Predlog SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o sprostitvi varnostne rezerve v letu 2014 /* COM/2014/0328 final */





OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1. OZADJE PREDLOGA Uredba Sveta 1311/2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (v nadaljnjem besedilu: uredba o večletnem finančnem okviru) kot skrajno možnost za odziv na nepredvidene okoliščine omogoča sprostitev varnostne rezerve do 0,03 % bruto nacionalnega dohodka za EU-28. V tehnični prilagoditvi večletnega finančnega okvira za leto 2014[1] na podlagi člena 6 uredbe o večletnem finančnem okviru je bil absolutni znesek varnostne rezerve za leto 2014 določen na 4 026,7 milijona EUR. Komisija v skladu s členom 13 uredbe o večletnem finančnem okviru in po preučitvi vseh možnosti za financiranje dodatnih in nepredvidenih potreb po plačilih predlaga sprostitev varnostne rezerve za leto 2014 v celoti, da bi dopolnila odobritve plačil, povezane z odhodki v podrazdelku 1a, podrazdelku 1b, razdelku 2 in razdelku 4 splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2014, nad zgornjo mejo plačil v višini 135 866 milijonov EUR za plačila. Obveznost iz točke 14 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013, v skladu s katero se ob predlogu Komisije predloži tudi predlog za prerazporeditev v okviru veljavnega proračuna, je upoštevana v predlogu spremembe proračuna (PSP) št. 3/2014[2], in sicer se predlaga prerazporeditev 65,0 milijona EUR iz rezerve za „sporazume o partnerstvu o trajnostnem ribištvu“ ter prihrankov v višini 378 000 EUR, ki izhajajo iz pretvorbe delovnih mest AST v delovna mesta AST/SC v kadrovskih načrtih. Poleg te prerazporeditve PSP št. 3/2014 predlaga povečanje v višini 711,4 milijona EUR za raven odobritev plačil, do zgornje meje za plačila večletnega finančnega okvira za leto 2014, ter povečanje odobritev plačil v višini 4 026,7 milijona EUR prek sprostitve varnostne rezerve v skladu s členom 13 uredbe o večletnem finančnem okviru. 2. NEPREDVIDENE OKOLIŠČINE, KI SO SE POJAVILE PO ZASEDANJU EVROPSKEGA SVETA FEBRUARJA 2013 2.1. UVOD Politični dogovor o zgornjih mejah večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 je bil dosežen na ravni Evropskega sveta februarja 2013. V nadaljnjih pogajanjih z Evropskim parlamentom: · so bile potrjene zgornje meje večletnega finančnega okvira, opredeljene v sklepih Evropskega sveta iz februarja 2013, ob priznavanju posebej težavnih okoliščin v času te odločitve[3]; · so bile razširjene določbe o obstoječih posebnih instrumentih; · so bili dogovorjeni novi instrumenti prilagodljivosti, kot sta skupna razlika do zgornje meje za obveznosti in skupna razlika do zgornje meje za plačila; · je bila potrjena varnostna rezerva, že dogovorjena na zasedanju Evropskega sveta februarja 2013. V zvezi s tem je prav tako treba opozoriti na izjavo Komisije k zapisniku zasedanja Evropskega sveta februarja 2013, v skladu s katero „... razlika med obveznostmi in plačili v višini 51,5 milijarde EUR v prihodnjem večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 še izpolnjuje načela dobrega finančnega poslovodenja in pravne zahteve, saj so se voditelji držav in vlad dogovorili, da bo veljala posebna in kar največja prožnost, s čimer bi zagotovili skladnost s členom 323 PDEU in izpolnjevanje obveznosti Unije.“ Obstoj „nepredvidenih okoliščin“, ki bi lahko upravičile sprostitev varnostne rezerve za kritje dodatnih potreb po plačilih, je torej treba presojati glede na stanje februarja 2013, ko so bile prvič določene zgornje meje plačil znotraj večletnega finančnega okvira. 2.2. VARNOSTNA REZERVA KOT SKRAJNA MOŽNOST V členu 13(1) uredbe o večletnem finančnem okviru je varnostna rezerva opredeljena kot skrajna možnost za odziv na nepredvidene okoliščine. Komisija v PSP št. 3/2014 predlaga uporabo nerazporejene razlike do zgornje meje plačil za leto 2014 v višini 711 milijonov EUR za povečanje plačil na drugih področjih[4], potem ko so izčrpane možnosti za prerazporeditev. Omejene možnosti za prerazporeditev sredstev znotraj obstoječega proračuna nikakor ne zadostujejo za kritje nepredvidenih potreb, navedenih v oddelkih v nadaljevanju. Glede na to, da se skupna razlika do zgornje meje za plačila ne uporablja za leto 2014, je torej sprostitev celotne varnostne rezerve za leto 2014 v višini 4 026,7 milijona EUR edini razpoložljivi instrument za odziv na proračunske posledice nepredvidenih okoliščin, ki so se pojavile po prvi določitvi zgornjih mej plačil večletnega finančnega okvira, ter za zmanjšanje precejšnjih razlik med ravnmi potrjenih odobritev plačil in dodatnimi nepredvidenimi potrebami po plačilih za to leto. Poleg tega imajo nekatere od teh nepredvidenih okoliščin tudi proračunske posledice za proračunsko leto 2015. 2.3. PRORAČUNSKE POSLEDICE NEPREDVIDENIH OKOLIŠČIN V LETU 2014 Ta oddelek opredeljuje nepredvidene dejavnike, ki so se pojavili od zasedanja Evropskega sveta februarja 2013, in obseg njihovega vpliva na potrebe po plačilih, ki jih je treba obravnavati v letu 2014 s sprostitvijo varnostne rezerve za to leto. 2.3.1 Izplačila večine sredstev za programe iz podrazdelka 1a in podrazdelka 1b na začetku njihovega izvajanja Junija 2013[5] je bilo kot del političnega dogovora o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 odločeno, da bo večji del sredstev za programe „Pobuda za zaposlovanje mladih“, „Obzorje 2020“, „Erasmus+“ in „COSME“ izplačan v začetnem obdobju njihovega izvajanja, zaradi česar se pričakuje neto povečanje potreb po plačilih v višini 627 milijonov EUR v letu 2014. Ker bodo odobritve za prevzem obveznosti za projekta „Marie Skłodowska-Curie“ ter „Evropski raziskovalni svet“ izplačane v začetnem obdobju njunega izvajanja, je potrebnih dodatnih 155 milijonov EUR v odobritvah plačil za program „Obzorje 2020“ za izpolnitev potreb po teh plačilih. Za programa „Erasmus +“ in „COSME“ je v letu 2014 zaradi odločitve, da se njuno financiranje osredotoči na začetno obdobje, potrebnih 117 milijonov EUR oziroma 10 milijonov EUR v odobritvah plačil. Ti zneski vključujejo tudi dodatne potrebe, ki izhajajo iz odločitve Evropskega parlamenta in Sveta, da je treba od leta 2014 povečati kapital Evropskega investicijskega sklada (EIS) prek proračunskih prerazporeditev sredstev za programa „Obzorje 2020“ in „COSME“, ki naj bi bila izplačana v letu 2014. Pričakuje se, da zaradi s tem povezanega poznejšega financiranja programa „ITER“ in z energetiko povezanega dela „instrumenta za povezovanje Evrope“, ki bo v celoti izravnalo povečanje v odobritvah za prevzem obveznosti v letu 2014, ne bo prišlo do zmanjšanja plačil v letu 2014. Kar zadeva podrazdelek 1b, proračun za leto 2014 že vključuje neto učinek odobritev plačil v višini 345 milijonov EUR za kritje financiranja programa „Pobuda za zaposlovanje mladih“ v začetnem obdobju njegovega izvajanja v letu 2014. Zato skupne dodatne odobritve plačil, ki izhajajo iz financiranja programov v podrazdelkih 1a in 1b v začetnem obdobju njihovega izvajanja, v letu 2014 znašajo 282 milijonov EUR. 2.3.2 Prekomerni zaostanki pri obravnavi zahtevkov za plačila na področju kohezijske politike v letu 2013 Septembra 2013, ko so države članice predložile popravljene napovedi, so bili pričakovani zaostanki pri obravnavi zahtevkov za plačila na področju kohezijske politike konec leta 2013 ocenjeni na „največ 20 milijard EUR.“ Ta znesek je bil novembra 2013 upoštevan kot referenčno merilo pri pogajanjih o ravni odobritev plačil med usklajevanjem proračuna za leto 2014. Dejanski zaostanki ob koncu leta pa so za 3,4 milijarde EUR presegali najvišjo oceno, ki je temeljila na preteklih vzorcih napovedi držav članic. Po pričakovanjih nižje ravni plačila zahtevkov v letu 2014 ne bodo izravnale nepričakovanega povečanja zahtevkov za plačilo, ki je še dodatno povečalo zaostanek konec leta 2013. 2.3.3 Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim V okviru uredbe o Skladu za evropsko pomoč najbolj ogroženim[6] je bila dogovorjena dodatna prostovoljna dodelitev sredstev v višini 1 milijarde EUR v tekočih cenah, pridobljenih iz Evropskega socialnega sklada (ESS). Poleg tega uredba o Skladu za evropsko pomoč najbolj ogroženim določa stopnjo predhodnega financiranja v višini 11 %, izračunano na podlagi skupnih dodeljenih sredstev v obdobju 2014–2020, medtem ko so splošne stopnje predhodnega financiranja „evropskih strukturnih in investicijskih skladov“ precej nižje (za leto 2014 1 % oziroma 1,5 % za države članice, ki imajo resne težave s finančno stabilnostjo). Zato je prišlo do nepredvidenega neto povečanja potreb po plačilih za predhodno financiranje v letu 2014 v višini 99 milijonov EUR. 2.3.4 Povečanje stopenj sofinanciranja za razvoj podeželja in ribištvo Za nove programe večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 je uredba o skupnih določbah ponovno uvedla 10-odstotno povečanje stopenj sofinanciranja do leta 2016 za države članice z začasnimi proračunskimi težavami, ki se je najprej uporabljalo samo za izdatke, nastale do 31. decembra 2013. Da bi zagotovile usklajeno in enotno obravnavo prejšnjega programskega obdobja, bi morale države članice izkoristiti povečanje stopnje sofinanciranja do konca obdobja upravičenosti za programe iz obdobja 2007–2013. V ta namen so bili spremenjeni člen 77 Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu, člen 70(4c) Uredbe (ES) št. 1698/2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja ter člen 77 Uredbe Sveta (ES) št. 1198/2006 o Evropskem skladu za ribištvo. Povezane nepredvidene potrebe po plačilih za leto 2014 znašajo 90 milijonov EUR za Evropski sklad za regionalni razvoj in 10 milijonov EUR za Evropski sklad za ribištvo v okviru razdelka 2. Te povečane potrebe se bodo samodejno izravnale do zaključka programov, saj se skupna dodeljena sredstva za te države članice ne spremenijo. Iz istih razlogov je mogoče pričakovati dodatne potrebe po plačilih za leto 2015. 2.3.5 Povečanje stopenj sofinanciranja za kohezijsko politiko Kakor je opisano v oddelku 2.3.4 zgoraj, je uredba o skupnih določbah ponovno uvedla 10-odstotno povečanje stopenj sofinanciranja do leta 2016 za države članice z začasnimi proračunskimi težavami, ki se je najprej uporabljalo samo za izdatke, nastale do 31. decembra 2013. Povezane nepredvidene potrebe po plačilih za leto 2014 za Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), Evropski socialni sklad (ESS) in Kohezijski sklad (KS) v podrazdelku 1b znašajo 1 125 milijonov EUR. Med čakanjem na potrditev trendov izvrševanja plačil v letu 2014 pa se iz previdnosti dodatne potrebe po plačilih, ki se nanašajo na povečanje stopenj sofinanciranja za kohezijsko politiko, ne dodajajo k zahtevam v povezavi z nepredvidenim zaostankom pri obravnavi neporavnanih zahtevkov za plačilo ob koncu leta 2013, kot je opisano v oddelku 2.3.2. Odvisno od obsega zaostankov pri obravnavi neporavnanih zahtevkov za plačilo ob koncu leta 2014 bo Komisija morda morala predlagati sprostitev varnostne rezerve za plačila v letu 2015 v povezavi s tem povečanjem sofinanciranja. 2.3.6 Uredba o skupnih določbah za evropske strukturne in investicijske sklade Na podlagi pogajanj med Evropskim parlamentom in Svetom o uredbi o skupnih določbah so bile uvedene spremembe potreb po plačilih v primerjavi s sklepi Evropskega sveta februarja 2013. Zaradi dogovorjenega zmanjšanja „rezerve za uspešnost“ s 7 % na 6 %, zmanjšanja področja uporabe rezerve za uspešnost[7], povečanja letnega predhodnega financiranja in izključitve rezerve za uspešnost iz začetnega in letnega predhodnega financiranja se bo spremenil pričakovani obseg plačil, skupno pa bo to verjetno povzročilo dodatne potrebe po plačilih v obdobju do leta 2020. V letu 2014 pa je mogoče pričakovati zmanjšanje potreb po plačilih v primerjavi s prvotnimi predpostavkami zaradi izključitve rezerve za uspešnost iz osnove za izračun začetnega predhodnega financiranja za evropske strukturne in investicijske sklade. To zmanjšuje potrebe po plačilih v letu 2014 za 288 milijonov EUR. Kljub temu ustrezne odobritve niso bile vključene v proračun za leto 2014 in jih zato ni treba odšteti, saj je bil proračun za leto 2014 pripravljen ob predpostavki, da bo rezerva za uspešnost znašala 7 % in bo izključena iz izračuna predhodnega financiranja, sprejetih pa bo samo 80 % operativnih programov. 2.3.7 Finančni sveženj za Ukrajino V odziv na dramatične dogodke v Ukrajini je Komisija 5. marca 2014 napovedala[8] finančni sveženj, ki vključuje pogodbo o podpori za konsolidacijo države v obliki proračunske pomoči v višini 355 milijonov EUR, pri čemer naj bi se prvi obrok v višini 250 milijonov EUR plačal junija 2014, drugi obrok v višini 105 milijonov EUR pa sredi leta 2015. Ta razpored plačil je veliko hitrejši kot pri običajni pomoči v okviru evropskega instrumenta sosedstva. Komisija zato zahteva 250 milijonov EUR za kritje teh nepredvidenih dogodkov v letu 2014. 2.4. PRORAČUNSKE POSLEDICE NEPREDVIDENIH OKOLIŠČIN V LETU 2015 V tej fazi Komisija obravnava samo proračunske posledice nepredvidenih okoliščin za leto 2014. V informativne namene ta oddelek opisuje proračunske posledice nepredvidenih okoliščin v letu 2015, v zvezi s katerimi bo potreben ustrezen proračunski odziv v smislu izvrševanja, z uporabo vseh možnih sredstev, predvidenih v uredbi o večletnem finančnem okviru, med drugim tudi z morebitno sprostitvijo varnostne rezerve za to leto. 2.4.1 Izplačilo sredstev za programe iz podrazdelkov 1a in 1b v začetnem obdobju njihovega izvajanja Izplačilo sredstev za programe „Obzorje 2020“, „Erasmus +“ in „COSME“ iz podrazdelka 1a v začetnem obdobju njihovega izvajanja naj bi po pričakovanjih povzročilo povečanje potreb po plačilih v višini 143 milijonov EUR v letu 2015. Kar zadeva podrazdelek 1b, se pričakuje, da bo izplačilo sredstev za odhodke „Pobude za zaposlovanje mladih“ v začetnem obdobju njenega izvajanja ter s tem povezano poznejše izplačilo s Kohezijskim skladom povezanega dela sredstev za „instrument za povezovanje Evrope“ in „Evropsko teritorialno sodelovanje“ privedlo do dodatnih potreb po plačilih v višini 505 milijonov EUR v letu 2015. 2.4.2 Povečanje stopenj sofinanciranja za kohezijsko politiko Kakor je opisano v oddelkih 2.3.4 in 2.3.5 zgoraj, je uredba o skupnih določbah za nove programe večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 ponovno uvedla 10-odstotno povečanje stopenj sofinanciranja do leta 2016 za države članice z začasnimi proračunskimi težavami, ki se je najprej uporabljalo samo za izdatke, nastale do 31. decembra 2013. Posledično se za povečanje stopenj sofinanciranja za kohezijsko politiko pričakujejo dodatne potrebe po plačilih v znesku 375 milijonov EUR za leto 2015. Proračunske posledice povečanja stopenj sofinanciranja za razvoj podeželja in ribištvo pa naj bi bile omejene le na leto 2014. 2.4.3 Finančni sveženj za Ukrajino Kakor je opisano v oddelku 2.3.7 zgoraj, se pričakuje, da bo drugi obrok finančnega svežnja, napovedanega za Ukrajino, privedel do dodatnih potreb po plačilih v višini 105 milijonov EUR do sredine leta 2015. 2.5. PRORAČUNSKE POSLEDICE NEPREDVIDENIH OKOLIŠČIN V LETIH 2014 IN 2015 PREGLED Kot je prikazano v nadaljevanju v razpredelnici 1, znašajo nepredvidene potrebe po plačilih za leto 2014 v primerjavi s stanjem februarja 2013 skupno 5 209 milijonov EUR. Ob upoštevanju proračunskih posledic, znanih ob sprejetju proračuna za leto 2014, in ocene, ki jo je treba opraviti konec leta 2014 v zvezi posledicami povečanja sofinanciranja za kohezijsko politiko, pa je za obravnavo s tem povezanih potreb po plačilih potrebnih 4 027 milijonov EUR v letu 2014. Razpredelnica 1: Nepredvidene potrebe po plačilih, ki so se pojavile po zasedanju Evropskega sveta februarja 2013. Dodatne potrebe po plačilih za leto 2014, povezane z nepredvidenimi okoliščinami, ki še niso vključene v proračun za leto 2014 || V mio. EUR Izplačilo sredstev v začetnem obdobju izvajanja – podrazdelek 1a (Obzorje 2020, Erasmus + in COSME) || 282 Predhodno financiranje Sklada za evropsko pomoč najbolj ogroženim || 99 Nepredvideni prekomerni zaostanki v letu 2013 || 3 296 Povečanje stopenj sofinanciranja za razvoj podeželja in ribištvo (razdelek 2) || 100 Finančni sveženj za Ukrajino || 250 Skupni vpliv nepredvidenih okoliščin, ki še niso vključene v proračun za leto 2014 (A) || 4 027 Dodatne potrebe po plačilih, povezane z nepredvidenimi okoliščinami, ki so že vključene v proračun za leto 2014 || V mio. EUR Izplačilo sredstev v začetnem obdobju izvajanja – Pobuda za zaposlovanje mladih || 345 Obravnava rezerve za uspešnost za evropske strukturne in investicijske sklade || –288 Skupni vpliv nepredvidenih okoliščin, ki so že vključene v proračun za leto 2014 (B) || 57 Dodatne potrebe po plačilih, povezane z nepredvidenimi okoliščinami, ki se bodo verjetno pojavile po letu 2014 || V mio. EUR Povečanje stopenj sofinanciranja Kohezijska politika (podrazdelek 1b) || 1 125 Skupni vpliv nepredvidenih okoliščin, ki se bodo verjetno pojavile po letu 2014 (C) || 1 125 Skupaj nepredvidene okoliščine, ki imajo posledice za potrebe po plačilih (D = A + B +C) || 5 209 Tudi izplačilo sredstev za programe iz razdelkov 1a in 1b v začetnem obdobju njihovega izvajanja, povečanje stopenj sofinanciranja za kohezijsko politiko in finančni sveženj za Ukrajino bodo privedli do nekaterih dodatnih potreb po plačilih za leto 2015, kakor je prikazano v naslednji razpredelnici. Dodatne potrebe po plačilih za leto 2015, povezane z nepredvidenimi okoliščinami, ki bodo obravnavane pozneje || V mio. EUR Izplačilo sredstev v začetnem obdobju izvajanja – podrazdelek 1a (Obzorje 2020, Erasmus + in COSME) || 143 Izplačilo sredstev v začetnem obdobju izvajanja – Pobuda za zaposlovanje mladih || 505 Povečanje stopenj sofinanciranja Kohezijska politika (podrazdelek 1b) || 375 Finančni sveženj za Ukrajino || 105 Skupaj nepredvidene okoliščine, ki imajo posledice za potrebe po plačilih || 1 128 Komisija v tej fazi torej predlaga, da se zahteva za dodatne odobritve plačil v letu 2014 za kohezijsko politiko omeji na prekomerne zaostanke pri obravnavi neporavnanih zahtevkov ob koncu leta 2013. Zahteva v obliki povečanja sofinanciranja kohezijske politike v letu 2014 za 10 % lahko sledi pozneje, po oceni zaostankov pri obravnavi neporavnanih zahtevkov ob koncu leta 2014. Poleg tega se pričakuje, da se bodo v letu 2015 pojavile dodatne potrebe po plačilih, kakor je opisano zgoraj v oddelku 2.4. Komisija bo morda zato morala pozneje (glede na izvrševanje v letu 2014) predlagati sprostitev varnostne rezerve tudi za leto 2015. Ker se predlaga, da se v letu 2014 prerazporedi znesek 65,4 milijona EUR, se predlaga, da se preostale dodatne potrebe po plačilih za obdobje 2014–2015 za odziv na nepredvidene okoliščine sprostijo z uporabo varnostne rezerve. To se bo izravnalo z znižanjem zgornjih mej plačil v poznejših letih večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020, kakor je določeno v členu 13(3) uredbe o večletnem finančnem okviru. 3. IZRAVNAVA VARNOSTNE REZERVE Z RAZLIKAMI DO ZGORNJE MEJE IZ VEČLETNEGA FINANČNEGA OKVIRA Člen 13(3) uredbe o večletnem finančnem okviru določa, da se zneski, ki so na voljo s sprostitvijo varnostne rezerve, v celoti pokrijejo z razlikami za tekoče ali prihodnja proračunska leta. V skladu s členom 13(4) uredbe o večletnem finančnem okviru se tako kriti zneski nadalje ne sprostijo v okviru večletnega finančnega okvira in s tem skupne zgornje meje odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil, določene v večletnem finančnem okviru za tekoče in prihodnja proračunska leta, niso presežene. Posledično morata sprostitev varnostne rezerve za odobritve plačil v letu 2014 in z njo povezana izravnava spoštovati skupne zgornje meje plačil za leta od 2014 do 2020 v višini 1 023 954 milijonov EUR v tekočih cenah (kar ustreza 908,4 milijarde EUR v cenah iz leta 2011). Glede na negotovosti v zvezi z letoma 2015 in 2016 (t.j. raven neporavnanih zahtevkov za plačilo ob koncu predhodnega leta in verjetnost pojavitve dodatnih nepredvidenih potreb po plačilih), bi bila izravnava v katerem koli od teh let nepremišljena. V letu 2017 se raven zgornjih mej plačil nominalno zmanjšuje v primerjavi z letom 2016. Zato se predlaga porazdelitev izravnave na leta od 2018 do 2020. Zaradi vse večje potrebe po plačilih proti koncu programskega obdobja in povečanja zgornje meje plačil v letih od 2018 do 2020, se predlaga, da se izravnava izvede v enakih letnih tranšah. Ti zneski do zgornje meje plačil ne bodo na voljo za odobritve plačil v zadevnih letnih proračunih. Razpredelnica 2: Razporeditev izravnave za varnostno rezervo za leto 2014. V mio. EUR || Zgornja meja plačil || Zneski, ki se izravnajo || Zneski, ki se lahko uporabijo v okviru zgornje meje 2018 || 149 074,0 || 1 342,3 || 147 731,7 2019 || 153 362,0 || 1 342,2 || 152 019,8 2020 || 156 295,0 || 1 342,2 || 154 952,8 Skupaj || 458 731,0 || 4 026,7 || 454 704,3 4. DODATNI ELEMENTI Obe veji proračunskega organa sta opozorjeni, da je treba sklep objaviti v Uradnem listu Evropske unije pred objavo spremembe proračuna št. 3 k splošnemu proračunu Evropske unije za proračunsko leto 2014. Predlog SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o sprostitvi varnostne rezerve v letu 2014 EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju[9], zlasti drugega pododstavka točke 14 Sporazuma, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju naslednjega: (1) Člen 13 Uredbe Sveta št. 1311/2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020[10] je določil varnostno rezervo v višini do 0,03 % bruto nacionalnega dohodka Unije. (2) V skladu s členom 6 te uredbe je Komisija izračunala absolutni znesek varnostne rezerve za leto 2014[11]. (3) Po preučitvi vseh drugih finančnih možnosti za odziv na nepredvidene okoliščine, ki so se pojavile po tem, ko so bile februarja 2013 določene zgornje meje plačil za leto 2014 večletnega finančnega okvira, se zdi potrebno v celoti sprostiti varnostno rezervo, ki je na voljo za dopolnitev odobritev plačil v okviru splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2014, ki presegajo zgornjo mejo plačil – SPREJELA NASLEDNJI SKLEP: Člen 1 Za splošni proračun Evropske unije za proračunsko leto 2014 se uporabi varnostna rezerva za zagotovitev zneska 4 026 700 000 EUR v odobritvah plačil, ki presegajo zgornje meje plačil večletnega finančnega okvira. Ta znesek se uporabi za dopolnitev plačil v podrazdelku 1a (282 000 000 EUR), podrazdelku 1b (3 394 700 000 EUR), razdelku 2 (100 000 000 EUR) in razdelku 4 (250 000 000 EUR). Člen 2 Znesek v višini 4 026 700 000 EUR, ki se sprosti z varnostno rezervo za proračunsko leto 2014, se izravna z razlikami do zgornjih mej plačil za naslednja leta: (a) 2018: 1 342 300 000 EUR (b) 2019: 1 342 200 000 EUR (c) 2020: 1 342 200 000 EUR Člen 3 Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije. V Bruslju, Za Evropski parlament Za Svet Predsednik Predsednik [1] COM(2013) 928 final, 20.12.2013. [2] COM(2014) 329, 28.5.2014. [3] Glej poročilo EP, ki sta ga pripravila evropska poslanca Ivalo Kalfin in Jean-Luc Dehaene „o pogajanjih o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020: pridobljene izkušnje in pot naprej“ (2014/2005(INI)), sprejeto 15. aprila 2014 ((P7_TA-PROV(2014)0378). [4] COM(2014) 329, 28.5.2014. [5] Skupna izjava o členu 15 Uredbe Sveta o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (dokument Sveta št. 11961/13). [6] Uredba (EU) št. 223/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o Skladu za evropsko pomoč najbolj ogroženim, UL L 72, 12.3.2014, str. 1. [7] Dogovorjeno je bilo, da nobene rezerve za uspešnost ni treba zadržati za dodelitve za Pobudo za zaposlovanje mladih, Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim, prerazporeditve sredstev iz Kohezijskega sklada v instrument za povezovanje Evrope in tehnično pomoč Komisije. [8] IP 14/219, 5.3.2014. [9] UL C 373, 20.12.2013, str. 1. [10] UL L 347, 20.12.2013, str. 884. [11] Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 20. decembra 2013 „Tehnična prilagoditev finančnega okvira za leto 2014 v skladu z gibanjem BND“, COM(2013) 928.