1.Uvod

V Evropi poteka razprava o prihodnosti. Čez eno leto se bodo evropski voditelji srečali v romunskem mestu Sibiu in oblikovali zaključke iz te razprave, ki jo je Komisija začela z Belo knjigo o prihodnosti Evrope marca 2017.

Eno ključnih vprašanj je, kako se odzvati na pričakovanja državljanov in njihove skrbi glede prihodnosti v hitro spreminjajočem se svetu – svetu, ki prinaša nove priložnosti, a tudi negotovost. Mnoge skrbi, kako bo videti svet dela, kakšna bo prihodnost socialne države, kako se bodo razvijale naše demokratične in raznolike družbe ter kakšno mesto bo imela Evropa v svetu. Evropa mora svojim državljanom, zlasti mladim, omogočiti, da čim bolj izkoristijo priložnosti, ki jih prinašajo nove tehnologije in svetovni trendi. Izobraževanje in usposabljanje predstavljata pot naprej ter naložbo v posameznike in družbo kot celoto.

Evropska unija je v prvi vrsti unija vrednot, kot so zapisane v členu 2 Pogodbe o Evropski uniji, izobraževanje, usposabljanje in kultura pa imajo ključno vlogo pri prenašanju in spodbujanju teh skupnih vrednot in krepitvi medsebojnega razumevanja.

V gospodarskem smislu so trgi dela in družbe občutili posledice krize, vendar je evropsko socialno tržno gospodarstvo pokazalo svojo moč, ko je premostilo najhujšo gospodarsko krizo v nedavni zgodovini. Prizadevanje za dokončanje ekonomske in monetarne unije bo še okrepilo evropske gospodarske temelje.

Na področju socialnih prednostnih nalog je EU poudarila, da pri evropskem projektu še zdaleč ne gre samo za ekonomske vidike. Novembra 2017 so Evropski parlament, Svet in Komisija skupaj razglasili evropski steber socialnih pravic. Steber na področju zaposlovanja in socialnih zadev krepi načela in pravice, na katerih temelji Unija, ter v svojem prvem načelu uvaja pravico do kakovostnega izobraževanja, usposabljanja in vseživljenjskega učenja .

Večja vloga mladinskih, izobraževalnih in kulturnih politik

V Rimski izjavi z marca 2017 so se evropski voditelji zavezali, da si bodo prizadevali za „Unijo, kjer bodo mladi deležni najboljše izobrazbe in usposabljanja ter bodo lahko študirali in našli zaposlitev po vsej celini; Unijo, ki bo ohranjala našo kulturno dediščino in spodbujala kulturno raznolikost“. Če želimo močno Evropo, bodo morale imeti politike na področju mladih, kulture ter izobraževanja in usposabljanja pomembno mesto v evropskem projektu.

Ta komisija je že na začetku svojega mandata sprejela ukrepe za izboljšanje položaja mladih, ki jih je kriza najbolj prizadela, da bi jim omogočila boljše priložnosti za dejavno sodelovanje v evropskem projektu. Dosežen je bil že velik napredek. Prihodnosti Evrope ne bo mogoče ustvarjati brez podpore in udeležbe mladih. Zato se Komisija s Svetom še naprej močno osredotoča na mlade.

Izobraževanju, usposabljanju in kulturi je treba nameniti več pozornosti, da bodo ta področja lahko sprostila ves svoj potencial pri podpiranju evropskega projekta. Vlaganje v spretnosti, kompetence in znanje ima ključno vlogo pri krepitvi odpornosti Evrope. Takšne naložbe v ljudi poganjajo inovacije, produktivnost in konkurenčnost ter pomagajo vzdrževati zaposljivost in odpravljati neskladja v znanju in spretnostih na hitro razvijajočem se trgu dela, na katerega vplivajo globalizacija in tehnološke spremembe.

Poleg tega pa je vir inovacij in ustvarjalnosti tudi raznolikost, ki je značilna za Evropo. Izobraževanje in kultura nam pomagata spoznavati, razumevati in ceniti bogato skupno kulturno dediščino, zgodovino, izkušnje, prepričanja in vrednote Evrope. To združuje ljudi prek meja, spodbuja enakost med ženskami in moškimi in nam daje občutek skupne pripadnosti. Izobraževanje, usposabljanje in kultura nam lahko pomagajo izvedeti in občutiti, kaj pomeni biti Evropejec.

Na vrhu v Göteborgu novembra 2017 so voditelji EU za razpravo v okviru Agende voditeljev izbrali področje kulture in izobraževanja. Razprava voditeljev je temeljila na sporočilu Komisije o krepitvi evropske identitete s pomočjo izobraževanja in kulture, v katerem je Komisija predstavila vizijo o oblikovanju evropskega izobraževalnega prostora. Razprava je izobraževanju in kulturi namenila pomembno mesto v programu politik. Evropa se sooča z različnimi izzivi, vključno s populizmom, ksenofobijo, nestrpnostjo, diskriminacijo in dezinformacijami. Poleg tega le malo držav EU dosega zelo dobre rezultate pri vseh vidikih izobraževanja in usposabljanja. Zato je v Uniji treba okrepiti izobraževalno in kulturno razsežnost.

Decembra 2017 je Evropski svet države članice, Svet in Komisijo pozval, naj:

-nadaljujejo z delom v zvezi z več ključnimi pobudami, vključno s programom Erasmus+, evropskimi univerzami, učenjem jezikov, evropsko študentsko izkaznico, vzajemnim priznavanjem diplom in evropskim letom kulturne dediščine;

-preučijo možne ukrepe za obravnavanje izzivov na področju znanj in spretnosti, povezanih z digitalizacijo, kibernetsko varnostjo, medijsko pismenostjo in umetno inteligenco, potrebe po vključujočem, na vseživljenjskem učenju in inovacijah temelječem pristopu k izobraževanju in usposabljanju ter pravnih in finančnih okvirnih pogojev za razvoj kulturnega in ustvarjalnega sektorja ter mobilnosti kulturnih delavcev.

Kot odziv na to je Komisija 17. januarja 2018 predstavila prvi sveženj ukrepov, ki obravnava ključne kompetence, digitalne spretnosti ter skupne vrednote in vključujoče izobraževanje.

To sporočilo je del drugega svežnja pobud kot odziv na poziv Evropskega sveta. Združuje več pobud na področju mladih, kulture, izobraževanja in usposabljanja, da bi zagotovili bolj konkurenčno, vključujočo in povezano Evropo:

·na podlagi prejšnjih ukrepov za vlaganje v mlade Komisija predstavlja „strategijo za mlade“ za obdobje 2019–2027. Poudarek je na krepitvi vloge mladih v Evropi in zagotavljanju, da imajo več besede pri oblikovanju politik EU;