Angleško različico Pogodbe z državami Zahodnega Balkana (Albanija, Bosna in Hercegovina, Kosovo (v nadaljnjem besedilu: Kosovo), nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Črna gora in Srbija) so vse pogodbenice razen Bosne in Hercegovine podpisale v okviru vrha šestih zahodnobalkanskih držav, ki je potekal 12. julija 2017 v Trstu, Bosna in Hercegovina pa je besedilo podpisala 18. septembra 2017 v Bruslju. Druge jezikovne različice Pogodbe so pogodbenice podpisale 9. oktobra 2017. Po podpisu se je Pogodba začela začasno uporabljati v skladu s členom 41(3) Pogodbe. Za Unijo začasno uporabo določa Sklep Sveta o podpisu, v imenu Evropske unije, in začasni uporabi pogodbe o prometni skupnosti.

Predlaga se, da se za sedež stalnega sekretariata podpre Beograd. Ta izbira ima široko podporo pogodbenic iz jugovzhodne Evrope, in bi lahko glede na to, da je Beograd na območju ene od teh pogodbenic, prispevala k uspešnemu izvajanju Pogodbe.

Pri tem je treba ponovno poudariti, da je Pogodba eden od elementov, ki bi lahko okrepili regionalno sodelovanje na Zahodnem Balkanu, kot je dodatno pojasnjeno v predlogu Komisije za sklep Sveta o podpisu Pogodbe o prometni skupnosti [COM(2017) 324 final, razdelek „Splošno ozadje“].

V skladu s členom 21(d) Pogodbe mora ministrski svet s soglasno odločitvijo določiti sedež sekretariata. Ker je Unija pogodbenica Pogodbe, se zahteva njeno stališče.

4.PRAVNA PODLAGA

4.1Postopkovna pravna podlaga

4.1.1 Načela

V členu 218(9) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) so predvideni sklepi Sveta o določitvi „stališč, ki naj se v imenu Unije zastopajo v organu, ustanovljenem s sporazumom, kadar ta organ sprejema akte s pravnim učinkom, razen aktov o spremembah ali dopolnitvah institucionalnega okvira sporazuma“. Pojem „akti s pravnim učinkom“ vključuje akte, ki imajo pravni učinek na podlagi pravil mednarodnega prava, ki velja za zadevni organ. Vključuje tudi instrumente, ki nimajo zavezujočega učinka v mednarodnem pravu, vendar „lahko odločilno vplivajo na vsebino ureditve, ki jo sprejme zakonodajalec Unije“.

4.1.2 Uporaba v obravnavanem primeru

Ministrski svet je organ, ustanovljen s sporazumom, in sicer Pogodbo o ustanovitvi prometne skupnosti.

Akt, k sprejetju katerega se poziva ministrski svet, je akt s pravnim učinkom. Predvideni akt bo zavezujoč v mednarodnem pravu v skladu s členom 21(d) Pogodbe.

Predvideni akt ne dopolnjuje ali spreminja institucionalnega okvira Sporazuma.

Postopkovna pravna podlaga za predlagani sklep je zato člen 218(9) PDEU.

4.2Materialna pravna podlaga

4.2.1Načela

Materialna pravna podlaga za sklep iz člena 218(9) PDEU je odvisna predvsem od cilja in vsebine predvidenega akta, glede katerega se v imenu Unije zastopa stališče. Če ima predvideni akt dva cilja ali elementa in če je eden od teh ciljev ali elementov glavni, drugi pa zgolj postranski, mora sklep iz člena 218(9) PDEU temeljiti na samo eni materialni pravni podlagi, in sicer na tisti, ki se zahteva za glavni ali prevladujoči cilj ali element.

Materialna pravna podlaga za sklep iz člena 218(9) PDEU glede predvidenega akta, ki ima hkrati več ciljev ali elementov, ki so neločljivo povezani, ne da bi bil eden v razmerju do drugih postranski, mora izjemoma vključevati različne ustrezne pravne podlage.

4.2.2Uporaba v obravnavanem primeru

Predvideni akt, ki zadeva sedež stalnega sekretariata, je organizacijske narave, zato je nujen za pravilno izvajanje Pogodbe. Cilji in elementi Pogodbe pa zadevajo prevoz v železniškem in cestnem prometu in po celinskih plovnih poteh, kot je določeno v členu 91 PDEU, ter pomorski promet, ki ga zajema člen 100(2) PDEU. Zaradi svoje horizontalne narave predvideni akt zadeva vse te elemente. Vsi ti elementi so med seboj neločljivo povezani, ne da bi bil kateri v razmerju do drugih postranski.