SL 
 
 
MNENJE EVROPSKE CENTRALNE BANKE 
z dne 15. decembra 2009 
o pristojnostih Banke Slovenije v zvezi s članstvom Republike Slovenije  
v Mednarodnem denarnem skladu 
(CON/2009/100) 
 
Uvod in pravna podlaga  
Evropska centralna banka (ECB) je dne 1. dece mbra 2009 prejela zahtevo slovenskega Ministrstva za 
finance (v nadaljevanju: ministrstvo) za mnenje o predlogu Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona 
o članstvu Republike Slovenije v Me dnarodnem denarnem skladu (v na daljevanju: predlog zakona). 
Pristojnost ECB, da poda mnenje, izhaja iz členov 127(4) in 282(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije 
in iz tretje alinee člena 2(1) Odlo čbe Sveta 98/415/ES z dne 29. junija  1998 o posvetovanju nacionalnih 
organov z Evropsko centralno banko gl ede osnutkov pravnih predpisov1, saj se predlog zakona nanaša na 
Banko Slovenije. V skladu s prvim stavkom člena 17.5 Poslovnika Evropske ce ntralne banke je to mnenje 
sprejel Svet ECB. 
 1.  Namen predloga zakona 
Glavni namen predloga zakona je spremeniti Zakon o članstvu Republike Slove nije v Mednarodnem 
denarnem skladu
2 (v nadaljevanju: Zakon), da bi zagotovili pravno podlago za bilateralne sporazume med 
Slovenijo in Mednarodnim denarnim  skladom (v nadaljevanju: Skla d). Ti sporazumi bodo sklenjeni v 
skladu z zaklju čki predsedstva Evropskega sveta z dne 19. in 20. marca 2009, da države članice 
zagotovijo Skladu dodatna sredstva v okviru skupnega odgovora Unije na svetovno finan čno krizo. Ker 
zagotovitev tovrstnih dodatnih sredstev Skladu ne  sodi niti v redno kvoto v Skladu niti med dodeljene 
posebne pravice črpanja, države članice pa jih bodo zagotovile na podlagi bilateralnih sporazumov s 
Skladom, je novi predpis potreben, da  Slovenija zagotovi dodatna sredstva  za delovanje Sklada in da se 
opredelita obseg in vsebina obveznosti, ki jih imat a do Sklada Banka Slovenije in Republika Slovenija. 
V skladu z 2. členom predloga zakona, ki spreminja 7. člen Zakona, Republika Slovenija zagotovi 
sredstva za vpla čilo obveznosti do Sklada iz nasl ova dodeljenih posebnih pravic črpanja iz 1. in 
2. razdelitve (alokacije), sredstva za vpla čilo ostalih obveznosti Slovenije  do Sklada (v zvezi s kvoto 
Slovenije v Skladu in kakršnimi koli dodatnimi pla čili) pa zagotovi Banka Sl ovenije. Da bi Republika 
Slovenija izni čila tveganja, povezana s slednjimi pla čili, bo Banki Slovenije povrnila vsa neizterjana 
                                                 
1  UL L 189, 3.7.1998, str. 42.  
2  Uradni list RS, št. 2/93 in 70/98. 
2 sredstva, ki jih je le-ta zagotovila v okviru bilate ralnih sporazumov s Skladom, ter stroške obrestnih 
razlik, stroške te čajnih razlik ali morebitnega varovanja te čajnega tveganja in transakcijske stroške, ki bi 
Banki Slovenije nastali pri izva janju obveznosti do Sklada. Poleg te ga bo Republika Slovenije povrnila 
Banki Slovenije 50 % zgoraj omenjenih st roškov, ki nastanejo iz naslova vpla čila kvote in sodelovanja v 
Načrtu finančnih transakcij.  
Kar zadeva predstavljanje Slovenije v Skladu, izbira namestnika guvernerja Sklada ni ve č omejena na 
namestnika guvernerja Banke Slovenije. V skladu s 3. členom predloga zakona, ki spreminja 8. člen 
Zakona, lahko kot namestnik guvernerja  Sklada nastopa katera koli drug a oseba, ki jo za ta namen 
pooblasti guverner Banke Slovenije. 
Končno, 4. člena predloga zakona spreminja 9. člen Zakona, po katerem lahko Vlada Republike Slovenije 
določi natančnejše pogoje in odgovornosti za izvrševanje pr avic in obveznosti do Sklada, upoštevaje 
Zakon in Statut Sklada. Po predlogu zakona naj bi ministrstvo in Banka Slovenije sklenila sporazum o 
načinu vodenja poslov in poravnavanj a obveznosti, ki izhajajo iz članstva Slovenije v Skladu, sedaj 
veljavni sklep vlade, ki ureja ista vprašanja, pa naj bi prenehal veljati. 
 2. Splošne pripombe  ECB opozarja ministrstvo, da morajo biti naloge, ki  jih opravlja Banka Slovenije, v skladu s prepovedjo 
denarnega financiranja po členu 123(1) Pogodbe, ki med drugim prepoveduje prekora čitve pozitivnega 
stanja na ra čunu ali druge oblike kreditov pri nacionalnih centralnih bankah v korist centralne države. 
Vendar pa člen 7 Uredbe Sveta (ES) št. 3603/93 z dne  13. decembra 1993 o opredelitvi pojmov za 
uporabo prepovedi iz členov 104 [sedaj 123] in 104b(1) [sedaj 125(1)] Pogodbe
3 določa, da se 
financiranje obveznosti javnega sektorja nasproti Skladu s strani nacionalnih centralnih bank ne šteje za 
kreditiranje v smislu člena 123 Pogodbe4. Plačila dodatnih obveznosti Republike Slovenije do Sklada, ki 
jih opravi Banka Slovenije, sodijo v okvir člena 7 Uredbe (ES) št. 3603/93. 
 To mnenje bo objavljeno na spletni strani ECB.    V Frankfurtu na Majni, 15. decembra 2009 
 
[podpis] 
 
Predsednik ECB 
Jean-Claude TRICHET 
                                                 
3  UL L 332, 31.12.1993, str. 1. 
4  ECB ugotavlja, da drugi odstavek 25. člena Zakona o Banki Slovenije (Uradni list RS, št. 72/06) dolo ča, da se 
financiranje obveznosti Republike Sloven ije do Sklada šteje za iz jemo od prepovedi financir anja javnega sektorja.