Predlog SKLEP SVETA o podpisu v imenu Evropske unije in začasni uporabi nekaterih določb Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Irak na drugi strani /* 2010/03050(NLE) - COM(2010) 626 konč. */





SL || EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 5.11.2010 COM(2010) 626 konč. 2010/0305 (NLE) Predlog SKLEP SVETA o podpisu v imenu Evropske unije in začasni uporabi nekaterih določb Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Irak na drugi strani OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM Svet je 23. marca 2006 pooblastil Komisijo za pogajanja o sporazumu o trgovini in sodelovanju z Irakom ter izdal pogajalske direktive v ta namen. Pogajanja so se začela novembra 2006 in dobro napredovala ter se končala novembra 2009 po devetih krogih pogajanj. Na sedmem krogu pogajanj med EU in Irakom, ki je potekal februarja 2009 v Bagdadu, sta se tako Irak kot EU strinjala o okrepitvi statusa osnutka sporazuma s spremembo njegovega naslova („sporazumu o trgovini in sodelovanju“ naj bi tako postal „sporazum o partnerstvu in sodelovanju“) in z ustanovitvijo sveta za sodelovanje, ki bi se redno sestajal na ministrski ravni. Ti spremembi sta bili izraženi v pogajalskih direktivah, ki jih je odobril Svet. Sporazumom o partnerstvu in sodelovanju med EU in Irakom (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) bo zaznamoval prvo pogodbeno razmerje med EU in Irakom. Zagotavlja pravni okvir, ki zajema vrsto vprašanj: od rednega političnega dialoga do trgovinskih odnosov in regulativnega sodelovanja ter razvojno pomoč. Namen tega sporazuma, sklenjenega za obdobje 10 let (z možnostjo podaljšanja), je oblikovati trdno podlago za okrepitev vezi med Irakom in EU. Njegovi cilji so zlasti okrepitev političnega dialoga o dvostranskih, regionalnih in globalnih vprašanjih, izboljšanje trgovinskih ureditev med Irakom in EU, podpora pomembne reforme v Iraku in razvojna prizadevanja ter olajševanje vključevanja Iraka v širše mednarodno gospodarstvo. V Sporazumu je poudarjena odločenost EU, da ima pomembno vlogo pri tranziciji Iraka, da je glavni vir podpore Iraku in da še naprej krepi odnose med EU in Irakom. Glavni elementi Sporazuma so: 1. politični dialog in sodelovanje na področju zunanje in varnostne politike – redni politični dialog na ministrski ravni in na ravni visokih uradnikov, – klavzule o človekovih pravicah in boju proti širjenju orožja za množično uničevanje, ki so bistveni elementi Sporazuma, – klavzule o boju proti terorizmu, osebnem in lahkem orožju ter o Mednarodnem kazenskem sodišču, 2. trgovina in naložbe – Nepreferencialni trgovinski sporazum, ki vključuje osnovna pravila Svetovne trgovinske organizacije (STO), čeprav Irak še ni član STO, in zagotavlja nekatere bistvene preferencialne elemente, in sicer v zvezi z javnim naročanjem ter storitvami in naložbami. Poglavje o trgovini zajema tudi učinkovit mehanizem reševanja sporov z zavezujočimi odločitvami senata in postopki za ugotavljanje skladnosti. 3. določbe za sodelovanje na številnih področjih, kot so (seznam je informativen): – energetika, promet, naložbe, človekove pravice, izobraževanje, znanost in tehnologija, pravosodje, svoboda in varnost (vključno s sodelovanjem na področju migracij in azila), okolje, regionalno ali kulturno sodelovanje. 4. institucionalne določbe za izvajanje Sporazuma, vključno s svetom za sodelovanje, ki se sestane enkrat letno na ministrski ravni, in odborom za sodelovanje, ki svetu za sodelovanje pomaga pri izvrševanju njegovih nalog. Do začetka veljavnosti Sporazuma bi bilo treba nekatere njegove dele uporabljati začasno, kot je določeno v členu 117 Sporazuma. Komisija glede na pomembnost Sporazuma meni, da bi moral Svet uradna obvestila iz člena 117 poslati šele po določenem času, da bi Evropski parlament lahko izrazil svoje stališče o Sporazumu. Komisija je pripravljena sodelovati s Svetom in Evropskim parlamentom, da se zagotovi začasna uporaba Sporazuma v letu 2011. 2010/0305 (NLE) Predlog SKLEP SVETA o podpisu v imenu Evropske unije in začasni uporabi nekaterih določb Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Irak na drugi strani SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 207 in 209 v povezavi s členom 218(5) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije[1], ob upoštevanju naslednjega: (1) Svet je 23. marca 2006 pooblastil Komisijo za pogajanja o sporazumu o trgovini in sodelovanju z Irakom. (2) Svet je 27. oktobra 2009 na predlog Komisije odobril spremembe pogajalskih direktiv, ki so okrepile status Sporazuma s spremembo njegovega naslova v sporazum o partnerstvu in sodelovanju ter ustanovitvijo sveta za sodelovanje na ministrski ravni. (3) Sporazum o partnerstvu in sodelovanju (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je treba podpisati s pridržkom sklenitve. Nekatere dele Sporazuma je treba uporabljati začasno do dokončanja postopka za njegovo formalno sklenitev – SPREJEL NASLEDNJI SKLEP: Člen 1 Podpis Sporazuma o Partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Irak na drugi strani se odobri v imenu Unije ob upoštevanju Sklepa Sveta o sklenitvi navedenega sporazuma. Besedilo Sporazuma je priloženo temu sklepu. Člen 2 Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebe, pooblaščene za podpis Sporazuma v imenu Unije. Člen 3 Člena 1 in 2 ter naslovi I, II, III in V Sporazuma se do dokončanja postopkov, potrebnih za začetek veljavnosti Sporazuma, uporabljajo začasno v skladu s členom 117 Sporazuma od prvega dne v tretjem mesecu, ki sledi dnevu, ko pogodbenici druga drugo uradno obvestita o dokončanju postopkov, potrebnih za začasno uporabo. Člen 4 Ta sklep začne veljati na dan sprejetja. Objavi se v Uradnem listu Evropske unije. V Bruslju, Za Svet Predsednik […] PRILOGA SPORAZUM O PARTNERSTVU IN SODELOVANJU med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Irak na drugi strani KRALJEVINA BELGIJA, REPUBLIKA BOLGARIJA, ČEŠKA REPUBLIKA, KRALJEVINA DANSKA, REPUBLIKA ESTONIJA, ZVEZNA REPUBLIKA NEMČIJA, FRANCOSKA REPUBLIKA, HELENSKA REPUBLIKA, KRALJEVINA ŠPANIJA, IRSKA, ITALIJANSKA REPUBLIKA, REPUBLIKA CIPER, REPUBLIKA LATVIJA, REPUBLIKA LITVA, VELIKO VOJVODSTVO LUKSEMBURG, REPUBLIKA MADŽARSKA, REPUBLIKA MALTA, KRALJEVINA NIZOZEMSKA, REPUBLIKA AVSTRIJA, REPUBLIKA POLJSKA, PORTUGALSKA REPUBLIKA, ROMUNIJA, REPUBLIKA SLOVENIJA, SLOVAŠKA REPUBLIKA, REPUBLIKA FINSKA, KRALJEVINA ŠVEDSKA, ZDRUŽENO KRALJESTVO VELIKA BRITANIJA IN SEVERNA IRSKA, pogodbenice Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: države članice), in EVROPSKA UNIJA (v nadaljnjem besedilu: Unija) na eni strani ter REPUBLIKA IRAK (v nadaljnjem besedilu: Irak) na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: pogodbenici) – Preambula Ob upoštevanju vezi med Unijo, njenimi državami članicami in Republiko Irak ter njihovih skupnih vrednot, ob zavedanju, da želijo Unija, njene države članice in Republika Irak te vezi okrepiti ter vzpostaviti trgovino in sodelovanje, ki ju podpira politični dialog, ob upoštevanju pomena, ki ga pogodbenici pripisujeta ciljem in načelom Ustanovne listine Združenih narodov, spoštovanju človekovih pravic, demokratičnim načelom ter političnim in gospodarskim svoboščinam, ki so temelj partnerstva, ob ponovni potrditvi svoje zavezanosti demokratičnim načelom ter človekovim pravicam in temeljnim svoboščinam, kot so določene v Splošni deklaraciji Združenih narodov o človekovih pravicah in drugih zadevnih mednarodnih instrumentih o človekovih pravicah, ob priznavanju velikega pomena trajnostnega in družbenega razvoja, ki bi moral potekati vzporedno z gospodarskim razvojem, ob priznavanju pomena okrepljenega sodelovanja med njima in njune skupne želje po utrditvi, poglobitvi in razvejanju njunih odnosov na področjih skupnega interesa na podlagi spoštovanja suverenosti, enakosti, nediskriminacije, pravne države in dobrega upravljanja, spoštovanja naravnega okolja in skupnih koristi, ob priznavanju potrebe po podpori prizadevanjem Iraka za nadaljevanje politične reforme ter gospodarske prenove in reform, pa tudi za izboljšanje življenjskih pogojev revnih in prikrajšanih delov prebivalstva, ob upoštevanju potrebe po okrepitvi vloge žensk na političnem, civilnem, družbenem, gospodarskem in kulturnem področju, pa tudi boja proti diskriminaciji, ob želji po vzpostavitvi ugodnih pogojev za znaten razvoj in diverzifikacijo trgovine med Unijo in Republiko Irak ter po okrepitvi sodelovanja na področju gospodarstva, trgovine, naložb, znanosti in tehnologije ter kulture, z namenom spodbujanja trgovine in naložb ter usklajenih gospodarskih odnosov med pogodbenicama, ki temeljijo na načelih tržne ekonomije, ob upoštevanju potrebe po vzpostavitvi ugodnih pogojev za izboljšanje trgovine in naložb, ob upoštevanju potrebe po izboljšanju pogojev, ki vplivajo na trgovino in naložbe, ter pogojev na področjih, kot so ustanavljanje podjetij, delo, zagotavljanje storitev in pretok kapitala, ob upoštevanju pravice pogodbenic, da uredita zagotavljanje storitev na svojem ozemlju in da jamčita izpolnjevanje zakonitih ciljev javnih politik, ob upoštevanju njune zaveze k izvajanju trgovine v skladu s Sporazumom o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije iz Marakeša, sklenjenem 15. aprila 1994 (v nadaljnjem besedilu: Sporazum STO), ter posledično njunega skupnega interesa za pristop Iraka k temu sporazumu, ob priznavanju posebnih potreb držav v razvoju v okviru STA, ob priznavanju dejstva, da terorizem, organizirani kriminal, pranje denarja in trgovanje s prepovedanimi drogami pomenijo resne grožnje mednarodni stabilnosti in varnosti, pa tudi uresničitvi ciljev njunega sodelovanja, ob upoštevanju pomena spodbujanja in krepitve regionalnega sodelovanja, ob potrditvi, da so določbe tega sporazuma, ki spadajo na področje uporabe Naslova V tretjega dela Pogodbe o delovanju Evropske unije, zavezujoče za Združeno kraljestvo in Irsko kot ločeni pogodbenici in ne kot del Evropske unije, razen če Evropska unija uradno obvesti Irak, da je katera od teh držav postala zavezana navedenim določbam kot del Evropske unije v skladu s Protokolom o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije. Enako velja za Dansko v skladu s Protokolom o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije – SO SE DOGOVORILE o naslednjem: Člen 1 Ustanovitev partnerstva 1. Vzpostavi se partnerstvo med Unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Irak na drugi strani. 2. Cilji tega partnerstva so: a. zagotoviti ustrezni okvir za politični dialog med pogodbenicama, ki omogoča razvoj političnih odnosov; b. spodbujati trgovino, naložbe in usklajene gospodarske odnose med pogodbenicama in tako pospeševati njihov trajnostni gospodarski razvoj ter c. zagotoviti osnovo za sodelovanje na zakonodajnem, gospodarskem, družbenem, finančnem in kulturnem področju. Člen 2 Osnova Spoštovanje demokratičnih načel in človekovih pravic, kot so določene v Splošni deklaraciji o človekovih pravicah in drugih zadevnih mednarodnih instrumentih o človekovih pravicah, ter načel pravne države, je temelj notranjih in mednarodnih politik obeh pogodbenic ter pomeni bistveni element tega sporazuma. NASLOV I Politični dialog in sodelovanje na področju zunanje in varnostne politike Člen 3 Politični dialog 3. Med pogodbenicama se vzpostavi reden politični dialog. Ta krepi njune odnose, prispeva k razvoju partnerstva ter povečuje medsebojno razumevanje in solidarnost. 4. Politični dialog zajema vsa vprašanja skupnega interesa ter zlasti mir, zunanjo in varnostno politiko, nacionalni dialog in spravo, demokracijo, pravno državo, človekove pravice, dobro upravljanje ter regionalno stabilnost in povezovanje. 5. Politični dialog poteka na letni osnovi na ministrski ravni in na ravni visokih uradnikov. Člen 4 Boj proti terorizmu Pogodbenici znova potrjujeta pomen boja proti terorizmu in v skladu z mednarodnimi konvencijami, mednarodnimi človekovimi pravicami, humanitarnim in begunskim pravom ter svojima zakonodajama in svojimi predpisi soglašata, da bosta sodelovali pri preprečevanju in onemogočanju terorističnih dejanj. Sodelujeta predvsem: – v okviru popolnega izvajanja Resolucije Varnostnega sveta ZN št. 1373 in drugih ustreznih resolucij ZN, strategije ZN za boj proti terorizmu ter mednarodnih konvencij in instrumentov; – z izmenjavo informacij o terorističnih skupinah in njihovih podpornih mrežah v skladu z mednarodnim in nacionalnim pravom ter – z izmenjavo stališč o sredstvih in načinih boja proti terorizmu, vključno s tehničnimi področji in usposabljanjem, ter z izmenjavo izkušenj pri preprečevanju terorizma. Pogodbenici si še naprej prizadevata za čimprejšnjo sklenitev dogovora o celoviti konvenciji ZN o mednarodnem terorizmu. Pogodbenici sta zelo zaskrbljeni zaradi spodbujanja k terorističnim dejanjem in poudarjata svojo zavezanost sprejetju vseh potrebnih in ustreznih ukrepov v skladu z mednarodnim in nacionalnim pravom za zmanjšanje grožnje, ki jo pomeni to spodbujanje. Člen 5 Boj proti širjenju orožja za množično uničevanje Pogodbenici menita, da širjenje orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev, tako med državnimi kakor nedržavnimi subjekti, pomeni eno od najresnejših groženj mednarodni stabilnosti in varnosti. Pogodbenici zato soglašata, da bosta sodelovali in prispevali k preprečevanju širjenja orožja za množično uničevanje in njihovih nosilcev s popolnim upoštevanjem in nacionalnim izvajanjem obstoječih obveznosti iz mednarodnih pogodb in sporazumov o razoroževanju in neširjenju orožja ter drugih ustreznih mednarodnih obveznosti. Pogodbenici soglašata, da je ta določba bistveni element tega sporazuma. Pogodbenici se še strinjata, da bosta sodelovali in prispevali k boju proti širjenju orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev: – s sprejetjem ukrepov za podpis in ratifikacijo vseh drugih ustreznih mednarodnih instrumentov ali za pristop k njim, kadar je to ustrezno, ter za njihovo popolno izvajanje; – z vzpostavitvijo učinkovitega sistema za nacionalni nadzor izvoza, s pomočjo katerega se bo nadzoroval izvoz in tranzit blaga, povezanega z orožjem za množično uničevanje, vključno z nadzorom končne uporabe orožja za množično uničevanje v zvezi s tehnologijami z dvojno rabo, in del katerega so tudi učinkovite sankcije za kršitve nadzora izvoza. Pogodbenici soglašata, da bosta vzpostavili redni politični dialog, ki bo spremljal in utrjeval te elemente. Člen 6 Osebno in lahko orožje 1. Pogodbenici se zavedata, da nedovoljena proizvodnja, prenos in dajanje v obtok osebnega in lahkega orožja, vključno s strelivom zanj, ter pretirano kopičenje, slabo upravljanje, neustrezno zavarovane zaloge in nenadzorovano širjenje tega orožja še naprej resno ogrožajo mir in mednarodno varnost. 2. Pogodbenici se strinjata, da bosta upoštevali in v celoti izpolnjevali svoje obveznosti obravnavanja nezakonite trgovine z osebnim in lahkim orožjem, vključno s strelivom zanj, na podlagi obstoječih mednarodnih sporazumov in resolucij Varnostnega sveta ZN ter obveznosti v okviru drugih mednarodnih instrumentov, ki se uporabljajo na tem področju, na primer Akcijskega programa Združenih narodov za preprečevanje in odpravljanje nezakonite trgovine z osebnim in lahkim orožjem v vseh oblikah ter boj proti njej. 3. Pogodbenici se zavezujeta, da bosta sodelovali ter usklajevali in dopolnjevali svoja prizadevanja za obravnavanje nezakonite trgovine z osebnim in lahkim orožjem, vključno s strelivom zanj, na globalni, regionalni, podregionalni in nacionalni ravni ter zagotavljali sinergije med njimi, in soglašata, da bosta vzpostavili redni politični dialog, ki bo to njuno zavezo spremljal in utrjeval. Člen 7 Mednarodno kazensko sodišče Pogodbenici ponovno potrjujeta, da najhujši zločini, ki zadevajo mednarodno skupnost kot celoto, ne smejo ostati nekaznovani in da je treba njihov pregon zagotoviti z ukrepi na nacionalni ali mednarodni ravni. Pogodbenici potrjujeta, da Irak še ni država podpisnica Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča, vendar proučuje možnost pristopa k njemu v prihodnosti. Irak bo pri tem sprejel ukrepe za pristop k Rimskemu statutu in zadevnim instrumentom ter za njihovo ratifikacijo in izvajanje. Pogodbenici ponovno potrjujeta svojo odločenost, da bosta glede tega sodelovali, med drugim tudi z izmenjavo izkušenj pri sprejetju pravnih prilagoditev, ki jih zahteva zadevno mednarodno pravo. NASLOV II TRGOVINA IN NALOŽBE Oddelek I Blagovna menjava Poglavje I – Splošne določbe Člen 8 Področje in obseg uporabe To poglavje se uporablja za trgovino z blagom med pogodbenicama. Člen 9 Carinske dajatve V tem poglavju „carina“ vključuje vsakršno dajatev ali takso, ki se uvede za uvoz ali izvoz blaga ali v zvezi z njim, vključno z vsemi oblikami dodatnih davkov ali taks, ki se uvedejo za tak uvoz ali izvoz ali v zvezi z njim. „Carina“ ne vključuje: (a) takse, enakovredne notranjim davkom, naloženim v skladu s členom 11; (b) dajatve, naložene v skladu s Poglavjem II Oddelka 1 Naslova II tega sporazuma; (c) dajatve, naložene v skladu s členi VI, XVI in XIX Splošnega sporazuma o carinah in trgovini iz leta 1994 (v nadaljnjem besedilu: Sporazum GATT 1994), s Sporazumom STO o izvajanju člena VI Splošnega sporazuma o carinah in trgovini iz leta 1994, Sporazumom STO o subvencijah in izravnalnih ukrepih, Sporazumom STO o zaščitnih ukrepih, členom 5 Sporazuma STO o kmetijstvu ali Sporazumom STO o pravilih in postopkih reševanja sporov (v nadaljnjem besedilu: DSU); (d) pristojbine ali druge takse, naložena v skladu z nacionalnim pravom pogodbenic in členom VIII Sporazuma GATT 1994 ter njegovimi opombami in dopolnilnimi določbami. Člen 10 Obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi 1. Pogodbenici si medsebojno priznavata obravnavo po načelu države z največjimi ugodnostmi v skladu z odstavkom 1 člena I Sporazuma GATT 1994 ter njegovimi opombami in dopolnilnimi določbami. 2. Določbe odstavka 1 se ne uporabljajo za: (e) ugodnosti, odobrene z namenom vzpostavitve carinske unije ali območja proste trgovine v skladu s Sporazumom GATT 1994 ali na podlagi vzpostavitve take carinske unije ali območja proste trgovine; (f) ugodnosti, odobrene posameznim državam v skladu s Sporazumom GATT 1994 in drugimi mednarodnimi dogovori v korist držav v razvoju. Člen 11 Nacionalna obravnava Vsaka pogodbenica prizna nacionalno obravnavo za blago druge pogodbenice v skladu s členom III Sporazuma GATT 1994, vključno z njegovimi opombami in dopolnilnimi določbami. Zato so člen III Sporazuma GATT 1994 ter njegove opombe in dopolnilne določbe smiselno vključene v ta sporazum in so njegov sestavni del. Člen 12 Carinska politika 1. Za proizvode s poreklom iz Iraka, uvožene v Unijo, velja tarifna stopnja MFN, ki jo uporablja Unija. Za proizvode s poreklom iz Iraka, uvožene v Unijo, se ne zaračunavajo carine, višje od carin, ki se uporabljajo za uvoz iz držav članic STO v skladu s členom I Sporazuma GATT 1994. 2. Za proizvode s poreklom iz Unije, uvožene v Irak, se ne zaračunavajo carine, višje od dajatev za obnovo v višini 5 %, ki se trenutno uporablja za uvoženo blago. 3. Pogodbenici se strinjata, da lahko pogodbenici do pristopa Iraka k STO po medsebojnem posvetovanju spremenita višino carin za uvoz. 4. Če Irak po podpisu tega sporazuma uporabi kakršno koli znižanje carin za uvoz na podlagi erga omnes, zlasti znižanje, dogovorjeno v okviru carinskih pogajanj v okviru STO, se take znižane carine uporabljajo za uvoz proizvodov s poreklom iz Unije in nadomeščajo osnovne dajatve ali dajatve za obnovo od dne, ko se ta znižanja začnejo uporabljati. Člen 13 Uporaba ustreznih določb Sporazuma GATT 1994 V ta sporazum se smiselno vključijo naslednji členi Sporazuma GATT 1994, ki postanejo tudi njegov del ter se med pogodbenicama uporabljajo: (g) člen V, vključno z njegovimi opombami in dopolnilnimi določbami; (h) člen VII, odstavki 1, 2, 3, 4a, 4b, 4d in 5, vključno z njegovimi opombami in dopolnilnimi določbami, ter Sporazum STO o izvajanju člena VII Sporazuma GATT 1994, vključno z njegovimi opombami in dopolnilnimi določbami; (i) člen VIII, vključno z njegovimi opombami in dopolnilnimi določbami; (j) člen IX; (k) člen X. Člen 14 Harmonizirano poimenovanje blaga Uvrstitev blaga v trgovini med pogodbenicama se določi v tarifni nomenklaturi vsake pogodbenice, ki se razlaga v skladu s harmoniziranim sistemom Mednarodne konvencije o harmoniziranem sistemu pojmovanj in šifrskih oznak blaga, sprejete 14. junija 1983 v Bruslju (v nadaljnjem besedilu: HS). Člen 15 Začasni uvoz blaga Brez poseganja v pravice in obveznosti, ki izhajajo iz mednarodnih konvencij o začasnem uvozu blaga, ki zavezujejo obe pogodbenici, vsaka pogodbenica drugi odobri oprostitev uvoznih taks in carin za začasno uvoženo blago. Postopek začasnega uvoza se uporablja ob upoštevanju pogojev, pod katerimi sta zadevni pogodbenici sprejeli obveznosti, ki izhajajo iz teh konvencij. Člen 16 Prepoved količinskih omejitev Unija in Irak z začetkom veljavnosti tega sporazuma odpravita vse omejitve uvoza in izvoza na področju trgovine med njima ali ukrepe, ki imajo enak učinek, ter jih ne sprejmeta ali ohranjata v skladu s členom XI Sporazuma GATT 1994 ter njegovimi opombami in dopolnilnimi določbami. Zato so člen XI Sporazuma GATT 1994 ter njegove opombe in dopolnilne določbe smiselno vključene v ta sporazum in so njegov sestavni del. Člen 17 Izvozne dajatve Pogodbenici ne smeta ohraniti ali uvesti nobenih carin, davkov ali drugih pristojbin in taks za izvoz blaga v drugo pogodbenico ali v povezavi z njim. Pogodbenici ne smeta ohraniti ali uvesti nobenih notranjih davkov, pristojbin in taks za izvoz blaga v drugo pogodbenico, ki presegajo tiste za podobne proizvode, namenjene prodaji na notranjem trgu. Poglavje II – Instrumenti trgovinskih sredstev Člen 18 Protidampinški ukrepi 1. Nobena določba tega sporazuma pogodbenicama ne preprečuje sprejetja protidampinških ali izravnalnih ukrepov v skladu s členom VI Sporazuma GATT 1994, vključno z njegovimi opombami in dopolnilnimi določbami, s Sporazumom STO o izvajanju člena VI Splošnega sporazuma o carinah in trgovini iz leta 1994 ter Sporazumom STO o subvencijah in izravnalnih ukrepih. 2. Ta člen ni predmet določb Oddelka VI Naslova II tega sporazuma. Člen 19 Zaščitni ukrepi 1. Nobena določba tega sporazuma pogodbenicama ne preprečuje sprejetja ukrepov v skladu s členom XIX Sporazuma GATT 1994 in Sporazumom STO o zaščitnih ukrepih. 2. Ta člen ni predmet določb Oddelka VI Naslova II tega sporazuma. Poglavje III – Izjeme Člen 20 Splošne izjeme Določbe člena XX Sporazuma GATT 1994, vključno z njegovimi opombami in dopolnilnimi določbami, in člena XXI Sporazuma GATT 1994, ki so vključene v ta sporazum in so njegov sestavni del, se med pogodbenicama smiselno uporabljajo. Poglavje IV – Netarifna vprašanja Člen 21 Industrijski standardi in ugotavljanje skladnosti ter tehnični predpisi 1. Povezava s Sporazumom STO o tehničnih ovirah v trgovini Določbe Sporazuma STO o tehničnih ovirah v trgovini, ki so vključene v ta sporazum in so njegov sestavni del, se med pogodbenicama smiselno uporabljajo. 2. Področje in obseg uporabe Določbe tega poglavja se uporabljajo za pripravo, sprejetje in uporabo tehničnih predpisov, standardov in postopkov za ugotavljanje skladnosti, kot so opredeljeni v Sporazumu STO o tehničnih ovirah v trgovini. 3. Cilji Cilji sodelovanja med pogodbenicama na področju tehničnih predpisov, standardov in postopkov za ugotavljanje skladnosti so: (a) preprečiti ali zmanjšati tehnične ovire v trgovini, da se olajša trgovina med pogodbenicama; (b) okrepiti dostop pogodbenice do proizvodov na trgu druge pogodbenice z izboljšano varnostjo, kakovostjo in konkurenčnostjo proizvodov; (c) spodbujati večjo uporabo mednarodnih tehničnih predpisov, standardov in postopkov za ugotavljanje skladnosti, vključno z ukrepi, značilnimi za sektor, ter uporabo mednarodnih najboljših praks za njihovo pripravo; (d) zagotoviti, da so priprava, sprejetje in uporaba standardov in tehničnih predpisov pregledni in da ne ustvarjajo nepotrebnih ovir v trgovini med pogodbenicama v skladu z določbami Sporazuma STO o tehničnih ovirah v trgovini; (e) razviti infrastrukturo za tehnične predpise, standardizacijo, ugotavljanje skladnosti, akreditacijo, metrologijo in nadzor trga v Iraku; (f) razviti funkcionalne povezave med standardizacijo, ugotavljanjem skladnosti in regulativnimi institucijami v Iraku in Uniji; (g) spodbujati učinkovito sodelovanje iraških institucij v mednarodnih organih za določanje standardov in odboru za tehnične ovire v trgovini. 4. Tehnični predpisi, standardi in postopki za ugotavljanje skladnosti 4.1 Pogodbenici zagotovita, da se tehnični predpisi, standardi in postopki za ugotavljanje skladnosti ne pripravljajo, sprejemajo ali uporabljajo z namenom ali učinkom ustvarjanja nepotrebnih ovir v trgovini med pogodbenicama, skladno z določbami Sporazuma STO o tehničnih ovirah v trgovini. 4.2 Pogodbenici si, kadar je to možno, prizadevata za uskladitev svojih standardov, tehničnih predpisov in postopkov za ugotavljanje skladnosti. 5. Preglednost in obveščanje 5.1 Med pogodbenicama veljajo obveznosti glede izmenjave informacij o tehničnih predpisih, standardih in postopkih za ugotavljanje skladnosti, določenih v Sporazumu STO o tehničnih ovirah v trgovini. 5.2 Pogodbenici se dogovorita o izmenjavi informacij v zvezi z vprašanji, ki bi lahko bila pomembna za njune trgovinske odnose, vključno s hitrim opozarjanjem, znanstvenimi mnenji in dogodki, prek kontaktnih točk. 5.3 Pogodbenici lahko sodelujeta pri ustanavljanju in vzdrževanju kontaktnih točk ter pri vzpostavljanju in vzdrževanju skupnih podatkovnih zbirk. Poglavje V – Sanitarni in fitosanitarni ukrepi Člen 22 Sanitarni in fitosanitarni ukrepi 1. Pogodbenici sodelujeta na področju sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov z namenom omogočanja trgovine, pri čemer ščitita življenje ali zdravje ljudi, živali in rastlin. Določbe Sporazuma STO o uporabi sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov, ki je vključen v ta sporazum in je njegov sestavni del, se med pogodbenicama smiselno uporabljajo. 2. Pogodbenici lahko na zahtevo odkrivata in obravnavata težave, ki izvirajo iz izvajanja posebnih sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov, da bi dosegli vzajemno sprejemljive rešitve. Oddelek II Trgovina s storitvami in tržna prisotnost Člen 23 Obseg uporabe 1. V tem oddelku so določene ureditve med pogodbenicama, ki so potrebne za postopno liberalizacijo trgovine s storitvami in za ustanavljanje. 2. Ta oddelek se nanaša na ukrepe, ki vplivajo na trgovino s storitvami in ustanavljanje[2] v vseh gospodarskih dejavnostih, razen: (a) rudarstva, proizvodnje in predelave jedrskih materialov, (b) proizvodnje ali trgovine z orožjem, strelivom in vojaškim materialom; (c) avdiovizualnih in kulturnih storitev; (d) storitev izobraževanja; (e) storitev na področju zdravstva in socialnega varstva; (f) nacionalne pomorske kabotaže; (g) storitev zračnega prevoza in pomožnih storitev v zračnem prevozu, razen: (i) storitev popravil in vzdrževanja zrakoplovov, med katerimi je zrakoplov umaknjen iz prometa; (ii) prodaje in trženja storitev zračnega prevoza, (iii) storitev računalniškega rezervacijskega sistema (CRS); (iv) storitev zemeljske oskrbe; (v) dajanja zrakoplovov s posadko v najem; (vi) obratovanja letališč ter (h) storitev vesoljskega prevoza. 3. Nobena določba tega oddelka se ne razlaga tako, da nalaga obveznosti v zvezi z javnimi naročili. 4. Določbe tega oddelka se ne uporabljajo za subvencije, ki jih dodelita pogodbenici. 5. V skladu z določbami tega oddelka vsaka pogodbenica ohrani pravico do zakonskega urejanja in uvajanja novih predpisov za uresničevanje zakonitih ciljev politik. Člen 24 Opredelitve pojmov V tem oddelku: (a) „trgovina s storitvami“ pomeni zagotavljanje storitev na naslednje načine: (1) z ozemlja ene pogodbenice na ozemlje druge pogodbenice; (2) na ozemlju ene pogodbenice za uporabnika storitve druge pogodbenice; (3) s strani ponudnika storitve ene pogodbenice s tržno prisotnostjo na ozemlju druge pogodbenice; (4) s strani ponudnika storitve ene pogodbenice s tržno prisotnostjo fizičnih oseb na ozemlju druge pogodbenice; (b) „ukrep“ pomeni vsak ukrep pogodbenice, bodisi v obliki zakona, predpisa, pravila, postopka, sklepa, upravnega ukrepa bodisi v kateri koli drugi obliki; (c) „ukrepi, ki jih pogodbenica sprejme ali ohranja“ pomenijo ukrepe, ki jih sprejmejo: (i) centralne, regionalne ali lokalne vlade in organi ter (ii) nevladne organizacije pri izvajanju pooblastil, ki jim jih podelijo centralne, regionalne ali lokalne vlade ali organi; (d) „storitve“ zajemajo vsako storitev v katerem koli sektorju, razen storitev, opravljenih pri izvajanju vladnih pooblastil; (e) „tržna prisotnost“ pomeni prisotnost katere koli vrste poslovne ali strokovne ustanove z: (i) ustanovitvijo, pridobitvijo ali vzdrževanjem pravne osebe[3] ali (ii) ustanovitvijo ali vzdrževanjem podružnice ali predstavništva na ozemlju pogodbenice z namenom opravljanja gospodarske dejavnosti; (f) „vlagatelj“ pogodbenice pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki želi opravljati ali opravlja gospodarsko dejavnost z vzpostavitvijo tržne prisotnosti; (g) „storitev, opravljena pri izvajanju vladnih pooblastil“ pomeni vsako storitev, ki ni opravljena na komercialni podlagi ali v konkurenci z enim ali več ponudniki storitev; (h) „ponudnik storitve“ pogodbenice pomeni vsako fizično ali pravno osebo pogodbenice, ki želi ponujati ali ponuja storitev; (i) „fizična oseba Unije“ pomeni državljana države članice Unije v skladu z njeno zakonodajo in „fizična oseba Republike Irak“ pomeni državljana Republike Irak v skladu z njeno zakonodajo; (j) „pravna oseba“ pomeni vsak pravni subjekt, pravilno ustanovljen ali kako drugače organiziran po ustreznem zakonu kot pridobitna ali nepridobitna dejavnost ter v zasebni ali državni lasti, vključno z delniškimi družbami, trusti, solastniškimi podjetji, skupnimi vlaganji, samostojnimi podjetniki posamezniki ali združenji; (k) „pravna oseba Unije“ ali „pravna oseba Republike Irak“ pomeni pravno osebo, ustanovljeno v skladu z zakoni države članice Unije oziroma Republike Irak z registriranim sedežem, osrednjo upravo ali glavno poslovno enoto na ozemlju, na katerem se uporabljata Pogodba o Evropski uniji in Pogodba o delovanju Evropske unije, oziroma na ozemlju Iraka. Če ima pravna oseba samo registrirani sedež, osrednjo upravo ali glavno poslovno enoto na ozemlju, na katerem se uporabljata Pogodba o Evropski uniji in Pogodba o delovanju Evropske unije, oziroma na ozemlju Republike Irak, se ne šteje kot pravna oseba Unije oziroma pravna oseba Republike Irak, razen če so njene dejavnosti v dejanski in trajni povezavi z gospodarstvom Unije oziroma Republike Irak. Ne glede na prejšnji odstavek veljajo določbe tega sporazuma tudi za ladijske družbe, ki imajo sedež zunaj Unije oziroma republike Irak in so pod nadzorom državljanov države članice Unije oziroma Republike Irak, če so njihova plovila registrirana v tej državi članici Unije oziroma v Republiki Irak v skladu z njihovo zakonodajo in plujejo pod zastavo države članice Unije oziroma Republike Irak; (l) „gospodarska dejavnost“ ne vključuje dejavnosti, ki se opravljajo pri izvajanju vladnih pooblastil, tj. dejavnosti, ki se ne izvajajo na tržni podlagi ali v konkurenci z enim ali več gospodarskimi subjekti; (m) „hčerinska družba“ pomeni pravno osebo, ki je pod dejanskim nadzorom druge pravne osebe[4]; (n) „podružnica“ pravne osebe pomeni poslovno enoto, ki ni pravna oseba, je pa po pojavni obliki stalna enota, kot na primer izpostava matične družbe, ima svojo upravo in je materialno opremljena za poslovanje s tretjimi osebami, tako da jim, čeprav vedo, da bo, če bo potrebno, vzpostavljena pravna povezanost z matično družbo, ki ima svoj glavni sedež v tujini, ni treba poslovati neposredno z matično družbo, ampak lahko svoje posle opravijo v poslovni enoti, ki je izpostava matične družbe. Člen 25 1. Unija z začetkom veljavnosti tega sporazuma razširja obravnavo, ki je posledica časovnega razporeda, posebnih zavez Unije in njenih držav članic glede nacionalne obravnave in tržnega dostopa v okviru Splošnega sporazuma o trgovini s storitvami (v nadaljnjem besedilu: Sporazum GATS)[5] na storitve ali ponudnike storitev Republike Irak. 2. Republika Irak z začetkom veljavnosti tega sporazuma in v skladu z določbami iz odstavka 3 za storitve, ponudnike storitev, poslovne enote in vlagatelje Unije iz sektorja storitev in iz drugih sektorjev zagotovi obravnavo, ki ni manj ugodna od tiste, ki se uporablja za podobne storitve, ponudnike storitev, poslovne enote in vlagatelje[6] Republike Irak ali za podobne storitve, ponudnike storitev, poslovne enote in vlagatelje katere koli tretje države, pri čemer se uporabi obravnava, ki je ugodnejša. 3. Republika Irak lahko spremeni obravnavo, ki se uporablja za storitve, ponudnike storitev, poslovne enote in vlagatelje Unije, tako da zanje uvede pravila in pridržke, katerih posledica je manj ugodna obravnava od tiste, ki se uporablja za podobne storitve, ponudnike storitev, poslovne enote in vlagatelje Iraka. Take spremembe izpolnjujejo naslednje pogoje: (a) obravnava, ki se uporablja za storitve, ponudnike storitev, poslovne enote in vlagatelje Unije, tudi potem ni manj ugodna od tiste, ki jo Republika Irak uporablja za podobne storitve, ponudnike storitev, poslovne enote in vlagatelje katere koli tretje države; (b) Republika Irak o tem namenu uradno obvesti Evropsko komisijo[7] štiri mesece pred predvidenim začetkom izvajanja teh pogojev. Republika Irak na zahtevo Evropske komisije zagotovi natančne informacije o razlogih, ki utemeljujejo načrtovano uvedbo pogojev in pridržkov. Če Republiki Irak v osmih tednih ni poslan noben odgovor, se šteje, da Unija pogoje in pridržke sprejema; (c) na zahtevo katere koli pogodbenice se predlagani pogoji in pridržki predložijo odboru za sodelovanje v proučitev in odobritev. 4. Brez poseganja v koristi na podlagi obravnave, ki se uporablja za storitve, ponudnike storitev, poslovne enote in vlagatelje Unije v skladu z odstavkom 2 tega člena, Republika Irak po pristopu k STO razširi obravnavo, ki izvira iz časovnega razporeda posebnih zavez na podlagi Sporazuma GATS, na storitve ali ponudnike storitev iz Unije. Člen 26 1. Obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi, odobrena v skladu z določbami tega oddelka, se ne uporablja za davčne ugodnosti, ki jih pogodbenici zagotavljata ali jih bosta zagotavljali v prihodnje na podlagi sporazumov o izogibanju dvojnemu obdavčenju ali drugih davčnih dogovorov. 2. Nobena določba tega oddelka se ne razlaga kot ovira za sprejetje ali izvedbo katerega koli ukrepa, katerega cilj je preprečitev izogibanja plačevanju davkov na podlagi davčnih določb sporazumov za preprečevanje dvojne obdavčitve ali drugih davčnih ureditev ali nacionalne davčne zakonodaje, s strani pogodbenic. 3. Nobena določba tega oddelka se ne razlaga tako, da bi državam članicam ali Iraku pri uporabi ustreznih določb njihove fiskalne zakonodaje preprečevala razlikovanje med davkoplačevalci z različnim položajem, zlasti glede na njihov sedež ali kraj stalnega prebivališča. Člen 27 Drugi sporazumi Nobena določba tega oddelka ne omejuje pravic vlagateljev pogodbenic, da bi bili deležni ugodnejše obravnave, določene v katerem koli obstoječem ali prihodnjem mednarodnem sporazumu v zvezi z naložbami, katerega podpisnici sta država članica Unije in Irak. Člen 28 Preglednost Vsaka pogodbenica se takoj odzove na vse zahteve druge pogodbenice po posebnih informacijah v zvezi z vsemi svojimi ukrepi, ki se splošno uporabljajo, ali mednarodnimi sporazumi, ki spadajo pod ta sporazum ali nanj vplivajo. Vsaka pogodbenica prav tako ustanovi eno ali več informacijskih točk, ki ponudnikom storitev druge pogodbenice na zahtevo zagotavljajo posebne informacije o vseh takih zadevah. Te informacijske točke so navedene v PRILOGI 3. Za informacijske točke ni nujno, da so depozitarne ustanove za zakone in druge predpise. Člen 29 Izjeme 1. Za določbe tega oddelka veljajo izjeme iz tega člena. V skladu z zahtevo, da se tovrstni ukrepi ne uporabljajo na način, ki bi pomenil samovoljno ali neupravičeno diskriminacijo med državami, v katerih prevladujejo podobne razmere, ali prikrito omejevanje trgovine s storitvami, se nobena določba tega oddelka ne razlaga tako, da kateri koli pogodbenici preprečuje sprejetje ali izvajanje ukrepov: (a) ki so potrebni za zavarovanje javne varnosti ali javne morale ali za ohranjanje javnega reda in miru, (b) ki so potrebni za varovanje življenja ali zdravja ljudi, živali ali rastlin; (c) ki so potrebni za zagotavljanje skladnosti z zakoni ali predpisi, ki niso neskladni z določbami tega oddelka, vključno s tistimi, ki se nanašajo na: (i) preprečevanje prevar ali goljufij ali ukrepanje ob učinkih zamud pri plačilih po storitvenih pogodbah; (ii) varovanje zasebnosti posameznikov v zvezi z obdelavo in razširjanjem osebnih podatkov ter varovanje zaupnosti osebne dokumentacije in računov; (iii) varnost; (d) ki so v neskladju s členom 25, če je razlika v obravnavi namenjena zagotavljanju učinkovite ali pravične uvedbe ali pobiranja neposrednih davkov za storitve ali ponudnike storitev druge pogodbenice; (e) ki so v neskladju s členom 25, če je razlika v obravnavi namenjena preprečevanju izogibanja ali utaje davkov v skladu z davčnimi določbami iz sporazumov o izogibanju dvojnega obdavčevanja ali z drugo davčno ureditvijo ali nacionalno davčno zakonodajo. 3. Določbe tega oddelka se ne uporabljajo za sisteme socialne varnosti pogodbenic ali za dejavnosti na ozemlju pogodbenic, ki so povezane, pa čeprav občasno, z izvajanjem javnih pooblastil. 4. Določbe tega oddelka se ne uporabljajo za ukrepe, ki vplivajo na fizične osebe, ki želijo dostop do trga delovne sile pogodbenice, niti za ukrepe glede državljanstva, stalnega prebivališča ali zaposlitve za nedoločen čas. 5. Nobena določba tega oddelka pogodbenicama ne preprečuje uporabe ukrepov za urejanje vstopa fizičnih oseb na njuno ozemlje ali za njihovo začasno prebivanje na njunem ozemlju, vključno z ukrepi, potrebnimi za varovanje celovitosti njunih meja in zagotovitev urejenega prehajanja fizičnih oseb čez njune meje, če se taki ukrepi ne uporabljajo tako, da bi izničili ali omejili ugodnosti za drugo pogodbenico iz člena 25[8]. 6. Nobena določba tega oddelka se ne uporablja za dejavnosti centralne banke ali monetarnega organa ali kakega drugega javnega subjekta v okviru monetarne ali tečajne politike. 7. Nobena določba tega oddelka se ne razlaga tako, da pogodbenici, vključno z njenimi javnimi subjekti, ne preprečuje, da bi na svojem ozemlju sama izvajala ali zagotavljala dejavnosti ali storitve za račun ali z jamstvom ali z uporabo finančnih sredstev pogodbenice ali njenih javnih subjektov. 8. Določbe tega oddelka ne preprečujejo, da bi katera koli pogodbenica uporabila kateri koli ukrep, potreben, da se prepreči izognitev njenim ukrepom v zvezi z dostopom tretje države na njen trg prek določb tega sporazuma. Člen 30 Varnostne izjeme 1. Nobena določba tega oddelka se ne razlaga tako, da: (a) se od katere koli pogodbenice zahteva zagotovitev informacij, katerih razkritje bi bilo po njenem mnenju v nasprotju z njenimi bistvenimi varnostnimi interesi, ali (b) kateri koli pogodbenici prepoveduje uvedbo ukrepov, za katere ta presodi, da so potrebni za zavarovanje njenih bistvenih varnostnih interesov: (i) v zvezi z gospodarskimi dejavnostmi, ki se izvajajo neposredno ali posredno z namenom oskrbe vojaških sil; (ii) v zvezi s fisijskimi in fuzijskimi materiali ali z materiali, iz katerih so ti pridobljeni; (iii) v zvezi s proizvodnjo in trgovino z orožjem, strelivom ali vojaškim materialom in povezanih s trgovino drugega blaga in materiala; (iv) v zvezi z vladnimi naročili, ki so nepogrešljiva za nacionalno varnost ali za namene obrambe države; (v) pridobljenih med vojno ali v drugih izrednih razmerah v mednarodnih odnosih ali (c) da preprečijo kateri koli pogodbenici sprejetje kakršnih koli ukrepov v skladu z njenimi obveznostmi po Ustanovni listini Združenih narodov za ohranitev mednarodnega miru in varnosti. Člen 31 Postopna liberalizacija trgovine s storitvami in tržne prisotnosti Če omogočajo okoliščine, vključno z razmerami, ki izhajajo iz pristopa Republike Irak k STO, lahko svet za sodelovanje pogodbenicama da priporočila, da postopno razširita trgovino s storitvami in tržno prisotnost med seboj ter zagotovita popolno skladnost z določbami Sporazuma GATS, zlasti člena V. Če so priporočila sprejeta, se njihova veljavnost določi s sporazumi med pogodbenicama. Oddelek III Določbe, ki vplivajo na trgovino in naložbe Člen 32 Spodbujanje naložb Pogodbenici spodbujata povečanje vzajemno koristnih naložb z vzpostavitvijo ugodnejšega okolja za zasebne naložbe. Člen 33 Kontaktne točke in izmenjava informacij Zaradi lažjega komuniciranja med pogodbenicama o trgovinskih zadevah, povezanih z zasebnimi naložbami, vsaka od pogodbenic določi kontaktno točko. Na zahtevo katere koli pogodbenice kontaktna točka druge pogodbenice navede urad ali uradnika, odgovornega za zadevo, in zagotovi potrebno podporo za lažje komuniciranje s pogodbenico prosilko. Oddelek IV Tekoča plačila in kapital Člen 34 Cilj in področje uporabe 1. Pogodbenici si prizadevata za liberalizacijo tekočih plačil in pretoka kapitala med seboj v skladu z obvezami, sprejetimi v okviru mednarodnih finančnih institucij. 2. Ta oddelek se uporablja za vsa tekoča plačila in pretok kapitala med pogodbenicama. Člen 35 Tekoči račun Pogodbenici v prosti konvertibilni valuti in v skladu s Statutom Mednarodnega denarnega sklada dovolita vsa plačila in prenose s tekočega računa med pogodbenicama. Člen 36 Kapitalski račun Pogodbenici od začetka veljavnosti tega sporazuma dovoljujeta prosti pretok kapitala v zvezi z neposrednimi naložbami, izvršenimi v skladu z zakoni države gostiteljice, in v zvezi z naložbami, izvršenimi v skladu z določbami tega sporazuma, ter likvidacijo ali repatriacijo tega kapitala in kakršnega koli dobička, ki iz njega izvira. Člen 37 Mirovanje Pogodbenici ne uvajata nobenih novih omejitev tekočih plačil in gibanja kapitala med svojimi prebivalci ter ne zaostrujeta sedanjih ureditev. Člen 38 Zaščitni ukrepi 1. V izjemnih okoliščinah, kadar gibanje kapitala med Unijo in Irakom povzroča ali bi lahko povzročalo resne težave pri izvajanju tečajne ali monetarne politike v Uniji oziroma Iraku, lahko Unija oziroma Irak sprejme zaščitne ukrepe v zvezi z gibanjem kapitala med Unijo in Irakom za obdobje, ki ni daljše od šestih mesecev, če so ti ukrepi res nujni. 2. Pogodbenica, ki sprejme zaščitne ukrepe, drugi pogodbenici čim prej predloži časovni razpored za odpravo teh ukrepov. Člen 39 Končne določbe 1. Nobena določba tega oddelka ne omejuje pravic gospodarskih subjektov pogodbenic do koristi ugodnejše obravnave, kot jo lahko zagotavlja kateri koli veljavni dvostranski ali večstranski sporazum, katerega podpisnici sta. 2. Pogodbenici se posvetujeta z namenom, da omogočita lažji pretok kapitala med seboj ter tako uresničujeta cilje tega sporazuma. Oddelek V Vprašanja, povezana s trgovino Poglavje I – Državna trgovinska podjetja Člen 40 1. Cilj pogodbenic je upoštevati določbe iz člena XVII Sporazuma GATT 1994, vključno z njegovimi opombami in dopolnilnimi določbami, Dogovora STO o razlagi člena XVII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini iz leta 1994, ki so smiselno vključene v ta sporazum in so njegov sestavni del. 2. Kadar pogodbenica od druge pogodbenice zahteva informacije o posameznih državnih trgovinskih podjetjih, načinu njihovega delovanja in učinku njihovega delovanja na dvostransko trgovino, zaprošena pogodbenica zagotovi največjo možno preglednost brez poseganja v člen XVII.4(d) Sporazuma GATT 1994 o zaupnih informacijah. 3. Vsaka od pogodbenic zagotovi, da vsako državno trgovinsko podjetje, ki je ponudnik blaga ali storitev, izpolnjuje zahteve te pogodbenice na podlagi tega sporazuma. Poglavje II – Javna naročila Člen 41 Uvod 1. Pogodbenici priznavata, da pregledni, konkurenčni in odprti javni razpisi prispevajo k trajnostnemu gospodarskemu razvoju, in si za cilj zastavljata učinkovito, vzajemno in postopno odprtje svojih trgov za javna naročila. 2. V tem poglavju: (a) „komercialno blago ali storitve“ pomenijo blago ali storitve take vrste, ki se običajno prodajajo ali ponujajo za prodajo na komercialnih trgih nevladnim kupcem, ki jih običajno tudi kupijo, za nevladne namene; (b) „gradbene storitve“ pomenijo storitve, katerih cilj je na kakršen koli način izvesti gradbena dela nizkih ali visokih gradenj na podlagi Oddelka 51 začasne osrednje klasifikacije proizvodov Združenih narodov (v nadaljnjem besedilu: CPC); (c) „dnevi“ pomenijo koledarske dneve; (d) „elektronska dražba“ pomeni ponavljajoč proces, pri katerem ponudniki z uporabo elektronskih sredstev predstavijo nove cene ali nove vrednosti za količinsko opredeljive necenovne elemente javnega razpisa, povezane z merili vrednotenja, ali oboje, na podlagi katerega se določi ali ponovno določi razvrstitev ponudb; (e) „v pisni obliki“ ali „pisno“ pomeni informacije, izražene z besedami ali številkami, ki jih je mogoče prebrati, reproducirati ali pozneje posredovati. To lahko vključuje elektronsko posredovane in shranjene informacije; (f) „omejeni razpisni postopki“ pomenijo razpisne postopke, pri katerih se naročniki posvetujejo z enim ali več izbranimi ponudniki; (g) „ukrep“ pomeni kateri koli zakon, predpis, postopek, upravno usmeritev ali prakso ali kateri koli ukrep naročnika v zvezi s kritim javnim naročilom; (h) „večnamenski seznam“ pomeni seznam ponudnikov, za katere je naročnik ugotovil, da izpolnjujejo pogoje za uvrstitev na ta seznam, in ki ga naročnik namerava uporabiti več kot enkrat; (i) „obvestilo o nameravanem javnem naročilu“ pomeni obvestilo, ki ga objavi naročnik, da povabi zainteresirane ponudnike, naj predložijo vlogo za sodelovanje ali ponudbo ali oboje; (j) „kompenzacija“ pomeni kateri koli pogoj ali zavezo, ki spodbuja lokalni razvoj ali izboljšuje plačilno bilanco pogodbenice, kot so uporaba domače vsebine, licenciranje tehnologije, naložbe, protidobave in podobna dejanja ali zahteve; (k) „odprt javni razpis“ pomeni javni razpis, na katerega lahko vsi zainteresirani ponudniki predložijo svojo ponudbo; (l) „oseba" pomeni fizično ali pravno osebo; (m) „naročnik“ pomeni subjekt iz Dodatka I pogodbenice iz PRILOGE 1 k temu Sporazumu; (n) „kvalificirani ponudnik“ pomeni ponudnika, za katerega naročnik ugotavlja, da je izpolnil pogoje za sodelovanje; (o) „selektivni javni razpis“ pomeni javni razpis, pri katerem naročnik povabi le kvalificirane ponudnike, da predložijo svojo ponudbo; (p) „storitve“ vključujejo gradbene storitve, razen če ni drugače določeno; (q) „standard“ pomeni dokument, ki ga je odobril priznani organ, ki za splošno in večkratno uporabo določa pravila, smernice ali značilnosti za proizvode ali storitve ali z njimi povezane postopke in načine proizvodnje, ki jih ni treba nujno upoštevati. Lahko vključuje ali izključno obravnava tudi zahteve glede terminologije, simbolov, pakiranja, označevanja ali etiketiranja, ki se uporabljajo za blago, storitve, postopke ali načine proizvodnje; (r) „ponudnik“ pomeni osebo ali skupino oseb, ki ponuja ali bi lahko ponujala blago ali storitve, ter (s) „tehnična specifikacija“ pomeni zahtevo javnega razpisa, ki: (i) določa značilnosti blaga ali storitev, ki se naročajo, vključno s kakovostjo, uspešnostjo, varnostjo in merami, ali postopkov in načinov njihove proizvodnje ali zagotavljanja ali (ii) obravnava terminologijo, simbole, pakiranje, označevanje ali etiketiranje, ki se uporabljajo za blago ali storitve. Člen 42 Področje in obseg uporabe 1. To poglavje se uporablja za vse ukrepe v zvezi s kritimi javnimi naročili. Krita javna naročila v tem poglavju pomenijo naročila za vladne namene: (a) blaga, storitev ali kakršne koli kombinacije obeh: (i) kot je navedeno v podprilogah pogodbenic iz Dodatka I PRILOGE 1 tega sporazuma ter (ii) ki niso naročene z namenom komercialne ali ponovne prodaje ali za uporabo v proizvodnji ali ponujanje blaga ali storitev za komercialno prodajo ali ponovno prodajo; (b) na vse pogodbene načine, vključno z nakupom, zakupom, najemom ali najemnim nakupom, z nakupno pravico ali brez nje; (c) katerih vrednost je enaka ustreznemu pragu, določenemu v podprilogah pogodbenic iz Dodatka I PRILOGE 1 k temu sporazumu, v času objave obvestila v skladu s členom 45, ali višja od tega praga; (d) s strani naročnika ter (e) ki niso drugače izključena iz obsega uporabe. 2. Če ni izrecno določeno, se to poglavje ne uporablja za: (f) pridobitev ali najem zemljišča, obstoječih zgradb ali drugih nepremičnin ali pravic na njih; (g) nepogodbene sporazume ali katero koli obliko pomoči, ki jo zagotovi pogodbenica, vključno s sporazumi o sodelovanju, nepovratnimi sredstvi, posojili, infuzijami lastniškega kapitala, garancijami in fiskalnimi spodbudami; (h) javno naročilo ali pridobitev storitev fiskalnega urada ali depozitnih storitev, likvidacijskih in upravljavskih storitev za regulirane finančne ustanove ali storitev, povezanih s prodajo, odkupom in razdelitvijo javnega dolga, vključno s posojili in državnimi obveznicami ter dolžniškimi in drugimi vrednostnimi papirji; (i) pogodbe o zaposlitvi v javnem sektorju; (j) naročila, opravljena: (i) za posebni namen zagotavljanja mednarodne pomoči, vključno z razvojno pomočjo; (ii) po posebnem postopku ali pogojih mednarodnega sporazuma v zvezi z nameščanjem vojaških enot ali v zvezi s skupnim izvajanjem projekta s strani pogodbenice; (iii) po posebnem postopku oziroma pogojih mednarodne organizacije ali financirana z mednarodnimi nepovratnimi sredstvi, posojili ali drugo podporo, kadar bi bil ustrezni postopek oziroma pogoji v neskladju s tem poglavjem. 3. Vsaka pogodbenica v svoji podprilogi Dodatka I PRILOGE 1 k temu sporazumu opredeli in določi: (k) v podprilogi 1: subjekte centralne države, katerih javna naročila zajema to poglavje; (l) v podprilogi 2: vse druge subjekte, katerih javna naročila zajema to poglavje; (m) v podprilogi 3: storitve, razen gradbenih storitev, ki jih zajema to poglavje; (n) v podprilogi 4: gradbene storitve, ki jih zajema to poglavje; (o) v podprilogi 5: kakršne koli splošne opombe. 4. Kadar naročnik v okviru kritih javnih naročil od oseb, ki niso zajete v podprilogah pogodbenic iz Dodatka I PRILOGE 1 k temu sporazumu, zahteva, da naročajo v skladu s posebnimi zahtevami, se za te zahteve smiselno uporablja člen 43. 5. Naročnik pri ocenitvi vrednosti javnega naročila z namenom ugotovitve, ali je zadevno javno naročilo krito, javnega naročila ne razdeli na ločena javna naročila niti ne izbere ali uporabi določene metode vrednotenja za oceno vrednosti javnega naročila, da bi ga tako v celoti ali delno izključil iz uporabe tega poglavja. 6. Nobena določba tega poglavja se ne razlaga tako, da bi kateri koli pogodbenici preprečila, da sprejme kakršen koli ukrep ali da ne razkrije informacij, za katere meni, da so potrebne za zaščito njenih bistvenih varnostnih interesov v zvezi z nabavo orožja, streliva ali vojaškega materiala ali v zvezi z javnimi naročili, ki so nepogrešljiva za nacionalno varnost ali nacionalno obrambo. 7. Pod pogojem, da se taki ukrepi ne uporabljajo na način, ki bi pomenil sredstvo za samovoljno ali neupravičeno diskriminacijo med pogodbenicama, v katerih prevladujejo enaki pogoji, ali za prikrito omejevanje mednarodne trgovine, se nobena določba tega poglavja ne razlaga tako, da bi se pogodbenicama preprečilo uvajanje ali izvrševanje ukrepov: (a) ki so potrebni za varovanje javne morale, reda in miru ali varnosti; (b) ki so potrebni za varovanje življenja ali zdravja ljudi, živali ali rastlin; (c) ki so potrebni za zaščito intelektualne lastnine ali (d) ki so povezani z blagom ali storitvami invalidov, človekoljubnih ustanov ali zapornikov. Člen 43 Splošna načela 1. Vsaka pogodbenica, vključno z njenimi naročniki, glede katerega koli ukrepa in katerega koli kritega javnega naročila za blago in storitve druge pogodbenice in za ponudnike druge pogodbenice, ki ponujajo blago ali storitve, takoj in brezpogojno zagotovi obravnavo, ki ni manj ugodna od obravnave, ki jo pogodbenica, vključno s svojimi naročniki, zagotovi za domače blago, storitve in ponudnike. 2. Kar zadeva kateri koli ukrep v zvezi s kritimi javnimi naročili, pogodbenica, vključno z njenimi naročniki: (a) ne obravnava lokalnega ponudnika manj ugodno kot drugega lokalnega ponudnika na podlagi stopnje povezave s tujino ali lastništva niti (b) ne diskriminira lokalnega ponudnika na podlagi dejstva, da so blago ali storitve, ki jih ponuja navedeni ponudnik za določeno javno naročilo, dejansko blago ali storitve druge pogodbenice. 3. Republika Irak v zvezi z zakoni, predpisi, postopki in praksami, povezanimi z vladnimi javnimi naročili, pa tudi s posebnimi javnimi naročili javnih organov na vseh ravneh, ki so odprta za blago, storitve in ponudnike iz tretjih držav, ne obravnava blaga, storitev in ponudnikov iz Unije na manj ugoden način od tistega, ki ga uporablja za blago, storitve in ponudnike iz katere koli tretje države. Uporaba elektronskih sredstev 4. Pri izvajanju kritih javnih naročil s pomočjo elektronskih sredstev naročnik: (a) zagotovi, da se javno naročanje izvaja s pomočjo sistemov informacijske tehnologije in programske opreme, vključno s tistimi, ki so povezani z avtentifikacijo in šifriranjem podatkov, ki so splošno dostopni in interoperabilni z drugimi splošno dostopnimi sistemi informacijske tehnologije in programske opreme, ter (b) ohrani mehanizme, ki zagotavljajo celovitost vlog za sodelovanje in ponudb, vključno z določitvijo roka in sprejemanja ponudb, ter preprečujejo neustrezen dostop. Izvajanje javnih naročil 5. Naročnik krito javno naročilo izvede na pregleden in nepristranski način, ki preprečuje navzkrižje interesov in korupcijo ter je skladen s tem poglavjem. Pravila o poreklu 6. Za namene kritega javnega naročila ne sme nobena pogodbenica za blago ali storitve, ki so bili uvoženi iz druge pogodbenice ali jih je druga pogodbenica zagotovila, uporabljati pravil o poreklu, ki se razlikujejo od tistih, ki jih pogodbenica takrat uporablja za uvoz ali dobavo enakega blaga ali storitev iz iste pogodbenice. Člen 44 Objava informacij o javnih naročilih 1. Vsaka pogodbenica: (a) nemudoma objavi vse zakone, predpise, sodne in upravne odločbe v splošni uporabi, standardne pogodbene klavzule, ki so določene z zakonom ali predpisom ter s sklicevanjem vključene v obvestila in razpisno dokumentacijo, in postopek v zvezi s kritimi javnimi razpisi ter vse njihove spremembe v uradno določenem elektronskem ali tiskanem mediju, ki je zelo razširjen in ostane dostopen javnosti; (b) na zahtevo zagotovi utemeljitev navedenega kateri koli pogodbenici; (c) v Dodatku II PRILOGE 1 k temu sporazumu navede elektronske ali tiskane medije, v katerih pogodbenica objavi informacije iz odstavka (a); (d) v Dodatku III PRILOGE 1 k temu sporazumu navede elektronske medije, v katerih pogodbenica objavi obvestila iz člena 45, odstavka 4 člena 47 in iz odstavka 2 člena 55. 2. Vsaka pogodbenica takoj obvesti drugo pogodbenico o kakršnih koli spremembah svojih informacij, navedenih v Dodatku II ali III PRILOGE 1 k temu sporazumu. Člen 45 Objava obvestil Obvestilo o nameravanem javnem naročilu 1. Za vsako krito javno naročilo, razen v okoliščinah iz člena 52, naročnik v ustreznem mediju, navedenem v Dodatku III PRILOGE 1 k temu sporazumu, objavi obvestilo o nameravanem javnem naročilu. Vsako tako obvestilo vsebuje informacije, določene v Dodatku IV PRILOGE 1 k temu sporazumu. Ta obvestila so brezplačno dostopna z elektronskimi sredstvi prek ene same dostopne točke. Povzetek obvestila 2. Naročnik za vsako nameravano javno naročilo istočasno z objavo obvestila o nameravanem javnem naročilu objavi tudi dostopen povzetek obvestila v enem od jezikov STO. Povzetek obvestila vključuje vsaj naslednje informacije: (a) predmet javnega naročila; (b) rok za predložitev ponudb ali, kadar je primerno, rok za predložitev vlog za sodelovanje v javnih naročilih ali za uvrstitev na večnamenski seznam ter (c) naslov, na katerem se lahko zaprosi za dokumente v zvezi z javnim naročilom. Obvestilo o načrtovanem javnem naročilu 3. Naročniki se spodbujajo, da vsako fiskalno leto čim prej objavijo obvestilo v zvezi s svojimi prihodnjimi načrti glede javnih naročil (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o načrtovanem javnem naročilu). Obvestilo vsebuje predmet javnega naročila in načrtovani datum objave obvestila o nameravanem javnem naročilu. 4. Naročnik, naveden v podprilogi 2 Dodatka I PRILOGE 1 k temu sporazumu, lahko obvestilo o načrtovanem javnem naročilu uporabi kot obvestilo o nameravanem javnem naročilu, če to zajema toliko informacij iz Dodatka IV PRILOGE 1 k temu sporazumu, kot jih je na voljo, in navedbo, naj zainteresirani ponudniki svoje zanimanje za javno naročilo izrazijo naročniku. Člen 46 Pogoji za sodelovanje 1. Naročnik omeji pogoje za sodelovanje v javnem naročilu na tiste, ki so nujni za zagotovitev, da ima ponudnik pravne in finančne zmogljivosti ter poslovne in tehnične sposobnosti za izvedbo ustreznega javnega naročila. 2. Naročnik pri ocenitvi, ali ponudnik izpolnjuje pogoje za sodelovanje: (a) ovrednoti finančne, poslovne in tehnične sposobnosti ponudnika na podlagi poslovnih dejavnosti ponudnika tako znotraj kot zunaj ozemlja pogodbenice naročnika; (b) ne določi pogoja, na podlagi katerega lahko ponudnik sodeluje v javnem naročilu, če mu je naročnik zadevne pogodbenice že prej oddal eno ali več naročil ali če ima predhodne delovne izkušnje na ozemlju zadevne pogodbenice, ter (c) lahko, kadar je to potrebno, zahteva ustrezne predhodne izkušnje za izpolnjevanje zahtev iz javnega razpisa. 3. Naročnik pri svoji oceni izhaja iz pogojev, ki jih je vnaprej določil v obvestilih ali razpisni dokumentaciji. 4. Naročnik mora ponudnika izključiti iz razlogov, kot so stečaj, napačne izjave, znatne pomanjkljivosti pri izpolnjevanju kakršnih koli bistvenih zahtev ali obveznosti iz predhodnih pogodb, sodbe v zvezi s hudimi kaznivimi dejanji ali druge sodbe v zvezi s hudimi prekrški, kršitvami dolžnosti pri opravljanju poklica ali neplačevanje davkov. Člen 47 Usposobljenost ponudnikov Selektivni javni razpisi 1. Naročnik, ki namerava uporabiti selektivni javni razpis: (a) vključi v obvestilo o nameravanem javnem naročilu vsaj informacije iz točk (1), (2), (6), (7), (10) in (11) Dodatka IV PRILOGE 1 k temu sporazumu in povabi ponudnike, da predložijo vlogo za sodelovanje, ter (b) do začetka obdobja za javno naročilo kvalificiranim ponudnikom, ki jih obvesti, kot je določeno v odstavku 2 točke (b) Dodatka VI PRILOGE 1 k temu sporazumu, zagotovi vsaj informacije iz točk (3), (4), (5), (8) in (9) Dodatka IV PRILOGE 1 k temu sporazumu. 2. Naročnik kot kvalificirane ponudnike priznava vse domače ponudnike in vse ponudnike druge pogodbenice, ki izpolnjujejo pogoje za sodelovanje v določenem javnem razpisu, razen če naročnik v obvestilu o nameravanem javnem naročilu navede kakršne koli omejitve glede števila ponudnikov, ki bodo lahko oddali ponudbo, in merila za izbiro omejenega števila ponudnikov. 3. Kadar razpisna dokumentacija ni javno objavljena na dan objave obvestila iz odstavka 1, naročnik zagotovi, da se ta dokumentacija istočasno zagotovi vsem kvalificiranim ponudnikom, izbranim v skladu z odstavkom 2. Naročniki iz Podpriloge 2 4. Naročnik iz Podpriloge 2 Dodatka I PRILOGE 1 k temu sporazumu lahko vodi večnamenski seznam ponudnikov, če se obvestilo, ki zainteresirane ponudnike vabi k predložitvi vloge za uvrstitev na ta seznam, objavlja letno in če je v primeru, da se objavlja z elektronskimi sredstvi, stalno na voljo v ustreznem mediju, navedenem v Dodatku III PRILOGE 1 k temu sporazumu. Tako obvestilo vsebuje informacije, določene v Dodatku V PRILOGE 1 k temu sporazumu. 5. Ne glede na odstavek 4, na podlagi katerega bo večnamenski seznam veljaven tri leta ali manj, lahko naročnik iz Podpriloge 2 Dodatka I PRILOGE 1 k temu sporazumu objavi obvestilo iz navedenega odstavka samo enkrat, in sicer na začetku obdobja veljavnosti seznama, če sta v obvestilu navedena obdobje veljavnosti in opozorilo, da nadaljnja obvestila na bodo objavljena. 6. Naročnik iz Podpriloge 2 Dodatka I PRILOGE 1 k temu sporazumu ponudnikom dovoli, da se za uvrstitev na večnamenski seznam kadarkoli prijavijo, in v razumno kratkem času na seznam vključi vse kvalificirane ponudnike. Naročnik iz Podpriloge 2 Dodatka I PRILOGE 1 k temu sporazumu lahko obvestilo, ki ponudnike vabi, da zaprosijo za uvrstitev na večnamenski seznam, uporabi kot obvestilo o nameravanem javnem naročilu, če: (a) je obvestilo objavljeno v skladu z odstavkom 4 in vključuje informacije, potrebne na podlagi Dodatka V PRILOGE 1 k temu sporazumu, ter toliko informacij, potrebnih na podlagi Dodatka IV PRILOGE 1 k temu sporazumu, kot jih je na voljo, ter vsebuje navedbo, da pomeni obvestilo o nameravanem javnem naročilu; (b) naročnik ponudnikom, ki so naročniku sporočili svoje zanimanje za zadevno javno naročilo, nemudoma zagotovi zadostne informacije, da lahko ocenijo svoje zanimanje za zadevni javni razpis, vključno z vsemi preostalimi informacijami, ki jih zahteva Dodatek IV PRILOGE 1 k temu sporazumu, kolikor so te informacije na voljo. 8. Naročnik iz Podpriloge 2 Dodatka I PRILOGE 1 k temu sporazumu lahko ponudniku, ki je zaprosil za uvrstitev na večnamenski seznam v skladu z odstavkom 6, dovoli predložiti ponudbo za zadevni javni natečaj, če je dovolj časa, da naročnik ugotovi, ali ponudnik izpolnjuje pogoje za sodelovanje. 9. Naročnik iz Podpriloge 2 Dodatka I PRILOGE 1 k temu sporazumu vsakega ponudnika, ki predloži vlogo za sodelovanje ali za uvrstitev na večnamenski seznam, nemudoma obvesti o odločitvi naročnika glede vloge. 10. Če naročnik iz Podpriloge 2 Dodatka I PRILOGE 1 k temu sporazumu zavrne ponudnikovo vlogo za sodelovanje ali vlogo za uvrstitev na večnamenski seznam, ponudnika ne priznava več kot kvalificiranega; če ga umakne z večnamenskega seznama, ga o tem nemudoma obvesti ter mu na ponudnikovo zahtevo nemudoma zagotovi pisno pojasnilo razlogov za svojo odločitev. Člen 48 Tehnične specifikacije 1. Naročnik ne pripravi, sprejme ali uporablja nobenih tehničnih specifikacij in ne določa nobenih postopkov za ugotavljanje skladnosti z namenom ali učinkom nepotrebnega oviranja mednarodne trgovine. 2. Pri določanju tehničnih specifikacij za blago ali storitve, ki se naročajo, naročnik po potrebi: (a) določi tehnične specifikacije z vidika zahtev za zmogljivost in funkcionalnost in ne z vidika oblikovnih ali opisnih lastnosti ter (b) utemelji tehnične specifikacije na mednarodnih ali evropskih standardih, če ti obstajajo, sicer pa na nacionalnih tehničnih predpisih, priznanih nacionalnih standardih ali gradbenih predpisih. 3. Kadar se v tehničnih specifikacijah uporabljajo oblikovne ali opisne značilnosti, naročnik po potrebi navede, da bo upošteval ponudbe za enakovredno blago ali storitve, ki dokazano izpolnjujejo zahteve javnega razpisa, in sicer z vključitvijo besedila, kot na primer „ali enakovredno“, v razpisno dokumentacijo. 4. Naročnik ne sme določiti tehničnih specifikacij, ki zahtevajo ali se nanašajo na določeno blagovno znamko ali trgovsko ime, patent, avtorsko pravico, vzorec oziroma model ali tip, posebno poreklo, proizvajalca ali ponudnika, razen če ni nobenega drugega dovolj natančnega ali razumljivega načina za opis zahtev glede naročila in pod pogojem, da v takih primerih naročnik v razpisno dokumentacijo vključi besedilo, kot je na primer „ali enakovredno“. 5. Naročnik ne zaprosi za nasvete in ne sprejema nasvetov, ki se lahko uporabijo pri pripravi ali sprejemanju katere koli tehnične specifikacije za konkretno naročilo, od osebe, ki bi lahko imela poslovne interese v naročilu, na način, ki bi izključeval konkurenco. 6. V skladu s tem členom lahko vsaka pogodbenica, vključno z njenimi naročniki, pripravi, sprejme ali uporablja tehnične specifikacije za spodbujanje ohranjanja naravnih virov ali varstva okolja. Člen 49 Razpisna dokumentacija 1. Naročnik ponudnikom zagotovi razpisno dokumentacijo, ki vključuje vse potrebne informacije, ki ponudnikom omogočajo pripravo in predložitev ustreznih ponudb. Če to ni določeno že prej v obvestilu o nameravanem javnem naročilu, ta dokumentacija vsebuje popoln opis vprašanj, določenih v Dodatku VIII PRILOGE 1 k temu sporazumu. 2. Naročnik vsakemu ponudniku, ki sodeluje v javnem razpisu, na zahtevo nemudoma zagotovi razpisno dokumentacijo in odgovori na vse razumne zahteve vsakega ponudnika, ki sodeluje v javnem razpisu, po zadevnih informacijah, če te informacije zadevnemu ponudniku ne dajejo prednosti pred konkurenti v javnem razpisu. 3. Če naročnik pred oddajo naročila spremeni merila ali zahteve, ki so določeni v obvestilu o nameravanem javnem naročilu ali v razpisni dokumentaciji, zagotovljeni ponudnikom, ki sodelujejo v javnem razpisu, ali če spremeni obvestilo ali razpisno dokumentacijo, vse te spremembe ali spremenjeno ali ponovno izdano obvestilo ali razpisno dokumentacijo v pisni obliki pošlje: (a) vsem ponudnikom, ki v času, ko so informacije spremenjene, sodelujejo v javnem razpisu, če so znani, drugače pa na enak način kot prvotne informacije ter (b) v ustreznem času, ki ponudnikom omogoča, da po potrebi spremenijo in ponovno predložijo svoje spremenjene ponudbe. Člen 50 Časovno obdobje Naročnik v skladu s svojimi razumnimi potrebami zagotovi dovolj časa, da ponudniki lahko pripravijo in predložijo vloge za sodelovanje in ustrezne ponudbe, ob upoštevanju dejavnikov, kot so posebnosti in zapletenost javnega razpisa, pričakovani obseg oddaje naročil podizvajalcem ter čas pošiljanja ponudb iz tujih in tudi nacionalnih točk, na katerih se elektronska sredstva ne uporabljajo. Ta časovna obdobja, vključno z morebitnimi podaljšanji, so enaka za vse zainteresirane oziroma sodelujoče ponudnike. Časovna obdobja, ki se uporabljajo, so določena v Dodatku VI PRILOGE 1 k temu sporazumu. Člen 51 Pogajanja 1. Pogodbenica lahko zagotovi, da se njeni naročniki pogajajo: (a) v okviru javnih naročil, za katera so ta namen navedli v obvestilu o nameravanem javnem naročilu, ali (b) če se na podlagi ocene zdi, da nobena ponudba ni očitno najugodnejša v smislu posebnih meril ocenjevanja, določenih v obvestilih ali v razpisni dokumentaciji. 2. Naročniki: (a) zagotovijo, da se morebitna izločitev ponudnikov, ki sodelujejo v pogajanjih, opravi v skladu z merili ocenjevanja, določenih v obvestilih ali razpisni dokumentaciji, ter (b) ko se pogajanja končajo, določijo skupni rok, v katerem lahko preostali ponudniki oddajo morebitne nove ali spremenjene ponudbe. Člen 52 Razpisni postopek s pogajanji Naročnik lahko uporabi razpisni postopek s pogajanji in se odloči, da ne bo uporabil členov 45 do 47, 49 do 51, 53 in 54: (a) če (i) ni bila predložena nobena ponudba ali noben ponudnik ni dal vloge za sodelovanje; (ii) ni bila predložena nobena ponudba, ki izpolnjuje bistvene zahteve razpisne dokumentacije; (iii) noben ponudnik ne izpolnjuje pogojev za sodelovanje ali (iv) so bile predložene ponudbe dogovorjene, če zahteve razpisne dokumentacije niso bistveno spremenjene; (b) če lahko blago in storitve zagotovi le določen ponudnik in ne obstajajo nobene razumne alternative ali nadomestno blago ali storitve, ker gre za umetniško delo; zaradi zaščite patentov, avtorskih pravic ali drugih izključnih pravic; ali zato, ker iz tehničnih razlogov konkurenca ne obstaja; (c) za dodatne dobave blaga in storitev prvotnega ponudnika blaga in storitev, ki niso bile vključene v prvotno javno naročilo, če sprememba dobavitelja tega dodatnega blaga ali storitev: (i) ne more nastati iz gospodarskih ali tehničnih razlogov, kot so zahteva po zamenljivosti ali interoperabilnosti z obstoječo opremo, programska oprema, storitve ali instalacije, zagotovljene v okviru prvotnega javnega naročila, ter (ii) lahko povzroči velike nevšečnosti ali znatno podvajanje stroškov za naročnika; (d) kolikor je nujno potrebno zaradi izjemne nujnosti kot posledice dogodkov, ki jih naročnik ni mogel predvideti, blaga ali storitev ni bilo mogoče pravočasno zagotoviti z odprtimi ali selektivnimi razpisnimi postopki; (e) za blago, kupljeno na blagovni borzi; (f) če naročnik naroča prototipe ali prvo blago ali storitve, ki se razvijajo na njegovo zahtevo v okviru določene pogodbe za raziskave, poskuse, študijo ali izvirni razvoj ali za tako pogodbo; (g) za nakupe pod izjemno ugodnimi pogoji, ki nastopijo v zelo kratkem času v primeru neobičajne odprodaje, ki na primer nastane z likvidacijo, prisilno poravnavo ali stečajem, in ne za redne nakupe od stalnih ponudnikov ter (h) v primeru naročil, ki se oddajo zmagovalcu oblikovalskega natečaja, če je bil natečaj organiziran skladno z načeli tega poglavja in če udeležence ocenjuje neodvisna žirija z namenom, da se oblikovalsko naročilo odda zmagovalcu. Člen 53 Elektronske dražbe Kadar naročnik namerava izvesti krito javno naročilo z uporabo elektronske dražbe, pred začetkom elektronske dražbe vsakemu udeležencu zagotovi: (a) metodo samodejnega ocenjevanja, vključno z matematično formulo, ki temelji na merilih ocenjevanja, določenih v razpisni dokumentaciji, ki se bo med dražbo uporabljala pri samodejnem razvrščanju ali ponovnem razvrščanju; (b) rezultate vseh prvotnih ocen elementov zadevnega javnega razpisa, pri katerem naj bi se naročilo oddalo na podlagi najugodnejše ponudbe, ter (c) vse druge zadevne informacije v zvezi z izvajanjem dražbe. Člen 54 Obravnava ponudb in oddaja naročil 1. Naročnik prejema, odpira in obravnava vse ponudbe po postopkih, ki zagotavljajo poštenost in nepristranskost razpisnega postopka ter zaupnost ponudb. 2. Naročnik ne kaznuje nobenega ponudnika, katerega ponudbo prejme po roku, določenem za prejemanje ponudb, če je vzrok za zamudo nepravilno ravnanje naročnika. 3. Kadar naročnik da ponudniku priložnost, da v obdobju od odprtja ponudb do oddaje naročila popravi nenamerne napake, da enako priložnost vsem sodelujočim ponudnikom. 4. Ponudba se lahko upošteva za oddajo naročila, če je v pisni obliki in ob odpiranju izpolnjuje bistvene zahteve iz obvestil in razpisne dokumentacije, predložiti pa jo mora ponudnik, ki izpolnjuje pogoje za sodelovanje. 5. Razen če naročnik ugotovi, da ni v interesu javnosti, da se naročilo odda, naročnik odda naročilo ponudniku, za katerega je ugotovil, da bi lahko izpolnjeval pogoje naročila in ki je zgolj na podlagi meril ocenjevanja, natančno navedenih v obvestilu in razpisni dokumentaciji, predložil najugodnejšo ponudbo ali v primeru, ko je cena edino merilo, ponudil najnižjo ceno. 6. Če naročnik prejme ponudbo s ceno, ki je nenavadno nižja od cen drugih predloženih ponudb, lahko preveri, ali ponudnik izpolnjuje pogoje za sodelovanje in bi lahko izpolnjeval pogoje naročila. 7. Naročnik ne uporabi možnosti, odpove javnega razpisa in ne spreminja oddanih naročil tako, da se izogne izpolnjevanju obveznosti iz tega sporazuma. Člen 55 Preglednost informacij o javnih naročilih 1. Naročnik nemudoma in na zahtevo v pisni obliki obvesti sodelujoče ponudnike o svojih odločitvah v zvezi z oddajo naročil. Naročnik v skladu z odstavkoma 2 in 3 člena 56 neuspešnim ponudnikom na zahtevo zagotovi pojasnilo razlogov za to, zakaj naročnik ni izbral njihovih ponudb, in zadevnih prednosti ponudbe uspešnega ponudnika. 2. Naročnik najpozneje 72 dni po oddaji vsakega naročila, ki ga zajema to poglavje, objavi obvestilo v ustreznem časopisu oziroma elektronskem mediju iz Priloge III. Kadar se uporabi samo elektronski medij, morajo informacije ostati na voljo v razumnem časovnem obdobju. Obvestilo vsebuje vsaj informacije, določene v Dodatku VII PRILOGE 1 k temu sporazumu. Člen 56 Razkrivanje informacij 1. Pogodbenica na zahtevo druge pogodbenice nemudoma zagotovi vse potrebne informacije za ugotovitev, ali je bil javni razpis izveden pošteno, nepristransko in skladno s tem poglavjem, vključno z informacijami o značilnostih in zadevnih prednostih uspešnega ponudnika. Kadar bi objava teh informacij posegala v konkurenco prihodnjih ponudb, pogodbenica, ki te informacije prejme, teh ne posreduje nobenemu ponudniku, razen če se o tem posvetuje s pogodbenico, ki je te informacije zagotovila, in se ta pogodbenica s tem strinja. 2. Ne glede na druge določbe tega poglavja pogodbenica, vključno z njenimi naročniki, nobenemu ponudniku ne zagotovi informacij, ki bi lahko posegale v pošteno konkurenco med ponudniki. 3. Nobena določba tega poglavja se ne razlaga kot zahteva za pogodbenico, vključno z njenimi naročniki, organi in revizijskimi organi, da razkrije zaupne informacije, katerih razkritje bi oviralo kazenski pregon, posegalo v pošteno konkurenco med ponudniki, posegalo v zakonite poslovne interese določenih oseb, vključno z zaščito intelektualne lastnine, ali bilo kako drugače v nasprotju z javnim interesom. Člen 57 Nacionalni postopek pregleda 1. Vsaka pogodbenica zagotovi pravočasen, učinkovit, pregleden in nediskriminatoren upravni ali sodni postopek pregleda, v katerem se lahko ponudnik pritoži zaradi: (a) kršitve določb tega poglavja ali (b) kadar ponudnik nima pravice, da bi se neposredno pritožil zoper kršitve določb tega poglavja na podlagi nacionalnega prava pogodbenice, neizpolnjevanja ukrepov pogodbenice o izvajanju tega poglavja, ki nastane v okviru kritih javnih naročil, v katerih ima ali je imel ponudnik interes. Postopkovna pravila za vse pritožbe so v pisni obliki in splošno dostopna. 2. V primeru pritožbe ponudnika, nastale v okviru kritih javnih naročil, v katerih ponudnik ima ali je imel interes, zaradi kršenja ali neizpolnjevanja obveznosti iz odstavka 1 zadevna pogodbenica spodbuja svojega naročnika in ponudnika, da rešitev za pritožbo poskušata najti s posvetovanjem. Naročnik vse take pritožbe obravnava nepristransko in pravočasno ter tako, da se tem ne posega v sodelovanje ponudnika v tekočih ali prihodnjih javnih razpisih ali v pravico do popravnih ukrepov v okviru upravnega ali sodnega postopka pregleda. 3. Vsak ponudnik ima na voljo dovolj časa, da pripravi in vloži tožbo, kar nikakor ne sme biti manj kot 10 dni od tedaj, ko mu osnova za pritožbo postane oziroma bi mu upravičeno lahko postala znana. 4. Vsaka pogodbenica določi ali imenuje vsaj en nepristranski upravni ali sodni organ, ki je neodvisen od njenih naročnikov, da sprejme in pregleda ponudnikovo pritožbo v okviru kritih javnih naročil. 5. Kadar pritožbo prvotno pregleda organ, ki ni organ iz odstavka 4, pogodbenica zagotovi, da lahko ponudnik pri nepristranskem upravnem ali sodnem organu, ki je neodvisen od naročnika, katerega javno naročilo je predmet pritožbe, vloži pritožbo na prvotno odločitev. Organ za pregled, ki ni sodišče, je bodisi predmet sodnega pregleda bodisi ima postopkovna jamstva za zagotovitev, da: (a) naročnik na pritožbo pisno odgovori in organu za pregled razkrije vse zadevne dokumente; (b) imajo udeleženci v postopku (v nadaljnjem besedilu: udeleženci) pravico, da so zaslišani, preden organ za pregled sprejme odločitev v zvezi s pritožbo; (c) imajo udeleženci pravico do zastopanja in spremljanja; (d) imajo udeleženci dostop do vseh postopkov; (e) imajo udeleženci pravico zahtevati, da postopek poteka v javnosti in da so prisotne priče, ter (f) se odločitve ali priporočila v zvezi s pritožbami ponudnikov zagotovijo pravočasno, v pisni obliki in s pojasnili razlogov za vsako odločitev ali priporočilo. 6. Vsaka pogodbenica sprejme ali ohrani postopke, ki zagotavljajo: (a) takojšnje začasne ukrepe, ki omogočajo, da imajo ponudniki še naprej možnost za sodelovanje v javnem razpisu. Ti začasni ukrepi lahko povzročijo opustitev razpisnega postopka. Postopki lahko predvidevajo, da se pri odločanju, ali naj se takšni ukrepi uporabijo, upoštevajo prevladujoče škodljive posledice za zadevne interese, vključno z javnim interesom. Neukrepanje se določi pisno; ter (b) kadar organ za pregled ugotovi, da je prišlo do kršitve ali neizpolnjevanja obveznosti, kot je določeno v odstavku 1, popravni ukrep ali nadomestilo za izgubo ali škodo, ki je lahko omejena bodisi na stroške za pripravo javnega razpisa bodisi na stroške za pritožbo, lahko pa vključuje oboje. Člen 58 1. Pogodbenici letno pregledata učinkovito izvajanje tega poglavja in vzajemno odpiranje trgov za javna naročila. Pogodbenici najpozneje leto dni po začetku veljavnosti tega sporazuma začneta pogajanja za podaljšanje veljavnosti seznamov naročnikov iz Podpriloge 1 in Podpriloge 2 Dodatka I PRILOGE 1 k temu sporazumu. 2. Irak bo v okviru pogajanj za pristop k STO potrdil svojo zavezo pristopu k večstranskemu Sporazumu o vladnih naročilih (v nadaljnjem besedilu: GPA). Člen 59 Asimetrična ureditev in prehodni ukrepi Ob upoštevanju razvojnih, finančnih in trgovinskih potreb bo imel Irak koristi od naslednjih prehodnih ukrepov: (a) Irak lahko zagotovi začasni program preferencialnih cen s 5-odstotno razliko v ceni za blago in storitve ter 10-odstotno za gradnje, ki bi se uporabljal samo za blago in storitve iraških ponudnikov; (b) program preferencialnih cen bo v 10 letih od začetka veljavnosti tega sporazuma postopno odpravljen. Poglavje III – Varstvo pravic intelektualne lastnine Člen 60 1. Irak v skladu z določbami tega člena in PRILOGE 2 k temu sporazumu v petih letih od začetka veljavnosti Sporazuma sprejme zakonodajo, da se zagotovi ustrezno in učinkovito varstvo pravic intelektualne, industrijske in poslovne lastnine[9] skladno z najvišjimi mednarodnimi standardi, vključno s pravili, ki jih določa Sporazum o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine, vključen v Prilogo 1C k Sporazumu STO (v nadaljnjem besedilu: Sporazum TRIPS), ter učinkovita sredstva za uveljavljanje teh pravic. 2. V treh letih od začetka veljavnosti Sporazuma Irak pristopi k večstranskim konvencijam o intelektualni, industrijski in poslovni lastnini iz odstavka 2 PRILOGE 2 k temu sporazumu, katerih pogodbenica je ena ali več držav članic ali jih ena ali več držav članic dejansko uporablja v skladu z ustreznimi določbami teh konvencij. 3. V treh letih od začetka veljavnosti Sporazuma Irak izpolni zahteve večstranskih konvencij o intelektualni, industrijski in poslovni lastnini iz odstavka 3 PRILOGE 2 k temu sporazumu, katerih pogodbenica je ena ali več držav članic ali jih ena ali več držav članic dejansko uporablja v skladu z ustreznimi določbami teh konvencij. 4. Pogodbenici redno pregledujeta izvajanje tega člena in PRILOGE 2. Pri pripravi zakonodaje ali če se pojavijo težave na področju intelektualne, industrijske in poslovne lastnine, ki vplivajo na trgovinske pogoje, se na zahtevo ene ali druge pogodbenice skličejo nujna posvetovanja, da se dosežejo obojestransko zadovoljive rešitve. Pogodbenici najpozneje tri leta po začetku veljavnosti tega sporazuma začneta pogajanja o natančnejših določbah na področju pravic intelektualne lastnine. 5. Kar zadeva varstvo pravic intelektualne lastnine, vsaka pogodbenica zagotovi državljanom druge pogodbenice obravnavo, ki ni manj ugodna od tiste, ki jo zagotavlja svojim državljanom, ob upoštevanju izjem, ki so že določene v mednarodnih instrumentih, ki so ali so lahko včasih vključeni v PRILOGO 2 k temu sporazumu, od trenutka, ko jih zadevna pogodbenica ratificira. 6. Glede priznavanja in varstva pravic intelektualne, industrijske in poslovne lastnine Irak od začetka veljavnosti tega sporazuma družbam in državljanom Unije zagotavlja obravnavo, ki ni manj ugodna od tiste, ki jo zagotavlja kateri koli tretji državi v okviru dvostranskih sporazumov. Oddelek VI Reševanje sporov Poglavje I – Cilj in področje uporabe Člen 61 Cilj Cilj tega oddelka je izogibanje in reševanje morebitnih sporov med pogodbenicami, da se, kadar je to mogoče, doseže sporazumna rešitev. Člen 62 Področje uporabe Določbe tega oddelka se uporabljajo v zvezi z vsemi spori glede razlage in uporabe določb Naslova II tega sporazuma, razen če ni izrecno drugače določeno. Poglavje II – Posvetovanja Člen 63 Posvetovanja 1. Pogodbenici si prizadevata rešiti vse spore glede razlage in uporabe določb iz člena 62 tako, da začneta posvetovanja v dobri veri z namenom hitre, pravične in sporazumne rešitve. 2. Pogodbenica zahteva posvetovanja s pisno zahtevo, ki jo predloži drugi pogodbenici, izvod pa pošlje odboru za sodelovanje, in v kateri opredeli sporni ukrep in določbe iz člena 62, ki se po njenem mnenju uporabljajo. 3. Posvetovanja se opravijo v 30 dneh od datuma prejema zahteve na ozemlju pogodbenice, proti kateri je vložena pritožba, razen če se pogodbenici ne dogovorita drugače. Posvetovanja se štejejo za zaključena po 30 dneh od datuma predložitve zahteve, razen če se obe pogodbenici ne dogovorita za nadaljevanje posvetovanj. Vse informacije, razkrite med posvetovanji, ostanejo zaupne. 4. Posvetovanja o nujnih zadevah, vključno s tistimi, ki se nanašajo na pokvarljivo ali sezonsko blago, se skličejo v 15 dneh od datuma predložitve zahteve in se štejejo za zaključena v 15 dneh od datuma predložitve zahteve. 5. Če se posvetovanja ne skličejo v rokih iz odstavka 3 oziroma odstavka 4 ali če se posvetovanja zaključijo, ne da bi bilo doseženo soglasje o sporazumni rešitvi, lahko pogodbenica, ki se pritožuje, zahteva ustanovitev arbitražnega senata v skladu s členom 64. Poglavje III – Postopki reševanja sporov Člen 64 Začetek arbitražnega postopka 1. Kadar pogodbenicama ne uspe rešiti spora s pomočjo posvetovanj, kot je določeno v členu 63, lahko pogodbenica pritožnica zahteva ustanovitev arbitražnega senata. 2. Zahteva za ustanovitev arbitražnega senata je podana v pisni obliki pogodbenici, proti kateri je vložena pritožba, in odboru za sodelovanje. Pogodbenica, ki se pritoži, v svoji zahtevi opredeli zadevni sporni ukrep in pojasni, kako tak ukrep krši določbe iz člena 62 v tolikšni meri, da to pomeni pravno podlago za pritožbo. Člen 65 Ustanovitev arbitražnega senata 1. Arbitražni senat sestavljajo trije arbitri. 2. V desetih dneh od datuma predložitve zahteve za ustanovitev arbitražnega senata odboru za sodelovanje se pogodbenici posvetujeta, da bi dosegli dogovor o sestavi arbitražnega senata. 3. Če se pogodbenici ne moreta dogovoriti o sestavi arbitražnega senata v roku iz odstavka 2, lahko katera koli pogodbenica zaprosi predsednika odbora za sodelovanje ali njegovega pooblaščenca, da z žrebom izbere vse tri člane s seznama, sestavljenega na podlagi člena 78, enega izmed posameznikov, ki jih predlaga pogodbenica, ki se pritoži, enega izmed posameznikov, ki jih predlaga pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, ter enega izmed posameznikov, ki sta jih pogodbenici imenovali za predsednika. Kadar se pogodbenici sporazumeta o enem ali več članih arbitražnega senata, se vsi preostali člani izberejo po enakem postopku s seznama članov senata, ki se uporablja. 4. Predsednik odbora za sodelovanje ali njegov pooblaščenec izbere arbitre v petih dneh od zahteve iz odstavka 3, ki ga pošlje katera koli pogodbenica, in sicer v navzočnosti predstavnika vsake od pogodbenic. 5. Datum ustanovitve arbitražnega senata je datum, ko so izbrani trije arbitri. 6. Če ob predložitvi zahteve na podlagi odstavka 3 seznami iz člena 78 niso sestavljeni, se trije arbitri izberejo z žrebom izmed posameznikov, ki jih je uradno predlagala ena ali obe pogodbenici. Člen 66 Vmesno poročilo senata Arbitražni senat izda vmesno poročilo za pogodbenici, v katerem navede ugotovitve o dejstvih, uporabi zadevnih določb in osnovna načela, ki so bila podlaga njegovih ugotovitev in priporočil, najpozneje 90 dni od datuma ustanovitve arbitražnega senata. Katera koli pogodbenica lahko arbitražnemu senatu predloži pisno zahtevo za ponovni pregled določenih vidikov vmesnega poročila v 15 dneh po njegovi objavi. Ugotovitve dokončne razsodbe senata zajemajo zadovoljivo obrazložitev argumentov iz stopnje vmesnega pregleda in dajejo jasen odgovor na vprašanja in stališča obeh pogodbenic. Člen 67 Odločitev arbitražnega senata 1. Arbitražni senat o svoji odločitvi uradno obvesti pogodbenici in odbor za sodelovanje v 120 dneh od datuma ustanovitve arbitražnega senata. Če meni, da tega roka ni mogoče upoštevati, mora predsednik arbitražnega senata o tem pisno obvestiti pogodbenici ter odbor za sodelovanje, pri čemer navede razloge za odlog in datum, ko naj bi senat predvidoma končal svoje delo. Uradno obvestilo o odločitvi pod nobenim pogojem ne sme biti poslano pozneje kot 150 dni od datuma ustanovitve arbitražnega senata. 2. V nujnih primerih, vključno s tistimi, ki so povezani s pokvarljivim ali sezonskim blagom, si arbitražni senat vsestransko prizadeva, da svojo odločitev sporoči v 60 dneh od datuma svoje ustanovitve. To nikakor ne sme trajati več kot 75 dni od njegove ustanovitve. Arbitražni senat lahko o tem, ali je primer po njegovem mnenju nujen, predhodno odloči v 10 dneh od svoje ustanovitve. Člen 68 Izpolnitev odločitve arbitražnega senata Vsaka pogodbenica sprejme vse potrebne ukrepe za izpolnitev odločitve arbitražnega senata v dobri veri, prav tako pa si prizadeva doseči dogovor glede obdobja za izpolnitev odločitve. Člen 69 Razumno obdobje za izpolnitev odločitve 1. Najpozneje v 30 dneh po uradnem obvestilu pogodbenicama o odločitvi arbitražnega senata pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, uradno obvesti pogodbenico, ki se pritožuje, in odbor za sodelovanje o obdobju, ki ga bo potrebovala za izpolnitev odločitve (v nadaljnjem besedilu: razumno obdobje), če takojšnja izpolnitev ni mogoča. 2. Če se pogodbenici ne strinjata glede razumnega obdobja za izpolnitev odločitve arbitražnega senata, pogodbenica, ki se pritožuje, v 20 dneh od uradnega obvestila pogodbenice, proti kateri je vložena pritožba, iz odstavka 1 od prvotnega arbitražnega senata pisno zahteva, da določi dolžino razumnega obdobja. O taki zahtevi se hkrati uradno obvestita druga pogodbenica in odbor za sodelovanje. Arbitražni senat o svoji odločitvi uradno obvesti pogodbenici in odbor za sodelovanje v 20 dneh od datuma predložitve zahteve. 3. Če se prvotni arbitražni senat ali nekateri njegovi člani ne morejo ponovno sestati, se uporabijo postopki iz člena 65. Rok za uradno obvestilo o odločitvi je 35 dni od datuma predložitve zahteve iz odstavka 2. 4. Razumno obdobje se lahko podaljša po vzajemnem dogovoru pogodbenic. Člen 70 Proučitev ukrepov, sprejetih za izpolnitev odločitve arbitražnega senata 1. Pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, pred koncem razumnega obdobja uradno obvesti pogodbenico, ki se pritožuje, in odbor za sodelovanje o vseh ukrepih, ki jih je sprejela za izpolnitev odločitve arbitražnega senata. 2. Če se pogodbenici razhajata glede obstoja ali neskladnosti ukrepov, uradno sporočenih v skladu z odstavkom 1, z določbami iz člena 62, lahko pogodbenica, ki se pritožuje, pisno zahteva, da prvotni arbitražni senat presodi o zadevi. Taka zahteva zajema opredelitev zadevnega spornega ukrepa in razlago, zakaj tak ukrep ni v skladu z določbami iz člena 62. Arbitražni senat svojo odločitev sporoči v 45 dneh od datuma predložitve zahteve. 3. Če se prvotni arbitražni senat ali nekateri njegovi člani ne morejo ponovno sestati, se uporabijo postopki iz člena 65. Rok za uradno obvestilo o odločitvi je 60 dni od datuma predložitve zahtevka iz odstavka 2. Člen 71 Začasna pravna sredstva v primeru neizpolnitve odločitve 1. Če pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, o ukrepih za izpolnitev odločitve uradno ne obvesti arbitražnega senata pred iztekom razumnega obdobja ali če arbitražni senat odloči, da ukrep, uradno sporočen v skladu s členom 70(1), ni v skladu z obveznostmi te pogodbenice na podlagi določb iz člena 62, mora pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, na zahtevo pogodbenice, ki se pritožuje, predložiti ponudbo za začasno nadomestilo. 2. Če dogovor o nadomestilu ni dosežen v 30 dneh po koncu razumnega obdobja ali odločitve arbitražnega senata na podlagi člena 70, da sprejeti ukrep za izpolnitev odločitve ni skladen z določbami iz člena 62, je pogodbenica, ki se pritožuje, upravičena, da se po uradnem obvestilu pogodbenici, proti kateri je vložena pritožba, in odboru za sodelovanje njene obveznosti, ki izhajajo iz katere koli določbe iz člena 62, začasno opustijo na ravni, ki je enakovredna izničenju in poslabšanju, ki ju je povzročila kršitev. Pogodbenica, ki se pritožuje, lahko opustitev izvede 10 dni po dnevu uradnega obvestila, razen če pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, zahteva arbitražo v skladu z odstavkom 3. 3. Če pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, meni, da raven začasne opustitve ni enakovredna izničenju ali poslabšanju, ki ju je povzročila kršitev, lahko pisno zahteva, da o zadevi presodi prvotni arbitražni senat. Uradno obvestilo o taki zahtevi se pošlje pogodbenici, ki se pritožuje, in odboru za sodelovanje pred iztekom 10-dnevnega obdobja iz odstavka 2. Prvotni arbitražni senat svojo odločitev o ravni opustitve obveznosti sporoči pogodbenicama in odboru za sodelovanje v 30 dneh od datuma predložitve zahteve. Obveznosti se ne opustijo, dokler prvotni arbitražni senat uradno ne sporoči svoje odločitve, vsaka opustitev pa mora biti v skladu z odločitvijo arbitražnega senata. 4. Če se prvotni arbitražni senat ali nekateri njegovi člani ne morejo ponovno sestati, se uporabijo postopki iz člena 65. Rok za sporočilo odločitve je 45 dni od datuma predložitve zahteve iz odstavka 3. 5. Opustitev obveznosti je začasna in se uporablja samo, dokler se ukrep, za katerega je ugotovljena neskladnost z določbami iz člena 62, ne odpravi ali spremeni tako, da se uskladi z navedenimi določbami, kot je določeno v členu 72, ali dokler se pogodbenici ne dogovorita za rešitev spora. Člen 72 Proučitev kakršnih koli ukrepov, sprejetih za izpolnitev odločitve po opustitvi obveznosti 1. Pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, uradno obvesti pogodbenico, ki se pritožuje, in odbor za sodelovanje o kakršnih koli ukrepih, sprejetih za izpolnitev odločitve arbitražnega senata, in o svoji zahtevi, da se opustitev obveznosti za pogodbenico, ki se pritožuje, preneha. 2. Če pogodbenici v 30 dneh od datuma predložitve uradnega obvestila ne dosežeta dogovora glede skladnosti ukrepa iz uradnega obvestila z določbami iz člena 62, pogodbenica, ki se pritožuje, pisno zahteva, da o zadevi odloči prvotni arbitražni senat. O tej zahtevi sta hkrati uradno obveščena pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, in odbor za sodelovanje. Odločitev arbitražnega senata se v 45 dneh od datuma predložitve zahteve uradno sporoči pogodbenicama in odboru za sodelovanje. Če arbitražni senat odloči, da je kakršen koli ukrep, sprejet za izpolnitev odločitve, v skladu z določbami iz člena 62, se opustitev obveznosti preneha. 3. Če se prvotni arbitražni senat ali nekateri njegovi člani ne morejo ponovno sestati, se uporabijo postopki iz člena 65. Rok za sporočilo odločitve je 60 dni od datuma predložitve zahteve iz odstavka 2. Člen 73 Sporazumna rešitev Pogodbenici lahko kadar koli dosežeta sporazumno rešitev spora v skladu s tem oddelkom. O svoji sporazumni rešitvi obvestita odbor za sodelovanje in arbitražni senat. Po uradnem obvestilu o sporazumni rešitvi senat preneha delati in postopek se konča. Člen 74 Poslovnik 1. Postopke reševanja sporov iz tega oddelka urejata poslovnik in kodeks ravnanja, ki ju sprejme odbor za sodelovanje. 2. Pogodbenici se lahko odločita za spremembo poslovnika in kodeksa ravnanja. 3. V skladu s poslovnikom so vsa zasedanja arbitražnega senata javna. Člen 75 Informacije in tehnični nasveti Arbitražni senat lahko na zahtevo pogodbenice ali na lastno pobudo pridobi informacije iz katerega koli vira, tudi od pogodbenic, vpletenih v spor, za katerega meni, da je primeren za postopek arbitražnega senata. Arbitražni senat ima tudi pravico pridobiti mnenje strokovnjakov, kadar meni, da je to ustrezno. Tako pridobljene informacije je treba razkriti vsaki od pogodbenic in jima jih predložiti, da izrazita pripombe. Zainteresirane fizične ali pravne osebe, ustanovljene na ozemlju pogodbenic, so pooblaščene, da arbitražnemu senatu predložijo dopise amicus curiae v skladu s poslovnikom. Člen 76 Pravila razlage Arbitražni senat razlaga določbe iz člena 62 v skladu z običajnimi pravili razlage mednarodnega javnega prava, vključno s pravili Dunajske konvencije o pogodbenem pravu. Odločitve arbitražnega senata ne morejo dodati ali zmanjšati pravic in obveznosti iz določb člena 62. Člen 77 Sklepi in druge odločitve arbitražnega senata 1. Arbitražni senat si vsestransko prizadeva za sprejemanje odločitev s soglasjem. Če odločitev kljub temu ni mogoče doseči s soglasjem, se o sporni zadevi odloča z večino glasov. V nobenem primeru pa se ločena odklonilna mnenja arbitrov ne objavijo. 2. Vsaka odločitev arbitražnega senata je zavezujoča za pogodbenici in ne ustvarja nikakršnih pravic ali obveznosti za fizične ali pravne osebe. Odločitev razloži ugotovitve v zvezi z dejstvi, uporabo ustreznih določb Sporazuma in osnovne utemeljitve ugotovitev in odločitev, ki jih sprejme. Odbor za sodelovanje daje odločitev arbitražnega senata v celoti na voljo javnosti, razen če se odloči drugače, da se zagotovi zaupnost poslovnih zaupnih informacij. Poglavje IV – Splošne določbe Člen 78 Seznam arbitrov 1. Odbor za sodelovanje najpozneje v šestih mesecih od začetka veljavnosti Sporazuma sestavi seznam 15 posameznikov, ki so pripravljeni in sposobni delovati kot arbitri. Vsaka pogodbenica predlaga pet posameznikov za opravljanje funkcije arbitra. Pogodbenici izbereta tudi pet posameznikov, ki niso državljani nobene od pogodbenic, za opravljanje funkcije predsednika arbitražnega senata. Odbor za sodelovanje zagotovi, da je seznam vedno popoln. 2. Arbitri so strokovno usposobljeni ali imajo izkušnje iz prava in mednarodne trgovine. So samostojni, delujejo v svoji individualni pristojnosti, ne sprejemajo navodil od nobene organizacije ali vlade, niso povezani z vlado nobene od pogodbenic ter ravnajo v skladu s kodeksom ravnanja. Člen 79 Razmerje do obveznosti STO 1. Arbitražni senat do pristopa Iraka k STO pri odločanju o domnevni kršitvi ene od določb iz člena 62, ki vključuje določbo iz Sporazuma STO ali se nanjo sklicuje, sprejme razlago, ki je v celoti skladna z zadevnimi odločitvami organa Svetovne trgovinske organizacije za reševanje sporov. 2. Po pristopu Iraka k STO se uporabljajo naslednje določbe. 3. Uporaba določb o reševanju sporov iz tega oddelka ne posega v nobeno dejanje v okviru STO, vključno s postopkom reševanja sporov. 4. Toda kadar je pogodbenica v zvezi z določenim ukrepom sprožila postopek reševanja spora v skladu s členom 64(1) tega oddelka ali v skladu s Sporazumom STO, ne more sprožiti postopka reševanja sporov glede istega ukrepa pri drugem razsodišču, dokler se prvi postopek ne konča. Poleg tega si pogodbenica ne prizadeva, da bi pri obeh razsodiščih odpravila kršitev obveznosti, ki v enaki obliki obstaja v skladu s tem sporazumom in Sporazumom STO. V takem primeru velja, da po začetku postopka reševanja sporov pogodbenica ne vloži zahtevka za odpravo kršitve enake obveznosti v okviru drugega sporazuma pri drugem razsodišču, razen če izbrano razsodišče iz procesnih razlogov ali razlogov v zvezi s pristojnostjo ne more odločiti o zahtevku za odpravo kršitve te obveznosti. 5. V tem odstavku: (a) se postopki reševanja sporov v skladu s Sporazumom STO začnejo, ko pogodbenica predloži zahtevo za ustanovitev senata v skladu s členom 6 Dogovora STO o pravilih in postopkih reševanja sporov, ter končajo, ko organ za reševanje sporov prejme poročilo senata in poročilo pritožbenega organa, odvisno od primera, v skladu s členom 16 in členom 17(14) Dogovora STO o pravilih in postopkih reševanja sporov; (b) se postopki reševanja sporov v okviru tega oddelka začnejo, ko pogodbenica predloži zahtevo za ustanovitev arbitražnega senata v skladu s členom 64(1), ter končajo, ko arbitražni senat o svoji odločitvi uradno obvesti pogodbenici in odbor za sodelovanje v skladu s členom 67. 6. Nobena določba tega oddelka pogodbenici ne preprečuje uporabe opustitve obveznosti, ki jo odobri organ STO za reševanje sporov. Sporazum STO se ne uporabi za to, da bi se pogodbenici preprečila opustitev obveznosti iz Naslova II tega sporazuma. Člen 80 Roki 1. Vsi roki iz tega oddelka, vključno z roki, v katerih morajo arbitražni senati uradno sporočiti svoje odločitve, se štejejo v koledarskih dnevih od dneva, ki sledi dejanju ali dejstvu, na katerega se nanašajo. 2. Vsak rok iz tega oddelka se lahko podaljša z medsebojnim soglasjem pogodbenic. NASLOV III PODROČJA SODELOVANJA Člen 81 Finančna in tehnična pomoč 1. Za uresničitev ciljev tega sporazuma prejema Republika Irak finančno in tehnično pomoč Unije v obliki nepovratnih sredstev za pospešitev gospodarskega in političnega preoblikovanja Republike Irak. 2. Ta pomoč je zajeta v okvir razvojnega sodelovanja Unije, določenega v zadevnih predpisih Evropskega parlamenta in Sveta. Cilji in področja pomoči Unije se določijo v okvirnem programu, ki izraža opredeljene prednostne naloge, o katerih se pogodbenici dogovorita ob upoštevanju razvojnih potreb in strategij Republike Irak, prevzemne zmogljivosti sektorjev in napredka pri reformah. 3. Pogodbenici zagotovita, da je tehnična pomoč Unije usklajena s prispevki iz drugih virov. Politika Unije na področju razvojnega sodelovanja in njeni mednarodni ukrepi se opirajo na razvojne cilje novega tisočletja ter glavne razvojne cilje in načela v okviru Združenih narodov in drugih pristojnih mednarodnih organizacij. Pri izvajanju razvojne politike Unije je treba v celoti upoštevati načela učinkovitosti pomoči, vključno s Pariško deklaracijo z dne 2. marca 2005 in agendo za ukrepanje iz Akre. 4. Ne glede na določbe o vzajemni pravni pomoči se pogodbenica, ki prejema tehnično ali finančno pomoč, nemudoma odzove na prošnje pristojnih organov druge pogodbenice za upravno sodelovanje z namenom okrepitve boja proti goljufijam in nepravilnostim v okviru pomoči Unije. 5. Vlada Iraka zagotovi vzpostavitev kontaktne točke za boj proti goljufijam. Ta kontaktna točka je pristojna za učinkovito sodelovanje z institucijami in organi Unije, vključno z Evropskim računskim sodiščem in Evropskim uradom za boj proti goljufijam (OLAF), zlasti glede izvajanja njunih revizijskih in nadzornih ukrepov na področju zaščite finančnih interesov Unije. Člen 82 Sodelovanje na področju družbenega in človekovega razvoja Sodelovanje na tem področju bo potrdilo socialno razsežnost globalizacije ter povezavo med družbenim in gospodarskim, pa tudi okoljsko trajnostnim razvojem. Sodelovanje bo poudarilo tudi pomen zmanjševanja revščine, spodbujanje spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin za vse, vključno z ranljivimi skupinami in razseljenimi osebami, ter odzivanje na temeljne potrebe na področju zdravstva, izobraževanja in zaposlovanja. Cilj dejavnosti sodelovanja na vseh teh področjih bo zlasti osredotočenje na krepitev zmogljivosti in institucij ob upoštevanju načel vključenosti, dobrega vodenja ter dobrega in preglednega upravljanja. Člen 83 Izobraževanje, usposabljanje in mladi 1. Pogodbenici si prizadevata za spodbujanje sodelovanja na področju izobraževanja, usposabljanja in mladih v skupno korist ob upoštevanju razpoložljivosti virov in spodbujanja enakosti spolov. 2. Pogodbenici spodbujata zlasti izmenjavo informacij, znanja in izkušenj, študentov, strokovnjakov, tehničnih virov, mladih in oseb, ki delajo z mladimi, ter krepitev zmogljivosti ob izkoriščanju možnosti, ki jih nudijo obstoječi programi sodelovanja, pa tudi izkušenj obeh pogodbenic na tem področju. 3. Pogodbenici se tudi strinjata o okrepitvi sodelovanja med visokošolskimi ustanovami s sredstvi, kot je program Erasmus Mundus, za podporo odličnosti in internacionalizacije njunih izobraževalnih sistemov. Člen 84 Zaposlovanje in socialni razvoj 1.