[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 18.7.2007

SEC(2007) 996

DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE Spremni dokument k

SPOROČILU KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU Obravnavanje izziva pomanjkanja vode in suš v Evropski uniji Povzetek presoje vpliva {COM(2007) 414 konč.}{SEC(2007) 993}

POVZETEK

To oceno učinka so pripravile službe Komisije za podkrepitev Sporočila o pomanjkanju vode in sušah.

1. POSTOPKOVNA VPRAšANJA

- Na zasedanju Sveta za okolje 9. marca 2006 je več držav članic pozvalo k ukrepanju EU glede pomanjkanja vode in suš. Komisija je na zasedanju Okoljskega sveta 27. junija 2006 predložila predhodno analizo in napovedala, da namerava do julija 2007 sprejeti Sporočilo o pomanjkanju vode in suš.

- Oblikovanje Sporočila je bilo v celoti v skladu z minimalnimi standardi za posvetovanje. Komisija je organizirala tri srečanja z vsemi interesnimi skupinami in državami članicami, kar jim je omogočilo dejavno sodelovanje v postopku.

- Koraki za nadaljnji razvoj politik in ukrepov za reševanje težav zaradi pomanjkanja vode in suš bodo v vsakem primeru zahtevali dodatne temeljite ocene učinka nekaterih izbranih ukrepov.

- Ta ocena za Sporočilo o pomanjkanju vode in sušah bo torej usklajena na podlagi predhodnih informacij in do zdaj pridobljenih izkušenj.

- Komisija je v začetku leta 2007 začela študijo za količinsko oceno možnosti za varčevanje z vodo v Evropi. Druga študija bo obravnavala regionalne razlike glede možnosti za varčevanje z vodo. Vključitev načrtov za preskus stroškovne učinkovitosti več ukrepov bo zagotovila koristne informacije za nadaljnjo obravnavo do konca leta 2007.

- Odbor za oceno učinka je sprejel mnenje o osnutku ocene učinka Sporočila. Vsa priporočila za izboljšanje se v celoti vključijo v oceno učinka.

2. KATERE TEžAVE NAJ BI SPOROčILO OBRAVNAVALO?

- Do zdaj se je ugotovilo 33 porečij, ki jih je prizadelo pomanjkanje vode. Njihova skupna površina zajema 460 000 km² (približno 10 % celotnega območja EU) in oskrbujejo 82 milijonov prebivalcev (približno 16,5 % celotnega prebivalstva EU).

- Večina držav članic je po letu 1976 poročala o sušah. Med letoma 2000 in 2006 so suše prizadele povprečno 15 % celotnega območja EU in povprečno 17 % celotnega prebivalstva EU.

- Prostorska in časovna razporeditev vodnih virov po Evropi je eden od glavnih povzročiteljev pomanjkanja vode in suš.

- Tudi politike določanja cen vode običajno ne izražajo ravni ranljivosti vodnih virov na lokalni ravni. Načelo „uporabnik plača“ se zelo malo uporablja. Te pomanjkljivosti povzročajo slabo upravljanje vodnih virov, čeprav Okvirna direktiva o vodah določa načela za vzpostavitev učinkovitih ekonomskih instrumentov.

- Neustrezno načrtovanje rabe tal in razporeditve vode med gospodarske sektorje povzroča neravnovesje med potrebami po vodi in obstoječimi vodnimi viri.

- Največji porabnik je kmetijstvo (64 %), sledijo pa mu energija (20 %), javna oskrba z vodo (12 %) in industrija (4 %). Turizem bo verjetno močno obremenil črpanje vode, zlasti v Južni Evropi in na obalnih območjih, kjer so sladkovodni viri omejeni.

- V Evropi so možnosti za varčevanje z vodo velike. Vendar se zaradi neučinkovitosti v Evropi še vedno izgubi vsaj 20 % vode.

- Na splošno se dejavnosti v zvezi z varstvom vodnih virov ne izvajajo dovolj dosledno, včasih pa zaradi neustreznega vključevanja teh vprašanj v sektorske politike na področju voda nastajajo celo nasprotni učinki.

- Kar zadeva sušna obdobja, se pogosto rešujejo s pristopom kriznega upravljanja, ki ga zahteva nezadostna in nepravočasna pripravljenost na izjemne dogodke.

- Primeri pomanjkanja vode na ravni porečij so že vidno vplivali na gospodarstvo, družbo in okolje ter posledično na stroške.

- Suše neposredno in znatno vplivajo na gospodarstvo, družbo in okolje, kar lahko traja tudi po koncu sušnega obdobja.

- Neposredni vpliv sušnih obdobij na gospodarstvo v zadnjih tridesetih letih se ocenjuje na najmanj 100 milijard EUR.

Možnost „brez spremembe politike“

- Delež evropskih območij s porečji, ki spadajo v kategorijo visoke stopnje ogroženosti vode, se bo skupno verjetno povečal s sedanjih 19 % na 34–36 % do sedemdesetih let 21. stoletja.

- Vplivi gospodarskega in družbenega razvoja na vodne vire so lahko enako močni kot spreminjanje razpoložljivosti vode zaradi podnebnih sprememb.

- Jugovzhodne države bi lahko bile območje, na katerem se bo v prihajajočih desetletjih najbolj povečal pritisk na vodne vire.

- Okvirna direktiva o vodah zagotavlja vsa potrebna sredstva za doseganje resnično trajnostnega gospodarjenja z vodami. Vendar je čim učinkovitejša uporaba teh sredstev (zlasti določanje cene vode in pokrivanje stroškov) še vedno izziv.

V enakih razmerah bodo težave verjetno naslednje:

- Nadaljnje razširjanje neustreznega načrtovanja rabe tal v nekaterih porečjih, kjer je pomanjkanje vode največje.

- Nadaljnje izgube vode in velika neučinkovitost pri porabi vode v gospodinjstvih in več gospodarskih sektorjih.

3. CILJI

Predlog si prizadeva za naslednje splošne cilje politike:

- obvladovanje vse močnejših vplivov pomanjkanja vode in suš v Evropski uniji,

- zagotovitev dolgoročnega varstva razpoložljivih vodnih virov,

- zagotovitev trajnostne razpoložljivosti vode v Evropi in spodbujanje trajnostne rabe vode.

Posebni cilji so:

- izboljšanje pripravljenosti na vse pogostejše suše,

- zmanjšanje vseh vplivov pomanjkanja vode in suš na okolje, gospodarstvo in družbo,

- vzpostavitev razmer za trajnostni gospodarski in družbeni razvoj v Evropi ob upoštevanju podnebnih sprememb in vse pogostejših primerov pomanjkanja vode in suš.

Operativni cilji vključujejo:

- opredelitev najustreznejših in stroškovno učinkovitih ukrepov za uspešno reševanje težav zaradi pomanjkanja vode in suš,

- obravnavo mogočih prednostnih nalog ali hierarhije za usmerjanje oblikovanja politike ob upoštevanju razpoložljivosti vode na ravni porečja.

4. KATERE SO GLAVNE POLITIčNE MOžNOSTI, KI SO NA VOLJO ZA DOSEGANJE CILJEV?

Poleg možnosti „brez spremembe politike“ so se določile tri možnosti.

- Možnost A: „Le oskrba z vodo“

Obravnavani ukrepi v okviru te možnosti vključujejo:

- izboljšanje razvoja novih načinov oskrbe z vodo na podlagi veljavne zakonodaje EU,

- podporo razširjanju razvoja novih načinov oskrbe z vodo, pri čemer je prednostna naloga dodeljevanje sredstev EU in nacionalnih sredstev.

- Možnost B: „Le cenovna politika za vodo“

Obravnavani ukrepi v okviru te možnosti vključujejo:

- učinkovito določanje cen vode,

- pokrivanje stroškov.

- Možnost C: Celostni pristop

Obravnavani ukrepi vključujejo ukrepe za:

- preprečevanje suš,

- podporo učinkoviti razporeditvi vode in trajnostnemu načrtovanju rabe tal,

- spodbujanje tehnologije in praks za učinkovito rabo vode,

- spodbujanje nastanka kulture varčevanja z vodo v Evropi,

- nove načine oskrbe z vodo.

5. ANALIZA VPLIVOV

5.1. Možnost A: „Le oskrba z vodo“

Vplivi na okolje

- Vodni zbiralniki imajo pomembno vlogo pri javni oskrbi z vodo, namakanju in industrijski uporabi. Kljub temu lahko izgradnja jezov in prenosi vode resno vplivajo na delovanje sladkovodnih ekosistemov v porečju ter negativno vplivajo na ekološko stanje vodnih teles.

- Ob upoštevanju sedanje negotovosti glede vpliva vseh nadomestnih rešitev, kot je razsoljevanje – vključno s količino uporabljene energije in prek razširitve z njegovo skladnostjo z energetsko politiko za Evropo –, na okolje, je treba pred končno odločitvijo Komisije izvesti dodatne ocene tveganja.

Vplivi na gospodarstvo

- Začetne ocene kažejo, da naj bi bili kratkoročni vplivi na gospodarstvo pozitivni. Vsak nov način oskrbe z vodo lahko podpira razvoj dejavnosti na območju v bližini nove infrastrukture.

- Vseeno jezovi in prenosi vode povzročajo več pomanjkljivosti, ki jih je poudarila zlasti Svetovna komisija za jezove. Več obstoječih projektov kaže na druge pomanjkljivosti, kar zadeva nadomestne rešitve.

- V Evropi se poleg povečanja pritiska na že ranljive vodne vire in izkoriščanja preostalih virov, dokler ne bodo v celoti izčrpani, predvideva le nekaj možnosti za nove in pomembne načine oskrbe z vodo. Nove priložnosti bo treba zagotoviti zunaj Evrope v sosednjih državah, ki bodo še vedno imele na voljo dovolj vode, na primer v Rusiji.

- Eden od pričakovanih rezultatov je, da bi se nekateri gospodarski sektorji zaradi nižjih dobičkov iz svoje dejavnosti odločili za delno ali popolno delokalizacijo, da bi si zagotovili nižje cene vode zunaj Evrope.

Vplivi na družbo

- Po pričakovanjih naj bi bili neposredni kratkoročni vplivi na družbo pozitivni, če je eden od ciljev nove infrastrukture zagotavljanje javne oskrbe z vodo. Razvijajo se lahko nove gospodarske dejavnosti, ki podpirajo ustvarjanje novih delovnih mest.

Kljub temu so lahko njihove koristi omejene, če razvoj novih načinov oskrbe z vodo vključuje prenos stroškov iz nekaterih gospodarskih sektorjev na gospodinjstva ali v primeru prenosov vode, ko povzročajo socialne in politične spore med izvornimi in sprejemnimi porečji.

5.2. Možnost B: „Le cenovna politika za vodo“

- Vplivi cenovne politike za vodo se razlikujejo glede na socialno-ekonomsko ozadje in naravne razmere.

- Sama cenovna politika za vodo običajno ne zadostuje za popolno obvladovanje pomanjkanja vode in suš, vendar je lahko učinkovita, če se povezuje z dopolnilnimi možnostmi.

Vplivi na okolje

- V kmetijstvu določanje cen vode povzroča spreminjanje rabe tal v rabo z višjo vrednostjo. Kljub temu so cene zdaj pogosto veliko pod ravnijo, na kateri postane varčevanje z vodo pomembno finančno vprašanje za kmeta.

- Razpoložljivi podatki kažejo tudi, da se poraba vode v gospodinjstvih po uvedbi meritev zmanjša. Vseeno je mogoče določiti prag, pod katerim povišanje cen ne vplivajo na raven porabe.

- Obstajajo dokazi o elastičnosti povpraševanja po industrijski vodi. Zdi se, da imajo mogoče nadomestne možnosti pomembno vlogo.

Vplivi na gospodarstvo

- Izvajanje cenovne politike za vodo, ki vključuje okoljske stroške in stroške zaradi pomanjkanja vode, lahko zagotovi učinkovito razporeditev virov, kar povečuje socialno blaginjo. Študije primerov o makroekonomskem vplivu trajnostnega kmetijstva v več državah članicah kažejo, da obsežna spreminjanja namembnosti ornih zemljišč v trajnostno kmetijstvo prek internalizacije politik povzročajo gospodarske koristi.

Vplivi na družbo

- Člen 9 Okvirne direktive o vodah določa pogoje za povračilo stroškov storitev za rabo vode. Med drugim določa, da morajo države članice upoštevati vplive pokrivanja na družbo, okolje in gospodarstvo. Državam članicam se torej omogoči prilagajanje cenovne politike za vodo na podlagi družbenih vidikov.

5.3. Možnost C: Celostni pristop

Možnosti za varčevanje z vodo in učinkovito rabo vode

- Ocena možnosti za varčevanje z vodo v Evropi, ki bi ga omogočilo izvajanje ustreznih ukrepov, kaže, da se lahko prihrani 20 % vode.

- Zmanjšanje povpraševanja po vodi je mogoče, ne da bi vplivalo na sedanje gospodarske dejavnosti, ter lahko omogoči gospodarske, socialne in okoljske koristi.

- Izgube vode lahko pomenijo dodaten strošek (hkrati s črpanjem, oskrbo in obdelavo) hkrati pa so možnosti za finančne prihranke velike.

- Zdi se, da je upravljanje povpraševanja po vodi zelo pogosto gospodarsko ugodnejše kot povečanje količine vode za oskrbo. Redke študije, ki so na voljo in obravnavajo to primerjavo, kažejo razlike 1 : 3 ali celo 1 : 10 med cenama „prihranjene“ in „dobavljene“ vode na kubični meter.

Vplivi na gospodarstvo

Bistveno je poudariti, da bo izvajanje nekaterih posebnih ukrepov zahtevalo opredelitev ustreznih spremljevalnih ukrepov ob upoštevanju posebnih regionalnih, sektorskih in družbenih dejavnikov. Takšne ukrepe bo treba dodatno oceniti.

- Sektorske politike zagotavljajo priložnosti za reševanje težav zaradi pomanjkanja vode in suš. Vseeno je mogoče dodatno prilagajanje za izboljšanje učinkovitosti teh politik pri obvladovanju vprašanj glede količine vode.

- Zaporedne reforme skupne kmetijske politike in zlasti podpora za razvoj podeželja so prispevale k izboljšanju položaja. Vendar je pretirano črpanje še naprej težava zaradi ne povsem izpeljane nevezanosti plačil nekaterih držav članic. Prihodnje prilagoditve SKP in pregled stanja SKP v letu 2008 nam lahko omogočijo, da proučimo možnosti za boljše vključevanje problema gospodarjenja s količinami vode v ustrezne instrumente SKP. V tem okviru je na primer treba premisliti v kolikšni meri lahko SKP in pregled stanja SKP v letu 2008 spodbujata dokončno izpeljavo nevezanosti plačil in povečano podporo upravljanju voda v okviru programov za razvoj podeželja.

- Pomembna je tudi zagotovitev, da prihodnji pregledi strukturnih skladov omogočijo boljše vključevanje območij, ki jih zadevajo vprašanja pomanjkanja vode. Razširitev teh proračunov in ugotovitev mogoče sinergije med politikami ne bi povzročili nobenih oportunitetnih stroškov za ostale evropske okoljske politike.

- Kar zadeva vplive pobud na nacionalni ravni, vrednotenje orodij, ki se uporabljajo za energetski sektor, zagotavlja zanimive informacije o možni učinkovitosti njihove uporabe v vodnem sektorju.

- Očitno je, da pospeševanje razvoja tehnologij in izdelkov za učinkovito rabo vode spodbuja trg in povečuje konkurenčnost evropske industrije, na primer v energetskem sektorju.

Vplivi na družbo

- Politika varčevanja z vodo pozitivno vpliva na družbo, zlasti na trajnostno ustvarjanje delovnih mest na javnem področju.

Vplivi na okolje

- Prihranjena voda se ne bo izgubljala in ne bo prispevala k neposrednim emisijam v vodna telesa. V splošnejšem smislu bo zmanjšanje črpanja v naravnem okolju povzročilo boljši položaj vodnih teles in ohranjanje ekosistemov.

Osredotočiti se je treba na možnosti, ki znatno prispevajo k izboljšanju vseh praks upravljanja povpraševanja po vodi. Ob upoštevanju splošnih možnosti za varčevanje z vodo in učinkovitost rabe vode v Evropi to pomeni potrebo po vzpostavitvi jasne hierarhije na področju rabe vode za usmerjanje oblikovanja politike. Nove načine oskrbe z vodo je treba obravnavati kot možnost, potem ko so se izkoristile ostale možnosti za upravljanje povpraševanja po vodi, vključno z učinkovito cenovno politiko za vodo in stroškovno učinkovitimi nadomestnimi možnostmi.

6. PRIMERJAVA MOžNOSTI

Možnost A Le oskrba z vodo | Možnost B Le cenovna politika za vodo | Možnost C Celostni pristop |

Kratkoročno | Dolgoročno | Kratkoročno | Dolgoročno |

Vplivi na gospodarstvo | ++ | – | + | ++ | +++ |

Vplivi na družbo | + | – | +/– | +/– | + |

Vplivi na okolje | – | – | + | ++ | +++ |

- Tabela povzema vplive različnih možnosti na gospodarstvo, družbo in okolje, obravnavanih v prejšnjem oddelku.

- Možnost A lahko kratkoročno zagotovi zanimive koristi za gospodarstvo in družbo, medtem ko se pričakuje, da bodo vplivi na okolje negativni. Ocena dolgoročnih vplivov kaže negativno razmerje med stroški in koristmi za gospodarstvo, družbo in okolje.

- Pričakuje se, da bo možnost B pozitivno vplivala na gospodarstvo in okolje, kadar se uporablja učinkovita cenovna politika za vodo in pokrivanje stroškov za storitve za rabo vode porabnikov vode. Vplivi na družbo so lahko odvisni od zadevne ravni določanja cen vode in so lahko za nekatere gospodarske sektorje ali nekatere socialne razrede prebivalstva negativni.

- Pri možnosti C se bodo rezultati pokazali postopno. Pričakuje se, da bodo vplivi na gospodarstvo že od začetka pozitivni in se bodo dolgoročno še izboljšali. Sčasoma bodo postali pozitivni tudi vplivi na družbo. Pričakuje se, da bo ta možnost bistveno in vedno bolj pozitivno vplivala na okolje. V primerjavi z drugimi možnostmi je za okolje najbolj koristna.

Na podlagi te ocene se zdi možnost C najbolj obetavna. Dolgoročno zagotavlja najboljše razmerje med stroški in učinkovitostjo.

- Koraki za nadaljnji razvoj politik in ukrepov za reševanje težav zaradi pomanjkanja vode in suš bodo v vsakem primeru zahtevali dodatne temeljite ocene učinka. Naslednji koraki bodo vključevali temeljito obravnavo zbirke podatkov in količinske ocene ukrepov, izbranih med veliko možnostmi, ki jih je predlagalo Sporočilo

- Očitno je tudi, da bo izvajanje nekaterih posebnih ukrepov zahtevalo opredelitev ustreznih spremljevalnih ukrepov ob upoštevanju regionalnih, sektorskih in socialnih posebnosti. Tudi te ukrepe bo treba dodatno oceniti.

7. SPREMLJANJE IN VREDNOTENJE

Z izzivom pomanjkanja vode in suš se bo treba spopasti kot z bistvenim okoljskim vprašanjem in pogojem za trajnostno gospodarsko rast v Evropi.

Komisija bo spremljala napredek v zvezi z določenimi smernicami ter o njem poročala Svetu in Evropskemu parlamentu. Poročilo bo predstavljeno na forumu interesnih skupin, ki bo organiziran leta 2008.

Komisija bo spremljevalne pobude in ukrepe obravnavala ob upoštevanju razprav o tem sporočilu v Svetu ministrov in Evropskem parlamentu.