito državljanov in podjetij pred prekinitvami oskrbe. Z Uredbo (EU) 2017/1938 so bili med drugim uvedeni načrti za izredne razmere, v skladu s katerimi se morajo države članice pripraviti na različne stopnje krize in načrtovati ukrepe, ki se lahko sprejmejo v primeru stopnje pripravljenosti na nacionalni ravni. Vzpostavljeni so tudi solidarnostni mehanizmi, ki zagotavljajo čezmejno sodelovanje držav članic, da se v primeru motenj v oskrbi zagotovi oskrba z energijo za tiste odjemalce v regiji, ki jo najbolj potrebujejo. Predlog Komisije za sveženj ukrepov za razogljičenje trga z vodikom in plinom vključuje nadaljnje ukrepe za povečanje pripravljenosti na motnje v oskrbi.

Po ruski invaziji Ukrajine je EU oblikovala načrt REPowerEU, da bi čim prej, najpozneje pa do leta 2027, odpravila odvisnost EU od ruskih fosilnih goriv. V ta namen načrt REPowerEU določa ukrepe, povezane s prihranki energije in energijsko učinkovitostjo, ter predlaga pospešeno uvajanje čiste energije, ki bi nadomestila fosilna goriva v gospodinjstvih, industriji in pri proizvodnji električne energije. V tem okviru predlagana pobuda temelji na orodjih, ki jih EU že ima na voljo, in je v celoti skladna s cilji iz načrta REPowerEU.

Predlog Komisije za sveženj ukrepov za razogljičenje trga z vodikom in plinom vključuje nadaljnje ukrepe za povečanje pripravljenosti na motnje v oskrbi, zlasti z revizijo Uredbe (EU) 2017/1938. Poleg tega so bile z nedavno sprejeto Uredbo (EU) 2022/1032 o skladiščenju uvedene obveznosti skladiščenja v odziv na rusko invazijo Ukrajine, kjer lahko pomanjkanje ponudbe in visoke cene izhajajo ne le iz izpada infrastrukture ali izrednih vremenskih razmer, temveč tudi iz geopolitičnih sprememb, ki lahko vodijo do daljših ali nenadnih motenj v oskrbi. Obveznosti polnjenja skladišč iz Uredbe (EU) 2022/1032 prispevajo k ohranjanju zanesljivosti oskrbe s plinom za zimo 2022–2023.

Vendar obstoječa pravila o zanesljivosti oskrbe s plinom niso v celoti prilagojena izzivom v zvezi z zanesljivostjo oskrbe z energijo, s katerimi se trenutno soočamo, ki so takšne narave in obsega, da je takojšnja pripravljenost bistvenega pomena, da se preprečijo resne gospodarske in socialne posledice večjih motenj v oskrbi. Evropski svet je zato v sklepih z dne 31. maja in 23. junija 2022 pozval, naj se priprave na nadaljnje motnje v oskrbi s plinom začnejo čim prej in zlasti naj se omogoči tesnejše usklajevanje z državami članicami in med njimi.

Sporočilo „Varčujmo s plinom za varnejšo zimo“, sprejeto 20. julija 2022, določa orodja, ki jih Evropa že ima na voljo za usklajeno zmanjšanje povpraševanja, in nadaljnje ukrepe, ki so potrebni, da bo Evropa pripravljena na prekinitve ali motnje oskrbe. Predlagana pobuda je odziv na povišana tveganja, ki so posledica ruske vojne proti Ukrajini, in v celoti dopolnjuje obstoječa pravila o zanesljivosti oskrbe. Določa nova pravila za usklajena zmanjšanja povpraševanja in uvaja novo stopnjo pripravljenosti na ravni Unije. Čeprav Komisija že ima možnost, da razglasi izredne razmere na ravni Unije, obstoječa zakonodaja trenutno ne omogoča, da bi razglasila stopnjo pripravljenosti na ravni Unije. Vendar sedanje stanje kaže, da je takšna stopnja pripravljenosti lahko koristna za zagotovitev, da vse države članice sprejmejo potrebne preventivne ukrepe, da bi preprečile izredne razmere pri oskrbi z energijo.