SL Uradni list Evropske unije C 329/17

Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2015/C 329/05)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek.

ENOTNI DOKUMENT

„BRABANTSE WAL ASPERGES“

EU št.: NL-PDO-0005-01177 – 06.11.2013

ZOP ( X ) ZGO ( )

1. Ime

„Brabantse Wal asperges“

2. Država članica ali tretja država

Nizozemska

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1 Vrsta proizvoda

Skupina 1.6: Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3.2 Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Splošno

Poimenovanje „Brabantse Wal asperges“ označuje užitne poganjke belušev, ki se gojijo v Brabantse Wal. Ime se nanaša izključno na sveže beluše razreda kakovosti 1.

„Brabantse Wal asperges“ so užitni poganjki belušev (Asparagus officinalis), ki se dajejo na trg olupljeni ali neolupljeni.

„Brabantse Wal asperges“ se dajejo na trg v razredu kakovosti 1, ki je sestavljen iz treh kategorij, in imajo naslednje značilnosti, kar zadeva debelino in barvo:

— A bel= premera 16–22 mm

— AA bel= premera 22–28 mm

— AA bel= premera 28+ mm

Največje dovoljeno odstopanje glede premera je 1 mm za 10 % teže šopa.

Dolžina belušev se giblje med 20 in 24 cm. Največje dovoljeno odstopanje glede dolžine ne sme presegati 2 cm za prodano količino.

Da izpolnjuje zahteve razreda kakovosti 1, mora biti beluš raven, pravilne zunanjosti in izrazito bele barve ter dolžine najmanj 20 centimetrov, konica ne sme biti obarvana ali odprta, ne sme imeti vdolbin, poškodb in sledi rje (rjavih madežev).

Organoleptične značilnosti

Značilni okus

„Brabantse Wal asperges“ se po okusu od drugih belušev razlikujejo po rahlo slanem in skoraj nikoli grenkem okusu.

Vizualne značilnosti

Beluši so po zunanjosti izrazito bele barve.

3.3 Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

—

3.4 Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Pridelovanje in žetev izvajajo izključno pridelovalci na geografskem območju.

3.5 Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Da se zagotovi kakovost, svežost in povezanost z geografskim območjem belušev, je treba beluše v štirih urah po žetvi ohladiti na 4 °C.

Razen lupljenja na željo kupca se beluš ne predeluje ali konzervira.

Da se zavaruje izvor in prepoznavnost ter ohrani kakovost, pridelovalec beluše zapakira. V 12 urah po žetvi se kakovost belušev poslabša tako, da se izsušijo in spremenijo barvo.

Potrošnikom in gostinstvu so beluši na voljo v različnih embalažah glede na težo: neolupljeni v plastični vrečki ali lupljeni v zaprti (zapečateni) plastični posodi.

3.6 Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Embalaža belušev z imenom „Brabantse Wal asperges“ je označena z nalepko z logotipom EU zaščitene označbe porekla (ZOP) in spodaj prikazanim logotipom.

4. Jedrnata opredelitev geografskega območja

Opredeljeno geografsko območje, kjer se pridelujejo „Brabantse Wal asperges“, leži na jugozahodu province Severni Brabant v občinah Bergen op Zoom, Woensdrecht (t. i. plantaža „Wouwse plantage“, vključno z naravnim rezervatom Kalmthoutse Heide) in delom Steenbergna in Roosendaala. To geografsko območje se imenuje Brabantse Wal.

5. Povezava z geografskim območjem

„Brabantse Wal asperges“ imajo mehko in blago strukturo okusa z malo ali nič grenkobe. Začetni okus včasih od slanega preide v nekoliko sladkega. Pretanjena aroma brez prevladujočih vonjev omogoča številne načine priprave in v različnih kombinacijah jedi. Ravno po tem okusu se ti beluši razlikujejo od drugih.

Ime „Brabantse Wal asperges“ je že vrsto let neposredno povezano z geografskim območjem „Brabantse Wal“. „Brabantse Wal“ leži v jugozahodnem delu Brabanta in ima izrazite kulturno-zgodovinske in geološke značilnosti. Od sosednjih pokrajin se to geografsko območje razlikuje po tem, da je na višjeležečem delu („de wal“ pomeni „nasip“). Nastalo je z nalaganjem plasti peska.

Mehka in dobro vodoprepustna peščena prst „Brabantse Wal“ zagotavlja ugodno strukturo tal za gojenje belušev „Brabantse Wal“, saj lahko ti zaradi majhnega upora rahlih peščenih tal dobro rastejo.

„Brabantse Wal“ je najstarejše območje pridelave na Nizozemskem in do petdesetih let 20. stoletja je bilo največje območje pridelave belušev Bergen op Zoom.

Območje pridelave pokriva cca. 40 ha.

Za geografsko območje je značilno blago morsko podnebje. Na to podnebje močno vpliva topli zalivski tok v bližnjem Atlantskem oceanu, ki segreva tudi Severno morje. Tako nastane prevladujoči zahodni do jugozahodni veter, ki prenaša razmeroma suh, slan morski zrak iz pokrajine Zeeland do „Brabantse Wal“. Ta veter tako rekoč trči ob „Brabantse Wal“. Še vedno prisotna vlaga v slanem morskem zraku se posede na peščena tla „Brabantse Wal“ in prispeva k slanemu okusu „Brabantse Wal asperges“.

Voda je eden od dejavnikov, ki belušem dajejo okus. Slana podzemna voda z naravnim podzemnim tokom od naravnega rezervata Kalmthoutse Heide prek „Brabantse Wal“ proti pokrajini Zeeland je glavni vir hranilnih snovi za beluše, ki so v 95 % sestavljeni iz vode. Slani okus belušev krepijo v vodi topni minerali, ki so naravno prisotni v peščenih tleh. Z dodatnim zalivanjem bi bila ta značilnost manj izrazita, zato se skoraj nikoli ne izvaja. Tudi pri uporabi v jedeh belušev ni treba dodatno soliti.

„Brabantse Wal asperges“ ne odlikujejo posebne značilnosti le zaradi podnebja in tal v območju pridelave, ampak tudi zaradi dolge tradicije pridelave v pokrajini in strokovnega znanja pridelovalcev, ki te beluše gojijo že generacije.

Pridelovanje ima na geografskem območju večdesetletno zgodovino.

V knjigovodstvu samostana Huijbergen je bil najden celo zapis o nakupu noža za beluše, ki sega v leto 1685.

„Brabantse Wal asperges“ se gojijo izključno trajnostno na hladni, bogati zemlji (in žanjejo od druge polovice aprila in do konca junija).

Beluši rastejo pod zemljo v debelih nasipih prsti. Ker v podzemne nasipe prsti ne prodre sončna svetloba, se navzgor rastoči poganjki ne obarvajo zeleno, ampak ostanejo beli.

Listje zrelih belušev obleži na tleh do jeseni, kar belušem omogoča, da vsrkavajo lastne hranilne snovi.

V pozni jeseni se listje odstrani, spomladi pa se tla za beluše ponovno pripravijo.

„Brabantse Wal asperges“ se žanjejo ročno ali včasih z vozički za žetev, ki s tal dvignejo in nato ponovno namestijo plastično folijo, ki pokriva beluše. Žetev poteka od drugo polovice aprila do konca junija.

Pridelava „Brabantse Wal asperges“ od pridelovalcev zahteva poseben trud in znanje.

Razmeroma suh, slan morski zrak prispeva k značilnemu nizkemu pojavu bolezni pridelka „Brabantse Wal asperges“, zaradi česar se uporablja manj fitofarmacevtskih sredstev kot je to običajno pri drugih pridelkih belušev.

Nepotrebna uporaba fitofarmacevtskih sredstev se preprečuje tudi s pozornim spremljanjem pridelka; ta fitofarmacevtska sredstva se uporabljajo le po potrebi in ne po določenem razporedu, kot je to pri gojenju belušev običajno.

Manjša uporaba fitofarmacevtskih sredstev kot je običajna pri drugih pridelkih belušev prispeva k značilnemu okusu „Brabantse Wal asperges“.

Pridelovalci z vzorčenjem tal tudi redno preverjajo njihovo mineralno ravnotežje. Zato se gnojenje izvaja le po potrebi.

Brez nepotrebnega poseganja v naravni proces rasti belušev nastane vzdržljiv pridelek, ki je bolj odporen proti boleznim kot druge vrste belušev in ohranja organoleptične značilnosti pridelka.

Sklic na objavo specifikacije

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

http://eu-streekproducten.nl/sites/default/files/Productdossier_BWA%20_12022015.pdf

(1) UL L 343, 14.12.2012, str. 1.