SL Uradni list Evropske unije C 286/3

Objava vloge v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

2013/C 286/03

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 (1) Evropskega parlamenta in Sveta je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (2)

„LAMMEFJORDSKARTOFLER“

ES št.: DK-PGI-0005-0952-16.02.2012

ZGO ( X ) ZOP ( )

1. Ime

„Lammefjordskartofler“

2. Država članica ali tretja država

Danska

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1 Vrsta proizvoda

Skupina 1.6 Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3.2 Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz 1. točke

Krompir iz Lammefjorda zaznamuje njegova lupina, ki je tanka in veliko bolj gladka kot lupina krompirja, ki se goji drugje. Tanka lupina loči krompir iz Lammefjorda od drugih vrst poznega krompirja, saj se lahko uživa neolupljen. Poleg tega meso krompirja obdrži svojo bledo barvo tudi po tem, ko se krompir uskladišči, medtem ko zunanjost vrst poznega krompirja, ki rastejo v drugačni zemlji, postopoma potemni, njihovo meso pa postane vse bolj rumenkasto. Zaradi edinstvene vrste zemlje v Lammefjordu ima krompir zelo značilno lupino, ki se med gojenjem in pobiranjem ne poškoduje.

Krompir iz Lammefjorda je zrel krompir, kar pomeni, da ni „mlad krompir“. Dozori v zemlji in se zato pobira šele okoli začetka septembra.

Krompir iz Lammefjorda je opran.

Krompir iz Lammefjorda je primeren za kuhanje skozi celo sezono.

Značilnosti krompirja iz Lammefjorda morajo biti skladne s standardi kakovosti za pozni krompir skupine 1 (glej Prilogo 13 Odredbe št. 450 z dne 16. maja 2011 o proizvodnji itd. krompirja) ali zahtevami iz standardov Ekonomske komisije ZN za Evropo za pozni krompir (FFV-52).

Le 5 % površine krompirja iz Lammefjorda je lahko pokrite z navadno krastavostjo, prašno krastavostjo, mrežasto krastavostjo ali belo nogo. Le 8 % (glede na težo) gomoljev iz serije krompirja iz Lammefjorda ima lahko takšne pomanjkljivosti.

Krompirji, ki so v posameznem pakiranju, se lahko po velikosti razlikujejo le do 15 mm, da se potrošnikom zagotovi proizvod z enotnimi dimenzijami.

3.3 Surovine (samo za predelane proizvode)

—

3.4 Krma (samo za proizvode živalskega izvora)

—

3.5 Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Gojenje

Krompir „Lammefjordskartofler“ (ZGO) se goji v skladu s standardi Global GAP (Globalno partnerstvo za dobre kmetijske prakse). Pri pridelavi krompirja iz Lammefjorda se ne sme uporabljati blato.

Krompir iz Lammefjorda se ne pobira pred začetkom septembra, da se zagotovi, da je krompir zadosti zrel in primeren za skladiščenje. Kjer je to možno, se pobiranje zaradi padajočih temperatur zaključi do sredine oktobra.

Skladiščenje

Krompir iz Lammefjorda se skladišči v majhnih lesenih zabojih, pri čemer ne sme ležati prosto v skladišču in se ne sme skladiščiti v zasipnici. Krompir se skladišči na temperaturi, ki ne presega 5 °C, pred pakiranjem pa ga je treba segreti, da se čim bolj zmanjša tveganje poškodb.

3.6 Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.

Sortiranje

Sortiranje krompirja iz Lammefjorda, ki je skladno s posebnimi zahtevami glede navadne krastavosti, prašne krastavosti, mrežaste krastavosti ali bele noge, zahteva posebno strokovnost in pozornost ter se zato izvaja v pooblaščenih pakirnih centrih v Lammefjordu.

Podjetja, ki pakirajo krompir iz Lammefjorda, morajo izpolnjevati standarde Global GAP.

Embalaža s krompirjem iz Lammefjorda, ki je na voljo končnemu potrošniku, tehta med 1 in 15 kg.

3.7 Posebna pravila za označevanje

Vse embalaže, bodisi predpakirane ali odprtega tipa, morajo imeti naslednje označbe:

(a) identifikacijo „Lammefjordskartofler“, ime in naslov pakirnega centra;

(b) logotip „Lammefjordens Grøntsagslaug“ („Zelenjavno združenje Lammefjord“);

(c) pozni krompir;

(d) velikost, kot je navedena v specifikaciji proizvoda;

(e) vrsta.

4. Kratka opredelitev geografskega območja

Regijo Lammefjord sestavljajo štiri pridobljena fjordska območja kmetijskih površin v občini Odsherred na otoku Zealand:

— pridobljeni del Lammefjorda, ki je fizično omejen z Ringkanalom in jezom Audebo,

— Svinninge Vejle, ki ga na jugu, zahodu in severu omejuje Ringkanal, na vzhodu pa železniška proga Svinninge–Hørve,

— Sidinge Fjord, ki ga omejujeta jez Sidinge in površinski vodni kanal,

— Klintsø, ki ga omejujejo kanali za odvajanje vode.

5. Povezanost z geografskim območjem

5.1 Posebnosti geografskega območja

Proizvod se goji na pridobljenem morskem dnu Lammefjorda s plastjo mulja. Sidinge Fjord je bilo prvo območje v regiji Lammefjord, ki se je izsušilo (postopek se je začel leta 1841), sledilo pa je območje Svinninge Vejle. Pridobivanje največjega območja, tj. Lammefjorda, se je pričelo leta 1873. Klintsø je bilo zadnje območje, ki se je izsušilo.

Podtalje je sestavljeno iz gline in laporja ali muljastega peska, pokritega s plastjo mulja, ki meri več metrov ter je nastal iz rastlinskih in živalskih snovi. Na velikih območjih Lammefjorda načeloma ni kamnov, veliko število starih dagenj in ostrig pa daje zemlji naravno visoko vsebnost kalcija.

Lammefjord ima podnebje, ki je idealno za gojenje krompirja, saj ima mile zime, hladna poletja in stalne padavine skozi celo leto. Odsherred ima razmeroma malo padavin, zato pa kanali za odvajanje vode na območjih okoli Lammefjorda omogočajo učinkovito namakanje. Na ta način lahko lokalni proizvajalci do določene mere sami določajo, koliko vode se porabi za namakanje njihovega krompirja. Ker so naravne padavine navadno nezadostne, lahko proizvajalci sami pomagajo izboljšati pogoje gojenja, medtem ko v drugih delih države pretirane padavine lahko škodljivo vplivajo na pobiranje krompirja.

5.2 Posebnost proizvoda

Krompir iz regije Lammefjord se močno razlikuje od tistega, ki se goji na drugih območjih, saj obdrži svojo značilno bledo površino tudi po tem, ko se uskladišči. Svojo barvo obdrži, ker je pesek v zemlji zglajen ter je bolj gladek in zaobljen kot v klasični peščeni zemlji, kar pomeni, da krompir ni razpokan, ko se pobira. Krompir iz regije Lammefjord se zato lahko skladišči v hladnih prostorih, z njim pa se lahko ravna kadar koli v letu, ne da bi se barva površine pri tem spremenila. Razpokana površina krompirja v času skladiščenja potemni.

Za razliko od drugega poznega krompirja lahko krompir iz Lammefjorda zaužijemo skupaj z olupkom.

5.3 Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma z določeno kakovostjo, slovesom ali značilnostjo proizvoda (pri ZGO)

Posebna kakovost krompirja iz Lammefjorda je povezana s pogoji gojenja, ki so posledica nekdanjega dna fjorda. Posebni zemeljski pogoji omogočajo nežno rast krompirja, ki ima zato gladko površino. Zaobljena zrna peska v peščeni zemlji preprečujejo nastanek razpok na površini krompirja ob obiranju, zato je njegova površina gladka tudi po tem, ko se uskladišči. Krompir z gladko površino je manj dovzeten za krastavost kot pa krompir, ki raste v zemlji z več kamni in peščenimi delci, ki lahko povzročijo razpoke na krompirju med rastjo in ob obiranju. Krompir iz Lammefjorda je zato nadvse primeren za skladiščenje.

Ime „Lammefjordskartoffel“ je znano po vsej Danski. Številne trgovine z živili prodajajo ta krompir v embalaži z oznako „Lammefjordskartoffel“, pri čemer se z vsakdanjim prevažanjem krompirja v tovornjakih z logotipom „Lammefjordskartoffel“ do velikih trgovin z živili v prestolnici in Jutlandiji povečuje ozaveščenost o območju Lammefjord.

Krompir iz Lammefjorda je eden od razlogov, da splošna javnost povezuje Lammefjord z visokokakovostno zelenjavo, zlasti krompirjem. V enciklopediji „Den store danske Encyklopædi“ je območje Lammefjord opisano na naslednji način: „Izsušeno dno fjorda je zelo rodovitno, na njem pa uspevajo žita, semena in zelenjava. Lammefjord je znan po svojem korenju in krompirju. Do leta 1980 je bil znan tudi po cvetličnih čebulicah in beluših“.

Ime „Lammefjord“ danski in tuji mediji pogosto omenjajo v povezavi z uspehi, ki so jih v tistih letih dosegale danske restavracije s hrano, ki je temeljila na nordijskih sestavinah.

Sklic na objavo specifikacije

(člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006 (3))

http://www.foedevarestyrelsen.dk/SiteCollectionDocuments/Fødevarekvalitet/Varespecifikation%20-%20Lammefjordskartofler%20(2012%2012%2010).pdf

(1) UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

(2) UL L 93, 31.3.2006, str. 12. Nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

(3) Prim. opombo 2.