To poročilo o misiji okrepljenega nadzora v Romuniji se pošlje Svetu v skladu s členom -11(4) Uredbe (ES) št. 1466/97 . Kot je predvideno v členu -11(5) Uredbe (ES) št. 1466/97, so bile začasne ugotovitve navedene misije že posredovane romunskim organom, da podajo svoje pripombe.

Romunija – postopek zaradi znatnega odklona

Misija okrepljenega nadzora, 10.–11. april 2018

Poročilo

1. Uvod

Zaradi znatnega odklona Romunije od srednjeročnega proračunskega cilja v letu 2016 se je spomladi 2017 zanjo začel postopek zaradi znatnega odklona. Komisija je 22. maja 2017 Romuniji izdala opozorilo in Svetu predlagala, naj začne postopek zaradi znatnega odklona. Svet je v svojem priporočilu o začetku postopka zaradi znatnega odklona z dne 16. junija 2017 Romunijo pozval, naj sprejme ukrepe za zagotovitev, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov v letu 2017 ne bo presegla 3,3 %. To ustreza letni strukturni prilagoditvi v višini 0,5 % BDP, kar je minimalni napor, ki se zahteva v okviru preventivnega dela Pakta za stabilnost in rast.

Ker Romunija ni sprejela učinkovitih ukrepov, je Svet decembra 2017 izdal revidirano priporočilo o začetku postopka zaradi znatnega odklona. Komisija je na podlagi ugotovitev misije okrepljenega nadzora iz septembra 2017 in poročila, ki so ga predložili organi, sklenila, da organi ne nameravajo ukrepati na podlagi priporočila o začetku postopka zaradi znatnega odklona, saj so bili napori osredotočeni izključno na preprečevanje prekoračitve referenčne vrednosti za nominalni primanjkljaj v višini 3 % BDP. Zato je Svet 5. decembra 2017 sklenil, da Romunija ni sprejela učinkovitih ukrepov, in izdal revidirano priporočilo. Svet je Romunijo pozval, naj sprejme ukrepe za zagotovitev, da nominalna stopnja rasti neto primarnih javnofinančnih odhodkov v letu 2018 ne bo presegla 3,3 %, kar ustreza letni strukturni prilagoditvi v višini 0,8 % BDP v letu 2018. To je pomenilo potrebo po sprejetju ukrepov s skupnim strukturnim rezultatom 1,8 % BDP v letu 2018 v primerjavi z izhodiščem iz gospodarske napovedi Komisije iz jeseni 2017. Romunija je Svetu poročala o sprejetih ukrepih 20. aprila, kar je po roku, ki je bil 15. april. Ocena poročila, ki jo je pripravila Komisija, je del pomladanskega svežnja evropskega semestra.

V skladu s projekcijami Komisije se bosta po običajnem scenariju nespremenjenih politik nominalni in strukturni primanjkljaj v letu 2018 verjetno povečala. Ekspanzivna fiskalna politika naj bi se nadaljevala tudi v bližnji prihodnosti. Cilj proračuna za leto 2018 je javnofinančni primanjkljaj v višini 3 % BDP, kar pomeni nadaljnje povečanje strukturnega primanjkljaja ob prisotnosti vse večje proizvodne vrzeli. Vendar je bil proračun oblikovan na podlagi optimističnega makroekonomskega scenarija in verjetno precenjuje davčne prihodke. Komisija ob običajnem scenariju nespremenjenih politik napoveduje nominalni primanjkljaj v višini 3,4 % BDP v letu 2018. Plače v javnem sektorju so se znatno povečale z zakonom o poenotenih plačah, ki je bil sprejet poleti 2017. Rast starostnih pokojnin bo še naprej presegala standardni mehanizem indeksacije pokojnin. Poleg tega se je enotna stopnja dohodnine od januarja 2018 znižala s 16 % na 10 %. Po drugi strani bo sprememba prispevkov za socialno varnost s sedanjih 22,75 % za delodajalce in 16,5 % za zaposlene na 2,25 % za prve in 35 % za druge delno omejila fiskalne stroške povečanja bruto plač v javnem sektorju v letu 2018. Poleg tega proračun za leto 2018 vsebuje zmanjšanje deleža socialnih prispevkov, prenesenih v drugi steber pokojninskega sistema, kar pozitivno vpliva na javnofinančne prihodke.

Komisija je izvedla misijo okrepljenega nadzora 10. in 11. aprila 2018, torej pred predložitvijo omenjenega poročila, kot se zahteva. Poznejše poročanje v skladu z zakonskimi zahtevami zato v tem poročilu o misiji ni upoštevano. Misija je bila izvedena na podlagi člena -11(2) Uredbe (ES) št. 1466/97. Med misijo so potekala srečanja s finančnim ministrom Eugenom Teodorovicijem, guvernerjem Nacionalne banke Romunije Mugurjem Isărescujem ter s člani romunskega fiskalnega sveta. Cilji misije so bili podrobno spoznati fiskalne ukrepe, ki jih načrtujejo organi, povečati prepoznavnost fiskalnih tveganj in spodbuditi skladnost s Paktom za stabilnost in rast.

2. Ugotovitve misije

Po mnenju misije romunski organi ne nameravajo ukrepati na podlagi priporočila o začetku postopka zaradi znatnega odklona. V imenu Ministrstva za finance in vlade je minister Teodorovici potrdil, da cilj za leto 2018 ostaja nominalni primanjkljaj nekoliko pod 3 % BDP. Glede na pozitivno in vedno večjo proizvodno vrzel to kaže na poslabšanje osnovnega strukturnega primanjkljaja, kar je v nasprotju s priporočilom Sveta. Minister Teodorovici je pojasnil, da ga zavezujejo ukrepi iz vladnega programa, ki se v celoti odražajo v proračunskih prihodkih in odhodkih. Prav tako je izrazil zaupanje, da se bo črpanje sredstev EU letos povečalo v primerjavi z letom 2017 (kar pa bi povečalo tudi obveznosti sofinanciranja). Minister Teodorovici je dodal, da bodo za spoštovanje praga nominalnega primanjkljaja v višini 3 % BDP v letu 2018 potrebni dodatni ukrepi, ki jih bo Romunija opredelila v poročilu o sprejetih ukrepih. Minister Teodorovici je navedel, da bi se ti ukrepi nanašali na izboljšanje delovanja davčne in carinske uprave, zlasti z uvedbo novega sistema IT. Misija je poudarila, da mora poročilo o sprejetih ukrepih, ki ga je treba predložiti do 15. aprila, vsebovati podrobnosti o načrtovanih ukrepih in njihovo količinsko opredelitev. Misija je ugotovila tudi, da podatki o izvrševanju proračuna za prvo četrtletje leta 2018 kažejo poslabšan saldo v primerjavi z enakim obdobjem lani (primanjkljaj v višini 0,5 % BDP v prvem četrtletju leta 2018 v primerjavi s presežkom v višini 0,2 % BDP v prvem četrtletju leta 2017). Minister Teodorovici je trdil, da je takšen primanjkljaj skladen s projekcijami in da je večinoma posledica enkratnih odhodkov v obrambnem sektorju. Minister Teodorovici je tudi sporočil, da si bo prizadeval spremeniti prakso poznega sprejemanja državnih proračunov (običajno se sprejmejo decembra predhodnega leta) in bo skušal sprejeti proračun za leto 2019 bolj zgodaj.

Vlada razmišlja o nadaljnji razveljavitvi sistemske pokojninske reforme iz leta 2008, s katero je bil uveden drugi pokojninski steber. Organi so v okviru proračuna za leto 2018 že zmanjšali delež socialnih prispevkov, ki so bili preneseni v drugi pokojninski steber. V skladu z javnimi izjavami namerava vlada spremeniti prenose v drugi pokojninski steber v neobvezne, odločitev pa naj bi sprejela do konca junija 2018 po posvetovanju z zainteresiranimi stranmi. Ti prenosi znašajo približno 7 milijard RON na leto (približno 1,5 milijarde EUR; 0,8 % BDP). S takim ukrepom bi se kratkoročno zmanjšal fiskalni primanjkljaj, saj je drugi pokojninski steber v skladu z ESR razvrščen zunaj sektorja država. Vendar bi se te fiskalne koristi dolgoročno izničile, saj bi prispevke za socialno varnost, preusmerjene iz drugega stebra, spremljala obveznost plačevanja starostnih pokojnin v prihodnosti. Poleg tega bi lahko taka razveljavitev reforme negativno vplivala na vzdržnost pokojninskega sistema in razvoj kapitalskih trgov. Če postane drugi pokojninski steber neobvezen, bo Romunija izgubila možnost sklicevanja na klavzulo o sistemski pokojninski reformi v okviru Pakta za stabilnost in rast.

Nacionalna banka Romunije (NBR) je izrazila pomisleke glede učinka ekspanzivne prociklične fiskalne politike na sedanjo kombinacijo politik. Romunija je sredi velikega gospodarskega vzpona, medtem ko je bil fiskalni položaj Romunije zelo ekspanziven. Zato se zdi, da fiskalna politika Romunije ni preudarna in močno pogojuje monetarno politiko. V skladu s projekcijami Nacionalne banke Romunije bi se primanjkljaj sektorja država leta 2018 ob predpostavki nespremenjenih politik povečal nad 3 % BDP. Nacionalna banka Romunije je poudarila, da je prag za nominalni primanjkljaj v višini 3 % BDP v Romuniji dobro razumljen, ni pa javne ozaveščenosti o preventivnem delu Pakta za stabilnost in rast. Obstajajo možnosti za davčne ukrepe na strani prihodkov, glede na to, da je bil odklon od srednjeročnega cilja posledica znižanja posrednih davkov ter da so davčne stopnje nizke, izogibanje davkom pa je visoko.

Fiskalni svet se strinja s pomisleki Komisije glede fiskalnih obetov. Po njegovem mnenju se bo strukturni primanjkljaj v letu 2018 znatno poslabšal, nominalni primanjkljaj pa naj bi ob odsotnosti izravnalnih fiskalnih ukrepov presegel prag 3 % BDP. Možnosti za zmanjšanje javnih naložb v letu 2018 so omejene, saj so bile javne naložbe leta 2017 že na najnižji ravni doslej, črpanje sredstev EU pa se v letu 2018 povečuje, kar pomeni večje obveznosti glede sofinanciranja.





STATISTIČNA PRILOGA