Sopredlagateljice so predložile zahtevo v skladu z odstavkoma 3 in 4 člena IX Sporazuma STO. Zahtevo utemeljujejo s posebno ranljivostjo najmanj razvitih držav in posebnimi strukturnimi težavami, s katerimi se te države soočajo v svetovnem gospodarstvu, ter s pomenom izboljšanja njihove dejanske udeležbe v večstranskem trgovinskem sistemu, tako da se jim odobri smiseln dostop do trga, ki podpira diverzifikacijo njihove proizvodne in izvozne osnove.

Sopredlagateljice so zahtevale podaljšanje obstoječe oprostitve obveznosti STO na podlagi odstavka 1 člena I GATT iz leta 1994, v skladu s katerim bodo lahko članice v razvoju od 1. julija 2019 do 30. junija 2029 zagotavljale preferencialno tarifno obravnavo za izdelke iz najmanj razvitih držav, ki so jih kot take določili Združeni narodi, ne da bi morale enake tarifne stopnje uporabljati tudi za podobne izdelke iz drugih članic.

Predvideni akt bo postal zavezujoč za članice STO v skladu z odstavkom 3 člena IX in odstavkom 2 člena II Sporazuma STO, ki določa: „Sporazumi in z njimi povezani pravni instrumenti, zajeti v Aneksih 1, 2 in 3 [...], so sestavni del tega sporazuma in zavezujejo vse članice.“

Generalni svet STO naj bi v skladu z odstavkoma 3 in 4 člena IX Sporazuma STO na zahtevo Čila, Kitajske, Indije, Tajske in Turčije (v nadaljnjem besedilu: sopredlagateljice) sprejel sklep o podaljšanju obstoječe oprostitve obveznosti STO, ki članicam v razvoju omogoča, da zagotavljajo preferencialno tarifno obravnavo najmanj razvitih držav (v nadaljnjem besedilu: predvideni akt).

Materialna pravna podlaga za sklep po členu 218(9) PDEU je odvisna predvsem od cilja in vsebine predvidenega akta, glede katerega naj bi se v imenu Unije zastopalo stališče. Če ima predvideni akt dva cilja ali elementa in je eden od teh ciljev ali elementov glavni, drugi pa postranski, mora sklep po členu 218(9) PDEU temeljiti na samo eni materialni pravni podlagi, in sicer na tisti, ki se zahteva za glavni ali prevladujoči cilj ali element.

Podaljšanje oprostitve obveznosti ne bi negativno vplivalo niti na gospodarstvo Unije niti na trgovinske odnose z upravičenkami do te oprostitve. Unija najmanj razvitim državam zagotavlja popoln carin in kvot prost dostop v okviru pobude „vse razen orožja“ in podpira prizadevanja drugih članic STO, vključno z državami v razvoju, da tudi te najmanj razvitim državam zagotavljajo preferencialno tarifno obravnavo. Unija poleg tega meni, da je potreben pravni instrument, ki bo državam v razvoju omogočil, da zagotavljajo takšne preferenciale, glede na to, da je s klavzulo STO o upravičenosti to omogočeno le razvitim državam. Zato bi morala Unija v Generalnem svetu zastopati stališče, da se podpre podaljšanje oprostitve obveznosti.

To bo drugo podaljšanje oprostitve obveznosti glede preferencialne tarifne obravnave za najmanj razvite države, ki je bila prvotno odobrena 15. junija 1999 do 30. junija 2009 in podaljšana 27. maja 2009 do 30. junija 2019.

5.Objava predvidenega akta

Ker se bodo z aktom Generalnega sveta STO izvajale določbe Sporazuma STO v zvezi z oprostitvami obveznosti, ga je po sprejetju primerno objaviti v Uradnem listu Evropske unije.

2019/0191 (NLE)

Predlog

SKLEP SVETA

o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v Generalnem svetu Svetovne trgovinske organizacije glede sprejetja sklepa o podaljšanju oprostitve obveznosti STO, ki članicam v razvoju omogoča, da zagotavljajo preferencialno tarifno obravnavo za izdelke iz najmanj razvitih držav

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 207(4) v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

(1)Marakeški sporazum o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije (v nadaljnjem besedilu: Sporazum STO) je začel veljati 1. januarja 1995.

(2)V skladu z odstavkom 2 člena II Sporazuma STO so „[s]porazumi in z njimi povezani pravni instrumenti, zajeti v Aneksih 1, 2 in 3 (v nadaljnjem besedilu mnogostranski trgovinski sporazumi), [...] sestavni del tega sporazuma in zavezujejo vse članice.“

(3)V skladu z odstavkom 3 člena IX se lahko v izjemnih okoliščinah Ministrska konferenca odloči, da članico oprosti obveznosti, ki ji jo nalaga Sporazum STO ali katerikoli večstranski trgovinski sporazum.

(4)V odstavkih 3 in 4 člena IX Sporazuma STO so določeni postopki za odobritev oprostitve obveznosti v zvezi z večstranskimi trgovinskimi sporazumi iz Aneksa 1A ali 1B ali 1C k Sporazumu STO in njihovimi prilogami.

(5)V skladu z odstavkom 1 člena IV Sporazuma STO je Ministrska konferenca pristojna za sprejemanje odločitev o vseh zadevah na podlagi katerega koli večstranskega trgovinskega sporazuma.

(6)V skladu z odstavkom 2 člena IV Sporazuma STO naloge Ministrske konference Svetovne trgovinske organizacije v presledkih med njenimi sestanki opravlja Generalni svet STO. V skladu z odstavkom 1 člena IX STO običajno odloča soglasno.

(7)15. junija 1999 so članice STO odobrile oprostitev obveznosti na podlagi odstavka 1 člena I GATT iz leta 1994 v obsegu, ki je potreben, da lahko članice v razvoju do 30. junija 2009 zagotavljajo preferencialno tarifno obravnavo za izdelke iz najmanj razvitih držav, ki so jih kot take določili Združeni narodi, ne da bi morale enake tarifne stopnje uporabljati tudi za podobne izdelke iz drugih članic. 27. maja 2009 so članice STO podaljšale oprostitev obveznosti od 1. julija 2009 do 30. junija 2019.

(8)V skladu z odstavkoma 3 in 4 člena IX Sporazuma STO so Čile, Kitajska, Indija, Tajska in Turčija (v nadaljnjem besedilu: sopredlagateljice) vložile zahtevo, naj Generalni svet sprejme sklep o podaljšanju obstoječe oprostitve obveznosti STO, da bi lahko članice v razvoju od 1. julija 2019 do 30. junija 2029 zagotavljale preferencialno tarifno obravnavo za izdelke iz najmanj razvitih držav.

(9)Sopredlagateljice zahtevo utemeljujejo s posebno ranljivostjo najmanj razvitih držav in posebnimi strukturnimi težavami, s katerimi se te države soočajo v svetovnem gospodarstvu, ter s pomenom izboljšanja njihove dejanske udeležbe v večstranskem trgovinskem sistemu, tako da se jim odobri smiseln dostop do trga, ki podpira diverzifikacijo njihove proizvodne in izvozne osnove.

(10)Podaljšanje oprostitve obveznosti ne bi negativno vplivalo niti na gospodarstvo Unije niti na trgovinske odnose Unije z upravičenkami do te oprostitve. Poleg tega Unija najmanj razvitim državam zagotavlja carin in kvot prost dostop do trga v okviru pobude „vse razen orožja“ in podpira, da druge članice STO prav tako zagotavljajo trgovinske preferenciale najmanj razvitim državam.