SL    SL SL 
 
SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 6.11.2008 
COM(2008) 701 kon č. 
  
Predlog 
UREDBA SVETA (ES) št. …/.. 
o uvedbi dokon čne protidampinške dajatve in dokon čnem pobiranju za časnih dajatev, 
ki veljajo za uvoz citronske kisline s poreklom iz Ljudske republike Kitajske 
(predložila Komisija) 
 
SL 2   SL OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM  
1. OZADJE PREDLOGA 
110 • Razlogi za predlog in njegovi cilji 
Ta predlog zadeva uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o 
zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti, kakor je 
bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 2117/2005 z dne 23. decembra 2005 („osnovna uredba“) pri postopku v zvezi z uvozom citronske kisline s poreklom iz 
Ljudske republike Kitajske. 
120 • Splošno ozadje 
Ta predlog je oblikovan v okviru izvajanja osnovne  uredbe in je rezultat preiskave, ki 
je bila izvedena v skladu z vsebinskimi in postopkovnimi zahtevami iz osnovne uredbe.
139 • Obstoječe določbe na podro čju, na katero se nanaša predlog 
Na področju, na katero se nanaša predlog, ni obstoje čih določb. 
141 • Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije 
Se ne uporablja. 
2. POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANI MI STRANKAMI IN OCENA U ČINKA 
 • Posvetovanje z zainteresiranimi strankami 
219 Zainteresirane stranke, ki jih posve tovanje zadeva, so v skladu z dolo čbami osnovne 
uredbe že imele možnost braniti svoje interese med preiskavo. 
 • Zbiranje in uporaba izvedenskih mnenj 
229 Zunanje izvedensko mnenje ni bilo potrebno. 
230 • Ocena učinka 
Ta predlog je rezultat iz vajanja osnovne uredbe. 
Osnovna uredba ne predvi deva splošne ocene u činka, vendar zahtev a, da ukrepi ne 
smejo biti v nasprotju z „interesom Skupnosti“, pomeni, da ocena širšega u činka 
ukrepov sestavlja celos tni del preiskave. 
3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA 
305 • Povzetek predlaganih ukrepov 
Komisija je 4. septembra 2007 z obvestilom („obvestilo o za četku“), objavljenim v 
Uradnem listu Evropske unije, objavila za četek protidampinškega postopka glede 
uvoza citronske kisline s poreklom iz Lj udske republike Kitajske v Skupnost. 
 
SL 3   SL Protidampinški postopek se je za čel po pritožbi, ki jo je 23. julija 2007 vložil Evropski 
svet za kemi čno industrijo (CEFIC) v imenu proizvajalca Skupnosti, ki predstavlja 
glavni delež proizvodnje citr onske kisline v Skupnosti, v ka teri so navedeni dokazi o 
dampingu in znatni škodi, ki  je nastala zaradi tega. 
Komisija je 3. junija 2008 z Uredbo (ES) št. 488/2008 uvedla za časne protidampinške 
dajatve na uvoz citronske kisline s poreklom  iz Ljudske republike Kitajske v Skupnost. 
Priloženi predlog Komisije za Uredbo Sveta vsebuje dokon čne sklepne ugotovitve v 
zvezi z dampingom, škodo, vzro čnostjo in interesom Skupnosti. 
Posvetovanja z državami članicami so bila opravljena 14. oktobra 2008 v okviru 
protidampinškega odbora. 12 držav članic se je strinjalo s predlaganim potekom 
dejavnosti, 5 mu je nasprotoval o, 10 pa se jih je vzdržalo. 
Zato se predlaga, da Svet sprejme priloženi predlog Uredbe, ki ga je treba objaviti v 
Uradnem listu Evropske unije najpozneje do 3. decembra 2008. 
310 • Pravna podlaga 
Uredba Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaš čiti proti dampinškemu 
uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti, kakor je bila nazadnje spremenjena 
z Uredbo Sveta (ES) št. 2117/ 2005 z dne 23. decembra 2005. 
329 • Načelo subsidiarnosti 
Predlog je v izklju čni pristojnosti Skupnosti. Na čelo subsidiarnosti se zato ne 
uporablja. 
 • Načelo sorazmernosti 
Predlog je skladen z na čelom sorazmernosti iz naslednjih razlogov. 
331 Oblika ukrepanja je opisana v zgoraj navedeni osnovni uredbi in ne puš ča prostora za 
odločanje na nacionalni ravni. 
332 Navedbe o tem, kako se finan čno in upravno breme za Skupnost, nacionalne vlade, 
regionalne in lokalne organe, gospodarske subjekte in državljane zmanjša ter je 
sorazmerno s ciljem predloga, ni. 
 • Izbira instrumentov 
341 Predlagani instrumenti: uredba. 
342 Druga sredstva ne bi bila prim erna iz naslednjega razloga. 
Navedena osnovna uredba ne predvideva drugih možnosti. 
4. PRORA ČUNSKE POSLEDICE 
409 Predlog ne vpliva na prora čun Skupnosti. 
 
SL 4   SL  
Predlog 
UREDBA SVETA (ES) št. …/.. 
o uvedbi dokon čne protidampinške dajatve in dokon čnem pobiranju za časnih dajatev, 
ki veljajo za uvoz citronske kisline s poreklom iz Ljudske republike Kitajske 
SVET EVROPSKE UNIJE JE – 
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaš čiti proti 
dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti
1, (osnovna uredba) ter zlasti 
člena 9 Uredbe, 
ob upoštevanju predloga Komisije, predlože nega po posvetovanju s svetovalnim odborom, 
ob upoštevanju naslednjega: 
A. ZAČASNI UKREPI  
(1) Komisija je 4. septembra 2007 objavila obvestilo o za četku2 protidampinškega 
postopka v zvezi z uvozom citronske kisline s poreklom iz Ljudske republike Kitajske 
(„LRK“) v Skupnost. Komisija je 3. junija 2008 z Uredbo (ES) št. 488/20083 
(„začasna uredba“) uvedla za časno protidampinško dajatev na uvoz citronske kisline s 
poreklom iz LRK. 
(2) Opozarja se, da je bil postopek sprožen po pritožbi, ki jo je vl ožil Evropski svet za 
kemično industrijo (CEFIC) („pritožnik“) v im enu proizvajalca, ki predstavlja ve čji 
delež, v tem primeru ve č kot 25 %, skupne proizvodnje citronske kisline v Skupnosti. 
(3) Kot je navedeno v uvodni izjavi (14) za časne uredbe, je preiskava dampinga in škode 
zajela obdobje od 1. julija 2006 do 30. junija 2007 („obdobje preiskav e“ ali „OP“). V 
zvezi z gibanji, pomembnimi za oceno škod e, je Komisija an alizirala podatke za 
obdobje od 1. januarja 2004 do konca OP („obravnavano obdobje“). 
B. NAKNADNI POSTOPEK 
                                                 
1 UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2117/2005 
(UL L 340, 23.12.2005, str. 17). 
2 UL C 205, 4.9.2007, str. 14. 
3 UL L 143, 3.6.2008, str. 13.  
 
SL 5   SL (4) Po uvedbi za časnih protidampinških dajatev na uvoz  citronske kisline s poreklom iz 
LRK je ve č zainteresiranih strank predložilo pisne pripombe. Strankam, ki so to 
zahtevale, je bila dana tudi možnost za zaslišanje.  
(5) Komisija je še naprej iskala in preverjala  vse informacije, za katere je menila, da so 
nujne za dokon čne ugotovitve. Komisija je zlasti okrepila preiskavo v zvezi z vidiki 
interesa Skupnosti. V zvezi s tem je bil po uvedbi za časnih ukrepov izveden dodatni 
preveritveni obisk v prosto rih naslednjega uporabnika citronske kisline v EU: 
– Reckitt-Benckiser Corpor ate Services Ltd, Slough, Združeno kraljestvo in 
Nowy Dwor, Poljska. 
Poleg tega so se, kot je podrobno pojasnjeno v uvodni izjavi (11) spodaj, preveritveni 
obiski opravili v prostorih naslednjih proizvajalcev izvoznikov: 
– Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd, („ Laiwu Taihe“), Laiwu City, provinca 
Shandong; 
– Weifang Ensign Industry Co. Ltd, („Weif ang Ensign“), Changle City, provinca 
Shandong. 
(6) Vse stranke so bile obveš čene o glavnih dejstvih in prem islekih, na podlagi katerih se 
je nameravala priporo čiti uvedba dokon čne protidampinške dajatve na uvoz citronske 
kisline s poreklom iz LRK in dokon čnega pobiranja zneskov, zavarovanih z za časno 
dajatvijo. Za stranke se je dolo čilo tudi obdobje, v katerem so lahko po tem razkritju 
navedle svoje pripombe. 
(7) Ustne in pisne pripombe, ki so jih pr edložile zainteresirane stranke, so bile 
obravnavane, ugotovitve pa so bile, kjer je  bilo to primerno, us trezno spremenjene. 
C. ZAČETEK POSTOPKA,  
ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK 
(8) Proizvajalec izvoznik je ponovno navedel, da javna razli čica pritožbe ni vsebovala 
nikakršnih dokazov prima facie o znatni  škodi za industrijo Skupnosti, kar je 
zainteresiranim strankam onemogo čilo uveljavitev pravic do obrambe. Po mnenju tega 
proizvajalca izvoznika se  postopek ne bi smel za četi zaradi pomanjkanja zadostnih 
dokazov, vklju čenih v pritožbo. V zvezi s tem je tr eba navesti, da je javna razli čica 
pritožbe vsebovala vse bistvene dokaze in nezaupne povzetke podatkov, ki so se 
predložili zaupno, da lahko zai nteresirane stranke med pos topkom uveljavljajo svojo 
pravico do obrambe. Zato je treba ta argument zavrniti. 
(9) Nekatere zainteresirane stranke so trd ile, da zadevni izdelek, kot je opredeljen v 
uvodni izjavi (16) za časne uredbe, in podobni izdelek ni sta enaka, kot je navedeno v 
uvodni izjavi (18) za časne uredbe, ker nimata enakih fizikalnih in kemi čnih lastnosti 
ter se ne uporabljata za enake namene. Po mn enju teh zainteresiranih strank izjava v 
uvodni izjavi (18) za časne uredbe ne obravnava argumentov, predloženih med 
preiskavo, in je v nasprotju s prila goditvijo Komisije, kar zadeva izra čune nelojalnega 
nižanja za postopek raz členitve nekaterih koli čin zadevnega izdelka po prihodu v EU. 
Kot se najprej ugotavlja, je preiskava pok azala, da se zadevni izdelek in podobni 
izdelek uporabljata v enake splo šne namene, tj. predvsem za čiščenje v gospodinjstvu 
(izdelki za strojno pomivanje posode, detergenti, meh čalci vode) ter kot dodatki v 
 
SL 6   SL hrani in pija či, vendar tudi na podro čju osebne nege/kozmetike. Trditev, da naj 
nekateri uporabniki zadevnega izdelka dejansko ne bi uporab ljali v industriji 
detergentov, hrane in pija če zaradi njegovega vonja in/a li barve, ni bila dodatno 
utemeljena z dokazi. Preiskava je pokazala, da se je le v eni niši, tj. na farmacevtskem 
področju, evropska citronska kislina dejansko  uporabljala in to zaradi stroškov 
posebnega preskusa skladnosti, ki se za to zahteva. Ker farmacevtsko podro čje 
predstavlja le majhen delež skupnega poslovanja uporabnikov, opravljanje preskusa 
skladnosti ni veljalo za gospodarsko upravi čeno poslovno odlo čitev. Drugi č, med 
prilagoditvijo pri izra čunu nelojalnega nižanja cen za raz členjene dele zadevnega 
izdelka po uvozu, kot je nave deno v uvodni izjavi (64) za časne uredbe, in izjavo, da 
sta si izdelka podobna, ker zadostuje, da im ata zadevni izdelek in podobni izdelek 
enake osnovne kemi čne, fizikalne in tehni čne lastnosti ter enako osnovno uporabo, kar 
velja v tem primeru, ni protislovja. Nadalje  se ugotavlja, da se strjevanje ne pojavi 
zaradi posebnih lastnosti kitajskega izdelka, ampak ker je vsaka citronska kislina ne 
glede na poreklo zaradi svoje kemi čne sestave nagnjena k strjevanju, če je 
izpostavljena vlagi in spremembam temperat ure. Ker je seveda med odpremo v EU le 
zadevni izdelek dlje časa izpostavljen vlagi in spremembam temperature, se težava 
pojavlja predvsem, vendar ne izklju čno, pri zadevnem izdelku. Zato prilagoditev 
enostavno upošteva dejstvo, da postopek raz členitve ustvari dodatn e stroške predvsem 
za zadevni izdelek, ker je treba strjen  izdelek pred nadaljnjo prodajo raz členiti (z 
lomljenjem ali presejanjem ali uteko činjenjem strjenega izdelka) ali pa ga je treba 
prodati s popustom. Zato je treba to trditev zavrniti.  
(10) Ob upoštevanju zgoraj navedenega se dokon čno sklene, da so zadevni izdelek in 
citronska kislina, proizvedena in prodana v primerljivi državi, Kanadi, ter izdelek, ki ga industrija Skupnosti proizvede in proda  na trgu Skupnosti, enaki v smislu člena 1(4) 
osnovne uredbe, uvodne izjave (15) do (17) za časne uredbe pa se s tem potrdijo.  
D. DAMPING 
1. Splošno  
(11) V za časni fazi preiskave tržnogospodarske  obravnave („TGO“)/individualne 
obravnave („IO“) so se preiskale trditv e vseh znanih proizvajalcev izvoznikov. V 
vzorec je bilo vklju čenih le nekaj proizvajalcev izvoz nikov, eni družbi pa je bila 
odobrena individualna obravnava. Ve č strank je v svoj ih pripombah na za
časno uredbo 
trdilo, da je ta pristop pomanj kljiv. Zadeva se je nato ponovno preu čila in se je tudi 
glede na dejstvo, da se je ob upoštevanju okoliš čin primera, na primer razpoložljivih 
sredstev, omogo čilo povečanje števila družb, ki bi se lahko upravi čeno preiskale, 
končno odločilo, da se vzor čenje ne uporabi. Ob upošte vanju, da je bila vsem 
sodelujočim družbam odobrena vsaj i ndividualna obravnava v za časni fazi, je treba za 
vsako od teh družb dolo čiti individualno stopnjo dajatve. Od  treh družb, ki niso bile 
izbrane v vzorec ali niso bile  individualno pregledane v za časni fazi, se je zato 
zahtevala predložitev izpolnjenega vprašal nika. Vendar sta izpolnjeni vprašalnik 
predložili le dve od teh družb. Tretja družba izpolnjenega vprašalnika ni predložila in 
se ni nadalje preiskovala. 
2. Tržnogospodarska obravnava („TGO“) 
(12) Družba, navedena v uvodni izjavi (27) za časne uredbe, je vztraj ala, da subvencija iz 
navedene uvodne izjave ni namenjena zadevnemu izdelku ter da se nepla čilo 
 
SL 7   SL najemnine utemeljuje z zasebnimi medskupinskimi dogovori za poravnavo dobi čka iz 
dolgovane najemnine. Ker v zvezi s tem vpr ašanjem ni novih elementov ali informacij 
in ob upoštevanju u činkov izkrivljanja, ki so ga im ele omenjene prakse v zvezi z 
najemnino na ra čunovodstvo, se sklepne ugotovitve za to družbo ne spremenijo in se 
potrdijo. 
(13) Poleg za časnega razkritja je ena od skupin družb, navedena v uvodni izjavi (25) 
začasne uredbe, trdila, da je prejel a posojila na podlagi podrobne finan čne analize ene 
od bank in po tem, ko ji je bila odobrena visoka bonitetna stopnja. Vendar pa dejstvo, 
da je banka uradno opravila analizo in odobrila visoko bonitetno stopnjo, ne izklju čuje 
dejstva, da je zadevna družba drugim družbam zagotovila jamstva, čeprav je ve čina 
njenih nekratkoro čnih sredstev obremenjenih s hipote ko, niti dejstva, da  je posojila, 
odobrena zadevni družbi, odobril a banka, za katero je bi lo ugotovljeno, da je pod 
državnim vplivom. Zato se sklepne ugotovitve v zvezi s to družbo ne spremenijo in se 
potrdijo. 
(14) Ena od družb, navedena  v uvodni izjavi (26) za časne uredbe, je vztrajala, da je bila 
kaznovana zaradi dejstva, da je njen ve činski delni čar pridobil pravice do rabe 
zemljišča po ugodni ceni in jih nato ponovno ovre dnotil glede na gibanje tržnih cen. 
Vendar ogromne razlike med nakupno ceno in poznejšimi ocenami (1000–2000 %) ni 
bilo mogo če pojasniti. Ker v zvezi s pridobitv ijo in poznejšim ponovnim vrednotenjem 
pravic do rabe zemljiš ča ni novih elementov ali informacij in glede na prednosti, ki jih 
je bila družba deležna zaradi pridobitve pr emoženja po cenah, ki so bile znatno nižje 
od tržne vrednosti, se zato sklepne ugotovitve za to druž bo ne spremenijo in se 
potrdijo. 
(15) Ker v zvezi s TGO ni drugih pri pomb, se uvodne izjave (25) do (30) za časne uredbe 
potrdijo. 
3. Individualna obravnava („IO“) 
(16) Pet družb ali skupin družb, ki se jim T GO ni odobrila, je izpolnj evalo vsa merila iz 
člena 9(5) osnovne uredbe in se jim je odobr ila IO. Ena družba, ki se ji je odobrila IO 
začasno, ni nadalje sodelovala, zato se ji IO  nazadnje ni odobrila (glej uvodni izjavi 
(11) in (34)). 
4. Normalna vrednost 
(17) Kot je pojasnjeno v uvodni  izjavi (11) zgor aj, se je glede na  pripombe na za časno 
uredbo odlo čilo, da se vzor čenje ne bo uporabilo in od treh družb, ki niso bile izbrane 
v vzorec ali niso bile indi vidualno pregledane v za časni fazi, se je zahtevalo, da 
predložijo izpolnjene vprašalnike.  Normalna vrednost se je dolo čila za eno od teh 
družb (Laiwu Taihe), ki se ji je odobrila TGO in je pred ložila izpolnjeni vprašalnik. 
4.1. Družbe ali skupine družb, ki se jim lahko odobri TGO 
(18) Ker edina družba, ki bi se ji lahko odobril a TGO in je bila preg ledana individualno v 
začasni fazi preiskave, ni predložila nobene pripombe v zvezi z normalno vrednostjo, 
se ugotovitve v uvodnih izja vah (35) do (39) za časne uredbe potrdijo. 
(19) Za edino drugo družbo, ki ji je bila odobren a TGO (Laiwu Taihe) in je bila nadalje 
preiskala zaradi razlogov, pojasnjenih v uvodni  izjavi (11) zgor aj, se je najprej 
 
SL 8   SL preverilo, ali je njena skupna doma ča prodaja podobnega izdelka družbe 
reprezentativna v smislu člena 2(2) osnovne uredbe. Doma ča prodaja zadevnega 
izdelka je bila rahlo pod 5 % izvoza podobne ga izdelka v Skupnost. Vendar je takšno 
nižje razmerje vseeno dovolj mo čno za zagotovitev ustr ezne primerjave, doma če cene 
podobnega izdelka pa se obravnava jo kot reprezentativne, pri čemer se upošteva tudi 
celotna doma ča prodaja zadevne družbe. Za to so se upor abile za dolo čitev normalne 
vrednosti. 
(20) Za vsako vrsto izdelka družbe Laiwu Taihe, prodanega za izvoz v Skupnost, se je 
ugotovilo, ali se je na doma čem trgu prodajala neposredno primerljiva vrsta izdelka. 
Vrste izdelka so se obravnavale  kot neposredno primerljive, če je šlo za isto vrsto 
izdelka (opredelje no na podlagi kemi čne sestave) s primerljivim granuliranjem in 
pakiranjem. Ugotovilo se je, da se je le pri eni vrsti izdelka, prodanega za izvoz v 
Skupnost, na doma čem trgu prodajala neposredno primerljiva vrsta izdelka. 
(21) Nato se je prou čilo, ali bi v zvezi z doma čo prodajo te vrste izdelka lahko veljalo, da 
se je ta vrsta izdelka prodajala v obi čajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(4) 
osnovne uredbe. Ugotovljeno je bilo, da je med OP potekala dobi čkonosna doma ča 
prodaja te vrste izdelka neodvisnim strankam, torej v obi čajnem poteku trgovine. 
(22) Ker je obseg dobi čkonosne prodaje te vrste izde lka predstavljal 80 % ali manj 
skupnega obsega prodaje te vrste, je normalna vrednost temeljila na dejanski doma či 
ceni, izračunani kot tehtano povpre čje dobičkonosne prodaje izklju čno te vrste. 
(23) Ker se doma če cene družbe Laiwu Taihe niso mogle uporabiti za dolo čitev normalne 
vrednosti za druge vrste izdelka, so se  normalne vrednosti konstruirale v skladu s 
členom 2(3) osnovne uredbe. 
(24) Pri konstruiranju normalne vrednosti v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe so zneski 
za prodajne, splošne in admini strativne stroške ter za dobi ček v skladu z prvim 
uvodnim pododstavkom člena 2(6) osnovne uredbe teme ljili na dejanskih podatkih za 
proizvodnjo in prodajo podobnega izdelka družbe Laiwu Taihe v obi čajnem poteku 
trgovine. 
4.2. Družbe ali skupine družb, ki jim ni mogo če odobriti TGO 
(25) Nekatere stranke so v svojih pripombah na za časno uredbo trdile, da Kanada ne bi bila 
ustrezna primerljiva država zaradi dejstva, da so ZDA nedavno za čele s 
protidampinškim postopkom proti citronsk i kislini, med drugim, s poreklom iz 
Kanade. Zato se je kot nadomestna primerljiva država ponovno predlagala Tajska. Vendar je analiza pokazala, da so med OP veljali protidampinš ki ukrepi za citronsko 
kislino s poreklom iz Tajske, medtem ko med OP ti ukrepi niso veljali za citronsko 
kislino s poreklom iz Kanade. Ukrepe v zvezi s Tajsko je uvedla Indija, vklju čevali pa 
so velike protidampinške dajatve v višini  347,36 USD/tono in prenehali veljati šele 
avgusta 2007, tj. dva meseca po izteku OP. Za to se tudi ob upoštevanju dokazov, že 
navedenih v uvodnih izjavah (42) in (43) za časne uredbe in dejstva, da je preiskava 
Združenih držav o citronski kislini s poreklom iz Kanade še vedno potekala v času 
zaključevanja te preiskave, sklene, da ni razloga za dajanje prednosti Tajski kot 
primerljivi državi pred Kanado. 
 
SL 9   SL (26) V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe mora biti normalna vrednost za 
proizvajalce izvoznike, nave dene v uvodni izjavi (11) zg oraj, ki jim TGO ni bila 
odobrena, dolo čena na podlagi cen ali konstruirane vrednosti v primerljivi državi. 
5. Izvozna cena 
(27) Pri dveh družbah, ki sta bili dodatno pr egledani iz razlogov, pojasnjenih v uvodni 
izjavi (11) zgoraj, se je izvozna cena dolo čila na podlagi iste metodologije, kot je 
pojasnjena v uvodnih izjavah (45) do (47) za časne uredbe. 
(28) Ker nobena družba ni predložila pripom b glede izvoznih cen, se ugotovitve iz uvodnih 
izjav (45) do (47) za časne uredbe potrdijo. 
6. Primerjava 
(29) Ena skupina družb je v svojih pripombah na za časno uredbo in na dokon čno razkritje 
nasprotovala ukinitvi fiktivne ga odbora za prodajo prek trgovca v LRK glede na to, da 
je bil trgovec sestavni del s kupine. Kljub temu se je ugotov ilo, da je trgovinska družba 
dejansko opravljala funkcijo neodvisnega trgov ca ter da gospodarski  rezultat razmerja 
dveh družb predstavlja razmerje med gl avno družbo in zastopnikom. Ugotovljeno je 
bilo, da trgovec ni trgoval le z izdelki, ki so jih proizvedle povezane družbe, ampak tudi z izdelki, ki so jih proizvedli neodvisni proizvajalci. Poleg tega  je zadevna družba 
prodajala tudi neposredno nepovezanim strankam. Zato je bil zahtevek zavrnjen, v 
skladu s členom 2(10)(i) osnovne uredbe  pa se je odštel popravek na podlagi stroškov 
PSA in dobi čka nepovezanih uvoznikov. 
(30) En proizvajalec izvoznik  je v svojih pripombah na za časno uredbo trdil, da se strošek 
za pretvorbo valut na sme upoš tevati, ker se v skladu s členom 2(10)(j) osnovne 
uredbe izvoznikom nameni 60 dni za prikaz trajnega gibanja menjalnih te čajev med 
obdobjem preiskave. To trditev je mogo če sprejeti, zato se je stopnja dampinga 
proizvajalca izvoznika  ustrezno prilagodila. 
(31) V za časni uredbi se je od izvozne cen e odbil znesek na podlagi nevra čljivega DDV, 
obračunanega glede na izvozno prodajo, v skladu s členom 2(10)(b) osnovne uredbe. 
En proizvajalec izvoznik je v svojih pripombah na za časno uredbo trdil, da takšnih 
prilagoditev izvozne cene ne bi smelo biti, ker se člen 2(10)(b) osnovne uredbe nanaša 
le na normalno vrednost. Prizna va se, da se prilagoditev iz člena 2(10)(b) osnovne 
uredbe nanaša le na izra čun normalne vrednosti. Dejansko je naveden odbitek od 
izvozne cene obvezen in se mora izvesti v skladu s členom 2(10)(k) osnovne uredbe. 
Med prou čevanjem te trditve se je ugot ovilo, da je bila pri izra č
unu prilagoditve za 
zadevno družbo storjena pisna napaka ter da se  je ista napaka pojav ila tudi pri drugih 
družbah. Te neto čnosti so se popravile in so povzro čile rahlo znižanje stopenj 
dampinga, ki so se predhodno izra čunale za te družbe. 
(32) Pri prou čevanju trditve iz prejšnje uvodne izja ve se je ugotovilo, da se potrebna 
prilagoditev ni opravila pri en i družbi, kateri je bila odobr ena individualna obravnava. 
To se je popravilo, zaradi česar se je stopnja dampinga za to družbo neko liko zvišala. 
(33) Ker v zvezi s primerjavo ni bilo drug ih pripomb, se uvodne izjave (48) do (50) za časne 
uredbe potrdijo, razen sprememb, navedenih v uvodnih izjavah (30), (31) in (32). 
7. Stopnja dampinga 
 
SL 10   SL (34) Pri dveh družbah, ki sta bili dodatno preiskani iz razlogo v, pojasnjenih v uvodni 
izjavi (11) zgoraj, se je stopnja dampinga dolo čila na podlagi iste metodologije, kot je 
pojasnjena v uvodni izjavi (51) za časne uredbe. V primeru ene družbe, ki ni predložila 
izpolnjenega vprašalnika in ni bila doda tno preiskana, kot je pojasnjeno v uvodni 
izjavi (11) zgoraj, se ta družba šteje kot nesodelujo ča, ugotovitve pa temeljijo na 
dejstvih, ki so na voljo v skladu s členom 18(1) osnovne uredbe. V tem primeru se je 
ob upoštevanju visoke stopnje sodelovanj a, navedene v uvodni izjavi (19) za časne 
uredbe, družbi dodelila najvišja stopnja  dampinga glede na vse druge družbe. 
(35) Stopnje dampinga vseh drugih družb, ki so že bile pregledane individualno v za časni 
fazi, so se ponovno izra čunale, da bi se popravile neto čnosti, navedene v uvodnih 
izjavah (29), (31) in (32) zgoraj. S ponovnim izra čunom so se nekoliko spremenile 
stopnje dampinga. 
(36) Ker ni bilo novih elementov, se sk lepne ugotovitve v uvodni izjavi (53) za časne 
uredbe, ki se nanaša na stopnjo sodelovanja, potrdijo. 
(37) Na podlagi tega so dokon čne stopnje dampinga, izražene v odstotkih cene CIF meja 
Skupnosti brez pla čane dajatve, naslednje: 
Družba  Dokončna stopnja 
dampinga 
Anhui BBCA Biochemical Co., Ltd 58,1 % 
DSM Citric Acid (Wuxi) Ltd 19,1 % 
RZBC Co. Ltd 59,8 % 
RZBC (Juxian) Co. Ltd 59,8 % 
TTCA Co., Ltd 57,1 % 
Yixing Union Biochemical Co. Ltd 55,7 % 
Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd 6,6 % 
Weifang Ensign Industry Co. Ltd 53,5 % 
Vse druge družbe 59,8 % 
E. ŠKODA 
1. Proizvodnja Skupnosti in industrija Skupnosti 
(38) Nekatere zainteresirane stranke so trdile, da je druž ba S.A. Citrique Belge N.V. 
prekinila proizvodnjo po OP in je z zade vnim izdelkom, uvoženim iz povezane družbe 
na Kitajskem (DSM Wuxi) le trgovala, pri čemer so zagovarjale stališ če, da Citrique 
Belge ne bi smel biti del industrije S kupnosti. Vendar ta trdite v ni bila podprta z 
nobenim dokazom, iz podatkov, ki jih je pred ložila družba Citri que Belge, pa je 
razvidno, da je družba s pr oizvodnjo nadaljevala.  
 
SL 11   SL (39) Ena zainteresirana stranka se je t udi pritožila, da je v uvodni izjavi 56 za časne uredbe 
naveden le razpon uvoza blaga povezanega proi zvajalca družbe Citri que Belge, ki ga 
je ta družba uvozila med OP. Ta stranka je trdila, da je treba na vesti trend celotnega 
uvoza blaga povezanih ali nepovezanih družb in dustrije Skupnosti, ki ga ta uvozi, za 
celotno obravnavano obdobje, ker uvoz pred stavlja pomemben dejavnik za oceno 
proizvodnje Skupnosti in posledi čno za ugotovitev obstoja škode. Preiskava je 
pokazala, da je bil uvoz industrije S kupnosti med celotnim obravnavanim obdobjem 
dejansko neznaten, tj. med 1 % in 6 % pr oizvodnje – ta razpon je naveden zaradi 
zaupnosti. Zato je treba to trditev za vrniti, uvodne izjave (55) do (58) za časne uredbe 
pa se dokon čno potrdijo.  
2. Poraba Skupnosti 
(40) Ker v zvezi s porabo Skupnosti ni bilo novih in utemeljenih informacij, se uvodni 
izjavi (59) in (60) za časne uredbe potrdita. 
3. Uvoz iz zadevne države 
(a) Obseg in tržni delež zadevnega uvoza, uvozne cene 
(41) V zvezi z obsegom uvoza, tržnim deležem in cenami niso bile ugotovljene ali prejete 
nobene nove in utemeljene informacije ter ker ni nobe nih trditev ali argumentov 
zainteresiranih strank v zvezi  z obsegom in cenami zadevne ga uvoza, se uvodne izjave 
(61) do (63) za časne uredbe potrdijo.  
(b) Nelojalno nižanje cen 
(42) Med za časno fazo preiskave se je zaradi primerjave zadevnega izdelka in citronske 
kisline, ki jo proizv aja industrija Skupnosti na isti ra vni trgovine, oprav ila prilagoditev 
za pribitek (vklju čno s stroški PSA) nepovezanih uvoznikov pri izra čunu nelojalnega 
nižanja cen, dodatno pa se je opravila prilagoditev za strošk e posebne obravnave, ki so 
jih imeli uvozniki v Skupnosti za raz členitev nekaterih koli čin zadevnega izdelka pred 
nadaljnjo prodajo. Vendar se je zaradi manjšega popravka podatkov, ki zadevajo 
prilagoditev zaradi razlik v stopnji trgovine, tehtana povpre čna stopnja nelojalno 
znižanih cen, ki je bila izra čunana in dolo čena na 17,42 %, znižala na 16,54 %.  
(43) Po dokon čnem razkritju je en proizvajalec Sku pnosti trdil, da je treba prilagoditve 
zaradi razlik v stopn ji trgovine izvesti tudi v zvezi s prodajo industrije Skupnosti, tj. da 
je treba upoštevati tudi nji hovo prodajo preko trgovcev. Gled e tega je treba opozoriti, 
da je bila pri prodajnih cenah industrije Skupnosti prilagoditev zar adi razlik v stopnji 
trgovine dejansko narejena pred primerja vo z uvoznimi cenami zadevnega izdelka.  
(44) Isti proizvajalec Skupnosti je zahteval tudi, da je treba prilagoditev za stroške posebne 
obdelave za raz členitev nekaterih koli čin zadevnega izdelka upor abiti tudi za podobni 
izdelek. Vendar ta zahteva ni bila dodatno utemeljena s pod atki o posebnih stroških, ki 
jih je imel ta proizvajalec Skupnosti, zato ni mogla biti sprejeta. Glede na zgoraj 
navedeno, se uvodna izjava (64) za časne uredbe potrdi. 
4. Položaj industrije Skupnosti 
(a) Splošno 
 
SL 12   SL (45) Nekatere zainteresirane stranke so trdile, da Komisija ni natan čno analizirala vseh 
kazalcev škode, zaradi česar se ni vzpostavila ustrezna in popolna povezava med 
položajem industrije Skupnosti in kitajskim u vozom. Zlasti se je trdilo, da razvoj 
nekaterih kazalcev škode ni bil ocenjen pozitivno. Upoštevati je treba, da celotna slika 
kaže na poslabšanje položaja industrije Skupnosti, čeprav nekateri kazalci škode 
kažejo pozitiven razvoj, ki je bil priznan v uvodni izjavi (79) za časne uredbe. Zmerno 
izboljšanje proizvodnje, proizvodne zmogljivosti, izkoriš čenosti zmogljivosti, obsega 
prodaje in ravni cen na enoto ter ve čja stroškovna u činkovitost, ki so opisani v uvodni 
izjavi (76) za časne uredbe, kažejo prizadevanje pr oizvajalcev Skupnosti, da ostanejo 
konkuren čni v obravnavanem obdobju in izkoristijo prednosti pove čane potrošnje. Kot 
je razvidno iz uvodne izjave (68) za časne uredbe, je industr ija Skupnosti kljub temu 
prizadevanju izgubila 5 odstotnih to čk (tj. tržni delež se je zmanjšal s 54 % na 49 %) 
tržnega deleža, ve činoma zaradi poceni dampinškega uvoz a iz Kitajske. Kot oteževalni 
dejavnik se omenja tudi, da bi industrija Skupnosti lahko pri čakovala pridobitev 
tržnega deleža, ki so ga imeli tisti trije proi zvajalci citronske kisline v Skupnosti, ki ne 
obratujejo ve č od leta 2004. Prav nasprotno pa industrija Skupnosti ne bi mogla 
prevzeti strank tr eh neobratujo čih proizvajalcev ES  niti izkoristiti pove čane potrošnje. 
Znatna izguba tržneg a deleža skupaj z o čitnim poslabšanjem finan čnih kazalcev, tj. 
dobičkonosnosti, donosnosti naložb in denarnega toka, kaže na to, da se je splošni 
položaj industrije Skupnosti v obr avnavanem obdobju slabšal, pri čemer se zdi, da je 
bil najslabši med OP. Poleg tega se zm anjšanje zalog v tem primeru ne more 
obravnavati kot pozitiven razvoj položaja indu strije Skupnosti, saj se zaradi narave 
izdelka, ki ne dopuš ča dolgoro čnega skladiš čenja, ne more šteti kot pomemben 
kazalec.  
(b) Naložbe in sposobnost  zbiranja kapitala  
(46) Ena zainteresirana stranka je  trdila, da naložbe na tem podro čju niso stalne, temve č 
sledijo dolo čenim naložbenim ciklom. Medtem ko se celo pod obi čajnimi tržnimi 
pogoji gotovo ne more pri čakovati vsakoletnih pomembni h naložb, se dejstvo, da v 
celotnem obdobju nobeden od dveh preosta lih proizvajalcev Skupnosti ni izvedel 
nobene pomembne naložbe, obrav nava kot znak, da nizka dobi čkonosnost (ki se je od 
leta 2006 spremenila v izgubo) ni omogo čila nobene pomembne naložbe. Zato se 
meni, da je naložba v tem primeru še posebno pomemben kazalec škode.  
(47) Nazadnje, upoštevati je treba sp osobnost proizvajalcev Skupnosti za pove čanje 
kapitala. V zvezi s tem je preiskava pokazal a, da sta oba proizvajalca Skupnosti imela 
težave pri zbiranju kapitala zaradi slabšega poslovnega okolja na podro čju citronske 
kisline. 
(48) Ena zainteresirana stranka je  trdila, da je bil pritožnik s posoben vsaj zbrati kapital za 
druge izdelke, ker je februarja 2007 razgla sil izgradnjo novega obrata za pridobivanje 
glukoze. V zvezi s tem se ugotavlja, da je obseg preiskave omejen na sposobnost povečanja kapitala v zvezi z zadevnim izdelkom , tj. citronsko kisli no, za katerega se 
zdi, da je nanj negativno vplival finan čni položaj industrije Skupnosti. 
(49) Na podlagi zgoraj navedenega je sk lepna ugotovitev iz uvodne izjave (72) za časne 
uredbe o naložbi industrije Skupnosti potrjena. 
(c) Dobičkonosnost in donosnost naložbe 
 
SL 13   SL (50) Ena zainteresirana stranka je trdi la, da ugotovitev iz uvodne izjave (73) za časne uredbe 
ni mogoče uskladiti z ra čunovodskimi izkazi obeh proizvajalcev Skupnosti, predvsem 
ni noben od ra čunovodskih izkazov pokazal omenjenih izrednih stroškov 
prestrukturiranja. V zvezi s tem se ugotavlj a, da so v zadevnem obdobju na izjemne 
rezultate enega od proizvajalcev Skupnosti v veliki meri vplivali prizadevanje za 
prestrukturiranje, ki je bilo v poslovnih kn jigah predstavljeno kot  strošek ali prihodek, 
odvisno od tega, ali zadeva dodatek ali sprostitev rezervacij, in licen čnine, plačane 
matični družbi v Švici. Zato se je zdelo prim erneje, da se kot podlaga za analizo škode 
uporabi izid iz rednega poslovanja in ne čisti dobiček.  
(51) Ista stranka je trdila, da bi lahko kazen za protikonkuren čno vedenje, ki je bila leta 
2005 naložena obema mati čnima družbama proizvajalcev Skupnosti, vplivala na 
dobiček industrije Skupnosti. Vsi u činki, ki izhajajo iz kazn i (dodajanje in sprostitev 
rezervacij) so bili zab eleženi kot izjemni izi d. Kot je navedeno v prejšnji uvodni izjavi, 
se je izid iz rednega poslovanja v tem postopku uporabil kot kazalec škode. Zato 
kazen, ki je bila naložena proizvajalcem S kupnosti, ni mogla vplivati na stanje glede 
dobička, ki se je upoštevalo v an alizi škode. Poleg tega je treba o pozoriti, da je 
industrija Skupnosti ustvarja la izgubo od leta 2006 do ko nca OP. Zato se s tem 
dokončno potrjujejo trendi, predstavljeni v za časni uredbi.  
(52) Ve č zainteresiranih stra nk je poudarilo dolo čeno neskladnost med trendom glede 
dobičkonosnosti in donosnostjo nalo žbe. V nasprotju z dobi čkonosnostjo, ki je bila 
določena z izraženim dobi čkom iz poslovanja pri prodaji podobnega izdelka 
neodvisnim kupcev v odstotku prometa iz te prodaje, se je donosnost naložbe izračunala kot čisti dobiček v odstotku neto knjigovodske  vrednosti naložbe. Za 
skladnost pri izra čunu vseh kazalcev škode  je bil popravljen izra č
un donosnosti 
naložbe, in sice r na podlagi dobi čka iz poslovanja v odstotku neto knjigovodske 
vrednosti naložb. Popr avljene številke so: 
 2004 2005 2006 IP 
Donosnost vseh 
naložb (indeks) 100 148 -147 -207 
(53) Vendar popravljene številk e sledijo istemu trendu in za to ne spreminjajo sklepne 
ugotovitve iz uvodne izjave 74 za časne uredbe, ki je s tem potrjena.  
5. Sklepne ugotovitve o škodi 
(54) Ker ni novih in utemeljenih informacij ali argumentov v zvezi s proizvodnjo, obsegom 
prodaje, tržnimi deleži, prodajno ceno na  enoto, zalogami, denarnim tokom, 
zaposlenostjo, produktivnostjo, pla čami in višino stopnje da mpinga, se ugotovitve iz 
uvodnih izjav (66) do (71), (73) in (75) do (78) za časne uredbe dokon čno potrdijo. 
Poleg tega popravljene številke za donosnost naložb ne vplivajo na trende, kot so 
določeni v uvodnih izjavah (73) in (74) za časne uredbe. Zato je ob upoštevanju 
finančnih kazalcev, kot so dobi čkonosnost, donosnost naložb in denarni tok, ki so 
očitno vse slabši, skupaj s precejšnjo izgubo tržnega de leža sklepna ugotovitev iz 
uvodne izjave 81 za časne uredbe, da je industrij a Skupnosti utrpela znatno škodo, 
dokončno potrjena.  
F. VZRO ČNA ZVEZA 
 
SL 14   SL 1. Učinek dampinškega uvoza 
(55) Kot je navedeno v zgor nji uvodni izjavi 42 se dokon čno sklene, da so med OP 
povprečne cene uvoza iz LRK nelojalno nižale povpre čne cene industrije Skupnosti. 
Po manjših popravkih izra čunov je bila ugotovljena 16,54-odstotna povpre čna stopnja 
nelojalnega nižanja cen. Ta manjši popravek  navzdol ne more vplivati na sklepne 
ugotovitve glede u činka dampinškega uvoza iz uvodnih izjav (83) do (85) za časne 
uredbe, ki se s tem potrjujejo.  
2. Učinek drugih dejavnikov 
(a) Samopovzro čena škoda 
(56) Nekateri uvozniki so trdili, da si je industrija Skupnosti sama povzro čila škodo, ker je 
upoštevala strategijo „cena pred koli čino“, tj. da se je usme rila le na višjecenovni 
segment trga ter ni proizvajala in pr odajala poceni izdelkov. Po mnenju istih 
uvoznikov je to povzro čilo, da industrija Skupnosti ni mogla koristiti ugodnosti 
večjega povpraševanja po poceni citronski kislini, zaradi česar je izgubila tržni delež 
in poslabšala svojo finan čno uspešnost. Vendar je preiskava pokazala, da se oba, 
zadevni izdelek in podobni izdelek, v osnovi  uporabljata v iste namene ter sta si 
konkuren čna večinoma v istih segmentih trga (glej uvodno izjavo (9)), z izjemo ene 
tržne niše, ki predstavlja majhen de l evropskega tržn ega deleža na podro čju citronske 
kisline, ki jo je do zdaj oskrbovala izklju čno industrija Skupnosti. S preiskavo je bilo 
ugotovljeno, da je bila industrija S kupnosti dejansko prisotna v nižjecenovnem 
segmentu trga. Zato je treba ta argument zavrniti.  
(57) Poleg tega so nekatere  zainteresirane stranke pomanj kanje kakršne koli naložbe v 
zadevnem obdobju in zlasti v letih, ko je indus trija Skupnosti dosegala boljše rezultate, 
tj. obdobje 2004–2005, obravnavale kot dejavnik, ki je prispeval k izgubi tržnega 
deleža in posledi čno k poslabšanju njenega položaj a. Preiskava je pokazala, da 
industrija Skupnosti ni delovala s polno zmog ljivostjo ter da je bila njena uporaba 
zmogljivosti v zadevnem obdobju stabilna. Zato bi bilo v primeru ve čjega 
povpraševanja dolo čeno povečanje proizvodnje možno brez dodatnih naložb. Glede na 
to, da je bila dobi čkonosnost industrije Skupnosti s kozi celotno obravnavano obdobje 
nezadostna, tj. pod ciljnim dobi čkom, ter je postala celo negativna, se zdi poslovna 
odločitev, da se ve čjih zneskov ne vlaga v pr oizvodnjo podobnega izdelka, 
gospodarsko upravi čena. Ta argument zato ni prepri čljiv in ga je treba zavrniti. 
(b) Zvišanje stroškov surovin, višanje cen energije 
(58) Skoraj vse zainteresirane stranke so ponovile svoje trditve, da bi bila vsaka 
ugotovljena škoda posledica reform e trga sladkorja ter posledi čne odprave proizvodnih 
nadomestil v letu 2006 in/ali višanja cen energije.  
(59) Ena zainteresirana stranka je trdila, da je bilo v letnem poro čilu za leto 2007 enega od 
proizvajalcev Skupnosti navede no, da je bila razpoložl jivost surovin omejena zaradi 
evropskega režima za sladkor, kar je povzro čilo višje stroške. V zvezi s tem se omenja, 
da omenjeni proizvajalec Skupnosti kot su rovino ne uporablja sladkorja, ampak 
melaso, in zato, kot je razl oženo v uvodni izjavi (89) za časne uredbe, ni nikoli 
prejemal proizvodnih nadomestil. Vendar povi šanje stroškov melase ni bilo znatno, 
ampak v skladu s povišanjem svetovnih cen sladkorja. Kar zadev a položaj drugega 
 
SL 15   SL proizvajalca Skupnosti,  ki je bil natan čno opisan v uvodnih izjavah od (90) do (94) 
začasne uredbe, niso bile prejete nobene nove  ali utemeljene informacije ali argumenti. 
Splošna sklepna ugotovitev iz uvodne izjave  (93), da reforma trga sladkorja ni 
pomembno vplivala na razmere v zvezi s stro ški industrije Skupnosti, je zato potrjena. 
(60) Ista zainteresirana st ranka je trdila, da resni čno obstaja povezava med cenami 
sladkorja in proizvodnjo biogoriv, kot je to  potrdila študija Komisije „Vzroki za krizo 
cene živil“4. V zvezi s tem je ugotovljeno, da je imela Komisija, kot je že navedeno v 
uvodni izjavi (98) za časne uredbe, dostop do podatkov o stroških obeh proizvajalcev 
Skupnosti in je zato lahko anal izirala dejanske stroške surovin obeh proizvajalcev 
Skupnosti pri proizvodnji citronske kisline. Vsakršna povezava med cenami sladkorja 
in proizvodnjo biogoriv se je zato preu čila in upoštevala pri oceni vpliva reforme trga 
sladkorja EU in rasto če proizvodnje biogoriv. Na podlagi tega je bilo mogo če sklepati 
in se je dokon čno potrdilo, da ti dejavniki niso imeli nikakršnega ve čjega vpliva na 
ugotovljeno škodo, ki jo je utrp ela industrija Skupnosti.  
(61) Poleg tega je treba nave sti, da nobeno povišanje stroškov  v zvezi z melaso, sladkorjem 
ali glukozo ali energijo, ki je bilo potrjeno v za časni uredbi (glej uvodni izjavi (93) in 
(96)), ni vzrok za škodo industrije Skupnosti, ker bi lahko v obi čajnih razmerah na 
trgu industrija Skupnosti te povišane stroške vsaj v dolo čenem obsegu prenesla na 
svoje stranke. Vendar je preiskava pokazala pove čano prisotnost dampinškega uvoza, 
ki je močno nelojalno znižal cene in dustrije Skupnosti. Zato je  prišlo, kot je navedeno 
v uvodni izjavi (84) za časne uredbe, do padca cen in industrija Skupnosti dela svojih 
povečanih stroškov ni mogla prenesti na stranke, kar je povzro čilo poslabšanje njenega 
finančnega položaja in dodatno izgubo tržnega deleža.  
(62) Nazadnje je treba omeniti, da je preiskav a pokazala, da so se povišali tudi kitajski 
stroški proizvodnje citronske ki sline. Vendar se ti povišani  stroški niso pretvorili v 
višje prodajne cene, ampak nasprotno, proda jne cene na enoto so se v obravnavanem 
obdobju celo znižale za 6 odstotnih to čk, kot je prikazano v uvodni izjavi (63) za časne 
uredbe. 
(63) Na podlagi zgoraj navedenega je treba te  trditve zavrniti, uvodne  izjave (88) do (99) 
začasne uredbe pa s tem dokon čno potrdijo. 
(c) Cenovni kartel industrije Skupnosti 
(64) Nekaj zainteresiranih strank je ponovilo svoje trditve, da so  evropski proizvajalci sami 
krivi za izgubo tržnega deleža, in sicer zaradi omejevalnega sporazuma na trgu citronske kisline (1991–1995), pri katerem sta sodelovala pritožnik in drug evropski 
proizvajalec ter ki je po navedbah razl og za velik porast kitajskega uvoza citronske 
kisline. Ta obtožba ni bila dodatno utem eljena in zato ni spremenila sklepne 
ugotovitve iz uvodne izjave (100) za časne uredbe, da je do velikega porasta 
dampinškega uvoza prišlo ve č let po zaklju čku omejevalnega sporazuma. 
(65) Na podlagi zgoraj navedenega se dokon čno sklene, da posledice protikonkuren č
nih 
praks, pri katerih je sodelova la industrija Skupnosti, niso pr ispevale k znatni škodi, ki 
jo je utrpela industrija Skupnosti. 
                                                 
4 Evropska komisija „Vzroki za krizo cene živil: sladkor“, 20. maja 2008, 
http://ec.europa.eu/agriculture/analysis/perspevct/foodprice/sugar_en.pdf. 
 
SL 16   SL (d) Tečajna nihanja 
(66) Nekatere zainteresirane st ranke so potrdile svoj e trditve, da je bilo znižanje cen 
kitajske citronske kisline v OP pre dvsem posledica neugodnega menjalnega te čaja 
med USD in EUR, dejstva, da so cene za citronsko kislino na svetovnih trgih obi čajno 
izražene v USD, in težav pri prilagajanju cen, ki se ve činoma dogovorijo na letni 
osnovi, novemu stanju valut.  
(67) Opozoriti je treba,  da uvodna izjava (104) za časne uredbe navaja, da se vpliv 
kakršnega koli te čajnega nihanja ne šteje za po membnega, ker bi bilo, tudi če se po 
natančni uskladitvi za časnih izra čunov padec vrednosti ameriškega dolarja v 
primerjavi z eurom med letom 2004 in OP, ki je znašal 4,97 %, ne  bi upošteval, še 
vedno prisotno ve č kot 10-odstotno nelojalno nižanje cen.  
(68) Posledi čno je dokon čno potrjeno, da zvišana vrednost eura v primerjavi z ameriškim 
dolarjem ni bila tolikšna, da bi pretrgala vzro čno zvezo med ugotovljeno škodo, ki jo 
je utrpela industrija Skupnosti, in zadevnim uvozom, zato je treba to trditev zavrniti. 
3. Sklepna ugotovitev o vzro čni zvezi 
(69) Ker ni bilo nobenih doda tnih novih in utemeljenih informacij ali argumentov, se 
uvodne izjave (82) do (110) za časne uredbe potrdijo. 
(70) Ob upoštevanju zgoraj  navedenega se potrdi za časna ugotovitev o obstoju vzro čne 
zveze med znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, in dampinškim kitajskim uvozom. 
G. INTERES SKUPNOSTI 
1. Dogodki po obdobju preiskave 
(71) Pripombe v zvezi s potrebo po upošte vanju nekaterih pomembnih dogodkov po OP so 
poslali nekateri proizvajalci industrije Skupnosti ter sodelujo či proizvajalci izvozniki 
in uvozniki. Ugotovljeno je, da se v skladu s členom 6(1) osnovne uredbe informacije 
v zvezi z dampingom in škodo, ki veljajo za obdobje po obdobju preiskave, obi čajno 
ne upoštevajo. Vendar je bilo ob upoštevanju izjave iz uvodnih izjav (119) in (129) 
začasne uredbe, izjemoma nujno treba zbra ti podatke in informacije v zvezi z 
obdobjem po juniju 2007 do julija 2008.  
(72) Nekatere zainteresirane st ranke so trdile, da bi bila uvedba ukrepov nepotrebna, ker je 
bila dobi čkonosnost industrije Skupnosti v obdobju po OP visoka zaradi znatno 
povišanih cen, ter da se je trg sam urejal. Med OP so obstajali dokazi dampinga in 
škode, to škodo je v veliki meri povzro čil padec cen zaradi dampinškega uvoza. 
Statistični podatki o uvozu kažejo povpre čno povišanje kitajskih prodajnih cen za le 
12 % po OP. V primerjavi s 16,54-odstot no stopnjo nelojalnega nižanja cen, 
ugotovljeno med OP, je jasno, da to povišanje ni zadostno, saj industriji Skupnosti v odsotnosti protidampinški h ukrepov ne bi dopuš čalo povišanja njenih prodajnih cen na 
vzdržno raven brez tveganja, da izgubi še ve č strank. V zvezi z ravnjo cen industrije 
Skupnosti je bilo ugotovljeno, da je industri ji Skupnosti uspelo zmerno povišati svoje 
cene v prvem četrtletju leta 2008, kar je izboljšalo finan čni položaj industrije 
Skupnosti. Kljub temu so ta povišanja cen v časovnem sorazmerju z za četkom tega 
postopka, zato se zdi, da se je položaj  industrije Skupnosti izbol jšal zaradi možnih 
 
SL 17   SL protidampinških ukrepov za uvoz iz LRK. Zato  je bilo sklenjeno, da na trgu ni bilo 
nobenega samourejanja ali pa samourejanje ni bilo zadostno, da uvedba ukrepov ne bi 
bila potrebna. Ta argumen t je zato treba zavrniti. 
2. Interes industrije Skupnosti 
(73) Ker v zvezi z interesom industrije S kupnosti ni novih in utemeljenih informacij ali 
argumentov, se potrdi sklepna ugotovite v iz uvodnih izjav (112) do (115) za časne 
uredbe glede interesa  industrije Skupnosti. 
3. Konkurenca in varnost oskrbe 
(74) Ve čina zainteresiranih strank je  ponovila svojo trditev, da  bi uvedba ukrepov znatno 
zmanjšala konkurenco na evropskem trgu te r ustvarila dvopolne razmere na trgu. 
Vendar ob upoštevanju mo čnega položaja na trgu, ki so ga v zadnjih letih pridobili 
kitajski proizvajalci izvozniki, velja mnen je, da jih uvedba ukre pov ne bi pregnala s 
trga Skupnosti, ampak bi le ponovno  vzpostavila enakopravne konkuren čne pogoje, ki 
bi industriji Skupnosti in kitajski m proizvajalcem izvoznikom omogo čili konkuren čno 
poslovanje pod enakimi pogoji. Poleg tega  lahko razumno povišanje cen na trgu 
Skupnosti dejansko privabi ve č uvoza iz drugih tretjih držav z lastno proizvodnjo, kot 
sta Izrael in Južna Amerika, ki ju je ve rjetno manj zanimal izvoz na trg z nizkimi 
cenami.  
(75) Po drugi strani pa ni mogo če izključiti, da bi morala, če se protidampinški ukrepi ne 
uvedejo, industrija Skupnosti prekiniti svoje proizvodne dejavnosti na tem podro čju, 
kar bi povzro čilo obraten potek dogodkov, tj. prevladujo č položaj kitajskih uvoznikov.  
(76) Ve čina zainteresiranih strank je pr av tako trdila, da bi bila, če bi se zaradi uvedbe 
ukrepov uvoz iz Kitajske pr ekinil, ogrožena varnost oskr be, ker industrija Skupnosti 
ne more zadostiti povpraševanju na trgu EU, tudi če bi oba proizvajalca 100-odstotno 
uporabljala svoje proizvodne zmogljivosti. To bi še poslabšalo dejstvo, da naj bi se po napovedih povpraševanje po ci tronski kislini še pove čalo zaradi Uredbe 648/2004 
Evropskega parlamenta in Sveta o detergentih („Uredba o detergentih“)
5. V tej uredbi 
se Komisija zavezuje, da bo izvedla pregle d v zvezi z uporabo fo sfatov v detergentih 
ter na podlagi rezultatov tega pregleda pr edložila predlog za ustrezne ukrepe. Na 
podlagi te obveznosti je Komisija predložila poro čilo, vendar še ni predlagala nobenih 
ukrepov. Vendar so, tudi če se v industriji detergen tov uporaba fosfatov popolnoma 
prepove, glavna sestavina dete rgentov zeoliti, citronska kislina pa se uporablja le v 
manjšem obsegu.  
(77) Poleg tega ve č dejstev nasprotuje domnevi, da  bi se uvoz s Kitajske resni čno prekinil.  
– Statistični podatki o uvozu so pokazali, da se je v dvanajstih mesecih po OP 
uvoz iz Kitajske pove čal za 17 %, medtem ko je po uvedbi za časnih ukrepov 
ostal visok, kar je bilo dovolj za zagotovitev varne oskrbe v EU. 
– Preiskava je pokazala nekaj presežne zm ogljivosti nekaterih proizvajalcev 
izvoznikov na Kitajskem, kar kaže, da se kitajski uvoz na  trg EU ne bo 
                                                 
5 UL L 104, 8.4.2004, str. 1-35. 
 
SL 18   SL prenehal, zlasti če bi ZDA v okviru ameriške pr otidampinške preiskave uvedle 
ukrepe proti LRK. 
(78) Poleg tega je industrija Skupnosti objav ila, da bo sprejela ustrezne ukrepe za 
povečanje svoje proizvodne zmogljivosti. Prito žnik je objavil, da bo precej pove čal 
svojo proizvodno zmogljivost. V skladu s sporo čilom za javnost, ki je bilo objavljeno 
julija 2008, bi morale biti te dodatne zmog ljivosti v celoti na vol jo od sredine leta 
2009, pri čemer bi moralo biti prvo pove čanje na voljo že januarja 2009. To bi 
resnično moralo prispevati k zadostitvi povpraševan ja v EU. Prav tako se ugotavlja, da 
je drugi proizvajalec Skupnosti avgusta leta 2008 objavil, da bo do prvega četrtletja 
leta 2009 zaprl svoj proizvodni obra t na Kitajskem ter se bo osredoto čil na svoje 
proizvodne obrate v Skupnosti.  
(79) Prav tako bi verjetno privla čnejša raven cen na trgu EU pove čala uvoz iz tretjih držav, 
s temi nadomestnimi viri bi bila oskrba varnejša, kot če bi bili uporabniki odvisni le od 
kitajske citronske kisline. V 12 mesecih po OP se je uvoz in Izraela, na primer, 
povečal za 30 %. 
(80) Zato se zdi, da uvedba ukrepov kitajski h proizvajalcev izvozni kov ne bi pregnala s 
trga, temve č bi le ponovno vzpostavila enake konkuren čne pogoje, ki zagotavljajo 
nadomestne vire oskrbe.  
3. Interes nepovezanih uvoznikov 
(81) Nekatere zainteresirane stra nke so trdile, da je zaradi vzor čenja Komisija prejela le 
rezultate za najve čje uvoznike v Evropi, zaradi česar nima dovolj informacij o u činku 
dajatev na veliko ve čino malih in srednje velikih uvoznikov. Vendar nobena stranka ni 
ugovarjala izbranemu vzorcu in zato se vzorec obravnava kot reprezentativen vzorec 
vseh uvoznikov.  
(82) Glede na to, da citronska kislina v povpre čju predstavlja le 1 % vseh prihodkov 
uvoznikov, se pri čakuje, da u činek protidampinške dajatve v skupnih rezultatih 
podjetij ne bi bil velik. 
(83) Ker v zvezi s tem ni bilo nobenih do datnih pripomb uvoznikov, se sklepne ugotovitve 
iz uvodnih izjav (116) do (120) za časne uredbe potrdijo. 
4. Interes uporabnikov 
(84) Po za časni fazi je Komisija okrepila prei skavo glede možnega vpliva ukrepov na 
uporabnike. V ta namen so se zahteval e dodatne informacije od uporabnikov in 
nacionalnih združenj, poleg te ga je bil opravljen dodaten pr everitveni obisk v prostorih 
enega od uporabnikov v Skupnosti.  
(85) Prejete informacije potrjujejo za časne ugotovitve, ki temeljijo na nepopolnih 
odgovorih uporabnikov v vprašal nikih, kot je navedeno v uvodnih izjavah (121) in 
(122) začasne uredbe, in sicer, da je vpliv citronske kisline v skupnih proizvodnih 
stroških uporabnikov sorazmerno skromen. Medt em ko je delež citronske kisline v 
proizvodnih stroških uporabni kov seveda odvisen od izdelka, je bilo ugotovljeno, da je 
njegov razpon na splošno med manj kot 1 % in 20 %. Zgoraj omenjene dodatne 
informacije so tudi potrdile za časne ugotovitve, da bi imel a dajatev na ravni stopnje 
prodaje pod ceno zelo omejen vpliv  na proizvodne stroške sodelujo čih uporabnikov. 
 
SL 19   SL Po dokon čnem razkritju sta dva od glavnih indu strijskih uporabnikov citronske kisline 
trdila, da nekateri njuni izde lki vsebujejo velik delež citr onske kisline, zato bi bil 
učinek dajatve zanju znaten. Najprej je treb a opozoriti, da oba proizvajalca proizvajata 
široko paleto izdelkov z razli čnimi deleži citronske kisline. Poleg tega na podlagi 
predloženih podatkov ni bilo mogo če dokazati, da navedena uporabnika prodajata 
predvsem izdelke z visokimi stroški za citr onsko kislino. Nenazadnje trditev ni bila 
dodatno podprta z nikakršnimi nadaljnjimi podatki. Zato ni mogla biti sprejeta. 
5. Sklepna ugotovitev o interesu Skupnosti 
(86) Zgornja dodatna analiza v zvezi z interesom uvoznikov in uporabnikov v Skupnosti ni 
spremenila za časnih sklepnih ugotovitev v zvezi s tem. Tudi če bi v nekaterih primerih 
breme moral v celoti nositi uvoznik/uporabnik, negativne finan čne posledice za 
slednjega v vsakem primeru ne bi bile pomembne. Zato se sklepne ugotovitve glede 
interesov Skupnosti, kot so navedene v za časni uredbi, ne spremenijo. Ker ni nobenih 
drugih pripomb, se te ugotovitve dokon čno potrdijo.  
H. DOKON ČNI UKREPI 
1. Stopnja odprave škode 
(87) Ve č zainteresiranih strank je izpodbijalo za časno uporabljeno stopnjo dobi čka ter 
trdilo, da je 9-odstotni dobi ček pretiran, kar so utemeljile s trditvijo, da industrija 
Skupnosti v zadevnem obdobju dejansko ni nikoli dosegla te stopnje dobi čka. Priznava 
se, da je dejansko le en proizvaj alec Skupnosti dosegel to stopnjo dobi čka v obdobju 
brez dampinga, tj. v letu 2001, medtem ko os tali te stopnje niso dosegli. Metodologija, 
ki se je uporabljala za dolo čitev stopnje odprave škode, se je zato ponovno preverila, 
poleg tega je obveljalo mnenje, da je kot stopnjo dobi čka primerneje uporabiti tehtano 
povprečje stopnje dobi čka, ki sta ga ustvarila oba evr opska proizvajalca v letu 2001, tj. 
6 %. 
(88) Na podlagi navedenega se sklene, da bi industrija Skupnosti v okolju brez 
dampinškega uvoza lahko razumno pri čakovala stopnjo dobi čka pred obdav čitvijo v 
višini 6 %, ta stopnja dobi čka pa je bila uporabljena v dokon čnih ugotovitvah. 
(89) Kitajske uvozne cene so se za OP prim erjale z neškodljivo ceno podobnega izdelka, ki 
ga industrija Skupnosti prodaja na trgu Sk upnosti. Neškodljiva cena je rezultat 
prilagoditve prodajnih cen industrij e Skupnosti, da se odraža stopnja dobi čka, kot je 
zdaj popravljena. Razlika, ki izhaja iz te  primerjave, izražena  kot odstotek celotne 
vrednosti CIF, se giblje v razponu med 8,3% do 42,7 % za vsako družbo, tj. manj od 
ugotovljene stopnje dampinga, ra zen v primeru ene družbe.  
2. Dokon čni ukrepi 
(90) Na podlagi sklepnih ugotovite v v zvezi z dampingom, škodo, vzro čno zvezo in 
interesom Skupnosti ter v skladu s členom 9(4) osnovne ure dbe je treba uvesti 
dokončno protidampinško dajatev na najnižji st opnji ugotovljene stopnje dampinga in 
škode v skladu s pravilom nižje dajatve. V vseh primerih, razen v enem, je treba stopnjo dajatve v skladu s tem dolo čiti na ravni ugotovljene škode.  
(91) Na podlagi zgoraj navedenega morajo biti dokon čne dajatve naslednje:  
 
SL 20   SL Proizvajalci izvozniki  Predlagana protidampinška dajatev  
Anhui BBCA Biochemical Co., Ltd 35,7 % 
DSM Citric Acid (Wuxi) Ltd 8,3 % 
RZBC Co. 36,8 % 
RZBC (Juxian) Co. Ltd. 36,8 % 
TTCA Co., Ltd. 42,7 % 
Yixing Union Biochemical 32,6 % 
Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd 6,6 % 
Weifang Ensign Industry Co. Ltd 33,8 % 
Vse druge družbe 42,7 % 
3. Oblika ukrepov  
(92) Med preiskavo je šest  proizvajalcev izvoznikov iz LRK ponudilo sprejemljive cenovne 
zaveze v skladu s členom 8(1) osnovne uredbe.  
(93) Komisija je z odlo čbo [VSTAVI] sprejela te ponudbe zaveze. Svet priznava, da 
ponudbe zaveze odpravljajo škodljiv u činek dampinga in v zadostnem obsegu 
omejujejo tveganje izogibanja. 
(94) Da se Komisiji in carinskim organom nadalje omogo či učinkovito spremljanje 
skladnosti družb z zavezami, ko se zadevnemu  carinskemu organu predloži zahteva za 
sprostitev v prosti promet, mora biti oprostitev pla čevanja protidampinške dajatve 
pogojena (i) s predložitvijo ra čuna na podlagi zaveze, ki je trgovinski ra čun, ki vsebuje 
vsaj elemente, naštete v Prilogi, in izjavo, dolo čeno v Prilogi; (ii) z dejstvom, da 
navedeno podjetje uvoženo blago proizvede, odpremi in zara čuna neposredno prvi 
neodvisni stranki v Skupnosti, (iii) z dejstv om, da blago, ki je deklarirano in 
predloženo carinski službi, to čno ustreza opisu na ra čunu na podlagi zaveze. Kadar 
zgoraj navedeni pogoji niso izpo lnjeni, se ob sprejetju deklaraci je za sprostitev v prosti 
promet uvede ustrezna protidampinška dajatev. 
(95) Kadar Komisija v skladu s členom 8(9) osnovne uredbe  po kršitvi umakne svoje 
sprejetje zaveze s sklicevanjem na dolo čene transakcije ter razglasi zadevne ra čune na 
podlagi zaveze za neveljavne, nastane ob spre jetju deklaracije za sprostitev teh 
transakcij v prosti promet carinski dolg. 
(96) Uvozniki se morajo zavedati mo žnosti nastanka carinskega dolga kot obi čajnega 
trgovinskega tveganja ob spre jetju deklaracije za sprostite v v prosti promet, kot je 
opisano v uvodnih izjavah [INSER T] in [INSERT], tudi če je Komisija sprejela 
zavezo, ki jo ponudi proizvajalec, od ka terega posredno ali neposredno kupujejo. 
 
SL 21   SL (97) V skladu s členom 14(7) osnovne uredbe morajo carinski organi Komisijo takoj 
obvestiti, kadar odkrijejo znake kršitve zaveze. 
(98) Iz zgoraj omenjenih razlogov Komisija zav eze, ki jih ponudijo proizvajalci izvozniki, 
obravnava kot sprejemljive, zadevne družbe pa  so bile seznanjene z osnovnimi dejstvi, 
premisleki in obveznostmi, na katerih temelji sprejetje. 
(99) V primeru kršitve ali umika zaveze ali če Komisija umakne sprejetje zaveze, za čne 
protidampinška dajate v, ki jo je dolo čil Svet v skladu s členom 9(4), samodejno veljati 
s členom 8(9) osnovne uredbe. 
I. DOKON ČNO POBIRANJE ZA ČASNE DAJATVE 
(100) Glede na razpon ugotovlje ne stopnje dampinga in gl ede na raven škode, povzro čene 
industriji Skupnosti, se zdi nujno, da se znes ki, zavarovani z za časno protidampinško 
dajatvijo, uvedeno z za časno uredbo, dokon čno pobirajo v obsegu višine uvedenih 
dokončnih dajatev. Ker so dokon čne stopnje dajatev nižje od za časnih stopenj dajatev, 
se zneski, ki so za časno zavarovani in presegajo dokon čno stopnjo protidampinške 
dajatve, sprostijo – 
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO: 
Člen 1 
1. Uvede se dokon čna protidampinška dajatev na  uvoz citronske kisline in 
trinatrijevega citrat dihidrata, ki sta uvrš čena pod oznake KN 2918 14 00 in ex 2918 
15 00 (oznaka TARIC 2918 15 00 10) ter imata poreklo iz Ljudske republike Kitajske. 
2. Stopnja dokon čne protidampinške dajatve, ve ljavne za neto ceno franko meja 
Skupnosti pred pla čilom dajatve za izdelke iz odstavka  1, ki jih proizvajajo spodaj 
navedene družbe, je: 
Družba Protidampin
ška dajatev 
(%) Dodatne 
oznake 
TARIC 
Anhui BBCA Biochemical Co., Ltd – No 73, Daqing Road, Bengbu City 233010, provinca Anhui, LRK 35,7 A874 
DSM Citric Acid (Wuxi) Ltd – We st Side of Jincheng Bridge, 
Wuxi 214024, provinca Jiangsu, LRK 8,3 A875 
RZBC Co., Ltd – No 9 Xinghai We st Road, Rizhao, provinca 
Shandong, LRK 36,8 A876 
RZBC (Juxian) Co. Ltd, West Wi ng, Chenyang North Road, Ju 
County, Rizhao, provinca Shandong, LRK  36,8 A877 
TTCA Co., Ltd. – West, Wenhe Bridge North, Anqiu City, 
provinca Shandong, LRK 42,7 A878 
 
SL 22   SL Yixing Union Biochemical Co., Ltd – Economic Development 
Zone Yixing City 214203, provinca Jiangsu, LRK 32,6 A879 
Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd, No. 106 Luzhong Large 
East Street, Laiwu, provinca Shandong, LRK 6,6 A880 
Weifang Ensign Industry Co. Lt d, The West End, Limin Road, 
Changle City, provinca Shandong, LRK 33,8 A882 
Vse druge družbe 42,7  A999 
3. Ne glede na prvi odstavek dokon čna protidampinška dajatev ne velja za uvoz, 
sproščen v prosti promet v skladu s členom 2. 
4. Če ni določeno druga če, se uporabljaj o veljavne dolo čbe o carinskih dajatvah. 
Člen 2 
1. Uvoz, ki je deklariran  za sprostitev v prosti promet in so ga zara čunale družbe, 
katerih zaveze je Komisija sprejela in katerih imena so navedena v Odlo čbi Komisije 
[2008/…./ES], kakor je ob časno spremenjena, se oprosti protidampinških dajatev, 
uvedenih na podlagi člena 1, pod pogojem, da: 
– ga proizvede, odpremi in zara čuna neposredno omenjeno podjetje prvi 
neodvisni stranki v Skupnosti in 
– ima tako uvoženo blago priložen ra čun na podlagi zaveze, ki je trgovinski 
račun, ki vsebuje vsaj elemente in izjavo, dolo čene v Prilogi k tej uredbi, ter 
– blago, ki je deklarirano in predloženo carinski službi, to čno ustreza opisu na 
računu na podlagi zaveze. 
2. Carinski dolg nastane ob sprejetju deklaracije za sprostitev v prosti promet: 
– kadar koli se v zvezi z uvozom, opisanim v odstavku 1, ugotovi, da ni 
izpolnjen eden ali ve č pogojev iz tega odstavka, ali 
– ko Komisija umakne svoje sprejetje zaveze na podlagi člena 8(9) osnovne 
uredbe v uredbi ali odlo čbi, ki velja za dolo čene transakcije, ter razglasi 
zadevne ra čune na podlagi zaveze za neveljavne. 
 
SL 23   SL Člen 3 
Zneski, zavarovani z za časno protidampinško dajatvijo v skladu z Uredbo Komisije (ES) 
št. 488/2008 o uvedbi za časne protidampinške dajatve na uvo z citronske kisline s poreklom iz 
Ljudske republike Kitajske, se dokon čno poberejo po stopnji dokon čne dajatve, dolo čene v 
skladu s členom 1. Zavarovani zneski , ki presegajo višino dokon čne dajatve, se sprostijo.  
Člen 4 
Ta uredba za čne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije . 
Ta uredba je v celoti zavezujo ča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. 
V Bruslju, […] 
 Za Svet 
 Predsednik  […] 
 
SL 24   SL PRILOGA  
Trgovinski ra čun, ki je priložen blagu družb, name njenemu za prodajo v Skupnosti in za 
katerega velja zaveza, vs ebuje naslednje podatke: 
1. Naslov „TRGOVINSKI RA ČUN, PRILOŽEN BLAGU, ZA KATEREGA VELJA 
ZAVEZA“. 
2. Ime podjetja, ki je izdalo trgovinski ra čun. 
3. Številko trgovinskega ra čuna. 
4. Datum izdaje trgovinskega ra čuna. 
5. Dodatno oznako TARIC, pod katero se blago na ra čunu carini na meji Skupnosti. 
6. Natan čen opis blaga, vklju čno: 
– s številčno oznako izdelka (PCN), ki se  uporablja za potrebe zaveze, 
– enostaven opis blaga, ki ustreza zadevni kodi PCN, 
– številčno oznako izdelka družbe (CPC), 
– oznako Taric, 
– količino (navedeno v tonah). 
7. Opis prodajnih pogojev, vklju čno: 
– s ceno na tono, 
– z veljavnimi pla čilnimi pogoji, 
– z veljavnimi dobavnimi pogoji, 
– s skupnimi popusti in rabati. 
8. Ime družbe, ki nastopa kot uvoznik v Skupnos t in kateremu družba neposredno izda 
trgovinski ra čun, ki je priložen blagu, za katero velja zaveza. 
9. Ime predstavnika družbe, ki je izdala trgovinski ra čun, in naslednjo podpisano izjavo: 
„Spodaj podpisani potrjujem, da je prodaja blaga, navedenega na tem ra čunu, 
namenjena za neposredni izvoz v Evrops ko skupnost, v okviru in pod pogoji iz 
zaveze, ki jo je ponudila [DRU ŽBA], Evropska komisija pa  jo je sprejela z [Odlo čba 
2008/XXXX/ES]. Izjavljam, da so podatki v tem ra čunu popolni in pravilni.“