[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 3.6.2009

COM(2009) 254 konč.

2009/0072 (CNS)

Predlog

ODLOČBA SVETA

o evropskem letu prostovoljstva (2011) {SEC(2009)725}

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. Uvod

Prostovoljstvo je bistveni izraz državljanske udeležbe in demokracije, s katerim se uresničujejo evropske vrednote, kot sta solidarnost in nediskriminacija, ter prispeva k usklajenemu razvoju naših družb. Pomembno vlogo ima na različnih področjih, kot so izobraževanje, mladi, kultura, šport, okolje, zdravje, socialno varstvo, varstvo potrošnikov, humanitarna pomoč, razvojna politika, raziskave, enake možnosti in zunanji odnosi. Prostovoljstvo je hkrati tudi pomembna priložnost za učenje, ker vključevanje v prostovoljno delo zagotavlja državljanom nove spretnosti in krepi njihov občutek pripadnosti družbi.

Prostovoljstvo ima zato dvojno prednost: z doseganjem rezultatov in vzpostavljanjem solidarnostnih vezi prispeva k socialni koheziji družbe, s krepitvijo njihovega znanja in osebnostnega razvoja pa pomaga tudi samim prostovoljcem. Ti dve prednosti pomembno prispevata k socialni agendi EU, katere cilj je ustvarjanje več priložnosti za državljane EU, izboljšanje dostopa do kakovostnih storitev in izkazovanje solidarnosti do tistih, na katere spremembe negativno vplivajo. V težavnih gospodarskih razmerah je še pomembneje, da Evropska unija prizna pomembnost prostovoljstva. Poleg tega je prostovoljstvo z mednarodnega vidika izraz solidarnosti z državami v razvoju in priznavanje medsebojne odvisnosti vseh skupnosti v vse bolj globaliziranem svetu.

Evropa ima bogato tradicijo prostovoljstva, ki pogosto temelji na članstvu v organizacijah civilne družbe. Državljanska udeležba se je v zadnjih desetletjih zelo spremenila, ker se v družbah povečuje individualizem ter se bolj poudarjajo vrednote neodvisnosti in samoizražanja. To je izziv za prostovoljstvo, ker se mora ta sektor zdaj prilagoditi novim vrstam in oblikam udeležbe, za katere je pogosto značilno selektivno in kratkoročno sodelovanje. Na nacionalni ravni morajo države članice in druge zainteresirane strani posodobiti svojo politiko in infrastrukturo, da se več ljudem omogoči opravljanje prostovoljnega dela na različne načine in v različnih življenjskih obdobjih. Razviti je treba prostovoljstvo, ki ga podpirajo delodajalci, poiskati nove načine za vključevanje mladih in ugotoviti, kako izkoristiti zmožnosti starejših oseb.

V evropskem letu prostovoljstva se bo spodbujal poglobljen in bolj strukturiran dialog ter izmenjava dobre prakse na tem področju med upravnimi organi in drugimi zainteresiranimi stranmi v državah članicah. To bo prispevalo k izboljšanju pogojev za prostovoljstvo v Evropski uniji.

2. Evropsko leto prostovoljstva

2.1 Izzivi in priložnosti

Države članice EU imajo zelo raznoliko tradicijo, dojemanje, kulturo in pravne okvire prostovoljstva. Vendar so temeljne vrednote in razlogi, zaradi katerih ljudje po vsej Evropi opravljajo prostovoljno delo, kljub različnim nacionalnim okoliščinam pravzaprav enaki. Pomoč drugim je za prostovoljce pomembna, koristi take pomoči za družbo pa so jasne. Zaradi prostovoljnih dejavnosti je manj rasizma in predsodkov, prispevajo pa tudi k medkulturnemu in medverskemu dialogu. Prostovoljstvo vključuje vse starostne skupine, zato lahko spodbuja medgeneracijsko solidarnost. S prostovoljstvom se lahko spodbuja dejavna udeležba mladih v družbi. Prav tako ponuja velike možnosti za spodbujanje aktivnega staranja in obvladovanje demografskih sprememb, ker zagotavlja možnost, da se izkušnje starejših oseb uporabijo v korist družbe.

Podjetja spoznavajo pomembnost podpiranja prostovoljne dejavnosti, kar je pogosto del njihovih strategij za družbeno odgovornost podjetij. Prostovoljstvo zaradi svoje izobraževalne razsežnosti in spretnosti, ki jih zagotavlja, izboljšuje zaposljivost ljudi. Prav tako lahko omogoči aktivno delovanje v obdobjih brezposelnosti ter tako ljudem pomaga, da se izognejo marginalizaciji, izboljšajo svoj profil kot iskalci zaposlitve in se lažje ponovno vključijo na trg dela. To je zdaj, ko se družbe srečujejo s posledicami sedanje gospodarske krize, zelo pomembno.

Vendar se poleg družbe spreminjajo tudi zahteve do ljudi v zvezi z izobraževanjem, poklicno potjo ter časom, ki ga lahko namenijo svojim družinam in počitku. Te spremembe vplivajo na to, koliko časa lahko ljudje namenijo prostovoljstvu, kdaj in kako želijo opravljati prostovoljno delo ter kaj pričakujejo od organizacij, ki jim prostovoljno pomagajo. Pristojni organi in organizacije civilne družbe v vseh državah članicah se v različni meri spoprijemajo z enakimi izzivi, kako spodbuditi več ljudi k prostovoljstvu, olajšati njihovo sodelovanje in zagotoviti ustrezne standarde za dejavnosti, ki se izvajajo. Treba pripraviti ustrezne spodbude za posameznike in podjetja. Vzpostaviti je treba ustrezno ravnovesje med doseganjem višje stopnje strokovnosti ter ohranjanjem svobode in prilagodljivosti, ki sta pomembni lastnosti tega sektorja. V vseh državah članicah obstajajo tudi konkretne ovire za doseganje možnih pozitivnih vplivov prostovoljstva, kot so pomanjkanje ozaveščenosti, informacij in podpornih sistemov (usposabljanje itd.), omejevalne pravne določbe, neustrezni programi mednarodne izmenjave in nepriznavanje pravnega statusa.

Evropske prostovoljske organizacije se zavedajo dejstva, da spretnosti in kvalifikacije prostovoljcev ne ustrezajo vedno potrebam držav v razvoju. Vendar lahko prostovoljci pogosto pomembno prispevajo k izboljšanju kakovosti življenja v skupnosti ali zagotovijo več priložnosti v vse bolj globaliziranem svetu, če se spretnosti in izkušnje prostovoljcev uskladijo z razvojnimi potrebami neke skupine ali skupnosti.

Vse možnosti prostovoljstva še nikakor niso izkoriščene. Čeprav se s prostovoljstvom dejavno ukvarjajo trije izmed desetih evropskih državljanov, pa jih skoraj osem izmed desetih meni, da je pomoč drugim pomemben del njihovega življenja. Razlika med sedanjimi in mogočimi prostovoljci je še večja pri mladih: čeprav v prostovoljnih dejavnosti sodeluje le 16 % mladih evropskih državljanov, so skoraj trije izmed štirih naklonjeni oblikovanju več programov za spodbujanje prostovoljnega dela. Velike razlike med državami dokazujejo potrebo po vzajemnem učenju in možnosti, ki jih ponuja. Veliko možnosti se lahko uresniči tudi z večjo mobilnostjo prostovoljcev v Evropski uniji.

Zato je treba olajšati vzajemno učenje in ozaveščanje po vsej Evropi, da se okrepi strokovnost v sektorju ter bodo lahko države članice in civilna družba bolje obvladovale zgoraj navedene izzive. To bo prispevalo k izkoriščanju možnosti za prostovoljstvo v Evropi in pospešilo doseganje socialnih ciljev Unije.

2.2 Cilji in dejavnosti

V skladu s prenovljeno socialno agendo EU bo splošni cilj evropskega leta spodbujanje in podpiranje prizadevanj držav članic, lokalnih in regionalnih organov ter civilne družbe, zlasti z izmenjavo izkušenj in dobrih praks, za ustvarjanje ugodnih pogojev za prostovoljstvo v Evropski uniji. Predlagajo se štirje cilji:

1. vzpostavljanje ugodnega okolja za prostovoljstvo v EU – za uveljavitev prostovoljstva kot načina za spodbujanje državljanske udeležbe in dejavnosti na medosebni ravni v EU;

2. okrepitev pristojnosti prostovoljskih organizacij in izboljšanje kakovosti prostovoljnega dela – za olajševanje prostovoljstva ter spodbujanje mrežnega povezovanja, mobilnosti, sodelovanja in sinergije med prostovoljskimi organizacijami in drugimi sektorji v EU;

3. nagrajevanje in priznavanje prostovoljnih dejavnosti – za spodbujanje ustreznih spodbud za posameznike, podjetja in organizacije za razvoj prostovoljstva ter doseganje bolj sistematičnega priznavanja prostovoljstva pri oblikovalcih politike, organizacijah civilne družbe in delodajalcih v zvezi z znanjem in kompetencami, pridobljenimi pri prostovoljnem delu;

4. krepitev ozaveščenosti o koristih in pomembnosti prostovoljstva – za večjo splošno ozaveščenost o pomembnosti prostovoljstva kot izraza državljanske udeležbe in primera dejavnosti na medosebni ravni, ki prispeva k zadevam v skupnem interesu vseh držav članic, kot sta usklajen družbeni razvoj in gospodarska kohezija.

V skladu s temi cilji se bodo v tem letu dejavnosti na evropski ravni osredotočile na izmenjavo dobrih praks ter ukrepe obveščanja in krepitve ozaveščenosti, kot so odmevni dogodki, ki vključujejo vse zainteresirane strani. Podobne dejavnosti se bodo v državah članicah izvajale prek nacionalnih usklajevalnih struktur. Pomemben vidik bo spodbujanje prostovoljskih organizacij in drugih zainteresiranih strani, da v tem letu začnejo in nadaljujejo izvajanje programov.

Prostovoljstvo je ključni del več programov Skupnosti, ki spodbujajo predvsem mobilnost prostovoljcev, kot so program Mladi v akciji, zlasti prek Evropske prostovoljne službe, ter program vseživljenjskega učenja in program Evropa za državljane. Organizacije, ki so dejavne na tem področju, prejemajo tudi pomoč EU na področjih humanitarne pomoči, razvojne politike, človekovih pravic, zdravja in okolja ter varstva potrošnikov. Ta predlog torej temelji na prizadevanjih za mobilizacijo v drugih programih EU, ki bodo pomembni mehanizmi za izvajanje evropskega leta. Programe obveščanja in krepitve ozaveščenosti v evropskem letu bo dopolnila kritična masa konkretnih projektov v zvezi z prostovoljstvom na več področjih. Vsem tem projektom (in programom, na katerih temeljijo) bo koristila večja prepoznavnost, ki jim jo bosta prinesla znak „Evropsko leto prostovoljstva“ in kampanja za ozaveščanje javnosti.

3. Posvetovanja

Komisija že nekaj časa preučuje večjo vlogo, ki bi jo lahko imela Evropa na področju prostovoljstva. Evropska prostovoljna služba je bila ustanovljena leta 1996. Od leta 2002 je prostovoljstvo ključni vidik mladinske politike in eden od dogovorjenih skupnih ciljev odprte metode koordinacije za mladinsko politiko. Komisija se je aprila 2006 posvetovala o prihodnjem razvoju prostovoljstva tudi z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom. Odbor je v svojem mnenju iz decembra 2006[1] priporočil dejavnosti na evropski ravni za krepitev ozaveščenosti o pomembnosti prostovoljstva. To zamisel sta podprla večina ključnih zainteresiranih strani in Evropski parlament, ki je v zvezi s tem julija 2008 sprejel resolucijo[2], v kateri poziva k razglasitvi leta 2011 za evropsko leto prostovoljstva.

Komisija je o tej pobudi redno, odprto in pregledno razpravljala z glavnimi zainteresiranimi stranmi. Poleg tega je nedavno potekalo več posvetovanj o vprašanjih, povezanih s prostovoljstvom:

- posvetovanja v zvezi s sedanjimi programi Komisije o dejavnem državljanstvu, mladih, kulturi in vseživljenjskem učenju (izobraževanje in usposabljanje);

- postopek posvetovanja, ki je potekal jeseni 2008 kot del priprav na novi evropski okvir za sodelovanje na področju mladinske politike.

Rezultati posvetovanj kažejo, da bi se s predlogom za evropsko leto prostovoljstva strinjale vse zainteresirane strani. Zainteresirane strani so poudarile možnosti, ki jih razglasitev evropskega leta ponuja za obveščanje in mobilizacijo, ter dale koristne predloge glede namena in oblike pobude. Rezultati posvetovanja z zainteresiranimi stranmi so se uporabili za določitev ciljev in ukrepov za evropsko leto. Obdobje do evropskega leta bo več različnim zainteresiranim stranem zagotovilo dodatne priložnosti za sodelovanje pri njegovem načrtovanju in pripravi.

4. Primernost predlaganega instrumenta, subsidiarnost in dodana vrednost sodelovanja EU

Pristojnosti Evropske unije na področju prostovoljstva so omejene, zato njeni ukrepi ne smejo presegati podpore za prizadevanja držav članic. Evropsko leto prostovoljstva je ob upoštevanju načela subsidiarnosti ustrezen način za spoprijemanje s temi izzivi.

Izmenjava informacij in krepitev ozaveščenosti o možnostih za boljšo uporabo prostovoljstva kot oblike državljanske udeležbe bosta EU pomagala pri doseganju ciljev, kot so višji življenjski standard in večja kakovost življenja, doseganje višje stopnje zaposlenosti, večja socialna kohezija in boj proti socialni izključenosti.

Za doseganje teh ciljev in zgoraj navedenih ciljev Skupnosti je treba sprejeti usklajene ukrepe, ki vključujejo ljudi iz vseh starostnih skupin in odražajo večrazsežnostno naravo prostovoljstva ter presegajo vidike izobraževanja ali socialne vključenosti. Vendar v Pogodbi niso izrecno navedena pooblastila, na katerih bi ti ukrepi temeljili. Zato Komisija predlaga, da se Evropsko leto prostovoljstva utemelji s členom 308 Pogodbe, v skladu s katerim lahko Svet na predlog Komisije in po posvetovanju z Evropskim parlamentom soglasno sprejme ustrezne ukrepe.

Evropsko leto se bo izvajalo v tesnem sodelovanju z državami članicami, Evropskim parlamentom, Evropskim ekonomsko-socialnim odborom, Odborom regij in organizacijami civilne družbe na različnih ravneh.

Ciljev predloga ni mogoče ustrezno uresničiti le z delovanjem držav članic, ker z ukrepi na nacionalni ravni ne bi dosegli koristi, ki jih zagotavljajo vseevropske izmenjave izkušenj in dobrih praks med državami članicami. Usklajevanje na ravni EU dodaja evropsko razsežnost in prispeva k večjemu učinku evropskega leta v smislu krepitve ozaveščenosti, preglednosti ter nadnacionalne izmenjave zamisli in dobre prakse.

Evropsko leto prostovoljstva lahko vodi k političnim razpravam, spodbuja vzajemno učenje med organizacijami za razvoj prostovoljstva in krepi izmenjavo dobrih praks med državami članicami za ustvarjanje ugodnih pogojev za prostovoljstvo, na podlagi katerih je pripravljenost ljudi na sodelovanje v prostovoljnih dejavnostih usklajena z boljšimi in bolj dostopnimi možnostmi.

Z evropskim letom se bo okrepila ozaveščenost o pomembnosti prostovoljstva za spodbujanje socialne kohezije in izboljšanje zaposljivosti ljudi. V tem smislu obravnava probleme, s katerimi se srečujejo vse države članice. Okrepila se bo zavest o pripadnosti in zavezanost državljanov svoji družbi na vseh ravneh, tj. lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni. Evropsko leto bo z nadnacionalno izmenjavo zamisli in sodelovanjem poudarilo povezavo med prostovoljnim delovanjem na lokalni ravni in njegovo pomembnostjo v splošnejšem evropskem okviru.

Prostovoljci, prostovoljske organizacije in druge zainteresirane strani na lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni bodo s sodelovanjem v evropskem letu postali bolj vplivni, njihova prizadevanja pa bodo splošneje priznana. V evropskem letu bo dosežena kritična masa dejavnosti, kar bo prispevalo h krepitvi učinka obstoječih politik za prostovoljstvo.

5. Proračun in izvajanje

Komisija bo odločbo izvajala na ravni Skupnosti. Države članice bodo trdno vključene v izvajanje leta prek nacionalnih usklajevalnih organov, ki jih bo sofinancirala Skupnost. Poleg tega bo Komisija organizirala srečanja nacionalnih koordinatorjev zaradi usklajevanja izvajanja. Predlog glede na nizek proračun ne predvideva, da bi bil v izvajanje vključen formalno imenovan odbor.

Na ravni Skupnosti bodo pri dejavnostih evropskega leta sodelovali Evropski parlament, Evropski ekonomsko-socialni odbor in Odbor regij.

Proračun za evropsko leto 2011 bo 6 000 000 EUR. Poleg tega je Komisija v predhodnem predlogu proračuna za leto 2010 predlagala dodelitev 2 000 000 EUR za izvajanje pripravljalnih del.

2009/0072 (CNS)

Predlog

ODLOČBA SVETA

o evropskem letu prostovoljstva (2011)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 308 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,[3]

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta[4],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Cilj Skupnosti in držav članic je spodbujanje razvoja človeških virov za doseganje višje stopnje zaposlenosti in boj proti socialni izključenosti.

(2) Skupnost v skladu s členom 3.1(q) Pogodbe prispeva h kakovostnemu izobraževanju in usposabljanju.

(3) Prostovoljstvo pomeni neformalno izobraževalno izkušnjo, ki zagotavlja razvoj strokovnega znanja in spretnosti ter kompetenc, in je pomemben način za dejavno državljansko udeležbo. Ukrepi, ki jih izvajajo prostovoljci vseh starosti, so ključni za razvoj demokracije, ki je eno izmed temeljnih načel Evropske unije, ter prispevajo k razvoju človeških virov in socialni koheziji.

(4) V hitro spreminjajočih se družbah je treba zagotoviti učinkovitost infrastrukture za prostovoljno delo, da se omogoči sodelovanje več ljudi v prostovoljnih dejavnostih. Zato je pomembno podpirati vzajemno učenje in izmenjavo dobrih praks na ravni Skupnosti.

(5) Na medvladni konferenci leta 1997 je bila sprejeta Deklaracija 38 o prostovoljstvu[5], ki je bila priložena sklepni listini Amsterdamske pogodbe in je priznala pomemben prispevek prostovoljnih dejavnosti k razvoju družbene solidarnosti.

(6) Komisija je v Sporočilu iz junija 1997 o podpiranju vloge prostovoljnih organizacij in ustanov v Evropi[6] poudarila tri vidike prostovoljskih organizacij in ustanov: gospodarski vidik v smislu odpiranja delovnih mest, socialni vidik v smislu prispevka k opredelitvi socialne politike in s tem k družbenemu napredku ter politični vidik v smislu krepitve demokracije, državljanstva in državljanske udeležbe.

(7) Na podlagi bele knjige o mladih[7] iz leta 2001 so države članice leta 2002 priznale prostovoljstvo kot ključni vidik mladinske politike in se dogovorile o skupnih ciljih za prostovoljne dejavnosti mladih v odpri metodi koordinacije za mlade[8].

(8) Evropski ekonomsko-socialni odbor je decembra 2006 pozval Evropsko komisijo, naj „razglasi leto prostovoljcev in nato čim prej objavi belo knjigo o prostovoljnih dejavnostih in aktivnem državljanstvu v Evropi“[9].

(9) Evropski parlament je marca 2008 sprejel Poročilo o prispevku prostovoljstva h gospodarski in socialni koheziji, v katerem države članice ter regionalne in lokalne organe spodbuja k priznavanju pomembnosti prostovoljstva pri krepitvi socialne in gospodarske kohezije[10].

(10) Evropski parlament je julija 2008 sprejel pisno izjavo, v kateri je pozval k razglasitvi evropskega leta prostovoljstva v letu 2011[11].

(11) Svet je 20. novembra 2008 sprejel priporočilo o mobilnosti mladih prostovoljcev po Evropi, katerega cilj je razširjati čezmejne prostovoljne dejavnosti mladih v EU[12].

(12) Prostovoljstvo je cilj več programov Skupnosti, ki se osredotočajo na mobilnost prostovoljcev, kot so Evropska prostovoljna služba programa Mladi v akciji, program vseživljenjskega učenja in program Evropa za državljane.

(13) Po vsej Evropi se izvaja veliko različnih prostovoljnih dejavnosti, ki jih je treba ohranjati in še naprej razvijati.

(14) Prostovoljstvo lahko prispeva k usklajenemu razvoju evropskih družb. Prostovoljne dejavnosti so pomembna neformalna izobraževalna izkušnja, s katero se dosežejo večje strokovno znanje in kompetence ter ki prispeva k zaposljivosti in občutku solidarnosti, razvija socialne spretnosti, olajša vključevanje v družbo in krepi državljansko udeležbo.

(15) Kljub temu možnosti prostovoljstva še niso v celoti izkoriščene. Evropsko leto prostovoljstva bo priložnost, da se na evropski ravni dokaže, da prostovoljstvo povečuje državljansko udeležbo. Prostovoljstvo lahko prispeva h krepitvi občutka pripadnosti in zavezanosti državljanov svoji družbi na vseh ravneh, tj. lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni.

(16) Leto 2011 bo deseta obletnica mednarodnega leta prostovoljcev, ki so ga leta 2001 razglasili Združeni narodi.

(17) Ta odločba določa finančni okvir, ki bo prednostni referenčni okvir za proračunski organ v smislu točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju z dne 17. maja 2006[13].

(18) Zaradi potrebe po nadnacionalni izmenjavi informacij in razširjanju dobrih praks v vsej Skupnosti ciljev za predlagano evropsko leto ni mogoče v celoti doseči na ravni držav članic, ampak se lahko zaradi obsega predlaganih ukrepov bolje dosežejo na ravni Skupnosti. V skladu z načelom sorazmernosti, kot je določeno v členu 5 Pogodbe ES, ta odločba ne presega okvirov, potrebnih za doseganje teh ciljev –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Predmet

Leto 2011 se razglasi za „evropsko leto prostovoljstva“ (v nadaljevanju: evropsko leto).

Člen 2

Cilji

Splošni cilj evropskega leta je spodbujanje in podpiranje prizadevanj držav članic, lokalnih in regionalnih organov ter civilne družbe, zlasti z izmenjavo izkušenj in dobrih praks, za ustvarjanje ugodnih pogojev za prostovoljstvo v Evropski uniji.

Cilji evropskega leta so:

1. vzpostavljanje ugodnega okolja za prostovoljstvo v EU – za uveljavitev prostovoljstva kot načina za spodbujanje državljanske udeležbe in dejavnosti na medosebni ravni v EU;

2. okrepitev pristojnosti prostovoljskih organizacij in izboljšanje kakovosti prostovoljnega dela – za olajševanje prostovoljstva ter spodbujanje mrežnega povezovanja, mobilnosti, sodelovanja in sinergije med prostovoljskimi organizacijami in drugimi sektorji v EU;

3. nagrajevanje in priznavanje prostovoljnih dejavnosti – za spodbujanje ustreznih spodbud za posameznike, podjetja in organizacije za razvoj prostovoljstva ter doseganje bolj sistematičnega priznavanja prostovoljstva pri oblikovalcih politike, organizacijah civilne družbe in delodajalcih na ravni EU in v državah članicah v zvezi z znanjem in kompetencami, pridobljenimi pri prostovoljnem delu;

4. krepitev ozaveščenosti o koristih in pomembnosti prostovoljstva – za večjo splošno ozaveščenost o pomembnosti prostovoljstva kot izraza državljanske udeležbe, ki prispeva k zadevam v skupnem interesu vseh držav članic, kot sta skladen družbeni razvoj in gospodarska kohezija.

Člen 3

Pobude, vključene v ukrepe

1. Ukrepi, ki se bodo sprejeli za doseganje ciljev iz člena 2, vključujejo naslednje pobude na ravni Skupnosti in nacionalni, regionalni ali lokalni ravni, ki so povezane s cilji evropskega leta:

- izmenjava izkušenj in dobrih praks;

- razširjanje rezultatov ustreznih študij in raziskav;

- konference, dogodki in pobude za spodbujanje razprav in krepitev ozaveščenosti o pomembnosti in koristih prostovoljstva ter počastitev prizadevanj prostovoljcev;

- informativne in promocijske kampanje za posredovanje ključnih sporočil.

2. Podrobnosti o pobudah iz odstavka 1 so navedene v Prilogi.

Člen 4

Sodelovanje z državami članicami

Vsaka država članica imenuje organ, odgovoren za organizacijo sodelovanja v evropskem letu (v nadaljevanju: nacionalni usklajevalni organ). O tem imenovanju obvesti Komisijo v enem mesecu od sprejetja te odločbe.

Vsaka država članica zagotovi, da ta organ ustrezno združuje različne zainteresirane strani na nacionalni, regionalni in lokalni ravni.

Nacionalni usklajevalni organ je odgovoren za pripravo osnutka nacionalnega programa/ukrepov in prednostnih nalog za evropsko leto na podlagi ciljev iz člena 2 in specifikacij iz Priloge.

Člen 5

Usklajevanje na ravni Skupnosti in izvajanje

Komisija organizira srečanja nacionalnih koordinatorjev za usklajevanje izvajanja evropskega leta in izmenjavo informacij o izvajanju na nacionalni ravni.

Komisija organizira tudi srečanja predstavnikov evropskih organizacij ali organov, ki so dejavni na področju prostovoljstva, in zainteresiranih strani za pomoč Komisiji pri izvajanju evropskega leta na ravni Skupnosti.

Komisija izvaja to odločbo na ravni Skupnosti.

Pri dejavnostih bodo sodelovali države članice, Evropski parlament, Evropski ekonomsko-socialni odbor in Odbor regij.

Člen 6

Finančne določbe

1. Ukrepi iz dela A Priloge, ki se izvajajo v vsej Skupnosti, so podlaga za dodelitev javnega naročila ali donacij, ki se financirajo iz splošnega proračuna EU.

2. Ukrepi iz dela B Priloge, ki se izvajajo v vsej Skupnosti, so lahko subvencionirani iz splošnega proračuna Evropskih skupnosti.

3. Komisija lahko v skladu s postopkom iz dela C Priloge vsakemu nacionalnemu koordinatorju iz člena 4 dodeli donacijo.

.

Člen 7

Proračun

1. Proračun za izvajanje te odločbe v obdobju od 1. januarja do 31. decembra 2011 je 6 000 000 EUR.

2. Letna proračunska sredstva odobri proračunski organ v mejah finančnega okvira.

Člen 8

Mednarodno sodelovanje

Komisija lahko za namene evropskega leta sodeluje z ustreznimi mednarodnimi organizacijami, zlasti z Združenimi narodi in Svetom Evrope, ter si prizadeva za prepoznavnost sodelovanja EU.

Člen 9

Doslednost in dopolnjevanje

Komisija in države članice zagotovijo, da so ukrepi iz te odločbe skladni z drugimi programi in pobudami Skupnosti ter nacionalnimi in regionalnimi programi in pobudami, ki prispevajo k uresničevanju ciljev evropskega leta.

Člen 10

Zaščita finančnih interesov Skupnosti

1. Komisija zagotovi, da so v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti[14], Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi[15], in Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF)[16], finančni interesi Skupnosti pri izvajanju ukrepov, financiranih na podlagi te odločbe, zaščiteni s preventivnimi ukrepi za preprečevanje goljufij, korupcije in drugih nezakonitih dejavnosti, kar se doseže z učinkovitim preverjanjem in izterjavo neupravičeno izplačanih zneskov ter v primeru ugotovljenih nepravilnosti z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračalnimi kaznimi.

2. Pri ukrepih Skupnosti, financiranih na podlagi te odločbe, pomenijo nepravilnosti iz člena 1(2) Uredbe (ES, Euratom) št. 2988/95 vsako kršitev določb zakonodaje Skupnosti ali vsako neizpolnjevanje pogodbenih obveznosti, ki izhaja iz dejanja ali opustitve dejanja gospodarskega subjekta in ki vpliva ali bi lahko vplivalo na splošni proračun Skupnosti ali proračune, ki jih te upravljajo, z neutemeljeno postavko odhodkov.

3. Komisija zmanjša, zaustavi ali izterja izplačilo finančne pomoči, dodeljene za ukrep, če ugotovi nepravilnosti, zlasti nespoštovanje določb te odločbe ali posamezne odločbe ali pogodbe o dodelitvi finančne podpore, ali če se izkaže, da se je ukrep močno spremenil, ne da bi bila Komisiji poslana vloga za odobritev spremembe, sprememba pa ni skladna z značilnostmi ali izvedbenimi pogoji ukrepa.

4. Če upravičenec ne upošteva rokov ali če izvajanje ukrepa le delno upraviči dodeljeno finančno pomoč, Komisija od njega zahteva, da v določenem roku predloži svoje stališče. Če odgovor upravičenca ni zadovoljiv, lahko Komisija prekine finančno pomoč in zahteva vračilo že plačanih zneskov.

5. Vsako neupravičeno izplačilo je treba vrniti Komisiji. Zneskom, ki ne bodo vrnjeni pravočasno, bodo prištete zamudne obresti v skladu s pogoji iz finančne uredbe.

Člen 11

Spremljanje in vrednotenje

Komisija do 31. decembra 2012 Evropskemu parlamentu, Svetu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij predloži poročilo o izvajanju, rezultatih in celoviti oceni pobud iz te odločbe.

Člen 12

Začetek veljavnosti

Ta odločba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, […]

Za Svet

Predsednik

[…]

PRILOGA

UKREPI IZ ČLENA 3

Vodilno načelo je, da bo izvajanje evropskega leta prostovoljstva temeljilo na lastništvu, široki mobilizaciji ter dejavnem sodelovanju civilne družbe in drugih zainteresiranih strani. Poleg tega bo izvajanje potekalo v obliki naslednjih ukrepov:

A. NEPOSREDNE POBUDE SKUPNOSTI

Financiranje se bo pretežno izvajalo v obliki neposrednega nakupa blaga in storitev na podlagi obstoječih okvirnih pogodb.

1. Informativne in promocijske kampanje, ki vključujejo:

- odmevne dogodke in forume za izmenjavo izkušenj in dobrih praks;

- tekmovanja z nagradami ali brez njih;

- sodelovanje z zasebnim sektorjem, izdajatelji radijskih in televizijskih programov in drugimi mediji kot partnerji pri razširjanju informacij o evropskem letu prostovoljstva;

- pripravo gradiva in orodij za medije, ki bodo na voljo v vsej Skupnosti za povečanje zanimanja javnosti;

- ukrepe za javno objavljanje rezultatov in večjo prepoznavnost programov, projektov in pobud Skupnosti, ki prispevajo k ciljem evropskega leta prostovoljstva;

- vzpostavitev informacijske strani na spletni strani Europa, vključno s portalom za nosilce projektov v zvezi s prostovoljstvom, ki jih bo vodil po različnih programih in pobudah Skupnosti.

2. Druge pobude:

– raziskave in študije na ravni Skupnosti za oceno in poročanje o pripravi, učinkovitosti, vplivu in dolgoročnem spremljanju evropskega leta prostovoljstva.

B. SOFINANCIRANJE POBUD SKUPNOSTI

Odmevni dogodki na evropski ravni, katerih cilj je ozaveščanje o ciljih evropskega leta prostovoljstva in ki se po možnosti organizirajo v sodelovanju s predsedujočima državama v letu 2011, lahko prejmejo donacijo Skupnosti, ki znaša največ 80 % skupnih stroškov.

C. SOFINANCIRANJE NACIONALNIH POBUD

Vsak nacionalni koordinator predloži samo en zahtevek za finančna sredstva Skupnosti. V zahtevku za finančna sredstva je opisan delovni program koordinatorja ali ukrep, ki se bo financiral in je namenjen promociji evropskega leta. Zahtevku za donacijo je priložen podroben proračun, ki določa skupne stroške predlaganih pobud/delovnega programa ter znesek in vire sofinanciranja. Finančna sredstva Skupnosti lahko krijejo največ 80 % skupnih stroškov.

Komisija določi okvirne zneske, ki so na voljo za donacije posameznim nacionalnim koordinatorjem, in končni rok za predložitev zahtevkov. V merilih je treba upoštevati prebivalstvo, življenjske stroške in nespremenljiv znesek na državo članico za zagotovitev najnižje stopnje dejavnosti.

Končni zneski, ki se bodo dodelili, se določijo na podlagi posameznih zahtevkov za donacije, ki jih predložijo nacionalni usklajevalni organi. Skupnost sofinancira največ 80 % skupnih upravičenih stroškov.

Delovni programi/ukrepi vključujejo:

(a) srečanja in dogodke, povezane s cilji evropskega leta, vključno z nacionalnimi dogodki za začetek in promocijo evropskega leta, ustvarjanje spodbujevalnega učinka in zagotovitev odprtega prostora za razpravo o konkretnih pobudah;

(b) seminarje vzajemnega učenja na nacionalni, regionalni in lokalni ravni;

(c) informativne, izobraževalne in promocijske kampanje na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, vključno z organizacijo nagrajevanja in tekmovanj;

(d) sodelovanje z mediji.

D. POBUDE, ZA KATERE SE NE DODELI FINANČNA POMOČ SKUPNOSTI

Skupnost bo odobrila nefinančno podporo, vključno s pisno odobritvijo uporabe logotipa, ko bo oblikovan, in drugega gradiva, povezanega z evropskim letom prostovoljstva, za pobude javnih ali zasebnih organizacij, če lahko te organizacije Komisiji zagotovijo, da se bodo te pobude izvajale ali izvedle v letu 2011 in bodo verjetno učinkovito prispevale k uresničevanju ciljev evropskega leta prostovoljstva.

OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA

1. NAZIV PREDLOGA:

Evropsko leto prostovoljstva

2. OKVIR ABM/ABB

Področje politike: izobraževanje in kultura

Dejavnost: evropsko leto prostovoljstva

3. PRORAČUNSKE VRSTICE

3.1 Proračunske vrstice (vrstice za poslovanje in z njimi povezane vrstice za tehnično in upravno pomoč (nekdanje vrstice B.A.)) z navedbo imena postavke:

15 06 11

3.2 Trajanje ukrepa in finančnega vpliva:

1. 1. 2011–31. 12. 2011

3.3 Značilnosti proračuna:

Proračunska vrstica | Vrsta odhodkov | Novo | Prispevek Efte | Prispevki držav prosilk | Razdelek v finančni perspektivi |

15 06 11 | neobvezni | dif.[17] | DA | NE | NE | [3B] |

4. POVZETEK SREDSTEV

4.1 Finančna sredstva

4.1.1 Povzetek odobritev za prevzem obveznosti (OPO) in odobritev plačil (OP)

v milijonih EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Vrsta odhodkov | Oddelek | Leto 2011 | Leto 2012 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 in pozneje | Skupaj |

Odhodki iz poslovanja[18] |

Odobritve za prevzem obveznosti (OPO) | 8.1. | a | 6,000 | 6,000 |

Odobritve plačil (OP) | b | 4,000 | 2,000 | 6,000 |

Upravni odhodki, ki jih krije referenčni znesek[19] |

Tehnična in upravna pomoč (NS) | 8.2.4. | c |

REFERENČNI ZNESEK SKUPAJ |

Odobritve za prevzem obveznosti | a + c | 6,000 | 6,000 |

Odobritve plačil | b + c | 4,000 | 2,000 | 6,000 |

Upravni odhodki, ki jih referenčni znesek ne krije[20] |

Človeški viri in z njimi povezani odhodki (NS) | 8.2.5. | d | 0,674 | 0,186 | 0,860 |

Upravni stroški, ki jih referenčni znesek ne krije, razen stroškov za človeške vire in z njimi povezanih stroškov (NS) | 8.2.6. | e | 0,106 | 0,019 | 0,125 |

Predvideni stroški financiranja ukrepa skupaj[21] |

OPO, vključno s stroški za človeške vire, SKUPAJ | a + c + d + e | 6,780 | 0,205 | 6,985 |

OP, vključno s stroški za človeške vire, SKUPAJ | b + c + d + e | 4,780 | 2,205 | 6,985 |

Podrobnosti o sofinanciranju

Če so države članice ali drugi organi (treba jih je navesti) vključeni v sofinanciranje, se v spodnjo razpredelnico vpiše predvidena raven tega sofinanciranja (lahko se dodajo vrstice, če ukrep sofinancirajo različni organi):

v milijonih EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Organ, ki sofinancira ukrep | Leto 2011 | Leto 2012 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 in pozneje | Skupaj |

Države članice | f | 0,675 | 0,000 | 0,675 |

OP, vključno s sofinanciranjem, SKUPAJ | a + c + d + e + f | 7,455 | 0,205 | 7,660 |

4.1.2 Skladnost s finančnim načrtovanjem

X Predlog je skladen s sedanjim finančnim načrtovanjem.

( Predlog bo zahteval ponovno načrtovanje ustreznega razdelka v finančni perspektivi.

( Predlog lahko zahteva uporabo določb Medinstitucionalnega sporazuma[22] (tj. instrumenta prilagodljivosti ali spremembe finančne perspektive).

4.1.3 Finančni vpliv na prihodke

X Predlog nima finančnih posledic za prihodke.

( Predlog ima finančni vpliv – učinek na prihodke je naslednji:

4.2 EPDČ za človeške vire (vključno z uradniki, začasnim in zunanjim osebjem) – glej podrobnosti v točki 8.2.1.

Letne potrebe | 2011 | 2012 | n + 3 | n + 4 | n + 5 in pozneje |

Število potrebnih človeških virov SKUPAJ | 6 | 2 |

5. ZNAČILNOSTI IN CILJI

5.1 Potreba, ki jo je treba kratkoročno ali dolgoročno kriti

Prostovoljstvo lahko prispeva k usklajenemu razvoju evropskih družb, ker je vsakdanji izraz državljanske udeležbe.

Evropa ima bogato tradicijo prostovoljstva, ki pogosto temelji na članstvu v organizacijah civilne družbe. Državljanska udeležba se je v zadnjih desetletjih zelo spremenila, ker se v družbah povečuje individualizem. Ta pojav je izziv za prostovoljstvo, ker se mora ta sektor zdaj prilagoditi novim vrstam in oblikam udeležbe.

5.2 Dodana vrednost zaradi vključitve Skupnosti, skladnost predloga z drugimi finančnimi instrumenti in možna sinergija

Ciljev evropskega leta ni mogoče ustrezno uresničiti le z delovanjem držav članic, ker samo z ukrepi na nacionalni ravni ne bi dosegli koristi, ki jih zagotavlja evropska razsežnost izmenjave izkušenj in dobrih praks med državami članicami, katerih cilj je spodbujanje prostovoljstva.

Evropsko leto 2011 bo priložnost za mobilizacijo ustreznih programov in ukrepov Skupnosti, kot so Evropa za državljane, Mladi za Evropo, program vseživljenjskega učenja in drugi programi, da bosta splošna prepoznavnost in učinek teh ukrepov v evropskem letu večja. To bo omogočilo razširjanje jasne podobe o številu projektov Skupnosti na področju prostovoljstva v Skupnosti in zunaj nje, hkrati pa čim bolj okrepilo razvoj sinergije med programi.

5.3 Cilji in pričakovani rezultati predloga ter z njimi povezani kazalniki v okviru ABM

Cilji | Pričakovani rezultati | Okvirni kazalniki |

Vzpostavljanje ugodnega okolja za prostovoljstvo v EU | Evropsko leto prostovoljstva mora biti podlaga za nadaljnji razvoj politike; organizira se dialog z državami članicami o vprašanjih prostovoljstva; organizira se dialog med državami članicami EU in evropskimi partnerji iz držav v razvoju o vprašanjih prostovoljstva. | Obseg novega znanja in zamisli, ki so se razvile na podlagi evropskega leta; število ugotovljenih dobrih praks; obseg novega dialoga o prostovoljstvu v državah članicah/med njimi; organizirana srečanja za dialog in število ugotovljenih dobrih praks. |

Okrepitev pristojnosti prostovoljskih organizacij in izboljšanje kakovosti prostovoljnega dela | Spodbuja se prostovoljstvo (dostop do prostovoljnih dejavnosti); spodbujajo se mrežno povezovanje, sodelovanje, izmenjave in sinergija med prostovoljskimi organizacijami in drugimi sektorji; novi viri za prostovoljske organizacije. | Število organizacij, ki so dobile novo spodbudo za organizacijo ukrepov, katerih cilj je večja kakovost prostovoljnih programov; raven intenzivnosti mrežnega povezovanja, sodelovanja in sinergije med prostovoljskimi organizacijami in drugimi sektorji; število prostovoljskih organizacij, ki so se povezale z novimi partnerji. |

Nagrajevanje in priznavanje prostovoljnih dejavnosti | Oblikovalci politike, organizacije civilne družbe, morebitni delodajalci in splošna javnost (bolj) priznavajo prostovoljstvo; bolj se priznava učinek prostovoljstva na znanje in kompetence prostovoljcev. | Število pobud oblikovalcev politike, organizacij civilne družbe in delodajalcev, ki kaže na večje priznavanje prostovoljstva; obseg uporabe novih sistemov za priznavanje znanja in kompetenc, pridobljenih pri prostovoljnem delu. |

Krepitev ozaveščenosti o pomembnosti prostovoljstva kot izraza državljanske udeležbe | Večja prepoznavnost prostovoljstva in njegovih koristi za posameznika in evropsko družbo; večja ozaveščenost o pomembnosti prostovoljstva v Evropi in partnerskih državah. | Odstotek udeležencev v dejavnostih evropskega leta, ki navajajo, da je njihovo razumevanje prostovoljstva zaradi evropskega leta boljše; obseg in način predstavitve evropskega leta ter dogodkov in pobud, ki jih podpira, v tisku in medijih (kakovostna in količinska obravnava). |

- 5.4 Metoda izvedbe (okvirno)

Centralizirano upravljanje: donacije in javna naročila organizira Komisija. Komisija lahko dodeli neposredne donacije nacionalnim organom javnega sektorja/organom, ki opravljajo javne storitve, brez razpisa za zbiranje predlogov.

6. NADZOR IN VREDNOTENJE

6.1 Sistem nadzora

Za oblikovanje nadzornega okvira je pristojna zlasti Komisija, ki se posvetuje z državami članicami. Nadzorni okvir mora biti usklajen s podatki, ki so potrebni za pripravo kazalnikov (oddelek 3.3).

Leta 2009 se bo začela izvajati zunanja študija o prostovoljstvu v Evropi, da se pridobijo osnovni podatki, ki se lahko uporabijo za nadzorovanje izvajanja evropskega leta in njegovega vpliva.

6.2. Vrednotenje

6.2.1 Predhodno vrednotenje

Predhodno vrednotenje se je izvedlo v prvem četrtletju leta 2009. Na podlagi tega vrednotenja je bilo sklenjeno, da bo cilj evropskega leta prostovoljstva 2011 večja ozaveščenost o dodani vrednosti prostovoljstva na vseh ravneh, tj. ravni EU, nacionalni, regionalni in lokalni ravni, ter večja kakovost in boljši politični okvir prostovoljstva. Tako bo evropsko leto obravnavalo sedanje izzive, s katerimi se spoprijema evropska družba.

V predhodnem vrednotenju se na podlagi primerjave med različnimi možnostmi izvajanja priporoča možnost centraliziranega delovanja na ravni Skupnosti v sodelovanju z državami članicami. Prav tako se bo spodbujalo vključevanje civilne družbe.

S to možnostjo se lahko doseže pomemben politični vpliv na nacionalni in evropski ravni v obliki prispevka k razvoju ugodnega okolja za prostovoljstvo v Evropski uniji.

6.2.2 Ukrepi, sprejeti po vmesnem/naknadnem vrednotenju (na podlagi podobnih preteklih izkušenj)

Pretekle izkušnje, navedene v naknadnem vrednotenju Evropskega leta izobraževanja s športom[23], kažejo, da so evropska leta:

- dokazala, da so učinkovit instrument za uvrščanje evropskih političnih vprašanj med prednostne naloge politične agende. Obsežno sodelovanje v kratkem časovnem obdobju je prispevalo k večji politični podpori in omogočilo splošnejšo politično zavezanost ;

- oblikovana tako, da vključujejo več zainteresiranih strani zaradi obveščanja, razprave in izmenjave mnenj o posamezni temi. Zato so učinkovito orodje za ozaveščanje ;

- učinkoviti instrumenti za ustvarjanje sinergije med različnimi področji delovanja na ravni EU in držav članic ter regionalni in lokalni ravni;

- evropska leta imajo v primerjavi s posameznimi ukrepi držav članic običajno večjo dodano vrednost. To je pomembno tudi za ustvarjanje političnega zagona in prispevek k političnim spremembam .

6.2.3 Oblika in pogostost prihodnjega vrednotenja

Uporabil se bo pristop stalnega vrednotenja, ki mu bo sledila ocena izvajanja in vpliva evropskega leta.

Rezultati vrednotenja morajo biti na voljo do sredine leta 2012. To bo Komisiji omogočilo, da predloži poročilo institucijam EU do konca leta 2012.

7. UKREPI PROTI GOLJUFIJAM

Komisija mora zagotoviti, da so pri izvajanju ukrepov, ki se financirajo na podlagi te odločbe, zaščiteni finančni interesi Skupnosti s preventivnimi ukrepi za preprečevanje goljufij, korupcije in drugih nezakonitih dejavnosti z učinkovitim preverjanjem in izterjavo neupravičeno izplačanih zneskov ter v primeru ugotovljenih nepravilnosti z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi v skladu z uredbama Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 in (Euratom, ES) št. 2185/96 ter z Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta.

Pri ukrepih Skupnosti, ki se financirajo na podlagi te odločbe, pomenijo nepravilnosti iz člena 1(2) Uredbe (ES, Euratom) št. 2988/95 vsako kršitev določb zakonodaje Skupnosti ali vsako neizpolnjevanje pogodbenih obveznosti, ki izhaja iz dejanja ali opustitve dejanja gospodarskega subjekta in ki vpliva ali bi lahko vplivalo na splošni proračun Skupnosti ali proračunov, ki jih te upravljajo, z neutemeljeno postavko odhodkov.

8. PODROBNOSTI O SREDSTVIH

8.1 Cilji predloga z vidika stroškov financiranja

odobritve za prevzem obveznosti v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno)

(Navedba ciljev, ukrepov in realizacij) | Vrsta realizacije | Povprečni stroški | Leto 2011 | Leto n + 1 | Leto n + 2 | SKUPAJ |

Leto 2011 | Leto 2012 | Leto n + 2 | Leto n+ 3 | Leto n + 4 | Leto n + 5 |

Drugo osebje[26], financirano iz člena 15 01 04/05 |

SKUPAJ | 6 | 2 |

8.2.2 Opis nalog, ki izhajajo iz ukrepa

Uradniki razredov A: spodbujanje evropskega leta na evropski ravni ter v zvezi z nacionalnimi koordinatorji, odbor, priprava javnih razpisov, spremljanje donacij za države članice, informativne kampanje, dogodki, študije, obveščanje in nadaljnje politično spremljanje.

Uradniki razredov B: finančni nadzor ponudb in donacij, splošna pomoč uradnikom razredov A pri izvajanju vseh vrst nalog.

Uradniki razredov C: pomoč pri vseh zgoraj navedenih nalogah.

8.2.3 Človeški viri – viri delovnih mest (po sistematizaciji)

Pri navedbi več virov se navede število delovnih mest iz vsakega vira.

6 Delovna mesta, ki bodo zapolnjena s prerazporeditvijo obstoječih človeških virov znotraj službe (notranja prerazporeditev)

Potrebe po človeških in upravnih virih se pokrijejo z dodelitvijo sredstev, ki se lahko odobrijo vodilnemu generalnemu direktoratu v okviru letnega postopka dodeljevanja sredstev ob upoštevanju proračunskih omejitev.

8.2.4 Drugi upravni odhodki, ki jih krije referenčni znesek (XX 01 04/05 – Odhodki za upravno poslovodenje)

v milijonih EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Proračunska vrstica (številka in ime postavke) | Leto n | Leto n + 1 | Leto n + 2 | Leto n + 3 | Leto n + 4 | Leto n + 5 in pozneje | SKUPAJ |

Druga tehnična in upravna pomoč |

– notranja |

– zunanja |

Tehnična in upravna pomoč SKUPAJ |

8.2.5 Stroški financiranja človeških virov in z njimi povezani stroški, ki jih referenčni znesek ne krije

v milijonih EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Vrsta človeških virov | Leto 2011 | Leto 2012 | Leto n + 2 | Leto n + 3 in pozneje |

Uradniki in začasno osebje (15 01 01) | 0,610 | 0,122 |

Osebje, financirano iz člena 15 01 02 (pomožno osebje, napoteni nacionalni izvedenci, pogodbeno osebje itd.) (navesti proračunsko vrstico) | 0,064 | 0,064 |

Stroški za človeške vire in z njimi povezani stroški (ki jih referenčni znesek NE krije) SKUPAJ | 0,674 | 0,186 |

Izračun – Uradniki in začasni uslužbenci |

Po potrebi s sklicem na točko 8.2.1 |

V letu 2011: 5 x 122 000 EUR/leto = 610 000 EUR V letu 2012: 1 x 122 000 EUR/leto = 122 000 EUR |

Izračun – Osebje, financirano iz člena 15 01 02 |

Po potrebi s sklicem na točko 8.2.1 |

V letih 2011 in 2012: 1 x 64 000 EUR/leto = 64 000 EUR |

Potrebe po človeških in upravnih virih se pokrijejo z dodelitvijo sredstev, ki se lahko odobrijo vodilnemu generalnemu direktoratu v okviru letnega postopka dodeljevanja sredstev ob upoštevanju proračunskih omejitev.

8.2.6 Drugi upravni odhodki, ki jih referenčni znesek ne krije

v milijonih EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Leto 2011 | Leto 2012 | Leto n + 2 | Leto n + 3 in pozneje | SKUPAJ |

15 01 02 11 01 – Misije | 0,049 | 0,000 | 0,049 |

15 01 02 11 02 – Sestanki in konference | 0,057 | 0,019 | 0,076 |

15 01 02 11 03 – Odbori[28] | 0,000 | 0,000 | 0,000 |

15 01 02 11 04 – Študije in konzultacije | 0,000 | 0,000 | 0,000 |

15 01 02 11 05 – Informacijski sistemi | 0,000 | 0,000 | 0,000 |

2 Drugi odhodki za poslovodenje skupaj (15 01 02 11) | 0,106 | 0,019 | 0,125 |

3 Drugi odhodki upravne narave (opredeliti, vključno s sklicem na proračunsko vrstico) | 0,000 | 0,000 | 0,000 |

Upravni odhodki, razen stroškov za človeške vire in z njimi povezanih stroškov (ki jih referenčni znesek NE krije), SKUPAJ | 0,106 | 0,019 | 0,125 |

Izračun – Drugi upravni odhodki, ki jih referenčni znesek ne krije |

Misije: po 2 misiji v 27 državah članicah x 900 EUR = 48 600 EUR (100 % v letu 2011). Sestanki in konference (mreža nacionalnih koordinatorjev): po 4 sestanki v 27 državah članicah x 700 EUR = 75 600 EUR (75 % v letu 2011 in 25 % v letu 2012). |

Potrebe po človeških in upravnih virih se pokrijejo z dodelitvijo sredstev, ki se lahko odobrijo vodilnemu generalnemu direktoratu v okviru letnega postopka dodeljevanja sredstev ob upoštevanju proračunskih omejitev.

[1] Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora: „Prostovoljno delo: vloga in vpliv v evropski družbi“, dokument SOC/243 – CESE 1575/2006.

[2] Pisna izjava 0030/2008 z dne 15. julija 2008.

[3] UL C, , str.

[4] UL C, , str.

[5] Deklaracija 38 o dejavnostih prostovoljskih služb, glej spletno stran: http://eur-lex.europa.eu/en/treaties/dat/11997D/htm/11997D.html.

[6] Dokument COM(97) 241 konč., 6.6.1997.

[7] Dokument „Nova spodbuda za evropsko mladino“, COM(2001) 681 konč., 21.11.2001.

[8] Dokument COM(2004) 337 konč.

[9] Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora: „Prostovoljno delo: vloga in vpliv v evropski družbi“, dokument SOC/243 – CESE 1575/2006.

[10] Dokument A6/0070/2008, Poročilo o prispevku prostovoljstva h gospodarski in socialni koheziji (2007/2149(INI)), </DocRef><Commission>Odbor za regionalni razvoj, poročevalka: Marian Harkin.

[11] Pisna izjava 0030/2008 z dne 15. julija 2008.

[12] Priporočilo Sveta z dne 20. novembra 2008 o mobilnosti mladih prostovoljcev v Evropski uniji (2008/C 319/03).

[13] UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

[14] UL L 312, 23.12.1995, str. 1.

[15] UL L 292, 15.11.1996, str. 2.

[16] UL L 136, 31.5.1999, str. 1.

[17] Diferencirana sredstva.

[18] Odhodki, ki ne spadajo v poglavje 15 01 zadevnega naslova 15.

[19] Odhodki iz člena 15 01 04 naslova 15.

[20] Odhodki iz poglavja 15 01 razen odhodkov iz člena 15 01 04 ali 15 01 05.

[21] Komisija je predlagala, da se v predhodni predlog proračuna za leto 2010 vključi 2 000 000 EUR za pripravljalna dela za evropsko leto. Za te pripravljalne ukrepe se bodo leta 2010 zagotovili ustrezni človeški viri.

[22] Glej točki 19 in 24 Medinstitucionalnega sporazuma.

[23] „Zunanje (naknadno) vrednotenje Evropskega leta izobraževanja s športom 2004“.

[24] Teh stroškov referenčni znesek NE krije.

[25] Teh stroškov referenčni znesek NE krije.

[26] Te stroške referenčni znesek krije.

[27] S sklicevanjem na posebno oceno finančnih posledic zakonodajnega predloga za zadevno(-e) izvajalsko(-e) agencijo(-e).

[28] Opredeliti vrsto odbora in skupino, v katero spada.