OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

V letu 2015 je po rekordnem pritoku migrantov, ki so prišli v Evropsko unijo, in številnih sekundarnih gibanjih več držav članic EU ponovno uvedlo začasni nadzor na mejah. Te razmere so pomenile resno grožnjo javnemu redu ali notranji varnosti v več schengenskih državah.

Grožnje so posledica resnih pomanjkljivosti pri zagotavljanju učinkovitega mejnega nadzora na nekaterih delih zunanjih meja Unije, ki ogrožajo delovanje celotnega schengenskega območja. Zato je Svet na predlog Komisije petim najbolj prizadetim schengenskim državam (Avstrija, Nemčija, Danska, Švedska in Norveška) priporočil, naj za šest mesecev ohranijo sorazmerni začasni nadzor na omejenem številu odsekov svojih notranjih meja.

Uporaba člena 29 Zakonika o schengenskih mejah in sprejetje usklajenega pristopa na ravni EU k začasnemu nadzoru na mejah spadata med pobude, ki jih je predvidel časovni načrt „Vrnitev k schengenski ureditvi“, da bi se ustvarili pogoji za odpravo nadzora na notranjih mejah in bi se čim prej ponovno uvedlo normalno delovanje schengenskega območja.

Svet je 11. novembra 2016 na predlog Komisije v skladu s členom 29 Zakonika o schengenskih mejah sprejel izvedbeni sklep o priporočilu za podaljšanje začasnega nadzora na notranjih mejah v izrednih okoliščinah, ki ogrožajo splošno delovanje schengenskega območja. Ugotovljeno je bilo, da posledice izrednih okoliščin, ki so bile razlog za uporabo člena 29, še vedno obstajajo.

To priporočilo je bilo naslovljeno na istih pet schengenskih držav (Avstrijo, Nemčijo, Dansko, Švedsko in Norveško), nanašalo se je na iste odseke notranje meje v teh državah ter omogočilo ohranitev ciljno usmerjenega in sorazmernega nadzora meje za nadaljnje obdobje treh mesecev, in sicer do 12. februarja 2017. Kljub temu so za ponovno uvedbo nadzora na mejah veljali strožji pogoji od tistih iz priporočila z dne 12. maja 2016, za zadevne schengenske države pa je bila uvedena tudi obveznost podrobnejšega poročanja. Na podlagi členov 25 in 29 Zakonika o schengenskih mejah se v skladu s pogoji in postopki iz člena 29 to obdobje lahko ponovno podaljša, če izredne okoliščine še vedno obstajajo.

To priporočilo ne posega v dodatne možnosti, ki so na voljo vsem državam članicam, tudi petim prizadetim državam članicam, v skladu s splošnimi pravili za začasno ponovno uvedbo nadzora na notranjih mejah v primeru nove resne grožnje javnemu redu ali notranji varnosti, ki ni povezana z resnimi pomanjkljivostmi pri upravljanju zunanje meje. V času uporabe priporočila z dne 12. maja 2016 je na primer Francija, ki je to priporočilo ni zadevalo, uradno priglasila ponovno uvedbo in poznejše ohranjanje nadzora na svojih notranjih mejah na podlagi razlogov, ki so bili povezani s predvidljivimi dogodki in terorističnimi grožnjami.

Poleg tega lahko države članice v skladu s členom 23 Zakonika o schengenskih mejah izvajajo tudi policijske kontrole na obmejnih območjih, kolikor te nimajo enakovrednega učinka kot mejne kontrole. Razpoložljivi obveščevalni podatki in povečana stopnja grožnje lahko upravičijo okrepitev takšnih kontrol, tudi na ključnih prometnih omrežjih, s čezmejnim sodelovanjem policije, ki lahko pomaga pri odzivih na nenadzorovana sekundarna gibanja in terorizem. Da se ponovno zagotovi normalno delovanje schengenske ureditve in postopoma prenehajo izvajati sedanje začasne kontrole na notranjih mejah, Komisija spodbuja države članice, naj to možnost izkoristijo.

Poudariti je treba tudi, da niti izvajanje policijskih kontrol na obmejnih območjih niti ponovna uvedba nadzora na mejah ne moreta sami po sebi zagotoviti popolne varnosti, kar dokazuje nedavni teroristični napad v Berlinu. Zato tesnejše in učinkovito sodelovanje na vseh ravneh ustreznih služb med državami članicami, ki se borijo proti terorizmu (izmenjava obveščevalnih podatkov, policijsko sodelovanje in uporaba zbirk podatkov EU), ostaja bistvenega pomena pri zagotavljanju popolne varnosti v schengenskem območju.

V tem času je bila izvedena ali se izvaja vrsta ukrepov, ki jih je predlagala Komisija za boljše upravljanje zunanjih meja Unije in varovanje schengenskega območja. Ukrepi, povezani z nadzorom meje, med drugim vključujejo tudi operacionalizacijo evropske mejne in obalne straže, vzpostavitev vročih točk in skorajšnja sistematična preverjanja vseh oseb, ki prečkajo zunanjo mejo, v ustreznih zbirkah podatkov. Zaradi novoustanovljene evropske mejne in obalne straže so zunanje meje EU danes bolje zaščitene in opremljene za odziv na novo krizo. Komisija bo še naprej tesno sodelovala z Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo ter zagotovila izpolnjevanje vseh obveznosti, predvidenih v uredbi o evropski mejni in obalni straži. Ti ukrepi bi morali zagotoviti mnogo boljše varovanje zunanje meje EU, kar je nujen pogoj za odpravo začasno ponovno uvedenega nadzora na notranjih mejah in ponovno uvedbo normalnega delovanja schengenskega območja.

Komisija se zaveda, da lahko prihodnji migracijski tokovi na katerem koli odseku meje EU predstavljajo resno grožnjo javnemu redu ali notranji varnosti v eni ali več državah članicah. Zaradi tega so bili sprejeti ukrepi na različnih odsekih ob morju in na kopnem za usklajeno ukrepanje, tudi prek dodatnih prizadevanj na osrednji sredozemski poti, prek partnerskega okvira in z dodatnimi ukrepi na relevantnih odsekih zunanjih meja. Komisija se tudi zaveda, da so se v preteklih letih pojavili novi varnostni izzivi, kar dokazuje najnovejši teroristični napad v Berlinu. Medtem ko je sedanji pravni okvir doslej zadoščal za obravnavo izzivov, pa Komisija v zvezi s tem razmišlja, ali je dovolj prilagojen za obravnavanje spreminjajočih se varnostnih izzivov.