ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
o sklenitvi, v imenu Evropske unije in njenih držav članic, Protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Uzbekistan na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Priloženi predlog je pravni instrument za sklenitev Protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Uzbekistan na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu: Protokol).

V skladu z Aktom o pristopu se Hrvaška zavezuje, da bo pristopila k mednarodnim sporazumom, ki so jih podpisale ali sklenile Evropska unija in njene države članice, in sicer na podlagi protokola k navedenim sporazumom.

Sporazum o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Uzbekistan na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je bil podpisan 21. junija 1996 in je začel veljati 1. julija 1999.

Protokol je bil podpisan […] v […] na podlagi Sklepa Sveta z dne [….] o podpisu, v imenu Evropske unije in njenih držav članic, in začasni uporabi Protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Uzbekistan na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji.

Na podlagi predlaganega protokola Republika Hrvaška postane pogodbenica Sporazuma, Unija pa je zavezana zagotoviti verodostojno različico Sporazuma v hrvaškem jeziku.

Komisija predlaga Svetu, da sklene Protokol v imenu Evropske unije in njenih držav članic.

Evropski parlament bo pozvan, naj da soglasje k Protokolu.

2017/0083 (NLE)

Predlog

SKLEP SVETA

o sklenitvi, v imenu Evropske unije in njenih držav članic, Protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Uzbekistan na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti členov 207 in 209 v povezavi s členom 218(6)(a) Pogodbe,

ob upoštevanju Akta o pristopu Republike Hrvaške in zlasti člena 6(2) Akta,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju naslednjega:
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

1.1. Člen 78(3) Pogodbe in trenutni začasni mehanizem premestitev

V sklopu skupne azilne politike člen 78(3) Pogodbe o delovanju EU (PDEU) določa posebno pravno podlago za ravnanje v izrednih razmerah. V skladu z navedenim členom lahko Svet na predlog Evropske komisije in po posvetovanju z Evropskim parlamentom sprejme začasne ukrepe v korist ene ali več držav članic, ki se soočajo z izrednimi razmerami zaradi nenadnega prihoda državljanov iz tretjih držav. Začasni ukrepi iz člena 78(3) PDEU se sprejmejo le izjemoma. Uporabiti jih je mogoče šele, ko je dosežen določen prag nujnosti ukrepanja in resnosti težav, ki jih v azilnem sistemu ene ali več držav članic povzroči nenaden prihod državljanov tretjih držav.

Na podlagi člena 78(3) PDEU je Svet sprejel dva sklepa o uvedbi začasnih ukrepov na področju mednarodne zaščite v korist Italije in Grčije. V skladu s Sklepom Sveta (EU) 2015/1523 naj bi 40 000 prosilcev za mednarodno zaščito premestili iz Italije in Grčije v druge države članice. V skladu s Sklepom Sveta (EU) 2015/1601 naj bi 120 000 prosilcev za mednarodno zaščito premestili iz Italije, Grčije in drugih držav članic, ki se soočajo z izrednimi razmerami.

V skladu s Sklepom Sveta (EU) 2015/1601 je Avstriji dodeljenih za premestitev iz Italije in Grčije 3 551 oseb.

V skladu s členom 4(5) Sklepa 2015/1601 lahko država članica v izjemnih okoliščinah do 26. decembra 2015 uradno obvesti Svet in Komisijo, da začasno ne more sodelovati pri postopku premestitve v višini do 30 % prosilcev, ki so ji dodeljeni v skladu z odstavkom 1, pri čemer navede ustrezno utemeljene razloge, ki so skladni s temeljnimi vrednotami Unije iz člena 2 Pogodbe o Evropski uniji. Komisija bi morala oceniti navedene razloge in Svetu predložiti predloge v zvezi z začasno odložitvijo premestitve v višini do 30 % prosilcev, ki so zadevni državi članici dodeljeni v skladu z odstavkom 1. Kadar je to utemeljeno, lahko Komisija predlaga podaljšanje roka za premestitev prosilcev iz preostale dodelitve do 12 mesecev po datumu iz člena 13(2).

Avstrija je z dopisom z dne 16. decembra 2015 Komisijo in Svet obvestila, da se sooča z razmerami iz člena 4(3) Sklepa Sveta (EU) 2015/1601 z dne 22. septembra 2015 o uvedbi začasnih ukrepov na področju mednarodne zaščite v korist Italije in Grčije, pri čemer je navedla razloge ter zaprosila za prilagoditev mehanizma premestitev v korist Avstrije. Avstrija je z dopisom z dne 22. decembra 2015 v skladu s členom 4(5) Sklepa Sveta (EU) 2015/1601 zaprosila za začasno odložitev premestitve v višini do 30 % prosilcev, ki so Avstriji dodeljeni v skladu s Sklepom Sveta (EU) 2015/1601, in podaljšanje roka za premestitev prosilcev iz preostale dodelitve za 12 mesecev po datumu iz člena 13(2) Sklepa Sveta (EU) 2015/1601.
•Natančnejša pojasnitev posameznih določb predloga

Da bi se državam članicam omogočila harmonizacija obravnave e-publikacij z vidika stopenj DDV z obravnavo tiskanih publikacij in publikacij na kakršnih koli fizičnih nosilcih, so potrebne tri spremembe direktive o DDV:

1. Sprememba Priloge III

V točki 6 Priloge III se bodo črtala sklicevanja na „vse fizične nosilce“ in posebne oblike za tiskane publikacije „(brošure, letaki in podobno tiskano gradivo, otroške slikanice, vključno s tistimi za risanje ali barvanje, glasbena dela, tiskana ali v rokopisu, zemljevidi in hidrografske ali podobne karte)“, uvedel pa se bo pogoj „razen publikacij, ki jih v celoti ali v pretežnem delu tvorijo glasbene ali video vsebine“.

2. Sprememba člena 98

V skladu s sedanjo direktivo so vse elektronsko opravljene storitve obdavčene po splošni stopnji DDV, k temu pa se uvaja izjema za elektronsko dobavljene publikacije.

3. Sprememba člena 99

V členu 99 se doda odstavek 3, ki državam članicam omogoča, da za dobavo blaga in opravljanje storitev, navedenih v spremenjeni točki 6 Priloge III, uporabijo nižje stopnje, ki so nižje od najnižje stopnje, določene v tem členu, ali odobrijo oprostitve s pravico do odbitka DDV, plačanega v predhodni fazi.

Da bi se zajele tudi e-publikacije, je treba črtati sklicevanja na oblike ter se sklicevati na splošno na knjige, časopise in periodične publikacije, države članice pa bodo tako lahko še naprej omejevale uporabo nižjih stopenj za nekatere knjige, časopise in periodične publikacije, npr. z izključitvijo posebnih oblik ali vsebin.

Dobava povsem glasbenih in video vsebin bo še naprej obdavčena po splošni stopnji DDV, enako pa velja tudi za publikacije, ki jih v pretežnem delu tvorijo glasbene ali video vsebine. Države članice bodo imele diskrecijsko pravico za opredelitev pojma „v pretežnem delu“ v svoji nacionalni zakonodaji o DDV. Ta rešitev bi državam članicam omogočila tudi nadaljnjo uporabo nižje stopnje za zvočne knjige ter zvočne časopise in periodične publikacije za osebe z izgubo vida.

Ta predlog ne navaja nobene opredelitve na ravni EU glede pojmov knjiga, časopis in periodična publikacija. E-publikacije se razvijajo in za vsako posebno opredelitev tega, kaj je knjiga, časopis ali periodična publikacija, obstaja tveganje, da bi hitro postala zastarela. Glede na to, da se pri zakonodaji EU v davčnih zadevah zahteva soglasnost, so države članice na splošno zmožne prilagoditi pravila prihodnjim potrebam hitreje kot EU.

Tretja sprememba direktive o DDV priznava dejstvo, da so bila nekaterim državam članicam odobrena odstopanja in da te za nekatere tiskane publikacije uporabljajo stopnje, ki so nižje od nižjih stopenj (vključno z ničelno stopnjo). Možnost uporabe dodatnih nižjih stopenj, ki so nižje od veljavne minimalne stopnje 5 %, ali odobritve oprostitev s pravico do odbitka DDV, plačanega v predhodni fazi, bo za dobavo knjig, časopisov in periodičnih publikacij dana vsem državam članicam, da bi se jim tako omogočila uskladitev stopenj DDV za e-publikacije z veljavnimi stopnjami DDV za tiskane publikacije.
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

Razlogi za predlog in njegovi cilji

Predlog zadeva osnutek sklepa Sveta o drugem obroku finančnega prispevka držav članic v Evropski razvojni sklad (ERS) v letu 2016.

11. ERS in drugi še vedno odprti skladi ERS (to so 8., 9. in 10. ERS) se upravljajo v skladu z naslednjimi pravili:

sedanjim Sporazumom o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o partnerstvu AKP-EU), kakor je bil nazadnje spremenjen,

Notranjim sporazumom med predstavniki vlad držav članic Evropske unije, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju pomoči Evropske unije v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 v skladu s Sporazumom o partnerstvu AKP-EU in o dodelitvi finančne pomoči čezmorskim državam in ozemljem, za katere se uporablja četrti del Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Notranji sporazum za 11. ERS),

Uredbo Sveta (EU) 2015/323 o finančni uredbi, ki se uporablja za 11. Evropski razvojni sklad (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba za 11. ERS).

Zgoraj navedeni dokumenti vsebujejo večletne obveznosti držav članic za finančno podporo zakladnice ERS. Finančna uredba za 11. ERS določa redne prispevke držav članic v zakladnico ERS glede na vnaprej določene finančne obveznosti. Redni prispevki se vpokličejo s tehničnimi sklepi Sveta, ki odražajo izvrševanje prej določenih finančnih obveznosti.

Nekateri naslovi obrazložitvenega memoranduma zato niso relevantni za redne zahtevke za prispevke, kot je ta.
Vendar običajne klavzule o določitvi v dvostranskih sporazumih o zračnem prometu držav članic kršijo zakonodajo Unije. Tretji državi omogočajo, da zavrne, umakne ali začasno prekliče dovoljenja ali pooblastila letalskega prevoznika, ki ga je določila država članica, vendar ni v pretežni lasti in pod učinkovitim nadzorom navedene države članice ali njenih državljanov. Ugotovljeno je bilo, da to pomeni diskriminacijo letalskih prevoznikov Evropske unije, ki imajo sedež na ozemlju države članice, vendar so v lasti in pod nadzorom državljanov drugih držav članic. To je v nasprotju s členom 49 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki državljanom držav članic, ki so uveljavili svojo pravico do ustanavljanja, zagotavlja enako obravnavo v državi članici gostiteljici, kot velja za državljane zadevne države članice.

Obstajajo še druga vprašanja, kot je obdavčitev letalskega goriva ali obvezni trgovinski dogovori med letalskimi prevozniki, kjer je treba skladnost s pravom Unije zagotoviti tako, da se spremenijo ali dopolnijo obstoječe določbe iz dvostranskih sporazumov o zračnem prevozu med državami članicami in tretjimi državami.

V skladu z mehanizmi in smernicami v Prilogi k „horizontalnemu pooblastilu“ je Komisija s pogajanji dosegla Sporazum z Republiko Filipini, ki nadomešča nekatere določbe iz obstoječih dvostranskih sporazumov o zračnem prometu med državami članicami in Republiko Filipini. Člen 2 Sporazuma nadomesti običajne klavzule o določitvi s klavzulo EU o določitvi, ki vsem prevoznikom EU omogoča, da izkoristijo pravico do ustanavljanja. Člen 5 rešuje možna neskladja s pravili Unije o konkurenci.

Pogajanja o Sporazumu so bila uspešno zaključena, zato bi ga bilo treba podpisati v imenu Evropske unije. V ta namen se predlaga sprejetje ustreznega sklepa.

Do začetka veljavnosti Sporazuma se predlaga tudi njegova začasna uporaba od prvega dne prvega meseca po dnevu, ko se pogodbenici medsebojno uradno obvestita o zaključku za ta namen potrebnih postopkov.
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Regionalna konvencija o pan-evro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu (v nadaljnjem besedilu: Konvencija) vsebuje določbe o poreklu blaga, s katerim se trguje v okviru posameznih sporazumov, sklenjenih med pogodbenicami.

Člen 5(1) Konvencije določa, da lahko tretja stran postane pogodbenica te konvencije, če ima država kandidatka ali ozemlje z vsaj eno pogodbenico sklenjen veljaven sporazum o prosti trgovini, ki vključuje preferencialna pravila o poreklu. Člen 2(2) Konvencije določa, da v Konvenciji „tretja stran“ pomeni katero koli sosednjo državo ali ozemlje, ki ni pogodbenica.

Gruzija je depozitarju Konvencije (generalni sekretariat Sveta EU) 23. septembra 2015 predložila pisno zahtevo za pristop h Konvenciji.

Gruzijske oblasti so potrdile, da ima Gruzija sklenjen sporazum o prosti trgovini s pogodbenicami, in sicer z EU in Turčijo. Zato Gruzija izpolnjuje pogoj iz člena 5(1) Konvencije, da bi postala pogodbenica.

Zahtevo bi bilo zato treba predložiti Skupnemu odboru Konvencije, da se na podlagi člena 4(3)(b) sprejme sklep, s katerim se Gruzijo povabi, da pristopi h Konvenciji. Stališče EU v Skupnem odboru bi moral določiti Svet.

Komisija meni, da pristop Gruzije ne zahteva nobenih prehodnih ukrepov iz člena 4(3)(c) Konvencije.

2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

•Pravna podlaga

Pravna podlaga Sklepa Sveta je prvi pododstavek člena 207(4) v povezavi s členom 218(9) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

•Subsidiarnost (za neizključno pristojnost)

Predlog je v izključni pristojnosti Unije.

•Izbira instrumenta

Predlagani instrument: sklep Sveta.

3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA

•Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi

Pogodbenice Konvencije in države članice so bile obveščene o zahtevi na sestanku Skupnega odbora Konvencije 25. novembra 2015.
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. OZADJE PREDLOGA

• Razlogi za predlog in njegovi cilji

Cilj tega predloga je oblikovati stališče, ki ga sprejme Evropska unija v okviru Generalnega sveta Svetovne trgovinske organizacije (STO) glede podaljšanja odstopanja od obveznosti STO, ki se nanašajo na avtonomne trgovinske preferenciale, ki bi jih Evropska unija morala dodeliti državam Zahodnega Balkana do 31. decembra 2021.

To bi bilo tretje podaljšanje odstopanja od obveznosti STO.

Generalni svet STO je 8. decembra 2000 Evropski Uniji odobril odstopanje od njenih obveznosti iz člena I(1) GATT 1994 v obsegu, ki bi Evropski uniji omogočal preferencialno obravnavo držav upravičenk v obdobju do 31. decembra 2006. Evropski uniji je bilo 28. julija 2006 odobreno podaljšanje do 31. decembra 2011. Evropski uniji je bilo 5. decembra 2011 odobreno podaljšanje do 31. decembra 2016.

• Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

Evropska unija je državam Zahodnega Balkana dodelila preferencialne tarife na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 2007/2000 z dne 18. septembra 2000 o uvedbi dajatve proste ali preferencialne obravnave proizvodov s poreklom iz držav Zahodnega Balkana (Albanija, Bosna in Hercegovina, Hrvaška, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Kosovo, Črna gora in Srbija). Uredba (ES) št. 2007/2000 je bila večkrat znatno spremenjena, z Uredbo Sveta (ES) št. 1215/2009 pa je bila kodificirana. Nadaljnje spremembe so bile uvedene leta 2011 na podlagi Uredbe (EU) št. 1336/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011, tj. podaljšanje avtonomnih trgovinskih preferencialov do 31. decembra 2015. Hrvaška je bila po pristopu k EU z Uredbo (EU) št. 517/2013 črtana s področja uporabe Uredbe Sveta (ES) št. 1215/2009.

Evropska unija je sprejela Uredbo (EU) 2015/2423 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2015 o nadaljnji spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1215/2009 in podaljšanju avtonomnega preferencialnega režima za Zahodni Balkan do 31. decembra 2020.

• Skladnost z drugimi politikami Unije

Ni relevantno.

2. PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

• Pravna podlaga

Člen 218(9) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določa, da kadar mora organ, ustanovljen z mednarodnim sporazumom, sprejeti sklep s pravnim učinkom, Svet na predlog Komisije ali visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko sprejme sklep o stališču, ki ga je treba zavzeti v imenu Evropske unije. Odobritev odstopanja za dodatne avtonomne trgovinske preferenciale, ki jih Evropska unija dodeli državam Zahodnega Balkana, spada na področje uporabe te določbe, ker sklep sprejme organ, ustanovljen z mednarodnim sporazumom (Generalni svet ali Ministrska konferenca STO), ki vpliva na pravice in obveznosti Evropske unije.

• Subsidiarnost (za neizključno pristojnost)

Ni relevantno.

• Sorazmernost

Ni relevantno.

• Izbira instrumenta
o sklenitvi, v imenu Evropske unije in njenih držav članic, Protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani in Republiko Tadžikistan na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Priloženi predlog je pravni instrument za sklenitev Protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani in Republiko Tadžikistan na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu: Protokol).

V skladu z Aktom o pristopu Hrvaška pristopi k mednarodnim sporazumom, ki so jih podpisale ali sklenile Evropska unija in njene države članice, in sicer na podlagi protokola k navedenim sporazumom.

Sporazum o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani in Republiko Tadžikistan na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je bil podpisan v Bruslju 11. oktobra 2004 in je začel veljati 1. oktobra 2010.

Protokol je bil podpisan […] v […] na podlagi Sklepa Sveta z dne [….] o podpisu, v imenu Evropske unije in njenih držav članic, in začasni uporabi Protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani in Republiko Tadžikistan na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji.

Na podlagi predlaganega protokola Republika Hrvaška postane pogodbenica Sporazuma, EU pa je zavezana zagotoviti verodostojno različico Sporazuma v hrvaškem jeziku.

Komisija prosi Svet, da sklene Protokol v imenu Evropske unije in njenih držav članic.

Evropski parlament bo pozvan, naj da soglasje k Protokolu.

2016/0055 (NLE)

Predlog

SKLEP SVETA

o sklenitvi, v imenu Evropske unije in njenih držav članic, Protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani in Republiko Tadžikistan na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, in zlasti členov 207 in 209 v povezavi s členom 218(6)(a) Pogodbe,

ob upoštevanju Akta o pristopu Republike Hrvaške, in zlasti člena 6(2) Akta,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju naslednjega:

(1)V skladu s Sklepom Sveta …/..../EU je bil Protokol k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani in Republiko Tadžikistan na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu: Protokol) podpisan s pridržkom njegove sklenitve.
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Akt o pristopu Republike Hrvaške vsebuje poenostavljen sistem za pristop Hrvaške h konvencijam in protokolom, ki so jih sklenile države članice na podlagi člena 34 PEU (prej člen K.3 PEU) ali člena 293 Pogodbe ES. Dejansko člen 3(4) Akta o pristopu zgolj določa, da Hrvaška pristopi h konvencijam in protokolom v skladu z aktom.

2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

•Pravna podlaga

Člen 3(4) in (5) Akta o pristopu določa, da Svet sprejme sklep, s katerim se določi datum začetka veljavnosti teh konvencij in protokolov za Hrvaško ter sprejme vse potrebne prilagoditve teh konvencij in protokolov, ki so potrebne zaradi pristopa Hrvaške. Svet sprejme sklep na podlagi priporočila Komisije po posvetovanju z Evropskim parlamentom.

Priloga I k Aktu o pristopu vsebuje seznam konvencij in zadevnih protokolov na področju pravosodja in notranjih zadev.

Na tem seznamu je tudi Konvencija z dne 18. decembra 1997, pripravljena na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, o medsebojni pomoči in sodelovanju med carinskimi upravami.

Zaradi pristopa Hrvaške k navedeni konvenciji prilagoditve navedene konvencije niso potrebne.

Zato je namen tega priporočila Komisije za sklep Sveta zgolj določiti datum, s katerim Konvencija z dne 18. decembra 1997 začne veljati za Hrvaško.

3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA

•Ocena učinka

Ker Akt o pristopu že določa, da Hrvaška pristopi h konvencijam in protokolom iz Priloge I k Aktu, ni treba opraviti posvetovanja z zainteresiranimi stranmi in ocene učinka takega pristopa.

4.PRORAČUNSKE POSLEDICE

Jih ni.

5.DRUGI ELEMENTI

•Podrobna obrazložitev specifičnih določb predloga

Komisija je pozvana, da sprejme priporočilo za sklep Sveta in ga predloži Svetu in Evropskemu parlamentu.