Povzetek Napredna digitalizacija pravosodnega sistema se je izkazala za odločilen dejavnik za zagotavljanje odpornosti estonskega pravosodnega sistema pri soočanju z izzivi zaradi pandemije COVID-19. E-spis, tj. sistem za elektronsko komunikacijo v pravosodnem sistemu, se nadalje razvija z novimi funkcijami, ki jih spremlja usposabljanje, in je prispeval k učinkovitemu reševanju prejetih zadev na sodiščih. Pooblastila predsednikov sodišč so bila razširjena: omogočeno jim je premeščanje sodnikov brez soglasja, kadar je to potrebno za dobro izvajanje sodne oblasti, v izrednih razmerah in za določen čas, prerazporejanje zadev in zahtevanje napotitev sodnikov z njihovim soglasjem. Ta pooblastila se lahko uporabijo za odpravo morebitnih sodnih zaostankov in izrednih razmer v primeru povečanja števila prejetih zadev na področju migracij in azila. Napredovanje sodnikov je postalo preglednejše s spremembo meril za ocenjevanje sodnikov prve stopnje, ki zdaj vključujejo postopek za zbiranje informacij o kandidatih. Protikorupcijski strateški okvir se je od lanskega poročila nadalje razvijal z novim nacionalnim akcijskim načrtom za obdobje 2021–2025, ki ga je vlada sprejela leta 2021. Akcijski načrt krepi vključenost ministrstev v usklajevanje in izvajanje protikorupcijskih ukrepov ter razvija sodelovanje civilne družbe pri reševanju protikorupcijskih vprašanj. Kar zadeva pregon korupcije, se je kazenskopravni sistem izkazal za uspešnega pri odkrivanju primerov korupcije na visoki ravni. Ukrepi za krepitev preventivnih ukrepov vključujejo nove nezavezujoče smernice za lobiranje in nasprotje interesov, čeprav nimajo jasnih izvedbenih določb. Zakonodajni postopek za sprejetje celovitih pravil o zaščiti prijaviteljev nepravilnosti trenutno poteka in naj bi bil zaključen do konca tega leta. Sistem za prijavo premoženjskega stanja je bil posodobljen, tako da so morali politični svetovalci ministrov predložiti izjavo o finančnih interesih. Poleg tega je vlada napovedala, da namerava okrepiti okvir financiranja političnih strank. V zvezi s svobodo in pluralnostjo medijev je vlada predlagala osnutek zakonodaje za okrepitev neodvisnosti medijskega regulatorja in povečanje preglednosti lastništva medijev. Pravica do dostopa do informacij je v ustavi na splošno pravno in formalno zaščitena, vendar se lahko dejanske prakse razkrivanja informacij med javnimi organi razlikujejo. Od poročila o stanju pravne države za leto 2020 celovit okvir za zaščito novinarjev ostaja stabilen. Trenutna pandemija COVID-19 je povzročila upad prihodkov iz oglaševanja, kar je vplivalo na pluralnost medijev in novinarje v gospodarskem smislu, saj je zmanjšalo varnost delovnih mest v sektorju, zlasti za samostojne delavce. Vlada je sprejela več podpornih ukrepov za reševanje teh vprašanj. Estonija še naprej izboljšuje svoj dobro razvit sistem zavor in ravnovesij z novimi projekti, namenjenimi bolj vključujočemu zakonodajnemu postopku. Pravosodni kancler je razširil svoje pristojnosti in pridobil akreditacijo statusa A kot nacionalna institucija za človekove pravice, da bi v celoti spoštovala pariška načela ZN. Novi program civilne družbe sta skupaj oblikovali vlada in civilna družba, v njem pa je poudarjena vzpostavitev strateškega partnerstva med organizacijami civilne družbe in javnimi institucijami. Estonska vlada je med marcem in majem 2020 razglasila izredne razmere. Od takrat so spremembe zakonodaje odboru za zdravje in vladi podelile pooblastila za obvladovanje pandemije COVID-19. Vsi vladni odloki, povezani s pandemijo COVID-19, vsebujejo informacije o tem, kako jih je mogoče pravno izpodbijati.



I.Pravosodni sistem

Estonski sodni sistem deluje na treh ravneh in ga sestavljajo štiri okrajna sodišča (ki obravnavajo vse civilne in kazenske zadeve ter prekrške) in dve upravni sodišči prve stopnje, dve okrožni sodišči druge stopnje (ki sta pristojni za sodni nadzor odločb okrajnih in upravnih sodišč) in vrhovno sodišče najvišje stopnje, ki je pristojno za sodni nadzor sodb sodišč v kasacijskem postopku in presojo ustavnosti. Vrhovno sodišče upravlja lasten proračun in dejavnosti, sodišča prve in druge stopnje pa upravljata svet za upravljanje sodišč in ministrstvo za pravosodje, ki pri tem sodelujeta. Svet za upravljanje sodišč je nestalen organ, ki je med drugim pristojen za zadeve v zvezi z mrežo sodišč in viri sodstva ter sodeluje v razpravi o upravljanju sodišč. Sodnike na sodiščih prve in druge stopnje imenuje predsednik republike na predlog zbora vseh sodnikov vrhovnega sodišča (en banc). Tožilstvo je vladni organ v okviru ministrstva za pravosodje in je pri opravljanju svojih nalog neodvisno. Vodi ga generalni državni tožilec, zlasti kar zadeva imenovanje in poklicno pot tožilcev. Estonska odvetniška zbornica je neodvisna, samoupravna poklicna organizacija. Disciplinski postopek proti odvetnikom lahko pred častnim razsodiščem začne katera koli zainteresirana oseba ali upravni odbor odvetniške zbornice. Estonija sodeluje v Evropskem javnem tožilstvu.

Neodvisnost

Stopnja zaznane neodvisnosti sodstva se je znatno izboljšala in je zdaj med širšo javnostjo visoka, med podjetji pa povprečna. 66 % širše javnosti meni, da je neodvisnost sodstva dokaj ali zelo dobra, kar je znatno povečanje v primerjavi z letom 2020 (57 %) in nadaljevanje pozitivnega trenda. 57 % podjetij meni, da je neodvisnost sodstva dokaj ali zelo dobra, kar je obrnilo prejšnji negativni trend (39 % leta 2020) . Stopnja zaznane neodvisnosti sodstva se je od leta 2016 povečala tako med širšo javnostjo kot med podjetji.

Pooblastila predsednikov sodišč so bila razširjena in jim omogočajo premeščanje sodnikov brez soglasja v izrednih razmerah in za določen čas, in zahtevanje napotitev sodnikov z njihovim soglasjem. Da bi odpravili sodne zaostanke in izredne razmere, če bi prejeli veliko število novih zadev na področju migracij in azila, spremembe zakona o sodiščih, ki so začele veljati junija 2020, omogočajo premestitev sodnikov brez njihovega soglasja. Kadar je to potrebno za dobro izvajanje sodne oblasti, se lahko sodnik brez njegovega soglasja z odločbo predsednika sodišča začasno premesti na upravno sodišče, na katerem preučuje prošnje za pridržanje državljanov tretjih držav. Premestitev je mogoča le v izrednih razmerah in je predmet sodnega nadzora na vrhovnem sodišču. Dejstvo, da je prenos začasen, mogoč le v točno določenih razmerah in predmet sodnega nadzora, skupaj z dejstvom, da o premestitvi ne odloča izvršilna oblast, predstavljati pomembni jamstvi. Svet Evrope priporoča, da se za premestitev sodnikov brez njihovega soglasja uporabljajo taki zaščitni ukrepi. Zakonske spremembe so razširile tudi možnost prerazporeditve zadeve na drugo sodišče, ne da bi se pristojnost spremenila. Predsednika okrožnih sodišč lahko na zahtevo predsednika okrajnega ali upravnega sodišča s skupno odločitvijo zadevo, o kateri se lahko odloči na podlagi splošnih elementov, prerazporedita na drugo sodišče iste stopnje v obravnavo. Ta ukrep je namenjen uporabi kot izredni ukrep in ne kot trajna rešitev. Z istimi zakonodajnimi spremembami se je razširila možnost napotitve sodnikov z njihovim soglasjem. Predsednik sodišča lahko sodnika na podlagi njegovega soglasja in na zahtevo predsednika drugega sodišča napoti na obravnavo zadeve na drugo sodišče iste ali nižje stopnje, če obstaja dejansko tveganje, da eno sodišče ne bi moglo rešiti prejetih zadev v razumnem roku. V tem primeru je napotitev časovno omejena.

Napredovanje sodnikov je postalo preglednejše. Zbor vseh sodnikov vrhovnega sodišča je decembra 2020 spremenil merila za ocenjevanje sodnikov prve stopnje, ko ti zaprosijo za imenovanje za sodnika druge stopnje. Z revizijo meril, ki so bila prvič objavljena leta 2015, je bil vanje vključen postopek za zbiranje informacij o kandidatih, kar bi moralo prispevati k preglednosti postopka napredovanja sodnikov. Poklicno napredovanje sodnikov temelji na javnih natečajih, na katerih so sodniki, ki želijo napredovati, izenačeni s kandidati iz drugih pravnih poklicev. Ta spremenjena ureditev je zlasti pomembna glede na to, da se bo v prihodnjih letih več sodnikov upokojilo in jih bo treba nadomestiti z novoimenovanimi sodniki ali sodniki, ki bodo napredovali. Postopek imenovanja novih sodnikov na sodišča prve in druge stopnje, ki ga vodi izpitni odbor za sodnike, temelji na ustnem in pisnem izpitu ter oceni ustreznosti kandidatov. Nato se uspešni kandidati predstavijo zboru vseh sodnikov vrhovnega sodišča, ki predlaga njihovo imenovanje predsedniku republike. Sodniki na sodiščih prve stopnje napredujejo na višja sodišča s sklepom zbora vseh sodnikov vrhovnega sodišča, ki temelji na razgovoru in mnenju vseh članov sodišča, na katerega se je oseba prijavila za imenovanje. Zoper odločitve o napredovanju ali imenovanju se je mogoče pritožiti pri senatu vrhovnega sodišča za presojo ustavnosti. Deležniki so izrazili pomisleke glede strukturne nepristranskosti sodnikov, ki sodelujejo v pritožbenem postopku, čeprav v praksi doslej še ni nihče vložil take pritožbe. Poleg tega je treba opozoriti na to, da imajo člani senata za presojo ustavnosti, ki so sodelovali pri odločitvi o napredovanju ali predlogu za imenovanje, možnost, da se umaknejo iz pritožbenega postopka in s tem odpravijo morebitne dvome o strukturni nepristranskosti pritožbenega senata. Po prvem imenovanju sodnika na položaj izpitni odbor za sodnike oceni sodnike v prvih treh letih v skladu z zakonskimi merili.

Kakovost

Napredna raven digitalizacije pravosodja je omogočila nadaljnje delovanje sodišč brez opaznih motenj med pandemijo COVID-19. Kot je navedeno v poročilu o stanju pravne države za leto 2020, je Estonija med najuspešnejšimi državami članicami na področju digitalizacije pravosodja. To je med pandemijo COVID-19 omogočilo nemoten prehod s pravosodja v uradnih prostorih na pravosodje na daljavo. Estonija je že pred pandemijo uvedla aplikacijo za digitalne sodne spise, vsa sodišča opremila z videokonferenčnimi orodji ter sodiščem, tožilstvom in pravnikom omogočila delo na daljavo. Leta 2020 je bila razvita virtualna sodna dvorana, ki sodnikom, odvetnikom in tožilcem omogoča sodelovanje na obravnavah na daljavo. To novo digitalno orodje ne uporablja komercialnih izdelkov v oblaku. Uporabnikom omogoča, da se prijavijo, ne da bi za to morali namestiti programsko opremo, ter omogoča pretočno predvajanje in snemanje obravnav. Vsaka virtualna obravnava v sodni dvorani ima edinstveno ime in geslo, ki ju po koncu obravnave ni mogoče ponovno uporabiti. To novost so spremljali priročniki za pomoč strokovnjakom pri uporabi novega orodja. Vrhovno sodišče pripravlja dodatno posebno gradivo za usposabljanje in tečaje za nadaljnji razvoj usposabljanja na tem področju. Poleg tega bo leta 2021 predstavljena nova različica e-spisa, tj. sistema za elektronsko komunikacijo v pravosodnem sistemu, ki bo omogočil prenos velikih spisov in videoposnetkov na spletno platformo.

Učinkovitost

Pravosodni sistem kljub izzivom, ki jih je prinesla pandemija COVID-19, še naprej deluje učinkovito. Postopki so med najkrajšimi, število nerešenih zadev pa med najnižjimi v EU. V letu 2020 so bile civilne zadeve na okrožnih sodiščih rešene enako učinkovito kot leta 2019 (v povprečju v 95 dneh), kazenske zadeve pa so bile rešene počasneje kot leta 2019 (v povprečju v 255 dneh v splošnem kazenskem postopku, 34 dneh v poenostavljenih postopkih in 47 dneh v prekrškovnih zadevah). Upravne zadeve so bile na sodiščih prve stopnje rešene nekoliko počasneje kot leta 2019 (v povprečju v 126 dneh) . Povprečni čas za obravnavo pritožb je bil 192 dni v civilnih zadevah, 51 dni v kazenskih zadevah in 197 dni v upravnih zadevah. Sodni postopki v civilnih, gospodarskih in upravnih zadevah so krajši od povprečja v EU (glede na čas, potreben za izdajo sodne odločbe), število nerešenih zadev pa je pogosto med najnižjimi v EU . V primerjavi z letom 2019 je stopnja rešenih zadev padla nekoliko pod 100 %, vendar so bila sodišča na splošno sposobna obravnavati prejete zadeve.

II.Protikorupcijski okvir

Protikorupcijska institucionalna ureditev se v primerjavi s poročilom o stanju pravne države za leto 2020 ni spremenila. Ministrstvo za pravosodje je pristojno za pripravo, nadzor in usklajevanje protikorupcijskega akcijskega načrta za obdobje 2021–2025. Ožji protikorupcijski odbor izvaja parlamentarni nadzor nad izvajanjem protikorupcijskih ukrepov. Odbor za nadzor nad financiranjem političnih strank nadzoruje financiranje političnih strank. Urad nacionalne kriminalistične policije za kazniva dejanja korupcije je specializirana enota, odgovorna za izvajanje preiskav primerov korupcije, notranja varnostna služba pa je odgovorna za preiskave kaznivih dejanj korupcije, ki jih storijo višji državni uradniki in višji uradniki lokalne uprave v šestih večjih občinah. Tožilstvo nadzoruje in vodi predkazenski preiskovalni postopek za kazniva dejanja korupcije ter zastopa državno tožilstvo na sodiščih.

Strokovnjaki in vodstveni delavci podjetij menijo, da je stopnja korupcije v javnem sektorju v Estoniji še vedno razmeroma nizka. Na indeksu zaznave korupcije, ki ga objavlja organizacija Transparency International, je Estonija za leto 2020 prejela oceno 75/100, s čimer se uvršča na 6. mesto v Evropski uniji in 17. mesto na svetu . To dojemanje se je v zadnjih petih letih izboljšalo .

Strateški protikorupcijski okvir je bil revidiran. Novi celoviti protikorupcijski akcijski načrt za obdobje 2021–2025 , ki ga je vlada sprejela februarja 2021, ima osem glavnih prednostnih nalog . Načrt se lahko šteje za pomemben korak naprej v primerjavi s prejšnjo strategijo, njegov cilj pa je dopolniti protikorupcijski pravni okvir z ureditvijo lobiranja in pravnimi določbami o zaščiti prijaviteljev nepravilnosti. Izvajanje novega akcijskega načrta bo usklajevalo ministrstvo za pravosodje prek protikorupcijske mreže .