ZELENA KNJIGA o vzajemnem priznavanju nadzornih ukrepov brez odvzema prostosti pred sojenjem {SEC(2004) 1046}

(predlozena s strani Komisije)

Ta zelena knjiga naj bi sluzila kot osnova za razprave o pripravi predloga Komisije za nov zakonodajni instrument o vzajemnem priznavanju sodnih odločb, ki se nanasajo na nadzorne ukrepe brez odvzema prostosti pred sojenjem. Delovna dokumentacija osebja Komisije v zvezi z zeleno knjigo (SEC(2004) 1046) vsebuje podrobno analizo ustreznega pravnega okvira s tega področja in mnenje Komisije, kako bi lahko pripravili tak instrument.

1. zakaj komisija podaja zeleno knjigo

1.1. Predstavitev problema

Prekomerna uporaba (in trajanje) preiskovalnega pripora je eden glavnih vzrokov za prenatrpanost v zaporih. Zaradi nevarnosti pobega so osumljenci, ki nimajo stalnega prebivalisča v drzavi, pogosto pridrzani v priporu, medtem ko imajo osebe s stalnim prebivalisčem v drzavi, koristi od alternativnih ukrepov.

Glede na splosna pravna pravila naj bi bil pripor pred sojenjem zgolj izjemen ukrep, kolikor je le mogoče naj bi se izvajali nadzorni ukrepi brez odvzema prostosti. Vendar pa se drugačne alternative preiskovalnega pripora, ki jih predpisuje nacionalna zakonodaja (npr. javljanje policijskim organom ali prepoved potovanja), trenutno ne prenasa ali prestavlja preko meja, saj drzave članice ne priznavajo tujih sodnih odločb o teh zadevah.

Vzpostavitev pravnega instrumenta, ki bi omogočal drzavam članicam vzajemno priznavanje nadzornih ukrepov brez odvzema prostosti pred sojenjem, bi pripomogel k zmanjsanju stevila pripornikov, ki nimajo stalnega prebivalisča v Evropski uniji. Obenem pa bi vzpostavitev takega instrumenta okrepila pravico do prostosti in domnevo nedolznosti v Evropski uniji, gledani kot celota (t.j. na skupnem prostoru miru, varnosti in pravičnosti), in zmanjsalo tveganje neenakega obravnavanja osumljenih oseb brez stalnega prebivalisča v drzavi.

1.2. Potreba po ukrepanju

Jasno pooblastilo za ukrepanje v zvezi s to zadevo navajata ukrepa 9 in 10 Programa o ukrepih izvajanja načela vzajemnega priznavanja odločb v kazenskih zadevah iz novembra 2000 [1] (v nadaljevanju "program vzajemnega priznavanja"), ki je bil sprejet na zahtevo Evropskega sveta v Tampereju. Podrobnosti tega pooblastila so podane v poglavju 2.2.1.3. Delovne dokumentacije osebja Komisije.

[1] UL C 12, 15.1.2001, str. 10.

Potrebo po ukrepanju na evropski ravni je v več resolucijah poudaril Evropski parlament, kakor tudi drugi organi za regionalno sodelovanje, kot sta Svet Evrope in Komisariat drzav Baltiskega morja, ter razne nevladne organizacije (NVO-ji), ki delujejo na tem področju.

1.3. Mozna resitev

Glavna ideja novega instrumenta o vzajemnem priznavanju nadzornih ukrepov brez odvzema prostosti pred sojenjem je nadomestiti preiskovalni pripor z nadzornim ukrepom brez odvzema prostosti pred sojenjem in prenesti ta ukrep v drzavo članico, kjer osumljena oseba navadno prebiva. To bi osumljeni osebi omogočilo, da bi se nad njo nadzorni ukrep izvajal v njenem običajnem okolju do sojenja v tuji drzavi članici. Drugi modeli izvajanja te ideje so obravnavani v Delovni dokumentaciji osebja Komisije.

Da bi zagotovili skladnost z nadzornim ukrepom brez odvzema prostosti pred sojenjem, mora novi instrument kot zadnje sredstvo vsebovati prisilni mehanizem za vrnitev osumljene osebe, ki zavrača sodelovanje, v drzavo, kjer poteka sojenje, po potrebi tudi s silo. Vendar pa sam obstoj take moznosti, bolj kot njena dejanska uporaba, zagotavlja dobro delovanje novega instrumenta. Treba je poudariti, da bi brez moznosti uporabe prisilnih ukrepov obstajala nevarnost (kratko- ali dolgoročna), da bi ustrezna kategorija oseb sploh ne imela koristi od alternativnih ukrepov. Drugačni vidiki takega prisilnega mehanizma so prav tako obravnavani v Delovni dokumentaciji osebja Komisije.

2. POSVETOVALNI POSTOPEK

Ta zelena knjiga je tretji korak v posvetovalnem postopku o alternativah preiskovalnemu priporu.

Prvi korak je bila priprava in razposiljanje vprasalnikov o preiskovalnem priporu in alternativah takemu priporu, da bi tako prepoznali mozne ovire za sodelovanje med drzavami članicami na tem področju. Tedaj 15 drzav članic EU je oddalo odgovore na vprasalnike. Povzetek odgovorov, ki med drugim zadeva tudi nadzorne ukrepe brez odvzema prostosti pred sojenjem (alternative priporu) in primerne kazni v primeru krsitve (kot to določa ukrep 9 programa vzajemnega priznavanja), je v Delovni dokumentaciji osebja Komisije (priloga 2).

Drugi korak je bil sestava Dokumenta za razpravo na osnovi odgovorov na vprasalnik in organizacija srečanja strokovnjakov. Dokument za razpravo (z dne 24. aprila 2003), ki je bil poslan stevilnim strokovnjakom za preiskovalni pripor pred sojenjem in alternative takemu priporu v drzavah članicah EU (in tedanjim drzavam pristopnicam), med drugim predlaga uvedbo t.i. evropskega naloga za javljanje organom oblasti kot nadzorni ukrep brez odvzema prostosti pred sojenjem na ravni Evropske unije. Dokument za razpravo nadalje obravnava omejitve in moznosti za ukrepanje na področju preiskovalnega pripora na splosno. Srečanje strokovnjakov je potekalo v Bruslju 12. maja 2003. Mnogi strokovnjaki, vključno s predstavniki NVO-jev, so bili povabljeni kot posamezniki, medtem ko so ostali strokovnjaki predstavljali svoje drzave članice. Svoje predstavnike je imel tudi Eurojust. Na tem sestanku so bili obravnavani različni vidiki pripora pred sojenjem in alternativ takemu priporu, predvsem pa mnenje Komisije o evropskem nalogu za javljanje. Zelena knjiga v celoti uposteva rezultat tega srečanja (za podrobnosti glej Delovno dokumentacijo osebja Komisije).

3. CILJI TE ZELENE KNJIGE

3.1. Razsiriti razpravo med sirsi krog občinstva

Glavni cilj te zelene knjige je razsiriti ta posvetovalni postopek med sirsi krog občinstva, vključno s poklici, kot so sodniki, tozilci in zagovorniki, med zaposlene v socialnih sluzbah in sluzbah za pogojne obsodbe, preiskovalnih priporih ter zaporih, med poklicne organizacije, akademske kroge, ustrezne NVO-je in javne organe oblasti.

3.2. Osredotočiti se na vzajemno priznavanje nadzornih ukrepov brez odvzema prostosti pred sojenjem

Ta zelena knjiga se osredotoča na vzajemno priznavanje nadzornih ukrepov brez odvzema prostosti pred sojenjem. Nekatere zadeve s tem v zvezi (pravna pomoč, tolmač in prevajalec, izpostavljene skupine, npr. otroci in mladostniki, konzularna pomoč/pravica do obvesčanja in "pismo pravic") so ze bile obravnavane v zeleni knjigi [2] in v predlogu za okvirno odločbo Sveta o določenih postopkovnih pravicah. [3] Čeprav je povezana s pravnim okvirom preiskovalnega pripora in alternativ takemu priporu, se Delovna dokumentacija osebja Komisije ne spusča v podrobnosti o teh vprasanjih, razen če se to steje za potrebno.

[2] COM(2003) 75 konč.

[3] COM(2004) 328 konč.

3.3. Preučiti moznosti za ukrepanje

Uvedba sheme vzajemnega priznavanja nadzornih ukrepov brez odvzema prostosti pred sojenjem na ravni Evropske unije pa ne sme delovati izven pravnega okvira, ki določa splosna pravila za preiskovalni pripor. Treba se je zavedati, da so nadzorni ukrepi načeloma zgolj alternative preiskovalnemu priporu. Določena temeljna načela, ki veljajo za preiskovalni pripor na splosno, veljajo mutatis mutandis tudi za nadzorne ukrepe brez odvzema prostosti. Posledično je treba ta načela upostevati pri pripravi instrumenta o vzajemnem priznavanju in uveljavljanju nadzornih ukrepov brez odvzema prostosti pred sojenjem.

Delovna dokumentacija osebja Komisije preučuje moznosti za ukrepanje ob upostevanju obstoječih konvencij, sodne prakse in nacionalne zakonodaje.

Komisija vas poziva, da podate svoje pripombe na to zeleno knjigo (vključno z Delovno dokumentacijo osebja Komisije), predvsem pa na spodaj navedena vprasanja. Dobrodosle so tudi vase pripombe na nova dogajanja na področju alternativ preiskovalnemu priporu v drzavah članicah (vključno z ustreznimi kaznimi v primeru krsitve dolznosti v skladu z nadzornim ukrepom brez odvzema prostosti pred sojenjem).

Da bi olajsali izmenjavo mnenj, smo uvedli spletno stran, na kateri je objavljena ta zelena knjiga in mnoge povezave v zvezi z njo.

http://europa.eu.int/xxx/livre vert

Do x x 2004, lahko podate odgovore, najbolje na naslov:

xxx-livre-vert@cec.eu.int

ali po posti na:

European Commission

Directorate-General Justice and Home Affairs

Unit D3 - Criminal justice

B-1049 Brussels

Belgija

V roke g. Thomasu Ljungquistu

Komisija namerava organizirati javno predstavitev mnenj v letu 2004.

Vprasanje 1:

Ob upostevanju negativnih posledic sedanjega pravnega okvira, kar zadeva obravnavanje nerezidenčnih osumljencev, na področju alternativ preiskovalnemu priporu:

(a) Ali se strinjate s pristopom Komisije glede vzajemnega priznavanja nadzornega ukrepa brez odvzema prostosti pred sojenjem, kot je opisan v poglavju 4.3. Delovne dokumentacije osebja Komisije (t.j. moznost nadzorovanja osumljene osebe v drzavi, kjer običajno biva, in potreba po vzpostavitvi mehanizma, ki zagotavlja prisotnost obtozene osebe na sojenju, razen če se ji lahko sodi v njeni odsotnosti), da bi tako zagotovili popolno izvajanje pravice do prostosti in domneve nedolznosti na celotnem območju EU?

(b) Če ne, ali obstajajo alternativne resitve?

(c) Opisite jih, prosim.

(d) Ali naj mehanizem za vzajemno priznavanje nadzornih ukrepov brez odvzema prostosti pred sojenjem pokriva tudi manj resna kazniva dejanja (t.j. pod pragom, določenim v členu 2(1) Okvirne odločbe o evropskem zapornem nalogu)?

Vprasanje 2:

Ali naj mehanizem za vzajemno priznavanje nadzornih ukrepov brez odvzema prostosti pred sojenjem pokriva

- Situacijo, ko osumljena oseba, ki je ze podvrzena takim ukrepom, in ki za stalno ali začasno, zeli oditi v drugo drzavo članico, zaprosi za prenos teh ukrepov v to drzavo članico (kakor je opisano v poglavju 4.2.2.3. Delovne dokumentacije osebja Komisije)?

- Če da, pod katerimi pogoji?

- Situacijo, ko je osumljenec ze odsel v drugo drzavo članico (kot je opisano v poglavjih 4.2.3.1., "osumljenec, ki krsi dolznosti v skladu z nadzornim ukrepom brez odvzema prostosti pred sojenjem " in 4.2.3.2. "zapoznela vloga za nadzorne ukrepe brez odvzema prostosti pred sojenjem " v Delovni dokumentaciji osebja Komisije)?

- Če da, pod katerimi pogoji?

Vprasanje 3:

(a) Ali naj novi instrument vsebuje določbe o določenem nadzornem ukrepu brez odvzema prostosti pred sojenjem, kot je evropski nalog za javljanje, po moznosti v kombinaciji z nalogom za prepoved potovanja, kot je opisano zgoraj?

(b) Ali bi bilo primerno, da bi organ izdajatelj tudi določil nadzorne ukrepe brez odvzema prostosti pred sojenjem, ki bi veljali med fazo nadzora (v skladu z njegovo nacionalno zakonodajo), oziroma kako naj bi osumljena oseba delovala v skladu z evropskim nalogom za javljanje (t.j. kako pogosto naj bi se javljala, katerim organom itd.)?

(c) Ali bi bilo bolj primerno, da bi izvrsilni organ izbral ustrezne prisilne ukrepe v skladu z njegovo nacionalno zakonodajo, pri čemer bi organ izdajatelj zgolj določil, kaj točno se nadzira?

(d) Ali bi bil primeren model "evropske varsčine"?

Vprasanje 4:

(a) Ali naj novi instrument vsebuje kaksne obvezne razloge zavrnitve v primeru pomilostitve, pravnomočne sodbe in drugih pravnomočnih odločb, oziroma v zvezi z mejno starostjo, potrebno za kazensko odgovornost?

(b) Ali so drugi razlogi za zavrnitev, ki jih določa člen 4 Okvirne odločbe o evropskem zapornem nalogu, ustrezni v zvezi z nalogom za prenos alternativnih ukrepov?

(c) Ali naj ima izvrsilni organ pravico do zavrnitve izvrsbe, tudi če ni izpolnjen pogoj dvojne kaznivosti?

Vprasanje 5:

Ali lahko obstajajo razlogi za izdajo naloga za prenos alternativnih ukrepov razen:

-vrnitve v drzavo stalnega bivalisča zaradi prestajanja kazni?

-moznosti obnove postopka v primeru dosmrtne ječe?

Vprasanje 6:

(a) Ali naj organ izdajatelj določi obveznosti (v zvezi s tremi "klasičnimi nevarnostmi"), ki jih mora izpolnjevati osumljena oseba v skladu z nadzornim ukrepom brez odvzema prostosti pred sojenjem, z obrazcem (v skladu z zgoraj navedenim) in prepusti izvrsilnemu organu, da določi prisilne ukrepe, razen pripora v primeru krsitve?

(b) Ali naj bo izvrsilni organ zavezan k poročanju o (hudi) krsitvi dolznosti v zvezi s "tremi klasičnimi nevarnostmi"?

(c) Ali naj ima izvrsilni organ pravico pridrzati osumljeno osebo v priporu v primeru krsitve dolznosti v skladu z nadzornim ukrepom in jo drzati v priporu do sojenja, ali pa naj ta organ osumljenca nemudoma vrne organu izdajatelju?

(d) Ali lahko udelezba osumljene osebe prek video povezave iz izvrsilne drzave članice nadomesti fizično prisotnost te osebe v sodnem postopku pred organom izdajateljem, kar zadeva (zgolj) vprasanje, ali naj bo ta oseba priprta v drzavi izdajateljici?

(e) Kako naj se razresi situacija, če imata organ izdajatelj in izvrsilni organ drugačno mnenje o tem, ali naj oseba, ki krsi dolznosti, ostane v priporu, oziroma če bi bila nevarnost odpravljena z uvedbo nove obveznosti?

(f) Ali naj mehanizem za vrnitev osumljene osebe iz izvrsilne drzave članice v drzavo izdajateljico velja tako za fazo nadzora kot za fazo sojenja?

(g) Ali naj organ izdajatelj določi obveznost, da mora zadevna oseba priti na sojenje ali/in da se ji lahko sodi in absentia v primeru, da se ne udelezi sojenja, in ali mora ta oseba sprejeti to obveznost preden lahko ima koristi od alternativnega ukrepa v izvrsilni drzavi članici?

(h) Ali naj ima izvrsilni organ med fazo nadzora in fazo sojenja pravico, da prestavi vrnitev osumljene osebe na kasnejsi čas?

(i) Ali naj ima izvrsilni organ moznost, da prestavi na kasnejsi čas vrnitev osebe, ki je osumljena storitve novega kaznivega dejanja na ozemlju njegove drzave?