o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Državo Izrael o izmenjavi osebnih podatkov med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in pristojnimi organi Izraela za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PRIPOROČILA

V globaliziranem svetu, v katerem so huda kazniva dejanja in terorizem vedno bolj nadnacionalni in raznovrstni, bi morali biti organi kazenskega pregona v celoti opremljeni za sodelovanje z zunanjimi partnerji, da bi lahko zagotovili varnost svojih državljanov. Zato bi morala biti Europolu omogočena izmenjava osebnih podatkov z organi kazenskega pregona iz tretjih držav v obsegu, ki je potreben za izpolnjevanje njegovih nalog.

Komisija je od 1. maja 2017, ko se je začela uporabljati Uredba (EU) 2016/794, in v skladu s Pogodbo odgovorna za pogajanja v imenu Unije o mednarodnih sporazumih s tretjimi državami o izmenjavi osebnih podatkov z Europolom. Če je to potrebno za opravljanje njegovih nalog, lahko Europol vzpostavi in vzdržuje sodelovanje z zunanjimi partnerji z delovnimi in upravnimi dogovori, ki sami po sebi ne morejo biti pravna podlaga za izmenjavo osebnih podatkov.

Ob upoštevanju politične strategije, kot je bila začrtana v evropski agendi za varnost, sklepih Sveta in globalni strategiji, ter ob upoštevanju operativnih potreb organov kazenskega pregona iz vse EU in morebitnih koristi tesnejšega sodelovanja na tem področju Komisija meni, da je treba kmalu začeti pogajanja z osmimi državami, ki so bile opredeljene v 11. poročilu o napredku pri vzpostavljanju učinkovite in prave varnostne unije.

Komisija je pri svoji oceni prednostnih držav upoštevala operativne potrebe Europola. V strategiji Europola za obdobje 2016–2020 je kot prednostna regija za okrepljeno partnerstvo opredeljeno sredozemsko območje. Tudi v zunanji strategiji Europola za obdobje 2017–2020 je poudarjena potreba po tesnejšem sodelovanju med Europolom in državami Bližnjega vzhoda in severne Afrike, in sicer zaradi trenutne teroristične grožnje in izzivov, povezanih z migracijami.

Europol ni sklenil sporazuma še z nobeno državo s tega območja.

To priporočilo se nanaša posebej na pogajanja z Izraelom, vendar je treba sodelovanje s katero koli državo Bližnjega vzhoda in severne Afrike upoštevati z vidika regije kot celote.

Politični okvir

EU in Izrael sta razvila trdne odnose na podlagi pridružitvenega sporazuma iz leta 1995 (velja od leta 2000). Obe strani sta močno osredotočeni na preprečevanje varnostnih groženj, in sicer na boj proti terorističnim grožnjam. Izrael se močno zanima za okrepitev sodelovanja z EU na področju boja proti terorizmu. Prvi dialog o varnosti in boju proti terorizmu med EU in Izraelom je potekal marca 2015 v Bruslju, drugi tovrstni dialog pa septembra 2016 v Izraelu. EU in Izrael sta se dogovorila, da bosta sodelovala na področjih, kot so boj proti nasilnemu ekstremizmu, financiranju terorizma in nekonvencionalnemu terorizmu, varnost v letalstvu in prometu ter kibernetska kriminaliteta. Izrael je izrazil zanimanje za okrepitev sodelovanja z agencijami EU na področju pravosodja in notranjih zadev, zlasti z Europolom.

Svet je že odobril pogajanja med Europolom in Izraelom o sporazumu o operativnem sodelovanju. Leta 2010 so se začela tudi pogajanja, vendar na podlagi starega pravnega okvira Europola sporazuma ni bilo mogoče skleniti. V zvezi s tem je že potekalo nekaj strokovnih srečanj med Europolom in organi Izraela.

Operativne potrebe

Sodelovanje z Izraelom je na podlagi podatkov iz ocene SOCTA 2017 in poročila TE-SAT 2017, prej navedenih razprav ter, med drugim, Europolovega internega strokovnega znanja potrebno zlasti zaradi boja proti naslednjim oblikam kriminala:

Terorizem: EU in Izrael se soočata z resno grožnjo terorističnih skupin, ki delujejo v regiji in po svetu. Cilj tesnejšega sodelovanja, vključno z izmenjavo osebnih podatkov, je obravnavanje grožnje, ki jo predstavljajo teroristi (vključno s tujimi terorističnimi bojevniki), z namenom odkrivanja, preprečevanja in pregona potovanj teroristov, financiranja terorizma in zlorabe interneta s strani teroristov.

Kibernetska kriminaliteta: sodelovanje z Izraelom bi bilo treba vzpostaviti zlasti glede na njegovo strokovno znanje na področju preiskovanja/obravnavanja kibernetske kriminalitete visokih tehnologij. Večja izmenjava obveščevalnih podatkov bi bila koristna za obravnavanje številnih oblik nadnacionalne kibernetske kriminalitete ali kriminalitete, ki jo omogoča kibernetski prostor, vključno s porazdeljenimi napadi za zavrnitev storitve, pranjem denarja z uporabo kriptovalut, goljufijami v e-trgovanju, nepooblaščenim dostopom do poslovne e-pošte in spolnim izkoriščanjem otrok prek spleta.

2.PRAVNI ELEMENTI PRIPOROČILA

Uredba (EU) 2016/794 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) določa pravni okvir Europola, zlasti njegove cilje, naloge, pristojnosti, zaščitne ukrepe za varstvo podatkov in načine sodelovanja z zunanjimi partnerji.

To priporočilo je skladno z določbami uredbe o Europolu.

Cilj tega priporočila je, da Svet Komisijo pooblasti za pogajanja v imenu EU o prihodnjem sporazumu. Pravna podlaga za to, da Svet odobri začetek pogajanj, je člen 218(3) in (4) PDEU.