SL ECB-PUBLIC  
 
 
MNENJE EVROPSKE CENTRALNE BANKE  
z dne 28. Marca 2012 
o sistemu jamstva za vloge 
(CON/2012/22) 
 
Uvod in pravna podlaga  
Evropska centralna banka (ECB) je dne 5. marc a 2012 prejela zahtevo Banke Slovenije za mnenje o 
predlogu sklepa o dopolnitvah Sklepa o sistemu ja mstva za vloge (v nadaljevanju: predlog sklepa). 
Pristojnost ECB, da poda mnenje, izhaja iz členov 127(4) in 282(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije 
ter tretje in šeste alinee člena 2(1) Odlo čbe Sveta 98/415/ES z dne 29. junija 1998 o posvetovanju 
nacionalnih organov z Evropsko centralno banko glede osnutkov pravnih predpisov1, saj se predlog 
sklepa nanaša na Banko Slove nije in vsebuje pravila, ki se nanašajo na finan čne institucije, kolikor 
pomembno vplivajo na stabilnost finan čnih institucij in trgov. V skladu s prvim stavkom člena 17.5 
Poslovnika Evropske centralne banke je to mnenje sprejel Svet ECB. 
 1.  Namen predloga sklepa 
1.1 Slovenski sistem jamstva za vloge 
 Slovenski sistem jamstva za vloge je urejen v Zakonu o ban čništvu
2, ki je bil že ve čkrat predmet 
posvetovanj z ECB3. V skladu z Zakonom o ban čništvu banke s sedežem v Republiki Sloveniji (v 
nadaljevanju: banke članice) jam čijo za izpla čilo vlog pri banki članici, nad katero je bil za čet 
stečajni postopek, do neto stanja vloge v višini 1 00 000 eurov. Sistem jamstva za vloge se financira 
z naknadnimi vpla čili. V primeru, da je proti banki članici začet stečajni postopek, Banka Slovenije 
aktivira sistem jamstva za vloge s tem, da vsem bankam članicam naloži, naj vpla čajo ustrezen del 
sredstev za izpla čilo zajam čenih vlog pri banki v ste čajnem postopku. Če ne morejo pravo časno 
zagotoviti zadostnih sredstev, na podlagi predloga Banke Slovenije sredstva za časno zagotovi 
Republika Slovenija. Banka Slovenije posreduje ta sredstva imenovani banki prevzemnici, 
zadolženi za izpla čilo zajam čenih vlog. Terjatve bank članic se popla čajo iz ste čajne mase v 
sorazmerju z višino vpla čanih sredstev.  
  
                                                 
1  UL L 189, 3.7.1998, str. 42.  
2  Uradni list RS, št. 99/10 – uradna pre čiščena verzija, 9/11, 35/11, 59/11, 85/11.  
3  Glej mnenja CON/2010/46, CON/2011/70 in CON/2006/48. Vsa mnenja ECB so obj avljena na spletni strani ECB na 
naslovu www.ecb.europa.eu.  
ECB-PUBLIC 
2 1.2 Predlog sklepa  
 Pravila o sistemu jamstva za vloge, ki jih vsebuje Zakon o ban čništvu, so podrobneje urejena v 
Sklepu Banke Slovenije o sistemu jamstva za vloge4. Kot je navedeno v obrazložitvi, je namen 
predloga sklepa izboljšati pr ipravljenost v postopku za izpla čilo zajam čenih vlog, zlasti glede na 
krajše obdobje za izpla čilo. S predlogom sklepa se zato  vstavljata: (a) novi 10.a člen, ki podrobneje 
opredeljuje naloge in obveznosti banke prevzemnice; in (b) novi 10.b člen, ki uvaja pojem 
potencialnih bank prevzemnic, tj. bank članic, ki jih dolo či Banka Slovenije, da se vnaprej 
pripravijo na izvajanje posebnih nalog v zvezi z izpla čilom zajam čenih vlog. 
 2. Splošne pripombe 2.1 Delovanje in financiranje sistema jamstva za vloge 
 ECB pozdravlja predlog sklepa, kate rega namen je med drugim zagotoviti u činkovitejši postopek 
za izplačilo zajam čenih vlog in pripraviti sistem za krajše obdobje za izpla čilo. S tem v zvezi 
predlagana prenova Direktive 94/19/EC
5 (v nadaljevanju: predlagana direktiva), ki je trenutno v 
napredni fazi v zakonodajnem postopku, skrajšuje obdobje za izpla čilo z dvajsetih na sedem dni, 
zaradi česar bodo potrebne dodatne prilagoditve, ko bo pred lagana direktiva sprejeta. Poleg tega 
predlagana direktiva uvaja ured itev financiranja sistemov zajam čenih vlog v obliki predhodnih 
prispevkov kreditnih institucij članic, deloma na podlagi tveganj6. Zaradi tega bo treba po sprejetju 
predlagane direktive uvesti navedeno uredite v predhodnega financiranja sistemov zajam čenih vlog. 
2.2 Vloga Banke Slovenije  
 ECB podpira vlogo spremljanja, ki jo Ba nka Slovenije opravlja v zvezi z izpla čilom zajam čenih 
vlog, zlasti glede pripravljenosti banke prevzemn ice za opravljanje te naloge. Ker so sistemi 
jamstva za vloge klju čni element finan čne varnostne mreže, sodi pr egled nad njihovim delovanjem 
v okvir naloge centralnih bank, da prispevajo k finan čni stabilnosti7.  
 3. Povra čilo stroškov, ki nastanejo potencialnim bankam prevzemnicam 
3.1 V skladu z novim 10.b členom mora vsaka potencialna banka  prevzemnica zagotoviti, da je 
pripravljena na opravljanje nalog banke pr evzemnice. Iz tega naslova je upravi čena do povra čila 
dejanskih stroškov, ki so povezani z njeno ka drovsko in organizacijsko pripravljenostjo ter 
tehnično usposobljenostjo. Banka Slovenije, v imenu bank članic, povrne potencialnim bankam 
prevzemnicam takšne stroške v 15 dneh po potrditvi obra čuna stroškov. Banke članice povrnejo ta 
znesek Banki Slovenije po enakih  deležih v 15 dneh po pla čilu potencialni banki prevzemnici. 
3.2 Po razumevanju ECB so dejanski stroški, ki nastanejo potencialni banki prevzemnici, stroški, 
povezani z delovanjem slovenskega sistema jamstv a za vloge. Predlog sklepa torej pomeni, da bo 
                                                 
4  Uradni list RS, št. 97/10.  
5  Glej predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o sistemih zajam čenih vlog (prenova) (COM(2010) 368 kon č). 
6  Glej člen 9 predlagane direktive. 
7  Glej odstavek 3.3 Mnenja CON/2007/26. 
ECB-PUBLIC 
3 Banka Slovenije financirala, dokler ji znesek ne bo povrnjen, stroške delovanja sistema jamstva za 
vloge in s tem v zvezi opravljala predhodna pla čila. Takšna predhodna pla čila so nezdružljiva s 
prepovedjo denarnega financiranja, dolo čeno v členu 123 Pogodbe. Ta dolo čba centralnim bankam 
prepoveduje, da zagotavljajo prekora čitve pozitivnega stanja ali druge oblike kredita v korist 
javnega sektorja, vklju čno s financiranjem obveznosti javnega  sektorja nasproti tretjim osebam8. 
Zato so predhodna pla čila nacionalnih centralnih bank v okviru delovanja sistema jamstva za vloge 
nezdružljiva s prepovedjo denarnega financiranja9. Edini združljivi obliki centralnoban čnega 
financiranja sistemov jamstva za vloge sta: (a) posojilo čez dan v skladu s splošnimi pravili o 
zagotavljanju takšnih posojil s strani centralne banke; in (b) kratkoro čno izredno likvidnostno 
financiranje pod strogimi pogoji, oblikovanimi v konvergen čnih poročilih ECB, tj. da je takšno 
financiranje kratkoro čno in rešuje nujne situacije, izpostav ljeni so vidiki sistemske stabilnosti, 
odločanje pa ostaja v diskreciji nacionalne centralne banke10. Ti pogoji morajo biti navedeni v 
nacionalnem pravu11, kadar je v nacionalnem pravnem sistemu predvideno izredno likvidnostno 
financiranje sistema jamstva za vloge.  
3.3 Da bi zagotovili združljivost s prepovedjo dena rnega financiranja, se je treba izogniti sleherni 
odvisnosti od financiranja s strani centralne ba nke. Glede na navedeno je treba za financiranje 
povračila stroškov potencialni banki prevzemnici poi skati druge vire sredstev, ureditev, dolo čeno v 
predlogu sklepa, pa je treba v tem smislu spremeniti.  
 To mnenje bo objavljeno na spletni strani ECB.   V Frankfurtu na Majni, 28. marec 2012 
 
[podpis] 
 
Predsednik ECB 
Mario DRAGHI 
                                                 
8  Glej člen 1(b) (ii) Uredbe Sveta (ES) št. 3603/93 z dne 13. decembra 1993 o opredelitvi pojmov za uporabo prepovedi iz 
členov 104 in 104b(1) Pogodbe (UL L 332, 31.12.1993, str. 1). 
9  Glej npr. Mnenje CON/2011/76. 
10  Glej Konvergen čno poročilo ECB, maj 2010, str. 25.  
11  Glej odstavke 2.2 do 2.8 Mnenja CON/2008/5.