SL    SL  
 EVROPSKA  
KOMISIJA 
Bruselj, 24.6.2015  
COM(2015) 309 final 
  
POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU 
o izvajanju evropskega statisti čnega programa za obdobje 2013–2017 
 
 
1 
 1. U VOD 
Uredba (EU) št. 99/20131 o evropskem statisti čnem programu za obdobje 2013–2017 
je bila sprejeta 15. januarja 2013. 
Člen 15 Uredbe dolo ča, da mora Komisija do 30. junija 2015 Evropskemu 
parlamentu in Svetu predložiti vmesno poro čilo o napredku glede izvajanja 
programa. Preden predloži to poro čilo, se mora posvetovati z Odborom za evropski 
statistični sistem. 
Vmesno poro čilo o napredku se šteje kot o cena programa v tem trenutku ob 
upoštevanju standardov Komi sije. Zato mora zajemati pet meril vrednotenja: 
učinkovitost, ustreznost, uspešnost, dodano vrednost EU in skladnost. 
Poročilo je omejeno na izvaja nje evropskega statisti čnega programa v letih 2013 in 
2014. Kadar je primerno, je poudarjen tudi ustrezen napredek, dosežen leta 2015. 
Poročilo je sestavljeno iz petih pogl avij, ki ustrezajo petim merilom, ki se ocenjujejo, 
ter dodatnega poglavja, ki vsebuje nekaj priporo čil na visoki ravni. 
Evropski statisti čni program ima štiri glavne cilje. R azdeljen je na tri dele, od katerih 
se vsak osredoto ča na dolo čeno prednostno podro čje. Cilja 1 in 4 sta zajeta z 
dejavnostmi na prednostnem podro čju I; cilj 2 ustreza prednostnemu podro čju II; cilj 
3 pa prednostnemu podro čju III. Tri prednostna podro čja so nadalje razdeljena na 
eno ali dve ravni podpodro čij. 
Skupno obstaja 23 podrobnih ciljev druge st opnje, porazdeljenih po treh prednostnih 
področjih. Za vsakega od teh ciljev je dolo čen sklop kazalnikov uspešnosti. Skupno 
je uporabljenih 114 kazalnikov uspešnosti za merjenje napredka pri doseganju 23 ciljev. 
Ker je u činkovitost najustreznejše merilo za tovrstno poro čilo, poglavje o 
učinkovitosti vklju čuje povzetek, kateremu sledij o podatki o doslej doseženih 
rezultatih, ki so predstavljeni na tak na čin, da se natan čno upošteva struktura 
programa po treh prednostnih podro čjih in podpodro čjih ter njihovih 23 podrobnih 
ciljih. 
Druga poglavja vsebujejo samo podatke, ki  se nanašajo na program kot celoto. 
Evropski svetovalni organ za upravljanje statisti č
nih podatkov je v svojem poro čilu o 
medsebojnem strokovnem pregledu, ki ga je pripravil o Eurostatu, potrdil, da je 
Eurostat dobro delujo ča institucija, ki se je v zadnjih letih okrepila. Po mnenju 
avtorjev je Eurostat dobro opremlj en za vodenje evropskega statisti čnega sistema 
skozi proces posodobitve evropske statistike na  strukturni in trajnos tni podlagi, da bi 
bili kos vse ve čjim izzivom v prihodnosti. 
2. U ČINKOVITOST  
Povzetek 
Za Komisijo se šteje, da je „na dobri po ti“, da bo dosegla cilj, kadar je doseženih 
75 odstotkov pripadajo čih kazalnikov ali ve č. Na osnovi tega je trenutno 17 od 23 
podrobnih ciljev na dobri  poti, da se uresni čijo, le nekaj težav pa se pojavlja pri 
                                                            
1 Uredba (EU) št. 99/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2013 o evropskem statisti čnem 
programu za obdobje 2013–2017 (UL L 39, 9.2.2013, str. 12). 
 
2 
 preostalih šestih, ki so: gospodarsko uprav ljanje (1.2.2), Evropa državljanov (3.2.1), 
geoprostorska, okoljska, kmetijska statistika in druge sektorske statistike (3.3.1 in 
3.3.4), dolo čanje prednostnih nalog in poenostav itev (2.1) ter partnerstva v okviru 
evropskega statisti čnega sistema in širše (1.1). 
Treba je omeniti, da so vsi pr ojekti Eurostata, ki so razvrš čeni kot klju čni na podlagi 
njihovega strateškega pomena, števila sodelujo čega osebja ali vloženih finan čnih 
sredstev, uspešno zaklju čeni ali pa potekajo po na črtih. 
Dober napredek je bil dosežen tudi pri projektih, povezanih s posodobitvijo. Projekti, 
ki vključujejo sodelovanje med člani evropskega statisti čnega sistema, so pokazali 
dobre rezultate, pri čemer je bil še posebno dober na predek dosežen pri omrežjih 
sodelovanja evropskega statisti čnega sistema in projektih za izvajanje vizije 
evropskega statisti čnega sistema. Na za četku leta 2015 se je Odbor za evropski 
statistični sistem strinjal z izvajanjem  Vizije 2020 za evropski statisti čni sistem2, 
najprej z osmimi projekti za izvajanje vizije evropskega statisti čnega sistema. 
Nadaljnji razvoj projektov posodobitve, tako z vidika njihovega obsega kot 
njihovega podro čja uporabe, bo odvisen od neprekinjene razpol ožljivosti sredstev za 
evropski statisti čni sistem. 
Prednostno podro čje I: Statisti čni rezultati 
1. Kazalniki3 
1.1 Evropa 2020 
Krepitev gospodarskega upravljanja je temeljni element strategije Evropa 2020. 
Evropski statisti čni program je bil pomemben vir podatkov za poro čilo Komisije o 
mehanizmu opozarjanja in je zagotovil zadevne statisti čne informacije za evropska 
semestra za leti 2014 in 2015. Eurostat je bil prvi č odgovoren za pripravo statisti čne 
priloge k poro čilu o mehanizmu opozarjanja, s katerim se za čenja letni postopek v 
zvezi z makroekonomskim neravnotežjem. 
Velik napredek je bil dosežen pri spremljanju vodilne pobude o gospodarni rabi 
virov strategije Evropa 2020: preglednica u činkovite rabe virov je bila objavljena 
decembra 2013 in je bila nadalje razvita leta 2014. 
Na podro čju socialne statistike se je nada ljevalo delo za razvoj in pripravo 
visokokakovostnih kazalnikov za strate gijo Evropa 2020 ter strateški okvir 
Izobraževanje in usposabljanje 2020. Za četni rezultati, ki so  bili že objavljeni, so 
omogočili bolj posodobljene podatke o revš čini in neenakosti ter zagotovili 
dostopnost regionalnih podatkov o revš čini. 
Na podro čju statistike podjetij so b ili ciljni kazalniki za in tenzivnost raziskav in 
razvoja, enega od podro čij, ki jih zajema strategija Evropa 2020, prvi č objavljeni v 
skladu s pravili novega evropskega sistema ra čunov (ESR 2010)4. Podatki o 
nadnacionalno usklajenih raziskavah, izraženi v okviru nacionalnih prora čunov za 
raziskave in razvoj, so bili pripravljeni hitreje. Ti podatki se uporabljajo za spremljanje evropskega raziskovalnega pr ostora, ki se izvaja v okviru vodilne 
pobude Unija inovacij. 
                                                            
2 http://ec.europa.eu/eurostat/documents/10186/756730/ESS-Vision-2020.pdf/8d97506b-b802-439e-9ea4-
303e905f4255.  
3 Opredelitev statisti čnih kazalnikov je voljo na straneh 19–20 evropskega statisti čnega programa za obdobje 
2013–2017. 
4 http://ec.europa.eu/eurostat/web/esa-2010.  
 
3 
 Najvidnejša publikacija5 v zvezi s cilji strategije Evropa 2020 je bila prvi č 
pripravljena leta 2013. 
1.2. Gospodarsko upravljanje 
Polletna validacija podatkov za postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem je bila 
pomemben dosežek v letu 2014. V obvestilu iz  aprila 2014 je Eurostat izrazil 
pridržek glede kakovosti podatkov, ki jih sporo čajo države članice, ki je bil 
umaknjen oktobra 2014. Oktobra 2014 Euro stat ni izrazil pr idržkov glede sporo čenih 
podatkov, čeprav se je prvi č izvajal novi metodološki okvir Evropskega sistema 
računov (ESR 2010). Podatkom ESR 2010 o priman jkljaju in dolgu so bile priložene 
letne in četrtletne preglednice nacionalnih ra čunov za sektor države. Uredba 
479/20096, ki določa postopek za predložitev statistike držav članic za postopek v 
zvezi s čezmernim primanjkljajem, je bila spremenjena, tako da se sklicevanje na 
„ESR 95“ v Uredbi nado mesti z „ESR 2010.“ Priro čnik o javnofinan čnem 
primanjkljaju in dolgu je bil prilagojen sitemu ESR 2010. 
1.3. Gospodarska globalizacija 
Zgodili so se trije pomembni dogodki, ki se nanašajo na teko če delo v zvezi z 
globalno vrednostno verigo: objavljeno je  bilo poro čilo Timothyja J. Sturgeona o 
meritvenem okviru za globalno vr ednostno verigo, ki ga je naro čil Eurostat; 
dokončano je bilo omrežje sodelovanja evropskega statisti čnega sistema o globalni 
vrednostni verigi; države članic zdaj dejavno sodelujejo v skupini Združenih narodov 
„Friends of the Chair “  (Prijatelji predsedujo čega), ki se ukvarja z oblikovanjem 
globalnega okvira za globa lno vrednostno verigo. 
2. Računovodski okviri 
Eurostat je bil zelo dejaven pri izvajanju svojega akcijskega na črta BDP in ve č. Načrt 
zajema obdobje od leta 2012 do 2014 in se osredoto ča na tri prednostna podro čja: 
a)  nadaljnji razvoj priprave statistike na ravni gospodinjstev in  priprave statistike 
za merjenje porazdelitve dohodka, potrošnje in bogastva; 
b)  merjenje kakovosti življenja na ve čdimenzionalen na čin; 
c)  merjenje okoljske trajnosti. 
2.1. Gospodarska in socialna uspešnost 
Eurostat je pripravil in izkazal visoko kakovostno ekonomsko statistiko o nacionalnih 
računih, plačilni bilanci, cenah in paritetah kupne mo či. Njegovo delo je vklju čevalo 
pripravo statistik za bistvene sklope k azalnikov, na primer strategijo Evropa 2020, za 
pregled za postopek v zvezi z makroe konomskim neravnotežjem, za kazalnike 
trajnostnega razvoja in za glavne evropske ekonomske kazalnike. Pripravil je tudi statistiko za upravne namene, kot je izra čun regionalnega bruto doma čega proizvoda 
za strukturne sklade in bruto n acionalnega dohodka (BND) za prora č
unska lastna 
sredstva, ter izra čun plač zaposlenih in pokojnin. 
Drugi dosežki so vklju čevali pripravo podrobnejše raz členitve hitre ocene inflacije v 
euroobmo čju in upravljanje prvega sistemati čnega izkazovanja indeksov cen 
stanovanjskih nepremi čnin. Države članice so tudi prvi č poslale četrtletne indekse 
                                                            
5  http://ec.europa.eu/eurosta t/product?code=KS-02-13-238. 
6  Uredba Sveta (ES) št. 479/2009 z dne 25. maja 2009 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim 
primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti (UL L 145, 10.6.2009, str. 1). 
 
4 
 cen za stanovanjske nepremi čnine, v katerih bivajo lastniki , Komisija pa je sprejela 
predlog nove okvirne uredbe o harmonizira nem indeksu cen življenjskih potrebš čin7. 
Države članice so lahko poslale s voje podatke za na cionalne ra čune in pla čilno 
bilanco v skladu z novimi metodološkimi okviri, najnovejšim evropskim sistemom 
računov (ESA 2010) in šesto izdajo priro čnika o pla čilni bilanci in stanju 
mednarodnih naložb (BPM 6). Uvedba novih okvirov je vklju čevala uporabo novega 
standarda za izmenjavo statisti čnih podatkov in metapodatkov (SDMX), zato je bilo 
treba predelati metodološke priro čnike in smernice. 
Delovna skupina za evropske ra čunovodske standarde za javni sektor, ki je bila 
ustanovljena leta 2014, je  pripravila oceno u činka. Namen projekta je izboljšati 
primerljivost in preglednost ra čunovodskega poro čanja v javnem sektorju z 
določanjem temeljev za uvedbo standardiziranega ra čunovodstva v evropskem 
javnem sektorju in standardov ra čunovodskega poro čanja za splošne namene, v 
okviru katerega bodo ra čunovodski izkazi pripravljeni na podlagi nastanka 
poslovnega dogodka. 
Eurostat je pripravil številne publik acije, ki zajemajo vprašanja, kot so četrtletni dolg 
in primanjkljaj, struktura javnega dolga in trendi na podro čju obdavčenja. Prav tako 
je še naprej redno objavljal sporo čila za medije o četrtletnem javnem dolgu in za čel 
objavljati novo sporo čilo za medije o euro-kazalniku o desezoniranem četrtletnem 
javnofinan čnem primanjkljaju. Poleg tega je Eurostat konec leta 2013 objavil 
dvoletno poro čilo o spremljanju trajnostnega razvoja v EU8. 
V zvezi s podrobnim ciljem 2.1.2 o klju čnih kazalnikih je Eurostat objavil dva 
priročnika, enega o posredovanju sporo čil z uporabo kazalnikov ( Getting messages 
across using indicators ) in drugega o harmonizirani  metodologiji za statisti čne 
kazalnike ( Towards a harmonised methodology  for statistical indicators ). 
2.2 Okoljska trajnost 
Svet in Evropski parlament sta spre jela novo zakonodajo o evropskih okoljsko-
ekonomskih ra čunih (Uredba (EU) št. 538/2014 Evr opskega parlamenta in Sveta9), ki 
uvaja module za ra čune izdatkov za varstvo okolja, za ra čune okoljskega blaga in 
storitev ter za ra čune fizičnega pretoka energije. O dbor za evropski statisti čni sistem 
je sprejel posodobljeno evrops ko strategijo za okoljske ra čune, ki zajema obdobje od 
leta 2014 do leta 2018. 
3. Podatki 
3.1. Statistika podjetij Eurostat je kon čal razprave, ki so potekale s partnerji evropskega statisti čnega 
sistema o ve č posameznih paketih, ki jih vse buje predvidena okvirna uredba o 
vključitvi statistike podjetij. 
Eurostat je nadaljeval preskušanje in izva janje „evropskega profiliranja“ – metode za 
analizo strukture podjetij. Zaklju čil je rezultate študije  o izvedljivosti uporabe 
                                                            
7 http://eur-lex.europa.eu/resource.html ?uri=cellar:61b14699-7f95-11e4-9e6e-
01aa75ed71a1.0015.03/DOC_1&format=PDF  in http://eur-lex.europa.eu/resource.html?uri=cellar:61b14699-
7f95-11e4-9e6e-01aa75ed71a1.0015.03/DOC_2&format=PDF.  
8 http://ec.europa.eu/eurostat/documents/3217494/5760249/KS-02-13-237-EN.PDF/f652a97e-e646-456a-82fc-
34949bbff956. 
9  Uredba (EU) št. 538/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne z dne 16. aprila 2014 o spremembi Uredbe 
(EU) št. 691/2011 o evropskih okoljsko-ekonomskih ra čunih (UL L 158, 27.5.2014, str. 113). 
 
5 
 pozicijskih podatkov mobilne telefonije za statistiko turizma. Nadaljevale so se 
pilotne študije o uporabi povezovanja mi kropodatkov za raziskovanje povezav med 
strukturno statistiko podjetij in sta tistiko trgovine s storitvami po zna čilnostih 
podjetij. Izvajati so se za čele tudi študije o možnos ti povezovanja mikropodatkov 
strukturne statistike podjetij s statisti ko mednarodne trgovine. Eurostat je dobil 
podatke, ki jih je potreboval za razvoj  novega kazalnika za inovacije, ki se bo 
uporabljal za hitro rasto ča inovativna podjetja. Te podatke so prostovoljno 
posredovale države članice. 
Eurostat je objavil podatke in metapodatke o kratkoro čnih statisti čnih kazalnikih, 
statistiki turizma, strukturni statistiki  podjetij, demografiji podjetij, statistiki tujih 
povezanih podjetij, neposrednih tujih naložb ah in mednarodni trgovini z blagom in 
storitvami. Poleg tega je objavil r ezultate raziskovanj Skupnosti o inovacijah, 
podatke o znanosti in tehnologiji, potrebne za pripravo novega kazalnika rezultatov 
za inovacije, ter rezultate raziskovanja o informacijski in komunikacijski tehnologiji. 
Zahteve za evropsko shemo vzor čenja, metodo, ki se uporablja pri pripravi 
kratkoročnih statisti čnih kazalnikov, so bile posodobljene. 
V skladu s pravili novega evropskega sistema ra čunov (ESR 2010) je bila prvi č 
objavljena statistika raziskav in razvoja,  skupaj s ciljnimi kazalniki za intenzivnost 
raziskav in razvoja za  strategijo Evropa 2020. 
3.2. Evropa državljanov 
Eurostat je nadaljeval delo v zvezi z razvojem in pripravo kazalnikov za osrednje 
politike EU, kot so strategija Evropa 2020, Izobraževanje in usposabljanje 2020 ter s 
tem povezani skupni ocenjevalni okviri, ter na podro čju prebivalstva in migracij. 
Objavljeni so bili rezultati raziskovanja o vseživljenjskem u čenju, ki se opravi vsakih 
pet let. 
V skladu z Uredbo Komisije 328/201110 je bila prvi č objavljena statistika vzrokov 
smrti, leta 2014 pa je bila  sprejeta uredba o Evrops ki anketi o zdravju in 
zdravstvenem varstvu11. 
Eurostat pregleduje kazalnik o material ni prikrajšanosti, podatki za dopolnjen 
kazalnik naj bi bili na voljo leta 2015. Pome mben napredek je b il dosežen pri razvoju 
metodologij na številnih podro čjih, vključno z raziskavo o delovni sili ter statistiko o 
dohodku in življenjskih pogojih. 
Prvi sklop kazalnikov za merjenje napredka, blaginje in trajnostnega razvoja je bil 
izkazan leta 2013, sklop publikacij in novih kazalnikov pa leta 201412. 
Po sprejetju Uredbe (EU) št. 1260/201313 o evropski demografsk i statistiki leta 2013 
je Eurostat za čel izvajati ukrepe, dolo čene v navedeni uredbi.  
                                                            
10  Uredba Komisije (EU) št. 328/2011 z dne 5. aprila 2011 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1338/2008 Evropskega 
parlamenta in Sveta o statisti čnih podatkih Skupnosti v zvezi z javnim zdravjem ter zdravjem in varnostjo pri 
delu glede statistike vzrokov smrti (UL L 90, 6.4.2011, str. 22–24). 
11  Uredba Komisije (EU) št. 68/2014 z dne 27. januarja 2014 o spremembi Uredbe Komisije (EU) št. 141/2013 
o izvajanju Uredbe (ES) št. 1338/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o statisti čnih podatkih Skupnosti v 
zvezi z javnim zdravjem ter zdravjem in varnostjo pri delu glede Evropske ankete o zdravju in zdravstvenem 
varstvu (EHIS) zaradi pristopa Hrvaške k Evropski uniji (UL L 23, 28.1.2014, str. 9–11). 
12  http://ec.europa.eu/eurostat/web/sdi/indicators 
13  Uredba (EU) št. 1260/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2013 o evropski 
demografski statistiki (UL L 330, 10.12.2013, str. 39). 
 
6 
 Dober napredek je bil dosežen pri pregledu raziskave o delovni si li, katerega cilj je 
pripraviti nove in podrobnejše podatke o tr gu dela. Novi pravni okvir za raziskavo o 
delovni sili (Uredba (EU) št. 545/2014 Evropskega parlamenta in Sveta14) in za 
program priložnostnih modulov za obdobje od  leta 2016 do leta  2018 (Delegirana 
uredba Komisije (EU) št. 1397/201415) je bil sprejet leta 2 014. Eurostat je objavil 
posodobljene kazalnike za strategijo EU 2020, druge kazalnike za izobraževanje in vseživljenjsko u čenje, pripravljene z uporabo podatkov iz raziskave o de lovni sili in 
novih podatkov o invalidnosti. Sprejeti so bi li izvedbeni predpisi za statistiko o 
izobraževanju in vseživljenjskem u čenju
16 ter za statistiko o do hodku in življenjskih 
pogojih17. 
3.3 Geoprostorska, okoljska, kmetijsk a in druga sektorska statistika 
Spremljanje skladnosti v zvezi s podatki, ki jih pošljejo države članice, je bilo 
razširjeno tako, da zajema vidike  v zvezi s kakovostjo podatkov. Za čela so se 
prizadevanja za izboljšanje  popolnosti in skrajšanje časa, potrebnega za pripravo 
statistike za kmetijstvo in ribištvo, okolje in ra čune ter energijo. Ti statisti čni podatki 
so zdaj objavljeni s krajšim časovnim zamikom. 
Uredba Komisije (EU) št. 715/201418 je vzpostavila nov seznam zna čilnosti za 
raziskovanje strukture kmetijskih gospodarstev za leto 2016. 
Eurostat je izvedel prvo name nsko raziskovanje za uporabnike  o statistiki energetike. 
Področje statistike energetike je imel o dodatne koristi od uvedbe spletnega 
izkazovanja letnih podatkov o jedrski energiji. Priro čnik za statisti čne podatke o 
porabi energije v gospodinjstv ih je bil objavljen konec leta 2013. Uredba o statistiki 
energetike19 je bila spremenjena tako, da zajema kon čno porabo energije v 
gospodinjstvih, raz členjeno po gorivu in porabi. 
Zgodnje ocene emisij ogljikovega dioksida za radi porabe energije so trenutno 
objavljene približno pet mesecev po koncu referen čnega leta. Sedaj se razvijajo tudi 
metode za izra čun ocen po na čelu „od spodaj navzgor“ za emisije toplogrednih 
plinov iz razli čnih načinov prevoza. 
Napredek je bil dosežen na podro čju razvoja kazalnikov za spremljanje ciljev, 
določenih v beli knjigi o prometu iz leta 2011. 
                                                            
14  Uredba (EU) št. 545/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o spremembi Uredbe Sveta 
(ES) št. 577/98 o organizaciji vzor čne raziskave delovne sile v Skupnosti (UL L 163, 29.5.2014, str. 10). 
15  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1397/2014 z dne 22. oktobra 2014 o spremembi Uredbe (EU) 
št. 318/2013 o sprejetju programa priložnostnih modulov, ki zajemajo leta od 2016 do 2018, za vzor čno 
raziskavo delovne sile, predvideno z Uredbo Sveta (ES) št. 577/98 (UL L 370, 30.12.2014, str. 42). 
16  Uredba Komisije (EU) št. 1175/2014 z dne 30. oktobra 2014 o izvajanju Uredbe (ES) št. 452/2008 
Evropskega parlamenta in Sveta o pripravi in razvoju statisti čnih podatkov o izobraževanju in 
vseživljenjskem u čenju (UL L 316, 4.11.2014, str. 4). 
17  Uredba Komisije (EU) št. 112/2013 z dne 7. februarja 2013 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1177/2003 
Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti o dohodku in življenjskih pogojih (EU-SILC) (UL L 
37, 8.2.2013, str. 2). 
18  Uredba Komisije (EU) št. 715/2014 z dne 26. junija 2014 o spremembi Priloge III k Uredbi (ES) 
št. 1166/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o raziskovanjih strukture kmetijskih gospodarstev in 
raziskovanju metod kmetijske proi zvodnje v zvezi s seznamom zna čilnosti, ki se zbirajo v raziskovanju 
strukture kmetijskih gospodarstev 2016 (UL L 190, 28.6.2014, str. 8.). 
19  Uredba Komisije (EU) št. 431/2014 z dne 24. aprila 2014 o spremembi Uredbe (ES) št. 1099/2008 
Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki energetike glede izvajanja letnih statistik porabe energije v 
gospodinjstvih (UL L 131, 1.5.2014, str. 1). 
 
7 
 Sprejeta je bila sprememba skupne klasifikacije statisti čnih teritorialnih enot20. 
Eurostat je v tesnem sodelovanju z Genera lnim direktoratom za regionalno in mestno 
politiko ter Odborom regij pripravil regi onalni letopis in spremno elektronsko 
različico, statisti čni atlas. 
Razširjeno je bilo usklajevanje na cionalnih pobud za spremljanje statisti čnega popisa 
pokritosti in uporabe tal z namenom , da se lahko razvije dolgoro čna strategija za 
raziskovanje statistike o pokritosti in uporabi tal. 
Prednostno podro čje II: Metode priprave evropske statistike 
1. Vodenje kakovosti v evropskem statisti čnem sistemu  
Leta 2013 se je za čel nov krog medsebojnih strokovnih pregledov. Pri tem sodeluje 
skupno 32 držav (države članice EU in štiri druge države Evropskega združenja za 
prosto trgovino in Evropskega  gospodarskega prostora) te r Eurostat. Vse države in 
Eurostat so izpolnili vprašalnike za samoo cenjevanje, leta 2014 pa so bili opravljeni 
medsebojni strokovni pregledi 12 držav in Eurostata. Medsebojni strokovni pregled 
Eurostata, ki ga je opravil Evropski svetovalni organ za upravljanje statisti čnih 
podatkov, je bil kon čan in poro čilo je bilo objavljeno. 
Sedanja prizadevanja za uskladitev okvi rov za zagotavljanje kakovosti, ki se 
uporabljajo v evropskem statisti čnem sistemu in Evropskem sistemu centralnih bank, 
so se osredoto čala na orodja za izvajanje in sprem ljanje, zlasti na krog medsebojnih 
strokovnih pregledov in statisti čnih revizij v teh sistemih. 
Delo, ki ga je opravila „sponzorska skupi na za kakovost“, in izvajanje njenih 
priporočil glede poro čanja o kakovosti je privedlo do oblikovanja enotne celostne 
strukture metapodatkov in objave priro čnika evropskega statisti čnega sistema za 
poročila o kakovosti, izdaje 2014. Eurostat  je leta 2014 v sodelovanju s člani 
evropskega statisti čnega sistema za čel načrtovati izvajanje prednostnega podro čja 
„kakovost“ v okviru Vizije 2020 za evropski statisti čni sistem. Na Dunaju je potekala 
bienalna evropska konferenca o kakovosti ur adnih statistik. Eurostat je leta 2014 
razvil nov postopek za obravnavanje in sporo čanje napak, odkri tih v objavljenih 
statistikah, in ga odobril za uporabo. 
2. Določanje prednostnih nalog in poenostavitev 
Okvir, ki ga opredeljuje Evropski statisti čni program, zahteva dolo čitev prednostnih 
nalog v evropskem statisti čnem sistemu, da se zagotovi, da  se petletni cilji lahko 
dosežejo z razpoložljivimi sredstvi na nacionalni  in evropski ravni. Eurostat zato ob 
posvetovanju z uporabniki in pripra vljavci statistik vsako leto dolo či prednostne 
naloge. Prednostne naloge se dolo čijo na podlagi pregleda obstoje čih statisti čnih 
zahtev, ki opredeli pravne akte, ki bodo razveljavljeni, prostovoljne zbirke podatkov 
(na podlagi prijateljskih dogovorov), ki se ne bodo ve č izvajale, in podro čja, ki jih je 
treba zmanjšati ali poenostaviti. Z uvedbo „seznama proizvodov“ za evropski 
statistični sistem se je izboljšal sistem za dolo čanje prednostnih nalog. To je zlasti 
pomembno v času, ko se sredstva v Eurostatu in v državah članicah v resnici 
zmanjšujejo in so si morali statisti čni uradi zelo prizadevati, da so zmanjševanje 
sredstev uskladili z vse ve čjim povpraševanjem po statisti čnih podatkih. 
                                                            
20  Uredba Komisije (EU) št. 868/2014 z dne 8. avgusta 2014 o spremembi prilog k Uredbi (ES) št. 1059/2003 
Evropskega parlamenta in Sveta o oblikovanju skupne klasifikacije statisti čnih teritorialnih enot (NUTS) (UL 
L 241, 13.8.2014, str. 1). 
 
8 
 Začeli sta se racionalizacija in posodobitev statistike o vodi in gozdovih. Sprememba 
uredbe o železniškem prometu, po kateri državam članicam ne bo ve č treba sporo čati 
podatkov za nekatere tabele, je bila pred ložena zakonodajalcu. Sprejeti so bili ukrepi 
za poenostavitev statistike ribištva z uporabo podatkov o ulovu, ki se sporo čajo v 
okviru skupne ribiške politike. Uvajaj o se številne spremembe za poenostavitev 
kmetijske statistike, vklju čno z oblikovanjem bolj prilagodljivega raziskovanja 
strukture kmetijskih gospodarstev, ki se  bo uporabljalo od leta 2020 naprej, in 
razvijanjem ve čje sinergije med razli čnimi podro čji kmetijske statistike. Na podlagi 
usklajene metodologije so b ili zbrani podatki o cenah zemljiš č in najemninah. 
Statistični podatki o mestih, zbrani v okviru pr ojekta „Urban Audit“ so bili dodatno 
racionalizirani. 
Priprava in izkazovanje statistike o politiki trga dela sta bila prerazporejena 
Generalnemu direktoratu za zaposl ovanje, socialne zadeve in vklju čevanje. 
Prostovoljno zbiranje podatkov za letne bruto pla če in stroške dela je bilo ukinjeno. 
Zbiranje podatkov za pripravo statistike o poklicnih boleznih je bilo poenostavljeno, 
pri čemer je Generalni direktorat za za poslovanje, socialne zadeve in vklju čevanje 
zagotovil finan čno podporo za te spremembe v štiriletnem obdobju. 
Začela sta se projekt statistike enotnega tr ga (SIMSTAT) in pre oblikovanje statistike 
za notranjo trgovino. Cilj teh sprememb je bil zmanjšati breme, nastalo zaradi 
zbiranja podatkov, in iz boljšati kakovost podatkov. 
Pripravljene in objavljene so bile št evilne nove smernice in pojasnila kot na čin 
racionalizacije podpore za klas ifikacije in standardizir ane strukturne metapodatke 
evropskega statisti čnega sistema. 
Komisija ni opravljala nobenega nadaljnje ga dela s tretjimi državami, razen z 
državami, ki se pripravljajo na pristop in državami evropske sosedske politike. 
3. Večnamenska statistika in pove čanje učinkovitosti pri pripravi 
Nadaljeval se je proces posodobitve evropske  statistike, na se ji Odbora za evropski 
statistični sistem maja 2014 je bila spre jeta Vizija 2020 za evropski statisti čni sistem 
kot osrednja strategija za razvoj evropskega statisti čnega sistema v obdobju do leta 
2020. Ta okvir dolo ča pet prednostnih podro čij: uporabnike, kakovost, nove vire 
podatkov, procese priprave in izkazovanje ter sporo čanje. Pomemben dosežek je bil 
razvoj osrednjih projektov posodobitve (pro jekti za izvajanje vizije evropskega 
statističnega sistema) v sodelovanju z državami članicami. Zajeta podro čja 
vključujejo omrežje za izmenjavo podatkov, statisti čno validiranje, uporabo novih 
virov podatkov (za upravne in  masovne podatke), klju čne poslovne projekte 
(posodobitev statistike trgovine in vzpostav itev interoperabilnih poslovnih registrov 
znotraj evropskega statisti čnega sistema) ter podporne okvire (informacijske modele 
in standarde, kakovost, arhitekturo podjetij). 
Projekt za izvajanje viz ije evropskega statisti čnega sistema v zvezi s statistiko na 
enotnem trgu, ki se je osredoto čil na izmenjavo mikropodatkov o trgovini znotraj 
EU, je napredoval po na črtu. Zaklju čena je bila študija izvedljivosti in za čelo se je 
delo v zvezi z oblikovanjem osrednjega podatkovnega središ ča. 
Leta 2013 se je kon čala pripravljalna faza projekta za  izvajanje vizije evropskega 
statističnega sistema v zvezi z evropskim sistemom interoperabilnih statisti čnih 
poslovnih registrov in leta 2014 se je za čel projekt omrežja sodelovanja evropskega 
 
9 
 statističnega sistema v zvezi z evropskim sistemom interoperabilnih statisti čnih 
poslovnih registrov. 
Glavni dosežek projekta za izvaja nje vizije evropskega statisti čnega sistema v zvezi z 
validacijo je bil razvoj sintakse  validacije, ki bo Eurostatu omogo čila, da bo lahko 
izmenjal pravila validacije z državami članicami in oblikoval funkcionalne 
specifikacije za razvoj izboljšanih orodij validacije. 
Odbor za evropski statisti čni sistem je izdal memora ndum o masovnih podatkih, nato 
pa sprejel akcijski in časovni na črt evropskega statisti čnega sistema 1.021. Začele so 
se razvijati prototipne aplikacije za upora bo masovnih podatkov v uradni statistiki na 
področju zdravstva, brezposelnosti in demografskega razvoja. 
Trenutno poteka ve č pobud za posodobitev v zv ezi z razvojem soci alne statistike in 
statistike prebivalstva v prihodnjih  letih, na primer v zvezi z vklju čevanjem 
evropskega družbenega pregleda. Leta 2014 je bilo pripravljeno orodje Census hub, 
ki je omogo čilo objavo primerljivih in zelo podrobnih podatkov o prebivalstvu in 
stanovanjih. 
Eurostat je kon čal drugo fazo projekta v zvezi s sistemom priprave nacionalnih 
računov, katerega cilj je bil posodobiti verigo pr iprave statistike za najpomembnejša 
statistična področja, ki se nanašajo na nacionalne ra čune in pla čilne bilance. 
Sklenjen je bil mednarodni  sporazum, ki je dolo čil standardno obliko, ki se bo 
uporabljala pri izmenjavi nacionalnih ra čunov in statistike pla čilne bilance. Ta 
sporazum se je izvajal na ravni EU z uvedbo novega evropskega sistema ra čunov 
(ESR 2010) in šesto izdajo priro čnika o pla čilni bilanci in stan ju mednarodnih naložb 
(BPM 6). Dober napredek je bil dosežen pri izvajanju standardov, vklju čno s tistimi 
za referen čne metapodatke, poro čila o kakovosti, sezname oznak, izmenjavo 
statističnih podatkov in metapodatkov (Statistical Data and Metadata Exchange – 
SDMX), in drugih, ki se upor abljajo v evropskem statisti čnem sistemu. 
Odbor za evropski statisti čni sistem je potrdil revidirano razli čico smernic 
evropskega statisti čnega sistema o desezoniranju in objavljena je bila uradna 
različica nove programske opreme za desezoniranje. 
4. Izkazovanje in komunikacija 
Prvič so bile ponujene številne nove storitve (s pletne storitve, aplikacije in spletni 
gradniki). Najpomembnejši dosežek je bila vzpostavitev novega spletnega mesta 
Eurostata decembra 2014. Poseben poudarek je bil namenjen pripravi horizontalnih 
publikacij, kot st a vodilni publikaciji Kazalniki iz strategije Evropa 2020 (Europe 
2020 indicators)22 in Mladi v EU (Youth in the EU) . Vodnik po statisti čnih podatkih 
(Statistics Explained)  je bil razširjen in ustanovljen a je bila nova podporna mreža za 
evropske statisti čne podatke s 33 centri za podporo, ki zajemajo 31 evropskih 
jezikov. 
Eurostat je raziskovalcem omogo čil dostop do štirih dodatnih sklopov 
mikropodatkov. Potekale so razprave o tehni čni izvedljivosti r azvoja infrastrukture 
za oddaljeni dostop, ki bi omogo čila dostop do strogo zau pnih datotek za varno 
uporabo. 
                                                            
21  http://www.cros-portal.eu/content/paper s-big-data-context-official-statistics.  
22  http://ec.europa.eu/eurostat/produ ct?code=KS-EZ-14-001&mode=view.  
 
10 
 Eurostat je objavil dva priro čnika o kazalnikih, enega o posredovanju sporo čil z 
uporabo kazalnikov ( Getting messages across using indicators ) in drugega o 
harmonizirani metodol ogiji za statisti čne kazalnike ( Towards a harmonised 
methodology for statistical indicators ). 
Evropski svetovalni odbor za  statistiko je imel pomem bno vlogo pri vzpostavljanju 
stika z akademiki, vklju čno z uporabniki, in pri zagotav ljanju podatkov za raziskave. 
5. Usposabljanje, inovacije in raziskave 
Eurostat je še naprej podpira l in spodbujal sodelovanje med člani evropskega 
statističnega sistema. Članice so pozvane k izmenjavi znanja in idej o najboljših 
praksah ter inovativnih pristopi h do priprave statistike, k sodelovanju pri razvijanju 
in izvajanju novih metodologij ter k spodbujan ju raziskav o uradnih statistikah. Tako 
centri odli čnosti kot razli čne mednarodne pobude, vklju čno z vodilnimi 
konferencami, kot na primer Kakovost 2014 (Quality 2014)  in delavnica o masovnih 
podatkih v uradni statistiki, so imele zelo pomembno vlogo na tem podro čju. Prva 
konferenca deležnikov na podro čju evropske statistike (Conference of European 
Statistics Stakeholders)  leta 2014 je bila dober primer, kako izboljšati povezave z 
akademskimi krogi in pove čati pomen za deležnike. 
Znaten napredek je bil dosežen na podro čju evropskega magistrskega programa za 
uradno statistiko. Na črtovana je bila študija izvedljivos ti, ki je zdaj v pripravi. Odbor 
za evropski statisti čni sistem je dal soglasje za koncept evropskega magistrskega 
programa za uradno statisti ko, za predlagani okvir upr avljanja programa in za 
ustanovitev odbora evropskega magistrs kega programa za uradno statistiko. 
Prednostno podro čje III: Partnerstvo 
1. Partnerstvo v evropskem statisti čnem sistemu in širše 
Decembra 2014 je bil dosežen politi čni dogovor glede predloga o spremembi Uredbe 
(ES) št. 223/2009 o evropski st atistiki. Spremenjena uredba23 je bila 19. maja 2015 
objavljena v Uradnem listu . 
Uvedene so bile številne izboljšave glede strukture upravljanja evropskega 
statističnega sistema: med drugim je bil Odbor za evropski statisti čni sistem 
imenovan za glavni odbor in usta novljen je bil ev ropski statisti čni forum za 
izboljšanje sodelovanja med evropskim statisti čnim sistemom in Evropskim 
sistemom centralnih bank. 
Splošne ocene statisti čnih sistemov v državah kandi datkah, potenci alnih državah 
kandidatkah in vzhodnih državah evropske so sedske politike so bile uporabljene pri 
pripravi strategij sodelovanja za obdobje 2014–2020. Strategi ja za statisti čno 
sodelovanje in strategija za statisti čno sodelovanje znotraj evropskega instrumenta 
sosedstva (ENI) za vzhodne države za obdobje 2014–2020 sta okvira za razvoj 
trajnostnih in zanesljivih statisti čnih sistemov. Pri pogajanjih o širitvi je cilj izvajanje 
pravnega reda Skupnosti in vklju čitev v evropski statisti čni sistem. Sodelovanje v 
okviru vzhodne evropske sosedske politike je namenjeno krepitvi zmogljivosti in 
zagotavljanju pravo časnih in zanesljivih  podatkov v zvezi s pridružitvenimi 
sporazumi ter poglobljenimi in celovitimi sporazumi o prosti trgovini. Sodelovanje z južnimi državami evropske sosedske politike se osredoto ča na razvoj kodeksa 
                                                            
23  Uredba (EU) št. 2015/759 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2015 o spremembi Uredbe (ES) 
št. 223/2009 o evropski statistiki (UL L 123, 19.5.2015, str. 90). 
 
11 
 ravnanja za statistiko za te države na podlag i Kodeksa ravnanja ev ropske statistike. 
Eurostat je oblikoval vseaf riški program za statisti čno sodelovanje, medtem ko se je 
sodelovanje z državami, ki so razvrš čene kot države z visokim dohodkom, 
nadaljevalo v obliki izmenjave informacij in znanja. 
3. U STREZNOST  
Evropski statisti čni program ostaja pomemben, saj njegovi cilji še vedno ustrezajo 
potrebam EU. 
Program izpolnjuje potre be številnih razli čnih skupin uporabnikov, kot  je razvidno iz 
več kazalnikov: 
• število uporabnikov spletnega mest a se je v letih 2013 in 2014 pove čalo; 
• število dostopov do podatkov, ki jih je Euro stat objavil na spletu, in število 
prenesenih publikacij se je v letih 2013 in 2014 pove čalo; 
• pogostost omemb Eurostata na spletu stalno naraš ča; 
• stopnja zadovoljstva uporabni kov je ostala visoka, kot je bilo razvidno iz 
rezultatov ankete o zadovoljstvu uporabnikov; 
• Evropski svetovalni odbor za statistiko je v presoji delovnih programov za leti 
2013 in 2014 izrazil splo šno pozitivno mnenje, čeprav z nekaj pomisleki, ki jih 
je treba upoštevati v prihodnosti; 
• nova uredba Komisije je omogo čila ugoditev ve čjemu številu zahtev 
raziskovalcev za dostop do mikropodatkov; 
• število zahtev uporabnikov, naslovljeni h na podporno službo Eurostata za 
podatke in metodologijo, se je pove čalo; in 
• uveden je bil sklop novih metod za obja vo podatkov, da bi b ilo spletno mesto 
Eurostata zmogljivejše in prijaznejše za uporabnike. 
Evropski statisti čni program prispeva k oblikovanj u politik na prednostnih podro čjih. 
Eurostat je bil redno v stiku z drugimi generalnimi direktor ati Evropske komisije, da 
bi bil še naprej obveš čen o njihovih potrebah ter da bi lahko prispeval k oblikovanju 
politik na prednostnih podro čjih. Informacije v zvezi s temi politikami so bile 
sporočene javnosti in glavnima in stitucionalnima akterjema, Evropskemu parlamentu 
in Svetu. 
Eurostat je za čel izdajati publikacijo o politikah strategije Evropa 2020, prvo iz nove 
serije letnih publikacij s statisti čnimi analizami v zvezi z glavnimi politi čnimi okviri 
Evropske komisije ali drugimi vprašanji družbenega pomena. 
Število parlamentarnih vprašanj o statistiki Eurostata je ostalo na  stalno visoki ravni, 
še posebno veliko vprašanj je zastavl jenih o statistiki v zvezi s finan čno krizo. 
Eurostat je z zagotavljanjem podatkov in številnih kazalnikov pomembno prispeval 
pri evropskem semestru. 
Nenazadnje evropski statisti čni program prispeva tudi pri pregledu statisti čnih 
prednostnih nalog s pomo čjo zakonodaje ali z dolo čanjem negativnih prednostnih 
nalog. Predlagane oziroma sprejete so bile  tri uredbe, ki so vsebovale prednostno 
razvrščanje, en predlog je bil um aknjen, izvedeni oziroma za četi sta bili dve oceni 
učinka novih zakonodajnih uk repov. Pripravljen je b il seznam približno 40 
 
12 
 negativnih prednostnih nalog in bil dan v uporabo, s čimer se zagotavlja, da evropska 
statistika ostaja ustrezna.  V letih 2013 in 2014 je bi l precejšen del zaposlenih 
Eurostata prerazporejen, da so se upoštevale nove prednostne naloge. 
4. U SPEŠNOST  
Eurostat je u činkovito porabil svoja finan čna sredstva in človeške vire. 
Izvrševanje prora čuna v letih 2013 in 2014 je  preseglo cilje, dolo čene v na črtih 
upravljanja, in raven sodelovanja pri proj ektih, ki se financ irajo iz nepovratnih 
sredstev EU, je bila dobra, saj so vse države članice prejele vsaj eno subvencijo 
Eurostata. 
V času, ko se zmanjšuje število človeških virov, se je izboljšala produktivnost. 
Količina podatkov, ki jih je objavil Eurostat, se je znatno pove čala, čeprav se je 
skupno število zaposlenih nekoliko zmanjšalo. 
5. D ODANA VREDNOST EU 
Evropski statisti čni program podpira nenehno izbo ljševanje kakovosti statistike, 
uporabljene za pregled strategije Evropa 2020, razvijanje in ocenjevanje vodilnih 
pobud ter spremljanje nacionalnih politik s strani EU (zlasti v okviru Pakta za 
stabilnost in rast, postopka v zvezi  z makroekonomskim neravnotežjem in 
evropskega semestra). Še posebno si pr izadeva za izboljšanje ustreznosti in 
primerljivosti statisti čnih podatkov ter za zmanjšanje časovnega razmika med 
referenčnim obdobjem in objavo statisti čnih podatkov. Evropski statisti čni program 
je glavni kanal, prek ka terega EU zagotavlja finan čno podporo nacionalnim 
statističnim organom za pripravo statistik, razv oj novih statistik in izvajanje novih 
metodologij, klasifikacij in st andardov. Izboljšanje kakovosti statistik, ki jih pripravi 
Eurostat, se kaže v povišanju ravni zadovoljstva uporabnikov glede splošne kakovosti in primerljivosti objavljenih podatkov  ter v hitrosti, s katero so podatki 
pripravljeni in dani na vo ljo. Program podpira tudi raz voj novih metod za pripravo 
statistik, ki bodo pove čale učinkovitost in zmanjšale upr avno breme za podjetja in 
posameznike. Evropski statisti čni program je torej prinesel  in še vedno prinaša jasno 
„dodano vrednost EU“. To velja za vse glavne cilje evr opskega statisti čnega 
programa in je še posebej vidno na nekaterih statisti čnih podro čjih ter pri projektih, 
kot je navedeno v naslednjih oddelkih. 
V zvezi s ciljema 1 in 4  imajo evropske statisti ke jasne nadnacionalne zna čilnosti. 
Razvoja, priprave in izkazovanja evropske  statistike, kakor se  izvajajo v okviru 
evropskega statisti čnega programa, ne morejo zadovoljivo dose či države članice in 
jih je mogo če bolje uresni čiti na ravni EU. Zato je Komi sija ta proces upravljala na 
ravni EU na podlagi pravnega akta Evrops ke unije. Samo Komisija lahko usklajuje 
potrebno standardiz acijo statisti čnih informacij na evropski  ravni na vs eh statisti čnih 
področjih, zajetih v evropskem statisti čnem programu, medtem ko podatke lahko 
zbirajo države č
lanice. 
Dodana vrednost sodelovanja EU ostaja v tem, da omogo ča osredoto čenje statisti čnih 
dejavnosti na politike EU in podro čja, ki so pomembna za evropski statisti čni sistem 
kot celoto. Poleg tega prispeva k u činkoviti uporabi virov in pomaga nacionalnim 
organom, da bolje izpo lnjujejo svojo vlogo, česar druga če morda ne bi bili sposobni 
storiti, na primer v smislu dolo čanja prednostnih nal og, standardizacije in 
metodološkega razvoja. 
 
13 
 Nekaj jasnih primerov iz prvih dveh let evropskega statisti čnega programa: statistika 
državnih financ, statistika o cestnem tovornem prometu, omrežja sodelovanja evropskega statisti čnega sistema, geografska statistika, evropski ra čunovodski 
standardi za javni sektor, statisti čni popis uporabe in pokr itosti tal, statistika o 
enotnem trgu, register EuroGroups, orodje Census hub in socialni kazalniki za 
politike EU. 
V zvezi s ciljema 2 in 3  izvajanje Eurostatovega na črta za reformo metod, ki se 
uporabljajo pri pripravi evropskih statistik, in  opredelitev nove st rategije za Vizijo 
2020 evropskega statisti čnega sistema vplivata na pris tope, ki se uporabljajo povsod 
v evropskem statisti čnem sistemu. Ta proces pos odobitve se odmika od 
tradicionalnega na čina priprave statistike, ki temelji na številnih vzporednih procesih 
(po posameznih državah in posameznih podro čjih), ki ni ve č primeren za Eurostat ali 
za nacionalne statisti čne urade, ki delujejo v okviru evropskega statisti čnega sistema. 
V okviru strategije evropskega statisti čnega sistema se je za čel oblikovati sistem 
uradnih evropskih statistik, v katerem se  izboljšuje skupna produktivnost z boljšim 
usklajevanjem dela, ki ga izvajajo statisti čni uradi, da bi se izognili podvajanju in v 
celoti izkoristili poten cialne sinergije. 
6. S
KLADNOST  
V letih 2013 in 2014 je bil evropski statisti čni program dobro usklajen z drugimi 
pobudami EU na istem podro čju, tako z drugimi programi Eu rostata, kot je program 
za posodobitev evropskih statistik podjetij in trgovine24, kot s statistikami, ki jih 
pripravljajo drugi genera lni direktorati Komisije. 
Posodobitev evropskih statistik podjetij in trgovine, programa za porabo sredstev na 
področju statistike podjetij, je trajala do konca leta 2013. Vendar člen 3 evropskega 
statističnega programa dolo ča, da program ne zajema ukrepov, ki jih vsebuje 
posodobitev Programa za evropske statistik e podjetij in trgovine. Najpomembnejši 
rezultati tega programa so bila metodološka priporo čila za širok spekter podro čij, ki 
se nanašajo na statistiko podjetij in trgovine. Kot neposredno nadaljevanje tega 
programa in kot del evropskega statisti čnega programa je Eurostat za čel temeljit 
pregled in vklju čevanje statistike v zvezi s podjet ji prek skupnega pravnega okvira, 
okvirne uredbe o vklju čitvi statistike podjetij. 
Razmerje med evropskim statisti čnim programom in drugimi programi Komisije, ki 
vključujejo pripravo statistike, je dolo čeno v sklepu Komisije o Eurostatu25, ki 
razlikuje med evropskimi in drugimi statistik ami. Sklep tudi opredeljuje pristojnosti 
Eurostata in njegove pravice do dostopa do administrativnih podatkov. 
7. P RIPORO ČILA 
Posvečanje posebne pozornosti tistim c iljem, kjer so se pojavile težave 
Čeprav izvajanje evropskega statisti čnega programa dobro napreduje, se je 
priporočljivo osredoto čiti na podro čja, na katerih so se pojavile manjše težave, da bi 
ostali na pravi poti za uresni čitev ciljev. Rezultati teh osredoto čenih prizadevanj 
bodo vidni pri letnem spremljanju dejavnosti. 
                                                            
24  Sklep št. 1297/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o uvedbi Programa za 
posodobitev evropskih statistik podjetij in trgovine (MEETS) (UL L 340, 19.12.2008, str. 76). 
25  Sklep Komisije 2012/504/EU z dne 17. septembra 2012 o Eurostatu (UL L 251, 18.9.2012, str. 49). 
 
14 
 Zagotovitev zadostnih sredstev, da se ohrani  potrebna raven nalo žb za posodobitev 
priprave evropske statistike 
Da bi nacionalni statisti čni uradi lahko dejavno sodelovali pri projektih, namenjenih 
posodobitvi priprave evropske statistik e, in izvajali svoje rezultate v času, ko se 
sredstva zmanjšujejo, ob tem pa zagotovi li redno pripravo sta tistike, je treba v 
evropski statisti čni sistem vložiti ve č sredstev. Proces za posodobitev priprave 
statistike ponuja na čin za reševanje vprašanja omejenih ali vse manjših sredstev, 
vendar je za sam proces potrebna za četna naložba, da bi napredoval z želeno hitrostjo 
in zagotovil dolgoro čno vzdržnost sistema. 
Opredelitev in izvedba projekt ov na ravni EU, ki lahko pove čajo dodano vrednost EU 
Register EuroGroups, projekt statistike enot nega trga (SIMSTAT) in orodje Census 
hub so le nekateri primeri projektov, ki imajo koristi od okrepljenega sodelovanja 
med Eurostatom in nacionalnimi statisti čnimi uradi, ki ga omogo čajo sodelovalni 
pristopi, na primer omrežja so delovanja evropskega statisti čnega sistema, oziroma 
projekti za izvajanje viz ije evropskega statisti čnega sistema. Opravljeno delo pri 
izvajanju Vizije 2020 za evropski statisti čni sistem pa ima vlogo tudi pri 
povečevanju dodane vrednosti EU.