I.Uvod

To poročilo zajema pregled, kako države članice izvajajo prenovljeno direktivo 2009/38/ES o ustanovitvi Evropskega sveta delavcev (v nadaljnjem besedilu: prenovljena direktiva), kot določa člen 15 Direktive. V njem so opredeljeni nadaljnji ukrepi, ki jih namerava Komisija sprejeti. Poročilu je priložen delovni dokument služb Komisije, v katerem Komisija podrobneje opredeljuje rezultate svoje ocene.

Direktiva Sveta 94/45/ES je bila prenovljena po posvetovanju s socialnimi partnerji, prenovitev pa je začela veljati 6. junija 2009. Rok za prenos se je iztekel dve leti pozneje.

Ocena, na kateri temelji to poročilo, se osredotoča na spremembe, ki so bile uvedene s prenovljeno direktivo. Namen ocene je oceniti prenos in izvajanje prenovljene direktive v državah članicah ter njune učinke na:

·ustanovitev evropskih svetov delavcev,

·učinkovitost pravic delavcev do nadnacionalnega obveščanja in posvetovanja ter

·izboljšanje pravnega okvira.

V okviru ocenjevanja so se v skladu s smernicami za boljše pravno urejanje proučile tudi ustreznost, skladnost, učinkovitost in dodatna vrednost EU prenovljene direktive.

V tem poročilu so opredeljeni cilji prenovljene direktive, glavne ugotovitve Komisije pri oceni in ustrezni odzivi politik.

II.Evropski sveti delavcev in nadnacionalni socialni dialog

Socialni dialog je ključen element evropskega socialnega modela. Gospodarstvo, ki temelji na močnem socialnem dialogu, je konkurenčnejše in socialno prožnejše. Vloga socialnih partnerjev pri oblikovanju in izvajanju politik je bistvena za večjo konkurenčnost in pravičnost ter pogoj za delovanje evropskega socialnega tržnega gospodarstva. Komisija je zavezana krepitvi socialnega dialoga na vseh ravneh. Zato je leta 2015 dala pobudo za „nov začetek za socialni dialog“.

Načelo 8 evropskega stebra socialnih pravic določa, da je potrebno posvetovanje s socialnimi partnerji glede zasnove in izvajanja ekonomskih, zaposlitvenih in socialnih politik v skladu z nacionalnimi praksami. Spodbujati jih je treba k pogajanjem in sklenitvi kolektivnih pogodb v zadevah, ki jih zadevajo, ter spoštovati njihovo avtonomijo in pravico do kolektivnih ukrepov.

Socialni dialog na vseh ravneh mora biti ključni del odziva Evrope na procese, kot so digitalizacija, globalizacija in demografske spremembe, ki močno vplivajo na svet dela. Izkazalo se je, da sodelovanje socialnih partnerjev pri reformah trga dela in prestrukturiranju sektorja ali družbe prinaša pozitivne rezultate, saj njihovo sodelovanje zagotavlja zavzemanje za reformne procese ter spodbuja zaupanje in partnerstvo. Poleg tega lahko stalni kanali socialnega dialoga prispevajo k predvidevanju in obravnavanju potreb in pričakovanj, ki izhajajo iz izzivov, povezanih s staranjem delovne sile ter zdravjem in varnostjo pri delu ali znanji in spretnostmi ter usklajevanjem poklicnega in zasebnega življenja.

Načelo 8 evropskega stebra socialnih pravic nadalje določa, da imajo delavci ali njihovi predstavniki pravico, da so pravočasno obveščeni in da sodelujejo v posvetovanju o zadevah, ki jih zadevajo, zlasti o prenosu, prestrukturiranju in združitvi podjetij ter kolektivnem odpuščanju. Načelo ne vzpostavlja le pravice do obveščenosti, ampak tudi pravico do sodelovanja v posvetovanju o takih ukrepih podjetij, ki pomeni izmenjavo mnenj in vzpostavitev stalnega dialoga z delodajalcem.

Pravni okvir EU na področju obveščanja in posvetovanja na nacionalni ravni se je razvijal več desetletij. Direktiva 98/59/ES določa pravila o informiranju in posvetovanju s predstavniki delavcev pred kolektivnimi odpusti. Direktiva 2002/14/ES določa splošni okvir za obveščanje in posvetovanje z delavci na nacionalni ravni. Direktiva 2001/23/ES vsebuje določbe, ki delavcem, ki so zaposleni v podjetjih, ki so predmet prenosa k novemu lastniku, zagotavlja, da so obveščeni in sodelujejo v posvetovanju.

Komisija je z evropskim okvirom kakovosti za predvidevanje sprememb in prestrukturiranje določila načela in dobre prakse, ki naj jih družbe in javni organi upoštevajo pred spremembami in pri upravljanju dejavnosti prestrukturiranja. Pred desetimi leti je bil ustanovljen Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji, katerega cilj je bil zagotoviti podporo delavcem, ki so postali presežni zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, pri čemer so bili ti posledica globalizacije ali svetovne finančne in gospodarske krize.

Evropski sveti delavcev so pomemben instrument za organiziranje nadnacionalnega socialnega dialoga v multinacionalnih družbah določene velikosti. To so organi, ki evropske delavce zastopajo v nadnacionalnih družbah. Evropski sveti delavcev zagotavljajo skupno platformo za izmenjavo stališč o nadnacionalnih vprašanjih med delavci in predstavniki delodajalcev v državah članicah EU in državah EGP. Prek njih vodstvo obvešča delavce in se z njimi posvetuje o poslovnem uspehu in vseh pomembnih odločitvah na evropski ravni, ki bi lahko vplivale na njihovo zaposlitev ali delovne pogoje.