EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 6.10.2011 
SEC(2011) 1131 kon č. 
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
POVZETEK OCENE U ČINKA 
Spremni dokument 
Predlog UREDBE EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA 
o Evropskem socialnem skladu in razv eljavitvi Uredbe (ES) št. 1081/2006 
{COM(2011) 607 kon č.} 
{SEC(2011) 1130 kon č.}  
 
       {COM(2011) 608 final} 
        {COM(2011) 609 final} 
 
SL 2   SL POVZETEK  OCENE  UČINKA 
POSTOPKOVNA VPRAŠANJA IN POSVETOVANJE Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI  
Evropski socialni sklad je skupaj z Evrops kim skladom za regionalni razvoj, Kohezijskim 
skladom, Evropskim kmetijskim skladom za razvoj podeželja in Evropskim skladom za 
pomorstvo in ribištvo zajet v skup nem strateškem okviru. Te finan čne instrumente ureja 
uredba o skupnih dolo čbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem 
skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem km etijskem skladu za razvoj podeželja in 
Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, zajetih v sku pnem strateškem okviru, ter o 
splošnih dolo čbah o Evropskem skladu za regionalni r azvoj, Evropskem socialnem skladu in 
Kohezijskem skladu ter razveljavitvi Uredbe  (ES) št. 1083/2006 (uredba o splošnih dolo čbah). 
Ocene učinka so bile pripravljene za uredbo o splošnih dolo čbah glede evropske dodane 
vrednosti, uspešnosti in izva janja politike ter tudi za posebne uredbe. Pri oceni u činka ESS je 
poudarek na prihodnjem podro čju uporabe instrumenta ter na posebnem vidiku poenostavitve 
– obliki stroškovnega ra čunovodstva. Ostali vidiki izvajanja so vklju čeni v oceni u činka za 
uredbo o splošnih dolo čbah. 
Ocena učinka ESS obravnava tudi povezanost med finan čnimi instrumenti, ki jih ima na voljo 
Generalni direktorat Komisije za za poslovanje, socialne zadeve in vklju čevanje, tj. med ESS, 
Evropskim skladom za prilagoditev globali zaciji, programom PR OGRESS, EURES in 
mikrofinan čnim instrumentom PROGRESS. 
1.1. Posvetovanje in strokovna podpora 
O kohezijski politiki kot celoti1 in tudi posebej za ESS so bila izvedena obsežna javna 
posvetovanja. Strokovno pomo č je zagotavljala ad hoc skupina odbora ESS o prihodnosti 
Evropskega socialnega sklada. Ta nefo rmalna skupina strokovnjakov iz držav članic in 
socialnih partnerjev se je med decembrom 2009 in marcem 2011 sestala sedemkrat. Poleg 
tega so stalni delovni stiki z organi upravljanj a in drugimi zainteresiran imi stranmi (na primer 
v okviru odborov za spremlja nje programov ESS ali tehni čne delovne skupine ESS) 
omogočali informacije o teko čih težavah in vprašanjih med procesom izvajanja.  
Na konferenci „Za črtajmo prihodnost ESS – ESS in Evropa  2020“, ki je potekala med 23. in 
24. junijem 2010 v Bruslju, se je zbralo ve č kot 450 visokih predst avnikov javnih organov, 
socialnih partnerjev in civilne družbe na ravni EU in držav članic ter iz tretjih držav2. 
Decembra 2010 je bilo glede prihodnosti ES S izvedeno posebno posvetovanje z NVO in 
socialnimi partnerji. 
Evropski parlament je 7. okt obra 2010 sprejel resoluciji o pr ihodnosti kohezijske politike3 in o 
ESS4. Na prošnjo Komisije st a Evropski ekonomsko-social ni odbor in Odbor regij 
                                                 
1 Glej oceno u činka uredbe o splošnih dolo čbah. 
2 Poro čilo o konferenci je na voljo na spletni strani 
http://ec.europa.eu/employment_social/esf/docs/100907-conference-report-final_en.pdf. 
3 http://www.europarl.europa.eu/sides/ge tDoc.do?type=TA&re ference=P7-TA-2010-
0356&language=SL&ring=B7-2010-0539. 
4 http://www.europarl.europa.eu/sides/getD oc.do?pubRef=-//EP// TEXT+TA+P7-TA-2010-
0357+0+DOC+XML+V0//SL. 
 
SL 3   SL 15. marca 20115 oz. 30. marca 20116 sprejela raziskovalni mnenji.  Mnenja so oblikovali tudi 
Odbor za zaposlovanje7 in Odbor za socialno zaš čito8 ter Odbor ESS junija 2010 in 
marca 20119. 
O prihodnosti Evropskega sklada za prilagodite v globalizaciji sta bi li 25. in 26. januarja 2011 
ter 8. marca 2011 organizirani dve k onferenci za zainteresirane strani10. Strokovna podpora se 
je zagotovila z izvedbo vprašalnikov avgusta in oktobra 2010 ter februarja 2011. Strokovnjaki 
so se sestali septembra 2010 in marca 2011. Ev ropski parlament je septembra 2010 sprejel 
resolucijo11 o delovanju in financiranju Evropske ga sklada za prila goditev globalizaciji. 
Komisija je v okviru pregleda sedanjega pr ograma PROGRESS organi zirala posvetovanje v 
dveh korakih: z vzpostavitvijo delovne skupine , v kateri so zbrani predstavniki klju čnih 
zainteresiranih strani programa12, ter izvedbo javnega spletnega posvetovanja med aprilom in 
majem 2011. V letu 2011 so delovna skupina mreže EURES in vodje javnih zavodov za 
zaposlovanje posebej razpravlja li o prihodnosti mreže EURES. 
OPREDELITEV PROBLEMA  
Evropska družba se spopada s štev ilnimi izzivi, ki so posledica ve čje svetovne konkurence, 
hitrega tehnološkega napredka, demogr afskih gibanj in podnebnih sprememb.13 Te izzive je še 
povečala nedavna gospodarska in finan čna kriza, zaradi katere je brezposelnost v nekaterih 
državah članicah dosegla rekordne stopn je, še posebej med najranljivejšimi skupinami in 
mladimi. Hkrati pa so ravni usposobljenosti in  mobilnosti delovne sile še vedno nezadostne. 
Mnoge države članice in regije imajo težave pri uvajanju konkuren čnejših dejavnosti, poleg 
tega pa še vedno obstajajo znatne raz like glede zaposlovanja, socialne vklju čenosti, stanja na 
področju zdravja ter razpoložljivosti in dostopnosti izobraževanja. 
Kriza je izpostavila tudi tesne vezi med gospodarstvi v EU-27 in njihove medsebojne u činke, 
zlasti na euroobmo čju, iz česar je mogo če sklepati, da reforme ali njihov neobstoj v eni državi 
vplivajo na uspešnost drugi h držav. Evropska finan čna pomoč lahko prispeva k usklajevanju 
prizadevanj za razvoj in uvedbo ukre pov aktivnih politik trga dela, u činkovito vseživljenjsko 
učenje, instrumente za spodbujanje mobilnosti delav cev in ustrezne sistem e socialne varnosti. 
Potrebni so ukrepi na evropski ravni, in sicer še toliko bolj, ker bi pomanjkanje ekonomske, 
teritorialne in socialne kohezije otežilo nada ljnji razvoj Evropske unije in zmanjšalo njeno 
legitimnost v o čeh njenih državljanov. 
                                                 
5 http://www.toad.eesc.europa.eu/AgendaDocuments.aspx?  
pmi=ha5jDW%2bOWSEKS2CtbtA2nl2VJruX4mnzBdsQyM7Dy60  %3d. 
6 http://www.cor.europa. eu/pages/PressTemplate.aspx?view= detail&id=b0a92bb4-7fbd-4cea-aade-
1cf0a26429aa. 
7 http://ec.europa.eu/social/m ain.jsp?catId=115&langId=en. 
8 http://www.europarl.europa.eu/meetdocs/2009_2014/documents/empl/dv/empl_spc_on_esf_/  
empl_spc_on_esf_en.pdf. 
9 http://ec.europa.eu/esf/main.jsp?catId=445&langId=en. 
10 http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=326&langId=sl&eventsId=320&furtherEvents=yes. 
11 http://www.europarl.europa.eu/sides/getD oc.do?type=REPORT&reference=A7-2010-
0236&language=SL. 
12 Nacionalni organi, socialni part nerji in mreže organizacij civilne druž ne na ravni EU. Skupina se je 
sestala dvakrat v januarju in februarju 2011.  
13 COM(2010) 2020. 
 
SL 4   SL Za zagotovitev enake zaš čite vseh evropskih državljanov  na delovnem mestu, zlasti v 
sektorjih, ki veljajo za tvegane, ter za najranljivejše kategorije delavcev (mladi, zaposleni za 
določen čas, manj kvalificirani delavci, migran ti itd.) je treba okr epiti zakonodajo EU. 
Zainteresirane strani, vrednoten ja in študije se na splošno strinjajo, da k zaposlovanju in 
socialni vklju čenosti pozitivno prispevajo razli čni instrumenti. Čeprav je težko koli činsko 
ovrednotiti evropsko dodano vrednost evropske  podpore, kvalitativna analiza zagotavlja 
prepričljive dokaze o u činkovitosti ESS v smislu kakovosti ak tivnih politik trga dela, zlasti v 
mnogih državah članicah in regijah, ki zaostajajo v raz voju, ter tudi v kvan titativnem smislu. 
Glede izvajanja pa je stanje še vedno n eenotno. Programi ESS so se v sedanjem obdobju 
začeli izvajati pozno in dejanske stopnje pla čil so znatno pod tistimi, izvedenimi v podobnem 
času v prejšnjem programskem obdobju. Stopnje napa ke so se znižale, vendar so še vedno nad 
pragom pomembnosti, ki ga je dolo čilo Računsko sodiš če, kar kaže, da je za poenostavitev in 
racionalizacijo izvajanja potreben dodaten napredek. Evropski sklad za prilagoditev 
globalizaciji je bil zasnovan kot instrument v sili in čeprav so njegove dolo čbe izjemno 
prožne pri zagotavljanju pomo či delavcem, prizadetim zaradi prestrukturiranja, je treba 
skrajšati obdobje, potre bno za sprostitev sredst ev, ki zdaj v povpre čju traja 11 mesecev. Za 
različne instrumente neposrednega upravlja nja je slabo, da se izvajajo lo čeno drug od drugega 
in od ESS, čeprav zainteresirane strani in strokovnjaki potrjujejo, da je veliko ciljev, ki naj bi 
jih ti instrumenti dosegli, splošnega pomena.  
Ukrepe na ravni EU  upravičuje načelo subsidiarnosti, cilji iz člena 174 Pogodbe o delovanju 
Evropske unije (PDEU), člen 175 PDEU, ki EU izrecno poziva k uresni čevanju teh ciljev z 
delovanjem v okviru strukturni h skladov, ter cilji Evropskega socialnega sklada (ESS) iz 
člena 162 PDEU. Pravna podlaga za Evropski sk lad za prilagoditev globa lizaciji je tretji 
odstavek člena 175 PDEU, ki dolo ča druge posebne dejavnosti zunaj strukturnih skladov. 
Pravna podlaga za program  PROGRESS  sta člena 149 in 153 PDEU, ki dolo čata 
koordinacijo zapos litvenih in so cialnih politik.14 Sedanja pravna podlaga za mikrofinan čni 
instrument Progress  je tretji odstavek člena 175 PDEU. EURES  temelji na členu 45 PDEU, 
katerega cilj je zagotoviti prosto gibanje delavcev kot eno štirih svoboš čin iz PDEU. 
CILJI 
Splošni cilj finan čnih instrumentov za spodbujanje trga dela in socialne vklju čenosti je 
podpreti EU pri razvijanju pametnega, trajnostnega in vklju čujočega gospodarstva, ki 
dosega visoke ravni zaposlenosti, produktivnosti in socialne kohezije , tj. celovito prispevati 
k strategiji Evropa 2020 v skladu z Ak tom za enotni trg iz aprila 2011.15  
1.2. Specifični cilji 
Poleg temeljnega specifi čnega cilja usklajenosti med razli čnimi instrumenti ima vsak 
instrument svoje lastne specifi čne cilje. 
                                                 
14 Dejansko ima sedanji program PROGRESS trojno pravno podlago. Vendar ukrepi, izvedeni na podlagi 
člena 19 PDEU, sodijo na podro čje pristojnosti GD JUST in bodo zajeti v njegovih prihodnjih 
programih po letu 2013. 
15 http://ec.europa.eu/internal_market/smact/index_sl.htm. 
 
SL 5   SL Cilji ESS so spodbuditi i) zaposlovanje in mobilnost, ii) usposobljenost na podlagi 
izobraževanja/usposabljanj a, iii) socialno vklju čevanje in iv) institucionalno zmogljivost. 
Napredek pri doseganju ciljev se bo sledil s štirim i kazalniki iz strategije Evropa 2020 in cilji, 
ki so neposredno pomembni za instru mente trga dela /socialnega vklju čevanja. Cilji za ESS se 
ne morejo dolo čiti na ravni EU, ker izvaja nje poteka v skladu z nacionalnimi in regionalnimi 
operativnimi programi. ESS in Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji posredno 
prispevata tudi k drugim ciljem politike, kot sta prehod na nizkooglji čno gospodarstvo, 
odporno na podnebne spremembe,  in digitalna agenda. 
Specifični cilj Evropskega sklada  za prilagoditev globalizaciji  je pomagati delavcem, ki 
postanejo presežni zaradi ve čjih strukturnih sprememb. 
Specifični cilji za instrumente v okviru neposrednega upravljanj a so izpeljani iz pravnih 
podlag, ki utemeljujejo ukrepe na ravni EU , ter bodo zajeti v zakonod ajnih predlogih. Za 
namen te ocene u činka je najpomembnejši specifi čni cilj izboljšati usklajenost in u činkovitost 
politike s horizontalnim del ovanjem, ki povezuje razli čne skope ukrepanja, in dopolnjevanjem 
z drugimi finan čnimi instrumenti EU, zlasti z ESS.  
1.3. Operativni cilji 
Operativni cilj za ESS je poenostavitev izvajanj a. Naslednji izbrani kazalniki kažejo stopnjo 
poenostavitve: i) črpanje sredstev (cil j: 100 % ali odsotnost samodejnega prenehanja 
obveznosti), ii) stopnja napake (c ilj: manj kot 2 %) in iii) upor aba poenostavljenih možnosti 
obračunavanja stroškov (cilj: vsaj 75 % skupnih stro škov donacij). Vsebina operativnih ciljev 
se določi v operativnih programih. 
Operativna cilja Evropskega sklada za prilagod itev globalizaciji sta hi treje podpreti presežne 
delavce (manj kot v osmih mesecih) ter pomaga ti, da vsaj 50 % delavcev, ki prejmejo pomo č, 
v 12 mesecih najde novo in  zanesljivo zaposlitev.  
Operativni cilji se dolo čijo tudi za instrumente ne posrednega upravljanja.  
MOŽNOSTI POLITIKE  
Obravnavane možnosti zajemajo na slednje razsežnos ti: i) podro čje uporabe ESS, ii) možnosti 
za poenostavitev stroškovnega ra čunovodstva ESS, iii) status Evropskega sklada za 
prilagoditev globalizaciji in povezava z ESS,  iv) odnos med instrumenti neposrednega 
upravljanja in povezava z ESS. Za vsako razs ežnost je bila vrsta obravnavanih možnosti 
oblikovana na podlagi dialoga z zain teresiranimi stranmi in priporo čil iz raziskav na tem 
področju. 
Možnosti za podro čje uporabe ESS segajo od ozke osredoto čenosti na zaposlovanje in 
mobilnost do precej širše zastavljenega podro čja uporabe, ki zajema ukrepe za dohodkovno 
podporo. Možnosti poenostavitve se razlikujejo predvsem glede na  stopnjo, do kate re so lahko 
ali morajo biti uvedene razli čne poenostavljene možnosti povra čila, ter ali se te možnosti 
lahko povežejo z rezultati. To odraža razpravo iz ocene u činka uredbe o splošnih dolo čbah za 
Evropski sklad za regionalni r azvoj (ESRR), Kohezijski sklad in Evropski socialni sklad 
(ESS). 
 
SL 6   SL Možnosti, obravnavane za Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji16, segajo od ohranitve 
obstoječega stanja do lastnega prora čuna, v okviru ESS ali kot samostojnega instrumenta.  
Možnosti, obravnavane za instrumente neposr ednega upravljanja, so ohranitev obstoje čega 
stanja, enotni integrirani program neposredn ega upravljanja in integracija instrumentov 
neposrednega upravljanja v ESS. 
Možnost politike nefinanciranja je bila izlo čena v zgodnji fazi. To bi pomenilo prekinitev 
evropske finan čne podpore za aktivne po litike trga dela, u činkovito vseživljenjsko u čenje, 
spodbujanje mobilnosti delavcev in posodabljanj e sistemov socialne varnosti. Taka možnost 
bi neposredno prizadela milijone državljanov na leto, zabrisala najoprijemljivejši izraz solidarnosti EU ter znatno okrnila zmožnost za spodbujanje ciljev zaposlitvene in socialne politike EU. 
A
NALIZA IN PRIMERJAVA MOŽNOSTI  
Ta analiza je predvsem kvalitativna in se osredoto ča na socialne in ekonomske u činke. Na 
splošno naj bi vsi instrumenti olajševali al i blažili spremembe v ekonomskih strukturah, 
vključno v zaposlitvenih strukturah. Kot je  navedeno v oddelku o ciljih, so u činki 
zaposlitvenih in socialnih politik, ki naj bi sicer lajšale prehod na nizkooglji čno gospodarstvo, 
odvisni od njihovega dejanskega izvaja nja in ne neposredno od zakonodajnih dolo čb.  
1.4. Področje uporabe ESS 
V ekonomskem smislu bo ESS, ki se osredoto ča zgolj na politike in ukrepe, ki neposredno 
privedejo do zaposlitve (vklju čno s podporo za terciarno in pok licno izobraževanje ), a priori 
zagotovil usmerjenost ESS na ukrepe ekonomskega pomena. Osredoto čenost na trg dela pa bi 
pomenila poudarek na posameznikih, pri čemer lahko ovire za zaposlitev izvirajo na primer iz 
gospodinjstva. Osredoto čenost ESS zgolj na vklju čevanje na trg dela in usposabljanje bi bila 
najbrž preozka. 
Na drugi strani razširitev podro čja uporabe ESS na dohodkovno podporo ni splošno sprejeta 
možnost. Izdatki držav članic in regionalnih organov za  pasivne ukrepe so popolnoma 
drugačnega obsega kot sredstva, ki so  lahko na voljo v okviru ESS.17 Poleg tega je 
zagotavljanje dohodkovne podpore predvsem obveznos t nacionalnih ali re gionalnih organov. 
Podpora pasivnim ukrepom bi spremenila nara vo ESS in bi lahko bila celo v nasprotju z 
določbami Pogodbe. Vsaka vsota, porabljena za pa sivne ukrepe, pomeni manj sredstev za 
druge dejavnosti, kjer je evr opska dodana vrednost lahko o čitna. 
Različne možnosti podro čja uporabe so analizirane tudi z vidika njihovega prispevka k 
specifičnim ciljem ESS. Dejanski prispevki bodo odvisni od odlo čitev o financiranju glede 
višine sredstev, dodeljenih dolo čenemu podro čju politike. Odlo čitve bodo sprejete zgolj v 
                                                 
16 Nedavno sprejeti predlog ve čletnega finan čnega okvira za obdobje 2014–2020 je razširil podro čje 
uporabe Evropskega sklada za pr ilagoditev globalizaciji na pomo č kmetom, katerih preživetje bi lahko 
bilo prizadeto zaradi globalizacije. Te dolo čbe so odgovor na potrebo po lažjem prilagajanju zaradi 
mednarodnih trgovinskih sporazumov. 
17 Med programskim obdobjem 2007–2013 je prora čun, na voljo za ESS, znašal skoraj 76 milijard EUR. 
Večletni finan čni okvir dolo ča za ESS vsaj 84 milijard EUR za sedemletno programsko obdobje 2014–
2020. 
 
SL 7   SL okviru pogajanj o operativnih programih z državami članicami. Ocena je torej kvalitativna in 
temelji na hierarhiji ciljev. 
Najboljša možnost je razširjeno podro čje uporabe ESS, vendar brez vklju čitve ukrepov za 
dohodkovno podporo. Ta možnost bo verjetno pove čevala učinkovitost, saj omogo ča 
vključitev večjega števila akterjev ter lažje oblikovanje programov gled e na lokalne potrebe in 
vzpostavljene sisteme izvajanja. 
Preglednica 1. Primerjava možnosti podro čja uporabe 
 Specifi čni cilji  
Možnosti  Zaposlovanje  Izobraževanje  Vključevanje  Povečevanje 
institucionalne 
zmogljivosti  Oportunitetni 
stroški  
1.1 – 
Nespremenjen
a politika  0 0 0 0 0 
1.2 – 
Osredoto čenost 
na 
zaposlovanje  + -- -- -- + 
1.3 – 
Razširjeno 
področje 
uporabe  = = + ++ - 
1.4 – Razširjeno 
področje 
uporabe, vključno s 
pasivnimi 
ukrepi
 -- - - + - 
Legenda: + pomeni ve čji učinek (ali ve čje oportunitetne stroške) v primerjavi z nespremenjeno politiko; - 
pomeni manjši u činek (ali manjše oportunitetne stroške).  
1.5. Poenostavitev 
Možnosti se razlikujejo glede na stopnjo, do katere so uvedeni st andardizirani sistemi 
obračunavanja in povra čila stroškov, ter ali se lahko povežejo z uspešnostjo. V primeru 
nespremenjene politike bodo or gani upravljanja ob prostovo ljni uporabi takih sistemov 
verjetno po časi začeli pogosteje uporabljati te možnosti. Pri možnosti 3 bi bila vsa pla čila 
vezana na predhodno dogovorjene stopnje uspešnosti.  S tem bi se sicer lahko poenostavilo 
izvajanje programov, njihovo oblikovanje pa bi  verjetno postalo zn atno bolj kompleksno. 
Posledica potrebe po dogovoru gled e stopenj uspešnosti je la hko selektivni pristop in 
morebitno pomanjkanje inovativnej ših ukrepov. Možnost 2 zagotavlja ve čjo prožnost (v 
primerjavi z možnostma 1 in 3), saj organom upravljanja omogo ča najširšo izbiro možnosti za 
uvedbo poenostavitev, ki se jim zdijo zanesljive in  ustrezajo njihovim potrebam. Ta možnost 
naj bi zagotovila najve č uspeha pri doseganju operativnega c ilja in je zato najboljša možnost. 
Preglednica 2. Primerjava možnosti poenostavitve  
 2.1 – Nespremenjena 
politika  2.2 – Sorazmerni 
pristop  2.3 – Predpisani pristop  
 
SL 8   SL Učinkovitost  0 ++ + 
Prožnost  0 + - 
Upravno breme  0 + - 
Legenda: + pomeni boljšo možnost v primerjavi z nespremenjeno politiko; - pomeni slabšo možnost.  
1.6. Odnos med Evropskim skladom za pr ilagoditev globalizaciji in ESS 
Z vključitvijo Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v ESS ali preoblikovanjem tega 
sklada v samostojen instrument z lastnim prora čunom bi bilo izvajanje verjetno hitrejše od 
sedanjega. Vendar bi to spremenilo naravo in profil ukrepanja, ki mora ostati izredno. Poleg 
tega bi to pomenilo ve čjo togost v smislu prora čunske porabe, dejanske potrebe pa so po 
naravi zelo nepredvidljive. Mo žnost nespremenjene politike omogo ča največjo prožnost ter ne 
izključuje nadaljnjih reform za pospešitev postopka odlo čanja.  
Preglednica 3. Primerjava možnosti za Evro pski sklad za prilagoditev globalizaciji  
 3.1 – Nespremenjena 
politika  3.2 – Vklju čitev 
Evropskega sklada za 
prilagoditev 
globalizaciji v ESS  3.3 – Samostojni sklad z 
lastno prora čunsko 
vrstico  
Hitrost izvajanja  0 + + 
Učinkovitost  0 - - 
Uspešnost  0 0 0 
 
1.7. Povezave med ESS in instrumenti neposrednega upravljanja 
Rezultati programa PROGRESS so podlaga za pobude politike, ki so po potrebi podprte z 
lastnimi ocenami u činka. Ocena socialnih, okol jskih in ekonomskih u činkov se mora izvesti 
na ravni teh pobud politike. Anal iza možnosti in njihova nada ljnja primerjava sta torej 
omejeni na merila uspešnosti, u činkovitosti in usklajenosti. 
V okviru možnosti nespremenjene politike  PROGRESS, EURES in Evropski mikrofinan čni 
instrument še naprej obstajajo kot lo čeni instrumenti poleg ESS. Možnost za pove čanje 
usklajenosti politike s povezovanjem pr ograma PROGRESS s podporo samozaposlovanju in 
podjetništvu, ki jo zagotavlja mikrofinan čni instrument, ter mobilnosti delavcev v EU, ki se 
spodbuja v okviru EURES, ni izrabljena. Pove čanje učinkovitosti zaradi racionalizacije 
finančnih instrumentov tako ne bi bilo mogo če. Zaradi vseh teh razlogov se možnost 4.1  
izloči. 
Možnost 4.2  je najboljša možnost. Zato je potrebe n nov integrirani program za zaposlovanje, 
socialno politiko in vklju čevanje, ki združuje PROGRESS, EURES in mikrofinan čni 
instrument. Ta možnost Komisiji omogo ča, da pove ča usklajenost politike in u činek svojih 
instrumentov, s katerimi skuša uresni čiti skupne cilje politike. Poleg tega v primerjavi z 
možnostjo 4.1  zagotavlja ve čjo učinkovitost v smislu znatne racionalizacije instrumentov 
neposrednega upravljanja, poenostavitve pravil  in postopkov upravljanja ter prožnosti z 
 
SL 9   SL dodeljevanjem sredstev glede na spremenljive prednostne naloge politike. Poudarek je na 
inovativnem pristopu k odziva nju na dolgoletne social ne izzive (vzajemno u čenje, partnerstva 
med akterji javnega, zasebnega in  terciarnega sektorja , naložbe v socialna podjetja). Sinergije 
in dopolnjevanje z ESS je mogo če bolje dose či z ustreznim usklajevanjem, ki ga izvaja 
Komisija, kot pa z združ itvijo teh instrumentov v ESS, kot je predlagano pod možnostjo 4.3 . 
Glavna razlika med možnostjo 4.2  in možnostjo 4.3  je, da naj bi bili v skladu z možnostjo 4.3 
vsi trije instrumenti združeni kot elemen t ESS za neposredno upravljanje. Tak enotni 
instrument bi nedvomno pove čal usklajenost prora čunske podpore EU in obseg (deleža ESS) 
ter izboljšal doslednost izvajanja. Po drugi strani pa bi se lahko zaradi ve čje kompleksnosti 
učinkovitost zmanjšala. Za enotni instrument bi  bila potrebna dva glavna elementa, ki se 
izvajata po popolnoma druga čnih pravilih upravljanja (t j. deljeno, neposredno in skupno 
upravljanje). Poleg tega ta možnost zajema politi čna in institucionalna tveganja, ki so nujno 
povezana s sprejetjem prekomerno zapletene uredbe o ESS. Zato je treba možnost 4.3  izločiti. 
Preglednica 4. Primerjava možnosti za  instrumente neposrednega upravljanja  
 4.1 – Nespremenjena 
politika  4.2 – Integrirani 
program neposrednega 
upravljanja  4.3 – Vklju čitev v ESS 
kot element 
neposrednega 
upravljanja  
Učinkovitost  0 + - 
Kritična masa  0 + + 
Usklajenost in uspešnost  0 ++ + 
Politična in 
institucionalna tveganja  0 + - 
Legenda: + pomeni boljšo možnost v primerjavi z nespremenjeno politiko; - pomeni slabšo možnost.  
SPREMLJANJE IN VREDNOTENJE  
1.8. ESS 
V okviru obstoje čih uredb o strukturnih skladih sta sp remljanje in vrednotenje predvsem 
odgovornost držav članic. Nacionalni organi upravlj anja morajo vzpostaviti sistem 
spremljanja ter zagotoviti letna poro čila in kon čno poročilo o izvajanju. Splošna razdelitev 
odgovornosti bo ostala nespremenjena. Vendar  imajo sedanji sistemi spremljanja in 
vrednotenja ESS nekaj pomanjkljivosti: kakovost podatkov je neenotna, metode zbiranja podatkov se mo čno razlikujejo med državami članicami, poleg tega pa ni nobenih informacij 
o intenzivnosti pomo či za posameznike. Zaradi tega je tež ko združiti rezultate na ravni EU ali 
oceniti dolgoro čne učinke ukrepov ESS za posamezne udeležence ter gospodarstva in sisteme 
držav članic na splošno. 
Prihodnji sistem spremljanja in vrednotenja bo zato osredoto čen predvsem na dolo čitev 
minimalnih standardov kakovos ti ter uvedbo obveznih skupnih kazalnikov. S tem naj bi se 
zagotovilo, da bodo rezultati sprem ljanja trdni in zanesljivi ter da bo vrednotenje usmerjeno 
na ocenjevanje uspešnosti in u činka podpore ESS. 
 
SL 10   SL 1.1. Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji 
Spremljanje in vrednotenje sta predvsem odgovornost držav članic. V prihodnosti bodo 
morale države članice posebej spremljati doseganje opera tivnih ciljev z vidika  števila ljudi, ki 
se ponovno zaposlijo po 12 in 24 me secih izvajanja. Komisija bo izvedla vmesno vrednotenje, 
s katerim bo ocenila uspešnost in trajnost rezultatov, sledilo pa bo naknadno vrednotenje. 
1.9. Integrirani program za zaposlovanje , socialno politiko in vklju čevanje 
(program socialnega razvoja) 
Integrirani program za zaposlovanje, socialno politiko in vklju čevanje bo še naprej 
osredotočen predvsem na rezultate in dosežke in ma nj na sredstva in dejavnosti. Integrirani 
program se bo zato spremljal letno, da bi o cenili napredek pri doseganju njegovih specifi čnih 
in operativnih ciljev gl ede na jasne kazalnike18 ter omogo čili vse potrebne prilagoditve 
prednostnih nalog politike in financiranja. Inte grirani program se bo vrednotil tudi vmesno in 
naknadno. Možnost združitve treh instrumentov bo Komisiji omogo čila poenostavitev 
ureditev glede vrednotenja in zmanjšanje nji hovih stroškov. 
                                                 
18 Kazalniki bodo oblikovani v okviru predhodnega vrednoten ja za integrirani program.