[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 9.4.2008

SEC(2008) 441

DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE

Spremni dokument k Predlog PRIPOROČILO EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o vzpostavitvi Evropskega referenčnega okvira za zagotavljanje kakovosti v poklicnem izobraževanju in usposabljanju (European Quality Assurance Framework for Vocational Education and Training, EQARF) POVZETEK OCENE UČINKA [SEC(2008) 440 COM(2008) 179 konč.]

DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE

POVZETEK OCENE UČINKA O VZPOSTAVITVI EVROPSKEGA REFERENČNEGA OKVIRA ZA ZAGOTAVLJANJE KAKOVOSTI V POKLICNEM IZOBRAŽEVANJU IN USPOSABLJANJU (EUROPEAN QUALITY ASSURANCE REFERENCE FRAMEWORK FOR VOCATIONAL EDUCATION AND TRAINING, EQARF)

Cilj ocene učinka je analiza različnih načinov vzpostavitve Evropskega referenčnega okvira za zagotavljanje kakovosti (European Quality Assurance Reference Framework, EQARF), v nadaljevanju „Okvir“, in iskanje najprimernejše možnosti za izbiro ustreznega pravnega instrumenta.

Okvir je rezultat dela, ki je potekalo v sodelovanju s številnimi organi s posebnimi pristojnostmi pri zagotavljanju kakovosti v poklicnem izobraževanju in usposabljanju. To sodelovanje se je začelo na Evropskem forumu o kakovosti v poklicnem izobraževanju in usposabljanju (2001–2002), nadaljevalo v okviru Tehnične delovne skupine o poklicnem izobraževanju in usposabljanju (2003–2004), od leta 2005 pa poteka v okviru Evropske mreže za zagotavljanje kakovosti v poklicnem izobraževanju in usposabljanju (v nadaljevanju „ENQAVET“, European Network on Quality Assurance in Vocational Education and Training).

Komisija se je posvetovala s Svetovalnim odborom za poklicno usposabljanje (Advisory Commitee for Vocational Training, ACVT) ter predstavniki vlad držav članic in socialnimi partnerji, ki so izrazili trdno podporo okviru EQARF. Poleg tega so bili generalni direktorji, pristojni za poklicno usposabljanje v državah članicah, in nekdanja københavnska usklajevalna skupina (Copenhagen Coordination Group, CCG) tesno vključeni v pripravo te pobude.

Poleg tega je predlog rezultat dela, ki je potekal v tesnem sodelovanju z Evropskim forumom o kakovosti v poklicnem izobraževanju in usposabljanju (2001–2002), nato s Tehnično delovno skupino o poklicnem izobraževanju in usposabljanju (2003–2004), od leta 2005 pa v okviru Evropske mreže za zagotavljanje kakovosti v poklicnem izobraževanju in usposabljanju („ENQAVET“), v kateri sodelujejo glavne zainteresirane strani za zagotavljanje kakovosti pri vprašanjih glede poklicnega izobraževanja in usposabljanja.

Na splošno so ta posvetovanja potrdila, da ima Okvir kot ustrezen referenčni instrument za pomoč državam članicam pri spodbujanju in spremljanju stalnega izboljševanja njihovih sistemov poklicnega izobraževanja in usposabljanja[1] močno podporo in da zato lahko poveča vzajemno zaupanje med državami.

Okvir vključuje:

- cikel načrtovanja, izvajanja, ocenjevanja in pregledovanja poklicnega izobraževanja in usposabljanja za zagotavljanje kakovosti in izboljševanje skupaj s skupnimi merili kakovosti ter okvirnimi deskriptorji in kazalniki;

- procese spremljanja, vključno s kombinacijo notranjih in zunanjih mehanizmov ocenjevanja, ki jih države članice opredelijo kot ustrezne za namene ugotavljanja:

(a) trdnosti sistemov, procesov in postopkov ter

(b) področij, ki jih je treba izboljšati;

- uporabo merilnih metod za določanje uspešnosti.

Merila kakovosti ter okvirni deskriptorji in kazalniki so bili oblikovani s soglasjem in s pristopom od spodaj navzgor za podporo izvajanju Okvira.

Pri oceni učinka je bilo proučenih pet možnosti:

1. Brez instrumenta na evropski ravni. To bi pomenilo nadaljevanje na podlagi načel Skupnega okvira za zagotavljanje kakovosti (Common Quality Assurance Framework, CQAF), kakršna trenutno obstajajo. Vendar so izkušnje pokazale, da je imel sedanji okvir omejen vpliv na države članice pri spodbujanju njegove uporabe.

2. Sporočilo Komisije. Ta možnost kljub večji teži, podobno kot možnost 3, t.j. priporočilo, v postopek sprejemanja ne bi vključevala držav članic ali Evropskega parlamenta in zato potrebna politična zaveza za zagotovitev verodostojnosti in izvajanja na nacionalni ravni ne bi bila sprejeta.

3. Priporočilo Komisije. Ta možnost, podobno kot možnost 2, v postopek sprejemanja ne bi vključevala držav članic ali Evropskega parlamenta in zato potrebna politična zaveza za zagotovitev izvajanja na nacionalni ravni ne bi bila sprejeta.

4. Priporočilo Evropskega parlamenta in Sveta po členih 149 in 150 Pogodbe. Ohranila bi se svoboda ukrepanja držav članic. Vendar bi bil dan močan politični signal, da imajo institucije namen graditi na Sklepu Sveta iz leta 2004[2] in razvijati sisteme in ponudbo poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter tako omogočati lažjo mobilnost po Evropi. Zdi se, da priporočilo izpolnjuje pričakovanja držav članic, socialnih partnerjev in drugih zainteresiranih strani v zvezi s spodbujanjem izboljševanja kakovosti sistemov poklicnega izobraževanja in usposabljanja z evropskim sodelovanjem, priporočilo pa bo ohranilo prostovoljni značaj instrumenta. Poleg tega bo uporaba priporočila na tem področju v skladu z drugimi podobnimi pobudami, kot sta Priporočilo Evropskega parlamenta in Sveta 2006/143/ES z dne 15. februarja 2006 o nadaljnjem evropskem sodelovanju pri zagotavljanju kakovosti v visokem šolstvu in Priporočilo Evropskega parlamenta in Sveta 2006/961/ES z dne 18. decembra 2006 o transnacionalni mobilnosti v Skupnosti zaradi izobraževanja in usposabljanja: Evropska listina kakovosti za mobilnost.

5. Sklep Evropskega parlamenta in Sveta po členu 149 in členu 150 Pogodbe. Ta možnost bi zahtevala sprejetje načel in obvez držav članic glede uskladitve njihovih sistemov kakovosti z Okvirom. Zahtevala bi tudi sprejetje usklajenih meril in standardov kakovosti na evropski ravni in de facto obveze držav članic o uporabi standardov. Zelo težko bi bilo pridobiti podporo za to. Velika večina zainteresiranih strani se strinja, da mora biti uporaba Okvira prostovoljna.

Komisija se je na podlagi primerjav prednosti in pomanjkljivosti zgoraj navedenih možnosti odločila predlagati četrto možnost , ki bi v sodelovanju z državami članicami in socialnimi partnerji omogočila obravnavo ugotovljenih izzivov in iskanje ustreznih rešitev. Ta možnost, ki tudi najbolj ustreza pričakovanjem držav članic in zainteresiranih strani, bi zagotovila najboljšo podlago za uspešno izvajanje Okvira in za doseganje dejanske dodane vrednosti v smislu večje učinkovitosti, boljše skladnosti razvoja kakovosti med državami in večje preglednosti sistemov poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter tako podpirala mobilnost in vseživljenjsko učenje. Skladna bi bila tudi s pristopom pri pobudah za EQF in ECVET.

Naslednje vprašanje, ki ga obravnava ocena učinka, je pričakovani učinek na upravno breme in stroške. Čeprav je zaradi različnega položaja v državah članicah težko absolutno oceniti učinek, se zdi, da bo učinek omejen in predvsem povezan z organizacijsko ureditvijo med obstoječimi organi. Na ravni EU je pričakovati le stroške spremljanja.

Stalno se bo izvajalo spremljanje in ocenjevanje uspeha Okvira pri doseganju njegovih ciljev. Če bosta Parlament in Svet sprejela Okvir, se bo ta pregledoval in bo predstavljal temelj za nadaljnji razvoj. Komisija bo spremljala izvajanje Okvira in bo tri leta po sprejetju poročala Evropskemu parlamentu in Svetu o pridobljenih izkušnjah in posledicah za prihodnost, po potrebi pa tudi pregledala pravni instrument. To poročilo bo med drugim temeljilo na rezultatih zunanje ocene.

Zagotavljanje kakovosti: kaj vključuje? Na podlagi dokazov je treba redno ocenjevati, spremljati in izboljševati uspešnost in učinkovitost ponudbe usposabljanja pri izpolnjevanju spreminjajočih se potreb družbe, gospodarstva in posameznikov. Zagotavljanje kakovosti je sredstvo za doseganje tega. Obravnavati ga je treba kot instrument za stalno izboljševanje poklicnega izobraževanja in usposabljanja, ki temelji na ciklu kakovosti, ki vzpostavlja ustrezne povezave med načrtovanjem, izvajanjem, ocenjevanjem in pregledovanjem poklicnega izobraževanja in usposabljanja. Zato je treba pri zagotavljanju kakovosti uporabljati sistematičen pristop. Vključiti je treba načine za doseganje in spremljanje uspešnosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter za merjenje uporabe za podporo pregledovanju in izboljševanju poklicnega izobraževanja in usposabljanja na ravni sistemov in izvajalcev. Na ta pristop k zagotavljanju kakovosti kažejo splošna načela za zagotavljanje kakovosti v izobraževanju in usposabljanju v Prilogi 3 k Priporočilu o vzpostavitvi Evropskega okvira kvalifikacij (European Qualifications Framework, EQF). Pristop poudarja tudi vzpostavitev Okvira. |

6. Poklicno izobraževanje in usposabljanje je pomembno gonilo pri oblikovanju na znanju temelječe družbe, ki je v oporo lizbonski strategiji. To mora temeljiti na naložbah v kakovost človeških virov in njihovo izboljševanje. V vmesnem pregledu lizbonske strategije leta 2005 je bilo sklenjeno, da ti izzivi trenutno niso obravnavani.

V EU obstajajo različni sistemi in programi poklicnega izobraževanja in usposabljanja, ki izpolnjujejo različne cilje. Evropa potrebuje skupno referenčno točko za zagotovitev preglednosti, skladnosti in prenosljivosti kvalifikacij med različnimi razvojnimi tokovi po Evropi, ki bi tako omogočala lažje vzajemno zaupanje in mobilnost pri čezmejnem vseživljenjskem učenju. Vse to je treba doseči brez poseganja v avtonomijo držav članic pri upravljanju sistemov poklicnega izobraževanja in usposabljanja.

Namen glavnih ciljev in dodane vrednosti Okvira je prispevati k:

- večji uspešnosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja pri odzivanju na različne potrebe ter hkrati ohranjanju splošne skladnosti med različnimi ravnmi izvajanja;

- večji preglednosti in skladnosti razvoja v državah in tako spodbujati vzajemno zaupanje in mobilnost udeležencev v učnem procesu in delavcev pri vseživljenjskem učenju.

Poleg tega se bo s tem okrepilo vključujoče in trajnostno sodelovanje ustreznih zainteresiranih strani pri spodbujanju izboljševanja kakovosti na vseh ravneh.

Razvoj Okvira je sestavni element delovnega programa Izobraževanje in usposabljanje 2010 in „Kopenhagenskega procesa“. Gradi na dosežkih evropskega sodelovanja na tem področju od leta 2002 („Kopenhagenski proces“) in zlasti na Skupnem okviru za zagotavljanje kakovosti (CQAF)[3], ki je bil vzpostavljen na podlagi izkušenj držav članic in drugih sodelujočih držav.

Okvir je del niza ukrepov, oblikovanih za podporo stalnemu izboljševanju kakovosti in upravljanju sistemov poklicnega izobraževanja in usposabljanja. Ti vključujejo Evropski okvir kvalifikacij za vseživljenjsko učenje (EQF)[4], Evropski sistem prenašanja kreditnih točk v poklicnem izobraževanju in usposabljanju (European Credit System for Vocational Education and Training, ECVET)[5] in Skupna evropska načela za ugotavljanje in potrjevanje neformalnega in priložnostnega učenja[6].

Okvir upošteva pristojnost držav članic. Hkrati je namenjen spodbujanju:

- oblikovanja razvitejšega in skladnejšega zagotavljanja kakovosti in izboljševanja sistemov v državah za prispevanje k večji uspešnosti usposabljanja in tako izboljšanju statusa poklicnega izobraževanja in usposabljanja v Evropski uniji;

- večje preglednosti zagotavljanja kakovosti ter izboljševanja sistemov in pristopov v poklicnem izobraževanju in usposabljanju za povečanje vzajemnega zaupanja in omogočanje lažje mobilnosti;

- sodelovanja in vzajemnega učenja za spodbujanje vključitve zainteresiranih strani v kulturo izboljševanja kakovosti in spodbujanja odgovornosti na vseh ravneh.

Okvir mora biti prožen instrument, ki se lahko nadalje razvija na podlagi praktičnih izkušenj na evropskih in nacionalnih ravneh. Svet je podprl pristop CQAF.

Okvir se bo uporabljal prostovoljno. Njegovi glavni uporabniki bodo javni organi in telesa, pristojni za zagotavljanje in izboljševanje kakovosti.

Okvir je predlagan na podlagi člena 149 in člena 150 Pogodbe ES. Ta člena določata, da Skupnost podpira dejavnosti držav članic na področju izobraževanja in poklicnega usposabljanja, ter navajata, da „Skupnost prispeva k razvoju kakovostnega izobraževanja…“ in da so „Cilji dejavnosti Skupnosti …izboljševanje začetnega in nadaljevalnega poklicnega usposabljanja…“. Poleg tega je v Pogodbi navedeno, da dejavnosti Skupnosti vključujejo prispevek h kakovostnemu izobraževanju in usposabljanju[7].

[1] V tem priporočilu temeljijo uporabljene opredelitve na besednjaku Cedefopa o kakovosti pri usposabljanju (delovni dokument, november 2003). http://communities.trainingvillage.gr/quality

[2] Sklepi Sveta o zagotavljanju kakovosti v poklicnem izobraževanju in usposabljanju, 18. maj 2004.

[3] Pristop CQAF je bil podprt v Sklepih Sveta o zagotavljanja kakovosti v poklicnem izobraževanju in usposabljanju, 18. maj 2004.

[4] Priporočilo Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Evropskega okvira kvalifikacij za vseživljenjsko učenje; bo objavljeno.

[5] Delovni dokument služb Komisije. Evropski sistem prenašanja kreditnih točk v poklicnem izobraževanju in usposabljanju: sistem prenašanja, zbiranja in priznavanja učnih rezultatov v Evropi; SEC (2006) 1431, 31. oktober 2006.

[6] Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic v okviru Sveta o skupnih evropskih načelih za ugotavljanje in potrjevanje neformalnega in priložnostnega učenja, 9175/04 EDUC 101 SOC 220, 18. maj 2004.

[7] Člen 3, odstavek 1(q).