Predlog IZVEDBENA UREDBA SVETA z dne xx 2014 o razveljavitvi protidampinške dajatve na uvoz diciandiamida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 /* COM/2014/03 final - 2014/0001 (NLE) */





OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1. OZADJE PREDLOGA Razlogi za predlog in njegovi cilji Ta predlog obravnava uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti („osnovna uredba“), v protidampinškem postopku glede uvoza diciandiamida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske. Splošno ozadje Ta predlog je nastal v okviru izvajanja osnovne uredbe in je posledica preiskave, ki je bila izvedena v skladu z vsebinskimi in postopkovnimi zahtevami iz osnovne uredbe. Veljavne določbe na področju, na katero se nanaša predlog Dokončni ukrepi so bili uvedeni z Uredbo Sveta (ES) št. 1331/2007 (UL L 296, 15.11.2007, str. 1). Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije Ni relevantno. 2. REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi Zainteresirane strani, ki jih postopek zadeva, so imele možnost, da med preiskavo zagovarjajo svoje interese v skladu z določbami osnovne uredbe. Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj Strokovno mnenje ni bilo potrebno Ocena učinka Ta predlog je posledica izvajanja osnovne uredbe. Osnovna uredba ne vsebuje določb za splošno oceno učinka, vsebuje pa izčrpen seznam pogojev, ki jih je treba oceniti. 3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA Povzetek predlaganih ukrepov Komisija je 15. novembra 2012 začela pregled zaradi izteka protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz diciandiamida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske. Priloženi predlog uredbe Sveta temelji na ugotovitvah, ki so potrdile verjetnost nadaljevanja dampinga, ne pa tudi verjetnosti ponovitve škode. Zato se predlaga, da Svet sprejme priloženi predlog Uredbe o razveljavitvi ukrepov, ki bi morali biti objavljeni do 7. februarja 2014. Pravna podlaga Uredba Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti. Načelo subsidiarnosti Predlog je v izključni pristojnosti Evropske unije. Načelo subsidiarnosti se zato ne uporablja. Načelo sorazmernosti Predlog je v skladu z načelom sorazmernosti iz naslednjih razlogov. Oblika ukrepanja je opisana v navedeni osnovni uredbi in ne dopušča odločanja na nacionalni ravni. Navedba o načinu zmanjšanja finančnega in upravnega bremena Unije, nacionalnih vlad, regionalnih in lokalnih organov, gospodarskih subjektov in državljanov ter o njegovi sorazmernosti s ciljem predloga ni relevantna. Izbira instrumentov Predlagani instrumenti: uredba. Druga sredstva ne bi bila ustrezna, ker osnovna uredba ne predvideva drugih možnosti. 4. PRORAČUNSKE POSLEDICE Predlog ne vpliva na proračun Unije. 2014/0001 (NLE) Predlog IZVEDBENA UREDBA SVETA z dne xx 2014 o razveljavitvi protidampinške dajatve na uvoz diciandiamida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 SVET EVROPSKE UNIJE JE - ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti[1] („osnovna uredba“), zlasti člena 11(2), člena 11(6) in člena 9 Uredbe, ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Evropska komisija („Komisija“), ob upoštevanju naslednjega: 1. POSTOPEK 1.1. Veljavni ukrepi (1) Svet je po protidampinški preiskavi („prvotna preiskava“) z Uredbo (ES) št. 1331/2007[2] uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz 1-cianogvanidina (diciandiamid) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“ ali „zadevna država“) („dokončni protidampinški ukrepi“). Ti ukrepi so bili v obliki dajatve ad valorem v višini 49,1 %. 1.2. Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa (2) Po objavi obvestila o bližnjem izteku veljavnih dokončnih protidampinških ukrepov[3] je Komisija 14. avgusta 2012 prejela zahtevek za začetek pregleda zaradi izteka teh ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. Zahtevek je vložila družba AlzChem AG („vložnik“), ki predstavlja 100 % celotne proizvodnje diciandiamida v Uniji. (3) Poslani zahtevek je temeljil na izhodišču, da bi iztek ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje dampinga in ponovitve škode za industrijo Unije. 1.3. Začetek pregleda zaradi izteka ukrepa (4) Komisija je po posvetovanju s svetovalnim odborom ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa, in je 15. novembra 2012 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije[4] („obvestilo o začetku“) napovedala pregled zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. 1.4. Preiskava 1.4.1. Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje (5) Preiskava nadaljevanja dampinga je zajela obdobje od 1. oktobra 2011 do 30. septembra 2012 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno verjetnosti ponovitve škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2009 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom („obravnavano obdobje“). (6) Po končnem razkritju je vložnik trdil, da bi se moralo obravnavano obdobje začeti z letom 2008, saj naj bi bili rezultati za leto 2009 nereprezentativni. V prvi vrsti je treba omeniti, da ima Komisija zelo široko diskrecijsko pravico pri določanju obdobja, ki ga je treba upoštevati za namen preverjanja škode. Drugič, vložnik je zahtevo za spremembo obdobja vložil prepozno. Vložnik v začetni fazi postopka, ko je bilo določeno obravnavano obdobje, slednjega ni izpodbijal. Obdobja ni mogoče spremeniti v tako pozni fazi postopka zaradi praktičnih razlogov in ker bi bila sprememba na podlagi zbranih dokazov v nasprotju z nepristranskim vodenjem preiskave. Trditev je bila zato zavrnjena. 1.4.2. Strani, ki jih preiskava zadeva (7) Komisija je o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa uradno obvestila vložnika, proizvajalce izvoznike v zadevni državi, nepovezane uvoznike, uporabnike v Uniji, za katere je znano, da jih to zadeva, in predstavnike države izvoznice. Zainteresirane stranke so imele možnost, da pisno predložijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. (8) Zaradi očitnega velikega števila proizvajalcev izvoznikov v zadevni državi in nepovezanih uvoznikov se je zdelo primerno, da se v skladu s členom 17 osnovne uredbe preuči, ali bi bilo treba uporabiti vzorčenje. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in v tem primeru izbrala vzorec, so bile navedene strani pozvane, da se v skladu s členom 17 osnovne uredbe v 15 dneh po začetku pregleda javijo Komisiji in ji predložijo zahtevane informacije iz obvestila o začetku. (9) Vzpostavljen je bil stik z dvanajstimi znanimi proizvajalci izvozniki v LRK. Ker se je z zahtevanimi informacijami javil samo en proizvajalec izvoznik iz LRK, ni bilo treba izbrati vzorca proizvajalcev izvoznikov. (10) V zvezi z uvozniki je bilo identificiranih 10 nepovezanih uvoznikov diciandiamida v Uniji, ki so bili pozvani, da zagotovijo informacije za vzorčenje. Samo dva od njih sta se javila in bila pripravljena sodelovati v trenutnem pregledu. Zato za nepovezane uvoznike vzorčenje ni bilo potrebno. (11) Komisija je poslala vprašalnike vsem stranem, za katere je bilo znano, da jih to zadeva, in tistim, ki so se javile v roku iz obvestila o začetku. Odgovore so posredovali proizvajalec Unije, sodelujoči proizvajalec izvoznik iz LRK, dva nepovezana uvoznika in en uporabnik v Uniji. (12) Dodatne pripombe sta predložila dva nepovezana uvoznika/trgovca in trije uporabniki iz Unije. (13) Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja dampinga in verjetnost ponovitve škode ter za ugotovitev interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih zainteresiranih strani: a) proizvajalec Unije: – AlzChem AG, Trostberg, Nemčija; b) proizvajalci izvozniki v LRK: – Ningxia Jiafeng Chemicals Co., Ltd. Shizuishan, LRK; c) nepovezani uvoznik v Uniji: – Helm AG, Hamburg, Nemčija; d) uporabniki v Uniji: – Merck Santé S.A.S., Lyon, Francija 2. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK 2.1. Zadevni izdelek (14) Zadevni izdelek, ki se obravnava v tem pregledu, je enak kot v prvotni preiskavi, tj. 1-cianogvanidin (diciandiamid) („DCD“)s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („zadevni izdelek“), ki je trenutno uvrščen pod oznako KN 2926 20 00. Proizveden je iz živega apna in ogljenih saj in v več proizvodnih korakih. Je trdna snov v obliki drobnega, belega kristalinčnega praha, običajno brez vonja. (15) DCD se običajno uporablja kot vmesni izdelek za proizvodnjo širokega spektra drugih kemijskih vmesnih izdelkov, kot so farmacevtski izdelki, za različne uporabe v industriji – voda, pulpa in papir, tekstil, usnje – in različna področja uporabe epoksija. Je bistven element verige dušik-ogljik-dušik (NCN), z nišnimi končnimi izdelki, kot so gvanidin nitrat in drugi derivati NCN. (16) Večina DCD, ki se prodaja na trgu Unije, je standardna vrsta izdelka. Samo omejena količina je v obliki manjših delcev (tako imenovani mikro DCD). Sodelujoči kitajski proizvajalec izvoznik je predložil samo podatke za standardno vrsto izdelka. 2.2. Podobni izdelek (17) En uporabnik je trdil, da DCD, izdelan v Uniji in DCD, izdelan v LRK, nista podobna izdelka, saj naj bi bila standardna vrsta DCD, ki ga proizvaja industrija Unije, domnevno boljše kakovosti kot tista, ki ga proizvajajo kitajski proizvajalci izvozniki. Ta uporabnik je trdil zlasti, da je vsebnost vode v kitajskem DCD bistveno višja in bolj nestabilna v primerjavi z vsebnostjo vode v DCD, ki se proizvaja v Uniji. Poleg tega ima kitajski DCD tudi večjo vsebnost nečistoč. (18) Vendar je prvotna preiskava pokazala, da sicer lahko obstajajo določene razlike v kakovosti, ki jih ni mogoče količinsko opredeliti, a te ne vplivajo na osnovne kemijske, fizikalne in tehnične lastnosti DCD, ki ga industrija Unije proizvaja in prodaja na trgu Unije, ter zadevnega izdelka, za katera je bilo ugotovljeno, da sta enaka in imata enako končno uporabo. (19) Drug uporabnik je trdil, da bi bilo treba mikro DCD izključiti iz obsega izdelka, za katerega veljajo protidampinški ukrepi, zaradi domnevnih razlik v fizikalnih značilnosti, končni uporabi in ceni v primerjavi s standardnim DCD. (20) Preiskava pa je pokazala, da imata obe vrsti enake osnovne kemijske, fizikalne in tehničnih značilnosti. Nadaljnja obdelava standardnega DCD, za pridobivanje mikro DCD je enostaven fizikalni proces (mletje), ki ne vključuje kemične obdelave. Kljub temu, da so cene mikro DCD višje kot cene standardnega DCD, imata obe vrsti enaki osnovni končni uporabi in se lahko običajno uporabljata izmenično. (21) S preiskavo je bilo tako kot s prvotno preiskavo potrjeno, da imajo zadevni izdelek, izdelki, ki se proizvajajo in prodajajo na domačem trgu v LKR, ter tisti, ki jih proizvajalec Unije proizvaja in prodaja v Uniji, enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter se enako uporabljajo, zato se v smislu člena 1(4) osnovne uredbe štejejo za podobne izdelke. 3. Verjetnost nadaljevanja dampinga 3.1. Uvodne ugotovitve (22) V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je bilo preučeno, ali bi bilo verjetno, da bi iztek obstoječih ukrepov povzročil nadaljevanje dampinga. (23) Kot je navedeno v uvodni izjavi (9), vzorčenje kitajskih proizvajalcev izvoznikov ni bilo potrebno, saj je sodelovala le ena družba. Ta družba je v OPP predstavljala več kot 35 % uvoza zadevnega izdelka iz LRK v Unijo. Ta družba v OP prvotne preiskave ni izvažala in zato v njej ni sodelovala. 3.2. Damping uvoza v OPP 3.2.1. Primerljiva država (24) V skladu z določbami člena 2(7)(a) osnovne uredbe je bilo treba normalno vrednost določiti na podlagi cen ali konstruirane vrednosti v ustrezni tretji državi s tržnim gospodarstvom („primerljiva država“), ali cene izvoza iz takšne tretje države v druge države, vključno z Unijo, kadar to ni mogoče, pa na kateri koli drugi razumni podlagi, vključno s ceno, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje v Uniji za podoben izdelek in je po potrebi ustrezno prilagojena, da vključuje razumno stopnjo dobička. (25) Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da namerava v odsotnosti proizvodnje zadevnega izdelka zunaj Unije in LRK, določiti normalno vrednost glede na cene, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo v Uniji za podoben izdelek, kot je bilo to izvedeno tudi v prvotni preiskavi. (26) Podobni izdelek je industrija Unije prodala v reprezentativni količini. Vendar je domača prodaja industrije Unije ustvarjala izgubo, čeprav blizu meje rentabilnosti. Zato je normalna vrednost temeljila na proizvodnih stroških industrije Unije, z dodanim ustreznim zneskom za prodajne, splošne in administrativne stroške („PSA stroški“) ter za dobiček. PSA stroški in dobiček so bili določeni po enaki metodi, kot je bila uporabljena v prvotni preiskavi. V skladu s členom 11(9) so bili proizvodni stroški industrije Unije prilagojeni, da zajemajo dodatne stroške prevoza, ki nastanejo zaradi fizične ločitve proizvodnih enot, dejstvo, da ni neposrednega dostopa do surovin, ki jih je treba transportirati iz oddaljenih obratov, in odstranitev stranskega produkta. Te prilagoditve so bile izvedene tudi v prvotni preiskavi. 3.2.2. Izvozna cena (27) Ves izvoz sodelujočega proizvajalca izvoznika v Unijo je bil namenjen neposredno neodvisnim strankam v Uniji. V skladu s členom 2(8) osnovne uredbe je bila izvozna cena določena na podlagi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo. 3.2.3. Primerjava (28) Primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno je bila izvedena na podlagi franko tovarna. (29) Za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno sodelujočega proizvajalca izvoznika ter v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe so se v obliki prilagoditve ustrezno upoštevale razlike pri transportu, zavarovanju, davkih in stroških kredita, ki so vplivale na cene in primerljivost cen. 3.2.4. Stopnja dampinga (30) V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je bila stopnja dampinga določena na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti s tehtano povprečno izvozno ceno. (31) Ta primerjava je pokazala obstoj dampinga za sodelujočega proizvajalca izvoznika, čeprav precej nižjo od stopnje dampinga, ugotovljene v prvotni preiskavi. 3.3. Razvoj uvoza v primeru razveljavitve ukrepov 3.3.1. Uvodna opomba (32) Poleg ugotavljanja obstoja dampinga v OPP je bila preučena verjetnost nadaljevanja dampinga v primeru razveljavitve ukrepov, pri čemer so bili analizirani naslednji elementi: proizvodna zmogljivost in neizkoriščena zmogljivost v LRK; obseg in cene dampinškega uvoza iz LRK; privlačnost trga Unije v zvezi z uvozom iz LRK. (33) V zvezi s tem bi bilo treba opozoriti, da je sodelujoči proizvajalec izvoznik v OPP predstavljal več kot 30 % celotne proizvodne zmogljivosti v LRK. 3.3.2. Proizvodna zmogljivost in neizkoriščena zmogljivost kitajskih proizvajalcev (34) Ob dejstvu, da je glede kitajske industrije DCD na voljo zelo malo javnih podatkov, so sklepi v zvezi s neizkoriščenimi zmogljivostmi temeljili predvsem na informacijah iz zahtevka za pregled in informacijah, pridobljenih od edinega sodelujočega proizvajalca, ki so bile, kadar je bilo mogoče, navzkrižno preverjene z javno razpoložljivimi informacijami. (35) Na podlagi tega se domneva, da se bo med letoma 2007 in 2012 skupna obstoječa zmogljivost v LRK povečala. Vendar je bila dejanska proizvodnja v OPP omejena na 80 000 ton, kar kaže, da bi lahko bilo na voljo nekaj neizkoriščenih zmogljivosti. Kitajska nameščena zmogljivost v OPP je večja kot svetovno povpraševanje po DCD, neizkoriščena zmogljivost pa lahko preseže skupno potrošnjo Unije v OPP, pri čemer je bila domača kitajska potrošnja med OPP le 40 000 ton, tj. polovica dejanske kitajske proizvodnje. (36) Podatki glede neizkoriščenih zmogljivosti, zbrani med preiskavo na kraju samem, kažejo, da je edini sodelujoči proizvajalec, ki predstavlja več kot 20 % vseh v letu 2012 nameščenih zmogljivosti LRK, v letu 2014 pridobil odobritev za razširitev svojih zmogljivosti za 50 %. Pričakuje se, da bodo te nove zmogljivosti med drugim še naprej namenjene proizvodnemu procesu tega proizvajalca (DCD za lastno uporabo) in kitajskemu domačemu trgu, ki je v OPP absorbiral približno polovico proizvodnje DCD edinega sodelujočega proizvajalca. Informacije, pridobljene od edinega sodelujočega proizvajalca, so pokazale, da bodo prihodnje naložbe v zmogljivosti med drugim namenjene ponudbi velikemu in hitro rastočemu domačemu kitajskemu trgu. (37) LRK zato lahko proizvede velike količine za izvoz, zlasti ker ni kazalnikov, da bi domači trg lahko absorbiral vse neizkoriščene zmogljivosti. 3.3.3. Obseg in cene dampinškega uvoza iz LRK (38) Po podatkih Eurostata in preverjenih podatkih o uvozu je obseg uvoza iz LKR strmo padel po uvedbi ukrepov leta 2007 in se je ponovno začel rahlo povečevati med letom 2009 in koncem OPP, vendar ni nikdar dosegel ravni iz leta 2007. To se odraža tudi v tržnem deležu kitajskega uvoza, ki se je zmanjšal s 40–45 % v letu 2007 na 10–15 % v letu 2009 in spet dosegel 15–20 % na koncu OPP, kljub zvišanju kitajskih cen za 73 %. 3.3.4. Privlačnost trga Unije (39) Trg Unije je relativno velik trg, ki dosega približno 18 % svetovne porabe DCD, vendar ni nujno najbolj ali edini privlačen trg glede na prodajne segmente in cene (glej uvodno izjavo (74)). Dejansko se na podlagi razpoložljivih informacij lahko sklepa, da so kitajski proizvajalci predvideli rast povpraševanja farmacevtske industrije, npr. v Indiji, ki med drugim uporablja DCD kot sestavino za proizvodnjo zdravil za sladkorno bolezen (metformin). To novo povpraševanje bo zato morda sposobno absorbirati velik del kitajskih neizkoriščenih zmogljivosti. Na podlagi zgoraj navedenega se šteje, da trg Unije ni edini privlačen trg za kitajske izvoznike. 3.3.5. Sklep o verjetnosti nadaljevanja dampinga (40) Preiskava je potrdila, da je v OPP kitajski uvoz na trg Unije še vedno potekal po dampinških cenah. Glede na nadaljevanje dampinga, na dejstvo, da je bil velik trg EU v preteklosti precej zanimiv za kitajske izvoznike ter glede na neizkoriščene zmogljivosti v LRK, ki presegajo celotno potrošnjo Unije, se lahko sklene, da v primeru odprave ukrepov obstaja verjetnost nadaljevanja dampinga. Vendar je treba opozoriti, da je sedanja raven dampinga znatno nižja od tiste, ki je bila ugotovljena v prvotni preiskavi. 4. POLOŽAJ NA TRGU UNIJE 4.1. Uvodna opomba (41) Glede na to, da se analiza nanaša samo na eno družbo, je zaradi zaupnosti podatkov večina kazalnikov predstavljenih v obliki indeksov ali pa so navedeni razponi. 4.2. Industrija Unije (42) Proizvodnja sodelujočega proizvajalca Unije AlzChem AG je predstavljala 100 % DCD, proizvedenega v Uniji. Zato se šteje, da družba AlzChem AG predstavlja industrijo Unije v skladu s členoma 4(1) in 5(4) osnovne uredbe. 4.3. Potrošnja na trgu Unije (43) Potrošnja Unije je bila določena na podlagi obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije, ki ni bila namenjena lastni uporabi, ter Eurostatovih podatkov o uvozu, ki so bili navzkrižno preverjeni z drugimi statističnimi viri. V obravnavanem obdobju se je ta razvijala kot sledi: Preglednica 1 || 2009 || 2010 || 2011 || OPP Potrošnja Unije (v tonah) || 11 042 || 13 712 || 14 338 || 14 146 Indeks (2009 = 100) || 100 || 124 || 130 || 128 (44) Poleg zgoraj navedene potrošnje na prostem trgu, je treba upoštevati, da je bila potrošnja DCD Unije za lastno uporabo v obravnavanem obdobju med 10 in 20 % proizvodnje Unije in se razvijala kot sledi: Preglednica 2 || 2009 || 2010 || 2011 || OPP Za lastno uporabo – Indeks (2009 = 100) || 100 || 123 || 124 || 127 4.4. Uvoz v Unijo iz LRK (45) Glede na to, da je v preiskavi sodeloval zgolj en izvoznik, so bili podatki Eurostata najboljši vir informacij za določanje obsega uvoza in ravni cen. Eurostatovi podatki se nanašajo na EU-27 in so bili navzkrižno preverjeni z drugimi viri, kot so na primer kitajski statistični podatki o izvozu in podatkovne baze in podatki sodelujočega uvoznika/uporabnika iz člena 14(6). (46) Dobava DCD iz LRK je bila uvožena v okviru dveh carinskih postopkov. V okviru običajnega postopka se plačujeta tako carinska tarifa kot protidampinška dajatev. V okviru postopka aktivnega oplemenitenja ni bilo treba plačati nobene od teh dajatev, saj je bil material uporabljen za izdelavo izdelkov na koncu oskrbne verige, ki so bili izvoženi iz Unije. Kot je prikazano v spodnji preglednici, je bilo v okviru postopka aktivnega oplemenitenja pokritega približno dve tretjini uvoza v OPP. 4.4.1. Obseg in tržni delež (47) Po uvedbi protidampinških ukrepov v letu 2007 se je obseg kitajskega uvoza znatno znižal. Kitajski skupni tržni delež je v OPP znašal približno 15–20 %. Ne glede na to pa je obseg uvoza s poreklom iz LRK v okviru običajnega carinskega postopka nihal, medtem ko se je kitajski uvoz, ki je bil izveden z oprostitvijo v okviru postopka aktivnega oplemenitenja, več kot podvojil. Ob upoštevanju obeh postopkov se je obseg uvoza v tem obdobju povečal, vendar je še vedno precej pod ravnjo pred uvedbo ukrepov (ko je dosegel več kot 6 000 ton). Preglednica 3 Uvoz iz LRK || 2009 || 2010 || 2011 || OPP Obseg uvoza — običajni postopek (v tonah) || 881 || 1 251 || 1 781 || 730 Indeks (2009 = 100) || 100 || 142 || 202 || 83 Tržni delež || 5–10 % || 5–10 % || 10–15 % || 5–10 % Povprečna uvozna cena – običajni postopek (EUR/tono) || 1 218 || 1 267 || 1 826 || 2 101 Povprečna uvozna cena – postopek aktivnega oplemenitenja (EUR/tono) || 1 677 || 1 463 || 1 674 || 2 069 Obseg uvoza – postopek aktivnega oplemenitenja (v tonah) || 676 || 984 || 654 || 1 467 Indeks (2009 = 100) || 100 || 146 || 97 || 217 Tržni delež – vsi postopki || 10–15 % || 15–20 % || 15–20 % || 15–20 % 4.4.2. Cena (48) Kakor je razvidno iz zgornje preglednice, so se cene kitajskega uvoza v obravnavanem obdobju znatno povečale. (49) Industrija Unije je trdila, da razvoja cen ni mogoče pojasniti z razvojem cen glavnih povzročiteljev stroškov, tj. s stroški surovin in energije. Vendar ni predložila nobene alternativne razlage ali prepričljivih dokazov, ki bi podprli to trditev. 4.4.3. Nelojalno nižanje cen (50) Za analizo nelojalnega nižanja cen so bile tehtane povprečne prodajne cene industrije Unije nepovezanim strankam na trgu Unije primerjane z ustreznimi tehtanimi povprečnimi cenami CIF uvoza iz LRK (samo za standardni DCD). Prodajne cene industrije Unije so bile prilagojene zlasti za stroške dostave in provizije na ravni franko tovarna. Cene CIF izvoza iz LRK so bile določene na podlagi podatkov Eurostata in navzkrižno preverjene v skladu z bazo podatkov iz člena 14(6), vanje pa ni vključen uvoz, ki je bil predmet aktivnega oplemenitenja. Cene CIF so bile prilagojene za kritje stroškov, povezanih s carinjenjem, in sicer carinske tarife in stroške po uvozu. Nelojalno nižanje cen za uvoz, ki je bil predmet aktivnega oplemenitenja, obravnava uvodna izjava (83). (51) Primerjava je pokazala, da uvoz zadevnega izdelka v OPP ni nelojalno nižal cen industrije Unije. 4.5. Uvoz v Unijo iz drugih tretjih držav (52) Večjega uvoza iz drugih tretjih držav ni bilo. (53) Tržni delež obsega uvoza iz ZDA v obravnavanem obdobju ni bil nikoli večji od 2 %. Preiskava je odkrila, da je bil to uvoz standardnega DCD, ki je bil prvotno proizveden v LRK in nato mikroniziran v ZDA. Preglednica 4 Uvoz iz ZDA || 2009 || 2010 || 2011 || OPP Obseg uvoza (v tonah) || 192 || 237 || 282 || 255 Indeks (2009 = 100) || 100 || 123 || 147 || 133 Tržni delež || 0–2 % || 0–2 % || 0–2 % || 0–2 % 4.6. Gospodarski položaj industrije Unije (54) V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je preučitev učinka dampinškega uvoza na industrijo Unije vključevala oceno vseh gospodarskih dejavnikov in kazalnikov, ki vplivajo na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju. 4.6.1. Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti (55) Industrija Unije uporablja integrirano proizvodno verigo, ki vključuje tako DCD kot proizvode iz zgornjega in spodnjega dela oskrbne verige. Proizvodna zmogljivost Unije se od leta 2009 ni spremenila. Proizvajalec Unije je v obravnavanem obdobju bistveno povečal proizvodnjo predvsem zaradi povečanega povpraševanja na trgu Unije, kot je razvidno iz preglednice 1. Proizvajalec Unije od leta 2010 proizvaja s polno zmogljivostjo. Ta je bila leta 2009 manjša zaradi vpliva finančne krize na proizvodnjo in prodajo. Preglednica 5 || 2009 || 2010 || 2011 || OPP Proizvodnja – Indeks (2009 = 100) || 100 || 115 || 113 || 109 Proizvodna zmogljivost – Indeks (2009 = 100) || 100 || 100 || 100 || 100 Izkoriščenost zmogljivosti || 86,9 % || 100,2 % || 98,2 % || 95,2 % 4.6.2. Zaloge (56) Proizvajalec Unije je v obravnavanem obdobju hranil majhno zalogo izdelka, ki pa se ni štela kot pomemben dejavnik pri oceni položaja industrije Unije. Preglednica 6 || 2009 || 2010 || 2011 || OPP Zaloge – Indeks (2009 = 100) || 100 || 73 || 88 || 49 4.6.3. Obseg prodaje, tržni deleži in povprečne cene na enoto v Uniji (57) Prodaja industrije Unije nepovezanim strankam na trgu Unije se je v obravnavanem obdobju povečala za 26 %, prodajne cene pa za 7 %. (58) Industrija Unije je uspela povečati svojo prodajo v EU zaradi povečanja potrošnje, ki je prikazana v preglednici 1. Industrija Unije je ohranila velik tržni delež v Uniji. Preglednica 7 || 2009 || 2010 || 2011 || OPP Obseg prodaje – Indeks (2009 = 100) || 100 || 121 || 125 || 126 Tržni delež || 80–85 % || 80–85 % || 80–85 % || 80–85 % Prodajna cena – Indeks (2009 = 100) || 100 || 95 || 98 || 107 4.6.4. Dobičkonosnost in denarni tok (59) V obravnavanem obdobju se je dobičkonosnost industrije Unije znatno izboljšala, saj je ta lahko povečala svoj obseg prodaje in raven prodajnih cen nepovezanim strankam na trgu Unije. Veliko povečanje dobičkonosnosti je še bolj izrazito, če ga primerjamo s težkimi izgubami industrije v prvotnem OP (od –20 do –30 %). Preglednica 8 || 2009 || 2010 || 2011 || OPP Dobičkonosnost || –10 % do 0 % || –10 % do 0 % || –10 % do 0 % || –5 % do 0 % (60) Dobičkonosnost transakcij za lastno uporabo je bila razmeroma dobra. (61) Denarni tok je bil v obravnavanem obdobju vedno negativen razen v OPP, kar je v skladu z razvojem celotne dobičkonosnosti. Preglednica 9 || 2009 || 2010 || 2011 || OPP Denarni tok – Indeks (2009 = –100) || –100 || –84 || –229 || 174 4.6.5. Naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala (62) Industrija Unije je med obravnavanim obdobjem vlagala v vzdrževanje in optimizacijo obstoječih proizvodnih strojev. Leta 2009 je izvedla pomembno novo naložbo v proizvodnjo mikro DCD. Preglednica 10 || 2009 || 2010 || 2011 || OPP Naložbe – Indeks (2009 = 100) || 100 || 50 || 65 || 37 (63) Donosnost naložb je v obravnavanem obdobju ostala negativna, kar je v skladu z zgoraj omenjeno dobičkonosnostjo. Preglednica 11 || 2009 || 2010 || 2011 || OPP Donosnost naložb – Indeks (2009 = 100) || –100 || –63 || –62 || –10 (64) Industrija Unije ni navedla, da bi imela težave pri zbiranju kapitala v obravnavanem obdobju. 4.6.6. Zaposlenost, produktivnost, rast in plače (65) Naložbe v obravnavanem obdobju so prispevale k povečanju števila kvalificiranih delavcev. Povprečna raven plač se je v obravnavanem obdobju povečala za 15 %. (66) Povečanje zaposlenosti in produktivnosti se odraža v povečanju proizvodnje v letu 2010. Preglednica 12 || 2009 || 2010 || 2011 || OPP Število zaposlenih – Indeks (2009 = 100) || 100 || 107 || 104 || 105 Produktivnost (v tonah na zaposlenega) – Indeks (2009 = 100) || 100 || 108 || 108 || 105 Produktivnost v tonah na zaposlenega – Indeks (2009 = 100) || 100 || 112 || 113 || 115 4.6.7. Obseg dampinga in okrevanje po preteklem dampingu (67) Kot je pojasnjeno v točki 3.2 se je damping v OPP nadaljeval. (68) Ni mogoče reči, da je vpliv, ki ga ima velikost dejanske stopnje dampinga na industrijo Unije, glede na obseg dampinškega uvoza iz LRK, visok. V primerjavi s prvotno preiskavo se je položaj industrije Unije znatno izboljšal, saj je bila na dobri poti k okrevanju od preteklega dampinga, zlasti z vidika dobičkonosnosti, prodaje in tržnega deleža. 4.6.8. Sklep (69) Čeprav je do nekaterih pozitivnih sprememb, ki so navedene zgoraj, prišlo šele nedavno, se zdi, da se je položaj industrije Unije v obravnavanem obdobju znatno izboljšal. Vsi finančni kazalniki so bili ob koncu OPP pozitivni ali blizu tega. (70) Uvedba protidampinških ukrepov v letu 2007 je industriji Unije omogočila, da si je postopoma opomogla od škodljivih učinkov dampinga, in ponovno začela izkoriščati svoj potencial na trgih Unije in tretjih držav. Dejstvo, da so ukrepi koristili industriji Unije, najbolj ponazarjajo visoka raven proizvodnje, izkoriščenost zmogljivosti ter višje prodajne cene EU in dobičkonosnost. V OPP ni več prihajalo do znatne škode, ki bi bila posledica kitajskega uvoza. (71) Po razkritju je vložnik trdil, da je Komisija kljub dejstvu, ugotovljenem v okviru prvotne preiskave o tem, da so nekateri kazalniki škode kazali pozitivno gibanje, potrdila obstoj znatne škode. Trditev je treba zavrniti. Uredba (ES) št. 1331/2007 je bila odgovor na drugačne okoliščine, zlasti manjšo dobičkonosnost industrije Unije. Poleg tega se pregled zaradi izteka ukrepov povsem razlikuje od preiskave v skladu s členom 5 osnovne uredbe. Slednja se osredotoča na vprašanje o tem, ali damping povzroča škodo domači industriji, prva pa je v prihodnost usmerjena analiza, ki ugotavlja, kaj bi se verjetno zgodilo, če bi ukrepi prenehali veljati. 5. Verjetnost ponovitve škode (72) Kot je prikazano zgoraj, industrija Unije med OPP ni utrpela znatne škode. V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je bilo zato proučeno, ali bi zaradi izteka veljavnih ukrepov lahko prišlo do ponovitve škode. 5.1. Vpliv neizkoriščene zmogljivosti v LRK (73) Preiskava je pokazala, da v LRK obstajajo velike proizvodne zmogljivosti (glej uvodne izjave (34) do (37)). Vendar pa ni utemeljenih razlogov za sklep, da bi zadevne neizkoriščene zmogljivosti lahko vodile k večjemu uvozu v Unijo. (74) Unija je le eden od številnih trgov, kjer prodajajo kitajski proizvajalci izvozniki. Kar zadeva cene, je po podatkih industrije Unije, podatkih kitajskega sodelujočega proizvajalca izvoznika in kitajskih izvoznih statistik kar nekaj trgov zunaj EU vsaj tako privlačnih, kot je trg Unije. (75) Kar zadeva izvoz industrije Unije, je bil pogosto prodan po cenah, ki so bile višje od cen v Uniji. Po razkritju je vložnik trdil, da njegove višje izvozne cene niso bile povezane z relativno privlačnostjo teh trgov, temveč jih je treba razložiti z dejstvom, da je šlo zgolj za prodajo v majhnem obsegu. To trditev bi bilo treba zavrniti, saj je bil skupni obseg trgovine industrije EU za izvozne trge v OPP še vedno znaten (med 20 in 30 % vse proizvodnje Unije). Prav tako ni bila utemeljena trditev, da je bil obseg prodajnih transakcij kupcem znatno nižji. (76) Poleg tega tudi statistični podatki glede kitajskih izvoznih cen DCD na različne trge ne kažejo na posebno privlačnosti trga EU v primerjavi z drugimi izvoznimi trgi. Znatne neizkoriščene zmogljivosti so obstajale že v OPP, vendar niso povzročile škodljivega cenovnega obnašanja kitajskih izvoznikov. Dejstvo, da se bodo neizkoriščene zmogljivosti dodatno povečale, v tem primeru ni znak verjetnosti ponovitve škode. Indija je daleč največji svetovni trg za DCD. Kitajske izvozne statistike kažejo, da je kitajski obseg prodaje v EU predstavljal le približno 10 % obsega prodaje v Indijo in da so bile kitajske povprečne prodajne cene na tono v EU precej podobne kitajskim prodajnim cenam v Indiji. Povedano drugače, prevladujoče tržne cene na pomembnem indijskem trgu (ki se je v obravnavanem obdobju povprečno povečal za 65 %) so za proizvajalce DCD enako privlačne. Nobenega znaka ni, da se bodo neizkoriščene zmogljivosti v LRK pretvorile v obsežen uvoz v Unijo. Za zdaj je mogoče pričakovati, da se vsaj del teh neizkoriščenih zmogljivosti v bližnji prihodnosti ne bo uporabljal. Sklep temelji na preteklem razvoju dogodkov, saj je LRK po podatkih, ki jih je predložil vložnik, svoje zmogljivosti med leti 2008 in OPP povečala za približno 50 %, skupno proizvodnjo pa samo za približno 20 %. Vložnik je izvedel projekcije, ki kažejo, da bodo kitajske zmogljivosti bistveno presegale svetovno povpraševanje do leta 2016, kar pomeni, da bodo trenutno mirovale. Vsedržavna presežna zmogljivost bi bila manjša, če bi bile projekcije izvedene na podlagi podatkov o prodaji, ki jih je predložil sodelujoči kitajski proizvajalec izvoznik. V vsakem primeru pa dejstvo, da kitajska proizvodnja DCD, za razliko od proizvodnje EU (glej uvodno izjavo (55)), ni del polno integrirane proizvodne verige, pomeni, da so stroški manjši, če zmogljivosti ostanejo neizkoriščene. (77) Poleg tega bo določeno naraščajoče povpraševanje, zlasti povpraševanje farmacevtske industrije v državah, kot je Indija (glej uvodno izjavo (39)), verjetno sposobno absorbirati velik del kitajskih zmogljivosti. Poleg tega je preiskava ugotovila, da so izdelki DCD podjetja AlzChem za uporabnike EU bolj privlačni, med drugim zaradi geografskega položaja in zanesljivosti oskrbe. To omogoča določeno prednost pred kitajskimi proizvajalci glede ključnih uporabnikov v EU, ki nabavljajo znatne količine DCD. V tem kontekstu zato velike proizvodne zmogljivosti v LRK kot takšne niso razlog za sklep, da obstaja verjetnost ponovitve škode. Samo dejstvo, da je industrija Unije izgubila delež v svetovni proizvodni zmogljivosti, ne spreminja tega sklepa. 5.2. Vpliv napovedane rasti trga (78) Več strani je navedlo pričakovano bistveno rast svetovnega trga DCD, ki jo bodo poganjale predvsem uveljavljene vrste uporabe DCD v farmacevtski in kmetijski industriji. Predvsem je to posledica povečane proizvodnje zdravil proti sladkorni bolezni, pretežno v Indiji. To rast napoveduje že povečanje potrošnje EU, prikazano v preglednici 1. (79) Nadaljnja rast se pričakuje tudi za trg EU, vendar v bolj omejenem obsegu. Razlog za to je dejstvo, da se velik farmacevtski proizvajalec, ki prodaja po vsem svetu, nahaja v Uniji. (80) Po razkritju je vložnik nasprotoval obsegu rasti. Vendar je treba opozoriti, da so bile njegove navedbe v zvezi s tem nasprotujoče in da je trditev o stabilnem povpraševanju v EU in precejšnji svetovni rasti podprta z več viri. Podatki o prodaji, ki jih je predložil sodelujoči kitajski proizvajalec izvoznik, kažejo na hitro naraščajočo potrošnjo na kitajskem domačem trgu. V skladu s tem v dokumentaciji ni ničesar, kar bi podpiralo končne trditve vložnika o nespreminjanju povpraševanja. (81) Po razkritju je vložnik poudaril tudi, da je izgubil del obsega prodaje in tržni delež na trgih zunaj EU. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je industrija EU delovala s skoraj polno zmogljivostjo in z zanemarljivimi zalogami, medtem ko je poraba DCD v EU še naprej naraščala. Zato je dejstvo, da industrija EU ni mogla v celoti izkoristiti rasti na drugih trgih, prej povezano s tem, da se je industrija EU odločila, da se bo bolj osredotočila na trg EU, ne da bi bistveno povečala svoje proizvodne zmogljivosti. To stanje bi se lahko spremenilo, če bo industrija EU uresničila svoje načrte za širitev. Zato se pričakuje, da tudi povečanje obsega uvoza kitajskega DCD v Unijo v bližnji prihodnosti, ne bi samodejno povzročilo ponovitve škode. Industrija Unije in kitajski proizvajalci bodo imeli koristi od povečanja svetovnega povpraševanja. (82) Kot je bilo v zvezi s tem že omenjeno, je proizvajalec Unije na trgu zelo dobro ocenjen in kaže, da je za številne ključnih stranke najljubši dobavitelj, vsaj za nekatere uporabe DCD. Kakovost in zanesljivost njegovih izdelkov DCD v Uniji pomeni, da je sposoben zavarovati svoja velika naročila s ključnim strankam v EU in da se bo ta položaj predvidoma nadaljeval, ne glede na to ali se ukrepi razveljavijo ali ne. Po razkritju je pomemben uporabnik v EU navedel, da bo še naprej nabavljal izdelek, zajet v postopku, pri industriji Unije, tudi če bodo ukrepi razveljavljeni. 5.3. Drugi vidiki (83) Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah (50) in (51), kitajske uvozne cene niso nelojalno nižale cen industrije Unije v OPP. Nelojalno nižanje cen v običajnem postopku ni bilo prisotno (približno ena tretjina obsega uvoza). Zelo nizka stopnja nelojalnega nižanja cen je bila prisotna, če se upošteva tudi postopek aktivnega oplemenitenja (drugi dve tretjini uvoza v OPP). Te razmere so se razlikovale od znatnega nelojalnega nižanja cen, ugotovljenega v prvotni preiskavi, ki je bilo posledica splošnega postopnega zvišanja uvoznih cen po uvedbi ukrepov, čeprav to povečanje ni bilo enakomerno. Pravzaprav so se cene CIF na meji EU za kitajski uvoz v obdobju od leta 2009 do konca OPP povečale za 73 %. (84) Industrija EU ostaja konkurenčna tudi brez ukrepov, kar dokazuje njen znaten izvoz (med 20 in 30% proizvodnje med OPP) v tretje države, kjer se je s kitajsko konkurenco soočila brez zaščite protidampinških ukrepov. Zmanjševanje obsega izvoza, ki je prikazano v nadaljevanju, je treba obravnavati v povezavi s povečanjem obsega prodaje v Unijo in nespremenjenih proizvodnih zmogljivosti industrije Unije, ki so bile načeloma v celoti uporabljene. Preglednica 13 || 2009 || 2010 || 2011 || OPP Obseg izvoza – Indeks (2009 = 100) || 100 || 105 || 80 || 77 Izvozna cena (nepovezane) – Indeks (2009 = 100) || 100 || 100 || 109 || 125 (85) V skladu z vlogo industrije Unije so bile analizirane tudi cene kitajskega uvoza v 8-mesečnem obdobju med OPP. Industrija Unije je navedla, da je bila zaradi kitajskega uvoza podvržena hudemu cenovnemu pritisku, ki se je začel kmalu po OPP. Na podlagi člena 6(1) v povezavi s členom 11(5) osnovne uredbe se informacije, ki se nanašajo na čas po OPP, običajno ne upoštevajo. Tudi če bi se te informacije v tej fazi upoštevale, pa na podlagi njih ni mogoče sprejeti nobenega sklepa, saj ni jasno, ali je domnevna sprememba cen trajne narave. Čeprav so cene padle od konca OPP do maja 2013, so se v juniju spet povišale za 10 %. Glede na to, da so bile cene po OPP še vedno znatno višje od ravni, ki so bile ugotovljene v prvotni preiskavi, so možnosti, da bi lahko v bližnji prihodnosti znatno škodovale trenutnemu položaju industrije Unije, ki ne trpi znatne škode, malo verjetne. (86) Končno ni nobenih znakov, da bi razveljavitev ukrepov kratko- do srednjeročno vplivala na tržne cene. Opozoriti je treba, da je bil velik del DCD, prodanega v Uniji, predmet večletnih pogodb in zdi se, da je za uporabnike zelo pomembna zanesljiva in neprekinjena preskrba, ki jo zagotavljajo zanesljivi proizvajalci. Poleg tega sta dve tretjini uvoza med OPP potekali v okviru postopka aktivnega oplemenitenja, v okviru katerega se uvoz ali protidampinške dajatve ne plačujejo. Če povzamemo, čeprav ni mogoče izključiti, da bodo nekatere pogodbe predmet ponovnih pogajanj in se cene za uvoženo iztovorjeno blago lahko znižajo, ni verjetno, da se bo škoda ob razveljavitvi ukrepov povečala do škodljivih ravni. 5.4. Sklep o verjetnosti ponovitve škode (87) V luči zgoraj navedenega ni verjetno, da bi morala industrija Unije ob razveljavljenih ukrepih zmanjšati prodajo, obseg proizvodnje in/ali cene DCD v takšnem obsegu, da bi bili njena dobičkonosnost in celotni položaj znatno oškodovan. (88) Nasprotno, glede na svetovno rast porabe, obseg kitajskega uvoza, cene v OPP in cene na drugih trgih se pričakuje, da bo v odsotnosti ukrepov prodaja DCD industrije Unije še naprej ostala stabilna ter da bo poleg tega pozitivno prispevala k dejavnostim v verigah proizvodnje DCD in NCN. (89) Pričakuje se, da bo industrija Unije proizvajala s polno zmogljivostjo ne glede na to, ali bodo ukrepi razveljavljeni. Nadalje je industrija Unije letos zaključila pripravljalna dela za program širitve. Jeseni 2013 je sprejela načelni dogovor o občutnem povečanju svojih proizvodnih zmogljivosti DCD. Trg, vključno s pomembnimi odjemalci s sedežem v EU, so pozdravili ta načrt širitve[5]. Načrt širitve kaže, da industrija Unije verjame v stabilnost svetovnega povpraševanja, ter da bo imela družba AlzChem od te rasti koristi. (90) Tudi če bo industrija Unije podvržena cenovnemu pritisku kitajskega uvoza v bližnji prihodnosti, se ne pričakuje, da bodo učinki v smislu cen in dobičkonosnosti znatni, saj ima industrija Unije velik tržni delež, prednost z vidika kakovosti in zanesljivosti oskrbe ter sposobnost, da si zagotovi obsežne pogodbe. S tem ne bi bil izpolnjen prag „verjetnosti škode“ v smislu člena 11(2) osnovne uredbe. (91) Komisija ugotavlja, da ni verjetnosti ponovitve škode za industrijo Unije v primeru razveljavitve obstoječih ukrepov. 6. INTERES UNIJE (92) Ker je bilo ugotovljeno, da ne obstaja verjetnost ponovitve škode, ugotovitve o interesu Unije niso potrebne. 7. RAZVELJAVITEV PROTIDAMPINŠKIH UKREPOV (93) Vse stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se namerava priporočiti razveljavitev obstoječega ukrepa. Po navedenem razkritju jim je bilo odobreno tudi obdobje za predložitev pripomb. Stališča in pripombe so bile, kadar je bilo to upravičeno, ustrezno upoštevane, vendar nobena ne spreminja zgoraj navedenih zaključkov. (94) Iz zgoraj navedenega sledi, kot je navedeno v členu 11(2) osnovne uredbe, da je treba razveljaviti protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz DCD s poreklom iz LRK, in zaključiti postopek. (95) Glede na določene okoliščine, opisane zgoraj, zlasti obstoj neizkoriščenih zmogljivosti v LRK in morebitni obstoj nelojalnega nižanja cen po OPP, bo Komisija spremljala uvoz zadevnega izdelka z namenom omogočanja hitrega in ustreznega ukrepanja, če bi okoliščine to zahtevale. Spremljanje bo omejeno na obdobje 2 let po objavi te uredbe – SPREJEL NASLEDNJO UREDBO: Člen 1 Protidampinški ukrepi na uvoz 1-cianogvanidina (diciandiamida), trenutno uvrščenega pod oznako KN 2926 20 00, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, se razveljavijo, postopek v zvezi s tem uvozom pa se zaključi. Člen 2 Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, Za Svet Predsednik [1] UL L 343, 22.12.2009, str. 51. [2] UL L 296, 15.11.2007, str. 1. [3] UL C 116, 20.4.2012, str. 3. [4] UL C 349, 15.11.2012, str. 10. [5] Po razkritju je industrija Unije navedla, da „bo morala preklicati sklep o povečanju zmogljivosti, če bo pričakovati zmanjšano dobičkonosnost družbe AlzChem“.