SL Uradni list Evropske unije C 200/1

POSEBNO POROČILO št. 5/2006

o programu MEDA, z odgovori Komisije

(v skladu z drugim pododstavkom člena 248(4) Pogodbe ES)

(2006/C 200/01)

KAZALO

SEZNAM KRATIC

I–VII POVZETEK

1–11 UVOD

1–5 Ozadje

6–11 Obseg revizije in revizijski pristop

12–49 UGOTOVITVE

12–31 Ali program MEDA prispeva h gospodarski reformi in socialnemu razvoju v sodelujočih sredozemskih državah?

12–16 Projekti pomembni za MEDA in cilje držav, vendar ne vedno ustrezno osredotočeni

17–23 Lastništvo pomaga pri doseganju boljših rezultatov in se ga spodbuja z neposredno proračunsko podporo

24–26 Izgradnja zmogljivosti je pomemben dejavnik programa MEDA

27–31 Rezultati pomoči za zdaj omejeni

32–49 Ali Komisija ustrezno upravlja program MEDA?

32–41 Načrtovanje programov, priprava in izvajanje so se izboljšali

42–47 Spremljanje in ocenjevanje sta postala bolj sistematična

48–49 Prizadevanja za koordinacijo donatorjev so se okrepila

50–57 ZAKLJUČKI

50–52 Prispevek programa MEDA

53–57 Komisijino upravljanje

58 PRIPOROČILA

PRILOGA I – Obveznosti/izplačila MEDA v obdobju 1995–2005

PRILOGA II – Projekti/programi, zajeti v revizijo

Odgovori Komisije

SEZNAM KRATIC BDP bruto domači proizvod ES Evropska skupnost ECU evropska obračunska enota (eku) EIB Evropska investicijska banka EuropeAid Urad za sodelovanje EuropeAid MEDA Ukrepi za spremljanje gospodarskih in socialnih reform v sredozemskih državah nečlanicah Odbor MED Svetovalni odbor držav članic za sredozemsko regijo

POVZETEK

I. Leta 1995 so se EU in 12 sredozemskih držav odločile za novo obdobje v svojih odnosih, ki se imenuje „Barcelonski proces“ ali „Evro-sredozemsko partnerstvo“. Poglavitni cilj je razvoj različnih vidikov partnerstva, vključno s političnimi, gospodarskimi in finančnimi ter socialnimi in kulturnimi razsežnostmi (glej odstavka 1 in 2).

II. Program MEDA je glavni finančni instrument ES za izvajanje Evro-sredozemskega partnerstva, ki mu je za obdobje 1995–2006 dodeljeno več kot 8 000 milijonov EUR. Na koncu leta 2005 je znesek prevzetih obveznosti za različne projekte in programe znašal približno 7 000 milijonov EUR, porabljenih pa je bilo približno 4 000 milijonov EUR (glej odstavke 3 do 5).

III. Sodišče je izvedlo revizijo programa MEDA, da bi ugotovilo, ali program dejansko prispeva h gospodarski reformi in socialnemu razvoju v državah partnericah ter ali ga Komisija ustrezno upravlja (glej odstavke 6 do 11).

IV. Glede prispevka programa MEDA je podpora ES: — pomembna za potrebe zadevnih držav, — v dveh od treh preučenih držav osredotočena na omejeno število sektorjev, — z naraščajočo uporabo proračunske podpore spodbujala lastništvo, — sistematično vključevala ukrepe za izgradnjo zmogljivosti (glej odstavke 12 do 26).

V. Oprijemljivi rezultati so po več kot desetih letih programa MEDA za zdaj dokaj omejeni, saj veliko projektov še ni zaključenih. V večini držav MEDA je učinek podpore ES bolj kot v njenem finančnem pomenu najti v njenih poskusih reševanja občutljivih vprašanj politike reform in podpore revnejšim segmentom prebivalstva (glej odstavke 27 do 31).

VI. Komisijino upravljanje programa MEDA se je od prvih let vidno izboljšalo in ga je mogoče šteti za zadovoljivo, saj so zdaj rezultati prizadevanj pri načrtovanju programov časovno enakomernejša porazdelitev sredstev, krajšanje pripravljalnih obdobij in znatno povečanje izplačevanja. K tem izboljšavam prispevajo povečanje števila projektov in programov, večji delež proračunske podpore v okviru celotnega programa, ter splošni pozitivni učinek prenosa nalog (dekoncentracije) na pripravo projektov in na izvajanje s strani delegacij. Druge izboljšave vključujejo sistematičnejša spremljanje in ocenjevanje ter intenzivnejša dialog in koordinacijo z lokalnimi sodelujočimi organi in drugimi donatorji. Najpogostejši vzrok zamud pri izvajanju ostajajo težave z javnimi naročili (glej odstavke 32 do 49).

VII. Zaradi prenehanja Uredbe MEDA v letu 2006 in novega evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta, ki začne veljati leta 2007, Sodišče Komisiji priporoča, da: — zagotovi tekoč in hiter prehod na nove državne programe, da se tako izogne negativnim posledicam za nadaljnje izvajanje; v novih državnih programskih dokumentih jasneje opredeli svoje strateške cilje in uvede ustrezne kazalnike za boljše spremljanje in ocenjevanje učinka, — še nadalje osredotoča svojo podporo na omejeno število področij ukrepov pomoči, da zagotovi skladnost in ohrani obvladljivost programov, — še naprej išče najboljše prakse upravljanja projektov, da se tako izogne zamudam.

UVOD

Ozadje

1. Po približno 20 letih krepitve sodelovanja, zlasti pri gospodarskih in razvojnih vprašanjih, med EU, njenimi državami članicami in 12 zadevnimi sredozemskimi državami, je bila na konferenci zunanjih ministrov držav članic EU in sredozemskih držav v Barceloni (novembra 1995) sprejeta odločitev o novem obdobju „partnerstva“, imenovanem tudi „Barcelonski proces“ ali Evro-sredozemsko partnerstvo (1).

2. Deklaracija, sprejeta na konferenci v Barceloni, je izoblikovala tri področja partnerstva in s tem povezane ključne cilje, namreč: — politično in varnostno partnerstvo za vzpostavitev skupnega območja miru in stabilnosti, ki temelji na temeljnih načelih, vključno s spoštovanjem človekovih pravic in demokracije, — gospodarsko in finančno partnerstvo za vzpostavitev območja skupne blaginje prek postopnega uvajanja območja proste trgovine, ki ju spremlja znatna finančna podpora ES, namenjena gospodarskemu prehodu v državah partnericah in negativnim socialnim in gospodarskim posledicam tega procesa reform, — socialno, kulturno in civilno partnerstvo za razvoj človeških virov, spodbujanje razumevanja med kulturami in razvoj svobodnih in cvetočih civilnih družb.

3. Program MEDA je glavni finančni instrument ES za izvajanje Evro-sredozemskega partnerstva, ki mu pravno podlago zagotavlja Uredba Sveta (ES) št. 1488/96 z dne 23. julija 1996 (2). V Uredbi je opisana cela vrsta ukrepov podpore za prihodnje izvajanje v podporo prizadevanjem sredozemskih partnerjev za reformo njihovih gospodarskih in socialnih struktur ter blažitev vseh negativnih posledic, ki lahko nastanejo zaradi gospodarskega razvoja. Za obdobje od 1995 do 1999 je bil z Uredbo zagotovljen skupni referenčni finančni znesek 3 424,5 milijona ECU.

4. Po opravljenem ocenjevanju Uredbe leta 1999 je bila ta spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 2698/2000 (3), običajno imenovano Uredba MEDA-II. Ta uredba za obdobje 2000–2006 zagotavlja referenčni finančni znesek 5 350 milijonov EUR. Sprememba je dodala tudi novo področje dejavnosti za prihodnjo podporo („izboljšanje položaja revnih“) in racionalizirala nekatere postopke odločanja.

5. Skupaj dejanske obveznosti, prevzete za obdobje 1995–2005, znašajo približno 6 900 milijonov EUR, dejanska izplačila za isto obdobje pa približno 4 000 milijonov EUR. Podrobnejši pregled obveznosti in izplačil po državah za obdobje 1995–2005 je zajet v prilogi I.

Obseg revizije in pristop

6. V obdobju med avgustom in decembrom 2005 je Sodišče izvedlo revizijo programa MEDA, in sicer na podlagi naslednjih vprašanj: (a) Ali program MEDA dejansko prispeva h gospodarski reformi in socialnemu razvoju v sodelujočih sredozemskih državah? (b) Ali Komisija ustrezno upravlja program MEDA?

7. Glavni vidiki, preučeni pri prvem vprašanju, vključujejo osredotočenost ter relevantnost programov, stopnjo lastništva, izgradnjo zmogljivosti in dosežene rezultate.

8. Glavni vidiki, upoštevani pri drugem vprašanju, so hitrost in učinkovitost načrtovanja programov, priprava in izvajanje, spremljanje in ocenjevanje ter koordinacija donatorjev.

9. Gospodarska reforma in socialni razvoj vključujeta podporo gospodarskemu prehodu in ustanovitvi evro-sredozemskega območja proste trgovine (npr. trgovinske izboljšave, odpiranje delovnih mest in razvoj zasebnega sektorja), dejavnosti v podporo programom reforme (npr. finančnih storitev in javne uprave), nadgradnjo gospodarskih infrastruktur, zlasti v prometnem sektorju, sektorju energije in sektorju razvoja podeželja in mest, ter izboljšanje socialnih storitev, zlasti na področjih zdravja, načrtovanja družine, oskrbe z vodo, sanitacije in stanovanjske problematike.

10. Revizijsko delo je vključevalo revizijske obiske v Egiptu in Maroku, kjer je bila izvedena revizija izbranih projektov in programov ter opravljeni pogovori z osebjem delegacij, lokalnimi oblastmi, vodji projektov, strokovnimi sodelavci in drugimi donatorji. Razen tega je bilo izvedeno teoretično preverjanje projektov in programov v Jordaniji. Revizija je bila osredotočena na projekte, financirane v okviru MEDA I in II. Projekti, financirani prek starih protokolov (4), regionalnega dela programa MEDA ali prek horizontalnih in tematskih proračunskih vrstic, niso bili predmet te revizije. Celoten seznam projektov in programov, preučenih v okviru revizije, je naveden v prilogi II.

11. V okviru revizije so bila pregledana tudi relevantna poročila z oceno, pripravljena za Komisijo, vključno z vmesno oceno programa MEDA-II, ki je bila končana leta 2005. Ta ocena se je osredotočila na dve glavni vprašanji, namreč na relevantnost programa MEDA II ter učinkovitost/uspešnost upravljavskih in izvajalskih ureditev MEDA II. Ti vprašanji sta bili razdeljeni na več podvprašanj, pri čemer je bil za vsakega oblikovan ustrezen ocenjevalski pristop, vključno z obsežnim pregledom dokumentov in številnimi pogovori na sedežu Komisije in v obeh obiskanih državah (Tuniziji in Egiptu). Sodišče je to oceno analiziralo glede na svojo revizijo in zaključilo, da ocena zagotavlja zadostno osnovo, da se lahko njeni rezultati uporabijo za potrditev revizijskih izsledkov Sodišča (glej tudi odstavka 46 in 47). Zato se, kadar je to relevantno, uporabi sklic na to vmesno oceno.

UGOTOVITVE

Ali program MEDA prispeva h gospodarski reformi in socialnemu razvoju v sodelujočih sredozemskih državah?

Projekti pomembni za MEDA in cilje držav, vendar ne vedno ustrezno osredotočeni

12. Vsi projekti, pregledani v treh državah, ki jih je zajela revizija, so bili relevantni za cilje MEDA (5) in v skladu s cilji nacionalnega razvoja posameznih držav. Potrditev te ugotovitve je najti v vmesni oceni programa MEDA-II, ki jo je izvedla Komisija sama in ki je zaključila, da je relevantnost programa zadovoljiva.

13. V vseh treh državah je bil celoten portfelj podpore ES mešanica ukrepov pomoči, katerih cilj so gospodarske reforme in socialni razvoj, pri čemer je pri Egiptu in Maroku vidno pošteno ravnovesje med tema različnima področjema, v primeru Jordanije je večji poudarek na gospodarskih reformah.

14. Ker pa so cilji MEDA in možni ukrepi podpore v uredbah MEDA opredeljeni dokaj ohlapno, se pojavlja vprašanje, ali je Komisija v praksi osredotočila svojo podporo, kar lahko poveča usklajenost te podpore.

15. V dveh od treh preučenih držav (Egiptu in Jordaniji) je bila očitna težnja po osredotočanju podpore na omejeno število sektorjev in na omejeno število ukrepov pomoči. V tretji državi, Maroku, je bilo drugače, saj je bila podpora ES razporejena na večje število ukrepov pomoči, ki so zajemali veliko različnih sektorjev, zlasti v obdobju MEDA-I in z rahlim izboljšanjem v obdobju MEDA-II (6).

16. Medtem je Komisija oblikovala novo zunanjo politiko do sosednjih držav, imenovano evropska politika sosedstva. V okviru te politike bi moral leta 2007 začeti delovati nov finančni instrument (evropski sosedski in partnerski instrument), ki bo zamenjal več drugih instrumentov, med njimi tudi MEDA. Kot prvi korak k izvajanju evropske politike sosedstva so v pripravi posebni akcijski načrti za vse države partnerice. Ker ti akcijski načrti navajajo vse prednostne naloge, ki zajemajo vsa področja sodelovanja (7), se bo prihajajoči niz državnih strateških dokumentov (ki bo zajemal obdobje 2007–2013) mogoče moral osredotočiti na bolj omejeno število področij ukrepov pomoči.

Lastništvo pomaga pri doseganju boljših rezultatov in se ga spodbuja z neposredno proračunsko podporo

17. Eno od splošno sprejetih načel za uspešnost pomoči je spodbujanje lastništva (kar pomeni, da bi morali biti predvideni upravičenci na vseh stopnjah odgovorni za projekte in programe ter imeti nadzor nad njimi) (8). Zato je bila pri preučevanju vprašanja, ali program MEDA dejansko prispeva h gospodarski reformi in socialnemu razvoju v sodelujočih sredozemskih državah, pri reviziji pozornost posvečena tudi temu, ali je Komisija spodbujala lastništvo programov s strani vlad držav prejemnic.

18. Eden od načinov za to je nadomestitev tradicionalne podpore projektom s splošno proračunsko podporo, pri kateri se vlada države prejemnice in donator sporazumeta o določenih dejavnostih, ki se bodo izvajale (pogosto za ukrepe politike reform), vendar se sredstva donatorjev namesto kritja specifičnih odhodkov plačujejo neposredno v državno blagajno. Odločitev o uporabi proračunske pomoči je seveda odvisna tudi od izpolnitve določenih pogojev, kot je obstoj določenega standarda upravljanja javnih financ (9). Za to metodo predajanja sredstev pomoči na splošno velja, da spodbuja občutek lastništva vlade države prejemnice, čeprav ga ne more zagotoviti (za primer programa s proračunsko podporo in vrsto zadevnih pogojev glej okvir 1). Okvir 1Primer proračunske podporeProgram za pospeševanje trgovine (Trade Enhancement Programme), Egipt (40 milijonov EUR)Cilji programa — Skrajšanje rokov in stroškov, povezanih z uvoznimi in izvoznimi carinskimi postopki ter drugimi pregledi in standardi — Okrepitev izvoznih spodbud Mehanizem za izvajanjeV sporazumu o financiranju so bili ti cilji izraženi z velikim številom ukrepov, ki jih morajo izvesti egiptovski organi oblasti. Poleg ukrepov za posamezne sektorje lahko program s proračunsko podporo vsebuje tudi pogoje, povezane z makroekonomskimi politikami ali uspešnostjo upravljanja javnih financ. Sporazum določa nadaljnje podrobnosti vsakega posameznega ukrepa, pa tudi kazalnike, dokumente in druge vire informacij, s katerimi se bo preverilo, ali so bili vsi ukrepi dejansko zaključeni. Izplačila sredstev ES, v dveh tranšah, so odvisna od pozitivne ocene tega, ali so ukrepi zaključeni.Dosežene dejavnostiPred izplačilom prve tranše 20 milijonov EUR avgusta 2005 so ukrepi, ki so se izvajali in zaključili, vsebovali naslednje: — ohranjanje preudarnih makroekonomskih politik za varovanje proračunske in plačilne bilance v skladu s cilji, načrtovanimi za obdobje 2005–2007, — dosežen znatni napredek pri davčni konsolidaciji in proračunskem računovodenju, — uvedbo elektronskega sistema carinjenja, — uvedbo možnosti carinske obdelave 24 ur dnevno, — objavo konsolidiranega carinskega priročnika z vsemi pravili in postopki, — odprtje ene same točke za stike za vlaganje pritožb na carinskih izpostavah.

19. Revizija je pokazala, da se je v vseh treh državah uporaba instrumenta proračunske podpore očitno povečala, statistični podatki, zajeti v vmesno ocenjevanje, pa so potrdili tudi, da to drži za države MEDA v celoti (10). Toda v Maroku je tudi veliko število tradicionalnih projektov, vključno z veliko projekti, ki zagotavljajo infrastrukturo in opremo ter ki že po svoji naravi ne ravno spodbujajo lastništva, v nasprotju s projekti, ki se bolj posvečajo usposabljanju in institucionalni izgradnji.

20. Pri do zdaj končanih dejavnostih proračunske podpore so bili ukrepi izvedeni zadovoljivo, plačila pa so bila izvršena brez velikih zamud ali problemov. Iz tega je mogoče sklepati, da so v teh primerih lokalni organi oblasti dejansko „prevzeli lastništvo“ programov reforme.

21. Vendar proračunska podpora ni edini instrument zagotavljanja podpore. Pri politikah reform so pogosto potrebni dodatni ukrepi, kot so usposabljanje ali določene vrste opreme, pri katerih je primernejši tradicionalni pristop, kot je tudi v primeru, ko je cilj zagotoviti podporo, usmerjeno na določeno skupino prebivalstva ali regijo, npr. prek razvoja podeželja.

22. Tudi v takšni projektni situaciji je mogoče spodbujati lastništvo, in sicer ne le s strani lokalnih organov oblasti, temveč tudi ljudi, ki imajo korist od dejavnosti, financiranih iz pomoči. Pozitiven primer je bil odkrit pri reviziji v Maroku, in sicer primer projekta razvoja podeželja v Srednjem Atlasu. Do lokalnega prebivalstva se je uporabljal pristop udeležbe, kar je pomenilo, da so lokalni partnerji sodelovali v celotnem postopku pripravljanja in izvajanja načrtov lokalnega razvoja. Ta pristop je vidno prispeval k uspehu projektnih dejavnosti (glej okvir 2). Okvir 2Primer podpore projektomRazvoj podeželja v Srednjem Atlasu, Maroko(Projekt Khénifra, 15 milijonov EUR)Cilji projekta — Prispevati k zmanjšanju regionalnih neskladij v Maroku pri socialnem in gospodarskem razvoju — Prispevati h krepitvi vloge žensk na podeželju — Prispevati k trajnostnemu upravljanju naravnih virov, boju proti eroziji in zmanjšanju posledic suše. Mehanizem za izvajanjeKo je podpisan sporazum o financiranju projekta, uprava projekta pripravi podroben načrt dela. Ko je ta odobren, delegacija projektu izplača predplačilo in izvajanje se lahko začne. Računovodski izkazi projekta so redno pripravljeni, revidirani in predloženi delegaciji, zatem pa se projektu lahko izplača novo predplačilo.Primeri dejavnostiV prvi polovici leta 2005 so glavne dejavnosti obsegale: — enota za upravljanje projekta je prejela računalniško in pisarniško opremo, — podpisane so bile pogodbe z lokalnimi upravljavskimi združenji. Od teh združenj je bilo 33 delujočih, — razdeljenih je bilo več kot 250 000 sadnih dreves, — oprema in usposabljanje sta bila zagotovljena šestim čebelarskim skupinam, — za spodbujanje reje perutnine, ki jo izvajajo ženske, je bilo zagotovljenih 10 000 piščancev, — začelo se je delo namakanja 468 hektarov, — končana so bila dela na 52,6 km za osem cestnih poti, ki povezujejo vasi, na petih cestah pa so se dela še izvajala, — ponovno je bilo pogozdenih 271 hektarov, — izvedeno je bilo cepljenje živine 200 lastnikov, — projekt je sodeloval z dvema lokalnima upravljavskima združenjema pri vzpostavitvi centrov za hranjenje živine.

23. Na koncu odločilni dejavnik za povečevanje lastništva ni samo način izvajanja pomoči, ampak tudi odprtost lokalnih organov oblasti do zamisli in procesa reforme. To se je pokazalo tudi pri več projektih/programih, zajetih v revizijo, pri katerih se je napredek vidno izboljšal, ko je prišlo do polnega sodelovanja z institucijo upravičenko ali ko je nov minister pokazal večje zanimanje za določen program.

Izgradnja zmogljivosti je pomemben dejavnik programa MEDA

24. Še en pomemben dejavnik, ki vpliva na dejanski prispevek programa MEDA h gospodarski reformi in socialnemu razvoju v sodelujočih sredozemskih državah, je lokalna institucionalna sposobnost za načrtovanje in izvajanje programov reforme in drugih razvojnih dejavnosti. Z revizijo se je pregledalo, ali Komisija prispeva k dodatni izgradnji te sposobnosti.

25. Skoraj vsi projekti/programi, ki so bili revidirani v treh državah, so vključevali ukrepe ali komponente, namenjene izgradnji zmogljivosti. V veliko primerih je izgradnja zmogljivosti v sodelujočih institucijah celo glavni cilj ukrepa pomoči (11).

26. Posebno področje administrativne narave, pri katerem je bila potrebna krepitev lokalne institucionalne zmogljivosti, so javna naročila s strani vladnih organov, vendar z uporabo postopkov ES. Kot bo nadalje obravnavano v odstavku 39, so bile težave z javnimi naročili glavni razlog za zamude pri izvajanju projektov.

Rezultati pomoči za zdaj omejeni

27. Pri reviziji je bil preučen vzorec projektov iz treh držav (glej prilogo II), da bi se ocenilo, ali se dosegajo načrtovani rezultati, kot jih opredeljujejo posamezni sporazumi o financiranju.

28. Na splošno so rezultati po več kot desetih letih programa MEDA za zdaj dokaj omejeni, saj je veliko projektov/programov, vključno z znatnim številom projektov/programov MEDA-I, v času revizije še potekalo in njihovih končnih rezultatov ni bilo mogoče ugotoviti (12).

29. Pri projektih in programih, ki so se začeli v okviru MEDA-I (1995–1999) in so bili zaključeni ali so se bližali zaključku, se načrtovani rezultati na splošno uresničujejo, čeprav ne v 100 % primerov. Večina projektov/programov v okviru MEDA-I se je začela zelo pozno, deloma zato, ker je bil uredbeni okvir za MEDA-I pripravljen pozno, vendar tudi zato, ker je zaradi dolgih razpisnih postopkov pri veliko projektih v začetni fazi prišlo do zamud. Zaradi tega jim je zmanjkalo časa, zato so potrebovali eno ali več podaljšanj prvotne dolžine trajanja projektov (10 od 11 pregledanih projektov/programov), da bi (večinoma) izvedli načrtovane dejavnosti. Deset od 11 preučenih projektov/programov MEDA-I je bilo v času revizije (konec leta 2005) še v fazi izvajanja.

30. V času revizije je bilo za večino projektov/programov MEDA-II še prezgodaj za ustrezno oceno njihovih rezultatov. Dejavnosti proračunske podpore so običajno potekale po načrtu, toda projekti, pri katerih je bilo treba zagotoviti storitve tehnične pomoči in včasih tudi opremo ali dela, so bili zelo dovzetni za zamude. Nekateri pregledani projekti so že pričakovali, da bo prišlo do časovnih omejitev zaradi tako imenovanega pravila „D+3“, ki omejuje obdobje, v katerem je mogoče podpisati pogodbe (za nadaljnje informacije glej odstavek 41).

31. Pri večini držav MEDA učinka podpore ES ni mogoče pripisati njenemu finančnemu pomenu – skupna podpora ES je v primerjavi z BDP teh držav zelo omejena in običajno predstavlja manj kot 1 % vladnega proračuna. Pri dveh od treh držav, ki jih je zajela ta revizija, je vsekakor tako (13). Učinek podpore ES je lažje najti v poskusih reševanja in podpiranja vprašanj reforme (npr. glede sistema financiranja zdravstva, industrijske modernizacije, reforme bančnega sektorja in carinskih izboljšav) ter spodbujanja vlad pri ukvarjanju s temi vprašanji, prav tako pa v njeni pripravljenosti, da podpira nepremožne, revne segmente prebivalstva. Podpora ES je zato pogosto kvalitativne in inovativne narave, katere učinek je težko ovrednotiti.

Ali Komisija ustrezno upravlja program MEDA?

Načrtovanje programov, priprava in izvajanje so se izboljšali

Načrtovanje programov

32. Načrtovanje programov in priprava projektov za obdobje MEDA-I sta se začela pozno. Sama Uredba MEDA je bila sprejeta šele leta 1996, prvi okvirni programi pa so pokrivali leta 1996–1998. Zato so bile obveznosti osredotočene na nekaj let in včasih le na malo velikih projektov ali programov. Tako so npr. štiri obveznosti MEDA-I v Egiptu znašale med 100 in 250 milijonov EUR, obveznosti za Jordanijo so vključevale dva ukrepa za strukturno prilagajanje, enega s 100 in drugega z 80 milijoni EUR, obveznosti v Maroku pa so vključevale ukrep za strukturno prilagajanje v vrednosti 120 milijonov EUR in cestni projekt v vrednosti 80 milijonov EUR.

33. Uredba MEDA-II, ki je stopila v veljavo leta 2001, je vsebovala nova pravila za načrtovanje programov. Ta pravila naj bi pospešila proces načrtovanja programov in to tako, da se lahko predlagane obveznosti za določeno leto odboru MED predložijo enkrat letno, v letnem finančnem načrtu s priloženimi kratkimi povzetki projektov (namesto posameznih predlogov projektov, ki niso predloženi hkrati).

34. Poleg tega je leta 2001 nastal nov niz strateških dokumentov držav, ki zajemajo obdobje 2002–2006, in novi nacionalni okvirni programi za obdobje 2002–2004. Od leta 2002 so se dejanske obveznosti tesno ujemale s temi programskimi dokumenti. Zlasti od nacionalnih okvirnih programov za obdobje 2002–2004 naprej so bili predlogi projektov oblikovani na veliko bolj kontinuiran način, kot prikazuje tudi tabela. Skupne obveznosti za vse države skupaj kažejo tudi enakomernejšo razporeditev od leta 2000 dalje.

Tabela

Obveznosti in izplačila za Egipt, Jordanijo, Maroko in za vse države skupaj (vključno z regionalnimi programi), 1995–2005

(v milijonih EUR) 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 Skupaj Egipt Obveznosti — 75 203 397 11 13 — 78 104 159 110 1 150 Izplačila — — 2 88 67 64 62 26 57 151 133 650 Jordanija Obveznosti 7 100 10 8 129 15 20 92 42 35 58 516 Izplačila — 60 45 2 2 84 11 50 47 51 43 393 Maroko Obveznosti 30 — 236 219 176 141 120 122 143 152 135 1 472 Izplačila — 1 31 42 54 40 41 102 102 158 213 783 Države skupaj Obveznosti 173 370 911 809 797 569 603 612 615 698 735 6 888 Izplačila 50 155 213 217 240 318 318 454 498 801 781 4 043 Vir: EuropeAid in podatki delegacij (manjše razlike so posledica zaokroževanja).

Priprava

35. Celotni postopek priprave projekta vsebuje veliko korakov, od prve opredelitve prek podrobne priprave in predstavitve svetovalnemu odboru držav članic (odbor MED) do sklepa o financiranju, ki ga sprejme Komisija, in podpisa sporazuma o financiranju s strani Komisije in organov oblasti države upravičenke. Pregled projektov/programov, ki jih je zajela revizija (glej prilogo II), je pokazal, da je bil ta postopek v obdobju MEDA-II na splošno končan hitreje kot pred tem (14). Dejavniki, ki k temu prispevajo, so prenos nalog (dekoncentracija) s sedeža Komisije na njene delegacije, kar je povečalo njihovo sodelovanje v postopku priprave, celotna racionalizacija procesa načrtovanja programov, opisana v odstavkih 33 in 34, pa tudi veliko število drugih sprememb upravljanja, ki so bile del celotne reforme zunanje pomoči (15).

36. Revizija je pokazala, da naročilo storitev na začetku projekta, običajno za tehnično pomoč, od objave razpisa do podpisa pogodbe neizogibno traja vsaj osem mesecev, lahko pa tudi dve ali celo tri leta (16). Do tega lahko pride, če razpis spodleti, npr. zaradi premajhnega števila veljavnih ponudb, in ga je treba ponoviti. Začetek projektov, povezanih s tehnično pomočjo, torej ostaja dolgotrajen proces, pri katerem zlahka prihaja do zamud. V tem pogledu med MEDA-I in MEDA-II ni velikih razlik.

Izvajanje

37. Na splošno so se izplačila v okviru programa MEDA od leta 2000 izboljšala, od leta 2002 dalje pa je bilo to še bolj očitno (glej tabelo). Letno povprečje izplačil je v obdobju MEDA-I, ki je trajalo od 1995 do 1999, doseglo 175 milijonov EUR letno, v šestletnem obdobju, ki je trajalo od 2000 do 2005, pa se je ta znesek potrojil na povprečje približno 528 milijonov EUR. V letih 2004 in 2005 so bila skupna izplačila višja od skupnih na novo sprejetih obveznosti v teh letih, kar pomeni, da se je od leta 2004 dalje prvič od začetka programa MEDA zmanjšalo skupno število neporavnanih obveznosti (17). V obdobju MEDA-I so po šestih letih (1995–2000) skupna izplačila dosegla 38 % skupnih obveznosti, v obdobju MEDA-II pa se je ta odstotek zvišal na 46 %, prav tako po šestih letih (2000–2005). To kaže, da se je hitrost izvajanja v obdobju MEDA-II izboljšala. Do podobnega zaključka je prišla tudi vmesna ocena MEDA-II, ki navaja, da program glede svoje ravni dejavnosti začenja dosegati zrelost (18).

38. Dejavniki, ki pojasnjujejo to izboljšano izvajanje, so: (a) skupni portfelj projektov/programov MEDA, ki so v fazi izvajanja, se je enakomerno povečeval; (b) veliko projektov/programov MEDA-I se je začelo počasi in izplačevanje sredstev se je zares začelo šele od leta 2000 naprej. V letih 2004 in 2005 je približno 40 % oziroma 30 % skupnih izplačil še vedno spadalo k projektom/programom, ki so se začeli v obdobju MEDA-I. Postopek prenosa nalog (dekoncentracije) je vsekakor prispeval k temu, da se je izvajanje teh projektov pospešilo, s čimer so se skupna izplačila povečala. Zato gre pri tem tudi za dejavnik „dohitevanja zamujenega“; (c) v obdobju MEDA-II, kot omenja odstavek 19, instrument proračunske podpore uporablja večji odstotek novih projektov/programov, kar na splošno omogoča hitrejša prva izplačila, pa tudi višja izplačila kot pri tradicionalnih projektih.

39. Ta splošna pozitivna ocena pa ne pomeni, da pri izvajanju nikoli ni težav. Težave z javnimi naročili so poglavitni vzrok zamud pri izvajanju. Skoraj pri vseh projektih/programih, ki jih je zajela revizija in ki vsebujejo element javnih naročil (za dela, dobave ali storitve), je iz več različnih razlogov v tem pogledu prišlo do težav in pogosto do zamud. Veliko javnih razpisov je bilo treba razveljaviti in ponoviti zaradi premajhnega števila tehnično veljavnih ponudb. Postopki oddaje javnega naročila na splošno veljajo za zapletene, lokalne enote za upravljanje projekta in ponudniki pa z njimi niso vedno povsem seznanjeni. Na primer, v Egiptu so imeli majhni lokalni izvajalci težave pri izpolnjevanju administrativnih zahtev razpisa, saj je bila vsa razpisna dokumentacija v angleščini. Pravilo, da mora biti dobavljeno blago evropskega ali sredozemskega izvora, predstavlja še eno redno težavo, zlasti pri računalniški ali elektronski opremi.

40. Revizija je pokazala, da zaradi prenosa nalog delegacije, katerih uslužbenci, specializirani za področje financ in pogodb, so na kraju samem, lahko in tudi dejansko igrajo pomembno vlogo tako, da vodjam projektov in lokalnim upravam pomagajo pri postopkovnih vidikih oddaje javnih naročil. Na primer, ugotovljeno je bilo, da zdaj delegacija v Maroku pred objavo javnih razpisov organizira informativne sestanke in je v različnih fazah postopka pomagala različnim zadevnim stranem. Delegacija v Egiptu je tudi pomagala nadzorovati in voditi postopek javnega razpisa za pomembno gradbeno komponento, ki bi bila sicer lahko odpovedana, ker je do konca obdobja projekta ostalo premalo časa. Poleg tega je delegacija v Egiptu preučevala možnost, da se razpisno dokumentacijo prevede v arabščino.

41. Za večino projektov MEDA-II velja tako imenovano pravilo „D+3“, ki zahteva, da se pogodbe za delo, dobave ali storitve sklenejo najpozneje tri leta po datumu prevzema proračunske obveznosti (19). Zaradi tega pravila se za več novih projektov, ki so bili v času revizije tik pred začetkom izvajanja in ki vsebujejo znaten element javnih naročil in/ali razpisov, zdi, da jim ostaja le omejen čas za dokončanje teh dejavnosti.

Spremljanje in ocenjevanje sta postala bolj sistematična

42. Sistematična ocenjevanja na makroravni opravljajo delegacije ES (npr. četrtletna makroekonomska poročila, redna poročila o trgovini, ocene programov s proračunsko podporo) in drugi (Svetovna banka, Mednarodni denarni sklad), pri čemer uporabljajo standardne makroekonomske kazalnike, vendar je učinek podpore Komisije na tej ravni težko oceniti.

43. Zelo težko je oceniti tudi učinek Komisije na ravni strateških ciljev EU, kot jih opredeljujejo posamezni strateški dokumenti držav, zlasti če so ti cilji opisani dokaj splošno, kot npr. podpiranje procesa gospodarskega prehoda ter podpiranje trajnostnega in uravnoteženega socialno-ekonomskega razvoja, in ko niso opredeljeni nobeni konkretni kazalniki uspeha.

44. Komisija projekte/programe v glavnem spremlja na individualni ravni, kjer se izvajajo sistematična prizadevanja za spremljanje in ocenjevanje, kazalniki pa se pogosto uporabljajo v logičnih okvirih. Sistem zunanjega spremljanja z obiski zdaj pokriva večino projektov/programov in zagotavlja redno zunanje ocenjevanje načrtovanja projekta, njegovih rezultatov, učinka in možnosti za trajnost. Tudi vmesni pregledi in ocenjevanja ob zaključku projektov se za večino projektov/programov izvajajo sistematično.

45. Dobra pobuda je bilo izvajanje ocenjevanj posameznih nacionalnih strategij, kakršno je bilo leta 2003 izvedeno za Maroko in leta 2004 za Egipt. To je zagotovilo koristne informacije, ki jih je mogoče upoštevati pri pripravi naslednjih strateških dokumentov držav in okvirnih načrtov. Vendar je bilo to ocenjevanje za zdaj omejeno samo na ti dve državi.

46. Komisija mora v skladu z Uredbo MEDA program oceniti vsaka tri leta. Zato je bila na začetku leta 2004 naročena vmesna ocena programa MEDA II, julija 2 005 pa je bilo pripravljeno končno poročilo (20). Končna ocena programa MEDA je zdaj predvidena za drugo polovico leta 2007.

47. Poglavitni zaključki študije, ki se v večini ozirov ujemajo z ugotovitvami Sodišča, so: (a) relevantnost programa MEDA kot instrumenta pomoči Skupnosti, ki podpira Barcelonski proces in dvostranske pridružitvene sporazume, se oceni kot zadovoljiva. Od obdobja MEDA-I do obdobja MEDA-II se je izboljšala; (b) uspešnost in učinkovitost upravljavskih in izvajalskih ureditev MEDA se izboljšujeta, vendar še nista povsem zadovoljivi.

Prizadevanja za koordinacijo donatorjev so se okrepila

48. Revizija je pokazala, da so vse delegacije v treh državah dokaj dejavne pri procesu koordinacije z drugimi donatorji, pa tudi z organi oblasti države upravičenke. To je nedvomno rezultat povečanja zmogljivosti osebja, zagotovljena v okviru postopka prenosa nalog. V vseh zadevnih državah potekajo redni sestanki med Komisijo in državami članicami EU. Poleg tega obstajajo podobni sistemi sestankov skupin donatorjev s tematskimi podskupinami, v katerih delegacije Komisije pogosto igrajo aktivno vlogo s predsedovanjem eni ali več takšnim skupinam donatorjev, odvisno od posebnih interesnih sektorjev.

49. Za zdaj veliko koordinacijskih dejavnosti sestoji v glavnem iz izmenjavanja in zbiranja informacij o posameznih donatorskih ukrepih pomoči, v veliki meri pa so možna tudi nadaljnja koordinacijska prizadevanja na področjih načrtovanja programov, izvajanja, spremljanja in ocenjevanja. Toda delegacije so začele različne pobude za nadaljnji razvoj koordinacije donatorjev in dejavnosti usklajevanja.

ZAKLJUČKI

Prispevek programa MEDA

50. Podpora ES, ki se s programom MEDA zagotavlja gospodarski reformi in socialnemu razvoju v sredozemskih državah partnericah, je bila relevantna za potrebe zadevnih držav in cilje Evro-sredozemskega partnerstva. V dveh državah, Egiptu in Jordaniji, je bila podpora očitno osredotočena na omejeno število sektorjev, v Maroku pa ni bilo tako. Ker novi akcijski načrti v okviru evropske politike sosedstva pokrivajo vsa področja sodelovanja, bo potrebno nadaljnje osredotočanje na ravni državnih programskih dokumentov. Komisija je spodbujala lastništvo prek povečane uporabe proračunske podpore, ampak način podpore projektom bo še vedno potreben za določnejšo, ciljno usmerjeno vrsto podpore. Ukrepi za izgradnjo zmogljivosti so zajeti sistematično (glej odstavke 12 do 26).

51. Skupni rezultati po več kot desetih letih programa MEDA so za zdaj dokaj omejeni, saj se je več zgodnjih projektov začelo počasi, jih je bilo treba razširiti in še niso zaključeni, medtem ko je za večino projektov MEDA-II še prezgodaj, da bi lahko ocenili njihove možne rezultate (glej odstavke 27 do 30).

52. Tudi če so skupna sredstva MEDA znatna, v večini držav MEDA učinek podpore ES bolj kot iz njenega finančnega pomena izvira iz njenih poskusov reševanja občutljivih vprašanj politike reform in podpore revnejšim segmentom prebivalstva, kjer je njen učinek težko ovrednotiti (glej odstavka 31 in 43).

Komisijino upravljanje

53. Komisijino upravljanje programa MEDA se je od začetnih let vidno izboljšalo in ga je zdaj mogoče šteti za zadovoljivo, pri čemer se upošteva tudi postopkovne in zunanje omejitve. Zaradi prizadevanj pri načrtovanju programov so sredstva časovno enakomernejše porazdeljena, pripravljalna obdobja so se skrajšala, skupna izplačila pa so se v primerjavi z zgodnjim obdobjem MEDA povečala na znatno višjo raven (glej odstavke 32 do 37).

54. K tem izboljšavam prispevajo splošno povečanje števila projektov/programov, ki se izvajajo, večji delež proračunske podpore v okviru celotnega programa ter na splošno pozitiven učinek prenosa nalog (dekoncentracije) na postopek priprave projektov in izvajanje s strani delegacij (glej odstavek 38).

55. Najpogostejši vzrok zamud pri izvajanju ostajajo težave z javnimi naročili, čeprav so delegacije dejavno iskale načine za omejitev takšnih težav (glej odstavka 39 in 40).

56. Ker je Komisija pri upravljanju programa MEDA potrpežljivo in prožno dovoljevala podaljšanja projektov in spremembe načrtov, kjer je bilo to potrebno, so projekti in programi MEDA-I na splošno dosegli oziroma bodo na koncu dosegli zadovoljive rezultate. Tako imenovano pravilo „D+3“, ki se za projekte uporablja od leta 2003, lahko prepreči takšno dolgoročno obveznost in prožnost ter tako zmanjša možnosti, da bi gospodarska reforma in socialni razvoj prinesla trajnostne rezultate (glej odstavke 29, 30 in 41).

57. Druge izboljšave Komisijinega splošnega upravljanja projektov sestojijo iz sistematičnejših prizadevanj pri spremljanju in ocenjevanju ter intenzivnejših dialoga in koordinacije med delegacijami, lokalnimi sodelujočimi organi in drugimi donatorji (glej odstavke 42 do 49).

PRIPOROČILA

58. Zaradi prenehanja Uredbe MEDA v letu 2006 in novega evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta, ki začne veljati leta 2007, mora Komisija: — zagotoviti tekoč in hiter prehod na nove državne programe, da se izogne negativnim posledicam za nadaljnje izvajanje; v novih državnih programskih dokumentih jasneje opredeliti svoje strateške cilje in uvesti ustrezne kazalnike, da omogoči boljše spremljanje in ocenjevanje učinka, — še nadalje osredotočati podporo na omejeno število področij ukrepov pomoči, da zagotovi skladnost in ohrani obvladljivost programov, — še naprej iskati najboljše prakse upravljanja projektov, da se izogne zamudam, npr. z nadaljnjimi prizadevanji za izgradnjo zmogljivosti na področju javnih naročil, s poenostavitvami postopkov oddaje javnih naročil, kjer je to mogoče, ter z odobritvijo bolj decentraliziranega upravljanja projektov s strani nacionalnih organov oblasti.

To poročilo je sprejelo Računsko sodišče v Luxembourgu na zasedanju dne 31. maja 2006. Za Računsko sodišče Hubert WEBER Predsednik

(1) Leta 1995 so bile države partnerice: Maroko, Alžirija, Tunizija, Egipt, Izrael, Jordanija, Palestinska uprava, Libanon, Sirija, Turčija, Ciper in Malta. Med naštetimi Ciper, Malta in Turčija ne prejemajo več dvostranske pomoči v okviru MEDA, saj sta Ciper in Malta postala državi članici EU, medtem ko Turčija prejema posebno predpristopno pomoč. Za Izrael velja, da je njegov nacionalni dohodek previsok, da bi bil upravičen do dvostranske pomoči. Vse štiri države so še vedno upravičene do regionalnega programa MEDA.

(2) Uredba Sveta (ES) št. 1488/96 z dne 23. julija 1996 o finančnih in tehničnih ukrepih (MEDA) za spremljanje reforme gospodarskih in socialnih struktur v okviru Evro-sredozemskega partnerstva (UL L 189, 30.7.1996, str. 1). Izraz „MEDA“ izvira iz francoskega „mesures d'accompagnement“, toda v praksi in tudi v tem poročilu se izraz „MEDA“ uporablja za celotni program. Ker Uredbo (ES) št. 1488/96, ki je zajemala obdobje med letoma 1995–1999, spreminja in razširja Uredba (ES) št. 2698/2000, ki zajema obdobje med letoma 2000–2006, se posamezni obdobji in programa imenujeta tudi MEDA-I in MEDA-II.

(3) UL L 311, 12.12.2000, str. 1.

(4) V obdobju 1979–1995 je finančno in tehnično sodelovanje s sredozemskimi državami temeljilo na vrsti dvostranskih finančnih protokolov.

(5) Prva Uredba MEDA navaja, da bo Skupnost podpirala prizadevanja sredozemskih partnerjev za reformiranje gospodarskih in socialnih struktur ter blažitev morebitnih posledic gospodarskega razvoja. Uredba MEDA-II je tem področjem dodala še tretje, in sicer izboljšanje položaja revnih. Podrobnejši seznam možnih ukrepov podpore je naveden v prilogi II Uredbe MEDA.

(6) Kot indikacija: število projektov/programov, odobrenih v okviru MEDA-I (brez podpore ukrepom pomoči EIB), je bilo 4 za Egipt, 6 za Jordanijo in 26 za Maroko. Za obdobje MEDA-II do leta 2005 so podatki naslednji: 14 za Egipt, 8 za Jordanijo in 19 za Maroko.

(7) Akcijska načrta za Maroko in Jordanijo, ki sta že sprejeta, zajemata 85 oziroma 68 različnih ukrepov za izvajanje.

(8) Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj, Odbor za razvojno pomoč: Načela za učinkovitost pomoči (DAC Principles for Effective Aid), 1992

(9) Glej tudi Posebno poročilo št. 2/2005 o proračunski pomoči ERS državam AKP: upravljanje vidika „reforma javnih financ“ s strani Komisije (UL C 249, 7.10.2005).

(10) Tabela 2.3 vmesnega poročila z oceno kaže, da se je glede na primerjavo obdobij MEDA-I in II delež proračunske podpore z 29 % povišal na 40 %, medtem ko se je delež podpore projektom s 53 % znižal na 35 %. Preostanek sestoji iz regionalnih projektov in podpore dejavnostim EIB.

(11) Primeri so projekt poklicnega usposabljanja v Maroku, program za pospeševanje trgovine v Egiptu, institucionalna podpora upravi posebne ekonomske cone v Akabi (Jordanija) in podpora izvajanju pridružitvenih sporazumov v vseh treh državah.

(12) Na primer, v primeru Egipta so trije od štirih programov MEDA-I (v zvezi z zdravjem, izobraževanjem in posodobitvijo industrije) v času revizije še vedno potekali, ker je bilo trajanje projekta podaljšano.

(13) Glej Oceno državne strategije Evropske komisije za Egipt („Evaluation of the European Commission's Country Strategy for Egypt“), Zvezek 1, končno poročilo, februar 2004, odstavek 2.3; in Oceno strategije Evropske komisije za Maroko („Evaluation de la Stratégie de la Commission européenne pour le Maroc“), končno poročilo, julij 2003, odstavek 4.1.

(14) Vmesna ocena MEDA-II predstavlja podatke, ki jih je zbral EuropeAid in ki kažejo, da je bil eden od korakov v celotnem postopku priprave, tj. obdobje med sklepom o financiranju in podpisom sporazuma o financiranju, skrajšan, in sicer s povprečno desetih mesecev v obdobju 1995–1999 na približno šest mesecev v obdobju 2000–2004.

(15) Te med drugim zajemajo ustanovitev EuropeAid, ustanovitev skupin za podporo kakovosti (Quality Support Groups) v EuropeAid, pripravo smernic in standardizacijo projektnih dokumentov.

(16) Primer sta program za pospeševanje trgovine-A (Trade Enhancement Programme-A) v Egiptu, kjer je ta postopek trajal približno dve leti, in projekt podpore reformi zakonodaje in privatizaciji (Support for Regulatory Reform and Privatisation) v Jordaniji, kjer so od podpisa sporazuma o financiranju do podpisa pogodb o tehnični pomoči pretekla tri leta.

(17) Tako imenovani RAL = reste à liquider (neporavnane obveznosti).

(18) Glej Vmesna ocena, odstavek 6.2.

(19) Glej Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (UL L 248, 16.9.2002, str. 1), člen 166.

(20) Vmesna ocena programa MEDA II. Končno poročilo. Rotterdam, 18. julija 2005.

PRILOGA I OBVEZNOSTI/IZPLAČILA MEDA V OBDOBJU 1995–2005 (v milijonih EUR) 1995–1999 2000–2005 1995–2005 Obveznosti Izplačila Obveznosti Izplačila Obveznosti Izplačila Dvostransko Alžirija 164 30 273 114 437 144 Zahodni breg/Gaza 111 59 430 421 541 480 Egipt 686 157 463 493 1 150 650 Jordanija 254 108 262 285 516 393 Libanon 182 1 101 131 283 132 Maroko 660 128 812 656 1 472 783 Sirija 101 0 158 64 259 64 Tunizija 428 168 447 400 875 568 Skupaj dvostransko 2 586 651 2 946 2 564 5 533 3 214 Regionalno 471 223 884 606 1 355 829 Skupaj 3 057 874 3 831 3 169 6 888 4 043 Skupni znesek na razpolago v okviru MEDA I + II = 3 424 + 5 350 = 8 774 milijonov EUR. Obveznosti, ki so bile od tega zneska v obdobju 1996–2002 prevzete za Turčijo, so znašale približno 852 milijonov EUR (manjše razlike so posledica zaokroževanja). Vir: EuropeAid.

PRILOGA II PROJEKTI/PROGRAMI, ZAJETI V REVIZIJO EGIPT Naziv Vrsta ukrepa pomoči Stanje ob koncu leta 2005 Leto sporazuma o financiranju Dodeljeni znesek (v milijonih EUR) Izplačani znesek (1) (v milijonih EUR) MEDA-I (obveznosti skupaj: 686 milijonov EUR). Program za spodbujanje izobraževanja (Education Enhancement Programme – EEP) Mešano V teku 1997 100 85 Program industrijske modernizacije (Industrial Modernisation Programme – IMP) Mešano V teku 1998 250 220 Program reforme zdravstvenega sektorja (Health Sector Reform Programme – HSRP) Mešano V teku 1998 110 56 Skupaj MEDA-I 460 361 MEDA-II (skupne obveznosti do leta 2005: 463 milijonov EUR). Program za pospeševanje trgovine – A (Trade Enhancement Programme – A, TEP-A) Projekt V teku 2002 20 7 Program za pospeševanje trgovine – B (Trade Enhancement Programme – B, TEP-B) Proračunska podpora V teku 2003 40 20 Program za pospeševanje trgovine – C (Trade Enhancement Programme – C, TEP-C) Projekt V teku 2003 6 1 Sodelovanje finančnega in investicijskega sektorja – kmetijska komponenta (Financial and Investment Sector Cooperation – agricultural component, FISC Rural) Projekt V teku 2003 18 0 Socialni razvoj in civilna družba: ogroženi otroci (Social Development and Civil Society: Children at Risk) Projekt V teku 2003 20 1 Program regionalnega razvoja – Južni Sinaj (South Sinai Regional Development Programme) Projekt V teku 2004 64 0 Program za podporo predilnemu in tkalskemu sektorju (Spinning and Weaving Sector Support Programme) Proračunska podpora V teku 2004 80 20 Skupaj MEDA-II 248 49

JORDANIJA Naziv Vrsta ukrepa pomoči Stanje ob koncu leta 2005 Leto sporazuma o financiranju Dodeljeni znesek (v milijonih EUR) Izplačani znesek (2) (v milijonih EUR) MEDA-I (obveznosti skupaj: 254 milijonov EUR). Program industrijske modernizacije (Industrial Modernisation Programme – IMP) (dodatna obveznost, nastala v letu 2003: 5 milijonov EUR) Projekt V teku 1999 40 34 Enota za upravljanje projekta za program izboljšav vodnega sektorja v širšem Amanu (Project Management Unit – PMU – for the Greater Amman Water Sector Improvement Programme) (dodatna obveznost, nastala v letu 2003: 2 milijona EUR) Projekt V teku 1999 5 5 Varstvo in spodbuda kulturne dediščine v Hašemitski kraljevini Jordaniji (Protection and Promotion of Cultural Heritage in the Hashemite Kingdom of Jordan) Projekt V teku 1999 4 1 Izbrani projekti MEDA-I skupaj 49 40 MEDA-II (skupne obveznosti do leta 2005: 262 milijonov EUR). Podpora reformi zakonodaje in privatizaciji (Support for Regulatory Reform and Privatisation – SRRP) Projekt V teku 2001 20 5 Podpora izvajanju pridružitvenega sporazuma (Support to the implementation of the association agreement – SAAP I) Projekt V teku 2002 20 13 Institucionalna podpora upravi posebne ekonomske cone v Akabi (Institutional Support to Aqaba Special Economic Zone Authority – AZESA) Projekt V teku 2002 10 3 Ukrep za strukturno prilagajanje III (Structural Adjustment Facility III – SAF III) Proračunska podpora V teku 2002 60 60 Podpora zmanjševanju revščine prek lokalnega razvoja – Jordanija (Support to Poverty Reduction through Local Development – Jordan) Proračunska podpora V teku 2004 30 6 Izbrani projekti MEDA-II skupaj 140 87

MAROKO Naziv Vrsta ukrepa pomoči Stanje ob koncu leta 2005 Leto sporazuma o financiranju Dodeljeni znesek (v milijonih EUR) Izplačani znesek (3) (v milijonih EUR) MEDA-I (obveznosti skupaj: 660 milijonov EUR). Podpora izboljševanju tehničnega izobraževanja in poklicnega usposabljanja v Maroku (Appui à la mise à niveau de l'enseignement technique et de la formation professionnelle au Maroc) Projekt V teku 1998 38 30 Podpora upravljanju zdravstvenega sektorja (Appui à la gestion du secteur de la santé – PAGSS) Projekt V teku 1998 20 10 Podpora finančnim ustanovam za jamstva MSP (Appui aux institutions financières de garantie aux PME – PAIGAM) Projekt V teku 1998 30 27 Voda in sanitacija v ruralnem okolju (Eau et assainissement en milieu rural – PAGER) Projekt V teku 1997 40 25 Ceste in ruralne poti na severu Maroka (Routes et pistes rurales au Nord du Maroc) Projekt Zaključen 1997 30 27 Skupaj MEDA-I 158 119 MEDA-II (skupne obveznosti do leta 2005: 812 milijonov EUR). Participativni ruralni razvoj v srednjem centralnem Atlasu (Développement rural et participatif dans le Moyen Atlas Central – KHENIFRA) Projekt V teku 2000 2005 9 6 5 Program proračunske podpore za reformo transportnega sektorja v Maroku (Programme d’appui Budgétaire à la réforme du secteur des Transports au Maroc – PAB Transports) Proračunska podpora V teku 2003 96 76 Program podpore upravne reforme v Maroku (Programme d'appui à la réforme de l'Administration Publique au Maroc) Proračunska podpora V teku 2004 79 60 Podpora izvajanju pridružitvenega sporazuma (Appui à la mise en oeuvre de l'Accord d'Association) Projekt V teku 2002 5 3 Skupaj MEDA-II 195 144 (1) Skupaj z izplačili do konca leta 2005. (2) Skupaj z izplačili do konca leta 2005. (3) Skupaj z izplačili do konca leta 2005.