[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 7.10.2008

COM(2008) 621 konč.

POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

O IZVAJANJU KODEKSA RAVNANJA ZA LETO 2008

(predložila Komisija)

POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

O IZVAJANJU KODEKSA RAVNANJA ZA LETO 2008

1. UVOD

Komisija je v sporočilu Evropskemu parlamentu in Svetu o neodvisnosti, celovitosti in odgovornosti nacionalnih statističnih organov in statističnih organov Skupnosti z dne 25. maja 2005 napovedala, da bo o izvajanju Kodeksa ravnanja evropske statistike v Evropskem statističnem sistemu (ESS) poročala tri leta po sprejetju Kodeksa.

ESS se je z zagonom, ustvarjenim s sprejetjem Kodeksa, ki ga je Svet pozdravil junija 2005, lotil celovitega samoocenjevanja na podlagi načel in kazalnikov iz Kodeksa. Rezultati so bili povzeti v poročilu Eurostata, ki je bilo maja 2006 predloženo Ekonomsko-finančnemu odboru. V 31 nacionalnih statističnih uradih držav članic EU in držav EFTA ter v Eurostatu so bili za dopolnitev in poglobitev samoocenjevanja v obdobju 2006–2008 izvedeni strokovni pregledi, namenjeni preučitvi institucionalnega okolja in postopkov razširjanja, zajetih v načelih od 1 do 6 in 15 Kodeksa, ter usklajevalne vloge statističnih organov znotraj njihovega statističnega sistema. Preglede je centralno organiziral Eurostat, sprejeti pa so bili ukrepi, da se kolikor mogoče zagotovi usklajen pristop, vključno s standardi ocenjevanja. Sami strokovni pregledi so prispevali k izvajanju Kodeksa, saj so vključevali raziskavo o zadovoljstvu uporabnikov in ključnih zainteresiranih strani na nacionalni in evropski ravni.

To poročilo temelji predvsem na rezultatu strokovnih pregledov in napredku pri izvajanju izboljšav, ki so bile ugotovljene s samoocenjevanjem in strokovnimi pregledi. Drugi upoštevani vidiki vključujejo zagotavljanje statistične kakovosti in kakovost revizijskih dejavnosti ter skladnost z evropsko zakonodajo na področju statistike.

Čeprav je treba Kodeks uporabljati za vse, ki izdelujejo evropske statistike, se to poročilo osredotoča zlasti na skladnost nacionalnih statističnih uradov in Eurostata[1]. Ukrepi za izboljšanje posameznih statističnih organov, katerih namen je zagotovitev popolne skladnosti s Kodeksom, so navedeni v priloženem dokumentu Komisije.

Evropski parlament in Svet sta marca 2008 sprejela sklep o ustanovitvi Evropskega svetovalnega organa za upravljanje statističnih podatkov (ESGAB). Glavna naloga tega organa, ki še ni bil formalno ustanovljen, bo letno poročanje o skladnosti Eurostata in ESS kot celote s Kodeksom.

2. SKLADNOST ESS S KODEKSOM: GLAVNE UGOTOVITVE

Povzetek

Preglednica 1: Ocene strokovnih pregledov za vse nacionalne statistične urade in Eurostat

Načela in kazalniki Kodeksa ravnanja evropske statistike | Rezultati ocen |

V celoti doseženi | Večinoma doseženi | Delno doseženi | Niso doseženi |

1: Strokovna neodvisnost | 1 | 15 | 13 | 3 | 1 |

2 | 25 | 6 | 1 | 0 |

3 | 27 | 4 | 1 | 0 |

4 | 22 | 8 | 2 | 0 |

5 | 22 | 5 | 3 | 2 |

6 | 28 | 4 | 0 | 0 |

7 | 31 | 1 | 0 | 0 |

2 | 28 | 3 | 1 | 0 |

3 | 32 | 0 | 0 | 0 |

4 | 21 | 8 | 3 | 0 |

5 | 25 | 7 | 0 | 0 |

6 | 30 | 1 | 0 | 1 |

2 | 23 | 8 | 1 | 0 |

3 | 16 | 14 | 2 | 0 |

4 | 29 | 1 | 2 | 0 |

5 | 3 | 20 | 8 | 1 |

6 | 2 | 19 | 11 | 0 |

Odstotki | 62 % | 25 % | 12 % | 1 % |

Največje prednosti ESS so na področjih, zajetih v načelih 2 (pooblastilo za zbiranje podatkov), 5 (statistična zaupnost) in 1 (strokovna neodvisnost), ki obravnavajo predvsem pravni okvir ter izvajanje politik in praks. Področja za izboljšanje teh načel so bolj kot na vprašanja, kje bi bile potrebne izboljšave celotnega ESS, usmerjena na posebne politike ali klavzule v statistični zakonodaji posameznih statističnih organov. Medtem ko se je na področju, ki ga pokriva načelo 6 (nepristranskost in objektivnost), poročalo o splošno visokih standardih, bodo morali številni statistični organi izboljšati načine objavljanja informacij o metodah in postopkih ter obveščanja splošne javnosti o dostopu pred objavo, čeprav je zagotovljen samo v omejenem obsegu, da bi dosegli popolno skladnost z omenjenim načelom.

Kljub priznanemu napredku pri upravljanju kakovosti in izboljšanju kakovosti na ključnih področjih rezultati strokovnih pregledov zahtevajo dodatna prizadevanja na podlagi načela 4 (zavezanost kakovosti) glede smernic za kakovost ter spremljanja kakovosti postopkov in proizvodov. Zavezanost kakovosti je tesno povezana z načelom 3 (ustreznost virov), ki predlaga, da bi morali ukrepi za reševanje te pomanjkljivosti potekati vzporedno z izboljšanjem virov statističnih organov. Načrtovane izboljšave vključujejo podobne ukrepe več statističnih organov, ki temeljijo na veljavnih standardih in orodjih ESS.

Po končanih strokovnih pregledih je bil na področjih, na katerih so bile v poročilih o strokovnih pregledih predlagane izboljšave, ugotovljen izrazit napredek. To je bilo upoštevano pri spodaj navedenih ugotovitvah.

Glavna vprašanja, povezana s skladnostjo s Kodeksom ravnanja evropske statistike v ESS in dobrimi praksami, ugotovljenimi pri posameznih statističnih organih, so povzeta spodaj v ustreznih poglavjih[2].

Strokovna neodvisnost in objektivnost

Neodvisnost od političnih in drugih zunanjih vplivov s pripravljanjem in razširjanjem evropskih statističnih podatkov ter objektivna izbira metod, virov in tehnik se zdita zagotovljeni v praksi po ESS.

Vendar pa bi lahko k verodostojnosti ESS prispevali z močnejšo pravno podlago strokovne neodvisnosti v 13 primerih (kazalnik 1.1) in bolj nedvoumnim jamstvom za objektivnost statističnih organov v štirih državah (kazalnika 6.1 in 6.2). To zlasti velja za primere, čeprav ne izključno, v katerih statistični organi upravno spadajo v oddelke za različne politike. Strokovnjaki so določbe statistične zakonodaje štirih držav opredelili kot dobro prakso. Ustanovitev znanstvenega odbora ali odbora za metodologijo na visoki ravni, podrobnejše metodološke smernice, ki so bile potrjene z natančno opredeljenim postopkom, ali smernice o strokovni etiki ali nacionalni kodeks so bili opredeljeni kot dodatno jamstvo za objektivnost in nepristranskost statističnih organov.

Nadaljnje določbe za omogočanje vodji statističnega urada, da kot varuh strokovne neodvisnosti in objektivnosti učinkoviteje izvaja pomembne funkcije, opredeljene v Kodeksu, so bile predlagane v šestih državah (kazalniki od 1.2 do 1.4). Določitev jasnih meril in pogojev v statistični zakonodaji za izbiro in, še pomembneje, razrešitev vodje statističnega organa se je pokazala kot dobra praksa. V večini držav so statistični organi razvili politiko za odzivanje na kritike in napačno uporabo uradne statistike v skladu s Kodeksom (kazalnik 1.7). K dobri praksi spada tudi, da se v statistični zakonodaji izrecno določi obveznost statističnega organa, da se primerno odziva na kritike in napačno uporabo javnih statističnih podatkov, kadar je to primerno.

Načrtovanje programov

Pregledni postopki za načrtovanje statističnih programov se v skladu s Kodeksom (kazalnika 1.5 in 11.2) izvajajo znotraj ESS. Deset nacionalnih statističnih uradov je bilo spodbujenih, naj se na tem področju popolnoma približajo običajnim postopkom, to je objavljanju statističnih programov in rednih poročil o napredku, ki temeljijo na letnih in večletnih programskih ciklih po posvetovanju z vodilnimi zainteresiranimi stranmi.

Zmanjšanje obremenitve poročevalskih enot in uporaba upravnih virov za statistične namene

Kljub jasnemu pravnemu pooblastilu statističnih organov za zbiranje informacij za pripravo in razširjanje uradne statistike (kazalnik 2.1) se nekateri srečujejo s pravnimi in/ali praktičnimi ovirami, ki jim preprečujejo uporabo upravnih evidenc za statistične namene (kazalnika 2.2 in 9.5). Zaradi njihovega vpliva na obremenitev anketirancev bi morala biti združitev sil na nacionalni ravni, vključno z vladnimi organi, za odstranitev teh ovir prednostna naloga. Pogajanja glede sporazumov na ravni služb z registrskimi organi in upravami ter določitev ciljev za večjo uporabo upravnih podatkov bi bili lahko del proaktivne strategije nacionalnega statističnega urada v skladu z nekaterimi dobrimi praksami ESS.

Najboljšo prakso za izogibanje podvajanju zbirke podatkov je mogoče opaziti v več državah, v katerih izdelovalce statistike statistična zakonodaja izrecno zavezuje k uporabi upravnih podatkov, kolikor je le mogoče. Korak naprej in izključna vključitev nacionalnih statističnih uradov v vzpostavitev in razvoj zmožnosti upravnih evidenc za statistične namene dodatno prispeva ne samo k večji uporabi (kazalnik 10.4) temveč tudi k izboljšanju kakovosti statističnih podatkov na podlagi upravnih virov (kazalnik 8.1), kar je vse pomembnejše vprašanje za evropsko statistiko.

Podobno bi lahko uvedba in večja uporaba elektronskih sistemov poročanja in sistemov poročanja prek interneta, kjer ti še niso (v celoti) na voljo (v približno polovici nacionalnih statističnih uradov), dodatno zmanjšali obremenitev poročevalskih enot (kazalnik 9.1) in izboljšali vse manjšo odzivnost podjetij (kazalnik 9.3). Številni statistični organi sprejemajo ukrepe za merjenje in dejavno upravljanje obremenitev poročevalskih enot (kazalnik 9). Strokovnjaki so dobre prakse za izboljšanje odziva na statistične raziskave prepoznali v osmih nacionalnih statističnih uradih.

Statistična zaupnost

Strokovni pregledi so potrdili, da se znotraj ESS uporabljajo najvišji standardi, ki temeljijo na statistični zakonodaji in se izvajajo z notranjimi postopki, tehnikami in fizičnim jamstvom, vendar je treba nekatere od njih v 13 nacionalnih statističnih uradih okrepiti, da bodo popolnoma usklajeni z vsemi kazalniki od 5.1 do 5.5 iz Kodeksa. V nekaterih državah pa bo treba znova preučiti izjeme od načela popolne statistične zaupnosti, ki jih dopušča statistična zakonodaja.

Upravljanje kakovosti

Upravljanje kakovosti je treba razumeti kot celovit, dolgoročen in sistematičen pristop, v katerem se izvirni podatki, postopki in proizvodi stalno izboljšujejo. Glede na poročila o strokovnih pregledih bo moral ESS še naprej vlagati v okrepitev skladnosti s Kodeksom v zvezi s svojo zavezanostjo Izjavi o kakovosti ESS in izvajanjem njenih načel. Nekaj statističnih organov je objavilo ukrepe za politiko upravljanja kakovosti po uradih (nekateri so že uvedli popolne ukrepe za zagotavljanje kakovosti), 12 pa jih še dodatno izpopolnjuje svoje smernice za kakovost. Eurostat za podporo tem pristopom vzdržuje javno dostopno zbirko podatkov o dobri praksi kot osrednji vir za zagotavljanje kakovosti ESS in spodbuja dejavnosti za povečevanje kakovosti na ravni EU.

Analiza poročil je pokazala, da so bili temelji skupin za strokovne preglede za ocenjevanje načela 4 Kodeksa (zavezanost kakovosti) precej različni ter da razlaga tega načela ni bila vedno preprosta in jasna. Spodaj so zato upoštevani dodatni podatki o dejavnostih za zagotavljanje kakovosti, ki so jih zagotovili statistični organi. Strokovnjaki so dobro prakso pri upravljanju kakovosti poudarili pri devetih statističnih organih, vključno s politiko sistematičnega upravljanja kakovosti, obsežnim nizom sredstev za njegovo izvajanje in revizijami kakovosti, ki vključujejo glavne uporabnike. Dva nacionalna statistična urada sta svoje statistične sisteme preoblikovala, da bi ne nazadnje izboljšala kakovost statističnih podatkov.

Kakovost proizvodov

Natančnost, pravočasnost in primerljivost so prednostne naloge za ESS. Težave s kakovostjo zlasti zadevajo statistične podatke, ki se zbirajo na podlagi medsebojnih sporazumov. Vsi statistični organi poročajo o kakovosti evropske statistike, kadar jo zahteva zakonodaja EU, in v naslednjih treh letih nekateri nameravajo razširiti svoje poročanje o kakovosti, da bodo zajeli vse statistične rezultate. Večja prizadevanja na tem področju bodo morala potekati vzporedno z ustreznim usposabljanjem za osebje, ki ga je do zdaj zagotavljala polovica statističnih organov. Poleg tega bo treba dejavno spremljati nekatere primere neskladnosti z zakonodajo EU na področju statistike (kazalnika 4.1 in 15.6 ter načela 12, 13 in 14).

Velika večina evropske statistike temelji na zakonodaji EU, pogostost zbiranja pa določajo zakonodajalci. Zahteve uporabnikov se upoštevajo tudi na rednih zaslišanjih, ki jih Eurostat opravi s službami Komisije in pri pregledih usklajenosti zakonodaje, v katere sta vključena Evropski svetovalni odbor za statistične informacije na gospodarskem in socialnem področju in novoustanovljeni Evropski svetovalni odbor za statistiko (kazalnik 13.3).

Kakovost postopkov

Procesno naravnane dejavnosti za zagotavljanje kakovosti, ki obsegajo spremljanje kazalnikov kakovosti, revizije kakovosti ali samoocenjevanje, se v ESS še ne uporabljajo sistematično, čeprav je večina statističnih organov začela uvajati ustrezne programe. Poročalo se je, da eno ali več teh dejavnosti uporabljajo v večini ali vseh statističnih postopkih in v osnovi pokrivajo vse stopnje postopka priprave (razen načrtovanja in načrta statistične raziskave v nekaterih primerih). Med pregledom je bila priporočena širša uporaba zunanjega strokovnega znanja. Strokovnjaki so pri petih nacionalnih statističnih uradih kot dobro prakso prepoznali racionalizacijo njihovega postopka izdelovanja statičnih podatkov z oblikovanjem skupnih orodij in metod na centralni ravni, vključno s centraliziranim sistemom sezonskega prilagajanja. Poudarjeno je bilo tudi sodelovanje z drugimi javnimi institucijami in raziskovalci (kazalniki 4.2, 4.3 in 4.5 ter načeli 7 in 8).

Dialog med uporabnikom in proizvajalcem

Proaktivni dialog z uporabniki je eden od temeljev Kodeksa. Nacionalni statistični uradi in Eurostat so zato kot del strokovnega pregleda izvedli raziskavo o zadovoljstvu uporabnikov, da bi se lahko upoštevala mnenja ključnih uporabnikov o evropski statistiki in delovanju statističnih organov. Več statističnih organov redno izvaja raziskave o zadovoljstvu uporabnikov in nekateri na njihovi podlagi izračunajo indeks zadovoljstva uporabnikov. Večina statističnih organov poroča o sodelovanju z znanstveniki za izboljšanje metodologije. Poleg tega so formalna posvetovanja z uporabniki del načrtovanja programov statističnih organov in strategij za določanje prednostnih nalog (kazalniki 4.3, 7.7, 11.1 in 11.3).

Postopki nepristranskosti in razširjanja

Dosegljivost in dostop do mikropodatkov

Skoraj vsi statistični rezultati so na voljo prek interneta, v ESS pa je mogoče opredeliti številne dobre prakse (kazalnika 15.1 in 15.2), vključno z dobro storitveno kulturo, do uporabnika prijaznimi spletnimi stranmi z razumljivimi metapodatki in predstavitvijo rezultatov drugih izdelovalcev podatkov ter ukrepov za spodbujanje statistične pismenosti, ki so poudarjeni v 16 poročilih o strokovnih pregledih. Kljub temu več statističnih organov vlaga v nadaljnjo izboljšanje svojih komunikacijskih kanalov, od osnovnih prizadevanj za modernizacijo do naprednejših uporab.

Raziskovalci v ESS odkrivajo široke možnosti za dostop do mikropodatkov v obliki javno dostopnih datotek, dejanskih anonimiziranih naborov podatkov in dostopa na kraju samem ali oddaljenega dostopa, ki se ureja s pravnimi določbami in protokoli (kazalnik 15.4). Dobre prakse na tem področju so bile ugotovljene pri osmih nacionalnih statističnih uradih.

Nepristranskost

Skoraj vsi statistični organi svojo javno strokovno podobo ustvarjajo z objavami, za katere se lahko jasno opredeli, da so objave statističnih organov in so čisto statistične, podpira pa jih politika javnega komentiranja statističnih vprašanj (kazalnik 1.6) in oblikovanja izključno objektivnih in nepristranskih izjav na tiskovnih konferencah (kazalnik 6.7). Priporočeni so bili nadaljnji ukrepi za preglednejšo opredelitev vseh uradnih statistik, vključno z oblikovanjem prepoznavnega logotipa, ki se v skladu z običajno prakso ESS uporablja za vse objave nacionalnih statističnih uradov.

Glavni stebri, ki zagotavljajo nepristranski dostop uporabnikov do evropskih statistik in tako pomembno prispevajo k verodostojnosti ESS, so:

- onemogočen in v nekaterih primerih celo z zakonom prepovedan ali strogo omejen, nadzorovan in javno objavljen resorski dostop pred objavo statističnih podatkov (kazalnik 6.6). Odobrene izjeme se med statističnimi organi močno razlikujejo glede na statistična področja, ciljne skupine in časovno razporeditev, kar daje prostor za zbliževanje proti usklajeni strategiji ESS. Strokovnjaki so dobro prakso ugotovili pri treh nacionalnih statističnih uradih, vključno s prepovedjo dostopa pred objavo in vzpostavitvijo pravil za embargo na objavo ter obravnavanje uhajanja informacij;

- koledar objav za glavne statistične rezultate za vsak nacionalni statistični urad (kazalnik 6.5), čeprav bi se obseg v posameznih uradih in Eurostatu lahko povečal na več proizvodov. Datumi objav bi se lahko še uskladili;

- pregleden in pravičen dostop do posebnih analiz, narejenih na zahtevo, ki jih pripravijo statistični organi, razen da v več državah, včasih na podlagi pravnih predpisov, nekaterim privilegiranim (institucionalnim) uporabnikom za analize ni treba plačati (kazalnik 15.3).

Metapodatki

Statistični organi v ESS v številnih državah evropsko statistiko s podrobnejšimi metapodatki objavljajo v angleščini in nacionalnih jezikih. Čeprav bo vedno mogoče in, v dogovoru z uporabniki, nujno naprej razvijati in izboljševati metapodatke, pa sta se standardizacija in/ali razširjanje njihovega področja uporabe zlasti zahtevali v 13 poročilih o strokovnih pregledih (kazalniki 6.4, 15.5 in 15.6).

Poseben – in redek – primer politike popravkov statističnih organov je popravljanje in objava napak, čeprav bi v več primerih koristil bolj formalen pristop (kazalnik 6.3).

Viri in učinkovitost

Čeprav so v zadnjih letih številni nacionalni statistični uradi preoblikovali svoje sisteme izdelovanja podatkov, da bi se prilagodili proračunu in zmanjšanju števila zaposlenih, uradi še vedno poročajo o stalnem pomanjkanju virov, ki v številnih državah ogroža izpolnjevanje zahtev evropske statistike (načelo 3). Devet strokovnih pregledov je opredelilo vzorne politike virov, ki vključujejo razvoj človeškega kapitala, upravljanje kariere zaposlenih ali spremljanje in načrtovanje na podlagi stroškov.

Človeški kapital je osnovno premoženje statističnih uradov. Sorazmerno nizke plače v nekaterih državah povzročajo visoke stopnje fluktuacije in spravljajo njihove nacionalne statistične urade v neugoden položaj, ko se na nacionalnih trgih dela potegujejo za visoko usposobljene zaposlene. Nekateri nacionalni statistični uradi poročajo o splošnem pomanjkanju usposobljenega osebja ali neprožnih postopkih zaposlovanja, zaradi česar težko zapolnijo prosta delovna mesta.

V nekaj državah se izboljšanje infrastrukture informacijske tehnologije šteje za obvezno. Skoraj vsi nacionalni statistični uradi so v svojih samoocenjevanjih za leto 2005 izpostavili pomanjkanje virov informacijske tehnologije, vključno s pomanjkanjem strokovnjakov za informacijsko tehnologijo, kot glavno oviro pri večji uporabi tehnologije za povečano avtomatizacijo statistične obdelave podatkov. Če se ta primanjkljaj ne bo odpravil, se lahko prekineta tehnološki razvoj nacionalnih statističnih uradov in izboljševanje učinkovitosti, kar bi uradom onemogočilo reševanje problema in bi lahko dolgoročno prispevalo k digitalni ločnici v ESS.

V nekaterih državah so o pomanjkanju finančnih virov poročali kot glavni težavi, ugotovljeno pa je bilo tudi, da bi lahko velik delež naročenega dela oviral dolgoročno vlaganje.

Pripravljajo se številne pobude ESS, katerih cilj je boljša uravnoteženost zahtev po evropskih statistikah in njihovih stroškov. Sedanje pristope k analizi posledic nove statistične zakonodaje, predloge za poenostavitev zakonodaje in preglede za ugotavljanje negativnih prednostnih nalog podpirajo nove dejavnosti. Te vključujejo oceno stroškov, ki so povezani z izvajanjem večine zakonodaje EU na področju statistike, in oceno koristi/prednosti, modele inovativnega partnerstva znotraj ESS za izboljšanje njegove učinkovitosti in okrepljen dialog z uporabniki, vključno glede prihodnjih prednostnih nalog, ter v sodelovanju z Evropskim svetovalnim odborom za statistiko (kazalniki od 3.2 do 3.4).

Usklajevanje statističnega sistema

Usklajevanje nacionalnega statističnega sistema je težava za skoraj vsako državo, tudi če je prispevek drugih nacionalnih izdelovalcev statistik k uradni nacionalni statistiki ali evropski statistiki zelo majhen.

Razširitev Kodeksa na izdelovalce evropske statistike, ki niso nacionalni statistični uradi, in ocene izvajanja Kodeksa ni mogoče izvesti po enotnem vzorcu v ESS. Kjer je primerno, so nacionalne strategije tesno povezane z usklajevalno funkcijo, ki jo imajo nacionalni statistični uradi v sistemu. Nacionalne strategije so različne, od izrazitega napredka do omejenega delovanja, odvisno od, med drugim, sposobnosti nacionalnih statističnih uradov za vpliv na druge nacionalne izdelovalce statističnih podatkov Skupnosti in zakonskih pooblastil.

Analize strokovnjakov glede usklajevalne vloge nacionalnih statističnih uradov in poročil nacionalnih statističnih uradov o spoštovanju Kodeksa s strani drugih ključnih akterjev razen nacionalnih centralnih bank so pokazale nekatere vzorce, ki spodbujajo večjo skladnost s Kodeksom na osnovi nacionalnega sistema:

- v bolj decentraliziranih statističnih sistemih in kjer druge nacionalne podatke izdelujejo ministrstva/oddelki za različne politike, ima pri usklajevanju s Kodeksom bistveno vlogo obseg, v katerem te službe izrecno pokriva zakonodaja na področju statistike in zavezujejo iste zahteve glede strokovne neodvisnosti, objektivnosti, nepristranskosti, itd.;

- zagotoviti je treba jasno opredelitev in ločitev vloge statistike od upravnih nalog ali oblikovanja politik. Kot temeljni pogoj je treba z zakonom in/ali skupnim statističnim programom jasno opredeliti področje uporabe uradnih nacionalnih statističnih podatkov in vpletenih akterjev;

- to bi bil potem lahko temelj mreže uradnih statistikov v državi, ki bi jo usklajeval in vzdrževal nacionalni statistični urad. V večini držav te naloge podpirata statistični svet ali odbori, v nekaterih državah pa je funkcija usklajevanja določena v statistični zakonodaji. Dobre prakse vključujejo: (a) nacionalno listino ali kodeks, (b) enotni program usposabljanja, (c) enotni postopek zaposlovanja, (d) delitev virov za metodološko delo, informacijsko tehnologijo itd. in (e) skupni logotip in/ali skupni koledar objav za spodbujanje usklajenega razdeljevanja uradnih statističnih podatkov ter (f) skupno izhodišče za razdeljevanje.

Strokovnjaki so dobro prakso za izboljševanje usklajevanja nacionalnega statističnega sistema opredelili v petih državah.

Usklajevalna vloga Eurostata je večstranska, obsega pa usklajevanje znotraj Evropske komisije, ESS in mednarodne skupnosti ter z Evropsko centralno banko. Okrepitev usklajevalnih vlog nacionalnih statističnih uradov in Eurostata je predlagana v novem osnutku uredbe o evropskih statističnih podatkih.

3. SKLEPNE UGOTOVITVE IN NASLEDJI KORAKI

Dosedanje izkušnje ESS z izvajanjem Kodeksa dokazujejo, da pristop samoregulacije deluje zelo dobro: splošne visoke stopnje skladnosti dopolnjuje dinamičen napredek glede izboljšav. Popolna skladnost s Kodeksom kljub temu za skoraj vse nacionalne statistične urade in Eurostat ostaja izziv. Glede na to, da imajo vse države precej posebne nacionalne statistične sisteme in razmere, se ocene skladnosti s Kodeksom ne smejo uporabljati za razvrščanje držav, temveč za nadaljnji razvoj statističnih sistemov na nacionalni in evropski ravni.

V statističnih sistemih, v katerih je treba institucionalni okvir šele uskladiti s Kodeksom, npr. z dodatnimi jamstvi za strokovno neodvisnost, ali v katerih so viri nezadostni, se javne organe poziva, da spodbudijo potreben razvoj. Lahko se načrtujejo nadaljnji koraki, pri katerih bi imel vodilno vlogo Evropski svetovalni organ za upravljanje statističnih podatkov.

Poleg tega bi lahko organi upravljanja podpirali nacionalne statistične urade pri proaktivnem sodelovanju z lastniki upravnih podatkov, ki se štejejo za nepogrešljive za optimizacijo uporabe upravnih virov za statistične namene.

Evropski statistični sistem, opredeljen kot področje, na katerem so izboljšave potrebne na ravni ESS, bo združil moči za vlaganje v izvajanje orodij in smernic ESS za upravljanje kakovosti. Prizadevanja za nadaljnje usklajevanje okvirov kakovosti v ESS bodo vključevala pregled priporočil za izvajanje Izjave o kakovosti ESS iz leta 2001, ki jo je sprejel Odbor za statistični program, in posodobitev smernic za kakovost ESS v skladu z izkušnjami postopka strokovnega pregleda glede načel kakovosti.

Evropska centralna banka in Evropski sistem centralnih bank sta pomembna partnerja pri zagotavljanju rezultatov visoke kakovosti in napredka v zvezi z odgovarjanjem na ključne izzive za ESS, vključno z določitvijo prednostnih nalog in zmanjšanjem obremenitve poročevalskih enot, zato se sodelovanje z njima šteje za ključno. Spoštovanje statističnih načel, kot bodo zbrana v prihodnji uredbi o evropskih statističnih podatkih in prihodnji spremenjeni uredbi o statističnih informacijah, ki jih zbira Evropska centralna banka, bo to sodelovanje olajšalo.

Potrebna so tudi stalna prizadevanja za spremljanje, kako načela spoštujejo drugi statistični organi, vključeni v izvajanje in razširjanje evropskih statističnih podatkov. Prve izkušnje z razširjanjem izvajanja Kodeksa na nacionalni ravni poudarjajo pomembnost močne usklajevalne vloge nacionalnih statističnih uradov in Eurostata znotraj nacionalnega sistema in Evropske komisije.

Eurostatovo spremljanje izvajanja Kodeksa, temelječe na strokovnih pregledih, ki so bili izvedeni v obdobju 2006–2008, in poročanje držav se štejeta za učinkovita in sorazmerna.

Naslednji krog strokovnih pregledov je predviden v naslednjih petih letih, odvisno od nasveta Evropskega svetovalnega organa za upravljanje statističnih podatkov, zlasti o področju uporabe, ter ob upoštevanju stroškov in koristi.

Na podlagi izkušenj, ki so bile pridobljene s Kodeksom, kot osnovo za oceno bodo preučene nekatere prilagoditve posameznih kazalnikov Kodeksa.

[1] Nacionalne centralne banke so izvzete iz delovanja ESS v zvezi z izvajanjem Kodeksa ter spremljanjem tega izvajanja.

[2] Načela in kazalniki iz Kodeksa ter celovit pregled dobrih praks, opredeljenih med strokovnimi pregledi, so na voljo na spletni strani Eurostata: http://ec.europa.eu/eurostat/quality.