[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 8.6.2010

COM(2010)295 konč.

2010/0159 (NLE)

Predlog

UREDBA SVETA

o spremembi Uredbe (ES) št. 367/2006 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz folije iz polietilen tereftalata (PET) s poreklom iz Indije

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

OZADJE PREDLOGA |

Razlogi za predlog in njegovi cilji Ta predlog zadeva uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti („osnovna uredba“), v protisubvencijskem postopku glede uvoza folije iz polietilen tereftalata (PET) s poreklom iz Indije. |

Splošno ozadje Ta predlog je nastal pri izvajanju osnovne uredbe in je posledica preiskave, ki je bila izvedena v skladu z vsebinskimi in postopkovnimi zahtevami iz osnovne uredbe. |

Obstoječi ukrepi na področju, na katero se nanaša predlog Uredba Sveta (ES) št. 367/2006 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz folije iz polietilen tereftalata (PET) s poreklom iz Indije, kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 1124/2007 v zvezi z družbo Jindal Poly Films Limited (vložnik v sedanjem delnem vmesnem pregledu) in kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 15/2009. |

Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije Se ne uporablja. |

POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANKAMI IN OCENA UčINKA |

Posvetovanje z zainteresiranimi strankami |

Zainteresirane stranke, ki jih zadeva postopek, so imele možnost, da med preiskavo zagovarjajo svoje interese v skladu z določbami osnovne uredbe. |

Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj |

Zunanje izvedensko mnenje ni bilo potrebno. |

Ocena učinka Ta predlog je posledica izvajanja osnovne uredbe. Osnovna uredba ne predvideva splošne ocene učinka, vendar vsebuje izčrpen seznam pogojev, ki jih je treba oceniti. |

PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA |

Povzetek predlaganih ukrepov Komisija je 9. septembra 2009 začela delni vmesni pregled, omejen na veljavno stopnjo subvencioniranja izravnalne dajatve v zvezi z uvozom folije iz polietilen tereftalata (PET) s poreklom iz Indije. Pregled se je začel, ker je vložnik, tj. indijski proizvajalec izvoznik, predložil zadostne prima facie dokaze, da so se okoliščine v zvezi s subvencioniranjem, na podlagi katerih so bili ukrepi uvedeni, spremenile in da so te spremembe trajne. Preiskava v zvezi z delnim vmesnim pregledom je potrdila, da (i) se je stopnja subvencioniranja glede zadevnega sodelujočega indijskega proizvajalca znižala; (ii) se dejanske podrobnosti preiskovanih shem in možnost uvedbe izravnalnih ukrepov proti njim glede na prejšnjo preiskavo niso spremenile. Ker je bilo dokazano, da bo vložnik v prihodnosti še naprej prejemal subvencije, ki so nižje od ugotovljenih v prejšnji preiskavi v zvezi z vmesnim pregledom, je treba zaradi novih ugotovitev raven ukrepov spremeniti. Ugotovljeno je bilo, da so spremenjene okoliščine trajne. Zato se predlaga, da Svet sprejme priloženi predlog uredbe, tako da spremeni stopnjo dajatve, ki se uporablja za zadevnega sodelujočega indijskega proizvajalca. |

Pravna podlaga Uredba Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti. |

Načelo subsidiarnosti Predlog je v izključni pristojnosti Unije. Načelo subsidiarnosti se zato ne uporablja. |

Načelo sorazmernosti Predlog je v skladu z načelom sorazmernosti, ker je oblika ukrepa opisana v navedeni osnovni uredbi in ne dopušča možnosti za odločanje na nacionalni ravni. Navedba o načinu zmanjšanja finančne in upravne obremenitve Unije, nacionalnih vlad, regionalnih in lokalnih oblasti, gospodarskih subjektov in državljanov ter o njeni sorazmernosti z zastavljenim ciljem predloga se ne uporablja. |

Izbira instrumentov |

Predlagani instrument: uredba. |

Druga sredstva ne bi bila primerna, ker osnovna uredba ne predvideva drugih možnosti. |

PRORAčUNSKE POSLEDICE |

Predlog ne vpliva na proračun Unije. |

..

2010/0159 (NLE)

Predlog

UREDBA SVETA

o spremembi Uredbe (ES) št. 367/2006 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz folije iz polietilen tereftalata (PET) s poreklom iz Indije

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti[1] („osnovna uredba“), in zlasti člena 19 Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je Komisija predložila po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A. POSTOPEK

I. Predhodna preiskava in obstoječi izravnalni ukrepi

1. Svet je decembra 1999 z Uredbo (ES) št. 2597/1999[2] uvedel dokončno izravnalno dajatev na uvoz folije iz polietilen tereftalata (PET) („zadevni izdelek“), ki se trenutno uvršča pod oznaki KN ex 3920 62 19 in ex 3920 62 90, s poreklom iz Indije. Preiskava, ki je omogočila sprejetje navedene uredbe, je v nadaljnjem besedilu imenovana „prvotna preiskava“. Ukrepi v obliki izravnalne dajatve ad valorem v višini od 3,8 % do 19,1 % so bili uvedeni na uvoz poimensko navedenih izvoznikov, na uvoz zadevnega izdelka iz vseh drugih družb pa je bila uvedena stopnja preostale dajatve v višini 19,1 %. Obdobje prvotne preiskave je trajalo od 1. oktobra 1997 do 30. septembra 1998.

2. Svet je marca 2006 z Uredbo (ES) št. 367/2006[3] („Uredba (ES) št. 367/2006“) po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 18 osnovne uredbe ohranil dokončno izravnalno dajatev, uvedeno z Uredbo (ES) št. 2597/1999 na uvoz folije iz PET s poreklom iz Indije. Preiskava v zvezi s pregledom je trajala od 1. oktobra 2003 do 30. septembra 2004.

3. Svet je po vmesnem pregledu glede subvencioniranja indijskega proizvajalca folije iz PET, in sicer družbe Garware Polyester Limited („Garware“), avgusta 2006 z Uredbo (ES) št. 1288/2006[4] spremenil dokončno izravnalno dajatev, uvedeno za družbo Garware z Uredbo (ES) št. 367/2006.

4. Svet je po delnem vmesnem pregledu glede subvencioniranja drugega indijskega proizvajalca folije iz PET, in sicer družbe Jindal Poly Films Limited („Jindal“), prej poznane kot Jindal Polyester Ltd, septembra 2007 z Uredbo (ES) št. 1124/2007[5] spremenil dokončno izravnalno dajatev, uvedeno za družbo Jindal z Uredbo (ES) št. 367/2006.

5. Svet je januarja 2009 po delnem vmesnem pregledu glede subvencioniranja petih indijskih proizvajalcev folije iz PET, ki ga je Komisija začela na lastno pobudo, z Uredbo (ES) št. 15/2009[6] spremenil dokončno izravnalno dajatev, uvedeno za te družbe z Uredbo (ES) št. 367/2006.

II. Obstoječi protidampinški ukrepi

6. Opozoriti je treba, da za družbo Jindal Poly Films Limited velja protidampinška dajatev v višini 0 %.[7]

III. Začetek delnega vmesnega pregleda

7. Zahtevek za delni vmesni pregled je vložila družba Jindal Poly Films Limited, ki je proizvajalec izvoznik iz Indije („vložnik“). Zahtevek je po obsegu omejen na preiskavo subvencioniranja glede vložnika. Vložnik je predložil prima facie dokaze, da so se okoliščine v zvezi s subvencioniranjem, na podlagi katerih so bili uvedeni ukrepi, spremenile in da so te spremembe trajne.

8. Komisija je po posvetovanju s svetovalnim odborom ugotovila, da obstaja dovolj dokazov, ki upravičujejo začetek delnega vmesnega pregleda, zato je 9. septembra 2009 z obvestilom o začetku, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije[8] („obvestilo o začetku“), napovedala začetek delnega vmesnega pregleda v skladu s členom 19 osnovne uredbe, omejenega na stopnjo subvencioniranja vložnika, da bi ugotovila, ali je treba ukrepe za vložnika odpraviti ali spremeniti.

9. Namen preiskave v zvezi z delnim vmesnim pregledom je tudi oceniti potrebo, odvisno od ugotovitev pregleda, po spremembi stopnje dajatve, ki trenutno velja za uvoz zadevnega izdelka od proizvajalcev izvoznikov iz zadevne države, ki niso posebej navedeni v členu 1(2) Uredbe (ES) št. 367/2006, tj. stopnje dajatve, ki velja za „vse druge družbe“ v Indiji.

IV. Obdobje preiskave

10. Preiskava stopnje subvencioniranja je zajela obdobje od 1. aprila 2008 do 31. marca 2009 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“).

V. Stranke, ki jih zadeva preiskava

11. Komisija je uradno obvestila vložnika, indijsko vlado ter družbe Du Pont Tejin Films, Luksemburg, Mitsubishi Polyester Film, Nemčija, Toray Plastics Europe, Francija, in Nurell, Italija, ki predstavljajo večji delež proizvodnje folije iz PET Unije (v nadaljnjem besedilu: industrija Unije), o začetku preiskave v zvezi z delnim vmesnim pregledom. Zainteresirane stranke so imele možnost pisno izraziti svoja stališča in v roku, določenem v obvestilu o začetku, zahtevati zaslišanje.

12. Vsem zainteresiranim strankam, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.

13. Predložene pisne in ustne pripombe strank so bile obravnavane, in kjer je bilo to primerno, upoštevane.

14. Komisija je vložniku poslala vprašalnik, da bi pridobila informacije, ki so potrebne za njeno preiskavo. Poleg tega je bil vprašalnik poslan indijski vladi.

15. Izpolnjen vprašalnik je prejela od vložnika in indijske vlade.

16. Komisija je zahtevala in preverila vse informacije, ki so se ji zdele potrebne za določitev subvencioniranja. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih vložnika in prostorih indijske vlade v Delhiju.

VI. Razkritje in pripombe na postopek

17. Indijska vlada in druge zainteresirane stranke so bile seznanjene z bistvenimi dejstvi in preudarki, na osnovi katerih naj bi se predlagala sprememba stopnje dajatve, ki velja za vložnika. Na voljo so imele dovolj časa za pripombe. Vsa stališča in pripombe so bili ustrezno upoštevani, kot je opisano v nadaljevanju.

B. ZADEVNI IZDELEK

18. Izdelek, ki ga zajema ta pregled, je isti izdelek, kot ga zadeva Uredba Sveta (ES) št. 367/2006, in sicer folija iz polietilen tereftalata (PET), uvrščena pod oznaki KN ex 3920 62 19 in ex 3920 62 90 ter s poreklom iz Indije.

C. SUBVENCIONIRANJE

1. Uvod

Državne sheme

19. Na podlagi informacij, ki so jih predložile indijska vlada in druge zainteresirane stranke, ter izpolnjenih vprašalnikov Komisije so bile preiskane naslednje sheme, ki domnevno vključujejo dodeljevanje subvencij:

(a) shema vnaprejšnjih odobritev (Advance Authorization Scheme) (prej shema vnaprej pridobljenih dovoljenj – Advance Licence Scheme);

(b) shema za preložitev plačila uvoznih dajatev (Duty Entitlement Passbook Scheme);

(c) shema za podporo izvozu investicijskega blaga (Export Promotion Capital Goods Scheme – EPCGS);

(d) shema izvoznih kreditov (Export Credit Scheme).

Regionalne sheme

(e) Paketna shema spodbud (Package Scheme of Incentives – PSI).

20. Navedene sheme od (a) do (c) temeljijo na Zakonu o zunanjetrgovinskem poslovanju (razvoj in predpisi) iz leta 1992 (št. 22 iz leta 1992), ki je začel veljati 7. avgusta 1992 („Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju“). Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju indijski vladi dovoljuje izdajanje uradnih obvestil glede izvozne in uvozne politike. Ta so povzeta v dokumentih „Izvozna in uvozna politika“, ki jih vsakih pet let izda ministrstvo za trgovino in jih redno posodablja. Za OPP tega primera je pomemben en dokument izvozne in uvozne politike, tj. petletni načrt za obdobje od 1. septembra 2004 do 31. marca 2009 („politika EXIM 2004–2009“). Poleg tega indijska vlada določa postopke, ki urejajo politiko EXIM 2004–2009, tudi v „Priročniku o postopkih – 1. september 2004 do 31. marec 2009, Zvezek I“ („HOP I 2004–2009“). Tudi priročnik o postopkih se redno posodablja.

21. Shema izvoznih kreditov iz točke (d) temelji na oddelkih 21 in 35A Zakona o bančništvu iz leta 1949, ki Indijski centralni banki („ICB“) dovoljuje usmerjanje komercialnih bank na področju izvoznih kreditov.

22. Shemo iz točke (e) upravljajo indijski državni organi.

2. Shema vnaprejšnjih odobritev („AAS“)

(a) Pravna podlaga

23. Shema je podrobno opisana v odstavkih od 4.1.1 do 4.1.14 politike EXIM 2004–2009 in poglavjih od 4.1 do 4.30 priročnika HOP I 2004–2009. Ta shema se je med prejšnjo preiskavo v zvezi s pregledom, ki je pripeljala do trenutno veljavne dokončne izravnalne dajatve, uvedene z Uredbo Sveta (ES) št. 367/2006, imenovala shema vnaprej pridobljenih dovoljenj.

(b) Upravičenost

24. Shemo AAS sestavlja šest podshem, kakor je podrobneje opisano uvodni izjavi (25). Te podsheme se med drugim razlikujejo po obsegu upravičenosti. Proizvajalci izvozniki in trgovci izvozniki, „vezani“ na spremljajoče proizvajalce, so upravičeni do AAS za fizični izvoz in AAS za letne potrebe. Proizvajalci izvozniki, ki dobavljajo končnemu izvozniku, so upravičeni do AAS za vmesne dobave. Glavni izvajalci, ki dobavljajo za kategorije „predvidenega izvoza“, navedene v odstavku 8.2 politike EXIM 2004–2009, kot so dobavitelji za izvozno usmerjeno enoto (export orientated unit – EOU), so upravičeni do AAS za predvideni izvoz. Končno, vmesni dobavitelji proizvajalcem izvoznikom pa so upravičeni do subvencij za „predvideni izvoz“ po podshemah vnaprejšnje pripustitve naročil (Advance Release Order – ARO) in back to back notranjega akreditiva („back to back inland letter of credit“).

(c) Praktično izvajanje

25. Vnaprejšnje odobritve se lahko izdajo za:

(i) fizični izvoz: to je glavna podshema. Omogoča dajatev prost uvoz vhodnih materialov za proizvodnjo določenega nastalega izvoznega izdelka. „Fizični“ v tem okviru pomeni, da mora izvozni izdelek zapustiti območje Indije. Nadomestilo za uvoz in obveznost izvoza, vključno z vrsto izvoznega izdelka, sta določena v dovoljenju;

(ii) letno potrebo: takšna odobritev ni vezana na določen izvozni izdelek, temveč na širšo skupino izdelkov (npr. kemični in sorodni izdelki). Imetnik dovoljenja lahko – do določene mejne vrednosti, določene glede na pretekle izvozne rezultate – brez dajatev uvaža vse surovine, ki se uporabljajo pri proizvodnji vseh izdelkov, ki spadajo v takšno skupino izdelkov. Če uporablja surovine, ki so oproščene dajatev, se lahko odloči za izvoz katerega koli izdelka, ki spada v takšno skupino izdelkov;

(iii) vmesne dobave: ta podshema zajema primere, v katerih nameravata dva proizvajalca izdelovati en izvozni izdelek in si razdeliti proizvodni proces. Proizvajalec izvoznik, ki izdeluje vmesni izdelek, lahko brez dajatev uvaža surovine in za ta namen prejme AAS za vmesne dobave. Končni izvoznik dokonča proizvodnjo in je dolžan izvoziti končni izdelek;

(iv) predvideni izvoz: ta podshema omogoča glavnemu izvajalcu brez dajatev uvažati surovine, potrebne za proizvodnjo blaga, ki se kot „predvideni izvoz“ proda kategorijam kupcev, navedenih v odstavku 8.2.(b) do (f), (g), (i) in (j) politike EXIM 2004–2009. Indijska vlada trdi, da se predvideni izvoz nanaša na posle, pri katerih dobavljeno blago ne zapusti države. Številne kategorije dobav veljajo za predvideni izvoz, če je blago izdelano v Indiji, npr. dobava blaga EOU ali družbi, ki ima sedež v posebni ekonomski coni (special economic zone – SEZ);

(v) ARO: imetnik AAS, ki namerava pridobivati surovine iz domačih virov namesto z neposrednim uvozom, jih lahko pridobiva z ARO. V tem primeru je vnaprejšnja odobritev validirana kot ARO in potrjena domačemu dobavitelju ob dobavi v njej določenih izdelkov. S potrditvijo ARO je domači dobavitelj upravičen do ugodnosti predvidenega izvoza, kakor so določene v odstavku 8.3 politike EXIM 2004–2009 (tj. AAS za vmesne dobave/predvideni izvoz, povračila za predvideni izvoz in vračila končne trošarine). Mehanizem ARO vrača davke in dajatve dobavitelju, namesto da bi jih vračal končnemu izvozniku v obliki povračila/vračila dajatev. Vračilo davkov/dajatev se lahko uveljavlja za domače in uvožene surovine;

(vi) back to back notranji akreditiv: ta podshema ponovno zajema domače dobave imetniku vnaprejšnje odobritve. Imetnik vnaprejšnje odobritve lahko pri banki odpre notranji akreditiv v korist domačega dobavitelja. Banka razveljavi odobritev samo za neposreden uvoz glede vrednosti in količin domačih, ne pa uvoženih izdelkov. Domači proizvajalec je upravičen do subvencij za predvideni izvoz, kakor je določeno v odstavku 8.3 politike EXIM 2004–2009 (tj. AAS za vmesne dobave/predvideni izvoz, povračila za predvideni izvoz in vračila končnih trošarin).

26. Vložnik je prejel koncesijo na podlagi AAS, povezano z zadevnim izdelkom, med OPP. Uporabil je dve podshemi, tj. (i) AAS za fizični izvoz in (ii) AAS za predvideni izvoz. Zato ni treba določiti možnosti uvedbe izravnalnega ukrepa za preostale neuporabljene podsheme.

27. Za namene preverjanja, ki ga izvajajo indijski organi, je imetnik vnaprejšnje odobritve zakonsko zavezan voditi „verodostojno in ustrezno poslovno knjigo potrošnje in brez dajatev uvoženega / brez trošarin nabavljenega blaga“ v določeni obliki (poglavji 4.26 in 4.30 ter Dodatek 23 HOP I 2004–2009), tj. dejansko evidenco potrošnje. To evidenco mora preveriti zunanji pooblaščeni računovodja / stroškovni računovodja, ki izda potrdilo, da so bile predpisane evidence in ustrezna računovodska dokumentacija pregledane ter da so informacije, predložene v skladu s Prilogo 23, v vseh pogledih resnične in pravilne. Vendar pa zgornje določbe veljajo le za vnaprejšnje odobritve, izdane 13. maja 2005 ali pozneje. Za vse vnaprejšnje odobritve ali vnaprej pridobljena dovoljenja, izdana pred tem datumom, morajo imetniki upoštevati prejšnje določbe o preverjanju, tj. voditi morajo verodostojno in ustrezno poslovno knjigo potrošnje in porabe uvoženega blaga v zvezi z dovoljenjem v določeni obliki iz Dodatka 18 (poglavje 4.30 in Dodatek 18 HOP I 2002–2007).

28. Indijska vlada v zvezi s podshemama, ki ju je med OPP uporabljal vložnik, tj. za fizični izvoz in predvideni izvoz, določi količino in vrednost nadomestila za uvoz in obveznosti izvoza, kar je zapisano na odobritvi. Poleg tega morajo vladni uslužbenci ob uvozu in izvozu na odobritev vpisati ustrezne posle. Količino uvoza, dovoljenega v okviru AAS, določi indijska vlada na osnovi standardnih input-output normativov (standard input-output norm – SION). SION obstajajo za večino izdelkov, vključno z zadevnim izdelkom, in so objavljeni v HOP II 2004–2009. Zadnje spremembe SION za folije iz PET in PET v obliki zrnc, ki je vmesni izdelek, so bile pregledane septembra 2005.

29. Uvožene surovine niso prenosljive in jih je treba uporabiti za proizvodnjo nastalega izvoznega izdelka. Obveznost izvoza mora biti izpolnjena v določenem časovnem roku po izdaji dovoljenja (24 mesecev z možnostjo dveh podaljšanj po 6 mesecev).

30. Shema, kakor je opisana zgoraj, se od zadnjega delnega vmesnega pregleda, ki je bil končan januarja 2009, v zvezi s subvencioniranjem za vložnika ni spremenila. Vendar so se ugodnosti iz te sheme bistveno zmanjšale, kot je navedeno v uvodni izjavi (38).

31. S sedanjo preiskavo v zvezi z vmesnim pregledom je bilo ugotovljeno, da se zahteve za preverjanje, ki so jih določili indijski organi, niso spoštovale in še niso bile preskušene v praksi. Vložnik ni vzdrževal sistema, na podlagi katerega bi se lahko preverilo, katere surovine so bile porabljene v proizvodnji izvoženega izdelka in v kakšnem obsegu, kakor to določa zunanjetrgovinska politika (FTP) 2004–2009 (Dodatek 23) in v skladu s Prilogo II(II)(4) k osnovni uredbi. Indijska vlada ni nikoli preverjala evidence potrošnje.

32. Spremembe v vodenju FTP 2004–2009, ki so začele veljati jeseni 2005 (obvezno pošiljanje evidence potrošnje indijskim organom v okviru postopka odkupa), se v primeru vložnika še niso uporabljale. Tako se dejansko izvajanje te določbe v tej fazi ne more preveriti.

(d) Sklepne ugotovitve

33. Oprostitev uvoznih dajatev je v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe subvencija, tj. finančni prispevek indijske vlade, katerega ugodnosti so uživali preiskovani izvozniki.

34. Poleg tega so AAS za fizični izvoz in AAS za predvideni izvoz očitno zakonsko pogojene z opravljenim izvozom ter se zato štejejo za specifične, proti njim pa se lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s prvim pododstavkom člena 4(4)(a) osnovne uredbe. Brez izvozne obveznosti družba ne more uživati ugodnosti iz teh shem.

35. Poleg tega se v tem primeru nobena od obeh uporabljenih podshem ne more šteti za dovoljen sistem povračila dajatev ali nadomestni sistem povračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ti shemi nista v skladu s pravili, določenimi v točki (i) Priloge I, Prilogi II (opredelitev in pravila za povračila) in Prilogi III (opredelitev in pravila za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Indijska vlada ni učinkovito uporabila novega niti starega sistema ali postopka preverjanja, da bi lahko potrdila, ali in v kakšnih količinah so bile surovine porabljene za proizvodnjo izvoznega izdelka (Priloga II(II)(4) k osnovni uredbi in, v primeru shem nadomestnega povračila, Priloga III(II)(2) k osnovni uredbi). SION za zadevne izdelke niso bili dovolj natančno opredeljeni. SION sami se ne morejo šteti za sistem preverjanja dejanske potrošnje, ker zasnova teh normativov indijski vladi ne omogoča dovolj natančnega preverjanja količin surovin, ki so bile porabljene pri proizvodnji blaga za izvoz. Indijska vlada tudi ni izvedla nadaljnje preiskave na podlagi dejanske količine surovin, čeprav bi to ob odsotnosti učinkovitega sistema preverjanja (Priloga II(II)(5) in Priloga III(II)(3) k osnovni uredbi) morala storiti.

36. Proti tema podshemama je torej mogoče izvesti izravnalne ukrepe.

(e) Izračun zneska subvencije

37. Zaradi neobstoja dovoljenih sistemov povračila dajatev ali nadomestnih sistemov povračil pomeni subvencija, proti kateri se lahko uvede izravnalni ukrep, odpust skupnih uvoznih dajatev, ki se običajno zaračunajo ob uvozu surovin. Glede tega je ugotovljeno, da osnovna uredba ne določa le izravnave za „presežni“ odpust dajatev. V skladu s členom 3(1)(a)(ii) in Prilogo I(i) k osnovni uredbi je mogoče izravnati presežne odpuste dajatev le, če so izpolnjeni pogoji iz prilog II in III k osnovni uredbi. Toda v obravnavanem primeru ti pogoji niso bili izpolnjeni. Če ustrezen postopek spremljanja ni vzpostavljen, se navedena oprostitev za sheme povračil ne uporablja in se uporablja normalno pravilo za izravnavanje zneska neplačanih dajatev (izpada prihodka), ne pa domnevni presežni odpust. Kakor je določeno v prilogah II(II) in III(II) k osnovni uredbi, za izračun presežnega odpusta ni zadolžen preiskovalni organ. Nasprotno, v skladu s členom 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe mora preiskovalni organ samo zbrati zadostne dokaze, da zavrne domnevno ustreznost sistema preverjanja.

38. Znesek subvencije za vložnika, ki je uporabljal AAS, je bil izračunan na podlagi opuščenih uvoznih dajatev (osnovna carina in posebna dodatna carina) za material, ki je bil uvožen v skladu z dvema podshemama med OPP (števec). V skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe so bile pristojbine, ki so nujno potrebne za pridobitev subvencije, odštete od zneska subvencije, kadar so bili za to vloženi upravičeni zahtevki. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za prihodke od izvoza zadevnega izdelka med OPP kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, pridelane, izvožene ali prepeljane količine.

39. Stopnja subvencije, ugotovljena v zvezi s to shemo med OPP za vložnika, znaša 0,7 %.

3. Shema za preložitev plačila uvoznih dajatev („DEPBS“)

(a) Pravna podlaga

40. DEPBS je podrobno opisana v odstavku 4.3 politike EXIM 2004–2009 in poglavju 4 HOP I 2004–2009.

(b) Upravičenost

41. Do te sheme je upravičen vsak proizvajalec izvoznik ali trgovec izvoznik.

(c) Praktično izvajanje DEPBS

42. Upravičeni izvoznik lahko zaprosi za kredite DEPBS, ki so izračunani kot delež vrednosti izdelkov, izvoženih v skladu s to shemo. Takšne stopnje DEPBS so indijski organi določili za večino izdelkov, vključno z zadevnim izdelkom. Določene so na osnovi SION, ob upoštevanju domnevne uvozne količine surovin v izvoznem izdelku in učinka carin na take domnevne količine uvoza, ne glede na to, ali so bile uvozne dajatve dejansko plačane ali ne.

43. Za upravičenost do ugodnosti iz te sheme mora družba izvažati. Ko pride do izvoznega posla, mora izvoznik indijskim organom izdati deklaracijo, ki navaja, da izvoz poteka na podlagi DEPBS. Za izvoz blaga indijski organi med postopkom odpreme izdajo izvozno odpremnico. Ta dokument med drugim vsebuje znesek kredita DEPBS, ki se dodeli za navedeni izvozni posel. Na tej točki je izvozniku znan znesek, ki ga bo prejel. Ko carinski organi izdajo izvozno odpremnico, indijska vlada ne more več odločati o dodelitvi kredita DEPBS. Ustrezna stopnja kredita DEPBS za izračun subvencij je tista, ki se uporablja ob izdaji izvozne deklaracije.

44. Krediti DEPBS se lahko prosto prenašajo in so veljavni 12 mesecev od datuma izdaje. Uporabljajo se lahko za plačilo carin na poznejši uvoz kakršnega koli blaga, ki se neomejeno uvaža, razen investicijskega blaga. Blago, uvoženo s takimi krediti, se lahko proda na notranjem trgu (ob plačilu prometnega davka) ali uporabi v druge namene.

45. Vloge za kredite DEPBS se predložijo elektronsko in lahko zajemajo neomejeno število izvoznih poslov. Dejansko za oddajo vlog za kredite DEPBS ni strogih rokov. Elektronski sistem, ki se uporablja za upravljanje DEPBS, ne izključuje samodejno izvoznih poslov zunaj rokov za oddajo vlog, navedenih v poglavju 4.47 HOP I 2004–2009. Poleg tega, kakor je jasno določeno v poglavju 9.3 HOP I 2004–2009, je mogoče vloge, prejete po izteku rokov za oddajo vlog, vedno upoštevati ob uvedbi manjše kazenske takse (tj. 10 % upravičenosti do prejemka).

46. Ugotovljeno je bilo, da je vložnik med OPP uporabljal to shemo.

(d) Sklepne ugotovitve o DEPBS

47. DEPBS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Kredit DEPBS je finančni prispevek indijske vlade, saj bo kredit na koncu uporabljen za pokritje uvoznih dajatev, kar zmanjšuje prihodek indijske vlade od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega pomeni kredit DEPBS za izvoznika ugodnost, ker izboljša njegovo likvidnost.

48. Poleg tega je DEPBS zakonsko pogojena z opravljenim izvozom in zato specifična, proti njej pa se lahko v skladu s prvim pododstavkom člena 4(4)(a) osnovne uredbe uvedejo izravnalni ukrepi.

49. Ta shema ne more veljati za dovoljen sistem povračila dajatev ali nadomestni sistem povračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ne izpolnjuje strogih pravil iz točke (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in pravila za povračila) in Priloge III (opredelitev in pravila za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Izvoznik ni nikakor obvezan dejansko porabiti blaga, uvoženega brez dajatev, v proizvodnem postopku, znesek kredita pa ni izračunan glede na dejansko porabljene surovine. Ni niti nobenega sistema ali postopka, ki bi potrdil, katere surovine so porabljene v proizvodnem procesu izvoznega izdelka oziroma ali je prišlo do presežnega plačila uvoznih dajatev v smislu točke (i) Priloge I ter prilog II in III k osnovni uredbi. Izvoznik je tudi upravičen do subvencij DEPBS ne glede na to, ali sploh uvaža kakršne koli surovine. Za dodelitev subvencije zadošča, da izvoznik zgolj izvaža blago, ne da bi dokazal, da so bili uvoženi kakršni koli vhodni materiali. Tako so izvozniki, ki vse svoje surovine nabavljajo lokalno in ne uvažajo nobenega blaga, ki se lahko uporablja kot surovine, še vedno upravičeni do subvencij po DEPBS.

(e) Izračun zneska subvencije

50. V skladu s členom 3(2) in členom 5 osnovne uredbe ter metodologijo izračunavanja, uporabljeno za to shemo v Uredbi Sveta (ES) št. 367/2006, je bil znesek subvencij, proti katerim je mogoče uvesti izravnalne ukrepe, izračunan glede na ugodnost za prejemnika, ki je bila ugotovljena med OPP. V tem smislu je veljalo, da je subvencija podeljena prejemniku takrat, ko se izvede izvozni posel na podlagi te sheme. V tem trenutku se lahko indijska vlada odpove carinam, kar predstavlja finančni prispevek v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ko carinski organi izdajo izvozno odpremnico, ki med drugim navaja znesek kredita DEPBS, ki se dodeli za ta izvozni posel, indijska vlada nima pravice odločati o tem, ali se subvencija dodeli. Poleg tega je sodelujoči proizvajalec izvoznik knjižil kredite DEPBS po obračunskem načelu kot prihodek.

51. Kadar so bili predloženi upravičeni zahtevki, so bile pristojbine za pridobitev subvencije v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete od tako pridobljenih kreditov, s čimer je znesek subvencije postal števec. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za zadevne prihodke od izvoza med obdobjem preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, pridelane, izvožene ali prepeljane količine.

52. Stopnja subvencije, ugotovljena v zvezi s to shemo med OPP za vložnika, znaša 5,1 %.

4. Shema za podporo izvozu investicijskega blaga („EPCGS“)

(a) Pravna podlaga

53. EPCGS je podrobno opisana v poglavju 5 politike EXIM 2004–2009 in poglavju 5 HOP I 2004–2009.

(b) Upravičenost

54. Do te sheme so upravičeni proizvajalci izvozniki, trgovci izvozniki, „vezani“ na spremljajoče proizvajalce in ponudnike storitev.

(c) Praktično izvajanje

55. Na podlagi pogoja obveznosti izvoza je družbi dovoljen uvoz investicijskega blaga (novega in od aprila 2003 do deset let starega) po znižani stopnji dajatve. Indijska vlada v ta namen po vlogi in plačilu pristojbine izda dovoljenje EPCGS. Od aprila 2000 shema dovoljuje znižano stopnjo uvozne dajatve v višini 5 % za vse investicijsko blago, uvoženo po tej shemi. Do 31. marca 2000 se je uporabljala 11-odstotna stopnja dajatve (vključno z 10-odstotno dodatno dajatvijo), v primeru uvozov z visoko vrednostjo pa ničelna stopnja dajatve. Za izpolnjevanje obveznosti izvoza je treba uvožena investicijska sredstva uporabiti za proizvodnjo določene količine izvoznega blaga v določenem obdobju.

56. Imetnik dovoljenja EPCGS lahko nabavlja investicijsko blago tudi na notranjem trgu. V tem primeru je domači proizvajalec investicijskega blaga lahko upravičen do dajatev prostega uvoza delov, potrebnih za proizvodnjo tega investicijskega blaga. Po drugi strani pa lahko domači proizvajalec zahteva subvencijo predvidenega izvoza glede dobave investicijskega blaga imetniku dovoljenja EPCGS.

57. Ugotovljeno je bilo, da je vložnik med OPP uporabljal to shemo.

(d) Sklepne ugotovitve o EPCGS

58. EPCGS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Znižanje dajatve pomeni finančni prispevek indijske vlade, ker ta koncesija zmanjša prihodek indijske vlade od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega znižanje dajatve izvozniku prinese ugodnost, saj dajatve, privarčevane pri uvozu, izboljšajo njegovo likvidnost.

59. Nadalje je EPCGS zakonsko pogojena z opravljenim izvozom, ker takšnih dovoljenj ni mogoče dobiti brez izpolnjevanja obveznosti izvoza. Zato velja za specifično in je zanjo mogoče uvesti izravnalne ukrepe v skladu s prvim pododstavkom člena 4(4)(a) osnovne uredbe.

60. Te sheme ni mogoče šteti za dovoljen sistem povračila dajatev ali nadomestni sistem povračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Dovoljeni sistemi iz točke (i) Priloge I k osnovni uredbi ne zajemajo investicijskega blaga, ker se ne uporablja v proizvodnji izvoznih izdelkov.

(e) Izračun zneska subvencije

61. Znesek subvencije je bil izračunan v skladu s členom 7(3) osnovne uredbe na podlagi neplačanih carin na uvoženo investicijsko blago med obdobjem, ki odraža običajno obdobje amortizacije takega investicijskega blaga v zadevni industriji. V skladu z uveljavljeno prakso je bil tako dobljen znesek, ki se nanaša na OPP, popravljen z dodatkom obresti za to obdobje, da se odrazi celotna vrednost subvencije v tem obdobju. V ta namen se je štela kot primerna komercialna obrestna mera v Indiji v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Kadar so bili predloženi upravičeni zahtevki, so bile v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete nujne pristojbine za pridobitev subvencije.

62. Vložnik je trdil, da investicijsko blago, uvoženo brez dajatev v okviru sheme ECPG za uporabo v enoti v Khanvelu, ni več v uporabi, in da se koristi, povezane s takšnim blagom, ne smejo vključiti v števec. V odgovor na to je treba opozoriti, da je vložnik že prejel ugodnosti v zvezi s tem investicijskim blagom. Poleg tega pa je treba zavrniti to trditev, ker ni dokazov, da vložnik nima več takšnega blaga ali da ga ne bo več uporabljal.

63. V skladu s členom 7(2) in (3) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za prihodke od izvoza zadevnega izdelka med OPP kot ustrezen imenovalec, saj je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prepeljane količine.

64. Stopnja subvencije, ugotovljena v zvezi s to shemo med OPP za vložnika, znaša 2,3 %.

5. Shema izvoznih kreditov („ECS“)

(a) Pravna podlaga

65. Podrobnosti te sheme so določene v Master Circular DBOD št. DIR.(Exp).BC 01/04.02.02/2007-08 (izvozni kredit v tuji valuti/rupijah) in Master Circular DBOD št. DIR.(Exp).BC 09/04.02.02/2008-09 (izvozni kredit v tuji valuti/rupijah) indijske centralne banke („ICB“), ki sta naslovljena na vse komercialne banke v Indiji.

(b) Upravičenost

66. Do te sheme so upravičeni proizvajalci izvozniki in trgovci izvozniki.

(c) Praktično izvajanje

67. ICB na podlagi te sheme obvezujoče določa najvišje obrestne mere za izvozne kredite v indijskih rupijah in v tuji valuti, ki jih lahko komercialne banke zaračunajo izvozniku. ECS vključuje dve podshemi, shemo izvoznih kreditov pred odpremo („kredit za embaliranje“), ki zajema kredite izvozniku za financiranje nakupa, predelave, izdelave, embaliranja in/ali odpreme blaga pred izvozom, in shemo izvoznih kreditov po odpremi, ki zagotavlja posojila za obratni kapital z namenom financiranja izvoznih terjatev. ICB bankam tudi nalaga, da določen znesek svojih neto bančnih kreditov namenijo za financiranje izvoza.

68. Zaradi Master Circulars ICB lahko izvozniki pridobijo izvozne kredite po preferencialnih obrestnih merah v primerjavi z obrestnimi merami za običajne komercialne kredite („gotovinske kredite“), ki so določene izključno v skladu s tržnimi pogoji. Razlika med obrestnimi merami se lahko zmanjša za družbe z dobro boniteto. Dejansko bi lahko družbe z dobro boniteto pridobile izvozne in gotovinske kredite po enakih pogojih.

69. Ugotovljeno je bilo, da je vložnik med OPP uporabljal to shemo.

(d) Sklepne ugotovitve o ECS

70. Preferencialne obrestne mere kredita ECS, ki jih določajo Master Circulars ICB iz uvodne izjave (65), lahko znižajo stroške obresti izvoznika v primerjavi s stroški kredita, ki so določeni izključno po tržnih pogojih, in v tem primeru prenesejo ugodnost na takega izvoznika v smislu člena 3(2) osnovne uredbe. Financiranje izvoza samo po sebi ni varnejše od domačega financiranja. Dejansko običajno velja za bolj tvegano in višina zahtevane varščine za določen kredit, ne glede na objekt financiranja, je izključno tržna odločitev komercialne banke. Razlike v obrestnih merah glede na različne banke so posledica metodologije, ki jo ICB uporablja za določanje najvišjih obrestnih mer za vsako komercialno banko posebej.

71. Kljub dejstvu, da preferencialne kredite na podlagi ECS dodeljujejo komercialne banke, je ta ugodnost finančni prispevek vlade v smislu člena 3(1)(a)(iv) Uredbe. V tem smislu je treba poudariti, da niti člen 3(1)(a)(iv) osnovne uredbe niti Sporazum o subvencijah in izravnalnih ukrepih ne zahtevata bremenitve javnih računov, npr. povračila indijske vlade komercialnim bankam, da bi se določila subvencija, temveč le odredbo vlade za izvajanje funkcij iz točk (i), (ii) ali (iii) člena 3(1)(a) osnovne uredbe. ICB je javni organ, ki zato spada pod opredelitev „vlada“, kot je določeno v členu 2(b) osnovne uredbe. Je v 100-odstotni državni lasti, uresničuje cilje javne politike, npr. monetarno politiko, njeno upravo pa imenuje indijska vlada. ICB usmerja zasebne organe v smislu druge alinee člena 3(1)(a)(iv) osnovne uredbe, ker so komercialne banke vezane na njene pogoje, med drugim na najvišje dovoljene obrestne mere za izvozne kredite, določene v Master Circulars ICB, poleg tega pa ICB tudi določa, da morajo komercialne banke določen znesek svojih neto bančnih kreditov usmeriti v financiranje izvoza. Ta usmeritev komercialne banke zavezuje k izvajanju funkcij, omenjenih v členu 3(1)(a)(i) osnovne uredbe, v tem primeru zagotavljanju posojil v obliki preferencialnega financiranja izvoza. Takšen neposredni prenos sredstev v obliki posojil pod določenimi pogoji bi bil običajno v pristojnosti vlade in ta praksa se na noben bistven način ne razlikuje od praks, ki jih običajno izvajajo vlade v smislu člena 3(1)(a)(iv) osnovne uredbe. Ta subvencija se šteje za specifično in je zanjo mogoče uvesti izravnalne ukrepe, saj so preferencialne obrestne mere dostopne samo za financiranje izvoznih poslov in so torej pogojene z opravljenim izvozom v skladu s prvim pododstavkom člena 4(4)(a) osnovne uredbe.

(e) Izračun zneska subvencije

72. Znesek subvencije je bil izračunan na podlagi razlike med obrestmi, plačanimi za izvozne kredite, uporabljene med OPP, in zneskom, ki bi ga bilo treba plačati za običajne komercialne kredite, ki jih je uporabil vložnik. Ta znesek subvencije (števec) je bil dodeljen za skupne prihodke od izvoza med OPP kot ustrezen imenovalec v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe, ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, pridelane, izvožene ali prepeljane količine.

73. Stopnja subvencije, ugotovljena v zvezi s to shemo med OPP za vložnika, znaša 0,2 %.

8. PAKETNA SHEMA SPODBUD („PSI“)

(a) Pravna podlaga

74. V prejšnjih preiskavah v zvezi s folijo iz PET, vključno s preiskavo v zvezi s pregledom, zaradi katere je bila z Uredbo Sveta (ES) št. 367/2006 uvedena zdaj veljavna dokončna izravnalna dajatev, je bilo preiskanih več indijskih državnih shem, ki vključujejo spodbude lokalnim družbam. Državne sheme spadajo pod naslov „Paketna shema spodbud“ (PSI), ker so lahko vključene različne vrste spodbud. Preiskava je ugotovila, da je upravičenost družbe do ugodnosti iz te sheme določena v „Certifikatu za izpolnjevanje pogojev“.

75. Paketna shema spodbud (PSI) vlade Maharaštre je bila od uvedbe večkrat spremenjena. Vložnik še naprej uporablja ugodnosti na podlagi sheme „PSI 1993“, in ne na podlagi shem, ki so jo nasledile. Zato je bila v okviru tega primera ocenjena le shema PSI 1993.

76. Shema za odpust prometnega davka vlade Zahodne Bengalije zagotavlja odpust centralnega prometnega davka. S preiskavo je bilo ugotovljeno, da je bil vložnik pri nakupih oproščen davka na trgovino (centralnega prometnega davka) vlade Zahodne Bengalije. V skladu s to davčno določbo je družba oproščena plačila prometnega davka za prodajo na domačem trgu (lokalnega in centralnega prometnega davka).

(b) Upravičenost

77. Za upravičenost do te sheme morajo družbe praviloma vlagati v slabše razvita območja države z vzpostavitvijo novega industrijskega obrata ali veliko kapitalsko naložbo v razširitev ali diverzifikacijo obstoječega industrijskega obrata. Glavno merilo za določitev zneska spodbud sta razvrstitev območja, v katerem je ali bo sedež družbe, in obseg naložbe.

(c) Praktično izvajanje

78. V okviru shem oprostitve prometnega davka pooblaščenim enotam ni bilo treba pobirati prometnega davka na prodajne transakcije. Podobno so bile pooblaščene enote oproščene plačila prometnega davka za nakup blaga od dobaviteljev, ki so upravičeni do te sheme. Medtem ko oprostitev v zvezi s prodajno transakcijo ne dodeljuje nobenih ugodnosti pooblaščenim prodajnim enotam, pa velja ravno nasprotno za pooblaščene enote za nakup, ki jim oprostitev v zvezi z nakupno transakcijo dodeljuje ugodnost.

79. Oprostitev plačila prometnega davka za nakupe znotraj države Maharaštra (ki so bili prej oproščeni plačila na podlagi sheme spodbud za oprostitev plačila prometnega davka države Maharaštra) ni več na voljo. Zakon o prometnem davku v primeru meddržavne prodaje v Maharaštri je bil aprila 2005 zamenjan s sistemom davka na dodano vrednost („DDV“). Vložnik mora kot neizvzeta enota z učinkom od aprila 2005 kupiti material s plačilom DDV.

(d) Sklepne ugotovitve

80. Vložnik si je v zvezi s shemo PSI 1993 vlade Maharaštre pridobil samo pravico do odpusta prometnega davka na prodajo končnega blaga med OPP, za katero je bilo v preteklosti ugotovljeno, da za prejemnika ne prinaša ugodnosti (uvodna izjava (114) Uredbe Sveta (ES) št. 367/2006). Zato v okviru sheme PSI 1993 vlade Maharaštre ni bila ugotovljena nobena korist izravnalnih ukrepov.

81. Vendar v zvezi z vložnikovimi nakupi surovin pri družbah zunaj države Maharaštra brez plačila centralnega prometnega davka shema PSI zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Oprostitev plačila prometnega davka za nakup predstavlja finančni prispevek, saj ta koncesija zmanjša prihodek vlade, ki bi sicer zapadel v plačilo. Poleg tega prinese ta oprostitev družbam ugodnost, saj izboljša njihovo likvidnost.

82. PSI je na voljo samo družbam, ki so investirale v posebej določena geografska območja v pristojnosti indijske države. Ni pa na voljo družbam zunaj teh območij. Stopnja ugodnosti se glede na zadevno območje razlikuje. V skladu s prvim pododstavkom člena 4(2)(a) in členom 4(3) osnovne uredbe je to posebna shema in zato se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi.

(e) Izračun zneska subvencije

83. V zvezi z oprostitvijo plačila prometnega davka je treba poudariti, da je bil znesek subvencije izračunan na podlagi višine prometnega davka, ki bi sicer med OPP zapadel v plačilo, vendar je ostal neplačan.

84. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije (števec) dodeljen za skupni prihodek od izvoza in domače prodaje v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezen imenovalec, ker subvencija ni pogojena z izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, pridelane, izvožene ali prepeljane količine.

85. Stopnja subvencije, ugotovljena v zvezi s to shemo med OPP za vložnika, znaša 0,1 %.

9. ZNESEK SUBVENCIJ, PROTI KATERIM SE LAHKO UVEDEJO IZRAVNALNI UKREPI

86. Opozoriti je treba, da je bil z Uredbo Sveta (ES) št. 1124/2007 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 367/2006 za vložnika določen znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izražen ad valorem v višini 17,1 %.

87. Med tem delnim vmesnim pregledom je ugotovljeni znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izražen ad valorem , znašal 8,4 %, kakor je navedeno spodaj:

SHEMA→ | AAS(*) | DEPBS(*) | EPCGS(*) | ECS(*) | PSI | Skupaj |

DRUŽBA↓ | % | % | % | % | % | % |

Jindal Poly Films Limited | 0,7 | 5,1 | 2,3 | 0,2 | 0,1 | 8,4 |

(*) Subvencije, označene z zvezdico, so izvozne subvencije.

88. Ob upoštevanju navedenega je bilo ugotovljeno, da se je stopnja subvencioniranja za zadevnega proizvajalca izvoznika znižala.

10. IZRAVNALNI UKREPI

89. Prav tako se je preučilo, ali se lahko spremenjene okoliščine v zvezi s preučenimi shemami štejejo za trajne. V zvezi s tem je več elementov to potrdilo.

90. Prvič je treba opozoriti, da so ugotovitve v tem delnem vmesnem pregledu v skladu z zneski subvencij, določenimi za pet indijskih proizvajalcev folije iz PET v delnem vmesnem pregledu, objavljenem januarja 2009, pri čemer je znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izražen ad valorem , znašal od 5,4 % do 8,6 %. To je znak določene stalnosti stopnje subvencioniranja tega proizvoda v Indiji.

91. Drugič, medtem ko je bila v prejšnji preiskavi glavna ugodnost dodeljena na podlagi AAS, je bila na podlagi te sheme ugodnost bistveno nižja med OPP, pri čemer je bilo dokazano, da je to veljalo tudi v primeru po OPP.

92. Na podlagi navedenega se zdi, da bo vložnik še naprej prejemal subvencije v znesku, ki je nižji od zneska, določenega v prejšnji preiskavi v zvezi z delnim vmesnim pregledom.

93. Zaradi novih ugotovitev je treba spremeniti raven ukrepov, ker je bilo dokazano, da vložnik prejema veliko nižjo subvencijo kot prej in da bo verjetno še naprej prejemal subvencijo v znesku, ki je nižji od zneska, določenega v prejšnji preiskavi v zvezi z delnim vmesnim pregledom.

94. Zato bi bilo treba spremenjeno stopnjo izravnalne dajatve določiti na novi stopnji subvencioniranja, ugotovljeni v tem delnem vmesnem pregledu, ker stopnja škode, izračunana v prvotni protisubvencijski preiskavi, ostaja višja.

95. V skladu z drugim pododstavkom člena 24(1) osnovne uredbe in členom 14(1) Uredbe (ES) št. 1225/2009[9] za noben izdelek ne smejo hkrati veljati protidampinški in izravnalni ukrepi za obravnavanje enih in istih razmer, ki izhajajo iz dampinga ali iz izvoznega subvencioniranja. Kot je navedeno v uvodni izjavi (6) zgoraj, pa za vložnika velja protidampinška dajatev v višini 0 % glede zadevnega izdelka, zato se v tem primeru te določbe ne uporabljajo.

96. Ob upoštevanju stopnje dajatve, ki trenutno velja za uvoz zadevnega izdelka proizvajalcev izvoznikov, ki niso posebej navedeni v členu 1(2) Uredbe (ES) št. 367/2006, tj. stopnje, za katero je navedeno, da velja za „vse druge družbe“ v Indiji, je treba opozoriti, da se dejanske podrobnosti preiskovanih shem in možnost uvedbe izravnalnih ukrepov proti njim niso spremenile glede na prejšnjo preiskavo. Tako ni nobenega razloga za preračun stopenj subvencij in dajatev teh družb. Zato ostanejo stopnje dajatev, ki se uporabljajo za vse družbe, razen za vložnika, nespremenjene –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Člen 1(2) Uredbe Sveta (ES) št. 367/2006 se nadomesti z naslednjim:

„2. Stopnja dokončne izravnalne dajatve, veljavne za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve, za izdelke, proizvedene v spodaj navedenih družbah, znaša:

Družba | Dokončna dajatev (%) | Dodatna oznaka TARIC |

Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi 110 003, Indija | 7,2 | A026 |

Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, Indija | 5,4 | A028 |

Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, Indija | 8,4 | A030 |

MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, Indija | 8,7 | A031 |

Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, Indija | 8,6 | A032 |

SRF Limited, Block C, Sector 45, Greenwood City, Gurgaon 122003, Haryana, Indija | 5,4 | A753 |

Uflex Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), Indija | 6,4 | A027 |

Vse druge družbe | 19,1 | A999 |

“

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, […]

Za Svet

Predsednik

[1] UL L 188, 18.7.2009, str. 93.

[2] UL L 316, 10.12.1999, str. 1.

[3] UL L 68, 8.3.2006, str. 15.

[4] UL L 236, 31.8.2006, str. 1.

[5] UL L 255, 29.9.2007, str. 1.

[6] UL L 6, 10.1.2009, str. 1.

[7] UL L 288, 6.11.2007, str. 1.

[8] UL C 215, 9.9.2009, str. 17.

[9] UL L 343, 22.12.2009, str. 51.