Posebno poročilo Pobude politik in finančna 
podpora EU za integracijo 
Romov: v zadnjem 
desetletju je bil dosežen 
velik napredek, toda 
potrebna so dodatna 
prizadevanja na terenuSL 2016  št. 14
EVROPSKO  
RAČUNSKO
SODIŠČE

EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČE  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
Vprašanja:  eca.europa.eu/sl/Pages/ContactForm.aspx
Spletišče:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
Veliko dodatnih informacij o Evropski uniji je na voljo na internetu.  
Dostop je mogoč na strežniku Europa ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Urad za publikacije Evropske unije, 2016
Tiskana izdaja ISBN 978-92-872-5332-3 ISSN 1831-094X doi:10.2865/41844 QJ-AB-16-018-SL-C
PDF ISBN 978-92-872-5324-8 ISSN 1977-5784 doi:10.2865/950946 QJ-AB-16-018-SL-N
EPUB ISBN 978-92-872-5321-7 ISSN 1977-5784 doi:10.2865/046773 QJ-AB-16-018-SL-E
© Evropska unija, 2016
Reprodukcija je dovoljena z navedbo vira.
Printed in Luxembourg
Pobude politik in finančna 
podpora EU za integracijo 
Romov: v zadnjem 
desetletju je bil dosežen 
velik napredek, toda 
potrebna so dodatna 
prizadevanja na terenu
(v skladu z drugim pododstavkom člena 287(4) PDEU)Posebno poročiloSL 2016  št. 14
02
 Revizijska ekipa
V posebnih poročilih Evropskega računskega sodišča so predstavljeni rezultati njegovih revizij smotrnosti poslovanja in 
skladnosti za posamezna proračunska področja ali teme upravljanja. Sodišče te revizijske naloge izbere in zasnuje tako, da 
imajo kar največji učinek, in pri tem upošteva tveganja za smotrnost ali skladnost, višino ustreznih prihodkov ali porabe, 
prihodnji razvoj ter politični in javni interes.
To revizijo smotrnosti poslovanja je opravil revizijski senat II, ki ga vodi član Evropskega računskega sodišča Henri Grethen 
in ki je specializiran za področja porabe strukturnih politik, prometa in energetike. Revizijo je vodil član poročevalec Henri 
Grethen, pri njej pa so sodelovali vodja njegovega kabineta Marc Hostert in člani ožje revizijske ekipe, ki so bili vodilni 
upravni uslužbenec Emmanuel Rauch ter revizorji Naiara Zabala Eguiraun, Aino Nyholm in Zhivka Kalaydzhieva. Jezikovno 
podporo je zagotavljal Richard Moore.
03
 Kazalo
Odstavek
 Glosar
I–VII  Povzetek
1–14  Uvod
1–3 Romsko prebivalstvo
4–8 Pravni okvir in okvir politik
9–12  Kako EU zagotavlja finančno podporo ukrepom za integracijo Romov?
13–14  Vloga drugih evropskih in mednarodnih organizacij pri integraciji Romov
15–26  Obseg in cilji revizije
27–120  Opažanja
27–56  Pri vzpostavljenih strategijah na ravni EU in držav članic je bil dosežen napredek, toda večina 
izboljšav je prišla prepozno, da bi vplivala na programsko obdobje 2007–2013
29–40  O pobudah politik EU za vključevanje Romov je bil dogovor sprejet leta 2011, po širitvah EU v letih 2004 in 
2007
41–56  Napredek na ravni držav članic: nacionalne strategije za integracijo Romov so bile sprejete, toda nekatere 
pomanjkljivosti so ostale
57–94  Na področju kohezijske politike je bilo v obdobju 2014–2020 ukrepom za integracijo Romov 
namenjene več pozornosti kot v obdobju 2007–2013
59–65  Čeprav v pravnem okviru za obdobje 2007–2013 Romi niso omenjeni, so izbrane države članice v svojih 
operativnih programih omenjale njihovo integracijo
66–83  Večja osredotočenost na romska vprašanja na ravni EU se je odražala v okviru skladov ESI za obdobje 
2014–2020
84–94 Orodja za spremljanje na ravni operativnih programov, ki so bila na voljo v programskem obdobju 2007–
2013, so bila neprimerna za merjenje smotrnosti ukrepov za integracijo Romov
04 Kazalo 
95–120  Večina projektov je bila izvedena po načrtih, toda merila najboljše prakse, ki prispevajo k 
uspešnemu vključevanju Romov, se niso vedno uporabljala in spremljanje smotrnosti projekta je 
bilo težavno
96–100  Vsi preučeni projekti so bili v skladu s cilji operativnega programa, toda izbirni postopki niso bili posebej 
usmerjeni v izbiro projektov, povezanih z vključevanjem Romov
101–102  Projekti so bili običajno izvedeni v skladu z načrtom
103 –115  Obstajajo znamenja, da je boljše upoštevanje posebnih meril v zvezi z Romi, kot so skupna temeljna načela 
za vključevanje Romov, pozitivno prispevalo k smotrnosti projektov
116 –120  Ocenjevanje rezultatov za obdobje 2007–2013 so ovirale težave pri zbiranju informacij o Romih
121–133  Zaključki in priporočila
 Priloga I — Preučeni operativni programi
 Priloga II — Organi za upravljanje strukturnih skladov v obiskanih državah članicah
 Priloga III — Skupna temeljna načela za vključevanje Romov
 Odgovori Komisije
05
 Glosar
Diskriminacija : Direktiva 2000/43/ES opredeljuje dve vrsti diskriminacije:
 ο za neposredno diskriminacijo  šteje, če se ena oseba na podlagi rase ali narodnosti obravnava manj ugodno, 
kakor se obravnava, se je obravnavala ali pa bi se obravnavala druga oseba v primerljivem položaju;
 ο za posredno diskriminacijo  šteje, če bi na videz nevtralna določba, merilo ali praksa postavila osebe neke 
rase ali narodnosti v posebno neugoden položaj v primerjavi z drugimi osebami, razen če to določbo, merilo ali 
prakso objektivno upravičuje zakonit cilj in če so sredstva za doseganje tega cilja ustrezna in potrebna.
Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) : Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) je namenjen krepitvi 
ekonomske in socialne kohezije v Evropski uniji, tako da odpravlja glavna regionalna neravnovesja s finančno 
podporo za ustvarjanje infrastrukturnih in produktivnih naložb za ustvarjanje delovnih mest, zlasti za podjetja.
Evropski socialni sklad (ESS) : Evropski socialni sklad (ESS) je namenjen krepitvi ekonomske in socialne kohezije 
v Evropski uniji, in sicer z izboljšanjem zaposlovanja in zaposlitvenih možnosti (predvsem z ukrepi usposabljanja), 
spodbujanjem visoke stopnje zaposlenosti ter ustvarjanjem več in boljših delovnih mest.
Evropski strukturni in investicijski skladi (skladi ESI) : Evropski strukturni in investicijski skladi (skladi ESI) so 
sredstvo, ki ga Unija uporablja za zmanjševanje razlik v stopnji razvoja njenih regij in za pomoč manj razvitim 
regijam pri dohitevanju drugih regij. Temeljijo na členu 174 PDEU in prispevajo k cilju krepitve ekonomske, socialne 
in teritorialne kohezije.
Institucionalna diskriminacija : Diskriminacija, ki je ukoreninjena v organizacijskih strukturah in postopkih.
Izložek : To, kar se proizvede ali doseže z viri, dodeljenimi za posege (npr. kmetom dodeljena nepovratna sredstva, 
tečaji usposabljanja za brezposelne, izgradnja ceste v državi v razvoju).
Nacionalna kontaktna točka za Rome : Nacionalna kontaktna točka za Rome je nacionalni organ, ki ima nalogo 
usklajevanja razvoja in izvajanja nacionalnih strategij za integracijo Romov/sklopa integriranih ukrepov politik.
Nacionalna strategija za integracijo Romov : Komisija je vse države članice z romskim prebivalstvom pozvala, 
naj pripravijo nacionalne strategije za integracijo Romov, ki bi zajemale obdobje 2011–2020, ali, če je taka strategija 
že obstajala, naj jo prilagodijo tako, da bi izpolnjevala cilje EU za integracijo Romov, skupaj z usmerjenimi ukrepi 
in zadostnim financiranjem (nacionalnim, EU in drugim) za njihovo izvedbo. Te strategije bi morale tudi predlagati 
rešitve za odpravljanje sedanjih ovir za uspešnejšo porabo sredstev EU ter določati temelje trdnega mehanizma za 
spremljanje, da se Romom zagotovijo konkretni rezultati. Nekatere države članice nimajo nacionalnih strategij za 
integracijo Romov, pač pa sklop integriranih ukrepov.
06 Glosar 
Nevladna organizacija : Izraz nevladna organizacija se nanaša na različne organizacije, ki so jim običajno skupne 
naslednje značilnosti:
 ο niso ustanovljene za ustvarjanje dobička. Čeprav imajo lahko plačane uslužbence in se ukvarjajo z dejavnostmi, 
ki ustvarjajo prihodke, dobička ne razdeljujejo med svoje člane,
 ο so prostovoljne skupine državljanov,
 ο v neki meri morajo imeti formalni ali institucionalni obstoj (npr. statut ali drug dokument, ki jih ureja, v katerem 
so opredeljeni njihovi poslanstvo, cilji in področje delovanja), saj so odgovorne svojim članom in donatorjem,
 ο so neodvisne, zlasti od vlad, javnih organov, političnih strank in gospodarskih organizacij.
Operativni program : Operativni program določa prednostne naloge države članice in posebne cilje ter način 
porabe sredstev (EU ter nacionalnega javnega in zasebnega sofinanciranja) v danem obdobju (običajno sedem let) 
za financiranje projektov. Ti projekti morajo prispevati k doseganju določenega števila ciljev, določenih na ravni 
prednostne osi operativnega programa. Operativni program je sestavljen za vsak sklad na področju kohezije (tj. 
ESRR, Kohezijski sklad in ESS). Operativni program pripravi država članica, preden so mogoča plačila iz proračuna 
EU, pa ga mora odobriti Komisija. Operativne programe je mogoče v obdobju, ki ga obsegajo, spremeniti le, če se 
s tem strinjata obe strani.
Organ upravljanja : Organ upravljanja je nacionalni, regionalni ali lokalni javni organ (ali drug javni ali zasebni 
organ), ki ga določi država članica za upravljanje operativnega programa. Njegove naloge so izbiranje projektov za 
financiranje, spremljanje izvajanja projektov in poročanje Komisiji o finančnih vidikih in doseženih rezultatih.
Posredniški organ : Vsak javni ali zasebni organ ali služba, ki deluje v pristojnosti organa upravljanja ali v imenu 
tega organa izvaja naloge v razmerju do upravičencev, ki izvajajo operacije.
Predhodne pogojenosti : Predhodne pogojenosti so merila iz sporazumov o partnerstvu, ki štejejo za potrebne 
predpogoje za uspešno in učinkovito uporabo podpore Unije v okviru teh sporazumov. Pri pripravi operativnih 
programov ESRR, Kohezijskega sklada in ESS za programsko obdobje 2014–2020 morajo države članice oceniti, 
ali so ti pogoji izpolnjeni. Če niso, je treba pripraviti akcijske načrte, da se zagotovi njihova izpolnitev do 
31. decembra 2016.
Priporočila za posamezno državo : Priporočila za posamezno državo so priporočila v zvezi s strukturnimi izzivi, ki 
jih je ustrezno obravnavati v okviru večletnih naložb, ki neposredno sodijo v področje uporabe skladov ESI, kot je 
določeno v uredbah za posamezne sklade. Sprejme jih Komisija v skladu s členom 121(2) in členom 148(4) Pogodbe 
o delovanju Evropske unije (PDEU).
Rezultat : Takojšnje spremembe, ki nastanejo za neposredne naslovnike na koncu njihove udeležbe v posegu (npr. 
boljši dostop do območja zaradi izgradnje ceste, tečajniki, ki so dobili zaposlitev).
07 Glosar 
Segregacija/desegregacija :
 ο Segregacijo povzročajo številni dejavniki, vključno z diskriminatornimi dejanji ter gospodarskimi in 
demografskimi mehanizmi. Zanjo je značilna fizična in socialna ločitev pripadnikov marginalizirane skupine 
od pripadnikov nemarginaliziranih skupin ter neenak dostop do osrednjih, vključujočih in visokokakovostnih 
storitev.
 ο Desegregacija  pomeni prizadevanje za odpravo segregacije. Ukrepi za desegregacijo bi morali vzpostaviti 
pogoje za enak dostop do visokokakovostnih storitev, vključno z izobraževanjem, stanovanji, trgom dela, 
zdravjem in vsemi drugimi zadevnimi področji.
Skupno temeljno načelo : Skupna temeljna načela so sklop desetih meril za zagotavljanje uspeha pobud za 
vključevanje Romov. O teh načelih je potekala razprava na prvem zasedanju platforme EU za vključevanje Romov 
leta 2009 v Pragi. Nato so bila kot priloga zajeta v sklepe s seje Sveta za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in 
varstvo potrošnikov, ki je potekala 8. junija 2009.
Socialno vključevanje : Proces izboljševanja pogojev za posameznike in skupine pri sodelovanju v družbi.  
Cilj socialnega vključevanja je omogočiti revnim in marginaliziranim ljudem, da izkoristijo številne priložnosti 
v svetu. Zagotavlja, da lahko ljudje sodelujejo pri odločitvah, ki vplivajo na njihovo življenje, in imajo enak dostop 
do trgov, storitev ter političnega, socialnega in fizičnega prostora.
08
 Povzetek
I
Diskriminacija proti Romom poteka vse od njihovega prihoda na ozemlje današnje Evropske unije pred mnogimi 
stoletji. Romsko prebivalstvo, ki po ocenah šteje 6,2 milijona ljudi, je zdaj največja narodnostna manjšina v EU in je 
večinoma marginalizirano. V državah članicah z največjo koncentracijo romskega prebivalstva Romi predstavljajo 
med 15 in 20 % šolskih učencev in ljudi, ki prvič vstopajo na trg dela.
II
Večji del finančne podpore, ki jo EU namenja ukrepom za socialno vključevanje na splošno, vključno z ukrepi, 
ki spodbujajo vključevanje Romov, se zagotavlja iz Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR) in Evropskega 
socialnega sklada (ESS). Ni evidentirano, kakšen znesek je bil usmerjen posebej v pobude za integracijo Romov. 
Toda dokumenti držav članic o načrtovanju kažejo, da je bilo v programskem obdobju 2014–2020 približno 1,5 mili -
jarde EUR namenjene za socialno-ekonomsko integracijo marginaliziranih skupnosti, kot so Romi. Podobne okvirne 
številke za obdobje 2007–2013 niso na voljo.
III
Sodišče je s to revizijo ocenilo, ali so pobude politik EU in finančna podpora v okviru ESRR in ESS uspešno prispevale 
k integraciji Romov. Sodišče je preučilo zlasti, ali:
– so strategije EU in nacionalne strategije za Rome omogočale, da sta se ESRR in ESS v obeh programskih obdob -
jih uspešno uporabljala za ukrepe za vključevanje Romov,
– je bil okvir ESRR in ESS za obe programski obdobji oblikovan tako, da je omogočal uspešno podporo ukrepom 
za integracijo Romov,
– so projekti, izvedeni v okviru ESRR in ESS v programskem obdobju 2007–2013, uspešno prispevali k integraciji 
Romov.
Revizijsko delo je bilo opravljeno na Komisiji in v štirih državah članicah (Bolgarija, Španija, Madžarska in Romunija) 
ter je zajemalo obdobje od leta 2007 do leta 2015.
09 Povzetek 
IV
Sodišče je ugotovilo, da je Komisija bistveno napredovala pri določanju pobud politik EU, ki spodbujajo integra -
cijo Romov, ter da so vse obiskane države članice do leta 2012 razvile nacionalno strategijo za integracijo Romov, 
vendar se je to zgodilo prepozno, da bi vplivalo na obliko operativnih programov ESRR in ESS ter izbiro projektov 
v programskem obdobju 2007–2013. V zvezi s temi nacionalnimi strategijami za integracijo Romov še vedno obsta -
jajo številne pomanjkljivosti. Prvič, v nacionalnih strategijah ni navedeno, kakšna raven financiranja je potrebna za 
izvedbo predlaganih ukrepov za vključevanje Romov. V njih tudi ni naveden znesek, ki je za takšne ukrepe na voljo 
iz nacionalnega proračuna ter preko ESRR in ESS iz proračuna EU. Drugič, protidiskriminaciji in obravnavanju sov -
raštva do Romov se ni namenjalo dovolj pozornosti. Tretjič, pri pripravi nacionalnih strategij za integracijo Romov 
se v izbranih državah članicah ni vedno upoštevala potreba po dejavni udeležbi organizacij civilne družbe, zlasti 
predstavnikov same romske skupnosti. Četrtič, vlogo nacionalnih kontaktnih točk za Rome, ki so bile vzpostavljene 
za usklajevanje razvoja in izvajanja nacionalnih strategij za integracijo Romov, je včasih spodkopavalo neskladje 
med viri in odgovornostmi.
V
V zvezi z obdobjem 2014–2020 je ugotovljenih več izboljšav: na primer integracija Romov je izrecno omenjena 
v uredbah o evropskih strukturnih in investicijskih skladih (skladi ESI) in uvedena je bila posebna prednostna naloga 
pri financiranju. Poleg tega so morale države članice, za katere so bila izrečena priporočila za posamezno državo 
v zvezi z integracijo Romov, nameniti sredstva spodbujanju te integracije. Toda Sodišče meni, da so na ravni Komi -
sije in držav članic potrebna dodatna prizadevanja za zagotovitev, da bodo zaradi teh sprememb projekti bolje 
prispevali k integraciji Romov na terenu.
VI
Večina projektov ESRR in ESS, ki jih je Sodišče preučilo pri reviziji, je dosegla svoje splošne cilje, ki pa pogosto niso 
bili posebej povezani z Romi. Sodišče je tudi prišlo do zaključka, da je uspešen prispevek k integraciji romskega pre -
bivalstva bolj verjeten za projekte, ki so bili izbrani in izvedeni v skladu z merili najboljše prakse, ki jih je sprejel Svet, 
tako imenovanimi skupnimi temeljnimi načeli za integracijo romskega prebivalstva. Poleg tega je Sodišče ugotovilo, 
da je bilo težko spremljati napredek projektov za integracijo Romov, zlasti zaradi pomanjkljivosti v zvezi z razpolo -
žljivostjo in kakovostjo podatkov o romskih udeležencih. Pomanjkanje izčrpnih in zanesljivih podatkov ne predstav-  
lja težave le pri projektih, temveč tudi pri oblikovanju politik na ravni EU in nacionalni ravni. Brez hitrega ukrepanja 
bo ta položaj ostal nespremenjen tudi v obdobju 2014–2020.
10 Povzetek 
VII
Sodišče v tem poročilu izreka priporočila, ki so navedena v nadaljevanju.
Priporočilo 1
Države članice naj pri pregledovanju ali spreminjanju nacionalnih strategij za integracijo Romov:
(a) določijo, kakšna raven financiranja je potrebna za izvedbo ukrepov za vključevanje Romov, ki so predlagani 
v strategiji. V nacionalnih strategijah za integracijo Romov naj bo tudi navedeno, kakšno financiranje je za 
takšne ukrepe na voljo iz nacionalnega proračuna ter preko ESRR in ESS iz proračuna EU. Države članice naj se 
tudi formalno zavežejo, da bodo zagotovile, da prizadevanj v korist integracije Romov ne bodo ogrozile kratko -
ročne spremembe političnih prednostnih nalog;
(b) vključijo kazalnike in ciljne vrednosti, ki se nanašajo na protidiskriminacijo in natančneje na obravnavanje sov -
raštva do Romov. V programskem obdobju 2014–2020 bi bilo treba te kazalnike upoštevati tudi pri oblikovanju 
ukrepov, ki spodbujajo vključevanje marginaliziranih romskih skupnosti v okviru skladov ESI, v skladu z zahteva -
mi direktive o rasni enakosti;
(c) zagotovijo sistematično posvetovanje z organizacijami civilne družbe, vključno s predstavniki Romov, o načrto -
vanju in izvajanju ukrepov za integracijo Romov ter vključevanje teh organizacij v to načrtovanje in izvajanje;
(d) podrobneje opredelijo vlogo nacionalnih kontaktnih točk za Rome v zvezi z nacionalnimi strategijami za inte -
gracijo Romov ter zagotovijo, da so pristojnosti in odgovornosti nacionalnih kontaktnih točk za Rome skladne 
z viri, ki so tem točkam na voljo.
Priporočilo 2
(a) Komisija naj pri pregledovanju ustreznih operativnih programov zagotovi, da so ukrepi, ki se izvajajo v okviru 
skladov ESI, vključujoči in vsebujejo določbe, namenjene boju proti segregaciji. Segregacijske prakse naj bodo 
jasno opisane in izrecno izključene iz financiranja v okviru skladov ESI (in ne le omenjene v uvodnih izjavah), pri 
čemer naj se posebna pozornost nameni projektom izobraževanja in stanovanjskim projektom. To bi pomagalo 
okrepiti povezavo med priporočili za posamezno državo in uporabo skladov ESI;
(b) Komisija naj na sestankih odbora za spremljanje operativnih programov v celoti uporabi informacije iz poročil, ki 
jih morajo države članice zagotavljati od leta 2016 v skladu s priporočilom Sveta o uspešnih ukrepih za integra -
cijo Romov, prav tako pa ugotovitve, ki izhajajo iz teh informacij. To je zaradi zagotavljanja, da se bodo področja 
slabosti, ugotovljena v poročilih, obravnavala s sredstvi iz skladov ESI in/ali sredstvi države članice (npr. s predo -
delitvijo sredstev na področja, na katerih so bile ugotovljene pomanjkljivosti).
11 Povzetek 
Priporočilo 3
Države članice naj v zvezi z integracijo Romov uporabljajo merila najboljše prakse (kot je deset skupnih temeljnih 
načel Sveta) pri razpisih za zbiranje predlogov in izboru projektov. Če je ustrezno, naj se organizirajo razpisi za izbor 
dolgoročnih projektov v korist marginaliziranih romskih skupnosti. Dodeljevanje sredstev iz skladov ESI naj bo 
vedno, ko je mogoče, odvisno od tega, ali bodo projekti po koncu financiranja EU in svojem zaključku trajni. Ti vidiki 
naj se upoštevajo tudi pri spreminjanju operativnih programov za obdobje 2014–2020.
Priporočilo 4
Komisija naj v naslednjem programskem obdobju ali pri pregledovanju operativnih programov zagotovi, da se bodo 
cilji za integracijo Romov iz nacionalnih strategij za integracijo Romov odražali v okviru skladov ESI na vseh opera -
tivnih ravneh, če je ustrezno. V zvezi s tem naj zagotovi zanesljivo zbiranje podatkov, da bo omogočeno spremljanje 
in vrednotenje napredka med posameznimi projekti in na vseh upravnih ravneh.
Priporočilo 5
Države članice naj, če je ustrezno, dopolnijo skupne kazalnike izložkov in rezultatov, ki so določeni v zakonodaji 
o skladih ESI, s kazalniki posebej za Rome. Ti naj bodo usklajeni s kazalniki iz nacionalnih strategij za integracijo 
Romov in naj se nato uporabljajo za spremljanje operativnih programov v obdobju 2014–2020. Lahko so nadgradnja 
kazalnikov, ki jih je leta 2016 razvila agencija za temeljne pravice.
Priporočilo 6
Države članice naj razmislijo o tem, da bi pri pripravah za naslednje programsko obdobje sodelovale pri prizadeva -
nju, da se doseže pravna gotovost glede uporabe ESS za financiranje kakršnih koli ukrepov za socialno vključevanje, 
ne glede na njihovo povezanost z zaposlovanjem. Ta odprava pravne negotovosti bi državam članicam omogočila, 
da bi v celoti uporabile ESS za namene socialnega vključevanja, vključno z ukrepi za boj proti diskriminaciji.
Priporočilo 7
Komisija naj razmisli o tem, da bi predlagala spremembe zakonodaje o skladih ESI in tako zagotovila, da se bodo 
v programskem obdobju, ki se začne leta 2020, pri razdelitvi sredstev med državami članicami upoštevali posebni 
kazalniki socialnega vključevanja, zlasti delež prebivalstva, ki ga predstavljajo marginalizirane skupine, kot so Romi. 
Zagotovi naj, da bodo vsa dodatna sredstva iz ESS, ki bodo zaradi teh sprememb dana na voljo državam članicam, 
namenjena posebnemu namenu podpore marginaliziranih skupnosti.
Priporočilo 8
(a) Komisija naj sodeluje z državami članicami pri razvoju skupne metodologije, ki bi v skladu z nacionalnimi prav -
nimi okviri in zakonodajo EU, vključno z morebitnimi obstoječimi odstopanji, zagotavljala ustrezne podatke 
o romskem prebivalstvu zaradi spremljanja njegove socialne vključenosti. To bi bilo treba storiti najpozneje pri 
pripravah za naslednje programsko obdobje;
(b) Komisija naj spodbuja države članice, naj, v skladu z nacionalnimi pravnimi okviri in zakonodajo EU, vključno 
z morebitnimi obstoječimi odstopanji, v naslednjih dveh letih izčrpno zbirajo statistične podatke o narodnosti. 
Eurostat bi lahko vključil ustrezna vprašanja v ankete, kot so raziskave o delovni sili in statistika Evropske unije 
o dohodku in življenjskih pogojih.
12
 Uvod
Romsko prebivalstvo
01 
Romi v Evropi so potomci skupin, ki so pred približno tisoč leti zapustile indijsko 
podcelino in v 14. stoletju dosegle ozemlje sedanje Evropske unije. Do leta 1450 
so se Romi naselili po skoraj celotni Evropi. V srednji Evropi so v tedanjem času že 
potekale njihove prisilne odstranitve in izgoni. Izraz Romi se nanaša na različne 
skupine (glej okvir 1 ), ki so jim skupne nekatere kulturne značilnosti in zgodovina 
trajne marginalizacije v evropskih družbah.
Kaj pomeni izraz Romi?
Po navedbah Sveta Evrope1 se izraz Romi nanaša na skupine, kot so Romi, Sinti, Kalé in sorodne skupine v Evro -
pi, vključno s potujočimi ( Travellers ) in vzhodnimi (Dom in Lom) skupinami. Izraz zajema vse te močno razno-  
vrstne skupine, vključno z osebami, ki se opredeljujejo za Cigane.
Čeprav kulturna in narodnostna identiteta teh skupin ni homogena, v poročilu za vse uporabljamo izraz Romi.
1 Svet Evrope, opisni glosar izrazov, povezanih z romskimi vprašanji, 2012.Okvir 1
02 
Romsko prebivalstvo je zdaj največja narodnostna manjšina v Evropi. Ocene veli -
kosti njihove skupnosti so zelo različne in se gibljejo med 10 in 12 milijonov ljudi. 
Od tega jih približno 6,2 milijona živi v EU, večinoma v državah članicah v srednji 
in vzhodni Evropi. Velika večina evropskih Romov (80–85 %) je zdaj stalno nase -
ljena2. Romov, ki so ohranili potovalni način življenja, ne bi smeli mešati z Romi, 
ki se preselijo iz ene države članice EU in se naselijo v drugi. Na sliki 1  je prika -
zana koncentracija Romov v EU, državah kandidatkah3 in potencialnih državah 
kandidatkah4.2 COM(2011) 173 final z dne 
5. aprila 2011 – Okvir EU za 
nacionalne strategije 
vključevanja Romov do 
leta 2020.
3 Albanija, nekdanja 
jugoslovanska republika 
Makedonija, Črna gora, Srbija 
in Turčija.
4 Bosna in Hercegovina ter 
Kosovo*.
13 Uvod Slika 1Ocene romskega prebivalstva v EU, državah kandidatkah in potencialnih državah 
kandidatkah (2012)
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi podatkov Sveta Evrope.
Upravne meje: © EuroGeographics © UN-FAO © Turkstat
Kartogra/f_ija: Eurostat - podatkovna baza GISCO, januar 2015.
0 200 400 600 800 km
EL175 000AL115 000The former Yugoslav Republic of Macedonia197 000
Kosovo*37 500ME
20 000Bosnia and Herzegovina
58 000HR35 000IT150 000SI8 500AT35 000PL32 500
DE105 000NL40 000
BE30 000
LU300
FR400 000
PT52 000IE37 500EE1 050
LV12 500
LT3 000DK2 500FI11 000
SE50 000
CY1 250MT0
države članice EU
države kandidatkepotencialne države kandidatke
število = povprečna ocenjena velikost romskega prebivalstva
povprečna ocena kot delež skupnega prebivalstva (v %):
TR2 750 000
RO1 850 000
HU750 000
BG750 000
ES750 000
RS*600 000
SK490 000
UK225 000
CZ200 000
od 5 do 10/uni00A0
od 1 do 4,9od 0,4 do 0,9/uni00A0manj kot 0,4* Vse omembe ozemlja, institucij ali prebivalstva Kosova v tem besedilu je 
treba razumeti, kot da so v celoti v skladu z resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov št./uni00A01244 in ne posegajo v status Kosova.
14 Uvod 
03 
Približno štiri petine ocenjenega romskega prebivalstva v EU živijo v osmih drža -
vah članicah, navedenih v  tabeli 1 . V državah članicah z največjo koncentracijo 
romskega prebivalstva (Bolgarija, Slovaška, Romunija in Madžarska) Romi pred -
stavljajo med 15 in 20 % šolskih učencev in ljudi, ki prvič vstopajo na trg dela. Tabela 1Države članice z največjim ocenjenim številom Romov
Država članicaPovprečna ocenjena velikost romskega 
prebivalstvaNajnižja ocena Najvišja ocena
število ljudidelež skupnega 
prebivalstva
Romunija 1 850 000 8,6 % 1 200 000 2 500 000
Bolgarija 750 000 9,9 % 700 000 800 000
Madžarska 750 000 7, 5  % 500 000 1 000 000
Španija 750 000 1,6 % 500 000 1 000 000
Slovaška 490 000 9,0 % 380 000 600 000
Francija 400 000 0,6 % 300 000 500 000
Češka 200 000 1,9 % 150 000 250 000
Grčija 175 000 1,5 % 50 000 300 000
Skupaj 5 365 000 3,0 % 3 780 000 6 950 000
Skupaj za vso EU 6 197 100 1,2 % 4 368 700 8 025 500
Opomba: Številke pod „skupaj za vso EU” zajemajo tudi Hrvaško.
Vir: Svet Evrope, Ocene in uradne številke Romov v Evropi, julij 2012.
15 Uvod 
05 
Poleg tega člen 10 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določa, da si EU 
prizadeva za boj proti diskriminaciji na podlagi rase ali narodnosti z ukrepi Sveta 
(člen 19 PDEU). Člen 21 PDEU tudi določa, da imajo državljani EU pravico prostega 
gibanja in prebivanja znotraj EU.
06 
Za ukrepe za integracijo Romov so pomembni tudi naslednji pravni instrumenti 
in instrumenti politik:
– Listina Evropske unije o temeljnih pravicah5 iz leta 2000, zlasti člen 21 o ne -
diskriminaciji. Listina je postala pravno zavezujoča z začetkom veljavnosti 
Lizbonske pogodbe 1. decembra 2009,
– dve direktivi Sveta o enakem obravnavanju iz leta 20006: direktiva o rasni 
enakosti, ki prepoveduje diskriminacijo na rasni ali narodnostni pripadnosti 
na različnih področjih, ter direktiva o enakosti pri zaposlovanju, ki vsebuje 
določbe o enakem obravnavanju na delovnem mestu,Pravni okvir in okvir politik
04 
Pogodbe EU so glavna pravna podlaga za vse pobude EU, namenjene spodbuja -
nju socialnega vključevanja na splošno in integraciji Romov posebej. Še posebno 
pomemben je člen 2 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), ki med drugim varuje pravi -
ce pripadnikov manjšin (glej okvir 2 ).
5 Listina Evropske unije 
o temeljnih pravicah (UL C 83, 
30.3.2010, str. 1).
6 Direktiva Sveta 2000/43/ES 
z dne 29. junija 2000 
o izvajanju načela enakega 
obravnavanja oseb ne glede 
na raso ali narodnost (direktiva 
o rasni enakosti) (UL L 180, 
19.7.2000, str. 22), Direktiva 
Sveta 2000/78/ES z dne 
27. novembra 2000 o splošnih 
okvirih enakega obravnavanja 
pri zaposlovanju in delu 
(direktiva o enakosti pri 
zaposlovanju) (UL L 303, 
2.12.2000, str. 16).Člen 2 Pogodbe o Evropski uniji
„Unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne 
države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin. Te vrednote so skupne 
vsem državam članicam v družbi, ki jo označujejo pluralizem, nediskriminacija, strpnost, pravičnost, solidar -
nost ter enakost žensk in moških.”Okvir 2
16 Uvod 
– direktiva Evropskega parlamenta in Sveta iz leta 2004 o pravici do prostega 
gibanja za državljane EU7,
– okvirni sklep Sveta iz leta 2008 o boju proti rasizmu in ksenofobiji8, ki oprede -
ljuje skupni kazensko-pravni pristop k boju proti rasističnemu in ksenofobič -
nemu govoru in zločinom,
– priporočilo Sveta iz leta 2013 o uspešnih ukrepih za integracijo Romov9 ter
– sporočilo Komisije iz leta 2011 o okviru EU za nacionalne strategije za integra -
cijo Romov do leta 202010, ki določa tudi naloge Agencije za temeljne pravice 
v tej zvezi11.
07 
Sedanje prednostne naloge politik na ravni EU, namenjene spodbujanju vključe -
vanja Romov, izvirajo iz strategije EU do leta 2020, ki je bila dogovorjena leta 2010 
in s katero se skuša doseči pametno, trajnostno in vključujočo rast v Evropi. Za 
merjenje napredka pri doseganju ciljev strategije Evropa 2020 je bilo za celot -
no EU dogovorjenih pet glavnih podciljev. Uspeh politike vključevanja Romov 
lahko vpliva na tri od teh petih podciljev (na podcilje, ki zadevajo izobraževanje12, 
zaposlovanje13 ter boj proti revščini in socialni izključenosti14) v državah članicah 
z velikim deležem romskih prebivalcev.
08 
V tem poročilu se tako izraz integracija kot izraz vključevanje uporabljata za ukre -
pe, namenjene izboljšanju življenjskih pogojev in razmer na področju človekovih 
pravic za Rome, ki živijo v državah članicah EU15 (glej okvir 3 ).7 Direktiva Evropskega 
parlamenta in Sveta  
2004/38/ES z dne 
29. aprila 2004 o pravici 
državljanov Unije in njihovih 
družinskih članov do prostega 
gibanja in prebivanja na 
ozemlju držav članic, ki 
spreminja Uredbo (EGS) 
št. 1612/68 in razveljavlja 
Direktive 64/221/EGS,  
68/360/EGS, 72/194/EGS, 
73/148/EGS, 75/34/EGS,  
75/35/EGS, 90/364/EGS, 
90/365/EGS in 93/96/EGS 
(UL L 158, 30.4.2004, str. 77). 
Zlasti člen 6 o pravici do 
prebivanja do treh mesecev in 
člen 7 o pravici do prebivanja 
za več kot tri mesece.
8 Okvirni sklep Sveta z dne 
28. novembra 2008 o boju 
proti nekaterim oblikam in 
izrazom rasizma in ksenofobije 
s kazensko-pravnimi sredstvi.
9 Priporočilo Sveta z dne 
9. decembra 2013 
o učinkovitih ukrepih za 
vključevanje Romov v državah 
članicah (UL C 378, 24.12.2013, 
str. 1).
10 COM(2011) 173 final.
11 Naloge Agencije za temeljne 
pravice v zvezi z nacionalnimi 
strategijami za integracijo 
Romov so: (a) zagotavljanje 
strokovnega znanja 
institucijam EU, (b) zbiranje 
podatkov in (c) sodelovanje 
z državami članicami pri 
razvijanju orodij za 
zagotavljanje dokazov 
o doseženem napredku.
12 Podcilja na področju 
izobraževanja sta, da se 
stopnje zgodnjega opuščanja 
šolanja znižajo na manj kot 
10 % in da vsaj 40 % ljudi, 
starih 30–34 let, konča 
terciarno izobraževanje.
13 Podcilj je, da bi bilo zaposlenih 
75 % ljudi, starih 20–64 let.
14 Podcilj je, da se število ljudi, ki 
sta jih prizadela ali jih ogrožata 
revščina in socialna 
izključenost, zmanjša za vsaj 
20 milijonov.
15 Pristop se ujema 
z opredelitvijo Sveta Evropske 
unije, predstavljeno v njegovih 
sklepih o okviru EU za 
nacionalne strategije za 
integracijo Romov do 
leta 2020: Svet Evropske unije 
(2011), Okvir EU za nacionalne 
strategije vključevanja Romov 
17 Uvod 
Kako EU zagotavlja finančno podporo ukrepom za 
integracijo Romov?
09 
Večji del finančne podpore EU za socialno vključevanje (s katero so se sofinanci -
rali ukrepi za integracijo Romov) se zagotavlja predvsem iz Evropskega socialne -
ga sklada (ESS), pa tudi iz Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR) v okviru 
kohezijske politike EU. Na voljo so tudi druga sredstva v okviru posebnih progra -
mov, ki jih neposredno upravlja Komisija16.
10 
ESS in ESRR se izvajata z nacionalnimi in regionalnimi večletnimi operativnimi 
programi, ki jih pripravijo države članice, odobri pa jih Komisija. V okviru vsakega 
operativnega programa se skupna razpoložljiva sredstva razdelijo med različne 
prednostne osi operativnega programa.
11 
Proračun za ESRR za obdobje 2007 do 2013 je znašal približno 201 milijardo EUR, 
za ESS pa 76 milijard EUR. V programskem obdobju 2014–2020 sta ESRR in ESS del 
evropskih strukturnih in investicijskih skladov (skladi ESI)17. Njun splošni proračun 
za celotno obdobje znaša približno 197 milijard EUR (ESRR) in 86 milijard EUR 
(ESS).do leta 2020 – sklepi Sveta, 
3089. seja Sveta za 
zaposlovanje, socialno 
politiko, zdravje in varstvo 
potrošnikov, Bruselj, 
19. maj 2011.
16 Program za zaposlovanje in 
socialne inovacije (EaSI) za 
obdobje 2014–2020, čigar 
predhodnik je bil program 
Skupnosti za zaposlovanje in 
socialno solidarnost (Progress) 
za obdobje 2007–2013; 
program za pravice, enakost in 
državljanstvo (2014–2020), 
čigar predhodniki so bili 
program Temeljne pravice in 
državljanstvo, program 
Daphne III ter dela programa 
Progress v zvezi 
s protidiskriminacijo in 
enakostjo spolov.
17 V programskem obdobju 
2014–2020 ESRR, ESS in 
Kohezijski sklad skupaj 
z Evropskim kmetijskim 
skladom za razvoj podeželja 
(EKSRP) in Evropskim skladom 
za pomorstvo in ribištvo 
sestavljajo evropske 
strukturne in investicijske 
sklade (skladi ESI).Uporaba izrazov integracija in vključevanje kot sopomenk
Pri opisovanju splošnih ciljev političnih pobud za izboljšanje razmer za romsko prebivalstvo se izraza integra -
cija in vključevanje pogosto uporabljata kot sopomenki.
Izraz integracija se pogosteje uporablja, ko je govora o pobudah, namenjenih varstvu temeljnih pravic in vre -
dnot (kot je opisano v členu 2 PEU). Najti ga je tudi v nacionalnih strategijah za integracijo Romov.
Vključevanje se bolj uporablja, ko je govora o socialno-ekonomskih pobudah. Izraz je na primer uporabljen 
v strategiji Evropa 2020, katere cilj je doseči pametno, vključujočo in trajnostno rast.Okvir 3
18 Uvod 
12 
Ni evidentirano, kakšen delež teh zneskov je bil usmerjen posebej v pobude za 
integracijo Romov. Toda iz dokumentov držav članic o načrtovanju je mogoče 
sklepati, da je bilo v programskem obdobju 2014–2020 približno 1,5 milijarde EUR 
namenjene za socialno-ekonomsko integracijo marginaliziranih skupnosti, kot so 
Romi (glej tudi odstavek 69 in tabelo 6 ). Podobne okvirne številke za programsko 
obdobje 2007–2013 niso na voljo.
Vloga drugih evropskih in mednarodnih organizacij 
pri integraciji Romov
13 
Svet Evrope je bil prva institucija, ki je na evropski ravni obravnavala integracijo 
Romov. Že več kot 40 let si prizadeva za boj proti diskriminaciji Romov in integra -
cijo marginaliziranih romskih skupnosti.
14 
Na področju integracije Romov so dejavne tudi druge mednarodne organizacije, 
ki imajo pri tem različne vloge. Med njimi so Svetovna banka, Organizacija za 
varnost in sodelovanje v Evropi (Urad za demokratične institucije in človekove 
pravice) ter Program Združenih narodov za razvoj.
19
 Obseg in cilji revizije
18 Drugi generalni direktorati 
z odgovornostmi na področjih 
okvira EU za nacionalne 
strategije za integracijo 
Romov so GD za izobraževanje 
in kulturo, GD za zdravje in 
varnost hrane ter GD za 
sosedstvo in širitvena 
pogajanja.15 
Sodišče je s to revizijo ocenilo, ali so pobude politik EU in finančna podpora 
v okviru ESRR in ESS uspešno prispevale k integraciji Romov. V obseg naše revizije 
sta bili zajeti programski obdobji 2007–2013 in 2014–2020. Sodišče je preučilo 
zlasti, ali:
– so okvir EU in nacionalne strategije za Rome omogočali, da sta se ESRR in ESS 
v obeh programskih obdobjih uspešno uporabljala za ukrepe za vključevanje 
Romov,
– je bil okvir ESRR in ESS za obe programski obdobji oblikovan tako, da je omo -
gočal uspešno podporo ukrepom za integracijo Romov,
– so projekti, izvedeni v okviru ESRR in ESS v programskem obdobju 2007–2013, 
uspešno prispevali k integraciji Romov.
16 
Sodišče je zbralo revizijske dokaze s pogovori z uradniki Komisije in držav članic 
ter nosilci in udeleženci projektov. Pregledalo je tudi dokumente, ki so jih posre -
dovali organi EU in držav članic ter nosilci projektov.
17 
Sodišče je najprej ovrednotilo podporo za integracijo Romov, ki jo je zagotavljala 
Komisija. Ta podpora je zajemala zakonodajo EU, okvire politik ter posebne smer -
nice, v katerih so opisani prednostne naloge in podcilji EU. Sodišče je to pregle-  
dalo v povezavi s pobudami za programski obdobji 2007–2013 in 2014–2020. 
Preučilo je tudi, kako je Komisija zagotavljala spoštovanje temeljnih pravic. Ta 
del revizije Sodišča je bil izveden v generalnih direktoratih Komisije, ki se največ 
ukvarjajo s politikami, povezanimi z integracijo Romov: GD za pravosodje in po -
trošnike, GD za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje ter GD za regional -
no in mestno politiko18.
20 Obseg in cilji revizije 
18 
Sodišče je pregledalo tudi strateške okvire držav članic za spodbujanje inte -
gracije Romov, zlasti nacionalne strategije za integracijo Romov. Menilo je, da 
bi morali biti ukrepi za integracijo Romov, ki jih podpirata ESRR in ESS, tesno 
povezani s temi okviri, da bi bili čim bolj uspešni. Preučilo je tudi, ali so obiskane 
države članice vzpostavile ustrezne upravne ureditve za uspešno izvajanje svojih 
strateških okvirov za vključevanje Romov. Za usklajevanje razvoja in izvajanja 
nacionalnih strategij za integracijo Romov so odgovorne nacionalne kontaktne 
točke za Rome. Zato je Sodišče organiziralo sestanke z nacionalnimi kontaktnimi 
točkami za Rome obiskanih štirih držav članic, torej Bolgarije, Španije, Madžarske 
in Romunije, ter z nacionalnimi kontaktnimi točkami za Rome v Nemčiji, Grčiji, 
Franciji, na Slovaškem in v Združenem kraljestvu, da bi se bolje seznanilo z naci -
onalnimi strategijami ter morebitnimi spremembami strategij, načrtov in oblike 
programov, ki so nastale med obema programskima obdobjema.
19 
Za programsko obdobje 2007–2013 je Sodišče tudi ovrednotilo, kako so bili 
oblikovani, izvajani in spremljani operativni programi ESRR in ESS, da bi ocenilo 
njihovo sposobnost za uspešno podporo ukrepom za integracijo Romov. Preučilo 
je vzorec projektov iz tega obdobja, da bi ovrednotilo njihov prispevek k inte -
graciji marginaliziranega romskega prebivalstva. Ocena skladov ESI v obdob -
ju 2014–2020, ki jo je izvedlo Sodišče, je bila omejena na oblikovanje tistih vidikov 
ESRR in ESS, ki so zadevali integracijo Romov, saj je revizija potekala zelo zgodaj 
v programskem obdobju.
20 
Sodišče je štiri države članice (Bolgarijo, Španijo, Madžarsko in Romunijo) izbralo 
zaradi števila Romov, ki tam živijo, ter zato, ker so dodelile velik znesek financira -
nja področjem politike, ki bi lahko potencialno podpirala pobude za vključevanje 
Romov19.
21 
Sodišče je v štirih obiskanih državah članicah izbralo sedem operativnih progra -
mov ESRR in ESS iz programskega obdobja 2007–2013, za katere je menilo, da so 
pomembni za pobude za vključevanje Romov, ter preučilo skupno 19 projektov, 
izvedenih v okviru teh operativnih programov20 (glej Prilogo I ). Ti projekti so 
bili izbrani na podlagi informacij, ki so jih zagotovili nacionalni organi. Sodišče 
se je osredotočilo na projekte izobraževanja, zaposlovanja in zdravstvenega 
varstva ter stanovanjske projekte, opravilo pa je tudi obiske pri projektih, ki se 
ukvarjajo z drugimi temami, kot sta socialno vključevanje ali protidiskriminacija 
(glej tabelo 5 ). Vsi izbrani projekti so bili končani do leta 2013. Seznam organov, 
odgovornih za izbor in izvajanje projektov, ki so bili preučeni v okviru te revizije, 
je v  Prilogi II .19 V programskem 
obdobju 2007–2013 so te štiri 
države članice iz ESRR in ESS 
skupaj prejele 
14,1 milijarde EUR za ukrepe za 
socialno vključevanje. To je 
20 % skupnega zneska, ki je bil 
v istem obdobju iz strukturnih 
skladov dodeljen za ukrepe za 
socialno vključevanje v vseh 
državah članicah.
20 En prvotno izbran projekt je 
bil umaknjen iz vzorca, ker je 
bil premalo relevanten.
21 Obseg in cilji revizije 
22 
Revizijska merila Sodišča temeljijo na izkušnjah mreže EURoma21, ki je izdala 
priporočila22 za zagotavljanje uspeha pobud za vključevanje Romov. Sodišče 
je obiskalo tudi Agencijo za temeljne pravice (FRA), da bi pridobilo informacije 
o zbiranju podatkov23.
23 
Med temi merili je najpomembnejših deset skupnih temeljnih načel, ki so prikaza -
na na sliki 2  in podrobno opisana v  Prilogi III . O teh načelih je potekala razprava 
na prvem zasedanju platforme EU za vključevanje Romov leta 2009 v Pragi. Nato 
so bila kot priloga zajeta v sklepe seje Sveta za zaposlovanje, socialno politiko, 
zdravje in varstvo potrošnikov, ki je potekala 8. junija 2009.
24 
Ukrepi v zvezi z integracijo marginaliziranega romskega prebivalstva iz opera -
tivnih programov, ki jih je Sodišče izbralo za programsko obdobje 2007–2013, 
so bili vključeni v devet novih operativnih programov za obdobje 2014–2020. 
Sodišče je ocenilo novi okvir skladov ESI na podlagi teh devetih novih operativnih 
programov.
25 
Sodišču so pri reviziji pomagali zunanji strokovnjaki za integracijo Romov. Usta -
novilo je tudi skupino svetovalcev, ki so mu svetovali pri revizijskem pristopu in 
zagotovili, da so bili upoštevani pomembni vidiki vprašanja integracije Romov.
26 
Ker lahko različni deležniki zelo različno dojemajo ukrepe, ki spodbujajo integra -
cijo marginaliziranih Romov, in rezultate teh ukrepov, je Sodišče v vsaki od izbra -
nih držav članic ustanovilo tematsko skupino. S tem je skušalo združiti strokov -
njake in predstavnike deležnikov, da bi jim omogočilo izmenjavo mnenj o ukrepih 
za vključevanje Romov v povezavi s predhodnimi ugotovitvami Sodišča za vsako 
obiskano državo članico. Pozneje je priredilo zaključni sestanek tematske skupi -
ne s 13 različnimi deležniki (vključno s skupino svetovalcev). Cilj sestanka je bil 
pregledati predhodne ugotovitve Sodišča in razpravljati o mogočih zaključkih in 
priporočilih.21 Mreža EURoma je evropska 
mreža, v kateri sodelujejo 
predstavniki držav članic EU. 
Njen cilj je spodbujati uporabo 
strukturnih skladov zaradi 
povečanja uspešnosti politik, 
usmerjenih v romsko 
skupnost.
22 Fundación Secretariado Gitano , 
tehnični sekretariat mreže 
EURoma, Tackling Roma Needs 
in the 2014–2020 Structural 
Funds Programming 
Period - Guide to improve the 
planning process  
(obravnavanje potreb Romov 
v programskem obdobju za 
strukturne sklade 2014–2020 – 
navodila za izboljšanje procesa 
načrtovanja), maj 2013.
23 FRA je bila ustanovljena 
leta 2007 kot agencija EU 
s posebno nalogo 
zagotavljanja neodvisnih 
nasvetov o temeljnih pravicah, 
ki temeljijo na dokazih. FRA in 
Program združenih narodov 
za razvoj sta v letih 2004, 2009, 
2012 in 2015 ločeno in skupaj 
izvajala ankete v romskih 
gospodinjstvih.
22 Obseg in cilji revizije Slika 2Deset skupnih temeljnih načel za vključevanje Romov
1. 
Tvorne, stvarne in
nediskriminatorne politike10. 
Dejavno 
sodelovanje Romov
9. 
Sodelovanje 
civilne družbe
8. 
Udeleženost 
regionalnih in 
lokalnih organov
7. 
Uporaba 
instrumentov 
Evropske unije
6. 
Prenos politik, temelječih 
na pridobljenih izkušnjah5.
Upoštevanje vidika 
spolov4. 
Vključevanje
v osrednje 
tokove družbe3. 
Medkulturni 
pristop2. 
Izrecna, vendar ne 
izključna ciljna 
naravnanost
Vir: Evropsko računsko sodišče.
23
 Opažanja
Pri vzpostavljenih strategijah na ravni EU in držav 
članic je bil dosežen napredek, toda večina izboljšav je 
prišla prepozno, da bi vplivala na programsko 
obdobje 2007–2013
27 
Sodišče je preučilo, kakšen je bil na ravni EU in nacionalni ravni razvoj politik 
proti izboljšanemu ciljnemu usmerjanju in spodbujanju ukrepov za integracijo 
Romov. Najprej je ocenilo razvoj politik na ravni EU. Nato je preučilo nacionalne 
strategije za integracijo Romov in ovrednotilo, ali so ustrezno orodje za boljšo 
obravnavo vprašanj integracije Romov.
28 
Sodišče je ocenilo, ali je v programskem obdobju 2007–2013 obstajal strateški 
okvir EU v zvezi s pobudami za integracijo Romov ter ali se je ta sčasoma spremi -
njal ali izboljševal. Za uspešnost politike za integracijo Romov, ki jo financira EU, 
mora Komisija podpirati delo držav članic tako, da zagotavlja zakonodajo, okvire 
politik ali posebne smernice na ravni EU.
O pobudi politik EU za vključevanje Romov je bil dogovor 
sprejet leta 2011, po širitvah EU v letih 2004 in 2007
Pobude politik EU so bile sprejete prepozno, da bi vplivale na 
oblikovanje v programskem obdobju 2007–2013
29 
Vprašanje vključevanja Romov je na ravni EU postalo posebno pomembno, ko se 
je na pristop k EU, v letih 2004 in 2007, pripravljalo več srednje- in vzhodnoevrop -
skih držav, nekatere s številnim romskim prebivalstvom. V sporazumih o partner -
stvu za pristop z Bolgarijo, Češko, Madžarsko, Romunijo in Slovaško24 je nadaljnja 
integracija Romov postala srednjeročna politična prednostna naloga.24 Sklepi Sveta z dne 
30. marca 1998 in 
6. decembra 1999 o načelih, 
prednostnih nalogah, vmesnih 
ciljih in pogojih Partnerstva za 
pristop z Republiko Bolgarijo, 
Češko republiko, Republiko 
Madžarsko, Republiko 
Romunijo in Slovaško 
republiko.
24 Opažanja 
30 
Vendar pa EU integracije Romov po pristopih v letih 2004 in 2007 ni spremenila 
v posebno politično prednostno nalogo. V prvotnih različicah uredb za obdob -
je 2007–2013 ni bila integracija Romov niti omenjena. Prav tako ni bilo nobene 
zahteve, da bi bila kot posebna prednostna naloga vključena v operativne pro -
grame ESRR in ESS. Integracija Romov je bila prvič konkretno omenjena leta 2010, 
ko so bili spremenjeni pogoji za upravičenost v uredbi o ESRR, ki ureja ukrepe na 
stanovanjskem področju25.
31 
Leta 2008 si je Komisija začela prizadevati za izboljšanje položaja marginaliziranih 
Romov. Po prvem vrhu EU o Romih septembra 2008 je ustanovila platformo EU za 
vključevanje Romov, medresorsko projektno skupino za Rome, mrežo nacionalnih 
kontaktnih točk za Rome in delovno skupino za kazalnike integracije Romov, ki jo 
usklajuje Agencija za temeljne pravice (glej odstavek 94). Druge podporne struk -
ture zajemajo dve tematski delovni skupini v okviru mreže nacionalnih kontak -
tnih točk za Rome in redna posvetovalna srečanja z organizacijami civilne družbe, 
mednarodnimi organizacijami in akademskimi mrežami. GD za pravosodje in 
potrošnike skupaj z generalnimi direktorati, odgovornimi za upravljanje skladov 
ESI, tudi organizira redne misije za ugotavljanje dejstev in dvostranske dialoge na 
visoki ravni z državami članicami, ki nacionalnim in lokalnim organom, organiza -
cijam civilne družbe in vsem zadevnim oddelkom Komisije omogočajo, da iz oči 
v oči razpravljajo o razvoju politik.
32 
Toda prvi pomemben dokument na ravni EU, ki je obravnaval integracijo Romov, 
je bil objavljen aprila 2011: sporočilo Komisije o okviru EU za nacionalne strategije 
za integracijo Romov26. Nato je maja Svet EPSCO27 sprejel sklepe, v katerih so se 
države članice zavezale, da bodo pripravile, posodobile ali razvile svoje nacional -
ne strategije za integracijo Romov. Do tega je prišlo zatem, ko je Komisija preko 
svoje komisarke za pravosodje, temeljne pravice in državljanstvo dala izjavo 
o najnovejšem razvoju položaja Romov in navedla, da diskriminacija na podlagi 
narodnosti ali rase v Evropi ni dobrodošla. Komisarka je tudi dejala, da je Komi -
sija pripravljena začeti postopek za ugotavljanje kršitev proti eni od držav članic 
(Franciji), ker je direktivo o prostem gibanju uporabljala na diskriminatoren način, 
nezdružljiv z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah. Sklepi Evropskega sveta 
iz junija 2011 so opozorili na veliko pomembnost vključevanja Romov in pozvali 
k hitremu izvajanju sklepov EPSCO o pripravi, posodobitvi ali razvoju strategij 
držav članic.25 Uredba (EU) št. 437/2010 
Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 19. maja 2010 
o spremembi Uredbe (ES) 
št. 1080/2006 o Evropskem 
skladu za regionalni razvoj 
glede upravičenosti posegov 
na stanovanjskem področju 
v korist marginaliziranih 
skupnosti (UL L 132, 29.5.2010, 
str. 1).
26 COM(2011) 173 final.
27 Svet za zaposlovanje, socialno 
politiko, zdravje in varstvo 
potrošnikov.
25 Opažanja 
33 
To je bila prva pobuda EU posebej o romski skupnosti, ki je zajemala mehanizem 
za nadaljnje spremljanje. Predlagala je, naj vsaka država članica pripravi svo -
jo nacionalno strategijo za integracijo Romov (glej odstavek 41). Ta pobuda je 
zagotovila trden okvir za spodbujanje vključevanja Romov ter določila področja, 
na katerih bi bilo treba ukrepati in določiti podcilje. Natančneje, določila je štiri 
ključna prednostna področja za posege: izobraževanje, zaposlovanje, zdravstve -
no varstvo in stanovanja. Države članice so bile pozvane, naj določijo dosegljive 
cilje na teh področjih.
34 
Države članice niso bile pozvane, naj ločeno obravnavajo protidiskriminacijske 
ukrepe ali določijo s tem povezane podcilje. Ti so bili obravnavani kot medsek -
torska tema vseh štirih omenjenih področij28, toda posebni merljivi kazalniki in 
podcilji na področju protidiskriminacije so bili le redko določeni. To je bistvena 
pomanjkljivost obstoječega okvira politik, saj Komisiji otežuje merjenje doseže -
nega napredka.
Vključevanje romskega prebivalstva od leta 2011: od pristopa, 
temelječega na politikah, do politične zaveze
Priporočilo Sveta o integraciji Romov, sprejeto leta 2013
35 
Priporočilo Sveta iz leta 201329 je bilo prvi pravni instrument EU, ki se je nanašal 
izključno na integracijo Romov, kar je odražalo bistven korak naprej v pristopu EU 
k vključevanju Romov. Namesto vztrajanja pri pristopu, temelječem na politikah, 
je priporočilo določilo vključevanje romskega prebivalstva kot politično zavezo 
držav članic, ki odraža veljavne določbe o varstvu človekovih pravic. Priporoči -
lo zagotavlja posebne smernice za pomoč državam članicam pri izboljšanju in 
pospešitvi spodbujanja integracije Romov na področjih izobraževanja, zaposlo -
vanja, zdravstvenega varstva in stanovanj. Vsebuje tudi smernice o horizontalnih 
ukrepih politik, ki zajemajo smernice o spopadanju z diskriminacijo. Izrecno tudi 
omenja sovraštvo do Romov, ki pomeni posebno obliko rasizma, katere gonilo je 
zgodovinska diskriminacija.28 Enako obravnavanje je 
horizontalno načelo okvira EU, 
ki se v tem okviru dojema kot 
predpogoj za uspešno 
vključenost Romov. Okvir EU 
izrecno priznava: „Kot prvo, 
države članice morajo 
zagotoviti, da se Romov ne 
diskriminira, ampak se jih 
obravnava kot ostale 
državljane EU in se jim 
zagotovi enakovreden dostop 
do vseh temeljnih pravic, kot 
so določene v Listini Evropske 
unije o temeljnih pravicah”, 
Okvir EU za nacionalne 
strategije vključevanja Romov 
do leta 2020, str. 2.
29 Priporočilo Sveta z dne 
9. decembra 2013 
o učinkovitih ukrepih za 
vključevanje Romov v državah 
članicah.
26 Opažanja Tabela 2Teme priporočil za posamezno državo v zvezi z integracijo Romov v petih zadevnih 
državah članicah
2012 2013 2014 2015
Bolgarija integracija Romov na splošno izobraževanje zaposlovanje/izobraževanje izobraževanje
Češka n. r. izobraževanje izobraževanje izobraževanje
Madžarska integracija Romov na splošno revščina/izobraževanje revščina/izobraževanje izobraževanje
Romunija n. r.integracija Romov na splošno/
izobraževanjezaposlovanje/izobraževanje izobraževanje
Slovaška izobraževanje izobraževanje izobraževanje izobraževanje
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi podatkov Komisije.
37 
Komisija je tudi pozorno spremljala izvajanje dveh zadevnih direktiv30 o enakem 
obravnavanju (v tabeli 3  je več podrobnosti o izvajanju direktive o rasni enako -
sti). Leta 2014 je začela postopek za ugotavljanje kršitev proti Češki in leta 2015 
proti Slovaški, v obeh primerih zaradi segregacije romskih učencev v izobraževal -
nem sistemu. Preostali primeri se ne nanašajo posebej na Rome. Komisija sprem -
lja tudi izvajanje okvirnega sklepa iz leta 2008 o boju proti nekaterim oblikam in 
izrazom rasizma in ksenofobije s kazensko-pravnimi sredstvi. Od leta 2014 je ta 
okvirni sklep izvršljiv.Priporočila za posamezno državo, ki jih je Komisija od leta 2012 izdala 
v zvezi z vključevanjem Romov
36 
Komisija je od leta 2012 izdajala priporočila za posamezno državo v zvezi z vklju -
čevanjem Romov. Od takrat so bila tovrstna priporočila naslovljena na pet držav 
članic z velikimi romskimi manjšinami: na Bolgarijo, Madžarsko, Slovaško, Češko 
in Romunijo. V  tabeli 2  je navedeno, na katere teme so se nanašala priporočila za 
posamezno državo, naslovljena na teh pet držav članic.
30 Direktiva Sveta 2000/43/ES 
(direktiva o rasni enakosti) in 
Direktiva Sveta 2000/78/ES 
(direktiva o enakosti pri 
zaposlovanju).
27 Opažanja Tabela 3Spremljanje izvajanja direktive o rasni enakosti 2000/43/ES
Država članicaPrenos v nacionalno zakonodajo Kršitev1
rok končan v rokuneskladnost zakonodaje 
države članice  
z zakonodajo EUdržava članica nepravilno 
uporablja zakonodajo EU
Belgija 19. julij 2003 √
Bolgarija 1. januar 2007 √ primer zaključen
Češka 1. maj 2004 √ primer zaključen primer odprt
Danska 19. julij 2003 √ primer zaključen primer zaključen
Nemčija 19. julij 2003 √
Estonija 1. maj 2004 √ primer zaključen
Irska 19. julij 2003 √
Grčija 19. julij 2003 √
Španija 19. julij 2003 √ primer zaključen
Francija 19. julij 2003 √
Hrvaška 1. julij 2013 √
Italija 19. julij 2003 √
Ciper 1. maj 2004 √
Latvija 1. maj 2004 √ primer zaključen
Litva 1. maj 2004 √ primer zaključen
Luksemburg 19. julij 2003 √
Madžarska 1. maj 2004 √ primer zaključen
Malta 1. maj 2004 √ primer zaključen
Nizozemska 19. julij 2003 √ primer zaključen
Avstrija 19. julij 2003 √ primer zaključen
Poljska 1. maj 2004 √ primer zaključen primer zaključen
Portugalska 19. julij 2003 √ primer zaključen
Romunija 1. januar 2007 √ primer zaključen
Slovenija 1. maj 2004 √ primer odprt
Slovaška 1. maj 2004 √ primer zaključen primer odprt
Finska 19. julij 2003 √ primer zaključen
Švedska 19. julij 2003 √ primer zaključen
Združeno kraljestvo 19. julij 2003 √ primer zaključen primer zaključen
1 Informacije iz decembra 2015.
Opomba:  Le postopka za ugotavljanje kršitev na Češkem in Slovaškem se posebej nanašata na Rome.
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi podatkov Komisije.
28 Opažanja 
Smernice, ki jih je izdala Komisija, in okrepljeno sodelovanje s Svetom 
Evrope
38 
Poleg teh glavnih pobud je Komisija izdala več političnih smernic o uporabi 
sredstev za vključevanje Romov. Te med drugim zajemajo dokumente s temat -
skimi smernicami o Romih in marginaliziranih skupnostih, dokument v zvezi 
s tematsko predhodno pogojenostjo pri integraciji marginaliziranih romskih 
skupnosti in smernice za države članice o uporabi evropskih strukturnih in inve -
sticijskih skladov pri odpravljanju izobraževalne in prostorske segregacije.
39 
Komisija je leta 2014 tudi izdala Evropski kodeks dobre prakse za partnerstvo, 
ki določa, da morajo države članice k sodelovanju pri sporazumih o partnerstvu 
pritegniti organizacije civilne družbe in zagotoviti, da imajo te dejavno vlogo pri 
oblikovanju in izvajanju programov, ki se financirajo s sredstvi iz skladov ESI31.
40 
Za povečanje uspešnosti svojega dela na področju integracije Romov je Komisija 
od leta 2011 tudi tesneje sodelovala s Svetom Evrope, ki je organizacija z veliko 
izkušnjami na tem področju (glej odstavek 13). Zlasti se je udeleževala sestankov, 
ki jih je organiziral sekretariat Sveta Evrope, in nekaterih skupnih programov 
s Svetom Evrope (Romact32 in ROMED33).
Napredek na ravni držav članic: nacionalne strategije 
za integracijo Romov so bile sprejete, toda nekatere 
pomanjkljivosti so ostale
41 
Države članice so bile leta 2011 pozvane, naj pripravijo nacionalne strategije 
za integracijo Romov, ki bi zajemale obdobje 2011–2020, ali, če je taka strategi -
ja že obstajala, naj jo prilagodijo tako, da bi izpolnjevala cilje EU za integracijo 
Romov. V teh strategijah bi morali biti določeni usmerjeni ukrepi in informacije 
o financiranju (nacionalnem, EU in drugem), potrebnem za izvedbo teh ukrepov. 
Predlagane bi morale tudi biti rešitve za odpravljanje sedanjih ovir za uspešnejšo 
uporabo sredstev EU ter določeni temelji trdnega mehanizma za spremljanje, da 
se Romom zagotovijo konkretni rezultati.31 Delegirana uredba Komisije 
(EU) št. 240/2014 z dne 
7. januarja 2014 o Evropskem 
kodeksu dobre prakse za 
partnerstvo v okviru evropskih 
strukturnih in investicijskih 
skladov (UL L 74, 14.3.2014, 
str. 1).
32 Cilj Romact je izboljšati 
odzivnost in odgovornost 
lokalnih organov, zlasti 
izvoljenih uradnikov in višjih 
javnih uslužbencev, do 
marginaliziranih romskih 
skupnosti. Osredotočen je na 
ustvarjanje dolgoročne trajne 
politične zaveze, ki bi privedla 
do trajnostnih načrtov in 
ukrepov za vključevanje 
Romov (glej tudi http://
coe-romact.org/ ).
33 ROMED sestavljata dve fazi. 
Prva faza ROMED je vodenje 
pobude, katere namen je 
usposobiti mediatorje za 
kakovostno mediacijo med 
romskimi skupnostmi in 
lokalnimi organi. Od začetka 
programa leta 2011 je bilo 
usposobljenih več kot 
1 300 mediatorjev 
v 22 državah. Druga faza 
ROMED, ki se je začela 
leta 2013, je osredotočena na 
lokalne razmere, zlasti na to, 
kako lahko mediacija 
spodbudi udeležbo romskih 
skupnosti pri bolj 
vključujočem in 
demokratičnem upravljanju 
izbranih občin v 11 državah 
članicah Sveta Evrope (glej 
tudi http://romed.coe-romact.
org/ ).
29 Opažanja 
42 
V zvezi s temi nacionalnimi strategijami za integracijo Romov je Sodišče:
– preučilo specifično vsebino nacionalnih strategij za integracijo Romov v obi -
skanih državah članicah,
– preverilo, ali je bilo ugotovljeno, kdo so pomembni deležniki za izvajanje 
nacionalnih strategij za integracijo Romov, in kakšna je vloga nacionalnih 
kontaktnih točk za Rome v tem kontekstu,
– ocenilo ureditve za spremljanje njihovega izvajanja ter
– pregledalo, kako je Komisija ocenjevala poročila držav članic o izvajanju nji -
hovih nacionalnih strategij za integracijo Romov.
Nacionalne strategije za integracijo Romov
Vse obiskane države članice so sprejele nacionalne strategije za integracijo 
Romov
43 
Komisija je objavila sporočilo, v katerem je države članice pozvala k sprejetju 
nacionalne strategije za integracijo Romov. To so upoštevale vse države člani -
ce34. Nekatere države članice so se za namen integracije Romov odločile za sklop 
integriranih ukrepov politik, ki ga je Sodišče štelo kot enakovrednega nacionalni 
strategiji za integracijo Romov. Nacionalnim strategijam za integracijo Romov so 
v vseh štirih obiskanih državah članicah sledili akcijski načrti. Vse so tudi vzposta -
vile nacionalne kontaktne točke za Rome.
44 
Komisija ni določila, da je treba protidiskriminacijo vključiti med ključna predno -
stna področja v nacionalni strategiji za integracijo Romov. Vendar pa so nacio -
nalne strategije Bolgarije, Madžarske35 in Španije presegle štiri glavna predpisana 
področja izobraževanja, zaposlovanja, zdravstvenega varstva in stanovanj ter 
zajele posebno poglavje o protidiskriminaciji. Tudi romunska nacionalna strate -
gija je omenjala protidiskriminacijo, vendar le posredno ob opisu štirih glavnih 
predpisanih področij. Od štirih izbranih držav članic sta samo Bolgarija in Madžar -
ska določili podcilje v zvezi s protidiskriminacijo.34 Razen Malte, ki navaja, da 
nima romskega prebivalstva.
35 Na Madžarskem je bila to 
Nacionalna strategija za 
socialno vključevanje – skrajna 
revščina, revščina otrok in 
Romi, saj v tej državi strategija 
ni zadevala samo Romov. 
Zaradi večje jasnosti se 
v nadaljnjem besedilu zanjo 
uporablja naziv nacionalna 
strategija za integracijo 
Romov.
30 Opažanja 
45 
Tri od štirih nacionalnih strategij za integracijo Romov so zajemale podcilje, ki so 
se nanašali na izobraževanje, zaposlovanje, zdravstveno varstvo in stanovanja. 
Četrta, madžarska, je vsebovala splošne podcilje, vendar v zvezi z njimi ni bilo 
nobenih količinsko opredeljenih ciljnih vrednosti in niso se vsi podcilji nanašali 
posebej na romsko prebivalstvo, na primer na področju stanovanj. Strategija je 
sicer zagotovila pomembne informacije o položaju romskega prebivalstva na 
Madžarskem, vendar to ni bilo uporabljeno za to, da bi bili v nacionalni strategiji 
za integracijo Romov oblikovani kazalniki ali izhodiščne vrednosti posebej za 
Rome. Romunska nacionalna strategija za integracijo Romov je zajemala izhodišč -
ne vrednosti samo za nekatere kazalnike. Zato je bilo težko ovrednotiti rezultate, 
dosežene v okviru teh nacionalnih strategij, saj je bila začetna točka neznana.
Vse nacionalne strategije za integracijo Romov se sklicujejo na deset 
skupnih temeljnih načel za vključevanje Romov
46 
Vse strategije so se neposredno (Bolgarija, Madžarska in Španija) ali posredno 
(Romunija) sklicevale na deset skupnih temeljnih načel za vključevanje Romov 
(glej odstavek 23 in sliko 2 ). Toda Sodišče je ugotovilo, da države članice pri pri-  
pravi strategij niso vedno uporabljale teh desetih načel:
 ο za Španijo in Bolgarijo so bili zagotovljeni pisni dokazi o posvetovanju z orga -
nizacijami civilne družbe in o povratnih informacijah, ki so jih glede prispevka 
nevladnih organizacij zagotovili nacionalni organi,
 ο v Romuniji in na Madžarskem sta bili le delno upoštevani skupni temeljni 
načeli za integracijo Romov št. 9 o udeležbi civilne družbe in št. 10 o dejavni 
udeležbi Romov pri oblikovanju politik:
– tudi v Romuniji je pred sprejetjem nacionalne strategije za integracijo Ro -
mov potekal posvetovalni proces, v okviru katerega je bilo organiziranih 
več sestankov, toda organizacije civilne družbe so dvomile o preglednosti 
in številu sestankov. Navedle so tudi, da niso prejele informacij o tem, 
kako so bili upoštevani njihovi prispevki. Sodišče ni našlo nobenih doka -
zov o tem, ali in kako so romunski organi upoštevali prispevke nevladnih 
organizacij,
– na Madžarskem je bilo le malo dokazov o poteku posvetovalnega proce -
sa o nacionalni strategiji za integracijo Romov, posodobljena različica te 
strategije pa ni vsebovala informacij o tem, ali in kako so bile upoštevane 
pripombe različnih deležnikov. Glede akcijskega načrta ni potekalo nobe -
no posvetovanje. Poleg tega sta bili za izvajanje najpomembnejših ukre -
pov iz nacionalne strategije ob javnih organih imenovani dve organizaciji 
civilne družbe, zato so bile druge organizacije civilne družbe izrinjene.
31 Opažanja 
Nacionalne strategije za integracijo Romov ne navajajo finančne podpore, 
ki je v državah članicah na voljo za ukrepe za podporo vključevanju Romov
47 
Analiza Sodišča je pokazala, da nacionalne strategije za integracijo Romov Bol -
garije, Madžarske in Španije niso vsebovale informacij o finančnih dodelitvah, ki 
so na voljo za ukrepe, povezane z Romi, in sicer niti iz nacionalnega proračuna 
niti iz operativnih programov ESRR ali ESS, ki so sofinancirani iz proračuna EU. 
V nacionalni strategiji Bolgarije je bilo navedeno, da so sredstva EU glavni vir 
financiranja za projekte, s katerimi se ta strategija izvaja. Proračun je bil naveden 
samo v Romuniji, vendar z nekaj nedoslednostmi: ESRR v nacionalni strategiji za 
integracijo Romov ni bil omenjen kot vir financiranja, čeprav se kot tak uporablja 
že od spremembe ESRR leta 2010, kar je bilo pred sprejetjem nacionalne strate -
gije36. Ker ni informacij o finančnih sredstvih, ki so na voljo za spopadanje z vpra -
šanji, povezanimi z vključevanjem Romov, je težko oceniti, ali so bile strategije 
držav članic že v začetku realne.
Delitev odgovornosti za izvajanje nacionalnih strategij za 
integracijo Romov: vloga nacionalnih kontaktnih točk za Rome
48 
Vse države članice, ki jih je Sodišče zajelo v analizo, so določile in opredelile od -
govornosti nacionalnih kontaktnih točk za Rome v skladu s sporočilom Komisije 
iz leta 2011. Te kontaktne točke so odgovorne za usklajevanje razvoja in izvajanja 
nacionalnih strategij za integracijo Romov. Spremljajo napredek, dosežen v okvi -
ru nacionalne strategije za integracijo Romov, in informacije o tem posredujejo 
Komisiji37. Vendar so njihova pooblastila omejena. Dodelitev operativnih odgo -
vornosti nacionalnim ministrstvom pomeni, da nacionalne kontaktne točke za 
Rome v izbranih državah članicah nimajo pooblastil na področjih zaposlovanja, 
izobraževanja, stanovanj ali zdravstvenega varstva. Nimajo tudi pooblastil, da bi 
se odločale o razdelitvi finančnih virov med programi za integracijo.
49 
Velikost, struktura in odgovornosti devetih izbranih nacionalnih kontaktnih točk 
za Rome so se močno razlikovale. Nekatere točke so pod drugačnim imenom že 
obstajale, preden je Komisija uvedla pojem nacionalnih kontaktnih točk za Rome. 
Nekaterim so bile dodeljene dodatne odgovornosti, ne da bi dobile kakršne koli 
dodatne vire38. Zmogljivost bolgarske nacionalne kontaktne točke za Rome ni bila 
zadostna, kot je opisano v odstavku 50.36 Uredba (ES) št. 1080/2006 
Evropskega parlamenta in 
Sveta z dne 5. julija 2006 
o Evropskem skladu za 
regionalni razvoj in 
razveljavitvi Uredbe (ES) 
št. 1783/1999 (UL L 210, 
31.7.2006, str. 1).
37 COM(2011) 173 final, str. 9.
38 Španska nacionalna kontaktna 
točka za Rome je na primer 
v letnem poročilu Komisiji 
leta 2014 priznala izziv, ki ga 
predstavlja pridobitev večjih 
virov, s katerimi bi se 
zagotovilo ustrezno izvajanje 
nacionalne strategije za 
integracijo Romov.
32 Opažanja 
50 
Sodišče je ugotovilo dve pomanjkljivosti pri delitvi odgovornosti za izvajanje 
nacionalne strategije za integracijo Romov. Prvič, v Romuniji in Španiji je bilo 
ugotovljeno slabo sodelovanje. Drugič, v Bolgariji in Španiji je bilo ugotovljeno 
neskladje med odgovornostmi in viri:
– v Romuniji smo opazili, da slabo sodelovanje med nacionalno agencijo za 
Rome in različnimi vladnimi ministrstvi pri zagotavljanju podatkov ogroža 
ustreznost spremljanja nacionalne strategije za integracijo Romov. Podobno 
smo v Španiji opazili, da obstoječi organi za usklajevanje (kot je skupina za 
tehnično sodelovanje) niso bili uspešni pri zagotavljanju zanesljivih podat -
kov in usklajevanju politik. To kaže, da je za zagotovitev ustreznega izvajanja 
nacionalne strategije za integracijo Romov potrebno boljše usklajevanje. Oba 
primera slabega usklajevanja sta ovirala zbiranje zanesljivih podatkov, zato je 
bilo težje spremljati izvajanje nacionalne strategije za integracijo Romov,
– v Bolgariji je nacionalna kontaktna točka za Rome dobila na voljo premalo 
pristojnosti in virov, čeprav je eden od glavnih organov, zadolženih za izvaja -
nje in spremljanje nacionalne strategije za integracijo Romov. Več neprofitnih 
organizacij v Bolgariji je opozorilo na pomanjkanje politične volje39. Podobno 
težavo je v svojem poročilu o napredku leta 2014 ugotovila španska nacional -
na kontaktna točka za Rome.
Pomanjkljivosti pri spremljanju napredka nacionalnih strategij za 
integracijo Romov
51 
Sodišče je ugotovilo, da je bilo spremljanje in ocenjevanje napredka nacionalne 
strategije za integracijo Romov bistven izziv za vse obiskane države članice (glej 
tudi odstavek 74):
– v Bolgariji v nacionalnih strategijah za integracijo Romov niso bili določeni 
nobeni posebni postopki za spremljanje in odgovornost. Poleg tega niso vsi 
ukrepi imeli količinsko opredeljivih podciljev,
– na Madžarskem je bil sicer razvit sistem kazalnikov za spremljanje programov, 
vendar podatki, ki jih je vseboval, niso bili posodobljeni od leta 2012,
– v Romuniji je proces spremljanja močno oslabilo pomanjkanje informacij 
o kazalnikih, določenih v nacionalni strategiji za integracijo Romov, in struk -
turiranih finančnih podatkov o procesu izvajanja. V poročilih o spremljanju 
niso bili omenjeni zastavljeni podcilji ali to, v kakšni meri so bili doseženi, 
zato je težko oceniti uspešnost izvedbe strategije, ter
– v Španiji je akcijski načrt za obdobje 2014–2016 zajemal le opis ukrepov za 
leto 2014. Ukrepi za leto 2015 so bili pripravljeni šele sredi leta 2015, kar je 
oviralo proces načrtovanja za to leto.39 Poročilo civilne družbe 
o spremljanju izvajanja 
nacionalne strategije za 
integracijo Romov in 
akcijskega načrta za desetletje 
vključevanja Romov 
v letu 2012 v Bolgariji, str. 9.
33 Opažanja 
Ocenjevanje, ki ga Komisija izvaja glede izvajanja nacionalnih 
strategij za integracijo Romov
52 
Evropska komisija je ocenila te nacionalne strategije, ugotovila njihove slabosti 
in maja 2012 objavila svoje sklepe v sporočilu (Nacionalne strategije vključe -
vanja Romov: prvi korak pri izvajanju okvira EU). Komisija je leta 2013 začela 
letno ocenjevati, kako uspešno je izvajanje nacionalnih strategij za integracijo 
Romov. Ta letna ocena vsebuje podrobnosti o splošnih pomanjkljivostih, ki jih je 
treba odpraviti. Glavni zaključki ocen zadnjih let so omenjali, da še vedno niso 
vzpostavljeni predpogoji, ki so potrebni za uspešno izvajanje strategij, zato je 
izvajanje nacionalnih strategij za integracijo Romov počasno. Zlasti ni bilo nasled -
njih elementov: konkretnih podciljev in ustreznih ukrepov za odpravo segregacije 
romskih otrok v izobraževalnem sistemu, jasnejšega časovnega okvira izvajanja 
in jasnejših finančnih dodelitev ter ukrepov za boj proti diskriminaciji in rasizmu 
proti Romom.
53 
Od takrat so države članice dosegle nekaj napredka pri izvajanju svojih nacional -
nih strategij za integracijo Romov. Toda poročilo Komisije iz leta 2015 je pokazalo, 
da vsaj od leta 2012 obstajajo nekatere pomanjkljivosti, ki leta 2014 še niso bile 
odpravljene: še vedno niso bili vzpostavljeni nekateri pogoji, potrebni za uspeš -
no izvajanje strategij. To je potrdilo opažanja Sodišča v izbranih štirih državah 
članicah.
54 
Cilj odprave segregacije romskih otrok v izobraževalnem sistemu je bil na primer 
določen v strategijah, vendar je bilo uvedenih premalo ukrepov in podciljev, da bi 
ga bilo mogoče doseči. Če so taki ukrepi obstajali, ni bil jasen časovni okvir za nji -
hovo izvedbo, pa tudi ne proračunske ureditve. Te pomanjkljivosti so upočasnile 
izvajanje nacionalnih strategij za integracijo Romov. V Bolgariji sta bila v poročilu 
o napredku navedena tudi pomanjkanje politične volje in potreba po izboljšanju 
protidiskriminacijskih ukrepov.
55 
Takšne pomanjkljivosti, še posebno vprašanje segregacije in izobraževanja, so 
bile zajete v priporočila za posamezne države, ki so bila izrečena več državam 
članicam. Za Češko in Slovaško je Komisija na tej podlagi celo začela postopek 
o ugotavljanju kršitev (glej odstavek 37).
34 Opažanja 
56 
Komisija je na začetku programskega obdobja 2014–2020 pregledala, ali so bili 
ti elementi obravnavani v sporazumih o partnerstvu. Svojo svetovalno vlogo na 
sestankih odbora za spremljanje v zvezi z operativnimi programi, ki jih je Sodišče 
ocenilo za programsko obdobje 2014–2020, je izkoristila tudi za opozarjanje, da 
so priporočila za posamezno državo pomembna za zadeven operativni program.
Na področju kohezijske politike je bilo 
v obdobju 2014–2020 ukrepom za integracijo Romov 
namenjene več pozornosti kot v obdobju 2007–2013
57 
Sodišče je analiziralo, ali so v okviru kohezijske politike za obdobje 2007–2013 
obstajale jasne omembe integracije Romov. Pregledalo je tudi, kako so države 
članice, ki prejemajo sofinanciranje iz ESRR in ESS za pobude za integracijo Ro -
mov, zagotavljale vključenost pobud, razvitih na ravni EU, v ustrezne nacionalne 
strategije in operativne programe.
58 
Za programsko obdobje 2014–2020 je Sodišče ocenilo, ali so v pravnem okviru za 
sklade ESI obstajali jasni sklici na integracijo Romov in ali je Komisija obravnava -
la pomanjkljivosti, ki so se pojavile v programskem obdobju 2007–2013. Za obe 
obdobji je preučilo, ali so Komisija in države članice vzpostavile uspešen sistem 
za spremljanje na področju integracije Romov.
35 Opažanja 
Čeprav v pravnem okviru za obdobje 2007–2013 Romi niso 
omenjeni, so izbrane države članice v svojih operativnih 
programih omenjale njihovo integracijo
Preučeni operativni programi za obdobje 2007–2013 so integracijo 
Romov omenjali v splošnem smislu
59 
V času priprave okvira kohezijske politike za programsko obdobje 2007–2013 
integracija Romov še ni bila opredeljena kot posebna prednostna naloga na ravni 
EU. Beseda „Rom” se v uredbah za obdobje 2007–2013 sploh ni pojavila. Vsee -
no pa so imele vse štiri obiskane države članice vsaj eno obstoječo regionalno 
ali nacionalno strategijo za integracijo Romov ali enakovreden program. Vse so 
obravnavale integracijo Romov v vsaj nekaterih operativnih programih, kot je 
opisano v  tabeli 4 .Tabela 4Sklic na vključevanje Romov v operativnih programih ESRR in ESS za 
obdobje 2007–2013
Posebna ciljna skupina Posebni kazalnikiSklici na romsko skupnost
v ukrepih, namenjenih 
ranljivim skupinamv ukrepih, namenjenih 
najmanj razvitim 
področjem
Bolgarija X X X
Španija X X
Madžarska X X X
Romunija X X
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi podatkov Komisije.
60 
Kljub spremembi uredbe o ESRR leta 2010 je bila večina ukrepov v našem vzor -
cu, ki so se nanašali na marginalizirane Rome, sofinancirana v okviru ESS (glej 
odstavek 30). Velik delež teh ukrepov (sedem od 17) je bil povezan z zaposlova -
njem (glej tabelo 5 ). To je mogoče pojasniti s tem, da iz člena 162 PDEU izhaja, 
da morajo biti projekti in ukrepi ESS povezani z zaposlovanjem. Uredba o ESS po 
drugi strani omogoča in celo spodbuja financiranje ukrepov za socialno vklju -
čevanje. Zato organi nimajo pravne gotovosti, da je mogoče financiranje iz ESS 
uporabiti za katere koli ukrepe za socialno vključevanje, ne glede na njihovo 
povezanost z zaposlovanjem.
36 Opažanja Tabela 5Področja ukrepov preučenih projektov
BolgarijaESS ESRR
Projekt št. 1 Projekt št. 2 Projekt št. 3 Projekt št. 4 Projekt št. 5
Izobraževanje √
Zaposlenost √
Zdravje √
Socialna vključenost √
Socialna infrastruktura √
MadžarskaESS
Projekt št. 6 Projekt št. 7 Projekt št. 8 Projekt št. 9 Projekt št. 10
Izobraževanje √
Zaposlenost √ √
Zdravje
Socialna vključenost √ √
Socialna infrastruktura
RomunijaESS ESRR
Projekt št. 11 Projekt št. 12 Projekt št. 13 Projekt št. 14 Projekt št. 15
Izobraževanje √
Zaposlenost √
Zdravje √
Socialna vključenost √
Socialna infrastruktura √
ŠpanijaESS (operativni program za boj proti 
diskriminaciji)ESS (operativni program za 
Andaluzijo)
Projekt št. 16 Projekt št. 17 Projekt št. 18 Projekt št. 19
Izobraževanje √
Zaposlenost √ √ √
Zdravje
Socialna vključenost
Socialna infrastruktura
Opomba:  Zadevni projekti socialne infrastrukture na Madžarskem, ki so bili financirani iz ESRR, so bili izvedeni, vendar niso bili izbrani za revizijo, 
ker do leta 2013 niso bili končani.
Vir: Evropsko računsko sodišče.
37 Opažanja 
V operativnih programih ESRR in ESS za obdobje 2007–2013 je le 
malo omemb strategij za integracijo Romov in kazalnikov posebej 
za Rome
61 
Samo v enem od sedmih preučenih operativnih programov ESRR in ESS za ob -
dobje 2007–2013 je omenjena nacionalna strategija za integracijo Romov in v treh 
so bili določeni kazalniki posebej za Rome:
– operativni program za razvoj človeških virov (POSDRU) v Romuniji je izrecno 
omenjal strategijo za integracijo Romov, ki je bila vzpostavljena ob začetku 
veljavnosti operativnega programa. Eden od ciljev, ki so bili navedeni za 
program, je bilo izvajanje te strategije za integracijo. Čeprav ta operativni 
program ni bil posebej usmerjen v romsko skupnost, je zajemal tudi kazalnik 
izložkov in kazalnik rezultatov, v katerih so bili Romi posebej omenjeni,
– bolgarski operativni program ESS, ki ga je izbralo Sodišče, je za nekatere uk -
repe prav tako zajemal kazalnike izložkov in rezultatov, povezane z Romi, ter
– madžarski operativni program, ki ga je izbralo Sodišče, je vseboval kazalnik 
posebej za Rome, ki ni bil neposredno povezan s posebnim ukrepom.
Preostali štirje izbrani operativni programi niso imeli nobenih kazalnikov posebej za 
Rome.
V preučenih operativnih programih za obdobje 2007–2013 niso 
navedene nobene informacije o finančni podpori za integracijo 
Romov
62 
Financiranje ESS je bilo zagotovljeno v skladu s prednostnimi temami, torej cilji, 
h katerih doseganju je skušal prispevati ESS. Za pobude za integracijo Romov 
je bilo najbolj verjetno, da bodo prispevale k doseganju ciljev prednostnih tem 
ESS v zvezi s socialnim vključevanjem40. V sedemletnem programskem obdobju 
je bilo za ukrepe socialnega vključevanja v operativnih programih ESS z namen -
skimi prednostnimi osmi za socialno vključenost prvotno dodeljene 11,5  mili -
jarde EUR (sredstva EU in nacionalna sredstva). Vendar ni bilo na voljo nobenih 
finančnih informacij o tem, kakšen delež tega financiranja je bil namenjen inte -
graciji marginaliziranih romskih skupnosti. Poleg tega je bilo mogoče za pobude 
za vključevanje Romov pridobiti financiranje tudi v okviru drugih, splošnejših 
prednostnim tem, kot so tiste, ki se nanašajo na izobraževanje in zaposlovanje.40 Povečanje prilagodljivosti 
delavcev in gospodarskih 
družb, podjetij in podjetnikov, 
izboljšanje dostopa do 
zaposlitve in trajnostne 
udeležbe, povečanje socialne 
vključenosti oseb z manj 
priložnostmi ter izboljšanje 
človeškega kapitala.
38 Opažanja 
63 
Financiranje iz ESRR se je zagotavljalo tudi v skladu z drugimi prednostnimi 
nalogami, od katerih je bila za integracijo Romov najpomembnejša socialna 
infrastruktura41. V okviru te prednostne naloge je bilo dodeljene skupno 18,6 mi -
lijarde EUR. Večinoma je šlo za osrednjo podporo, ki ni bila usmerjena v posebno 
skupino, kot je pojasnjeno v  okviru 4 .
Osrednja in usmerjena podpora: dopolnilna pristopa k vključevanju Romov
Osrednja podpora se nanaša na politike, namenjene splošni javnosti, pri katerih se pri prejemnikih ne dela 
nobena razlika na podlagi rase, narodnosti ali drugih nerelevantnih dejavnikov.
Usmerjena podpora se nanaša na politike, ki so izrecno, vendar ne nujno izključno, namenjene posebnim cilj -
nim skupinam, kot so posamezne manjšinske skupine.
Izkušnje kažejo, da je za Rome uspešna integracija v družbo verjetnejša, če imajo dostop tudi do osrednjih 
pobud, ki niso usmerjene izključno vanje. Za upravljanje tega ni enotnega modela, pač pa je treba uporabiti 
posebej prilagojen pristop, pri katerem se upoštevajo lokalne razmere42.
42 How to mainstream Roma inclusion in general programmes, projects and interventions  (kako zajeti vključevanje Romov v vse splošne programe, 
projekte in posege), učna mreža ESS Krepitev spoznavanja politik za vključevanje Romov ( Reinforcing Policy Learning for Roma Inclusion ).Okvir 4
64 
Dokler ni bila leta 2010 spremenjena uredba o ESRR, ta sklad ni mogel zagotavlja -
ti podpore, ki bi bila usmerjena v posebne skupine, razen v državah članicah, ki 
so pristopile k EU 1. maja 2004 ali po tem datumu, in v nekaterih okoliščinah. Od 
te spremembe je bilo skupno 80 milijonov EUR namenjenih za integrirane stano -
vanjske sheme, usmerjene v marginalizirane skupnosti, vključno z Romi, v osmih 
državah članicah43.
65 
Naša analiza je tudi pokazala, da številne države članice niso zbirale nobenih 
podatkov o narodnosti, zato niso mogle ugotoviti števila romskih prebivalcev na 
danem geografskem območju in oceniti posebnih težav, s katerimi se sooča ta 
skupina. To je morda prispevalo k težavam pri določanju, kakšna raven financira -
nja je potrebna za integracijo Romov.41 To zajema naslednje 
naložbene kategorije: 
izobraževanje, zdravstveno 
varstvo, otroško varstvo, 
stanovanja in drugo socialno 
infrastrukturo.
43 Bolgarija, Češka, Grčija, 
Francija, Italija, Madžarska, 
Romunija in Slovaška.
39 Opažanja 
Večja osredotočenost na romska vprašanja na ravni EU se je 
odražala v okviru skladov ESI za obdobje 2014–2020
Boljša uskladitev finančne podpore iz skladov ESI s strategijo EU 
do leta 2020 in priporočili Komisije za posamezno državo
66 
Uredbe o skladih ESI44 (tj. uredba o skupnih določbah, uredba o ESRR in ured -
ba o ESS) določajo, da mora biti podpora, zagotovljena iz skladov ESI, skladna 
s strategijo Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast ter 
z ustreznimi priporočili za posamezno državo.
67 
Sporazumi o partnerstvu v treh od štirih obiskanih držav članic (Bolgarija, Ma -
džarska in Romunija) so se sklicevali na posebna priporočila za posamezno drža -
vo v zvezi z romsko skupnostjo, izrečena od leta 2012. Enako je bilo na Slovaškem. 
Za Španijo ni bilo izrečeno nobeno tako priporočilo za posamezno državo.
68 
Posebna priporočila za posamezno državo v zvezi z integracijo Romov so se 
v glavnem nanašala na izobraževanje (glej tudi odstavek 36 in tabelo 2 ). Med 
pripravo operativnih programov je države članice, ki so prejele priporočilo za 
posamezno državo o tej temi, Komisija spodbujala, naj uporabijo sredstva EU 
za reformo svojih osrednjih izobraževalnih politik, da zagotovijo, da bodo imeli 
Romi enak dostop do izobraževalnega sistema. Toda na Madžarskem so bili ukre -
pi za desegregacijo izobraževanja, zajeti v operativne programe za programsko 
obdobje 2014–2020, ki smo jih preučili, premalo podrobni. Zato dvomimo, da 
bo Madžarska s pomočjo iz skladov ESI uspešno odpravila segregacijo, ki ostaja 
prisotna v njenem izobraževalnem sistemu (glej okvir 5 ).44 Člen 4(1) vseh treh uredb.
40 Opažanja 
Posebna prednostna naložba za marginalizirane skupnosti (kot so 
Romi) v 12 državah članicah EU
69 
Okvir skladov ESI za obdobje 2014–2020 tudi namenja več poudarka zagotavlja -
nju, da so cilji operativnih programov, financiranih v okviru skladov ESI, skladni 
s prednostnimi nalogami EU. Okvir zajema posebno prednostno naložbo za ope -
rativne programe ESS, ki izrecno omenja Rome. Ta prednostna naložba (predno -
stna naložba 9(ii) Integracija marginaliziranih skupnosti, kot so Romi) je zagotovi -
la povezavo med prednostnimi nalogami politik, kot se odražajo v priporočilih za 
posamezno državo, in prednostnimi nalogami financiranja EU, pa tudi poseben 
način za namenjanje sredstev za to.
70 
Poleg tega ena od predhodnih pogojenosti45, tj. meril, ki so določena za sofinan -
ciranje, izrecno omenja to prednostno naložbo in tako zagotavlja, da se v ope -
rativnih programih ustrezno upošteva. Predhodna pogojenost za prednostno 
naložbo 9 (ii) je, da je oblikovan nacionalni strateški politični okvir za vključevanje 
Romov.Pomanjkanje ukrepov za desegregacijo na področju izobraževanja v okviru 
skladov ESI na Madžarskem
Pri prednostni temi št. 3 madžarskega programa za socialno prenovo iz obdobja 2007–2013, ki se je nanaša -
la na izobraževanje, je bilo kot kazalnik uporabljeno število aktivnih lokalnih programov za desegregacijo 
v izobraževanju. Z izrazom desegregacija se je posredno sklicevalo na ciljno skupino Romov. Kazalnik se je 
uporabljal za prikrajšane regije in območja in je imel ciljno vrednost 100 izvedenih programov do leta 2013 
(izhodiščna vrednost iz leta 2007 je bila 2).
Vendar pa ta kazalnik ni bil vključen v zadnjo spremenjeno različico operativnega programa. Zato ni bil izmer -
jen in tudi ne bo izmerjen na koncu programskega obdobja. Poleg tega ni podrobno opisano, kakšne ukrepe 
za desegregacijo izobraževanja namerava Madžarska izvesti v programskem obdobju 2014–2020. To kaže 
premajhno zavezanost obravnavi vprašanja segregacije v izobraževanju z uporabo stukturnih sredstev.Okvir 5
45 Člen 2(33) Uredbe (EU) 
št. 1303/2013: „,veljavna 
predhodna pogojenost‘  
pomeni konkreten in 
natančno vnaprej opredeljen 
ključni dejavnik, ki je pogoj za 
uspešno in učinkovito 
doseganje posebnega cilja 
naložbene prednostne naloge 
ali prednostne naloge Unije in 
je neposredno in resnično 
povezan z doseganjem tega 
cilja ter nanj neposredno 
vpliva” (UL L 347, 20.12.2013, 
str. 320).
41 Opažanja 
71 
Vseh pet držav članic (Bolgarija, Češka, Madžarska, Romunija in Slovaška), ki so 
prejele priporočila za posamezno državo o vključevanju Romov, je v vsaj enega 
od svojih operativnih programov za obdobje 2014–2020 vključilo prednostno 
naložbo 9(ii) (glej tabelo 6 ). Teh pet držav članic je že prej v svoje sporazume 
o partnerstvu zajelo predloge o tem, kako uporabiti sredstva EU za spodbujanje 
vključevanja Romov.
72 
Še sedem držav članic (Belgija, Grčija, Španija, Francija, Italija, Avstrija in Poljska) 
je prednostno naložbo 9(ii) vključilo v vsaj en operativni program. Z drugimi 
besedami, 12 držav članic, v katerih domuje več kot 90 % ocenjenega števila rom -
skega prebivalstva v EU, je prednostno naložbo 9(ii) zajelo v vsaj en operativni 
program. Kot je prikazano v  tabeli 6 , je bilo v programskem obdobju 2014–2020 
za prednostno naložbo 9(ii) dodeljene 1,5  milijarde  EUR.Tabela 6Zneski, ki so bili za programsko obdobje 2014–2020 dani na voljo državam članicam 
v okviru prednostne naložbe 9(ii) Integracija marginaliziranih skupnosti, kot so Romi
Država članicaZnesek  
(v milijonih EUR)Delež skupnega financiranja 
države članice iz ESSDelež skupnega financi -
ranja v okviru prednostne 
naložbe  9(ii)
Madžarska1470    10,0 %
85 %Romunija1372    7, 8  %
Češka1200    5,8 %
Bolgarija1143    9,4 %
Slovaška199    4,6 %
Grčija 73    2,0 %
15 %Italija 71    0,7 %
Španija 48    0,6 %
Poljska 19    0,1 %
Belgija 10    1,0 %
Francija 8    0,1 %
Avstrija 4    0,9 %
Skupaj 1 518 n. r. 100 %
1 Države članice s priporočili za posamezno državo članico v zvezi z Romi.
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi podatkov Komisije.
42 Opažanja 
73 
Vendar pa v teh državah članicah niso vsi operativni programi, ki so zajemali ge -
ografska območja z velikim številom romskega prebivalstva, vključevali predno -
stne naložbe 9(ii) ali kakršnih koli kazalnikov, ki so zanjo pomembni. Isto je veljalo 
za nekatere operativne programe, ki so dodelili znatne zneske glavnim podro -
čjem, ki so pomembna za integracijo romskega prebivalstva. Primera tega sta 
regionalni operativni program za Andaluzijo, v kateri živi skoraj 50 % španskega 
romskega prebivalstva, in operativni program za gospodarski razvoj in inovacije 
na Madžarskem, v okviru katerega se bo izvajalo veliko ukrepov za zaposljivost.
74 
Štiri države članice (Bolgarija, Češka, Grčija in Slovaška) so do časa revizije le 
delno izpolnile predhodne pogojenosti, ki veljajo za prednostno naložbo 9(ii) in 
ki so bile določene v uredbi o skupnih določbah. Vzrok je bilo večinoma to, da 
niso imele ustreznih orodij za spremljanje ali metodologije za izvajanje svojih 
nacionalnih strategij za integracijo Romov (glej odstavek 51). Hrvaška, Italija, 
Madžarska in Slovaška niso izpolnile splošne predhodne pogojenosti v zvezi 
s protidiskriminacijo. Vse te države članice so Komisiji nato predložile akcijske 
načrte, v katerih so pojasnile, kako nameravajo izpolniti te predhodne pogoje -
nosti. Komisija je nato ocenila vsebino teh načrtov. Na podlagi prejetih informacij 
je sklenila, da je Madžarska zadostila merilom v zvezi s protidiskriminacijo in da je 
Slovaška izpolnila splošno predhodno pogojenost v zvezi s prednostno nalož -
bo 9(ii), in sicer na podlagi akcijskih načrtov, ki sta ju ti državi predložili.
75 
Čeprav je prednostna naložba 9(ii) koristna novost, pa se skladi ESI zdaj upravljajo 
tako, da se pri tem ne upoštevajo razlike med državami članicami glede sedanjih 
razmer, v katerih živi romsko prebivalstvo. Sredstva iz skladov ESI se med drža -
vami članicami razdelijo glede na kazalnike, ki niso posebej povezani z romskim 
prebivalstvom, kot so celotno prebivalstvo, stopnja brezposelnosti ali BDP . Sodiš -
če meni, da ti kazalniki niso najustreznejši način za določanje, koliko financiranja 
EU za integracijo Romov naj se dodeli posamezni državi članici.
43 Opažanja 
Vse štiri obiskane države članice so uporabljale tudi integriran 
pristop za zagotovitev finančne podpore integraciji Romov
76 
Uporaba integriranega pristopa pozitivno vpliva na prizadevanja za spodbujanje 
integracije Romov z uporabo skladov ESI. Vse štiri izbrane države članice so ta pri -
stop, pri katerem se več različnih področij obravnava hkrati46, uporabljale pri vsaj 
enem od svojih operativnih programov s sredstvi iz enega ali več skladov47. Po eni 
strani je bila v tem pogledu dober primer Romunija (glej okvir 6 ). Po drugi strani 
je Španija zamudila priložnost, da bi v regionalni operativni program za Andaluzi -
jo vnesla ureditve, ki bi opredeljevale integriran pristop.
Dober primer integriranega pristopa – skupna izbirna komisija v Romuniji
Da bi bolje izkoristila strukturne sklade, je Romunija v zvezi z dvema operativnima programoma uporabila 
integriran pristop (operativni program ESS za človeške vire in regionalni operativni program ESRR). Eden od 
teh operativnih programov je prejemal sofinanciranje iz ESRR, drugi pa iz ESS. Imela sta skupno prednostno 
os. Romunija je tudi vzpostavila skupno izbirno komisijo, v kateri so bili zastopani organi upravljanja obeh 
operativnih programov in še tri skupna telesa, vključno z nacionalno kontaktno točko za Rome in nacionalnim 
svetom za protidiskriminacijo. Za operativna programa so bili objavljeni skupni razpisi za zbiranje predlogov 
z enakimi pogoji za upravičenost in enakimi področji delovanja. Operativna programa sta tudi zagotavljala 
dopolnilno financiranje (tj. ESRR in ESS sta uporabljala za različne projektne dejavnosti, ki se izvajajo povezano 
ali zaporedno).Okvir 6
Financiranje, namenjeno protidiskriminacijskim ukrepom
77 
V členu 8 uredbe o ESS je navedeno, da bi morale države članice uporabljati 
sredstva iz ESS za podporo pobudam, katerih posebni cilj je boj proti diskrimi -
naciji. Prednostna naložba ESS 9(iii) Boj proti vsem oblikam diskriminacije in 
spodbujanje enakih možnosti (prednostna naložba 9(iii)) se uporablja za nudenje 
podpore takim pobudam.
78 
11 držav članic je prednostno naložbo 9(iii) zajelo v vsaj enega od svojih operativ -
nih programov za programsko obdobje 2014–2020. Skupni znesek financiranja, ki 
je bilo dodeljeno v okviru prednostne naložbe 9(iii), je znašal 414 milijonov EUR 
(glej tabelo 7 ).46 Področja ki so pomembna za 
integracijo Romov, so 
stanovanja, izobraževanje, 
zdravstveno varstvo, socialne 
zadeve, zaposlovanje in 
varnost ter ukrepi za 
desegregacijo.
47 Madžarska.
44 Opažanja 
79 
Od štirih preučenih držav članic je Španija zajela prednostno naložbo 9(iii) v se -
dem svojih operativnih programov. Češka in Slovaška, za kateri sta bila zaradi 
segregacije romskih učencev v izobraževalnem sistemu uvedena postopka za 
ugotavljanje kršitev (glej odstavek 37), sta prednostno naložbo 9(iii) zajeli v po en 
operativni program. Bolgarija, Madžarska in Romunija je niso zajele v nobenega. 
To pomeni, da je bila zamujena priložnost za podporo protidiskriminacijskim 
ukrepom, ki bi jih bilo mogoče integrirati z ukrepi v okviru prednostne nalož -
be 9(ii), kar bi povečalo možnosti za uspešnost pobud za vključevanje Romov, saj 
pomanjkanje protidiskriminacijskih ukrepov šteje za enega od glavnih vzrokov za 
to, da lahko ukrepi za vključevanje Romov ne dosežejo svojih ciljev. Tabela 7Zneski, dodeljeni v okviru prednostne naložbe 9(iii) Boj proti vsem oblikam 
diskriminacije in spodbujanje enakih možnosti, po državi članici
Država članicaZnesek  
(v milijonih EUR)Delež skupnega financiranja 
države članice iz ESSDelež skupnega financi -
ranja v okviru prednostne 
naložbe  9(iii)
Španija  145   1,9 %
91 %Grčija  99   2,7 %
Portugalska  51   0,7 %
Slovaška1 40   1,8 %
Češka1 22   0,6 %
Poljska  19   0,1 %
Ciper  14   10,8 %
9 %Irska  11   2,0 %
Francija  8   0,1 %
Belgija  4   0,4 %
Nemčija  1   0,0 %
Skupaj 414 n. r. 100 %
1 Države članice s priporočili za posamezno državo članico v zvezi z Romi.
Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi podatkov Komisije.
45 Opažanja 
Ukrepom na področjih izobraževanja in zaposlovanja ter 
ukrepom za socialno vključevanje so bili namenjeni znatni zneski 
financiranja
80 
V okviru skladov ESI so znatni zneski namenjeni tudi osrednjim ukrepom za 
socialno vključevanje. Izkušnje kažejo, da je to ključno orodje za uspešno spod -
bujanje integracije Romov, kot dokazuje španski model vključevanja Romov48. 
Po informacijah, ki jih je februarja 2016 objavila Komisija, je bilo 100 milijard EUR 
financiranja iz ESRR in ESS dodeljenih ukrepom na področjih izobraževanja in 
zaposlovanja ter ukrepom za socialno vključevanje za obdobje 2014–202049.
81 
Približno petina skupnega zneska, torej približno 20 milijard EUR, je dodeljena pe -
tim državam članicam, za katere so bila izrečena posebna priporočila za posame -
zno državo v zvezi z vključevanjem Romov (Bolgarija, Češka, Madžarska, Romunija 
in Slovaška). Ocenjen delež marginaliziranih Romov med različnimi ciljnimi popu -
lacijami (npr. ljudje, ki jih ogrožata revščina in socialna izključenost) pomeni, da 
bi bilo lahko v teh državah v korist Romov v ciljnih populacijah v primeru zagoto -
vitve enakega dostopa v okviru osrednjih programov, ki jih podpirajo skladi ESI, 
letno namenjenih približno 500  milijonov  EUR50. V istem obdobju bo v istih petih 
državah članicah v okviru prednostne naložbe 9(ii) (tj. usmerjene pobude) dano 
na voljo 183 milijonov EUR letno. To kaže, kako pomembna je uspešna uporaba 
osrednjih politik za pobude za vključevanje Romov.
Nova orodja za izboljševanje posvetovanja in sodelovanja med 
javnimi organi in organizacijami civilne družbe
82 
Najpomembnejše orodje za spodbujanje udeležbe organizacij civilne družbe 
v procesu načrtovanja in izvajanja skladov ESI je Evropski kodeks dobre prakse 
za partnerstvo51. Ta dokument vsebuje smernice za pomoč državam članicam pri 
pripravi sporazumov o partnerstvu v okviru skladov ESI in operativnih progra -
mov. Smernice vključujejo priporočilo o uporabi preglednih postopkov pri iska -
nju potencialnih partnerjev in sodelovanju z njimi. Določajo tudi, da morajo biti 
razpisi za zbiranje predlogov, poročila o napredku ter postopki za spremljanje in 
vrednotenje pregledni. Smernice zajemajo številne dobre prakse v zvezi s pravili 
za članstvo v partnerstvu in notranje postopke odborov za spremljanje.48 Rodríguez Cabrero, G. 
Promoting Social Inclusion of 
Roma.  A Study of National 
Policies.  Spain  (spodbujanje 
socialne vključenosti Romov, 
študija nacionalnih politik, 
Španija), Universidad de Alcalá 
za Evropsko komisijo, GD za 
zaposlovanje, socialne zadeve 
in vključevanje, julij 2011.
49 Ocenjeno je, da je od tega 
33 milijard  EUR dodeljenih za 
ukrepe na področju 
izobraževanja, 34  milijard  EUR 
za ukrepe na področju 
zaposlovanja, 33  milijard  EUR 
pa ukrepom za socialno 
vključevanje.
50 Adam Kullmann: Litmus Test of 
Effective Use of Structural Funds, 
Supporting Structural Reforms 
of Basic Public Services to 
Promote Roma Inclusion , EStIF, 
2015, str. 231.
51 Delegirana uredba Komisije 
(EU) št. 240/2014.
46 Opažanja 
83 
Od operativnih programov, izbranih za obdobje 2014–2020, ki so zajemali 
prednostno naložbo 9(ii), so bili sestanki odborov za spremljanje organizirani za 
sedem od devet operativnih programov. Skupno je potekalo 14 sestankov in na 
desetih od njih so bili prisotni predstavniki Romov. Na vseh sestankih odborov 
za spremljanje v okviru operativnega programa ESS je bil navzoč predstavnik 
romske organizacije (razen v enem primeru na Madžarskem52), v Bolgariji pa tudi 
nacionalne kontaktne točke za Rome.
Orodja za spremljanje na ravni operativnih programov, ki 
so bila na voljo v programskem obdobju 2007–2013, so bila 
neprimerna za merjenje smotrnosti ukrepov za integracijo 
Romov
Sistemi za spremljanje niso zagotavljali ustrezne podlage za 
poročanje o integraciji Romov v programskem obdobju 2007–2013
V nekaterih državah članicah imajo javni organi omejitve pri zbiranju 
podatkov o narodnosti
84 
V nekaterih državah članicah ustava omejuje javne organe pri zbiranju podatkov 
(glej primera v  okviru 7 ). Zato je težje spremljati kazalnike posebej za Rome.
Zbiranje podatkov o narodnosti: pravne težave
Nemčija od konca druge svetovne vojne ne zbira nobenih socialno-ekonomskih statistik in statistik prebival -
stva na podlagi narodnostnega izvora: njena nacionalna kontaktna točka za Rome je potrdila, da niso znani 
posebni številčni podatki za nobeno narodno manjšino.
V Franciji zakon izrecno prepoveduje državi zbiranje osebnih podatkov o narodnosti.Okvir 752 V madžarskem primeru, ko na 
sestanku odbora za 
spremljanje ni bil prisoten 
noben romski predstavnik, je 
na sestanku potekala razprava 
o tej odsotnosti predstavnika 
in potrebi po njem.
47 Opažanja 
85 
Vendar Direktiva 95/46/ES o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podat -
kov in o prostem pretoku takih podatkov ter Uredba (ES) št. 45/2001 o varstvu 
posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti 
in o prostem pretoku takih podatkov določata več izjem k prepovedi obdelave 
osebnih podatkov, ki razkrivajo rasni ali narodnostni izvor, še posebno če „posa -
meznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, poda svojo izrecno privolitev 
k obdelavi teh podatkov”. Take določbe ostajajo tudi v osnutku splošne uredbe 
o varstvu podatkov53.
86 
Agencija za temeljne pravice meni, da Evropski nadzornik za varstvo podatkov in 
te pravne določbe EU o varstvu podatkov pomenijo ustrezne predpise za obdela -
vo osebnih in občutljivih podatkov. Poleg tega je med našo revizijo več organov 
(vključno s Komisijo, Agencijo za temeljne pravice in mrežo EURoma) potrdilo, da 
obdelava razčlenjenih podatkov o narodnosti ni nezakonita v nobeni državi čla -
nici EU54. Opozorili so nas tudi, da v primerih, ko je dejansko težko zbrati podatke 
o narodnosti udeležencev, obstajajo praktične alternative, kot je uporaba anoni -
mnih anket, v katerih se naključno izbrane anketirance na podlagi nedvoumne 
privolitve prosi, naj se samoopredelijo.
87 
Toda četudi je podatke o narodnosti mogoče zbrati zakonito, ni nobenega 
jamstva, da bodo zanesljivi ali uporabni. V Romuniji so bile informacije o na -
rodnosti na primer zbrane v popisu prebivalstva, vendar se ti podatki niso upo -
rabljali za namene romunske nacionalne strategije za integracijo Romov. Romun -
ski organi so se namesto tega opirali na ocene Sveta Evrope. To je kazalo, da ima 
država članica nezanesljivo znanje o svojem lastnem romskem prebivalstvu.53 Komisija je januarja 2012 
predlagala izčrpno reformo 
pravil EU o varstvu podatkov, 
katere osrednji element je 
splošna uredba o varstvu 
podatkov. 18. decembra 2015 
je uredbo podprl odbor 
stalnih predstavnikov, 
12. februarja 2016 pa je to 
potrdil Svet. Splošna uredba 
o varstvu podatkov bo veljala 
od 25. maja 2018. Ena od razlik 
med direktivo in uredbo pri 
vprašanju občutljivih 
podatkov je, da slednja razširja 
opredelitev občutljivih 
podatkov tako, da zajemajo 
genetske in biometrične 
podatke ter podatke o spolni 
usmerjenosti. Še ena razlika je 
umik izraza „javni interes 
bistvenega pomena”. Uredba 
se sklicuje na izjemo pri 
obdelavi podatkov, ki je 
potrebna za „opravljanje 
naloge v javnem interesu”, in 
to povezuje z zagotavljanjem 
„ustrezn[ih] ukrep[ov] za 
zaščito pravnih interesov 
posameznika, na katerega se 
nanašajo osebni podatki”.
54 Fundación Secretariado Gitano , 
tehnični sekretariat mreže 
EURoma, T ackling Roma Needs 
in the 2014–2020 Structural 
Funds Programming 
Period - Guide to improve the 
planning process  
(obravnavanje potreb Romov 
v programskem obdobju za 
strukturne sklade 2014–2020 – 
navodila za izboljšanje procesa 
načrtovanja), maj 2013, str. 65.
48 Opažanja 
Podatki o narodnosti udeležencev so bili zbrani na projektni ravni, niso pa 
bili posredovani v sistem za spremljanje operativnega programa
88 
Toda na projektni ravni je Sodišče ugotovilo, da so številni nosilci projektov 
v vseh štirih državah članicah, obiskanih med revizijo, zbirali podatke o narodno -
sti udeležencev, vendar ti niso bili posredovani organom upravljanja ali posredni -
škim organom (glej tudi odstavek 118). To je pomenilo, da podatki v zvezi z Romi, 
ki so bili na voljo na projektni ravni, niso dosegli sistema za spremljanje operativ -
nega programa.
89 
Tako je bilo na primer v Španiji. Posredniški organ regionalnega operativnega 
programa za Andaluzijo sploh ni vedel, kateri projekti obravnavajo Rome, čeprav 
so bile te informacije na projektni ravni na voljo. Posredniški organ je lahko 
Sodišču zagotovil samo seznam projektov, usmerjenih v prikrajšane skupine na 
splošno, ne glede na to, ali so projekti imeli romske udeležence ali ne. Podobno je 
bilo na Madžarskem.
V treh od štirih držav članic so spremljanje operativnih programov ovirale 
nedoslednosti pri opredeljevanju in evidentiranju kazalnikov na projektni 
ravni
90 
V treh od štirih obiskanih držav članic (v Bolgariji, na Madžarskem in v Romuniji) 
so spremljanje operativnih programov ovirale nedoslednosti pri opredeljevanju 
in evidentiranju kazalnikov na projektni ravni. V Romuniji so v času izvajanja pro -
jektov obstajale tri vrste kazalnikov (programski, dopolnilni in dodatni kazalniki), 
poleg tega pa ni bilo treba o nobenem od njih poročati. Zato je bil proces sprem-  
ljanja nepotrebno zapleten in v njem so nastajali rezultati, ki jih je bilo težko 
primerjati.
91 
Na Madžarskem se v okviru štirih od petih preučenih projektov, ki so omenjeni 
v Prilogi II , ni formalno poročalo o doseganju podciljev v zvezi z rezultati, saj 
projekt takih ciljev ni vseboval (cilji v zvezi z rezultati so bili dejansko določeni, 
vendar so bili napačno razvrščeni med podcilje v zvezi z izložki, zato se o njih ni 
poročalo kot o rezultatih).
49 Opažanja 
Potekala so prizadevanja za izboljšanje spremljanja 
v programskem obdobju 2014–2020, toda nekatere omejitve 
ostajajo
92 
Spremljanje integracije Romov ostaja izziv za obdobje 2014–2020. En element, ki 
bi lahko pomagal meriti napredek ukrepov za integracijo Romov, je razpoložlji -
vost skupnih kazalnikov: vsak sklad ima posebna pravila, s katerimi so določeni 
skupni kazalniki, ki jih je treba uporabljati v okviru vseh programov, financiranih 
v okviru tega sklada. V Prilogi 1 uredbe o ESS so na primer določeni številni stan -
dardizirani kazalniki, ki so pomembni za programe za integracijo Romov:
– skupni kazalnik izložkov št. 15: „migranti, udeleženci tujega rodu, manjšine 
(vključno z marginaliziranimi skupnostmi, kot so Romi)”,
– skupni kazalnik takojšnjih rezultatov št. 28: „prikrajšani udeleženci, ki so se 
lotili iskanja zaposlitve, so udeleženi v dejavnostih izobraževanja/usposablja -
nja, pridobivajo kvalifikacijo, imajo zaposlitev, vključno s samozaposlitvijo, po 
zaključku sodelovanja”, ter
– skupni kazalnik dolgotrajnejših rezultatov št. 32: „prikrajšani udeleženci, 
vključno s samozaposlenimi, ki imajo zaposlitev šest mesecev po zaključku 
sodelovanja”.
Te kazalnike lahko dopolnjujejo ustrezni kazalniki za posamezen program.
93 
Toda če niso določeni kazalniki posebej za Rome, ti skupni kazalniki ne bodo 
zagotavljali uspešne osnove za spremljanje pobud za integracijo Romov. Poleg 
tega so še vedno prisotne slabosti v orodjih za spremljanje, ki so celo povzro -
čile, da je bila s tem povezana predhodna pogojenost le delno izpolnjena (glej 
odstavek 74). To kaže, kako težko je izvajati točno spremljanje na področju inte -
gracije Romov.
50 Opažanja 
94 
Da bi olajšala te težave, je Komisija prosila Agencijo za temeljne pravice55, naj 
vzpostavi delovno skupino za kazalnike, ki bi se uporabljali v zvezi z integracijo 
Romov. Kazalniki so bili vzpostavljeni do 1. januarja 2016, kot je bilo načrtova -
no. Morda bo to omogočilo, da se doseže dogovor z nacionalnimi kontaktnimi 
točkami za Rome (ki so vse sodelovale v delovni skupini) o uporabi primerljive 
strukture poročanja v vseh sodelujočih državah članicah. Omogoči lahko tudi, da 
bo do neke mere mogoče izmeriti vpliv skladov ESI na izvajanje nacionalnih stra -
tegij za integracijo Romov, zlasti v državah članicah, kot sta Grčija in Slovaška, ki 
so ukrepe in kazalnike v okviru skladov ESI uskladile z ukrepi in kazalniki v okviru 
teh strategij (glej okvir 8 ). Do marca 2016 se je po navedbah Komisije 21 držav 
članic strinjalo, da bodo preizkušale te kazalnike, vendar še ni jasno, ali bo Komisi -
ja uspešno posredovala pri doseganju zadevnega dogovora med vsemi državami 
članicami, saj ni nobene zahteve, ki bi določala, da morajo države članice kakor 
koli spremeniti sistem, ki ga uporabljajo.
Izboljšanje spremljanja pobud za vključevanje Romov – dober primer uskladitve 
spremljanja operativnih programov z nacionalnimi strategijami za integracijo 
Romov
Komisija je priporočila Slovaški, naj sredstva iz svojega operativnega programa za razvoj človeških virov 
uporabi za izvedbo ukrepov, sprejetih z nacionalnimi strategijami za integracijo Romov do leta 2020. Slovaška 
nacionalna kontaktna točka za Rome, ki je sodelovala na vseh tehničnih in formalnih sestankih s Komisijo, je 
prispevala k zasnovi vseh ukrepov v okviru operativnega programa za razvoj človeških virov, ki so bili posebej 
osredotočeni na marginalizirane romske skupnosti. Ti ukrepi so skladni s cilji nacionalne strategije za integra -
cijo Romov, kar bo olajšalo merjenje napredka pri doseganju podciljev te strategije, kot so se odražali v sa -
mem operativnem programu. Nato se bo projekt za spremljanje in ocenjevanje, ki ga je vzpostavila Slovaška, 
uporabljal za spremljanje izvajanja nacionalne strategije za integracijo Romov in ukrepov iz operativnega 
programa za razvoj človeških virov.Okvir 855 Pooblastila so bila določena 
v sporočilu Komisije o okviru 
EU za nacionalne strategije 
vključevanja Romov (COM 
(2011) 173 final).
51 Opažanja 
Večina projektov je bila izvedena po načrtih, toda 
merila najboljše prakse, ki prispevajo k uspešnemu 
vključevanju Romov, se niso vedno uporabljala in 
spremljanje smotrnosti projekta je bilo težavno
95 
Sodišče je med revizijo obiskalo 19 projektov za integracijo Romov in pregleda -
lo, kako so bili pripravljeni, izbrani in izvedeni ter kako so se spremljali njihovi 
rezultati (če so se). Vsi preučeni projekti so bili izvedeni v programskem obdob -
ju 2007–2013. Za vsakega od teh projektov smo preučili:
– ali so bili izbirni postopki v skladu s posebnimi cilji za integracijo Romov in 
prednostnimi nalogami, opredeljenimi v operativnem programu,
– ali so bili projekti izvedeni v skladu z načrti,
– ali so projekti prinesli pričakovane rezultate ter
– ali so bile vzpostavljene ureditve za spremljanje rezultatov, ki so jih dosegli 
projekti v zvezi z vključevanjem Romov.
Vsi preučeni projekti so bili v skladu s cilji operativnega 
programa, toda izbirni postopki niso bili posebej usmerjeni 
v izbiro projektov, povezanih z vključevanjem Romov
Izbirni postopki za nekatere operativne programe niso posebej 
namenjeni projektom za vključevanje Romov
96 
Izbirni postopki za vse operativne programe, preučene v štirih državah članicah, 
so zagotovili, da je bil vsak projekt v skladu z ustreznimi cilji operativnih pro -
gramov. Od 16 razpisov za zbiranje predlogov56, ki smo jih ocenili, se jih je devet 
izrecno sklicevalo na Rome kot ciljno skupino: trije od petih v Bolgariji, oba v Špa -
niji, trije od petih na Madžarskem in eden od štirih v Romuniji. Preostalih sedem 
je bilo namenjenih prikrajšanim skupinam na splošno. Del še enega španskega 
operativnega programa je bil oblikovan okoli povezave z Romi. To pojasnjuje, za -
kaj dokumentacija za vloge nekaterih preučenih dokumentov ni vedno vsebovala 
sklicev na romsko prebivalstvo, v skladu s cilji operativnega programa so namreč 
pogosto obravnavali širšo skupino, kot so ranljive skupine na splošno.56 19 projektov je bilo izbranih iz 
teh 16 razpisov za zbiranje 
predlogov.
52 Opažanja 
97 
Izvajalci vrednotenj običajno niso imeli posebnih izkušenj z vprašanji vključeva -
nja Romov. Namesto tega so pogosto poznali področje socialnega vključevanja 
na splošno. Operativni program za boj proti diskriminaciji v Španiji je bil izje -
ma, saj so izvajalci vrednotenja imeli posebno znanje na področju vključevanja 
Romov.
Za spremljanje smotrnosti projektov se niso sistematično 
zahtevali kazalniki posebej za Rome
98 
Naša analiza je pokazala, da je bilo nekaj zmede glede določanja kazalnikov za 
spremljanje smotrnosti projektov. Na Madžarskem podcilji v zvezi z rezultati (kot 
je „zaposlitev v šestih mesecih po sodelovanju v projektu”) niso bili vedno zahte -
vani v razpisih za zbiranje predlogov. V Španiji podcilji, ki temeljijo na rezultatih, 
niso bili obvezni. V treh primerih v Bolgariji so bili podcilji v zvezi z izložki v pro -
jektni vlogi napačno razvrščeni med cilje v zvezi z rezultati, kar v procesu izbora 
ni bilo popravljeno (glej tudi odstavek 118).
99 
Kadar so bili podcilji v zvezi z rezultati zahtevani, se niso vedno izrecno sklicevali 
na romsko prebivalstvo. Namesto tega so omenjali širšo skupino, kot so ranljive 
skupine. To je bilo opaziti v operativnem programu ESRR za Bolgarijo in v opera -
tivnih programih ESS za Madžarsko in Andaluzijo.
Ustrezne skupine deležnikov niso vedno primerno udeležene
100  
Udeležba vseh pomembnih deležnikov pri pripravi projekta ali kot partnerjev 
v projektu bistveno prispeva k uspehu in trajnosti projektov. Vendar izbirnim 
postopkom za projekte običajno ni uspelo spodbujati takšne široke udeležbe. 
V našem vzorcu je ta težava vplivala na določene projekte socialnih stanovanj 
v Bolgariji. V projektu niso sodelovali lokalni prebivalci in izvedena ni bila nobe -
na kampanja za ozaveščanje, kar je privedlo do družbene zavrnitve projektnih 
predlogov.
53 Opažanja 
Projekti so bili običajno izvedeni v skladu z načrtom
14 od 19 projektov je doseglo svoje cilje v zvezi z izložki, 
proračunom, časovno razporeditvijo in obsegom
101  
Svoje cilje v zvezi z izložki, proračunom, časovno razporeditvijo in obsegom, ki so 
bili določeni v sporazumu o nepovratnih sredstvih, je doseglo 14 od 19 projektov. 
Štirje projekti niso bili izvedeni po načrtih, in sicer zaradi zamud (dva projek -
ta v Bolgariji) ali sprememb v obsegu projektov (en projekt v Bolgariji in še en 
v Romuniji). Pri drugem projektu na Madžarskem so bili kazalniki in razpoložljive 
informacije tako zapleteni, da jih ni bilo mogoče uskladiti in oceniti, ali so bili 
podcilji v zvezi z izložki doseženi. Število romskih udeležencev je bilo evidentira -
no kot izložek pri vseh preučenih projektih razen dveh. Fotografija 1Računalniška soba za uporabnike centra za socialne storitve v kraju Baia Mare 
(Romunija)
Vir: Evropsko računsko sodišče.
54 Opažanja 
Deset od 13 projektov, za katere so bili na voljo podatki 
o spremljanju, je tudi izpolnilo svoje podcilje v zvezi z rezultati
102  
Podcilji v zvezi z rezultati so bili določeni za 17 od 19 preučenih projektov, čeprav 
se niso nujno posebej sklicevali na romsko prebivalstvo. Ti podcilji so se spremlja -
li samo v 13 primerih. Deset od teh 13 projektov je na splošno doseglo svoje cilje. 
Posebni podcilji za romsko prebivalstvo so bili določeni za štiri od 17 projektov, 
ki so imeli podcilje v zvezi z rezultati. Trije od teh štirih projektov so dosegli svoje 
podcilje (eden v Bolgariji, dva v Romuniji in eden v Španiji).
Obstajajo znamenja, da je boljše upoštevanje posebnih meril 
v zvezi z Romi, kot so skupna temeljna načela za vključevanje 
Romov, pozitivno prispevalo k smotrnosti projektov
103  
Sodišče na podlagi svoje preučitve izbranih projektov meni, da bi bilo ob boljšem 
upoštevanju posebnih meril v zvezi z Romi bolj verjetno, da bi nekateri od teh 
projektov pozitivno prispevali k trajnostni integraciji Romov. Od 19 preučenih 
projektov jih je bilo 17 izvedenih po tem, ko je Svet junija 2009 sprejel skupna te -
meljna načela za vključevanje Romov (glej odstavek 23). Naslednji primeri kažejo, 
kako bi lahko uporaba skupnih temeljnih načel v fazi izbora prispevala k uspehu 
projekta.
Skupno temeljno načelo št. 2: politike in projekti za integracijo 
Romov bi morali biti izrecno, vendar ne izključno, usmerjeni 
v romsko prebivalstvo
104  
Skupno temeljno načelo št. 2 določa, da bi morali biti politike in projekti za 
integracijo Romov izrecno, vendar ne izključno, usmerjeni v romsko prebivalstvo. 
Morali bi biti splošno usmerjeni v podcilje, kot so prikrajšane skupine, jasno ome -
njati, da te skupine zajemajo Rome, in opisovati posebne ukrepe za zagotavljanje, 
da bodo projekti uspešno dosegli romsko prebivalstvo. Dober primer uporabe 
tega načela je bil program zaposlovanja v Španiji (glej okvir 9 ).
55 Opažanja 
Skupno temeljno načelo št. 3: potreba po medkulturnem pristopu 
ob pomoči mediatorjev in kampanj za ozaveščanje
105  
Skupno temeljno načelo št. 3 opisuje potrebo po medkulturnem pristopu ob po -
moči mediatorjev in kampanj za ozaveščanje. Uporaba tega načela je bistvena za 
zagotavljanje uspeha projektov, zlasti tistih, ki so povezani s stanovanji. Pomanj -
kanje ozaveščenosti lahko usodno spodkoplje projekte, ki bi sicer bili uspešni 
(glej primer v  okviru 10 ).Izrecno, vendar neizključno ciljno usmerjanje je pripomoglo k temu, da je program 
zaposlovanja uspešno dosegel romsko prebivalstvo (Španija, projekt št. 16)
Cilj programa zaposlovanja v okviru operativnega programa Lucha contra la discriminación  v Španiji je bil med 
drugim integracija Romov na trg dela. Z udeleženci je bil organiziran pogovor in priporočena jim je bila ena 
od treh poti: 1) najti zaposlitev, 2) pridobiti strokovno izobrazbo ali 3) obiskovati delavnice zaradi pridobitve 
veščin, potrebnih za pridobitev zaposlitve. Nato je bil navezan stik s podjetji zaradi pridobitve informacij 
o prostih delovnih mestih ali možnostih za delovno prakso.
Prikrajšani Romi so bili obravnavani skupaj z drugimi ljudmi v podobnih socialno-ekonomskih razmerah. Za 
Španijo je bil določen podcilj, da mora biti 70 % udeležencev romskega porekla. Tudi po zaslugi drugih pobud 
za spodbujanje udeležbe Romov (kot so ukrepi za ozaveščanje) je bil ta podcilj dosežen, rezultati pa ohranjeni 
med celotnim delovanjem programa.
Premajhna osredotočenost pri določanju ciljne skupine in premajhna pozornost 
na kulturne dejavnike sta negativno vplivali na izvajanje zdravstvenega projekta 
(Bolgarija, projekt št. 4)
V Bolgariji je bil v okviru prednostne osi Socialna vključenost izveden projekt, povezan s kontrolnimi zdrav-  
stvenimi pregledi. Ta projekt je bil naveden v akcijskem načrtu za izvajanje nacionalne strategije za integracijo 
Romov, vendar niso bili navedeni nobeni kazalniki, ki bi omenjali ciljno skupino ranljivega prebivalstva. Pro -
jekt je imel tri ciljne skupine, in sicer ranljivo prebivalstvo (skupine s posebnim tveganjem za zdravje, invalidi, 
socialno izključene skupine in skupnosti ter ranljive narodnostne skupine), ljudje v delovno aktivni dobi in 
ljudje iz najbolj oddaljenih regij.
Na zdravstveni pregled je bilo povabljenih približno 620 000 ljudi, nanj pa jih je dejansko prišlo približno 
56 000. Ni informacij o tem, koliko jih je bilo iz ciljnih skupin. To, da ni bilo izrecno omenjeno romsko prebival -
stvo ali celo ciljna skupina ranljivega prebivalstva, kaže, da pritegovanje udeležencev iz teh skupin k projektu 
ni bilo dovolj osredotočeno.
Širšo udeležbo Romov sta omejevala dva dejavnika. Prvi je bil, da so bila poslana pisna vabila, med Romi pa je 
nepismenost razmeroma visoka. Drugi je bil, da je med romskimi ženskami iz zgodovinskih razlogov močno 
razširjen strah pred zdravstvenimi storitvami. Za lajšanje te težave bi bilo mogoče uporabiti mediatorje.Okvir 9 Okvir 10
56 Opažanja 
Skupno temeljno načelo št. 4: pomembno je spodbujati 
vključevanje romskega prebivalstva v večinsko družbo
106  
Skupno temeljno načelo št. 4 se nanaša na pomembnost spodbujanja vključeva -
nja romskega prebivalstva v večinsko družbo. Deset od preučenih projektov, ki 
so imeli kot podcilj v zvezi z rezultati določen vstop na redni trg dela, je doseglo 
dobre rezultate tako, da je v izvajanje projektov vključilo javne in zasebne subjek -
te. Štirje projekti v tem pogledu niso izpolnili svojih ciljev:
– na Madžarskem v fazi izvajanja treh preučenih projektov niso sodelovali de -
lodajalci iz zasebnega sektorja. To se je izkazalo za pomanjkljivost, saj ude -
leženci nato niso mogli najti dela na primarnem trgu dela. Če so sploh dobili 
zaposlitev, so jo dobili pri javnih organih,
– v Bolgariji neki projekt tudi ni dosegel podcilja, da bo na primarni trg dela 
vključil vsaj 8 % svojih udeležencev.
107  
Po drugi strani ukrepi, izvedeni v okviru španskega operativnega programa Lucha 
contra la discriminación , ki je bil na področju integracije Romov osredotočen 
predvsem na zaposlovanje, niso bili oblikovani tako, da bi delovali v povezavi 
z osrednjimi politikami. Španski javni zavod za zaposlovanje SEPE pri njihovem 
snovanju ali izvajanju ni bil udeležen do decembra 2014, zato pri načrtovanju 
ukrepov ni mogel uporabiti svojih izkušenj. Izkušenj, pridobljenih s projektom, 
tudi ni mogel vključiti v svoje lastne politike.
108  
V nasprotju s tem so tri od petih projektov, ki so bili preučeni v Romuniji, izvaja -
le nevladne organizacije v partnerstvu z javnim subjektom. To je zagotovilo, da 
so lahko projektni partnerji medsebojno izkoristili znanje, in omogočilo javnim 
organom, da dobro uporabijo projektne rezultate pri oblikovanju in izvajanju 
svojih osrednjih politik. Rezultate projekta ESRR je posredniški organ na primer 
po zaključku projekta razširjal.
57 Opažanja 
Skupno temeljno načelo št. 5: ozaveščenost glede vprašanj, 
povezanih s spolom
109  
Skupno temeljno načelo št. 5 se nanaša na ozaveščenost glede vprašanj, pove -
zanih s spolom. Za romske ženske je bolj kot za ženske na splošno in za romske 
moške verjetno, da bodo izkusile socialno izključenost iz večinske družbe. Po -
gosto so žrtve dvojne diskriminacije: na podlagi spola in na podlagi narodnostne 
pripadnosti. Vendar pa je njihova vloga pri spodbujanju vključevanja bistvena, na 
primer s spodbujanjem integracije otrok v izobraževalni sistem. Splošne cilje za 
integracijo Romov bo zelo težko doseči, če ne bodo upoštevana vprašanja, pove -
zana s spolom, in če programi ne bodo dosegli žensk.
110  
V Španiji so vsi štirje preučeni projekti izrecno obravnavali vprašanja, poveza -
na s spolom. Projektom je uspelo doseči ženske, pri čemer je delež žensk med 
udeleženci segal od 50 % do 70 %. V dveh primerih se je pokazal velik uspeh pri 
vključitvi v delo. V enem je bila za ženske dosežena enaka stopnja zaposlenosti 
kot pri moških (približno 24 %), v drugem primeru pa je stopnja vključitve žensk 
na trg dela dosegla 90 %. Še en uspešen primer je opisan v  okviru 11 .
Udeležba žensk v zdravstvenem projektu: multiplikacijski učinki vključevanja 
(Romunija, projekt št. 12)
Eden od ključnih ciljev zdravstvenega projekta v Romuniji je bil vzpostavitev mreže zdravstvenih mediatorjev 
za romsko skupnost. Ta projekt je potekal v partnerstvu z romunskim inštitutom za javno zdravje.
Splošni cilj projekta je bil povečati stopnje zaposlenosti Rominj in jim ponuditi boljši dostop do trga dela zara -
di izogibanja socialni izključenosti in spodbujanja enakih možnosti.
Med drugim je bilo v okviru tega projekta sto Rominj usposobljenih za delo v sto romskih skupnostih, ki niso 
še nikoli imele zdravstvenega mediatorja.
Projekt je bil uspešen, ker je spodbujal vključevanje romskih žensk s pridobitvijo kvalifikacij in zaposlovanjem. 
Pozitiven je bil tudi zato, ker bo uporaba Rominj kot mediatorjev verjetno povzročila multiplikacijske učinke 
vključevanja.Okvir 11
58 Opažanja 
Skupno temeljno načelo št. 6: pomembnost učenja iz preteklih 
izkušenj
111 
Skupno temeljno načelo št. 6 poudarja pomembnost učenja iz preteklih izkušenj. 
V 14 od 19 primerov je bilo to načelo upoštevano. Pretekle izkušnje, pridobljene 
z izvajanjem projektov, so očitno povečale zmogljivost nosilcev projektov in ne -
kateri od njih so to strokovno znanje uporabili tudi pri naslednjih projektih.
112  
V Španiji je izobraževalni projekt Promociona  gradil na zaposlitvenem programu 
Acceder , ki je uspešno potekal od leta 2000. Nevladne organizacije, ki so uprav -
ljale ta programa kot posredniški organ, so svoje strokovno znanje delile tudi 
z drugimi nevladnimi organizacijami, ki so bile posredniški organi za operativni 
program Lucha contra la discriminación . Vsaka nevladna organizacija se je osredo -
točala na druge ranljive skupine in redno so medsebojno izmenjavale izkušnje. 
Preučeni projekti operativnega programa za Andaluzijo so prinesli dodatno zna -
nje in informacije javnim organom, ki so izvajali projekte, saj so bili vsi podatki, ki 
so jih zbrali nosilci projektov, shranjeni v evidencah javnega zavoda za zaposlova -
nje. To je javnim organom zagotovilo dragoceno orodje za vrednotenje politik in 
nadaljnje načrtovanje, ki se uporablja od začetka programa v letu 2004.
Skupno temeljno načelo št. 7: uporaba instrumentov EU
113  
Skupno temeljno načelo št. 7 zadeva uporabo instrumentov EU. Vsi preučeni 
projekti so že po opredelitvi do določene mere uporabljali instrumente EU, saj 
so prejeli financiranje iz ESRR ali ESS. Štirje projekti so šli še dlje in uporabili 
kombinacijo financiranja iz obeh skladov. Sodišče meni, da je to dober način za 
zagotavljanje integrirane podpore. Primer tega je projekt, izveden v Bolgariji, ki 
je opisan v  okviru 12 .
59 Opažanja 
Uporaba integriranega pristopa, ki zajema ESRR in ESS (Bolgarija, projekt št. 5)
Cilj tega projekta ESRR (glej fotografijo 2 ) je bil izboljšati vključevanje ljudi v prikrajšanem in ranljivem po -
ložaju z izboljšanjem njihovih življenjskih pogojev in splošnim izboljšanjem kakovosti nepremičnin v občini. 
Socialna stanovanja naj bi zagotovila dostop do osnovnih življenjskih pogojev približno 165 socialno ranljivim 
ljudem, ki so živeli v propadajočih in prepolnih stanovanjih, ki niso ustrezala pravnim zahtevam za gradnjo in 
načrtovanje stanovanjskih stavb.
V Bolgariji je bilo treba stanovanjske projekte integrirati z zagotavljanjem socialnih storitev. Zato je bilo 
v merilih za izbiro projektov navedeno, da morajo nosilci stanovalcem novih domov zagotoviti storitve v zvezi 
z zaposlovanjem ter izobraževalne in zdravstvene storitve. Te socialne storitve so bile del programa Integra, ki 
je bil financiran v okviru ESS in vzporedno s stanovanjskimi ukrepi.Okvir 12 Fotografija 2Zadnje pročelje obnovljenega bloka s socialnimi stanovanji v kraju Devnja 
(Bolgarija)
Vir: Evropsko računsko sodišče.

60 Opažanja 
Skupno temeljno načelo št. 8: udeleženost regionalnih in lokalnih 
organov
114  
Skupno temeljno načelo št. 8 se nanaša na udeleženost regionalnih in lokalnih 
organov, saj imajo ti ključno vlogo pri praktični izvedbi politik. Projekti za dosego 
dolgoročnega učinka pogosto potrebujejo trajnosten vir financiranja in včasih 
podporo zasebnega nosilca ali javnega organa. Dober primer je bil ugotovljen 
v Romuniji, kjer je bil pomemben element enega od projektov predan nacio -
nalnemu inštitutu za javno zdravje, ki je tudi izvedbeni partner projekta (glej 
okvir 11 ).
115  
Deset od 19 preučenih projektov je bilo močno odvisnih od nadaljnje razpoložlji -
vosti dolgoročnega javnega financiranja, saj so bile nosilke projektov neprofitne 
organizacije. Nadaljnje štiri projekte so prevzeli in financirali javni organi, kar je 
bilo v vseh teh primerih načrtovano že od začetka. Dolgoročno trajnost še treh 
projektov bi moral po navedbah v opisu projekta jamčiti javni organ, vendar se to 
ni zgodilo zaradi slabosti pri upravljanju projekta (v enem primeru v Bolgariji) ali 
zaradi pomanjkanja trajnostne finančne podpore na lokalni ravni (glej okvir 13 ).
Pomanjkanje trajnostne finančne podpore je oteževalo trajen učinek projektov 
(Romunija, projekta št. 12 in 14)
Pri enem od projektov je bilo 210 Romov usposobljenih in najetih kot lokalni strokovnjaki. Ti strokovnjaki so 
med projektom brezplačno delali za lokalne organe. Po načrtih naj bi jih lokalni organi po koncu projekta 
stalno zaposlili in plačevali. Kmalu po koncu projekta so lokalni organi navedli, da tega zaradi gospodarskih 
razmer ne morejo storiti. Zato so občine leta 2015 zaposlile samo 67 lokalnih romskih strokovnjakov.
V okviru drugega projekta je bilo sto Rominj usposobljenih za zdravstvene mediatorje. Kot del projekta je na 
lokalni ravni potekalo lobiranje za promocijo koristi zdravstvenih mediatorjev za skupnost in spodbujanje 
uvedbe ustreznih položajev v lokalni upravi. Čeprav je bil odziv na to lobiranje na splošno pozitiven, je bila ra -
ven podpore, ki so jo lokalni organi ponudili programu zdravstvenih mediatorjev, na koncu manjša od pričako -
vane. To je močno vplivalo na učinek projekta ter na zagotavljanje zdravstvenih mediatorjev na splošno: v Ro -
muniji je bilo leta 2015 zaposlenih samo približno 350 zdravstvenih mediatorjev v primerjavi z 860 leta 2009.
Čeprav sta bila oba projekta uspešno izvedena, je pomanjkanje trajnostne finančne in institucionalne podpo -
re lokalnih organov škodovalo potencialnemu učinku projektov na integracijo romskega prebivalstva.Okvir 13
61 Opažanja 
Ocenjevanje rezultatov za obdobje 2007–2013 so ovirale 
težave pri zbiranju informacij o Romih
116  
Sodišče je ocenilo tudi, kako so nosilci projektov spremljali projektne rezultate, 
zlasti v zvezi z integracijo romskega prebivalstva, ter ali so Komisija ali države čla -
nice izvedle vrednotenja, predvsem tematska vrednotenja vključevanja romskega 
prebivalstva ali ranljivih skupin.
Spremljanje na ravni projektov: nedosledni pristopi k zbiranju 
podatkov in opredelitvam kazalnikov
117  
Spremljanje uspeha projektov za integracijo Romov ni lahko, ker nanj vplivajo 
metodološke in praktične težave pri zbiranju informacij o Romih. O njih bomo 
podrobneje pisali v nadaljevanju. Toda v večini primerov (17) je nosilcem pro -
jektov uspelo zbrati informacije o številu Romov, ki so se udeleževali njihovih 
projektov, in včasih celo o rezultatih, ki so jih ti udeleženci dosegli, na primer 
našli zaposlitev. Tovrstno spremljanje se je običajno izvajalo po koncu projektov, 
pri nekaterih dolgoročnih projektih pa tudi že med izvajanjem.
118  
Pri 14 od teh 17 projektov so bili podatki o narodnosti zbrani na podlagi sa -
moopredelitve. Pri enem projektu ni bilo informacij o tem, kako so bili zbrani 
podatki o udeležencih. Pri dveh projektih se takšni podatki sploh niso zbirali (en 
projekt v Bolgariji in en v Romuniji). Kakovost spremljanja so ovirale naslednje 
glavne slabosti:
– prvič, pri 13 od 19 preučenih projektov evidentirani rezultati niso bili posebej 
povezani z integracijo Romov, pač pa s koristmi, ki jih je bila deležna širša 
ciljna skupina, na primer ranljive skupine na splošno, če je bila ciljna skupina 
sploh navedena. Podatki o udeležbi Romov so bili dejansko na voljo, vendar 
niso bili vedno posredovani organu upravljanja ali posredniškemu organu 
(glej odstavek 88). To pomeni, da informacije, ki so bile predložene organom 
upravljanja, niso zajemale nobenega zanesljivega vpogleda v posebne pri -
spevke, ki so jih projekti dali k vključevanju marginaliziranih Romov,
62 Opažanja 
– drugič, pri projektih, pri katerih so se zbirali podatki o narodnosti, se je 
v državah članicah ali celo pri projektih znotraj posamezne države članice za 
to uporabljala različna metodologija. V šestih primerih so morali udeleženci 
z da ali ne odgovoriti na vprašanje, ali so romske narodnosti. V šestih drugih 
primerih so lahko na seznamu ranljivih skupin izbrali, kateri pripadajo. V dveh 
primerih so se lahko samoopredelili samo enkrat, in sicer na narodnostni ali 
nacionalni podlagi. Tako se na primer niso mogli opredeliti za Madžare in 
hkrati Rome, čeprav bi to možnost morda izbrali, če bi jo imeli. Zato zbrani 
podatki niso bili nujno izčrpni,
– tretjič, kazalniki so bili različno razvrščeni v različnih državah članicah in 
včasih celo v posameznih državah. Štirje od preučenih madžarskih projektov 
na primer niso imeli nobenih formalnih kazalnikov rezultatov. Vseeno pa so 
projektni kazalniki izložkov zajemali kazalnike, ki bi morali biti razvrščeni med 
kazalnike rezultatov, na primer uspešno dokončanje tečajev usposabljanja. 
V Bolgariji so bili kazalniki rezultatov pri treh projektih dvojnik projektnih 
kazalnikov izložkov, na primer število organiziranih kampanj ali opravljenih 
kontrolnih zdravstvenih pregledov v okviru projekta. V Romuniji je bil v enem 
primeru kazalnik za zaposlovanje razvrščen med kazalnike izložkov, v drugem 
primeru pa med kazalnike rezultatov.
Vrednotenja so deloma odtehtala pomanjkanje spremljanja 
posebej za Rome na ravni operativnih programov
119  
Čeprav vrednotenja ne zagotovijo vedno celotne slike, so lahko osnova za neka -
tere zaključke. Vrednotenja podpore, ki je bila zagotovljena v okviru ESRR in ESS 
z osredotočenostjo na integracijo marginaliziranih Romov (čeprav včasih kot del 
širšega vrednotenja za prikrajšane skupine), so opravile vse štiri obiskane države 
članice in Komisija.
63 Opažanja 
120  
Ta vrednotenja so zagotovila informacije, ki jih poročila o spremljanju ne zajema -
jo, kar je omogočilo pridobivanje koristnih informacij o doseženem napredku:
– leta 2011 je na primer vrednotenje, ki ga je izvedel GD za zaposlovanje, 
socialne zadeve in vključevanje, prišlo do zaključka, da se je udeležba Romov 
v ukrepih, financiranih iz ESS, s 100 000 ljudi romskega porekla v celotnem 
obdobju 2000–2006 povečala na 110 000 Romov v prvih dveh letih program -
skega obdobja 2007–201357. To pa ni trajno vplivalo na zmanjševanje brezpo -
selnosti romskega prebivalstva, čeprav se je prispevek iz ESS za spodbujanje 
udeležbe na trgu dela povečal. Vrednotenje je opozorilo, da ukrepi, ki so 
usmerjeni izključno v zaposlovanje, sami po sebi verjetno ne bodo odpravili 
večplastnih ovir za vključevanje Romov. Poudarilo je, da je pri spodbujanju 
vključevanja Romov pomemben holističen pristop, ki obravnava širše pre -
preke za njihovo vključevanje, zlasti na področjih izobraževanja, zdravstvene 
oskrbe in stanovanj,
– leta 2013 je bilo v Španiji izvedeno vrednotenje za ugotovitev učinka opera -
tivnega programa  Lucha contra la discriminación  med letoma 2006 in 201158. 
Zaključek vrednotenja je bil, da so imele naložbe v integracijo ranljivih skupin 
na trg dela mnoge pozitivne izide, tudi gospodarske. Pri vrednotenju je bilo 
tudi ugotovljeno, da je bil za vsak evro, ki je bil vložen v te ukrepe, donos na 
splošno 1,38 EUR.57 Tematsko poročilo o Romih, ki 
ga je naročil GD  za 
zaposlovanje, socialne zadeve 
in vključevanje in je bilo 
pripravljeno leta 2011. Poročilo 
je del širše študije Evaluation of 
ESF support for Enhancing 
Access to the Labour Market 
and the Social Inclusion of 
Migrants and Ethnic Minorities  
(vrednotenje podpore iz ESS 
za krepitev dostopa do trga 
dela ter socialno vključevanje 
migrantov in narodnostnih 
manjšin).
58 El Empleo de las personas 
vulnerables: una inversión social 
rentable . Evaluación de Impacto 
del Programa Operativo 
Plurirregional Lucha Contra la 
Discriminación, dirigido por 
Gregorio Rodríguez Cabrero , 
2013.
64
 Zaključki in priporočila
121  
V programskem obdobju 2007–2013 je bilo težko oceniti obseg prispevka struk -
turnih skladov k vključevanju marginaliziranih romskih skupnosti, ker cilji pogos -
to niso bili izrecno povezani z Romi, izbrane države članice pa zato niso eviden -
tirale zanesljivih in primerljivih informacij o romskih upravičencih, financiranju, 
ki je bilo na voljo, in doseženem napredku. Če so bili podatki na razpolago, je bil 
prispevek projektov v okviru strukturnih skladov k integraciji romskega prebival -
stva do neke mere odvisen od tega, ali so bili pri oblikovanju politik ter pri obliko -
vanju, izbiranju in izvajanju projektov upoštevani posebni dejavniki uspeha.
122  
V programskem obdobju 2014–2020 so bili oblika in merila prednostnih nalog 
financiranja izboljšani. Integracija Romov je bila v zakonodaji o skladih ESI izrecno 
omenjena. Nanjo se je sklicevala tudi prednostna naložba, države članice, za kate -
re so bila izrečena priporočila za posamezno državo v zvezi z integracijo Romov, 
pa so morale nameniti sredstva spodbujanju te integracije. Nov, k rezultatom 
usmerjen pristop zakonodaje o skladih ESI je tudi uvedel okvir spremljanja, ki bi 
moral sčasoma izboljšati kakovost podatkov, ki jih je mogoče zbrati. Vendar je še 
prezgodaj, da bi bilo mogoče smiselno oceniti, kako se je to izvajalo.
123  
Kljub doseženemu napredku so nekatere ovire in dileme še vedno prisotne 
ter skladom ESI otežujejo dosego čim večjega učinka na integracijo Romov. Te 
pomanjkljivosti so predstavljene v nadaljevanju, skupaj s priporočili za njihovo 
odpravo.
Pri vzpostavljenih strategijah na ravni EU in držav članic je bil 
dosežen napredek, toda večina izboljšav je prišla prepozno, da bi 
vplivala na programsko obdobje 2007–2013
124  
Komisija je v zadnjem desetletju dosegla velik napredek pri vzpostavljanju pobud 
politik EU, ki spodbujajo integracijo Romov. Od leta 2011 je integraciji Romov 
namenjala večjo pozornost in od vseh držav članic zahtevala, naj pripravijo nacio-  
nalne strategije za integracijo Romov in vzpostavijo nacionalne kontaktne točke 
za Rome. To pa se je zgodilo prepozno, da bi vplivalo na oblikovanje operativnih 
programov ESRR in ESS ter izbiro projektov v programskem obdobju 2007–2013 
(glej odstavke 29 do 34 in 38 do 40).
65 Zaključki in priporočila 
125  
Nacionalne strategije za integracijo Romov in pozneje priporočilo Sveta iz 
leta 2013 so integracijo Romov spremenili iz vprašanja, ki se obravnava izključno 
s politikami, v pravno zavezo držav članic, ki odraža veljavne določbe o varstvu 
človekovih pravic. S to spremembo je protidiskriminacija postala ključno področje, 
na katerem morajo države članice ukrepati (glej odstavke 35 do 37 in 43 do 45).
126  
Pri reviziji smo ugotovili številne pomanjkjlivosti teh nacionalnih strategij za 
integracijo Romov:
– prvič, v nacionalnih strategijah ni navedeno, kakšna raven financiranja je 
potrebna za izvedbo predlaganih ukrepov za vključevanje Romov. V njih tudi 
ni naveden znesek, ki je za takšne ukrepe na voljo iz nacionalnega proračuna 
ter preko ESRR in ESS iz proračuna EU (glej odstavek 47),
– drugič, protidiskriminaciji in obravnavanju sovraštva do Romov se ni name -
njalo dovolj pozornosti. Nobena nacionalna strategija za integracijo Romov, 
ki jo je ocenilo Sodišče, ni omenjala sovraštva do Romov kot posebne oblike 
diskriminacije. Takšna diskriminacija ni bila izrecno omenjena v nobenem od 
operativnih programov, ki smo jih preučili, in opazili nismo skoraj nobenih 
projektov, ki bi se posebej ukvarjali s tem vidikom. Do zdaj Komisija od držav 
članic ni zahtevala, naj določijo merljive podcilje, povezane s protidiskrimi -
nacijo. To, da takšnih podciljev ni, daje priložnost za razvoj institucionalne 
diskriminacije ali njeno neovirano nadaljevanje, kar lahko bistveno spodkop -
lje uspešnost projektov za integracijo Romov, tudi tistih, ki so sofinancirani iz 
proračuna EU (glej odstavke 34 do 44 in 54),
– tretjič, pri pripravi nacionalnih strategij za integracijo Romov se v izbranih dr -
žavah članicah ni vedno upoštevala potreba po dejavni udeležbi organizacij 
civilne družbe, zlasti predstavnikov same romske skupnosti. Če organizacije 
civilne družbe in romska skupnost niso vključene v vsako fazo procesa, lahko 
to spodkoplje uspešnost politik in projektov (glej odstavek 46),
– četrtič, vlogo nacionalnih kontaktnih točk za Rome je včasih spodkopavalo 
neskladje med viri in odgovornostmi (glej odstavke 48 do 50).
66 Zaključki in priporočila 
127  
Od leta 2012 se je s priporočili za posamezno državo usmerjala pozornost na 
različna vprašanja, na primer na vprašanji segregacije in izobraževanja. V pro -
gramskem obdobju 2014–2020 morajo države članice upoštevati ta priporočila pri 
uporabi sredstev iz skladov ESI. Poleg tega bodo morale države članice v skladu 
s priporočilom Sveta o uspešnih ukrepih za integracijo Romov od leta 2016 zago -
tavljati informacije o boju proti diskriminaciji in sovraštvu do Romov. Z njimi bo 
Komisija pridobila več informacij o napredku, ki je bil dosežen v posamezni državi 
članici (glej odstavek 36).
Priporočilo 1
Države članice naj pri pregledovanju ali spreminjanju nacionalnih strategij za 
integracijo Romov:
(a) določijo, kakšna raven financiranja je potrebna za izvedbo ukrepov za vklju -
čevanje Romov, ki so predlagani v strategiji. V nacionalnih strategijah za inte -
gracijo Romov naj bo tudi navedeno, kakšno financiranje je za takšne ukrepe 
na voljo iz nacionalnega proračuna ter preko ESRR in ESS iz proračuna EU. 
Države članice naj se tudi formalno zavežejo, da bodo zagotovile, da priza -
devanj v korist integracije Romov ne bodo ogrozile kratkoročne spremembe 
političnih prednostnih nalog;
(b) vključijo kazalnike in ciljne vrednosti, ki se nanašajo na protidiskriminacijo 
in natančneje na obravnavanje sovraštva do Romov. V programskem obdob -
ju 2014–2020 bi bilo treba te kazalnike upoštevati tudi pri oblikovanju ukre -
pov, ki spodbujajo vključevanje marginaliziranih romskih skupnosti v okviru 
skladov ESI, v skladu z zahtevami direktive o rasni enakosti;
(c) zagotovijo sistematično posvetovanje z organizacijami civilne družbe, vključ -
no s predstavniki Romov, o načrtovanju in izvajanju ukrepov za integracijo 
Romov ter vključevanje teh organizacij v to načrtovanje in izvajanje;
(d) podrobneje opredelijo vlogo nacionalnih kontaktnih točk za Rome v zvezi 
z nacionalnimi strategijami za integracijo Romov ter zagotovijo, da so pristoj -
nosti in odgovornosti nacionalnih kontaktnih točk za Rome skladne z viri, ki 
so tem točkam na voljo.
67 Zaključki in priporočila 
Priporočilo 2
(a) Komisija naj pri pregledovanju ustreznih operativnih programov zagotovi, da 
so ukrepi, ki se izvajajo v okviru skladov ESI, vključujoči in vsebujejo določbe, 
namenjene boju proti segregaciji. Segregacijske prakse naj bodo jasno opi -
sane in izrecno izključene iz financiranja v okviru skladov ESI (ne le omenjene 
v uvodnih izjavah), pri čemer naj se posebna pozornost nameni projektom 
izobraževanja in stanovanjskim projektom. To bi pomagalo okrepiti povezavo 
med priporočili za posamezno državo in uporabo skladov ESI.
(b) Komisija naj na sestankih odbora za spremljanje operativnih programov 
v celoti uporabi informacije iz poročil, ki jih morajo države članice zagotavljati 
od leta 2016 v skladu s priporočilom Sveta o uspešnih ukrepih za integracijo 
Romov, prav tako pa ugotovitve, ki izhajajo iz teh informacij. To je zaradi za -
gotavljanja, da se bodo področja slabosti, ugotovljena v poročilih, obravnava -
la s sredstvi iz skladov ESI in/ali sredstvi države članice (npr. s predodelitvijo 
sredstev na področja, na katerih so bile ugotovljene pomanjkljivosti).
V obdobju 2014–2020 je bilo ukrepom za integracijo Romov 
namenjene več pozornosti kot v obdobju 2007–2013
128  
Kljub neosredotočenosti na integracijo Romov v programskem obdobju 2007–
2013 so izbrani operativni programi omenjali potrebo po spodbujanju vključeva -
nja romskega prebivalstva. Podobno se je večina ocenjenih razpisov za zbiranje 
predlogov sklicevala na Rome kot na ciljno skupino ali omenjala potrebo po 
spodbujanju socialnega vključevanja Romov. Toda na splošno je bila oblika ESRR 
in ESS v programskem obdobju 2007–2013 neprimerna za ukrepe za vključevanje 
Romov: operativni programi so vsebovali le malo kazalnikov posebej za Rome in 
ocenjeni razpisi za zbiranje predlogov, čeprav so za ciljno skupino pogosto imeli 
marginalizirano romsko prebivalstvo, niso določali izbirnih postopkov, pri katerih 
bi se upoštevale posebne zahteve romskih projektov, kot so uporaba meril naj -
boljše prakse pri integraciji Romov (kot je deset skupnih temeljnih načel Sveta) ali 
financiranje dolgoročnih projektov. Finančne informacije o podpori za integracijo 
Romov niso bile na voljo za noben operativni program ESRR in ESS, ki ga je preu -
čilo Sodišče (glej odstavke 59, 61 do 65 in 96).
68 Zaključki in priporočila 
129  
Več teh pomanjkljivosti je bilo v obdobju 2014–2020 obravnavanih. Predvsem je 
integracija Romov izrecno omenjena v zakonodaji o skladih ESI in posebne pred -
nostne naloge pri financiranju so se izboljšale. Na podlagi najnovejših informacij, 
ki jih je dala na voljo Komisija, je mogoče oceniti, da bo v ukrepe, namenjene 
marginaliziranim skupnostim (kot so Romi), usmerjene približno 1,5  milijarde  EUR. 
Nadaljnje izboljšave so izdajanje priporočil za posamezno državo članico posebej 
za Rome in boljša uskladitev okvira skladov ESI s prednostnimi nalogami politik 
EU (vključno s tistimi o integraciji Romov), razpoložljivost skupnih kazalnikov, ki 
so pomembni za programe za integracijo Romov, ter smernice Komisije, na pri -
mer smernica o uporabi skladov ESI pri odpravljanju prostorske in izobraževalne 
segregacije. Poleg tega morajo države članice, za katere so bila izrečena pripo -
ročila za posamezno državo v zvezi z integracijo Romov, nameniti sredstva iz skla -
dov ESRR in ESS za spodbujanje te integracije (glej odstavke 66 do 83 in 92 do 94).
130  
Vendar pa Sodišče meni, da so na ravni Komisije in držav članic potrebna prizade -
vanja za zagotovitev, da bodo zaradi teh sprememb projekti bolje prispevali k in -
tegraciji Romov na terenu. To velja predvsem za merila, ki se uporabljajo za izbiro 
najboljših projektov za vključevanje Romov in sistema za spremljanje operativnih 
programov v obdobju 2014–2020 (glej odstavke 88, 89 in 92 do 94).
131  
Poleg tega način, kako so vzpostavljeni skladi ESI in zlasti ESS, preprečuje, da bi 
bil njihov učinek na socialno vključevanje Romov kar največji. Pri kazalnikih, ki se 
uporabljajo za razdeljevanje sredstev iz skladov ESI med državami članicami, se 
ne upoštevajo razlike pri zdajšnjem položaju romskega prebivalstva (glej odstav -
ka 60 in 75).
Priporočilo 3
Države članice naj v zvezi z integracijo Romov uporabljajo merila najboljše prakse 
(kot je deset skupnih temeljnih načel Sveta) pri razpisih za zbiranje predlogov in 
izboru projektov. Če je ustrezno, naj se organizirajo razpisi za izbor dolgoročnih 
projektov v korist marginaliziranih romskih skupnosti. Dodeljevanje sredstev iz 
skladov ESI naj bo vedno, ko je mogoče, odvisno od tega, ali bodo projekti po 
koncu financiranja EU in svojem zaključku trajni. Ti vidiki naj se upoštevajo tudi 
pri spreminjanju operativnih programov za obdobje 2014–2020.
69 Zaključki in priporočila 
Priporočilo 4
Komisija naj v naslednjem programskem obdobju ali pri pregledovanju opera -
tivnih programov zagotovi, da se bodo cilji za integracijo Romov iz nacionalnih 
strategij za integracijo Romov odražali v okviru skladov ESI na vseh operativnih 
ravneh, če je ustrezno. V zvezi s tem naj zagotovi zanesljivo zbiranje podatkov, da 
bo omogočeno spremljanje in vrednotenje napredka med posameznimi projekti 
in na vseh upravnih ravneh.
Priporočilo 5
Države članice naj, če je ustrezno, dopolnijo skupne kazalnike izložkov in rezulta -
tov, ki so določeni v zakonodaji o skladih ESI, s kazalniki posebej za Rome. Ti naj 
bodo usklajeni s kazalniki iz nacionalnih strategij za integracijo Romov in naj se 
nato uporabljajo za spremljanje operativnih programov v obdobju 2014–2020. 
Lahko so nadgradnja kazalnikov, ki jih je leta 2016 razvila agencija za temeljne 
pravice.
Priporočilo 6
Države članice naj razmislijo o tem, da bi pri pripravah za naslednje programsko 
obdobje sodelovale pri prizadevanju, da se doseže pravna gotovost glede upora -
be ESS za financiranje kakršnih koli ukrepov za socialno vključevanje, ne glede na 
njihovo povezanost z zaposlovanjem. Ta odprava pravne negotovosti bi državam 
članicam omogočila, da bi v celoti uporabile ESS za namene socialnega vključeva -
nja, vključno z ukrepi za boj proti diskriminaciji.
Priporočilo 7
Komisija naj razmisli o tem, da bi predlagala spremembe zakonodaje o skladih ESI 
in tako zagotovila, da se bodo v programskem obdobju, ki se začne leta 2020, pri 
razdelitvi sredstev med državami članicami upoštevali posebni kazalniki social -
nega vključevanja, zlasti delež prebivalstva, ki ga predstavljajo marginalizirane 
skupine, kot so Romi. Zagotovi naj, da bodo vsa dodatna sredstva iz ESS, ki bodo 
zaradi teh sprememb dana na voljo državam članicam, namenjena posebnemu 
namenu podpore marginaliziranih skupnosti.
70 Zaključki in priporočila 
Večina projektov je bila izvedena po načrtih, toda merila najboljše 
prakse, ki prispevajo k uspešnemu vključevanju Romov, se niso 
vedno uporabljala in spremljanje smotrnosti projektov je bilo 
težavno
132  
Večina projektov ESRR in ESS, ki jih je Sodišče preučilo pri reviziji, je dosegla svoje 
splošne cilje, ki pa pogosto niso bili posebej povezani z Romi. Sodišče je tudi priš -
lo do zaključka, da je uspešen prispevek k integraciji romskega prebivalstva bolj 
verjeten za projekte, ki so bili izbrani v skladu z merili najboljše prakse, ki jih je 
sprejel Svet, tako imenovanimi skupnimi temeljnimi načeli za integracijo romske -
ga prebivalstva (glej odstavke 104 do 115).
133  
Poleg tega je Sodišče ugotovilo, da je bilo težko spremljati napredek projektov 
za integracijo Romov, zlasti zaradi pomanjkljivosti v zvezi z razpoložljivostjo in 
kakovostjo podatkov o romskih udeležencih. To pomanjkanje izčrpnih in zanes -
ljivih podatkov ne predstavlja težave le pri projektih, temveč tudi pri oblikovanju 
politik na ravni EU in nacionalni ravni. Brez hitrega ukrepanja bo ta položaj ostal 
nespremenjen tudi v obdobju 2014–2020 (glej odstavke 51, 84 do 94 in 117 do 
120).
Priporočilo 8
(a) Komisija naj sodeluje z državami članicami pri razvoju skupne metodologije, 
ki bi v skladu z nacionalnimi pravnimi okviri in zakonodajo EU, vključno z mo -
rebitnimi obstoječimi odstopanji, zagotavljala ustrezne podatke o romskem 
prebivalstvu zaradi spremljanja njegove socialne vključenosti. To bi bilo treba 
storiti najpozneje pri pripravah za naslednje programsko obdobje.
(b) Komisija naj spodbuja države članice, naj, v skladu z nacionalnimi pravnimi 
okviri in zakonodajo EU, vključno z morebitnimi obstoječimi odstopanji, 
v naslednjih dveh letih izčrpno zbirajo statistične podatke o narodnosti. 
Eurostat bi lahko vključil ustrezna vprašanja v ankete, kot so raziskave o de -
lovni sili in statistika Evropske unije o dohodku in življenjskih pogojih.
71 Zaključki in priporočila 
To poročilo je sprejel senat II, ki ga vodi Henri GRETHEN, član Evropskega 
računskega sodišča, v Luxembourgu na zasedanju 4. maja 2016.
 Za Računsko sodišče
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Predsednik
72
 Priloge Priloga IPreučeni operativni programi
Država članica Operativni program za obdobje 2007–2013 Operativni program za obdobje 2014–2020
Bolgarija2007BG161PO001 operativni program za regionalni razvoj (ESRR)
2007BG051PO001 operativni program za razvoj človeških 
virov (ESS)2014BG16RFOP001 operativni program za regije v rasti (ESRR)
2014BG05M9OP001 operativni program za razvoj človeških 
virov (ESS)
2014BG05M2OP001 operativni program za pametno izobraževanje 
za trajnostno rast (ESS)
Madžarska 2007HU05UPO001 operativni program za socialno prenovo (ESS)2014HU16M0OP001 operativni program za gospodarski razvoj 
in inovacije (operativni program s sredstvi iz več skladov (ESS 
in ESRR))
2014HU05M2OP001 operativni program za razvoj človeških virov 
(operativni program s sredstvi iz več skladov (ESS in ESRR))
Romunija2007RO051PO001 sektorski operativni program za razvoj 
človeških virov (ESS)
2007RO161PO001 regionalni operativni program (ESRR)2014RO05M9OP001 operativni program za človeški kapital (ESS)
2014RO16RFOP002 regionalni operativni program (ESRR)
Španija2007ES05UP0002 operativni program za boj proti diskriminaciji 
(ESS)
2007ES051P0005 regionalni operativni program ESS za 
Andaluzijo za obdobje 2007–20132014ES05SFOP012 Operativni program za socialno vključevanje in 
socialno gospodarstvo (ESS)
2014ES05SFOP022 Regionalni operativni program ESS za Andaluzi -
jo za obdobje 2014–2020 (ESS)
Vir: Evropsko računsko sodišče.
73 Priloge 
Organi za upravljanje strukturnih skladov v obiskanih državah članicah
BolgarijaESS ESRR
Projekt št. 1 Projekt št. 2 Projekt št. 3 Projekt št. 4 Projekt št. 5
Organ  upravljanjaOrgan upravljanja ESS  
(Ministrstvo za delo in socialno politiko)Organ upravljanja 
ESRR  
(Ministrstvo za regional -
ni razvoj in javna dela)
Posredniški organSe ne uporablja, ker 
je upravičenec organ 
upravljanja.Ministrstvo za šolstvo 
in znanostJavni organ  
(Agencija za socialno 
pomoč)Javni organ  
(Agencija za socialno 
pomoč)Za ta operativni program 
ESRR ni predviden noben 
posredniški organ.
Upravičenec projektaMinistrstvo za delo in 
socialne zadeveNevladna organizacijaJavni organ  
(Občina Dupnica)Ministrstvo za zdravjeJavni organ  
 (Občina Devnja)
MadžarskaESS
Projekt št. 6 Projekt št. 7 Projekt št. 8 Projekt št. 9 Projekt št. 10
Organ  upravljanjaOrgan upravljanja ESS  
(Ministrstvo za človeške vire)
Posredniški organ Ne obstaja
Upravičenec projektaMinistrstvo za nacio -
nalno gospodarstvoJavni organ  
(Zapor Balassagyarmati)Javni organ  
(Občina Ózd)Nevladna organizacija
RomunijaESS ESRR
Projekt št. 11 Projekt št. 12 Projekt št. 13 Projekt št. 14 Projekt št. 15
Organ  upravljanjaOrgan upravljanja ESS  
(Ministrstvo za sredstva EU)Organ upravljanja 
ESRR  
(Ministrstvo za regional -
ni razvoj in javno upravo)
Posredniški organRegionalni 
(severozahod) 
posredniški organ  
(oddelek Ministrstva 
za delo)Regionalni (Bukarešta) 
posredniški organ  
(oddelek Ministrstva za 
delo)Ministrstvo za 
izobraževanje  
(deluje kot posredniški 
organ)Regionalni 
(severozahod) 
posredniški organ  
(oddelek Ministrstva 
za delo)Regionalni 
(severozahod) 
posredniški organ  
(oddelek Ministrstva za 
regionalni razvoj in javno 
upravo)
Upravičenec projekta Nevladna organizacijaJavni organ  
(Nacionalna agencija za 
Rome)Javni organ  
(Socialna služba občine 
Baia Mare)
ŠpanijaESS (operativni program za boj proti 
diskriminaciji)ESS (operativni program za Andaluzijo)
Projekt št. 16 Projekt št. 17 Projekt št. 18 Projekt št. 19
Organ  upravljanjaOrgan upravljanja ESS  
(Ministrstvo za zaposlovanje in socialno varnost)
Posredniški organ FundacijaRegionalni posredniški organ  
(Junta de Andalucia)
Upravičenec projekta Nevladna organizacija
Vir: Evropsko računsko sodišče.Priloga II
74 Priloge Priloga IIISkupna temeljna načela za vključevanje Romov
O desetih skupnih temeljnih načelih je potekala razprava na prvem zasedanju platforme EU za vključevanje 
Romov leta 2009 v Pragi. Nato so bila kot priloga zajeta v sklepe seje Sveta za zaposlovanje, socialno politiko, 
zdravje in varstvo potrošnikov, ki je potekala 8. junija 2009.
1. Tvorne, stvarne in nediskriminatorne politike
Politike za spodbujanje vključevanja Romov spoštujejo in uveljavljajo ključne vrednote Evropske unije. Med 
njimi so spoštovanje človekovih pravic in dostojanstva, nediskriminacija, enake možnosti ter gospodarski 
razvoj. Politike za vključevanje Romov so vpete v osrednje politike, zlasti na področju izobraževanja, zapo -
slovanja, socialnih zadev, stanovanj, zdravja in varnosti. Cilj teh politik je romskemu prebivalstvu zagotoviti 
dejanski dostop do enakih možnosti v družbah držav članic.
2. Izrecna, vendar ne izključna ciljna naravnanost
Za pobude v okviru politik vključevanja je bistveno, da so izrecno, vendar ne izključno ciljno naravnane. To 
pomeni usmerjenost v Rome kot ciljno skupino, vendar ne za ceno izključevanja drugih skupin v podobnih 
socialno-gospodarskih razmerah. Pri takšnem pristopu ni ločevanja med posegi s poudarkom na Romih in 
širšimi pobudami v okviru zadevnih politik. Poleg tega je treba, kadar je to pomembno, upoštevati, kakšen 
bi bil najverjetnejši učinek širših politik in odločitev na vključevanje Romov v družbo.
3. Medkulturni pristop
Potreben je medkulturni pristop, v katerem bodo skupaj udeleženi Romi in skupine z različnim narod-  
nostnim poreklom. Za uspešno komunikacijo in politiko so bistveni medkulturno učenje in veščine, ki so 
vredni spodbujanja. Nepogrešljivo je tudi odpravljanje predsodkov in stereotipov.
75 Priloge Priloga III4. Vključevanje v osrednje tokove družbe
Cilj vseh politik vključevanja je umeščanje Romov v osrednje tokove družbe (z njihovimi izobraževalnimi 
ustanovami, možnostmi za zaposlovanje in stanovanji). Kjer še vedno obstajajo deloma ali povsem segre -
girane šole oziroma stanovanja, morajo biti politike za vključevanje Romov usmerjene v njihovo odpravo. 
Izogibati se je treba vzpostavljanju nenaravnih in ločenih trgov romske delovne sile.
5. Upoštevanje vidika spolov
Pri pobudah v okviru politik vključevanja Romov bi bilo treba upoštevati potrebe in položaj romskih žensk. 
Pobude naj se posvečajo vprašanjem, kot so večkratna diskriminacija in težave pri dostopu do zdravstve -
nega varstva in pomoči za otroke, pa tudi nasilje v družini in izkoriščanje.
6. Prenos politik, temelječih na pridobljenih izkušnjah
Nadvse pomembno je, da se države članice učijo iz lastnih izkušenj, pridobljenih pri pobudah za vključeva -
nje Romov, in te izkušnje izmenjujejo z drugimi državami članicami. Priznava se, da mora biti razvoj, izva -
janje in spremljanje politik za vključevanje Romov oprt na redno zbiranje socialno-ekonomskih podatkov. 
Če je ustrezno, bi bilo treba upoštevati tudi primere in izkušnje iz okvira politik za socialno vključevanje 
drugih ranljivih skupin, tako znotraj kot zunaj EU.
7. Uporaba instrumentov Evropske unije
Bistveno je, da države članice pri razvijanju in izvajanju politik za vključevanje Romov v celoti uporablja -
jo instrumente Evropske unije, med njimi pravne instrumente (direktivo o rasni enakosti, okvirni sklep 
o rasizmu in ksenofobiji), finančne instrumente (Evropski socialni sklad, Evropski sklad za regionalni razvoj, 
Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja, instrument za predpristopno pomoč) in usklajevalne meha -
nizme (odprto metodo usklajevanja). Kar zadeva vrednotenje politik in projektov, morajo države članice 
poskrbeti, da se finančni instrumenti uporabljajo v skladu s temi skupnimi temeljnimi načeli, in uporabljati 
strokovno znanje Evropske komisije. Medsebojni pregledi in prenos dobrih praks na strokovni ravni lažje 
potekajo tudi po zaslugi mreže EURoma (evropska mreža za socialno vključevanje in Rome, ki se financira iz 
strukturnih skladov).
76 Priloge Priloga III8. Udeleženost regionalnih in lokalnih organov
Države članice bi morale pobude v okviru politik za vključevanje Romov oblikovati, razvijati, izvajati in vre -
dnotiti v tesnem sodelovanju z regionalnimi in lokalnimi organi. Ti imajo ključno vlogo pri izvajanju politik 
v praksi.
9. Sodelovanje civilne družbe
Države članice bi morale tudi oblikovati, razvijati, izvajati in vrednotiti pobude v okviru politik za vključe -
vanje Romov v tesnem sodelovanju z akterji civilne družbe, kot so nevladne organizacije, socialni partnerji 
in akademiki/raziskovalci. Za vključenost civilne družbe velja, da je bistvenega pomena za mobilizacijo 
strokovnega znanja in za razširjanje znanja, ki je potrebno za razvoj javne razprave in odgovornost med 
celotnim političnim procesom.
10. Dejavno sodelovanje Romov
Uspešnost politik je večja, če v vseh fazah procesa sodelujejo tudi Romi. Romi morajo biti vključeni na 
nacionalni in evropski ravni preko prispevkov strokovnega znanja romskih strokovnjakov in javnih usluž -
bencev, pa tudi preko posvetovanj z različnimi romskimi deležniki pri oblikovanju, izvajanju in vrednotenju 
pobud v okviru zadevnih politik. Izredno pomembno je, da politike vključevanja temeljijo na odprtosti in 
preglednosti ter se na primeren in uspešen način lotevajo tudi težavnih tem in tabujev. Bistveno je tudi, 
da se zagotavlja podpora za polno udeležbo Romov v javnem življenju, spodbujanje Romov kot dejavnih 
državljanov in razvoj človeških virov iz njihovih vrst.
77 Odgovori  
Komisije
Povzetek
II
Komisija ugotavlja, da se poleg zneska 1,5 milijarde EUR, ki je bil namenjen prednostni naložbi 9(ii) ESS, vključevanju 
Romov zagotavlja dodatno financiranje v okviru številnih drugih prednostnih naložb ESS in ESRR.
IV
Komisija opozarja, da je protidiskriminacija horizontalno načelo, ki ga je treba upoštevati pri pripravi in izvajanju 
sporazumov o partnerstvu in operativnih programov v vseh skladih ESI (kot je določeno v členu 7 uredbe o skupnih 
določbah).
Načelo o partnerstvu, kot je določeno v uredbi o skupnih določbah (člen 5) in Evropskem kodeksu dobre prakse, 
od zadevnih partnerjev zahteva sodelovanje pri oblikovanju in izvajanju sporazumov o partnerstvu in operativnih 
programov (tudi v odborih za spremljanje v skladu s členom 48 uredbe o skupnih določbah) v okviru operativnih 
programov ESS in ESRR.
V
Komisija ugotavlja, da v zvezi s svojimi odgovornostmi v okviru deljenega upravljanja pomaga državam članicam 
pri zagotavljanju, da bodo projekti zaradi sprememb, uvedenih v obdobju 2014–2020, bolje prispevali k integraciji 
Romov, na primer na podlagi ocene izpolnjevanja ustreznih predhodnih pogojenosti, smernic ali njene svetovalne 
vloge v okviru odborov za spremljanje.
VI
Komisija priznava, da spremljanje uspešnega prispevanja projektov, ki jih financira EU, k integraciji Romov otežujejo 
objektivne pravne ovire za zbiranje podatkov, ki temeljijo na narodnosti in uporabi izrecnega, vendar ne izključnega 
ciljno usmerjenega pristopa, pri čemer Romi pogosto niso edina skupina, ki prejema podporo za marginalizirane 
skupine.
Vendar je Komisija prepričana, da se bo spremljanje integracije Romov v obdobju 2014–2020 bistveno izboljšalo na 
podlagi prednostne naložbe 9(ii) ESS, ustreznih posebnih ciljev operativnih programov ESS in ESRR in uporabe sku -
pnega kazalnika izložkov ESS za udeležence ter kazalnikov in ciljnih vrednosti v okviru posameznega programa.
Priporočilo 1
Komisija ugotavlja, da je priporočilo naslovljeno na države članice.
Odgovori Komisije 78
Priporočilo 1(a)
Komisija opozarja, da je lahko raven podpore iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov (v nadaljnjem bese -
dilu: skladi ESI) ukrepom za marginalizirane skupnosti, kot so Romi, le okvirna, saj morajo države članice podatke 
o financiranju predložiti le, kadar je izbrana namenska prednostna naložba 9(ii) ESS in/ali kadar so v okviru drugih 
ustreznih tematskih ciljev ESS in ESRR določene posebne ciljne vrednosti/cilji/kazalniki.
Priporočilo 1(b)
Komisija poudarja, da je ocena izpolnjevanja pogojenosti, če uredba o skupnih določbah vključuje splošno pred -
hodno pogojenost o protidiskriminaciji za vse sklade ESI, omejena na merila iz uredb za izvajanje skladov ESI. Poleg 
tega je treba pri odločanju o posebnih in ustreznih ukrepih politike, vključno z vsebino strategij, v okviru nacional -
nih in regionalnih pristojnosti spoštovati načelo subsidiarnosti.
Od držav članic se je pričakovalo, da v primerih, v katerih so izbrale namensko prednostno naložbo 9(iii) ESS „Boj 
proti vsem oblikam diskriminacije in spodbujanje enakih možnosti“, v svoje operativne programe vključijo posebne 
cilje in ciljne vrednosti. To velja zlasti za države članice s  priporočili za posamezno državo  na tem področju.
Priporočilo 1(c)
V členu 5 uredbe o skupnih določbah je določeno, da so ustrezni organi, ki predstavljajo civilno družbo, del načela 
o partnerstvu in upravljanju na več ravneh. V skladu s členom 5(2) uredbe o skupnih določbah so partnerji med dru -
gim vključeni v pripravo partnerskih sporazumov ter v vse faze priprave in izvajanja programov.
Priporočilo 2(a)
Komisija sprejema priporočilo, meni, da bi ga bilo treba izvajati na ravni operativnih programov, in poudarja, da 
v zvezi s tem že sprejema ukrepe.
Kot je poudarjeno v odstavku 38, je Komisija leta 2015 objavila tematske smernice za države članice o uporabi evrop -
skih strukturnih in investicijskih skladov pri odpravljanju izobraževalne in prostorske segregacije. Države članice so 
pozvane, da pri načrtovanju in izvajanju spoštujejo določbe smernic, da bi se preprečila in odpravila izobraževalna 
in stanovanjska segregacija marginaliziranih skupnosti, vključno z Romi.
Komisija se popolnoma zaveda, da je uspešno izvajanje na terenu ključno. Zato najema strokovnjake za pomoč 
državam članicam pri izvajanju navodil, pri čemer se osredotoča zlasti na Češko, Slovaško, Madžarsko, Romunijo in 
Bolgarijo.
Pobudo za prerazporeditev sredstev in spremembe operativnih programov morajo praviloma dati države članice.
Odgovori Komisije 79
Priporočilo 2(b)
Komisija sprejema priporočilo in meni, da v zvezi s tem že sprejema ukrepe.
Komisija bo v celoti izkoristila nacionalna poročila o napredku, tudi na sejah odborov za spremljanje, da bi države 
članice pozvala in spodbudila k okrepitvi ukrepov, ki se financirajo iz skladov ESI, če je to potrebno za boljše obrav -
navanje opredeljenih izzivov v zvezi z Romi. Po tej razpravi lahko države članice predložijo zahtevke za spremembe 
operativnih programov v skladu s členom 30(1) uredbe o skupnih določbah.
Poleg tega Komisija ugotavlja, da lahko v skladu s členom 23(1)(a) uredbe o skupnih določbah v okviru svojih pri -
stojnosti od držav članic samo zahteva, da spremenijo svoje operativne programe, tako da obravnavajo tiste izzive 
v zvezi z Romi, ki so navedeni v priporočilih za posamezno državo, in kadar je za obravnavanje teh izzivov potrebna 
prerazporeditev sredstev.
Priporočilo 3
Komisija ugotavlja, da je priporočilo naslovljeno na države članice.
Možnost financiranja trajnostnih ukrepov za uspešno podporo integraciji Romov je v predpisih za izvajanje skladov 
ESI obravnavana na različne načine.
Prvič, v programskem obdobju 2014–2020 so možni dolgoročni (7-letni) ukrepi, pri čemer mora biti trajanje katerega 
koli projekta sorazmerno z načrtovanimi cilji.
Drugič, uredba o ESS vključuje okvir za boljše sledenje pozitivnih izidov v zvezi z vključevanjem marginaliziranih 
skupin (med drugim Romov) na podlagi skupnega kazalnika izložkov in kazalnika dolgoročnejših rezultatov, katerih 
namen je spodbujanje trajnosti ukrepov, financiranih iz ESS, za marginalizirane romske skupnosti.
Tretjič, država članica mora v primeru infrastrukturnih projektov, ki se financirajo iz ESRR, kar velja za kateri koli 
sektor, upoštevati, kako se bo zagotovila trajnost projektov, pri katerih je trajnost pomembna po njihovem zaključku 
(npr. vzdrževanje).
Priporočilo 4
Komisija sprejema priporočilo in ga bo čim bolj upoštevala v naslednjem programskem obdobju.
Kar zadeva obdobje financiranja 2014–2020, je treba navesti, da so cilji za integracijo Romov v okviru skladov ESI 
izraženi že od oblikovanja operativnih programov za države članice, v katerih se uporablja predhodna pogojenost 
v zvezi z Romi.
Za spodbuditev revizije operativnih programov so odgovorne predvsem države članice. V skladu z uredbo o skupnih 
določbah so zahtevki za spremembo programov, ki jih predloži država članica, ustrezno utemeljeni in vključujejo 
zlasti predvideni vpliv sprememb programa na doseganje ciljev iz strategije Unije za pametno, trajnostno in vključu -
jočo rast ter posebnih ciljev iz programa.
V skladu s pravnim okvirom za obdobje 2014–2020 in glede na revizije mora organ upravljanja ustreznega operativ -
nega programa vzpostaviti sistem za računalniško beleženje in shranjevanje podatkov o vsaki pomembni operaciji, 
med drugim za namene spremljanja in vrednotenja. To velja za podatke o financiranju ter za izložke in rezultate.
Odgovori Komisije 80
Priporočilo 5
Komisija ugotavlja, da je priporočilo naslovljeno na države članice in opozarja na dejstvo, da je poleg pravnih ome -
jitev za zbiranje podatkov o narodnosti v nekaterih državah članicah vsak kazalnik v zvezi z Romi zajet v ureditvi za 
varstvo tako imenovanih občutljivih podatkov (člen 8 Direktive 95/46/ES). Posamezniki si pridržujejo pravico, da ne 
privolijo v zbiranje podatkov. Zato podatki o številu Romov, ki sodelujejo v dejavnostih, ki se financirajo iz skladov 
ESI, dejansko temeljijo predvsem na samoopredelitvah.
Priporočilo 6
Komisija ugotavlja, da je priporočilo naslovljeno na države članice.
Vendar Komisija poudarja, da bi bila za popolno izvajanje v zvezi z možnostjo, da se iz ESS financirajo kakršni koli 
ukrepi za socialno vključevanje, ne glede na povezavo z zaposlovanjem, potrebna sprememba pogodbe, pri čemer 
bi se spremenil namen ESS, kot je določen v členu 162.
Komisija tudi meni, da lahko že uredba o ESS sama po sebi, in kot se razlaga v skladu s členom 162 PDEU, zakonito 
obravnava vprašanje integracije Romov v okviru tematskega cilja o socialnem vključevanju.
V tem kontekstu se ukrepi za integracijo Romov lahko financirajo iz ESS, če so del integriranega sklopa ukrepov, 
katerih namen je približevanje Romov trgu dela, tudi posredno.
Ta pravna razlaga upravičenosti ukrepov za integracijo Romov do sredstev iz ESS je bila sporočena državam člani -
cam novembra 2015.
Zato Komisija meni, da ni pravne negotovosti.
Priporočilo 7
Komisija sprejema priporočilo in bo v okviru priprav naslednjega večletnega finančnega okvira pri proučitvi meril 
za dodelitev sredstev upoštevala vlogo, ki bi jo morali imeti izzivi socialnega vključevanja, in potrebo po nadaljnjem 
usmerjanju sredstev v podporo marginaliziranim skupnostim.
Priporočilo 8(a)
Komisija ne sprejme priporočila.
Čeprav je Komisija glede na raznolikost nacionalnih razmer in pristopov ter potrebo po spoštovanju načela subsidi -
arnosti vedno pripravljena sodelovati z državami članicami, meni, da razvoj skupne metodologije na tem področju 
ni izvedljiv niti primeren.
Priporočilo 8(b)
Komisija ne sprejme priporočila, saj meni, da bi bilo treba odločanje v zvezi s tem vprašanjem prepustiti državam 
članicam v skladu z načelom subsidiarnosti.
Poleg tega Komisija ne namerava zbirati statističnih podatkov o narodnosti v okviru raziskav o delovni sili ter sta -
tistike Evropske unije o dohodku in življenjskih pogojih. Zbiranje statističnih podatkov o romskem prebivalstvu je 
s tehničnega in pravnega vidika zelo težko ter drago.
Odgovori Komisije 81
Uvod
12
Komisija ugotavlja, da se poleg zneska 1,5 milijarde EUR, ki je bil namenjen prednostni naložbi 9(ii) ESS, vključevanju 
Romov zagotavlja dodatno financiranje v okviru številnih drugih prednostnih naložb ESS in ESRR.
Opažanja
30
Uredba o ESS je v obdobju 2007–2013 uporabljala pristop prevladujoče usmeritve, pri čemer se ni osredotočala na 
Rome, ampak bolj splošno na prikrajšane skupine. Integracija Romov je tako bila zajeta v prednostni nalogi „krepi -
tev socialnega vključevanja prikrajšanih oseb“.
Nekatere države članice so se celo odločile, da bodo vprašanje integracije Romov izrecno obravnavale v svojih naci -
onalnih strateških referenčnih okvirih za načrtovanje strukturnih skladov v obdobju 2007–2013.
34
Komisija ugotavlja, da okvir EU izrecno priznava: „Kot prvo, države članice morajo zagotoviti, da se Romov ne diskri -
minira, ampak se jih obravnava kot ostale državljane EU in se jim zagotovi enakovreden dostop do vseh temeljnih 
pravic, kot so določene v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah“. Zato je enako obravnavanje horizontalno 
načelo in se dojema kot predpogoj za uspešno integracijo Romov. Medtem ko je skupna odgovornost institucij EU 
in držav članic izboljšati socialno vključevanje Romov na podlagi vseh instrumentov in politik v njihovi pristojnosti, 
so države članice odgovorne in pristojne predvsem za spremembo položaja marginaliziranega prebivalstva v skladu 
z načelom subsidiarnosti.
39
Partnerstvo je skupaj z upravljanjem na več ravneh dolgoletno ključno načelo skladov z deljenim upravljanjem (ki se 
je upoštevalo tudi v prejšnjih programskih obdobjih) in je kot tako določeno tudi v členu 5 uredbe o skupnih določ -
bah, ki ureja sklade ESI za obdobje 2014–2020. Kodeks dobre prakse, ki je bil sprejet z delegirano uredbo Komisije, 
pomaga državam članicam pri organiziranju partnerstva in vključuje številna praktična vprašanja, kot so reprezen -
tativnost izbranih partnerjev, izbirni postopki, postopkovne zahteve za zagotovitev pravočasnega, smiselnega in 
preglednega posvetovanja, ter načelo zastopanosti partnerjev v celotnem ciklu, tudi v odborih za spremljanje.
40
Komisija ugotavlja, da je z znatnim financiranjem prispevala k navedenima skupnima programoma (Romact in 
ROMED).
Odgovori Komisije 82
44
Čeprav španska nacionalna strategija za integracijo Romov ne določa ciljev o protidiskriminaciji, poudarja potrebo 
po dopolnjevanju in sinergijah z drugim načrtom za državljanstvo in vključevanje v obdobju 2011–2014 ter nacio -
nalno strategijo proti rasizmu, diskriminaciji, ksenofobiji in nestrpnosti, ki določata konkretne ukrepe za boj proti 
diskriminaciji.
45
Kot je opisano v madžarski nacionalni strategiji za integracijo Romov, cilj politike socialnega vključevanja ne obrav -
nava samo Romov, temveč je usmerjen v širšo skupino. Njeni cilji so zmanjšati delež ljudi, ki živijo v revščini ali soci -
alni izključenosti, zmanjšati socialne dolgove prikrajšanih otrok ter zmanjšati socialne razlike med Romi in ostalim 
prebivalstvom. Ti cilji se horizontalno obravnavajo na petih področjih: izboljšanje priložnosti na trgu dela za dolgo -
trajno brezposelne osebe v aktivni dobi; zmanjšanje revščine otrok; obravnavanje prikrajšanosti, povezanih s soci -
alizacijo, in socialno-kulturnih prikrajšanosti; obravnavanje prikrajšanosti v zvezi z izobraževanjem in trgom dela za 
romske ženske; odpravljanje razvojne vrzeli na prikrajšanih ozemljih.
49
Komisija je v svoji oceni iz leta 2015 o doseženem napredku v zvezi z izvajanjem bolgarske nacionalne strategije za 
integracijo Romov dejansko navedla, da nacionalni kontaktni točki za Rome „primanjkujejo človeški in politični viri 
za uspešno opravljanje nalog in prepričljivo usmerjanje napredka“. Vendar je tudi res, da je izvajanje nacionalne 
strategije za integracijo Romov v veliki meri odvisno od skladov ESI. Zato nacionalno kontaktno točko za Rome pri 
njenih funkcijah v praksi podpirajo dopolnilne strukture. Leta 2015 je bila pod vodstvom centralne enote za uskla -
jevanje skladov ESI vzpostavljena medresorska delovna skupina za načrtovanje in usklajevanje posredovanj skladov 
ESI v obdobju 2014–2020, pri čemer so sodelovali nacionalna kontaktna točka za Rome in ustrezna ministrstva na 
ravni namestnika ministra (delo, izobraževanje, zdravstvo, regionalni razvoj, kmetijstvo), strokovnjaki (usklajevalci 
v okviru šestih prednostnih področij nacionalne strategije za integracijo Romov) in predstavniki občin.
50 – Druga alinea
Komisija ugotavlja, da bi se lahko zaradi nekaterih dogodkov v trenutnem političnem kontekstu vedno večja pozor -
nost namenjala težavam Romov v Bolgariji.
51 – Prva alinea
Letno spremljanje izvajanja nacionalne strategije za integracijo Romov v Bolgariji se izvaja na podlagi upravnega 
poročanja vseh zadevnih institucij in občin ter se bo dodatno okrepilo z novim sistemom spremljanja, ki bo priprav -
ljen do konca decembra 2016.
54
Glej odgovor Komisije na odstavek 50 v zvezi z Bolgarijo.
Odgovori Komisije 83
60
Komisija se ne strinja z opažanjem Sodišča, da ni pravne gotovosti. Namen ESS, kot je določen v členu 162 PDEU, je 
izboljšati zaposlitvene možnosti za delavce na notranjem trgu. Zato uporaba tematskega cilja 9 o socialnem vklju -
čevanju v skladu s členom 162 PDEU pomeni, da se lahko iz ESS financirajo kateri koli ukrepi v zvezi z integracijo 
Romov, ki so del integriranega sklopa ukrepov, ki prispevajo k približevanju Romov trgu dela, čeprav le posredno. Ta 
pravna razlaga upravičenosti ukrepov za integracijo Romov do sredstev iz ESS je bila pojasnjena in sporočena drža -
vam članicam novembra 2015. Podpora iz ESS se lahko dodatno dopolni z drugimi instrumenti, ki jih države članice 
lahko uporabijo za obravnavanje osnovnih potreb in za zagotavljanje materialne pomoči Romom, na primer Sklad 
za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD).
Komisija tudi ugotavlja, da je Sodišče v svoj vzorec vključilo le zaključene stanovanjske projekte ESRR. Glede na 
datum spremembe uredbe in čas, ki je potreben za pripravo teh projektov, se je v času revizije veliko projektov še 
vedno izvajalo.
61
Komisija ugotavlja, da za te kazalnike v programu ni bilo nobene regulativne zahteve. Vendar je v Prilogi XXIII v zvezi 
z ESS določeno, da je treba poročati o dejanskem sodelovanju manjšin in prikrajšanih skupin v operacijah ESS.
Komisija ugotavlja, da je ESS v programskem obdobju 2007–2013 uporabljal pristop prevladujoče usmeritve za pod -
poro prikrajšanim skupinam, državam članicam pa je bilo prepuščeno, da na podlagi izzivov, s katerimi so se soočale 
in kot so opredeljeni v njihovih nacionalnih reformnih programih in nacionalnih akcijskih načrtih za socialno vključe -
vanje, opredelijo ciljne skupine ter posebne cilje, ciljne vrednosti in kazalnike, ki se bodo uporabljali.
62
Odsotnost informacij o financiranju pojasnjuje dejstvo, da Romi niso bili izključna ciljna skupina za podporo iz ESS.
64
Madžarska in Češka republika sta na primer pred spremembo uredbe uvedli ukrepe, financirane iz ESRR in usmer -
jene v prikrajšane soseske, ki so jih naseljevali Romi.
65
Komisija ugotavlja, da imajo posamezniki v skladu s pravnim okvirom EU za varstvo podatkov pravico, da ne privo -
lijo v zbiranje podatkov o narodnosti. Zato se lahko zbrani podatki o narodnosti dejansko izkažejo za nezanesljive 
pri določanju, kakšna raven financiranja je potrebna za integracijo Romov.
Nekaj držav članic (npr. Madžarska, Slovaška) je uvedlo etnične ali socialno-ekonomske posredne kazalnike (na pri -
mer zemljevidi o revščini, ločene soseske v mestih in na podeželju, ljudje, ki živijo v skrajni revščini), da bi se oprede -
lile potrebe in določilo potrebno financiranje. Ti pristopi zagotavljajo vključevanje romskih skupnosti.
Glej tudi odstavek 87 poročila Sodišča.
Poleg tega je v več državah članicah zbiranje podatkov o narodnosti zakonsko prepovedano.
Odgovori Komisije 84
68
Komisija poudarja, da si zadevni operativni program jasno in ponovno prizadeva, da bi izobraževalni ukrepi zagoto -
vili vključujoče izobraževanje in desegregacijo, vključno s posebnim kazalnikom, ki se nanaša na število izobraževal -
nih ustanov, ki sodelujejo v programih desegregacije.
Razpisi za zbiranje predlogov za projekte, razvite v okviru operativnih programov, vključujejo več podrobnosti 
o posebnih zahtevah v zvezi z izobraževalnimi ukrepi. Ti se določijo na podlagi posvetovanj z odbori za spremljanje 
programov, v katerih kot svetovalka sodeluje tudi Komisija.
Navodila o uporabi skladov ESI za desegregacijo zagotavljajo metodološke smernice, ki jih je treba upoštevati pri 
načrtovanju razpisov za zbiranje predlogov in izvajanju projektov.
Poleg tega je Madžarska pri pogajanjih upoštevala obstoječa priporočila za posamezno državo in izbrala ustrezno 
prednostno naložbo, ki lahko zagotovi podporo romskim skupnostim.
Komisija je leta 2015 od madžarskih organov zahtevala dodatne informacije o podpori, namenjeni razvoju javnega 
izobraževanja, in poziva k predložitvi podrobnejšega opisa razpoložljivega financiranja na tem področju.
Okvir 5 – Pomanjkanje ukrepov za desegregacijo na področju izobraževanja v okviru 
skladov ESI na Madžarskem
Komisija ugotavlja, da je lokalni načrt za pravičnost v izobraževanju predpogoj, ki ga morajo izpolnjevati lokalne 
vlade, ko zaprosijo za financiranje, vključno z ukrepi, ki se financirajo iz skladov ESI.
Operativni program ESRR/ESS za razvoj človeških virov v obdobju 2014–2020 si jasno in stalno prizadeva za desegre -
gacijo in izvajajo se številni ukrepi za desegregacijo (npr. izobraževanje, socialna stanovanja).
V zvezi z ravnjo podrobnosti teh ukrepov v operativnem programu glej odgovor Komisije na odstavek 68.
69
Komisija ugotavlja, da tudi številne druge prednostne naložbe v okviru ESS in ESRR, ki so zajete v tematskih ciljih 8, 
9 in 10 uredbe o skupnih določbah v zvezi z zaposlovanjem, socialnim vključevanjem in izobraževanjem, z znatnimi 
zneski podpirajo vključevanje Romov na področjih, kot so vključujoče izobraževanje, socialna stanovanja ter dostop 
do socialnih in zdravstvenih storitev. Če je to ustrezno, prispevajo tudi k izvajanju priporočil za posamezno državo 
(npr. za predšolsko in izobraževalno infrastrukturo).
To je v skladu s spoštovanjem skupnega temeljnega načela 2 o „izrecni, vendar ne izključni ciljni naravnanosti“ in 4 
o „vključevanju v osrednje tokove družbe“. V skladu s temi načeli bi moralo biti vključevanje Romov sestavni del 
prevladujočih ukrepov za socialno vključevanje in zmanjšanje revščine, da bi se preprečila nadaljnja izoliranost rom -
skih skupnosti.
Dober primer v zvezi s tem zagotavlja slovaški operativni program o človeških virih, kot je potrdilo Sodišče 
v okviru 8. Slovaška se je strinjala s priporočilom Komisije o vzpostavitvi operativnega programa, ki se financira iz 
več skladov, z dvema namenskima prednostnima osema za ESS in ESRR, pri čemer vsaka vključuje sklop posebnih 
ciljev, ki se bodo izvajali povezano.
Odgovori Komisije 85
73
Komisija ugotavlja, da se je prednostna naložba 9(ii) sistematično izbrala za operativne programe držav članic 
z največjim deležem romskega prebivalstva (tj. Bolgarija, Češka republika, Madžarska, Romunija in Slovaška) in držav 
članic, ki so prejele priporočilo za posamezno državo o vključevanju Romov.
Španski nacionalni operativni program za socialno vključevanje, ki se izvaja na celotnem ozemlju Španije, vključuje 
določbe v zvezi z ukrepi za vključevanje Romov v okviru prednostne naložbe 9(ii).
Da bi sprejela vključujoč pristop, se je Španija s Komisijo dogovorila o izvajanju celovitih ukrepov za socialno vklju -
čevanje v okviru prednostne naložbe 9(i), usmerjenih v številne ranljive podskupine, vključno z Romi. V primeru 
Andaluzije je ukrep, ki je vključen v regionalni operativni program ESS v okviru prednostne naložbe 9(i) in imeno -
van „Diseño Y Ejecución De Estrategias Locales de Empleabilidad e Inserción Social de las Personas en Situación 
o Riesgo de Exclusión Social“, usmerjen v določena lokalna območja, ki se soočajo z revščino in socialnim vključeva -
njem, ter zagotavlja pomoč za zaposlovanje, stanovanja, vključevanje v družbo, izobraževanje itd. Komisija meni, da 
se lahko romsko prebivalstvo iz Andaluzije uspešno obravnava z navedenim ukrepom in tudi z nacionalnim opera -
tivnim programom.
V primeru Madžarske so bila operativnemu programu za človeške vire – z dopolnilno ureditvijo za obdobje 2014–
2020, ki vključuje 6 konvergenčnih regij Madžarske – dodeljena sredstva za prednostno naložbo 9(ii) v okviru pred -
nostne naloge 1 ter v okviru nadnacionalnega instrumenta sodelovanja in financiranja iz prednostne naloge 5.
75
Komisija v zvezi s finančno podporo državam članicam v okviru kohezijske politike ugotavlja, da se pri razporejanju 
sredstev uporablja delitveni ključ na podlagi meril, povezanih s splošnim kohezijskim ciljem, in zato izraža predvsem 
njihovo stopnjo razvoja. S tega vidika stopnja finančne podpore izraža tudi sposobnost financiranja držav članic in 
regij ter jim pomaga pri obravnavanju ključnih izzivov, tudi v zvezi s socialnim vključevanjem. Poleg tega obveznost 
držav članic, da določen minimalni del sredstev dodelijo ESS (člen 92(4) uredbe o skupnih določbah), obveznost, da 
vsaj 20 % teh sredstev ESS namenijo tematskemu cilju 9 „spodbujanje socialnega vključevanja ter boj proti revščini 
in kakršni koli diskriminaciji“ (člen 4(2) uredbe o ESS), in potreba po združevanju podpore ob upoštevanju ustreznih 
priporočil za posamezno državo (člen 18 uredbe o skupnih določbah) zagotavljajo, da je v vseh državah članicah, 
v katerih integracija Romov predstavlja zlasti velik izziv, za obravnavanje tega vprašanja na voljo dovolj sredstev iz 
skladov ESI.
79
Komisija ugotavlja, da je običajno, da so protidiskriminacijski ukrepi integrirani v posebne cilje in primere ukrepov 
drugih prednostnih naložb, tudi prednostnih naložb 9(ii) in 9(i).
Na Madžarskem je protidiskriminacija horizontalni element v pogajanjih o sporazumu o partnerstvu in pri strukturi -
ranju dodelitev sredstev v okviru operativnega programa. Odločitev v zvezi s tem sprejme država članica.
Čeprav v Bolgariji kot prednostna naložba ni izbrana prednostna naložba 9.3, so ukrepi za ozaveščanje o protidiskri -
minaciji, katerih namen je odpravljanje stereotipov in spodbujanje kulturne identitete etničnih skupnosti, vključeni 
v operativna programa „Razvoj človeških virov“ ter „Znanost in izobrazba za pametno rast“ kot orodje za prepreče -
vanje diskriminacije in spodbujanje enakih možnosti.
V Romuniji operativni program „Človeški kapital“, ki se financira iz ESS, zavzema stališče, da socialna izključenost ni 
povezana z narodnostjo, ampak z revščino na splošno. Zato je program usmerjen izrecno v Rome, vendar ne izklju -
čuje drugih marginaliziranih skupnosti in prikrajšanih skupin.
Odgovori Komisije 86
83
Glej odgovor Komisije na odstavek 39.
Skupni odgovor Komisije na odstavka 84 in 85  
Poleg pravnih omejitev za zbiranje podatkov o narodnosti v nekaterih državah članicah Komisija poudarja, da imajo 
posamezniki pravico, da ne privolijo v zbiranje podatkov. Podatki o številu Romov, ki sodelujejo v dejavnostih, ki se 
financirajo iz ESS, dejansko temeljijo predvsem na samoopredelitvah. Kljub temu se lahko vsi udeleženci v okviru 
prednostne naložbe 9(ii) obravnavajo kot del marginaliziranih skupnosti, kot so Romi, s čimer se bo olajšalo poroča -
nje o tej ciljni skupini v programskem obdobju 2014–2020.
Skupni odgovor Komisije na odstavka 86 in 87  
Komisija navaja, da Agencija za temeljne pravice ni pristojni organ za tolmačenje pravnih določb EU.
Poudarja, da je zbiranje podatkov o narodnosti v nekaterih državah članicah nezakonito in spada pod nacionalno 
pristojnost. Če podatkov ni mogoče zbrati zakonito, vprašanje njihove obdelave ni pomembno.
Praktične alternative zbiranja podatkov o narodnosti, ki jih omenja Sodišče, dejansko niso izvzete iz strogih omejitev 
za namene spremljanja, čeprav bi lahko zagotovile kakovostne dokaze o podpori ESS romskim udeležencem v ESS.
Ker temeljijo na samoopredelitvi in je zanje potrebna privolitev, je lahko njihova zanesljivost manjša (stopnja odgo -
vorov bi lahko bila nizka zaradi odpora do samoopredelitve in/ali odgovarjanja, pri čemer bi odgovori lahko bili 
pristranski). Poleg tega bi lahko pripravo vzorcev in ekstrapolacijo ovirala negotovost v zvezi z dejansko obravna -
vano skupino prebivalstva.
Nacionalna strategija za integracijo Romov, ki jo je romunska vlada sprejela leta 2015, kot referenco uporablja 
podatke iz popisa iz leta 2011, ki temelji na heteroopredelitvi: Romi, ki so se samoopredelili, predstavljajo 3,3 % pre -
bivalstva, kar pomeni 621 573 ljudi.
Romunski organi v strategiji priznavajo, da so ocene romunskega prebivalstva različne ter da se strategija sklicuje na 
ocene Sveta Evrope in Svetovne banke, vendar je izhodišče še vedno določeno glede na popis.
Operativni program „Človeški kapital“ (sofinanciran iz ESS) pa upošteva oceno Sveta Evrope, da je romunskih Romov 
1,85 milijona. Zato je zanesljivost izhodišča in podatkov o narodnosti za namene spremljanja še vedno negotova.
Odgovori Komisije 87
88
V obdobju 2007–2013 ni bilo zahteve glede poročanja o Romih kot o ločeni kategoriji in s tem glede zbiranja teh 
podatkov pri upravičencih.
Države članice so morale poročati (in zbrati podatke) le o značilnostih udeležencev v operacijah ESS. Podatki o rom -
skih udeležencih so bili sporočeni v kategorijah „Manjšine“ ali „Druge prikrajšane skupine“ v okviru razčlenitve 
udeležencev glede na ranljive skupine v skladu z nacionalnimi predpisi.
Operativni programi v obdobju 2007–2013 tudi niso imeli skupnih kazalnikov izložkov v zvezi z Romi, ki so v ustrez -
nih operativnih programih izraženi kot „kazalniki programov“ in združeni na ravni EU.
Podatki o Romih bi se v letnih poročilih o izvajanju sporočili kot ločena kategorija le, če bi se tak poseben kazalnik 
izbral za določanje ciljnih vrednosti v operativnem programu.
89
V veliko operacijah v Španiji v obdobju 2007–2013 romsko prebivalstvo ni bilo posebna ciljna skupina, zato se ni zah -
tevala navedba narodnosti udeležencev. Kot priznava priporočilo Sveta o uspešni integraciji Romov, je poleg tega 
zbiranje podatkov o narodnosti lahko občutljivo vprašanje in državam članicam bi bilo treba omogočiti, da same 
izberejo metode spremljanja v skladu z načelom subsidiarnosti.
90
Operativni programi za programsko obdobje 2014–2020 vključujejo določbe za zagotovitev skladnosti podatkov. 
Poudarjajo tudi, da je treba vsem upravičencem dati na voljo vse opredelitve. Poleg tega je Komisija pripravila prak -
tična navodila za zagotovitev skladnosti opredelitev kazalnikov.
Uvedena je bila tudi nova zahteva glede računalniškega beleženja in shranjevanja podatkov o uspešnosti posame -
zne operacije, da bi se po potrebi lahko združili za namene spremljanja, vrednotenja, finančnega poslovodenja, 
preverjanja in revizije (člen 24(2) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 480/2014).
Izpostavil se je obstoj treh vrst kazalnikov v Romuniji in se nazadnje obravnaval v okviru operativnega programa 
„Človeški kapital“ za obdobje 2014–2020, ki na ravni programa predvideva kazalnike izložkov in rezultatov, nakna -
dno opredeljene v posebnih smernicah, ki so priložene vsakemu razpisu za zahtevke.
91
Pri usmeritvi v zlasti ranljive skupine je včasih smiselno, da se ne opredelijo količinsko omejeni cilji v zvezi z rezultati 
(za razliko od ciljev v zvezi z izložki), da bi se preprečil selektivni pristop (tj. da se zaradi večjega uspeha za posredo -
vanje izberejo manj prikrajšane skupine).
Za programsko obdobje 2014–2020 je treba cilje določiti na ravni operacije za posamezne pomembne kazalnike 
rezultatov (glej Prilogo III k Delegirani Uredbi Komisije (EU) št. 480/2014).
Odgovori Komisije 88
92
Čeprav v Prilogi I k uredbi o ESS za obdobje 2014–2020 ni predviden natančen skupni kazalnik za romske udele -
žence, se bo spremljanje integracije Romov bistveno izboljšalo v primerih, ko se v okviru operativnega programa 
določijo posebni kazalniki ali ko je poseben cilj usmerjen izključno v romsko prebivalstvo.
Poleg tega se bo z zbiranjem podatkov o posameznih udeležencih povečala možnost organov, odgovornih za ope -
racije in organe upravljanja, za združevanje in spremljanje podatkov o romskih udeležencih, vključno z rezultati.
V primeru operacij, usmerjenih izključno v Rome, se bodo na podlagi skupnih kazalnikov izložkov in rezultatov ter 
kakršnih koli dodatnih posebnih kazalnikov, določenih v okviru operativnega programa, zbirale podrobne informa -
cije o socialno-ekonomskih značilnostih, razmerah na trgu dela in rezultatih udeležencev ESS. To velja tudi za pred -
nostne naložbe, ki niso usmerjene izključno v Rome, v zvezi s katerimi pa operativni program predvideva poseben 
kazalnik o Romih. Te podatke je treba zabeležiti in shraniti na ravni operacije, kot je določeno v Prilogi III k Delegi -
rani uredbi Komisije (EU) št. 480/2014 z dne 3. marca 2014.
93
Slabost, ki jo je opredelilo Sodišče, je obravnavana v obstoječem regulativnem okviru.
Države članice, ki se soočajo s pomembnimi izzivi v zvezi s socialnim vključevanjem Romov, obravnavajo te izzive 
v okviru ločene prednostne naložbe 9(ii) o marginaliziranih skupnostih, kot so Romi. V tem primeru se bodo 
podrobne informacije o socialno-ekonomskih značilnostih, razmerah na trgu dela in rezultatih udeležencev ESS, ki 
jih zajema prednostna naložba, zbirale na podlagi skupnih kazalnikov izložkov in rezultatov.
Poleg tega lahko kazalniki v zvezi z Romi za posamezne programe zagotovijo posebne informacije o Romih. V spre -
jetih operativnih programih se 69 kazalnikov za posamezne programe nanaša na Rome, zlasti na Hrvaškem, v Romu -
niji, Sloveniji in Španiji.
Predhodna pogojenost na tem področju bo izboljšala spremljanje držav članic na tem področju. Države članice 
morajo vse predhodne pogojenosti izpolniti do konca leta 2016.
96
Komisija poudarja, da morajo biti merila za izbor v skladu s posebnimi cilji operativnih programov. Če posebni cilji 
operativnih programov niso usmerjeni v Rome, bodo torej merila za izbor zajela prikrajšane skupine, kot so nave -
dene v posebnih ciljih operativnih programov.
Ciljna skupina zadevnega organa upravljanja ESRR v Bolgariji ni vključevala samo Romov, saj so bili razpisi za zbira -
nje predlogov oblikovani tako, da so bili dostopni vsem marginaliziranim skupnostim, ne le Romom.
Odgovori Komisije 89
98
Operativni programi za programsko obdobje 2014–2020 vključujejo določbe za zagotovitev skladnosti podatkov. 
Poudarjajo tudi, da je treba vsem upravičencem dati na voljo vse opredelitve. Poleg tega operativni program zago -
tavlja praktična navodila za zagotovitev skladnosti opredelitev kazalnikov.
Poročanje o kazalnikih na ravni programa za ESRR v obdobju 2007–2013 ni bilo obvezno. Kazalniki na ravni projekta 
so vključeni v zadevne zahtevke in spremljajo jih države članice.
Komisija prejme zahtevke le za večje projekte.
99
V programskem obdobju 2007–2013 ni bilo regulativnih zahtev EU glede skupnih kazalnikov rezultatov za posame -
zne ciljne skupine.
Zato se je mogoče na podlagi „ranljivih skupin“ usmeriti v širše prebivalstvo, ki živi v podobnih razmerah kot neka -
teri Romi, pri čemer ni razlik glede na narodnost.
V navedenem primeru romsko prebivalstvo ni bilo ločena ciljna skupina operativnega programa ESS za Andaluzijo 
v programskem obdobju 2007–2013, ampak se je obravnavalo kot del ranljivega prebivalstva, ki ga ogroža socialna 
izključenost. Ciljne vrednosti v zvezi z rezultati so bile določene za veliko ljudi, ki jih na splošno ogroža izključenost.
100
Čeprav dve občini v Bolgariji nista izvedli svojih projektov zaradi negativnega javnega mnenja na lokalnem obmo -
čju, bodo vse druge občine uspešno zaključile projekte socialnih stanovanj (pri čemer je Devnja ta projekt že 
zaključila).
101
Komisija ugotavlja, da čeprav je izvajanje projekta v nekaterih primerih odstopalo od prvotnega načrta, to ni nepos -
redno vplivalo na ciljne skupine.
102
Glej odgovor Komisije na odstavek 91 v zvezi s selektivnim pristopom.
103
Komisija poudarja, da je uporaba posebnih meril v zvezi z Romi ustrezna, če so merila za izbor, določena v okviru 
razpisov za zbiranje predlogov, usmerjena izrecno v romsko prebivalstvo, kar pa ni sistematično veljalo za 19 projek -
tov, ki jih je revidiralo Računsko sodišče.
Odgovori Komisije 90
Okvir 10 – Premajhna osredotočenost pri določanju ciljne skupine in premajhna 
pozornost na kulturne dejavnike sta negativno vplivali na izvajanje zdravstvenega 
projekta (Bolgarija, projekt št. 4)
Zaradi omejenosti podatkov v državnem presejalnem registru in ker se niso zbirale informacije o narodnosti, ni bilo 
mogoče vnaprej opredeliti ranljivega prebivalstva in zato Romi niso bili izrecno navedeni kot ciljna skupina.
V primeru projekta, ki je vključeval kontrolne zdravstvene preglede v Bolgariji, je upravičenec pojasnil, da iz razlo -
gov v zvezi z nediskriminacijo kot posebna ciljna skupina ni bila določena nobena podskupina prebivalstva.
107
Medtem ko je res, da je bil zavod SEPE kot posredniški organ v tem operativnem programu določen le v letu 2014, 
je imel med sodelovanjem pri zadnjem odboru za spremljanje priložnost za izmenjavo najboljših praks, uporabnih 
zlasti v sedanjem programskem obdobju.
118 – Prva alinea
Glej odgovora Komisije na odstavka 81 in 88 o zahtevah glede poročanja ter na odstavek 91 v zvezi s selektivnim 
pristopom.
118 – Druga alinea
Operativni programi za programsko obdobje 2014–2020 vključujejo določbe za zagotovitev skladnosti podatkov. 
Poudarjajo tudi, da je treba vsem upravičencem dati na voljo vse opredelitve. Poleg tega operativni program zago -
tavlja praktična navodila za zagotovitev skladnosti opredelitev kazalnikov.
Zaključki in priporočila
121
Zaradi pristopa prevladujoče usmeritve, ki je pojasnjen v odgovoru Komisije na odstavek 30, se izbrani projekti 
v veliko primerih niso osredotočali izrecno na Rome, ampak na prikrajšane/ranljive skupine. Zato se zbrani podatki, 
vključno s podatki o financiranju, in uporabljeni kazalniki niso nanašali samo na Rome.
Komisija tudi opozarja, da so regionalni operativni programi v obdobju 2007–2013 zajemali pilotne projekte za 
podporo socialnim stanovanjem za ranljive skupine, vključno z Romi; ti projekti so bili izrecno razviti z večjim 
poudarkom na celostnem pristopu, tako da obravnavajo več razsežnosti, povezanih s cilji socialnega vključevanja. 
Žal ti projekti niso bili zaključeni na presečni datum revizije Računskega sodišča, ki je bila izvedena za dokončane 
operacije.
Odgovori Komisije 91
124
Komisija opozarja, da so nekatere države (npr. Madžarska in Slovaška) opredelile vključevanje Romov kot 
pomembno vprašanje v svojih nacionalnih strateških referenčnih okvirih za obdobje 2007–2013 in razvile celovite 
pristope za obravnavanje tega vprašanja pred razvojem nacionalne strategije za integracijo Romov v okviru politike 
EU.
125
Komisija ugotavlja, da je priporočilo iz leta 2013 podaljšek okvira EU, ga presega in zagotavlja nova področja, ki niso 
bila navedena v sporočilu iz leta 2011.
126
Pomanjkljivosti, ki jih navaja Sodišče, je Komisija opredelila že v svoji oceni iz leta 2012.
Priporočilo 1
Komisija ugotavlja, da je priporočilo naslovljeno na države članice.
Priporočilo 1(a)
Komisija opozarja, da je lahko raven podpore iz skladov ESI ukrepom za marginalizirane skupnosti, kot so Romi, 
le okvirna, saj morajo države članice podatke o financiranju predložiti le, kadar je izbrana namenska predno -
stna naložba 9(ii) ESS in/ali kadar so v okviru drugih ustreznih tematskih ciljev ESS in ESRR določeni posebni cilji/
kazalniki.
Priporočilo 1(b)
Komisija poudarja, da je ocena izpolnjevanja pogojenosti, če uredba o skupnih določbah vključuje splošno pred -
hodno pogojenost o protidiskriminaciji za vse sklade ESI, omejena na merila iz uredb za izvajanje skladov ESI. Poleg 
tega je treba pri odločanju o posebnih in ustreznih ukrepih politike, vključno z vsebino strategij, v okviru nacional -
nih in regionalnih pristojnosti spoštovati načelo subsidiarnosti.
Od držav članic se je pričakovalo, da v primerih, v katerih so izbrale namensko prednostno naložbo 9(iii) ESS „Boj 
proti vsem oblikam diskriminacije in spodbujanje enakih možnosti“, v svoje operativne programe vključijo posebne 
cilje in ciljne vrednosti. To velja zlasti za države članice s priporočili za posamezno državo na tem področju.
Priporočilo 1(c)
V členu 5 uredbe o skupnih določbah je določeno, da so ustrezni organi, ki predstavljajo civilno družbo, del načela 
o partnerstvu in upravljanju na več ravneh. V skladu s členom 5(2) so partnerji med drugim vključeni v pripravo 
partnerskih sporazumov ter v vse faze priprave in izvajanja programov.
Odgovori Komisije 92
Priporočilo 2(a)
Komisija sprejema priporočilo, meni, da bi ga bilo treba izvajati na ravni operativnih programov, in poudarja, da 
v zvezi s tem že sprejema ukrepe.
Kot je poudarjeno v odstavku 38, je Komisija leta 2015 objavila tematske smernice za države članice o uporabi evrop -
skih strukturnih in investicijskih skladov pri odpravljanju izobraževalne in prostorske segregacije. Države članice so 
pozvane, da pri načrtovanju in izvajanju spoštujejo določbe smernic, da bi se preprečila in odpravila izobraževalna 
in stanovanjska segregacija marginaliziranih skupnosti, vključno z Romi.
Komisija se popolnoma zaveda, da je uspešno izvajanje na terenu ključno. Zato najema strokovnjake za pomoč 
državam članicam pri izvajanju navodil, pri čemer se osredotoča zlasti na Češko, Slovaško, Madžarsko, Romunijo in 
Bolgarijo.
Pobudo za prerazporeditev sredstev in spremembe operativnih programov morajo praviloma dati države članice.
Priporočilo 2(b)
Komisija sprejema priporočilo in meni, da v zvezi s tem že sprejema ukrepe.
Komisija bo v celoti izkoristila nacionalna poročila o napredku, tudi na sejah odborov za spremljanje, da bi države 
članice pozvala in spodbudila k okrepitvi ukrepov, ki se financirajo iz skladov ESI, če je to potrebno za boljše obrav -
navanje opredeljenih izzivov v zvezi z Romi. Po tej razpravi lahko države članice predložijo zahtevke za spremembe 
operativnih programov v skladu s členom 30(1) uredbe o skupnih določbah.
Poleg tega Komisija ugotavlja, da lahko v skladu s členom 23(1)(a) uredbe o skupnih določbah v okviru svojih pri -
stojnosti od držav članic samo zahteva, da spremenijo svoje operativne programe, tako da obravnavajo tiste izzive 
v zvezi z Romi, ki so navedeni v priporočilih za posamezno državo, in kadar je za obravnavanje teh izzivov potrebna 
prerazporeditev sredstev.
128
Komisija poudarja, da v zvezi z ESS pomanjkanje osredotočenosti na integracijo Romov v programskem 
obdobju 2007–2013 izhaja iz pristopa prevladujoče usmeritve k prikrajšanim osebam (glej prednostno nalogo „kre -
pitev socialnega vključevanja prikrajšanih oseb“). Zato so države članice glede na potrebe in izzive, s katerimi so se 
soočale, opredelile prikrajšane osebe, v katere so se želele usmeriti.
Kar zadeva kazalnike v zvezi z Romi, ni bilo nobene regulativne zahteve.
Poleg tega je treba navesti, da morajo biti merila za izbor v skladu s posebnimi cilji operativnih programov. Če 
posebni cilji operativnih programov niso bili usmerjeni v Rome, so torej merila za izbor zajela prikrajšane skupine, 
kot so navedene v posebnih ciljih operativnih programov.
Odgovori Komisije 93
129
Komisija ugotavlja, da se poleg zneska 1,5 milijarde EUR, ki je bil namenjen prednostni naložbi 9(ii) ESS, vključevanju 
Romov zagotavlja dodatno financiranje v okviru številnih drugih prednostnih naložb ESS in ESRR (glej tudi odgovor 
Komisije na odstavek 69).
130
Komisija ugotavlja, da v zvezi s svojimi odgovornostmi v okviru deljenega upravljanja pomaga državam članicam 
pri zagotavljanju, da bodo projekti zaradi sprememb, uvedenih v obdobju 2014–2020, bolje prispevali k integraciji 
Romov, na primer na podlagi ocene izpolnjevanja ustreznih predhodnih pogojenosti, smernic ali njene svetovalne 
vloge v okviru odborov za spremljanje.
131
Komisija se sklicuje na svoj odgovor na odstavek 75 in meni, da obveznost držav članic, da določen minimalni 
del sredstev dodelijo ESS (člen 92(4) uredbe o skupnih določbah), obveznost, da vsaj 20 % sredstev ESS namenijo 
tematskemu cilju 9 „spodbujanje socialnega vključevanja ter boj proti revščini in kakršni koli diskriminaciji“ (člen 4(2) 
uredbe o ESS), in potreba po združevanju podpore ob upoštevanju ustreznih priporočil za posamezno državo 
(člen 18 uredbe o skupnih določbah) zagotavljajo, da je v vseh državah članicah, v katerih integracija Romov pred -
stavlja zlasti velik izziv, za obravnavanje tega vprašanja na voljo dovolj sredstev iz skladov ESI.
Priporočilo 3
Komisija ugotavlja, da je priporočilo naslovljeno na države članice.
Možnost financiranja trajnostnih ukrepov za uspešno podporo integraciji Romov je v predpisih za izvajanje skladov 
ESI obravnavana na različne načine.
Prvič, v programskem obdobju 2014–2020 so možni dolgoročni (7-letni) ukrepi, pri čemer mora biti trajanje katerega 
koli projekta sorazmerno z načrtovanimi cilji.
Drugič, uredba o ESS vključuje okvir za boljše sledenje pozitivnih izidov v zvezi z vključevanjem marginaliziranih 
skupin (med drugim Romov) na podlagi skupnega kazalnika izložkov in kazalnika dolgoročnejših rezultatov, katerih 
namen je spodbujanje trajnosti ukrepov, financiranih iz ESS, za marginalizirane romske skupnosti.
Tretjič, država članica mora v primeru infrastrukturnih projektov, ki se financirajo iz ESRR, kar velja za kateri koli 
sektor, upoštevati, kako se bo zagotovila trajnost projektov, pri katerih je trajnost pomembna po njihovem zaključku 
(npr. vzdrževanje).
Odgovori Komisije 94
Priporočilo 4
Komisija sprejema priporočilo in ga bo čim bolj upoštevala v naslednjem programskem obdobju.
Kar zadeva obdobje financiranja 2014–2020, je treba navesti, da so cilji za integracijo Romov v okviru skladov ESI 
izraženi že od oblikovanja operativnih programov za države članice, v katerih se uporablja predhodna pogojenost 
v zvezi z Romi.
Za spodbuditev revizije operativnih programov so odgovorne predvsem države članice. V skladu z uredbo o skupnih 
določbah so zahtevki za spremembo programov, ki jih predloži država članica, ustrezno utemeljeni in vključujejo 
zlasti predvideni vpliv sprememb programa na doseganje ciljev iz strategije Unije za pametno, trajnostno in vključu -
jočo rast ter posebnih ciljev iz programa.
V skladu s pravnim okvirom za obdobje 2014–2020 in glede na revizije mora organ upravljanja ustreznega operativ -
nega programa vzpostaviti sistem za računalniško beleženje in shranjevanje podatkov o vsaki pomembni operaciji, 
med drugim za namene spremljanja in vrednotenja. To velja za podatke o financiranju ter za izložke in rezultate.
Priporočilo 5
Komisija ugotavlja, da je priporočilo naslovljeno na države članice in opozarja na dejstvo, da je poleg pravnih ome -
jitev za zbiranje podatkov o narodnosti v nekaterih državah članicah vsak kazalnik v zvezi z Romi zajet v ureditvi za 
varstvo tako imenovanih občutljivih podatkov (člen 8 Direktive 95/46/ES). Posamezniki si pridržujejo pravico, da ne 
privolijo v zbiranje podatkov. Zato podatki o številu Romov, ki sodelujejo v dejavnostih, ki se financirajo iz skladov 
ESI, dejansko temeljijo predvsem na samoopredelitvah.
Priporočilo 6
Komisija ugotavlja, da je priporočilo naslovljeno na države članice.
Vendar Komisija poudarja, da bi bila za popolno izvajanje v zvezi z možnostjo, da se iz ESS financirajo kakršni koli 
ukrepi za socialno vključevanje, ne glede na povezavo z zaposlovanjem, potrebna sprememba pogodbe, pri čemer 
bi se spremenil namen ESS, kot je določen v členu 162.
Komisija tudi meni, da lahko že uredba o ESS sama po sebi, in kot se razlaga v skladu s členom 162 PDEU, zakonito 
obravnava vprašanje integracije Romov v okviru tematskega cilja o socialnem vključevanju.
V tem kontekstu se ukrepi za integracijo Romov lahko financirajo iz ESS, če so del integriranega sklopa ukrepov, 
katerih namen je približevanje Romov trgu dela, tudi posredno.
Ta pravna razlaga upravičenosti ukrepov za integracijo Romov do sredstev iz ESS je bila sporočena državam člani -
cam novembra 2015.
Zato Komisija meni, da ni pravne negotovosti.
Odgovori Komisije 95
Priporočilo 7
Komisija sprejema priporočilo in bo v okviru priprav naslednjega večletnega finančnega okvira pri proučitvi meril 
za dodelitev sredstev upoštevala vlogo, ki bi jo morali imeti izzivi socialnega vključevanja, in potrebo po nadaljnjem 
usmerjanju sredstev v podporo marginaliziranim skupnostim.
133
Poudarja, da je zbiranje podatkov o narodnosti v nekaterih državah članicah nezakonito in spada pod nacionalno 
pristojnost.
Poleg pravnih omejitev za zbiranje podatkov o narodnosti v nekaterih državah članicah imajo posamezniki pravico, 
da ne privolijo v zbiranje podatkov. Podatki o številu Romov, ki sodelujejo v dejavnostih, ki se financirajo iz skladov 
ESI, dejansko temeljijo predvsem na samoopredelitvah.
Kljub temu se lahko vsi udeleženci v okviru prednostne naložbe 9(ii) obravnavajo kot del marginaliziranih skupnosti, 
kot so Romi, s čimer se bo olajšalo poročanje o tej ciljni skupini v programskem obdobju 2014–2020.
Operativni programi za obdobje 2014–2020 vključujejo tudi določbe za zagotovitev skladnosti podatkov. Poudar -
jajo, da je treba vsem upravičencem dati na voljo vse opredelitve. Poleg tega operativni program zagotavlja prak -
tična navodila za zagotovitev skladnosti opredelitev kazalnikov.
Uvedena je bila tudi nova zahteva glede računalniškega beleženja in shranjevanja podatkov o uspešnosti posame -
zne operacije, da bi se po potrebi lahko združili za namene spremljanja, vrednotenja, finančnega poslovodenja, 
preverjanja in revizije (člen 24(2) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 480/2014).
V členu 142 uredbe o skupnih določbah je navedeno, da se lahko začasno zaustavijo vsa vmesna plačila ali njihov 
del, če „obstaja resna pomanjkljivost v kakovosti in zanesljivosti sistema spremljanja ali v podatkih o skupnih in 
posebnih kazalnikih“.
Priporočilo 8(a)
Komisija ne sprejme priporočila.
Čeprav je Komisija glede na raznolikost nacionalnih razmer in pristopov ter potrebo po spoštovanju načela subsidi -
arnosti vedno pripravljena sodelovati z državami članicami, meni, da razvoj skupne metodologije na tem področju 
ni izvedljiv niti primeren.
Priporočilo 8(b)
Komisija ne sprejme priporočila, saj meni, da bi bilo treba odločanje v zvezi s tem vprašanjem prepustiti državam 
članicam v skladu z načelom subsidiarnosti.
Poleg tega Komisija ne namerava zbirati statističnih podatkov o narodnosti v okviru raziskav o delovni sili ter sta -
tistike Evropske unije o dohodku in življenjskih pogojih. Zbiranje statističnih podatkov o romskem prebivalstvu je 
s tehničnega in pravnega vidika zelo težko ter drago.

KAKO DO PUBLIKACIJ EVROPSKE UNIJE
Brezplačne publikacije:
  en izvod:  
na spletni strani EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  več kot en izvod ter plakati in zemljevidi:  
pri predstavništvih Evropske unije (http://ec.europa.eu/represent_sl.htm), 
pri delegacijah v državah, ki niso članice EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sl.htm),  
pri službi Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sl.htm) ali  
s klicem na telefonsko številko 00 800 6 7 8 9 10 11 (brezplačna številka za celotno EU) (*).
(*)  Informacije so brezplačne, kakor tudi večina klicev (nekateri operaterji, telefonske govorilnice ali hoteli lahko klic zaračunajo).
Publikacije, ki so naprodaj:
 na spletni strani EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Dogodek Datum
Sprejetje revizijskega memoranduma/začetek revizije 22. 10. 2014
Osnutek poročila uradno poslan Komisiji (ali drugemu revidirancu) 21. 3. 2016
Sprejetje končnega poročila po razčiščevalnem postopku 4. 5. 2016
Prejeti uradni odgovori Komisije (ali drugega revidiranca) v vseh jezikih 4. 6. 2016
Romsko prebivalstvo, ki po ocenah šteje 6,2 milijona ljudi, 
je največja narodnostna manjšina v EU in je večinoma 
marginalizirano. V tem poročilu je ocenjeno, ali so pobude 
politik in finančna podpora EU v Bolgariji, Španiji, na 
Madžarskem in v  Romuniji uspešno prispevale k  integraciji 
Romov. Med letoma 2014 in 2020 je bilo približno 
1,5 milijarde EUR namenjene za integracijo 
marginaliziranih skupnosti, kot so Romi. Sodišče je 
ugotovilo, da je Evropska komisija dosegla bistven 
napredek pri določanju pobud politik EU, ki spodbujajo 
integracijo Romov, vendar so ovire in dileme še vedno 
prisotne ter potrebna so dodatna prizadevanja na ravni 
Komisije in držav članic.
EVROPSKO  
RAČUNSKO
SODIŠČE