PREDLOG SPREMEMBE PRORAČUNA št. 9 K SPLOŠNEMU PRORAČUNU ZA LETO 2013

IZKAZ PRIHODKOV PO ODDELKIH IZKAZ ODHODKOV PO ODDELKIH Oddelek III – Komisija

Ob upoštevanju:

– Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU), zlasti člena 314 PDEU, v povezavi s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (v nadaljnjem besedilu: Pogodba Euratom), zlasti člena 106a Pogodbe Euratom,

– Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije[1], zlasti člena 41 Uredbe,

– splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2013, sprejetega 12. decembra 2012[2],

– spremembe proračuna št. 1/2013, sprejete 4. julija 2013,

– spremembe proračuna št. 2/2013, sprejete 11. septembra 2013,

– spremembe proračuna št. 3/2013, sprejete 11. septembra 2013,

– spremembe proračuna št. 4/2013, sprejete 11. septembra 2013,

– spremembe proračuna št. 5/2013, sprejete 11. septembra 2013,

– predloga spremembe proračuna št. 6/2013[3], sprejetega 10. julija 2013, kakor je bil spremenjen 18. septembra 2013[4],

– predloga spremembe proračuna št. 7/2013[5], sprejetega 25. julija 2013,

– predloga spremembe proračuna št. 8/2013[6], sprejetega 25. septembra 2013,

Evropska komisija predlaga proračunskemu organu predlog spremembe proračuna št. 9 k proračunu za leto 2013.

SPREMEMBE IZKAZA PRIHODKOV IN ODHODKOV PO ODDELKIH

Spremembe izkaza prihodkov in odhodkov po oddelkih so na voljo na portalu EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-sl.htm). Temu dokumentu je za ponazoritev priložena angleška različica sprememb izkaza v proračunskem formatu.

KAZALO

1. Uvod.. 5

2. Uporaba Solidarnostnega sklada EU.. 5

2.1 Suša v Romuniji 5

2.2 Poplave v Srednji Evropi 6

2.2.1 Nemčija.. 6

2.2.2 Avstrija.. 8

2.2.3 Češka.. 8

3. Financiranje. 9

4. Zbirna razpredelnica po razdelkih finančnega okvira.. 11

1. Uvod

Predlog spremembe proračuna (PSP) št. 9 za leto 2013 zajema uporabo Solidarnostnega sklada EU v višini 400,5 milijona EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil. Sklad se uporabi za Romunijo v zvezi s sušo in gozdnimi požari poleti 2012 ter za Nemčijo, Avstrijo in Češko v zvezi s poplavami maja in junija 2013.

2. Uporaba Solidarnostnega sklada EU

2.1 Suša v Romuniji

Poleti 2012 je v velikih delih Romunije zaradi zelo majhne količine padavin in ponavljajočih se valov izredno visokih temperatur nastala suša, ki je povzročila pomemben izpad pridelka, številne gozdne požare in druge požare, ki so prizadeli rastlinje, pomanjkanje vode za prebivalstvo ter s tem povezane težave v zvezi z oskrbo z vodo in sistemi za proizvodnjo vodne energije. Novembra 2012 so se romunski organi odločili predložiti vlogo za finančno pomoč iz Solidarnostnega sklada EU.

Službe Komisije so temeljito proučile vlogo v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 2012/2002, zlasti členi 2, 3 in 4 Uredbe. Povzetek najpomembnejših elementov ocene:

(1) Komisija je romunsko vlogo prejela 2. novembra 2012. Za dokončanje ocene je Komisija zahtevala dodatne in revidirane podatke, ki jih je prejela 30. maja 2013. Prevod teh informacij, ki so bile predložene v romunščini, je bil na voljo 3. julija 2013.

(2) V odzivu na sušo na Cipru leta 2008 je Komisija ugotovila, da Uredba (ES) št. 2012/2002 morda ni namenjena spoprijemanju s počasi napredujočo nesrečo, a jo je kljub temu mogoče uporabiti pri odzivanju na večje naravne nesreče, ki resno vplivajo na pogoje za življenje, naravno okolje ali gospodarstvo v državah upravičenkah, kot določa člen 2(1), pod pogojem, da nesreča izpolnjuje merila iz člena 2(2) in da se vloga za pomoč predloži pravočasno v skladu s členom 4(1).

(3) V skladu s členom 4(1) Uredbe (ES) št. 2012/2002 je treba vlogo predložiti najpozneje v desetih tednih od nastanka prve škode, ki jo je povzročila nesreča. V primeru počasi napredujočih nesreč, kot je suša, to povzroča objektivne težave. V Romuniji je zaradi daljšega obdobja majhne količine padavin, vse višjih temperatur in številnih požarov v nekaj mesecih nastala huda suša, ki je prizadela približno 2,764 milijona hektarjev zemljišč v 35 od 41 romunskih okrožjih, vrhunec pa je dosegla 25. avgusta 2012 z izbruhom večjih gozdnih požarov in drugih požarov, ki so prizadeli rastlinje. Komisija zato meni, da se lahko 25. avgust 2012, kakor so v vlogi zapisali romunski organi, tj. malo manj kot deset tednov pred prejemom vloge, lahko sprejme za datum začetka večje nesreče. Vloga, ki je bila pri Komisiji vložena 2. novembra 2012, je torej v skladu z roki iz člena 4(1).

(4) Gre za sušo in njene posledice, ki je naravna nesreča in zato spada v glavno področje uporabe Solidarnostnega sklada EU.

(5) Romunski organi so v svoji prvotni vlogi skupno neposredno škodo, nastalo zaradi suše in gozdnih požarov, ocenili na več kot 1,9 milijarde EUR. Ta znesek je pomenil 263 % običajnega praga za uporabo Solidarnostnega sklada, ki se uporablja za Romunijo v letu 2012, v višini 735,5 milijona EUR (tj. 0,6 % BND po podatkih iz leta 2010). Vendar je ta znesek vseboval kmetijsko škodo, ki je nastala pred določenim datumom začetka nesreče, ki se ne sme vključiti v skupni znesek škode. Poleg tega je ocena kmetijske škode temeljila na nerealnih pričakovanjih glede pridelka in tržnih cen. Po zahtevku Komisije je zato Romunija revidirala svojo oceno škode. Revidirana skupna škoda, ki jo je predložila Romunija, znaša 872,8 milijona EUR. Vendar ta znesek še vedno vključuje gospodarske izgube v sektorju proizvodnje vodne energije v višini 66,1 milijona EUR, kar ne more biti sprejeto kot neposredna škoda in jih je treba izključiti. Zato Komisija meni, da bi bilo treba skupno neposredno škodo oceniti na 806,7 milijona EUR. Ker ta znesek presega običajni prag za uporabo Solidarnostnega sklada, se suša lahko opredeli kot večja naravna nesreča v smislu člena 2(2) Uredbe (ES) št. 2012/2002. Skupna neposredna škoda je osnova za izračun zneska finančne pomoči. Finančna pomoč se lahko uporabi samo za bistvene nujne ukrepe, kakor so opredeljeni v členu 3 Uredbe.

(6) Več kot 99 % škode se nanaša na kmetijstvo in gozdarstvo, ki nista upravičena do pomoči iz Solidarnostnega sklada, saj nista zajeta v vrstah upravičenih nujnih ukrepov v skladu s členom 3(2) Uredbe (ES) št. 2012/2002. Romunski organi ocenjujejo, da znašajo stroški upravičenih ukrepov v skladu s členom 3(2) 2,5 milijona EUR. Ti stroški zadevajo nujne ukrepe reševalnih služb, zlasti gašenja požara in prevoza vode ter obnovo vodne infrastrukture. Pomoč iz Solidarnostnega sklada ne sme presegati skupnih stroškov upravičenih ukrepov.

(7) Prizadeta regija je upravičena do sredstev iz strukturnih skladov (2007–2013) v okviru cilja „konvergenca“.

(8) Romunskih organi so navedli, da za upravičene stroške ni zavarovalnega kritja.

Iz zgoraj navedenih razlogov se poplave in požari v naravi iz vloge obravnavajo kot večje nesreče v smislu Uredbe in izpolnjujejo pogoje iz prvega pododstavka člena 2(2) Uredbe št. 2012/2002 za uporabo Solidarnostnega sklada.

2.2 Poplave v Srednji Evropi

Maja in junija 2013 so Srednjo Evropo prizadele meteorološke razmere, zelo podobne tistim, zaradi katerih so leta 2002 nastale poplave stoletja, ki so botrovale ustanovitvi Solidarnostnega sklada EU. Hude poplave so ponovno prizadele Nemčijo, Avstrijo in Češko. Čeprav so bile poplave delno celo večje od tistih iz leta 2002, je bila skupna škoda, čeprav še vedno zelo visoka, manjša, zlasti v Avstriji in na Češkem, ne nazadnje zaradi učinkovitosti zaščite pred poplavami in ukrepov za obvladovanje tveganja, sprejetih od leta 2002.

Nemčija je zato vložila vlogo za finančno pomoč iz Solidarnostnega sklada Evropske unije na podlagi merila večje nesreče, vlogi Avstrije in Češke pa sta bili vloženi na podlagi t. i. merila sosednje države.

Službe Komisije so temeljito proučile vloge v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 2012/2002, zlasti s členi 2, 3 in 4 Uredbe. Povzetek najpomembnejših elementov ocene:

2.2.1 Nemčija

(1) Komisija je vlogo Nemčije prejela 24. julija 2013 v roku 10 tednov od nastanka prve škode, ki je bila zabeležena 18. maja 2013.

(2) Od sredine maja 2013 je večja območja po Nemčiji prizadelo izredno močno deževje, pri čemer je bilo na nekaterih območjih 300 % mesečnega povprečja padavin. Ker so bila tla že razmočena, v povodju Donave pa je bilo več vode zaradi taljenja snega v Alpah, je prišlo do obsežnih poplav. Vodostaji so dosegli nove najvišje vrednosti na več rekah. Poplave so bile obsežnejše in hujše od poplav avgusta 2002 in prejšnjih rekordnih poletnih poplav julija 1954. 18. maja so hude nevihte in ekstremni nalivi povzročili prvo škodo zaradi poplav na Bavarskem in v Turingiji. Reke Donava, Lech in Regen ter regija Inn-Salzach so bile še posebej prizadete zaradi poplav med 1. in 16. junijem 2013. Od 30. maja 2013 dalje so zaradi stalnega deževja nastale poplave vzdolž reke Ren in na njenem celotnem zbirnem območju v zveznih deželah Baden-Württemberg, Bavarska, Hessen, Porenje-Pfalz in Turingija. Regije okoli rek Labe in Saale v Saški, Turingiji, Saški-Anhalt, Brandenburgu, Spodnji Saški, Mecklenburgu–Vorpommernu in Schleswig-Holsteinu so prizadele poplave v daljšem obdobju, ki se je začelo 2. junija 2013 in nadaljevalo do konca meseca.

(3) Pri poplavah gre za naravno nesrečo, ki zato spada v glavno področje uporabe Solidarnostnega sklada.

(4) Kar zadeva učinek in posledice poplav, so nemški organi poročali o osmih smrtnih žrtvah in najmanj 128 ranjenih. Več kot 100 000 ljudi je bilo evakuiranih z območij, ki so jih prizadele poplave, nesreča pa je skupaj prizadela skoraj 600 000 ljudi. Posledice nesreče so čutili v skoraj 1 700 skupnostih. Mnoga mesta in mestna središča so bila delno ali popolnoma poplavljena (npr. Passau, Deggendorf, Bad Schandau, Pirna, Meissen, Dresden, Grimma, Döbeln, Waldheim). Več kot 32 000 hiš je bilo poškodovanih ali popolnoma uničenih. Skupna škoda, povzročena zasebnim gospodinjstvom, je znašala skoraj 1,5 milijarde EUR. Marsikje je bila motena oskrba s pitno vodo ter poškodovana kanalizacija in elektroenergetska omrežja, šole in vrtci pa so bili zaprti. Več kot 170 mostov in približno 700 km cest je bilo poškodovanih ali uničenih. Glavna železniška povezava med Berlinom in Stendalom je še vedno zaprta. Na javni poplavni zaščiti je nastala strukturna škoda in v primeru prihodnjih poplav ne bo več služila svojemu namenu. V podjetniškem sektorju se nastala škoda ocenjuje na več kot 1,3 milijarde EUR z resnimi posledicami za tisoče podjetij. Proizvodnja je bila delno prekinjena zaradi poškodovanih proizvodnih zmogljivosti ali logističnih težav. Poplavljenih je bilo več kot 430 000 hektarjev kmetijskih in gozdarskih površin, nastala pa je znatna neposredna škoda, katere razpon je segel od izpada pridelka do popolnega uničenja zgradb in opreme.

(5) Nemški organi so skupno neposredno škodo ocenili na več kot 8,2 milijarde EUR. Ta znesek v veliki meri presega prag za uporabo Solidarnostnega sklada v višini 3,7 milijarde EUR, ki se uporablja za Nemčijo v letu 2013 (3 milijarde EUR v cenah iz leta 2002). Ker ocenjena skupna neposredna škoda presega prag, se nesreča opredeli kot „večja naravna nesreča“. Skupna neposredna škoda je osnova za izračun zneska finančne pomoči. Finančna pomoč se lahko uporabi samo za bistvene nujne ukrepe, kakor so opredeljeni v členu 3 Uredbe.

(6) Nemški organi so ocenili, da stroški ukrepov, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 3(2) Uredbe (ES) št. 2012/2002, znašajo 3,3 milijarde EUR in stroške razčlenili glede na vrsto ukrepov. Največji delež stroškov nujnih ukrepov (več kot 2,5 milijarde EUR) zadeva ukrepe za obnovo na področju prometne infrastrukture.

(7) Prizadeti deli Nemčije so upravičeni do sredstev iz strukturnih skladov (2007–2013), in sicer deloma v okviru cilja konvergenca, deloma kot „regije postopnega ukinjanja pomoči“ in deloma kot „regije konkurenčnosti in zaposlovanja“. Nemški organi nameravajo posledice nesreč v zadevnih regijah odpraviti z uporabo obstoječih sredstev iz strukturnih skladov in projektov EKSRP. Ukrepi, ki se financirajo iz Solidarnostnega sklada, niso upravičeni do pomoči iz strukturnih skladov iz člena 6 Uredbe.

(8) V trenutku predložitve vloge podrobne informacije o zavarovalnem kritju upravičenih stroškov še niso bile na voljo. Komisija si pridržuje pravico, da ta element oceni, ko bodo zadevne informacije na voljo. Stroški za popravilo škode, ki jo povzroči tretja oseba, niso upravičeni do pomoči iz Solidarnostnega sklada.

Iz zgoraj navedenih razlogov se poplave iz vloge obravnavajo kot večje nesreče v smislu Uredbe in izpolnjujejo pogoje iz prvega pododstavka člena 2(2) Uredbe št. 2012/2002 za uporabo Solidarnostnega sklada.

2.2.2 Avstrija

(1) Komisija je vlogo Avstrije prejela 6. avgusta 2013 v roku 10 tednov od nastanka prve škode, ki je bila zabeležena 30. maja 2013.

(2) Poplava je prizadela 7 od 9 avstrijskih zveznih dežel, zlasti Vorarlberg, Tirolsko, Salzburg, Spodnjo Avstrijo in Zgornjo Avstrijo, kjer živi približno 4,6 milijona prebivalcev. V nekaterih povodjih (Saalach, Salzach, Inn in zgornja Donava) je višina vode dosegla najvišjo raven v zadnjih 500 letih. Nastala je obsežna škoda na infrastrukturi, zlasti zaščitni infrastrukturi vzdolž rek, v prometnem sektorju in sektorju ravnanja z vodo in odpadno vodo. Zasebna stanovanja in lastnina so bili poškodovani ali uničeni, izpad pridelka pa je nastal zaradi poplav, ki so zajele več kot 22 000 hektarjev kmetijskih zemljišč. Več kot 300 podjetij je utrpelo neposredno škodo, vključno z nekaterimi iz zelo pomembnega turističnega sektorja.

(3) Gre za naravno nesrečo, ki spada v področje uporabe Solidarnostnega sklada.

(4) Avstrijski organi so skupno neposredno škodo ocenili na 866,5 milijona EUR. Ker ta znesek pomeni 48 % praga v višini 1,8 milijarde EUR (tj. 0,6 % avstrijskega BND), nesreče ni mogoče opredeliti kot „večje nesreče“ v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 2012/2002. Vendar so Avstrijo prizadele iste poplave, ki so izpolnile merilo večje nesreče v Nemčiji. Zato so avstrijski organi svojo vlogo vložili na podlagi tako imenovanega merila sosednje države, po katerem lahko država, ki jo je prizadela ista večja nesreča kot sosednjo državo, izjemoma prejme pomoč iz Solidarnostnega sklada, tudi če ni dosežen običajni prag v zvezi s škodo za uporabo tega sklada. Obstajajo jasni dokazi, da imajo poplave v Nemčiji in Avstriji isti vzrok. Komisija zato meni, da je merilo izpolnjeno. Skupna neposredna škoda je osnova za izračun zneska finančne pomoči. Finančna pomoč se lahko uporabi samo za bistvene nujne ukrepe, kakor so opredeljeni v členu 3 Uredbe.

(5) (Avstrijski organi so ocenili, da stroški ukrepov, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 3(2) Uredbe (ES) št. 2012/2002, znašajo 350,4 milijona EUR, in stroške razčlenili glede na vrsto ukrepov. Največji delež stroškov nujnih ukrepov zadeva ukrepe za obnovo na področju prometne infrastrukture (164 milijonov EUR) in preventivne infrastrukture (79 milijonov EUR).

(6) Avstrijski organi so navedli, da ne nameravajo vložiti drugih vlog za pomoč iz drugih instrumentov Unije.

(7) Avstrijski organi so navedli, da noben od upravičenih ukrepov ni zavarovan.

Iz zgoraj navedenih razlogov se poplave iz vloge obravnavajo kot nesreče v sosednji državi v smislu Uredbe in izpolnjujejo pogoje iz drugega pododstavka člena 2(2) Uredbe št. 2012/2002 za uporabo Solidarnostnega sklada.

2.2.3 Češka

(1) Komisija je vlogo Češke prejela 8. avgusta 2013 v roku 10 tednov od nastanka prve škode, ki je bila zabeležena 2. junija 2013.

(2) Od konca maja in junija 2013 je Češko prizadelo veliko deževje, deloma nalivi, zaradi kar je povzročilo poplave, ki se ponavljajo na 50 let, zlasti v zbirnih območjih rek Berounka, Vltava in Laba, in so zlasti prizadele regije Južna Češka, Plzeň, Osrednječeški okraj, Kralovehraški okraj, Libereški okraj, Ústí in mesto Praga, ki pomenijo približno 54 % ozemlja Češke republike in so neposredno prizadele več kot eno tretjino prebivalstva v Češki republiki. V teh poplavah je umrlo 15 oseb, 23 000 pa jih je bilo treba evakuirati. Poplave so poškodovale ali uničile zlasti prometno infrastrukturo (železnice, ceste in mostove itd.), telekomunikacijska omrežja, sisteme oskrbe z vodo in ravnanja z odpadnimi vodami ter elektroenergetska in plinska omrežja. Več kot 7 000 zasebnih stanovanj je bilo poškodovanih. Velika škoda je bila povzročena tudi na področjih zdravstvenega varstva in socialnih storitev, občutne posledice je imelo veliko podjetij, od katerih jih bo nekaj morda treba zapreti, pa tudi kmetijstvo in gozdarstvo.

(3) Gre za naravno nesrečo, ki spada v področje uporabe Solidarnostnega sklada.

(4) Češki organi so skupno neposredno škodo ocenili na 637,1 milijona EUR. Ker ta znesek pomeni 73 % praga v višini 871,6 milijona EUR (tj. 0,6 % češkega BND), se nesreča ne more opredeliti kot „večja nesreča“ v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 2012/2002. Vendar so Češko prizadele iste poplave, ki so izpolnile merilo za „večjo nesrečo“ v Nemčiji. Zato so češki organi svojo vlogo vložili na podlagi tako imenovanega merila sosednje države, po katerem lahko država, ki jo je prizadela ista večja nesreča kot sosednjo državo, izjemoma prejme pomoč iz Solidarnostnega sklada. Obstajajo jasni dokazi, da imajo poplave v Nemčiji in na Češkem isti vzrok. Komisija zato meni, da je merilo izpolnjeno. Skupna neposredna škoda je osnova za izračun zneska finančne pomoči. Finančna pomoč se lahko uporabi samo za bistvene nujne ukrepe, kakor so opredeljeni v členu 3 Uredbe.

(5) (Češki organi so ocenili, da stroški ukrepov, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 3(2) Uredbe (ES) št. 2012/2002, znašajo 416,4 milijona EUR, in stroške razčlenili glede na vrsto ukrepov. Največji delež stroškov nujnih ukrepov zadeva dela v zvezi s cestami in mostovi (158 milijonov EUR), kanalizacijo (več kot 52 milijonov EUR) ter vodotoki (več kot 56 milijonov EUR).

(6) Prizadeti deli Češke so upravičeni do sredstev iz strukturnih skladov (2007–2013) v okviru cilja konvergenca, razen Prage, ki je upravičena do teh sredstev kot „regija postopnega uvajanja pomoči“. Češki organi so navedli, da preučujejo uporabo obstoječih sredstev iz programov strukturnih skladov in Kohezijskega sklada za ukrepe obnove po poplavah. Ukrepi, ki se financirajo iz Solidarnostnega sklada, niso upravičeni do pomoči iz strukturnih skladov iz člena 6 Uredbe.

(7) Češki organi so navedli, da so nekatere javne zgradbe običajno zavarovane, niso pa zavarovane infrastrukturne zmogljivosti. Komisija si pridržuje pravico, da ta element oceni. Za stroške odprave škode, ki jo povzroči tretja oseba, ni predvidena pomoč iz Solidarnostnega sklada.

Iz zgoraj navedenih razlogov se poplave iz vloge obravnavajo kot nesreče v sosednji državi v smislu Uredbe in izpolnjujejo pogoje iz drugega pododstavka člena 2(2) Uredbe št. 2012/2002 za uporabo Solidarnostnega sklada.

3. Financiranje

Skupni letni proračun, ki je na voljo za Solidarnostni sklad, znaša 1 000 milijonov EUR. Ker je bila solidarnost osrednji razlog za ustanovitev sklada, Komisija meni, da bi morala biti pomoč iz sklada progresivna. To pomeni, da bi bilo treba v skladu z dosedanjo prakso za delež škode, ki presega prag (0,6 % BND oziroma 3 milijarde EUR v cenah iz leta 2002, pri čemer se upošteva nižji znesek), nameniti višjo intenzivnost pomoči kot za delež škode pod tem pragom. Stopnja, ki se je v preteklosti uporabljala za dodelitev sredstev za večje nesreče, znaša 2,5 % skupne neposredne škode pod pragom za uporabo Sklada in 6 % nad pragom. Metodologija za izračun pomoči iz Solidarnostnega sklada je bila določena v Letnem poročilu o Solidarnostnem skladu za obdobje 2002–2003, sprejela pa sta jo Svet in Evropski parlament.

Predlaga se, da se tudi tokrat uporabijo enaki deleži in odobrijo naslednji zneski pomoči:

|| || || (v EUR)

Nesreča || Neposredna škoda || Prag (v mio. EUR) || Stroški upravičenih ukrepov skupaj || Znesek, ki temelji na 2,5 % || Znesek, ki temelji na 6 % || Skupni znesek predlagane pomoči

Romunija, suša || 806 724 312 || 735,487 || 2 475 689 || 18 387 175 || 4 274 239 || 2 475 689

Nemčija, poplave || 8 153 500 000 || 3 678,755 || 3 289 400 000 || 91 968 875 || 268 484 700 || 360 453 575

Avstrija, poplave || 866 462 000 || 1 798,112 || 350 334 000 || 21 661 550 || – || 21 661 550

Češka, poplave || 637 131 000 || 871,618 || 416 368 000 || 15 928 275 || – || 15 928 275

SKUPAJ || || 400 519 089

Iz zgoraj navedenih razlogov se predlaga, da se vloga Romunije v zvezi s sušo iz leta 2012 ter vloge Nemčije, Avstrije in Češke v zvezi s poplavami iz maja in junija 2013 sprejmejo ter da se za vsakega od teh primerov uporabi Solidarnostni sklad.

4. Zbirna razpredelnica po razdelkih finančnega okvira

Finančni okvir Razdelek/podrazdelek || Spremenjeni finančni okvir 2013 || Proračun za leto 2013 (vključno s SP 1 do SP 5 + PSP 6 do PSP 8/2013) || PSP 9/2013 || Proračun za leto 2013 (vključno s SP 1 do SP 5 + PSP 6 do PSP 9/2013)

OPO || OP || OPO || OP || OPO || OP || OPO || OP

1. TRAJNOSTNA RAST || || || || || || || ||

1a. Konkurenčnost za rast in delovna mesta || 15 670 000 000 || || 16 168 150 291 || 12 886 628 095 || || || 16 168 150 291 || 12 886 628 095

Razlika do zgornje meje || || || 1 849 709 || || || || 1 849 709 ||

1b. Kohezija za rast in zaposlovanje || 54 974 000 000 || || 55 108 049 037 || 56 349 544 736 || || || 55 108 049 037 || 56 349 544 736

Razlika do zgornje meje[7] || || || 0 || || || || 0 ||

Skupaj || 70 644 000 000 || || 71 276 199 328 || 69 236 172 831 || || || 71 276 199 328 || 69 236 172 831

Razlika do zgornje meje[8] || || || 1 849 709 || || || || 1 849 709 ||

2. OHRANJANJE IN UPRAVLJANJE NARAVNIH VIROV || || || || || || || ||

od tega odhodki, povezani s trgom, in neposredna izplačila || 48 574 000 000 || || 43 956 548 610 || 43 934 188 711 || || || 43 956 548 610 || 43 934 188 711

Skupaj || 61 289 000 000 || || 60 159 241 416 || 58 068 031 826 || || || 60 159 241 416 || 58 068 031 826

Razlika do zgornje meje || || || 1 129 758 584 || || || || 1 129 758 584 ||

3. DRŽAVLJANSTVO, SVOBODA, VARNOST IN PRAVICA || || || || || || || ||

3a. Svoboda, varnost in pravica || 1 661 000 000 || || 1 440 827 200 || 1 050 404 650 || || || 1 440 827 200 || 1 050 404 650

Razlika do zgornje meje || || || 220 172 800 || || || || 220 172 800 ||

3b. Državljanstvo || 746 000 000 || || 753 287 942 || 664 802 559 || 400 519 089 || 400 519 089 || 1 153 807 031 || 1 065 321 648

Razlika do zgornje meje || || || 7 320 000 || || || || 7 320 000 ||

Skupaj || 2 407 000 000 || || 2 194 115 142 || 1 715 207 209 || 400 519 089 || 400 519 089 || 2 594 634 231 || 2 115 726 298

Razlika do zgornje meje[9] || || || 227 492 800 || || || || 227 492 800 ||

4. EU KOT GLOBALNI AKTER || 9 595 000 000 || || 9 583 118 711 || 6 941 146 336 || || || 9 583 118 711 || 6 941 146 336

Razlika do zgornje meje[10] || || || 275 996 289 || || || || 275 996 289 ||

5. UPRAVA || 8 492 000 000 || || 8 430 374 740 || 8 430 049 740 || || || 8 430 374 740 || 8 430 049 740

Razlika do zgornje meje[11] || || || 147 625 260 || || || || 147 625 260 ||

6. NADOMESTILA || 75 000 000 || || 75 000 000 || 75 000 000 || || || 75 000 000 || 75 000 000

Razlika do zgornje meje || || || || || || || ||

SKUPAJ || 152 502 000 000 || 144 285 000 000 || 151 718 049 337 || 144 465 607 942 || 400 519 089 || 400 519 089 || 152 118 568 426 || 144 866 127 031

Razlika do zgornje meje[12],[13],[14] || || || 1 782 722 642 || 0 || || || 1 782 722 642 || 0

[1] UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

[2] UL L 66, 8.3.2013, str. 1.

[3] COM(2013) 518.

[4] COM(2013) 655.

[5] COM(2013) 557.

[6] COM(2013) 669.

[7] 134,0 milijona EUR nad zgornjo mejo se financira z uporabo instrumenta prilagodljivosti v letu 2013.

[8] Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji ni vključen v izračun razlike do zgornje meje v okviru razdelka 1a (500 milijonov EUR).

[9] Vključeni znesek Solidarnostnega sklada Evropske unije (EUSF) se vnese dodatno, poleg ustreznih razdelkov, kakor je predvideno v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 17. maja 2006 (UL C 139, 14.6.2006).

[10] Pri razpoložljivi razliki v razdelku 4 v letu 2013 se ne upoštevajo odobritve, povezane z rezervo za nujno pomoč (264,1 milijona EUR).

[11] Za izračun razlike do zgornje meje v razdelku 5 se upošteva opomba (1) k finančnemu okviru za obdobje 2007–2013, in sicer za znesek v višini 86 milijonov EUR pri prispevkih osebja za pokojninsko shemo.

[12] 134,0 milijona EUR nad zgornjo mejo za obveznosti se financira z uporabo instrumenta prilagodljivosti v letu 2013.

[13] Pri skupni razliki do zgornje meje za obveznosti se ne upoštevajo odobritve, povezane z Evropskim skladom za prilagoditev globalizaciji (500 milijonov EUR), Solidarnostnim skladom Evropske unije (415,1 milijona EUR), rezervo za nujno pomoč (264,1 milijona EUR) in prispevki osebja za pokojninsko shemo (86 milijonov EUR).

[14] Pri skupni razliki do zgornje meje za plačila se ne upoštevajo odobritve, povezane s Solidarnostnim skladom Evropske unije (415,1 milijona EUR), rezervo za nujno pomoč (80 milijonov EUR) in prispevki osebja za pokojninsko shemo (86 milijonov EUR).