EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 15.12.2011 
SEC(2011) 1490 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
Spremni dokument 
PRIPORO ČILO KOMISIJE 
o oprostitvi dvojne obdav čitve dediš čine 
{C(2011) 8819 kon č.} 
{SEC(2011) 1488 kon č.} 
{SEC(2011) 1489 kon č.}  
 
SL   
 SL POVZETEK 
Ta ocena u činka je bila pripravljena za analizo t ežav zaradi diskriminacije in dvojnega 
obdavčevanja dediš čine znotraj notranjega tr ga ter za sprejetje odlo čitve o najboljši rešitvi, na 
podlagi katere bo Komisija pripravila predlog.  
Več državljanov EU kot kadar koli pr ej se seli v druge države z notraj notranjega trga, ker tam 
najdejo delo, se poro čijo ali se preselijo po upokojitvi, njihovi družinski člani pa ostanejo v 
državi njihovega izvora. Drugi kupujejo nepremi čnine in vlagajo v sredst va v tujini. V takšnih 
okoliščinah postaja izvajanje davka na dediš čino za čezmejna volila vse bolj pomembno 
vprašanje.  
Opredelitev težave 
Državljani in podjetja EU se lahko v zvezi z davki na dediš čino v čezmejnem okolju sre čajo z 
dvema vrstama težav. Prvi č, lahko so izpostavljeni dav čni diskriminaciji. Drugi č, obstaja 
tveganje, da eno dediš čino obdav či več držav članic brez vsakršne oprostitve dvojne 
obdavčitve ali z le del no oprostitvijo.  
Zaradi tega je lahko stopnja skupne obdav čitve znatno višja od stopnje, ki se uporablja v 
notranjih primerih ene al i druge vpletene države članice. Povišana dav čna obremenitev lahko 
negativno vpliva na vrednost dediš čine in lahko državljanom in  podjetjem, ki izkoristijo 
pravico do prostega gibanja in delovanja prek meja znotraj notranjega trga, povzro či številne 
težave.  
Težave lahko nastanejo ne le zaradi zakonov države članice o davku na dediš čino, ampak tudi 
zaradi njihovega zasebnega prava na podro čju dediščine ali zaradi kombinacije obeh pravnih 
sklopov. 
Težava diskriminacije pa se pojavi, ko posamezniki dedujejo nepremi čnino ali drugo 
premoženje prek meje, in zanje veljajo dav čni predpisi v zvezi  z davkom na dediš čino, ki so 
manj ugodni od predpisov, ki bi veljali za dediš čino brez čezmejnega elementa.  
Težava dvojne ali celo ve čkratne obdav čitve lahko nastane predvsem zaradi razli čnih 
predpisov držav članic glede vprašanja, koga je treba obdav čiti, in vrste davka, ki se uveljavi. 
Poleg tega v številnih primerih oprostitev te dvojne obdav čitve ni mogo ča. To je zato, ker 
domači mehanizmi držav članic za oprostitve niso celov iti, poleg tega na tem podro čju obstaja 
le malo dvostranskih konvencij in  ni videti, da bi se države članice v zadnjih letih med seboj 
pogajale o novih konvencijah.  
Količinski učinki te težave na makro ravni niso bistveni. Prihodek držav članic iz doma čih in 
čezmejnih davkov na dediš čino znaša skupno manj kot 0,5 % vseh dav čnih prihodkov v 
državah članicah EU, zgolj čezmejni primeri pa predstavljajo še veliko manjši delež tega 
zneska. Vendar pa imata lahko na mikro ravni diskriminacija in dvojna obdav čitev, ko se 
pojavita, velik vpliv na vpletene posameznik e zaradi visoke stopnje davka, ki se pri tem 
pojavi. To se dogaja navkljub smernicam za nižje splošne stopnje davkov na dediš čino. 
Te težave lahko vplivajo na vse državljane, podje tja in druge subjekte EU, za katere veljajo 
davki na dediš čino. Z vztrajnim pove čevanjem migracij in čezmejnega lastništva premoženja 
 
SL   
 SL znotraj EU je mogo če pričakovati, da se bo število pritožb  in predložitev zadev sodiš ču zaradi 
diskriminatornih vidikov zakonov držav članic o davku na dediš čino le še pove čevalo, prav 
tako tudi število primerov dvojnega obdav čevanja.  
Analiza subsidiarnosti 
Glede na odgovornost Komisije, da zagotovi nemo teno delovanje notranje ga trga in spodbuja 
splošni interes Unije, je primerno, da preu či zadevo in ukrepa, kadar rešitve za težave v zvezi 
s čezmejnimi davki na nacionalni ravni niso mogo če.  
Trenutno v EU ni nobenih uskl ajenih predpisov na podro čju davkov na dediš čino. Zaradi 
odsotnosti takšnih predpis ov so za davke na dediš čino večinoma pristojne države članice. 
Vendar morajo pri izvajanju te pristojnosti upoštevati temeljne svoboš čine iz zakonodaje EU 
ter zato ne smejo diskriminira ti državljanov EU na podlagi njihovega državljanstva ali 
neupravičeno omejevati njihovih temeljnih svoboš čin. Sodišče je v ve č nedavnih primerih 
potrdilo uporabo teh na čel pri izvajanju davka na dediš čino. Vendar je Sodiš če prav tako 
izjavilo, da države članice niso dolžne odpraviti dvojnega obdav čevanja, ki izhaja iz 
vzporednega izvajanja njihovih dav čnih pravic.  
Glede na pove čanje števila sodnih primerov in pr itožb, poizvedb in odgovorov na zadevna 
javna posvetovanja v zadnjem času, se zdi nujno, da Komisija preu či, kakšen ukrep lahko 
dopolni in podpre teko če postopke za ugotavljanje kršitev te r hkrati predlaga ustrezne rešitve 
za težavo dvojnega obdav čevanja čezmejne dediš čine. 
Cilji 
Splošni cilj pobude je državljanom omogo čiti, da uveljavljajo svojo pravico do prostega 
gibanja in dela znotraj notranjega trga ter da jih od tega ne odvrnejo ovire, ki nastanejo zaradi 
obdavčevanja čezmejne dediš čine. V ta namen je cilj te pobude: 
spodbujanje odprave diskriminacije na podro čju obdavčitve dediš čine; ter 
zmanjšanje dvojne obdav čitve dediš čine znotraj EU; 
predvsem, da se prepre či prekomerno visoka dav čna obremenitev ali celo zaplemba 
premoženja zaradi skupne obdav čitve. 
Možnosti politike 
Možnosti politike A  za obravnavo dav čne diskriminacije v zvezi s čezmejno dediš čino  
Možnost politike A1 – Nadaljevanje obstoje čega položaja  
Možnost politike A2 – Objava na čel za nediskriminatorne sisteme za obdav čevanje 
dediščine Pri tej možnosti se lahko objavi delovni dokument služb, v katerem so združena 
načela, ki izhajajo iz sodne prakse na podro čju davka na dediš čino in ki bi mo rala biti podlaga 
za oblikovanje sistemov za obdav čevanje dediš čine. Po objavi teh na čel bi državljani EU 
bolje poznali pravila, ki jih morajo države članice upoštevati pri obdav čevanju čezmejne 
dediščine. Dokument lahko državam članicam pomaga tudi pri us klajevanju njihovih dolo čb o 
davku na dediš čino s pravom EU.  
 
SL   
 SL Možnost politike A3 – Obvezna pravila o odpravi diskriminatornih elementov doma če 
zakonodaje držav članic o davku na dediš čino Pri tej možnosti bi Komisija predlagala, da se 
načela iz zadevne evropske sodne prakse sp rejmejo kot obvezna prav ila na ravni EU.  
Možnosti politike B za obravnavo dvojne obdav čitve čezmejne dediš čine brez oprostitve  
Možnost politike B1 – Nadaljevanje obstoje čega položaja 
Možnost politike B2 – Priporo čilo Komisije v zvezi z (enostranskimi) nacionalnimi 
določbami, oblikovanimi za oprostitev dvojne obdav čitve dediš čine Komisija lahko opredeli 
ukrepe za ve čjo medsebojno uskladitev nacionalnih dav čnih predpisov, da bi dvojno 
obdavčitev odpravila na celosten na čin, in pozove države članice k spremembi njihovih 
zakonov na tej podlagi. 
Možnost politike B3 – Priporo čilo Komisije v zvezi z oprostitvijo dvojne obdav čitve na 
podlagi dvostranskih sporazumov med državami članicami, oblikovanimi za oprostitev 
dvojne obdav čitve dediš čine Komisija lahko priporo či, da države članice zaklju čijo celotno 
mrežo dvostranskih pogodb o dvojnem obdav čevanju dediš čine na podlagi konvencije OECD 
o davkih na dediš čino iz leta 1982 ( možnost politike B3.a ) ali na podlagi alternativnega 
modela, kot je vzor čna pogodba EU ( možnost politike B3.b ) ali kako druga če vključijo 
določbe o davku na dediš čino v obstoje če dvostranske pogodbe o davku na dohodek ( možnost 
politike B3.c ). Prva podmožnost (B3.a) se je že od za četka štela za manj primerno, ker 
zadevna konvencija OECD ni bil dopolnjena, da bi vklju čevala ugotovljene pomanjkljivosti, 
in zato zadevnih težav ne bile obravnavane na u činkovit na čin. Drugi razlog, zakaj ta 
konvencija morda ni idealno izhodiš če, je dejstvo, da OECD trenutno razmišlja o njeni 
posodobitvi. 
Možnost politike B4 – Zavezujo ča pravila, ki urejajo bilatera lne sporazume: Sprejetje v 
zakonodajo EU a) enotne podlage za dolo čitev davčne obveznosti, kot so lokacija 
premoženja ali prebivališ če umrlega, npr. v dvostranskih odnosih ali b) skupna pravila 
glede minimalnega standarda za dvostranske konvencije.  Čeprav so nekatere interesne 
skupine to predlagale, bi prip rava teh predpisov zahtevala nesorazmerno veliko prizadevanj 
glede na to, da bi jih bilo treb a sprejeti soglasno. Prav  tako je malo verjet no, da bi ta možnost 
rešila težavo, dokler države članice niso pripravljene na jprej podpisati dvostranskih 
sporazumov o davku na dediš čino. 
Možnost politike B5– Ve čstranska konvencija o dvojnem obdav čevanju za celotno EU 
Nekatere interesne skupine in komentatorji so predlagali, da države članice lahko sklenile 
večstransko konvencijo o dvojnem obdav čevanju nepremi čnin in dediš čine. Vendar je ta 
možnost že od za četka veljala za manj primerno, ker je malo verjetno, da bi se države članice 
strinjale o takšni konvenciji glede na pretek le neuspele poskuse, da bi na tak na čin rešili 
vprašanje davka na dohodek.  Poleg tega je takšno konvencijo, če jo predlaga Komisija, 
mogoče predlagati le v obliki direktive, ki bi spadala znotraj možnosti politike B.6.   
Možnost politike B6 – Zavezujo ča zakonodaja EU Zavezujoč instrument, ki velja za celotno 
EU v obliki direktive, lahko zagotovi  i) enotno usklajeno osnovo za obdav čevanje, npr. 
 
SL   
 SL obdavčitev le v državi, kjer se premoženje na haja oziroma kjer je umrli prebival ( možnost 
politike B6.a ); ii) kombinacija sk upnih opredelitev z e notno usklajeno podlago (možnost 
politike B6.b); (iii) samo oprostitev dvojnega obdav čevanja z zavezujo čo enostransko 
določbo o oprostitvi, skupaj z zavezujo čim mehanizmom za reševanje sporov brez 
spreminjanja predpisov držav članic o davku na dediš čino ( možnost politike B6.c ); (iv) 
kombinacija elementov možnosti politike B6.a, b in c, tj. enotna usklajena podlaga, skupne 
opredelitve in zavezujo či mehanizem za reševanje sporov ( možnost politike B6.d). Prva 
podmožnost (B6.a) se je štela za neprimerno, ker bi bila neu činkovita, razen v povezavi s 
skupnimi opredelitvami, npr. premoženja, in pravili za obravnavo dvojnega bivališ ča/vezi, kot 
predlaga druga podmožnost (B.6.b). 
Ocena najpomembnejših u činkov 
Analizirani so bili naslednji u činki: 
Temeljne svoboš čine 
Stroški za davkopla čevalce in dav čne uprave 
Družbeni u činki 
Gospodarski u činki 
Glede družbenih in gospodarskih u činkov se osredoto čamo na zadevne posameznike, ker je na 
makro ravni malo verjetno, da bi bil u činek sprejetja rešitev za odpravo težav v zvezi z 
obdavčevanjem čezmejne dediš čine pomemben, saj davki na dediš čino predstavljajo zelo 
majhen delež skupnega prihodka držav članic. 
Pri iskanju možnih rešitev za težavo dav čne diskriminacije pri obdav čevanju čezmejne 
dediščine (možnost politike A) lahko objava tako sklopa na čel kot obveznih predpisov v 
veliki meri spodbudi spoštovanje temeljnih svoboš čin; ter v primeru obveznih predpisov 
spodbudi višjo stopnjo pravne varnosti, kar lahko zmanjša potrebo po posredovanju sodiš ča. 
Zaradi teh razlogov lahko obe rešitvi znižata stroške za davkopla čevalce in dav čne uprave. 
Glede družbenih in gospodarskih u činkov morata obe možnosti izboljšati ob čutek varnosti 
glede posledic čezmejnega gibanja in izboljš ati zaupanje v notranji trg. 
V zvezi z možnostmi politik e za odpravo dvojne obdav čitve dediš čine brez oprostitve 
(možnosti politike B), bi možnost, pri kateri  ostane položaj nespremenjen, pomenila 
nadaljevanje dvojnega obdav čevanja, kar oteži izvajanje temeljnih svoboš čin. Pomanjkanje 
razpoložljivosti oprostitev je lahko v posamezn ih primerih drago. Pomanjkanje celostnih 
rešitev bo na podro čju socialnih u činkov najverjetneje vplivalo na  srednji razred, ker imajo 
bogatejši verjetno dav čne svetovalce, ki jih pomagajo pri dav čnem načrtovanju, prav tako je 
manj verjetno, da bi revnejši dedovali v tuji ni. Trenutno se ne zdi, da bi gospodarski u činki 
takšnega dvojnega obdav čevanja vplivali na pomemben odsto tek državljanov, vendar bi resno 
vplivali na tiste državljane, ki koristijo svojo pravico do čezmejnih dejavnosti.  
Obe možnosti, možnost priporo čila Komisije o ukrepih, ki jih sprejmejo države članice glede 
nacionalnih mehanizmov za oprostitev (možnos t politike B.2) ter oprostitev dvojnega 
obdavčevanja na podlagi dvostranskih sporazumov med državami članicami (možnost politike 
B.3), lahko pomagata zmanjšati število primerov, v katerih se čezmejna dediš čina dvakrat 
obdavči. To bi olajšalo iz vajanje temeljnih svoboš čin. Razširitev stopn je oprostitve dvojne 
 
SL   
 SL obdavčitve, ki je na voljo v primerih obdav čitve čezmejne dediš čine, lahko pomeni 
zmanjšanje stroškov za davkopla čevalce in lahko s časoma koristi vse ve čjemu številu 
davkoplačevalcev, ki koristijo svojo pravico do čezmejnih dejavnosti.  
Zavezujoča zakonodaja EU, ki bi države članice prisilila, da svoje dav čne sisteme oblikujejo 
tako, da prepre čijo verjetnost dvojne obdav čitve ali zagotovijo oprostitev dvojne obdav čitve, 
bi verjetno zagotovila bolj gotove u činke kot prejšnje možnosti.  
Primerjava možnosti politike 
Pri oceni možnosti politike za odpravo diskri minacije (možnosti politike A) so bila 
uporabljena naslednja merila: 
Spodbuda:  Spodbuda za države članice, da spremenijo svoja diskriminatorna pravila  
Učinkovitost : V smislu uresni čevanja cilja izvajanja zakonodaje EU in pove čanja pravne 
varnosti glede vrst dolo čb, ki so diskriminatorne 
Sorazmernost : Izvajanje ukrepov EU v mejah, ki  so potrebne za dosego cilja 
Uspešnost:  V kakšni meri je mogo če uresničiti cilje za dolo čeno raven sredstev/po najnižjih 
stroških 
Prožnost: Težavnost prilagoditve, da se upoštevajo  spremembe v sodni praksi in doma či 
zakonodaji 
Spodnji preglednici kažeta primerjavo ocen mo žnosti politike: negativna, nevtralna ali 
pozitivna. 
Primerjava možnosti politike A  
Merila 
 A1 – 
ohranitev 
obstoječega 
stanja  A2 – 
objava 
sklopa 
načel A3 – 
zakonodaja
Spodbuda za spremembo zakona 
Učinkovitost 
Sorazmernost Uspešnost Prilagodljivost 0 
0 
+ 
- 
ni podatkov 
 + 
+ + + 
+ + 
+ 
0 0 
0 
Sklep:  Preferenčna možnost je možnost politike A.2 , ker bi se s podporo ukrepom Komisije 
za ugotavljanje kršitev trenutne težave dav čne diskriminacije obravnavale uspešno, prožno in 
na stroškovno u činkovit na čin. 
 
SL   
 SL Pri oceni možnosti politike za zmanjšanje dvojne obdav čitve (možnosti politike B) so bila 
uporabljena naslednja merila: 
Učinkovitost : V smislu doseganja cilja zmanjšanja dvojne obdav čitve in zagotavljanja pravne 
varnosti v zvezi s tem 
Sorazmernost:  Izvajanje ukrepov EU/uskladitve EU v mejah, ki so potrebne za dosego cilja 
Uspešnost, zlasti težavnost izvajanja : V kakšnem obsegu je mogo če uresničiti cilje za 
določeno raven sredstev/po najnižjih stro ških, zlasti glede težavnosti izvajanja 
Prožnost:  V smislu podro čja uporabe, težavnosti prilagajanja, da se upoštevajo spremembe 
prava in praks 
Primerjava možnosti politike B  
Merila  B1 
brez 
sprememb  B2 
izboljšana 
enostranska 
oprostitev  B3.b   
pogodbe o 
davku na 
dediščino 
po modelu 
EU B3.c 
pogodbe o 
davku na 
dohodek z 
določbami 
o dediščiniB6.b  
zavezujoče 
skupne 
opredelitve 
in podlaga  B6.c 
zavezujoča 
oprostitev 
in 
reševanje 
sporov  B6.
d 
B6.b 
+ 
B6.c
Učinkovitost 
Sorazmernost Uspešnost 
/težavnost/izvedbe  
Prožnost
 - 
0 0 
ni 
podatkov
 + 
+ 
++ 
++ + 
+ 
-- 
- + 
+ 
-- 
- ++ 
- - - - 
- - ++ 
- - 
- 
 ++ 
- - - - 
- - 
Sklep:  Preferenčna možnost je možnost politike B.2,  kot učinkovit in nedvomno 
sorazmeren na čin za reševanje dvojnega obdav čevanja. Druge možnosti bi bile precej manj 
stroškovno u činkovite in bi zahtevale ve č časa, prav tako ostaja vprašljiva njihova politi čna 
izvedljivost. Možnost B .6.c je možnost, ki se lahko upošteva pozneje, če bo to potrebno na 
podlagi pregleda izvajanja mož nosti B.2.  Izbira možnosti B.2 pred možnostma B3.b in B3.c, 
ki vključujeta rešitve z dvostranskimi ukrepi držav članic, temelji tudi na dejstvu, da države 
članice ne dajejo prednos ti sklepanju ali revidi ranju pogodb o dvojnem obdav čevanju 
dediščine. 
Preferenčna možnost 
Preferenčna možnost, ki je kombinacija možnosti  politike A.2 in B.2, je na kratko:  
Načela, ki izhajajo iz sodn e prakse o davku na dediš čino, ki bi morala biti podlaga za sisteme 
davka na dediš čino, se lahko združijo v e noten dokument, ki se obja vi. Ideja v ozadju tega 
 
SL   
 SL ukrepa je državljane EU bolje seznaniti s pravili, ki jih morajo države članice upoštevati pri 
obdavčevanju čezmejne dediš čine. Dokument lahko državam članicam pomaga tudi pri 
usklajevanju njihovih predpisov o davku na dediš čino s pravom EU. To bi na primer opisalo 
vrsto predpisov, ki jih je Sodiš če opredelilo kot kršitve temeljnih svoboš čin.  
Poleg tega lahko Komisija sprejme priporo čilo (v skladu s členom 292 PDEU), v katerem 
opredeli elemente, ki bi odpravili dvojno obdav čitev na celosten na čin, pri čemer državam 
članicam ne bi bilo treba vsebinsko spreme niti njihovih predpi sov o davku na dediš čino. 
Predlaga, da države članice na tej podlagi spremenijo svoje doma če mehanizme za oprostitev 
dvojnega obdav čevanja. Kon čni cilj je lahko zagotoviti, da splošna dav čna obremenitev 
čezmejne dediš čine ne bi bila višja kot v enakem pr imeru znotraj ene države, tako da se 
zagotovi boljše delovanje že obstoje čih enostranskih oprostitev.  
Spremljanje in ocenjevanje 
Komisija lahko pripravi redna poro čila o vrednotenju, v ka terih se bo osredoto čila na podatke 
o čezmejni migraciji; lastništvo čezmejnega premoženja (vklju čno s finan čnimi sredstvi in 
nepremičninami); doma če stopnje davka na dediš čino ter spremembe doma če zakonodaje 
držav članic za odpravo diskriminacije in zmanjšanje dvojnega obdav čevanja; pripravo 
dvostranskih sporazumov; in zadevne primere na sodiš ču. 
To ne vpliva na pravico Komisije do pr edložitve zakonodajnega pr edloga v prihodnosti, če se 
ji to zdi primerno.