EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 13.12.2019 COM(2019) 631 final 2019/0278(NLE) Predlog SKLEP SVETA o stališču, ki se zastopa v imenu Evropske unije na triinšestdesetem zasedanju Komisije ZN za droge o vključitvi snovi v tabele v okviru Enotne konvencije o mamilih iz leta 1961, kakor je bila spremenjena s Protokolom iz leta 1972, in Konvencije o psihotropnih substancah iz leta 1971



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1.Predmet urejanja predloga Ta predlog se nanaša na sklep o določitvi stališča, ki se zastopa v imenu Unije na 63. zasedanju Komisije ZN za droge o vključitvi snovi v tabele v okviru Enotne konvencije ZN o mamilih iz leta 1961, kakor je bila spremenjena s Protokolom iz leta 1972, in Konvencije ZN o psihotropnih substancah iz leta 1971. 63. zasedanje Komisije ZN za droge bo predvidoma potekalo od 2. do 6. marca 2020. 2.Ozadje predloga 2.1. Enotna konvencija ZN o mamilih iz leta 1961, kakor je bila spremenjena s Protokolom iz leta 1972, in Konvencija ZN o psihotropnih substancah iz leta 1971 Cilj Enotne konvencije Združenih narodov (v nadaljnjem besedilu: ZN) o mamilih iz leta 1961, kakor je bila spremenjena s Protokolom iz leta 1972 (v nadaljnjem besedilu: Konvencija o mamilih), je boj proti zlorabi drog z usklajenimi mednarodnimi ukrepi. Obstajata dve vrsti intervencije in nadzora, ki se dopolnjujeta. Po eni strani si prizadeva omejiti posedovanje, uporabo, trgovino, distribucijo, uvoz, izvoz, izdelovanje in proizvodnjo drog izključno na medicinske in znanstvene namene. Po drugi strani gre za boj proti prometu s prepovedanimi drogami, in sicer v okviru mednarodnega sodelovanja, namenjenega odvračanju preprodajalcev drog od trgovine z drogami. S Konvencijo ZN o psihotropnih substancah iz leta 1971 (v nadaljnjem besedilu: Konvencija o psihotropnih substancah) je vzpostavljen mednarodni sistem nadzora nad psihotropnimi snovmi. Konvencija je odziv na diverzifikacijo in razširitev spektra prepovedanih drog in z njo so bile uvedene kontrole za številne sintetične droge glede na njihov potencial za zlorabo na eni strani in njihovo terapevtsko vrednost na drugi. Vse države članice EU so pogodbenice konvencij, pri čemer Unija ni pogodbenica. 2.2.Komisija ZN za droge Komisija ZN za droge (v nadaljnjem besedilu: CND) je komisija Ekonomskega in socialnega sveta ZN (v nadaljnjem besedilu: ECOSOC), njene naloge in pristojnosti pa so med drugim določene v obeh konvencijah. Sestavljena je iz 53 držav članic ZN, ki jih izvoli ECOSOC. Marca 2020 bo med članicami CND z glasovalno pravico 13 držav članic EU. Unija ima v CND status opazovalke. 2.3.Predvideni akt Komisije ZN za droge CND na podlagi priporočil Svetovne zdravstvene organizacije (v nadaljnjem besedilu: SZO), ki ji svetuje Strokovni odbor za odvisnost od drog, redno spreminja seznam snovi, ki je priložen konvencijama. SZO je 15. novembra 2019 generalnemu sekretarju ZN priporočila, naj se 12 snovi, ki jih je kritično pregledal Strokovni odbor SZO za odvisnost od drog, doda v tabele konvencij. CND se pozove, naj na 63. zasedanju, ki bo predvidoma potekalo od 2. do 6. marca 2020 na Dunaju, sprejme sklepe o vključitvi teh snovi v tabele v okviru konvencij. 3.Stališče, ki se zastopa v imenu Unije Spremembe tabel konvencij neposredno vplivajo na področje uporabe prava Unije na področju nadzora nad drogami za vse države članice. Člen 1(1) Okvirnega sklepa Sveta 2004/757/PNZ z dne 25. oktobra 2004 o opredelitvi minimalnih določb glede elementov kaznivih dejanj in kazni na področju nedovoljenega prometa s prepovedanimi drogami (v nadaljnjem besedilu: Okvirni sklep) določa, da je v tem okvirnem sklepu „prepovedana droga“ snov, zajeta bodisi v Konvenciji o mamilih bodisi v Konvenciji o psihotropnih substancah, ter vsaka snov, navedena v Prilogi k Okvirnemu sklepu. Okvirni sklep se zato uporablja za snovi, navedene v tabelah, priloženih Konvenciji o mamilih in Konvenciji o psihotropnih substancah. Zato vse spremembe tabel, priloženih tema konvencijama, neposredno vplivajo na skupna pravila EU in spreminjajo njihovo področje uporabe v skladu s členom 3(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). To velja ne glede na to, ali je bil za zadevno snov že uveden nadzor po vsej Uniji. Za nobeno od 13 snovi, ki jih je pregledal Strokovni odbor za odvisnost od drog, še ne veljajo nadzorni ukrepi po vsej Uniji. Predlog Komisije za stališče Unije predlaga podporo priporočilom STO, saj so ta v skladu s trenutnim stanjem znanstvenih spoznanj. Kar zadeva nove psihoaktivne snovi, je vključitev teh snovi v tabele konvencij podprta tudi z informacijami iz evropske podatkovne zbirke o novih drogah Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami (EMCDDA). Svet bi moral določiti stališče Unije za zasedanje CND, kadar se skliče, da se sprejme odločitev o vključitvi snovi v tabele. To stališče bi morale zaradi omejitev, ki jih prinaša status Unije kot opazovalke, izraziti države članice, ki bodo marca 2020 članice CND, pri čemer nastopijo skupaj v interesu Unije v okviru CND. Unija ni pogodbenica teh konvencij, vendar ima izključno pristojnost na tem področju.

Zato Komisija predlaga stališče Unije, ki ga v imenu Evropske unije izrazijo države članice, ki bodo marca 2020 članice CND, na 63. zasedanju CND o vključitvi snovi v tabele v okviru Konvencije o mamilih in Konvencije o psihotropnih substancah. Komisija tokrat četrtič predstavlja takšen predlog za stališče Unije. Svet je sprejel stališča Unije, kar je EU omogočilo enotno nastopanje na prejšnjih zasedanjih CND v zvezi z vključitvijo snovi v tabele na mednarodni ravni, saj so države članice, ki sodelujejo v CND, v skladu s sprejetim stališčem Unije glasovale za vključitev snovi v tabele. 4.Pravna podlaga 4.1.Postopkovna pravna podlaga Člen 218(9) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU) ureja sklepe o določitvi „stališč, ki naj se v imenu Unije zastopajo v organu, ustanovljenem s sporazumom, kadar ta organ sprejema akte s pravnim učinkom, razen aktov o spremembah ali dopolnitvah institucionalnega okvira sporazuma“. Člen 218(9) PDEU se uporablja ne glede na to, ali je Unija članica organa ali pogodbenica sporazuma. Pojem „akti s pravnim učinkom“ vključuje tudi akte, ki imajo pravni učinek zaradi pravil mednarodnega prava, ki veljajo za zadevni organ. Vključuje tudi instrumente, ki nimajo zavezujočega učinka v mednarodnem pravu, a lahko „odločilno vpliva[jo] na vsebino ureditve, ki jo [sprejme] zakonodajalec Unije“. CND je glede na to, da je organ, ustanovljen s strani sveta ECOSOC – organa Združenih narodov, ki so mu dodeljene posebne naloge v okviru Konvencije o mamilih in Konvencije o psihotropnih substancah, v smislu tega člena „organ, ustanovljen s sporazumom“. Sklepi CND o vključitvi v tabele so „akti s pravnim učinkom“ v smislu člena 218(9) PDEU. V skladu s Konvencijo o mamilih in Konvencijo o psihotropnih substancah so sklepi CND samodejno zavezujoči, razen če pogodbenica ne predloži sklepa za pregled svetu ECOSOC v ustreznem roku. Sklepi ECOSOC v zvezi s tem so dokončni. Sklepi CND o vključitvi v tabele imajo tudi pravne učinke v pravnem redu EU v skladu s pravom Unije, saj lahko odločilno vplivajo na vsebino zakonodaje EU, na primer Okvirni sklep Sveta 2004/757/PNZ. Spremembe tabel Konvencij neposredno vplivajo na področje uporabe tega pravnega akta EU. Predvideni akt ne dopolnjuje ali spreminja institucionalnega okvira Sporazuma. Postopkovna pravna podlaga za predlagani sklep je zato člen 218(9) PDEU. 4.2.Materialna pravna podlaga Materialna pravna podlaga za sklep po členu 218(9) PDEU je odvisna predvsem od cilja in vsebine predvidenega akta, glede katerega naj bi se v imenu Unije zastopalo stališče. Glavni cilj in vsebina predvidenega akta se nanašata na nedovoljen promet s prepovedanimi drogami. Zato je materialna pravna podlaga predlaganega sklepa člen 83(1) PDEU, ki opredeljuje nedovoljen promet s prepovedanimi drogami kot eno od oblik kriminala s posebnimi čezmejnimi posledicami ter pooblašča Evropski parlament in Svet, da določita minimalna pravila glede opredelitve kaznivih dejanj in sankcij na področju nedovoljenega prometa s prepovedanimi drogami. 4.3.Načelo neobveznega sodelovanja V skladu s členom 10(4) Protokola (št. 36) o prehodni ureditvi, ki je priložen Pogodbama, je Združeno kraljestvo poslalo uradno obvestilo, da ne sprejema polne pristojnosti Komisije in Sodišča v zvezi z akti na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, sprejetimi pred začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe. Zato se Okvirni sklep Sveta 2004/757/PNZ od 1. decembra 2014 ne uporablja več za Združeno kraljestvo. Ker sklepi CND o vključitvi v tabele ne vplivajo na skupna pravila na področju nedovoljenega prometa s prepovedanimi drogami, ki so za Združeno kraljestvo zavezujoča, Združeno kraljestvo ne sodeluje pri sprejetju sklepa Sveta o določitvi stališča, ki se zastopa v imenu Unije ob sprejetju takšnih sklepov o vključitvi v tabele. Za Dansko je zavezujoč Okvirni sklep Sveta 2004/757/PNZ, kakor se uporablja do 21. novembra 2018 in ki v členu 1 določa, da „prepovedane droge“ pomenijo vse snovi, zajete bodisi v Konvenciji o mamilih bodisi v Konvenciji o psihotropnih substancah. Ker sklepi CND o vključitvi v tabele vplivajo na skupna pravila na področju nedovoljenega prometa s prepovedanimi drogami, ki so za Dansko zavezujoča, Danska sodeluje pri sprejetju sklepa Sveta o določitvi stališča, ki se zastopa v imenu Unije ob sprejetju takšnih sklepov o vključitvi v tabele. 4.4.Zaključek Pravna podlaga za ta predlog je člen 83(1) v povezavi s členom 218(9) PDEU.

5.PRORAČUNSKE POSLEDICE Proračunskih posledic ni. 2019/0278 (NLE) Predlog SKLEP SVETA o stališču, ki se zastopa v imenu Evropske unije na triinšestdesetem zasedanju Komisije ZN za droge o vključitvi snovi v tabele v okviru Enotne konvencije o mamilih iz leta 1961, kakor je bila spremenjena s Protokolom iz leta 1972, in Konvencije o psihotropnih substancah iz leta 1971 SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 83(1) v povezavi s členom 218(9) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, ob upoštevanju naslednjega: (1)Enotna konvencija Združenih narodov (v nadaljnjem besedilu: ZN) o mamilih iz leta 1961, kakor je bila spremenjena s Protokolom iz leta 1972 (v nadaljnjem besedilu: Konvencija o mamilih), je začela veljati 8. avgusta 1975. (2)V skladu s členom 3 Konvencije o mamilih se lahko Komisija ZN za droge odloči, da v tabele iz navedene konvencije doda nove snovi. Tabele lahko spreminja samo v skladu s priporočili Svetovne zdravstvene organizacije (v nadaljnjem besedilu: SZO), lahko pa se tudi odloči, da sprememb, ki jih priporoča SZO, ne bo uveljavila. (3)Konvencija ZN o psihotropnih substancah iz leta 1971 (v nadaljnjem besedilu: Konvencija o psihotropnih substancah) je začela veljati 16. avgusta 1976. (4)V skladu s členom 2 Konvencije o psihotropnih substancah se lahko Komisija ZN za droge na podlagi priporočil SZO odloči, da v tabele iz navedene konvencije doda snovi ali da jih iz njih črta. Ima široka diskrecijska pooblastila, v okviru katerih lahko upošteva gospodarske, socialne, pravne, upravne in druge dejavnike, ne sme pa ravnati samovoljno. (5)Spremembe tabel obeh konvencij neposredno vplivajo na področje uporabe prava Unije na področju nadzora nad drogami. Okvirni sklep Sveta 2004/757/PNZ se uporablja za snovi, navedene v tabelah, priloženih tema konvencijama. Zato vse spremembe tabel, priloženih konvencijama, neposredno vplivajo na skupna pravila Unije in spreminjajo njihovo področje uporabe v skladu s členom 3(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). (6)Komisija ZN za droge bo na triinšestdesetem zasedanju, ki bo predvidoma potekalo od 2. do 6. marca 2020 na Dunaju, sprejela sklepe glede vključitve 12 novih snovi v tabele konvencij ZN. (7)Unija ni pogodbenica zadevnih konvencij ZN. Ima status opazovalke v Komisiji ZN za droge, v kateri bo imelo marca 2020 13 držav članic glasovalno pravico. Zato bi moral Svet te države članice pooblastiti, da izrazijo stališče Unije o vključitvi snovi v tabele v okviru Konvencije o mamilih in Konvencije o psihotropnih substancah, saj odločitve o dodajanju novih snovi v tabele konvencij spadajo v izključno pristojnost Unije. (8)SZO je priporočila, naj se dve novi snovi dodata v Tabelo I Konvencije o mamilih, ena nova snov v Tabelo I, sedem novih snovi v Tabelo II in dve novi snovi v Tabelo IV Konvencije o psihotropnih substancah. (9)Vse snovi, ki jih je pregledal Strokovni odbor SZO za odvisnost od drog (v nadaljnjem besedilu: Strokovni odbor) in za katere je SZO priporočila vključitev v tabele, spremlja Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami (EMCDDA) kot nove psihoaktivne snovi pod pogoji iz Uredbe (ES) št. 1920/2006 Evropskega parlamenta in Sveta. Nobena od snovi ni bila predmet začetnega poročila ali ocene tveganja na ravni Unije. (10)Glede na oceno strokovnega odbora je krotonilfentanil (kemijsko ime: N-fenil-N-[1-(2-feniletil)-4-piperidinil]-2-butenamid) sintetični opioid, po strukturi podoben fentanilu, ki je nadzorovana snov in se na splošno uporablja v medicini pri splošni anesteziji med operacijami in za lajšanje bolečin. Krotonilfentanil nima nobene terapevtske uporabe in ni dobil dovoljenja za promet kot zdravilo. Obstajajo zadostni dokazi, da se krotonilfentanil zlorablja ali da je verjetno, da se zlorablja, in lahko pomeni javni zdravstveni in družbeni problem, kar upravičuje uvedbo mednarodnega nadzora za to snov. Zato SZO priporoča, da se krotonilfentanil uvrsti v Tabelo I Konvencije o mamilih.

(11)Krotonilfentanil je bil v EU prvič odkrit šele jeseni 2019 (na Nizozemskem). S to snovjo za zdaj niso bili povezani še nobeni smrtni primeri ali akutne zastrupitve. (12)Države članice bi morale zastopati stališče, da se krotonilfentanil doda v Tabelo I Konvencije o mamilih. (13)Glede na oceno strokovnega odbora je valerilfentanil (imenovan tudi fentanil pentanamid analog; kemijsko ime: N-fenil-N-[1-(2-feniletil)-4-piperidil]pentanamid) sintetični opioid. Valerilfentanil nima nobene terapevtske uporabe in ni dobil dovoljenja za promet kot zdravilo. Obstajajo zadostni dokazi, da se valerilfentanil zlorablja ali da je verjetno, da se zlorablja, in lahko pomeni javni zdravstveni in družbeni problem, kar upravičuje uvedbo mednarodnega nadzora za to snov. Zato SZO priporoča, da se valerilfentanil uvrsti v Tabelo I Konvencije o mamilih. (14)Valerilfentanil je bil odkrit v štirih državah članicah in je pod nadzorom v vsaj štirih državah članicah. S to snovjo zaenkrat niso bili povezani še nobeni smrtni primeri ali akutne zastrupitve. (15)Zato bi morale države članice zastopati stališče, da se valerilfentanil doda v Tabelo I Konvencije o mamilih. (16)Glede na oceno strokovnega odbora je DOC (imenovan tudi 2,5-dimetoksi-4-kloroamfetamin; kemijsko ime: 1-(4-kloro-2,5-dimetoksifenil)propan-2-amin) fenetilamin. DOC nima nobene terapevtske uporabe in ni dobil dovoljenja za promet kot zdravilo. Obstajajo zadostni dokazi, da se DOC zlorablja ali da je verjetno, da se zlorablja, in lahko pomeni javni zdravstveni in družbeni problem, kar upravičuje uvedbo mednarodnega nadzora za to snov. Zato SZO priporoča, da se DOC uvrsti v Tabelo I Konvencije o psihotropnih substancah. (17)DOC je bil odkrit v 27 državah članicah in je pod nadzorom v vsaj dvanajstih državah članicah. Povezan je z vsaj enim smrtnim primerom in štirimi akutnimi zastrupitvami. (18)Zato bi morale države članice zastopati stališče, da se DOC doda v Tabelo I Konvencije o psihotropnih substancah. (19)Glede na oceno strokovnega odbora je AB-FUBINACA (imenovan tudi FUB-AMB; kemijsko ime: N-(1-amino-3-metil-1-oksobutan-2-il)-1-(4-fluorobenzil)-1H-indazol-3-karboksamid) sintetični kanabinoid. AB-FUBINACA nima nobene terapevtske uporabe in ni dobil dovoljenja za promet kot zdravilo. Obstajajo zadostni dokazi, da se AB-FUBINACA zlorablja ali da je verjetno, da se zlorablja, in lahko pomeni javni zdravstveni in družbeni problem, kar upravičuje uvedbo mednarodnega nadzora za to snov. Zato SZO priporoča, da se AB-FUBINACA uvrsti v Tabelo II Konvencije o psihotropnih substancah. (20)AB-FUBINACA je bil odkrit v 24 državah članicah in je pod nadzorom v vsaj 13 državah članicah. Povezan je z vsaj 20 smrtnimi primeri in 19 akutnimi zastrupitvami. (21)Zato bi morale države članice zastopati stališče, da se AB-FUBINACA doda v Tabelo II Konvencije o psihotropnih substancah. (22)Glede na oceno strokovnega odbora je 5F-AMB-PINACA (imenovan tudi 5F-AMB, 5F-MMB-PINACA, 5-fluoro AMB, 5-fluoro AMP ali 5F-AMP; kemijsko ime: Metil 2-({[1-(5-fluoropentil)-1H-indazol-3-il]karbonil}amino)-3-metilbutanoat) sintetični kanabinoid. 5F-AMB-PINACA nima nobene terapevtske uporabe in ni dobil dovoljenja za promet kot zdravilo. Obstajajo zadostni dokazi, da se 5F-AMB-PINACA zlorablja ali da je verjetno, da se zlorablja, in lahko pomeni javni zdravstveni in družbeni problem, kar upravičuje uvedbo mednarodnega nadzora za to snov. Zato SZO priporoča, da se 5F-AMB-PINACA uvrsti v Tabelo II Konvencije o psihotropnih substancah. (23)5F-AMB-PINACA je bil odkrit v 17 državah članicah in je pod nadzorom v vsaj osmih državah članicah. Povezan je z vsaj dvema smrtnima primeroma in tremi akutnimi zastrupitvami. (24)Zato bi morale države članice zastopati stališče, da se 5F-AMB-PINACA doda v Tabelo II Konvencije o psihotropnih substancah. (25)Glede na oceno strokovnega odbora je 5F-MDMB-PICA (imenovan tudi 5F-MDMB-2201 ali MDMB-2201; kemijsko ime: metil 2-[[1-(5-fluoropentil)indol-3-karbonil]amino]-3,3-dimetil-butanoat) sintetični kanabinoid. 5F-MDMB-PICA nima nobene terapevtske uporabe in ni dobil dovoljenja za promet kot zdravilo. Obstajajo zadostni dokazi, da se 5F-MDMB-PICA zlorablja ali da je verjetno, da se zlorablja, in lahko pomeni javni zdravstveni in družbeni problem, kar upravičuje uvedbo mednarodnega nadzora za to snov. Zato SZO priporoča, da se 5F-MDMB-PICA uvrsti v Tabelo II Konvencije o psihotropnih substancah. (26)5F-MDMB-PICA je bil odkrit v 22 državah članicah in je pod nadzorom v vsaj treh državah članicah. Povezan je z vsaj osmimi smrtnimi primeri in eno akutno zastrupitvijo. (27)Zato bi morale države članice zastopati stališče, da se 5F-MDMB-PICA doda v Tabelo II Konvencije o psihotropnih substancah. (28)Glede na oceno strokovnega odbora je 4-F-MDMB-BINACA (imenovan tudi 4F-ADB, 4F-MDMB-BINACA ali 4F-MDMB-BUTINACA; kemijsko ime: metil 2-(1-(4-fluorobutil)-1H-indazol-3-karboksamido)-3,3-dimetilbutanoat) sintetični kanabinoid. 4-F-MDMB-BINACA nima nobene terapevtske uporabe in ni dobil dovoljenja za promet kot zdravilo. Obstajajo zadostni dokazi, da se 4-F-MDMB-BINACA zlorablja ali da je verjetno, da se zlorablja, in lahko pomeni javni zdravstveni in družbeni problem, kar upravičuje uvedbo mednarodnega nadzora za to snov. Zato SZO priporoča, da se 4-F-MDMB-BINACA uvrsti v Tabelo II Konvencije o psihotropnih substancah. (29)4-F-MDMB-BINACA je bil odkrit v 14 državah članicah in je pod nadzorom v vsaj eni državi članici. Povezan je z vsaj eno akutno zastrupitvijo. 4-F-MDMB-BINACA je bil aprila 2019 predmet obvestila v okviru sistema EU za zgodnje opozarjanje. (30)Zato bi morale države članice zastopati stališče, da se 4-F-MDMB-BINACA doda v Tabelo II Konvencije o psihotropnih substancah.

(31)Glede na oceno strokovnega odbora je 4-CMC (imenovan tudi 4-klorometkatinon ali klefedron; kemijsko ime: 1-(4-klorofenil)-2-(metilamino)propan-1-on) sintetični katinon, ki je po strukturi podoben mefedronu, ki je uvrščen v tabelo Konvencije o psihotropnih substancah. 4-CMC nima nobene terapevtske uporabe in ni dobil dovoljenja za promet kot zdravilo. Obstajajo zadostni dokazi, da se 4-CMC zlorablja ali da je verjetno, da se zlorablja, in lahko pomeni javni zdravstveni in družbeni problem, kar upravičuje uvedbo mednarodnega nadzora za to snov. Zato SZO priporoča, da se 4-CMC uvrsti v Tabelo II Konvencije o psihotropnih substancah. (32)4-CMC je bil odkrit v 24 državah članicah in je pod nadzorom v vsaj osmih državah članicah. Povezan je z vsaj štirimi smrtnimi primeri in tremi akutnimi zastrupitvami. (33)Zato bi morale države članice zastopati stališče, da se 4-CMC doda v Tabelo II Konvencije o psihotropnih substancah. (34)Glede na oceno strokovnega odbora je N-etilheksedron (imenovan tudi NEH, heksen, etil-heks, etil-heksedron ali HEKS-EN; kemijsko ime: 2-(etilamino)-1-fenilheksan-1-on) sintetični katinon. N-etilheksedron nima nobene terapevtske uporabe in ni dobil dovoljenja za promet kot zdravilo. Obstajajo zadostni dokazi, da se N-etilheksedron zlorablja ali da je verjetno, da se zlorablja, in lahko pomeni javni zdravstveni in družbeni problem, kar upravičuje uvedbo mednarodnega nadzora za to snov. Zato SZO priporoča, da se N-etilheksedron uvrsti v Tabelo II Konvencije o psihotropnih substancah. (35)N-etilheksedron je bil odkrit v 23 državah članicah in je pod nadzorom v vsaj šestih državah članicah. Povezan je z vsaj 31 smrtnimi primeri in devetimi akutnimi zastrupitvami. (36)Zato bi morale države članice zastopati stališče, da se N-etilheksedron doda v Tabelo II Konvencije o psihotropnih substancah. (37)Glede na oceno strokovnega odbora je alfa-PHP (imenovan tudi PV-7, α-PHP, α-pirolidinoheksanofenon; kemijsko ime: 1-fenil-2-(pirolidin-1-il)heksan-1-on) sintetični katinon. Gre za višji homolog alfa-PVP, ki je uvrščen v tabelo Konvencije o psihotropnih substancah. Alfa-PHP nima nobene terapevtske uporabe in ni dobil dovoljenja za promet kot zdravilo. Obstajajo zadostni dokazi, da se Alfa-PHP zlorablja ali da je verjetno, da se zlorablja, in lahko pomeni javni zdravstveni in družbeni problem, kar upravičuje uvedbo mednarodnega nadzora za to snov. Zato SZO priporoča, da se alfa-PHP uvrsti v Tabelo II Konvencije o psihotropnih substancah. (38)Alfa-PHP je bil odkrit v 21 državah članicah in je pod nadzorom v vsaj sedmih državah članicah. Povezan je z vsaj 27 smrtnimi primeri in dvema akutnima zastrupitvama. (39)Zato bi morale države članice zastopati stališče, da se alfa-PHP doda v Tabelo II Konvencije o psihotropnih substancah. (40)Glede na oceno strokovnega odbora je flualprazolam (imenovan tudi Ro 11-5073/000; kemijsko ime: 8-kloro-6-(2-fluorofenil)-1-metil-4H-[1,2,4]triazolo[4,3-a][1,4]benzodiazepin) benzodiazepin. Flualprazolam nima nobene terapevtske uporabe in ni dobil dovoljenja za promet kot zdravilo. Obstajajo zadostni dokazi, da se flualprazolam zlorablja ali da je verjetno, da se zlorablja, in lahko pomeni javni zdravstveni in družbeni problem, kar upravičuje uvedbo mednarodnega nadzora za to snov. Zato SZO priporoča, da se flualprazolam uvrsti v Tabelo IV Konvencije o psihotropnih substancah. (41)Flualprazolam je bil odkrit v osmih državah članicah in je pod nadzorom v vsaj dveh državah članicah. Povezan je z vsaj 26 smrtnimi primeri. Flualprazolam je bil marca 2019 predmet obvestila v okviru sistema Unije za zgodnje opozarjanje. (42)Zato bi morale države članice zastopati stališče, da se flualprazolam doda v Tabelo IV Konvencije o psihotropnih substancah. (43)Glede na oceno strokovnega odbora je etizolam (imenovan tudi Y-7131 ali Depas; kemijsko ime: 4-(2-klorofenil)-2-etil-9-metil-6H-tieno[3,2-f][1,2,4]triazolo[4,3-a][1,4]diazepin) snov vrste benzodiazepina. Strokovni odbor je trikrat pregledal etizolam, nazadnje leta 2017. Obstajajo zadostni dokazi, da se etizolam zlorablja ali da je verjetno, da se zlorablja, in lahko pomeni javni zdravstveni in družbeni problem, kar upravičuje uvedbo mednarodnega nadzora za to snov. Zato SZO priporoča, da se etizolam uvrsti v Tabelo IV Konvencije o psihotropnih substancah. (44)Etizolam je bil odkrit v 21 državah članicah in je pod nadzorom v vsaj sedmih državah članicah. Povezan je s 43 smrtnimi primeri. Čeprav je etizolam zdravilo, odobreno v več državah (na Japonskem, v Italiji in Indiji), se domneva, da večina snovi, ki se prodaja na trgu drog v Evropi, ne izhaja iz zdravil, temveč se kupuje v obliki prahu v velikih količinah od kemijskih podjetij s sedežem zunaj Evrope. Nato se prek hitre pošte in tovornega prevoza uvozi v Unijo, potem pa se običajno stisne v tablete in prodaja kot etizolam ali kot ponarejena diazepam in alprazolam. Etizolam se na črnem trgu pogosto prodaja kot ponarejeni valium. Število spontanih primerov v Uniji, sporočenih v zbirko EudraVigilance (EV) za etizolam, ki jih je mogoče identificirati prek standardiziranega obrazca MedDRA „Zloraba, odvisnost in odvajanje od drog“, je majhno. Leta 2017 je bil etizolam najpogosteje zaseženi benzodiazepin, ki je bil sporočen v sistem Unije za zgodnje opozarjanje, tako po številu primerov kot po obsegu. Etizolam je bil marca 2019 predmet obvestila v okviru sistema Unije za zgodnje opozarjanje. (45)Zato bi morale države članice zastopati stališče, da se etizolam doda v Tabelo IV Konvencije o psihotropnih substancah. (46)Primerno je določiti stališče, ki se zastopa v imenu Unije v Komisiji ZN za droge, saj bodo sklepi o različnih sklepih o vključitvi v tabele v zvezi z dvanajstimi snovmi lahko odločilno vplivali na vsebino prava Unije, na primer Okvirni sklep 2004/757/PNZ. (47)Stališče Unije izrazijo države članice, ki so članice Komisije ZN za droge, pri čemer nastopijo skupaj. (48)Okvirni sklep 2004/757/PNZ, kakor velja do 21. novembra 2018, je za Dansko zavezujoč, zato Danska sodeluje pri sprejetju in uporabi tega sklepa. (49)Okvirni sklep 2004/757/PNZ je za Irsko zavezujoč, zato Irska sodeluje pri sprejetju in uporabi tega sklepa. (50)Okvirni sklep 2004/757/PNZ za Združeno kraljestvo ni zavezujoč, zato Združeno kraljestvo ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zanj ni zavezujoč in se v njem ne uporablja –