OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Ta predlog določa izredne in ciljno usmerjene spremembe splošnega pravnega okvira evropskih strukturnih in investicijskih skladov ter Sklada za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD) za obdobje 2014–2020 v odziv na, prvič, invazijo Ruske federacije na Ukrajino ter vpliv invazije na Evropsko unijo in zlasti na več njenih vzhodnih regij ter, drugič, na dolgotrajen vpliv pandemije COVID-19 na celotno EU.

Prvič, zaradi neizzvane in neupravičene vojaške agresije Rusije se EU in zlasti nekatere njene vzhodne regije soočajo z nekaterimi nujnimi migracijskimi izzivi, ki so zlasti povezani s tokovi državljanov tretjih držav. Zato je treba pojasniti obseg podpore, ki se lahko zagotovi državam članicam in regijam, da bi lahko obvladovale te izredne razmere in da bi se preprečila ogrozitev njihovih trenutnih prizadevanj za odporno okrevanje po pandemiji COVID-19.

V zvezi s tem je treba opozoriti, da lahko države članice in regije ukrepe za reševanje migracijskih izzivov podprejo že v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR) in Evropskega socialnega sklada (ESS), tudi z dodatnimi viri, ki so na voljo kot pomoč pri okrevanju za kohezijo in območja Evrope (REACT-EU). Taka podpora lahko vključuje naložbe v infrastrukturo, opremo, proizvode, dostop do storitev in dejavnosti na področju izobraževanja, zaposlovanja, socialne vključenosti, zdravja, upravne zmogljivosti, storitev oskrbe v skupnosti in oskrbe na domu ter protidiskriminacije, pa tudi podporo za sprejemne sisteme, ki dopolnjuje podporo iz Sklada za azil, migracije in vključevanje (AMIF) ter drugih virov financiranja. Opozoriti je treba tudi, da se FEAD lahko uporabi za zagotavljanje hrane in osnovne materialne pomoči tudi tistim, ki jih je prizadela vojaška agresija Rusije, vključno z državljani tretjih držav.

Medtem ko za izvrševanje dodatnih virov REACT-EU že veljajo številne prožnosti, se nekatere od njih ne uporabljajo za sredstva ESRR in ESS iz večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020. Poleg tega je primerno določiti posebne ukrepe za FEAD, zlasti ob upoštevanju nujne potrebe po zagotavljanju osnovne materialne pomoči osebam, ki jih je prizadela vojaška agresija Rusije. Glede na nujnost reševanja migracijskih izzivov, ki so posledica vojaške agresije Rusije, je treba omogočiti retroaktivno upravičenost zadevnih operacij do datuma začetka te agresije. Poleg tega bi bilo treba povečati prožnost podpore med ESRR in ESS za take operacije, da bi se lahko razpoložljiva sredstva v okviru programov hitro uporabila. Za zagotovitev, da se lahko FEAD hitro uporabi za osnovno materialno pomoč zadevnim osebam, vključno z državljani tretjih držav, je primerno državam članicam omogočiti, da spremenijo nekatere elemente programov, ki jih podpira FEAD, ne da bi bila za to potrebna odobritev Komisije.

Drugič, pandemija COVID-19 je trajala dlje, kot je bilo mogoče pričakovati leta 2020. Neposredni in posredni učinki pandemije so še vedno prisotni v vseh državah članicah, zaradi česar je potrebna dolgotrajnejša javna podpora za okrevanje najbolj prizadetih območij in gospodarskih sektorjev. To je povzročilo zelo velik pritisk na proračune držav članic, zato so v teh okoliščinah potrebni nadaljnji izredni ukrepi.

Svežnja ukrepov v okviru naložbene pobude v odziv na koronavirus (CRII) in CRII+, odobrena spomladi 2020 z uredbama (EU) 2020/460 oziroma (EU) 2020/558, sta uvedla številne pomembne spremembe, ki so omogočile učinkovitejši odziv in zagotovile izredno dodatno prožnost za odzivanje na razmere brez primere. Ob upoštevanju posebnih tveganj, s katerimi se soočajo najbolj ogroženi zaradi pandemije, je drugi sveženj vključeval tudi spremembe Uredbe (EU) št. 223/2014 (uredba o FEAD) z Uredbo (EU) 2020/559, s katerimi so bili uvedeni posebni ukrepi dodatne prožnosti in likvidnosti za države članice, namenjeni obvladovanju pandemije COVID-19 v okviru Sklada za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD).

Poleg tega so bili iz programa NextGenerationEU dani na voljo – kot REACT-EU – znatni dodatni viri za kohezijsko politiko, da bi se zagotovila pomoč za spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter za pripravo zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva. Te dodatne vire lahko države članice uporabijo tudi za povečanje dodelitev za programe, ki jih podpira FEAD.

Uvedene prožnosti in dodatni viri, vključno s 50 milijardami EUR novih sredstev v okviru REACT-EU in 23 milijardami EUR preusmerjenega financiranja v okviru CRII in CRII+, so imeli velik pozitiven učinek. Približno 8 milijard EUR je bilo prerazporejenih za nujne naložbe v osebno zaščitno opremo, ventilatorje in reševalna vozila. Več kot 12 milijard EUR je bilo posebej namenjenih zagotavljanju izrednih nepovratnih sredstev in posojil z nizkimi obrestnimi merami malim podjetjem, da so lahko preživela. Kljub temu so trajanje pandemije in njeni učinki na gospodarstvo EU, ljudi, zlasti najbolj ogrožene, in družbo na splošno presegli prvotna pričakovanja. Zaradi velikega pritiska na proračune držav članic so se zmanjšala sredstva, ki so na voljo za zagotovitev potrebnega nacionalnega sofinanciranja zadevnih programov.

Pojav novih različic virusa v letu 2021, zlasti različice omikron v poznejšem delu leta, in s tem povezano vsesplošno zaostrovanje omejitev v zadnjem četrtletju leta 2021 sta še poslabšala negativne učinke na gospodarstva držav članic.

Poleg tega se države članice soočajo z dodatnim pritiskom na svoje proračune, saj sprejemajo obsežne davčne ukrepe za obravnavanje nedavnega visokega porasta cen energije, da bi ublažile vpliv na najranljivejše, manjša podjetja in energijsko intenzivne panoge. Gospodarski vpliv invazije na Ukrajino še ni jasen, vendar bi lahko imel znatne negativne učinke tudi na okrevanje gospodarstev držav članic po pandemiji COVID-19.

Zato bi bilo treba hitro mobilizirati vso podporo iz skladov, da se zmanjša breme za nacionalne proračune. V ta namen je treba kot začasen in izreden ukrep ter brez poseganja v pravila, ki bi se morala uporabljati v običajnih okoliščinah, začasno možnost 100-odstotnega sofinanciranja iz proračuna EU za izvajanje programov kohezijske politike in programov, ki jih podpira FEAD, razširiti na tekoče obračunsko leto 2021–2022.