SL Uradni list Evropske unije C 33/10

Objava vloge v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

2013/C 33/06

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 (1) Evropskega parlamenta in Sveta je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (2)

„POULET DES CÉVENNES“/„CHAPON DES CÉVENNES“

ES št.: FR-PGI-0005-0862-22.02.2011

ZGO ( X ) ZOP ( )

1. Ime:

„Poulet des Cévennes“/„Chapon des Cévennes“

2. Država članica ali tretja država:

Francija

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila:

3.1 Vrsta proizvoda:

Skupina 1.1 Sveže meso (in drobovina)

3.2 Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz 1. točke:

Značilnosti ZGO „Poulet des Cévennes“ ali „Chapon des Cévennes“:

Pasme: skupina vlagateljica uporablja križance S 757 N, T 457 N in T 451. Ti križanci so navedeni v registru križancev pasem, ki so trenutno priznane kot pasme počasne reje.

Trupi imajo na videz te značilnosti:

Razred A (opredelitev iz Uredbe (ES) št. 543/2008).

Splošno: trupi so brez očitne asimetrije.

Kosti: brez nekroze, brez rdeče diafize.

Koža: — brez prask: sistematična uvrstitev v nižji razred, če so praske vidne na prsih in bedrih; na drugih delih telesa je mogoče odstopanje, — ožganine: sistematična uvrstitev v nižji razred, če so ožganine vidne na prsih in bedrih; na drugih delih telesa je mogoče odstopanje, — brez ostankov perja in puha, — grodnica: sistematična uvrstitev v nižji razred, če je koža na grodnici pretrgana, — izkrvavitev: sistematična uvrstitev v nižji razred, če so sklepi na udih rdeči ali če so navzoče podplutbe, — pri perutnini z odstranjenim črevesjem: glava in noge so čisti ter brez nekroze.

Najmanjša teža trupov:

za piščanca: — 1 kg za pakiranje „brez drobovine“, pripravljen za peko, — 1,3 kg za pakiranje „z odstranjenim črevesjem“.

za kopuna: — 2,5 kg za pakiranje „brez drobovine“, pripravljen za peko, — 2,9 kg za pakiranje „z odstranjenim črevesjem“.

„Poulet des Cévennes“ ali „Chapon des Cévennes“ se odlikuje po čvrstih mišicah in mesu, ki je toliko bolj cenjeno, ker je sočno in nemastno.

Meso „Poulet des Cévennes“ se prodaja v svežih celih trupih, pripravljenih za peko (brez drobovine), z odstranjenim črevesjem ali razsekano.

Meso „Chapons des Cévennes“ se prodaja v svežih celih trupih, pripravljenih za peko (pakiranje – pripravljeno za peko) ali z odstranjenim črevesjem.

3.3 Surovine (samo za predelane proizvode):

—

3.4 Krma (samo za proizvode živalskega izvora):

Piščanci „Poulet des Cévennes“ in kopuni „Chapon des Cévennes“ imajo dostop do skalnatega, poraščenega in zasajenega pašnika najpozneje pri starosti 42 dni.

Naravna krma temelji na treh žitih ter je brez moke in živalske maščobe, saj dopolnila vključujejo rastlinske beljakovine (soja, oljna ogrščica, sončnica), minerale in vitamine.

Piščanci „Poulet des Cévennes“ se pri vzreji krmijo v treh, kopuni „Chapon des Cévennes“ pa v štirih fazah:

Stopnja vsebnosti žitaric po fazah krmljenja za piščanca

V začetni fazi: največ od 1. do 28. dne

najmanj 50 % žit in žitnih stranskih proizvodov teže krmnega obroka.

V fazi rasti: od 29. do 52. dne

najmanj 70 % žit in žitnih stranskih proizvodov teže krmnega obroka

(najmanj dve vrsti žit).

V zaključni fazi: od 53. dne do zakola

najmanj 80 % žit in žitnih stranskih proizvodov teže krmnega obroka

(najmanj tri vrste žit).

Stopnja vsebnosti žitaric po fazah krmljenja za kopuna

V začetni fazi: največ od 1. do 28. dne

najmanj 50 % žit in žitnih stranskih proizvodov teže krmnega obroka.

V fazi rasti: od 29. do 52. dne

najmanj 70 % žit in žitnih stranskih proizvodov teže krmnega obroka

(najmanj dve vrsti žit).

V zaključni fazi: od 53. dne do zakola

najmanj 70 % žit in žitnih stranskih proizvodov teže krmnega obroka

(najmanj tri vrste žit).

V fazi zakola: 4 tedne pred zakolom

najmanj 80 % žit in žitnih stranskih proizvodov teže krmnega obroka

(najmanj tri vrste žit).

3.5 Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju:

Piščanci in kopuni se vzrejajo na geografskem območju ZGO.

Piščeta se prepeljejo rejcem pri enem dnevu starosti. Piščanci se vzrejajo 84 in kopuni 150 dni.

3.6 Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.:

—

3.7 Posebna pravila za označevanje:

Na oznakah mora biti obvezno navedeno:

— ime ZGO: „Poulet des Cévennes“, ali „Chapon des Cévennes“.

— Klavnica, v kateri je bil opravljen zakol perutnine, je identificirana na informativni oznaki (žig EGS) ali na oznaki teža/cena, ki je na pakiranju nalepljena ob informativni oznaki.

4. Kratka opredelitev geografskega območja:

Geografsko območje je bilo opredeljeno na podlagi več temeljnih meril: zgodovine vzreje in njenega slovesa, lokalnega znanja in spretnosti, preteklih in sedanjih gospodarskih razmer ter ekoloških dejavnikov.

Geografsko območje ZGO „Poulet des Cévennes“ ali „Chapon des Cévennes“ obsega 426 občin, porazdeljenih po teh štirih departmajih:

Departma Ardèche

kantoni: Bourg-Saint-Andéol, Joyeuse, Largentière, Valgorge, Vallon-Pont-d'Arc, Les Vans in Viviers;

del kantona: Villeneuve-de-Berg;

občine: Vogue, Villeneuve de Berg, Saint-Maurice-d'Ibie, Saint-Maurice-d'Ardèche, Saint-Germain, Saint-Andéol-de-Berg, Rochecolombe, Lavilledieu in Lanas.

Departma Gard

kantoni: Alès-Nord-Est, Alès-Ouest, Alès-Sud-Est, Alzon, Anduze, Bagnols-sur-Cèze, Barjac, Bessèges, Génolhac, La Grand-Combe, Lasalle, Lédignan, Lussan, Marguerittes, Pont-Saint-Esprit, Quissac, Saint-Ambroix, Saint-André-de-Valborgne, Saint-Chaptes, Saint-Hippolyte-du-Fort, Saint-Jean-du-Gard, Saint-Mamert-du-Gard, Sauve, Sumène, Trèves, Uzès, Valleraugue, Vézénobres in Le Vigan.

Departma Hérault

kantona: Claret in Ganges.

Departma Lozère

kantoni: Barre-des-Cévennes, Florac, Meyrueis, Le Pont-de-Montvert, Saint-Germain-de-Calberte in Villefort.

5. Povezanost z geografskim območjem:

5.1 Posebnosti geografskega območja:

Značilnosti geografskega območja ZGO „Poulet des Cévennes“ ali „Chapon des Cévennes“ so:

Razgibana pokrajina

Za strmo, nagnjeno in valovito pokrajino Cévennes je značilen razgiban relief.

Topografija zajema območje Cévennes med približno 200 in 1 700 metri nadmorske višine, relief pa je po celotnem navedenem območju raznolik.

Med seboj se jasno razlikujejo tri naravna območja: območje Hautes Cévennes, ki se na vzhodu nagiba nad območjem Basses Cévennes in visokimi planotami, v katere se zarezujejo soteske, ki oblikujejo območji Causses in Gorges.

Tako ležijo med masivoma Bougès in Aigoual na višini med 250 in 1 000 metri globoke in zaprte doline. Reki Gardon d'Anduze in Gardon d'Alès, ki se spuščata od izvirov v hribovju v kotlino Alès skoraj 1 400 metrov v globino, se zarezujeta v pobočja številnih globokih sotesk, imenovanih „vallats“.

Poleg tega so ilovnato-apnenčasta in ponekod skrilasta tla na območju Cévennes suha in zelo skalnata ter jih je težko obdelovati.

Podnebna raznolikost

Vroče podnebje z močno poletno sušo in veliko sonca v dolinah rek Gardon d'Anduze in Gardon d'Alès se močno razlikuje od ostrega podnebja na pobočjih masiva Mont Lozère (več kot 90 dni zmrzali na leto).

Razlike so iz sezone v sezono zelo izrazite. To je zlasti območje sredozemskih padavin, ki jih še okrepi razgiban relief: dolgotrajne padavine ali hude občasne nevihte, ki so pogoste med septembrom in majem, pri čemer jih je največ jeseni, pozimi pa manj.

Poletje je, nasprotno, zelo suho. Pozimi sneži nad 800 metri nadmorske višine, toda debelina snežne odeje in trajanje snega se zelo spreminjajo.

Zato se podnebna območja, ki so drugo od drugega oddaljena le nekaj kilometrov, med seboj močno razlikujejo.

Posebno rastlinstvo

Lastnosti tal ter raznolikost podnebja in reliefa prispevajo k raznolikosti rastlinstva na območju Cévennesa.

Za masiv Mont Lozère je značilno, da na njem ni dreves. Povsod so le travniki ali resave, na katerih rastejo borovnice, resje in košeničica.

Malo nižje se pojavijo prva drevesa: bukve, jelke in bori.

Še nižje so hrasti in kostanji.

Hribi in doline območja Cévennes so kar najbolj raznoliki, saj so njihovi vrhovi porasli z resavo, ki se razprostira od košenice rumene žafranaste barve in resja bledo vijoličaste barve do gozda črnike. Ta je videti kot podaljšek grmičaste pokrajine, ki se mimo kostanjevih gozdov nadaljuje vse do gorovja.

Znanja in spretnosti, prilagojeni okolju

Rejci zlasti skrbno vzdržujejo pašnike. Drevesa sadijo glede na „to, kar raste naokoli“. Zaradi takega zdravorazumskega pristopa ne sadijo dreves, ki ne bi bila prilagojena tlom območja Cévennes in njegovemu podnebju.

Rejci so razvili tudi znanja in spretnosti v zvezi s krmo, saj so oblikovali načrte krmljenja, pri katerih so upoštevali različne razvojne faze perutnine. Krmo perutnine sestavljajo najmanj tri vrste žit, med katerimi je koruza. Za navedeno prakso je značilno tudi nenehno povečevanje deleža žit, ki v zaključni fazi doseže najmanj 80 %.

Eden od elementov navedenega znanja in spretnosti je tudi ustrezno upravljanje pašnikov. To omogoča, da perutnina izkoristi dopolnilno krmo iz lokalnih rastlinskih vrst (aromatična zelišča, resje, mladi drevesni poganjki ali jagodičevje) in grobega peska iz kamnov, ki so se odkrušili s skal na območju Cévennes. Ta pesek krepi razvoj želodca perutnine, ki lahko zato krmo bolje zmelje in jo posledično bolje prebavi.

5.2 Posebnosti proizvoda:

ZGO „Poulet des Cévennes“ ali „Chapon des Cévennes“ se odlikuje po okušalnih lastnostih mesa, rumeni barvi piščancev, čvrstih mišicah ter sočnem in nemastnem mesu. Navedeno označbo ZGO odlikuje večdesetletni sloves.

5.3 Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma z določeno kakovostjo, slovesom ali značilnostjo proizvoda (pri ZGO):

Povezanost temelji na slovesu ter znanju in spretnostih rejcev, ki vplivajo na vzrejo tako, da se razvijejo vse posebnosti, povezane z območjem vzreje.

Vzreja perutnine na območju Cévennes je prilagojena fizičnim omejitvam naravnega okolja, rejci pa so v zvezi z njo iz roda v rod razvili pristno znanje in spretnosti.

Krma, ki temelji na najmanj treh vrstah žit, vpliva na okušalne lastnosti mesa (ki je čvrsto, sočno in nemastno), krmljenje s koruzo in sirkom pa naravno vpliva na barvo rumenih piščancev. Dopolnilna krma, ki je naravno navzoča na navedenem območju (aromatična zelišča, mladi drevesni poganjki, jagodičevje, insekti …), prispeva tudi k sočnosti mesa.

Piščanec „Poulet des Cévennes“ ali kopun „Chapon des Cévennes“ poleg tega izvira iz golovrate pasme, ki ima dolge noge. Zaradi te posebnosti, ki je nepogrešljiva, da bi se lahko perutnina gibala po hribovitem površju, ne da bi se ranila, je mogoče kar najbolje izkoristiti vse prednosti pašnika. Ta posebnost pašnikov vpliva tudi na mišičevje piščanca „Poulet des Cévennes“ ali kopuna „Chapon des Cévennes“ in se izraža v organoleptičnih lastnostih mesa, ki se odlikuje po čvrstih mišicah in tem, da je nemastno.

Vzreja perutnine na območju Cévennes ne nazadnje prispeva k ohranjanju podeželskih kmetijskih skupnosti, ki so po zaprtju rudnikov in industrijskih obratov obubožale.

Vzreja perutnine z ZOP „Poulet des Cévennes“ ali „Chapon des Cévennes“ je torej prilagojena naravnemu okolju, ki vpliva na posebnosti mesa.

ZOP „Poulet des Cévennes“ ali „Chapon des Cévennes“ ima poleg tega že dolgotrajen sloves, o čemer pričajo številna tekmovanja v povezavi s perutnino in srečanja, ki se prirejajo od začetka 20. stoletja in na katerih se s priznanji potrjuje kakovost perutnine z območja Cévennes. Pomembno je pripomniti, da so že takrat poleg kmečkih dvorišč in družinskih kmetij, ki so vzrejale perutnino, obstajala nekatera specializirana vzrejališča z domačo vzrejo za prodajo na trgih.

O piščancu „Poulet des Cévennes“ in kopunu „Chapon des Cévennes“ danes pišejo številni članki v regionalnem in nacionalnem tisku, povezujeta pa se tudi z vsemi promocijskimi ukrepi proizvodov z oznakami kakovosti in porekla z območja Languedoc-Roussillon, kot sta na primer prireditvi „Militant du goût“ ali „La qualité fait sa comédie“, ki potekata vsako leto v Montpellieru in sta namenjena široki javnosti.

O sedanjem slovesu priča tudi to, da je meso „Poulet des Cévennes“ dobilo številna priznanja, kot je na primer bronasta medalja iz leta 2009, podeljena na splošnem kmetijskem tekmovanju mednarodnega kmetijskega sejma v Parizu.

Sklic na objavo specifikacije:

(Člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006)

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCIGPPouletChaponDesCevennesV2.pdf

(1) UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

(2) UL L 93, 31.3.2006, str. 12. Nadomestila jo je Uredba (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil.