Mnenje Evropskega odbora regij – Smernice za razvoj vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T)

(2022/C 498/12)

Poročevalka: Isabelle BOUDINEAU (FR/PES), članica regionalnega sveta, Nova Akvitanija Referenčni dokumenti: Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja, spremembi Uredbe (EU) 2021/1153 in Uredbe (EU) št. 913/2010 ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1315/2013 COM(2021) 812 final Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu – Akcijski načrt za krepitev železniškega potniškega prevoza na dolge razdalje in čezmejnega železniškega potniškega prevoza COM(2021) 810 final Spremenjeni predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja, spremembi Uredbe (EU) 2021/1153 in Uredbe (EU) št. 913/2010 ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1315/2013 COM(2022) 384 final

I. PREDLOGI SPREMEMB

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja, spremembi Uredbe (EU) 2021/1153 in Uredbe (EU) št. 913/2010 ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1315/2013

COM(2021) 812 final

Predlog spremembe 1

Uvodna izjava 4

Predlog Komisije Predlog spremembe OR (4) Z vzpostavitvijo vseevropskega prometnega omrežja se ustvarijo omogočitveni pogoji v zvezi z infrastrukturno osnovo, na podlagi katerih je mogoče zagotoviti, da bodo vsi načini prevoza bolj trajnostni, cenovno dostopni in vključujoči, trajnostne alternative pa splošno dostopne v multimodalnem prometnem sistemu, ter uvesti ustrezne spodbude za prehod, zlasti z zagotovitvijo pravičnega prehoda v skladu s cilji iz priporočila Sveta (EU) […] z dne […] o zagotavljanju pravičnega prehoda na podnebno nevtralnost. (4) Z vzpostavitvijo vseevropskega prometnega omrežja se ustvarijo omogočitveni pogoji v zvezi z infrastrukturno osnovo, na podlagi katerih je mogoče zagotoviti, da bodo vsi načini prevoza v vseh regijah v EU bolj trajnostni, cenovno dostopni in vključujoči, trajnostne alternative pa splošno dostopne v multimodalnem prometnem sistemu, ter uvesti ustrezne spodbude za prehod, zlasti z zagotovitvijo pravičnega prehoda v skladu s cilji iz priporočila Sveta (EU) […] z dne […] o zagotavljanju pravičnega prehoda na podnebno nevtralnost.

Obrazložitev

V prehod je treba vključiti vse regije v Evropski uniji.

Predlog spremembe 2

Uvodna izjava 16

Predlog Komisije Predlog spremembe OR (16) V fazi načrtovanja in izgradnje projektov bi bilo treba ustrezno upoštevati interese regionalnih in lokalnih organov ter javnosti, na katere posamezen projekt skupnega interesa vpliva. (16) V fazi načrtovanja in izgradnje projektov je treba ustrezno upoštevati interese regionalnih in lokalnih organov ter javnosti, na katere posamezen projekt skupnega interesa vpliva.

Obrazložitev

Lokalni in regionalni organi morajo biti polno vključeni v pripravo projektov. Pogojnik zato ni ustrezen.

Predlog spremembe 3

Uvodna izjava 52

Predlog Komisije Predlog spremembe OR (52) Države članice bi morale vzpostaviti nacionalni program podpore načrtom za trajnostno mobilnost v mestih, namenjen spodbujanju uporabe takih načrtov ter izboljšanju usklajevanja med regijami in mesti. Program bi moral regije in mestna območja podpirati pri pripravi visokokakovostnih načrtov za trajnostno mobilnost v mestih ter okrepiti spremljanje in ocenjevanje izvajanja teh načrtov na podlagi zakonodajnih ukrepov, smernic, krepitve zmogljivosti, pomoči in po možnosti finančne podpore. (52) Države članice bi morale vzpostaviti nacionalni program podpore načrtom za trajnostno mobilnost v mestih, namenjen spodbujanju uporabe takih načrtov ter izboljšanju usklajevanja med regijami in mesti. Program bi moral regije in mestna območja podpirati pri pripravi visokokakovostnih načrtov za trajnostno mobilnost v mestih ter okrepiti spremljanje in ocenjevanje izvajanja teh načrtov na podlagi zakonodajnih ukrepov, smernic, krepitve zmogljivosti, pomoči in po možnosti finančne podpore. Evropska komisija spodbuja izmenjave med vozlišči v okviru forumov za koridorje, da bi dopolnila podporo, ki jo zagotavljajo nacionalni programi podpore.

Obrazložitev

Evropska komisija mora podpreti lokalne organe, ki nimajo izkušenj z razvojem načrtov za trajnostno mobilnost v mestih, zlasti z olajšanjem izmenjave izkušenj.

Predlog spremembe 4

Uvodna izjava 66

Predlog Komisije Predlog spremembe OR (66) Evropski prometni koridorji bi morali prispevati k razvoju infrastrukture vseevropskega prometnega omrežja tako, da bi se odpravila ozka grla, okrepile čezmejne povezave ter izboljšali učinkovitost in trajnostnost. Koridorji bi morali z izboljšanim teritorialnim sodelovanjem prispevati h koheziji. Poleg tega bi morali upoštevati tudi širše cilje prometne politike ter olajšati interoperabilnost, povezovanje različnih načinov prevoza in multimodalne dejavnosti. Koridorski pristop bi moral biti pregleden in jasen, upravljanje takšnih koridorjev pa ne bi smelo povzročiti dodatnih upravnih obremenitev ali stroškov. (66) Evropski prometni koridorji bi morali prispevati k razvoju infrastrukture vseevropskega prometnega omrežja tako, da bi se odpravila ozka grla, okrepile čezmejne povezave ter izboljšali učinkovitost in trajnostnost. Koridorji bi morali z izboljšanim teritorialnim sodelovanjem prispevati h koheziji. Poleg tega bi morali upoštevati tudi širše cilje prometne politike ter olajšati interoperabilnost, povezovanje različnih načinov prevoza in multimodalne dejavnosti. Koridorski pristop bi moral biti pregleden in jasen, upravljanje takšnih koridorjev pa ne bi smelo povzročiti dodatnih upravnih obremenitev ali stroškov. Poleg tega bi moral spodbujati vzpostavitev integriranih upravljavskih struktur, namenjenih pospešitvi izvajanja čezmejnih odsekov, kot so na primer evropska združenja za teritorialno sodelovanje. Evropska komisija in države članice se pri odločanju o vzpostavljanju vseevropskega prometnega omrežja posvetujejo z regijami in temi deležniki.

Obrazložitev

Integrirane upravljavske strukture, kot so evropska združenja za teritorialno sodelovanje, so pokazale, da lahko prispevajo k reševanju izzivov, ki se pojavljajo na področju čezmejnega sodelovanja, zlasti pri uresničevanju čezmejnih odsekov TEN-T, kar bi bilo treba v Uredbi navesti.

Predlog spremembe 5

Člen 3, točka (f)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR (f) „urbano vozlišče“ pomeni mestno območje, na katerem so elementi prometne infrastrukture vseevropskega prometnega omrežja, kot so pristanišča, vključno s potniškimi terminali, letališča, železniške postaje, avtobusni terminali, logistične platforme in objekti ter tovorni terminali, ki se nahajajo na mestnem območju in v njegovi okolici, povezani z drugimi elementi te infrastrukture ter z infrastrukturo za regionalni in lokalni promet; (f) „urbano vozlišče“ pomeni funkcionalno mestno območje, na katerem so elementi prometne infrastrukture vseevropskega prometnega omrežja, kot so pristanišča, vključno s potniškimi terminali, letališča, železniške postaje, avtobusni terminali, logistične platforme in objekti ter tovorni terminali, ki se nahajajo na mestnem območju in v njegovi okolici, povezani z drugimi elementi te infrastrukture ter z infrastrukturo za regionalni in lokalni promet;

Obrazložitev

Funkcionalno mestno območje bolje odraža povezan prometni sistem mesta in njegovega območja dnevnih migracij ter ima ključno vlogo pri načrtovanju mestnih območij in razogljičenju prometnega sistema. Dopolnitev opredelitve urbanih vozlišč z izrazom „funkcionalno“ bolje ustreza logiki načrtov za trajnostno mobilnost v mestih iz člena 3(o).

Predlog spremembe 6

Člen 3, točka (l)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR (l) „multimodalno vozlišče potniškega prometa“ pomeni povezovalno točko med vsaj dvema načinoma prevoza za potnike, na kateri so zagotovljeni potovalne informacije, dostop do javnega prevoza in prestopi med posameznimi načini prevoza, vključno s postajami s sistemi „parkiraj in se pelji“ ter aktivnimi načini, ter ki deluje kot vmesnik med urbanimi vozlišči in omrežji za prevoz na daljših razdaljah; (l) „multimodalno vozlišče potniškega prometa“ pomeni povezovalno točko med vsaj dvema načinoma prevoza za potnike, na kateri so zagotovljeni potovalne informacije, dostop do javnega prevoza in prestopi med posameznimi načini prevoza, vključno s postajami s sistemi „parkiraj in se pelji“ ter aktivnimi načini, ter ki deluje kot vmesnik med urbanimi vozlišči in znotraj njih ter omrežji za prevoz na daljših razdaljah;

Obrazložitev

Na podlagi tega predloga spremembe bi se financirali projekti multimodalnih potniških vozlišč med urbanimi vozlišči in znotraj njih.

Predlog spremembe 7

Člen 3, točka (o)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR (o) „načrt za trajnostno mobilnost v mestih“ pomeni dokument za strateško načrtovanje mobilnosti, namenjen izboljšanju dostopnosti funkcionalnega mestnega območja (vključno z območji dnevnih migracij) in mobilnosti na njem za ljudi, podjetja in blago; (o) „načrt za trajnostno mobilnost v mestih“ pomeni dokument za strateško načrtovanje mobilnosti, namenjen izboljšanju dostopnosti funkcionalnega mestnega območja (vključno z območji dnevnih migracij) in mobilnosti na njem za ljudi, podjetja in blago; načrti za trajnostno mobilnost v mestih se lahko vključijo v obstoječe načrte in širše načrte, ki vključujejo tudi načrte rabe zemljišč, na primer zaradi medsebojnih povezav med rabo zemljišč in mobilnostjo;

Obrazložitev

Ta predlog spremembe zagotavlja, da lahko načrti za trajnostno mobilnost v mestih temeljijo na obstoječih in širših načrtih na lokalni in regionalni ravni.

Predlog spremembe 8

Člen 3, točka (z)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR (z) „pomorsko pristanišče“ pomeni kopni in vodni prostor s takšno infrastrukturo in opremo, ki omogočata zlasti sprejem vodnih plovil, njihovo natovarjanje in raztovarjanje, skladiščenje blaga, sprejem in dostavo tega blaga ter vkrcavanje in izkrcavanje potnikov, posadke in drugih oseb, ter vsako drugo infrastrukturo, ki jo potrebujejo prevozniki znotraj pristaniškega območja; (z) „pomorsko pristanišče“ pomeni kopni in vodni prostor s takšno infrastrukturo in opremo, ki omogočata zlasti sprejem vodnih plovil, njihovo natovarjanje in raztovarjanje, skladiščenje blaga, sprejem in dostavo tega blaga ter vkrcavanje in izkrcavanje potnikov, posadke in drugih oseb, ter vsako drugo infrastrukturo, ki jo potrebujejo prevozniki znotraj pristaniškega območja in ki je vstopna točka za trgovino ter industrijske in energetske grozde ;

Obrazložitev

Uredba bi morala pri opredelitvi morskih pristanišč navajati vse vloge, ki jih ima njihova infrastruktura, da bi se čim bolje odzvali na izzive, s katerimi se soočajo.

Predlog spremembe 9

Člen 4(2), točka (c)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR (viii) prilagajanja zakonodajnih standardov lokalnim razmeram;

Obrazložitev

Za zagotovitev kontinuitete omrežja in njegovega dokončanja v rokih, določenih v členu 6 Uredbe, je treba tehnične ukrepe prilagoditi izzivom, ki jih njihova uporaba lahko povzroči v nekaterih regijah, zlasti tistih, navedenih v uvodni izjavi 26 Uredbe: najbolj oddaljenih regijah ter drugih oddaljenih, otoških, obrobnih in gorskih regijah ali na redko poseljenih območjih ali izoliranih ali delno izoliranih omrežjih.

Predlog spremembe 10

Člen 8(2), točka (b)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR (b) je ekonomsko izvedljiv na podlagi socialno-ekonomske analize stroškov in koristi; (b) je ekonomsko izvedljiv na podlagi socialno-ekonomske analize stroškov in koristi , pri čemer se upoštevajo tudi socialno-ekonomske razmere v državah članicah in širši gospodarski učinek projektov ;

Obrazložitev

V državah članicah s podpovprečnim potniškim in tovornim prometom železniški projekti zgolj na podlagi analize stroškov in koristi na splošno ne štejejo za izvedljive. Pri razlagi izvedljivosti je treba upoštevati posebne okoliščine in širši učinek projektov.

Predlog spremembe 11

Člen 15(3), točka (b)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR (b) na zahtevo države članice lahko Komisija v ustrezno utemeljenih primerih z izvedbenimi akti odobri še druga izvzetja iz zahtev iz odstavka 2. Vsaka zahteva za izvzetje temelji na socialno-ekonomski analizi stroškov in koristi ter oceni vpliva na interoperabilnost. Izvzetje je v skladu z zahtevami Direktive (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta ter po potrebi predmet usklajevanja in dogovora s sosednjimi državami članicami. (b) na zahtevo države članice , regionalnih organov ali skupine pristojnih organov lahko Komisija v ustrezno utemeljenih primerih z izvedbenimi akti odobri še druga izvzetja iz zahtev iz odstavka 2. Vsaka zahteva za izvzetje temelji na socialno-ekonomski analizi stroškov in koristi ter oceni vpliva na interoperabilnost in prispevku k boju proti podnebnim spremembam . Izvzetje je v skladu z zahtevami Direktive (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta ter po potrebi predmet usklajevanja in dogovora s sosednjimi državami članicami.

Obrazložitev

Za zagotovitev učinkovitega izvajanja omrežja v rokih, določenih v členu 6 Uredbe, je treba omejiti upravno breme in olajšati odobritev odstopanj.

Napredek pri izvajanju celovitega omrežja TEN-T ne zadostuje za ugotovitev, da je mogoče vse zahteve izpolniti do leta 2050. To bi zahtevalo veliko preveč proračunskih sredstev, saj nekatere zahteve, kot je elektrifikacija vseh železniških prog, niso primerne za vse odseke. Zato bi bilo treba spodbujati napredek omrežja in olajšati opredelitev odsekov, na katerih bo ustrezneje prilagoditi zahteve Uredbe.

Predlog spremembe 12

Člen 16(2), točka (c)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR (c) omogoča prevladujočo minimalno hitrost proge 160 km/h za potniške vlake na progah razširjenega jedrnega omrežja za potniški promet. (c) omogoča prevladujočo povprečno minimalno hitrost proge 160 km/h za potniške vlake na progah razširjenega jedrnega omrežja za potniški promet.

Obrazložitev

Izvedba te tehnične zahteve, ki bi se izkazala za veliko predrago, ne prinaša znatne dodane vrednosti. Primerneje je spodbujati bolj realističen in učinkovit pristop, da bi zagotovili pravočasno dokončanje omrežja ter uporabnikom omrežja zagotovili učinkovite in delujoče povezave.

Predlog spremembe 13

Člen 16(5), točka (b)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR (b) na zahtevo države članice lahko Komisija v ustrezno utemeljenih primerih z izvedbenimi akti odobri še druga izvzetja iz zahtev iz odstavkov 2 do 4. Vsako izvzetje temelji na socialno-ekonomski analizi stroškov in koristi ter oceni vpliva na interoperabilnost. Izvzetje je v skladu z zahtevami Direktive (EU) 2016/797 ter po potrebi predmet usklajevanja in dogovora s sosednjimi državami članicami. (b) na zahtevo države članice , regionalnih organov ali skupine pristojnih organov lahko Komisija v ustrezno utemeljenih primerih z izvedbenimi akti odobri še druga izvzetja iz zahtev iz odstavka 2. Vsako izvzetje temelji na socialno-ekonomski analizi stroškov in koristi ter oceni vpliva na interoperabilnost in prispevku k boju proti podnebnim spremembam . Izvzetje je v skladu z zahtevami Direktive (EU) 2016/797 ter po potrebi predmet usklajevanja in dogovora s sosednjimi državami članicami.

Obrazložitev

Za zagotovitev učinkovitega izvajanja omrežja v rokih, določenih v členu 6 Uredbe, je treba omejiti upravno breme in olajšati odobritev odstopanj.

Določene zahteve niso primerne za številne železniške odseke jedrnega omrežja in razširjenega jedrnega omrežja. Njihova uresničitev ne bo mogoča zaradi posebnih geografskih omejitev ali znatnih fizičnih omejitev ali pa bo povzročila dodatne stroške, ki jih ne bo mogoče upravičiti.

Predlog spremembe 14

Člen 17(6)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR 6. Na zahtevo države članice lahko Komisija v ustrezno utemeljenih primerih z izvedbenimi akti odobri izvzetja iz zahtev iz odstavkov 1 do 5. Vsaka zahteva za izvzetje temelji na socialno-ekonomski analizi stroškov in koristi ter oceni vpliva na interoperabilnost. Izvzetje je v skladu z zahtevami Direktive (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta ter po potrebi predmet usklajevanja in dogovora s sosednjimi državami članicami. 6. Na zahtevo države članice , regionalnih organov ali skupine pristojnih organov lahko Komisija v ustrezno utemeljenih primerih z izvedbenimi akti odobri še druga izvzetja iz zahtev iz odstavkov 1 do 5. Vsaka zahteva za izvzetje temelji na socialno-ekonomski analizi stroškov in koristi ter oceni vpliva na interoperabilnost. Izvzetje je v skladu z zahtevami Direktive (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta ter po potrebi predmet usklajevanja in dogovora s sosednjimi državami članicami.

Obrazložitev

Na nekaterih odsekih omrežja ne bo mogoče pravočasno uvesti ERTMS, zlasti zaradi obsežnih naložb, ki bi bile s tem povezane. Za zagotovitev učinkovitega izvajanja omrežja v rokih, določenih v členu 6 Uredbe, je treba omejiti upravno breme in olajšati odobritev odstopanj, če ta ne vplivajo na interoperabilnost omrežja na evropski ravni.

Predlog spremembe 15

Člen 19, točka (g)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR (g) razvoju inovativnih tehnologij za alternativna goriva, kot je vodik, za železniške odseke, ki so izvzeti iz zahteve glede elektrifikacije. (g) razvoju inovativnih tehnologij za tirna vozila in alternativna goriva, kot so vodik in biogoriva, ter akumulatorske vlake, za železniške odseke, ki so izvzeti iz zahteve glede elektrifikacije.

Obrazložitev

Odseke, ki so izvzeti iz obveznosti elektrifikacije, bi bilo treba obravnavati kot prostor za razvoj inovativnih tehnoloških rešitev, ki prispevajo k boju proti podnebnim spremembam. V ta namen mora Evropska unija sprejeti tehnološko nevtralen pristop, da bi zagotovila, da bodo tehnologije bolj podnebno in gospodarsko učinkovite.

Predlog spremembe 16

Člen 28(1), točka (a)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR (xi) infrastrukturo za pešce in kolesarje;

Obrazložitev

Visokokakovostno cestno infrastrukturo za promet na dolge razdalje mora spremljati razvoj infrastrukture za kolesarjenje in hojo, zlasti v urbanih vozliščih.

Predlog spremembe 17

Člen 33(2)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR 2. Na zahtevo države članice lahko Komisija v ustrezno utemeljenih primerih z izvedbenimi akti odobri izvzetja iz zahtev iz odstavka 1, točke (a), (b), (c) in (g). Vsaka zahteva za izvzetje temelji na socialno-ekonomski analizi stroškov in koristi ali je povezana s specifičnimi geografskimi ali pomembnimi fizičnimi omejitvami, vključno z neobstojem železniškega sistema na ozemlju. 2. Na zahtevo države članice , regionalnih organov ali skupine pristojnih organov lahko Komisija v ustrezno utemeljenih primerih z izvedbenimi akti odobri izvzetja iz zahtev iz odstavka 1, točke (a), (b), (c) in (g). Vsaka zahteva za izvzetje temelji na socialno-ekonomski analizi stroškov in koristi ali je povezana s specifičnimi geografskimi ali pomembnimi fizičnimi omejitvami, vključno z neobstojem železniškega sistema na ozemlju.

Obrazložitev

Za zagotovitev kontinuitete omrežja in njegovega dokončanja v rokih, določenih v členu 6 Uredbe, je treba tehnične ukrepe prilagoditi izzivom, ki jih njihova uporaba lahko povzroči v nekaterih regijah.

Predlog spremembe 18

Člen 35(3), zadnji odstavek

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Države članice se posvetujejo s pošiljatelji, prevozniki in izvajalci logističnih storitev, ki opravljajo dejavnosti na njihovem ozemlju. Pri svoji analizi upoštevajo rezultate posvetovanja. Države članice se posvetujejo z lokalnimi in regionalnimi organi urbanih vozlišč, s pošiljatelji, prevozniki in izvajalci logističnih storitev, ki opravljajo dejavnosti na njihovem ozemlju. Pri svoji analizi upoštevajo rezultate posvetovanja.

Obrazložitev

Lokalni in regionalni organi imajo obsežne pristojnosti za multimodalne tovorne terminale in zahteve glede prometne infrastrukture TEN-T (člen 37), zato bi se bilo treba z njimi posvetovati, ko države članice pripravljajo svoje akcijske načrte za omrežje multimodalnih tovornih terminalov.

Predlog spremembe 19

Člen 37(5)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR 5. Na zahtevo države članice lahko Komisija v ustrezno utemeljenih primerih z izvedbenimi akti odobri izvzetja iz obveznosti iz odstavkov 1 do 4, kadar naložbe v infrastrukturo ni mogoče upravičiti z vidika socialno-ekonomskih stroškov in koristi, zlasti kadar se terminal nahaja na prostorsko omejenem območju. 5. Na zahtevo države članice lahko Komisija v ustrezno utemeljenih primerih z izvedbenimi akti odobri izvzetja iz obveznosti iz odstavkov 1 do 4, kadar naložbe v infrastrukturo ni mogoče upravičiti z vidika socialno-ekonomskih stroškov in koristi, zlasti kadar se terminal nahaja na prostorsko omejenem območju , še posebej v urbanem vozlišču . Izjeme bi morale biti mogoče tudi v urbanih vozliščih, če tržno povpraševanje ne omogoča izpolnjevanja določenih zahtev na terminalih.

Obrazložitev

Platforme, ki se nahajajo v urbanih vozliščih (kakor je navedeno v členu 40), se morajo spopadati z zelo velikimi pritiski na zemljišča in omejenim prostorom. Njihov položaj otežuje izvajanje nekaterih tehničnih zahtev iz odstavkov 1 do 4 tega člena. Zato je treba v mestih dajati prednost projektom, katerih izvajanje ne zahteva prevelike širitve.

Predlog spremembe 20

Člen 40, točka (b)(ii) in zadnji odstavek

Predlog Komisije Predlog spremembe OR zbiranje podatkov o mobilnosti v mestih po posameznih urbanih vozliščih in njihovo predložitev Komisiji, pri čemer navedeni podatki vključujejo vsaj podatke o emisijah toplogrednih plinov, zastojih, nesrečah in poškodbah, modalnem deležu in dostopu do storitev mobilnost ter podatke o onesnaženosti zraka in obremenitvi s hrupom. Pozneje se ti podatki predložijo vsako leto; […] Komisija najpozneje eno leto po začetku veljavnosti te uredbe sprejme izvedbeni akt za določitev metodologije za zbiranje podatkov iz odstavka (b), točka (ii), s strani držav članic. Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 59(3). vsakoletno obveščanje Komisije o napredku pri izvajanju načrtov za trajnostno mobilnost v mestih; […]

Obrazložitev

Čeprav je razumljivo, da želi Komisija uvesti temeljito spremljanje izvajanja načrtov za trajnostno mobilnost v mestih, bi bila izvedba tako obsežnega letnega zbiranja podatkov neprimerna. Poleg tega bi njihovo zbiranje privedlo do inflacije študij, kar je veliko preveč obremenjujoče za lokalne in regionalne organe. Paziti bi bilo treba, da priprava načrtov za trajnostno mobilnost v mestih in z njimi povezanih kazalnikov ne bi povzročila nepotrebnih upravnih bremen za doseganje ciljev TEN-T. Zato se predlaga poenostavitev postopka spremljanja izvajanja načrtov za trajnostno mobilnost v mestih, hkrati pa ohranitev dolžnosti zagotavljanja informacij o njihovem napredku.

Predlog spremembe 21

Člen 40, točka (d)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR (d) do 31. decembra 2040: razvoj vsaj enega multimodalnega tovornega terminala, ki zagotavlja zadostno zmogljivost za pretovarjanje v urbanem vozlišču ali njegovi bližini. (d) do 31. decembra 2040: razvoj vsaj enega multimodalnega tovornega terminala, ki zagotavlja zadostno zmogljivost za pretovarjanje v urbanem vozlišču ali njegovi bližini , da se zagotovi logistika v mestih in na zadnjem delu poti .

Obrazložitev

Predpisovanje vzpostavitve multimodalnih tovornih terminalov brez upoštevanja dinamike prometnih tokov na regionalni ravni in čim učinkovitejšega odzivanja na potrebe podjetij ob upoštevanju zemljišč in tehničnih možnosti kraja se zdi tvegano. Zato se predlaga, da se poudari vloga teh platform na področju logistike v mestih.

Predlog spremembe 22

Člen 44, točka (a)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR (a) podpirati in spodbujati razogljičenje prometa s prehodom na brezemisijska in nizkoemisijska vozila, plovila in zrakoplove ter druge inovativne in trajnostne prometne tehnologije in tehnologije omrežja, kot je tehnologija hyperloop; (a) podpirati in spodbujati razogljičenje prometa s prehodom na brezemisijska in nizkoemisijska vozila, plovila , tirna vozila in zrakoplove ter druge inovativne in trajnostne prometne tehnologije in tehnologije omrežja, kot je tehnologija hyperloop;

Obrazložitev

Spodbujati bi bilo treba tehnološke inovacije za vse načine prevoza, da bi dosegli cilje evropskega zelenega dogovora. Inovacije so možne in zaželene tudi v železniškem sektorju, zlasti na področjih, ki so izvzeta iz izvajanja tehničnih standardov.

Predlog spremembe 23

Člen 44, točka (a)

(Nova točka)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR spodbujati raziskave in razvoj zelenih in inovativnih alternativ na območjih, ki so izvzeta iz tehničnih ukrepov TEN-T, kot so otoki in najbolj oddaljene regije;

Obrazložitev

Če izjeme, odobrene nekaterim območjem v skladu z Uredbo ali na zahtevo, omogočajo pravilno izvajanje TEN-T s prilagajanjem teritorialnim izzivom, bi bilo treba spodbujati nastanek alternativnih tehnoloških in energetskih rešitev, da bi ta ozemlja postala laboratoriji inovacij.

Predlog spremembe 24

Člen 52(2)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR 2. Forum za koridor formalno ustanovi evropski koordinator, ki forumu tudi predseduje. Zadevne države članice se dogovorijo o članstvu foruma za koridor za svoj del evropskega prometnega koridorja in zagotovijo , da je uprava železniškega tovornega prometa zastopana . 2. Forum za koridor formalno ustanovi evropski koordinator, ki forumu tudi predseduje. Zadevne države članice se dogovorijo o članstvu foruma za koridor za svoj del evropskega prometnega koridorja in zagotovijo zastopanost uprave železniškega tovornega prometa , regionalnih in lokalnih organov, podjetij in industrije ter urbanih vozlišč TEN-T .

Obrazložitev

Regionalni organi zagotavljajo znaten delež sofinanciranja projektov TEN-T in so pristojni za načrtovanje omrežja in upravljanje storitev javnega prevoza na regionalni ravni. So tudi nepogrešljiv kanal za posredovanje potreb državljanov po mobilnosti. Zato bi jih bilo treba polno vključiti v upravljanje koridorjev TEN-T.

Predlog spremembe 25

Člen 52(6)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR 6. Evropski koordinator se lahko o delovnem načrtu in njegovem izvajanju posvetuje z regionalnimi in lokalnimi organi, upravljavci infrastrukture, prevozniki, zlasti tistimi, ki so člani uprav železniškega tovornega prometa, sektorjem dobave, uporabniki prevozov in predstavniki civilne družbe. Poleg tega evropski koordinator, pristojen za ERTMS, tesno sodeluje z Agencijo Evropske unije za železnice, Skupnim podjetjem za evropske železnice, evropskim koordinatorjem za evropski pomorski prostor in Evropsko agencijo za pomorsko varnost. 6. Evropski koordinator se o delovnem načrtu in njegovem izvajanju posvetuje z lokalnimi organi, upravljavci infrastrukture, prevozniki, zlasti tistimi, ki so člani uprav železniškega tovornega prometa, sektorjem dobave, uporabniki prevozov in predstavniki civilne družbe. Poleg tega evropski koordinator, pristojen za ERTMS, tesno sodeluje z Agencijo Evropske unije za železnice, Skupnim podjetjem za evropske železnice, evropskim koordinatorjem za evropski pomorski prostor in Evropsko agencijo za pomorsko varnost.

Obrazložitev

Vsi koordinatorji so vzpostavili mehanizme za posvetovanje z vsemi ustreznimi akterji v okviru svojega področja delovanja. To je treba upoštevati.

Predlog spremembe 26

Člen 53(2)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR 2. Delovni načrt se pripravi v tesnem sodelovanju z zadevnimi državami članicami ter ob posvetovanju s forumom za koridor in upravo železniškega tovornega prometa ali posvetovalnim forumom za horizontalni prednostni nalogi. Delovni načrt za evropske prometne koridorje potrdijo zadevne države članice. Komisija predloži delovni načrt Evropskemu parlamentu in Svetu v vednost. 2. Delovni načrt se pripravi v tesnem sodelovanju z zadevnimi državami članicami in regionalnimi organi ter ob posvetovanju s forumom za koridor in upravo železniškega tovornega prometa ali posvetovalnim forumom za horizontalni prednostni nalogi. Delovni načrt za evropske prometne koridorje potrdijo zadevne države članice. Komisija predloži delovni načrt Evropskemu parlamentu in Svetu v vednost.

Obrazložitev

Regionalni organi morajo zaradi svoje vloge pri izvajanju delovnega načrta in njegovega vpliva na njihovo ozemlje sodelovati pri njegovi pripravi.

Predlog spremembe 27

Člen 56(1), točka (b)

Predlog Komisije Predlog spremembe OR (b) iz celovitega omrežja izključi pomorska pristanišča in letališča, če se dokaže, da njihov povprečni obseg prometa v zadnjih šestih letih znaša manj kot 85 % ustrezne mejne vrednosti; (b) začne postopek spremljanja, preden se iz celovitega omrežja izključijo pomorska pristanišča in letališča, če se dokaže, da njihov povprečni obseg prometa v zadnjih šestih letih znaša manj kot 85 % ustrezne mejne vrednosti . V okviru postopka spremljanja Komisija v tesnem sodelovanju s pristojnimi organi upošteva kvalitativne kazalnike in vse morebitne ciklične dejavnike, ki bi lahko pojasnili upad prometa na določeni infrastrukturi. Spremembe obsega prevoza, ki so posledica začasnih ali izjemnih dejavnikov, niso razlog za izključitev iz omrežja;

Obrazložitev

Glede na naložbe v povezovanje TEN-T in pozitivne posledice, ki jih to prinaša, zlasti v smislu ekologizacije infrastrukture, je bolje preprečiti izključitev morskih pristanišč ali letališč iz celovitega omrežja. Ker pa se dinamika tokov nenehno spreminja, mora omrežje ostati prilagodljivo. Zato se priporoča, da se namesto izključitve začne postopek spremljanja, ki bi omogočil podrobnejšo oceno dinamike v zadevnem morskem pristanišču ali na zadevnem letališču, na podlagi katere bi odločali, ali se izključi iz omrežja ali ne.

Predlog spremembe 28

Člen 57

Predlog Komisije Predlog spremembe OR Člen 57 Sodelovanje z javnimi in zasebnimi deležniki V fazi načrtovanja in gradnje projektov se po potrebi spoštujejo nacionalni postopki v zvezi s sodelovanjem in posvetovanjem z regionalnimi in lokalnimi organi ter civilno družbo, na katere vpliva projekt skupnega interesa. Komisija spodbuja izmenjavo dobrih praks na tem področju, zlasti v zvezi s posvetovanjem z osebami v ranljivem položaju in njihovim vključevanjem. Člen 57 Sodelovanje z javnimi in zasebnimi deležniki V fazi načrtovanja in gradnje projektov se spoštujejo nacionalni postopki v zvezi s sodelovanjem in posvetovanjem z regionalnimi in lokalnimi organi ter civilno družbo, na katere vpliva projekt skupnega interesa. Komisija spodbuja izmenjavo dobrih praks na tem področju, zlasti v zvezi s posvetovanjem z osebami v ranljivem položaju in njihovim vključevanjem.

Obrazložitev

Lokalni in regionalni organi morajo biti vključeni v razvoj projekta v skupnem interesu.

Predlog spremembe 29

Priloga V, točka 4

Predlog Komisije Predlog spremembe OR 4. Učinkovito delovanje omrežja TEN-T: V načrtu za trajnostno mobilnost v mestih bi bilo treba ustrezno upoštevati vpliv različnih mestnih ukrepov na tokove potniškega in tovornega prometa v vseevropskem prometnem omrežju za zagotovitev nemotenega tranzita, obvoza ali medsebojne povezave skozi urbana vozlišča in okrog njih, tudi za brezemisijska vozila. Načrt za trajnostno mobilnost v mestih vključuje zlasti ukrepe za zmanjšanje zastojev, izboljšanje varnosti v cestnem prometu in odpravo ozkih grl, ki vplivajo na prometne tokove v omrežju TEN-T. 4. Učinkovito delovanje omrežja TEN-T: V načrtu za trajnostno mobilnost v mestih bi bilo treba ustrezno upoštevati vpliv različnih mestnih ukrepov na tokove potniškega in tovornega prometa v vseevropskem prometnem omrežju za zagotovitev nemotenega tranzita, obvoza ali medsebojne povezave skozi urbana vozlišča in okrog njih, tudi za brezemisijska vozila. Načrt za trajnostno mobilnost v mestih vključuje zlasti ukrepe za zmanjšanje zastojev, izboljšanje varnosti v cestnem prometu in odpravo ozkih grl, ki vplivajo na prometne tokove v omrežju TEN-T. V ukrepih za TEN-T se obenem upoštevajo posledice za regionalne in lokalne tokove potniškega in tovornega prometa.

Obrazložitev

Regionalni in lokalni tokovi potniškega in tovornega prometa vplivajo na prometne tokove v mednarodnih koridorjih TEN-T in obratno: upoštevati je treba vzajemen učinek ukrepov, da se zagotovi nemoten prometni sistem z učinkovitimi povezavami na začetnem in zadnjem delu poti.

II. POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ (OR),

1. meni, da je predlog Komisije na splošno dobro pripravljen in da nujno potrebujemo uredbo, ki bo omogočila oblikovanje strategije za načrtovanje prometne infrastrukture na evropski ravni. Samo na ta način se lahko zagotovi zadovoljiva raven kohezije, usklajenosti in interoperabilnosti;

2. meni, da ima nadnacionalna razsežnost TEN-T veliko evropsko dodano vrednost. Lokalne in regionalne skupnosti imajo očitne socialno-ekonomske koristi od čezmejnih projektov;

3. je seznanjen z geopolitičnimi posledicami ruske agresije v Ukrajini in potrebo po obravnavi ranljivosti evropskega prometnega sistema, ki je zdaj delno odrezan od svetovnega trga, zlasti živilskega; podpira prekinitev evropskih naložb v okviru omrežja TEN-T za projekte, ki vključujejo Rusijo in Belorusijo, vendar poziva k razvoju boljših železniških povezav z Ukrajino, zlasti za spodbujanje prevoza osnovnih surovin. V ta namen je dobrodošlo načrtovano povečanje proračuna IPE;

4. pozdravlja cilje TEN-T in poudarja pomen prispevka uredbe k boju proti podnebnim spremembam, zlasti s podpiranjem razvoja tovrstnih najučinkovitejših načinov prevoza. Hkrati poudarja, da je treba prilagoditi prometno infrastrukturo posledicam podnebnih sprememb in pojavu novih tveganj;

Teritorialna kohezija

5. pozdravlja ponovno potrditev teritorialne kohezije kot prednostnega cilja uredbe za celotno jedrno omrežje, razširjeno jedrno omrežje in celovito omrežje. Ugotavlja, da TEN-T upošteva priporočilo iz osmega kohezijskega poročila, da naj vsaka politika EU prispeva k evropski koheziji;

6. priporoča Komisiji, naj opredeli načelo „neškodovanja koheziji“, ki ga je razvila v osmem kohezijskem poročilu, da bo mogoče nadzorovati njegovo uporabo v okviru TEN-T in zlasti pri projektih skupnega interesa;

7. meni, da mora TEN-T upoštevati raznolikost izzivov, s katerimi se soočajo regije EU. V zvezi s tem pozdravlja pozornost, namenjeno podeželskim, oddaljenim, gorskim, redko poseljenim, obrobnim, otoškim in najbolj oddaljenim regijam, ter poudarja, da tudi v regijah, ki niso vključene v te kategorije, obstajajo zelo raznolika območja in izzivi;

8. opozarja, da se za uresničitev teritorialne kohezije za celotno omrežje zahtevajo trdne in učinkovite povezave s sekundarnimi prometnimi omrežji zunaj okvira TEN-T;

9. priznava pomen skupnih in ambicioznih tehničnih ukrepov za zagotovitev kontinuitete in interoperabilnosti omrežja. Hkrati poudarja, da je zaradi raznolikosti evropskih regij težko ohraniti časovni razpored za izvajanje tehničnih standardov iz predloga Komisije, zlasti zahteve glede minimalne hitrosti, elektrifikacije in tirne širine za železniške odseke, katerih izvajanje bi zahtevalo prevelike naložbe;

10. poudarja, da lahko poleg glavnih evropskih prometnih osi jedrnega in celovitega omrežja tudi izgradnja manjkajočih povezav na regionalni ravni pomembno prispeva k razvoju čezmejnih železniških povezav. Z boljšo medsebojno povezanostjo obmejnih regij se občutno izboljšuje povezanost Evrope in državljanom ponuja podnebju prijazna čezmejna mobilnost;

Upravljanje

11. poudarja, da lokalne in regionalne oblasti dejavno prispevajo k načrtovanju in financiranju prometne infrastrukture na svojem ozemlju, ki je deloma del omrežja TEN-T, zato poziva k njihovi večji vključenosti v sistem upravljanja TEN-T, zlasti z vključitvijo v forum za koridorje, da ne bodo samo opazovalci, kakor je trenutno načrtovano;

12. vendar priznava, da predlog Evropske komisije kljub možnim izboljšavam spoštuje načelo subsidiarnosti: vseevropsko prometno omrežje dejansko prinaša nesporno evropsko dodano vrednost prek meja držav članic, saj usklajuje prizadevanja držav, regij in mest za načrtovanje, zlasti z večjo vlogo urbanih vozlišč v predlogu uredbe;

13. je seznanjen s številnimi primeri čezmejnih odsekov, katerih izvajanje ni deležno politične pozornosti na nacionalni ravni in usklajevanja, otežujejo pa ga neusklajeni upravni postopki;

14. poziva k znatni okrepitvi upravljanja TEN-T, da bi olajšali njegovo izvajanje, zlasti za manjkajoče čezmejne povezave. V zvezi s tem pozdravlja predloge Komisije za okrepitev vloge koordinatorjev in spodbujanje usklajevanja nacionalnih načrtov z evropskimi politikami;

15. meni, da združevanje koridorjev jedrnega omrežja in železniških tovornih koridorjev znotraj evropskih prometnih koridorjev znatno izboljšuje upravljanje omrežja, privesti pa bi moralo tudi do boljšega usklajevanja in izvajanja. V zvezi s tem je presenečen, da uskladitev, ki jo je Komisija predvidela v svojem predlogu, ne zadeva morskih pristanišč, ki se nahajajo v železniških tovornih koridorjih;

Urbana vozlišča

16. opozarja, da sta trajnost mobilnosti v mestih in trajnost prevoza na dolge razdalje ključna elementa za uresničitev ciljev TEN-T, pa tudi ciljev evropskega zelenega dogovora;

17. poudarja, da so v tretjem poročilu Medvladnega panela za podnebne spremembe politike urbanističnega načrtovanja, vključno z mobilnostjo v mestih, predstavljene kot priložnost za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov. V zvezi s tem opozarja na pomen aktivne mobilnosti, za razvoj katere je potrebna usklajena infrastruktura na urbanih vozliščih;

18. ugotavlja, da je treba vzpostaviti načrte za trajnostno mobilnost v mestih. Ocenjuje, da ti načrti prispevajo h krepitvi modela upravljanja na več ravneh z vključevanjem strategij načrtovanja mobilnosti in prostorskega načrtovanja na lokalni in regionalni ravni v okviru TEN-T;

19. poudarja, da bi bil za redko poseljene in otoške regije potreben pristop, ki bi bil bolj prilagojen njihovim posebnostim;

20. predlaga, da se prožnost poudari kot merilo za načrte za trajnostno mobilnost v mestih, da se lahko ti načrti uspešno vključijo v obstoječe načrte. Urbanih vozlišč ne bi smeli obremenjevati z obsežnim zagotavljanjem podatkov in s tem povezanimi postopki. Ker se število urbanih vozlišč povečuje, je treba ustrezno povečati sredstva EU, dodeljena v ta namen;

Vrste prevoza

21. opozarja, da so rečni, morski in železniški promet podnebju prijazen način prevoza. Zato spodbuja njihov razvoj v okviru TEN-T;

22. pozdravlja pomembne izboljšave pri obravnavi železniške infrastrukture. Poudarja, da si je treba še naprej prizadevati za interoperabilnost in kontinuiteto, da bi vzpostavili učinkovito železniško omrežje za tovorni in potniški promet na evropski ravni;

23. pozdravlja okrepitev pomorskega stebra TEN-T, zlasti razširitev upravičenosti do financiranja na vse morske odseke med pristanišči TEN-T, kar bi moralo olajšati razvoj kabotaže, da bi spodbudili prehod s cest na morje ter povezljivost otoških in najbolj oddaljenih regij;

Financiranje TEN-T

24. opozarja, da je pravočasno dokončanje TEN-T prednostna naloga lokalnih in regionalnih oblasti. Vendar poudarja, da je proračun instrumenta za povezovanje Evrope še vedno zelo majhen glede na višino sredstev, ki so potrebna, in obžaluje, da številne regije ne morejo do strukturnih skladov, s pomočjo katerih bi zapolnile to vrzel v financiranju. Poleg analize koristi in stroškov bi bilo treba pri oceni ekonomske izvedljivosti projektov skupnega interesa upoštevati različne socialno-ekonomske in geografske razmere v državah članicah, kot so razdalje in gostota prometa, ter širši gospodarski učinek projektov. Poleg tega je treba ustrezno upoštevati izvedljivost časovnih in finančnih zahtev, ki veljajo za države članice;

25. ugotavlja, da se v tretjem poročilu Medvladnega panela za podnebne spremembe priporoča spodbujanje odločitev za oblike mobilnosti, ki so učinkovitejše z vidika podnebja. Zato obžaluje, da ni mehanizma za spodbujanje prehoda na podnebju najbolj prijazne načine prevoza;

26. poudarja, da je treba finančno podpirati vzdrževanje omrežja TEN-T ves čas trajanja projektov in zagotoviti dolgoročno vzdržnost financiranja prometne infrastrukture;

Akcijski načrt za železniški potniški promet na dolge razdalje in čezmejni železniški potniški promet

27. pozdravlja, da akcijski načrt spodbuja vzpostavitev enotnega evropskega okvira in odpravo preostalih ovir za čezmejne železniške storitve in železniške storitve na dolge razdalje;

28. poudarja ključno vlogo nočnih vlakov za uresničitev ciljev akcijskega načrta;

29. meni, da spodbujanje prevoza potnikov na dolge razdalje in čezmejnega železniškega potniškega prometa zahteva razvoj instrumentov za spodbujanje in financiranje na evropski ravni ter enake konkurenčne pogoje, kot jih ima letalski promet;

30. poudarja interes lokalnih in regionalnih oblasti za uresničitev teh ciljev. Zato bo pozoren na zakonodajni predlog, ki ga načrtuje Komisija, da se potnikom olajša uporaba železniških vozovnic.