SL Uradni list Evropske unije C 247/6

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

2010/C 247/05

V skladu s členom 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo. Izjave o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih od dneva te objave.

POVZETEK

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„GÖNCI KAJSZIBARACK“

št. ES: HU-PGI-0005-0388-21.10.2004

ZOP ( ) ZGO ( X )

Ta povzetek je zgolj informativne narave. Za podrobnejše informacije, zlasti v zvezi s proizvajalci proizvodov z zadevno ZOP ali ZGO, si oglejte celotno različico specifikacije, ki je na voljo na nacionalni ravni ali pri Evropski komisiji.

1. Pristojna služba v državi članici:

Naziv: Oddelek za analizo prehranjevalne verige pri Ministrstvu za kmetijstvo in razvoj podeželja (FVM Élelmiszerlánc-elemzési Főosztály) Naslov: Budapest Kossuth Lajos tér 11. 1055 MAGYARORSZÁG/HUNGARY Tel. +36 13014419 Faks +36 13014808 E-naslov: Eniko.Zobor@fvm.gov.hu

2. Vlagatelj:

Naziv: Abaúj – Gönc Gyümölcstermelők Beszerző és Értékesítő Szövetkezet (Zadruga pridelovalcev sadja za nabavo in trženje Abaúj-Gönc) Naslov: Gönc Károlyi Gáspár út 31/A 3895 MAGYARORSZÁG/HUNGARY Tel. +36 46388610 Faks +36 46388702 E-naslov: mzg.hollar@primposta.hu Sestava: proizvajalci/predelovalci ( X ) drugo ( )

3. Vrsta proizvoda:

Skupina 1.6 Sadje, zelenjava in žita

4. Specifikacija:

(povzetek zahtev v skladu s členom 4(2) Uredbe (ES) št. 510/2006)

4.1 Ime:

„Gönci kajszibarack“

4.2 Opis:

Zaščitena geografska označba (ZGO) „Gönci kajszibarack“ se lahko uporablja za naslednje sorte vrste Prunus armeniaca L.: Gönci magyar kajszi, Magyar kajszi C 235, Mandulakajszi, Bergeron, Ceglédi Piroska, Ceglédi bíborkajszi, Ceglédi arany, Ceglédi óriás, Pannónia.

Edinstvenost marelice iz Gönca ter njen nacionalni in mednarodni sloves izvirata iz kombinacije ugodnih podnebnih razmer, vrtnarske in sadjarske tradicije ter strogega upoštevanja tehnologij pridelave, obiranja, skladiščenja in prevoza.

ZGO „Gönci kajszibarack“ se lahko uporablja samo za sorte marelice z naslednjimi lastnostmi, pri čemer morajo imeti notranji in zunanji deli sadežev posamezne sorte spodaj navedene lastnosti.

GÖNCI MAGYAR KAJSZI

Oblika : okrogla Velikost : srednje velika, najmanjši premer 40 mm Barva olupka sadeža : svetlo oranžna; svetlo rdeča na strani, obrnjeni proti soncu Barva in kakovost mesa sadeža : zlato rumeno, rahlo vlaknasto, sočno in mehko ob zrelosti Okus, vsebnost kisline : sladek in kisel, aromatičen

MAGYAR KAJSZI C.235

Oblika : okrogla Velikost : srednje velika, najmanjši premer 40 mm Barva olupka sadeža : svetlo oranžna Barva in kakovost mesa sadeža : rumeno, vlaknasto, srednje trdo Okus, vsebnost kisline : sladek in kisel, aromatičen

MANDULAKAJSZI

Oblika : jajčasta, mandljasta, opazno sploščena ob strani Velikost : velika, najmanjši premer 50 mm Barva olupka sadeža : svetlo oranžna; karminska na strani, obrnjeni proti soncu Barva in kakovost mesa sadeža : svetlo oranžno, srednje trdo, čvrsto, sočno Okus, vsebnost kisline : sladek in kisel, pikantna aroma

BERGERON

Oblika : rahlo podolgovata, stožčasta obla, jajčasta Velikost : srednje velika, najmanjši premer 40 mm Barva olupka sadeža : oranžna; karminska na strani, obrnjeni proti soncu Barva in kakovost mesa sadeža : sijoče oranžno, vlaknasto, trdo Okus, vsebnost kisline : vsebnost kisline višja od povprečja (1,4 %)

PANNÓNIA

Oblika : pravilna ali nekoliko jajčasta obla Velikost : srednje velika, najmanjši premer 40 mm Barva olupka sadeža : svetlo oranžna; rožnata na strani, obrnjeni proti soncu Barva in kakovost mesa sadeža : svetlo oranžno, vlaknasto, trdo Okus, vsebnost kisline : kisel, aromatičen

CEGLÉDI PIROSKA

Oblika : okrogla Velikost : srednje velika, najmanjši premer 40 mm Barva olupka sadeža : oranžna; svetlo rdeča na strani, obrnjeni proti soncu Barva in kakovost mesa sadeža : oranžno, trdo Okus, vsebnost kisline : sladek in kisel

CEGLÉDI BÍBORKAJSZI

Oblika : široka, stožčasta, jajčasta; rahlo sploščena ob strani Velikost : srednje velika, najmanjši premer 40 mm Barva olupka sadeža : temno oranžna; temno škrlatna na strani, obrnjeni proti soncu Barva in kakovost mesa sadeža : temno oranžno, sočno Okus, vsebnost kisline : sladek, aromatičen

CEGLÉDI ARANY

Oblika : okrogla Velikost : velika, najmanjši premer 50 mm Barva olupka sadeža : zlato rumena; karminska na strani, obrnjeni proti soncu Barva in kakovost mesa sadeža : oranžno, trdo, sočno Okus, vsebnost kisline : sladek in kisel

CEGLÉDI ÓRIÁS

Oblika : rahlo podolgovata, jajčasta; rahlo sploščena ob strani Velikost : velika, najmanjši premer 50 mm Barva olupka sadeža : svetlo oranžna; svetlo rdeča na strani, obrnjeni proti soncu Barva in kakovost mesa sadeža : oranžno, zmerno sočno, mehko Okus, vsebnost kisline : sladek in kisel, aromatičen

4.3 Geografsko območje:

Zaščitena geografska označba se lahko uporablja samo za marelice, ki izvirajo iz (se tam gojijo) upravnega območja krajev v štirih določenih podregijah okrožja Borsod-Abaúj-Zemplén:

podregija Abaúj-Hegyköz: Abaújszántó, Abaújvár, Arka, Boldogkőváralja, Gönc, Göncruszka, Hejce, Hernádcéce, Hidasnémeti, Korlát, Tornyosnémeti, Vizsoly, Zsujta;

podregija Encs: Abaújkér, Alsógagy, Baktakék, Beret, Detek, Encs, Fancsal, Forró, Fulókércs, Garadna, Ináncs;

podregija Szerencs: Bekecs, Golop, Legyesbénye, Megyaszó, Monok, Rátka, Szerencs, Tállya;

podregija Szikszó: Alsóvadász, Felsővadász, Hernádkércs, Homrogd, Léh, Nagykinizs, Selyeb, Szentistvánbaksa, Szikszó.

4.4 Dokazilo o poreklu:

S sistemom nadzora kakovosti celotnega postopka gojenja pridelka in ravnanja z njim se zagotavljajo identifikacija in sledljivost ter končno preverjanje in varnost proizvoda. Pridelovalci zložijo ročno obrano sadje v plastične ali lesene zaboje, na katerih je poreklo sadja posebej označeno (z imenom) na etiketi, na dnu zabojev pa je navedena identifikacijska številka.

Pridelovalci morajo pridelavo beležiti v dnevnik zaščite porekla v skladu z ustreznimi predpisi. V dnevnik zabeležijo:

— ime in identifikacijo pridelovalca,

— kraj pridelave, zemljiškoknjižno številko, identifikacijsko oznako sorte/nasada, število dreves, ki so že obrodila in ki še niso,

— ime in poreklo sorte (s potrdilom o poreklu sadike),

— identifikacijsko številko dnevnika škropljenja,

— identifikacijsko številko dnevnika obiranja, datum obiranja, količine sadja v danem letu po sorti/nasadu.

Dnevnik škropljenja je evidenca, ki se vodi v skladu z zakonom in v katero se vpisuje naslednje:

— kemikalije, ki se uporabljajo med pridelavo,

— količine uporabljenih kemikalij (razčlenitev po datumu uporabe),

— ime in datumi izvedenih fitosanitarnih postopkov itd..

Dnevnik obiranja je evidenca, ki se vodi med obiranjem in v kateri so navedeni število rodnih dreves po sorti/nasadu, dan obiranja in dnevno obrane količine.

4.5 Metoda pridobivanja:

Merila in zahteve glede gojenja (in vzdrževanja)

Nasadi sadnega drevja v določeni pridelovalni regiji morajo biti na sončnih površinah na višje ležečih območjih (od 150 do 300 m), na kakovostnih tleh z ustrezno vsebnostjo apnenca in hranilnih snovi glede na analize tal.

Obiranje

Obiranje se začne sredi junija in konča konec avgusta. Glede na pričakovanja v zvezi z možnostmi prevoza in skladiščenja (rok trajanja) je pomembno postopno obiranje, ki je med drugim zagotovljeno s skrbno načrtovano lokacijo nasadov. Ob upoštevanju razlik med zorenjem sort in posameznimi nasadi se lahko obiranje v vsakem nasadu opravi v povprečno treh fazah, da se zagotovi obiranje primerno zrelega sadja (zgodnje obiranje, glavno obiranje, pozno obiranje). Sadje se obira ročno, kar je mogoče zaradi skrbno oblikovanih sadik in vrhov dreves.

Skladiščenje

Ko je prostor za skladiščenje zapolnjen z dostavljenimi zaboji, se sadje v nekaj urah ohladi na temperaturo (skladiščenja) približno 4 °C. Hitremu hlajenju sledi sortiranje sadja po velikosti in barvi, ki navadno poteka ročno, redkeje pa mehansko. Po sortiranju in končnem pakiranju se zaboji s sadjem postavijo v hlajen skladiščni prostor s temperaturo od 4 do 6 °C, v katerem ostanejo do 30 dni, odvisno od dobav.

Razvrščanje in pakiranje

Razvrščanje po velikosti se izvaja s ploščo za ročno razvrščanje. Velikost sadeža se določi glede na najdaljši premer, izmerjen po vzdolžni osi, kot je določeno v Uredbi (ES) št. 851/2000, kakor je bila spremenjena. Pakiranje in predstavitev sta v skladu z istimi določbami.

Marelica iz Gönca je občutljiva za mehanske poškodbe, zato prevoz nepakiranih marelic zelo vpliva na njihove organoleptične, fizikalne in kemične lastnosti, celo toliko, da jih pozneje ne bo mogoče pakirati. Da bi tako zagotovili kakovost proizvoda in – ker to ni predelan kmetijski proizvod – kraj porekla, sledljivost in nadzor, pakiranje poteka na določenem geografskem območju.

4.6 Povezava:

Marelica iz Gönca je značilen pridelek madžarskih sadjarskih regij na skrajnem severu in se goji na pobočjih, terasah in ravninah regije, imenovane Hegyalja, ob reki Hernád, v hriboviti regiji Szerencs in regiji Cserehát na nadmorski višini od 150 do 300 metrov.

Madžarska skupina sort (tip sorte), ki se je verjetno začela razvijati pred približno 300 do 350 leti, se je in se še vedno prideluje skoraj izključno na tem območju.

V nadaljevanju je predstavljen povzetek posebnih lastnosti proizvoda in njegovega gojenja v regiji Gönc:

— Ista sorta marelic pri gojenju v tej regiji dozori približno od 6 do 10 dni pozneje kot pri gojenju v regiji Kecskemét, kar omogoča podaljšanje domače porabe in sezone predelave.

— Hladnejša mezoklima – ki povzroči poznejše zorenje – ima ugoden učinek na kakovost marelic ob uživanju: osvežilne kisline in snovi, ki dajejo okus, se med zorenjem razgrajajo počasneje, in ne „izgorijo“. „Kakovost marelic, pridelanih v okolici Gönca, je izvrstna. Dozorijo pozneje … obdobje zorenja se še podaljša na pobočjih različne izpostavljenosti.“ (Brózik, Jenser et al, 1970).

— Zime v tej regiji so najbolj enakomerno hladne na Madžarskem, pomlad pa nastopi najpozneje v letu od vseh območij, primernih za zasaditev mareličnih nasadov; zato je tu glavna grožnja za pridelavo marelic – zmrzal, ki lahko poškoduje popke, ki so se odprli zaradi zgodnjih toplih obdobij proti koncu zime, in škodo zaradi pomladne zmrzali na popkih, cvetovih ali sadežih v začetni fazi razvoja – najmanjša.

Ime „kajszi Baraczk“ („marelica“) se je prvič pojavilo leta 1667 v knjigi Jánosa Lippaya (Posoni kert (Vrt Pozsony), zv. 3,„Gyümölcsös kert“(Sadovnjak), Dunaj 1667), vendar pa je pridelava sadja na hribovitih območjih dobila svež zagon šele z izbruhom filoksere, ki je v 80. letih 19. stoletja uničila vinograde. Uničene vinograde so marsikje, tudi v regiji Gönc, nadomestili s sadnim drevjem.

V drugi polovici 19. stoletja je bila ustanovljena vrsta socialnih organizacij za spodbudo sadjarstvu. Njihovo sodelovanje je imelo pomembno vlogo pri tem, da je sadež iz okrožja Zemplén dobil zlato medaljo na svetovnem sejmu v Parizu leta 1867. Regija Gönc je bila glede na različne nacionalne opise in statistične podatke do 50. let 19. stoletja znana predvsem po češnjah. János Korponay je leta 1871 prvi omenil, da sta Gönc in njegova okolica znana po marelicah, ki so jih tedaj pridelovali v „zmernih količinah“. Pridelava marelic pa je pravi razmah doživela šele v 80. in 90. letih 19. stoletja.

4.7 Nadzorni organ:

Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal (Urad za kmetijstvo), kot pooblaščeni nadzorni organ za sadje in zelenjavo.

Naziv: Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Növény- és Talajvédelmi Igazgatóság (Urad za kmetijstvo okrožja Borsod-Abaúj-Zemplén, Direktorat za varstvo rastlin in tal) Naslov: Miskolc Blaskovits út 24. 3526 MAGYARORSZÁG/HUNGARY Tel. +36 46503402 Faks +36 46503404 E-naslov: Balogh.Zoltan@borsod.ontsz.hu, fvmh-borsod@fki.gov.hu

4.8 Označevanje:

Na etiketah mora biti poleg zakonsko predpisanih podrobnosti navedeno:

— ime „Gönci kajszibarack“ (marelica iz Gönca),

— navedba „zaščitena geografska označba“ (ZGO) in ustrezen logotip Skupnosti (po registraciji v Skupnosti).

Take etikete morajo biti na vsaki enoti pakiranja; po želji se lahko navede ime občine, kjer je bil proizvod dejansko pridelan.

Na primer:

„Gönci kajszibarack“ (marelica iz Gönca)

Zaščitena geografska označba (ZGO)

Sorta: Gönci magyar kajszi

Pridelano v: Abaújvár

(1) UL L 93, 31.3.2006, str. 12.