[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 1.7.2009

COM(2009) 290 konč.

POROČILO KOMISIJE

Generalni direktorat za humanitarno pomoč (ECHO) Letno poročilo za leto 2008

{SEC(2009)825)

KAZALO

1. Uvod 3

2. Splošni vidiki politike 4

3. Splošni pregled humanitarnih operacij GD ECHO v letu 2008 5

3.1. Splošno stanje 5

3.2. Glavne intervencije v letu 2008 po regijah in dodelitev sredstev 7

3.3. Primerjalna analiza 8

3.4. Zmanjševanje tveganja nesreč in ukrepi za pripravljenost na nesreče 9

3.5. Povezava med pomočjo, obnovo in razvojem 9

3.6. Glavni partnerji pri humanitarnih operacijah 9

4. Odnosi z zainteresiranimi stranmi 10

5. Druge dejavnosti 10

6. Sklepne ugotovitve 11

Priloga :

V prilogi so podrobnejše informacije o:

– pregledu humanitarnih operacij po državah,

– odnosih z zainteresiranimi stranmi,

– rezultatih ocen in

– finančnih razpredelnicah.

1. UVOD

Humanitarna pomoč Evropske unije odraža njena temeljna načela, ki so solidarnost, strpnost in spoštovanje človekovega dostojanstva. Humanitarna pomoč, ki ni orodje za obvladovanje krize, je eden od stebrov ukrepov Skupnosti v državah, ki so jih prizadele naravne nesreče in nesreče, ki jih je povzročil človek, ali obsežnejše krize[1]. S svojimi dejavnostmi na prizadetih območjih in aktivnim prispevkom k spodbujanju spoštovanja mednarodnega humanitarnega prava[2] se je Evropska komisija uveljavila kot glavni akter na področju mednarodne humanitarne pomoči. Unija je zdaj največja posamezna donatorka , ki zagotavlja pomoč in zaščito prebivalcem v tretjih državah, ki so jih prizadele humanitarne krize.

Generalni direktorat za humanitarno pomoč[3] (GD ECHO) je služba Evropske komisije, ki v tretjih državah zagotavlja humanitarno pomoč ljudem, ki so jih prizadeli spopadi ali naravne nesreče in nesreče, ki jih je povzročil človek . Z doseganjem tega splošnega cilja se uresničuje strateški cilj Komisije „ Evropa kot svetovni partner “, ki je vključen v splošni cilj zunanjih odnosov[4] iz Pogodbe o Evropski uniji (EU).

GD ECHO ohranja humanitarni prostor in načela, ki so vse bolj ogrožena, tako da ohranja visoko raven spoštovanja načel dobrega humanitarnega donatorstva (DHD[5]), si še naprej prizadeva za visokokakovostno pomoč in ohranja pregleden dialog z drugimi ključnimi akterji.

GD ECHO sam ne izvaja programov pomoči. Je donator in svojo nalogo izpolnjuje s financiranjem humanitarnih ukrepov Skupnosti, ki jih izvajajo partnerji, s katerimi je bil podpisan okvirni sporazum o partnerstvu, kot so evropske nevladne organizacije in mednarodne organizacije (Rdeči križ), ali okvirni finančni in upravni sporazum za agencije ZN.

Naloga GD ECHO je zagotoviti, da prek njegovih partnerjev blago in storitve hitro pridejo na krizna območja. Hitrost dostave pomoči omogočajo posebne določbe iz finančne uredbe in njihovi izvedbeni ukrepi. Ta strukturna ureditev omogoča GD ECHO tudi pošiljanje strokovnih sodelavcev (strokovnjakov GD ECHO) na teren, s čimer se zagotovijo določitev ranljivih sektorjev družbe, natančna ocena potreb ter hitro prepoznavanje primernih partnerjev in projektov, ki bodo te potrebe izpolnili. Temu sledi spremljanje napredka partnerjev in projektov na kraju samem, da se zagotovi dobro finančno poslovodenje v podporo izjavi o zanesljivosti, da so bila sredstva porabljena za predvideni namen.

GD ECHO si na podlagi svojih izkušenj pri odzivanju na nesreče prizadeva tudi za spodbujanje pripravljenosti na nesreče , da se zmanjšajo ranljivost in izpostavljenost ljudi tveganju in nesrečam ter gospodarski stroški takih nesreč. Da bo GD ECHO svoje naloge učinkovito opravljal, lahko podpira – če je to potrebno in nujno – ukrepe za krepitev zmogljivosti svojih izvajalskih partnerjev.

To poročilo se objavlja v skladu z zahtevo iz člena 19 Uredbe o humanitarni pomoči:

„Komisija ob koncu vsakega finančnega leta predloži Evropskemu parlamentu in Svetu letno poročilo s povzetkom dejavnosti, ki so bile financirane med letom. Povzetek mora vsebovati informacije v zvezi z institucijami, ki so implementirale humanitarne dejavnosti. Poročilo mora vključevati tudi prikaz vseh zunanjih ocenjevalnih pregledov, ki so za specifične dejavnosti že morebiti bili izvedeni.“

To poročilo povzema glavne dejavnosti, ki jih je GD ECHO izvedel leta 2008. Priloga vsebuje obsežen pregled dejavnosti, ki so bile financirane v različnih državah in regijah, kjer GD ECHO zagotavlja pomoč prek svojih partnerjev, ter statističnih podatkov iz finančnega poročila za leto 2008[6].

2. SPLOšNI VIDIKI POLITIKE

Čeprav se humanitarne razmere po svetu iz leta v leto ne spreminjajo zelo, humanitarne potrebe ostajajo velike in potrebne so vse pogostejše intervencije.

V zadnjem desetletju se je število naravnih nesreč znatno povečalo predvsem zaradi učinkov podnebnih sprememb. Zdaj je devet od desetih nesreč povezanih s podnebjem[7] in v zadnjih dveh desetletjih se je število zabeleženih nesreč podvojilo. Naravni dogodki se pogosto izkažejo za nesreče zaradi velike ranljivosti in pomanjkanja zmogljivosti za ukrepanje prebivalstva, zlasti v državah v razvoju.

Vzporedno s temi nesrečami, ki jih delno povzroča ravnanje človeka, pa se število spopadov ni dosti spremenilo, vendar ponavadi trajajo dlje in so vse bolj uničujoči. Posledica je vedno večja potreba po globalni humanitarni pomoči. Izziv, s katerim se srečujejo donatorji humanitarne pomoči, kot je GD ECHO, je ohraniti potrebno ravnovesje med financiranjem ukrepov, ki so namenjeni preprečevanju humanitarnih nesreč in hitremu odzivanju na izredne razmere, ki so posledica delovanja narave ali človeka.

Na ravni politike je podpis evropskega soglasja[8] o humanitarni pomoči, ki so ga podpisali predsedniki Sveta, Evropskega parlamenta in Evropske komisije decembra 2007 ter mu je sledilo sprejetje akcijskega načrta[9] , pomemben korak naprej za Evropsko unijo, ki si je s tem določila skupne vrednote, načela in cilje za krepitev skladnosti svojega splošnega humanitarnega ukrepanja. V soglasju je poudarjen pomen načela raznolikosti izvajalskih partnerjev in se priznava, da ima vsak od teh organov primerjalne prednosti za odzivanje na posebne razmere ali okoliščine.

Kot del izvajanja akcijskega načrta je bila v Evropskem parlamentu 16. septembra 2008 izvedena konferenca o mednarodnem humanitarnem pravu (MHP). Cilj te konference je bil širiti osveščanje glede kršenja MHP in v okviru evropskega soglasja o humanitarni pomoči raziskati načine za spodbujanje MHP na ravni Evropske unije.

Marca je Komisija sprejela sporočilo o „ okrepitvi zmogljivosti odzivanja Unije na nesreče “, v odziv na vse večje izzive naravnih nesreč in nesreč, ki jih je povzročil človek, ter za okrepitev zmogljivosti Unije za zagotavljanje civilne zaščite in humanitarne pomoči na svojem ozemlju ali v tretjih državah.

3. SPLOšNI PREGLED HUMANITARNIH OPERACIJ GD ECHO V LETU 2008

3.1. Splošno stanje

Prek svojega generalnega direktorata za humanitarno pomoč (GD ECHO) Komisija zagotavlja humanitarno pomoč žrtvam naravnih nesreč ali nesreč, ki jih je povzročil človek, v tretjih državah, ki temelji zgolj na humanitarnih potrebah. Letos se je Komisija z 90 sklepi o financiranju v skupni višini 937 milijonov EUR odzvala na humanitarne krize v več kot 60 državah. Začetni proračun v višini 751 milijonov EUR je bil večkrat povečan, da bi se lahko odzvali na nove krize in naravne nesreče, ki so se zgodile med letom, predvsem pa v odziv na dviganje cen hrane.

V letu 2008 se je GD ECHO soočil z učinkom dviga cen hrane . Kot rezultat dviga cen osnovnih proizvodov pomoči, kot so hrana in nafta, so se stroški odzivanja na humanitarne potrebe, določeni za leto 2008, zelo dvignili. Poleg tega se je povečala ranljivost revnega prebivalstva, saj je moralo za nakup hrane nameniti še več svojih virov, ki pa so že tako omejeni. Da bi odpravili kratkoročni vpliv dvigovanja cen hrane, se je leta 2008 proračun GD ECHO za nujno pomoč v hrani skoraj podvojil, dodatni viri pa so bili preusmerjeni iz rezerve za nujno pomoč. Konec leta je proračun za pomoč v hrani znašal 363 milijonov EUR, pomoč pa je prejelo več kot 25 milijonov ljudi.

Poleg krize zaradi cen hrane se tudi še naprej stopnjujeta pogostost in resnost naravnih nesreč , ki jih še krepijo podnebne spremembe, kar vedno pogosteje in huje prizadene že tako ranljive ljudi.

Naravne nesreče so leta 2008 imele hude posledice na naslednjih geografskih območjih: cikloni/orkani v karibski regiji, ki so prizadeli Haiti, Bahame, Kubo in Madagaskar, ter v Burmi/Mjanmaru; suše v Afriškem rogu, Sahelu, Republiki Moldaviji, Paragvaju, Hondurasu in na palestinskih ozemljih; potres na Kitajskem; epidemije v Beninu, Latinski Ameriki in na Karibih; poplave v Bangladešu, Boliviji, Ekvadorju, Gvatemali, Hondurasu, Nepalu, Namibiji, Indiji in Jemnu; obdobja izjemnega mraza v Peruju in Boliviji ter tajfuni v Laosu in Vietnamu. Komisija se je morala hitro odzvati, da je lahko pomagala tisočem trpečih ljudi, ki so jih v nekaj primerih prizadele že druge krize.

Glede kriz, ki jih je povzročil človek , je konflikt med Gruzijo in Rusko federacijo v Južni Osetiji avgusta privedel do posredovanja v sili v korist civilnega prebivalstva, ki ga je ta konflikt prizadel. Kenijo so po spornih predsedniških volitvah zajeli obsežni politični nemiri. Zaradi povolilnega nasilja je bilo razseljenih več kot 500 000 oseb. Leta 2008 se je na severu Jemna stopnjeval notranji konflikt. Avgusta so neuspela mirovna pogajanja med Islamsko osvobodilno fronto Moro (Moro Islamic Liberation Front) in vlado Filipinov sprožila ponovne spopade na južnem otoku Mindanao, zaradi česar je bilo razseljenih več kot 550 000 oseb. Konec leta je bilo razseljenih okrog 320 000 oseb in ni videti, da bo kmalu prišlo do rešitve konflikta. Na Šrilanki je vlada razveljavila sporazum o premirju iz leta 2002 in okrepila ofenzivo na severu države.

Poleg teh novih kriz se je morala Komisija spopadati s slabšanjem humanitarnih razmer v zapletenih izrednih razmerah, ki so obstajale že v prejšnjih letih. Najpomembnejša primera sta Sudan in Demokratična republika Kongo.

EU je s svojimi sredstvi za humanitarno pomoč, vključno s pomočjo v hrani, po ocenah zagotovila humanitarno pomoč 143 milijonom upravičencev v tretjih državah[10]. Poleg tega je podporo prejelo 18,5 milijona oseb v smislu pripravljenosti na nesreče za krepitev prožnosti skupnosti in lokalne odzivne zmogljivosti.

Komisija je dodelila skupaj 552 milijonov EUR (tj. 58,9 % svojega skupnega končnega proračuna) državam AKP, ki so največje prejemnice sredstev GD ECHO, sledijo pa jim Azija in Latinska Amerika (192 milijonov EUR – 20,5 %) ter vzhodna Evropa, nove neodvisne države, Bližnji vzhod in sredozemske države (156 milijonov EUR – 16,3 %).

Z uporabo načel na podlagi potreb[11] so bila sredstva, za katera so bile v letu 2008 prevzete obveznosti v zvezi s humanitarno pomočjo, geografsko porazdeljena[12] , kot je prikazano v nadaljevanju (v tisoč EUR).

Humanitarna pomoč v letu 2008 |

Enota/Regija | Skupaj | % |

A/1: Afrika, Karibski otoki, Pacifik | 551 847 | 58,9 % |

Sudan in Čad | 197 000 |

Afriški rog | 167 897 |

Srednja in Južna Afrika, Indijski ocean | 126 200 |

Zahodna Afrika | 39 100 |

Karibi | 21 650 |

A/2: Nove neodvisne države, Bližnji vzhod, Sredozemlje | 152 635 | 16,3 % |

Bližnji vzhod, Sredozemlje | 124 860 |

Evropa, Kavkaz in srednja Azija | 27 775 |

A/3: Azija in Latinska Amerika | 192 327 | 20,5 % |

Južna Azija | 94 257 |

Jugovzhodna in vzhodna Azija | 64 000 |

Latinska Amerika | 34 070 |

Negeografski instrumenti | 39 833 |

Krepitev zmogljivosti, donacije in storitve, sklepi DREF[13] in drugo | 7 021 | 0,7 % |

Tehnična pomoč | 25 000 | 2,7 % |

Odhodki za podporo | 7 812 | 0,8 % |

SKUPAJ | 936 642 | 100 % |

.

Leta 2008 je od 41 držav, ki imajo glede na oceno krizo, 15 držav zelo ranljivih. Od teh je 11 držav v Afriki, ostale pa so Afganistan, Čečenija (Ruska federacija), Vzhodni Timor in Jemen.

V skladu z uporabljeno metodologijo je GD ECHO leta 2008 prevzel obveznosti za 85 % svojega prvotnega načrtovanega proračuna iz glavne vrstice za humanitarno pomoč (23 02 01) za prednostna področja velikih humanitarnih potreb .

Strategija pomoči GD ECHO se še naprej osredotoča na pozabljene krize (razmere, kadar donatorji in mediji velikim humanitarnim potrebam posvečajo majhno pozornost, kar se kaže v majhnem obsegu prejete pomoči). Analiza in metodologija, ki ju GD ECHO uporablja za ugotavljanje pozabljenih kriz, temeljita na količinskih podatkih (pomanjkljiva medijska pokritost ali nizka donatorska podpora skupaj z velikimi potrebami) in kakovostnih dejavnikih (ocena, ki jo izvedejo strokovnjaki in uradniki GD ECHO na terenu). Podrobnejše informacije o pozabljenih krizah so na voljo v delu II Priloge.

Rezultati ocen globalnih potreb in pozabljenih kriz so na voljo na spletni strani http://ec.europa.eu/echo/policies/strategy_en.htm na spletišču Europa.

3.2. Glavne intervencije v letu 2008 po regijah in dodelitev sredstev

Komisija se je morala soočiti s številnimi naravnimi nesrečami in krizami, ki jih je povzročil človek, pa tudi s slabšanjem humanitarnih razmer v zapletenih izrednih razmerah, ki so obstajale že v prejšnjih letih. D.R. Kongo na primer pomeni znaten izziv humanitarnim organizacijam, saj že nekaj let vedno znova izbruhnejo spopadi na vzhodu države, zaradi katerih je na tisoče ljudi moralo zapustiti svoje domove. Regija Darfur v Sudanu velja za najhujšo humanitarno krizo na svetu in zato so mednarodna prizadevanja za humanitarno pomoč ogromna. Življenja milijonov ljudi so odvisna od zunanje pomoči.

Intervencije, naštete v naslednjih oddelkih, so podrobneje opisane v delu III Priloge.

3.2.1. Afrika, Karibski otoki in Pacifik (države AKP)

Leta 2008 je GD ECHO dodelil največji znesek pomoči Sudanu v višini 167 milijonov EUR in Demokratični republiki Kongo (45,5 milijona EUR + 8 milijonov EUR za službo ECHO FLIGHT). Druge večje intervencije v Afriki, za katere je bilo potrebnih več kot 20 milijonov EUR sredstev, so bile namenjene Somaliji (44 milijonov EUR), Čadu (30 milijonov EUR), programu regionalne pripravljenosti na sušo (30 milijonov EUR), Zimbabveju (25 milijonov EUR) in Etiopiji (40 milijonov EUR).

3.2.2. Bližnji vzhod in nove neodvisne države

Komisija se je še naprej odzivala na težke humanitarne razmere na Zahodnem Bregu in v Gazi, kjer ni bilo leta 2008 nobenega napredka kljub nadaljevanju strukturne pomoči palestinskim organom decembra 2007. Poleg političnega stanja sta najbolj ranljivi del palestinskega prebivalstva v Zahodnem Bregu prizadela dva podnebna dogodka: zmrzal in suša. Sredstva v višini 82,8 milijona EUR so bila zagotovljena za pokritje potreb po hrani najbolj ranljivega prebivalstva na Zahodnem Bregu in v Gazi ter palestinskim beguncem v Libanonu. V odziv na humanitarne potrebe in potrebe po hrani, ki izhajajo iz iraške krize, se je 30 milijonov EUR porabilo za upravičence v Iraku in zunaj njega.

Za severni Kavkaz je Komisija skupaj odobrila 11 milijonov EUR in s tem nadaljevala financiranje žrtev čečenskega spora.

3.2.3. Azija

Za pomoč ljudem v Burmi/Mjanmaru, ki jih je prizadel ciklon Nargis, je bilo dodeljenih 39 milijonov EUR, 36,3 milijona EUR je bilo namenjenih ranljivim osebam, ki so jih prizadeli konflikti in naravne nesreče v Afganistanu, Iranu in Pakistanu. Za pomoč ljudem, ki so jih prizadele naravne nesreče v Bangladešu (napad glodavcev v hribovitem območju Chittagong, preostale potrebe zaradi ciklona Sidr, ki je državo prizadel konec leta 2007, močna monsunska deževja konec septembra 2008, ki so jim sledile hude poplave, zaradi katerih je zastajala voda na jugozahodu), je bilo namenjenih 20,15 milijona EUR. Dodatnih 351 000 EUR je bilo dodeljenih v podporo (burmskim) beguncem iz ljudstva Rohingja, ki so v Bangladešu.

3.2.4. Latinska Amerika

Latinski Ameriki je bilo dodeljenih 34 milijonov EUR, od katerih je bilo 12,5 milijona EUR namenjenih žrtvam konflikta v Kolumbiji in preostalo za odziv na naravne nesreče, kot so La Niña v Boliviji in Ekvadorju, suša v Paragvaju in Hondurasu, izjemen mraz v Boliviji in Peruju ter poplave v Gvatemali in Hondurasu.

3.3. Primerjalna analiza

Primerjalna analiza geografske porazdelitve sklepov o financiranju v letih 2004–2008 v spodnjem grafikonu kaže, da je relativni delež sredstev za države AKP nenehno naraščal, razen leta 2005, ko se je trend obrnil, pri čemer je bil levji delež sredstev namenjen Aziji za dve glavni krizi v tem delu sveta, namreč za cunami in potres v Kašmirju. Glede na to, da gre za petletno obdobje, je treba poudariti tudi, da se financiranje zelo razlikuje po regijah in območjih sveta, kar potrjuje, da so intervencije GD ECHO po svoji naravi in opredelitvi kratkoročno usmerjene. Prav tako je treba opozoriti, da je več kot 96 % proračuna za humanitarno pomoč namenjenega financiranju humanitarnih operacij, manj kot 4 % pa odhodkom za podporo in upravnim odhodkom (obveščanje, revizije, ocenjevanje, podporno osebje itd.). Glej oddelek VIII Priloge.

[pic]

3.4. Zmanjševanje tveganja nesreč in ukrepi za pripravljenost na nesreče

V okviru svojega mandata GD ECHO financira dejavnosti za pripravo na tveganja ali zmanjšanje tveganj, s katerimi se soočajo najbolj ranljive skupnosti in tiste, ki so najbolj izpostavljene naravnim nesrečam.

Glede na vedno večjo ozaveščenost o pomenu pripravljenosti, znatno povečanje števila in intenzivnosti nesreč v zadnjih desetletjih ter Hyoški akcijski okvir za obdobje 2005–2015, ki poziva vse vlade in mednarodne organizacije, naj dajo prednost zmanjšanju tveganja nesreč (ZTN) in vanj investirajo, je GD ECHO v zadnjih letih pospešil financiranje za pripravljenost na nesreče, ki temelji na skupnosti, in je pripravljen še izboljšati ta pristop. Čeprav GD ECHO ostaja v okvirih svoje vloge zagotavljanja humanitarne pomoči, lahko podpira različne ukrepe tako, da uporabi svoje izkušnje.

Prispevek GD ECHO k ZTN se usmerja prek programa DIPECHO, pobud za pripravljenost na sušo, vključitve ukrepov za pripravljenost na nesreče v ukrepe za nujno pomoč ter prizadevanj za ozaveščanje.

Jedro pristopa GD ECHO k pripravljenosti na nesreče sestavljata dve ideji: prvič, povečati osveščenost skupnosti glede tveganj, ki jim grozijo, in drugič, povečati njihovo odzivnost. Istočasno so se začele izvajati dejavnosti za krepitev zmogljivosti lokalnih javnih organov, ki so odgovorni za zaščito prebivalstva. Dejavnosti v zvezi s pripravljenostjo na nesreče se izvajajo s pomočjo številnih partnerjev, ki delajo v tesnem sodelovanju z lokalnimi organizacijami, zaradi česar je dostop do najranljivejših in najbolj oddaljenih skupnosti lažji.

GD ECHO je s svojim novim akcijskim načrtom, ki ga je začel v jugovzhodni Afriki, prisoten v sedmih regijah sveta, ki so posebej izpostavljene naravnim nesrečam.

3.5. Povezava med pomočjo, obnovo in razvojem

Cilj pomoči GD ECHO je skupaj z drugimi instrumenti pomoči olajševati ponovno samozadostnost prebivalstva, kjer in kadar je to mogoče, ter ustvariti pogoje za postopno ukinitev financiranja GD ECHO. V tem pogledu GD ECHO aktivno sodeluje pri izvajanju strategije povezave med pomočjo, obnovo in razvojem ter pri razvoju tesnejšega sodelovanja z drugimi službami Komisije ali drugimi donatorji.

3.6. Glavni partnerji pri humanitarnih operacijah

Humanitarna pomoč, ki jo zagotavlja GD ECHO, se izvaja preko partnerjev. GD ECHO sodeluje s približno 200 nevladnimi organizacijami, agencijami Združenih narodov in mednarodnimi organizacijami, kot sta Mednarodni odbor Rdečega križa ter Mednarodna zveza združenj Rdečega križa in Rdečega polmeseca.

Za GD ECHO je pomembno, da ima večje število raznovrstnih partnerjev, ki omogočajo učinkovito pokrivanje vse večjega seznama potreb po vsem svetu. GD ECHO je razvil tesna delovna razmerja s svojimi partnerji na ravni vprašanj o politikah in na ravni upravljanja humanitarnih operacij.

GD ECHO je v letu 2008 svoje humanitarne operacije izvajal preko nevladnih organizacij (44 %), agencij Združenih narodov (46 %) in mednarodnih organizacij (10 %).

Med letom je GD ECHO pregledal, ponovno ocenil in izboljšal sporazume o partnerstvu, ki urejajo odnose z njegovimi partnerji tako, da je poenostavil postopke, ne da bi s tem ogrozil kontrolo nad spremljanjem in nadziranjem dodeljene pomoči. Tako se je učinkovitost humanitarne pomoči ohranila. Več podrobnosti o letni porazdelitvi med družinami partnerjev je na voljo v oddelku VIII.5 Priloge.

4. ODNOSI Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI

Tako kot v prejšnjih letih si je GD ECHO prizadeval za aktiven odnos z drugimi evropskimi institucijami, državami članicami in mednarodnimi organizacijami ter še naprej spodbujal spoštovanje mednarodnega humanitarnega prava in humanitarnih načel (humanost, nepristranskost, enaka obravnava in nevtralnost).

GD ECHO je zagotavljal tudi, da se je v evropskih in mednarodnih razpravah upoštevalo obvezno spoštovanje humanitarnega prostora med izrednimi razmerami. Prav tako je utrdil delovno razmerje s poročevalcem Evropskega parlamenta za humanitarno pomoč.

Ohranjeni so bili tesni stiki s francoskim in prihodnjim češkim predsedstvom. V zvezi s tem je delo postalo zelo pomembno zaradi ustanovitve nove delovne skupine Sveta za humanitarno pomoč in pomoč v hrani.

V okviru svojih odnosov z donatorji zunaj Unije je GD ECHO ohranil stike z ZDA, vključno z organizacijo dialogov o strateškem partnerstvu (DSP) in drugimi srečanji ter ostal s stikih z drugimi ključnimi donatorji.

GD ECHO je še naprej zagotavljal prisotnost in preglednost humanitarnega vidika v forumih ZN in zagotovil, da stališča, resolucije in izjave teles ZN, usklajene na ravni EU, odražajo politiko Evropske skupnosti.

Več podrobnosti o teh zainteresiranih straneh je na voljo v oddelku V Priloge.

5. DRUGE DEJAVNOSTI

GD ECHO mora v okviru svojih dejavnosti obravnavati tudi druga vprašanja v zvezi z dostavo in kakovostjo humanitarne pomoči:

1. razvoj politike GD ECHO na področju varnosti in zaščite osebja, ki sodeluje pri dostavi humanitarne pomoči;

2. podpora za okrepitev institucionalnih zmogljivosti partnerjev na nekaterih posebnih področjih za izboljšanje njihove zmogljivosti za hitro in učinkovito odzivanje na izredne razmere prek programov za krepitev zmogljivosti ;

3. krepitev zmogljivosti za hitro ukrepanje na terenu z organiziranjem večsektorskih ekip;

4. komunikacijska strategija in obveščanje ter

5. kar zadeva pobude na področju usposabljanja, GD ECHO podpira „ omrežje humanitarne pomoči “, ki podeljuje diplome za interdisciplinarni podiplomski študij.

Natančni podatki o teh dejavnostih so na voljo v oddelku VI Priloge.

6. SKLEPNE UGOTOVITVE

GD ECHO se je še naprej hitro odzival na nepredvidene dogodke, da je lahko pomagal tisočem trpečih ljudi, ki so jih že prizadele dolgotrajne krize. Ti dolgi in vse bolj uničujoči konflikti imajo hude posledice ne le za prebivalstvo danes, ki je nenehno odvisno od humanitarne pomoči, ampak tudi za prihodnje generacije.

Če so podnebne spremembe najpomembnejši dejavnik pri porastu potreb po humanitarni pomoči, je svetovna kriza hrane neposredni problem. Predvideva se, da bodo zdaj še skupaj s svetovno finančno in gospodarsko krizo številne države v razvoju dosegle kritično raven revščine. Vsako zmanjšanje mednarodnih naložb in pomoči zaradi krize bo znatno vplivalo na najranljivejše regije.

Od svoje ustanovitve dalje je GD ECHO nenehno prilagajal svojo strategijo tako, da so njegovo pomoč prejele osebe v največji stiski. Jasno je, da sedanji geopolitični kontekst ustvarja nove izzive. Prva naloga je zaščita ogroženega humanitarnega območja in spodbujanje vseh strani, vpletenih v oborožen konflikt, k spoštovanju mednarodnega humanitarnega prava. Druga naloga je potreba po zagotovitvi skladnosti med naraščajočim številom akterjev, da se učinkovito in primerno dodeli pomoč tistim, ki jo potrebujejo.

Politično gledano GD ECHO s svojimi prizadevanji za uskladitev, ki so se začela s podpisom evropskega soglasja o humanitarni pomoči in sprejetjem akcijskega načrta za njegovo izvajanje, aktivno prispeva k določitvi humanitarne politike in k strateškim vprašanjem glede zmogljivosti zagotavljanja primerne in učinkovite humanitarne pomoči, kjer je najbolj potrebna.

[1] COM(2008) 130, Sporočilo o okrepitvi zmogljivosti odzivanja Unije na nesreče.

[2] http://www.icrc.org/Web/Eng/siteeng0.nsf/htmlall/section_ihl_in_brief?OpenDocument.

[3] Glej Uredbo Sveta št. 1257/96.

[4] Člen 21(2)(g) Pogodbe EU.

[5] http://www.goodhumanitariandonorship.org/.

[6] Na voljo na spletni strani http://ec.europa.eu/echo/funding/key_figures/echo_en.htm.

[7] Članek iz revije The Economist's, J. Holmes, „The Year in 2009“, More help now, please (str. 110).

[8] UL C 25, 30.1.2008.

[9] SEC(2008) 1991 iz maja 2008.

[10] Od tega je GD ECHO pomagal 13,5 milijona notranje razseljenim osebam od skupno 26 milijonov uradno zabeleženih razseljenih oseb – www.internal-displacement.org (IDMC, Internal Displacement Monitoring Centre: Global Overview of Trends and Developments in 2007 – Center za spremljanje notranjih razselitev: splošni pregled usmeritev in razvoja v letu 2007).

[11] GD ECHO pomoč dodeli na podlagi ocene potreb po humanitarni pomoči, ki jo pripravi na podlagi dveh dopolnilnih indeksov: kriznega indeksa in indeksa ranljivosti, ki sta razložena v delu II Priloge.

[12] Razčlenitev skupnih sredstev, za katere so bile prevzete obveznosti v letu 2008, po proračunskih vrsticah je na voljo v delu VIII.

[13] Sklad za nujne primere za pomoč ob katastrofah (Disaster Relief Emergency Fund – DREF).