[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 19.2.2008

COM(2008) 2 konč.

POROČILO KOMISIJE

proračunskemu organu o jamstvih, ki jih krije splošni proračun, stanje na dan 30. junija 2007 {SEC(2008) 18}

KAZALO

1. Uvod in vrste zajetih poslov 4

2. Nove pravne podlage 4

3. Dogodki v obdobju od zadnjega poročila z dne 31. decembra 2006 5

4. Podatki o tveganjih, ki se krijejo iz proračuna 5

4.1. Opredelitev tveganja 5

4.2. Tveganja, povezana z državami članicami 6

4.3. Tveganja, povezana s tretjimi državami 7

4.4. Celotno tveganje, ki se krije iz proračuna 8

4.5. Razvoj tveganja 8

5. Neplačila, aktivacija proračunskih jamstev in zaostala plačila 9

5.1. Plačilo iz gotovinskih sredstev 9

5.2. Plačilo iz proračuna 9

5.3. Aktivacija Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe 10

6. Jamstveni sklad za zunanje ukrepe 10

6.1. Vračila 10

6.2. Sredstva 10

6.3. Ciljni znesek 10

7. Ocena tveganj: ekonomsko in finančno stanje v tretjih državah, ki prejemajo največja posojila EU 10

7.1. Uvod 10

7.2. Turčija 11

7.3. Brazilija 11

7.4. Egipt 11

7.5. Južna Afrika 11

7.6. Maroko 12

7.7. Tunizija 12

7.8. Libanon 12

7.9. Ukrajina 13

7.10.1 Srbija 13

7.10.2 Črna gora 13

7.11. Jordanija 13

1. UVOD IN VRSTE ZAJETIH POSLOV

To poročilo je predloženo v skladu s členom 130 finančne uredbe, ki določa, da Komisija dvakrat letno poroča Evropskemu parlamentu in Svetu o proračunskih poroštvih in tveganjih, povezanimi z njimi [1]. Priložen mu je delovni dokument služb Komisije z vrsto podrobnih preglednic in pojasnil („Priloga“)[2].

Tveganja, ki jih krije proračun Evropske unije („proračun“), izhajajo iz različnih posojilnih in jamstvenih poslov, ki se lahko razdelijo v dve kategoriji: posojila, ki jih odobrita Evropski skupnosti za doseganje makroekonomskih ciljev, tj. posojila za makrofinančno pomoč („MFP“) tretjim državam, ter posojila za doseganje mikroekonomskih ciljev (posojila Euratom in zlasti posojila, ki jih Evropska investicijska banka („EIB“) dodeljuje zunaj EU[3]). Te posle od leta 1994 krije Jamstveni sklad za zunanje ukrepe („Sklad“)[4], ki je bil med drugim ustanovljen za to, da omeji proračunski vpliv, ki izhaja iz zahtevkov glede jamstev, ki jih krije proračun za posojilne posle v tretjih državah. Če Sklad nima dovolj sredstev, se opre na proračun.

Uredba Sveta o ustanovitvi Sklada („Uredba o Skladu“[5]), ki je bila sprejeta leta 1994, je bila prvič spremenjena leta 1999. Po drugi spremembi Uredbe Sveta, ki jo je Svet sprejel leta 2004, se kritje Sklada umakne, če tretje države postanejo države članice. Posojila ali zajamčena posojila državam članicam se krijejo neposredno iz proračuna.

2. NOVE PRAVNE PODLAGE

V okviru Sklepa Sveta iz leta 2006[6] o odobritvi prenovljenega jamstva Skupnosti Evropski investicijski banki za izgube pri posojilih in jamstvih za projekte zunaj Skupnosti (zunanji mandat EIB za 2007–2013, v nadaljevanju „nov splošni mandat“) sta Komisija in EIB avgusta 2007 podpisali sporazum o jamstvu in sporazum o izterjavi[7], ki podrobno opredeljujeta določbe in postopke v zvezi z jamstvom Skupnosti in izterjavo terjatev po zahtevku za jamstvo. Sporazum o jamstvu vključuje financiranje EIB, podpisano po 17. aprilu 2007, ko je svet guvernerjev EIB odobril nov splošni mandat.

V prvi polovici leta 2007 ni bilo nobenih novih sklepov glede posojil MFP ali Euratom.

3. DOGODKI V OBDOBJU OD ZADNJEGA POROčILA Z DNE 31. DECEMBRA 2006

V prvi polovici leta 2007 ni bilo izplačil v okviru posojil MFP.

V zvezi s posojili Euratom je bil marca 2007 izplačan prvi obrok 39 milijonov EUR za financiranje varnostne nadgradnje enote 2 ukrajinske jedrske elektrarne Khmelnitsky in enote 4 ukrajinske jedrske elektrarne Rovno (K2R4) po posojilni pogodbi iz leta 2004 (protivrednost sporazuma o posojilu v višini 83 milijonov USD v EUR).

V prvi polovici leta 2007 je EIB izvajala dejavnosti na podlagi splošnega mandata, določenega v okviru finančne perspektive za obdobje 2000–2006 (v nadaljevanju „sedanji splošni mandat“). Poleg tega je EIB 28. junija 2007 z Republiko Moldavijo podpisala prvo posojilno pogodbo v višini 30 milijonov EUR na podlagi Sklepa Sveta št. 2005/48 z dne 22. decembra 2004 o odobritvi jamstva Skupnosti Evropski investicijski banki za izgubo pri posojilih za določene vrste projektov v Rusiji, Ukrajini, Republiki Moldaviji in Belorusiji (v nadaljevanju „mandat za Rusijo, Ukrajino, Republiko Moldavijo in Belorusijo“).

Kot je navedeno v oddelku 2, nov sporazum o jamstvu z EIB vključuje financiranje, podpisano po 17. aprilu 2007. Vendar EIB v okviru novega splošnega mandata od 30. junija 2007 ni sklenila novih poslov.

4. PODATKI O TVEGANJIH, KI SE KRIJEJO IZ PRORAčUNA

4.1. Opredelitev tveganja

Tveganje, ki ga nosi proračun, izhaja iz nevplačanega zneska kapitala in obresti v zvezi z zajamčenimi posli.

Neplačane transakcije se bodo pokrivala iz Sklada, če so povezane s tretjimi državami (70 % celotnega nevplačanega zajamčenega zneska na dan 30. junija 2007), in neposredno iz proračuna, če so udeležene države članice (posojila za projekte v državah članicah ali v njihovo korist zajemajo preostalih 30 % celotnega nevplačanega zneska). Velik delež zajamčenih posojil, povezanih z državami članicami, je posledica zadnjih širitev. V skladu s tretjim odstavkom člena 1 Uredbe o Skladu se takrat, ko neka država postane država članica, tveganje glede posojil prenese s Sklada na proračun.

Za namene tega poročila se za ocenjevanje tveganj, ki jih nosi proračun (neposredno ali posredno prek Sklada), uporabljata dve metodi:

- Metoda izračunavanja skupnega zneska nevplačanega kapitala za zadevne posle na določen dan, vključno z obračunanimi obrestmi. S to metodologijo se izračuna stopnja tveganja, ki ga nosi proračun na določen dan.

- Proračunski pristop, opredeljen kot „letno tveganje, ki ga nosi proračun“, temelji na izračunu najvišjega zneska, ki bi ga morala Skupnost izplačati v finančnem letu, ob domnevi, da so vsa zajamčena posojila neplačana[8].

Preglednica 1: Skupni nevplačani kriti zneski na dan 30. junij 2007 (v milijonih EUR) |

Nevplačani kapital | Obračunane obresti | Skupaj | % |

Države članice* |

MFP | 309 | 2 | 311 | 2 % |

Euratom | 436 | 5 | 441 | 3 % |

EIB | 4 224 | 38 | 4 262 | 26 % |

Vmesni seštevek za države članice* | 4 969 | 46 | 5 014 | 30 % |

Tretje države |

MFP | 568 | 7 | 575 | 3 % |

Euratom | 39 | 0 | 39 | 0 % |

EIB | 10 901 | 116 | 11 018 | 66 % |

Vmesni seštevek za tretje države | 11 508 | 124 | 11 632 | 70 % |

Skupaj | 16 477 | 170 | 16 647 | 100 % |

* To tveganje se neposredno krije iz proračuna ter vključuje Bolgarijo in Romunijo, saj sta se EU pridružili 1. 1. 2007. |

Preglednice A1, A2, A3 in A4 Priloge vsebujejo podrobnejše podatke o teh nevplačanih zneskih, zlasti glede najvišjega določenega zneska, izplačanih zneskov ali stopenj jamstva.

4.2. Tveganja, povezana z državami članicami

Trenutna tveganja glede držav članic izhajajo iz posojil, ki so bila izplačana pred pristopom.

Proračun bo v drugi polovici leta 2007 nosil tveganje, povezano z državami članicami, in sicer v višini 398 milijonov EUR, kar vključuje tudi Bolgarijo in Romunijo, saj sta 1. januarja 2007 pristopili k EU. Iz Preglednice 2 je razvidno, da ti državi zasedata prvo in drugo mesto glede na nevplačani znesek.

Preglednica 2: Razvrstitev držav članic glede na izpostavljenost v zvezi z najvišjim tveganjem, ki ga nosi proračun v drugi polovici leta 2007 (v milijonih EUR) |

Razvrstitev | Država | Druga polovica leta 2007 | % |

1 | Romunija | 119,7 | 30,1 % |

2 | Bolgarija | 90,4 | 22,7 % |

3 | Poljska | 48,7 | 12,2 % |

4 | Češka republika | 45,7 | 11,5 % |

5 | Slovaška | 35,1 | 8,8 % |

6 | Madžarska | 19,7 | 5,0 % |

7 | Slovenija | 19,6 | 4,9 % |

8 | Ciper | 7,8 | 2,0 % |

9 | Latvija | 4,7 | 1,2 % |

10 | Litva | 3,6 | 0,9 % |

11 | Estonija | 2,4 | 0,6 % |

12 | Malta | 0,5 | 0,1 % |

Skupaj | 398,0 | 100,0 % |

Tveganje glede držav članic pokriva vse države članice, ki so se pridružile v zadnjih dveh širitvah, z rokom zapadlosti konec leta 2031.

4.3. Tveganja, povezana s tretjimi državami

Sklad bo v drugi polovici leta 2007 nosil največje tveganje, povezano s tretjimi državami, in sicer v višini 714 milijonov EUR. Spodaj je naštetih deset držav, ki se uvrščajo najvišje glede na nevplačani znesek. Te države predstavljajo 82 % tveganja, ki ga Sklad nosi v drugi polovici leta 2007. Analiza in komentar gospodarskega položaja teh držav sta v oddelku 7 spodaj.

Preglednica 3: Razvrstitev 10 najpomembnejših tretjih držav glede na izpostavljenost v zvezi z najvišjim tveganjem, ki ga nosi Sklad v drugi polovici leta 2007 (v milijonih EUR) |

Razvrstitev | Država | Druga polovica leta 2007 | % skupnega najvišjega tveganja |

1 | Turčija | 100,9 | 14,1 % |

2 | Brazilija | 82,7 | 11,6 % |

3 | Egipt | 75,2 | 10,5 % |

4 | Južna Afrika | 69,0 | 9,7 % |

5 | Maroko | 61,0 | 8,5 % |

6 | Tunizija | 58,5 | 8,2 % |

7 | Libanon | 54,2 | 7,6 % |

8 | Ukrajina | 36,6 | 5,1 % |

9 | Srbija in Črna gora[9] | 24,5 | 3,4 % |

10 | Jordanija | 21,8 | 3,1 % |

Skupaj za vseh 10 | 584,3 | 81,8 % |

Sklad pokriva zajamčena posojila 40 držav in 2 regionalnih enot z rokom zapadlosti konec leta 2037. Podrobni podatki za vsako državo so navedeni v Preglednici A2 v Prilogi.

4.4. Celotno tveganje, ki se krije iz proračuna

Iz proračuna se bo v drugi polovici leta 2007 kril celotni znesek 1 112 milijonov EUR, ki predstavlja dolgovane zneske v tem obdobju, pri čemer države članice dolgujejo 36 % (glej Preglednico A2 v Prilogi).

4.5. Razvoj tveganja

Tveganje v zvezi z državami članicami bi se moralo v prihodnje zmanjšati, saj se posojila državam članicam v okvirih jamstvenih posojil Euratom, MFP ali EIB vračajo (glej grafikon A1 v oddelku 1.3 Priloge).

Posojila MFP tretjim državam so predmet posameznih sklepov Sveta. Predlog Komisije o dodelitvi posojila MFP v višini 50 milijonov EUR in nepovratnih sredstev Libanonu v višini 30 milijonov EUR je bil sprejet 20. avgusta 2007 in je bil predložen v posvetovanje Evropskemu parlamentu in v odločanje Svetu.

Posojila Euratom državam članicam ali v nekaterih upravičenih državah nečlanicah (Ruska federacija, Armenija, Ukrajina) imajo najvišji določen znesek 4 milijarde EUR, pri čemer je 85 % tega zneska že porabljenega. Preostala razlika znaša približno 600 milijonov EUR. Na podlagi sedanje posojilne pogodbe iz leta 2004 za K2R4 v Ukrajini (protivrednost sporazuma o posojilu v višini 83 milijonov USD v EUR) se lahko leta 2008 izplačata še dva obroka (glej oddelek 3 zgoraj).

V okviru sedanjih mandatov EIB pred novim splošnim mandatom ostaja za izplačilo v okviru dodeljenih posojil še 8 067 milijonov EUR. Ta znesek bo vezan zlasti na sedanji splošni mandat[10]. Konec julija je EIB na podlagi mandata za Rusijo, Ukrajino, Moldavijo in Belorusijo z Ukrajino podpisala posojilno pogodbo v višini 200 milijonov EUR. Ta mandat in sedanji splošni mandat sta se iztekla 31. julija 2007[11].

Najpomembnejša postavka, ki bo vplivala na tveganje za proračun v prihodnje, je nedavno jamstvo Skupnosti, podeljeno EIB v okviru novega splošnega mandata. To jamstvo Skupnosti je omejeno na 65 % skupnega zneska izplačanih posojil in jamstev, zagotovljenih v okviru financiranja EIB, zmanjšanega za povrnjene zneske in povečanega za vse ustrezne zneske, pri čemer znaša najvišji določeni znesek 27 800 milijonov EUR[12].

Grafikon A2 v oddelku 1.3 Priloge prikazuje simulacijo izplačil v okviru mandatov pred novim splošnim mandatom in v okviru novega splošnega mandata, ker ta izplačila znatno vplivajo na oblikovanje rezervacij Sklada.

5. NEPLAčILA, AKTIVACIJA PRORAčUNSKIH JAMSTEV IN ZAOSTALA PLAčILA

5.1. Plačilo iz gotovinskih sredstev

Komisija črpa pri posojilnih poslih iz svojih gotovinskih sredstev, da prepreči zamude in z njimi povezane stroške, če dolžnik zamuja s plačili[13].

5.2. Plačilo iz proračuna

V prvi polovici leta 2007 niso bila zabeležena neplačila, tako da ni bilo zahtevkov za proračunska sredstva pod proračunsko postavko 01 04 01, „Jamstva Evropske skupnosti za dajanje posojil“.

5.3. Aktivacija Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe

V primeru zapoznelih plačil prejemnika (tretjih držav) posojila, ki ga je odobrila Skupnost ali za katero je Skupnost jamčila, mora Sklad pokriti primanjkljaj v roku treh mesecev od datuma zapadlosti plačila[14].

V prvi polovici leta 2007 ni Sklad prejel nobenih zahtevkov.

Skupna zaostala plačila na dan 30. junija 2007, tj. zamudne obresti Republike Argentine, so znašale 1 718 493,12 USD. Od tega je treba v Sklad vrniti še 1 448 433,44 USD (1 072 516,43 EUR). Ker Sklad ni prejel zahtevkov za preostalo razliko, znesek plača EIB. Komisija in EIB sta že večkrat opozorili argentinske organe, da je treba v celoti povrniti ta zaostala plačila, preden EIB sklene nove posojilne posle v tej državi. Razprave o tem vprašanju se bodo nadaljevale na naslednjem srečanju v okviru makroekonomskega dialoga med EU in Argentino.

6. JAMSTVENI SKLAD ZA ZUNANJE UKREPE[15]

6.1. Vračila

V prvi polovici leta 2007 ni bilo vračil.

6.2. Sredstva

Na dan 30. junija 2007 so neto sredstva Sklada znašala 1 119 961 441,29 EUR.

6.3. Ciljni znesek

Sklad mora doseči ustrezno raven (ciljni znesek) 9 % skupnih neplačanih obveznosti do virov sredstev iz vsakega posla, vključno z obračunanimi obrestmi. Razmerje med sredstvi Sklada (1 119 961 441,29 EUR) in neplačanimi obveznostmi do virov sredstev (11 632 230 697,97 EUR) v skladu z Uredbo o Skladu je znašalo 9,6 %.

Konec leta 2006 so sredstva Sklada že presegala ciljni znesek. Kot je določeno v novih pravilih o oblikovanju rezervacij, ki jih je sprejel Svet 30. januarja 2007[16], se je presežek 125,75 milijonov EUR vnesel v predhodni predlog proračuna za leto 2008.

7. OCENA TVEGANJ: EKONOMSKO IN FINANčNO STANJE V TRETJIH DRžAVAH, KI PREJEMAJO NAJVEčJA POSOJILA EU

7.1. Uvod

V prejšnjih delih poročila so navedene informacije o kvantitativnih vidikih tveganja za proračun. Te podatke pa bi morala spremljati kvalitativna ocena tveganja, ki je odvisna od vrste posla in plačilne sposobnosti posojilojemalca (glej oddelek 4.3 zgoraj). Preglednice za ocenjevanje tveganja po državah so navedene posebej v delovnem dokumentu služb Komisije. V nadaljevanju je naveden kratek povzetek te analize za deset držav, ki imajo v drugi polovici leta 2007 najvišje letno tveganje za proračun. V oddelku 2 Priloge je analiza še petih držav.

7.2. Turčija

V Turčiji je letna rast BDP v prvi polovici leta 2007 znašala 5,3 %, kar pomeni zmanjšanje v primerjavi s 6,1 % leta 2006. Primanjkljaj tekočega računa se je nekoliko zmanjšal, in sicer s 7,9 % BDP leta 2006 na 7,8 % BDP. Bruto prilivi neposrednih tujih naložb so leta 2007 znašali 5 % BDP, pri čemer sta bili približno dve tretjini usmerjeni v finančni sektor. Prejšnje leto se je zunanji dolg države povečal za okrog 5 odstotnih točk na približno 45 % BDP do sredine leta 2007. Hkrati se je javni dolg zmanjšal z 68 % BDP sredi leta 2006 na 61 % BDP.

7.3. Brazilija

Gospodarstvo Brazilije še naprej raste. Potem ko se je letna gospodarska rast leta 2006 povečala na 3,7 %, naj bi leta 2007 dosegla približno 4,75 %. Glavni dejavnik rasti je domače povpraševanje, na katerega še vedno ugodno vplivajo znatne monetarne olajšave. Zlasti hitro rastejo zasebne naložbe. Čeprav je inflacijski pritisk pod ciljem centralne banke, ki je 4,5 %, se je v zadnjem času nekoliko povečal zaradi visokih cen hrane in rahle oslabitve valute, povezane z nedavnimi pretresi na finančnih trgih. Medtem ko se je zaradi velikega domačega povpraševanja povečala rast uvoza in se je zaradi predhodnega povečanja vrednosti valute upočasnila rast izvoza, je tekoči račun še vedno v presežku zaradi izboljšanja trgovinskih pogojev (zaradi naraščajočih cen surovin) in vedno večjega izvoza surovin. Tekoči račun je še vedno v presežku. Občutljivost Brazilije na zunanje faktorje se je zmanjšala zaradi občutnega znižanja stopenj zunanjega dolga. Zlasti se je zmanjšal delež zunanjega dolga v BDP, in sicer s 40,8 % leta 2002 na približno 16 %. Prizadevanja za zmanjšanje javne zunanje zadolženosti se obrestujejo: vodilni agenciji za kreditne ocene sta izboljšali kreditno sposobnost Brazilije, obrestni razmiki pa so na izredno nizki ravni. Kljub zadnjemu napredku je javni dolg še vedno visok, saj znaša okrog 45 % BDP, in sedanja javna poraba se hitro povečuje.

7.4. Egipt

Gospodarska rast Egipta se je s 4,5 % v proračunskem letu 2005 povečala na 7,1 % v proračunskem letu 2007 zaradi neposrednih tujih naložb ter izvoza blaga in storitev (zlasti turizma). Inflacija se je v proračunskem letu 2007 ponovno povečala na dvomestno številko, potem ko se je v proračunskem letu 2006 zmanjšala na enomestno številko. Pozitiven znak je zmanjševanje brezposelnosti v preteklem letu. Vendar odstotek brezposelne delovne sile ostaja sorazmerno visok. Kljub veliki gospodarski rasti in prodaji podjetij v (pol-)državni lasti se je splošni javnofinančni primanjkljaj le malo zmanjšal (9,2 % v proračunskem letu 2007 v primerjavi s 7,7 % za proračunsko leto 2006). Zato je bruto javni dolg ostal nad 100 % BDP. Reforme v finančnem sektorju napredujejo. Dobra davčna politika bo skupaj z ustrezno denarno politiko pozitivno vplivala na ustvarjanje delovnih mest.

7.5. Južna Afrika

Realni BDP v Južni Afriki se je v prvih dveh četrtletjih leta 2007 povečal za 4,75 % in 4,5 %, kar pomeni, da so pogoji za poslovanje še vedno dobri, zlasti na področju gradbeništva, kmetijstva, finančnih storitev in prometa. Učinki povečanja razpoložljivega dohodka in premoženja zaradi rasti cen premoženja so povečali tudi zasebno porabo. Leta 2006 je centralna banka povečala stopnjo refinanciranja (REPO) s 7,0 % na 9,0 %, da bi ohranila inflacijo med 3 % in 6 %. Primanjkljaj tekočega računa se je v prvih dveh četrtletjih leta 2007 povečal na 7 % in 6,5 %, večinoma zaradi velikega domačega povpraševanja, ki je povzročilo večjo rast izvoza kot uvoza. Primanjkljaj je bil več kot pokrit z obsežnimi portfeljskimi prilivi, večinoma lastniškega kapitala. Mednarodne rezerve so se povečale na več kot 28 milijard USD do sredine leta 2007, kar pokriva 3,4 mesece uvoza blaga in storitev.

Uravnoteženi proračun nacionalne vlade se je spremenil v presežek 0,6 %, zato se je javni dolg znižal na približno 31 % BDP. Kar zadeva zunanje vplive, bi lahko na gospodarstvo negativno vplivalo manjše zanimanje za premoženje na nastajajočem trgu, svetovna upočasnitev ali izrazito poslabšanje stanja na področju trgovine. Vendar bi morali trdni temelji v državi omejiti negativen vpliv teh gospodarskih pretresov. Notranji pritiski bi lahko nastali zaradi visoke brezposelnosti, visoke stopnje razširjenosti HIV/aidsa in visoke stopnje kriminala.

7.6. Maroko

Ambiciozni program gospodarskih reform v Maroku je že prinesel rezultate. Gospodarski temelji so se okrepili in makroekonomski pogoji so še vedno dobri. Realna rast BDP konec leta 2006 je bila 8,1 %, kar je predvsem rezultat izjemne letine, vendar se bo zaradi slabih vremenskih razmer leta 2007 rast BDP upočasnila na 2,5 %. Številne pomembne proračunske in davčne reforme so prinesle spodbudne rezultate. Napovedani davčni primanjkljaj (brez prihodkov od privatizacije) za leto 2007 je 2,5 % BDP (kar je več kot 2,1 % leta 2006). Stalni stroškovni pritiski, povezani z visokimi subvencijami za nafto in hrano (2,5 % BDP), so ključni razlog, da se je leta 2007 povečal javni dolg. Pričakuje se, da bo razmerje med javnim dolgom in BDP konec leta 2007 doseglo 58,0 % BDP. Bruto uradne rezerve naj bi se še naprej povečevale in leta 2007 dosegle več kot 23 milijard USD (več kot 8 mesecev uvoza), kar pomeni povečanje s skoraj 20 milijard USD leta 2006. Maroko je z Mednarodnim denarnim skladom od leta 1980 do leta 1983 sklenil devet sporazumov, vendar od takrat naprej ni imel programa, ki ga podpira Mednarodni denarni sklad, in je vrnil celotno posojilo iz Mednarodnega denarnega sklada iz leta 1997.

7.7. Tunizija

Gospodarska rast v Tuniziji se je dvignila s 4,0 % leta 2005 na 6,0 % leta 2007, predvsem zaradi kmetijstva, netekstilne proizvodnje in storitvenega sektorja. Kljub večji gospodarski rasti je brezposelnost še vedno visoka in znaša okrog 14 %. Presenetljivo je, da ima veliko brezposelnih oseb univerzitetno izobrazbo. Osrednji javnofinančni primanjkljaj, če se ne upošteva privatizacija, se je ustalil pri okrog 3 %. Preudarna davčna politika je skupaj z zaostreno denarno politiko dobro vplivala na tunizijsko gospodarstvo, ker je inflacija leta 2007 ostala zmerna pri 3,0 %. Višje cene nafte niso povzročile višjih subvencij, ker so se postopoma ukinjale. Zaradi višje gospodarske rasti se je zmanjšal osrednji javni dolg in pričakuje se, da se bo ta trend v bližnji prihodnosti nadaljeval. Vendar dolg še vedno presega 50 % BDP, pri čemer gre večinoma za zunanji dolg. Kljub temu je Tunizija dokaj odporna na zunanje pretrese ali krize zaupanja zaradi dolgoročne strukture zunanjega dolga. Pričakuje se, da se bo zaradi dobrih kratkoročnih gospodarskih razmer dolg kmalu zmanjšal celo precej pod 50 % BDP. Predvideno je, da se bodo novi prihodki od privatizacije uporabili večinoma za amortizacijo dolga.

7.8. Libanon

Libanon ostaja ena najbolj zadolženih držav na svetu, ker ga je bilo treba po vojni julija 2006 takoj obnoviti. Vojaški spor je povzročil dodaten pritisk na občutljive javne finance in tekoči račun. Zato se ocenjuje, da je leta 2006 gospodarstvo realno upadlo za 5 %, javnofinančni primanjkljaj se je v primerjavi z letom 2005 skoraj podvojil in dosegel 11 % BDP, javni dolg pa se dejansko ni spremenil in znaša 178 % BDP. Vlada je januarja 2007 sprejela ambiciozen in celovit srednjeročni program družbeno-gospodarskih reform. Organi so predstavili program na mednarodni donatorski konferenci za pomoč Libanonu (Pariz III) januarja 2007. Nedavno dogovorjeno financiranje Mednarodnega denarnega sklada v okviru Izredne pomoči po konfliktih (EPCA) krepi verodostojnost programa, zagotavlja način za natančno spremljanje njegovega izvajanja, zlasti s proračunsko podporo. Kljub temu je leto 2007 zelo težko, ker so se politična nestabilnost in ponavljajoči se izbruhi nasilja nadaljevali pred predsedniškimi volitvami v obdobju od septembra do novembra.

7.9. Ukrajina

V Ukrajini veliko domače povpraševanje spodbuja stabilno gospodarsko rast, medtem ko je neto izvoz zadnji dve leti negativen. Realna rast BDP je v prvi polovici leta 2007 dosegla 8,4 % (7,1 % v celem letu 2006) ter je podprta z veliko rastjo posojil in povečanjem realnih dohodkov. Tekoči račun je negativen pri približno 1,5 % BDP v primerjavi s presežkom 3 % leto prej, kar je posledica visokega povpraševanja po uvozu in višjih cen za uvoz energije. Leta 2007 naj bi se primanjkljaj tekočega računa povečal na približno 3,5 % BDP, kar je posledica rasti uvoza, ki presega izvoz, na katerega so nenazadnje ugodno vplivale visoke svetovne cene jekla (ukrajinski glavni izvozni sektor, ki zajema 40 % celotnega izvoza). Zunanji javni dolg Ukrajine se je znižal na približno 12 % BDP (15 % leta 2005), medtem ko se je zaradi boljšega dostopa zasebnega sektorja do tujih kapitalskih trgov skupni zunanji dolg znižal na okrog 50 % BDP. Glavna tveganja so še vedno povezana z nemirnimi političnimi razmerami, ki so se zaostrile med predčasnimi parlamentarnimi volitvami septembra 2007. Standard & Poor's pa je potrdil, da dolgoročna bonitetna ocena Ukrajine ostaja „BB“, zlasti zaradi nizke stopnje zadolženosti.

7.10.1 Srbija

V Srbiji je (realna) letna rast BDP v prvi polovici leta 2007 znašala okrog 8 %. Primanjkljaj tekočega računa se je v prvi polovici leta povečal na približno 16 % BDP. Neto prilivi neposrednih tujih naložb so se v istem obdobju zmanjšali na približno 4 % BDP in zunanji dolg države je konec julija 2007 znašal okrog 60 % BDP. Javni dolg se je v istem obdobju zmanjšal na približno 35 % BDP zaradi odpisov dolga in predčasnega vračila posojil mednarodnim finančnim ustanovam.

7.10.2 Črna gora

V Črni gori se je v drugem četrtletju leta 2007 letna rast BDP povečala na 6,9 %. Primanjkljaj tekočega računa se je istem obdobju povečal na 31 % BDP zaradi vedno večjega trgovinskega primanjkljaja. Neto prilivi neposrednih tujih naložb so v drugi polovici leta 2007 dosegli 28,2 % BDP. Javni dolg se je dodatno znižal na 35,6 % BDP, medtem ko je javni zunanji dolg države konec junija 2007 znašal 23,7 % BDP.

7.11. Jordanija

Gospodarstvo Jordanije je leta 2007 še naprej hitro raslo in ocenjuje se, da realna rast BDP znaša 6 %. Po uspešnem zaključku več programov, ki jih podpira Mednarodni denarni sklad, je Jordanija ohranila tesne odnose s Skladom v okviru spremljanja po zaključku programa. Politika je skladna s cilji spodbujanja rasti, ki so jih zastavili organi, hkrati pa se utrjuje proračunsko stanje, da se bo zmanjšalo razmerje med javnim dolgom in BDP. Zaradi proračunskega prilagajanja leta 2005 in 2006 s strategijo, ki je usmerjena zlasti v odpravo subvencij za gorivo in ohranjanje omejitve porabe, se je zmanjšal proračunski primanjkljaj (vključno s subvencijami) s 5 % leta 2005 na 2,7 % BDP leta 2006. Zaradi preudarne davčne politike se znižuje tudi dolg Jordanije. Vlada je oktobra 2007 podpisala sporazum s Pariškim klubom o odkupu 3,3 milijarde USD dolga. Primanjkljaj tekočega računa za leto 2007 naj bi se nekoliko zmanjšal s 13,6 % leta 2006 na 13,4 % BDP (in v primerjavi s 17,8 % leta 2005). Še naprej se financira z izredno močnimi pritoki kapitala, vključno z neposrednimi tujimi naložbami, prilivi in portfeljskimi prilivi, zlasti iz regije.[pic]

[1] COM(2007)454 in SEC(2007)1050 sta vključena v prejšnje poročilo o jamstvih, ki jih krije splošni proračun, stanje na dan 31. decembra 2006.

[2] SEC(2007)[…].

[3] Podatki o mandatih EIB so prikazani v preglednici A1, sklici na pravne podlage pa so navedeni v preglednici A4 Priloge.

[4] Za zadnje poročilo o Skladu glej COM(2006)695 „Izčrpno poročilo o delovanju Jamstvenega sklada“ in priloženi delovni dokument služb Komisije (SEC(2006)1460).

[5] Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 2728/94 z dne 31. oktobra 1994 o ustanovitvi Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe, UL L 293, 12.11.1994, str. 1, kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1149/1999 z dne 25. maja 1999, UL L 139, 2.6.1999, str. 1, Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2273/2004 z dne 22. decembra 2004, UL L 396, 31.12.2004, str. 28, in Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 89/2007 z dne 30. januarja 2007, UL L 22, 31.1.2007, str. 1.

[6] Sklep Sveta (ES) št. 1016/2006 z dne 19. decembra 2006, UL L 414, 30.12.2006, str. 95.

[7] C/2007/3592.

[8] Za namene tega izračuna se predvideva, da se neplačana posojila ne povečujejo, tj. upoštevajo se samo zapadla plačila (glej tudi oddelek 1 Priloge).

[9] Zdaj Republika Srbija in Republika Črna gora.

[10] Glej oddelek 1.3 Priloge.

[11] Naslednje poročilo (stanje na dan 31. decembra 2007) bo obravnavalo zlasti stanje s podrobnimi podatki na datum izteka.

[12] Razdeljen na osnovni najvišji znesek 25 800 milijonov EUR in neobvezni mandat 2 000 milijonov EUR.

[13] Glej člen 12 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1150/2000 z dne 22. maja 2000, kakor je bila spremenjena, o izvajanju Sklepa št. 94/728/ES, Euratom, o sistemu virov lastnih sredstev Skupnosti.

[14] Za podrobnejše informacije glej oddelek 1.4.3. Priloge.

[15] Letno poročilo Komisije o Jamstvenem skladu in njegovem upravljanju v letu 2006: COM(2007)362 in SEC(2007)869.

[16] Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 89/2007 z dne 30. januarja 2007, UL L 22, 31.1.2007, str.1.