[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 21.9.2005

KOM(2005) 439 končno

2005/0184 (CNS)

Predlog

ODLOČBA SVETA

o posebnem programu, ki ga bo s pomočjo neposrednih ukrepov izvajalo Skupno raziskovalno središče v okviru sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007 do 2013)

(predložena s strani Komisije)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM (POGODBA ES)

1. KONTEKST PREDLOGOV

Predlogi za pet posebnih programov sledijo predlogu Komisije za sedmi okvirni program (2007 do 2013), sprejetemu 6. aprila 2005[1]. Struktura je bila predstavljena v smislu štirih glavnih posebnih programov – „Sodelovanje“, „Zamisli“, „Človeški viri“ in „Zmogljivosti“, od katerih vsak ustreza glavnemu cilju evropske raziskovalne politike; dodaten poseben program zadeva neposredne ukrepe Skupnega raziskovalnega središča. Komisija bo predstavila tudi predloge „pravil za udeležbo in razširjanje“, ki se uporabljajo za sedmi okvirni program.

Politični okvir in cilji so določeni v sporočilu „Oblikovanje ERP znanja za rast“[2]. Da bodo ti cilji izpolnjeni in da se bodo posebni programi izvajali v celoti, bo potrebna podvojitev proračuna, ki ga je predlagala Komisija.

Raziskave, tehnologija, izobraževanje in inovacije so pomemben način za dolgoročno in trajnostno ustvarjanje delovnih mest. So tudi ključ do gospodarske rasti, konkurenčnosti, zdravja, kakovostnega življenja in okolja. Zato je cilj okvirnega programa za raziskave, skupaj s programi Skupnosti na področju izobraževanja in inovacij, napredek h gospodarstvu in družbi znanja. Posebni programi sedmega okvirnega programa so v povezavi s potrebnimi nacionalnimi in zasebnimi prizadevanji namenjeni reševanju glavnih slabosti glede ravni, kakovosti in učinka evropskih raziskav. Razširjanje in prenos znanja predstavljata ključno dodano vrednost evropskih raziskovalnih dejavnosti in sprejeti bodo ukrepi za povečanje uporabe rezultatov s strani industrije, načrtovalcev politike in družbe.

Evropa mora več vlagati v raziskave in potreben je nov poudarek, če želi Evropska unija napredovati k cilju naložb v raziskave v višini 3 % svojega BDP do leta 2010. Sedmi okvirni program bo k temu prispeval tako z neposrednim financiranjem kot tudi s povečanjem dodatnih javnih in zasebnih naložb v raziskave.

Evropa potrebuje za povečanje in izboljšanje svojih raziskovalnih prizadevanj več raziskovalcev. Namen sedmega okvirnega programa, skupaj z drugimi ukrepi, kot so na primer Evropska listina za raziskovalce in nacionalni politični ukrepi, je spodbuditi večje število ljudi, da stopijo na poklicno pot raziskovalca in ji sledijo ter ponovno privabiti najbolj nadarjene raziskovalce v Evropo.

Finančna podpora na evropski ravni ponuja priložnosti za povečanje odličnosti in učinkovitosti raziskav, česar ni mogoče doseči na nacionalni ravni. Posebni programi sedmega okvirnega programa omogočajo nadaljnjo konsolidacijo Evropskega raziskovalnega prostora, doseganje kritične mase in struktur na novih področjih raziskav z novimi sredstvi ter dodatno podpirajo prost pretok idej, znanja in raziskovalcev.

Z izvajanjem posebnih programov se bo sposobnost ukrepov na evropski ravni, da povečajo odličnost pri raziskavah, izkoristila v največji možni meri, predvsem z natečaji po celotni EU, podprtimi s strogim in neodvisnim ocenjevanjem predlogov. To vključuje prepoznavanje in podporo obstoječi odličnosti kjer koli obstaja v Evropski uniji, pa tudi ustvarjanje zmogljivosti za prihodnjo odličnost na področju raziskovanja.

Vpliv posebnih programov se bo povečal z dopolnjevanjem z drugimi politikami in programi Skupnosti, zlasti s strukturnimi skladi, izobraževalnimi programi ter programom za konkurenčnost in inovacije.

2. PREDHODNO POSVETOVANJE

Ob pripravi predlogov za posebne programe so se upoštevala stališča, ki so jih izrazile druge institucije EU, zlasti Evropski parlament in Evropski svet, ter tudi druge zainteresirane strani, vključno z raziskovalci in uporabniki raziskav. To vključuje potekajoče razprave in prispevke v zvezi s predlogom sklepov o sedmem okvirnem programu, obsežna posvetovanja in prispevke, zbrane v času priprave tega predloga, ter ostale dejavnosti na področju določanja prihodnjih raziskovalnih prednostnih nalog, kot so dejavnosti evropskih tehnoloških platform.

Predlog posebnih programov se naslanja na temeljito presojo vplivov, ki je bila narejena za predlog sedmega okvirnega programa[3] in je dokazala močno in posebno dodano vrednost vsakega od predlaganih posebnih programov. Poleg tega predlogi upoštevajo rezultat petletnega ocenjevanja okvirnega programa[4].

3. PRAVNI VIDIKI

Predlog posebnih programov temelji na naslovu XVIII Pogodbe, na členih 163 do 173 in zlasti členu 166(3) o izvajanju okvirnega programa s posebnimi programi.

4. PORABA PRORAčUNSKIH SREDSTEV

V zakonodajnem finančnem izkazu, ki je priložen k vsaki predlagani odločbi, so določene proračunske posledice ter človeški in upravni viri.

Komisija namerava ustanoviti izvajalsko agencijo in ji zaupati določene naloge, ki so potrebne za izvajanje posebnih programov „Sodelovanje“, „Človeški viri“ in „Zmogljivosti“. Ta pristop se bo uporabil tudi pri izvajanju programa „Zamisli“ (glej oddelek 7.2 v nadaljevanju).

5. IZVAJANJE NA SKLADEN IN FLEKSIBILEN NAčIN

5.1. Prilagajanje novim potrebam in priložnostim

Bistvenega pomena je, da je izvajanje posebnih programov dovolj fleksibilno, da lahko ostanejo na čelu znanstvenega in tehnološkega razvoja in da se odzivajo na nastajajoče znanstvene, industrijske, politične in družbene potrebe. V zvezi s tem bodo zlasti pomembni tisti ukrepi, ki raziskovalcem omogočajo, da sami opredelijo teme. Pri drugih ukrepih se bo to doseglo zlasti z delovnimi programi, ki se bodo posodobili vsako leto. To se bo izvajalo s pomočjo odborov predstavnikov držav članic, pri čemer je predvideno, da bodo odbori jasno usmerjeni na delovne programe. Če se pojavijo nove prednostne naloge, ki zahtevajo hiter odziv, so mogoče hitrejše spremembe, zlasti če te nove prednostne naloge izhajajo iz nepredvidenih političnih potreb.

To večletno načrtovanje programov bo odprto za širok obseg prispevkov, da bi zagotovili, da bodo podrte dejavnosti ohranile neposreden pomen za razvijajoče se raziskovalne potrebe industrije in politik EU. Iskalo se bo nasvete od zunaj, med drugim za vsako od tem v posebnem programu „Sodelovanje“, z učinkovitim multidisciplinarnim pokritjem ter ravnotežjem akademskih in industrijskih stališč.

Pri programu „Zamisli“ se bo upošteval povsem nov pristop, pri katerem bo priprava letnega delovnega programa zaupana neodvisnemu znanstvenemu svetu, ki je del ustanovitve neodvisnega Evropskega raziskovalnega sveta (glej oddelek 7.2 v nadaljevanju).

Dodatne zunanje prispevke, zlasti za program „Sodelovanje“, bodo omogočile predvsem evropske tehnološke platforme , vzpostavljene na različnih področjih, ki naj bi igrale trdno in dinamično vlogo pri zagotavljanju pomembnosti za industrijo. Prednostne naloge raziskav, določene v agendah strateškega raziskovanja, ki so jih opredelile platforme, se dobro odražajo v predlogih posebnih programov in bodo pomembno doprinesle k večletnem načrtovanju programov.

Drugi forumi in skupine lahko Komisiji primerno svetujejo glede novih prednostnih nalog na določenih področjih, kot na primer Evropski strateški forum za raziskovalno infrastrukturo (ESFRI) ter platforme, vzpostavljene, da bi upoštevali agende strateškega raziskovanja, pomembne na področju socialne ali okoljske politike.

Pomembna nova možnost, ki jo nudi okvirni program, je inovativen mehanizem financiranja, Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja , s katerim bi spodbujali izdatke zasebnega sektorja za raziskave in tehnološki razvoj z izboljšanjem dostopa do posojil Evropske investicijske banke (EIB) za obsežnejše evropske ukrepe, za katere je potrebno združevati številne vire financiranja, vključno s posojili. Ti obsežni evropski ukrepi so „skupne tehnološke pobude“ in obsežni projekti sodelovanja, ki se neposredno financirajo iz okvirnega programa znotraj programa „Sodelovanje“, in projekti za nove raziskovalne infrastrukture v okviru programa „Zmogljivosti“. Drugi obsežni evropski projekti sodelovanja, kot na primer projekti EUREKA, se lahko prav tako upoštevajo v skladu z merili upravičenosti. Predviden prispevek posebnih programov Evropski investicijski banki bo znatno izboljšal dostop do kreditiranja in tako znatno učinkoval na povečanje zasebnih naložb v RTR.

5.2. Medsektorska vprašanja

Komisija bo zagotovila splošno skladnost pri izvajanju sedmega okvirnega programa in ob tem v celoti upoštevala zagotovljeno samostojnost in neodvisnost Evropskega raziskovalnega sveta iz programa „Zamisli“.

Delovni programi v okviru drugih posebnih programov se bodo pregledovali na usklajen način, da se bodo lahko medsektorska vprašanja popolnoma upoštevala. Odbori predstavnikov držav članic imajo tudi pomembno nalogo, da Komisiji pomagajo dosegati učinkovito skladnost in usklajenost izvajanja v in med temi posebnimi programi. To pomeni visoko raven usklajenosti znotraj držav članic in med predstavniki različnih sestavov odborov.

Kadar so ukrepi, ki jih je treba podpreti, zelo pomembni za različne dele posebnih programov „Sodelovanje“, „Človeški viri“ in „Zmogljivosti“, se bodo na podlagi izkušenj, pridobljenih v šestem okvirnem programu, izvedli skupni pozivi. To bo zlasti pomembno za raziskovalne teme, ki zadevajo več tem v okviru programa „Sodelovanje“, in takšni pozivi bodo jasno opredeljeni v delovnem programu.

Naslednja vprašanja, ki zadevajo posebne programe „Sodelovanje“, „Človeški viri“ in „Zmogljivosti“, so še posebej pomembna in predvideni so posebni ukrepi za usklajen pristop:

- Mednarodno sodelovanje: vsi od teh posebnih programov so odprti za mednarodno sodelovanje in imajo temu namenjene ukrepe. S strateškim pristopom v celotnem okvirnem programu se bosta spodbujali evropska raziskovalna odličnost in konkurenčnost ter obravnavala se bodo posebna svetovna ali regionalna vprašanja, pri katerih gre za skupni interes in korist. V skladu s to strategijo bo zagotovljen skladen pristop v okviru posebnih programov, pri čemer bo program „Zmogljivosti“ igral glavno vlogo.

- Raziskovalne infrastrukture: glavna podpora raziskovalnim infrastrukturam se bo izvajala v programu „Zmogljivosti“ in ta program bo zagotovil usklajen pristop z ustreznimi raziskovalnimi dejavnostmi v drugih programih, zlasti programu „Sodelovanje“.

- Medsektorske politične raziskave: uredilo se bo vse potrebno za učinkovito usklajevanje znotraj služb Komisije, zlasti da bi zagotovili, da bodo dejavnosti še naprej ustrezale potrebam razvoja politik EU. V ta namen lahko skupine uporabnikov iz različnih služb Komisije, ki so pristojne za zadevne politike, pomagajo pri večletnem načrtovanju programov in v zvezi s tem bo vzpostavljena notranja struktura za zagotovitev usklajevanja pomorske znanosti in tehnologij v okviru ustreznih tematskih področij.

- Udeležba MSP: v okviru posebnih programov se bo optimalizirala udeležba MSP. Poleg okrepljenih posebnih ukrepov, namenjenih MSP, v programu „Zmogljivosti“ so interesi MSP na področju raziskav vključeni v celoten program „Sodelovanje“, teme, ki so še posebej zanimive za MSP, pa bodo nadalje opredeljene v delovnih programih in pozivih k oddaji predlogov; dejavnosti v programu „Človeški viri“ posebej poudarjajo udeležbo MSP; in poleg tega bodo MSP lahko udeležena tudi v programu „Zamisli“. Predvideni poenostavitveni ukrepi in povečana prožnost pri izbiri primerne sheme financiranja bodo koristili zlasti udeležbi MSP.

- Razširjanje in prenos znanja : potreba po uporabi rezultatov raziskav je pomembna lastnost posebnih programov, pri čemer je poseben poudarek na prenosu znanja med državami, med disciplinami in z akademskega področja v industrijo, tudi s pomočjo mobilnosti raziskovalcev. V tem pogledu sta pomembni vključenost možnih uporabnikov in pomoč pri opredelitvi prednostnih nalog (zlasti preko evropskih tehnoloških platform). Dopolnilni ukrepi v programu za konkurenčnost in inovacije bodo z obravnavanjem ovir za inovacije in krepitvijo inovacijskih zmogljivosti prav tako okrepili uporabo raziskovalnih rezultatov.

- Znanost v družbi: ta dejavnost v okviru programa „Zmogljivosti“ bo prav tako igrala vlogo pri zagotavljanju primernega upoštevanja vidikov družbe v vseh posebnih programih ter pri poglobitvi medsebojnih vplivov med znanstveniki in širšo javnostjo.

6. POENOSTAVITEV IN METODE VODENJA

Zamisli iz delovnega dokumenta Komisije z dne 6. aprila 2005 in obširne razprave z državami članicami in zainteresiranimi stranmi, ki so sledile temu dokumentu, bodo prispevale k znatni poenostavitvi pri izvajanju sedmega okvirnega programa. Mnogi izmed predlaganih ukrepov bodo predstavljeni v pravilih za udeležbo in razširjanje, predvsem za občutno skrajšanje upravnih postopkov ter poenostavitev shem financiranja in zahtev za poročanje.

Izboljšave, predlagane za posebne programe, vključujejo:

- Več učinkovitosti in doslednosti pri izvajanju s prenosom upravnih nalog na izvajalsko agencijo.

- Racionalizacijo shem financiranja, pri čemer se bodo pri izvajanju vsakega izmed posebnih programov uporabljali instrumenti, potrebni za uresničitev ciljev programa.

- Jasnejšo predstavitev meril za ocenjevanje, ki jih je treba vključiti v delovne programe v skladu z načeli, določenimi v vsakem od posebnih programov.

- Jasnejše predstavljene delovne programe, tako da so možni udeleženci dobro obveščeni o razpoložljivih možnostih, ki odgovarjajo njihovim posebnim potrebam in interesom. Na primer, delovni programi in pozivi bodo po potrebi poudarili teme, ki so posebej zanimive za MSP, ali kjer prinaša sodelovanje s tretjimi državami koristi.

- Poenostavitve in druge vidike, kot so na primer racionalizacija odobritve projektov, nove sheme financiranja in podpore ter nadaljnja uporaba podatkovnih zbirk in informacijskih orodij za zagotavljanje boljše komunikacije.

7. VSEBINA POSEBNIH PROGRAMOV

7.1. Sodelovanje

Posebni program „Sodelovanje“ je namenjen pridobitvi vodstva na ključnih znanstvenih in tehnoloških področjih s podpiranjem sodelovanja med univerzami, industrijo, raziskovalnimi središči in javnimi organi v celotni Evropski uniji ter ostalem svetu. Prejšnji okvirni programi kažejo vpliv takšnih ukrepov pri prestrukturiranju raziskav v Evropi ter pri združevanju in sproščanju virov. Sedmi okvirni program bo te vplive še razširil in devet predlaganih tem ustreza glavnim področjem napredka znanja in tehnologije, na katerih je treba okrepiti odlične raziskave, da bi obravnavali družbene, gospodarske, javnozdravstvene, okoljske in industrijske izzive, s katerimi se sooča Evropa.

Ta program predstavlja močne elemente kontinuitete s prejšnjimi okvirnimi programi, saj gradi na dokazani dodani vrednosti evropske podpore te vrste. Poleg tega ta posebni program vsebuje pomembne novosti, ki zahtevajo poseben premislek glede izvajanja:

- Odgovor na potrebo po ambicioznih vseevropskih javno-zasebnih partnerstvih za pospešitev razvoja glavnih tehnologij z začetkom delovanja skupnih tehnoloških pobud [5]. Za prvi niz pobud so bili določeni jasni cilji in končni izsledki na področju inovativnih zdravil, nanoelektronike, vgrajenih računalniških sistemov, vodika in gorivnih celic, aeronavtike in vodenja zračnega prometa ter svetovnega spremljanja okolja in varnosti. Ti bodo predmet ločenih predlogov (npr. v skladu s členom 171 Pogodbe). Nadaljnje skupne tehnološke pobude, kot na primer na področju pridobivanja električne energije z ničnimi emisijami in obnovljivih virov energije, se lahko določijo med izvajanjem sedmega okvirnega programa.

- Okrepljen pristop k usklajevanju nacionalnih raziskovalnih programov. Uspešna shema ERA-NET se bo nadaljevala in izvajala v okviru tem. Obstoječi projekti ERA-NET iz šestega okvirnega programa bodo lahko predložili naknadne predloge za poglobitev sodelovanja ali razširitev konzorcijev na nove udeležence in podprli se bodo novi projekti ERA-NET, namenjeni obravnavanju novih tem. Pri shemi bodo lahko sodelovali tudi javni organi, ki načrtujejo raziskovalne programe, ki pa še ne delujejo. Poleg tega se bo uvedla shema ERA-NET plus, da bi spodbudili skupne pozive za mednacionalne raziskovalne projekte, ki jih organizira več držav.

- Po izkušnji Partnerstva evropskih držav in držav v razvoju na področju kliničnih študij ( European and Developing Countries Clinical Trials Partnership – EDCTP), pobude iz člena 169, so bile v tesnem sodelovanju z državami članicami določene še nadaljnje štiri pobude v skladu s členom 169 . Takšne pobude na področju pomoči iz okolice pri samostojnem življenju, raziskovanja Baltskega morja in meroslovja so naštete v programu „Sodelovanje“, pobuda v skladu s členom 169 za združevanje nacionalnih raziskovalnih programov, povezanih z MSP, pa je omenjena v programu „Zmogljivosti“. Nadaljnje pobude se lahko določijo med izvajanjem sedmega okvirnega programa.

- Predviden je bolj ciljno usmerjen pristop k mednarodnemu sodelovanju znotraj vsake teme in med temami, pri čemer se v delovnih programih v skladu s strateškim pristopom k predvidenemu mednarodnemu sodelovanju in s političnimi dialogi ter mrežami med različnimi regijami partnerskih držav določijo posebni ukrepi sodelovanja.

- V okviru vsake izmed tem se bo podprla komponenta, ki omogoča fleksibilen odgovor na nastajajoče potrebe in nepredvidene politične potrebe , izvajanje pa bo temeljilo na izkušnjah, pridobljenih pri ukrepih znanstvene pomoči politiki ter novih in nastajajočih znanstvenih in tehnoloških shemah, ki jih je uvedel šesti okvirni program, pa tudi na izkušnjah, pridobljenih na področju prihodnjih in nastajajočih tehnologij na področju IKT.

7.2. Zamisli

Evropa v smislu resnično izjemnih raziskav ali obvladovanja novih, hitro rastočih področij znanosti ni zelo uspešna. Program „Zamisli“ bo zagotovil tak vseevropski mehanizem za podporo resnično ustvarjalnim znanstvenikom, inženirjem in strokovnjakom, katerih radovednost in želja po znanju bosta najverjetneje pripeljali do nepredvidljivih in presenetljivih odkritij, ki lahko spremenijo človeško razmišljanje, odprli nove poglede na tehnološki napredek in rešili trajne družbene in okoljske probleme. Izboljšanje kakovosti temeljnih raziskav z natečaji po celotni Evropi bo pripeljalo do znatnih družbenih in gospodarskih koristi[6].

V programu „Zamisli“ se uporablja izraz „pionirske raziskave“ , ki izraža nov pomen temeljnih raziskav. „Pionirske raziskave“ so na čelu ustvarjanja novega znanja same po sebi tvegano prizadevanje, ki vključuje uresničevanje temeljnega napredka v znanosti, tehnologiji in inženiringu, brez upoštevanja vzpostavljenih meja med disciplinami ali državnih meja.

Program bo temeljil na pristopu „pobude raziskovalcev“, ki raziskovalcem omogoča, da sami predlagajo svoje teme. Podpora bo zagotovljena posameznim skupinam, ki bodo glede na vrsto projekta lahko sestavljene iz povsem različnih skupin raziskovalcev, od ene same institucije do več institucij, v eni državi ali preko državnih meja. V vseh primerih mora oblikovanje skupin usmerjati znanstvena odličnost in ne upravne zahteve. Program se bo od nacionalnih ukrepov financiranja na področju temeljnih raziskav razlikoval po svojih strateških ciljih in evropskem obsegu.

Ustanovitev Evropskega raziskovalnega sveta (ERC) za izvajanje programa „Zamisli“ predstavlja nov koncept. Vzpostavljena bosta dva ključna strukturna elementa ERC – neodvisni znanstveni svet in izvršilna struktura, ki delujeta v skladu s principi zaupanja, verodostojnosti in transparentnosti, zagotoviti bo treba ustrezna finančna sredstva in zelo učinkovito delo, pa tudi visoko stopnjo samostojnosti in celovitosti, ob skladnosti z zahtevami po odgovornosti.

Znanstveni svet bodo sestavljali predstavniki evropskih znanstvenih ustanov na najvišji ravni, ki bodo delovali v svojem imenu, neodvisno od političnih ali kakršnih koli drugih interesov. Člane bo imenovala Komisija v skladu s postopkom neodvisnega imenovanja.

Mandat znanstvenega sveta bo vključeval:

1. Znanstveno strategijo: Oblikovanje splošne znanstvene strategije za program v luči znanstvenih možnosti in evropskih znanstvenih potreb. V skladu z znanstveno strategijo stalno pripravo delovnega programa in potrebnih sprememb, vključno s pozivi k oddaji predlogov in merili, na podlagi katerih se financirajo predlogi, ter po potrebi opredelitev posebnih raziskovalnih tem ali ciljnih skupin (npr. mlade/nastajajoče skupine).

2. Spremljanje in obvladovanje kakovosti: Po potrebi z znanstvenega vidika oblikovanje stališč o izvajanju in vodenju pozivov k oddaji predlogov, merilih za ocenjevanje, postopkih strokovnega ocenjevanja, vključno z izbiro strokovnjakov in metodami za strokovno ocenjevanje, ter oceni predlogov, na podlagi katere bo določen predlog, ki se bo financiral; kot tudi stališča o kateri koli zadevi, ki bi lahko vplivala na dosežke in učinek posebnega programa, ter kakovosti izvedenih raziskav. Spremljanje kakovosti dejavnosti in ocena izvajanja programa ter dosežkov in priporočila za sanacijske ali prihodnje ukrepe.

3. Komunikacijo in razširjanje: Komunikacija z znanstveno skupnostjo in ključnimi zainteresiranimi stranmi v zvezi z dejavnostmi in dosežki programa ter posvetovanji o ERC. Redno poročanje Komisiji o njegovih dejavnostih.

Izvršilna struktura bo odgovorna za izvrševanje programa, kot je določeno v letnem delovnem programu. Zlasti bo izvajala postopke ocenjevanja, postopek strokovnega ocenjevanja in izbire v skladu z načeli znanstvenega sveta ter zagotavljala finančno in znanstveno upravljanje podpore. V zvezi s tem namerava Komisija najprej ustanoviti izvajalsko agencijo in nanjo prenesti naloge izvajanja. Izvršilna struktura bo ohranila stalno tesno povezavo z znanstvenim svetom glede vseh vidikov izvrševanja programa. V prihodnosti se lahko glede na neodvisno oceno učinkovitosti struktur in mehanizmov ERC vzpostavi alternativna struktura, na primer v skladu z določbami člena 171 Pogodbe.

Evropska komisija bo delovala kot porok za polno samostojnost in celovitost ERC. To pomeni, da bo Komisija v skladu s svojo odgovornostjo v zvezi z izvajanjem programa zagotovila, da bo izvršilna struktura ERC vzpostavljena in da bo ERC izvrševal program v skladu z določenimi cilji ter znanstvenimi smernicami in zahtevami znanstvene odličnosti, kot je določil neodvisno delujoči znanstveni svet.

Komisija bo odgovorna za formalno sprejetje delovnega programa za program „Zamisli“. To odgovornost bo izpolnila v skladu z zgoraj navedenim pristopom. Komisija bo praviloma sprejela delovni program, kot ga je predlagal znanstveni svet. Če Komisija ne more sprejeti delovnega programa, kot je bil predlagan, na primer ker le-ta ne ustreza ciljem programa ali ker ni skladen z zakonodajo Skupnosti, bo morala svoje vzroke navesti javno. Namen tega postopka je zagotoviti, da se delovanje ERC v skladu z načeli samostojnosti in celovitosti spoštuje v celoti in na pregleden način.

7.3. Človeški viri

Posebni program „Človeški viri“ je del široke in celostne strategije za količinsko in kakovostno okrepitev človeških virov na področju R&R v Evropi. Ta program bo spodbudil ljudi, da stopijo na poklicno pot raziskovalca in ji sledijo, spodbujal raziskovalce, da ostanejo v Evropi in privabil najbolj inteligentne v Evropo. Ukrepi na evropski ravni imajo zaradi usklajenih instrumentov, močnejših strukturnih učinkov in večje učinkovitosti od dvostranskih dogovorov med državami članicami edinstveno dodano vrednost.

Dejavnosti temeljijo na dolgih in uspešnih izkušnjah aktivnosti Marie Curie pri odzivu na potrebe raziskovalcev po usposabljanju, mobilnosti in poklicnem razvoju. Čeprav ima kontinuiteta tukaj znatno vlogo, je še močnejši poudarek na naslednjih vidikih:

- Povečan strukturni vpliv , na primer z uvedbo sofinanciranja regionalnih, nacionalnih in mednarodnih programov za vrsto ukrepov na področju „vseživljenjskega učenja in razvoja poklicne poti“. Način „sofinanciranja“ ne bo nadomestil načina, pri katerem se na evropski ravni uporabljajo in dodeljujejo posamezne štipendije za post-doktorante, kar je trenutno v šestem okvirnem programu izključna praksa. Vendar so posamezne štipendije v Evropi dosegle stanje zrelosti. Istočasno ostajajo nacionalne ponudbe na tem področju razdrobljene z vidika ciljev, ocenjevalnih metod in delovnih pogojev ter so pogosto še vedno omejene glede na njihovo mednarodno ali evropsko razsežnost. Zato se predlaga, da se na podlagi odprtih pozivov k oddaji predlogov sofinancira izbor tistih programov, ki ustrezajo ciljem okvirnega programa. Ocenjevanje in izbiranje bo potekalo na podlagi zaslug, brez omejitev v zvezi z izvorom izbranih štipendistov, in uporabljali se bodo sprejemljivi zaposlitveni in delovni pogoji (v smislu npr. plače, socialne varnosti, mentorstva, strokovnega razvoja).

- Udeležba industrije: medtem ko se bo značaj „od spodaj navzgor“ (bottom-up) aktivnosti Marie Curie ohranil, bo pozornost močneje usmerjena na usposabljanje in poklicni razvoj za različne sektorje in v njih, zlasti za zasebni sektor. To bo doseženo s pomočjo poudarka na razvoju dopolnilnega znanja in spretnosti ter sposobnosti, ključnih za boljše razumevanje raziskav v podjetjih ter za kakovost teh raziskav. To se bo okrepilo s spodbujanjem medsektorskih izkušenj preko aktivne udeležbe industrije pri vseh ukrepih in z vzpostavitvijo sheme, namenjene širjenju znanja v okviru partnerstev med javnim in zasebnim sektorjem, vključno in zlasti z MSP.

- Okrepila se bo mednarodna razsežnost . Poleg izhodnih štipendij z obveznim povratkom, katerih namen je prispevati k vseživljenjskemu učenju in poklicnemu razvoju raziskovalcev iz EU, se bo z raziskovalci iz tretjih držav nadalje razširilo mednarodno sodelovanje. Poleg tega so uvedene nove razsežnosti za sodelovanje s sosednjimi državami EU in z državami, ki so z EU sklenile sporazum na področju znanosti in tehnologije. Razen tega bo zagotovljena podpora „znanstveni diaspori“ evropskih raziskovalcev v tujini ter tujim raziskovalcem v Evropi.

7.4. Zmogljivosti

Posebni program „Zmogljivosti“ bo pospešil raziskave in evropske inovacijske zmogljivosti. Program je kombinacija nadaljevanja in okrepitve ukrepov prejšnjih okvirnih programov ter poleg tega prinaša pomembne novosti.

Najpomembnejši nov element je predviden strateški pristop podpore za izgradnjo nove raziskovalne infrastrukture, ki bo dopolnila stalno podporo optimalni uporabi obstoječe raziskovalne infrastrukture. Podpora za izgradnjo nove infrastrukture se bo izvajala na podlagi dvofaznega pristopa: pripravljalna faza in faza izgradnje. Komisija bo na podlagi dela ESFRI (Evropskega strateškega foruma za raziskovalno infrastrukturo) na področju oblikovanja evropskih smernic za razvoj novih raziskovalnih infrastruktur opredelila prednostne projekte, ki bodo morda lahko prejemali podporo ES v okviru sedmega okvirnega programa. Pri teh projektih bo Komisija zlasti olajševala mehanizme finančnega inženiringa v fazi izgradnje, vključno z lajšanjem dostopa do posojil EIB v okviru Sklada za financiranje na osnovi delitve tveganja. V Prilogi 1 je predstavljen „seznam možnosti“ ESFRI, sestavljen iz dejanskih primerov novih, obsežnih raziskovalnih infrastruktur, ki jih bo znanstvena skupnost v Evropi potrebovala v prihajajočem desetletju.

Obema shemama za podporo raziskavam v korist MSP in združenjem MSP bodo namenjena večja proračunska sredstva, da bi se tako odzvali na naraščajoče potrebe MSP, da oddajo raziskave zunanjim sodelavcem.

Ukrepi „Regije znanja“ temeljijo na uspešnem pilotnem ukrepu. Cilj je omogočiti mednacionalnim mrežam regij, da v celoti uporabijo svoje raziskovalne moči, omogočiti, da absorbirajo novo znanje, ki izhaja iz raziskav, in olajšati uvajanje „v raziskovanje usmerjenih skupin“, ki bodo združevale univerze, raziskovalne centre, podjetja in regionalne organe.

Pomemben nov element je ukrep za sprostitev polnega raziskovalnega potenciala v „konvergenčnih“ in najbolj oddaljenih regijah EU. Vzpostavitev na znanju temelječega gospodarstva in družbe temelji na krepitvi odličnosti evropskih raziskav in na boljši uporabi „neizkoriščenega“ obsežnega raziskovalnega potenciala, ki obstaja v celotni EU. Ukrepi bodo omogočili najemanje raziskovalcev iz drugih držav EU, premeščanje osebja na področju raziskav in upravljanja, organizacijo mehanizmov ovrednotenja ter pridobivanje in razvoj raziskovalne opreme. Takšni ukrepi bodo dopolnjevali potrebe in priložnosti za okrepitev raziskovalnih zmogljivosti obstoječih in nastajajočih centrov odličnosti v teh regijah, ki bi lahko bili kriti s sredstvi strukturnih skladov.

„Znanost v družbi“ predstavlja pomembno povečanje dela v okviru prejšnjega okvirnega programa. Pospeševala bo boljše znanosti, vodila do boljših politik EU ter do bolj angažirane in obveščene javnosti.

Pomemben cilj sedmega okvirnega programa je oblikovati močno in koherentno mednarodno znanstveno in tehnološko politiko, dejavnosti v okviru programa „Zmogljivosti“ pa bodo podpirale ta pristop, zlasti bodo pomagale opredeliti prednostne naloge sodelovanja.

Večji poudarek skladnega razvoja politik bo na usklajevanju nacionalnih in regionalnih politik na področju raziskav s pomočjo posebnega podpornega mehanizma za pobude držav članic in regij na področju nadnacionalnega političnega sodelovanja. To bo okrepilo izvajanje odprte metode usklajevanja za raziskovalne politike in pospešilo usklajene ali skupne pobude med skupinami držav in regijami na področjih z izrazito nadnacionalno razsežnostjo.

7.5. Dejavnosti Skupnega raziskovalnega središča

Skupno raziskovalno središče (JRC) bo, medtem ko bo še naprej zagotavljalo znanstveno in tehnično podporo oblikovanju politike EU, nadalje krepilo svojo usmerjenost k uporabnikom in svojo močno mrežo stikov z znanstveno skupnostjo. Svoje dejavnosti bo razvijalo v kontekstu rasti, trajnostnega razvoja in varnosti.

Poleg tega bodo ukrepi JRC odgovor na zahtevo nove Lizbonske agende po „boljši ureditvi“. Na nove izzive v zvezi z naraščajočo potrebo po reakciji na krize, izredne dogodke in pereče politične zahteve se bo odgovorilo z izgradnjo zmogljivosti in infrastruktur na določenih področjih, da bi zagotovili zadostno podporo na ravni EU. Ključna značilnost tega posebnega programa bo tudi celosten pristop k zagotavljanju znanstvene in tehnološke podpore politikam.

8. OBLIKOVANJE ERP ZNANJA ZA RAST

Za nujni hitri napredek h gospodarstvu in družbi znanja so potrebne nove ambicije in učinkovitost evropskih raziskav. Vsi akterji v Evropski uniji imajo v teh prizadevanjih svojo vlogo – nacionalne vlade, raziskovalne družbe, industrija.

Posebni programi, s katerimi se izvaja sedmi okvirni program, so usmerjeni v to, da ob razpoložljivih sredstvih čimbolj povečajo učinek in vpliv sredstev za raziskave na evropski ravni. Ključni vidiki so: poudarek na štirih ciljih ustreznih posebnih programov z dejavnostmi in sredstvi za izvajanje, usmerjenimi v izpolnjevanje teh ciljev; močna kontinuiteta skupaj z glavnimi novimi pristopi; dosleden poudarek na podpiranju obstoječe odličnosti in ustvarjanju možnosti za bodočo odličnost pri raziskavah; usmerjeno in poenostavljeno upravljanje za zagotovitev prijaznosti do uporabnika in stroškovne učinkovitosti; in taka notranja fleksibilnost, da okvirni program ustreza novim potrebam in priložnostim.

Priloga 1

„SEZNAM MOŽNOSTI “ ESFRI [7]

- Naprava za raziskave antiprotonov in ionov (FAIR)

- Naprava za močne sekundarne curke nestabilnih izotopov (SPIRAL II)

- Evropski globokomorski nevtrinski teleskop (KM3NeT)

- Ekstremno velik teleskop za optično astronomijo (ELT)

- Vseevropska raziskovalna infrastruktura za nanostrukture (PRINS)

- Evropski spalacijski nevtronski izvor (ESS)

- Evropski XFEL – za trde rentgenske žarke

- Mreža IRUVX FEL – od infrardečih do mehkih rentgenskih žarkov

- ESFR posodobitev – sinhrotron

- Visoko zmogljiv računalnik za Evropo (HPCEUR)

- Morsko plovilo za raziskave obalnega morja – zlasti Baltsko morje

- Ledolomilec za raziskovanje severnega sija (Aurora Borealis)

- Evropski multidisciplinarni observatorij morskega dna (EMSO)

- Evropska infrastruktura za raziskovanje in zaščito biološke raznovrstnosti

- Napredna infrastruktura za upodobitev možganov in celega telesa

- Bioinformacijska infrastruktura za Evropo

- Evropska mreža centrov za napredne klinične raziskave

- Evropska mreža biobank in genskih virov

- Visokovarstveni laboratoriji za pojavljajoče se bolezni in grožnje javnemu zdravju

- Infrastruktura za funkcionalno analizo celotnega genoma sesalcev

- Infrastrukture za vzorčno testiranje za biomedicinske raziskave

- Evropski raziskovalni observatorij za humanistične in družbene vede (EROHS)

- Evropski družbeni pregled (ESS)

„Svetovni projekti“

- ITER

- Mednarodna vesoljska postaja (MVP)

- Mednarodni linearni trkalnik (ILC)

- Radijski teleskop na območju kvadratnega kilometra (SKA)

- Eksperimentalna obsevalna naprava za testiranje fuzijskih materialov in tehnologij (IFMIF)

2005/0184 (CNS)

Predlog

ODLOČBA SVETA

o posebnem programu, ki ga bo s pomočjo neposrednih ukrepov izvajalo Skupno raziskovalno središče v okviru sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007 do 2013)

(Besedilo velja za EGP)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 166 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[8],

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta[9],

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[10],

ob upoštevanju mnenja Odbora regij[11],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) V skladu s členom 166(3) Pogodbe se Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. /ES o sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (v nadaljnjem besedilu „okvirni program“) izvaja s posebnimi programi, ki določijo podrobna pravila za njihovo izvajanje in trajanje ter predvidijo potrebna sredstva.

(2) Skupno raziskovalno središče (JRC) mora izvajati tako imenovane neposredne raziskovalne in razvojne dejavnosti v okviru posebnega programa JRC, s katerim se izvaja okvirni program ES.

(3) Pri izpolnjevanju svojih nalog[12] mora Skupno raziskovalno središče zagotoviti k uporabnikom usmerjeno znanstveno in tehnično podporo pri oblikovanju politike EU, zagotoviti podporo izvajanju in spremljanju obstoječih politik in se odzivati na nove politične zahteve. Da bi izpolnilo svojo nalogo, JRC izvaja visoko kakovostne raziskave.

(4) Neposredni ukrepi Skupnega raziskovalnega središča se morajo izvajati v okviru sedanjega posebnega programa. Pri izvajanju tega posebnega programa mora Skupno raziskovalno središče v skladu s svojimi nalogami posvečati posebno pozornost področjem, ki so za Unijo ključnega pomena: blaginja v družbi, bogati z znanjem, solidarnost in odgovorno upravljanje virov, varnost in svoboda ter Evropa kot svetovni partner.

(5) Sedanji posebni program se mora izvajati na prožen, učinkovit in pregleden način ter pri tem upoštevati ustrezne potrebe uporabnikov Skupnega raziskovalnega središča in politike Skupnosti ter zaščito finančnih interesov Skupnosti. Raziskovalne dejavnosti, ki se izvajajo v okviru programa, se morajo po potrebi prilagoditi tem potrebam ter znanstvenemu in tehnološkemu razvoju, usmerjene pa morajo biti k doseganju znanstvene odličnosti.

(6) Za raziskovalne in razvojne dejavnosti, ki se izvajajo v okviru tega posebnega programa, morajo veljati tudi pravila okvirnega programa za udeležbo podjetij, raziskovalnih središč in univerz ter za razširjanje rezultatov raziskav (v nadaljnjem besedilu „pravila za udeležbo in razširjanje“), ki se nanašajo na neposredne ukrepe.

(7) Za izvajanje tega programa je poleg sodelovanja v okviru Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru ali pridružitvenega sporazuma smotrno mednarodno sodelovanje s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, zlasti na podlagi člena 170 Pogodbe.

(8) V podporo širitvi in povezovanju EU Skupno raziskovalno središče spodbuja vključevanje organizacij in raziskovalcev iz novih držav članic v svoje dejavnosti, zlasti pri izvajanju znanstvenih in tehnoloških elementov pravnega reda EU, pa tudi večje sodelovanje z organizacijami in raziskovalci iz držav kandidatk. Predvideno je tudi postopno odpiranje k sosednjim državam, predvsem na področju prednostnih tem evropske politike sosedstva.

(9) Raziskovalne dejavnosti, ki se izvajajo v okviru tega posebnega programa, morajo spoštovati temeljna etična načela, vključno s tistimi, ki so izražena v Listini Evropske unije o temeljnih človekovih pravicah.

(10) Skupno raziskovalno središče mora s konkurenčnimi dejavnostmi še naprej zagotavljati dodatne vire; ti vključujejo prispevek k posrednim ukrepom okvirnega programa, delo tretjih oseb in v manjši meri izkoriščanje intelektualne lastnine.

(11) Zagotoviti je treba dobro finančno upravljanje okvirnega programa in njegovo izvajanje na kar se da učinkovit in uporabnikom prijazen način ter tudi lahek dostop za vse udeležence, v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje finančne uredbe in vsemi prihodnjimi spremembami.

(12) Sprejeti je treba tudi ustrezne ukrepe za preprečevanje nepravilnosti in goljufij, prav tako pa je treba storiti vse potrebno za povračilo izgubljenih, nepravilno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje finančne uredbe in vsemi prihodnjimi spremembami, Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti[13], Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi[14], in Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF)[15].

(13) Komisija mora pravočasno pripraviti neodvisno oceno v zvezi z dejavnostmi, ki se izvajajo v okviru tega programa.

(14) O znanstveni in tehnološki vsebini tega posebnega programa se je Komisija posvetovala s svetom guvernerjev Skupnega raziskovalnega središča –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013 se sprejme posebni program, ki ga bo z neposrednimi ukrepi na področju raziskav, tehnološkega razvoja in predstavitvenih dejavnosti izvajalo Skupno raziskovalno središče, v nadaljnjem besedilu „posebni program“.

Člen 2

Posebni program določa dejavnosti, ki jih Skupno raziskovalno središče izvaja izven jedrskega področja, pri čemer zagotovi k uporabnikom usmerjeno znanstveno in tehnično podporo pri oblikovanju politike EU, priskrbi podporo izvajanju in spremljanju obstoječih politik, odziva pa se tudi na nove politične zahteve.

Cilji in splošne smernice navedenih dejavnosti so določeni v Prilogi.

Člen 3

V skladu s Prilogo II okvirnega programa znaša znesek, potreben za izvajanje posebnega programa, 1 817 milijonov EUR.

Člen 4

1. Vse raziskovalne dejavnosti, ki se izvajajo v okviru posebnega programa, se izvedejo v skladu s temeljnimi etičnimi načeli.

2. Naslednja področja raziskovanja se ne financirajo v okviru tega programa:

- raziskovalna dejavnost s ciljem kloniranja človeka za reproduktivne namene,

- raziskovalna dejavnost z namenom spreminjanja genske dediščine človeka, s katero bi takšne spremembe postale dedne[16],

- raziskovalne dejavnosti z namenom ustvarjanja človeških zarodkov izključno za raziskovalne namene ali za namen pridobivanja izvornih celic, vključno s prenosom jedra somatske celice.

3. Naslednje raziskovalne dejavnosti se ne financirajo v okviru tega programa:

- raziskovalne dejavnosti, ki so prepovedane v vseh državah članicah,

- raziskovalne dejavnosti, ki naj bi se izvajale v državi članici, kjer so takšne raziskovalne dejavnosti prepovedane.

Člen 5

1. Posebni program se izvaja z neposrednimi ukrepi, ki so določeni v Prilogi III k okvirnemu programu.

2. Za posebni program se uporabljajo pravila za udeležbo in razširjanje, ki se nanašajo na neposredne ukrepe.

Člen 6

1. Komisija za izvajanje posebnega programa izdela večletni delovni program, v katerem natančno določi cilje ter znanstvene in tehnološke prednostne naloge iz Priloge ter časovni razpored izvajanja.

2. Večletni delovni program upošteva ustrezne raziskovalne dejavnosti, ki jih izvajajo države članice, pridružene države ter evropske in mednarodne organizacije. Po potrebi se posodablja.

Člen 7

Komisija pripravi neodvisno oceno dejavnosti, ki se izvajajo na področjih posebnega programa, kakor jo določa člen 7 okvirnega programa.

Člen 8

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

Priloga – Program ES

1. Cilj

Zagotoviti k uporabnikom usmerjeno znanstveno in tehnično podporo pri procesu oblikovanja politike EU, priskrbeti podporo izvajanju in spremljanju obstoječih politik in odzivati se na nove politične zahteve.

2. Pristop

Skupno raziskovalno središče (JRC) bo v posebnem kontekstu rasti, trajnostnega razvoja in varnosti z naslednjimi ukrepi okrepilo svojo usmerjenost k uporabnikom in svojo močno mrežo stikov z znanstveno skupnostjo:

- prožen odziv na razvijajoče se potrebe in zahteve oblikovalcev politike EU;

- usmerjanje pozornosti na vprašanja, povezana z družbenimi problemi, ki imajo raziskovalno komponento in so pomembna na ravni Skupnosti;

- razvoj partnerstev z raziskovanimi središči, univerzami, industrijo, javnimi in upravnimi organi v državah članicah ter s tretjimi državami in mednarodnimi telesi;

- krepitev sposobnosti in zmogljivosti Skupnega raziskovalnega središča;

- Skupno raziskovalno središče je svoje zmogljivosti usmerilo v znanstvene in tehnološke izzive, ki izhajajo iz kompleksnih in večplastnih vidikov vprašanj, povezanih s politiko EU. To je storilo z usmeritvijo svojih dejavnosti na glavna področja politike in z ustvarjanjem sinergij z drugimi viri podpore na znanstvenem in tehnološkem področju, ki jih zagotavljajo države članice. Ta vidik bo še naprej razvijalo, tudi s sodelovanjem z agencijami EU, drugimi institucijami EU in organi držav članic.

Ključna značilnost tega posebnega programa je celosten pristop k zagotavljanju znanstvene in tehnološke podpore politikam. Na različnih področjih je potreba po razumevanju interakcij med tehnološkimi spremembami, znanstvenim razvojem, inovacijami in konkurenco ter različnimi ureditvenimi in političnimi vidiki (npr. gospodarski instrumenti, prostovoljni sistemi in prilagodljivi mehanizmi) res zelo velika. Te cilje bo podprla močna raziskovalna baza. S sodelovanjem pri neposrednih ukrepih okvirnega programa se bo poskušalo maksimalizirati komplementarnost z institucionalnim programom iz oddelka 3 v nadaljevanju.

Ključno značilnost tega pristopa bo predstavljalo razširjanje znanja med različne zainteresirane strani, ki sodelujejo v tem procesu. Dejavnosti bodo usmerjene tudi v podporo izvajanju in spremljanju zakonodaje in razširjanje dobrih praks na ravni EU-25, držav kandidatk in sosednjih držav.

Skupno raziskovalno središče se bo odzvalo na poziv za „boljšo ureditev“ nove Lizbonske agende s podporo predhodnemu in tudi naknadnemu vrednotenju in ocenam politike ter pri tem podprlo z dokazi podprte politične pobude Komisije. Poleg tega bodo zahteve, nastale pri izvajanju in spremljanju politike, vodile k vzpostavitvi usmerjenih podpornih dejavnosti na področju raziskav.

Na nove izzive v zvezi z naraščajočo potrebo po reakciji na krize, izredne dogodke in pereče politične zahteve se bo odgovorilo z izgradnjo zmogljivosti in infrastruktur na določenih področjih, da bi zagotovili zadostno podporo na ravni EU.

V času trajanja sedmega okvirnega programa bodo v okviru politik EU na področju zunanjih odnosov in varnosti za Skupno raziskovalno središče nastale nove zahteve. Ta področja dela bodo podprta z internimi in varnimi informacijskimi sistemi/sistemi za analize, ki bodo zagotovili hiter odziv. V okviru sedanjega programa se bo še naprej razvijala tudi svetovna in mednarodna razsežnost dela Skupnega raziskovalnega središča.

Poseben del sredstev Skupnega raziskovalnega središča je posvečen predhodnim raziskavam, da bi razvili novo znanje in spretnosti. Sredstva se vlagajo v predhodne raziskave kot „izhodiščni kapital“, ki bo imel morda kasneje praktične rezultate in bo srednjeročno ali dolgoročno prispeval k dejavnostim Skupnega raziskovalnega središča, če bo uspešen.

Če se v okviru podpore Skupnega raziskovalnega središča tematskim politikam od njega tako zahteva, Središče pripravi posebne projekte, ki prispevajo k boljšemu izkoriščanju ustreznih rezultatov raziskav na ravni EU. Na ta način povečuje prednosti družbe znanja.

3. Dejavnosti

3.1. Politična tema 1: Blaginja v družbi, bogati z znanjem

3.1.1. Agenda 1.1 Konkurenčnost in inovacije

Z ustvarjanjem in razširjanjem mednarodno priznanih referenc in spodbujanjem enotnega evropskega merskega sistema se bo spodbujalo konkurenčnost EU, preglednost notranjega trga in trgovino. K primerljivosti merilnih rezultatov bodo prispevala orodja za zagotavljanje kakovosti, kot so referenčni materiali, referenčne meritve, validirane metode in podatki na več področjih, povezanih s politiko, kot so:

- varnost kemikalij in proizvodov, vključno s kozmetiko, in sicer z ustanovitvijo referenčnega središča za integrirano ocenjevanje nevarnosti kemikalij ter znanstveno in tehnološko podporo zakonodaji na področju kemikalij, vključno s podporo (usposabljanje) pripravi Evropske agencije za kemikalije;

- alternativne metode preskusov (ne na živalih) in inteligentne strategije preizkušanja;

- varnost, kakovost in pristnost hrane; varnost krme; biotehnologija;

- energetika (čistejši in obnovljivi viri in nosilci energije);

- varnost in zaščita državljanov;

- okolje in zdravje.

To referenčno delo bo potekalo v tesnem sodelovanju z institucijami držav članic, mednarodnimi organi za standardizacijo (ISO, CEN, Codex Alimentarius, AOAC), upravnimi organi in industrijo. Skupno raziskovalno središče bo ostalo referenčni laboratorij Skupnosti (CRL) na področjih gensko spremenjene hrane in krme, materialov, ki prihajajo v stik z živili, in krmnih dodatkov, poleg tega pa bo prevzelo vlogo referenčnega laboratorija Skupnosti tudi na širšem področju svojih pristojnosti.

Skupno raziskovalno središče bo nadaljevalo z razvojem naprednega ekonometričnega modeliranja in tehnik za analize občutljivosti na več področjih politike, pri makroekonomskem modeliranju, kratkoročnih analizah finančnih in poslovnih ciklusov ter razvoju in ocenjevanju sestavljenih kazalnikov.

Skupno raziskovalno središče bo nadaljevalo tudi z uporabo orodij finančne ekonometrije in statistike na področju finančnih storitev (na primer poravnav in obračunov in bančnih direktiv). Še naprej bo sodelovalo pri številnih pobudah z zagotavljanjem podpore predhodnemu in naknadnemu vrednotenju (vključno s presojo vplivov) z razvojem posebnih kazalnikov in izvajanjem analiz.

Skupno raziskovalno središče bo povečalo podporo razvoju politik EU na področju mednarodne trgovine, pri čemer bo posebno pozornost posvetilo vplivu trgovinske politike na trajnostni razvoj in konkurenčnost.

Lizbonska agenda za rast in zaposlovanje bo podprta z neposredno kvantitativno socialno-ekonomsko analizo – tudi v povezavi z načelom „boljše ureditve“ – na več področjih politike, kot so makroekonomska stabilnost in rast, finančne storitve, vidiki konkurenčnosti, vseživljenjsko učenje in razsežnost človeškega kapitala Lizbonske strategije, kmetijstvo, podnebne spremembe, trajnostna energija in prometni sistemi. Skupno raziskovalno središče bo prispevalo k boljšemu razumevanju razmerja med zagotavljanjem izobrazbe in potrebami družbe znanja, dejavnikov, ki vplivajo na enake možnosti v izobraževanju, in načina, kako doseči učinkovito uporabo izobraževalnih sredstev.

Pri konkurenčnosti in okoljskih ciljih so v središču ekološko učinkovite tehnologije, ki jih bosta še naprej določala in ocenjevala Evropski urad za celovito preprečevanje in nadzor onesnaževanja ter prispevek k izvajanju in spremljanju Akcijskega načrta za okoljske tehnologije. Preučili se bodo pogoji, pod katerimi se te tehnologije razvijajo, da bi se določilo ovire za njihovo razširjanje, ocenilo ciljne zmogljivosti in uporabo ter analiziralo ukrepe za izboljšavo njihove uporabe.

Konkurenčnost se bo podpirala tudi z naslednjimi dejavnostmi:

- podpora vzpostavitvi in ohranitvi evropskih standardov, kot so Eurocodes, Euronorms, standarda IEC in ISO ter evropski referenčni materiali;

- razvoj standardov za okoljske in varnostne sisteme nadzorovanja ter usklajen dostop do podatkov v okviru INSPIRE (Infrastruktura za prostorske podatke v Evropi) in GMES (Globalno nadzorovanje okolja in varnosti);

- krepitev evropske infrastrukture za meritve z medlaboratorijskimi primerjavami v podporo procesom akreditacije/certificiranja.

3.1.2. Agenda 1.2 Evropski raziskovalni prostor

Skupno raziskovalno središče bo neposredno prispevalo k Evropskemu raziskovalnemu prostoru z ustvarjanjem znanstvenih mrež, usposabljanjem in mobilnostjo raziskovalcev, dostopom do raziskovalnih infrastruktur in raziskavami s sodelovanjem. Po potrebi bo sodelovalo pri evropskih tehnoloških platformah, skupnih tehnoloških pobudah in ukrepih, določenih v členu 169. Posebna pozornost bo posvečena partnerjem iz novih držav članic in držav kandidatk.

Skupno raziskovalno središče bo zagotovilo podporo z dokazi podprti politiki na področju raziskav na ravni EU in držav članic.

To strateško podporo oblikovanju politike na področju raziskav bodo dopolnile tehnološke presoje prednostnih nalog na področju raziskav na posameznih tematskih področjih.

Na evropski ravni se bo spodbujalo tudi konsolidacijo, razvoj in razširjanje metod za znanstveno in tehnološko načrtovanje.

3.1.3. Agenda 1.3 Energetika in prevoz

Skupno raziskovalno središče bo svoje dejavnosti na področju energetike posvetilo gladkemu prehodu na vire in nosilce energije, ki proizvedejo manj ogljika, ter obnovljive vire in nosilce (vključno z vodikom), povečanju učinkovitosti energetskih sistemov in izboljšanju varnosti in zanesljivosti oskrbe z energijo. Cilji Skupnega raziskovalnega središča na področju energetike so:

- vzpostaviti referenčni sistem za trajnostno energijo za zagotavljanje znanstvenega in tehnološkega strokovnega znanja o tehnoloških inovacijah in razvoju (vsi energetski viri) potrebam politik EU;

- delovati kot referenčno središče za prednormativno preverjanje učinkovitosti in certificiranje izbranih tehnologij (tj. čistejše izkoriščanje fosilnih goriv, biomasa, fotovoltaika, gorivne celice in vodik);

- zagotoviti podatke o zanesljivosti oskrbe z energijo v Evropi.

Skupno raziskovalno središče bo prispevalo k razvoju trajnostnega prometa v Evropi, pri čemer se bo osredotočilo na:

- okolje – z nadzorom emisij in s tem povezanimi vplivi na ekosistem; možnost zmanjšanja emisij z nastajajočimi tehnologijami pri različnih načrtih politik;

- tehnično-ekonomsko razsežnost z raziskavami ocene izboljšanih goriv in motorjev, alternativnih konceptov vozil ter učinka inovacij na konkurenčnost in gospodarsko rast, pa tudi presojo možnosti politike na področju prometa;

- socialno razsežnost z dejavnostmi, ki vključujejo prostorsko načrtovanje, vpliv na zdravje in ozaveščanje javnosti. Pozornost bo usmerjena tudi v varnost in zanesljivost zračnega, kopenskega in pomorskega prometa.

Energetika in promet sta sektorja, ki najbolj prispevata k onesnaženosti, ki vpliva na kakovost zraka. Skupno raziskovalno središče bo podpiralo tematsko strategijo EU o onesnaževanju zraka „Čist zrak za Evropo“ (CAFE), pri čemer bo posebno pozornost posvetilo opredelitvi in porazdelitvi emisij iz različnih virov v podporo razvoju strategij za zmanjševanje emisij.

3.1.4. Agenda 1.4 Informacijska družba

Skupno raziskovalno središče bo s prihodnjimi analizami in strategijami, povezanimi z družbo znanja, podprlo pripravo politik in instrumentov na področju tehnologije informacijske družbe, ki prispevajo h konkurenčni evropski družbi znanja. Pozornost bo namenjena rasti, solidarnost, vključenosti in trajnosti. Skupno raziskovalno središče bo prispevalo tudi k izvajanju politik EU, ki so tesno povezane s tehnološkim razvojem informacijske družbe, ali pa imajo od njega velike koristi. To obsega aplikacije na področju e-poslovanja, e-zdravstva, osebne varnosti, e-učenja, e-uprave in okolja, pa tudi določitev potenciala razvoja pri uresničevanju splošnih evropskih strategij za rast, vključenost in kakovost življenja.

Skupno raziskovalno središče bo na področju tehnologije informacijske družbe usmerjeno h „konvergenci“, da bi ocenilo možni vpliv na družbo v smislu konkurenčnosti, zasebnosti, lastništva in socialne vključenosti. Na področju zdravstva (bio-senzorji, nanotehnologija, in kognitivne znanosti), varnosti (senzorji, javna varnost in osebna integriteta) in okolja (spremljanje tehnologij in trajnostno okoljsko ravnanje) bo razvijalo aplikacije, ki temeljijo na konvergenci.

3.1.5. Agenda 1.5 Znanosti o življenju in biotehnologija

Znanosti o življenju in biotehnologija so pomembne za mnoga področja politike, kjer lahko močno prispevajo k lizbonskim ciljem. Ta potencial je zelo razviden na področju zdravstva, kmetijstva, hrane, okolja in na drugih sektorjih, kjer se aplikacije hitro razvijajo. Za zagotovitev referenčnih materialov in validiranih metod sta potrebna dostop in nadzor nad velikim obsegom naprednih biotehnoloških instrumentov. Skupno raziskovalno središče bo še naprej razvijalo svoje sposobnosti na tem področju ob upoštevanju zakonskega in predpisnega okvira.

Zlasti bo Skupno raziskovalno središče v podporo prihodnji zakonodaji izvajalo študije o socialno-ekonomskem vplivu izbranih aplikacij na področju biotehnologije in znanosti o življenju. Z integriranimi prizadevanji na področju nano-biotehnologije, fizike, biologije in kemije, usmerjenimi v tehnike za odkrivanje, bo Skupno raziskovalno središče prispevalo k razvoju novih strategij in tehnologij za spremljanje okolja in zdravja, (ekološke) toksikološke študije, nadzor hrane in varnost.

Aktivnosti se bodo razvijale med drugim na naslednjih področjih:

4. Biotehnologija in zdravstveni vidiki:

5. zagotovitev sredstev za zagotavljanje kakovosti pri genskem testiranju;

6. študije diagnostičnih aplikacij, ki temeljijo na genomu, in razvoj zdravil (npr. farmakogenomika);

7. razvoj in validacija naprednih metod za izboljšanje, zmanjšanje in nadomestitev poizkusov na živalih pri testiranju biotehnoloških zdravil in za določanje toksičnosti kemikalij z in vitro celičnimi kulturami, visoko zmogljivimi tehnikami in toksikogenomiko;

8. določitev in ocena novih bioinformacijskih metodologij v podporo pristopom, katerih poimenovanja se končajo na „omika“, z vključitvijo fizioloških reakcij, na katere vplivajo individualna podvrženost in življenjski stil;

9. razvoj metodološkega okvira za pravilno upoštevanje dejavnikov, ki vplivajo na tveganje, pri ocenjevanju tveganja za človeško zdravje;

10. ocena vpliva nanotehnologij na okolje in zdravje.

11. Biotehnologija in kmetijstvo, hrana in krma:

12. prihodnje študije razvijajočih se biotehnoloških aplikacij pri proizvodnji hrane (npr. funkcionalna živila, klonirane domače živali in rastlinske „užitne vakcine“);

13. odkrivanje gensko spremenjenih organizmov, določitev in količinska opredelitev (vključuje validacijo visoko zmogljivih pregledovalnih metod in orodja za zagotavljanje kakovosti pri gensko spremenjenih organizmih naslednjih generacij);

14. študije o soobstoju transgenih/netransgenih rastlin; študije o gospodarskih vidikih transgenih rastlin.

3.2. Politična tema 2: Solidarnost in odgovorno upravljanje virov

3.2.1. Agenda 2.1 Razvoj podeželja, kmetijstvo in ribištvo

Skupno raziskovalno središče bo podpiralo evropske politike za razvoj podeželja, kmetijstvo in ribištvo, ki vsebujejo vse tri razsežnosti trajnosti:

- Vidiki proizvodnje: podpora izvajanju, nadzoru in spremljanju SKP (sheme enotnega plačila, navzkrižna skladnost in kmetijski svetovalni sistemi), vključno z integriranim administrativnim in kontrolnim sistemom za orna zemljišča in registri trajnih nasadov, ter priprava katastra ruralnih/urbanih področij za podporo trga in investicij (z uporabo tehnik za ugotavljanje položaja/navigacije); predvidevanje količine pridelka na podlagi modelov simulacije rasti, postopkov za določanje prostorskih vzorcev, daljinskega zaznavanja in kmetijsko-fenološke mreže; podpora izvajanju sistema zavarovanja za kmete v EU; podpora metodološkim vidikom novega kmetijskega statističnega sistema EU (vključno z LUCAS).

- Okoljski vidiki: ocena posledic dobrih kmetijskih in okoljskih pogojev ter študije vplivov in učinkovitosti kmetijsko-okoljskih ukrepov glede na stanje zemlje in vode, biološka raznovrstnost in evropske pokrajine; analiza povezav med kmetijsko politiko, politiko razvoja podeželja in regionalnimi politikami ter njihovih vplivov na spremembe rabe zemljišč v Evropi z razvojem kazalnikov in prostorskih modelov; podpora razvoju usmerjenih ozemeljskih strategij za izvajanje programov razvoja podeželja; ocena vpliva podnebnih sprememb na kmetijstvo glede na ukrepe za prilagoditev; prispevek k zmanjševanju emisij toplogrednih plinov (GHG) s pomočjo posebnih energetskih rastlin in s ponovnim pridobivanjem energije iz kmetijskih odpadkov.

- Stališča proizvajalcev/potrošnikov: strateške analize politik na področjih, kot so: vpliv reforme SKP na trajnost sistemov kmetovanja; odzivnost kmetijstva na potrebe potrošnikov: opredelitev hrane in nadzor nad njo, vpliv zagotavljanja kakovosti in shem certificiranja znotraj dobavnih verig ter odzivnost na okoljske standarde in standarde glede dobrega počutja živali; napovedi in analize vpliva politik na glavne kmetijske proizvode glede na proizvodnjo, svetovni trg, cene, prihodke in blaginjo potrošnikov; vpliv sprememb trgovinske politike in svetovnih blagovnih borz; kmetijske politike v okviru razvoja podeželja v povezavi z drugimi politikami. Posebna pozornost bo posvečena vplivu reforme SKP v novih držav članicah in državah kandidatkah.

Cilje skupne ribiške politike se bo dosegalo z izboljšanjem kakovosti in pravočasnosti znanstvenih podatkov in z razvojem postopkov za oceno gospodarskega in družbenega vpliva možnosti za upravljanje. Za ugotavljanje kršitev se bodo uporabljale nove tehnologije, vključno z določanjem izvora rib na podlagi analize DNK. Pozornost bo posvečena tehnikam, ki spodbujajo vključenost zainteresiranih strani. V skladu z nastajajočo pomorsko politiko EU se bodo storitve, razvite za ribištvo – npr. spremljanje plovil z daljinskim zaznavanjem in elektronsko poročanje – razširile tudi na področje identifikacije trgovskih plovil. Ocenil se bo razvoj rastočega področja ribogojstva.

3.2.2. Agenda 2.2 Naravni viri

Skupno raziskovalno središče pripravlja celosten pristop za spremljanje sprememb ter analizo vplivov in pritiskov na naravne vire, da bi razvilo integrirane koncepte trajnostnega razvoja. Kot dopolnilo Agende 2.1 bodo te raziskave tesno usklajene s sedmimi tematskimi okoljskimi strategijami EU. Pozornost bo posvetilo skupni uporabi okoljskih informacij in pomagalo pri razvoju storitev GMES. Izvajanje bo potekalo skladno z načeli sistema INSPIRE.

Bolj natančno bodo dejavnosti osredotočene na naslednja področja:

- upravljanje z vodo v skladu z okvirno direktivo o vodah in pomorsko politiko s posvečanjem pozornosti ekološki kakovosti celinskih in obalnih voda v Evropi, ciklusom onesnaževalcev, usklajenim meritvam kemičnih in bioloških onesnaževalcev, dinamičnemu modeliranju in vseevropskim informacijskim sistemom;

- pobude za zaščito tal, ki so določene v okvirni direktivi o tleh, s poudarkom na usmerjanju toka podatkov o tleh v Evropi, definiciji skupnih meril in metod za razmejevanje tveganih področij glede nevarnosti za tla in pristopih za spremljanje tal;

- analiza življenjskega cikla za sledenje virom od pridobivanja, preko uporabe in recikliranja, do končnega odlaganja materialov; trajnostna proizvodnja in poraba naravnih virov in materialov ter vpliv na okolje in trajnost proizvodov pri različnih scenarijih glede tehnologije in politike;

- gozdarstvo; vzpostavil se bo sistem za spremljanje gozdov v Skupnosti, kjer se bodo zbirali podatki o gozdnih požarih, gozdnih ekoloških razmerah in gozdnih virih; dejavnosti bodo vključevale indikatorje biološke raznovrstnosti gozda, orodja za analizo vplivov po požarih, analizo medsebojnega vplivanja med gozdnimi požari, tlemi in podnebnimi spremembami ter integracijo podatkov, povezanih z gozdnimi viri, ki so dostopni v državah članicah;

- zagotovitev neprekinjene tehnične podpore za razvoj sistema INSPIRE: prispevek k skupnemu informacijskemu sistemu za okolje v EU (v tesnem sodelovanju z Evropsko agencijo za okolje in Statističnim uradom Evropskih skupnosti);

- ocena vpliva strukturalnih in kohezijskih programov ter podpora opredelitvi in vrednotenju regionalnih politik EU s pomočjo ozemeljskih indikatorjev na regionalni in mestni ravni.

3.2.3. Agenda 2.3 Okolje in zdravje

Povezava med okoljem in zdravjem predstavlja novo težišče pozornosti na ravni EU. Skupno raziskovalno središče bo k temu nastajajočemu področju politike prispevalo z naslednjimi dejavnostmi:

- razvoj in validacija metod za spremljanje možnosti za izpostavljenost in vrednotenje izpostavljenosti: zrak v okolju (kakovost zraka), zrak v zaprtih prostorih (produkti, dim), pitna voda in hrana (vključno z materiali, ki prihajajo v stik s hrano, in onesnaževalci v prehranski verigi); prispevek k razvoju koncepta popolne izpostavljenosti človeka je predviden zlasti na področju kemikalij;

- ocena učinkov na zdravje z eksperimentalnim delom, biološkim monitoringom, toksikogenomičnimi analizami, računalniškimi tehnikami in analitičnimi orodji;

- izkoriščanje znanja, pridobljenega pri ukrepih iz zgornjih dveh točk, da bi prispevali k prihodnjemu razvoju integriranega sistema za okolje in zdravstvo, v skladu s političnim okvirjem za podatke o okolju in zdravju, ki se razvija v okviru akcijskega načrta EU.

3.2.4. Agenda 2.4 Podnebne spremembe

Osrednji cilj Kjotskega protokola je zmanjšanje emisij toplogrednih plinov. Ocena možnosti za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov (ukrepi za ublažitev) v skupnem okviru je zato ključna točka agende Skupnega raziskovalnega središča. Prizadevalo si bo za oceno kakovosti, verifikacijo in analizo emisij toplogrednih plinov, zlasti na težjih področjih, kot sta kmetijstvo in gozdarstvo. Podobni ukrepi bodo usmerjeni k vprašanju verifikacije v okviru trgovanja z ogljikom.

Prilagoditev podnebnim spremembam je postala nujno potrebna, zato bo Skupno raziskovalno središče nadaljevalo z zbiranjem in ocenjevanjem podatkov o okoljskih vplivih na različne občutljive sektorje evropskega gospodarstva. Sem spadajo kmetijstvo, gozdarstvo, vodni viri in naravna tveganja. Pri oceni nevarnosti, povezanih s podnebnimi spremembami, bo poudarek na pogostosti poplav, suš, gozdnih požarov, neviht, poslabšanju kakovosti zraka ter obalnih in morskih procesih na ravni EU.

Ustrezno znanje o pokazateljih in vplivih podnebnih sprememb na svetu je nujno potrebno. Še naprej se bodo razvijale tehnike za globalno spremljanje, da bi ocenili spremembe v atmosferi, oceanih in zemeljski biosferi, ki povzročajo podnebne spremembe ali so rezultat podnebnih sprememb. Te dejavnosti so del evropskega prispevka h globalnim sistemom opazovanja, ki jih formalno podpira Okvirna konferenca Združenih narodov o podnebnih spremembah (prispevek h globalnim sistemom za opazovanje podnebja). Podobne dejavnosti bodo posvečene verifikaciji trgovanja z ogljikom v okviru prilagodljivih mehanizmov Kjotskega protokola (Skupno izvajanje in Mehanizem čistega razvoja) in prihodnjih ureditev po letu 2012. Skupno raziskovalno središče bo sodelovalo v tretji fazi programa TREES (okoljsko opazovanje tropskih ekosistemov s sateliti), da bo posodobilo prejšnje ocene svetovne pokritosti z gozdovi.

Skupno raziskovalno središče bo sodelovalo z drugimi središči za modeliranje v Evropi, da bi razvilo kompromisne pristope ter analize stroškov in koristi. Posebnega pomena za sedmi okvirni program je analiza možnosti za obdobje po Kjotskem protokolu, ki bo vodila k razpravam o vključitvi podnebnih politik v druge sektorske politike.

3.3. Politična tema 3: Varnost in svoboda

3.3.1. Agenda 3.1 Notranja varnost

Skupno raziskovalno središče bo podpiralo politike EU na področju pravosodja, svobode in varnosti ter carin. Poudarek bo na uporabi informacijskih tehnologij in analize sistemov za boj proti kriminalu in goljufijam, tihotapljenju in nezakoniti trgovini, za zaščito infrastruktur odločilnega pomena, ukrepe proti terorizmu ter obvladovanje migracij in nadzor meja. Zagotovljena bo tudi tehnična podpora integriranemu nadzoru meja (npr. interoperabilnost).

Dejavnosti bodo vključevale podporo naslednjim ukrepom:

- sposobnost odkrivati in nadzorovati goljufije glede proračuna EU in nepravilno porabo sredstev s pomočjo avtomatičnega pridobivanja informacij in uporabe naprednih analitičnih tehnik na obsežnih podatkovnih bazah;

- ocena groženj in ranljivosti infrastruktur odločilnega pomena na ključnih področjih na ravni Unije (npr. informacijski sistemi, finančni sistemi, industrijski obrati, javne zgradbe, prometni sistemi in infrastrukture, komunikacijska omrežja, finančne mreže, navigacijski sistemi, infrastrukture za električno energijo, plin/nafto, sistemi za distribucijo hrane, itd.);

- preprečevanje, pripravljenost in obvladovanje tveganja v zvezi z dogodki, ki jih povzročijo namerni posegi v infrastrukturo (sabotaža industrijskih objektov, eksplozije, trčenja, biološke in kemične snovi, napad na prehranske sisteme);

- varnost meja in upravljanje z njimi s pomočjo standardov in testiranja za biometrične senzorje, nadzornih sistemov za odkrivanje nezakonite trgovine, nadzorovanja tokov migracij;

- zbiranje podatkov na področju prevoza blaga po zraku, morju in cestah z uporabo različnih sledilnih tehnologij;

- krizni center EU (ARGUS) in mehanizmi za ukrepanje v kriznih situacijah.

3.3.2. Agenda 3.2 Nesreče in odziv nanje

Skupno raziskovalno središče bo izvajalo ukrepe, povezane z naravnimi in tehnološkimi nesrečami, za spodbujanje boljše sposobnosti razumevanja in spoprijemanja z ranljivostmi, tveganji, zgodnjim obveščanjem, sistemi za opozarjanje, spremljanje in oceno škode, preventivnimi ukrepi in ukrepi za ublažitev. Zlasti bo prispevalo k izboljšanju odzivne sposobnosti in kriznega upravljanja v EU v smislu hitrega ukrepanja, spremljanja, ocene škode (npr. v okviru mehanizma Skupnosti na področju civilne zaščite in pomoči iz Solidarnostnega sklada).

Urad za nevarnosti večjih nesreč bo prispeval k obvladovanju varnosti s spremljanjem nesreč in izrednih dogodkov ter učenjem na njihovi podlagi, zlasti v zvezi z napravami Seveso II.

V zvezi z naravnimi nesrečami se bo Skupno raziskovalno središče usmerilo v razvoj sistemov za zgodnje obveščanje in opozarjanje s pomočjo modelov, tehnologij za opazovanje Zemlje in merilnih mrež za različne dogodke v Evropi, vključno s poplavami, sušami, razlitji nafte, potresi, gozdnimi požari in nevihtami. Na področju Sredozemlja/Črnega morja ter obalnih delov Atlantskega oceana se bo preučilo tveganje večkratnih nesreč. Nadaljevalo se bo poročanje in učenje na podlagi naravnih nesreč. Dejavnosti v okviru te agende se bodo izvajale tudi v podporo razvoju storitev GMES, povezanih s kriznimi in izrednimi situacijami.

3.3.3. Agenda 3.3 Varnost in kakovost hrane in krme

Dejavnosti bodo v skladu s konceptom „od vil do vilic“. Skupno raziskovalno središče bo zagotovilo validacijo metod in usklajenih postopkov za širok obseg vrst hrane in krme. Prav tako bo okrepilo svojo sposobnost spoprijemanja s krizami na področju hrane in krme s pomočjo svojega strokovnega znanja na tem področju in po potrebi z vpeljavo novih področij. Pozornost bo posvečena tesnemu sodelovanju z Evropsko agencijo za varno hrano.

Ukrepi bodo pokrivali naslednja posebna področja:

- validacija molekularne biologije in sklopljenih tehnik za nadzor hrane in krme, npr. na področju alergenov, funkcionalnih živil in organske hrane;

- področja, povezana s hrano in zdravjem, kjer se v prihodnosti pričakuje nova zakonodaja (npr. mikrobiologija, funkcionalna in organska živila, alergeni, zdravstvene zahteve pri etiketiranju);

- področja, povezana z varnostjo krme, za katera že obstaja zakonodaja (npr. dovoljenja za krmne dodatke);

- mikrobiologija na področju hrane in krme, validacija biomolekularnih metod za odkrivanje mikroorganizmov, zlasti patogenov v hrani in vodi;

- validacija analitskih metod za odkrivanje prepovedanih snovi, kontaminantov, krmnih dodatkov in živalskih beljakovin, za potrjevanje skladnosti z direktivami o označevanju ter za določanje izvora (npr. izotopne metode);

- elektronska sledljivost skozi celotno krmno in prehranjevalno verigo.

3.4. Politična tema 4: Evropa kot svetovni partner

Skupno raziskovalno središče bo podpiralo odločanje EU v okviru inštrumentov za zunanje odnose (razvojno sodelovanje, trgovina) in inštrumente za odziv v kriznih situacijah, vključno z inštrumenti za stabilnost in humanitarno pomoč.

3.4.1. Agenda 4.1 Globalna varnost

Skupno raziskovalno središče bo povečalo podporo programom Skupnosti za obnovo in humanitarno pomoč s pomočjo novih tehnologij (vključno z vesoljskimi tehnologijami in geoprostorsko analizo, omrežno inteligenco, informacijskimi sistemi v realnem času), ki se bodo lahko uporabile na različnih ravneh posredovanja (od pripravljenosti do hitrega odziva in ukrepov na terenu), da bi obravnavali prepoznavanje pozabljenih kriz, zgodnje opozarjanje na potencialne krize, oceno humanitarnih potreb in nudenje pomoči, integrirano ukrepanje v kriznih situacijah in oceno škode po krizi. Zagotovljena bo tudi podpora mednarodni humanitarni pomoči, in sicer z razširitvijo funkcij svetovnega sistema za opozarjanje na nesreče in odziv nanje, da bi lahko v tesnem sodelovanju z agencijami ZN (zlasti njihovim Uradom za usklajevanje humanitarnih dejavnosti) obravnavali širok obseg humanitarnih nesreč.

Skupno raziskovalno središče bo vzpostavilo svetovno geoprostorsko podatkovno bazo in prispevalo k storitvam (hitro kartiranje), ki podpirajo krizno upravljanje in varnost; prispevalo bo tudi k interoperabilnosti sistemov in standardov za podporo izmenjavi podatkov med sistemi, zlasti s Situacijskim centrom Sveta za ocene groženj in Satelitskim centrom EU. Te dejavnosti potekajo v okviru razvoja prihodnjih pilotnih storitev GMES.

Skupno raziskovalno središče bo zagotovilo podporo inštrumentu za stabilnost, pri čemer bo obravnavalo čezmejne izzive (neširjenje, boj proti nezakoniti trgovini in terorizmu) ter vprašanji dolgoročne svetovne stabilnosti in varnosti. Skupno raziskovalno središče se bo posvetilo vprašanju širjenja orožja za množično uničevanje ter dvonamenskemu blagu in tehnologijam, vključno z nadzorom izvoza, nadzorom meja, zaščito dobavne verige in izdelovanjem državnih profilov. Sistemi, ki se bodo nadalje razvijali v ta namen, vključujejo klasifikacijske sisteme za nadzor izvoza, sisteme, temelječe na obveščanju, skladiščenje podatkov in večjezikovna orodja za iskanje podatkov po spletu. Predvideva se močna povezava z ustreznimi dejavnostmi Skupnega raziskovalnega središča v okviru posebnega programa Euratoma.

Osrednjega pomena pri tem pristopu so tehnike za analizo podatkov, pridobljenih pri daljinskem zaznavanju, ter sistemi za integracijo in analizo podatkov iz več virov (vključno z opazovanjem Zemlje in odprtimi viri); uporabili se bodo za podporo izvajanju skupnih ukrepov v okviru SZVP, procesu Kimberley, mehanizmom za spremljanje nezakonite trgovine, vključno z lesom in dvonamenskimi predmeti, programu EU za mir in programom za preprečevanje konfliktov na splošno. Te dejavnosti bodo pripomogle k svetovni razsežnosti pobude GMES.

3.4.2. Agenda 4.2 Razvojno sodelovanje

Ustanovilo se bo opazovalno središče za trajnostni razvoj in okolje, sprva v afriških, karibskih in pacifiških državah. Tri področja, katerim bosta služila zbiranje podatkov in komunikacijski sistem opazovalnega središča, bodo okoljska diagnostika in državni profili, oblikovanje scenarijev ter interakcije med različnimi politikami. Analize trendov bodo podprte z dolgoročnimi opazovanji virov in okoljskih parametrov (npr. v zvezi s pokritostjo zemljišč, pokritostjo z gozdovi, požari, biološko raznovrstnostjo, obalnimi območji, ranljivostjo podnebja itd.). Pri razvoju bosta tesno vključena pobuda GMES in program za spremljanje okolja in trajnostnega razvoja v Afriki.

Globalno spremljanje nasadov, ki bo potekalo v okviru opazovalnega središča, se bo razvilo v kontekstu zagotavljanja hrane in pobude Skupnosti za izkoreninjenje revščine in trajnostni razvoj. Raziskovalno delo bo osredotočeno na nove metode za ocenjevanje preskrbe s hrano in potreb po hrani, informacijske sisteme za zagotavljanje hrane in oceno ranljivosti.

Končni produkti bodo „usmerjeni k strankam“, kar v tem primeru pomeni, da bodo zasnovani na tak način, da bodo ustrezali potrebam držav v razvoju in da jih bodo te države lahko uporabile.

Okrepilo se bo sodelovanje z glavnimi akterji (FAO, EUMETSAT, WFP, ESA GMES-GMFS).

Etični vidiki

Med izvajanjem tega posebnega programa in raziskovalnih dejavnosti, ki iz njega izhajajo, je treba spoštovati temeljna etična načela. Sem med drugim sodijo načela iz Listine Evropske unije o temeljnih človekovih pravicah, vključno z naslednjimi: varstvo človekovega dostojanstva in življenja, varstvo osebnih podatkov in zasebnosti, kakor tudi živali in okolja v skladu s pravom Skupnosti in najnovejšimi različicami ustreznih mednarodnih konvencij in kodeksov ravnanja, npr. Helsinško deklaracijo, Konvencijo Sveta Evrope o človekovih pravicah in biomedicini, podpisano v Oviedu dne 4. aprila 1997, in njenimi dodatnimi protokoli, Konvencijo ZN o otrokovih pravicah, Splošno deklaracijo o človeškem genomu in človekovih pravicah, ki jo je sprejel Unesco, Konvencijo ZN o biološkem in toksičnem orožju (BTWC), Mednarodno pogodbo o rastlinskih genskih virih za kmetijstvo in prehrano ter ustreznimi resolucijami Svetovne zdravstvene organizacije (WHO).

Prav tako se bodo upoštevala mnenja Evropske skupine svetovalcev glede etičnih posledic biotehnologije (1991–1997) in mnenja Evropske skupine za etiko v znanosti in novih tehnologijah (od 1998).

V skladu z načelom subsidiarnosti in zaradi raznolikosti v Evropi obstoječih pristopov morajo udeleženci v raziskovalnih projektih spoštovati trenutne zakonske in podzakonske predpise ter etična merila v državah, kjer raziskave potekajo. V vsakem primeru se uporabljajo nacionalni predpisi in nobena raziskava, ki je prepovedana v kateri koli dani državi članici ali drugi državi, se ne bo podpirala s financiranjem Skupnosti, ki se bo izvajalo v tej državi članici ali državi.

Po potrebi morajo izvajalci raziskovalnih projektov pridobiti odobritev ustreznih nacionalnih ali lokalnih odborov za etiko še pred začetkom izvajanja dejavnosti RTR. Komisija bo sistematično izvedla tudi pregled izpolnjevanja etičnih meril pri predlogih, ki obravnavajo etično občutljiva vprašanja, ali kadar etični vidiki niso bili ustrezno obravnavani. V posebnih primerih se lahko pregled izpolnjevana etičnih meril izvede med izvajanjem projekta.

Protokol o zaščiti in dobrem počutju živali, ki je priložen Pogodbi, zahteva, da Skupnost pri oblikovanju in izvajanju svojih politik, vključno z raziskavami, v celoti upošteva zahteve po dobrem počutju živali. Direktiva Sveta 86/609/EGS glede varstva živali, ki se uporabljajo za poskusne in druge znanstvene namene, zahteva, da morajo biti vsi poskusi načrtovani tako, da bi se izognili povzročanju stisk in nepotrebnih bolečin ter trpljenja poskusnim živalim; z uporabo najmanjšega števila živali; uporabo živali z najnižjo mero nevrofiziološke občutljivosti ter povzročanjem najmanjše možne bolečine, trpljenja, stiske ali trajnih poškodb. Spreminjanje genske dediščine živali in kloniranje živali je dovoljeno zgolj v primerih, ko so cilji etično utemeljeni, pogoji zagotavljajo dobro počutje živali in se spoštujejo načela biološke raznolikosti.

Med izvajanjem tega programa bo Komisija redno spremljala najnovejša znanstvena dognanja ter nacionalne in mednarodne predpise, tako da bo lahko upoštevala kakršen koli razvoj dogodkov.

ZAKONODAJNI FINANČNI IZKAZ

15. NASLOV PREDLOGA: Posebni program za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti, ki ga bo s pomočjo neposrednih ukrepov izvajalo Skupno raziskovalno središče v okviru sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007 do 2013)

16. OKVIR ABM/ABB

Zadevno(-a) področje(-a) in povezana(-e) dejavnost(-i):

Neposredne raziskave

17. PRORAČUNSKE VRSTICE

18. Proračunske vrstice (vrstice za poslovanje in z njimi povezane vrstice za tehnično in upravno pomoč (nekdanje vrstice BA)) z navedbo imena postavke:

10 02 Neposredno financirana sredstva za izvajanje raziskav

(končna proračunska nomenklatura za sedmi okvirni program bo oblikovana pravočasno)

19. Trajanje ukrepa in finančni vpliv:

Obdobje 2007-2013, odvisno od odobritve novega okvira finančnih perspektiv

20. Značilnosti proračuna ( po potrebi se dodajo vrstice ):

Proračunska vrstica | Vrsta odhodkov | Novo | Prispevek Efte | Prispevki držav prosilk | Razdelek v finančni perspektivi |

10 01 05 | neobvezni | nedif. | DA | DA | DA | št. [1a] |

10 02 | neobvezni | dif.[17] | DA | DA | DA | št. [1a] |

21. POVZETEK SREDSTEV

22. Finančna sredstva

23. Povzetek odobritev za prevzem obveznosti (OPO) in odobritev plačil (OP)[18]

v milijonih EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Človeški viri in z njimi povezani odhodki (NS) | 8.2.5 d | 11,633 | 11,866 | 12,103 | 12,345 | 12,592 | 12,844 | 13,101 | 86,483 |

Upravni stroški, ki niso vključeni v referenčni znesek, razen stroškov za človeške vire in z njimi povezanih stroškov (NS) | 8.2.6 e | 0,807 | 0,824 | 0,840 | 0,857 | 0,874 | 0,891 | 0,909 | 6,002 |

Ocenjeni stroški financiranja ukrepa skupaj

OPO, vključno s stroški za človeške vire, SKUPAJ | a+c+d+e | 5.674,377 | 7.183,791 | 8.677,340 | 10.316,316 | 11.981,867 | 13.605,871 | 15.378,756 | 72.818,319 |

OP, vključno s stroški za človeške vire, SKUPAJ | b+c+d+e | 2.701,204 | 4.800,186 | 6.845,974 | 8.748,741 | 10.356,602 | 11.983,321 | 27.382,292 | 72.818,319 |

Podrobnosti o sofinanciranju

Če predlog vključuje sofinanciranje držav članic ali drugih organov (treba jih je navesti), se v spodnjo preglednico vpiše ocenjena raven tega sofinanciranja (lahko se dodajo vrstice, če ukrep sofinancirajo različni organi):

v milijonih EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Organ, ki sofinancira ukrep | Leto n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 in kasneje | Skupaj |

…………………… | f |

OP, vključno s sofinanciranjem, SKUPAJ | a+c+d+e+f |

24. Skladnost s finančnim programiranjem

( Predlog je skladen z obstoječim finančnim programiranjem (Sporočilo Komisije iz februarja 2004 o finančnih perspektivah 2007-2013 COM (2004) 101).

( Predlog bo pomenil ponovno programiranje ustreznega razdelka v finančni perspektivi.

( Predlog lahko zahteva uporabo določb Medinstitucionalnega sporazuma[24] (tj. instrumenta prilagodljivosti ali spremembe finančne perspektive).

25. Finančni vpliv na prihodke

( Predlog nima finančnih posledic za prihodke.

( Predlog ima finančni vpliv – učinek na prihodke je naslednji:

Nekatere pridružene države lahko prispevajo k dodatnemu financiranju okvirnega programa s pridružitvenimi sporazumi.

v milijonih EUR (na eno decimalno mesto natančno)

Pred ukrepom [Leto n-1] | Stanje po ukrepu |

Število potrebnih človeških virov SKUPAJ[25] | 1.944 | 1.944 | 1.944 | 1.944 | 1.944 | 1.944 | 1.944 |

To število ne vključuje začasnega osebja, vključuje pa uradnike iz tabele osebja JRC.

26. ZNAČILNOSTI IN CILJI

27. Potreba, ki jo je treba kratkoročno ali dolgoročno pokriti

Zagotoviti k uporabnikom usmerjeno znanstveno in tehnično podporo pri procesu oblikovanja politike EU, priskrbeti podporo izvajanju in spremljanju obstoječih politik in odzivati se na nove politične zahteve.

28. Dodana vrednost zaradi vključitve Skupnosti in skladnost predloga z drugimi finančnimi instrumenti ter možne sinergije

Skupno raziskovalno središče je svoje zmogljivosti usmerilo v znanstvene in tehnološke izzive, ki izhajajo iz kompleksnih in večplastnih vidikov vprašanj, povezanih s politiko EU.

29. Cilji in pričakovani rezultati predloga ter z njimi povezani kazalniki v okviru ABM

Delo bo osredotočeno na naslednje politične teme, kot je navedeno v Prilogi.

1. Politična tema 1: Blaginja v družbi, bogati z znanjem

2. Politična tema 2: Solidarnost in odgovorno upravljanje virov

3. Politična tema 3: Varnost in svoboda

4. Politična tema 4: Evropa kot svetovni partner

30. Metoda izvedbe (okvirno)

Spodaj se prikaže(-jo) izbrana(-e) metoda(-e) izvedbe ukrepa.

( Centralizirano upravljanje

( neposredno s strani Komisije

ٱ posredno s prenosom na:

ٱ izvajalske agencije

ٱ organe, ki so jih ustanovile Skupnosti, kakor je navedeno v členu 185 finančne uredbe

ٱ nacionalne javne organe/organe, ki opravljajo javne storitve

ٱ Deljeno ali decentralizirano upravljanje

ٱ z državami članicami

ٱ s tretjimi državami

ٱ Skupno upravljanje z mednarodnimi organizacijami (treba jih je navesti)

Pripombe:

31. NADZOR IN VREDNOTENJE

32. Splošno

Skupno raziskovalno središče podpira letne in večletne (npr. okvirni raziskovalni program) cikluse načrtovanja, izvajanja, nadzora in vrednotenja z oblikovanim nizom ključnih kazalnikov učinkovitosti in posebnih dejavnosti vrednotenja.

Skupno raziskovalno središče zagotavlja znanstveno in tehnološko podporo uporabnikom (zlasti Komisiji) z delovnim programom, ki vsebuje približno 100 ukrepov. Metodologije, kazalniki in merila se uporabljajo za celoten niz ukrepov ter za notranje proračunske vrstice Skupnega raziskovalnega središča. Zato vrednotenje načeloma pokriva veliko število proračunskih vrstic delovnega programa Skupnega raziskovalnega središča ali celo vse.

33. Sistem nadzora

Svet guvernerjev Skupnega raziskovalnega središča v skladu s Sklepom Komisije[26] o reorganizaciji Skupnega raziskovalnega središča in v skladu z obveznostmi, ki izvirajo iz posebnih programov (jedrski in nejedrski del), na letni osnovi nadzira izvajanje delovnega programa Skupnega raziskovalnega središča in sestavi pripombe k letnemu poročilu Skupnega raziskovalnega središča. Zagotovljena je ustrezna povezava z letnim nadzorom posrednih ukrepov.

34. Vrednotenje

Skupno raziskovalno središče na letni osnovi ocenjuje učinek in vpliv svojih ukrepov z uporabo naknadne metodologije, ki se uporablja v postopku strokovnega ocenjevanja. Rezultati te ocene se neposredno upoštevajo pri načrtovanju delovnega programa za naslednje leto. Kazalniki in merila, ki se uporabljajo pri tem periodičnem pregledu ukrepov, so neposredno povezani z učinki ukrepov in s ključnimi kazalniki celotne učinkovitosti Skupnega raziskovalnega središča.

Skupno raziskovalno središče je do sedaj vsako drugo leto izvajalo ankete o zadovoljstvu uporabnikov. Namen novega okvirnega programa je postopoma uvesti sistem za stalno zbiranje povratnih informacij od uporabnikov, ki bo povezan z letnimi pregledi ukrepov.

V skladu s pravili in dobrimi praksami Komisije v zvezi z njenim vrednotenjem dejavnosti bo vmesni pregled po treh letih in pol od začetka sedemletnega okvirnega raziskovalnega programa. To vrednotenje bodo izvedli zunanji strokovnjaki na visoki ravni na podlagi strukturiranih podatkov, zbranih med letnim pregledom ukrepov in iz drugih virov, kot so ankete o zadovoljstvu uporabnikov.

Nazadnje bo naknadno vrednotenje izvedeno ob koncu izvajanja sedemletnega okvirnega programa.

35. Predhodno vrednotenje

Medtem ko se delovni program Skupnega raziskovalnega središča posodablja vsako leto, se raziskovalni postopek razvija dalj časa. Zato letni pregled ukrepov prav tako predstavlja pomemben element predhodnega vrednotenja.

Ukrepi, sprejeti po vmesnem/naknadnem vrednotenju (na podlagi podobnih preteklih izkušenj)

Pretekla vrednotenja so pokazala posebnosti delovanja Skupnega raziskovalnega središča, zaradi katerih je potrebna prilagoditev glavnih notranjih pravil Komisije za vrednotenje (tj. ocene rezultatov, uspešnosti, učinkovitosti, stranskih učinkov, trajnosti itd.) posebnemu kontekstu Skupnega raziskovalnega središča. Te posebnosti so:

(1) Skupno raziskovalno središče izvaja svoj delovni program s približno 100 ukrepi, ki tako podpirajo politike Komisije.

(2) Standardni modeli stroškov in koristi, ki bi se lahko uporabili za izvajanje in vrednotenje dejavnosti Skupnega raziskovalnega središča, ne obstajajo.

(3) Vpliv dela Skupnega raziskovalnega središča prihaja do izraza na ravni evropskih oblikovalcev politik in ne na ravni evropske družbe v celoti.

Poleg tega ne zadošča, da Skupno raziskovalno središče meri svoj učinek kot znanstvena organizacija, ki je sama po sebi izziv. Pravi izziv za Skupno raziskovalno središče, ob združevanju vidikov znanstvene organizacije z značajem služb Komisije, je merjenje vpliva njegovih dejavnosti kot prvo na oblikovalce politike in nato na politike, ki jih ti oblikujejo.

Na podlagi glavnih ugotovitev iz prejšnjega okvirnega programa Skupno raziskovalno središče oblikuje svoje dejavnosti tako, da se jih lahko smiselno ovrednoti. Poleg tega je za ovrednotenje celotnega učinka Skupnega raziskovalnega središča treba vključiti rezultate vrednotenja vseh posameznih ukrepov. Zato vrednotenje Skupnega raziskovalnega središča sedaj dopolnjuje niz podpornih dejavnosti, ki zagotavljajo strukturirane podatke za podporo

- letnim ciklusom načrtovanja, izvajanja in vrednotenja in s tem povezanemu sprejemanju odločitev ter

- večletnemu vmesnemu in naknadnemu vrednotenju.

- Zato je Skupno raziskovalno središče načrtovalo in izvajalo periodične preglede ukrepov za analizo učinka njegovih posameznih ukrepov v letu 2003 in 2004. Periodični pregled ukrepov ima več ciljev:

- vrednoti ukrepe Skupnega raziskovalnega središča v skladu s točno opredeljeno metodologijo;

- podpira načrtovanje delovnega programa za naslednje leto;

- vzpostavlja obsežno podatkovno bazo, ki podpira različne obveznosti glede sporočanja podatkov;

- oblikuje semikvantitativno podatkovno bazo v korist prihodnjih vrednotenj Skupnega raziskovalnega središča;

- dopušča oblikovanje skupnih kazalnikov iz različnih nižjih ravni, vključno z ravnijo ukrepa.

Mehanizem periodičnih pregledov ukrepov temelji na letni osnovi in bo nadalje razvit v sedanjem posebnem programu.

36. Oblika in pogostnost prihodnjega vrednotenja

Periodični pregled ukrepov in nadzor nad izvajanjem okvirnega programa se bosta izvajala vsako leto. Anketa o zadovoljstvu uporabnikov se trenutno izvaja na dve leti. V prihodnosti se bo morda postopoma uvedlo stalnejši postopek. Vmesno vrednotenje bo izvedeno po treh letih in pol od začetka izvajanja sedmega okvirnega programa. Naknadno vrednotenje bo ob koncu izvajanja sedmega okvirnega programa.

37. UKREPI PROTI GOLJUFIJAM

Sprejeti je treba tudi ustrezne ukrepe za preprečevanje nepravilnosti in goljufij, prav tako pa je treba storiti vse potrebno za povračilo izgubljenih, nepravilno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje finančne uredbe in vsemi prihodnjimi spremembami, Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti[27], Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi[28], in Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF)[29].

38. PODROBNOSTI O SREDSTVIH

39. Cilji predloga z vidika stroškov financiranja

odobritve za prevzem obveznosti v milijonih EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Drugo notranje osebje[32], financirano iz člena XX 01 04/05 | 1.944 | 1.944 | 1.944 | 1.944 | 1.944 | 1.944 | 1.944 |

SKUPAJ[33] | 1.944 | 1.944 | 1.944 | 1.944 | 1.944 | 1.944 | 1.944 |

40. Ta predstavitev kaže stanje, pri katerem osebje sestoji predvsem iz uslužbencev „Skupnega raziskovalnega središča“ in je – z izjemo osebja, ki je neposredno vezano na raziskovalni projekt, – vodeno kot ena skupina za jedrske in nejedrske dejavnosti. Upravno, tehnično in pomožno osebje lahko dela na isti dan in na istem mestu za oba programa.

Razmerje med številom osebja, ki se ukvarja z nejedrskimi dejavnostmi, in celotnim številom osebja se lahko v času izvajanja okvirnega programa spreminja, vendar mora biti na splošno okoli 70 %.

Število osebja 1 944 vključuje notranje osebje.

41. Opis nalog, ki izhajajo iz ukrepa

Naloge izvirajo iz posebnega programa za nejedrske neposredne raziskave.

42. Človeški viri – viri delovnih mest (obvezno)

(Pri navedbi več virov se navede število delovnih mest, ki izhajajo iz vsakega vira)

( Delovna mesta, trenutno dodeljena upravljanju programa, ki se nadomesti ali podaljša

( Delovna mesta, ki so bila predhodno dodeljena v okviru izvajanja LSP/PPP za leto n

( Delovna mesta, ki bodo zahtevana v naslednjem postopku LSP/PPP

( Delovna mesta, ki bodo prerazporejena z uporabo obstoječih človeških virov znotraj zadevne službe (notranja prerazporeditev)

( Delovna mesta, potrebna za leto n, ki niso predvidena za izvajanje LSP/PPP za zadevno leto

8.2.4 Drugi upravni odhodki, vključeni v referenčni znesek (XX 01 05 – Odhodki za upravno poslovodenje)[34]

v milijonih EUR (na tri decimalna mesta natančno)

8.2.6 Drugi upravni odhodki, ki niso vključeni v referenčni znesek[35] v milijonih EUR (na tri decimalna mesta natančno) |

Leto 2007 | Leto 2008 | Leto 2009 | Leto 2010 | Leto 2011 | Leti 2012 in 2013 | SKUPAJ |

XX 01 02 11 01 – Misije | 0,320 | 0,326 | 0,333 | 0,339 | 0,346 | 0,713 | 2,376 |

XX 01 02 11 02 – Sestanki in konference | 0,010 | 0,010 | 0,011 | 0,011 | 0,011 | 0,023 | 0,076 |

XX 01 02 11 03 – Odbori[36] | 0,478 | 0,487 | 0,497 | 0,507 | 0,517 | 1,065 | 3,550 |

XX 01 02 11 04 – Študije in konzultacije |

XX 01 02 11 05 – Informacijski sistemi |

2 Drugi odhodki za poslovodenje skupaj (XX 01 02 11) |

3 Drugi odhodki upravne narave (opredeliti, vključno s sklicem na proračunsko vrstico) |

Upravni odhodki, razen stroškov za človeške vire in z njimi povezanih stroškov (ki NISO vključeni v referenčni znesek), SKUPAJ | 0,807 | 0,824 | 0,840 | 0,857 | 0,874 | 1,801 | 6,002 |

- Izračun – Drugi upravni odhodki, ki niso vključeni v referenčni znesek

Te številke so ocenjene na podlagi zahtev GD RTD za leto 2006 in povečane za 2 % glede na predvideno letno inflacijo. (Fiche 1 REV)

Potrebe po človeških in upravnih virih se krijejo iz sredstev, dodeljenih GD za upravljanje v okviru postopka letne dodelitve sredstev. . Dodelitev delovnih mest mora upoštevati morebitno ponovno dodelitev delovnih mest med oddelki na osnovi novih finančnih perspektiv.

[1] COM(2005) 119.

[2] COM(2005) 118.

[3] SEC(2005) 430.

[4] COM(2005) 387.

[5] Kot je bilo določeno v delovnem dokumentu osebja Komisije, Poročilu o evropskih tehnoloških platformah in skupnih tehnoloških pobudah: Spodbujanje javno-zasebnih partnerstev na področju R&R za povečanje konkurenčnosti evropske industrije - SEC(2005) 800, 10.6.2005.

[6] Pionirske raziskave: evropski izziv. Poročilo skupine strokovnjakov na visoki ravni, Evropska komisija, maj 2005.

[7] Novi raziskovalni infrastrukturi za Evropo naproti: „Seznam možnosti“ ESFRI, marec 2005, www.cordis.lu/esfri/.

[8] UL C , , str. .

[9] UL C , , str. .

[10] UL C , , str. .

[11] UL C , , str. .

[12] Naloge Skupnega raziskovalnega središča so zagotoviti k uporabnikom usmerjeno znanstveno in tehnično podporo pri zasnovi, razvoju, izvajanju in spremljanju politik EU. Kot služba Evropske komisije deluje Skupno raziskovalno središče kot referenčno središče Unije za znanost in tehnologijo. Ker je blizu procesom oblikovanja politike, služi skupnim interesom držav članic, obenem pa ni odvisno od posebnih interesov, tako zasebnih kot tudi nacionalnih.

[13] UL L 312, 23.12.1995, str. 1.

[14] UL L 292, 15.11.1996, str. 2.

[15] UL L 136, 31.5.1999, str. 1.

[16] Financirajo se lahko raziskave v zvezi z zdravljenjem rakastih obolenj na spolnih žlezah.

[17] Nediferencirana sredstva, v nadaljevanju NS.

[18] Te številke se nanašajo na odhodke za celotni okvirni program ES - glej COM(2005) 119.

[19] Odhodki, ki ne spadajo v poglavje xx 01 zadevnega naslova xx.

[20] Odobritve plačil se nanašajo na leto 2013 in naslednja leta.

[21] Odhodki v okviru člena xx 01 05 naslova xx.

[22] Odobritve plačil se nanašajo na leto 2013 in naslednja leta.

[23] Odhodki v okviru poglavja xx 01, razen odhodkov iz člena xx 01 05.

[24] Glej točki 19 in 24 Medinstitucionalnega sporazuma.

[25] Številke, navedene v preglednici, veljajo le za osebje, ki se financira s kadrovskim načrtom za vse neposredne ukrepe v pristojnosti GD JRC. Te številke zato ne vključujejo delovnih mest iz kadrovskega načrta operativnega proračuna in delovnih mest iz kadrovskega načrta za neposredne ukrepe - glej dokumente COM(2005) 440, 441, 442, 443, 444.

[26] UL L 107, 30.4.1996, str. 12 - 96/282/Euratom.

[27] UL L 312, 23.12.1995, str. 1.

[28] UL L 292, 15.11.1996, str. 2.

[29] UL L 136, 31.5.1999, str. 1.

[30] Stroškov zanje referenčni znesek NE krije.

[31] Stroškov zanje referenčni znesek NE krije.

[32] Stroški zanje so vključeni v referenčni znesek.

[33] Številke, navedene v preglednici, veljajo le za osebje, ki se financira s kadrovskim načrtom za vse neposredne ukrepe v pristojnosti GD JRC. Te številke zato ne vključujejo delovnih mest iz kadrovskega načrta operativnega proračuna in delovnih mest iz kadrovskega načrta za neposredne ukrepe - glej dokumente COM(2005) 440, 441, 442, 443, 444.

[34] Te številke se nanašajo na odhodke za celotni okvirni program ES - glej COM(2005) 119.

[35] Te številke se nanašajo na odhodke za celotni okvirni program ES - glej COM(2005) 119.

[36] Evropski svetovalni odbor za raziskave (EURAB).