1.

OPOZARJAJOČ na politično ozadje tega vprašanja, ki je predstavljeno v prilogi k tem sklepom, in predvsem, da; (a) socialna razsežnost izobraževanja, kot je opredeljena v prvem načelu evropskega stebra socialnih pravic, pomeni, da ima vsakdo pravico do kakovostnega in vključujočega izobraževanja, usposabljanja in vseživljenjskega učenja, da ohrani in pridobi znanja in spretnosti, ki mu omogočajo polno udeležbo v družbi in uspešno obvladovanje prehodov na trgu dela (1); (b) je cilj Združenih narodov glede trajnostnega razvoja št. 4 zagotoviti vključujoče in pravično kakovostno izobraževanje ter spodbujati možnosti vseživljenjskega učenja za vse. Kot je navedeno v razmisleku Komisije z naslovom „Na poti k trajnostni Evropi do leta 2030“, „vsi na vseh področjih doživljamo spremembe. Izobraževanje, znanost, tehnologija, raziskave in inovacije so predpogoj za doseganje trajnostnega gospodarstva EU, ki izpolnjuje cilje ZN glede trajnostnega razvoja“; (c) je Svet 22. maja 2018 sprejel sklepe o prizadevanjih za uresničitev vizije o evropskem izobraževalnem prostoru (2), v katerih je navedel, da bi moral ta prostor temeljiti na kontinuiteti vseživljenjskega učenja, in poudaril, da bi morale pobude v njegovem okviru vključevati vse ravni in vrste izobraževanja in usposabljanja, vključno z izobraževanjem odraslih ter poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem; (d) zaradi staranja prebivalstva v Evropi, vse daljše življenjske dobe in dejstva, da je treba spodbujati medgeneracijsko sodelovanje, vse hitrejših sprememb na trgu dela, novih oblik dela in prodiranja digitalnih tehnologij v vse vidike vsakdanjega življenja obstaja vse večje povpraševanje po novih znanjih in spretnostih ter znanjih, spretnostih in kompetencah na višji ravni. Zato je še toliko bolj nujno treba izboljšati možnosti za pridobivanje novega znanja in spretnosti ter poklicno preusposabljanje za vse, ki ne obvladajo osnovnih znanj in sposobnosti ali niso pridobili kvalifikacij, ki bi jim zagotovile zaposljivost in aktivno državljanstvo; (e) sta glede na velike spremembe, do katerih prihaja na trgih dela, vključujoče in kakovostno izobraževanje in usposabljanje, ki se izvajata v vseh življenjskih obdobjih, postala še pomembnejša, Unija pa se sooča z dejstvom, da sta nujno potrebna izpopolnjevanje in preusposabljanje, pri katerih so potrebni strateški pristopi k vseživljenjskemu učenju ter razvoju znanj in spretnosti. Nekateri podatki kažejo, da bo 54 % vseh zaposlenih takoj po letu 2022 potrebovalo veliko izpopolnjevanja in preusposabljanja (3); (f) je referenčna vrednost za izobraževanje in usposabljanje odraslih 2020 (ET 2020) v Uniji v zadnjem desetletju stagnirala: leta 2017 je bilo odraslih, ki so se vključili v neko obliko učne dejavnosti, 10,9 %, referenčna vrednost za leto 2020 pa je 15 % (4); (g) je v priporočilih za posamezne države v okviru evropskega semestra opredeljeno, da so izpopolnjevanje, preusposabljanje in vseživljenjsko učenje ključni izziv, ki ga je treba v prihodnosti obravnavati za različne države članice; (h) je leta 2017 kar 61 milijonov odraslih v starosti od 25 do 64 let v Uniji prenehalo formalno izobraževanje še pred zaključkom srednješolskega izobraževanja (5). Hkrati je delež oseb, ki zgodaj opustijo izobraževanje in usposabljanje, leta 2017 znašal 10,6 % in je zdaj blizu cilja za leto 2020, tj. manj kot 10 %, vendar se stopnje med državami zelo razlikujejo. 43 % prebivalcev Unije nima dovolj digitalnih znanj in spretnosti, 17 % pa teh znanj in spretnosti sploh nima (6). Približno 20 % odraslega prebivalstva v državah, ki sodelujejo v raziskavi OECD o znanjih in spretnostih odraslih (PIAAC) (7), ima težave z osnovnimi znanji in spretnostmi, kot sta bralna in računska pismenost. Zato je treba tem odraslim nujno nameniti pozornost; (i) ni na voljo nobenega univerzalnega modela, ki bi ustrezal vsem. Zaposlene, brezposelne in neaktivne osebe ter osebe, ki spadajo v številne različne podskupine, imajo specifične potrebe. Ocenjevanje in potrjevanje znanj in spretnosti ter kompetenc migrantov in beguncev, ki zakonito prebivajo v EU, ter njihovo izpopolnjevanje in preusposabljanje bodo pospešili njihov vstop na trg dela in njihovo nemoteno vključevanje v novo okolje; (j) imajo naložbe v izpopolnjevanje in preusposabljanje lahko močan ekonomski učinek, vključno z večjo produktivnostjo in gospodarsko rastjo, in lahko pripomorejo k izboljšanju znanj in spretnosti ter kompetenc prebivalstva, kar lahko spodbuja inovacije in tehnološki napredek (8), rast davčnih prihodkov in zmanjšanje javnih izdatkov zaradi boljšega zdravstvenega, družbenega in državljanskega udejstvovanja ter znižuje raven vključenosti v kriminalne dejavnosti (9); (k) lahko izpopolnjevanje in preusposabljanje izboljša možnosti za zaposljivost in višji zaslužek posameznikov, njihovo boljše zdravje in dobro počutje, dejavnejše državljanstvo in socialno vključenost. Vendar pa se lahko zgodi, da posamezniki in delodajalci ne prepoznajo teh učinkov in zato premalo vlagajo v izpopolnjevanje in preusposabljanje, zaradi česar bi bilo treba določiti primerne spodbude za ozaveščanje in motivacijo glede nadaljnjega izobraževanja in usposabljanja; (l) glede na to je Svet 19. decembra 2016 sprejel Priporočilo o poteh izpopolnjevanja: Nove priložnosti za odrasle (v nadaljnjem besedilu: priporočilo) (10), ki poziva k strateškemu in usklajenemu pristopu za zagotavljanje združenih priložnosti za učenje za 61 milijonov (11) nizko usposobljenih in/ali nizko kvalificiranih odraslih v Uniji, njihov cilj pa je podpreti odrasle z nizko izobrazbo in kvalifikacijami, da izboljšajo svoje osnovna znanja in spretnosti, tj. bralno, računsko in digitalno pismenost, in/ali pridobijo širši nabor spretnosti, znanja in kompetenc ter pridobijo višjo izobrazbo in kvalifikacije. (m) v Priporočilu so države članice pozvane, naj nizko usposobljenim in/ali nizko kvalificiranim odraslim ponudijo priložnosti za izpopolnjevanje, temelječe na lahko dostopni poti, ki zajema tri korake: ocenjevanje, s katerim ugotovijo obstoječa znanja in spretnosti ter potrebe po izpopolnjevanju, prilagojena ponudba za učenje in mentorstvo, da se jim omogoči posodobitev znanja in odprava primanjkljaja, ter možnost, da pridobijo znanje, spretnosti in kompetence, ki so potrjene in priznane, ter s tem pridobili kvalifikacije ali dostop do zaposlitve;