TURIZEM

[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 29.3.2010

COM(2010)117 konč.

2010/0063 (COD)

Predlog

UREDBA (EU) št. …/…. EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

O EVROPSKI STATISTIKI TURIZMA

(Besedilo velja za EGP)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

OZADJE PREDLOGA |

110 | Razlogi za predlog in njegovi cilji Pomen sektorja turizma za gospodarski, socialni in kulturni razvoj Evrope je splošno priznan. Direktiva Sveta 95/57/ES z dne 23. novembra 1995 o zbiranju statističnih podatkov na področju turizma[1] predvideva vzpostavitev informacijskega sistema v turistični statistiki na ravni Evropske unije. Direktiva je podprla vzpostavitev nacionalnih sistemov za zbiranje podatkov, ki zagotavljajo podatke o zmogljivosti in zasedenosti nastanitvenih gostinskih obratov s poslovnega vidika ter o turističnem povpraševanju z vidika obiskovalcev. Trenutna razpoložljivost sistema turistične statistike v Evropski uniji brez Direktive ne bi bila mogoča. Čeprav je bil ta sistem uspešen, so uporabniki in sestavljavci podatkov poudarili potrebo po njegovi posodobitvi. Na eni strani je hitro spreminjajoči se turistični trg po začetku veljavnosti Direktive povzročil nove ali drugačne potrebe uporabnikov, ki se jim mora obstoječi pravni okvir prilagoditi s spremembo spremenljivk in razčlenitev ter bolj pravočasnimi podatki. Na drugi strani pa je še vedno treba izboljšati primerljivost in popolnost okvira z nadaljnjim usklajevanjem spremenljivk in zasnov. Eden od stranskih rezultatov bo verjetno večja količina osnovnih statističnih podatkov s področja turizma, potrebnih za urejanje satelitskih računov za turizem (SRT). |

120 | Splošno ozadje Cilj tega predloga je posodobiti in optimizirati obstoječi pravni okvir evropske statistike turizma, tj. Direktivo Sveta 95/57/ES. V zadnjem desetletju so sporočila Komisije in resolucije Evropskega parlamenta zahtevali spremembo pravne podlage statistike turizma. Od začetka veljavnosti Direktive sta se turizem in turistično povpraševanje precej spremenila. V skladu z zahtevo, da morajo biti uradni statistični podatki ustrezni, tj. da morajo zadovoljiti trenutne in morebitne potrebe uporabnikov, predlog spreminja spremenljivke, kot je turistična poraba, in upošteva najnovejše pojave, kot je večje število kratkih potovanj z manj kot štirimi prenočitvami ali uporaba svetovnega spleta za rezervacijo potovanj. Z vidika ponudbe se predlog odziva na spremenjene potrebe uporabnikov, npr. po podatkih o zasedenosti sob. Posodablja tudi roke za pošiljanje podatkov. Predlog nadalje usklajuje spremenljivke in koncepte ter znatno izboljšuje popolnost statistike turizma, npr. z zajetjem celotnih nastanitvenih zmogljivosti in vključno s statistiko enodnevnih obiskovalcev ter neturistov, po kateri obstaja veliko povpraševanje. Predlog upošteva tudi potreben kompromis med potrebami uporabnikov na eni strani in obremenitvijo za vprašance in nacionalnimi statističnimi uradi na drugi. Nove spremenljivke ali razčlenitve se izravnajo z opustitvijo nekaterih obstoječih zahtev iz Direktive. Obseg dodatnih zahtev, zlasti glede podatkov podjetij, naj bi ohranil splošno obremenitev sorazmerno stabilno. Kar zadeva podatke, zbrane od gospodinjstev ali turistov, se učinkovitost njihovega zbiranja in obremenitev vprašancev spremlja z uvedbo rotirajočih vprašanj za spremenljivke, ki naj bi imele bolj strukturno naravo, in uvedbo pošiljanja mikropodatkov za statistiko o turističnih potovanjih. Cilj predloga je nacionalnim zbiralcem podatkov omogočiti statistično zrcaljenje na podlagi usklajenega zbiranja statističnih podatkov s področja turizma in doseči konvergenco zasnov, opredelitev in poročevalnih oblik za poslane podatke. Če bi se posodobitev pravnega okvira izkazala za nemogočo, bi evropska statistika turizma utegnila izgubiti nekaj svoje pomembnosti, s čimer bi bilo ogroženo sprejemanje razumnih odločitev na področjih politik, povezanih s turizmom. |

130 | Določbe na področju, na katero se nanaša predlog Namen tega predloga je posodobitev sedanjih določb in njihova prilagoditev novim potrebam, zato je obstoječo pravno podlago – namreč Direktivo Sveta 95/57/ES – treba razveljaviti. |

140 | Usklajenost z drugimi politikami in cilji EU Ključno vlogo, ki jo ima turizem pri zagotavljanju rasti in novih delovnih mest v Evropski uniji, je poudaril Evropski svet v svojih sklepih predsedstva z dne 14. decembra 2007. Zaradi vse večjega pomena turizma in njegovega vpliva na druga področja, od regionalne politike, diverzifikacije kmetijskega gospodarstva, pomorske politike, zaposlovanja, trajnosti in konkurenčnosti do socialne politike in vključevanja („turizem za vse“), je treba statistični sistem prilagoditi. |

POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENA UčINKA |

Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi |

211 | Posvetovalne metode, glavni ciljni sektorji in splošni profil vprašancev V obdobju 2004–2009 so v pristojnih projektnih in delovnih skupinah potekala intenzivna tehnična posvetovanja s pripravljavci podatkov v okviru Evropskega statističnega sistema. Nacionalni pripravljavci podatkov so bili večkrat pozvani, naj v razpravo vključijo svoje nacionalne zainteresirane strani. Potekala so tudi posvetovanja znotraj Komisije (GD ENTR, AGRI, MARE, REGIO, SANCO, ENV, EAC, TREN, EMPL) in z zainteresiranimi stranmi iz industrije. |

212 | Povzetek odgovorov in njihovo upoštevanje Ta predlog je rezultat temeljitih pogajanj med vsemi zainteresiranimi stranmi; upošteva dodatne potrebe uporabnikov, ki jih je treba prednostno obravnavati, ter jih usklajuje z dodatno obremenitvijo v zvezi z zbiranjem in urejanjem podatkov, ki bi jo lahko povzročile. |

Zbiranje in uporaba izvedenskih mnenj |

221 | Zadevna znanstvena področja/področja strokovnega znanja in izkušenj Nacionalni predstavniki, ki so sodelovali v delovni skupini GD Eurostat za statistiko turizma, so bili strokovnjaki, ki poznajo zakonodajo in nacionalne sisteme zbiranja in urejanja statistike turizma. Opravljena so bila posvetovanja s strokovnjaki za turizem ali analizo politike na področju turizma v ustreznih oddelkih Komisije. |

222 | Uporabljena metodologija V obdobju od 2004 do 2008 so o predlogih Eurostata razpravljali projekte skupine, sestavljene iz predstavnikov z nacionalnih statističnih uradov ali raziskovalnih oddelkov nacionalnih turističnih organov, drugih oddelkov Komisije in zunanjih zainteresiranih strani. Ti predlogi so bili nato predstavljeni na plenarnem srečanju delovne skupine, kjer se je o njih razpravljalo. V prvi polovici leta 2007 je Eurostat opravil tudi dvostranska posvetovanja z drugimi oddelki Komisije, za katere bi bil turizem lahko pomemben. |

223 | Glavne organizacije/strokovnjaki, s katerimi so potekala posvetovanja Nacionalni statistični uradi, nacionalni organi za turizem, oddelki Komisije, zainteresirane strani iz industrije (npr. HOTREC in EFFAT). |

2249 | Povzetek prejetih in upoštevanih nasvetov Morebitna velika tveganja z nepopravljivimi posledicami niso bila omenjena. Strokovnjaki so se na splošno strinjali, da je treba pravno podlago statistike turizma posodobiti. |

225 | Rezultat nasvetov, ki so jih dali strokovnjaki med mnogimi srečanji in posvetovanji, je bil uravnotežen predlog, ki zadovoljuje potrebe uporabnikov, na primer na področju pomorske politike ali socialne dimenzije turizma, pri čemer še vedno upošteva učinkovitost zbiranja podatkov, tako da čim manj dodatno obremeni vprašance. |

226 | Sredstva, uporabljena za javno objavo izvedenskih mnenj Dokumenti in zapisniki projektnih in delovnih skupin so na voljo v programskem orodju CIRCA. |

230 | Analiza učinkov in posledic Možnost 1 (osnovna možnost, tj. brez dodatnega vključevanja Evropske unije). Brez novih ukrepov Evropske unije bi se zmanjšali primerljivost in usklajenost statistike turizma v Evropi, v okolju, v katerem ima prevladujoči delež v turizmu turizem v EU, pa možnosti za učinkovito uporabo turističnih statistik, zbranih v partnerskih državah na podlagi skupnih zasnov in oblik poročanja, ne bi bile v celoti izkoriščene. Kjer statistični podatki s področja turizma, ki izhajajo iz uradnih virov, niso usklajeni ali niso na voljo oziroma so samo delno na voljo, ker se zagotavljajo prostovoljno, je treba uporabiti tržne vire. Zaradi tega se lahko poslabša kakovost podatkov, učinkovitost njihove uporabe pri omenjenem sprejemanju političnih odločitev pa se lahko celo ogrozi. Možnost 2 (vključitev Evropske unije v skladu s predlogom). Predlagani okvir evropske statistike zagotavlja večjo primerljivost podatkov in s tem povečuje njihovo ustreznost za uporabnike na evropski in nacionalni ravni. Tudi uporaba skupnih zasnov in poročevalnih oblik lahko prispeva k večji učinkovitosti zbiranja in uporabe statističnih podatkov s področja turizma, npr. da se ne zbirajo podatki o istem potovanju v državi prebivališča in v obiskani državi članici. |

PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA |

305 | Povzetek predlaganih ukrepov Cilj te uredbe je vzpostaviti skupni okvir za sistematično pripravo evropske statistike turizma z zbiranjem, urejanjem, obdelavo in pošiljanjem usklajenih evropskih statističnih podatkov o turistični ponudbi in povpraševanju v državah članicah. |

310 | Pravna podlaga Pravna podlaga za evropsko statistiko je člen 338 Pogodbe o delovanju Evropske unije je. Določa zahteve v zvezi s pripravo evropske statistike in navaja, da morajo biti skladni s standardi nepristranskosti, zanesljivosti, objektivnosti, znanstvene neodvisnosti, stroškovne učinkovitosti in zaupnosti statističnih podatkov. |

320 | Načelo subsidiarnosti Načelo subsidiarnosti se uporablja, ker predlog ne spada v izključno pristojnost Evropske unije. |

Države članice ciljev predloga ne morejo zadovoljivo doseči zaradi naslednjih razlogov. |

321 | Osrednji problem kakovosti vseh statističnih podatkov je primerljivost. Države članice primerljivosti ne morejo doseči v potrebnem obsegu brez jasnega evropskega okvira, tj. evropske zakonodaje, ki določa skupne statistične zasnove, poročevalne oblike in zahteve za kakovost. V ta namen obstaja evropska zakonodaja na področju statistike turizma od leta 1995. Vendar uporabniki in pripravljavci podatkov zahtevajo njeno posodobitev. |

323 | Samostojni ukrepi držav članic bi interesom držav članic škodovali zaradi naslednjega razloga. Ker ima turizem poleg domačega dela tudi pomembno mednarodno razsežnost v smislu v državo in iz nje usmerjenega turizma, želijo imeti organi držav članic, pristojni za turizem, na voljo mednarodno primerljive statistične podatke. Brez takih statističnih podatkov, ki se jih zbira in ureja s skupnim okvirom na ravni Evropske unije, bi se zmanjšali ustreznost in učinkovitost (nacionalnih) sistemov v statistiki turizma. Brez skupnega okvira, ki uporablja skupne zasnove in oblike poročanja, bi se tudi ogrozila ali popolnoma izključila možnost izmenjave statističnega zrcaljenja. |

Z ukrepi na ravni Evropske unije bodo cilji predloga lažje dosegli zaradi naslednjih razlogov. |

324 | Cilje predloga je laže doseči na ravni Evropske unije na podlagi evropskega pravnega akta, saj lahko samo Komisija koordinira potrebno uskladitev statističnih informacij na ravni Evropske unije; na drugi strani pa lahko zbiranje podatkov in urejanje primerljivih statistik turizma organizirajo države članice. Zato lahko Evropska unija v ta namen sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. |

325 | Kar zadeva uporabo kvalitativnih kazalcev za dokaz, da bo Evropska unija lahko lažje uresničila zastavljeni cilj, ker je cilj predloga zagotoviti usklajene evropske statistične podatke o turizmu, je to mogoče uresničiti samo na ravni Evropske unije. Predlog bo zagotovil večjo primerljivost in s tem ustreznost podatkov. |

327 | Cilj predloga je uskladiti zasnove, zajete vsebine in značilnosti zahtevanih podatkov, obseg zbiranja, merila kakovosti in roke za poročanje ter rezultate, da se doseže ustrezna, pravočasna, primerljiva in usklajena evropska statistika. Izbira metodologije za zbiranje podatkov je prepuščena državam članicam, saj so nacionalni sestavljavci podatkov najprimernejši za to, da presodijo o najustreznejši metodologiji in podatkovnih virih. Zato bo pobuda Evropske unije o metodoloških standardih omejena na pripravo sklopa priporočenih smernic, ki bo potekala v tesnem sodelovanju z državami članicami. |

Predlog je zato skladen z načelom subsidiarnosti. |

Načelo sorazmernosti Predlog je skladen z načelom sorazmernosti zaradi naslednjih razlogov. |

331 | V skladu z načelom sorazmernosti je Uredba omejena na najmanj, kar je potrebno za dosego njenega cilja, in ne presega tistega, kar je nujno. Ne opredeljuje mehanizmov za zbiranje podatkov za vsako državo članico, temveč samo podatke, ki jih je treba predložiti, da se zagotovita usklajena struktura in časovni okvir. |

332 | Manj pogosta predložitev podatkov v nekaterih primerih in možnost boljše uporabe virov, ki niso raziskave (npr. upravnih virov ali ustreznih tehnik statističnega ocenjevanja), morata zmanjšati finančno in upravno obremenitev nacionalnih, regionalnih ali lokalnih organov ter gospodarskih subjektov in državljanov. |

Izbira instrumentov |

341 | Predlagani instrument: uredba. |

342 | Druga sredstva ne bi bila primerna zaradi naslednjih razlogov. Izbira ustreznega instrumenta je odvisna od zakonodajnega cilja. Glede na potrebe po podatkih na evropski ravni je na področju evropske statistike trend, da se za temeljne akte raje uporabijo uredbe kot direktive. Uredba je priporočljivejša, saj določa enak predpis po celotni Evropski uniji in državam članicam ne dopušča možnosti, da bi ga uporabile samo delno ali selektivno. Uporablja se neposredno, kar pomeni, da je ni treba prenesti v nacionalno pravo. V nasprotju s tem so direktive namenjene uskladitvi nacionalnih zakonov. Za države članice so zavezujoče glede ciljev, nacionalnim organom pa prepuščajo izbiro oblike, ki jo uporabijo za dosego teh ciljev. Poleg tega jih je treba prenesti v nacionalno pravo. Uporaba uredbe je v skladu z drugimi statističnimi pravnimi akti, sprejetimi od leta 1997. |

PRORAčUNSKE POSLEDICE |

409 | Predlog ne vpliva na proračun Evropske unije. Kljub temu in odvisno od razpoložljivosti ustreznih odobritev, vnesenih v proračun Evropske unije, lahko države članice od Komisije prejmejo finančni prispevek največ 70 % stroškov, upravičenih po pravilih o donacijah v finančni uredbi, v zvezi s prihodnjimi možnimi priložnostnimi moduli, kakor je navedeno v členu 3(3) predloga. |

DODATNE INFORMACIJE |

510 | Poenostavitev |

511 | Predlog zagotavlja poenostavitev upravnih postopkov za javne organe (Evropske unije oziroma držav članic) in za zasebne stranke. |

513 | Manjša razčlenitev podatkov na strani povpraševanja po regijah, možnost omejitve obsega v smislu velikosti nastanitvenih gostinskih obratov in opustitev pošiljanja četrtletnih podatkov za statistiko na strani povpraševanja bodo poenostavile delo EU in nacionalnih uprav. |

514 | Možnost omejitve obsega zbiranja podatkov o zmogljivostih in zasedenosti nastanitvenih gostinskih obratov bo zmanjšala obremenitev vprašancev, zlasti mikropodjetij. Možnost držav članic, da predložijo potrebne številke z uporabo več virov (raziskav, vendar tudi upravnih podatkov ali postopkov ocenjevanja), naj bi zmanjšala obremenitev vprašancev, tj. podjetij in gospodinjstev. |

520 | Razveljavitev veljavne zakonodaje Sprejetje predloga bo povzročilo razveljavitev veljavne zakonodaje. |

560 | Evropski gospodarski prostor Predlagani akt zadeva vprašanje EGP in ga je zato treba razširiti na Evropski gospodarski prostor. |

2010/0063 (COD)

Predlog

UREDBA (EU) št. …/…... EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

O EVROPSKI STATISTIKI TURIZMA

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 338(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po predložitvi predloga nacionalnim parlamentom,

po posvetovanju z Odborom za evropski statistični sistem,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega:

1. Evropski svet je v Sklepih predsedstva z dne 14. decembra 2007 poudaril ključno vlogo, ki jo ima turizem pri zagotavljanju rasti in novih delovnih mest v Evropski uniji, ter pozval Komisijo, države članice, industrijo in druge zainteresirane strani, naj združijo sile pri pravočasnem izvajanju programa za trajnostni in konkurenčni evropski turizem.

2. Za oceno konkurenčnosti turizma Evropske unije, ki ima pomembno mesto v gospodarstvu držav članic, saj pomeni turistična dejavnost velik potencialni vir novih delovnih mest, je treba dobro poznati obseg turizma, njegove značilnosti, značilnosti turista in turistično porabo.

3. Da se lahko izmerijo sezonski vplivi povpraševanja po nastanitvenih gostinskih zmogljivostih in s tem pomaga državnim organom in gospodarskim subjektom razviti primernejše strategije in politike za izboljšanje sezonske razširjenosti, so potrebni mesečni podatki.

4. Večina evropskih podjetij, ki delujejo v turizmu, so mala in srednja podjetja, strateški pomen MSP v evropskem turizmu pa ni omejen na njihovo tržno vrednost in precejšen potencial, ki ga imajo za ustvarjanje novih delovnih mest. Podpirajo tudi stabilnost in blaginjo lokalnih skupnosti, ki varujejo pomen gostoljubnosti in lokalne identitete, ki sta zaščitni znak turizma v evropskih regijah. Glede na velikost MSP je treba preučiti potencialno upravno obremenitev in uvesti sistem pragov, tako da bodo zadovoljene potrebe uporabnikov, hkrati pa zmanjšati obremenitev vprašancev, pristojnih za zagotavljanje statističnih informacij, zlasti MSP.

5. Spreminjajoča se turistična gibanja po začetku veljavnosti Direktive Sveta 95/57/ES z dne 23. novembra 1995 o zbiranju statističnih podatkov na področju turizma[2] z vse večjim pomenom kratkih turističnih potovanj in enodnevnih obiskov, ki v mnogih regijah ali državah pomembno prispevajo k turističnim prilivom, vse večjim pomenom nenajetih nastanitvenih zmogljivosti ali nastanitvenih zmogljivosti v manjših obratih ali vse večjim vplivom svetovnega spleta na ravnanje turistov ob rezervaciji in na turizem, pomenijo, da se mora priprava statistike turizma prilagoditi novemu razvoju dogodkov.

6. Za ocenitev makroekonomskega pomena turizma v evropskih gospodarstvih na podlagi mednarodno sprejetega okvira satelitskih računov za turizem je treba za večjo dostopnost, popolnost in izčrpnost osnovnih statističnih podatkov s področja turizma, ki pomenijo vhodne podatke pri sestavljanju takih računov, in so, če je po mnenju Komisije treba, priprava na naknadni zakonodajni predlog o prenosu usklajenih preglednic za satelitske račune za turizem, posodobiti pravne zahteve, ki jih določa Direktiva 95/57/ES.

7. Za preučitev glavnih gospodarskih in socialnih vprašanj v turizmu, zlasti novih vprašanj, ki zahtevajo posebno raziskovalno delo, Komisija potrebuje mikropodatke. Turizem v Evropi ima pretežno intraevropsko razsežnost, kar pomeni, da mikropodatki, ki izhajajo iz usklajene evropske statistike o povpraševanju iz države usmerjenega turizma, predstavljajo vir statistike notranjega turističnega povpraševanja brez obremenitve za ciljno državo članico, brez podvojenega opazovanja turističnih tokov.

8. Priznan okvir na ravni Unije lahko prispeva k zagotovitvi zanesljivih, podrobnih in primerljivih podatkov, kar bo omogočilo pravilno spremljanje strukture in razvoja turističnega povpraševanja in ponudbe. Na ravni Unije je bistvena zadostna primerljivost metodologije, opredelitev ter programa statističnih podatkov in metapodatkov.

9. V skladu s pogoji iz Uredbe (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o evropski statistiki[3], ki je referenčni okvir za določbe te uredbe, mora zbiranje statističnih podatkov potekati v skladu z visokimi standardi nepristranskosti, preglednosti, zanesljivosti, objektivnosti, znanstvene neodvisnosti, stroškovne učinkovitosti in zaupnosti statističnih podatkov.

10. Statistični organi na nacionalni ravni in na ravni Unije morajo pri pripravi in razširjanju evropske statistike v okviru te uredbe upoštevati načela iz Evropskega statističnega kodeksa ravnanja, ki ga je Odbor za statistični program sprejel 24. februarja 2005 in je priložen k Priporočilu Komisije o neodvisnosti, celovitosti in odgovornosti statističnih organov držav članic in Skupnosti[4].

11. Ker države članice zaradi pomanjkanja skupnih statističnih značilnosti in zahtev za kakovost ter premajhne metodološke preglednosti ne morejo doseči zadostnega zbiranja in urejanja primerljive in izčrpne evropske statistike turizma, zaradi skupnega statističnega okvira pa jih je lažje doseči na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tega, kar je nujno za dosego omenjenih ciljev.

12. Zaradi sprememb turizma in spremenjene vrste informacij, ki jih zahtevajo Komisija in drugi uporabniki evropske statistike turizma Skupnosti, določbe Direktive 95/57/ES niso več ustrezne. Ker je treba zakonodajo na tem področju posodobiti, je treba Direktivo 95/57/ES razveljaviti.

13. Uredba je primerna za zagotovitev uporabe skupnih standardov in priprave primerljive statistike.

14. Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil[5].

15. Komisijo je treba pooblastiti za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije zaradi prilagoditve opredelitev, zajetih vsebin in značilnosti zahtevanih informacij, obsega opazovanja in rokov za pošiljanje podatkov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vsebina

Ta uredba določa skupni okvir za sistematično pripravo evropske statistike turizma.

V ta namen države članice zbirajo, urejajo, obdelujejo in pošiljajo usklajene statistične podatke o turistični ponudbi in povpraševanju.

Člen 2

Opredelitev pojmov

16. V tej uredbi:

17. „referenčno obdobje“ pomeni obdobje, na katero se podatki nanašajo;

18. „referenčno leto“ pomeni referenčno koledarsko leto;

19. „NACE Rev. 2“ pomeni skupno statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti v Uniji, kakor je bila uvedena z Uredbo (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta[6];

20. „NUTS“ pomeni skupno klasifikacijo statističnih teritorialnih enot za pripravo regionalnih statističnih podatkov v Uniji, kot jo je uvedla Uredba (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta[7];

21. „turizem“ se nanaša na dejavnosti obiskovalcev, ki potujejo na glavni cilj potovanja zunaj njihovega običajnega okolja za manj kot eno leto zaradi katerega koli glavnega razloga (poslovno, zaradi preživljanja prostega časa ali zaradi drugih osebnih razlogov), in ne zato, da bi se zaposlili pri rezidenčnem gospodarskem subjektu v obiskanem kraju, zajema pa obiskovalce, ki prenočijo, in enodnevne obiskovalce;

22. „običajno okolje“ se nanaša na geografsko območje, ki ni nujno sklenjeno in znotraj katerega posameznik živi svoje običajno življenje ter je določeno na podlagi naslednjih meril: prehajanje upravnih meja ali oddaljenost od kraja običajnega prebivališča, trajanje obiska, pogostost obiska, namen obiska;

23. „domači turizem“ se nanaša na obiske obiskovalcev v državi članici, ki so rezidenti te države članice;

24. „v državo usmerjeni turizem“ se nanaša na obiske obiskovalcev neke države članice, ki niso rezidenti te države članice;

25. „iz države usmerjeni turizem“ se nanaša na rezidente neke države članice, ki obiščejo kraje zunaj te države članice;

26. „nacionalni turizem“ vključuje domači in iz države usmerjeni turizem;

27. „notranji turizem“ vključuje domači in v državo usmerjeni turizem;

28. „nastanitveni gostinski obrat“ se nanaša na lokalno enoto enovrstne dejavnosti, kot je opredeljena v Prilogi k Uredbi Sveta (EGS) št. 696/93[8], ki zagotavlja kot plačano storitev, čeprav se cena lahko delno ali v celoti subvencionira, storitve kratkoročne nastanitve ali nastanitve za krajši čas, kot so opisane v skupinah 55.1 (Dejavnost hotelov in podobnih nastanitvenih obratov), 55.2 (Dejavnost počitniških domov in podobnih nastanitvenih obratov za kratkotrajno bivanje) in 55.3 (Dejavnost avtokampov, taborov) NACE Rev. 2.

29. „nenajete nastanitvene zmogljivosti“ vključuje nastanitvene zmogljivosti, ki jih brezplačno zagotovijo sorodniki ali prijatelji in nastanitvene zmogljivosti v počitniških hišicah, ki jih zaseda lastnik, vključno s časovnim zakupom.

30. Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 9 zaradi prilagoditve opredelitev v členu 1.

Člen 3

Zajete vsebine in značilnosti zahtevanih informacij

31. Za namene te uredbe se podatki, ki jih zagotovijo države članice v skladu s členom 7, nanašajo na:

32. notranji turizem, v smislu zmogljivosti in zasedenosti nastanitvenih gostinskih obratov, za spremenljivke, periodičnost in razčlenitve iz oddelkov 1, 2 in 3 Priloge I;

33. notranji turizem, v smislu prenočitev v nenajetih nastanitvenih zmogljivostih, za spremenljivke, periodičnost in razčlenitev iz oddelka 4 Priloge I;

34. nacionalni turizem, v smislu turističnega povpraševanja, ki se nanaša na udeležbo v turizmu in značilnosti turističnih potovanj in obiskovalcev, za spremenljivke, periodičnost in razčlenitve iz oddelkov 1 in 2 Priloge II;

35. nacionalni turizem, v smislu turističnega povpraševanja, ki se nanaša na značilnosti enodnevnih obiskov, za spremenljivke, periodičnost in razčlenitve, ki jih določi Komisija z delegiranimi akti. Navedeni delegirani akti se sprejmejo v skladu s členom 9.

36. Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 9 zaradi prilagoditve zajetih vsebin in značilnosti zahtevanih informacij ter vsebine prilog.

37. Priložnostni moduli, ki presegajo zahtevane informacije, trajajo največ eno leto in se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom iz člena 12(2) najmanj tri mesece pred začetkom referenčnega obdobja. Tak priložnostni modul ne presega petih spremenljivk.

Člen 4

Obseg opazovanja

38. V obsegu opazovanja za zahteve iz člena 3(1)(a) so zajeti vsi nastanitveni gostinski obrati iz člena 2(1)(l), če ni drugače določeno v Prilogi I.

39. V opazovanje za zahteve iz člena 3(1)(b) so zajete vse turistične prenočitve rezidentov in nerezidentov v nenastanitvenih zmogljivostih.

40. V opazovanje za zahteve iz člena 3(1)(c) v zvezi s podatki o udeležbi v turizmu so zajeti vsi posamezniki, ki prebivajo na ozemlju določene države članice, če ni drugače določeno v oddelku 1 Priloge II.

41. V opazovanje za zahteve iz člena 3(1)(c) v zvezi s podatki o značilnostih turističnih potovanj in obiskovalcev se zajamejo vsa turistična potovanja rezidentov z najmanj eno prenočitvijo zunaj običajnega okolja, ki so se začela v referenčnem obdobju, če ni drugače določeno v oddelku 2 Priloge II.

42. Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 9 zaradi določitve obsega opazovanja za zahteve iz člena 3(1)(d) v zvezi s podatki o značilnostih enodnevnih obiskov.

43. Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 9 zaradi prilagoditve obsega opazovanja za zahteve iz člena 3(1).

Člen 5

Merila kakovosti in poročila

44. Države članice zagotovijo kakovost poslanih podatkov.

45. Za namen te uredbe se uporabljajo merila kakovosti iz člena 12(1) Uredbe (ES) št. 223/2009.

46. Države članice vsako leto predložijo Komisiji (Eurostatu) poročilo o kakovosti podatkov, ki se nanašajo na referenčna obdobja v referenčnem letu, in o kakršnih koli opravljenih metodoloških spremembah. Poročilo se predloži v roku devet mesecev po koncu referenčnega leta.

47. Pri uporabi meril za ocenjevanje kakovosti iz odstavka 2 za podatke, za katere velja ta uredba, Komisija določi način in strukturo poročil o kakovosti v skladu z regulativnim postopkom iz člena 12(2).

Člen 6

Viri podatkov

V zvezi s podlago, na kateri se zbirajo podatki, države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za ohranjanje kakovosti in primerljivosti rezultatov. Države članice lahko predložijo potrebne statistične informacije z uporabo naslednjih različnih virov:

(a) raziskav, pri čemer se poročevalske enote zaprosi, da zagotovijo pravočasne, natančne in popolne podatke;

(b) drugih primernih virov, vključno z upravnimi podatki, če so primerni v smislu pravočasnosti in ustreznosti;

(c) ustreznih postopkov statističnega ocenjevanja.

Člen 7

Pošiljanje podatkov

48. Države članice pošljejo podatke, vključno z zaupnimi podatki, Komisiji (Eurostatu) v skladu s predpisi Evropske unije o pošiljanju zaupnih statističnih podatkov.

49. Države članice pošljejo podatke iz Priloge I in oddelka 1 Priloge II v obliki agregatnih tabel v skladu s standardom izmenjave, ki ga določi Komisija (Eurostat). Podatki se pošljejo ali se naložijo v elektronski obliki v enotno vstopno točko za podatke pri Komisiji (Eurostat). Praktična ureditev posredovanja podatkov se sprejme v skladu z regulativnim postopkom iz člena 12(2).

50. Države članice pošljejo podatke iz oddelka 2 Priloge II v obliki datotek z mikropodatki, pri čemer se vsako opazovano potovanje evidentira ločeno v poslanem nizu podatkov, ki se v celoti preverijo, uredijo in po potrebi pripišejo v skladu s standardom za izmenjavo, ki ga določi Komisija (Eurostat). Podatki se pošljejo ali se naložijo v elektronski obliki v enotno vstopno točko za podatke pri Komisiji (Eurostat). Komisija sprejme praktično ureditev pošiljanja podatkov v skladu z regulativnim postopkom iz člena 12(2).

51. Države članice pošljejo:

52. letne podatke iz oddelkov 1 in 2 Priloge I v šestih mesecih po koncu referenčnega obdobja; če ni v Prilogi I drugače določeno;

53. mesečne podatke iz oddelka 2 Priloge I v treh mesecih po koncu referenčnega obdobja;

54. hitre ključne kazalce, ki se nanašajo na prenočitve rezidentov in nerezidentov v nastanitvenih gostinskih obratih iz oddelka 2 Priloge I v osmih tednih po koncu referenčnega obdobja;

55. podatke iz oddelka 4 Priloge I v devetih mesecih po koncu referenčnega obdobja, če se zadevna država članica odloči za njihovo pošiljanje;

56. podatke iz Priloge II v dvanajstih mesecih po koncu referenčnega obdobja; za oddelek 2 Priloge II se lahko v devetih mesecih po koncu referenčnega obdobja pošljejo dopolnilni podatkovni zapisi o turističnih potovanjih, ki so se začela, ne pa končala v referenčnem obdobju.

57. Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 9 zaradi prilagoditve rokov za pošiljanje iz odstavka 4.

58. Za vse podatke, ki jih zahteva ta uredba, se prvo referenčno obdobje začne 1. januarja koledarskega leta, ki sledi letu, v katerem ta uredba začne veljati.

Člen 8

Metodološki priročnik

Komisija (Eurostat) v tesnem sodelovanju z državami članicami pripravi in redno posodablja metodološki priročnik, ki vsebuje navodila za pripravo statističnih podatkov v skladu s to uredbo, vključno z opredelitvami, ki se uporabljajo za značilnosti zahtevanih informacij in skupnimi standardi, namenjenimi za zagotovitev kakovosti podatkov.

Člen 9

Izvajanje pooblastila

59. Pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov iz člena 2(2), člena 3(1)(d) in (2), člena 4(5) in (6) ter člena 7(5) se Komisiji dodeli za nedoločen čas.

60. Ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

61. Za pooblastila Komisiji za sprejetje delegiranih aktov veljajo pogoji iz členov 10 in 11.

Člen 10

Preklic pooblastila

62. Evropski parlament ali Svet lahko prekliče pooblastilo iz člena 2(2), člena 3(1)(d) in (2), člena 4(5) in (6) ter člena 7(5).

63. Institucija, ki je začela notranji postopek o morebitnem preklicu prenosa pooblastila, o tem obvesti drugega zakonodajalca in Komisijo najpozneje mesec pred sprejetjem končne odločitve, pri čemer navede prenesena pooblastila, ki bi lahko bila preklicana, ter razloge za preklic.

64. Z odločitvijo o preklicu pooblastil prenehajo veljati pooblastila, navedena v tej odločitvi. Odločitev začne veljati nemudoma ali na dan, določen v navedeni odločitvi. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. Objavi se v Uradnem listu Evropske unije .

Člen 11

Ugovori zoper delegirane akte

65. Evropski parlament ali Svet lahko ugovarja zoper delegirani akt v dveh mesecih od dne uradnega obvestila. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se to obdobje podaljša za en mesec.

66. Če do izteka tega roka zoper delegirani akt ne ugovarja niti Evropski parlament niti Svet ali če sta pred tem dnem Evropski parlament in Svet obvestila Komisijo o odločitvi, da zoper delegirani akt ne bosta ugovarjala, začne delegirani akt veljati z dnem, navedenim v njegovih določbah.

67. Če Evropski parlament ali Svet ugovarja zoper sprejeti delegirani akt, ta akt ne začne veljati. Institucija, ki zoper delegirani akt ugovarja, svojo odločitev utemelji.

Člen 12

Odbor

68. Komisiji pri delu pomaga Odbor za evropski statistični program.

69. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabita člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa. Rok iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece.

Člen 13

Razveljavitev

Direktiva 95/57/ES se razveljavi.

Države članice predložijo rezultate v skladu z Direktivo 95/57/ES za vsa referenčna obdobja leta, v katerem začne veljati ta uredba.

Člen 14

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, […]

Za Evropski parlament Za Svet

Predsednik Predsednik […] […]

PRILOGA I

Notranji turizem

Oddelek 1: Zmogljivost nastanitvenih gostinskih obratov

A. Spremenljivke in razčlenitve, ki se pošljejo za letne podatke

1) Na regionalni ravni NUTS 2 in na nacionalni ravni

Vrsta nastanitve | Spremenljivke | Razčlenitve |

NACE 55.1 | Število obratov Število ležišč Število sob | Vrsta kraja (a) in (b) |

NACE 55.2 | Število obratov Število ležišč | Vrsta kraja (a) in (b) |

NACE 55.3 | Število obratov Število ležišč | Vrsta kraja (a) in (b) |

2) [neobvezno] Samo na nacionalni ravni

Vrsta nastanitve | Spremenljivke | Razčlenitve |

NACE 55.1 | Število obratov Število ležišč Število sob | Velikostni razred |

B. Omejitev obsega opazovanja

1) Za „hotele in podobne obrate“ ter za „počitnice in druge nastanitve za krajši čas“ obseg opazovanja vključuje najmanj vse nastanitvene gostinske obrate z deset ali več ležišči.

2) Za „avtokampe in tabore“ obseg opazovanja vključuje najmanj vse nastanitvene gostinske obrate z deset ali več prostori.

3) Države članice, ki imajo manj kot 1 % skupnega letnega števila prenočitev v nastanitvenih gostinskih obratih v Evropski uniji, lahko še naprej zmanjšujejo obseg opazovanja, tako da bodo vključeni vsaj vsi turistični nastanitveni obrati z najmanj dvajsetimi ležišči (vsaj dvajset prostorov).

Oddelek 2: Zasedenost nastanitvenih gostinskih obratov (domači in v državo usmerjeni turizem)

A. Spremenljivke in razčlenitve, ki se pošljejo za letne podatke

1) Na regionalni ravni NUTS 2 in na nacionalni ravni

Vrsta nastanitve | Spremenljivke | Razčlenitve |

Skupaj (vse vrste nastanitvenih gostinskih obratov) | Število prenočitev rezidentov v nastanitvenih gostinskih obratih Število prenočitev nerezidentov v nastanitvenih gostinskih obratih | Vrsta kraja (a) in (b) |

NACE 55.1 | Število prenočitev rezidentov v nastanitvenih gostinskih obratih Število prenočitev nerezidentov v nastanitvenih gostinskih obratih |

Prihodi rezidentov v nastanitvene gostinske obrate Prihodi nerezidentov v nastanitvene gostinske obrate |

Neto stopnje zasedenosti ležišč Neto stopnje zasedenosti sob |

NACE 55.2 | Število prenočitev rezidentov v nastanitvenih gostinskih obratih Število prenočitev nerezidentov v nastanitvenih gostinskih obratih |

Prihodi rezidentov v nastanitvene gostinske obrate Prihodi nerezidentov v nastanitvene gostinske obrate |

NACE 55.3 | Število prenočitev rezidentov v nastanitvenih gostinskih obratih Število prenočitev nerezidentov v nastanitvenih gostinskih obratih |

Prihodi rezidentov v nastanitvene gostinske obrate Prihodi nerezidentov v nastanitvene gostinske obrate |

2) Samo na nacionalni ravni

Vrsta nastanitve | Spremenljivke | Razčlenitve |

NACE 55.1 | Število prenočitev rezidentov v nastanitvenih gostinskih obratih Število prenočitev nerezidentov v nastanitvenih gostinskih obratih | Vrsta kraja (a) in (b) Država ali geografsko območje prebivališča gosta [neobvezno] Velikostni razredi |

Prihodi rezidentov v nastanitvene gostinske obrate Prihodi nerezidentov v nastanitvene gostinske obrate | Država ali geografsko območje prebivališča gosta |

Neto stopnje zasedenosti ležišč Neto stopnje zasedenosti sob | [neobvezno] Velikostni razredi |

NACE 55.2 | Število prenočitev rezidentov v nastanitvenih gostinskih obratih Število prenočitev nerezidentov v nastanitvenih gostinskih obratih | Vrsta kraja (a) in (b) Država ali geografsko območje prebivališča gosta |

Prihodi rezidentov v nastanitvene gostinske obrate Prihodi nerezidentov v nastanitvene gostinske obrate | Država ali geografsko območje prebivališča gosta |

NACE 55.3 | Število prenočitev rezidentov v nastanitvenih gostinskih obratih Število prenočitev nerezidentov v nastanitvenih gostinskih obratih | Vrsta kraja (a) in (b) Država ali geografsko območje prebivališča gosta |

Prihodi rezidentov v nastanitvene gostinske obrate Prihodi nerezidentov v nastanitvene gostinske obrate | Država ali geografsko območje prebivališča gosta |

B. Spremenljivke in razčlenitve, ki se pošljejo za mesečne podatke na nacionalni ravni

Vrsta nastanitve | Spremenljivke | Razčlenitve |

NACE 55.1 | Število prenočitev rezidentov v nastanitvenih gostinskih obratih Število prenočitev nerezidentov v nastanitvenih gostinskih obratih |

Prihodi rezidentov v nastanitvene gostinske obrate Prihodi nerezidentov v nastanitvene gostinske obrate |

Neto stopnje zasedenosti ležišč Neto stopnje zasedenosti sob |

NACE 55.2 | Število prenočitev rezidentov v nastanitvenih gostinskih obratih Število prenočitev nerezidentov v nastanitvenih gostinskih obratih |

Prihodi rezidentov v nastanitvene gostinske obrate Prihodi nerezidentov v nastanitvene gostinske obrate |

NACE 55.3 | Število prenočitev rezidentov v nastanitvenih gostinskih obratih Število prenočitev nerezidentov v nastanitvenih gostinskih obratih |

Prihodi rezidentov v nastanitvene gostinske obrate Prihodi nerezidentov v nastanitvene gostinske obrate |

C. Omejitev obsega opazovanja

1) Za „hotele in podobne obrate“ ter za „dejavnost počitniških domov in druge nastanitvene obrate za kratkotrajno bivanje“ obseg opazovanja vključuje najmanj vse nastanitvene gostinske obrate z deset ali več ležišči.

2) Za „avtokampe in tabore“ obseg opazovanja vključuje najmanj vse nastanitvene gostinske obrate z deset ali več prostori.

3) Države članice, ki imajo manj kot 1 % skupnega letnega števila prenočitev v nastanitvenih gostinskih obratih v Evropski uniji, lahko še naprej zmanjšujejo obseg opazovanja, tako da bodo vključeni vsaj vsi turistični nastanitveni obrati z najmanj dvajsetimi ležišči (vsaj dvajset prostorov).

4) Če se uporabi omejitev obsega v skladu s točko (1), (2) ali (3), se vsako leto pošlje ocena skupnega števila prenočitev rezidentov in nerezidentov v referenčnem letu v nastanitvenih gostinskih obratih, ki niso bili zajeti v obseg opazovanja.

5) Za prvo referenčno leto, za katero se zahtevajo podatki po tej uredbi, se ocena v skladu z opisom pod (4) pošlje v dvanajstih mesecih po koncu referenčnega obdobja.

6) Države članice lahko še naprej zmanjšujejo obseg opazovanja za neto stopnjo zasedenosti sob v hotelih in podobnih nastanitvenih obratih, tako da bodo vključeni vsaj vsi nastanitveni gostinski obrati z najmanj 25 sobami.

D. Hitri ključni kazalci

Hitri ključni kazalci iz člena 7(4)(c) te uredbe so spremenljivke, ki se nanašajo na število prenočitev iz točke B.

Oddelek 3: Klasifikacija, ki se uporabi za oddelka 1 in 2

A. Vrsta nastanitve

Tri kategorije, ki se uporabijo za vrsto nastanitve in se nanašajo na skupine 55.1, 55.2 in 55.3 klasifikacije NACE, so:

- dejavnost hotelov in podobnih nastanitvenih obratov,

- dejavnost počitniških domov in podobnih nastanitvenih obratov za kratkotrajno bivanje,

- dejavnost avtokampov, taborov.

B. Vrsta kraja (a)

Tri kategorije, ki se uporabljajo za vrsto kraja (a) in se nanašajo na stopnjo urbanizacije občine (ali enakovredne lokalne upravne enote), kjer so nastanitveni gostinski obrati, so:

- gosto naseljeno območje,

- vmesno območje,

- redko naseljeno območje.

C. Vrsta kraja (b)

Dve kategoriji, ki se uporabljata za vrsto kraja (b) in se nanašata lokacijo občine (ali enakovredne lokalne upravne enote) blizu morja, kjer so nastanitveni gostinski obrati, sta:

- obalna

- neobalna.

D. Velikostni razred

Tri kategorije, ki se uporabljajo za velikostni razred in se nanašajo na število sob v nastanitvenem gostinskem obratu, so:

- mali obrati: manj kot 25 sob,

- srednji obrati: od 25 do 99 sob,

- veliki obrati: 100 ali več sob.

E. Države in geografska območja

Kategorije, ki se uporabljajo za državo ali geografsko območje prebivališča gostov v nastanitvenih gostinskih obratih, so:

- Evropska unija (EU); ločeno se poroča za: države članice EU,

- Evropsko združenje za prosto trgovino (EFTA); ločeno se poroča za: Islandijo, Norveško, Švico (vključno z Lihtenštajnom),

- druge evropske države (poleg EU ali Efte; brez Rusije, Turčije, Ukrajine),

- Rusija,

- Turčija,

- Ukrajina,

- Afrika; ločeno se poroča za: Južno Afriko,

- Severna Amerika; ločeno se poroča za: Združene države Amerike, Kanado,

- Južna in Srednja Amerika; ločeno se poroča za: Brazilijo,

- Azija; ločeno se poroča za: Ljudsko republiko Kitajsko, Japonsko, Republiko Korejo,

- Avstralija, Oceanija in druga ozemlja; ločeno se poroča za: Avstralijo.

Oddelek 4: Notranji turizem v nenajetih nastanitvenih zmogljivostih

A. Spremenljivke, ki se pošljejo za letne podatke

[neobvezno] Število prenočitev v nenajetih nastanitvenih zmogljivostih v referenčnem letu.

B. Razčlenitev

[neobvezno] Spremenljivka iz točke A se razčleni po državah prebivališča obiskovalcev, če se nanaša na rezidente EU, obiskovalci s prebivališčem zunaj EU pa so razvrščeni v eni sami dodatni kategoriji.

PRILOGA II

Nacionalni turizem

Oddelek 1: Udeležba v turizmu

A. Spremenljivke in razčlenitve, ki se pošljejo za letne podatke

Spremenljivke | Razčlenitve glede na trajanje in cilj turističnih potovanj z zasebnim/osebnim razlogom | socio-demografske informacije |

1. Število rezidentov v starosti 15 let ali več, ki so bili v referenčnem letu udeleženi v turizmu iz zasebnih/osebnih razlogov 2. Število rezidentov v starosti 15 let ali več, ki v referenčnem letu niso bili udeleženi v turizmu iz zasebnih/osebnih razlogov | a) Kakršno koli potovanje (tj. najmanj 1 potovanje z najmanj 1 prenočitvijo) b) Samo domača potovanja (tj. najmanj 1 domače potovanje z najmanj 1 prenočitvijo, vendar nobeno iz države usmerjeno potovanje) c) Samo iz države usmerjena potovanja (tj. najmanj 1 iz države usmerjeno potovanje z najmanj 1 prenočitvijo, vendar nobeno domače potovanje) d) Domača potovanja in iz države usmerjena potovanja (tj. najmanj 1 domače potovanje z najmanj 1 prenočitvijo in najmanj 1 iz države usmerjeno potovanje z najmanj 1 prenočitvijo) e) Kratka potovanja (tj. najmanj 1 potovanje z 1 do 3 prenočitvami) f) Dolga potovanja (tj. najmanj 1 potovanje s 4 ali več prenočitvami) g) Dolga potovanja, samo domača potovanja (tj. najmanj 1 domače potovanje s 4 ali več prenočitvami, vendar nobeno iz države usmerjeno potovanje s 4 ali več prenočitvami) h) Dolga potovanja, samo domača potovanja (tj. najmanj 1 domače potovanje s 4 ali več prenočitvami, vendar nobeno domače potovanje s 4 ali več prenočitvami) i) Dolga potovanja, domača in iz države usmerjena potovanja (tj. najmanj 1 domače potovanje s 4 ali več prenočitvami, in najmanj 1 iz države usmerjeno potovanje s 4 ali več prenočitvami) | 1. Spol 2. Starostna skupina 3. [neobvezno] Stopnja izobrazbe 4. [neobvezno] Zaposlenost 5. [neobvezno] Dohodek gospodinjstva |

Razčlenitve glede na trajanje in cilj turističnih potovanj z zasebnim/osebnim razlogom se združujejo s socio-demografskimi razčlenitvami.

B. Spremenljivke in razčlenitve, ki se pošljejo za triletne podatke

Spremenljivke | Razčlenitve po glavnih razlogih za neudeležbo v turizmu v referenčnem letu (s kategorijami, pri katerih imajo vprašanci na voljo več možnih odgovorov) | socio-demografske informacije |

1. Število rezidentov v starosti 15 let ali več, ki v referenčnem letu niso bili udeleženi v turizmu (torej v referenčnem letu niso bili na nobenem potovanju iz zasebnih razlogov z najmanj 1 prenočitvijo) | a) Finančni razlogi (nimam denarja za počitniška potovanja, ne morem si privoščiti počitnic) b) Pomanjkanje prostega časa zaradi družinskih obveznosti c) Pomanjkanje prostega časa zaradi delovnih ali študijskih obveznosti d) Zdravstveni razlogi e) Raje sem ostanem doma, nimam motivacije za potovanje f) Varnost g) Drugi razlogi | 1. Spol 2. Starostna skupina 3. [neobvezno] Stopnja izobrazbe 4. [neobvezno] Zaposlenost 5. [neobvezno] Dohodek gospodinjstva |

Razčlenitve po glavnih razlogih za neudeležbo v turizmu med referenčnim letom se združijo s socio-demografskimi razčlenitvami.

Prvo referenčno leto za triletne spremenljivke je drugo koledarsko leto po letu, v katerem začne ta uredba veljati.

C. Klasifikacije, ki se uporabijo za socio-demografske razčlenitve

1) Spol: moški, ženski.

2) Starostna skupina: mlajši od 15 [neobvezno], 15–24, 25–34, 35–44, 45–54, 55–64, 65 ali starejši, z vmesnima seštevkoma za 25–44 in 45–64.

3) Stopnja izobrazbe: nižja (ISCED 0, 1 ali 2), srednja (ISCED 3 ali 4), višja (ISCED 5 ali 6).

4) Zaposlenost: zaposlen (zaposlen ali samozaposlen), brezposeln, študent (ali dijak), drugi, ki niso na trgu dela.

5) Dohodek gospodinjstva: v kvartilih.

Oddelek 2: Turistična potovanja in obiskovalci, ki so bili na potovanjih

A. Spremenljivke, ki se pošljejo

Spremenljivke | Kategorije, ki se pošljejo | Periodičnost |

1. | Mesec odhoda | Letna |

2. | Trajanje potovanja v številu prenočitev | Letna |

3. | [samo za iz države usmerjena potovanja] Trajanje potovanja: število prenočitev na domačem ozemlju | Triletna |

4. | Država, ki je glavni cilj potovanja | po seznamu držav iz metodološkega priročnika iz člena 8 te uredbe | Letna |

5. | Glavni razlog potovanja | a) Zasebni/osebni: prosti čas, rekreacija in počitnice a) Zasebni/osebni: obisk sorodnikov in prijateljev c) Zasebni/osebni: drugo (npr. versko romanje, zdravljenje) d) Strokovni/poslovni | Letna |

6. | [samo potovanja z zasebnim/osebnim razlogom] Vrsta cilja, z več možnimi odgovori | a) Mesto b) Morje c) Podeželje (vključno ob jezeru, reki itd.) d) Ladja za križarjenje Gore (visokogorje, hribi itd.) (f) Drugo | Triletna |

7. | [samo potovanja z zasebnim/osebnim razlogom] Udeležba otrok na potovanju | a) Da b) Ne | Triletna |

8. | Glavno prevozno sredstvo | a) Po zraku (letalski prevoz ali drug zračni prevoz) b) Po vodnih poteh (potniške ladje in trajekti, ladje za križarjenje, izletniške ladje, najeta plovila itd.) c) Po železnici d) Z avtobusom (rednim ali izrednim) e) Z motornim vozilom (osebnim ali najetim) (f) Drugo | Letna |

9. | Glavni način nastanitve | a) Najete nastanitvene zmogljivosti: hoteli ali podobni obrati b) Najete nastanitvene zmogljivosti: avtokampi in tabori (nestanovanjski) c) Najete nastanitvene zmogljivosti: druge najete nastanitvene zmogljivosti (zdraviliški obrati, mladinska prenočišča, marine itd.) d) Nenajete nastanitvene zmogljivosti: lastna počitniška stanovanja e) Nenajete nastanitvene zmogljivosti: nastanitvene zmogljivosti, ki jih brezplačno zagotovijo sorodniki ali prijatelji f) Nenajete nastanitvene zmogljivosti: f) druge nenajete nastanitvene zmogljivosti | Letna |

10. | Rezervacija potovanja: glavno prevozno sredstvo je bilo rezervirano pri organizatorju potovanja ali potovalni agenciji | a) Da b) Ne c) Ne vem | Triletna |

11. | Rezervacija potovanja: glavni način nastanitve je bil rezerviran pri organizatorju potovanja ali potovalni agenciji | a) Da b) Ne c) Ne vem | Triletna |

12. | [samo za potovanja, kjer glavno prevozno sredstvo ali glavni način nastanitve nista bila rezervirana pri organizatorju potovanja ali potovalni agenciji] Rezervacija potovanja (neodvisno) | a) Storitve so bile rezervirane neposredno pri njihovem ponudniku b) Rezervacija ni bila potrebna | Triletna |

13. | Rezervacija potovanja: paketno potovanje | a) Da b) Ne | Triletna |

14. | Rezervacija potovanja: glavno prevozno sredstvo je bilo rezervirano po internetu | a) Da b) Ne c) Ne vem | Triletna |

15. | Rezervacija potovanja: glavni način nastanitve je bil rezerviran po svetovnem spletu | a) Da b) Ne c) Ne vem | Triletna |

16. | Poraba posameznega turista med potovanjem za prevoz | Letna |

17. | Poraba posameznega turista med potovanjem za nastanitev | Letna |

18. | Druga poraba posameznega turista med potovanjem, poroča se ločeno (18b): trajne dobrine in dragocenosti | Letna |

19. | Značilnost obiskovalca: spol, po naslednjih kategorijah | a) Moški b) Ženski | Letna |

20. | Značilnost obiskovalca: starost, v dopolnjenih letih | Letna |

21. | Značilnost obiskovalca: država prebivališča | Letna |

22. | [neobvezno] Značilnost obiskovalca: stopnja izobrazbe | a) Nižja (ISCED 0, 1 ali 2) b) Srednja (ISCED 3 ali 4) c) Višja (ISCED 5 ali 6) | Letna |

23. | [neobvezno] Značilnost obiskovalca: Zaposlenost | a) Zaposlen (zaposlen ali samozaposlen) b) Brezposeln c) Študent (ali dijak) d) Drugi, ki niso na trgu dela | Letna |

24. | [neobvezno] Značilnost obiskovalca: dohodek gospodinjstva v kvartilih | Letna |

B. Omejitev obsega opazovanja

V obseg opazovanja so vključena vsa turistična potovanja rezidentov z najmanj eno prenočitvijo zunaj običajnega okolja, ki so se začela v referenčnem obdobju, pri čemer je podatek za prebivalce, mlajše od 15 let, neobvezen.

C. Periodičnost

1) Prvo referenčno leto za triletne spremenljivke in kategorije iz točk A(3), A(6), A(7) je drugo koledarsko leto po letu, v katerem začne ta uredba veljati.

2) Prvo referenčno leto za triletne spremenljivke in kategorije iz točk A(10) do A(15) je tretje koledarsko leto po letu, v katerem začne ta uredba veljati.

[1] UL L 291, 6.12.1995, str. 32.

[2] UL L 291, 6.12.1995, str. 32.

[3] UL L 87, 31.3.2009, str. 164.

[4] COM(2005) 217 konč.

[5] UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

[6] UL L 393, 30.12.2006, str. 1.

[7] UL L 154, 21.6.2003, str. 1.

[8] UL L 76, 30.3.1993, str. 1.