[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 1.2.2006

SEK(2006) 109 končno

Priporočilo

MNENJE SVETA

v skladu s tretjim odstavkom člena 9 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnitvi konvergenčnega programa Estonije, 2005–2009

(predložena s strani Komisije)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

Ozadje

Pakt stabilnosti in rasti, ki je začel veljati 1. julija 1998, temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje pogojev za stabilnost cen in za močno trajnostno rast, ki pospešuje ustvarjanje delovnih mest. Leta 2005 je bil Pakt prvič spremenjen. Reforma je potrdila koristnost Pakta pri utrjevanju proračunske discipline, vendar je skušala okrepiti njegovo učinkovitost in gospodarsko podporo, pa tudi zaščititi dolgoročno vzdržnost javnih financ.

Uredba Sveta (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[1], ki je del Pakta, določa, da morajo države članice Svetu in Komisiji predložiti programe stabilnosti ali konvergenčne programe ter njihove letne dopolnitve (države članice, ki so že sprejele enotno valuto, predložijo programe stabilnosti ali njihove dopolnitve, države članice, ki je še niso sprejele, predložijo konvergenčne programe ali njihove dopolnitve). Prvi konvergenčni program Estonije je bil predložen maja 2004. V skladu z Uredbo je Svet na podlagi priporočila Komisije in po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom 5. julija 2004 podal mnenje. Dopolnitve programov stabilnosti in konvergenčnih programov v skladu z enakim postopkom Komisija oceni in zgoraj navedeni odbor prouči, po potrebi jih prouči tudi Svet.

V teh programih morajo države članice podrobno opredeliti svoj srednjeročni cilj za proračunski položaj in določiti ukrepe politike za njegovo doseganje in ohranjanje, vključno s spremljajočimi ekonomskimi predpostavkami. Na podlagi reforme Pakta je treba srednjeročni cilj oblikovati za vsako posamezno državo članico posebej ob upoštevanju ekonomske in proračunske heterogenosti v Uniji, tudi glede na proračunsko tveganje za vzdržnost. V reformi je prav tako predvideno, da je treba v konjunkturnem obdobju doseči bolj simetrični pristop k proračunski politiki na podlagi okrepljene proračunske discipline v času ugodnih gospodarskih razmer, medtem ko je treba „večje strukturne reforme“ s preverljivim vplivom na dolgoročno vzdržnost upoštevati v primeru začasnega odstopanja od srednjeročnega cilja ali poteka prilagoditve nanj.

Ob upoštevanju napovedi služb Komisije iz jeseni 2005, kodeksa ravnanja[2], skupno dogovorjene metodologije za ocenjevanje proizvodnih potencialov in ciklično prilagojenih saldov ter širših smernic ekonomskih politik, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005–2008, je Komisija proučila nedavno predloženo dopolnitev konvergenčnega programa Estonije in na podlagi svoje ocene, navedene spodaj, sprejela priporočilo za mnenje Sveta o njej.

Ocena

1. Zadnja dopolnitev konvergenčnega programa Estonije, ki obravnava obdobje 2005–2009, je bila predložena 1. decembra 2005[3]. Dopolnitev programa na splošno upošteva vzorčno strukturo in zahteve po zagotavljanju podatkov programov stabilnosti in konvergenčnih programov, opredeljene v novem kodeksu ravnanja[4].

2. Potem ko je do sredine 90-ih let izkoristila prve ugodnosti drznih reform in prizadevanj za stabilizacijo, je leta 1999 Estonija zaradi krize v Rusiji leta 1998 doživela začasen zaostanek in stagnacijo rasti. Zaradi celovitih strukturnih reform v finančnem in podjetniškem sektorju, ki so povečale odzivnost gospodarstva na tržne sile ter njegova mednarodna odprtost, se je rast od leta 2000 hitro nadaljevala. V zadnjem desetletju je povprečna letna realna rast BDP znašala okoli 6 % in tako krepko prehitela povprečje EU, ki znaša 1,7 %. Visok zunanji primanjkljaj, ki je v letu 2004 znašal 10,5 % BDP, povzroča veliko makroekonomsko neravnovesje.

3. Realna rast BDP je v dopolnitvi ocenjena na 6,5 % za leto 2005, v letu 2006 naj bi se dvignila na 6,6 %, v preostalem programskem obdobju 2007–2009 pa izravnala na 6,3 %. Na splošno je makroekonomski scenarij, na katerem temelji dopolnitev, videti izrazito previden v primerjavi z oceno služb Komisije, vključno z napovedjo iz jeseni 2005. Po izračunih služb Komisije se na podlagi programa v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo načrtuje, da bo stopnja rasti potencialnega BDP ostala razmeroma visoka, vendar bo srednjeročno rahlo upadla. Posledično previdna predvidevanja o realni rasti BDP vodijo k negativni proizvodni vrzeli skozi vse programsko obdobje, nasprotno pa napoved služb Komisije iz jeseni 2005 kaže na pozitivno proizvodno vrzel v letih 2005 in 2006, v letu 2007 pa le malo neuporabljenih zmogljivosti v gospodarstvu. Za rast zaposlovanja se pričakuje, da bo v prihodnjih letih ostala močna. Načrtuje se, da se bo inflacija znižala s 3,5 % v letu 2005 na 2,6 % v letih 2006 in 2007, ter da bo v letih 2008 in 2009 ostala zmerna pri 2,7 %. Zaradi dejanskega povečanja inflacije HICP na 4,1 % za leto 2005, ki odraža osnovne učinke pristopa in visoke cene energije, se projekcija zdi razmeroma optimistična za leto 2006, za leto 2007 pa je skladna z napovedjo Komisije. Ocenjuje se, da se je zunanji primanjkljaj znižal s 13,4 % v letu 2003 na 9 % v letu 2005. Ker so bile javne finance v Estoniji redno v presežku, je to pripomoglo k razreševanju tega velikega neravnovesja v estonskem gospodarstvu; na podlagi programa bi v prihodnjih letih bilo za to na voljo le malo pomoči. Estonija je ohranila stabilen menjalni tečaj v okviru MDT II v vsem letu 2005 v okviru valutnega odbora, ki deluje kot enostranska zaveza znotraj mehanizma. Obrestne mere na denarnem trgu in bančne posojilne obrestne mere so ostale nizke in stabilne v vsem letu 2005, kar odraža verodostojnost monetarnega okvira Estonije.

4. Svet je 17. februarja 2005 v svojem mnenju potrdil proračunsko strategijo, predstavljeno v prejšnji dopolnitvi konvergenčnega programa, ki zajema obdobje 2004–2008. V zvezi z izvrševanjem proračuna v letu 2005 je javnofinančni presežek v napovedi služb Komisije iz jeseni 2005 ocenjen na 1,1 % BDP, medtem ko je bil za cilj prejšnje dopolnitve konvergenčnega programa določen uravnotežen proračun. Zaradi visoke rasti in izboljšanja pri pobiranju davkov je dejanski presežek za leto 2005 dosti večji in znaša okoli 2,5 % BDP.

5. Proračunski okvir v Estoniji je naravnan na ohranitev zdravih javnih financ v okviru visoke trajnostne rasti in povečevanja zaposlovanja. Zato vključuje zahtevo uravnoteženega proračuna za javnofinančne odhodke in nominalne zgornje meje za odhodke centralne ravni države. Program načrtuje uravnotežen javnofinančni saldo od leta 2007, ki bo sledil presežkom v višini 0,3 % oziroma 0,1 % BDP v letih 2005 oziroma 2006. Cilji javnofinančnega presežka za leti 2005 in 2006 so malo višji od tistih v prejšnji dopolnitvi, vendar le delno odražajo boljši rezultat od pričakovanega v letu 2005. Načrtuje se, da bodo deleži odhodkov in prihodkov postopoma upadali do konca programskega obdobja. V primerjavi s prejšnjim programom dopolnitev z decembra 2005 na splošno potrjuje načrtovano proračunsko strategijo letno uravnoteženih proračunov na podlagi znatno ugodnejšega makroekonomskega scenarija.

6. Po izračunih služb Komisije se na podlagi programa v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo načrtuje, da bo strukturni saldo (presežek) postopoma padal v naslednjih štirih letih z okoli 0,5 % BDP v letu 2005 do položaja v ravnovesju v letu 2009. Dopolnitev določa srednjeročni cilj za proračunski položaj, kot je bil določen v Paktu stabilnosti in rasti v strukturnem smislu, tj. v ciklično prilagojenem smislu brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. Ker srednjeročni cilj programa presega najnižje merilo (ocenjen na primanjkljaj v višini okoli 2 % BDP), bi moral pri doseganju izpolniti cilj zagotovitve varnostne rezerve v primeru pojava čezmernega primanjkljaja. Glede ustreznosti je srednjeročni cilj programa v razponu, ki je za države članice euroobmočja in MDT II naveden v Paktu stabilnosti in rasti ter kodeksu ravnanja, in presega tistega, ki je predviden za delež dolga in povprečno dolgoročno rast potencialnega proizvoda.

7. Proračunski rezultati so lahko znatno boljši od predvidenih v programu tudi po letu 2005. Osnovna gospodarska predvidevanja za obdobje 2006–2009 so izrazito previdna. Poleg tega je Estonija v preteklosti že večkrat presegla zastavljene proračunske cilje, zato upravičeno menimo, da se tveganja lahko izkažejo za pozitivna.

8. Glede na to oceno tveganja je videti, da proračunska naravnanost v programu zadostuje, da se izpolni srednjeročni cilj programa skozi vse programsko obdobje. Ker srednjeročni cilj programa presega najnižje merilo, bi moral pri doseganju izpolniti cilj zagotovitve varnostne rezerve, da se prepreči prekoračitev praga primanjkljaja v višini 3 % BDP ob običajnih makroekonomskih nihanjih v celotnem obdobju. Vendar pa ob upoštevanju verjetnosti, da bo rezultat v letu 2005 boljši od načrtovanega, načrtovanje proračunskega presežka na največ 0,1 % BDP v letu 2006 lahko povzroči procikličnost v času ugodnih razmer.

9. Delež javnega dolga Estonije je najnižji v EU in precej pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe. V skladu z dopolnitvijo in napovedjo služb Komisije za obdobje 2005–2007 naj bi se delež dolga še naprej zmanjševal v celotnem programskem obdobju na delež v višini zgolj 2,8 % BDP na koncu leta 2009.

10. Videti je, da je Estonija na podlagi predvidenih proračunskih stroškov zaradi staranja prebivalstva izpostavljena nizkemu tveganju glede vzdržnosti javnih financ. Stopnja bruto javnega dolga je trenutno zelo nizka in načrtuje se, da bo skozi celotno projekcijsko obdobje ostala pod referenčno vrednostjo, ki znaša 60 %. Strategija Estonije, ki vzdržnost postavlja v ospredje proračunske politike vključno z reformo pokojninskega sistema, ki predvideva akumulacijo sredstev, pozitivno prispeva k predvidevanjem glede javnih financ. Trenutni proračunski položaj v presežku prispeva k omejevanju napovedanega proračunskega vpliva zaradi staranja prebivalstva, srednjeročni proračunski načrt ohranjanja uravnoteženih proračunov pa je skladen z nizkimi tveganji za vzdržnost javnih financ.

11. Ukrepi, predvideni na področju javnih financ, so na splošno skladni s širšimi smernicami ekonomskih politik, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005–2008. Zlasti veliki javnofinančni presežki v letu 2005 so prispevali k pomembnemu znižanju zunanjega primanjkljaja pod 10 % BDP. Razumna proračunska politika se opredeljuje kot temelj estonskih politik v programskem obdobju predvsem s spodbujanjem nadaljnjega upadanja zunanjega primanjkljaja do vzdržnih ravni. Dopolnitev prav tako navaja ukrepe za spodbujanje prerazporeditve sredstev, namenjenih za rast in zaposlovanje, zlasti na podlagi zmanjšanja obsega javnega sektorja v gospodarstvu in na podlagi prenosa davčnega bremena z neposrednega na posredno obdavčenje.

12. V nacionalnem programu reform v Estoniji, predloženem 15. oktobra 2005, so opredeljeni naslednji izzivi, ki bistveno vplivajo na javne finance: (i) vzdržnost javnih financ; (ii) proračunska politika, ki podpira rast in nova delovna mesta, in (iii) zagotavljanje stabilnega makroekonomskega okolja. V proračunskih projekcijah konvergenčnega programa so v celoti vključene proračunske posledice ukrepov, opisanih v nacionalnem programu reform. Ukrepi na področju javnih financ, predvideni v konvergenčnem programu, so skladni z ukrepi, predvidenimi v nacionalnem programu reform. Zlasti so v konvergenčnem programu opredeljeni ukrepi za dokončanje pokojninske reforme iz leta 2002, za povečanje davkov na potrošnjo in okoljskih davkov ter istočasno zmanjšanje obdavčenja dela, ter sistematičen premik proračunskih sredstev v korist naložb, spodbujanja raziskav in razvoja ter poklicnega usposabljanja. Konvergenčni program te ukrepe dopolnjuje s spremembami v institucionalni ureditvi javnih financ, predvsem z dokončanjem proračunskega sistema, temelječega na IT, ki povezuje vsa resorna ministrstva z nadzornim organom ministrstva za finance, s formaliziranjem strateškega postopka načrtovanja in s pripravno nove zakonodaje za izboljšanje finančnega upravljanja na lokalni ravni države.

Na splošno je proračunski položaj zdrav in proračunska strategija zagotavlja dober zgled proračunske politike, ki se vodi v skladu s Paktom. Kljub temu pa glede na zgornjo oceno in proračunski rezultat v letu 2005, ki je verjetno dosti boljši od ocenjenega v programu, bi bilo primerno, da si Estonija prizadeva za večji proračunski presežek v letu 2006 in naslednjih letih, da se še naprej spodbuja zmanjševanje neravnovesja v zunanjem saldu.

Priporočilo

MNENJE SVETA

v skladu s tretjim odstavkom člena 9 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o dopolnitvi konvergenčnega programa Estonije, 2005–2009

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik[5] in zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

13. Potem ko je do sredine 90-ih let izkoristila prve ugodnosti drznih reform in prizadevanj za stabilizacijo, je leta 1999 Estonija zaradi krize v Rusiji leta 1998 doživela začasen zaostanek in stagnacijo rasti. Zaradi celovitih strukturnih reform v finančnem in podjetniškem sektorju, ki so povečale odzivnost gospodarstva na tržne sile, ter njegove mednarodne odprtosti se je rast od leta 2000 dalje hitro nadaljevala. V zadnjem desetletju je povprečna letna realna rast BDP znašala okoli 6 % in tako krepko prehitela povprečje EU, ki znaša 1,7 %. Visok zunanji primanjkljaj, ki je v letu 2004 znašal 10,5 % BDP, povzroča veliko makroekonomsko neravnovesje. Proračunska gibanja je zaznamovala na splošno razumna proračunska naravnanost, ki ima za posledico zdrave proračunske presežke.

14. Svet je 17. februarja 2005 v svojem mnenju potrdil proračunsko strategijo, predstavljeno v prejšnji dopolnitvi konvergenčnega programa, ki zajema obdobje 2004–2008. V zvezi z izvrševanjem proračuna v letu 2005 je javnofinančni presežek v napovedi služb Komisije iz jeseni 2005 ocenjen na 1,1 % BDP, medtem ko je bil za cilj prejšnje dopolnitve konvergenčnega programa določen uravnotežen proračun. Zaradi visoke rasti in izboljšanja pri pobiranju davkov je dejanski presežek za leto 2005 dosti večji in znaša okoli 2,5 % BDP.

15. Dne [14. februarja 2006] je Svet proučil dopolnitev konvergenčnega programa Estonije, ki zajema obdobje od leta 2005 do 2009. Dopolnitev programa na splošno upošteva vzorčno strukturo in zahteve po zagotavljanju podatkov programov stabilnosti in konvergenčnih programov, opredeljeno v novem kodeksu ravnanja[6].

16. Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da se bo realna rast BDP povečala s 6,5% v letu 2005 na 6,6% v letu 2006 in se izravnala na 6,3% v povprečju v ostalem programskem obdobju. Ta scenarij je bil ocenjen na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov in videti je, da temelji na izrazito previdnih predpostavkah o rasti. Po izračunih služb Komisije se na podlagi programa v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo načrtuje, da bo stopnja rasti potencialnega BDP ostala razmeroma visoka, vendar srednjeročno bo rahlo upadla. Posledično previdna predvidevanja o realni rasti BDP vodijo k negativni proizvodni vrzeli skozi vse programsko obdobje, nasprotno pa napoved služb Komisije iz jeseni 2005 kaže na pozitivno proizvodno vrzel v letih 2005 in 2006. Kratkoročne projekcije v programu glede inflacije so tudi videti nekoliko nizke.

17. Srednjeročni proračunski okvir v Estoniji je naravnan na ohranitev zdravih javnih financ v okviru visoke trajnostne rasti in povečevanja zaposlovanja. Program načrtuje, da bo javnofinančni saldo, ki bo sledil presežkom v višini 0,3 % oziroma 0,1 % BDP v letih 2005 oziroma 2006, od leta 2007, ostal uravnotežen. Primarni saldo je le neznatno višji zaradi zanemarljivega bremena obresti. Cilji načrtovanega javnofinančnega presežka za leti 2005 in 2006 so malo višji od tistih v prejšnji dopolnitvi, vendar le delno odražajo boljši rezultat od pričakovanega v letu 2005, v presežku okoli 2,5 % BDP, največ zaradi dvigajoče se gospodarske rasti in izboljšanja pri pobiranju davkov. Načrtuje se, da bodo deleži odhodkov in prihodkov postopoma upadali do konca programskega obdobja. V primerjavi s prejšnjo dopolnitvijo programa dopolnitev z decembra 2005 na splošno potrjuje načrtovano proračunsko strategijo letno uravnoteženih proračunov na podlagi znatno ugodnejšega makroekonomskega scenarija.

18. Načrtuje se, da se bo v programskem obdobju strukturni presežek (tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), izračunan na podlagi skupno dogovorjene metodologije, upadal za povprečno 0,1 % BDP letno. Program kot srednjeročni cilj za proračunski položaj določa uravnotežen proračun v strukturnem smislu in načrtuje ohranitev strukturnega salda, ki bo izpolnjeval srednjeročni cilj programa skozi vse programsko obdobje. Ker srednjeročni cilj programa presega najnižje merilo (ocenjen na primanjkljaj v višini okoli 2% BDP), bi moral pri doseganju izpolniti cilj zagotovitve varnostne rezerve za preprečitev pojava čezmernega primanjkljaja. Glede ustreznosti je srednjeročni cilj programa v razponu, ki je za države članice euroobmočja in MDT II naveden v Paktu stabilnosti in rasti ter kodeksu ravnanja, in presega tistega, ki je predviden za delež dolga in povprečno dolgoročno rast potencialnega proizvoda.

19. Proračunski rezultati so lahko znatno boljši od načrtovanih v programu, tudi po letu 2005. Osnovna gospodarska predvidevanja za obdobje 2006–2009 so izrazito previdna. Poleg tega je Estonija v preteklosti že večkrat presegla zastavljene proračunske cilje, zato upravičeno menimo, da se tveganja lahko izkažejo za pozitivna.

20. Glede na to oceno tveganja se zdi, da proračunska strategija zadostuje za dosego proračunskega stanja v strukturnem smislu, ki se glede na Pakt lahko šteje kot primeren skozi vse programsko obdobje. Prav tako proračunska naravnanost v programu zagotavlja dovolj varnostne rezerve, da se prepreči prekoračitev praga primanjkljaja v višini 3 % BDP ob običajnih makroekonomskih nihanjih skozi vse programsko obdobje. Vendar pa ob upoštevanju verjetnosti, da bo rezultat v letu 2005 boljši od načrtovanega, načrtovanje proračunskega presežka na največ 0,1 % BDP v letu 2006 lahko povzroči procikličnost v času „ugodnih razmer“.

21. Ocenjuje se, da je delež javnega dolga konec leta 2005 znašal 4,6% BDP, kar je precej pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP, in je nedvomno najnižji javni dolg v EU. Program predvideva, da se bo delež javnega dolga v programskem obdobju znižal za 1,8 odstotne točke.

22. Videti je, da je Estonija na podlagi predvidenih proračunskih stroškov zaradi staranja prebivalstva izpostavljena nizkemu tveganju glede vzdržnosti javnih financ. Stopnja bruto javnega dolga je trenutno zelo nizka in načrtuje se, da bo skozi celotno projekcijsko obdobje ostala pod referenčno vrednostjo, ki znaša 60 %. Strategija Estonije, ki vzdržnost postavlja v ospredje proračunske politike vključno z reformo pokojninskega sistema, ki predvideva akumulacijo sredstev, pozitivno prispeva k predvidevanjem glede javnih financ. Trenutni proračunski položaj v presežku prispeva k omejevanju napovedanega proračunskega vpliva zaradi staranja prebivalstva, srednjeročni proračunski načrt ohranjanja uravnoteženih proračunov pa je skladen z nizkimi tveganji za vzdržnost javnih financ.

23. Ukrepi, predvideni na področju javnih financ, so na splošno skladni s širšimi smernicami ekonomskih politik, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005–2008. Zlasti veliki javnofinančni presežki v letu 2005 so prispevali k pomembnemu znižanju negativnega zunanjega salda pod 10 % BDP. Razumna proračunska politika se opredeljuje kot temelj estonskih politik v programskem obdobju predvsem s spodbujanjem nadaljnjega upadanja zunanjega primanjkljaja do vzdržnih ravni. Dopolnitev prav tako navaja ukrepe za spodbujanje prerazporeditve sredstev, namenjenih za rast in zaposlovanje, zlasti na podlagi zmanjšanja obsega javnega sektorja v gospodarstvu in na podlagi prenosa davčnega bremena z neposrednega na posredno obdavčenje.

24. V nacionalnem programu reform v Estoniji, predloženem 15. oktobra 2005 v okviru prenovljene lizbonske strategije za rast in delovna mesta, so opredeljeni naslednji izzivi, ki bistveno vplivajo na javne finance: (i) vzdržnost javnih financ; (ii) proračunska politika, ki podpira rast in nova delovna mesta, in (iii) zagotavljanje stabilnega makroekonomskega okolja. V proračunskih projekcijah konvergenčnega programa so v celoti vključene proračunske posledice ukrepov, opisanih v nacionalnem programu reform. Ukrepi na področju javnih financ, predvideni v konvergenčnem programu, so skladni z ukrepi, predvidenimi v nacionalnem programu reform. Zlasti so v konvergenčnem programu opredeljeni ukrepi za dokončanje pokojninske reforme iz leta 2002, za povečanje davkov na potrošnjo in okoljskih davkov ter istočasno zmanjšanje obdavčenja dela, ter sistematičen premik proračunskih sredstev v korist naložb, spodbujanja raziskav in razvoja ter poklicnega usposabljanja. Konvergenčni program te ukrepe dopolnjuje s spremembami v institucionalni ureditvi javnih financ, predvsem z dokončanjem proračunskega sistema, temelječega na IT, ki povezuje vsa resorna ministrstva z nadzornim organom ministrstva za finance, s formaliziranjem strateškega postopka načrtovanja in z novo zakonodajo za izboljšanje finančnega upravljanja na lokalni ravni države.

Na podlagi zgornje ocene Svet meni, da je na splošno proračunski položaj zdrav in proračunska strategija zagotavlja dober zgled proračunske politike, ki se vodi v skladu s Paktom. Kljub temu pa Svet meni, da bi bilo glede na proračunski rezultat v letu 2005, ki je verjetno dosti boljši od ocenjenega v programu, primerno, da si Estonija prizadeva za večji proračunski presežek v letu 2006 in naslednjih letih, da se še naprej spodbuja zmanjševanje neravnovesja v zunanjem saldu.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih projekcij

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |

Realni BDP (spremembe v %) | KP dec. 2005 | 7,8 | 6,5 | 6,6 | 6,3 | 6,3 | 6,3 |

COM nov. 2005 | 7,8 | 8,4 | 7,2 | 7,4 | ni podatkov | ni podatkov |

KP nov. 2004 | 5,6 | 5,9 | 6,0 | 6,0 | 6,0 | ni podatkov |

Inflacija po HICP (%) | KP dec. 2005 | 3,0 | 3,5 | 2,6 | 2,6 | 2,7 | 2,7 |

COM nov. 2005 | 3,0 | 4,1 | 3,3 | 2,6 | ni podatkov | ni podatkov |

KP dec. 20041 | 3,3 | 3,2 | 2,5 | 2,8 | 2,8 | ni podatkov |

Proizvodna vrzel (v % potencialnega BDP) | KP dec. 20052 | 0,1 | -0,4 | -0,6 | -0,7 | -0,5 | -0,1 |

COM nov. 20053 | -0,2 | 0,5 | 0,1 | -0,1 | ni podatkov | ni podatkov |

KP dec. 20042 | -0,9 | -1,3 | -1,7 | -1,2 | -1,0 | ni podatkov |

Javnofinančni saldo (v % BDP) | KP dec. 2005 | 1,7 | 0,3 | 0,1 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |

COM nov. 2005 | 1,7 | 1,1 | 0,6 | 0,4 | ni podatkov | ni podatkov |

KP dec. 2004 | 1,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |

Primarni saldo (v % BDP) | KP dec. 2005 | 1,9 | 0,5 | 0,3 | 0,2 | 0,1 | 0,1 |

COM nov. 2005 | 1,9 | 1,3 | 0,8 | 0,5 | ni podatkov | ni podatkov |

KP dec. 2004 | 1,3 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,1 | ni podatkov |

Ciklično prilagojeni saldo = Strukturni saldo4 (v % BDP) | KP dec. 2005 | 1,7 | 0,4 | 0,3 | 0,2 | 0,1 | 0,0 |

COM nov. 2005 | 1,8 | 1,0 | 0,6 | 0,4 | ni podatkov | ni podatkov |

KP dec. 2004 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |

Bruto javni dolg (v % BDP) | KP dec. 2005 | 5,4 | 4,6 | 4,4 | 3,3 | 3,0 | 2,8 |

COM nov. 2005 | 5,5 | 5,1 | 4,0 | 3,1 | ni podatkov | ni podatkov |

KP dec. 2004 | 4,8 | 4,6 | 4,3 | 3,1 | 2,9 | ni podatkov |

Opombe: 1 Dopolnitev konvergenčnega programa iz decembra 2004 obravnava nacionalno opredelitev indeksa življenjskih potrebščin in ne HICP. Razlike so zanemarljive. 2 Izračuni služb Komisije na podlagi podatkov iz programa. 3 Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 7,2 %, 7,1 %, 6,7 % oziroma 6,5 % za leta v obdobju 2004–2007. 4 Ker v programu ni opredeljenih enkratnih in drugih začasnih ukrepov, sta ciklično prilagojeni saldo in strukturni saldo ista. Vir: Konvergenčni program(KP); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2005 (COM); izračuni služb Komisije. |

[1] UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, se nahajajo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] Mnenje Ekonomsko-finančnega odbora „Podrobni opis izvajanja Pakta stabilnosti in rasti ter smernice o obliki in vsebini programov stabilnosti in konvergenčnih programov“, ki jih je 11. oktobra 2005 potrdil Ekonomsko-finančni svet.

[3] Prevod programa v angleškem jeziku je bil predložen 2. januarja 2006.

[4] Program vsebuje večino obveznih in neobveznih podatkov, ki jih določa novi kodeks ravnanja.

[5] UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[6] Program vsebuje večino obveznih in neobveznih podatkov, ki jih določa novi kodeks ravnanja.