Posebno poročilo Ali je bila podpora 
Evropskega sklada za 
regionalni razvoj malim in 
srednje velikim podjetjem 
na področju e‑trgovanja 
uspešna?SL 2014  št. 20
EVROPSKO 
RAČUNSKO
SODIŠČE
EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČE  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-naslov: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Veliko dodatnih informacij o Evropski uniji je na voljo na internetu.  
Dostop je mogoč na strežniku Europa ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Urad za publikacije Evropske unije, 2015
ISBN 978-92-872-1338-9
doi: 10.2865/17587
© Evropska unija, 2015
Reprodukcija je dovoljena z navedbo vira.
Printed in Luxembourg
Ali je bila podpora 
Evropskega sklada za 
regionalni razvoj malim in 
srednje velikim podjetjem 
na področju e‑trgovanja 
uspešna?
(v skladu z drugim pododstavkom člena 287(4) PDEU)Posebno poročiloSL 2014  št. 20
02
 Vsebina
Odstavek
 Glosar in kratice
I–IV Povzetek
1–11  Uvod
1–3 Zakaj je e‑trgovanje pomembno?
4–6 Strategije EU za informacijsko družbo
7–9 Podpora Evropskega sklada za regionalni razvoj naložbam v e‑trgovanje
10 –11  Sistem upravljanja Evropskega sklada za regionalni razvoj
12–16  Obseg in cilji revizije
17– 62  Opažanja
17–27  Operativni programi v državah članicah so bili dobra podlaga za zagotavljanje podpore malim in 
srednje velikim podjetjem na področju e‑trgovanja, ne pa tudi za merjenje smotrnosti
18–19  Vse izbrane države članice so revidirane operativne programe pripravile v skladu z ustreznimi regionalnimi 
ali nacionalnimi strategijami za informacijske in komunikacijske tehnologije
20–27  Vsi revidirani operativni programi so vključevali ukrepe za e‑trgovanje ter povezane cilje in kazalnike, ker 
pa so bili ti pozneje spremenjeni, je bilo pravilno ocenjevanje smotrnosti včasih ovirano
28–51  Organi upravljanja so se v fazi izbora in spremljanja bolj kot na rezultate osredotočali na izložke
29–43  V postopkih za izbor projektov je bilo le redko ocenjeno, ali so izbrani projekti, za katere je najbolj verjetno, 
da bodo prispevali k razvoju malih in srednje velikih podjetij in/ali doseganju ciljev EU za informacijsko 
družbo
44–51  Organi upravljanja v večini primerov niso mogli oceniti vpliva posameznega projekta na razvoj malega ali 
srednje velikega podjetja
03 Vsebina
52–62  Na splošno so mala in srednje velika podjetja projekte izvajala nemoteno, vendar doseženi 
rezultati niso bili vedno prikazani
53–57  Izložki projektov so bili na splošno skladni s povezano uporabo
58–62  Mnogo malih in srednje velikih podjetij je povedalo, da so imela koristi od izvajanja projekta, vendar 
doseženi rezultati niso bili sistematično izmerjeni
63–68  Zaključki in priporočila
 Odgovori Komisije
04
 Glosar  
in kratice
ESRR : Evropski sklad za regionalni razvoj: ESRR zagotavlja finančno pomoč za spodbujanje ekonomske in socialne 
kohezije med regijami EU. Posegi ESRR se večinoma izvajajo z operativnimi programi, ki vključujejo veliko število 
projektov.
EU: Evropska unija.
IKT: Informacijske in komunikacijske tehnologije.
Izložek : Kar se proizvede ali doseže z viri, ki so dodeljeni posegu (npr. dodelitev nepovratnih sredstev malim in 
srednje velikim podjetjem, izdelava spletnih strani, nakup programske opreme IT).
Mrtve izgube : Mrtve izgube se pojavijo, kadar se zagotovi financiranje za podporo upravičencem, ki bi enako 
odločitev sprejeli tudi brez pomoči. V takih primerih izida ni mogoče pripisati politiki, upravičencu izplačana pomoč 
pa ni imela nobenega vpliva. Delež odhodkov, ki povzročajo mrtve izgube, je zato že sam po sebi neuspešen, ker ne 
prispeva k doseganju ciljev.
MSP : Mala in srednje velika podjetja. Komisija jih opredeljuje kot podjetja z manj kot 250 zaposlenimi in z letnim 
prometom, ki ne presega 50 milijonov EUR, in/ali bilančno vsoto, ki ne presega 43 milijonov EUR.
OP: Operativni program: dokument, ki ga odobri Komisija in vsebuje usklajen sklop prednostnih nalog z večletnimi 
ukrepi, ki vključujejo veliko projektov.
Organ upravljanja : Nacionalni, regionalni ali lokalni javni organ ali javno ali zasebno telo, ki ga določi država 
članica za upravljanje operativnega programa.
Posredniško telo : Vsako javno ali zasebno telo ali služba, ki deluje v pristojnosti organa za upravljanje ali v imenu 
tega organa izvaja naloge v razmerju do upravičencev, ki izvajajo operacije.
Rezultat : Takojšnje spremembe, ki nastanejo za neposredne naslovnike ob koncu njihovega sodelovanja v posegu 
(npr. večji promet, povečanje števila strank, višji odstotek spletne prodaje, ustvarjanje delovnih mest).
Vpliv : Dolgoročnejše socialno‑ekonomske posledice, ki jih je mogoče opaziti po nekem obdobju po zaključku 
posega ter lahko vplivajo na neposredne naslovnike posega in na posredne naslovnike zunaj meja posega, oboji pa 
so lahko zmagovalci ali poraženci.
05
 Povzetek
I
Za tehnologije e‑trgovanja velja, da pomagajo pri 
pospeševanju gospodarske rasti, nadaljnjem razvoju 
enotnega trga in pospeševanju evropskega povezo ‑
vanja. To je predvsem pomembno za mala in srednje 
velika podjetja, ki pri sprejemanju informacijskih in 
komunikacijskih tehnologij še vedno zaostajajo za 
velikimi podjetji.
II
Komisija zato vedno bolj poudarja, da je treba spod ‑
bujati razvoj e‑trgovanja, zlasti z Evropsko digitalno 
agendo, ki je ena od njenih vodilnih pobud. Iz prora ‑
čuna Evropskega sklada za regionalni razvoj so bile 
v programskem obdobju 2007–2013 za spodbujanje 
uporabe informacijskih in komunikacijskih tehnologij 
v malih in srednje velikih podjetjih namenjene prib ‑
ližno tri milijarde EUR.
III
Revizija je obravnavala vprašanje, ali je bila podpora 
Evropskega sklada za regionalni razvoj malim in 
srednje velikim podjetjem na področju e‑trgovanja 
uspešna. Ugotovljeno je bilo, da je podpora sklada za 
projekte e‑trgovanja prispevala k povečanju razpo ‑
ložljivosti spletnih poslovnih storitev. Toda zaradi 
pomanjkljivosti pri spremljanju je bilo nemogoče 
oceniti, v kakšnem obsegu je prispevala k uresniče ‑
vanju strategij EU in držav članic za informacijske in 
komunikacijske tehnologije ter doseganju razvojnih 
ciljev malih in srednje velikih podjetij. Poleg tega so 
bili zaradi šibkih izbirnih postopkov sofinancirani 
projekti, za katere ni bilo verjetno, da bodo zagotovili 
stroškovno učinkovitost.IV
Sodišče zato priporoča, naj Komisija:
(a) zagotovi, da bo od držav članic dobila dosledne in 
zanesljive informacije o napredku operativnih pro ‑
gramov, tako s finančnega vidika kot tudi z vidika 
smotrnosti, s posebnim poudarkom na kazalnikih 
rezultatov in ciljih;
(b) vztraja, da bodo z izbirnimi merili in postop ‑
ki držav članic izbrani projekti, ki med prosilci 
kar najbolj povečujejo dodano vrednost v zvezi 
s spodbujanjem razvoja e‑trgovanja v malih in 
srednje velikih podjetjih ter doseganjem ciljev 
Evropske digitalne agende. Hkrati naj zagotovi, da 
so ti postopki z vidika potrebnega časa in admini ‑
strativnega dela primerni za ciljne upravičence;
(c) od organov upravljanja v državah članicah zahte ‑
va, da vzpostavijo upravljavska orodja za spremlja ‑
nje vpliva nepovratnih sredstev na poslovni razvoj 
podpiranih malih in srednje velikih podjetij.
06
 Uvod
Zakaj je e‑trgovanje 
pomembno?
01 
Elektronsko trgovanje (v nadaljnjem 
besedilu: e‑trgovanje) je prodaja ali 
nakup blaga ali storitev, ki se med 
podjetji, gospodinjstvi, posamezniki ali 
zasebnimi organizacijami izvede  
z elektronskimi transakcijami po spletu 
ali drugih računalniških (spletnih ko ‑
munikacijskih) omrežjih1.
02 
Za tehnologije e‑trgovanja velja, da 
pomagajo pri pospeševanju gospodar ‑
ske rasti, nadaljnjem razvoju enotnega 
trga in pospeševanju evropskega po ‑
vezovanja. To je predvsem pomembno 
za mala in srednje velika podje ‑
tja (MSP), katerim so Svet, Evropski 
parlament in Komisija večkrat priznali 
vlogo v evropskem gospodarstvu, 
vendar pri sprejemanju informacijskih 
in komunikacijskih tehnologij (IKT) še 
vedno zaostajajo za velikimi podjetji.
03 
Kot je omenjeno v več dokumentih 
Komisije,2 je spodbujanje uporabe IKT, 
predvsem e‑trgovanja, torej ključno za 
izboljšanje splošnega razvoja in kon ‑
kurenčnosti, zlasti MSP , ter ustvarjanje 
delovnih mest3.Strategije EU za 
informacijsko družbo
04 
Od leta 2000 je Komisija pripravila več 
strategij za razvoj informacijske družbe 
v EU: v okviru lizbonske strategije je 
začela pobudo e‑Evropa4 in strategi ‑
jo za evropsko informacijsko družbo 
2010 (strategija i2010)5, leta 2010 pa je 
uvedla Evropsko digitalno agendo, ki 
je ena od sedmih vodilnih pobud stra ‑
tegije Evropa 2020, namenjene rasti in 
zaposlovanju (glej diagram 1 ).
05 
Evropska digitalna agenda temelji na 
strategiji i2010. V njej je bilo poudarje ‑
no, kako pomembna je trajna zaveza 
EU in držav članic kot celote, tudi na 
regionalni ravni6. Vsebuje ukrepe, ki 
so zbrani v stebrih7. Naloga enega od 
stebrov („enotni digitalni trg“) je med 
drugim poenostaviti spletne in čezmej -
ne transakcije . Trije njegovi cilji od 13 
so povezani z e‑trgovanjem, en cilj, 
ki je osredotočen posebej na mala in 
srednje velika podjetja, pa je, da bi do 
leta 2015 33 % malih in srednje velikih 
podjetij prodajalo in kupovalo po sple ‑
tu8. Zadnji kazalnik napredka digitalne 
agende je pokazal, da se število malih 
in srednje velikih podjetij, ki prodajajo 
in kupujejo po spletu, počasi povečuje. 
Prodaja se je povečala z 12 % leta 2009 
na 14 % leta 2013, kupovanje pa se je 
v istem obdobju povečalo s 24 % na 
26 %.1 Skupna definicija OECD in 
Eurostata.
2 COM(2010) 245 final/2 z dne 
26. avgusta 2010 – Evropska 
digitalna agenda; 
COM(2011) 777 final z dne 
15. novembra 2011 – Delovni 
program Komisije za leto 2012; 
COM(2013) 739 final z dne 
22. oktobra 2013 – Delovni 
program Komisije za leto 2014.
3 Internetno gospodarstvo naj 
bi za vsako izgubljeno delovno 
mesto ustvarilo 2,6 delovnega 
mesta, pripišemo pa mu lahko 
25 % čisto ustvarjenih 
delovnih mest (tako naj bi bilo 
v Franciji v obdobju 
1995–2010). McKinsey:  Impact 
d’internet sur l’économie 
française  (Vpliv interneta na 
francosko gospodarstvo), 
marec 2011.
4 COM(99) 687 final z dne 
8. decembra 1999 – eEurope 
- An information society for all  
(e‑Evropa – informacijska 
družba za vse).
5 COM(2005) 229 final z dne 
1. junija 2005 – i2010 – 
Evropska informacijska družba 
za rast in zaposlovanje.
6 COM(2010) 245 final/2, str. 7.
7 Evropska digitalna agenda je 
leta 2010 vsebovala 101 ukrep 
v sedmih stebrih. Leta 2012 jo 
je Komisija posodobila in 
sprejela sedem novih 
prednostnih nalog in dodatnih 
31 ukrepov.
8 Druga cilja sta, da bi do leta 
2015 50 % posameznikov 
kupovalo po spletu, čezmejno 
po spletu pa bi jih kupovalo 
20 %.
07 Uvod
9 Namen je bil, da se do leta 
2015 podvojita delež 
e‑trgovanja pri prodaji na 
drobno (3,4 % leta 2010) in 
delež internetnega sektorja 
v evropskem BDP (manj kot 
3 % leta 2010). COM(2011) 942 
final z dne 11. januarja 
2012 – Skladen okvir za 
okrepitev zaupanja v enotni 
digitalni trg elektronskega 
poslovanja in spletnih storitev.Diagram 1Strategije EU za informacijsko družbo
v
2000 2005 2015 2010 2020Lizbonska strategija (2000)
Namen: Evropa bo do leta 2010 postala najbolj 
konkurenčno in dinamično gospodarstvo na svetu
Poudarja, da mora Evropa izkoristiti priložnosti, ki jih ponujata 
digitalno gospodarstvo in internet.
Pobuda in akcijski 
načrti za e-Evropo
Namen: spodbujanje 
storitev, aplikacij in 
spletne vsebine. Vsebuje 
10 prednostnih nalog, 
med katerimi je tudi 
spodbujanje e-trgovanjaStrategija za 
informacijsko družbo 
(strategija i2010)
Namen: spodbujanje 
konvergence v informacijskih in 
komunikacijskih tehnologijah 
do leta 2010 z izvajanjem treh 
podprogramov, med katerimi 
je eden namenjen razvoju 
enotnega evropskega 
informacijskega prostoraNamen: zagotavljanje pametne, trajnostne in vključujoče 
rasti s sedmimi vodilnimi pobudami, med katerimi je tudi 
Evropska digitalna agenda. Strategija Evropa 2020 za rast in delovna mesta (2010)
Evropska digitalna agenda
Namen: ponovno zagnati gospodarstvo EU ter državljanom in 
podjetjem v Evropi omogočiti, da bi jim digitalne tehnologije 
prinesle kar največje korist
Cilji: 113 ciljev – trije speciﬁčni cilji za e-trgovanje
Vir: Evropsko računsko sodišče.
06 
Poleg tega je Komisija januarja 2012 
sprejela sporočilo o e‑trgovanju in 
spletnih storitvah z ukrepi, s katerimi 
bi se obseg e‑trgovanja v EU do leta 
2015 podvojil9.
08 Uvod
Podpora Evropskega 
sklada za regionalni 
razvoj naložbam 
v e‑trgovanje
07 
V programskem obdobju 2007–2013 
je bilo v strateških smernicah Skup ‑
nosti poudarjeno10, da je uporaba IKT 
v podjetjih, zlasti v MSP , pomembna za 
povečanje produktivnosti ter spod ‑
bujanje odprtega in konkurenčnega 
digitalnega gospodarstva. Pri vmes ‑
nem pregledu lizbonske strategije 
je bilo prav tako poudarjeno11, kako 
pomembno je, da vsi sektorji gospo ‑
darstva uporabljajo IKT, poudarjena pa 
je bila tudi vloga kohezijske politike pri 
spodbujanju sprejemanja IKT.
08 
Proračun Evropskega sklada za regio ‑
nalni razvoj (ESRR), ki je bil v program ‑
skem obdobju 2007–2013 namenjen 
za uporabo IKT v malih in srednje 
velikih podjetjih, vključno z naložbami 
v e‑trgovanje, je znašal približno tri 
milijarde EUR, to je 11 % podpore, na ‑
menjene neposredno malim in srednje 
velikim podjetjem, in 21 % podpore, 
namenjene IKT. Po navedbah Komisije 
je bilo do novembra 2013 57 % ome ‑
njenega proračuna dodeljenega izbra ‑
nim projektom, kar v primerjavi s 85 %, 
ki so bili dodeljeni iz obeh strukturnih 
skladov, kaže na nizko stopnjo črpanja 
sredstev (glej tudi odstavka 24 in 27).
09 
Za zneske, posebej dodeljene nalož ‑
bam v e‑trgovanje, ni na voljo šte ‑
vilčnih podatkov, saj se v kategorijah 
poročanja, ki so določene v uredbah12, 
ne zahteva ločeno poročanje o pod ‑
pori e‑trgovanju. Poleg tega kategorija 
odhodkov, ki zajema podporo e‑trgo ‑
vanju, vključuje tudi izobraževanje, 
usposabljanje, povezovanje ter druge 
storitve in aplikacije MSP .Sistem upravljanja 
Evropskega sklada za 
regionalni razvoj
10 
ESRR je eden od skladov kohezijske 
politike. Skladi kohezijske politike se 
izvajajo v okviru večletnih programov 
in v skladu z ureditvijo deljenega 
upravljanja med Komisijo in državami 
članicami. Komisija za vsako program ‑
sko obdobje na podlagi predlogov 
držav članic odobri operativne pro ‑
grame in okvirne finančne načrte, ki 
vključujejo prispevek EU in nacionalne 
prispevke.
11 
Projekte, ki se financirajo iz opera ‑
tivnih programov, izberejo organi 
upravljanja, izvedejo pa jih fizične 
osebe, združenja, zasebna ali javna 
podjetja ali lokalna, regionalna in naci ‑
onalna javna telesa.10 Sklep Sveta 2006/702/ES z dne 
6. oktobra 2006 o strateških 
smernicah Skupnosti 
o koheziji (UL L 291, 21.10.2006, 
str. 11).
11 COM(2005) 24 final z dne 
2. februarja 2005 – Skupna 
prizadevanja za gospodarsko 
rast in nova delovna mesta. 
Nov začetek za lizbonsko 
strategijo.
12 Uredba Sveta (ES) 
št. 1083/2006 z dne 11. julija 
2006 o splošnih določbah 
o Evropskem skladu za 
regionalni razvoj, Evropskem 
socialnem skladu in 
Kohezijskem skladu in 
razveljavitvi Uredbe (ES) 
št. 1260/1999 ter Uredba 
Komisije (ES) št. 1828/2006 
z dne 8. decembra 2006 
o pravilih za izvajanje Uredbe 
Sveta (ES) št. 1083/2006 
o splošnih določbah 
o Evropskem skladu za 
regionalni razvoj, Evropskem 
socialnem skladu in 
Kohezijskem skladu ter 
Uredbe (ES) št. 1080/2006 
Evropskega parlamenta in 
Sveta o Evropskem skladu za 
regionalni razvoj.
09
 Obseg   
in cilji revizije
12 
Sodišče je preučilo, ali je bila podpora 
Evropskega sklada za regionalni razvoj 
malim in srednje velikim podjetjem na 
področju e‑trgovanja uspešna. Revi ‑
zija je bila osredotočena na tri glavna 
revizijska vprašanja:
(a) Ali so bili operativni programi, ki 
so jih razvile države članice in jih je 
odobrila Komisija, dobra podlaga 
za učinkovito podporo ukrepom 
za e‑trgovanje za mala in srednje 
velika podjetja?
(b) Ali so organi upravljanja ustrez ‑ 
no izbrali in spremljali projekte 
e‑trgovanja?
(c) Ali so se projekti e‑trgovanja, ki jih 
je sofinanciral Evropski sklad za re ‑
gionalni razvoj, uspešno izvajali in 
ali so upravičenim malim in sred ‑ 
nje velikih podjetjem zagotovili 
merljive koristi?
13 
Revizija je bila osredotočena na pod ‑
poro, ki jo je v obdobju 2007–2013 
zagotavljal ESRR, zajemala pa je pet 
operativnih programov v štirih državah 
članicah: Grčija („Digitalna konver ‑
genca“), Italija („Piemont“ in „Emi ‑
lija‑Romanja“), Poljska („Inovativno 
gospodarstvo“) in Združeno kraljestvo 
(„Škotsko nižavje in višavje“). Ti so 
skupaj predstavljali 1,6  milijarde  EUR 
(51 %) proračuna ESRR, namenjenega 
za uporabo IKT v malih in srednje veli ‑
kih podjetjih.
14 
Te države članice so bile izbrane, ker so 
njihovi operativni programi vključevali 
ukrepe za e‑trgovanje, izbrane pa so 
bile tudi na podlagi dodeljenih pro ‑
računskih sredstev in zneskov, name ‑
njenih uporabi IKT v malih in srednje 
velikih podjetjih.15 
V revizijsko delo so bili vključeni:
(a) pregled strateškega okvira Komisi ‑
je za e‑trgovanje in informacijsko 
družbo;
(b) preučitev nacionalnih in ustreznih 
regionalnih strateških dokumentov 
za e‑trgovanje, ki so jih za obdobje 
2007–2013 pripravile izbrane drža ‑
ve, ter analizo povezanih operativ ‑
nih programov;
(c) obiski nacionalnih in regionalnih 
organov, odgovornih za vodenje 
operativnih programov v izbranih 
državah članicah;
(d) preučitev 30 projektov13, ki so se 
morali izvajati vsaj dve leti, na 
kraju samem, da se je lahko ocenil 
njihov vpliv. Skupni upravičeni 
stroški revidiranih projektov so 
znašali med približno 1 800 EUR in 
527 000 EUR (pri čemer je prispe ‑
vek ESRR znašal med 12 % in 74 %). 
Trije projekti so bili v obliki nefi ‑
nančne pomoči, saj so zagotavljali 
svetovalne storitve;
(e) študijski obisk v regiji, kjer se izvaja 
tako imenovani sistem bonov 
za IKT (glej okvir 2 ). To je pilotni 
projekt, ki ga je nedavno uvedla 
Komisija, da bi ocenila tovrstno 
alternativno uporabo ESRR in jo 
primerjala z izbirnimi postopki, 
v skladu s katerimi so bili revidirani 
projekti izbrani in izvedeni.
16 
Revizijski dokazi so bili zbrani na 
podlagi razgovorov z uradniki Komisije 
in držav članic, priskrbeli pa so jih tudi 
vodje projektov.13 Opozoriti je treba, da so se 
projekti v Združenem 
kraljestvu (Škotsko nižavje in 
višavje) izvajali na dveh ravneh 
(projekti sponzorjev projektov 
in projekti za MSP). V ta 
podatek so vključeni samo 
projekti za MSP .
10
 Opažanja
Operativni programi 
v državah članicah so bili 
dobra podlaga za 
zagotavljanje podpore 
malim in srednje velikim 
podjetjem na področju 
e‑trgovanja, ne pa tudi za 
merjenje smotrnosti
17 
Sodišče je preučilo, ali:
(a) so države članice svoje operativ ‑
ne programe pripravile v skladu 
z ustreznimi strategijami na pod ‑ 
ročju IK T;
(b) so bili v operativnih programih 
opredeljeni specifični nameni in 
ukrepi za obravnavo opredeljenih 
potreb ter ustrezni cilji in kazalniki 
za spremljanje njihove smotrnosti.
Vse izbrane države članice  
so revidirane operativne 
programe pripravile v skladu 
z ustreznimi regionalnimi ali 
nacionalnimi strategijami za 
informacijske in komunika ‑
cijske tehnologije
18 
Ko so bili operativni programi pri ‑ 
pravljeni, je bil v vseh izbranih državah 
članicah vzpostavljen strateški okvir 
za obravnavo njihovih potreb v zvezi 
z uporabo IKT/informacijsko družbo 
ter za razvoj in konkurenčnost MSP . 
Vendar je bila med preučenimi strate ‑
gijami samo grška tako celovita, da je 
vključevala organizacijsko strukturo, 
v kateri je bila dodeljena odgovornost 
za izvajanje strateških ciljev ter za pot ‑
rebne in razpoložljive vire.19 
Strategije so nato upoštevali organi 
upravljanja v operativnih programih, 
čeprav so jih izrecno navedli samo 
v operativnih programih v Italiji (Emili ‑
ja‑Romanja) in Grčiji. Prav tako je samo 
grški organ upravljanja že na začet ‑
ku programskega obdobja izrecno 
navedel strategije EU za informacijsko 
družbo. Ko je bila maja 2010 uvedena 
Evropska digitalna agenda, jo je ustre ‑
zno upošteval en organ upravljanja 
v Združenem kraljestvu, ki je temu pri ‑
merno prilagodil tudi svoj operativni 
program (glej odstavek 23 in okvir 1 ).
11 Opažanja
Vsi revidirani operativni pro ‑
grami so vključevali ukrepe 
za e‑trgovanje ter povezane 
cilje in kazalnike, ker pa so 
bili ti pozneje spremenjeni, 
je bilo pravilno ocenjevanje 
smotrnosti včasih ovirano
20 
Vsi organi upravljanja so v svoje 
operativne programe vključili ukrepe 
za spodbujanje e‑trgovanja, in sicer 
posebej v MSP ali kot del širših ukre ‑
pov, povezanih z e‑poslovanjem in 
uporabo IKT v MSP . S tem so zadostili 
potrebam, opredeljenim v strategijah 
(glej odstavek 18).
21 
Komisija je nato ocenila analize potreb 
iz operativnih programov ter preverila, 
ali so bili cilji določeni skladno s temi 
analizami in ali so prispevali k politi ‑
kam EU.22 
Vsi organi upravljanja so opredelili 
svoje kazalnike izložkov za ukrepe za 
e‑trgovanje, opisane v njihovih opera ‑
tivnih programih, vsi razen enega pa 
so opredelili tudi kazalnike rezultatov 
(glej diagram 2 ) in z njimi povezane 
ciljne vrednosti. To je bila na začetku 
dobra podlaga za spremljanje izvajanja 
programov. Kljub temu sta samo dva 
operativna programa (Italija (Piemont) 
in Grčija) vključevala kazalnik „e‑trgo ‑
vanje za podjetja“ iz Evropske digital ‑
ne agende. Raznolikost kazalnikov je 
onemogočila združevanje, s katerim 
bi lahko zagotovili informacije na višji 
ravni.
23 
Sodišče je ugotovilo, da je Komisija 
med letoma 2009 in 2013 v vseh petih 
preučenih operativnih programih 
odobrila več sprememb. Toda v treh 
primerih (Grčija, Italija (Piemont) in 
Poljska) so se pri spremembah v ope ‑
rativnih programih, do katerih je prišlo 
proti koncu programskega obdobja, 
tj. leta 2012 in/ali leta 2013, spremenili 
kazalniki (glej tudi odstavek 19)14.14 Operativni program Piemont 
se je spremenil štirikrat (v letih 
2009, 2010, 2012 in 2013), 
operativni program v Grčiji pa 
dvakrat (v letih 2011 in 2012), 
vendar so se kazalniki v obeh 
primerih spremenili samo 
enkrat, in sicer leta 2012. Na 
Poljskem je do sprememb 
prišlo leta 2011 in leta 2013, 
obakrat pa so se spremenili 
tudi kazalniki.Primer spremembe operativnega programa, da bi ustrezal novi pobudi EU: 
Združeno kraljestvo (Škotsko nižavje in višavje)
Operativni program „Škotsko nižavje in višavje“ je bil marca 2011 spremenjen tako, da je vključeval ukrepe za 
boljšo obravnavo ciljev nove vodilne pobude EU Evropske digitalne agende.
S spremembo je bila vključena podpora širokopasovni povezljivosti za MSP na podeželju, digitalna strategija 
škotske vlade pa se je uskladila z Evropsko digitalno agendo.Okvir 1
12 Opažanja Diagram 2Podrobnosti in spremembe kazalnikov smotrnosti in ciljnih vrednosti za e‑trgovanje, 
ki so se uporabljali v preučenih operativnih programih
Inovativno gospodarstvo
(Poljska)Število soﬁnanciranih 
projektov (13 100);
število podpiranih 
podjetij (11 400) Škotsko nižavje in višavje
(Združeno kraljestvo)Digitalna konvergenca 
(Grčija)Število podjetij, ki so prejela 
ﬁnanciranje za vključitev IKT 
v svoje vsakodnevne dejavnosti
(13 561 --> znižano na 7 700)Emilija-Romanja (Italija)Piemont (Italija)Število soﬁnanciranih 
projektov (125 za 
opravljene storitve in 
250 za uporabo 
informacijskih storitev)Operativni program
Število podjetij, ki prejemajo 
podporo za e-trgovanje (5 700)Število podpiranih podjetij 
(450)Kazalniki izložkov 
(in ciljne vrednosti)Kazalniki rezultatov 
(in ciljne vrednosti)
Financirana podjetja, ki lahko sprejemajo 
naročila (8,75 %); 
ﬁnancirana podjetja, ki lahko prejemajo spletna 
plačila za prodajo po internetu (1,31 %); 
--> združeno: ﬁnancirana podjetja, ki lahko 
sprejemajo naročila in/ali spletna plačila za 
prodajo po internetu (20 %) brezPodjetja, ki so prejela spletna naročila (60 %) --> 
opuščeno;
 podjetja, ki so oddala spletna naročila (26 %)
--> spremenjeno v: število podjetij, ki so oddala 
spletna naročila (90) 
Od začetka: število razvitih strategij 
za e-trgovanje (4 100)
Besedilo/številčni podatki v krepkem tisku: velja v tem trenutku
Normalno besedilo/številčni podatki: ne velja večOdstotek podjetij, ki vodijo prodajo za podjetja prek 
specializiranih spletnih trgovin (12 %);
odstotek podjetij, ki imajo sisteme IT vgrajene 
v sisteme drugih podjetij (17 %); 
--> združeno in zamenjano z: število podjetij, ki 
izvajajo medpodjetniški sistem IT in/ali ki 
imajo ta sistem vgrajen (5 300);
odstotek podjetij, ki prejemajo naročila po internetu 
ali drugih omrežjih (50 %) --> opuščeno;
od začetka: število novih delovnih mest, 
ustvarjenih zaradi izvajanja projektov 
(17 500 ekvivalentov polnega delovnega časa);
od začetka: število elektronskih storitev, ki naj 
bi bile zagotovljene kot rezultat izvajanja 
projektov (11 000)
Vir: Evropsko računsko sodišče.
13 Opažanja
24 
Predvsem so se znatno spremenili 
kazalniki rezultatov in/ali njihove ciljne 
vrednosti, kar je otežilo ocenjevanje 
dejanskih rezultatov, doseženih z iz ‑
vajanjem projekta. Kadar so bile ciljne 
vrednosti spremenjene (operativni 
programi v Grčiji, na Poljskem in v Italiji 
(Piemont)), starih in novih vrednosti 
ni bilo mogoče primerjati, saj je bila 
spremenjena tudi opredelitev kazalni ‑
kov (operativni programi v Grčiji in na 
Poljskem) ali merske enote (operativni 
programi v Grčiji in Italiji (Piemont)), 
kar pa ni bilo vedno upravičeno 
z zmanjšanjem proračuna ali zunanjimi 
dejavniki. Vzrok za spremembe je bil 
v dveh primerih majhno povpraševa ‑
nje po ponujenih ukrepih, zato pa je 
bilo nizko tudi črpanje sredstev (glej 
tudi odstavka 8 in 27).
25 
Sodišče meni, da je bilo objektivno 
merjenje uspešnosti operativnih pro ‑
gramov pri razvoju e‑trgovanja zaradi 
sprememb, ki so se zgodile proti koncu 
programskega obdobja (ko so bili 
dejanski dosežki že znani), ogroženo. 
Kljub temu je Komisija te spremembe 
sprejela, ko je leta 2012 in leta 2013 
odobrila spremembe v operativnih 
programih.26 
Poleg tega je bila večina dejavnosti, ki 
jih je Komisija izvajala za spremljanje 
operativnih programov, osredoto ‑
čena na finančne informacije, ki so 
sicer pomembne, toda nezadostne 
za ocenjevanje dejanskega napredka. 
Kategorizacija finančnih podatkov, 
o katerih sta dva organa upravljanja (v 
Grčiji in Združenem kraljestvu) poroča ‑
la Komisiji, ni bila dosledna, saj projekti 
e‑trgovanja niso bili vedno pravilno 
kategorizirani, tj. skladno s pravili o od ‑
hodkih, določenimi v uredbi Sveta15.
27 
Komisija si od leta 2003 prizadeva 
objavljati16 smernice za spodbujanje 
uporabe sredstev politike na področju 
uporabe IKT v MSP , kar vključuje tudi 
e‑trgovanje. Poleg tega je leta 2013 
predlagala alternativno pobudo, zaradi 
katere bi MSP lažje izvajala projekte 
IKT, tj. „sistem inovacijskih bonov za 
IKT“ (glej okvir 2 ). Namen pobude je 
bil izboljšati počasno črpanje sredstev, 
ki so na voljo za obravnavo uporabe 
IKT v MSP17.15 Uredba Sveta (ES) 
št. 1083/2006 z dne 
11. julija 2006 o splošnih 
določbah o Evropskem skladu 
za regionalni razvoj, 
Evropskem socialnem skladu 
in Kohezijskem skladu in 
razveljavitvi Uredbe (ES) 
št. 1260/1999 (UL L 210, 
31.7.2006, str. 25).
16 Na primer smernice Regional 
Policy for Smart Growth of SMEs  
(Regionalna politika za 
pametno rast MSP) in Digital 
Agenda Toolbox  (Smernice za 
digitalno agendo), dostopne 
na spletni strani platforme za 
pametno specializacijo, ki jo 
upravlja Skupno raziskovalno 
središče Komisije, na naslovu 
http://s3platform.jrc.
ec.europa.eu/guides .
17 Stopnja črpanja je bila pri 
ukrepih za spodbujanje 
uporabe IKT v MSP precej nižja 
od povprečja ESRR.
14 Opažanja
Organi upravljanja  
so se v fazi izbora in 
spremljanja bolj kot na 
rezultate osredotočali  
na izložke
28 
Sodišče je preučilo, ali so organi 
upravljanja zagotovili, da:
(a) so z izbirnim postopkom pridobili 
dovolj informacij o utemeljitvi 
podjetij za odločitev o naložbi 
in o tem, ali bi izvajanje projek ‑
ta lahko prispevalo k doseganju 
ciljev iz operativnih programov. To 
bi jim omogočilo, da kar najbolj 
povečajo potencial sredstev ESRR 
za zagotavljanje dodane vrednosti 
pri pospeševanju razvoja MSP in za 
podporo pri izvajanju strategij EU 
za informacijsko družbo;(b) se je med izvajanjem projekta in 
po njem opravilo spremljanje nje ‑
gove smotrnosti, zato da se oceni 
prispevek projekta k razvoju MSP 
in doseganju strateških ciljev.Sistem inovacijskih bonov za IKT – alternativni program podpore za mala in srednje 
velika podjetja
„Sistem inovacijskih bonov za IKT“ je poenostavljena shema za pomoč MSP pri modernizaciji njihovega obsto ‑
ječega poslovanja z uporabo IKT. V praksi jim nudi kreditno linijo nizke vrednosti, ki jim omogoča nakup vna ‑ 
prej opredeljenih produktov ali storitev od pooblaščenih dobaviteljev. Shema naj bi zagotovila tudi takojšnjo 
podporo MSP in zmanjšala njihovo upravno breme.
Sistem od leta 2013 preizkušajo v dveh španskih regijah. V regiji, kjer se pilotni projekt že dlje izvaja (Murcia), 
postopek od objave razpisa do datuma odobritve nepovratnih sredstev traja dva meseca. Poleg tega po po ‑
datkih organa upravljanja upravni stroški znašajo manj kot 10 %.
Toda Sodišče je ugotovilo dve pomanjkljivosti: ni bilo namenjene dovolj pozornosti zagotavljanju, da je pro ‑
jekt financiran na prošnjo MSP (in ne na prošnjo dobavitelja IKT), upravičenim MSP pa ni bilo treba predložiti 
kazalnikov rezultatov, zaradi česar ni bilo mogoče oceniti vpliva, ki ga je izvajanje projekta dejansko imelo.Okvir 2
15 Opažanja
V postopkih za izbor projek ‑
tov je bilo le redko ocenjeno, 
ali so izbrani projekti, za 
katere je najbolj verjetno, 
da bodo prispevali k razvoju 
malih in srednje velikih pod ‑
jetij in/ali doseganju ciljev EU 
za informacijsko družbo
Organi upravljanja so pri 
ocenjevanju vlog za projekte 
redko zahtevali poslovni načrt 
ali količinsko opredeljene cilje
29 
V predpisih za ESRR se niso zahte ‑
vali poslovni načrti ali drugi merljivi 
finančni ali poslovni cilji za operativne 
programe v programskem obdob ‑
ju 2007–2013. Toda taka zahteva se 
šteje za dobro prakso za ocenjevanje 
izvedljivosti in ustreznosti opravlja ‑
nja kakršne koli poslovne dejavnosti. 
V preučenih operativnih programih 
sta samo dva organa upravljanja (na 
Poljskem in v Združenem kraljestvu) 
zahtevala, da se v vlogi za projekt 
predloži poslovni načrt, vendar to ni 
bilo sistematično. Zato je samo šest 
podjetij od 30, katerih projekti so bili 
preučeni, predložilo poslovni načrt ali 
druge merljive finančne ali poslovne 
cilje (glej okvir 3 ).30 
Poleg šestih prosilcev, ki so predložili 
poslovni načrt, je osem od 30 podjetij, 
katerih projekti so bili preučeni, v vlo ‑
ge vključilo količinsko opredeljene 
poslovne cilje, ki so bili trdna podlaga 
za spremljanje projekta (glej odstavke 
44 do 46).
31 
Organ upravljanja za preostalih 16 
preučenih projektov (od 30) ni imel 
ustreznih informacij o utemeljitvi 
podjetij za odločitev o naložbi. Pred ‑
vsem pa informacije, ki jih je zahteval 
organ upravljanja, v teh primerih niso 
vključevale poslovnega načrta ali dru ‑
gih količinsko opredeljenih poslovnih 
ciljev.
Primer celovitega poslovnega načrta v vlogi za projekt
Na Poljskem je bilo treba za vse projekte, financirane z ukrepom za spodbujanje medpodjetniških rešitev, 
v vlogi za projekt predložiti tudi celovit poslovni načrt.
V poslovnem načrtu so morale biti navedene podrobne informacije, ki so vsebovale opis podjetja, opis 
projekta (komponente projekta, utemeljitev za predlagano naložbo, podrobnosti o finančnih, tehničnih in ka ‑
drovskih virih za izvedbo projekta), pričakovane koristi (vključno s cilji, merljivim izložkom in kazalniki rezulta ‑
tov ter ciljnimi vrednostmi) in finančne informacije o podjetju (bilanca stanja, izkaz poslovnega izida in izkazi 
denarnih tokov).
Te podrobne informacije so bile podlaga za dobro razumevanje utemeljitve projektov in torej za izbor najbolj 
učinkovitih projektov.Okvir 3
16 Opažanja
Revidirani projekti v nekaterih 
primerih niso dosegli ciljev 
ukrepa, določenih v operativnih 
programih
32 
V Grčiji pet revidiranih sofinanciranih 
projektov ni bilo skladnih s cilji ukre ‑
pa, ki so bili določeni v operativnih 
programih. Čeprav je bilo v operativ ‑
nih programih poudarjeno, da je treba 
podpreti mikro in mala podjetja, so na 
razpisih za zbiranje predlogov, na pod ‑
lagi katerih so bili revidirani projekti 
izbrani, za sofinanciranje lahko zapro ‑
sila tudi velika podjetja (glej okvir 4 ).33 
V ukrepu iz enega operativnega 
programa (Poljska), ki je bil namenjen 
pomoči na novo ustanovljenim podje ‑
tjem pri zagotavljanju spletnih storitev, 
je Sodišče ugotovilo, da je bilo treba 
v fazi izbora kot edini dokaz, da je pod ‑
jetje zares novoustanovljeno, predloži ‑
ti izpisek iz registra podjetij, v katerem 
je naveden datum ustanovitve podje ‑
tja. Temu izbirnemu merilu se je bilo 
torej mogoče zlahka izogniti. Dejansko 
sta bila od petih revidiranih projektov, 
ki so prejeli podporo iz omenjenega 
ukrepa, dva zgolj nova pravna oblika 
podjetij, ki sta že obstajali in sta se 
zaprli ali močno omejili svojo poslovno 
dejavnost, ki sta jo nato prenesli na no ‑
voustanovljeno podjetje. Podjetniki so 
se odločili ustanoviti novo podjetje, ki 
je izpolnjevalo merilo za upravičenost, 
da bi prejeli sofinanciranje iz ESRR. 
Ker so zaobšli navedeno merilo za 
upravičenost, je bila uspešnost ukrepa 
zmanjšana.
Izbor projektov, ki niso bili skladni s cilji ukrepa, določenimi v operativnih 
programih
V Grčiji je bilo v operativnem programu izrecno navedeno, da je treba podpreti mikropodjetja v turističnem 
sektorju, opredeljeni pa so bili tudi ukrepi za obravnavo te potrebe. Teh podjetij je bilo na zajemnem območju 
operativnega programa zelo veliko, dosegala pa so zelo nizko stopnjo uporabe IKT. Za veliko ciljnih podjetij 
je bilo ocenjeno, da je njihova spletna prisotnost slaba ali pa je sploh ni. S podporo mikropodjetjem naj bi 
se zmanjšal tudi vpliv sezonskosti na grški turizem, saj bi se povečala gospodarska dejavnost, ki bi jo lahko 
opravljali celo leto.
Toda v razpisu za zbiranje predlogov ni bilo posebnega poudarka na mikropodjetjih niti na malih podjetjih. 
Zato so financiranje prejeli tudi veliki hoteli (štiri ocenjena podjetja iz turističnega sektorja od sedmih so bila 
del glavnih grških hotelskih verig).
Ti hoteli so imeli tudi dobro uveljavljen poslovni model, osnovan na dveh glavnih elementih: prodaja prek 
organizatorjev potovanj (zato je bila neposredna prodaja na spletni strani manj pomembna) in zanašanje na 
sezonskost (hoteli so odprti šest mesecev v letu). Izvajanje sofinanciranih projektov ni imelo vpliva na ome ‑
njen poslovni model hotelov, čeprav je bil to cilj, določen v operativnem programu in njegovih smernicah.Okvir 4
17 Opažanja
18 Izbirni postopek v Združenem 
kraljestvu (Škotska) je bil 
sestavljen iz dveh faz. Organ 
upravljanja je v prvi fazi 
uporabil dvodelni postopek za 
izbiro sponzorjev projektov 
(posrednikov). Prvi del 
postopka je organu 
upravljanja (ali posredniškemu 
telesu) omogočil, da ugotovi, 
ali projekt izpolnjuje merila za 
upravičenost operativnega 
programa. Uspešne vloge za 
projekt so v drugem delu Zaradi šibkih izbirnih 
postopkov so bili sofinancirani 
projekti, za katere ni bilo 
verjetno, da bodo zagotovili 
stroškovno učinkovitost
34 
V revidiranih operativnih programih so 
bile med izbirnimi postopki ugotovlje ‑
ne razlike, zlasti glede vrste projektov, 
zgornje meje financiranja in izbirnih 
procesov (glej diagram 3 )18.Diagram 3Različne sheme, ki jih države članice uporabljajo za izbiro projektov e‑trgovanja
Vir: Evropsko računsko sodišče.Izbira projektov za MSP s strani 
sponzorjev projektov: načelo „kdor prvi 
pride, prvi melje“ ob izpolnjevanju 
meril za upravičenostRazvrščanje vlog na podlagi 
vrednotenja vsebinskih meril (to 
opravljajo zunanji strokovnjaki)
Do 200 000 EURDo leta 2010: načelo „kdor prvi pride, prvi 
melje“ ob izpolnjevanju meril za 
upravičenost;
od leta 2010 naprej: razvrščanje vlog na 
podlagi vrednotenja vsebinskih merilNepovratna sredstva: do 200 000 EUR
in/ali 
brez ﬁnančne podpore: 
nasveti/svetovalne storitveDo 200 000 EUR
„Kdor prvi pride, prvi melje“
na podlagi izpolnjevanja meril za 
upravičenostOdvisno od programa: 
do 40 000 EUR (projekti za turizem) ali 
200 000 EUR (maloprodajni projekti)
Neposredne naložbe v MSPFinanciranje posrednikov 
(sponzorjev projekta)Neposredne naložbe v MSPNeposredne naložbe v MSPIzbirni postopek Zgornja meja za naložbe Vrsta podpore
Emilija-Romanja 
(Italija)Piemont
(Italija)
Digitalna 
konvergenca 
(Grčija)
Škotsko nižavje in 
višavje
(Združeno kraljestvo)Operativni program
Inovativno 
gospodarstvo
(Poljska)
18 Opažanja
35 
Večina izbirnih postopkov je bila izve ‑
dena na podlagi načela „kdor prvi pri ‑
de, prvi melje“, pri katerem so se upo ‑
števala samo merila za upravičenost, 
ki jih je bilo lahko izpolniti. Do leta 
2010 je organ upravljanja samo v dveh 
operativnih programih v Italiji od petih 
(Piemont, Emilija‑Romanja) uporabil 
kvalitativni izbirni postopek, osnovan 
na vsebinskih merilih, razvrščanju vlog 
in strokovni oceni. Poljska se je leta 
2010 odločila spremeniti svoje izbirne 
postopke in je v izbirni proces vključila 
kvalitativno vrednotenje in razvrščanje 
predlogov.
36 
Stroškovna učinkovitost sofinanciranih 
projektov je bila v več kot tretjini pri ‑
merov slaba ali pa projekti sploh niso 
bili stroškovno učinkoviti, saj ni bilo 
dovolj zahtevnih meril, vloge niso bile 
izbrane na podlagi primerjave, poleg 
tega pa v vlogah za projekte ni bilo 
celovitih poslovnih informacij:
(a) v Grčiji so bili štirje projekti, po ‑
vezani z razvojem spletne strani 
z orodjem za spletne rezervacije, 
nepotrebni. Podjetja so že pred 
izvedbo projekta imela spletno 
stran in orodje za spletne rezer ‑
vacije. Poleg tega so imele razvite 
spletne strani enako obliko, kot 
spletne strani, ki so jih vzpostavili 
drugi hoteli iz iste verige in jih je 
v okviru istega razpisa za zbiranje 
predlogov (z enakimi ali podobni ‑
mi stroški) prav tako sofinanciral 
ESRR;(b) 10 revidiranih sofinanciranih pro ‑
jektov od 30 (od tega je bilo vseh 
10 iz Grčije ali Italije (Emilija‑Roma ‑
nja in Piemont))19 bi se po naved ‑
bah lastnikov projektov izvajalo 
tudi brez javnega sofinanciranja. 
Pet od 10 projektov se je začelo 
izvajati že veliko prej, kot so prejeli 
obvestilo o dodelitvi nepovratnih 
sredstev. Trije projekti so se začeli 
izvajati, celo preden je podjetje 
predložilo vlogo za sofinanciranje. 
Vsi ti projekti so mrtve izgube;
(c) v eni državi članici (Združeno 
kraljestvo) so sponzorji projektov 
podjetjem poleg zagotavljanja 
nepovratnih sredstev ali namesto 
tega tudi svetovali. Pri treh pro ‑
jektih za MSP , ki so prejeli sveto ‑
vanje, je bil po podatkih lastnikov 
projektov vpliv ESRR zanemarljiv, 
saj so vsa tri podjetja samostojno 
in na lastne stroške razvila svojo 
spletno prisotnost in strategijo za 
e‑trgovanje. Od tega svetovanje 
v dveh primerih podjetjem ni bilo 
v pomoč, zato so podjetja menila, 
da je bilo neuporabno.postopka ovrednotili na 
podlagi specifičnih meril in jih 
nato ponderirali. V drugi fazi 
celotnega izbirnega postopka 
so izbrani sponzorji projektov 
zagotavljali pomoč za MSP po 
načelu „kdor prvi pride, prvi 
melje“.
19 Vključno s štirimi projekti, 
omenjenimi v odstavku 36(a).
19 Opažanja
Izbirni postopki so bili včasih 
predolgi
37 
V treh revidiranih operativnih progra ‑
mih od petih (v Grčiji in Italiji (Emili ‑
ja‑Romanja in Piemont)) je odobritev 
revidiranih projektov v povprečju 
trajala več kot šest mesecev (od objave 
razpisa za zbiranje predlogov do 
dodelitve nepovratnih sredstev). To bi 
lahko prizadelo prosilce, ki niso mogli 
zbrati dovolj kapitala in so dejansko 
bolj potrebovali javno finančno pod ‑
poro ter zato niso mogli izvesti svojih 
projektov.
38 
Izbirni postopki so vključevali strokov ‑
no oceno in primerjavo prejetih vlog, 
izvedeno na podlagi vrste vsebinskih 
meril, s čimer so bile le delno pojas ‑
njene večmesečne zamude. Tako je 
bilo v Italiji, kjer je odobritev projekta 
v povprečju trajala osem mesecev 
(operativni program Emilija‑Romanja) 
ali 14 mesecev (operativni program 
Piemont).
39 
Toda sedemmesečne zamude je 
bilo težko upravičiti, če so bili izbirni 
postopki izvedeni po načelu „kdor 
prvi pride, prvi melje“ brez vsebinske 
presoje in primerjave vlog, kot je bilo 
storjeno v Grčiji (operativni program 
„Digitalna konvergenca“). Podobni 
postopki so v Združenem kraljestvu  
(v operativnem programu „Škotsko 
nižavje in višavje“) ali na Poljskem  
(v operativnem programu „Inovativ ‑
no gospodarstvo“) trajali dva do štiri 
mesece.40 
Trajanje izbirnega postopka v grškem 
operativnem programu lahko primerja ‑
mo s trajanjem postopka pri pilotnem 
projektu za pobudo „inovacijski boni 
za IKT“, saj sta oba na podlagi načela 
„kdor prvi pride, prvi melje“ financirala 
podobne standardne projekte, speci ‑
fično opredeljene na regionalni ravni. 
V okviru pilotnega projekta za bone 
so bili zelo podobni projekti izbrani 
v obdobju, ki je bilo enakovredno manj 
kot tretjini časa, potrebnega v Grčiji 
(glej okvir 2 ).
Izbirni postopek v večini 
obiskanih držav članicah ni 
upošteval čezmejne razsežnosti
41 
Izbirni postopki, s katerimi so bili 
revidirani projekti izbrani, v nobeni 
obiskani državi članici razen v Grčiji 
(kjer je bilo to obvezno) na začetku 
programskega obdobja niso upoštevali 
čezmejnih spletnih storitev, čeprav je 
to pomemben dejavnik za doseganje 
bolj povezanega digitalnega notranje ‑
ga trga (kot navedeno v strategiji i2010 
in poudarjeno v Evropski digitalni 
agendi) (glej tudi odstavek 5). Poljska 
je leta 2010 po pregledu svojega izbir ‑
nega postopka in meril v ustrezni ope ‑
rativni program vključila izbirno merilo 
o mednarodni razsežnosti projekta 
(zagotavljanje čezmejnih storitev).
20 Opažanja
42 
Samo sedem od 22 podjetij, katerih 
projekti so bili preučeni in za katere 
so bile čezmejne transakcije smiselne, 
je dejansko izvedlo projekt, ki jim je 
omogočil, da izdelajo spletno stran za 
čezmejne transakcije ali pa v ta namen 
prilagodijo obstoječo spletno stran. 
Druga štiri podjetja so tako kompo ‑
nento že imela na razpolago v okviru 
svoje družbe ali skupine družb, ki so ji 
pripadala. Torej polovica podjetij, ki bi 
lahko zaradi izvajanja svojih projektov 
imela koristi od čezmejnega e‑trgova ‑
nja, te priložnosti ni izkoristila.
43 
Deset podjetij od 23, katerih projekti 
so bili revidirani in za katere je bilo 
razumno pričakovati, da bodo imeli 
večjezično spletno stran, je imelo 
spletno stran v dveh ali več jezikih. 
Od teh desetih podjetij sta dve pred 
izvajanjem projekta že imeli večjezično 
spletno stran. Preostalih osem je zaradi 
izvajanja projektov prvič pridobilo to 
zmogljivost.Organi upravljanja v večini 
primerov niso mogli oceniti 
vpliva posameznega pro ‑
jekta na razvoj malega ali 
srednje velikega podjetja
Več kot polovici preučenih 
projektov ni bilo treba poročati 
o ciljih, usmerjenih v rezultate
44 
Vsi organi upravljanja so upraviče ‑
na podjetja pozvali, naj predložijo 
poročila o napredku pri izvajanju 
projekta, poročila pa so bila odvisno 
od trajanja projekta predložena samo 
po izvedbi ali pa tudi med izvajanjem. 
Kljub temu so bile te informacije v 16 
preučenih primerih od 30 povezane 
samo s fizičnim zaključkom projekta, tj. 
nakup in/ali razvoj potrebnih rešitev IT. 
Poleg tega za eno tretjino revidiranih 
projektov v poročilih ni bilo informacij 
o trajanju.
45 
Pristojni organi upravljanja (v Grčiji, 
Italiji in Združenem kraljestvu) za no ‑
benega od 16 projektov niso zahtevali 
v rezultate usmerjenih ciljev. Edina 
informacija, ki je bila zahtevana in so jo 
upravičenci zagotovili, je bila pove ‑
zana z dejanskimi stroški projekta in 
doseženimi izložki.
21 Opažanja
46 
Za preostalih 14 projektov se je zahte ‑
valo podrobno spremljanje poslovnih 
podatkov, kar bi organu upravljanja 
omogočilo, da oceni neposredni uči ‑
nek, ki ga je imelo izvajanje projekta 
na razvoj podjetja. V primeru enega 
organa upravljanja so bila plačila po ‑
vezana s smotrnostjo programa (glej 
okvir 5 ).47 
Nadaljnje sistematično spremljanje 
projektov, ki so bili že v celoti izvedeni, 
sta opravila samo en organ upravlja ‑
nja (Poljska) in en sponzor projekta 
(Združeno kraljestvo), pri katerih je bila 
taka zahteva določena že v sporazumu 
o dodelitvi nepovratnih sredstev. Drugi 
organi upravljanja zato niso imeli za ‑
dostnih informacij, da bi lahko ocenili, 
kako uspešno je zagotovljena podpora 
prispevala k razvoju sofinanciranih 
podjetij in/ali k doseganju določenih 
strateških ciljev.
Primer v rezultate usmerjenega upravljanja: povezovanje plačil in smotrnosti
Na Poljskem so bila plačila povezana z doseganjem ciljev v zvezi s poslovnimi rezultati. Kadar te ciljne vred ‑
nosti niso bile dosežene, je lahko posredniško telo zmanjšalo znesek nepovratnih sredstev.
Tako je bilo pri enem ocenjenem projektu, ki se mu je javno financirana podpora zaradi slabe smotrnosti (ni bil 
dosežen pričakovani cilj za prihodke) zmanjšala za 5 %.Okvir 5
Sistemi spremljanja v nekaterih 
primerih niso zanesljivo 
evidentirali smotrnosti projekta
48 
Mala in srednje velika podjetja so 
vsem preučenim organom upravljanja 
razen enemu informacije o smotrnosti 
predložila v standardiziranem poročilu. 
En organ upravljanja (Italija (Emilija ‑
Romanja)) take standardizirane oblike 
ni imel, zato se je kakovost poročil, ki 
jih je prejel, zelo razlikovala, saj se je vsako podjetje samo odločilo, o čem 
in kako poročati. Organ upravljanja 
zato ni mogel oceniti, ali je bil projekt 
uspešno zaključen. En upravičenec na 
primer ni prijavil, da ena komponenta 
projekta (košarica za spletno nakupo ‑
vanje) ni bila razvita, organ upravljanja 
pa zadeve ni obravnaval, čeprav je bila 
del sofinanciranega projekta.
22 Opažanja
49 
Podatki, vneseni v sisteme spremlja ‑
nja, v primeru dveh drugih organov 
upravljanja (Italija in Združeno kra ‑
ljestvo) niso bili v celoti zanesljivi in/ali 
izčrpni:
(a) v Italiji (Piemont) organ upravljanja 
ni preveril točnosti predloženih 
informacij. Pri dveh ocenjenih 
projektih od štirih so bili podatki, 
vneseni v sistem, napačni (v enem 
primeru so se nanašali na kazalnik 
izložkov, v drugem pa na število 
uslužbencev v enem od sofinanci ‑
ranih podjetij);
(b) v Združenem kraljestvu (Škot ‑
sko nižavje in višavje) je organ 
upravljanja določil slabo opredelje ‑
ne kazalnike, ki so si jih zato posa ‑
mezni sponzorji projektov razlagali 
različno. Poročanje o napredku 
zato ni bilo dosledno.Pomanjkanje podatkov je včasih 
oviralo spremljanje gospodarne 
uporabe sredstev EU
50 
V Združenem kraljestvu (Škotsko 
nižavje in višavje) je bila podpora pod ‑
jetjem zagotovljena prek posrednikov 
(tj. sponzorjev projektov). Posredniki 
so v nekaterih primerih zagotavljali 
nefinančno pomoč, tj. zagotavljanje 
nasvetov in svetovalnih storitev (glej 
tudi odstavek 36(c)).
51 
Upravni stroški posrednikov so bili 
v dveh primerih znatni, zlasti v pri ‑
merjavi s stroški pilotnega projekta 
za pobudo „inovacijski boni za IKT“ 
(glej  okvir 2 ). V drugih državah člani ‑
cah je bilo mogoče določiti natančni 
znesek, izplačan malim in srednje 
velikim podjetjem za uporabo IKT, 
v tem primeru pa ni bilo jasno, koliko 
sredstev ESRR je bilo dejansko name ‑
njenih za podporo upravičencem (glej 
okvir 6 ).
Pomanjkanje informacij o gospodarnosti upravnih stroškov, ki so jih imeli 
posredniki
Na Škotskem je organ upravljanja projekte izvajal prek posrednikov, tj. sponzorjev projektov.
Posredniki so MSP sami zagotavljali svetovanje, zato je bil velik del povrnjenih odhodkov namenjen za uprav ‑
ne stroške, vključno s plačami: en sponzor projekta je 55 % svojega proračuna porabil za plače in 18 % za 
trženje, pri drugem pa je bilo za plače namenjenih 82 % vsega proračuna. Toda ker ni bilo na voljo podatkov, 
Sodišče ni moglo ugotoviti, ali so bila ta sredstva uporabljena gospodarno. Poleg tega en posrednik ni mogel 
dokumentirati, koliko časa ali dela je namenil svetovanju za nekatera MSP , ki jih je podpiral.Okvir 6
23 Opažanja
Na splošno so mala in 
srednje velika podjetja 
projekte izvajala 
nemoteno, vendar 
doseženi rezultati niso 
bili vedno prikazani
52 
Sodišče je ocenilo, ali:
(a) so se projekti izvajali in potekali, 
kot je bilo sprva načrtovano;
(b) so bile načrtovane gospodarske 
koristi, ki naj bi jih dosegli z iz ‑
vajanjem projekta, dosežene in 
izmerjene.
Izložki projektov so bili na 
splošno skladni s povezano 
uporabo
53 
Projekti so bili večinoma izvedeni 
skladno s proračunom in brez večjih 
zamud. Kadar je bil proračun preko ‑
račen, so bili ti zneski nizki in niso 
vplivali na znesek javnega sofinanci ‑
ranja. O vseh zamudah pri projektu je 
bil obveščen organ upravljanja, ki je 
zamude odobril.
54 
Pri 25 od 30 revidiranih projektov so 
bili doseženi načrtovani izložki, ki so 
bili operativni:
(a) po izdelavi spletne strani je 17 
upravičenih podjetij postalo prisot ‑ 
nih na spletu, od tega pa jih je lah ‑
ko devet po spletu tudi prodajalo;(b) osem podjetij je bilo na spletu 
prisotnih že pred izvedbo projek ‑
ta, vendar so se odločili, da bodo 
izdelali novo spletno stran ali pa 
posodobili že obstoječo.
V štirih navedenih primerih od 25 je bil 
razvoj e‑trgovanja del širših projektov 
za digitalizacijo notranjih postopkov 
podjetja (e‑poslovanje).
55 
Izvajanje preostalih petih revidiranih 
projektov (v Grčiji, Italiji (Piemont) in 
na Poljskem) ni zagotovilo načrtovanih 
izložkov. Podjetje v primeru enega 
projekta ni uporabilo razvite aplikacije. 
Štirje projekti kljub razvoju in izva ‑
janju aplikacij IT niso našli tržne niše 
ali pa so imeli tehnične težave (glej 
odstavek 57).
56 
Čeprav velika večina projektov na 
začetku ni zagotovila proračuna za 
vzdrževanje IT (zagotovili so ga samo 
štirje projekti), podjetja, katerih projek ‑
ti so bili ocenjeni, zaradi tega niso ime ‑
la težav. Pravzaprav je bila programska 
oprema IT na splošno zasnovana tako, 
da zagotavlja nizke stroške vzdrževa ‑
nja in uporabnikom omogoča, da sami 
izvajajo posodobitve in spremembe 
(tako je bilo pri 14 projektih).
24 Opažanja
57 
Skoraj nobeno podjetje med izva ‑
janjem ali po njem ni imelo večjih 
tehničnih težav. Razvite aplikacije 
IT so bile operativne in so delovale 
brez prekinitev. Redke izjeme so bile 
naslednje: dve podjetji v Grčiji, katerih 
spletna stran in/ali stran za spletne 
rezervacije ni bila dostopna, in tri 
podjetja na Poljskem in v Italiji, ki niso 
našla tržne niše in niso imela strank. 
Trajnost projekta v teh treh primerih ni 
bila odvisna samo od vzdrževanja IT: 
en projekt ni bil dokončan, pri drugih 
dveh projektih pa je podjetja skrbelo, 
da po koncu zakonsko določenega 
obdobja trajnosti ne bodo nadaljevala 
svoje gospodarske dejavnosti.
Mnogo malih in srednje veli ‑
kih podjetij je povedalo, da 
so imela koristi od izvajanja 
projekta, vendar doseženi 
rezultati niso bili sistema ‑
tično izmerjeni
58 
Od 30 podjetij, katerih projekti so 
bili ocenjeni, se je samo od polovice 
zahtevalo, naj predložijo cilje za rezul ‑
tate (glej tudi odstavke 44 do 46). Pri 
14 projektih so vloge vsebovale cilje za 
rezultate, za katere je bilo tudi op ‑
ravljeno spremljanje, od tega pa so bili 
rezultati doseženi v osmih primerih. 
Cilji za rezultate so zajemali povečanje 
prometa, povečanje števila strank, 
povečanje deleža spletne prodaje  
in/ali ustvarjanje delovnih mest.59 
Pri drugi polovici podjetij, ki so za ra ‑
zvoj e‑trgovanja prejela pomoč ESRR, 
ni bilo mogoče ugotoviti povezave 
med prejetimi vložki in poslovnim 
razvojem podjetja.
60 
Trinajst podjetij je trdilo, da so zara ‑
di izvajanja projekta dosegla večjo 
učinkovitost, čeprav je take cilje v svoji 
vlogi za projekt navedlo samo eno 
podjetje. Od teh 13 podjetij so jih lah ‑
ko količinsko opredelila samo štiri. Šest 
podjetij sofinancirane spletne strani 
ni povezalo s svojo notranjo poslovno 
programsko opremo, kar je pomenilo, 
da so morali vsako spletno rezervacijo 
ročno vnesti v svoj notranji sistem.
61 
Ustvarjanje delovnih mest na sploš ‑
no ni bil cilj večine sofinanciranih 
projektov. Pri osmih projektih je bilo 
ustvarjanje novih delovnih mest kljub 
temu cilj, ki so ga podjetja v vlogah za 
projekte določila kot cilj za rezultate.
62 
Vseh osem projektov je doseglo svoj 
cilj. Dodatnih pet podjetij je trdilo, 
da so zaradi izvajanja projekta najela 
enega ali več ljudi, štiri podjetja pa so 
to lahko dokazala. Polovica podjetij, 
katerih projekti so bili ocenjeni, je za 
svoje uslužbence organizirala usposab ‑ 
ljanje o uporabi aplikacij IT, ki so bile 
razvite v okviru projekta. Za usposab ‑ 
ljanje niso bila izdana potrdila, saj je 
bilo prilagojeno potrebam posameznih 
podjetij, ki so ga naročila. Pogosto je 
bilo tudi usposabljanje na delovnem 
mestu.
25
 Zaključki  
in priporočila
63 
Za tehnologije e‑trgovanja velja, da 
pomagajo pri pospeševanju gospodar ‑
ske rasti, nadaljnjem razvoju enotne ‑
ga trga in pospeševanju evropskega 
povezovanja. Komisija zato vedno bolj 
poudarja, da je treba spodbujati razvoj 
e‑trgovanja, zlasti z Evropsko digitalno 
agendo, ki je ena od njenih vodilnih 
pobud. Iz proračuna strukturnih skla ‑
dov EU so bile v programskem obdob ‑
ju 2007–2013 za spodbujanje uporabe 
informacijskih in komunikacijskih 
tehnologij v malih in srednje velikih 
podjetjih namenjene tri milijarde EUR.
64 
Revizija je obravnavala vprašanje, ali 
je bila podpora Evropskega sklada za 
regionalni razvoj malim in srednje ve ‑
likim podjetjem na področju e‑trgova ‑
nja uspešna. Ugotovljeno je bilo, da je 
podpora sklada za projekte e‑trgova ‑
nja prispevala k povečanju razpoložlji ‑
vosti spletnih poslovnih storitev. Toda 
zaradi pomanjkljivosti pri spremljanju 
je bilo nemogoče oceniti, v kakšnem 
obsegu je prispevala k uresničevanju 
strategij EU in držav članic za informa ‑
cijske in komunikacijske tehnologije 
ter doseganju razvojnih ciljev malih in 
srednje velikih podjetij. Poleg tega so 
bili zaradi šibkih izbirnih postopkov 
sofinancirani projekti, za katere ni bilo 
verjetno, da bodo zagotovili stroškov ‑
no učinkovitost.65 
Operativni programi držav članic so 
bili dobra podlaga za zagotavljanje 
podpore malim in srednje velikim pod ‑
jetjem na področju e‑trgovanja. Obse ‑
gali so ukrepe za e‑trgovanje, ki so bili 
skladni z nacionalnimi ali regionalnimi 
potrebami, opredeljenimi v posamez ‑ 
nih strategijah za informacijske in 
komunikacijske tehnologije. Vendar je 
bila smiselnost merjenja doseženega 
napredka včasih ogrožena, saj so se 
kazalniki in ciljne vrednosti spremenili 
(pogosto proti koncu programskega 
obdobja), kar ni bilo vedno dobro 
utemeljeno. Poleg tega odhodki za 
projekte e‑trgovanja, ki so bili sporo ‑
čeni Komisiji, niso bili vedno navedeni 
v pravilni kategoriji, zaradi česar je bila 
njihova skupna ocena otežena. Komi ‑
sija je leta 2013 obravnavala počasno 
črpanje sredstev in kot alternativno 
uporabo strukturnih skladov za spod ‑
bujanje uporabe IKT v malih in srednje 
velikih podjetjih predlagala „sistem 
inovacijskih bonov za IKT“. Ni pa na ‑
menila dovolj pozornosti spremljanju 
smotrnosti, ki je nujno za vrednotenje 
dejanskega napredka (odstavki 18 
do 27).
66 
Organi upravljanja so se v fazi izbora in 
spremljanja bolj kot na rezultate osre ‑
dotočali na izložke. Ker so bila uporab ‑ 
ljena izbirna merila omejena, so včasih 
financirali vse upravičene projekte, 
dokler so bila sredstva na voljo, ne 
glede na morebitno dodano vrednost 
za razvijajoča se mala in srednje velika 
podjetja ali za cilje EU za informacijsko 
družbo (odstavki 29 do 43). Poleg tega 
organi upravljanja v večini primerov 
niso mogli oceniti vpliva projekta na 
razvoj malih in srednje velikih podje ‑
tij, v dveh izbranih državah članicah 
pa niso izvedli potrebnih pregledov 
zanesljivosti podatkov, ki se vnašajo 
v sistem (odstavki 44 do 51).
26 Zaključki in priporočila 
67 
Na splošno so mala in srednje velika 
podjetja projekte izvajala nemoteno, 
izložki pa so bili skladni s poveza ‑
no uporabo. Veliko malih in srednje 
velikih podjetij je navedlo, da so imeli 
koristi od izvajanja projektov, toda re ‑
zultati so se merili v manj kot polovici 
revidiranih projektov. V teh primerih 
je bilo ugotovljeno, da je imela več kot 
polovica malih in srednje velikih pod ‑
jetij od tega koristi (odstavki 53 do 62).
68 
Sodišče zato priporoča:
Priporočilo 1
Komisija naj zagotovi, da bo od držav 
članic dobila dosledne in zanesljive 
informacije o napredku operativnih 
programov, tako s finančnega vidika 
kot tudi z vidika smotrnosti. Zato naj:
(a) pri odobritvi operativnih progra ‑
mov in poznejših sprememb oceni 
ustreznost predlaganih kazalnikov 
rezultatov;
(b) oblikuje sistem spremljanja tako, 
da bo mogoče pravočasno meriti 
napredek pri doseganju ciljnih 
vrednosti, obenem pa bo mogoča 
tudi primerjava v različnih časov ‑
nih obdobjih;
(c) predlaga standardne kazalni ‑
ke za strateške cilje EU v zvezi 
z e‑trgovanjem.Priporočilo 2
Komisija naj vztraja, da bodo z izbirni ‑
mi merili in postopki držav članic izbra ‑
ni projekti, ki med prosilci kar najbolj 
povečujejo dodano vrednost v zvezi 
s spodbujanjem razvoja e‑trgovanja 
v malih in srednje velikih podjetjih ter 
doseganjem ciljev Evropske digitalne 
agende. Hkrati naj zagotovi, da so ti 
postopki z vidika potrebnega časa in 
administrativnega dela primerni za 
ciljne upravičence.
Organi držav članic naj pri izbiri 
projektov, kadar je to primerno, od 
prosilcev zahtevajo, da:
(a) utemeljijo, zakaj je treba posame ‑
zen projekt izvesti, kar bi v ide ‑
alnem primeru naredili z dovolj 
podrobnim in realističnim poslov ‑
nim načrtom;
(b) prikažejo finančno sposobnost 
projekta;
(c) dokažejo, da je javna finančna 
podpora potrebna, da se prepreči ‑
jo mrtve izgube pri odhodkih;
(d) spodbudijo lastnike projektov, naj 
upoštevajo čezmejno razsežnost 
svojega trgovanja in tako v celoti iz ‑
koristijo priložnosti enotnega trga.
27 Zaključki in priporočila 
Priporočilo 3
Komisija naj od organov upravlja ‑
nja v državah članicah zahteva, da 
vzpostavijo upravljavska orodja 
za spremljanje vpliva nepovratnih 
sredstev na poslovni razvoj podpiranih 
malih in srednje velikih podjetij. Pred ‑
vsem naj zahteva, da:
(a) se v sporazumih o dodelitvi nepo ‑
vratnih sredstev opredeli minima ‑
len nabor zanesljivih kazalnikov 
s povezanimi cilji, ki se izmerijo in 
nadaljnje spremljajo, ko je projekt 
izveden in operativen ter pozne ‑
je, ko bo njegov vpliv verjetno že 
začel učinkovati;(b) kadar je to ustrezno, uvedejo 
mehanizem, ki zagotavlja poveza ‑
vo med plačili in smotrnostjo ter 
v primeru zelo slabe smotrnosti 
omogoča prilagoditev plačil;
(c) se izvedejo potrebni pregledi  
in kontrole za zagotovitev, da so 
podatki, vneseni v sisteme sprem ‑ 
ljanja, zanesljivi in dosledni.
To poročilo je sprejel senat II, ki ga vodi g. Henri GRETHEN, član Evropskega 
računskega sodišča, v Luxembourgu na zasedanju 12. novembra 2014.
 Za računsko sodišče
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA  
 Predsednik
28
„Vodilna načela za izbiro operacij “ in „ kazalniki 
izložkov, vključno s količinsko ciljno vrednostjo “ 
morajo biti sestavni del programov skladov ESI za 
obdobje 2014–2020 in so predmet pogajanj s Komi ‑
sijo. Vrsta načel izbora in podrobna izbirna merila 
bodo odvisni od posebnega cilja in okvira sofinanci ‑
rane naložbe.
Države članice, pri katerih so bile odkrite pomanj ‑
kljivosti na teh področjih, morajo v programu opi ‑
sati (predhodna pogojenost, akcijski načrt), katere 
ukrepe nameravajo sprejeti organi, da bi izboljšali 
postopke za izbiro projektov in zmanjšali upravno 
breme za upravičence. Države članice so pozvane, 
da po potrebi uporabijo tehnično pomoč na proak ‑
tiven in osredotočen način, da dosežejo predvidene 
izboljšave.
Poleg tega bo Komisija organom upravljanja sveto ‑
vala, da priporočila Evropskega računskega sodišča 
vključijo v izbirni postopek in izbirna merila projek ‑
tov digitalne rasti.
IV (c)
Komisija se delno strinja s tem priporočilom.
Komisija se načeloma strinja s tem, da se vzpostavi 
mehanizem, ki bo zagotovil vezanost plačil na 
uspešnost. Vendar bi bila vezanost plačil ESRR na 
rezultate e‑trgovanja težko izvedljiva.Povzetek
III
Komisija pozdravlja oceno Računskega sodišča.
Komisija meni, da učinkovita podpora ESRR pro ‑
jektom e‑trgovanja omogoča boljšo dosegljivost 
poslovnih storitev na spletu.
Novi predpisi za Evropske strukturne in investicijske 
sklade (sklade ESI) za obdobje 2014–2020 zadevajo 
vprašanje spremljanja na programski ravni, in sicer 
tako, da se z uvedbo predhodnih pogojev okrepita 
usmerjenost v rezultate in intervencijsko logiko. Ko 
gre za naložbe v e‑trgovanje, je potrebna posebna 
predhodna pogojenost v obliki strateškega politič ‑
nega okvira za digitalno rast.
IV (a)
Komisija se strinja s tem priporočilom.
Za obdobje 2007–2013 Komisija zahteva od organov 
upravljanja, da poročajo o izvajanju programov 
v skladu z veljavnimi predpisi ESRR.
V programih skladov ESI za obdobje 2014–2020 bo 
večji poudarek na rezultatih, ki temeljijo na ciljih. Na 
ravni prednostnih osi bodo kazalniki zajeli celotno 
uspešnost v osi, ne pa tudi posameznih primerov 
uspešnosti vseh vrst ukrepov, ki so lahko vključeni 
v to os.
IV (b)
Komisija se strinja s priporočilom in bo od držav 
članic zahtevala sprejetje ustreznih ukrepov.Odgovori  
Komisije
Odgovori Komisije 29
Opažanja
18
Komisija pozdravlja oceno Računskega sodišča 
o strateškem okviru, ki je bil vzpostavljen v vseh 
revidiranih državah članicah. Poleg tega poudarja, 
da nova uredba o skladih ESI zagotavlja okvir za 
večjo učinkovitost in usmerjenost v rezultate za 
obdobje 2014–2020. (Glej odgovor v točki IV(b).)
22
Uredba, ki ureja programe za obdobje 2007–2013, 
ne vključuje nobene zahteve, da se morajo za  
spremljanje uporabiti standardizirani kazalniki. 
Poleg tega ne obstaja noben glavni kazalnik samo 
za e‑trgovanje.
„Kazalnik rezultatov“ zajema rezultate, ki se pri ‑
čakujejo pri izvajanju določene dejavnosti. Zato 
se države članice odločijo za kazalnik rezultatov, 
ki je najboljši za merjenje uspešnosti opravljene 
dejavnosti. Čeprav je pri kazalnikih izložkov možna 
standardizacija, so kazalniki rezultatov oblikovani 
po meri in odražajo zastavljene cilje.
Skupni odgovor na odstavka 23 in 25
Organi upravljanja spreminjajo kazalnike rezul ‑
tatov v celotnem programskem obdobju. Komi ‑
sija poudarja, da je treba ponovno preučiti tudi 
ustrezne kazalnike v programu, če država članica 
zahteva spremembo programa. Če gre za znatno 
odstopanje, je treba preučiti za vsak posamezen 
primer, zakaj je do tega prišlo. Evropska komisija 
se pogaja o spremembah in od organa upravljanja 
zahteva dobro utemeljitev. Kazalniki rezultatov se 
posodobijo navzgor (če je stopnja ambicioznosti 
lahko še višja) in navzdol (če gospodarske razmere 
in napredek na terenu niso bili odvisni od organa 
upravljanja).
Kar zadeva Grčijo, je sprememba operativnega 
programa digitalna konvergenca iz decembra 
2012 zadevala zlasti znatno (za približno 300 mili ‑
jonov EUR) krčenje proračuna za okrepitev ope ‑
rativnega programa konkurenčnost. To krčenje je 
neizogibno vplivalo na vrednost kazalnikov, ki jih je 
bilo treba izpopolniti in ustrezno prilagoditi.Uvod
05
Komisija opozarja, da je delež MSP , ki kupujejo 
prek spleta, na splošno precej višji, povprečje EU, ki 
znaša 26 %, pa je precej bližje cilju. Ta sorazmerni 
uspeh je deloma posledica višjega izhodišča. Poleg 
tega je kupovanje prek spleta enostavno, težje pa je 
prodajati, saj je treba vzpostaviti platformo s plačil ‑
nim in dostavnim mehanizmom.
09
Komisija se strinja s pomisleki Računskega sodišča 
glede nizke stopnje črpanja sredstev iz skladov za 
prevzem IKT. Zato je Komisija pripravila, in zdaj 
razširja1, smernice za spodbujanje uporabe orodij 
politike, da bi MSP prevzela IKT, vključno z e‑trgova ‑
njem. Te smernice so na primer vključene v „pame ‑
tni vodnik za inovacije na področju storitev“, vodnik 
za „pametno rast MSP“, „vodnik za internacionali ‑
zacijo MSP“, vodnik za različne podporne metode 
za boljšo digitalno rast – „sveženj orodij za digi ‑
talno agendo“ in načrt za kupone za inovacije na 
področju IKT, ki je naveden v nadaljevanju. Komisija 
v okviru svoje tehnične pomoči zagotavlja tudi 
dostop do strokovnjakov s področja digitalne rasti2.
Komisija je leta 2003 vzpostavila tudi Evropsko 
mrežo za podporo e‑poslovanja za MSP (eBSN) kot 
platformo za usklajevanje politik nacionalnih in 
regionalnih nosilcev odločanja in strokovnjakov za 
javno politiko na področju e‑poslovanja. To vklju ‑
čuje pobudo za pospeševanje pametne uporabe IT 
in vključitev MSP v globalne industrijske vrednostne 
verige3.
1 Glej: http://s3platform.jrc.ec.europa.eu/guides .
2  Kot je bilo to izvedeno v letih 2013–2014 v primeru Madžarske, 
Grčije in Italije.
3  Glej: http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/ict/ebsn/what/
index_en.htm .
Odgovori Komisije 30
Ob upoštevanju načela subsidiarnosti in v okviru 
deljenega upravljanja države članice in regije same 
odločajo, ali bodo v okviru svojih operativnih pro ‑
gramov vzpostavile program kuponov za inovacije 
na področju IKT. Komisija trenutno spodbuja regije, 
da vključijo ta program v svoje strategije inovacijske 
ali digitalne rasti.
Komisija se prav tako strinja, da je treba podpreti 
program podpore, ki temelji na povpraševanju in je 
namenjen poslovnim potrebam MSP .
Vendar dosedanje izkušnje, pridobljene v regijah, 
kažejo na to, da MSP pogosto nimajo dovolj zna ‑
nja, da bi natančno opredelila tehnološko rešitev 
ali rešitev na področju IKT, ki bi ustrezala njihovim 
poslovnim konceptom, tako da potrebujejo pod ‑
poro za opredelitev in oblikovanje svojih potreb 
po IKT ter pripravo ustreznega poslovnega načrta. 
Svetovanje MSP pri preučitvi in opredelitvi ustrezne 
poslovne rešitve na področju IKT je tudi del pobude 
za kupone.
Zaradi poskusne narave pobude za kupone in 
omejenega časa za izvedbo do zdaj ni bilo na voljo 
nobenih kazalnikov rezultatov. Te informacije bodo 
Komisiji na voljo v naslednjem časovnem načrtu 
odborov za spremljanje za sredino leta 2015.
Na ravni programa je treba poudariti, da se v pro ‑
gramskem obdobju 2007–2013 ne uporabljajo 
kazalniki rezultatov, temveč kazalniki izložkov. Te 
informacije se bodo kljub temu zahtevale v odborih 
za spremljanje.24
Spremembe kazalnikov v operativnem programu 
inovativno gospodarstvo na Poljskem so bile  
opravljene v začetku leta 2011. Ob upoštevanju, 
da je bil operativni program odobren konec leta 
2007, prvi razpisi za zbiranje predlogov pa so bili 
objavljeni leta 2008 in 2009, so bile spremembe 
izvedene v najkrajšem možnem času po prvih 
izkušnjah, pridobljenih pri izvajanju tega ukrepa na 
sredi programskega obdobja, organ upravljanja pa 
je zagotovil ustrezno utemeljitev.
26
Čeprav je Komisija odgovornim organom zagotovila 
smernice (glej sprotno opombo 6) v zvezi z načeli 
informacijskega sistema, ki uporablja kategorije, je 
za razvrstitev odhodkov še vedno pristojen organ 
upravljanja.
Okvir 2
V okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj 
je „kupon za inovacije na področju IKT“ izvedbeni 
mehanizem, usmerjen v mikro podjetja in MSP , ki 
zmanjšuje upravno breme za ta podjetja. Enot ‑ 
na rešitev za vse ne obstaja. Posamezni program 
razvijejo in izvajajo regionalni in lokalni organi 
v obliki nepovratnih sredstev ali finančnih instru ‑
mentov glede na specifične ustrezne dejavnike, kot 
so potencial in intenzivnost IKT v posamezni regiji, 
njegovo povezovanje z drugimi ukrepi za upravlja ‑
nje inovacij, zmogljivost za upravljanje programa, 
predhodne izkušnje pri podpiranju takih ukrepov in 
potrebo po boljšem prevzemanju IKT s strani MSP .
Odgovori Komisije 31
33
Komisija poudarja, da skrbno pregleduje „vodilna 
načela za izbiro“ operacije, kot dela operativnih 
programov, pri pogajanjih o skladih ESI za obdobje 
2014–2020, da se zagotovi njihova ustreznost za 
posebne cilje in vrste operacij4.
35
Komisija meni, da bi moral organ upravljanja (ali 
pooblaščeno posredniško telo) ohraniti dovolj doka ‑
zov za potrditev, da je izbirni postopek pregleden in 
izpolnjuje merila, ki jih določi odbor za spremljanje 
programa.
36 (a)
Komisija poudarja, da je seznanjena z opisanim 
primerom. Komisija in države članice so uvedle 
ustrezne korektivne ukrepe.
36 (b)
Glede italijanskih projektov in kot so pojasnili 
organi držav članic, je bil razpis oblikovan v skladu 
z Uredbo (ES) št. 1998/2006 („de minimis“). 
V nasprotju z drugimi programi pomoči ta uredba 
ne določa zahteve po spodbujevalnem učinku. 
Kljub temu je razpis omejil retroaktivne izdatke na 
1. januar 2008 in jih ni podaljšal do 1. januarja 2007, 
kar bi bilo mogoče.
4  Člen 96(2)(b) uredbe o skupnih določbah: „(iii) opis vrste in 
primerov ukrepov, ki jim je namenjena podpora v okviru 
posamezne prednostne naložbe, in njihovega pričakovanega 
prispevka h konkretnim ciljem iz točke (i), vključno z vodilnimi 
načeli za izbiro operacije, pa tudi, kadar je to potrebno, 
opredelitev glavnih ciljnih skupin, posebnih ozemelj, na katera 
se nanašajo, vrst upravičencev, načrtovane uporabe finančnih 
instrumentov in velikih projektov; “.29
V okviru deljenega upravljanja so države članice 
odgovorne za opredelitev podrobnih meril za izbor 
in izbiro projektov. To pomeni, da pri izbiri projek ‑
tov e‑trgovanja organ upravljanja odloči, ali je treba 
poslovni načrt (ali druge informacije v skladu s cilji 
operativnega programa) predložiti kot del vloge in 
kaj mora načrt vsebovati. Organ upravljanja preveri 
tudi kakovost projektne vloge in spremne doku ‑
mente (npr. kakovost poslovnih načrtov).
31
V okviru deljenega upravljanja so države članice 
odgovorne za opredelitev podrobnih meril za izbor 
in izbiro projektov. To pomeni, da pri izbiri projek ‑
tov e‑trgovanja organ upravljanja odloči, ali je treba 
poslovni načrt (ali druge informacije v skladu s cilji 
operativnega programa) predložiti kot del vloge in 
kaj mora načrt vsebovati. Organ upravljanja preveri 
tudi kakovost projektne vloge in spremne doku ‑
mente (npr. kakovost poslovnih načrtov).
Odgovor Komisije na odstavek 32 in 
okvir 4
Komisija poudarja, da je seznanjena s primerom iz 
odstavka 32 in okvirja 4. Komisija in države članice 
so uvedle ustrezne korektivne ukrepe.
Odgovori Komisije 32
43
Prevod spletišča je mogoče predvideti, ko se poja ‑
vijo poslovne priložnosti na ciljnem trgu v tujini. 
Vendar lahko nastali stroški, glede na naravo 
poslovne dejavnosti, presežejo dodatne koristi.
Skupni odgovor na odstavka 44 in 45
Uredba, ki ureja programe za obdobje 2007–2013, 
ne vključuje nobene zahteve, da se morajo za  
spremljanje uporabiti standardizirani kazalniki. 
Poleg tega ne obstaja noben glavni kazalnik samo 
za e‑trgovanje.
Analiza poročil o napredku izvajanja projekta se 
opravi na ravni države članice. Glede na pravno 
podlago Komisija zagotovi smernice za izboljšanje 
upravljanja projekta.
„Kazalnik rezultatov“ zajema rezultate, ki se pri ‑
čakujejo pri izvajanju določene dejavnosti. Zato 
se države članice odločijo za kazalnik rezultatov, 
ki je najboljši za merjenje uspešnosti opravljene 
dejavnosti. Čeprav je pri kazalnikih izložkov možna 
standardizacija, so kazalniki rezultatov oblikovani 
po meri in odražajo zastavljene cilje.
47
Sistematično spremljanje v celoti izvedenih projek ‑
tov se lahko obravnava kot dobra praksa, vendar to 
ni predpisano kot obvezno.
Organi upravljanja bi morali opraviti ocene, da ugo ‑
tovijo uspešnost, učinkovitost in učinek programa. 
Pri oceni se presodi, kako je podpora iz skladov 
prispevala k ciljem posamezne prednostne naloge.37
Komisija se strinja z Računskim sodiščem in bo pri 
ustreznih primerih izpostavila vprašanje trajanja 
izbora projektov v odborih za spremljanje progra ‑
mov, da se zagotovijo odobreni in hitrejši postopki.
40
Komisija poudarja razliko v intenzivnosti pomoči 
med grškim operativnim programom in pilotnimi 
projekti „kuponi za inovacije na področju IKT“, 
in sicer od 40 000 EUR do 200 000 EUR v primeru 
grškega operativnega programa ter od 5 000 EUR 
do 7 500 EUR v primeru pilotnih projektov. To bi 
lahko pojasnilo tudi razliko v trajanju izbirnega 
postopka.
Poleg tega je Murcia osnovala svoj pilotni projekt 
kuponov za inovacije na področju IKT na svojih 
bogatih izkušnjah pri oblikovanju, izvajanju in 
upravljanju kuponov za inovacije.
41
Čezmejna razsežnost je odvisna od narave poslovne 
dejavnosti. Če gre za lokalno poslovno dejavnost, 
je čezmejna razsežnost izključena. Prihodnja širitev 
poslovne dejavnosti lahko zaradi tega zahteva prila ‑
goditev spletišča z večjezičnimi funkcijami.
Pri programih ESRR za obdobje 2014–2020 Komisija 
vztraja na velikem pomenu internacionalizacije MSP , 
saj analize kažejo, da so MSP , ki delujejo zunaj svojih 
nacionalnih meja, običajno konkurenčnejša5.
5  Glej na primer: http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/files/
support_measures/internationalisation/report_internat_en.pdf .
Odgovori Komisije 33
Komisija poudarja, da se tudi v obdobju 2014–2020 
poročanje Komisiji o rezultatih ne nanaša na vsak 
posamezni projekt, temveč na združene rezultate za 
določen program ali os.
60
Komisija poudarja, da podrobnosti o obveznostih 
poročanja upravičencev, vključno s količinskimi in 
kakovostnimi cilji in upoštevanjem stroškov zajema ‑
nja podatkov ter poročanja v primerjavi z obsegom 
podpore, opredeljuje organ upravljanja v skladu 
z operativnim programom in njegovimi cilji ter 
v okviru deljenega upravljanja.
Zaključki in priporočila
64
Komisija pozdravlja oceno Računskega sodišča. 
Komisija meni, da učinkovita podpora ESRR pro ‑
jektom e‑trgovanja omogoča boljšo dosegljivost 
poslovnih storitev na spletu. Novi predpisi za Evrop ‑
ske strukturne in investicijske sklade (sklade ESI) za 
obdobje 2014–2020 zadevajo vprašanje spremljanja 
na programski ravni, in sicer tako, da se z uvedbo 
predhodnih pogojev okrepita usmerjenost v rezul ‑
tate in intervencijsko logiko. Ko gre za naložbe 
v e‑trgovanje, je potrebna posebna predhodna 
pogojenost v obliki strateškega političnega okvira 
za digitalno rast.
65
Uredba, ki ureja programe za obdobje 2007–2013, 
ne vključuje nobene zahteve, da se morajo za 
spremljanje uporabiti standardizirani kazalniki. 
Poleg tega ne obstaja noben glavni kazalnik samo 
za e‑trgovanje, ki bi omogočil posebno spremljanje 
uspešnosti.49 (a)
Komisija se zaveda tega problema, vendar opozarja 
na učinek gospodarske oziroma finančne krize, 
ki je privedla do visoke stopnje zapiranja podjetij 
in umika iz financiranih projektov ter splošnega 
podaljšanja rokov za izvajanje intervencij. V odziv 
na to krizo so organi Piemonta usmerili svoja pri ‑
zadevanja (vključno s spremljanjem) v pospešeno 
črpanje sredstev iz skladov.
Organ upravljanja izvaja več pobud za odpravo teh 
„izrednih“ razmer in ponovno vzpostavitev rednega, 
stalnega in pravilnega izvajanja dejavnosti računal ‑
niškega upravljanja za vse informacije o napredku 
financiranih projektov.
49 (b) 
Komisija priznava, da bi bilo treba ustrezne kazal ‑
nike ustrezno opredeliti, da bi organ upravljanja 
lahko združeval podatke na ravni operativnega 
programa.
Ta problem rešujejo novi predpisi skladov ESI za 
obdobje 2014–2020.
Okvir 6
Revidirani projekti zadevajo predvsem zagotavlja ‑
nje strokovnega svetovanja posrednikov in pod ‑
porne storitve za nova in obstoječa podjetja. Zato 
plače predstavljajo glavni del stroškov nepovratnih 
sredstev.
Poleg tega so stroške trženja povzročili dogodki za 
navezovanje stikov, ki so bili organizirani za nova 
podjetja, da se slednja spoznajo z uspešnimi podjet ‑ 
niki. Nova podjetja so imela korist od teh dogodkov, 
saj so se pozneje pojavile poslovne priložnosti.
58
Glej odgovor Komisije na odstavek 22 o večji usmer ‑
jenosti v rezultate v skladu z uredbo o skupnih 
določbah za obdobje 2014–2020.
Odgovori Komisije 34
Priporočilo 1
Za obdobje 2007–2013 Komisija zahteva od organov 
upravljanja, da poročajo o izvajanju programov 
v skladu z veljavnimi predpisi ESRR.
Vendar bo v programih skladov ESI za obdobje 
2014–2020 večji poudarek na rezultatih, ki temeljijo 
na ciljih. Na ravni prednostnih osi bodo kazalniki 
zajeli celotno uspešnost v osi, ne pa tudi posamez ‑ 
nih primerov uspešnosti vseh vrst ukrepov, ki so 
lahko vključeni v to os.
Priporočilo 1 (a)
Komisija se strinja, da bo ocenila ustreznost predla ‑
ganih kazalnikov rezultatov, tako pri odobritvi ope ‑
rativnih programov kot pri poznejših spremembah.
Priporočilo 1 (b)
Komisija se strinja s tem priporočilom.
Za obdobje 2014–2020 se kot del okrepitve usmer ‑
jenosti v rezultate od programov zahteva, da jasno 
opredelijo skupne kazalnike in kazalnike izložkov 
za posamezne programe (s ciljnimi vrednostmi) 
ter kazalnike rezultatov, ki bodo merili napredek 
v smeri spremembe, ki naj bi se dosegla z naložbo 
(z izhodiščnimi in ciljnimi vrednostmi). Informacije 
o napredku pri izvajanju programa se bodo vsako 
leto posredovale Komisiji (od leta 2016 naprej), kar 
bo omogočilo sledenje skozi čas. Te informacije 
bodo strukturirane, da bodo možni analiza, pri ‑
merjava in združevanje, Komisija pa namerava te 
podatke tudi objaviti.
Priporočilo 1 (c)
Komisija se delno strinja s tem priporočilom.Poleg tega je treba ponovno preučiti ustrezne 
kazalnike v programu, če država članica zahteva 
spremembo programa.
Čeprav je Komisija odgovornim organom zagotovila 
smernice6 v zvezi z načeli informacijskega sistema, 
ki uporablja kategorije, je za razvrstitev odhodkov 
še vedno pristojen organ upravljanja.
Komisija opozarja na poskusni značaj pobude „pro ‑
gram kuponov za inovacije na področju IKT“. Dose ‑
danje izkušnje v regijah kažejo, da obstaja resnična 
potreba po takšni pobudi, da se spodbudi pov ‑
praševanje MSP . Zaradi omejenega časa izvajanja 
trenutno ni na voljo nobenih kazalnikov rezultatov. 
Te informacije bodo Komisiji na voljo v naslednjem 
časovnem načrtu odborov za spremljanje za sredino 
leta 2015.
66
Komisija meni, da nova uredba o skladih ESI zago ‑ 
tavlja boljši okvir za uspešnost in usmerjenost 
v rezultate za obdobje 2014–2020.
Komisija zlasti skrbno pregleduje „vodilna načela za 
izbiro“ operacije, kot dela operativnih programov, 
pri pogajanjih o skladih ESI za obdobje 2014 ‑2020, 
da se zagotovi njihova ustreznost za posebne cilje 
in vrste operacij7.
67
Komisija pozdravlja oceno Računskega sodišča.
6  Navodila iz leta 2009, http://ec.europa.eu/employment_social/
sfc2007/quick‑guides/sfc2007_reporting_categorisation_data_
Note_Art_11.pdf  – Prva izdaja vprašanj in odgovorov leta 2009, 
revidirana leta 2012, http://ec.europa.eu/employment_social/
sfc2007/quick‑guides/categorisation_faq_rev201202.pdf  – 
„priporoča se razumna uporaba oznak, vključno z uporabo 
nacionalnih konvencij ali opredelitev pojmov, če so na voljo .... 
Komisija ni predlagala harmonizirane opredelitve pojmov, je 
pa pripravljena podati svoje mnenje o vseh vprašanjih, ki se 
pojavljajo.“
7  Člen 96(2)(b) uredbe o skupnih določbah: „(iii) opis vrste 
in primerov ukrepov, ki jim je namenjena podp ora v okviru 
posamezne prednostne naložbe, in njihovega pričakovanega 
prispevka h konkretnim ciljem iz točke (i), vključno z vodilnimi 
načeli za izbiro operacije, pa tudi, kadar je to potrebno, 
opredelitev glavnih ciljnih skupin, posebnih ozemelj, na katera 
se nanašajo, vrst upravičencev, načrtovane uporabe finančnih 
instrumentov in velikih projektov; “.
Odgovori Komisije 35
Komisija ugotavlja, da je to priporočilo naslovljeno 
na države članice in poudarja, da bi morali podatki 
ustrezati specifiki posameznega operativnega 
programa.
Priporočilo 2 (a)
Komisija obravnava ta vprašanja v okviru poga ‑
janj o osnutkih programov skladov ESI, ki morajo 
vključevati informacije o načelih za izbor operacij. 
Vendar bodo vrsta načel za izbor in podrobna 
izbirna merila odvisni od posebnega cilja, vrste in 
obsega intervencije ter okvira naložbe. Ni nujno, da 
bo treba v vseh primerih podpore za e‑trgovanje 
predložiti poslovni načrt.
Priporočilo 2 (b)
Komisija se strinja, da bi moral prispevek ESRR 
k projektu temeljiti na analizi stroškov in koristi, 
ki dokazuje finančno izvedljivost projekta. To je 
predmet zahteve pri izboru, ki jo določijo odbori za 
spremljanje v državah članicah.
Priporočilo 2 (d)
Komisija spodbuja internacionalizacijo MSP , saj 
s svojo čezmejno dejavnostjo MSP ustvarijo več 
delovnih mest in so bolj inovativna kot MSP , ki 
delujejo samo na svojem nacionalnem trgu8. Zato 
predpisi skladov ESI za obdobje 2014–2020 tudi 
spodbujajo sodelovanje izven ozemlja operativnega 
programa (glej člen 70(2) uredbe o skupnih določ ‑
bah). Pri ugotavljanju primernosti posebnih spod ‑
bud za čezmejne razsežnosti projektov pa je treba 
upoštevati posebne cilje in vrste ukrepov v okviru 
programa.
8  http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/market‑access/
internationalisation/index_en.htm#h2 ‑5Komisija se strinja, da je pomembno spremljati uči ‑
nek nepovratnih sredstev. Vendar izbrani kazalniki 
za spremljanje napredka in učinka ne bodo stan ‑
dardni. Odvisni bodo od posebnih ciljev posame ‑
znega operativnega programa. Kazalniki, ki se bodo 
uporabljali, odražajo raznolikost potreb in političnih 
odzivov regij ali držav članic.
Strateški politični okvir za digitalno rast pa vklju ‑
čuje standardne kazalnike za merjenje napredka pri 
intervencijah na področjih IKT, kot predvideva pred ‑
hodna pogojenost 2.1 Priloge XI k uredbi o skupnih 
določbah.
Priporočilo 2
Komisija se strinja s priporočilom in bo zahtevala 
ustrezne ukrepe, ki jih morajo sprejeti države 
članice.
„Vodilna načela za izbiro operacij “ in „ kazalniki 
izložkov, vključno s količinsko ciljno vrednostjo “ 
morajo biti sestavni del programov skladov ESI za 
obdobje 2014–2020 in so predmet pogajanj s Komi ‑
sijo. Vrsta načel izbora in podrobna izbirna merila 
bodo odvisni od posebnega cilja in okvira sofinanci ‑
rane naložbe.
Države članice, pri katerih so bile odkrite pomanj ‑
kljivosti na teh področjih, morajo v programu opi ‑
sati (predhodna pogojenost, akcijski načrt), katere 
ukrepe nameravajo sprejeti organi, da bi izboljšali 
postopke za izbiro projektov in zmanjšali upravno 
breme za upravičence. Države članice so pozvane, 
da po potrebi uporabijo tehnično pomoč na proak ‑
tiven in osredotočen način, da dosežejo predvidene 
izboljšave.
Poleg tega bo Komisija organom upravljanja sveto ‑
vala, da priporočila Evropskega računskega sodišča 
vključijo v izbirni postopek in izbirna merila projek ‑
tov digitalne rasti.
Odgovori Komisije 36
Priporočilo 3 (a)
Komisija se strinja s tem priporočilom. Pravni okvir 
za obdobje 2014–2020 zahteva kazalnike rezultatov 
v programih na ravni prednostne osi in kazalnike 
izložkov na ravni operacij v programskem obdobju.
Priporočilo 3 (b)
Komisija se načeloma strinja s priporočilom, vendar 
ga v praksi ne more sprejeti. Na rezultate projektov 
e‑trgovanja lahko vplivajo zunanji dejavniki, ki ne 
morejo biti znani vnaprej. Zato bi bila vezanost pla ‑
čil ESRR na rezultate e‑trgovanja težko izvedljiva.
Priporočilo 3 (c)
Komisija se strinja s priporočilom, ki od držav članic 
zahteva, da uvedejo potrebne preglede in kon ‑
trole ter tako zagotovijo zanesljivost in doslednost 
podatkov, vnesenih v sisteme spremljanja.
KAKO DO PUBLIKACIJ EVROPSKE UNIJE
Brezplačne publikacije:
•  en izvod: 
na spletni strani EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu);
•  več kot en izvod ter plakati in zemljevidi:  
pri predstavništvih Evropske unije ( http://ec.europa.eu/represent_sl.htm), 
pri delegacijah v državah, ki niso članice EU ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_sl.htm), 
pri službi Europe Direct ( http://europa.eu/europedirect/index_sl.htm) ali  
s klicem na telefonsko številko 00 800 6 7 8 9 10 11 (brezplačna številka za celotno EU) (*).
(*) Informacije so brezplačne, kakor tudi večina klicev (nekateri operaterji, telefonske govorilnice ali hoteli lahko klic zaračunajo).
Publikacije, ki so naprodaj:• na spletni strani EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu).
Plačljive naročnine:
•  pri prodajnih zastopnikih Urada za publikacije Evropske unije  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_sl.htm).
QJ‑AB‑14‑021‑SL‑N ISSN 1977 ‑5784V zadnjih letih je EU v okviru svoje kohezijske 
politike s  podporo Evropskega sklada za 
regionalni razvoj sofinancirala projekte 
e-trgovanja. Evropsko računsko sodišče v tem 
poročilu ocenjuje, ali so bili projekti e -trgovanja 
uspešni pri podpiranju uporabe informacijskih in 
komunikacijskih tehnologij v  malih in srednje 
velikih podjetjih. Ocena temelji na reviziji vzorca 
projektov e -trgovanja v Grčiji, Italiji, na Poljskem 
in v Združenem kraljestvu, ki jih je 
sofinancirala  EU.
Sodišče je ugotovilo, da je podpora projektom 
e-trgovanja, ki jo je zagotovil Evropski sklad za 
regionalni razvoj, prispevala k  povečanju 
razpoložljivosti spletnih poslovnih storitev. Toda 
ugotovilo je tudi, da je bilo zaradi 
pomanjkljivosti pri spremljanju nemogoče 
oceniti, v kakšnem obsegu je prispevala 
k uresničevanju strategij EU in držav članic za 
informacijske in komunikacijske tehnologije ter 
doseganju razvojnih ciljev malih in srednje 
velikih podjetij.
EVROPSKO  
RAČUNSKO
SODIŠČE