EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 7.6.2018 COM(2018) 441 final 2018/0231(COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o vzpostavitvi programa za enotni trg, konkurenčnost podjetij, vključno z malimi in srednjimi podjetji, in evropsko statistiko ter o razveljavitvi uredb (EU) št. 99/2013, (EU) št. 1287/2013, (EU) št. 254/2014, (EU) št. 258/2014, (EU) št. 652/2014 in (EU) 2017/826 (Besedilo velja za EGP) {SEC(2018) 294 final}

{SWD(2018) 320 final}



OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1.OZADJE PREDLOGA • Razlogi in cilji Evropska komisija je 2. maja 2018 predlagala večletni finančni okvir Unije za obdobje 2021–2027. Med drugim je predlagala nov program za enotni trg. Ta program bo prispeval k doseganju ciljev iz političnega sporočila, ki spremlja predlog večletnega finančnega okvira. K temu bo prispeval s krepitvijo upravljanja notranjega trga, podpiranjem konkurenčnosti industrije in zlasti mikro, malih in srednjih podjetij (v nadaljnjem besedilu: MSP), spodbujanjem zdravja ljudi, živali in rastlin ter dobrobiti živali ter z vzpostavitvijo okvira za financiranje evropske statistike. Predlog predvideva dodelitev proračunskih sredstev v znesku 4 089 milijonov EUR. Poleg tega bo k ciljem te uredbe znatno prispevalo 2 000 milijonov EUR, dodeljenih v okviru sklada InvestEU, zlasti njegovega sklopa za mala in srednja podjetja. Notranji trg je temelj Unije. Od svojega začetka izrazito prispeva k rasti, konkurenčnosti in zaposlovanju. Notranji trg je pomagal ustvariti delovna mesta in potrošnikom omogočil večjo izbiro po nižjih cenah. Še vedno je gonilo za izgradnjo močnejšega, bolj uravnoteženega in pravičnejšega gospodarstva. Je eden izmed glavnih dosežkov Unije in njeno najmočnejše orodje v vse bolj globaliziranem svetu. Kljub temu se mora notranji trg stalno prilagajati hitro spreminjajočemu se okolju, za katerega sta značilni digitalna revolucija in globalizacija. To predstavlja velik izziv za ureditev in izvrševanje. Obsežna zakonodaja Unije podpira delovanje notranjega trga. To zadeva zlasti konkurenčnost, standardizacijo, varstvo potrošnikov, nadzor trga in ureditev prehranske verige. Prav tako vpliva na pravila v zvezi s poslovanjem, trgovino, finančnimi storitvami in institucijami ter na spodbujanje poštene konkurence, kar pomaga ustvarjati enake konkurenčne pogoje, potrebne za delovanje notranjega trga. Vendar ovire za pravilno delovanje notranjega trga ostajajo, prav tako pa nastajajo nove. Določanje pravil je le prvi korak; zagotoviti, da delujejo, pa je enako pomembno. Zato je treba posameznikom in podjetjem zagotoviti dovolj informacij o njihovih pravicah, javnim organom znanje o tem, kako pravila uporabiti, sodiščem pa strokovno znanje o tem, kako jih izvesti. To pomeni, da morajo biti vzpostavljena orodja za zbiranje informacij, programi usposabljanja in mehanizmi za izredne razmere. Prav tako je treba izboljšati sodelovanje med pristojnimi organi držav članic ter med pristojnimi organi držav članic in Komisijo ter decentraliziranimi agencijami Unije. Poleg tega so za učinkovito izvajanje in posodobitev pravnega okvira Unije in njegovo hitro prilagajanje spreminjajočemu se okolju potrebne najnovejše analize, študije ali ocene na podlagi visokokakovostnih, primerljivih in zanesljivih podatkov. Predlagani program združuje dejavnosti, financirane v okviru petih predhodnih programov na področjih konkurenčnosti podjetij, varstva potrošnikov, strank in končnih uporabnikov finančnih storitev, oblikovanja politik na področju finančnih storitev in v zvezi s prehransko verigo, ali predhodno financirane v okviru več proračunskih vrstic Komisije, pri čemer vse zadevajo notranji trg in konkurenčnost MSP. Program bi moral prav tako vključiti nove pobude, katerih cilj je izboljšati delovanje notranjega trga. Vse te dejavnosti združujejo njihovi skupni cilji urejati, izvajati, olajševati, izvrševati in zaščititi različne dejavnosti in akterje na notranjem trgu ter ohraniti nemoteno delujoč notranji trg. Vse te dejavnosti so tako na različne načine bistvene za dobro delujoč notranji trg, nadaljevanje njihove finančne podpore pa je nujno. Predlagani program zagotavlja kontinuiteto različnih prejšnjih ukrepov in hkrati racionalizira ukrepe ter izkorišča sinergije med njimi in novimi dejavnostmi. Nadaljnja racionalizacija se doseže z združevanjem vseh centralno upravljanih instrumentov na ravni Unije v skladu InvestEU, vključno z dolžniškimi in lastniškimi finančnimi instrumenti v korist MSP. Jamstva za posojila za MSP, ki so bila prej zagotovljena v okviru programa COSME, se bodo zato izvajala v okviru „sklopa za MSP“ sklada InvestEU. Glede prejemnikov dolžniških in lastniških finančnih instrumentov v okviru programa COSME bosta zagotovljena kontinuiteta finančne pomoči in nemoten prehod na sklad InvestEU. Zato je cilj programa izboljšati delovanje notranjega trga. Zagotavlja prožnejši in prilagodljivejši finančni okvir, namenjen zagotavljanju dobro delujočega notranjega trga na stroškovno najučinkovitejši način. V okviru proračunskih omejitev si mora Unija prizadevati za sinergije in preprečevati podvajanje in razdrobljenost podpore notranjemu trgu. Prav tako mora zagotoviti večjo prepoznavnost in skladnost svojih ukrepov za posameznike, potrošnike, podjetja in pristojne organe, za katere je lahko širok nabor različnih orodij in podpornih programov nejasen. Program bo torej zagotovil proračunska sredstva v podporo vzpostavitvi poglobljenega in pravičnejšega notranjega trga s pomočjo racionaliziranega in prožnega finančnega okvira. Ker so številne pobude v programu nove in ker na pogoje na področju konkurenčnosti vplivajo zlasti dinamične spremembe na notranjem trgu, katerih hitrost in obseg je težko oceniti, se predvideva, da bo za soočanje s spreminjajočimi se potrebami v okviru tega dela programa potrebna prožnost. Poleg tega program vzpostavlja finančni okvir za zagotavljanje visokokakovostne, primerljive in zanesljive evropske statistike za podpiranje oblikovanja, spremljanja in ocenjevanja vseh politik Unije. Nadomešča predhodni evropski statistični program. Treba je poudariti, da ima evropska statistika kljub temu, da nedvomno prispeva k uresničevanju politik notranjega trga, veliko širše področje uporabe kot notranji trg, saj služi vsem politikam Unije. • Skladnost z veljavnimi predpisi Program prispeva k vzpostavitvi bolj poglobljenega in pravičnejšega notranjega trga ter podpira izvajanje strategij za enotni trg in digitalni trg, akcijski načrt za unijo kapitalskih trgov in sveženj o novem dogovoru za potrošnike. Močan enotni trg je tudi predpogoj za močnejšo Unijo, kot je poudaril predsednik Komisije v govoru o stanju Unije iz leta 2017. Krepitev upravljanja notranjega trga je tudi odziv na številne sklepe Sveta in resolucijo Evropskega parlamenta o enotnem trgu. Pri tem gre zlasti za sklepe Sveta za konkurenčnost z dne 29. februarja 2016 o strategiji za enotni trg (sklic 6622/16) in resolucijo Evropskega parlamenta z dne 26. maja 2016 o strategiji za enotni trg (sklic 2015/2534 (INI)). • Skladnost z drugimi politikami Unije Predlagani program je skladen z drugimi predlaganimi akcijskimi programi Unije in skladi s podobnimi cilji na povezanih področjih pristojnosti. Ukrepi v okviru tega programa bodo zlasti dopolnjevali ukrepe programov Carina in Fiscalis, katerih cilj je prav tako podpirati in izboljšati delovanje notranjega trga.

Predlagani program spodbuja sinergije in dopolnjevanje v podporo MSP in podjetništvu v okviru sklada InvestEU. V ta namen bo poleg zneska 1 000 milijonov EUR, namenjenega za nefinančne instrumente podpore konkurenčnosti MSP v okviru tega programa, izvedena jamstvena shema za MSP s finančnimi sredstvi v znesku 2 000 milijonov EUR v okviru sklopa za MSP sklada InvestEU. Program dopolnjuje podporo za MSP in podjetništvo v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj. Program išče sinergije s programom Obzorje Evropa in vesoljskim programom v zvezi s spodbujanjem MSP, da izkoristijo prodorne inovacije in druge rešitve, razvite v okviru navedenih programov. Program prav tako dopolnjuje program za digitalno Evropo, katerega cilj je spodbujati digitalizacijo gospodarstva Unije in javnega sektorja. Poleg tega si bo predlagani program prizadeval za sinergije s skladom za pravosodje, pravice in vrednote, katerega cilj je podpreti in nadaljevati razvoj evropskega območja pravice za učinkovitost nacionalnih pravosodnih sistemov, kar je ključni dejavnik za pravično in stroškovno učinkovito evropsko gospodarstvo. Predlagani program je skladen s programom Erasmus in Solidarnostnim skladom Evropske unije ter Evropskim socialnim skladom plus. Deloval bo kot katalizator za mobilnost na trgu dela in med mladimi, kar je bistvenega pomena za dobro delovanje notranjega trga. Poleg tega bi se ukrepi prehranske verige, podprti v okviru predlaganega programa, kot so veterinarski in fitosanitarni ukrepi v primeru kriz na področju zdravja živali in rastlin, lahko dopolnjevali s tržnimi ukrepi iz proračuna Unije za skupno kmetijsko politiko. Če je primerno, bi se morali ukrepi programa uporabiti za sorazmerno odpravljanje tržnih pomanjkljivosti ali neoptimalnih naložbenih razmer, ne da bi se podvajali ali nadomestili zasebno financiranje, ter bi morali imeti jasno evropsko dodano vrednost. To bo zagotovilo skladnost med ukrepi programa in pravili EU o državni pomoči, s čimer se bo preprečilo neupravičeno izkrivljanje konkurence na notranjem trgu. Ta predlog določa, da se Uredba uporablja od 1. januarja 2021. Pripravljen je za Unijo s 27 državami članicami. To je v skladu z uradnim obvestilom Združenega kraljestva o nameri, da na podlagi člena 50 Pogodbe o Evropski uniji izstopi iz Evropske unije. To uradno obvestilo je Evropski svet prejel 29. marca 2017. 2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST V skladu z ustaljeno sodno prakso mora izbira pravne podlage za ukrep Evropske unije temeljiti na objektivnih dejavnikih, ki jih je mogoče sodno preveriti. Če Pogodba vsebuje podrobnejšo določbo, ki se lahko šteje za pravno podlago za zadevni ukrep, mora ukrep temeljiti na navedeni določbi. Če se pri preizkusu ukrepa izkaže, da ima ta dva cilja ali ima dva sestavna dela, pri čemer je eden od teh ciljev ali sestavnih delov glavni, drugi pa stranski, mora pravni akt temeljiti na samo eni pravni podlagi, in sicer tisti, ki se zahteva za glavni ali prevladujoči cilj oziroma sestavni del. Glede ukrepa, ki hkrati sledi več ciljem ali ima več sestavnih delov, ki so neločljivo povezani, ne da bi bil eden v primerjavi z drugim le stranski, je Sodišče razsodilo, da mora tak ukrep, če je mogoče uporabiti različne določbe Pogodbe, izjemoma temeljiti na različnih ustreznih pravnih podlagah. Uporaba dvojne pravne podlage je izključena, če postopka, predvidena za eno ali drugo od teh podlag, nista združljiva. Trenutno veljavni temeljni akti o vzpostavitvi programov, ki bodo vključeni v program, temeljijo na raznovrstnih pravnih podlagah. Te zadevajo naslednje člene Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU): ·člen 114 za dejavnosti, ki podpirajo računovodsko poročanje in revizijo (ter veliko število ukrepov na notranjem trgu, ki vsebujejo pomožne finančne določbe); ·člen 169(2)(b) za varstvo potrošnikov; ·člena 43 in 168(4)(b) za ukrepe na veterinarskem in fitosanitarnem področju; ·člen 197 za upravno sodelovanje; ·člen 173 za spodbujanje ugodnega okolja za razvoj podjetij, zlasti MSP; ·člen 195 za turizem in ·člen 338 za statistiko. Glede na dosežene sinergije je združevanje predhodnih programov privedlo do predloga, ki si istočasno prizadeva za uresničevanje štirih neločljivo povezanih ciljev, pri čemer noben izmed njih ni stranski. Ti cilji zadevajo: ·notranji trg (člen 114 PDEU); ·ukrepe na veterinarskem in fitosanitarnem področju (člen 43 in člen 168(4)(b) PDEU);

·spodbujanje ugodnega okolja za razvoj podjetij, zlasti MSP; (člen 173 PDEU) in ·statistiko za politike Unije (člen 338 PDEU). Zato pravno podlago za ta program tvorijo člen 114, člen 43(2) in člen 168(4)(b) ter člena 173 in 338 PDEU. • Subsidiarnost Vzpostavitev poglobljenega in pravičnejšega enotnega trga zahteva dobro delujoč regulativni okvir, dobro obveščene in opolnomočene posameznike, potrošnike in podjetja ter konkurenčen industrijski ekosistem. Tega Unija ali države članice same ne morejo doseči. Čeprav so države članice primarno odgovorne za uresničevanje notranjega trga v praksi, imata Komisija kot skrbnica Pogodb in Unija kot celota interes zagotoviti, da uresničevanje teh ciljev poteka na usklajen način ter da posamezniki, potrošniki in podjetja uživajo enake pravice in imajo enake priložnosti po vsej Evropi. Ukrepanje na ravni Unije je potrebno za zagotovitev skladnega razvoja notranjega trga, nediskriminacije, varstva potrošnikov, učinkovite konkurence, razvijanja zmogljivosti v državah članicah in sodelovanja med njimi ter za reševanje čezmejnih vprašanj. Za skladno delo Komisije in pristojnih organov držav članic na operativni ravni so potrebna skupna pravila in evropsko sodelovanje. Tako visoka stopnja sodelovanja in usklajevanja se lahko doseže samo s centraliziranim pristopom, v idealnem primeru na ravni Unije. Dejavnosti predlaganega programa so bolj stroškovno učinkovite, kot če bi vsaka sodelujoča država članica vzpostavila individualen okvir za sodelovanje na dvo- ali večstranski osnovi. Program z združevanjem sredstev temelji na ekonomiji obsega. To hkrati omogoča poglobitev zaupanja v notranji trg med javnostjo, potrošniki, podjetji ter pristojnimi organi držav članic. Poleg tega je bila potreba po ukrepanju Unije že utemeljena v okviru predhodnih programov. Predlagani program predhodnih utemeljitev ne bo spreminjal. Zato se program lahko vzpostavi samo na ravni Unije, saj ukrepi zahtevajo dejavno sodelovanje in usklajevanje med državami članicami. • Sorazmernost Predlagani program bo pomagal učinkovito izvrševati in posodobiti pravni okvir Unije ter ga hitro prilagajati nenehno spreminjajočemu se okolju. To bo med drugim potekalo z zbiranjem podatkov, analizami, študijami, ocenjevanjem in priporočili politike. Več kot polovica predlaganega proračuna se bo porabila za dejavnosti krepitve zmogljivosti in spodbujanje skupnih ukrepov med državami članicami ter med njihovimi pristojnimi organi in Komisijo ter decentraliziranimi agencijami Unije. Poleg tega bo program financiral mehanizme, ki posameznikom, potrošnikom in predstavnikom podjetij omogočajo, da prispevajo k postopkom odločanja. Prav tako bo okrepil izmenjavo in razširjanje strokovnega znanja in izkušenj. Program bo podpiral zelo specifične vrste ukrepov na naslednjih področjih: izboljšanje konkurenčnosti, zlasti MSP, standardizacija in izredni ukrepi v prehranski verigi. Poleg tega program zagotavlja okvir za financiranje razvoja, priprave in izkazovanja evropske statistike v smislu člena 13 Uredbe (ES) št. 223/2009. Noben ukrep ne presega tistega, kar je nujno potrebno za doseganje ciljev programa glede vzpostavitve dobro delujočega notranjega trga, spodbujanja konkurenčnosti MSP in priprave evropske statistike. Ukrepi temeljijo na analizi dejanskih potreb v praksi, vendar hkrati upoštevajo pravne zahteve (izredni ukrepi na veterinarskem in fitosanitarnem področju, evropska statistika). Komisija bo izvajala funkcije usklajevanja, izvajanja in upravljanja, kot je določeno v Pogodbah. Posledično bodo cilji programa doseženi veliko bolj sorazmerno na ravni Unije kot na ravni držav članic. Odstavek 3.3 ocene učinka se sklicuje na dodano vrednost Unije. • Izbira instrumenta

Kot je ugotovljeno v oceni učinka, je ukrepanje Unije na podlagi programa financiranja primerno. Z združitvijo vseh predhodnih programov in dejavnosti, ki so bile prej financirane pod proračunskimi vrsticami, ki zadevajo notranji trg, konkurenčnost MSP in evropsko statistiko, v en sam program, se bosta izboljšali skladnost in povezanost ukrepov. Hkrati se bo zmanjšalo število različnih in razdrobljenih pravil financiranja. V skladu z zakonodajno politiko, ki jo je Komisija sprejela v večletnem finančnem okviru, se program financiranja predlaga v obliki uredbe. 3.REZULTATI RETROSPEKTIVNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA • Retrospektivne ocene/preverjanja ustreznosti obstoječe zakonodaje Predlagani program se opira na izkušnje, pridobljene iz ocen predhodnih programov. Upošteva tudi rezultate ocen in javnih posvetovanj o dejavnostih, ki so bile prej financirane pod proračunskimi vrsticami v zvezi z notranjim trgom, ter ocen glede potrebe po izvajanju novih. Zlasti je pomembno opozoriti, da le 6 % državljanov EU meni, da so dobro obveščeni o svojih pravicah kot državljani Unije, in da jih le 36 % meni, da so precej dobro obveščeni. Na javnem posvetovanju o enotnem digitalnem portalu je 80 % podjetij menilo, da je upoštevanje nacionalnih zahtev v drugih državah težko. 60 % posameznikov pa je menilo, da je težko ali nekoliko težje vedeti, katere nacionalne zahteve bi morali izpolnjevati pri selitvi v drugo državo članico. Z oceno v okviru programa ustreznosti in uspešnosti predpisov (REFIT) o delovanju nadzora trga je bilo ugotovljeno, da podjetja slabo poznajo pravila in da je preglednost glede skladnosti izdelkov slaba. Prav tako je bilo ugotovljeno, da je med drugim razlog za neskladnost razdrobljenost organizacije nadzora trga v Uniji. Da bi se na notranjem trgu zmanjšalo število izdelkov, ki ne izpolnjujejo zahtev, mora financiranje skupnih ukrepov organov za nadzor trga potekati v bolj povezanem usklajevalnem okviru. V zvezi s politiko konkurenčnosti sta raziskavi Eurobarometer v letih 2010 in 2014 pokazali, da javnost ni dovolj seznanjena s tem, kam se obrniti v primeru višjih cen, manjšega števila izdelkov ali manjše izbire dobavitelja ter v primeru nižje kakovosti. Poleg tega je raziskava Eurobarometer iz leta 2016 pokazala nezadostno znanje in zavedanje glede pravil o državni pomoči. Ocena programa za potrošnike je pokazala počasnost programa pri odzivanju na nove tržne izzive, ki jih prinašajo hitre in pogosto nepredvidljive družbene in tehnološke spremembe. Prav tako je poudarila posebne omejitve v nekaterih državah članicah, ki preprečujejo optimalno izkoriščanje, običajno zaradi omejenih virov. Vmesna ocena programa za prehransko verigo je pokazala, da vse dejavnosti, ki prejemajo finančno podporo Unije na tem področju, ostajajo bistvene za zdravje ljudi, živali in rastlin v prehranski verigi. Navedeni program se je prav tako izkazal za prožnega pri obravnavanju nastajajočih potreb po sofinanciranju, zlasti v primeru izbruhov bolezni živali in škodljivih organizmov na rastlinah. Poleg tega tekoče ocenjevanje evropskega statističnega programa kaže, da je treba razviti stalno zmogljivost za hitrejše odzivanje na nastajajoče nove potrebe po podatkih. Globalizacija, digitalizacija in hitre tehnološke spremembe izpodbijajo utemeljenost merjenja gospodarske uspešnosti, tj. BDP in ključnih gospodarskih kazalnikov. Zato je treba vložiti znatna prizadevanja v razvijanje novih metodologij. Zbiranje podatkov je treba prilagoditi, da se zajamejo vsi razpoložljivi viri. • Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi Javno posvetovanje o predlogu večletnega finančnega okvira je potekalo med 10. januarjem 2018 in 9. marcem 2018. Vprašalnik je zajemal naložbe, raziskave in inovacije, MSP ter notranji trg. Približno 80 % zainteresiranih strani je menilo, da programi in skladi Unije dodajo večjo vrednost, kot bi lahko bila dosežena na nacionalni ravni. Notranji trg velja za najboljši primer dodane vrednosti Unije, saj se šteje za javno dobrino, ki zagotavlja resnično in oprijemljivo vrednost. Med najpomembnejšimi izzivi programa, ki jih je navedla velika večina anketirancev, so: podpora za MSP in industrijski razvoj, poštena konkurenca in varnost hrane. Na splošno je med 20 in 50 % anketirancev menilo, da s programom povezane politike v celoti ali precej dobro prispevajo k obravnavanju teh izzivov. Nemoten pretok blaga v Uniji je prejel najvišjo oceno (50 % vseh odgovorov). Sledili so mu podpora industrijskemu razvoju (42 %), zagotavljanje statistike Unije (40 %) ter podpora kapitalskim tokom in naložbam (39 %). Le 12 % anketirancev je menilo, da te politike sploh niso uspešne. • Ocena učinka Pri oblikovanju predlaganega programa je bila opravljena ocena učinka. Analizirani so bili naslednji trije splošni scenariji: –Prva možnost: običajni scenarij, po katerem se nadaljuje izvajanje sedanjih večletnih programov in proračunskih vrstic, pri čemer se dodajajo novi predlogi za porabo z ločenimi temeljnimi akti. –Druga možnost: celovit scenarij, po katerem se novi program prilagodi, tako da uresničuje cilje sedanjih in novih programov ter proračunskih vrstic, ki spadajo na njegovo področje uporabe. To se doseže z enotnim temeljnim aktom, ki je dovolj prožen, da zagotovi ohranitev posebnih pravnih in institucionalnih zahtev. –Tretja možnost: scenarij popolnoma enotne ureditve, po katerem se vsi programi, ki spadajo na področje uporabe programa, združijo na podlagi enotnega skupnega temeljnega akta z enakimi pravnimi in institucionalnimi zahtevami za vse dejavnosti, ki spadajo na področje uporabe.

Za najprimernejšo možnost se je štela druga možnost – nov celovit program. Menilo se je, da bi bila ta možnost manj ambiciozna kot tretja možnost, vendar bi pomenila izvedljiv in pragmatičen način za doseganje dodatne poenostavitve, prožnosti in sinergij pri programih in proračunskih vrsticah, ki spadajo v področje uporabe programa. Hkrati bi omogočala vključitev posebnih pravnih in institucionalnih zahtev za upravljanje teh posameznih programov. Primeri za to vključujejo izredne ukrepe na veterinarskem in fitosanitarnem področju ter evropski statistični program s posebnimi institucionalnimi in upravljavskimi ureditvami, ki niso pomembne za druge dele programa. Ocena učinka je prejela pozitivno mnenje Odbora za regulativni nadzor. Vendar je odbor izdal več pomislekov in priporočil za izboljšanje, ki so bili obravnavani na naslednji način: Priporočila Odbora za regulativni nadzor Uvedene spremembe Poročilo bi bilo treba posodobiti, da bi odražalo in pojasnilo najnovejše odločitve glede področja uporabe programa. Oddelek 1.1 „Področje uporabe in obseg“ je bil razširjen, da bi odražal področje uporabe programa za enotni trg. V uvodu bi poročilo lahko bolje razložilo naravo prilog za posamezne programe. Odpraviti bi moralo neskladnosti med prilogami in poročilom. Vanj bi morale biti vključene ugotovitve iz prilog h glavnemu poročilu, ki so pomembne za proračun programa za enotni trg. Jasno bi morale biti navedene spremembe v okviru posameznih programov, ki bodo izvedene v naslednjem obdobju. Poleg tega bi moralo poročilo v predstavitvi političnega okvira in novih prednostnih nalog jasneje odražati prispevke zainteresiranih strani. Poročilo bi moralo pojasniti, kako se ustrezno odražajo pomisleki, zlasti glede prednostnega razvrščanja, na primer v zvezi z zdravjem ter varno in trajnostno prehransko verigo. Narava prilog za posamezne programe je bila pojasnjena v Oddelku 1.1. „Področje uporabe in obseg“. Glavne ugotovitve iz (pod)programov za MSP so bile pojasnjene v glavnem poročilu o izvedbenem dogovoru v preglednici (1.3, Glavna spoznanja iz programov in proračunskih vrstic, vključenih v program za enotni trg), glavne spremembe (pod)programov so bile dodane v preglednico (2.1, Glavne prilagoditve obstoječih programov/proračunskih vrstic). Poleg tega so bila pojasnjena stališča zainteresiranih strani. Poročilo določa skupne prednostne naloge programa za enotni trg, vendar bi lahko bolj obravnavalo prednostno razvrščanje med njimi in med podprogrami. Analiza bi lahko odražala scenarije za medsektorske dejavnosti in/ali doseganje večjih sinergij za spopadanje z morebitnim omejenim proračunom. Poročilu je bil dodan Oddelek 3.3 o „možnem prednostnem razvrščanju kot odzivu na izhodiščni scenarij za EU-27“. Poročilo bi lahko bolje pojasnilo skladnost in možne sinergije med instrumenti programa za enotni trg in drugimi programi večletnega finančnega okvira. V okviru oddelka 1.1 je bil odstavek „Izključitve s področja uporabe in skladnost z drugimi programi večletnega finančnega okvira“ razširjen z dodatnimi informacijami o skladnosti in možnih sinergijah z drugimi programi. • Poenostavitev Kot je pojasnjeno zgoraj, predlagani program združuje dejavnosti, ki so se prej financirale iz šestih predhodnih programov, vključno z evropskim statističnim programom, ter v okviru več proračunskih vrstic Komisije, ki zadevajo notranji trg. Program bi moral prav tako vključiti nove pobude, katerih cilj je izboljšati delovanje notranjega trga. Posledično predlagani program racionalizira ukrepe in izkorišča sinergije med različnimi ukrepi. Prav tako zagotavlja prožnejši in prilagodljivejši finančni okvir za zagotavljanje in poglabljanje dobro delujočega notranjega trga na stroškovno najučinkovitejši način. • Temeljne pravice Program zagotavlja dosledno spoštovanje pravic in načel, določenih v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah, in prispeva k uresničevanju več teh pravic. Cilji programa so zlasti varovanje zdravja državljanov v skladu s členom 35 Listine in varstvo potrošnikov v skladu s členom 38 Listine. Prispeva tudi k pravici do učinkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sodišča, kot je določeno v členu 47 Listine. Cilj programa je tudi okrepiti svobodo gospodarske pobude v skladu s pravom Unije ter nacionalnimi zakonodajami in praksami (člen 16). 4.PRORAČUNSKE POSLEDICE Komisija je dne 2. maja 2018 sprejela predlog novega večletnega finančnega okvira za obdobje, ki se začne leta 2021. V skladu s tem predlogom ta uredba vsebuje proračunski okvir v znesku 4 088 580 000 EUR (v tekočih cenah) za obdobje, ki se začne leta 2021. 5.DRUGI ELEMENTI • Načrti za izvedbo ter ureditev spremljanja, ocenjevanja in poročanja Predlagani program se bo v glavnem izvajal z neposrednim upravljanjem ter bo uporabljal predvsem nepovratna sredstva, nagrade in javna naročila. Dele programa bodo predvidoma izvedle izvajalske agencije. To zlasti velja za dejavnosti v zvezi s konkurenčnostjo podjetij in MSP ter usposabljanji na področju zdravja ljudi, živali in rastlin v prehranski verigi ter v zvezi s podpiranjem dobrobiti živali. Učinek programa se bo ocenil z vmesnimi in končnimi ocenami ter s stalnim spremljanjem sklopa ključnih kazalnikov smotrnosti. Ta ocenjevanja bodo opravljena v skladu z odstavkoma 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016, v katerem so vse tri institucije potrdile, da bi moralo ocenjevanje obstoječe zakonodaje in politik biti podlaga za oceno učinka glede možnosti za nadaljnje ukrepanje. Z ocenami se bodo na podlagi kazalnikov in ciljev programa in podrobne analize, v kolikšni meri se program lahko šteje za ustreznega, učinkovitega, uspešnega ter ali zagotavlja dovolj veliko dodano vrednost EU in ali je usklajen z drugimi politikami Unije, ocenili učinki programa na terenu. Ocene bodo upoštevale pridobljene izkušnje, da se opredelijo morebitne pomanjkljivosti ali težave ter možnosti za nadaljnje izboljšanje ukrepov ali njihov rezultatov ter prispeva k izboljšanju njihovega učinka. Rezultati in realizacije programa se bodo redno ocenjevali s celovitim sistemom spremljanja, ki bo temeljil na opredeljenih kazalnikih, da se zagotovi stroškovna učinkovitost. Ker ima program predvsem dopolnilno vlogo pomagati upravam držav članic pri izmenjavi informacij in povečanju njihove zmogljivosti, se sistem spremljanja med drugim osredotoča na sledenje napredku dejavnostim programa na podlagi kazalnikov realizacij. • Natančnejša pojasnitev posameznih določb predloga Poglavje I Splošne določbe Področje uporabe programa celostno zajema notranji trg, konkurenčnost MSP in evropsko statistiko. Specifični cilji programa se nanašajo na:

·boljše delovanje notranjega trga; ·izboljšanje konkurenčnosti podjetij, zlasti MSP; ·večjo standardizacijo; ·uveljavljanje interesov potrošnikov; ·prispevanje k visoki ravni zdravja ljudi, živali in rastlin v prehranski verigi in ·pripravo in sporočanje visokokakovostne statistike o Evropi. V programu lahko sodelujejo države članice, članice Evropskega združenja za prosto trgovino (EFTA), ki so članice Evropskega gospodarskega prostora (EGP), države pristopnice, države kandidatke in potencialne kandidatke. V skladu s splošno politiko Unije bodo države v okviru evropske sosedske politike prav tako imele možnost sodelovati v programu pod določenimi pogoji. Poleg tega bo v programu lahko sodelovala Švica v skladu s pogoji, določenimi v Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o sodelovanju na področju statistike. Program se bo izvajal prek najpogosteje uporabljenih mehanizmov porabe proračuna Unije, in sicer javnega naročanja in nepovratnih sredstev. Poglavje II Nepovratna sredstva To poglavje navaja splošne vrste ukrepov, ki bodo veljali za vse specifične cilje. Ti vključujejo: ·podpirati učinkovito izvajanje in posodobitev pravnega okvira Unije s pomočjo zbiranja podatkov in analiz; ·študije in ocene; ·dejavnosti krepitve zmogljivosti in spodbujanje skupnih ukrepov med državami članicami ter med njihovimi pristojnimi organi in Komisijo ter decentraliziranimi agencijami Unije; ·financiranje mehanizmov, ki predstavnikom posameznikov, potrošnikov in podjetij omogočajo, da prispevajo k postopkom odločanja, in ·krepitev izmenjavanja in razširjanja strokovnega znanja in izkušenj. Poleg tega to poglavje navaja zelo specifične, ciljno naravnane in strogo omejene vrste ukrepov na naslednjih področjih: izboljšanje konkurenčnosti, predvsem MSP; standardizacija in izredni ukrepi v prehranski verigi. To poglavje navaja tudi posebne dejavnosti za izvajanje okvira za financiranje razvoja, priprave in izkazovanja evropske statistike v smislu člena 13 Uredbe (ES) št. 223/2009. Da se doseže največja možna poenostavitev, to poglavje določa dodatne pogoje ali odstopanja od finančne uredbe glede zahtev za upravičenost za subjekte, izvzetja iz zahtev glede razpisa za zbiranje predlogov, pravila za sofinanciranje, upravičene stroške itd. Poglavje III Načrtovanje, spremljanje in ocenjevanje Izvajanje programa bi moralo temeljiti na letnih ali večletnih programih dela. Glede na srednjeročno in dolgoročno naravo zastavljenih ciljev ter na podlagi izkušenj, pridobljenih z leti, bi morali programi dela zajemati več let. Čeprav večletni programi dela ne vplivajo na izvajanje programa, bodo zmanjšali upravno breme.

V Prilogo IV je bil dodan seznam ključnih kazalnikov za izboljšanje spremljanja programa ter njegove smotrnosti že od samega začetka. Komisija bo pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov, da ta okvir za spremljanje in ocenjevanje ter seznam kazalnikov po potrebi spreminja. Predlog Komisije za večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027 je določil večje ambicije pri vključevanju podnebnih vprašanj v vse programe Unije, s ciljem, da bi 25 % odhodkov Unije prispevalo k podnebnim ciljem. Prispevek tega programa k doseganju splošnega cilja se bo spremljal s sistemom podnebnih kazalnikov Unije s primerno ravnjo razčlenitve ter vključno z uporabo natančnih metod, če so na voljo. Komisija bo informacije glede odobritev za prevzem obveznosti še naprej predstavljala v okviru letnega osnutka proračuna. Da bi podprla izkoriščanje potenciala programa za prispevanje k podnebnim ciljem, si bo Komisija med celotnimi postopki priprave, izvajanja, pregledovanja in ocenjevanja programa prizadevala opredeliti ustrezne ukrepe. Izvedeno bo vmesno in končno ocenjevanje. Poglavje IV Prehodne in končne določbe Jasne, učinkovite in sorazmerne ciljno naravnane informacije bodo zagotovljene različnemu občinstvu, vključno z mediji in javnostjo. 2018/0231 (COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o vzpostavitvi programa za enotni trg, konkurenčnost podjetij, vključno z malimi in srednjimi podjetji, in evropsko statistiko ter o razveljavitvi uredb (EU) št. 99/2013, (EU) št. 1287/2013, (EU) št. 254/2014, (EU) št. 258/2014, (EU) št. 652/2014 in (EU) 2017/826 (Besedilo velja za EGP) EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti členov 43(2), 168(4)(b) ter 114, 173 in 338 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, ob upoštevanju mnenja Odbora regij, v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega:

(1)Notranji trg je temelj Unije. Od svojega začetka dokazuje, da izrazito prispeva k rasti, konkurenčnosti in zaposlovanju. Zagotovil je nove priložnosti in ekonomije obsega za evropska podjetja, predvsem mikro, mala in srednja podjetja (MSP), ter okrepil njihovo industrijsko konkurenčnost. Notranji trg je prispeval k ustvarjanju delovnih mest in potrošnikom ponudil večjo izbiro in nižje cene. Še vedno je gonilo za izgradnjo močnejšega, bolj uravnoteženega in pravičnejšega gospodarstva. Je eden izmed glavnih dosežkov Unije in njeno najmočnejše orodje v vse bolj globalnem svetu. (2)Notranji trg se mora stalno prilagajati hitro spreminjajočemu se okolju digitalne revolucije in globalizacije. Novo obdobje digitalnih inovacij še naprej zagotavlja priložnosti za podjetja in posameznike ter ustvarja nove izdelke in poslovne modele, hkrati pa pomeni izziv za urejanje in izvrševanje. (3)Obsežna zakonodaja Unije podpira delovanje notranjega trga. To zadeva zlasti konkurenčnost, standardizacijo, varstvo potrošnikov, nadzor trga in ureditev prehranske verige, poleg tega pa tudi pravila v zvezi s poslovanjem, trgovinskimi in finančnimi transakcijami ter spodbujanjem enakih konkurenčnih pogojev, ki so bistvenega pomena za delovanje notranjega trga. (4)Vendar ovire za pravilno delovanje notranjega trga ostajajo, poleg tega pa nastajajo nove. Sprejetje pravil je le prvi korak, zagotoviti, da delujejo, pa je prav tako pomembno. To je navsezadnje stvar zaupanja državljanov v Unijo, v njeno zmožnost uresničevanja ciljev ter ustvarjanja delovnih mest in rasti ob hkratnem varstvu javnega interesa. (5)Trenutno obstaja več programov za ukrepanje Unije na področjih konkurenčnosti podjetij, vključno z MSP, varstva potrošnikov, strank in končnih uporabnikov finančnih storitev, oblikovanja politike na področju finančnih storitev in prehranske verige. Nekatere dodatne dejavnosti se financirajo neposredno v okviru proračunskih vrstic za notranji trg. Treba je racionalizirati ukrepe in izkoristiti sinergije med njimi ter zagotoviti prožnejši in prilagodljivejši okvir za financiranje dejavnosti, namenjenih uresničitvi dobro delujočega notranjega trga na stroškovno najučinkovitejši način. Zato je treba vzpostaviti nov program, ki bo združeval dejavnosti, ki so se prej financirale v okviru navedenih programov in drugih ustreznih proračunskih vrstic. Program bi moral prav tako vključiti nove pobude, katerih cilj je izboljšati delovanje notranjega trga. (6)Razvoj, priprava in izkazovanje evropske statistike so zajeti v ločenem evropskem statističnem programu, vzpostavljenem z Uredbo (EU) št. 99/2013 Evropskega parlamenta in Sveta. Za zagotovitev kontinuitete priprave in izkazovanja evropske statistike bi moral novi program vključevati tudi dejavnosti, ki jih zajema evropski statistični program, in sicer z zagotavljanjem okvira za razvoj, pripravo in izkazovanje evropske statistike. Novi program bi moral vzpostaviti finančni okvir za evropsko statistiko, da se zagotovi visokokakovostna, primerljiva in zanesljiva statistika o Evropi, ki bo podpirala oblikovanje, izvajanje, spremljanje in ocenjevanje vseh politik Unije. (7)Zato je primerno, da se vzpostavi program za notranji trg, konkurenčnost podjetij, vključno z mikro, malimi in srednjimi podjetji, ter evropsko statistiko (v nadaljnjem besedilu: program). Program bi bilo treba vzpostaviti za obdobje sedmih let, in sicer od leta 2021 do leta 2027. (8)Program bi moral podpreti oblikovanje, izvajanje in izvrševanje zakonodaje Unije, ki je temelj za pravilno delovanje notranjega trga. Program bi moral podpreti ustvarjanje pravih pogojev za opolnomočenje vseh akterjev na notranjem trgu: podjetij, državljanov, vključno s potrošniki, civilne družbe in javnih organov. Zato bi moral biti cilj programa zagotoviti konkurenčnost podjetij, predvsem MSP, hkrati pa podpirati izvrševanje pravil o varstvu in varnosti potrošnikov ter ozaveščanje podjetij in posameznikov, tako da se jim zagotovijo prava orodja, znanje in kompetence za sprejemanje premišljenih odločitev ter okrepi njihovo sodelovanje pri oblikovanju politik Unije. Poleg tega bi moral biti cilj programa krepitev regulativnega in upravnega sodelovanje, zlasti z izmenjavo najboljših praks ter oblikovanjem baz znanja in kompetenc, vključno z uporabo strateških javnih naročil. Programom bi moral prav tako podpirati razvoj visokokakovostnih mednarodnih standardov, ki podpirajo izvajanje zakonodaje Unije. To vključuje tudi določanje standardov na področju računovodskega poročanja in revizije, kar bo prispevalo k preglednosti in dobremu delovanju kapitalskih trgov Unije ter k boljši zaščiti vlagateljev. Program bi moral podpirati oblikovanje pravil in določanje standardov tudi z zagotavljanjem vključenosti najširšega kroga zainteresiranih strani. Cilj programa bi moral biti tudi podpreti izvajanje in izvrševanje zakonodaje Unije, ki zagotavlja visoko raven zdravja za ljudi, živali in rastline v prehranski verigi ter izboljšanje dobrobiti živali. (9)Sodoben notranji trg spodbuja konkurenco in koristi potrošnikom, podjetjem in zaposlenim. Boljše izkoriščanje nenehno razvijajočega se notranjega trga na področju storitev bi moralo evropskim podjetjem pomagati pri ustvarjanju delovnih mest in čezmejni rasti, nudenju večje izbire storitev po boljših cenah ter ohranjanju visokih standardov za potrošnike in delavce. V ta namen je cilj programa prispevati k odstranitvi preostalih ovir ter zagotoviti regulativni okvir, ki dopušča nove inovativne poslovne modele. (10)Regulativne ovire na notranjem trgu so bile za številne industrijske proizvode odstranjene s pomočjo mehanizmov preprečevanja, sprejetjem skupnih pravil in z načelom vzajemnega priznavanja na področjih, na katerih ne veljajo taka pravila Unije. Na področjih, kjer ni veljavne zakonodaje Unije, načelo vzajemnega priznavanja pomeni, da ima blago, ki se zakonito trži v eni državi članici, pravico do prostega pretoka in se ga lahko prodaja v drugi državi članici. Vendar imajo zaradi neustrezne uporabe vzajemnega priznavanja podjetja, ki želijo vstopiti na trge drugih držav članic, težave. Čeprav je povezanost trga na področju blaga močna, to vseeno pomeni izgubljene priložnosti za širše gospodarstvo. Zato bi moral biti cilj tega programa izboljšati vzajemno priznavanje na področju blaga in zmanjšati število nezakonitega in neskladnega blaga, ki vstopa na trg. (11)Novi regulativni izzivi in izzivi v zvezi z izvrševanjem so povezani s hitro spreminjajočim se okoljem digitalne revolucije ter se nanašajo na zadeve, kot so kibernetska varnost, internet stvari in umetna inteligenca. Če bi prišlo do škode, so bistvena stroga pravila o varnosti proizvodov in odgovornosti, da se zagotovi odziv politike, ki evropskim državljanom, vključno s potrošniki in podjetji, omogoča, da imajo od takih pravil koristi. Zato bi moral program prispevati k hitremu prilagajanju in izvrševanju ureditve glede odgovornosti za proizvode, ki spodbuja inovacije. (12)Dajanje na trg izdelkov, ki niso skladni z zakonodajo Unije, postavlja skladne izdelke v slabši položaj in lahko ogrozi potrošnike. Mnogi podjetniki ne upoštevajo pravil zaradi pomanjkanja znanja ali namenoma, da bi pridobili konkurenčno prednost. Organi za nadzor trga imajo pogosto na voljo premalo finančnih sredstev in so omejeni z nacionalnimi mejami, medtem ko podjetniki trgujejo na evropski in celo svetovni ravni. Zlasti pri e-trgovanju imajo organi za nadzor trga velike težave pri sledenju neskladnih izdelkov, uvoženih iz tretjih držav, in pri iskanju odgovornega subjekta v svoji jurisdikciji. Zato bi si program moral prizadevati za krepitev skladnosti izdelkov, tako da bi podjetnikom zagotovil prave spodbude, okrepil preglede skladnosti in spodbudil tesnejše čezmejno sodelovanje med izvršilnimi organi. Program bi prav tako moral prispevati k utrditvi obstoječega okvira za dejavnosti nadzora trga; spodbujati skupne ukrepe organov za nadzor trga iz različnih držav članic, izboljšati izmenjavo informacij ter spodbujati zbliževanje in tesnejše povezovanje dejavnosti nadzora trga. (13)Varnost izdelkov je skupna skrb. Organi za ugotavljanje skladnosti preverjajo, ali izdelki izpolnjujejo varnostne zahteve, preden so dani na trg. Zato je izredno pomembno, da so organi za ugotavljanje skladnosti zanesljivi in usposobljeni. Unija je vzpostavila sistem akreditacije organov za ugotavljanje skladnosti, ki preverja njihovo usposobljenost, nepristranskost in neodvisnost. Tako je zdaj glavni izziv ohranjanje akreditacijskega sistema v skladu z najnovejšim tehničnim razvojem in zagotavljanje, da se uporablja z enako strogostjo po vseh Uniji. Program bi zato moral podpirati ukrepe, s katerimi bi zagotovili, da organi za ugotavljanje skladnosti še naprej izpolnjujejo zakonske zahteve, ter okrepili evropski akreditacijski sistem, zlasti na novih področjih politike, s podpiranjem Evropskega združenja za akreditacijo (EA) iz člena 14 Uredbe (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta. (14)Ker zaradi razvoja spletne trgovine in potovalnih storitev potrošniški trgi ne poznajo meja, je pomembno zagotoviti, da lahko potrošniki, ki prebivajo v Uniji, izkoristijo ustrezno varstvo pri uvozu blaga in storitev od gospodarskih subjektov, ki imajo sedež v tretjih državah. Program bi zato po potrebi moral podpirati sodelovanje z ustreznimi organi, ki se nahajajo v državah, ki so ključne trgovinske partnerice Unije. (15)Javni organi uporabljajo javna naročila za zagotovitev najboljše ponudbe za ceno, plačano iz javnih sredstev, ter za prispevanje k bolj inovativnemu, trajnostnemu, vključujočemu in konkurenčnemu notranjemu trgu. Direktiva 2014/23/EU Evropskega parlamenta in Sveta, Direktiva 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta ter Direktiva 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta določajo pravni okvir za vključevanje in učinkovito delovanje trgov javnih naročil, ki predstavljajo 14 % bruto domačega proizvoda Unije, v korist javnih organov, podjetij in državljanov, vključno s potrošniki. Zato bi moral program podpirati ukrepe za zagotovitev širše uporabe strateških javnih naročil, profesionalizacijo javnih kupcev, izboljšan dostop do trgov javnih naročil za MSP, večjo preglednost, zanesljivost in kakovost podatkov, spodbujanje digitalne preobrazbe javnih naročil in skupnega javnega naročanja prek krepitve partnerskega pristopa z državami članicami, izboljšanje zbiranja in analiziranja podatkov, vključno prek namenskih orodij informacijske tehnologije, podpiranje izmenjave izkušenj in dobrih praks, zagotavljanje smernic, prizadevanje za koristne trgovinske sporazume, krepitev sodelovanja med nacionalnimi organi in uvedbo pilotnih projektov. (16)Za doseganje ciljev programa in za olajševanje življenja državljanov in podjetij je treba vzpostaviti visokokakovostne in k uporabniku usmerjene javne storitve. To pomeni, da bodo javne uprave morale začeti delovati na nove načine, zmanjšati izoliranost med različnimi deli svojih uprav ter z državljani in podjetji soustvarjati te javne storitve. Stabilna in vztrajna rast čezmejnih dejavnosti na notranjem trgu zahteva zagotavljanje najnovejših informacij o pravicah podjetij in državljanov ter informacij, ki pojasnjujejo upravne formalnosti. Poleg tega sta bistvenega pomena pravno svetovanje in pomoč pri reševanju problemov, ki nastajajo na čeznacionalni ravni. Nadalje je potrebno enostavno in učinkovito povezovanje nacionalnih uprav ter ocenjevanje, kako notranji trg deluje v praksi. Ta program bi zato za izboljšanje vsakodnevnega življenja državljanov in zmožnosti podjetij za čezmejno trgovanje moral podpirati obstoječa orodja za upravljanje notranjega trga: portal Tvoja Evropa, ki bi moral biti temelj prihajajočega enotnega digitalnega portala, Tvoja Evropa – nasveti (YEA), SOLVIT, informacijski sistem za notranji trg (IMI) in pregled enotnega trga. (17)Program bi moral podpirati razvoj regulativnega okvira Unije na področju prava gospodarskih družb in upravljanja podjetij ter pogodbenega prava z namenom povečati učinkovitost in konkurenčnost poslovanja, hkrati pa zagotavljati varstvo zainteresiranih strani, na katere vpliva poslovanje podjetij, ter se odzvati na nastajajoče izzive politike. Poleg tega bi moral zagotoviti primerno ocenjevanje, izvajanje in izvrševanje ustreznega pravnega reda, obveščati zainteresirane strani in jim pomagati ter spodbujati izmenjavo informacij na tem področju. Program bi moral nadalje podpirati pobude Komisije za jasen in prilagojen okvir za podatkovno gospodarstvo in inovacije. Te pobude so potrebne za večjo pravno varnost v zvezi s pogodbenim in nepogodbenim pravom, zlasti odgovornostjo in etiko v okviru tehnologij v vzponu, npr. internet stvari, umetna inteligenca, robotika in 3D-tiskanje. Cilj programa bi moral biti spodbujanje razvoja podatkovno vodenega poslovanja, ki bo odločilno za položaj gospodarstva Unije v svetovni konkurenci. (18)Program bi moral spodbujati tudi pravilno in celovito izvajanje in uporabo pravnega okvira Unije za preprečevanje pranja denarja in financirana terorizma s strani držav članic ter razvoj prihodnjih politik za spopadanje z novimi izzivi na tem področju. Prav tako bi moral podpirati ustrezne dejavnosti mednarodnih organizacij v evropskem interesu, kot je Odbor strokovnjakov za ocenjevanje ukrepov proti pranju denarja in financiranju terorizma Sveta Evrope. (19)Izvajanje in razvoj notranjega trga na področju finančnih storitev, finančne stabilnosti in unije kapitalskih trgov, ki vključuje vzdržne finance, sta močno odvisna od političnih ukrepov, ki jih na podlagi dokazov sprejme Unija. Za doseganje tega cilja bi morala Komisija imeti aktivno vlogo pri stalnem spremljanju finančnih trgov in finančne stabilnosti, ocenjevanju, kako države članice izvajajo zakonodajo Unije in ali obstoječa zakonodaja ustreza svojemu namenu, ter prepoznavanju morebitnih področij ukrepanja, kjer nastajajo nova tveganja, ob stalni udeležbi zainteresiranih strani v celotnem ciklu politike. Takšne dejavnosti so odvisne od priprave analiz, študij, gradiva za usposabljanje, anket, ugotavljanja skladnosti, ocen in statistik ter jih podpirajo informacijskotehnološki sistemi in komunikacijska orodja. (20)Glede na to, da notranji trg, kot je opredeljen v členu 3 Pogodbe o Evropski uniji, vključuje sistem, ki zagotavlja, da se konkurenca ne izkrivlja, bi program moral podpirati politiko Unije na področju konkurence, povezovanje in sodelovanje z nacionalnimi organi in sodišči ter vključevanje širše skupine zainteresiranih strani v obveščanje o pravicah, koristih in dolžnostih politike Unije na področju konkurence ter njihovo pojasnjevanje.

(21)Program bi moral zlasti obravnavati radikalne posledice za konkurenčnost in delovanje notranjega trga, ki izhajajo iz stalnega preoblikovanja gospodarstva in poslovnega okolja, zlasti zaradi eksponentne rasti in uporabe podatkov, ob upoštevanju, da se podjetja in njihovi svetovalci vedno bolj zatekajo k umetni inteligenci in drugim orodjem informacijske tehnologije. Poleg tega je bistvenega pomena, da program podpira povezovanje in sodelovanje z organi in sodišči držav članic, glede na to, da sta neizkrivljena konkurenca in notranji trg močno odvisna od ukrepanja teh subjektov. V zvezi s posebno vlogo politike konkurence pri preprečevanju škodovanja notranjemu trgu, ki je posledica protikonkurenčnega ravnanja izven meja Unije, bi program moral podpirati tudi sodelovanje z organi tretjih držav, kot je primerno. Navsezadnje je razširitev dejavnosti obveščanja potrebna, da se več državljanom in podjetjem omogoči, da v celoti uživajo koristi poštene konkurence na notranjem trgu. Ker so številne pobude v programu nove in ker na pogoje na področju konkurenčnosti vplivajo zlasti dinamične spremembe na notranjem trgu, predvsem v zvezi z umetno inteligenco, algoritmi, velepodatki, kibernetsko varnostjo in forenzično tehnologijo, katerih hitrost in obseg je težko oceniti, se predvideva, da bo za soočanje s spreminjajočimi se potrebami v okviru tega dela programa potrebna prožnost. (22)Izjemno pomembno je okrepiti konkurenčnost evropskih podjetij ter hkrati zagotoviti učinkovite enake pogoje za vse na odprtem in konkurenčnem notranjem trgu. MSP so gonilna sila evropskega gospodarstva in predstavljajo 99 % vseh evropskih podjetij, zagotavljajo dve tretjini delovnih mest ter znatno prispevajo k ustvarjanju novih delovnih mest z regionalno in lokalno razsežnostjo. (23)Pri pridobivanju financiranja, iskanju usposobljene delovne sile, spoprijemanju z upravnim bremenom, sprejemanju ustvarjalnosti in inovacij, dostopanju do trgov in spodbujanju dejavnosti internacionalizacije se MSP soočajo z enakimi izzivi, ki na večja podjetja nimajo enako velikega učinka. Program bi moral takšne tržne pomanjkljivosti obravnavati sorazmerno, ob tem pa ne izkrivljati konkurence na notranjem trgu. (24)Prenekatera težava Unije na področju konkurenčnosti je povezana s težavnim dostopanjem MSP do financiranja, saj le stežka izkažejo svojo kreditno sposobnost in nimajo zadostnih jamstev. Dodatni izzivi, povezani s financiranjem, izhajajo iz potrebe MSP, da ostanejo konkurenčna, na primer z dejavnostmi za digitalizacijo, internacionalizacijo in inovacije ter krepitvijo delovne sile. Omejen dostop do financiranja slabo vpliva na ustanavljanje, rast in preživetje podjetij ter na pripravljenost novih podjetnikov, da bi prevzeli poslovno uspešna podjetja z nasledstvom. (25)Da bi MSP premostila te tržne pomanjkljivosti in da bi še naprej igrala svojo vlogo temelja konkurenčnosti gospodarstva Unije, potrebujejo dodatno podporo prek dolžniških in lastniških instrumentov, ki bodo uvedeni v okviru sklopa za MSP sklada InvestEU, vzpostavljenega z Uredbo […] Evropskega parlamenta in Sveta. Jamstvena shema za posojila, vzpostavljena z Uredbo št. 1287/2013 Evropskega parlamenta in Sveta, ima dokazano dodatno vrednost in od nje se pričakuje, da bo imela ugoden učinek za vsaj 500 000 MSP; nova shema bo vzpostavljena v okviru sklopa za MSP sklada InvestEU. (26)Cilji politike iz tega programa se bodo obravnavali tudi prek finančnih instrumentov in proračunskega jamstva v okviru sklopa za MSP sklada InvestEU. Finančna podpora bi se morala uporabiti za sorazmerno odpravljanje tržnih pomanjkljivosti ali neoptimalnih naložbenih okoliščin, ne da bi se ukrepi podvajali ali nadomestili zasebno financiranje ali izkrivljali konkurenco na notranjem trgu. Ukrepi bi morali imeti jasno evropsko dodano vrednost. (27)Program bi moral zagotoviti učinkovito podporo MSP v celotnem življenjskem ciklu. Temeljiti bi moral na edinstvenem strokovnem znanju in izkušnjah, razvitih v zvezi z MSP in industrijskih sektorjih, ter na dolgoročnih izkušnjah pri delu z evropskimi, nacionalnimi in regionalnimi zainteresiranimi stranmi. Ta podpora bi morala temeljiti na uspešnih izkušnjah evropske podjetniške mreže, ki deluje kot enotna kontaktna točka za povečanje konkurenčnosti MSP in razvijanje njihovega poslovanja na enotnem trgu in širše. Mreža namerava še naprej nuditi storitve v imenu drugih programov Unije, predvsem programa Obzorje 2020, z uporabo finančnih virov navedenih programov. Mentorski program za nove podjetnike bi moral prav tako ostati orodje, ki novim podjetnikom ali osebam, ki želijo postati podjetniki, omogoča pridobitev podjetniških izkušenj, tako da jih poveže z izkušenimi podjetniki iz drugih držav in jim tako pomaga izboljšati podjetniške sposobnosti. Program bi si ob morebitnem dopolnjevanju drugih pobud Unije moral še naprej prizadevati za rast in širjenje svoje geografske pokritosti ter tako podjetnikom ponuditi večjo izbiro povezovanja. (28)Grozdi so strateško orodje za podpiranje konkurenčnosti in širitve MSP, saj ponujajo ugodna poslovna okolja. Skupne pobude grozdov bi morale doseči kritično maso, da bi pospešile rast MSP. S povezovanjem specializiranih ekosistemov grozdi ustvarjajo nove poslovne priložnosti za MSP ter jih bolje vključujejo v evropske in globalne strateške vrednostne verige. Zagotoviti bi bilo treba podporo razvoju transnacionalnih strategij za partnerstva in izvajanju skupnih dejavnosti, ki jih podpira evropska platforma za sodelovanje grozdov. Spodbujati bi bilo treba trajnostna partnerstva z nadaljevanjem financiranja, če bodo doseženi mejniki glede smotrnosti in udeležbe. Neposredno podporo MSP bi bilo treba zagotoviti prek organizacij, ki združujejo grozde, in sicer za: uvajanje naprednih tehnologij, nove poslovne modele, nizkoogljične in z viri gospodarne rešitve, ustvarjalnost in oblikovanje, nadgrajevanje znanj in spretnosti, privabljanje talentov, pospeševanje podjetništva in internacionalizacijo. Za lažje industrijsko preoblikovanje in izvajanje strategij pametne specializacije bi morali biti vključeni tudi drugi akterji, specializirani za podporo MSP. Program bi zato moral prispevati k rasti in vzpostaviti povezave z vozlišči Unije za (digitalne) inovacije ter naložbami v okviru kohezijske politike in programa Obzorje Evropa. Preučiti je mogoče tudi sinergije s programom Erasmus. (29)Ustvarjalnost in inovativnost sta ključni za konkurenčnost industrijskih vrednostnih verig Unije. Sta katalizator modernizacije industrije in prispevata k pametni, vključujoči in trajnostni rasti. Vendar pa MSP še vedno zaostajajo pri izkoriščanju teh možnosti. Program bi zato moral podpirati ciljno naravnane ukrepe, omrežja in partnerstva za inovacije, ki temeljijo na ustvarjalnosti, v celotni industrijski vrednostni verigi. (30)Evropski standardi igrajo pomembno vlogo na notranjem trgu. So izjemno pomembni za konkurenčnost podjetij, zlasti MSP. So bistveno orodje za podpiranje zakonodaje in politik Unije na številnih ključnih področjih, kot so energija, podnebne spremembe, informacijske in komunikacijske tehnologije, trajnostna raba virov, inovacije, varnost proizvodov, varstvo potrošnikov, varnost delavcev in delovni pogoji ter starajoče se prebivalstvo, in imajo tako ugoden učinek na družbo kot celoto. (31)Evropske standardizacijske dejavnosti ureja Uredba (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta, izvajajo pa se s pomočjo dolgoletnega javno-zasebnega partnerstva, ki je ključnega pomena za doseganje ciljev iz navedene uredbe ter iz splošnih in sektorskih standardizacijskih politik Unije. (32)Dobro delujoč skupni okvir računovodskega poročanja je bistvenega pomena za notranji trg, za učinkovito delovanje kapitalskih trgov in za doseganje povezanega trga za finančne storitve v okviru unije kapitalskih trgov. (33)V skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta bi bilo treba mednarodne standarde računovodskega poročanja (MSRP), ki jih je sprejel Upravni odbor za mednarodne računovodske standarde, in z njimi povezane razlage Odbora za pojasnjevanje MSRP vključiti v pravo Unije, da bi jih uporabljala podjetja, katerih vrednostni papirji kotirajo na reguliranem trgu v Uniji, če MSRP izpolnjujejo merila iz navedene uredbe, vključno z zahtevo, da letni računovodski izkazi prikazujejo resnično in pošteno sliko, kot določa člen 4(3) Direktive 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta, ter da spodbujajo splošni evropski interes. Te mednarodne standarde je treba razvijati v okviru postopka, ki je pregleden in je predmet demokratičnega nadzora. Zato imajo MSRP pomembno vlogo pri delovanju notranjega trga, Unija pa ima neposredni interes za zagotovitev, da postopek razvijanja in odobritve MSRP prinese standarde, ki so skladni z zahtevami pravnega okvira notranjega trga. Zato je pomembno vzpostaviti ustrezne ureditve financiranja za Fundacijo za MSRP. (34)Ob upoštevanju vloge, ki jo ima Evropska svetovalna skupina za računovodsko poročanje (EFRAG) pri ocenjevanju, ali MSRP izpolnjujejo zahtevo prava in politik Unije iz Uredbe (ES) št. 1606/2002, mora Unija tudi zagotoviti stabilno financiranje skupine EFRAG in torej prispevati k njenemu financiranju. Tehnično delo skupine EFRAG bi se moralo osredotočati na tehnično svetovanje Komisiji o potrjevanju MSRP in na primerno sodelovanje v postopku razvijanja teh MSRP ter bi moralo zagotavljati, da so interesi Unije ustrezno upoštevani v postopku določanja mednarodnih standardov. Ti interesi bi morali vključevati pojem „preudarnosti“ ter ohraniti obveznost „resničnega in poštenega prikaza“ iz Direktive 2013/34/EU in „javnega evropskega interesa“ iz Uredbe (ES) št. 1606/2002 ob upoštevanju vpliva MSRP na finančno stabilnost in gospodarstvo. Kot del Evropske svetovalne skupine za računovodsko poročanje (EFRAG) bi bilo treba za spodbujanje inovacij in razvoj najboljših praks pri korporativnem poročanju ustanoviti tudi Evropski laboratorij za korporativno poročanje. V tem okviru lahko podjetja in vlagatelji izmenjajo najboljše prakse, zlasti na področju poročanja o nefinančnem poslovanju in trajnostnem razvoju. (35)Na področju zakonsko predpisane revizije je Nadzorna skupina, tj. mednarodna organizacija, odgovorna za spremljanje reforme upravljanja Mednarodne zveze računovodskih strokovnjakov (IFAC), leta 2005 ustanovila Odbor za zaščito javnega interesa (PIOB). Vloga odbora PIOB je nadzor nad postopkom sprejemanja mednarodnih revizijskih standardov (MSR) in drugimi dejavnostmi v javnem interesu, ki jih izvaja zveza IFAC. MSR se lahko sprejmejo za uporabo v Uniji, zlasti če so bili razviti v skladu s predpisanim postopkom, javnim nadzorom in preglednostjo, kot je določeno v členu 26 Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta. Glede na uvajanje MSR v Uniji in ključno vlogo odbora PIOB pri zagotavljanju, da izpolnjujejo zahteve iz Direktive 2006/43/ES, je pomembno, da so zagotovljene ustrezne ureditve financiranja za odbor PIOB. (36)Unija prispeva k zagotavljanju visoke ravni varstva potrošnikov, opolnomočenju potrošnikov in k postavljanju potrošnikov v središče notranjega trga, tako da podpira in dopolnjuje politike držav članic pri njihovih prizadevanjih, da državljanom, kadar delujejo kot potrošniki, zagotovijo, da v celoti uživajo koristi notranjega trga in da jim je pri tem zagotovljena varnost, njihovi pravni in ekonomski interesi pa so ustrezno zaščiteni s konkretnimi ukrepi. Unija mora prav tako zagotoviti, da se zakonodaja s področja potrošnikov in varnosti proizvodov ustrezno in enako uveljavlja v praksi in da podjetja uživajo enake konkurenčne pogoje in pošteno konkurenco na notranjem trgu. Poleg tega je treba okrepiti vlogo potrošnikov, jih spodbujati in jim pomagati pri sprejemanju trajnostnih odločitev, s čimer bi prispevali k trajnostnemu, energijsko učinkovitemu in z viri gospodarnemu krožnemu gospodarstvu. (37)Cilj programa bi moral biti ozaveščanje potrošnikov, podjetij, civilne družbe in organov o zakonodaji s področja potrošnikov in varnosti proizvodov EU ter ozaveščanje potrošnikov in njihovih predstavniških organizacij na nacionalni ravni in ravni Unije, predvsem s podpiranjem evropske potrošniške organizacije BEUC (Bureau Européen des Unions de Consommateurs), ki je uveljavljena in priznana nevladna organizacija, ki zastopa interese potrošnikov v zvezi z vsemi ustreznimi politikami Unije, ter evropskega združenja za usklajevanje zastopanja potrošnikov pri standardizaciji ANEC (European Association for the Coordination of Consumer Representation in Standardisation), ki predstavlja interese potrošnikov v zvezi z vprašanji standardizacije. Tako bi bilo treba posebno pozornost nameniti novim tržnim potrebam glede spodbujanja trajnostne potrošnje in preprečevanja ranljivosti ter izzivom, ki jih povzroča digitalizacija gospodarstva ali razvoj novih vzorcev porabe in poslovnih modelov. Program bi moral podpreti razvoj ustreznih informacij o trgih, izzivih politik, novih vprašanjih in vedenju ter objavo pregledov stanja potrošniških trgov Unije. (38)Program bi moral podpirati pristojne nacionalne organe, vključno s tistimi, odgovornimi za spremljanje varnosti proizvodov, ki sodelujejo zlasti prek sistema Unije za hitro obveščanje o nevarnih proizvodih. Prav tako bi moral podpirati izvrševanje Direktive 2001/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe (ES) št. 765/2008 v zvezi z varstvom potrošnikov in varnostjo proizvodov ter mrežo za sodelovanje na področju varstva potrošnikov in mednarodno sodelovanje med zadevnimi organi v tretjih državah in v Uniji. Cilj programa bi moral biti tudi zagotavljanje dostopa za vse potrošnike in trgovce do kakovostnega izvensodnega reševanja sporov in spletnega reševanja sporov ter informacij o možnostih pravnega varstva. (39)Mreža evropskih potrošniških centrov pomaga potrošnikom izkoristiti prednosti njihovih potrošniških pravic v Uniji pri čezmejnem nakupu blaga in storitev na notranjem trgu in v EGP prek spleta ali na potovanju. Močna mreža tridesetih centrov, ki jo skupaj financirajo potrošniški programi Unije, je v več kot desetih letih dokazala svojo dodano vrednost za krepitev zaupanja potrošnikov in trgovcev na notranjem trgu. Obravnava več kot 100 000 zahtev potrošnikov letno ter prek svojih medijskih in spletnih informacijskih dejavnosti dosega milijone državljanov. Je ena izmed najbolj cenjenih podpornih mrež Unije za državljane in večina centrov ima kontaktne točke za pravo notranjega trga, kot je Direktiva 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta; ocena te mreže poudarja pomembnost njenega nadaljnjega delovanja. Mreža namerava razviti dogovore o vzajemnosti s podobnimi organi v tretjih državah. (40)Preverjanje ustreznosti prava Unije na področju varstva potrošnikov in trženja, ki ga je Komisija izvedla maja 2017, je izpostavilo potrebo po boljšem izvrševanju pravil in olajševanju pravnega varstva, kadar so potrošniki oškodovani zaradi kršitev potrošniške zakonodaje. Posledično je Komisija aprila 2018 sprejela „novi dogovor za potrošnike“, da bi med drugim zagotovila enako obravnavo potrošnikov na celotnem notranjem trgu v zvezi s standardi neenake kakovosti, večjo zmogljivost držav članic za izvrševanje, boljšo varnost proizvodov, okrepljeno mednarodno sodelovanje in nove možnosti pravnih sredstev, predvsem s pomočjo zastopniških tožb kvalificiranih subjektov. Program bi moral med drugim podpirati potrošniško politiko z ozaveščanjem, krepitvijo znanja in zmogljivosti, izmenjavo najboljših praks potrošniških organizacij in organov za varstvo potrošnikov, mreženjem in razvojem tržne inteligence, krepitvijo dokazov o delovanju notranjega trga v korist potrošnikom ter razvojem informacijskotehnoloških sistemov in komunikacijskih orodij.

(41)Na potrošnike vpliva predvsem delovanje trgov za finančne storitve. Ti so ključni element notranjega trga in zahtevajo trden okvir za urejanje in nadzor, ki ne zagotavlja le finančne stabilnosti in trajnostnega gospodarstva, temveč tudi visoko stopnjo varstva potrošnikov in drugih končnih uporabnikov finančnih storitev, vključno z malimi vlagatelji, varčevalci, imetniki zavarovalnih polic, člani in upravičenci pokojninskih skladov, posameznimi delničarji, posojilojemalci in MSP. Pomembno je krepiti njihovo zmožnost udeležbe pri oblikovanju politike za finančni sektor. (42)Zato bi program moral še naprej podpirati posebne dejavnosti, ki so zajete v programu za krepitev zmogljivosti v obdobju 2017–2020 za večje vključevanje potrošnikov in drugih končnih uporabnikov finančnih storitev v oblikovanje politike Unije v skladu z Uredbo (EU) št. 2017/826 Evropskega parlamenta in Sveta, ki je nadaljeval pilotni program in pripravljalni ukrep iz obdobja 2012–2017. To je potrebno, da se oblikovalcem politike priskrbijo stališča zainteresiranih strani, ki niso strokovnjaki iz finančnega sektorja, ter zagotovi boljše zastopanje interesov potrošnikov in drugih končnih uporabnikov finančnih storitev. To bi moralo zagotoviti boljše politike na področju finančnih storitev, predvsem zahvaljujoč boljšemu javnemu razumevanju vprašanj v zvezi s finančno uredbo, in boljšo finančno pismenost. (43)V zvezi s pilotnim projektom v obdobju 2012–2013 in pripravljalnim ukrepom v obdobju 2014–2016 je Komisija po opravljenem letnem javnem razpisu za zbiranje predlogov nepovratna sredstva dodelila dvema organizacijama. To sta Finance Watch, ki je bila ustanovljena z nepovratnimi sredstvi Unije leta 2011 kot mednarodno neprofitno združenje po belgijskem pravu, in Better Finance, ki je nastala kot posledica zaporednih reorganizacij in preoblikovanja blagovne znamke evropskih združenj vlagateljev in delničarjev od leta 2009 naprej. Program za krepitev zmogljivosti, ki je bil vzpostavljen v okviru Uredbe (EU) št. 2017/826, ti dve organizaciji opredeljuje kot edina upravičenca. Zato je treba ti organizaciji še naprej financirati v okviru programa. Vendar bi bilo treba to financiranje pregledati. (44)Visoka raven varovanja zdravja v celotni prehranski verigi je nujna, da lahko notranji trg deluje učinkovito. Varna in trajnostna prehranska veriga je predpogoj za družbo na splošno in za notranji trg. Čezmejne izredne zdravstvene razmere in preplahi v zvezi s hrano ovirajo delovanje notranjega trga, saj omejujejo pretok oseb in blaga ter prekinjajo proizvodnjo. (45)Splošni cilj prava Unije na področju prehranske verige je prispevati k visoki ravni zdravja ljudi, živali in rastlin v prehranski verigi, podpirati izboljšanje dobrobiti živali, prispevati k visoki ravni varstva in informiranja potrošnikov ter visoki ravni varstva okolja, vključno z ohranjanjem biotske raznovrstnosti, in hkrati izboljšati trajnost evropske proizvodnje hrane in krme, zvišati standarde kakovosti po vsej Uniji, povečati konkurenčnost industrije hrane in krme v Uniji ter dajati prednost ustvarjanju delovnih mest. (46)Glede na posebno naravo ukrepov, ki zadevajo visoko raven zdravja ljudi, živali in rastlin v prehranski verigi, je treba v tej uredbi določiti posebna merila za upravičenost v zvezi z zagotavljanjem nepovratnih sredstev in uporabo javnih naročil. Zlasti bi morali biti z odstopanjem od Uredbe (EU, Euratom) Evropskega parlamenta in Sveta (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba) kot izjema od načela neretroaktivnosti stroški izrednih ukrepov zaradi njihove nujne in nepredvidljive narave upravičeni in bi morali vključevati tudi stroške, ki nastanejo zaradi domnevnega pojava bolezni ali škodljivega organizma, pod pogojem, da je ta pojav naknadno potrjen in sporočen Komisiji. Ustrezne proračunske obveznosti in plačilo upravičenih izdatkov bi Komisija morala izvesti po podpisu pravnih obveznosti in oceni zahtevkov za plačilo, ki jih predložijo države članice. Stroški bi morali biti upravičeni tudi pri zaščitnih ukrepih v primeru neposredne grožnje zdravstvenemu statusu Unije, ki je posledica pojava ali razvoja ene od bolezni živali in zoonoz na ozemlju tretje države ali države članice ali v čezmorskih državah in ozemljih, ter pri zaščitnih ukrepih ali drugih ustreznih dejavnostih, sprejetih v podporo zdravstvenemu statusu rastlin v Uniji. (47)Uradni nadzor, ki ga izvajajo države članice, je pomembno orodje za preverjanje in spremljanje, da se izvajajo, izpolnjujejo in izvršujejo ustrezne zahteve Unije. Uspešnost in učinkovitost sistemov uradnega nadzora je bistvenega pomena za ohranjanje visoke ravni varnosti ljudi, živali ali rastlin v prehranski verigi in hkratno zagotavljanje visoke ravni varstva okolja. Za take nadzorne ukrepe bi morala biti na voljo finančna podpora Unije. Finančni prispevek bi zlasti moral biti na voljo referenčnim laboratorijem Unije, da jim pomaga pokriti stroške, nastale zaradi izvajanja programov dela, ki jih odobri Komisija. Ker je poleg tega uspešnost uradnega nadzora odvisna tudi od tega, ali je nadzornim organom na voljo dobro usposobljeno osebje z ustreznim poznavanjem prava Unije, bi Unija morala imeti možnost, da prispeva k usposabljanju in ustreznim programom izmenjav osebja, ki jih organizirajo pristojni organi. (48)Visokokakovostna evropska statistika, ki je razvita, pripravljena in izkazana v okviru evropskega statističnega programa, je bistvenega pomena za odločanje na podlagi dokazov in bi morala biti na voljo pravočasno ter prispevati k izvajanju politik Unije, kot izhajajo iz Pogodbe o delovanju Evropske unije, predvsem okrepljenega in celostnega ekonomskega upravljanja, socialne, gospodarske in ozemeljske kohezije, trajnostnega razvoja, kmetijske politike, socialne razsežnosti Evrope in globalizacije. (49)Evropska statistika je nujno potrebna za odločanje Unije ter za merjenje smotrnosti in učinka pobud Unije. Zato bi moralo biti zagotovljeno neprekinjeno zagotavljanje in razvoj evropske statistike s sprejetjem pristopa na ravni Unije ter preseganjem vidika notranjega trga, da se zajamejo vse dejavnosti in področja politike Unije, vključno z opolnomočenjem podjetij in državljanov za sprejemanje informiranih odločitev. (50)Za evropski statistični program zaradi njegovega horizontalnega značaja veljajo posebne zahteve, predvsem tiste iz Uredbe (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta, zlasti v zvezi s spoštovanjem statističnih načel, delovanjem in upravljanjem evropskega statističnega sistema, vključno z vlogo in nalogami, dodeljenimi Odboru za statistične programe Evropskih skupnosti in Komisiji, ter vzpostavitvijo in izvajanjem načrtovanja programov statističnih dejavnosti. (51)Program je bil predložen v predhodni pregled odboru za evropski statistični sistem v skladu z Uredbo (ES) št. 223/2009. (52)Unija in države članice so zavezane k izvajanju agende Združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030. S prispevanjem k uresničevanju Agende 2030 bodo Unija in države članice spodbujale močnejšo, bolj trajnostno, bolj vključujočo, varno in uspešno Evropo. Program bi moral prispevati k izvajanju Agende 2030, vključno z usklajevanjem gospodarskih, socialnih in okoljskih razsežnosti trajnostnega razvoja. (53)Glede na to, kako pomembno je obvladovanje podnebnih sprememb v skladu z zavezami Unije za izvajanje Pariškega sporazuma in doseganje ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj, bi moral program prispevati k vključevanju podnebnih ukrepov v politike Unije in k doseganju skupnega cilja, da bi bilo 25 % proračunskih odhodkov EU namenjenih podnebnim ciljem. Ustrezni ukrepi bodo opredeljeni med pripravo in izvajanjem programa ter ponovno ocenjeni v okviru ustreznega postopka ocenjevanja in pregledovanja. (54)Ta uredba določa finančna sredstva za program, ki za Evropski parlament in Svet pomenijo prednostni referenčni znesek v letnem proračunskem postopku v smislu [posodobitev sklica, kot je primerno v skladu z novim medinstitucionalnim sporazumom: točke 17 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju]. (55)V Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru je predvideno sodelovanje na področjih, ki so predmet programa, med Unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter državami Evropskega združenja za prosto trgovino, ki sodelujejo v okviru Evropskega gospodarskega prostora, na drugi strani. Prav tako bi bilo treba določiti, da v programu lahko sodelujejo tudi druge države, vključno sosednje države Unije in države, ki so zaprosile za članstvo v Uniji, države kandidatke ali države pristopnice. Poleg tega bi program na področju evropske statistike moral biti odprt za Švico v skladu s Sporazumom med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o sodelovanju na področju statistike. (56)Tretje države, ki so članice Evropskega gospodarskega prostora (EGP), lahko v programih Unije sodelujejo v okviru, vzpostavljenem na podlagi sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, ki določa, da se programi izvajajo na podlagi sklepa po navedenem sporazumu. Tretje države lahko sodelujejo tudi na podlagi drugih pravnih instrumentov. V to uredbo bi bilo treba uvesti posebno določbo, ki bi podelila potrebne pravice in dostop odgovornemu odredbodajalcu, tj. Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF) in Evropskemu računskemu sodišču, da bi lahko celovito izvrševala svoje pristojnosti (57)Za ta program se uporablja finančna uredba. Določa pravila za izvrševanje proračuna Unije, kar vključuje pravila o nepovratnih sredstvih, nagradah in javnih naročilih. (58)Ukrepi, ki se izvajajo na podlagi prejšnjih programov in proračunskih vrstic, so se izkazali za ustrezne in bi jih bilo treba ohraniti. Cilj novih ukrepov, uvedenih v okviru programa, je zlasti okrepiti dobro delujoč notranji trg. Za bolj enostavno in prožno izvajanje programa ter s tem za boljše doseganje njegovih ciljev bi morali biti ukrepi opredeljeni le v smislu okvirnih in splošnih kategorij. V program bi bilo treba vključiti tudi sezname okvirnih dejavnosti v zvezi s specifičnimi cilji na področju konkurenčnosti ali posebnih dejavnosti, ki izhajajo iz predpisanih zahtev, na primer na področjih standardizacije, ureditve prehranske verige in evropske statistike. (59)Treba je opredeliti določene kategorije subjektov, ki so upravičeni do financiranja, ter tiste subjekte, ki bi morali biti upravičeni do financiranja brez razpisov za zbiranje predlogov. (60)Glede na vedno večjo medsebojno povezanost svetovnega gospodarstva bi moral program pri določenih dejavnostih še naprej zagotavljati možnost vključevanja zunanjih strokovnjakov, kot so uradniki tretjih držav ter predstavniki mednarodnih organizacij ali gospodarskih subjektov.

(61)Treba je navesti posebna merila v zvezi s pravili sofinanciranja in upravičenimi stroški. (62)V skladu z zavezo Komisije iz njenega sporočila z dne 19. oktobra 2010 „Pregled proračuna EU“ in da se zagotovita skladnost in poenostavitev programov financiranja, bi bilo treba sredstva deliti z drugimi instrumenti financiranja Unije, če predvideni ukrepi v okviru programa sledijo ciljem, ki so skupni različnim instrumentom financiranja, pri čemer pa je treba izključiti dvojno financiranje. (63)Ta program bi moral prispevati k splošni podpori za obravnavanje posebnih potreb najbolj oddaljenih regij in njihovega vključevanja na notranji trg, kot je bilo nedavno ponovno potrjeno v sporočilu Komisije „Trdnejše in prenovljeno strateško partnerstvo z najbolj oddaljenimi regijami EU“. (64)Program bi moral spodbujati sinergije ob hkratnem preprečevanju podvajanja s povezanimi programi in ukrepi Unije. Ukrepi v okviru tega programa bi morali dopolnjevati ukrepe programov Carina in Fiscalis, ki sta bila vzpostavljena z Uredbo (EU) št. […] Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbo (EU) št. […] Evropskega parlamenta in Sveta, katerih cilj je prav tako podpirati in izboljševati delovanje notranjega trga. (65)Program bi moral spodbujati sinergije in dopolnjevanje v zvezi z MSP ter podporo za podjetništvo v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj, vzpostavljenega z Uredbo (EU) [...] Evropskega parlamenta in Sveta. Poleg tega bo sklop za MSP sklada InvestEU, vzpostavljenega z Uredbo (EU) [...] Evropskega parlamenta in Sveta, zagotavljal podporo z dolžniškim in lastniškim financiranjem, da se olajša dostop do finančnih sredstev za MSP in poveča njihova razpoložljivost. Program bi si poleg tega moral prizadevati za sinergije v okviru vesoljskega programa, vzpostavljenega z Uredbo (EU) […] Evropskega parlamenta in Sveta, v zvezi s spodbujanjem MSP, da izkoristijo prodorne inovacije in druge rešitve, razvite v okviru navedenega programa. (66)Ta program bi moral spodbujati sinergije s programom Obzorje Evropa, vzpostavljenim z Uredbo (EU) št. [...] Evropskega parlamenta in Sveta, katerega cilj je spodbujati raziskave in inovacije. To bi moralo vključevati zlasti dopolnjevanje ukrepov prihodnjega Evropskega sveta za inovacije za inovativna podjetja ter podporo storitvam za MSP. (67)Program bi moral spodbujati sinergije in dopolnjevanje v zvezi s programom za digitalno Evropo, vzpostavljenim z Uredbo (EU) [...] Evropskega parlamenta in Sveta, katerega namen je spodbujati digitalizacijo gospodarstva Unije in javnega sektorja. (68)Poleg tega bi si moral program prizadevati tudi za sinergije s Skladom za pravosodje, pravice in vrednote, vzpostavljenim z Uredbo (EU) [...] Evropskega parlamenta in Sveta, katerega cilj je podpreti in nadaljevati razvoj evropskega območja pravice za učinkovitost nacionalnih pravosodnih sistemov, kar je ključni dejavnik za pravično in stroškovno učinkovito evropsko gospodarstvo. (69)Program bi moral spodbujati sinergije s programom Erasmus, vzpostavljenim z Uredbo (EU) […] Evropskega parlamenta in Sveta, Solidarnostnim skladom Evropske unije, vzpostavljenim z Uredbo (EU) […] Evropskega parlamenta in Sveta, in Evropskim socialnim skladom plus, vzpostavljenim z Uredbo (EU) […] Evropskega parlamenta in Sveta, na področju mobilnosti delovne sile in mladine, ki je bistvenega pomena za dobro delujoč notranji trg. (70)Nazadnje bi se ukrepi prehranske verige, kot so veterinarski in fitosanitarni ukrepi v primeru kriz na področju zdravja živali in rastlin, lahko dopolnjevali s tržnimi posegi v okviru načrtovanja skupne kmetijske politike Unije, vzpostavljene z Uredbo (EU) št. […] Evropskega parlamenta in Sveta. (71)Če je primerno, bi se morali ukrepi programa uporabiti za sorazmerno odpravljanje tržnih pomanjkljivosti ali neoptimalnih naložbenih razmer, ne da bi se podvajali ali nadomestili zasebno financiranje, ter bi morali imeti jasno evropsko dodano vrednost. (72)Na Komisijo bi bilo treba prenesti izvedbena pooblastila v zvezi s sprejetjem programov dela za izvajanje ukrepov, ki prispevajo k visoki ravni zdravja ljudi, živali in rastlin v prehranski verigi. Navedena pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta. (73)Vrste financiranja in načine izvajanja iz te uredbe bi bilo treba izbrati na podlagi njihove ustreznosti za uresničevanje specifičnih ciljev in rezultatov ukrepov, pri čemer se upoštevajo zlasti stroški kontrol, upravno breme in pričakovana stopnja neupoštevanja veljavnih pravil. To bi moralo vključevati obravnavanje uporabe pavšalnih zneskov, financiranja po pavšalni stopnji in stroškov na enoto ter financiranja, ki ni povezano s stroški, kot določa člen 125(1) finančne uredbe. (74)Za zagotovitev rednega spremljanja in poročanja bi se moral že na samem začetku vzpostaviti ustrezen okvir za spremljanje ukrepov in rezultatov programa. Takšno spremljanje in poročanje bi moralo temeljiti na kazalnikih, ki merijo učinke ukrepov v okviru programa glede na vnaprej določena izhodišča. (75)V skladu z odstavkoma 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje je treba ta program oceniti na podlagi informacij, zbranih v skladu s posebnimi zahtevami glede spremljanja, pri tem pa se izogibati pretiranemu urejanju in nalaganju upravnih bremen, zlasti državam članicam. Te zahteve bi morale po potrebi vključevati merljive kazalnike, ki bodo podlaga za ocenjevanje učinkov programa na terenu. (76)Na podlagi seznama bolezni živali iz poglavja 2 dela I Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbe (ES) št. 2160/2003 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe (ES) št. 999/2001 Evropskega parlamenta in Sveta bi bilo treba določiti seznam bolezni in zoonoz, upravičenih do financiranja v okviru izrednih ukrepov po programih za izkoreninjenje, obvladovanje in nadzor. (77)Da se upoštevajo situacije, ki jih izzovejo bolezni živali, ki bistveno vplivajo na živinorejo ali trgovino z rejnimi živalmi, razvoj zoonoz, ki ogrožajo ljudi, ali novi znanstveni dosežki ali epidemiološke spremembe pa tudi bolezni živali, ki bi lahko ogrožale Unijo, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte glede spremembe seznama bolezni žival in zoonoz. Za zagotovitev učinkovite ocene napredka programa pri doseganju njegovih ciljev bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s pregledom ali dopolnjevanjem kazalnikov za merjenje doseganja specifičnih ciljev, kadar je to potrebno, in za dopolnitev te uredbe z določbami o vzpostavitvi okvira za spremljanje in ocenjevanje. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. (78)V skladu s [sklic se po potrebi posodobi v skladu z novim sklepom o ČDO: členom 94 Sklepa Sveta 2013/755/EU] so osebe in subjekti s sedežem v čezmorskih državah in ozemljih (ČDO) upravičeni do financiranja v skladu s pravili in cilji programa ter ureditvami, ki se uporabljajo v državi članici, s katero je zadevni ČDO povezan. (79)V skladu s finančno uredbo, Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2988/95, Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 in Uredbo Sveta (EU) 2017/1939 bi bilo treba finančne interese Unije zaščititi s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo preprečevanje, odkrivanje, odpravljanje in preiskovanje nepravilnosti in goljufij, povračilo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi naložitev upravnih sankcij. Zlasti lahko v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 in Uredbo (Euratom, ES) št. 2185/96 Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) izvaja preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali drugih nezakonitih ravnanj, ki škodijo finančnim interesom Unije. V skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 lahko Evropsko javno tožilstvo (v nadaljnjem besedilu: EJT) preiskuje in preganja goljufije ter druga kazniva dejanja, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta. V skladu s finančno uredbo mora vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodelovati pri zaščiti finančnih interesov Unije ter Komisiji, uradu OLAF, EJT in Evropskemu računskemu sodišču podeliti potrebne pravice in dostop ter zagotoviti, da vse tretje osebe, ki so vključene v izvrševanje sredstev Unije, podelijo enakovredne pravice. (80)Za to uredbo se uporabljajo horizontalna finančna pravila, ki sta jih sprejela Evropski parlament in Svet na podlagi člena 322 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Ta pravila so določena v finančni uredbi, pri čemer določajo zlasti postopek za pripravo in izvrševanje proračuna prek nepovratnih sredstev, javnih naročil, nagrad in posrednega izvrševanja ter urejajo nadzor odgovornosti finančnih akterjev. Pravila, sprejeta na podlagi člena 322 PDEU, se nanašajo tudi na zaščito proračuna Unije v primeru splošnih pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državah članicah, saj je spoštovanje tega načela bistven predpogoj za dobro finančno poslovodenje in učinkovito financiranje EU.

(81)Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta ureja obdelavo osebnih podatkov, ki jo izvajajo države članice v okviru te uredbe in pod nadzorom pristojnih organov držav članic. Uredba (EU) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta ureja obdelavo osebnih podatkov, ki jo izvaja Komisija v okviru te uredbe in pod nadzorom Evropskega nadzornika za varstvo podatkov. Vsaka izmenjava ali prenos informacij s strani pristojnih organov bi morala biti v skladu s predpisi o prenosu osebnih podatkov iz Uredbe (EU) 2016/679, vsaka izmenjava ali prenos informacij s strani Komisije pa v skladu s predpisi o prenosu osebnih podatkov iz Uredbe (ES) št. 45/2001. (82)Ker ciljev te uredbe države članice ne morejo zadovoljivo doseči zaradi čezmejne narave obravnavanih vprašanj, temveč se zaradi večje primernosti ukrepov Unije lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. (83)Cilj programa bi moral biti tudi zagotoviti večjo prepoznavnost in skladnost notranjega trga Unije, konkurenčnost podjetij, vključno z MSP, ter ukrepe evropske statistike za evropske državljane, podjetja in uprave. (84)Uredbo (EU) št. 99/2013, Uredbo (EU) št. 1287/2013, Uredbo (EU) št. 254/2014 Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbo (EU) št. 258/2014 Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbo (EU) št. 652/2014 Evropskega parlamenta in Sveta ter, Uredbo (EU) 2017/826 bi bilo treba razveljaviti z učinkom od 1. januarja 2021. (85)Primerno je zagotoviti nemoten in neprekinjen prehod med programi na področjih konkurenčnosti podjetij in MSP, varstva potrošnikov, strank in končnih uporabnikov finančnih storitev, oblikovanja politik na področju finančnih storitev, prehranske verige ter evropske statistike, vzpostavljenimi z Uredbo (EU) št. 1287/2013, Uredbo (EU) št. 254/2014, Uredbo (EU) št. 2017/826, Uredbo (EU) št. 258/2014, Uredbo (EU) št. 652/2014, in Uredbo (EU) št. 99/2013, ter tem programom, zlasti glede nadaljevanja večletnih ukrepov ter ocenjevanja uspehov predhodnih programov –



SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: POGLAVJE I SPLOŠNE DOLOČBE Člen 1



Predmet urejanja S to uredbo se vzpostavi program za izboljšanje delovanja notranjega trga in konkurenčnosti podjetij, vključno z mikro, malimi in srednjimi podjetji, ter okvir za financiranje razvoja, priprave in izkazovanja evropske statistike v smislu člena 13 Uredbe (ES) št. 223/2009 (v nadaljnjem besedilu: program). V uredbi so določeni cilji programa, proračun za obdobje 2021–2027, oblike financiranja Unije in pravila za zagotavljanje takega financiranja. Člen 2



Opredelitev pojmov V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: (1)„operacija mešanega financiranja“ pomeni ukrepe, ki se podpirajo iz proračuna Unije, med drugim v okviru mehanizmov mešanega financiranja iz člena 2(6) finančne uredbe, ki združujejo nepovratne oblike podpore in/ali finančne instrumente iz proračuna Unije s povratnimi oblikami podpore iz razvojnih institucij ali drugih javnih finančnih institucij, pa tudi iz komercialnih finančnih institucij in od vlagateljev; (2)„evropska statistika“ pomeni statistiko, razvito, pripravljeno in izkazano v skladu z Uredbo (ES) št. 223/2009; (3)„pravni subjekt“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo, ustanovljeno in priznano kot tako v skladu z nacionalnim pravom, pravom Unije ali mednarodnim pravom, ki ima pravno osebnost in lahko v svojem imenu uveljavlja pravice in prevzema obveznosti, ali subjekt brez pravne osebnosti v skladu s členom 197(2)(c) Uredbe (EU, Euratom) Evropskega parlamenta in Sveta (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba); (4)„mikro, mala in srednja podjetja“ pomeni mikro, mala in srednja podjetja, kot so opredeljena v različici Priporočila Komisije 2003/361/ES z dne 6. maja 2003; (5)„tretja država“ pomeni državo, ki ni članica Unije. Člen 3



Cilji programa

1.Splošni cilji programa so: (a)izboljšati delovanje notranjega trga, predvsem pa zaščititi in opolnomočiti državljane, potrošnike in podjetja, zlasti mikro, mala in srednja podjetja (MSP), z izvrševanjem prava Unije, olajševanjem dostopa do trga, določanjem standardov ter spodbujanjem zdravja ljudi, živali in rastlin ter dobrobiti živali, poleg tega pa tudi izboljšati sodelovanje med pristojnimi organi držav članic ter med pristojnimi organi držav članic in Komisijo ter decentraliziranimi agencijami Unije; (b)zagotavljati visokokakovostno, primerljivo in zanesljivo statistiko o Evropi, ki podpira oblikovanje, spremljanje in ocenjevanje vseh politik Unije ter oblikovalcem politik, podjetjem, akademskemu svetu, državljanom in medijem pomaga sprejemati informirane odločitve ter aktivno sodelovati v demokratičnem procesu. 2.Specifični cilji programa so: (a)povečati učinkovitost notranjega trga, omogočiti lažje preprečevanje in odstranjevanje ovir, podpirati razvoj, izvajanje in izvrševanje prava Unije na področjih notranjega trga blaga in storitev, javnih naročil, nadzora trga ter na področjih prava gospodarskih družb, pogodbenega in nepogodbenega prava, preprečevanja pranja denarja, prostega pretoka kapitala, finančnih storitev in konkurence, vključno z razvojem orodij upravljanja; (b)izboljšati konkurenčnost podjetij s posebnim poudarkom na MSP ter z ukrepi, ki MSP ponujajo različne oblike podpore, omogočiti dostop do trgov, vključno z internacionalizacijo MSP, ugodnim poslovnim okoljem za MSP, konkurenčnostjo sektorjev, modernizacijo industrije in spodbujanjem podjetništva; (c)zagotoviti učinkovito delovanje notranjega trga s procesi standardizacije, ki: (i)omogočajo financiranje evropske standardizacije in sodelovanje zainteresiranih strani pri določanju evropskih standardov; (ii)podpirajo razvoj visokokakovostnih mednarodnih standardov računovodskega poročanja in revizije, omogočajo njihovo vključevanje v pravo Unije ter spodbujajo inovacije in razvoj najboljših praks korporativnega poročanja; (d)zavzemati se za interese potrošnikov ter zagotoviti visoko raven varstva potrošnikov in varnosti proizvodov z: (i)opolnomočenjem, podpiranjem in izobraževanjem potrošnikov, podjetij in civilne družbe; zagotavljanjem visoke ravni varstva potrošnikov, trajnostne potrošnje in varnosti proizvodov, zlasti s podpiranjem ukrepov pristojnih izvršilnih organov in organizacij, ki zastopajo potrošnike, ter sodelovanja; zagotavljanjem, da imajo vsi potrošniki dostop do pravnih sredstev, in zagotavljanjem ustreznih informacij o trgih in potrošnikih; (ii)krepitvijo sodelovanja potrošnikov, drugih končnih uporabnikov finančnih storitev in civilne družbe pri oblikovanju politike na področju finančnih storitev; spodbujanjem boljšega razumevanja finančnega sektorja; (e)prispevati k visoki ravni zdravja ljudi, živali in rastlin v prehranski verigi in na povezanih področjih, vključno s preprečevanjem in izkoreninjanjem bolezni in škodljivih organizmov, ter podpirati izboljšanje dobrobiti živali ter trajnostno proizvodnjo in potrošnjo hrane; (f)pravočasno, nepristransko in stroškovno učinkovito pripravljati in sporočati visokokakovostno statistiko o Evropi s pomočjo okrepljenih partnerstev v okviru evropskega statističnega sistema iz člena 4 Uredbe (ES) št. 223/2009 in z vsemi zadevnimi zunanjimi stranmi ter z uporabo različnih podatkovnih virov, naprednih metod podatkovne analitike, pametnih sistemov in digitalnih tehnologij. Člen 4



Proračun 1.Finančna sredstva za izvajanje programa za obdobje 2021–2027 znašajo 4 088 580 000 EUR v tekočih cenah. 2.V okviru zneska iz odstavka 1 se za naslednje cilje dodelijo naslednji okvirni zneski: (a)1 000 000 000 EUR za cilj iz člena 3(2)(b); (b)188 000 000 EUR za cilj iz člena 3(2)(d)(i); (c)1 680 000 000 EUR za cilj iz člena 3(2)(e);

(d)552 000 000 EUR za cilj iz člena 3(2)(f). 3.Znesek iz odstavka 1 se lahko uporabi za tehnično in upravno pomoč za izvajanje programa, predvsem za dejavnosti pripravljanja, spremljanja, kontrole, revizije in ocenjevanja ter za izkoriščanje informacijskotehnoloških omrežij, ki se osredotočajo na obdelavo in izmenjavo podatkov, pa tudi za uporabo in razvoj korporativnih informacijskotehnoloških orodij. 4.Za cilj iz člena 3(2)(e) se proračunske obveznosti, ki trajajo več kot eno proračunsko leto, lahko razporedijo na več let v letne obroke. 5.Z odstopanjem od člena 111(2) finančne uredbe Komisija prevzame proračunsko obveznost za nepovratna sredstva, ki so dodeljena za izredne veterinarske in fitosanitarne ukrepe v okviru specifičnega cilja iz člena 3(2)(e) te uredbe, in sicer po oceni zahtevkov za plačilo, ki jih predložijo države članice. 6.Viri, dodeljeni državam članicam v okviru deljenega upravljanja, se lahko na njihovo zahtevo prerazporedijo na program. Komisija te vire izvršuje neposredno v skladu s točko (a) člena 62(1) finančne uredbe ali posredno v skladu s točko (c) navedenega člena. Če je to mogoče, se ti viri uporabijo v korist zadevne države članice. Člen 5



Tretje države, pridružene programu Programu se lahko pridružijo naslednje tretje države: (a)članice Evropskega združenja za prosto trgovino (Efta), ki so članice Evropskega gospodarskega prostora (EGP), v skladu s pogoji, določenimi v Sporazumu EGP; (b)države pristopnice, države kandidatke in potencialne kandidatke v skladu s splošnimi načeli in pogoji za njihovo udeležbo v programih Unije, določenimi v zadevnih okvirnih sporazumih in sklepih pridružitvenih svetov ali podobnih sporazumih, ter v skladu s posebnimi pogoji, določenimi v sporazumih med Unijo in temi državami; (c)države, ki jih zajema evropska sosedska politika, v skladu s splošnimi načeli in pogoji za udeležbo teh držav v programih Unije, določenimi v zadevnih okvirnih sporazumih in sklepih pridružitvenih svetov ali podobnih sporazumih, ter v skladu s posebnimi pogoji, določenimi v sporazumih med Unijo in temi državami; (d)tretje države v skladu s pogoji, določenimi v posebnem sporazumu, ki ureja udeležbo tretje države v katerem koli programu Unije, če sporazum: (i)zagotavlja pravično ravnotežje glede prispevkov in koristi tretje države, ki sodeluje v programih Unije; (ii)določa pogoje udeležbe v programih, vključno z izračunom finančnih prispevkov za posamezne programe in njihove upravne stroške; (iii)na tretjo državo ne prenese pristojnosti za odločanje v zvezi s programom, (iv)Uniji zagotavlja pravice za zagotavljanje dobrega finančnega poslovodenja in zaščito njenih finančnih interesov. Prispevki iz točke (ii) so namenski prejemki v skladu s členom [21(5)] finančne uredbe. Člen 6



Izvajanje in oblike financiranja EU 1.Program se izvaja z neposrednim upravljanjem v skladu s finančno uredbo ali s posrednim upravljanjem z organi iz člena 62(1)(c) finančne uredbe. 2.S programom se lahko zagotovi financiranje v kateri koli obliki iz finančne uredbe, zlasti v obliki nepovratnih sredstev, nagrad in javnih naročil. Zagotovi se lahko tudi financiranje v obliki finančnih instrumentov v okviru mehanizmov mešanega financiranja. 3.Prispevki v mehanizem vzajemnega zavarovanja lahko krijejo tveganje, povezano z izterjavo sredstev, ki jih dolgujejo prejemniki, in se v skladu s finančno uredbo štejejo za zadostno jamstvo. Uporabljajo se določbe iz [člena X] Uredbe XXX [uredbe, ki bo nasledila uredbo o Jamstvenem skladu].

POGLAVJE II NEPOVRATNA SREDSTVA Člen 7



Nepovratna sredstva Nepovratna sredstva v okviru programa se dodeljujejo in upravljajo v skladu z naslovom VIII finančne uredbe. Člen 8



Upravičeni ukrepi 1.Do financiranja so upravičeni samo ukrepi, s katerimi se uresničujejo cilji iz člena 3. 2.Upravičeni so zlasti naslednji ukrepi, s katerimi se uresničujejo cilji iz člena 3: (a)ustvarjanje pravih pogojev za opolnomočenje vseh akterjev notranjega trga, vključno s podjetji, državljani in potrošniki, civilno družbo in javnimi organi, s pomočjo preglednih informacij in kampanjami ozaveščanja, izmenjavo najboljše prakse, spodbujanjem dobrih praks, izmenjavo in razširjanjem strokovnega znanja in izkušenj ter organizacijo usposabljanj; (b)zagotavljanje mehanizmov, s katerimi državljani, potrošniki, končni uporabniki, civilna družba in predstavniki podjetij iz Unije lahko prispevajo k političnim razpravam, politikam in postopkom odločanja, zlasti s podpiranjem delovanja zastopniških organizacij na nacionalni ravni in ravni Unije; (c)krepitev zmogljivosti, spodbujanje in usklajevanje skupnih ukrepov med državami članicami in pristojnimi organi držav članic ter med pristojnimi organi držav članic in Komisijo, decentraliziranimi agencijami Unije in organi tretjih držav; (d)podpora za učinkovito izvrševanje in posodobitev pravnega okvira Unije in njegovega hitrega prilagajanja spreminjajočemu se okolju, vključno z zbiranjem podatkov in analizami; študije, ocene in priporočila politik; organizacija predstavitvenih dejavnosti in pilotnih projektov; dejavnosti komuniciranja; razvoj namenskih orodij informacijske tehnologije, ki zagotavljajo pregledno in učinkovito delovanje notranjega trga. 3.Do financiranja so upravičeni naslednji ukrepi, s katerimi se uresničuje specifični cilj iz člena 3(2)(b): (a)zagotavljanje različnih oblik podpore za MSP; (b)izboljševanje dostopa MSP do trgov, podpora MSP pri obravnavi svetovnih in družbenih izzivov ter pri poslovni internacionalizaciji in krepitev vodilnega industrijskega položaja Unije v globalnih vrednostnih verigah, vključno z evropsko podjetniško mrežo; (c)obravnavanje tržnih ovir in upravnega bremena ter ustvarjanje ugodnega poslovnega okolja za opolnomočenje MSP, da izkoristijo notranji trg; (d)spodbujanje rasti podjetij, vključno z razvojem znanja in spretnosti, ter industrijsko preoblikovanje v proizvodnem in storitvenem sektorju; (e)podpiranje konkurenčnosti podjetij in celotnih gospodarskih sektorjev ter pomoč MSP pri uvajanju inovacij in sodelovanju v vrednostnih verigah s pomočjo strateškega povezovanja ekosistemov in grozdov, vključno s skupno pobudo grozdov; (f)spodbujanje podjetniškega poslovnega okolja in podjetniške kulture, tudi z mentorskim programom za nove podjetnike, ter podpiranje zagonskih podjetij ter trajnosti in razširitve poslovanja. 4.Ukrepi iz členov 15 in 16 Uredbe (EU) št. 1025/2012, s katerimi se uresničuje specifični cilj iz člena 3(2)(c)(i) te uredbe, so upravičeni do financiranja.

5.Ukrepi, ki zagotavljajo podporo za dejavnosti, katerih namen je razviti, uporabljati, oceniti in spremljati mednarodne standarde na področjih računovodskega poročanja in revizije, nadzirati postopke določanja standardov in uresničevati specifični cilj iz člena 3(2)(c)(ii), so upravičeni do financiranja. 6.Ukrepi iz Priloge I, s katerimi se uresničuje specifični cilj iz člena 3(2)(e), so upravičeni do financiranja. 7.Ukrepi iz Priloge II, s katerimi se uresničuje specifični cilj iz člena 3(2)(f), so upravičeni do financiranja. Člen 9



Upravičeni subjekti 1.Poleg meril iz člena 197 finančne uredbe se uporabljajo merila za upravičenost iz odstavkov od 2 do 7 tega člena. 2.Poleg subjektov, ki izpolnjujejo pogoje za upravičenost iz odstavkov od 3 do 7, so v okviru programa upravičeni naslednji subjekti: (a)pravni subjekti s sedežem v eni od naslednjih držav: (i)državi članici ali z njo povezani čezmorski državi ali ozemlju; (ii)tretji državi, pridruženi programu v skladu s členom 5; (b)vsi pravni subjekti, ustanovljeni v skladu s pravom Unije, in vse mednarodne organizacije; (c)pravni subjekti s sedežem v tretji državi, ki ni pridružena programu, so izjemoma upravičeni do sodelovanja, če ukrep sledi ciljem Unije in dejavnosti zunaj Unije prispevajo k učinkovitosti ukrepov, izvedenih na ozemljih držav članic, za katere veljajo Pogodbe. 3.Pravni subjekti s sedežem v tretji državi, ki ni pridružena programu, lahko sodelujejo v naslednjih ukrepih: (a)ukrepi, s katerimi se uresničuje specifični cilj iz člena 3(2)(b); (b)ukrepi, ki podpirajo varstvo potrošnikov za uresničevanje specifičnega cilja iz člena 3(2)(d)(i). Subjekti, ki sodelujejo v ukrepih iz točk a) in b), niso upravičeni do finančnih prispevkov Unije, razen kadar je to za program nujno, zlasti kar zadeva konkurenčnost in dostop do trgov za podjetja Unije ali kar zadeva varstvo potrošnikov, ki prebivajo v Uniji. Ta izjema ne velja za pridobitne subjekte. 4.Pri ukrepih, s katerimi se uresničuje specifični cilj iz člena 3(2)(c)(i) te uredbe, so upravičeni subjekti iz členov 15 in 16 Uredbe (EU) št. 1025/2012. 5.Pri ukrepih, ki podpirajo varstvo potrošnikov za uresničevanje specifičnega cilja iz člena 3(2)(d)(i) in se nanašajo na mrežo evropskih potrošniških centrov, so upravičeni naslednji organi: (a)organ, ki ga je imenovala država članica ali tretja d