SL    SL SL 
SL    SL  EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 16.3.2011 
SEC(2011) 328 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA  
 
 
Spremni dokument k 
  
SPOROČILU KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU 
EKONOMSKO-SOCIALNEMU OD BORU IN ODBORU REGIJ 
 
Zagotavljanje pravne jasnosti na podro čju premoženjskih pravic mednarodnih parov 
  
Predlogu  
 
UREDBE SVETA 
 
o pristojnosti, pravu, ki se uporablja, t er priznavanju in izvrševanju sodnih odlo čb na 
področju premoženjskih razmerij med zakoncema   
 
in 
  
Predlogu  
 
UREDBE SVETA  
 
o pristojnosti, pravu, ki se uporablja, t er priznavanju in izvrševanju sodnih odlo čb na 
področju premoženjskopravnih posledic reg istriranih partnerskih skupnosti 
 
{COM(2011) 125 kon č.} 
{COM(2011) 126 kon č.} 
{COM(2011) 127 kon č.} 
{SEC(2011) 327 kon č.} 
 
SL 2   SL 1. POSTOPKOVNA VPRAŠANJA IN POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI  
Priprava prihodnjih pobud EU na podro čju skupnega premoženja parov spada v okvir 
programa vzajemnega priznavanja odlo čb v civilnih in gospodarskih zadevah iz leta 2000. 
Leta 2003 je Komisija naro čila študijo o premoženjskih razmerjih med zakoncema in 
premoženju neporo čenih parov v mednarodnem zasebnem pr avu in mednarodnem pravu, ki je 
osvetlila težave na tem podro čju. Leta 2006 je Komisija sprejela zeleno knjigo o navzkrižju 
zakonov v zvezi z zakonskim premoženjskim razmerjem zakoncev1, ki obravnava zlasti 
vprašanje sodne pristojnosti in  vzajemnega priznavanja.  
Komisija je ustanovila skupino strokovnjakov, ki ji bo pomaga la pri pripravi prihodnjih 
zakonodajnih predlogov. Skupino se stavljajo strokovnjaki, ki de lujejo neodvisno od držav 
članic. 28. septembra 2009 je potek ala javna razprava: udeležilo se je je 99 udeležencev; 
predstavnikov držav članic, članov skupine strokovnjakov, pa tudi akademiki, pravniki, 
notarji in člani civilne družbe, razpravl jali pa so o uporabnosti ev ropskega pravnega akta o 
premoženjskih razmerjih med zakoncema in prem oženjskih razmerjih pri mednarodnih parih.  
Stockholmski program je pozval, naj se na čelo vzajemnega priznavanja „ razširi na podro čja, 
ki še niso zajeta, vendar so klju čnega pomena v vsakdanjem življenju, na primer 
premoženjske pravice zakoncev in premoženjskopravne posledice lo čitve parov “. 
To poročilo temelji na ugotovitvah zunanje študije, ki jo je naro čila Komisija v podporo pri 
pripravi poro čila o oceni u činka. 
2. OPREDELITEV PROBLEMATIKE  
Vedno ve č državljanov EU se giblje prek nacionalnih meja, zaradi česar se ve ča število 
mednarodnih parov ali parov z medna rodno razsežnostjo: zakonci z razli čnima 
državljanstvoma, pari, ki živijo v državi članici, kjer nimajo državl janstva, pari, ki imajo 
premoženje v razli čnih državah članicah, pari, ki se lo čijo ali umrejo v državi, ki ni njihova 
država izvora. Težava je v tem, da dr žavljani težko ugotovijo, katera sodiš ča so pristojna in 
kateri zakoni se uporabljajo za njihove oseb ne razmere in njihovo premoženje. Zato se 
soočajo z nepri čakovanimi in neugodnimi posledicami ne le pri vsakodnevnem upravljanju 
premoženja, pa č pa tudi ob lo čitvi ali smrti enega od partnerjev. 
Čeprav obstajajo pravila na ravni EU  glede pristojnosti in prava, ki se uporablja v civilnih in 
gospodarskih zadevah, ter na nekaterih podro čjih zasebnega prava, pa  trenutno ni zakonov, ki 
bi urejali premoženjska razmerja med zakoncema ali premoženjske pravice neporo čenih 
parov. To podro čje tako urejajo naciona lno pravo in mednarodni sporazumi med državami 
članicami.  
Razlogi za težave, s katerimi se soo čajo pari v registriranih part nerskih skupnostih, so v bistvu 
enaki kot za poro čene pare. Kljub temu obstaja zanje nekaj pomembnih dodatnih izzivov, saj 
pozna koncept registriranih partne rskih skupnosti samo 14 držav članic, vse države članice 
nimajo materialnih pr edpisov na tem podro čju, še manj pa jih je sprejelo pravila o pristojnosti 
ali kolizijska pravila.  
                                                 
1 COM(2006) 400 kon č.  
SL 3   SL Predloga se nanašata na poro čene pare oziroma registrirane pa rtnerske skupnosti, ne pa tudi 
na neregistrirane pare. 
Obseg problema 
Leta 2007 je bilo v EU sklenjenih  2 400 000 novih zakonskih zvez, pri čemer jih je bilo 
približno 300 000 (13 %) mednarodnih, razvezalo pa se je 1 047 427 parov, od katerih jih je 
imelo mednarodno razsežnost tudi 13 %. Poleg tega  se je istega leta približno 2,4 milijona 
zakonskih zvez kon čalo zaradi smrti enega od zakoncev, 390 000 od teh zakonskih zvez jih je 
bilo po ocenah mednarodnih. Skupaj je bilo leta 2007 ve č kot 430 000 mednarodnih parov, ki 
so se razvezali ali je eden od zakoncev umrl, v vseh teh primerih pa je bilo treba razdeliti 
skupno premoženje zakoncev.  
Leta 2007 je bilo v EU približno 211 000 registri ranih partnerskih skupnosti, od tega jih je 
več kot 41 000 imelo mednarodno razsežnost ka r zadeva njihovo premoženje (mednarodne 
registrirane partnerske skupnosti,  registrirani partnerji, ki živijo v tujini ali imajo skupno 
premoženje v tujini, skupaj). 
3. CILJI 
Splošni cilj predlogov je prispevati k vz postavitvi dejanskega evropskega obmo čja civilnega 
pravosodja na podro čju premoženjskih razmerij med zakonc i in registriranimi partnerji ter 
zagotoviti skupna pravila o tem, katera sodiš ča so pristojna in katero pravo naj se uporablja za 
premoženjske pravice parov z mednarodno razsežnostjo. 
SL 4   SL Naslednja razpredelnica povzema splošne in posebne cilje. 
Splošni cilj  Posebni cilji  
1. Preprečevanje vzporednih postopkov in uporabe razli čnega 
materialnega prava za premoženje poro čenih ali neporo čenih parov. 
2. Zagotoviti, da lahko zakonci in partner ji po potrebi izberejo pravila in 
pravne dolo čbe, ki se uporabljajo za njihove razmere. 
3. Poenostaviti priznavanje in izvrševanj sodnih odlo čb na podro čju 
mednarodnih premoženjskih razmerij zakoncev in neporo čenih parov. 
4. Parom omogo čiti, da vse pravne zadeve v zvezi z njihovim primerom 
(ob delitvi skupnega premoženja po lo čitvi ali smrti) uredijo pred istim 
sodiščem. 
5. Zagotoviti, da zakonci in partnerji vedo, katero pravo se uporablja v 
primeru delitve njihovega skupnega premoženja, če tega prava niso 
izbrali sami. 
6. Zagotoviti skladnost z drugimi predlaganimi pravili EU (npr. v zvezi z 
dedovanjem in oporokami ter pravo, ki se uporablja v primeru razveze 
zakonske zveze). Odpraviti preostale omejitve za državljane, ki uveljavljajo svoje 
pravice v evropskem pravosodnem 
območju z razširitvijo vzajemnega 
priznavanja na premoženjske pravice 
zakoncev in premoženjskopravne 
posledice lo čitve parov. 
7. Izboljšati dostop do informacij o premoženjskih razmerjih med 
zakoncema in premoženjs kih razmerjih neporo čenih parov. 
4. MOŽNOSTI POLITIKE  
4.1. Opis možnih rešitev 
Opredeljene so bile naslednje možnosti politike: 
Možnost politike 1: ohranitev obstoje čega stanja / brez novih ukrepov EU . 
Možnost politike 2: zagotavljanje usmerjenih informacij za iz boljšanje seznanjenosti državljanov o tem, da premoženjska 
razmerja med partnerjema v drugih državah članicah niso nujno urejena enako – zagotavljanje informacij parom, ki se 
nameravajo poro čiti ali registrirati partnersko skupnost (npr . prospekt s splošnimi informacijami).  
Možnost politike 3: uskladitev pravil o pristojnosti ter uvedba pravil o samodejnem priznavanj u in izvrševanju sodnih odlo čb 
– zakonodajni ukrepi EU v obliki ure db o vzpostavitvi usklajenih pravil o pristojnosti (pristojnost bi se dolo čila na podlagi 
naveznih okoliš čin) in pravil o samodejnem priznavanj u in izvrševanju sodnih in drugih odlo čb. 
Možnost politike 4: uskladitev kolizijskih pravil – zakonodajni ukrepi EU bodo zagotovili pravila za dolo čanje prava, ki se 
uporablja; dovoljena bi bila izbira prava;  v primeru, da pravo, ki naj se uporab lja, ne bi bilo izbrano, bi se dolo čilo na 
podlagi skupnih naveznih okoliš čin. 
Možnost politike 5: enotni obrazec neobvezne evropske pogod be o ureditvi premoženjskih razmerij med zakoncema – 
državljani EU bi lahko sklenili standardno pogodbo o ureditvi premoženjs kih razmerij med zakoncema, skupno vsem 
državam članicam EU. Dolo čene dele te pogodbe bi bilo treba prilagoditi nacionalnim razmeram.  
Možnost politike 6: uskladitev kolizijskih pravil in pravil o pristojnosti ter uvedba pravil o samodejnem priznavanju in 
izvrševanju sodb – ta možnost bi združevala možnosti 3 in 4 .  
Možnost politike 7: zagotavljanje informacij tretjim  osebam o obstoju premoženjskih razmerij poro čenih parov in 
registriranih skupnosti – opredeljene so bile razli čne možnosti za reševanje težav pri opr edeljevanju premoženjskih razmerij 
poročenih parov ali parov, ki živijo v registriranih skupnostih v tujini.  
4.2. Primerjava možnosti 
Možnost politike 1:  ohranitev obstoje čega stanja . Ta možnost ne bi dopuš čala 
izpolnjevanja ciljev, ker države članice verjetno ne bodo poenos tavile svojih nacionalnih 
pravil. Če bodo spremenile svoje nacionalne pr avne sisteme na lastno pobudo, bodo razlike 
SL 5   SL med temi sistemi verjetno ostale. Obstoje če težave bodo verjetno postale še ve čje zaradi ve čje 
mobilnosti državljanov. Temeljne pravice:  kompleksnost pravnega okvira bi lahko imela 
učinek na dejansko uživanje premoženja, ne da bi pomenila kršitev pravice do lastnine kot 
take. Družbeni u činki:  Verjetno bodo ostale  tudi težave, s kate rimi se v postopku lo čitve 
sooča šibkejša stran v paru. Finančni stroški:  jih ni. Gospodarski u činki:  ob vedno ve čjem 
številu mednarodnih zapletenih primerov bodo zamude in stroški, vklju čno z nižanjem 
vrednosti premoženja, postali še ve čji. 
Možnost politike 2: usmerjen o zagotavljanje informacij za  izboljšanje seznanjenosti 
državljanov s tem, da premoženjska razmerja v drugih državah članicah niso nujno 
enako urejena in da lahko svoja premoženjska razmerja registrirajo. Ta možnost bi v 
zelo majhnem obsegu prispevala k prepre čevanju vzporednih postopkov in uporabe razli čnih 
materialnih prav. Temeljne pravice:  pozitivni u činki na dejansko uživanje premoženja. 
Družbeni u činki:  majhno izboljšanje glede na sedanje stanje. Finančni stroški:  stroški 
priprave informativnih prospektov se ocenjujejo na približno 2 milijona EUR letno. Gospodarski u činki:  prihranki bi bili majhni. 
Možnost politike 3: uskladitev pravil o pris tojnosti ter uvedba pravil o samodejnem 
priznavanju in izvrševanju sodnih odlo čb in aktov po uradni dolžnosti.  Ta možnost bi 
imela majhen pozitiven u činek, saj bi se izognili vzporednim postopkom, poenostavilo pa bi 
se tudi priznavanje sodnih odlo čb. Vendar pa bi ostala  negotovost glede dolo čitve prava, ki se 
uporablja. Temeljne pravice:  pozitivni u činki na dejansko uživanje premoženja. Družbeni 
učinki: mogoč bi bil prihranek st roškov zaradi prepre
čevanja vzporednih postopkov in 
poenostavitve priznavanja in izvrševanja sodnih odlo čb. Finančni stroški: majhni (za uvedbo 
novih pravil o pristojnosti). Gospodarski u činki: prihranki stroškov držav članic bi bili 
majhni. 
Možnost politike 4: uskladitev kolizijskih pravil. Ta možnost bi v primerjavi s sedanjim 
stanjem zagotovila nekatere prednosti. Če bi lahko na primer isto zadevo še vedno 
obravnavalo ve č sodišč, bi ta morala za premoženjska razmerja uporabiti isto materialno 
pravo (ker bi uporabila ista kolizijska pravila). Poleg tega bi se z uvedbo usklajenih pravil, ki 
bi parom omogo čila omejeno izbiro prava, pove čala gotovost o tem, katero pravo se 
uporablja.  Temeljne pravice: pozitivni u činki na uživanje premoženja. Družbeni u činki:  
nižji stroški zaradi nižj ih sodnih stroškov. Sedanje stanje bi  se izboljšalo tudi zaradi odprave 
razlogov za prenaglje no zatekanje k sodiš čem in odpravi potrebe, da se morajo zaposleni v 
pravniških poklicih seznaniti s kolizijskimi pravili drugih dr žav, da vedo, katero pravo se 
uporablja. Finančni stroški:  nizki upravni stroški. Gospodarski u činki:  prihranki stroškov bi 
bili majhni.  
Možnost politike 5: enotni obrazec ne obvezne evropske pogodbe o ureditvi 
premoženjskih razmerij med zakoncema. Ta možnost (namenjena je samo poro čenim 
parom) bi zagotovila, da bo pogodba o ureditv i premoženjskih razmerij med zakoncema (in 
posledično pravila, ki jih izbereta zakonca) priznana v vsej EU . Poleg tega bi lahko pari 
izbrali pravo za poenostavitev postopkov v povezavi z razvezo ali dedovanjem. Družbeni 
učinki:  povečanje pravne varnosti. Finančni stroški:  stroški upravnega dela za pripravo 
potrebne zakonodaje na ravni EU. Po trebno bi bilo tudi usposabl janje zaposlenih v pravniških 
poklicih v državah članicah. Gospodarski u činki:  manjši prihranki stroškov. Kljub temu 
velika ve čina strokovnjakov meni, da je tak pred log nezrel, ker med zakonodajami držav 
članic še vedno obstajajo velike razlike.  
SL 6   SL Možnost politike 6: uskladitev kolizijskih pravil in pravil o pristojnosti ter uvedba pravil 
o samodejnem prepoznavanju in izvrševanju sodnih odlo čb. Usklajena kolizijska pravila 
bi zagotovila, da se za isto zadevo v vsej EU uporabi isto  pravo (tako bi se prepre čilo 
izbiranje najboljšega sodiš ča (forum shopping) in zagotovila iz bira pravil, ki se uporabljajo). 
Poleg tega bi se z usklad itvijo kolizijskih pravil mo čno zmanjšala možnost vzporednih 
postopkov, pravila o priz navanju in izvrše vanju pa bi omogo čila lažje kroženje sodnih odlo čb 
in pravnih aktov.  Družbeni u činki:  nižji stroški za državljane (tj. nižji sodni stroški, zlasti ob 
izbiri prava). Finančni stroški:  stroški upravnega dela za pr ipravo potrebne zakonodaje na 
ravni EU. Potrebno bi bilo tudi usposabljanje  zaposlenih v pravnišk ih poklicih v državah 
članicah. Gospodarski u činki:  prihranki stroškov bi bili v primerjavi z drugimi možnostmi 
politike najve čji. 
Za možnost politike 7, zagotavljanje inform acij o premoženjskih razmerjih med 
zakoncema in registriranima partnerjema, je predvidenih ve č podmožnosti:  
– vzpostavitev spletiš ča o obstoje čih registrih premoženjskih razmerij in nacionalnih 
predpisih, 
– vzpostavitev podatkovne baze / sistema za upravljanje znanja o obstoje čih registrih 
premoženjskih razmerij in nacionalnih predpisih, 
– priporočilo Komisije o vzpostavitvi med seboj  povezanih nacionalnih registrov 
premoženjskih razmerij in organizaciji obveš čevalnih kampanj, 
– obvezna uvedba med seboj povezanih nacionalnih registrov premoženjskih razmerij.  
Namen vseh teh podmožnosti je pove čati dostop do informacij o premoženjskih razmerjih. Na 
podlagi ocen v zvezi z doseganjem ciljev in oc enami stroškov je najprimernejša možnost za 
obveščanje o premoženjskih razmerjih priprava spletiš ča o obstoje čih registrih premoženjskih 
razmerij med zakoncema in nacionalnih pravilih. Čeprav bi nekatere druge možnosti politike 
bolj prispevale k doseganju ciljev, so predvide ni stroški glede na dodatne koristi previsoki. 
4.3. Najprimernejša možnost 
Ta možnost vklju čuje ukrepe na ra vni EU v obliki: 
– sprejetja paketa dveh uredb o uskladitvi kolizijskih pravil in pravil o pristojnosti ter 
uvedbi pravil o samodejnem prizna vanju in izvrševanju sodnih odlo čb in drugih pravnih 
aktov, od katerih se ena uporablja za poro čene pare, druga pa za pare v registriranih 
partnerskih skupnostih, ter 
– vzpostavitve spletiš ča o obstoje čih registrih premoženjskih razmerij med zakoncema in 
nacionalnih predpisih. 
4.4. Možen obseg in vrsta u činkov najprimernejše rešitve 
S to možnostjo se bodo posebni cilji, ki so navedeni zgoraj, dosegali bolje kot z ostalimi 
možnostmi. 
Z uskladitvijo pravil o pristojnosti (vklju čno s pravilom litispenden ce v povezavi s pravili o 
priznavanju in izvr ševanju sodnih odlo čb in pravnih aktov) bi os talo zelo malo možnosti za 
vzporedne postopke. Poleg tega bi se z uskl aditvijo kolizijskih pravil prispevalo k 
SL 7   SL preprečevanju izbiranja najboljšega sodiš ča (forum shopping). Zagotov ila bi se tudi uporaba 
istega prava v isti zadevi v državah članicah EU. Z uvedbo pravil, ki bi zakoncem omogo čila 
omejeno izbiro prava, ki se uporablja, bi se pove čala pravna varnost, zakoncem pa bi se tudi 
zagotovila omejena svoboda pri izbiri prava, ki  se uporablja za njihovo premoženje, hkrati pa 
bi se zagotovilo varovanje interesov tretjih oseb. 
Težave v zvezi s priznavanjem sodnih odlo čb in aktov po uradni dolžnosti bodo verjetno 
skoraj v celoti odpravljene. To pomeni tudi pome mben napredek v smislu prihranka stroškov 
in zamud pri priznavanju sodnih odlo čb, prav tako pa ne bi bilo treba za četi postopkov pred 
sodišči v različnih državah članicah. 
S pravili o pristojnosti v zvezi  z delitvijo skupnega premožen ja parov bi se pristojnost 
sodišča, pred katerim poteka postopek razveze ali zapuš činski postopek, razširila tudi na 
vprašanja v zvezi s premoženjskimi razmerji. S tem bi se državljanom zagotovila ve čja pravna 
varnost, saj bi bilo sodiš če, pred katerim poteka postopek razveze ali zapuš činski postopek, 
pristojno tudi za delitev skupnega premoženja.  
Tudi težave parov, ki niso iz brali prava, bi se razrešev ale v okviru sistema na podlagi 
hierarhije naveznih okoliš čin, ki bi se uporabljale za premožen jska razmerja in bi bila skupna 
vsem državam članicam. Poleg tega bi se z na čelom nespremenljivosti in enotnim sistemom 
zagotovilo, da se pravo, ki se uporablja za  premoženjska razmerja med zakoncema, ne 
spremeni, če se par preseli v drugo državo članico, ter se uporablja  za celotno premoženje. 
Poleg tega bi se s pripravo spletiš ča zagotovil boljši dostop do in formacij o premoženjskih 
razmerjih v drugih državah članicah. Zagotovili bi se  kontaktni podatki o obstoje čih registrih, 
prav tako pa bi se tudi olajšal dostop do informacij v zvezi z nacionalno zakonodajo o 
premoženjskih razmerjih. Na splošno bi  se z najprimernejšo možnostjo pove čala verjetnost, 
da se učinkovito spoštujejo pravice vsakega od za koncev, partnerjev, zasebnih ali javnih 
upnikov in ostalih. S to možnostjo bi se tudi pove čala verjetnost, da na prvotno odlo čitev 
zakoncev ne bi vplivala odlo čitev o selitvi v drugo državo a li nakupu premoženja v tej državi. 
4.5. Stroški najprimernejše možnosti 
Na ravni EU bi z uporabo te možnosti nastali strošk i upravnega dela za pripravo potrebne 
zakonodaje. Na nacionalni ravni  bodo nastali stroški zaradi vz postavitve potrebnih dodatnih 
nacionalnih pravil (npr. v zvezi s pristojnostjo in pravili glede pr ava, ki se uporablja), tudi za 
usposabljanje zaposlenih v pravniških poklicih  (npr. odvetnikov, sodnik ov, notarjev, pravnih 
zastopnikov) in pravno sodel ovanje. Tako EU kot države članice bodo imele dodatne stroške 
za obveščevalne kampanje za predstavitev nove zakonodaje.  
Na splošno bi se z uporabo najprimernejše možnosti politike prihranili stroški do najve č 
tretjine stroškov, ki nastajajo se daj zaradi težav, ki se rešujejo, tj. prib ližno 0,4 milijarde EUR 
(stroški so ocenjeni na 1,1 milijarde EUR letno). Ta zmanjšanja stroškov bodo še posebej pomembna za mednarodne zakonske zveze in re gistrirana partnerstva, zlasti kar zadeva 
vprašanja v zvezi s težavami, ki se pojavijo ob lo čitvi ali smrti. 
S poenostavitvijo prava (in znižanjem pr avnih stroškov) bi  se znižala pla čila za storitve 
zaposlenih v pravniških poklici h. Vendar pa bi se lahko ta u činek izravnal s potencialnim 
povečanjem dela v pomo č tistim, ki sestavljajo pogodbe o ur editvi premoženjskih razmerij 
med zakoncema ali pogodbe o partnerskih skupnosti h, ter izboljšanja kakovosti dela zaradi 
manjše pravne negotovosti. 
SL 8   SL Najprimernejša možnost ne bi imela vpliva na davke, saj uredbi ne bosta spremenili 
nacionalne dav čne zakonodaje držav članic. 
4.6. Dodana vrednost EU 
Glavno težavo predstavljajo nasprotja med nacion alnimi pravili o pravu, ki se uporablja, in 
pristojnostjo ter težave pri priznavanju in izvrševanju sodnih odlo čb in drugih aktov med 
državami članicami. Ker je to težava, ki presega meje, jo je mogo če reševati samo na evropski 
ravni. Če bodo države članice spremenile svoje nacionaln e pravne sisteme na lastno pobudo, 
ni verjetno, da se bodo s temi spremembami prav ila te države uskladila s tistimi iz drugih 
držav članic EU. Glede na naravo in obseg problem a so potrebni ukrepi na ravni EU, saj bodo 
prinesli ve čje koristi kot ukrepi na ravni držav članic. Obstoje ča zakonodaja EU o pristojnosti 
in priznavanju sodnih odlo čb na drugih podro čjih se je izkazala za u činkovito in uporabno za 
državljane. 
Najprimernejša možnost bo imela jasne koristi za državljane EU, ki so v „mednarodnem“ 
razmerju, z dolo čitvijo jasnih pravil o tem, ka ko njihovo lastnino obravnavati po lo čitvi ali 
smrti. Težave, ki jih razrešuje najustrezn ejša možnost politike, so deloma posledica 
notranjega trga in prostega gibanja ljudi. Če sedanji problemi ne bodo rešeni, bi bilo lahko 
zaupanje v notranji tr g EU in njeno obmo čje svobode, varnosti in pravice brez notranjih mej 
zamajano. Delitev skupnega premoženja z mednar odno razsežnostjo je draž ja in bolj zamudna 
za državljane kot pa delitev skupnega premo ženja na nacionalni ravni. Z zagotavljanjem 
učinkovitejše delitve skupnega premoženja z me dnarodno razsežnostjo bo najustreznejša 
možnost spodbujala zaupanje v delovanje notra njega trga in poenostavila življenje 
državljanov. Predloga bosta prispevala k do seganju cilja EU, da se za državljane EU 
poenostavi življenje, ne da bi  bili pari z nacionalno razs ežnostjo in pari z mednarodno 
razsežnostjo druga če obravnavani. 
Na splošno so ocenjene gospodarske koristi najugodnejše možnosti precejšnje in bi morale 
občutno prispevati k izboljšanju razmer za pare. Samo take pobude na ravni EU lahko 
zagotovijo rešitve za pa re z mednarodno razsežnostjo in izbo ljšajo položaj evropskih družin, 
ki imajo koristi od resni čnega evropskega prostora brez notranjih mej. 
Pobudi kljub temu spoštujeta na čelo subsidiarnosti: ker usklajevanje materialnega prava ne 
spada v podro čje pristojnosti EU, prihodnji instrumenti ne bodo vplivali na nacionalna pravila 
držav članic in ne bodo vklju čevali usklajevanja materialne ga prava, ki se uporablja za 
premoženjske pravice zakoncev ali partnerjev.  
5. NADZOR IN OCENA  
Za nadzor u činkovitega izvajanja uredb in nemotenega delovanja spletiš ča bo Komisija 
skrbela z rednim ocenjevanjem in poro čanjem. Pripravljala bo ocenjevalna poro čila o 
izvajanju uredb. Poleg tega bo  spremljala uporabo spletiš ča, da bi ugotovila, koliko ga 
državljani in tretje osebe upor abljajo pri iskanju informacij in kako bi ga bilo mogo če 
izboljšati. Poleg tega bi lahko Evropska pra vosodna mreža v civilnih in gospodarskih zadevah 
igrala pomembno vlogo pri krepitvi sodelovanja med državami članicami pri izvrševanju 
uredb.