I. UVOD

To je štirinajsto poročilo o napredku pri vzpostavljanju učinkovite in prave varnostne unije, ki zajema najnovejše dogodke na področju dveh glavnih stebrov: boja proti terorizmu in organiziranemu kriminalu in sredstvom, ki se uporabljajo v ta namen, ter krepitve naše zaščite in odpornosti proti tem grožnjam.

Brutalna napada, ki sta se zgodila 23. marca 2018 v mestih Trèbes in Carcassonne v Franciji, sta opomnik, da je terorizem še vedno velika nevarnost v EU. Komisija je kot del stalnih prizadevanj v varnostni uniji za boj proti tej grožnji skupaj s tem poročilom o napredku predstavila nov varnostni sveženj z ukrepi za omejitev možnosti delovanja teroristov in drugih storilcev kaznivih dejanj, s katerimi bi se jim dodatno otežilo načrtovanje in izvajanje njihovih grozljivih dejanj. Vključuje zakonodajne predloge za izboljšanje čezmejnega zbiranja elektronskih dokazov in dostopa do finančnih informacij za preiskave in pregon, zlasti za huda kazniva dejanja, pa tudi za krepitev sodelovanja med finančnimi obveščevalnimi enotami in organi pregona. Sveženj vključuje tudi operativne ukrepe za preprečevanje dostopa teroristov in drugih storilcev kaznivih dejanj do uvoženega strelnega orožja in predhodnih sestavin za eksplozive, ki se lahko zlorabijo za izdelavo doma narejenih eksplozivov, kot se je zgodilo v več zadnjih napadih. Z zakonodajnim predlogom za izboljšanje varnosti nacionalnih osebnih izkaznic in dokumentov za prebivanje se bo teroristom in drugim storilcem kaznivih dejanj otežila zloraba ali poneverba takih dokumentov za vstop ali gibanje v EU.

Napad v Salisburyju 4. marca 2018 je pretresljiv primer resnične grožnje, ki jo lahko kemične snovi pomenijo za kolektivno varnost. Evropski svet je kar najostreje obsodil napad na zasedanju 22. in 23. marca 2018. Poudaril je, da mora EU kot del odziva okrepiti odpornost na kemična, biološka, radiološka in jedrska tveganja. V tem poročilu o napredku so opredeljeni ukrepi, sprejeti v ta namen, s katerimi se izvaja akcijski načrt iz oktobra 2017 za okrepitev pripravljenosti na ta varnostna tveganja. Podane so tudi najnovejše informacije o izvajanju drugih prednostnih dosjejev v varnostni uniji, ki vključujejo prizadevanja za preprečevanje radikalizacije na spletu, okrepitev izmenjave informacij, podpiranje varovanja javnih prostorov in zoperstavljanje kibernetskim grožnjam.

II.OMEJITEV MOŽNOSTI DELOVANJA TERORISTOV IN STORILCEV KAZNIVIH DEJANJ

1.Nova orodja za zbiranje elektronskih dokazov v kazenskih postopkih

Elektronski dokazi so postali pomembni v veliki večini kazenskih preiskav in vse pogosteje morajo sodni organi vložiti zahtevek v drugi jurisdikciji, da bi pridobili potrebne dokaze od ponudnikov storitev. Omogočanje lažjega in hitrejšega čezmejnega pridobivanja teh dokazov je zato ključnega pomena za preiskovanje in pregon kaznivih dejanj, vključno s terorizmom ali kibernetsko kriminaliteto. Zato je Komisija skupaj s tem poročilom o napredku predložila zakonodajna predloga za izboljšanje čezmejnega zbiranja elektronskih dokazov v kazenskih postopkih, in sicer predlog uredbe o evropskih nalogih za izročitev in ohranitev elektronskih dokazov v kazenskih zadevah ter predlog direktive o usklajenih pravilih za imenovanje zakonitih predstavnikov za namene zbiranja dokazov v kazenskih postopkih . S predlagano uredbo in direktivo se bodo pristojnim organom kazenskega pregona in sodnim organom zagotovila nova orodja za pridobivanje elektronskih dokazov za preiskovanje in pregon kaznivih dejanj, vključno s terorizmom in kibernetsko kriminaliteto. Komisija se s tema predlogoma odziva na pozive Evropskega parlamenta in Sveta, naj predlaga zakonodajni okvir na ravni EU za ukrepe za čezmejno pridobivanje elektronskih dokazov, skupaj s strogimi zaščitnimi ukrepi za zaščito pravic in svoboščin posameznikov .

V predlagani uredbi sta opredeljena evropski nalog za izročitev in evropski nalog za ohranitev. Ta naloga bosta pristojnim organom iz ene države članice omogočila, da od ponudnikov storitev (ponudnikov elektronskih komunikacijskih storitev in specifičnih ponudnikov storitev informacijske družbe) s sedežem ali predstavništvom v drugi državi članici neposredno zahtevajo ohranitev ali izročitev obstoječih elektronskih podatkov za preiskovanje in pregon kaznivih dejanj, ki spadajo na področje uporabe zadevne uredbe, na način, ki je v posameznem primeru sorazmeren in potreben. Da bi se zagotovila skladnost s tema nalogoma, morajo ponudniki storitev v skladu s predlagano direktivo imenovati vsaj enega zakonitega predstavnika v Uniji. Internet ne pozna meja, zato predloga vključujeta ustrezne ponudnike storitev, ki zagotavljajo storitve v eni državi članici ali več, ne glede na lokacijo njihovega sedeža, infrastrukture ali shranjevanja informacij.

Predlagana uredba zagotavlja zelo stroge zaščitne ukrepe za zagotavljanje skladnosti s temeljnimi pravicami, kot so predhodna vključitev sodnih organov in dodatne zahteve za pridobivanje nekaterih kategorij podatkov. Naloga se lahko izdata le v okviru kazenskih postopkov in če sta predvidena v primerljivih nacionalnih primerih, zato se poleg tega uporabljajo vsi postopkovni zaščitni ukrepi na področju kazenskega prava. Uredba določa še posebna pravila za učinkovita pravna sredstva za zadevne posameznike. Vključuje tudi pravico, da ponudnik storitev na podlagi opredeljenih razlogov zahteva pregled v državi članici izdajateljici ali, če se nalog pošlje za izročitev, v državi članici gostiteljici. To vključuje primere, ko je očitno, da naloga ni izdal ali potrdil pristojni organ, ko je nalog nepopoln, očitno krši Listino o temeljnih pravicah Evropske unije ali je očitno zlorabljajoč. Poleg tega določa mehanizme za preprečevanje in zmanjšanje morebitnih nasprotij z obveznostmi, ki jih morda imajo ponudniki storitev v skladu z zakoni tretjih držav.

Zakonodajna predloga temeljita na podrobni oceni učinka, pripravljena pa sta bila na podlagi dveletnega postopka posvetovanja, ki je vključeval izvajalce, državljane, ponudnike storitev, vladne in nevladne organizacije ter akademike . Komisija je sodelovala tudi v povezanih razpravah v Svetu Evrope in pozorno spremljala razvoj dogodkov v državah, ki niso članice EU, vključno z nedavnim sprejetjem zakona o pojasnitvi zakonite čezmejne uporabe podatkov (CLOUD Act) v ameriškem kongresu. Predloga, sprejeta skupaj s tem poročilom o napredku, zagotavljata podlago za usklajen in celovit pristop v EU in tudi EU na mednarodni ravni ob ustreznem upoštevanju pravil EU, vključno z nediskriminacijo med državami članicami EU in njihovimi državljani. Komisija tudi še naprej aktivno sodeluje v razpravah v okviru Konvencije Sveta Evrope o kibernetski kriminaliteti.

Komisija sozakonodajalca poziva, naj takoj proučita to predlagano zakonodajo, vključeno v Skupno izjavo o zakonodajnih prednostnih nalogah EU za leti 2018 in 2019, da bi se dosegel hiter dogovor.

Komisija vzporedno z zakonodajnima predlogoma nadaljuje delo v zvezi s praktičnimi ukrepi za izboljšanje pravosodnega sodelovanja na podlagi medsebojne pravne pomoči in direktive o evropskem preiskovalnem nalogu , pa tudi sodelovanja med organi in ponudniki storitev znotraj veljavnega pravnega okvira. Ti ukrepi vključujejo usposabljanje za organe, spodbujanje uporabe enotnih kontaktnih točk na nacionalni ravni ter vzpostavitev spletne platforme za varno izmenjavo zahtevkov in odgovorov na podlagi evropskega preiskovalnega naloga z elektronsko različico obrazcev evropskega preiskovalnega naloga. Da bi Komisija zagotovila njihovo hitro izvajanje, tesno sodeluje z ustreznimi agencijami EU in zainteresiranimi stranmi.

2.Olajšanje uporabe finančnih informacij za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje ali pregon hudih kaznivih dejanj

Storilci kaznivih dejanj in teroristi delujejo v različnih državah članicah ter lahko v nekaj urah prenesejo sredstva med različnimi bančnimi računi za pripravo svojih dejanj ali za prenašanje in pranje premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem. Preiskave hudih kaznivih dejanj in terorizma lahko obstanejo na mrtvi točki zaradi neuspešnega zagotavljanja pravočasnega, natančnega in celovitega dostopa do ustreznih finančnih podatkov. Glede na pomembnost finančnih informacij za preiskave je bistveno pospešiti sodelovanje med organi, odgovornimi za boj proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu, ter okrepiti njihov dostop do finančnih informacij in njihovo uporabo ob polnem spoštovanju temeljnih pravic in veljavnih postopkovnih zaščitnih ukrepov. Komisija je zato skupaj s tem poročilom o napredku sprejela predlog direktive za olajšanje uporabe finančnih in drugih informacij za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje ali pregon hudih kaznivih dejanj .

Predlog, ki temelji na podrobni oceni učinka, daje pooblaščenim organom kazenskega pregona in uradom za odvzem premoženjskih sredstev neposreden dostop do podatkov o bančnem računu v nacionalnih centraliziranih registrih bančnih računov in sistemih za pridobivanje podatkov v skladu z direktivo o preprečevanju pranja denarja. Tak dostop se bo odobril za vsak primer posebej za namene boja proti hudim kaznivim dejanjem. S tem se bo tudi močno zmanjšala upravna obremenitev finančnih institucij, ki se jim ne bo več treba odzivati na splošne zahtevke organov kazenskega pregona za informacije.

Predlog dodatno krepi sodelovanje med nacionalnimi finančnoobveščevalnimi enotami in organi kazenskega pregona, pa tudi med finančnoobveščevalnimi enotami v različnih državah članicah. Poleg tega bodo morale države članice zagotoviti, da njihova nacionalna enota Europola odgovori na zahtevke Europola za informacije v centraliziranih registrih bančnih računov ter za finančne informacije in finančne analize. Zahteve Europola bodo morale biti ustrezno utemeljene in predložene za vsak primer posebej v okviru pristojnosti Europola in za opravljanje njegovih nalog. Boljši dostop organov kazenskega pregona do finančnih podatkov in boljše sodelovanje s finančnoobveščevalnimi enotami bosta pospešila preiskave ter organom omogočila učinkovitejši boj proti čezmejnemu kriminalu. Europol bo lahko okrepil tudi svojo podporo državam članicam pri boju proti kaznivim dejanjem, ki spadajo v njegovo pristojnost. Da bi se zagotovilo spoštovanje temeljnih pravic do varstva osebnih podatkov in zasebnosti, predlog direktive predvideva stroge zaščitne ukrepe za obdelavo osebnih podatkov.

Komisija sozakonodajalca poziva, naj takoj proučita predlog, vključen v Skupno izjavo o zakonodajnih prednostnih nalogah EU za leti 2018 in 2019, da bi se tako dosegel hiter dogovor. Komisija tudi ponovno poudarja pomen popolnega izvajanja in uporabe četrte direktive o pranju denarja ter orodij, ki jih zagotavlja za boj proti pranju denarja in financiranju teroristov. To vključuje potrebo po zagotavljanju zadostnih sredstev finančnoobveščevalnim enotam za izpolnjevanje njihovih nalog. Poleg tega mora Komisija v skladu s spremembo četrte direktive o pranju denarja, o kateri sta sozakonodajalca decembra 2017 dosegla politični dogovor, Evropskemu parlamentu in Svetu do junija 2020 predložiti poročilo, v katerem je ocenjena morebitna prihodnja medsebojna povezava centraliziranih registrov bančnih računov. Komisija v ta namen izvaja študijo, ugotovitve iz te študije pa bo predstavila do sredine leta 2019.

3.Zaostrena pravila proti predhodnim sestavinam za eksplozive, ki se uporabljajo za doma narejene eksplozive

Teroristi in storilci kaznivih dejanj so doma narejene eksplozive uporabili v številnih napadih v EU, vključno s tistim v Madridu (2004), Londonu (2005), Parizu (2015), Bruslju (2016), Manchestru (2017) in Parsons Greenu (2017). Poskuse uporabe doma narejenih eksplozivov pa je vključevalo tudi še večje število neuspešnih in preprečenih napadov. Ti napadi poudarjajo potrebo po čim večji omejitvi dostopa teroristov do in uporabe predhodnih sestavin za eksplozive, ki jih je mogoče zlorabiti za izdelavo doma narejenih eksplozivov. Zato je Komisija skupaj s tem poročilom o napredku sprejela predlog o reviziji in krepitvi veljavnih omejitev Uredbe 98/2013 o trženju in uporabi predhodnih sestavin za eksplozive. To sledi priporočilu Komisije iz oktobra 2017, ki določa takojšnje ukrepe za preprečevanje zlorabe predhodnih sestavin za eksplozive na podlagi obstoječih pravil. Predlog temelji na številnih posvetovanjih z različnimi skupinami zainteresiranih strani in na podrobni oceni učinka. Na podlagi uredbe iz leta 2013 so dajanje na voljo, vnos, posedovanje in uporaba nekaterih predhodnih sestavin za eksplozive omejeni, sumljive transakcije pa je treba prijaviti. Te omejitve in kontrole so pomagale zmanjšati količino predhodnih sestavin za eksplozive, ki je na voljo splošnim uporabnikom, ter pripeljale do povečanja števila prijav sumljivih transakcij, vendar pa se je pri teh izkazalo, da teroristom in storilcem kaznivih dejanj ne morejo preprečiti zlorabe teh snovi za izdelavo eksplozivov.