SL Uradni list Evropske unije C 199/24

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

2009/C 199/11

Ta objava daje pravico do ugovora zoper vlogo na podlagi člena 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006. Izjavo o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih po dnevu te objave.

VLOGA ZA SPREMEMBO

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

Vloga za spremembo v skladu s členom 9

„GRANA PADANO“

ES št.: IT-PDO-0217-0011-26.07.2006

ZGO ( ) ZOP ( X )

1. Spremenjena postavka v specifikaciji proizvoda:

—  Ime proizvoda — Opis proizvoda — Geografsko območje — Dokazilo o poreklu — Metoda pridobivanja —  Povezava — Označevanje — Nacionalne zahteve — Drugo (navedite)

2. Vrsta spremembe:

—  Sprememba enotnega dokumenta ali povzetka — Sprememba specifikacije registrirane ZOP ali ZGO, za katero še nista bila objavljena enotni dokument ali povzetek —  Sprememba specifikacije, ki ne zahteva spremembe objavljenega enotnega dokumenta (člen 9(3) Uredbe (ES) št. 510/2006) —  Začasna sprememba specifikacije zaradi uvedbe obveznih sanitarnih ali fitosanitarnih ukrepov s strani javnih organov (člen 9(4) Uredbe (ES) št. 510/2006)

3. Sprememba(-e):

3.1 Opis proizvoda:

Opredelitev „polmasten“ se nadomesti z izrazom „proizvod“ […] iz delno posnetega mleka […] kot rezultat naravnega procesa posnemanja površine (člen 1 specifikacije):

V skladu z veljavnimi pravili se sir lahko opredeli kot „polmasten“, če je razmerje maščob v suhi snovi nižje od 35 %, medtem ko ima „Grana Padano“ v povprečju 40–42 % maščob v suhi snovi, zato je bila uporaba izraza „polmasten“ lahko zavajajoča za potrošnike.

Izraz „izdelan“, ki spominja na mehanizirano in industrijsko proizvodnjo, se nadomesti z izrazom „proizveden“, ki je nevtralnejši in ne vsebuje tovrstnih sopomenk, zato je bolj primeren (člen 1 specifikacije).

Opisu mleka se doda pridevnik „surovo“ (člen 1 specifikacije): treba je upoštevati dejstvo, da je surovo mleko ključno za ohranitev povezave z območjem, zato je bila v prizadevanju za odpravo dvoumnosti izrecno vstavljena beseda „surovo“. Ta dvoumnost je v preteklosti sprožala vprašanja interpretacije (kar je včasih privedlo tudi do reševanja zadeve na sodišču) o možnosti uporabe toplotne obdelave mleka (ki v odobreni specifikaciji ni predvidena).

Iz opisa se izloči besedna zveza „odpornost na zorenje: od enega do dveh let“ (člen 2 specifikacije). Izločitev temelji na dejstvu, da bi ta besedna zveza lahko povzročala zmedo glede najkrajšega dovoljenega obdobja zorenja, po preteku katerega se proizvod lahko trži z zaščiteno označbo porekla „Grana Padano“ (po devetih mesecih). Poleg tega bi s to besedno zvezo utrpeli škodo siri, katerih čas zorenja je daljši od dveh let in imajo enake ali celo boljše lastnosti, kot so predvidene v specifikaciji, vendar bi lahko bili zaradi te besedne zveze krivično uvrščeni v nižje kategorije.

V opis se vključi navedba: „ne vsebuje nikakršnih umetnih barvil“ (člen 2 specifikacije): namen izrecne vključitve te navedbe je odprava dvomov, ki so se pojavili v praksi, o tem, ali je dovoljeno sirom dodajati umetna barvila.

Doda se sklicevanje na razmerje med maščobo in kazeinom v kotlu (člen 5(5) specifikacije): „… razmerje med maščobo in kazeinom v kotlu je med 0,80 in 1,05. Za sir ‚Trentingrana‘ znaša razmerje med maščobo in mlečnim kazeinom v kotlu 1,15.“ Ta navedba je vključena zato, ker je razmerje med maščobo in kazeinom edino zanesljivo merilo za opredelitev vsebnosti maščobe v končnem proizvodu.

3.2 Geografsko območje:

Sedanje besedilo, ki opisuje omejitev geografskega območja (člen 3 specifikacije) je v bistvu posodobitev prvotnega besedila in se nanaša na nove pokrajine, ustanovljene znotraj upravnega območja drugih pokrajin, že vključenih v območje proizvodnje.

Območje proizvodnje se je razširilo z vključitvijo petih novih občin, ki spadajo v avtonomno pokrajino Bolzano: Anterivo, Trodena, Lauregno, Proves in Senale-San Felice. Čeprav navedene občine v upravnem smislu ležijo v pokrajini Bolzano, se ortografsko nahajajo v dolinah pokrajine Trento, zlasti v dolini Val di Fiemme (Anterivo in Trodena) ter Val di Non (Lauregno, Proves in Senale-San Fellice), ki seveda mejijo na ozemlje pokrajine Trento. Dejstvo je, da so bile občine, ki pripadajo avtonomni pokrajini Bolzano, do leta 1948 vključene v to območje (na primer Magnifica comunita′ di Fiemme Cavalese), v katerem ni bilo ločevanja gospodarskih agregatov glede na to, ali spadajo pod upravo avtonomne pokrajine Trento ali Bolzano.

Treba je opozoriti, da je skupna površina petih zgoraj navedenih občin skoraj 92 kvadratnih kilometrov, torej je tovrstno širjenje območja povsem nepomembno v primerjavi s površino priznanega območja proizvodnje sira „Grana Padano“ ZOP, ki vključuje pet regij.

3.3 Dokazilo o poreklu:

Uvedeni so analitični parametri, ki jamčijo poreklo proizvoda s posebno analizo, s katero se spremljajo posebne lastnosti sira „Grana Padano“ ZOP.

Natančneje so vključeni naslednji odstavki (člen 2(2), (3) in (5)):

„Vzorec te posebne aminokislinske sestave sira ‚Grana Padano‘ ZOP hranita Konzorcij za zaščito sira ‚Grana Padano‘ in Ministrstvo za kmetijstvo, prehrano in gozdarstvo. Sestava se določa z uporabo kromatografije z ionskimi izmenjevalci s fotometrično detekcijo po stolpcih z reakcijo na ninhidrin“;

„Podatke o posebni izotopski sestavi sira ‚Grana Padano‘ ZOP hranita Konzorcij za zaščito sira in Ministrstvo za kmetijstvo, prehrano in gozdarstvo. Sestava se določi z metodo masne spektometrije za ugotavljanje razmerja izotopov (IRMS)“;

„Vsebnost lizocima v končnem proizvodu, kadar se ta uporablja pri proizvodnji sira, izmerjena z tekočinsko kromatografijo v inverzni fazi in s fluorescenčno detekcijo, se mora ujemati s prijavljenimi in preverjenimi vrednostmi v postopku proizvodnje sira“.

Predvsem sta analiza razmerij stabilnih izotopov v bioelementih ter analiza makro in mikro elementov omogočili vzpostavitev baze podatkov za natančno opredelitev in označevanje sira „Grana Padano“. Ta omogoča, da se s primerjavo rezultatov analize, izvedene na posameznih vzorcih proizvoda, ugotovi, ali zadevni proizvod izvira iz območja porekla ali ne in ali ima posebne lastnosti, značilne za ta sir, ki je označen z registrsko številko, za katero izvajalec pakiranja jamči, da se je uporabila za izdelavo vzorca tovrstnega ribanega sira.

Z rezultati, pridobljenimi z navzkrižno analizo izotopov, aminokislin in vsebine lizocimov, se vzpostavi mehanizem za zanesljivo ugotovitev porekla proizvoda „Grana Padano“ ZOP.

Uvede se določba v zvezi s sprejetjem mikrobiološkega sledilca (člen 2(4) specifikacije): „Sir ‚Grana Padano‘ ZOP vsebuje mikroorganizme, ki so lastni mleku in se uporabljajo v sistemu za odkrivanje ponaredkov, tako da se dodajo mleku v kotlu med postopkom proizvodnje sira. Ta sledilec, ki jamči pristnost sira ‚Grana Padano‘ ZOP, ima kvalitativne in kvantitativne lastnosti, katerih vzorec hrani Ministrstvo za kmetijstvo, prehrano in gozdarstvo, o njem pa je obveščen tudi Konzorcij za zaščito sira ‚Grana Padano‘ ZOP. Mikroorganizem, ki se uporablja kot sledilec, se vedno izbere izmed že prisotnih mikroorganizmov v bakterijski flori mleka in ga je treba občasno spremeniti, saj se lahko le tako prepreči, da bi si zunanji subjekti, ki niso proizvajalci sira ‚Grana Padano‘ ZOP, z vnosom enakega sledilca prisvojili proizvod“.

V praksi je predvideno, da se mleku v kotlu med postopkom proizvodnje sira doda določena količina mikroorganizmov, ki so že prisotni v bakterijski flori mleka, namenjenega predelavi za proizvodnjo sira „Grana Padano“ ZOP. Te mlečnokislinske bakterije so inaktivne, torej se ne razmnožujejo, zato niso primerne za spreminjanje kemičnih, fizikalnih in organoleptičnih lastnosti proizvoda. Gre za sistem ugotavljanja in torej tudi odkrivanja ponaredkov sira „Grana Padano“ ZOP, s katerim se sir analizira z naravnimi biološkimi markerji, izoliranimi iz naravne flore, ki je prisotna v mleku, namenjenem predelavi za proizvodnjo sira „Grana Padano“ ZOP.

Naknadno preverjanje prisotnosti tega sledilca v znanih oziroma pričakovanih količinah v končnem proizvodu omogoča preverjanje pristnosti analiziranega sira, saj natančno zazna morebitno mešanje z drugimi siri, ki niso „Grana Padano“ ZOP, v manj kot pet odstotkih, zaradi česar je mešanico neprimerna.

Ob upoštevanju dejstva, da je že v prvotni dokumentaciji za sir „Grana Padano“, na podlagi katere je bil priznan, omenjena uporaba bakterij v proizvodnji ter ob upoštevanju, da gre za naravno prisotne sestavine v mleku, namenjenemu za proizvodnjo sira „Grana Padano“, je jasno, da zahtevana sprememba ne spreminja že obstoječe metodologije proizvodnje, ampak pomeni veliko prednost glede sledljivosti in jamstva pristnosti proizvoda.

Zaradi večje jasnosti je zgoraj navedena zahteva, da je treba mleku v kotlu dodati „sledilec“, povzeta v delu, ki se nanaša na metodologijo proizvodnje (člen 5(9) specifikacije)): „Z izjemo sira Trentingrana je treba mleku v vsakem kotlu dodati sledilec (člen 2), ki si ga proizvajalci lahko priskrbijo pri Konzorciju za zaščito sira ‚Grana Padano‘, da zagotovijo pristnost sira ‚Grana Padano‘ ZOP“.

Dodana je navedba analitičnega parametra alkalne fosfataze v siru (člen 5: „Samo sir, katerega vrednost alkalne fosfataze v delu testa, odrezanem približno en centimeter pod skorjo sredi bočne površine, je izmerjena s fluorimetrično metodo, in je združljiv z uporabo surovega mleka ter izpolnjuje tudi vse druge parametre, določene v členu 2 specifikacije, se lahko pošlje v izvedenski pregled, ki pa se ne sme opraviti pred dopolnjenim osmim mesecem zorenja“). Navedba je bila potrebna, saj se trenutno lahko samo z alkalno fosfatazo dokaže dejanska uporaba surovega mleka v proizvodnji.

Treba je omeniti rastriranje ali beljenje sira, ki ni upravičen do oznake „Grana Padano“ (člen 5: „… ali bo posledica preklic označbe porekla, vtisnjene s sirarskim obodom, z rastriranjem ali beljenjem, če njegove značilnosti ne bodo v skladu z zahtevami člena 2“). Tudi tu gre za podrobnejšo navedbo ukrepov, sprejetih po opravljenem izvedenskem pregledu sira, da se preveri upoštevanje parametrov, predvidenih v specifikaciji, zaradi dodelitve ali odvzema zaščitene označbe porekla ZOP. Glede na to, da se označevanje opravi na začetku, je treba opozoriti, da če nadzorni organ ob koncu zorenja ugotovi, da proizvod ne izpolnjuje pogojev za uporabo označb ZOP, je treba slednje izbrisati z vseh hlebcev sira, to pa se opravi z rastriranjem ali beljenjem hlebcev.

3.4 Metoda pridobivanja:

Za kategorijo „ribanih sirov“ je predvidena izraba ostankov, ki ostanejo pri rezanju in pakiranju sira „Grana Padano“ (člen 2(6)): „V skladu z omejitvami in pogoji, določenimi v členu 7, je pri proizvodnji ribanega sira ‚Grana Padano‘ dovoljena uporaba ostankov, ki nastanejo pri rezanju sira na kose (s fiksno in/ali variabilno težo), koščke, kocke itd., ali pri njegovem pakiranju“), pod pogojem, da je zagotovljena njihova sledljivost in da je njegovo poreklo zanesljivo (kakor je določeno v predzadnjem odstavku člena 7 specifikacije: „Mejne vrednosti in pogoji za uporabo ostankov ‚Grana Padano‘ ZOP pri proizvodnji ribanega sira ‚Grana Padano‘). To odločbo je bilo treba vključiti v specifikacijo zaradi izgub in negativnih učinkov, ki bi jih imeli proizvajalci sira, če ne bi uporabili ostankov, ki nastajajo neizogibno in po naravni poti pri razkosavanju sira ‚Grana Padano‘ ZOP“.

V člen 4 se vnese opis prehranjevanja krav mlekaric. Zdelo se je primerno, da se natančneje in dosledneje opiše njihovo krmljenje. Zaradi izboljšanja kakovosti sira „Grana Padano“ ZOP so bila pri krmljenju krav upoštevana strožja merila, ki so plod empiričnega opazovanja in preverjanja združljivosti s predelavo mleka za proizvodnjo sira „Grana Padano“ ZOP.

Določi se temperatura shranjevanja mleka (člen 5(2)): „Temperatura surovega mleka med hrambo v hlevu in premeščanjem ne sme biti nižja od 8 °C“). Ta omejitev je upravičena, saj se pri temperaturah, ki so nižje od 8 °C, delež beta kazeina začne raztapljati, posledično pa nastajajo težave pri koagulaciji in čiščenju sira, kar neizogibno slabo vpliva na kakovost končnega proizvoda.

Določena je najvišja zgornja meja uporabe lizocima, in sicer 2,5 g na 100 kilogramov (člen 5(8)): „Dovoljena je uporaba lizocima, z izjemo sira ‚Trentigrana‘, ki pa ne sme presegati vrednosti 2,5 g na 100 kilogramov mleka“). Uporaba lizocima je bila predvidena že v dokumentih, ki so bili podlaga za priznanje, vendar doslej še ni bila določena zgornja mejna vrednost. Izkušnje so pokazale, da količina lizocima, ki presega določeno vrednost, ne prinaša nobenih dodatnih koristi pri obvladovanju plinske fermentacije, ki jo povzroča Clostridium tyrobutyrricum.

Nedvomno pa se lizocimi ne uporabljajo za sir Trentingrana, ker za ta namen krav mlekaric ne krmijo s silažo, zato uporaba lizocimov ni potrebna.

3.5 Označevanje:

Dodane so navedbe o pridelavi pravega ribanega sira (člen 7(2)) različnih vrst in velikosti, ki pa nima skorje, zato ga ni mogoče opredeliti.

Že prvi dan po začetku veljavnosti predpisa, ki je urejal uporabo označbe Grana Padano za vrste „ribanega sira“, je bilo ugotovljeno, da je tveganje, povezano s tovrstno proizvodnjo, bilo in je še vedno tako, ki je značilno za pridelavo ribanih sirov, saj nimajo oznake porekla, zato opredelitev proizvoda ni mogoča.

Uvedena je bila kazeinska nalepka (člen 8: Določitev porekla z označevalnimi trakovi se opravi z namestitvijo kazeinske nalepke, ki nosi napis „Grana Padano“, leto proizvodnje in alfanumerično kodo za nedvomno identificiranje posameznega hlebca …); s tem se zagotovi vedno boljša in natančnejša sledljivost proizvoda za učinkovitejši nadzor kakovosti sira in večje jamstvo potrošnikom.

Vstavijo se napisi, kot so „Riserva“ (rezerva) in „Oltre 16 mesi“ (več kot 16 mesecev) (člen 8). Namen vključitve teh navedb na nalepko je, da se gospodarskim subjektom in potrošniku zagotovijo natančni podatki o zorenju proizvoda (tako imenovani „segmentaciji“). Gre za zahtevo, ki je jasno razvidna tudi iz ustreznih tržnih raziskav mnenj potrošnikov. Ta sprememba je torej upravičena zaradi potrebe po jasnih in izčrpnih informacijah za gospodarske subjekte, predvsem pa potrošnike: če sir „Grana Padano“ zori dalj časa, bo imel popolnoma drugačne organoleptične lastnosti od enakega proizvoda, ki je zorel krajši čas; potrošnika je treba s to razliko seznaniti in utemeljiti tudi drugačno ceno, saj bo le tako imel možnost izbire na podlagi informacij.

Opozoriti je treba, da se besedna zveza „več kot 16 mesecev“ nanaša na že pakiran proizvod, izraz „rezerva“ pa predvideva nanos toplotnega žiga, ki se uporabi samo na območju proizvodnje in le za sir, ki nikoli ni zapustil samega območja proizvodnje, kajti, kot je določeno v proizvodni specifikaciji, je treba pred namestitvijo oznake opraviti nadzor sira.

3.6 Nacionalne zahteve:

Odpravi se določba iz člena 9 Dekreta predsednika republike št. 54/97 ki zadeva mikrobe (bakterije) in vrednosti somatskih celic (člen 4(1)): „Odstopanja, dovoljena v veljavni zdravstveni zakonodaji glede skupne bakterijske obremenitve in ravni somatskih celic, ne veljajo, razen za mleko, proizvedeno na območju Trentingrana“).

Ta sprememba je pomemben mejnik v nenehnem izpopolnjevanju kakovosti sira „Grana Padano“. Dejstvo je, da je treba za pridelavo sira izvrstne kakovosti uporabiti surovine prvovrstne kakovosti.

Predlagana sprememba ne velja za sir znamke Trentingrana, in sicer zaradi specifičnosti tega sira, ki je bila priznana in uveljavljena s sprejetjem Dekreta predsednika republike dne 26.1.1987, ki določa, da se v tem primeru (in samo v tem primeru) dovolijo odstopanja, saj so tovrstne vrednosti na območju Trentingrana težko dosegljive in zaradi upoštevanja družbeno-ekonomskega pomena proizvodnje Trentingrana na tem območju.

3.7 Drugo:

V zvezi s značilnostmi, ki jih mora imeti sir „Grana Padano“ ZOP ob sprostitvi na trg, je bila vključena podrobna navedba, uporabna predvsem ob inšpekcijskem pregledu, in sicer, da se z izrazom teža „razume povprečna teža celotne serije sira, ki je v postopku inšpekcijskega pregleda. Dovoljeno je 2,5 % odstopanje vrednosti posameznega hlebca, če so hlebci, za katere velja odstopanje, iz serije, ki je v skladu z zgoraj navedenimi parametri“ (člen 2 specifikacije).

Ob upoštevanju dejstva, da se letno proizvede več kot 4 milijone hlebcev sira „Grana Padano“ ZOP in ob upoštevanju velikosti hlebcev je jasno, da bi se čas inšpekcijskih nadzorov nerazumno povečal, če bi nadzorni organ tehtal vsak hlebec posebej, to pa bi povzročilo tudi dodatne stroške za proizvajalce.

Določeno je, da je treba mleko zbrati v 24 urah po začetku prve molže (člen 4(2)). Prejšnje besedilo torej glede tega vprašanja ni bilo dovolj jasno.

Uvedena je splošna prepoved proizvodnje sira za tretje osebe (pogodbeno) ali zakupa (člen 5(1)). To prepoved narekujejo predvsem zahteve po boljši sledljivosti proizvoda in večji odgovornosti proizvajalcev sira.

Glede na koristi, ki jih zagotavlja navedeni sistem, bi bilo zares nesmiselno izničiti ogromna materialna in nematerialna prizadevanja, ki so jih v vzpostavitev sistema vložili Konzorcij in raziskovalci, ki jih je Konzorcij pooblastil. Rezultat teh prizadevanj je vzpostavitev sistema, ki končno lahko ponudi prave in zanesljive odgovore glede dejanskega vira in porekla proizvoda in surovin.

Doda se člen 6, ki se nanaša na nadzor in ni bil zajet v dokumentaciji, na podlagi katere je bilo izdano priznanje.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„GRANA PADANO“

ES št: IT-PDO-0217-0011-26.07.2006

ZGO ( ) ZOP ( X )

1. Ime:

„Grana Padano“

2. Država članica ali tretja država:

Italija

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila:

3.1 Vrsta proizvoda (kot v Prilogi II):

Razred 1.3 – Siri

3.2 Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1:

Trdi sir s kuhanim testom in počasnim zorenjem, ki se proizvaja skozi vse leto in se uporablja kot namizni ali ribani sir; pridobiva se iz surovega, delno posnetega mleka krav, ki se prehranjujejo s svežo ali konzervirano krmo, pridobi pa se iz dveh molž dnevno; dovoljena je obdelava mleka iz ene molže ali mešanice dveh molž. Sir je okrogle oblike z rahlo izbočenim ali skoraj ploščatim kolutom, ploskve so ravne in rahlo zarobljene.

Premer je od 35 do 45 cm, višina hlebca pa od 18 do 25 cm, kar se spreminja glede na tehnične pogoje proizvodnje.

Teža: od 24 do 40 kg; skorja: trda in gladka, debeline 4–8 mm.

Testo je trdo, z drobno zrnato strukturo, s krožnim kosmičastim lomom in komaj vidnimi očesci. Maščobe v suhi snovi je najmanj 32 %. Barva skorje je temna ali naravna zlato rumena, barva testa pa bela ali rumenkasta. Testo prijetno diši in je okusno.

3.3 Surovine (samo za predelane proizvode):

Surovo kravje mleko, naravni mlečni fermenti, telečje sirilo.

Krave mlekarice se vzrejajo na omejenem območju, določenem v točki 4.

3.4 Krma (samo za proizvode živalskega izvora):

Osnovno prehrano krav mlekaric sestavlja sveža ali konzervirana krma, ki jo pokladajo kravam v obdobju laktacije, kravam izven molznega obdobja ter molznicam, starejšim od 7 mesecev.

Prehrana krav mlekaric temelji na uporabi krme, pridobljene na sami kmetiji ali na območju proizvodnje sira „Grana Padano“ ZOP.

V dnevnem odmerku mora biti vsaj 50 % suhe snovi; izvirati mora iz krme, v kateri je razmerje suhe snovi med krmo in hranili za živali najmanj 1.

Vsaj 75 % suhe snovi v dnevnem odmerku krme mora izvirati iz hranil, proizvedenih na območju proizvodnje mleka.

Dovoljena hranila so našteta na pozitivnem seznamu, ki zajema:

— krmila: sveža krmila, seno, slamo, silažo (ki pa ni dovoljena za proizvodnjo sira Trentingrana),

— surovine za prehrano živine, razvrščene po kategorijah, ki jih je dovoljeno dodajati krmi: žitarice in izdelki iz žitaric, pol-oljarice in izdelki iz njih, gomolji in korenine ter izdelki iz njih, sušena krma kot stranski produkt proizvodnje sladkorja, zrna stročnic, maščobe, rudninske snovi, prehranski dodatki.

3.5 Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju:

Postopki proizvodnje in zorenja se morajo izvajati na območju proizvodnje, kakor je določeno v točki 4.

3.6 Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.:

Postopki ribanja in pakiranja se morajo izvajati na območju proizvodnje, določenem v točki 4, saj je sveži ribani sir zelo občutljiv in za ohranitev njegovih organoleptičnih lastnosti ga je treba takoj zapakirati tako, da se prepreči njegovo izsušitev; poleg tega je takojšnje pakiranje v embalažo z označbo porekla zanesljivejše jamstvo pristnosti ribanega proizvoda, ki je po naravi težje določljiva v primerjavi s celim kosom, na katerem je oznaka vidna (potrjeno z odločbo Sodišča z dne 20. maja 2003).

Uporaba ostankov, ki nastanejo pri rezanju in pakiranju sira „Grana Padano“ ZOP v kosih z variabilno in/ali fiksno težo, v koščkih, kockah itd. za proizvodnjo ribanega sira „Grana Padano“ je dovoljena samo ob naslednjih pogojih: da se upošteva maksimalen odstotek skorje (18 %); da je vedno zajamčena sledljivost celih hlebcev sira „Grana Padano“ ZOP, iz katerih izvirajo ostanki; če so namenjeni poznejši uporabi in/ali prevozu iz ene stavbe v drugo, jih je treba razvrstiti po kodi in mesecu proizvodnje; prevoz ostankov je dovoljen samo v okviru iste kmetije ali zadruge in izključno znotraj območja porekla. Trženje ostankov, namenjenih proizvodnji ribanega sira „Grana Padano“, je torej prepovedano.

3.7 Posebna pravila za označevanje:

Uradna oznaka, ki potrjuje, da proizvod izpolnjuje pogoje za uporabo zaščitene oznake porekla „Grana Padano“, in se torej mora pojavljati na celih hlebcih in na embalaži „Grana Padano“ ZOP v kosih in v obliki ribanega sira, je romboidna risba z besedama „Grana“ in „Padano“, izpisanima z velikimi tiskanimi črkami. V zgornjem in spodnjem zaobljenem kotu romboida sta izpisani začetnici „G“ in „P“.

Označevalni trakovi, s katerimi se hladno vtisne oznaka porekla na hlebce ob njihovem oblikovanju, sestavlja niz pikčastih romboidnih lokov, v katerih se izmenično ponavljata besedi „Grana“ in „Padano“, ter podatki o sirarju z oznako meseca in leta proizvodnje.

Uporaba posebnih označevalnih trakov, posebej predvidenih za vrsto Trentingrana, je dovoljena izključno za sir „Grana Padano“ ZOP, proizveden v avtonomni pokrajini Trento, če se je za proizvodnjo uporabilo mleko krav, ki so jih krmili s krmo brez vsakršne silaže ne glede na letni čas. Označevalne trakove sestavlja niz pikčastih romboidnih lokov, ki nosijo napis „Trentino“; v sredini, med stiliziranimi obrisi gora, pa je v obe smeri izpisana beseda „Trentino“.

Določitev porekla z označevalnimi trakovi se zaključi z namestitvijo kazeinske nalepke, ki nosi napis „Grana Padano“, leto proizvodnje in alfanumerično kodo za nedvomno identificiranje posameznega hlebca.

Sir „Grana Padano“, ki je zorel najmanj 20 mesecev po oblikovanju v kalupe na območju proizvodnje, se lahko opredeli kot Riserva. Kategoriziranje kot „Grana Padano“ Riserva se opravi s še enim toplotnim žigom, ki se vtisne na obod hlebcev na zahtevo subjektov na enak način, kot je predviden za namestitev oznake ZOP. To oznako sestavlja okrogla risba, čez sredino katere je napis „Riserva“. V zgornjem obodu sta beseda „Oltre“ in številka „20“, v spodnjem obodu pa beseda „Mesi“.

Kar zadeva pakiran proizvod, so predvidene naslednje kategorije proizvoda: „Grana Padano“ Oltre 16 Mesi (Več Kot 6 Mesecev) in „Grana Padano“ Riserva (Rezerva).

Embalaža za sir, ki spada v kategorijo „Grana Padano“ Oltre 16 Mesi, je opremljena z logotipom Grana Padano in navedbo „Oltre 16 Mesi“, izpisano v eni vrstici med dvema vzporednima črtama.

Embalaža za sir, ki spada v kategorijo „Grana Padano“ Riserva, je poleg logotipa Grana Padano opremljena tudi s toplotnim žigom Riserva.

4. Jedrnata opredelitev geografskega območja:

Območje proizvodnje in ribanja sira Grana Padano ZOP vključuje ozemlje pokrajin Alessandria, Asti, Biella, Cuneo, Novara, Torino, Verbania, Vercelli, Bergamo, Brescia, Como, Cremona, Lecco, Lodi, Mantova na levem obrežju reke Pad, Milano, Monza, Pavia, Sondrio, Varese, Trento, Padova, Rovigo, Treviso, Venezia, Verona, Vicenza, Bologna na desni strani Reno, Ferrara, Forlì Cesena, Piacenza, Ravenna in Rimini ter v naslednjih občinah pokrajine Bolzano: Anterivo, Lauregno, Proves, Senale-S. Felice in Trodena.

5. Povezava z geografskim območjem:

5.1 Posebnost geografskega območja:

Območje proizvodnje sira „Grana Padano“ ZOP v velikem delu sovpada s Padsko nižino, to pomeni z geografskim območjem porečja reke Pad, za katerega so značilna golenska, aluvialna, fluvioglacialna, ravninska tla, bogata z vodo, ki spadajo med najrodovitnejša na svetu in najbolj primerna za proizvodnjo krme.

Te pedološke značilnosti, povezane s posebno mikroklimo tega območja, so ugodne predvsem za pridelavo koruze, ki je najpomembnejša osnova prehrane krav mlekaric, katerih mleko je namenjeno proizvodnji sira „Grana Padano“, ZOP, saj vsebuje tudi do 50 % suhe snovi.

Melioracija in namakanje območja padske nižine, katerih začetki segajo v 11. stoletje, sta temu območju omogočila razvoj govedoreje. Temu primerno so velike količine mleka, ki so presegale dnevne potrebe podeželskega prebivalstva, spodbujale in sprožale potrebo po njegovi predelavi v sir, ki ga je bilo možno shranjevati. Še danes je bogastvo domače krme, zlasti koruze, skupaj z izobiljem vode, bistveno za nadaljevanje govedoreje in s tem povezano proizvodnjo mleka.

5.2 Posebnost proizvoda:

Posebnost sira „Grana Padano“ ZOP je v njegovih spodaj navedenih lastnostih:

— velikost in teža hlebca,

— posebna morfološka značilnost testa, povezana s tehniko proizvodnje, za katero je značilna zrnasta tekstura, zaradi katere se sir značilno kosmičasto lomi,

— testo je bele ali rumenkaste barve, prijetnega okusa in dišeče, predvsem zaradi izdatne uporabe voščene koruze v prehrani živine,

— vsebnost vode in maščob, ki je v pravem ravnovesju z vsebnostjo beljakovin,

— visoka raven naravne razgradnje beljakovin v peptonih, peptidih in prostih aminokislinah,

— odpornost na podaljšano zorenje, tudi več kot 20 mesecev.

5.3 Vzročna zveza med geografskim območjem in kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (za ZOP) ali posebno kakovostjo, slovesom ali drugo značilnostjo proizvoda (za ZGO):

Vzročno zvezo med sirom „Grana Padano“ ZOP in območjem njegovega porekla nakazujejo naslednji elementi:

— velika zmogljivost namakanja padske nižine in s tem povezana razpoložljivost krme, predvsem voščene koruze, ki daje siru značilno belo ali rumenkasto barvo ter okus in vonj testa, kot je opisano v točki 5.2. Dejansko je uporaba koruzne silaže – ali voščene koruze – narekovala manjši vnos kromatskih sestavin v krmo, na primer karotenov, antocianov in klorofila, od tistih, ki se nahajajo v prehrani iz različnih vrst sena ali izvlečkov zelene krme. To je neposredna posledica faze siliranja,

— uporaba surovega mleka, ki povzroča sirjenje mlečnih bakterij, značilnih za to področje,

— uporaba naravnega sirila, ki ustvarja neprekinjeno mikrobiološko povezavo z območjem proizvodnje. Pravzaprav je mleko, ki postane sirilo, torej mlečni ferment, nekakšen vezni člen, ki proizvodnjo sira povezuje z območjem proizvodnje, po drugi strani pa zagotavlja enakomeren in stalen donos mlečnih bakterij, značilnih za območje porekla, iz katerega izvirajo glavne posebne značilnosti sira „Grana Padano“ ZOP.

Vzročno zvezo med značilnostmi proizvoda in območjem njegovega porekla predstavlja med drugim tudi sirar, ki ima že od nekdaj osrednjo in bistveno vlogo pri proizvodnji sira „Grana Padano“ ZOP.

Še dandanašnji je predelava mleka v sir „Grana Padano“ ZOP opravilo, ki ga zaupajo sirarjem, ne pa tehnikom ali znanstvenikom.

Sklic na objavo specifikacije:

Vlada je začela nacionalni postopek ugovora v zvezi s predlogom za spremembo zaščitene geografske označbe „Grana Padano“.

Celotno besedilo proizvodne specifikacije je na voljo na

— spletni strani: http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg ali