Sklepi Sveta o kibernetski varnosti povezanih naprav

(2020/C 427/04)

SVET EVROPSKE UNIJE –

OB SKLICEVANJU NA:

— sklepe Sveta o Skupnem sporočilu Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Odpornost, odvračanje in obramba: okrepitev kibernetske varnosti za EU“,

— sklepe Sveta o krepitvi zmogljivosti in zmožnosti na področju kibernetske varnosti v EU,

— sklepe Sveta o pomenu omrežij 5G za evropsko gospodarstvo in dejstvu, da je treba zmanjšati varnostna tveganja, povezana z njimi,

— sklepe Sveta o prihodnosti visoko digitalizirane Evrope po letu 2020 z naslovom „Krepitev digitalne in gospodarske konkurenčnosti v Uniji ter digitalna kohezija“,

— sklepe Sveta o oblikovanju digitalne prihodnosti Evrope,

— sklepe Evropskega sveta o covidu-19, enotnem trgu, industrijski politiki, digitalni razsežnosti in zunanjih odnosih,

— sporočilo Evropske komisije o oblikovanju digitalne prihodnosti Evrope –

1. POUDARJA, da morajo Evropska unija in njene države članice poskrbeti, da bodo digitalno suverene in strateško avtonomne, hkrati pa ohranile odprto gospodarstvo. To vključuje krepitev sposobnosti sprejemanja avtonomnih tehnoloških odločitev ter – kot enega od glavnih stebrov – izgradnje odporne in varne infrastrukture, izdelkov in storitev za vzpostavitev zaupanja v enotni digitalni trg v evropski družbi. Temeljne vrednote Evropske unije so usmerjene zlasti v ohranjanje zasebnosti, varnosti, enakosti, človekovega dostojanstva, pravne države in odprtega interneta kot predpogojev za doseganje na človeka osredotočene družbe, gospodarstva in industrije, katerih gonilo je digitalizacija;

2. PRIZNAVA vse večji pomen povezanih naprav in njihove varnosti, vključno s stroji, senzorji in omrežji, ki tvorijo internet stvari (IoT). Povezane naprave bodo imele ključno vlogo pri nadaljnjem oblikovanju digitalne prihodnosti Evrope, tako z industrijskega in poslovnega vidika kot v vsakdanjem življenju potrošnikov nove generacije tehnologij. Poleg 5G je mogoče umetno inteligenco, kvantno računalništvo, visokozmogljivostno računalništvo, računalništvo v oblaku, tehnologije razpršene evidence, kot je blokovna veriga, ter kakršne koli druge nove aplikacije in priložnosti za trajnostno gospodarsko rast in višjo stopnjo digitalizacije naše družbe doseči le s pomočjo kibernetsko varnih povezanih naprav;

3. UGOTAVLJA, da bodo s pogostejšo uporabo potrošniških izdelkov in industrijskih naprav, povezanih z internetom, večja tudi nova tveganja za zasebnost ter informacijsko in kibernetsko varnost, vključno z vse večjimi možnimi učinki na celovitost in razpoložljivost izdelkov in podatkov, kar lahko vpliva neposredno na varnost. Ključnega pomena je, da se ta tveganja kar se da zmanjšajo, da bi tako zaščitili potrošnike, okrepili splošno kibernetsko odpornost Evrope ter poglobili zaupanje državljanov v digitalne rešitve in tehnologije. To bo hkrati spodbudilo konkurenčnost in inovacijske zmogljivosti evropskih ponudnikov takih naprav. Kibernetsko varnost in zasebnost bi bilo treba priznati kot bistveni zahtevi pri izdelčnih inovacijah ter proizvodnih in razvojnih procesih, vključno s fazo zasnove (vgrajena varnost), hkrati pa ju zagotavljati v celotnem življenjskem ciklu izdelka in v njegovi celotni dobavni verigi;

4. NAGLAŠA, da je poleg zagotavljanja visoke ravni varnosti povezanih naprav pomembna tudi boljša obveščenost potrošnikov o morebitnih tveganjih v zvezi z zasebnostjo in varnostjo. To bi pripomoglo k zmanjšanju groženj, ki izhajajo iz pogostejše uporabe povezanih naprav, k poglobitvi zaupanja v enotni digitalni trg ter h kar največjemu izkoristku gospodarskih in družbenih koristi, ki jih prinašajo tehnologije povezanih naprav;

5. POUDARJA, da bi lahko javne naložbe v raziskave in inovacije, zlasti prek programa Obzorje Evropa in programa za digitalno Evropo, skupaj z zasebnimi naložbami ustvarile dragocene spodbude za izboljšanje varnosti in zaščite povezanih naprav ter povečanje odpornosti pametnih komunikacijskih omrežij. Pospešiti bi bilo treba tudi naložbe v potrebno digitalno infrastrukturo in tehnologijo za uvedbo najnovejših tehnologij povezanih naprav, s čimer bi dosegli vodilni položaj v industriji in na digitalnem področju ter zagotovili strateško avtonomijo, hkrati pa ohranili odprto gospodarstvo;

6. IZPOSTAVLJA potrebo po zagotovitvi visoke ravni dopolnjevanja in primerljivosti varnostnih funkcionalnosti sistemov IKT in komponent IKT, ki se uporabljajo v najrazličnejših sektorjih enotnega digitalnega trga;

7. SE SEZNANJA s trenutnim razvojem dogodkov na ravni Unije v zvezi z dvigom ravni kibernetske varnosti povezanih naprav, zlasti glede nedavnih pobud Komisije za kratkoročno obravnavo vidikov kibernetske varnosti v ustreznih pravnih aktih, denimo v aktih iz novega zakonodajnega okvira, zlasti Direktivi 2014/53/EU (direktiva o radijski opremi); POUDARJA, da je treba oceniti, ali je dolgoročno potrebna horizontalna zakonodaja, v kateri bi med drugim določili potrebne pogoje za dajanje na trg in obravnavali vse ustrezne vidike kibernetske varnosti povezanih naprav, kot so razpoložljivost, celovitost in zaupnost; v zvezi s tem POZDRAVLJA razpravo, v okviru katere bi preučili področje uporabe take zakonodaje in njene povezave s certifikacijskim okvirom za kibernetsko varnost, kot je opredeljen v aktu o kibernetski varnosti, da bi se dvignila raven varnosti znotraj enotnega digitalnega trga;

8. POUDARJA, da bi bilo treba zahteve glede kibernetske varnosti opredeliti v skladu z ustrezno zakonodajo Unije, tudi certifikacijskim okvirom za kibernetsko varnost, novim zakonodajnim okvirom, uredbo o evropski standardizaciji in morebitno prihodnjo horizontalno zakonodajo, s čimer bi se izognili dvoumnosti in razdrobljenosti zakonodaje;

9. PREPOZNAVA pomembno vlogo vseh deležnikov, zlasti proizvajalcev, pri dvigu ravni kibernetske varnosti povezanih naprav na enotnem digitalnem trgu, zato POZIVA k usklajevanju in tesnemu sodelovanju z vsemi ustreznimi javnimi in zasebnimi deležniki, tudi v luči morebitne prihodnje horizontalne zakonodaje;

9a. POZDRAVLJA potekajoča prizadevanja agencije ENISA, da pripravi osnutek prvih certifikacijskih shem EU za kibernetsko varnost, in sicer predlaganih skupnih meril Evropske unije in predlaganih shem storitev v oblaku. Te sheme bodo pomembna osnova za certificiranje povezanih naprav;

10. NAGLAŠA, da bi moralo biti v vsaki dodatni certifikacijski shemi za povezane naprave in z njimi povezane storitve, ki bi bila določena v tekočem delovnem programu Unije in opredeljena v certifikacijskem okviru za kibernetsko varnost, določeno, kako bi bilo treba izpolniti veljavne varnostne zahteve na ustrezni ravni zanesljivosti na podlagi posebnih evropskih in mednarodno priznanih standardov, ne glede na sektor, v katerem naj bi se izdelek uporabljal, ter katere preskusne specifikacije, certifikati itn. naj bi se uporabljali;

11. PRIZNAVA, da bi certificiranje povezanih naprav zahtevalo ustrezne norme, standarde ali tehnične specifikacije za ocenjevanje kibernetske varnosti v certifikacijskem okviru za kibernetsko varnost; zato IZPOSTAVLJA potrebo po določitvi norm, standardov oziroma tehničnih specifikacij za kibernetsko varnost povezanih naprav ter PRIPOROČA okrepitev tozadevnih prizadevanj evropskih organizacij za standardizacijo; hkrati UGOTAVLJA, da je standard ETSI EN 303 645 za kibernetsko varnost potrošniških naprav interneta stvari pomemben korak v tej smeri;

12. POZIVA Komisijo, naj preuči zahtevo za kandidate za certifikacijske sheme za kibernetsko varnost povezanih naprav in z njimi povezanih storitev na podlagi tekočega delovnega programa Unije, ki je v pripravi, pri tem pa v največji možni meri upošteva horizontalne evropske certifikacijske sheme za kibernetsko varnost, ki so v pripravi. S to shemo, ki bo prostovoljna, bodo lahko proizvajalci takih izdelkov slednje promovirali z ocenjeno ravnjo zanesljivosti;

13. POZIVA k razpravi o tem, kako bi lahko cilj kibernetske varnosti vključili v prihodnjo horizontalno zakonodajo, ki zajema tveganja za kibernetsko varnost v zvezi s povezanimi napravami, hkrati pa UGOTAVLJA, da je treba po potrebi razmisliti o prilagoditvi bistvenih zahtev iz zadevnih direktiv iz novega zakonodajnega okvira;

14. SPODBUJA Komisijo, naj po potrebi oceni tudi dopolnilne predpise za posamezen sektor, v katerih bi moralo biti opredeljeno, katero raven kibernetske varnosti bi morala izpolnjevati povezana naprava, s čimer bi zagotovili, da se za take naprave z večjimi varnostnimi tveganji določijo posebne zahteve glede varnosti in zasebnosti;

15. POUDARJA, da je treba izboljšati kakovost življenja in blaginjo evropskih državljanov in državljank ter okrepiti zaupanje v enotni digitalni trg. Varnost in zasebnost naših družb sta bistvenega pomena za ohranjanje naših temeljnih vrednot Unije. Zato POUDARJA tudi, da je treba nadgraditi okvir, ki ga zagotavlja certifikacijski okvir za kibernetsko varnost, za uskladitev varnostnih zahtev glede na različne ravni zanesljivosti v vseh sektorjih novega zakonodajnega okvira, da bi se izognili razdrobljenosti in večkratnim preverjanjem enakih zahtev ter v vsej Evropski uniji zagotovili enake konkurenčne pogoje za konkurenco in inovacije;

16. POZIVA Komisijo, Agencijo EU za kibernetsko varnost (ENISA), Odbor za ugotavljanje skladnosti in nadzorovanje telekomunikacijskega trga (TCAM) ter Evropsko certifikacijsko skupino za kibernetsko varnost (ECCG), naj z zagotavljanjem zasebnosti in kibernetske varnosti dejavno sodelujejo pri tej pobudi za krepitev enotnega digitalnega trga ter poglobitev zaupanja v izdelke, storitve in procese IKT za povezane naprave, hkrati pa z zagotavljanjem najvišjih standardov odpornosti, varnosti in zaščite spodbujajo večjo svetovno konkurenčnost industrije Unije na področju interneta stvari;

17. v zvezi s tem IZPOSTAVLJA, da je treba podpirati MSP kot bistvene gradnike evropskega ekosistema kibernetske varnosti, MSP pa SPODBUJA, naj sodelujejo v vseh organiziranih javnih posvetovanjih in dejavnostih standardizacije ter tako koristno in pomembno prispevajo, da bo kibernetska varnost postala dosegljiv cilj in konkurenčna prednost na evropskem trgu;