Delež javnega dolga v BDP se je zmanjšal s 181,2 % BDP v letu 2018 na 176,6 % BDP v letu 2019. Zmanjšanje dolga je bilo posledica velikega primarnega presežka v letu 2019, ki se je povečal zaradi močne realne rasti BDP in povečanja deflatorja BDP, pa tudi zaradi učinka prilagoditev stanj in tokov na malenkostno zmanjšanje dolga.

Če povzamemo, načrtovani primanjkljaj za leto 2020 presega referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe in ni blizu nje. Načrtovano preseganje, kot ga opredeljujeta Pogodba in Pakt za stabilnost in rast, se šteje za izjemno, narava tega preseganja pa se trenutno šteje za začasno. Zato analiza kaže, da merilo glede primanjkljaja, kot je opredeljeno v Pogodbi in Uredbi (ES) št. 1467/97, prima facie ni izpolnjeno.

Komisija je zato pripravila to poročilo, ki je prvi korak v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem. V njem je analizirana skladnost Grčije z merili glede primanjkljaja in dolga iz Pogodbe. Poročilo upošteva vse pomembne dejavnike ter ustrezno upošteva velik gospodarski šok, povezan s pandemijo COVID-19.

Načrtovani primanjkljaj za leto 2020 predstavlja prima facie dokaz o obstoju čezmernega primanjkljaja, kakor je opredeljen v Paktu za stabilnost in rast. Poleg tega podatki za leto 2019 kažejo na nezadosten napredek pri doseganju merila glede zmanjšanja dolga, ki tudi zagotavlja prima facie dokaz o obstoju čezmernega primanjkljaja, kakor je opredeljen v Paktu za stabilnost in rast.

Podatki, ki so jih grški organi sporočili 22. aprila 2020 in jih je nato potrdil Eurostat, kažejo, da je presežek sektorja država v Grčiji leta 2019 dosegel 1,5 % BDP, bruto dolg sektorja država pa je znašal 176,6 % BDP. V skladu s programom stabilnosti za leto 2020 Grčija v letu 2020 načrtuje primanjkljaj v višini –4,7 % BDP, dolg pa naj bi znašal 188,8 % BDP.

Komisija je 20. marca 2020 sprejela sporočilo o uporabi splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast. Klavzula, kot je določena v členih 5(1), 6(3), 9(1) in 10(3) Uredbe (ES) št. 1466/97 ter členih 3(5) in 5(2) Uredbe (ES) št. 1467/97, olajšuje usklajevanje proračunskih politik v času resnega upada gospodarske aktivnosti. Komisija se je v svojem sporočilu strinjala s Svetom, da glede na pričakovani resni upad gospodarske aktivnosti zaradi izbruha COVID-19 sedanje razmere dovoljujejo uporabo klavzule. Ministri za finance držav članic so se 23. marca 2020 strinjali z oceno Komisije. Uporaba splošne odstopne klavzule omogoča začasni odklon od prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, če to srednjeročno ne ogroža vzdržnosti javnih financ. Poleg tega se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da za korektivni del sprejme revidirano fiskalno usmeritev. Splošna odstopna klavzula ne pomeni začasne prekinitve postopkov Pakta za stabilnost in rast. Državam članicam omogoča, da odstopajo od proračunskih zahtev, ki bi se sicer uporabljale, Komisiji in Svetu pa, da sprejmeta potrebne ukrepe za usklajevanje politik v okviru Pakta.

Potem ko je Svet septembra 2017 zaključil postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem, je za Grčijo začelo veljati triletno prehodno obdobje, v katerem je morala zagotoviti zadosten napredek pri doseganju merila glede zmanjšanja dolga. To prehodno obdobje se je začelo leta 2017 in končalo leta 2019. Za zagotovitev stalnega in učinkovitega napredka pri doseganju skladnosti v prehodnem obdobju bi morala Grčija istočasno spoštovati naslednja pogoja:

a.prvič, letna strukturna prilagoditev ne bi smela odstopati za več kot 0,25 % BDP od minimalne linearne strukturne prilagoditve, da bi se zagotovilo, da bo merilo glede zmanjšanja dolga izpolnjeno do konca prehodnega obdobja;

b.drugič, preostala letna strukturna prilagoditev v nobenem trenutku prehodnega obdobja ne bi smela presegati 0,75 % BDP (razen če prvi pogoj pomeni letni napor, ki presega 0,75 % BDP);

iz sporočenih podatkov je razvidno, da Grčija ni dosegla zadostnega napredka pri doseganju merila glede zmanjšanja dolga v letu 2019, saj se je po ocenah strukturni saldo v primerjavi z veljavno minimalno linearno strukturno prilagoditvijo v višini 0,8 % BDP poslabšal za –2,2 % BDP.

Analiza torej kaže, da merilo glede dolga na podlagi podatkov o realizaciji iz leta 2019 prima facie ni izpolnjeno.

4. Pomembni dejavniki

V skladu s členom 126(3) Pogodbe mora Komisija pripraviti poročilo, če država članica ne izpolnjuje zahtev enega ali obeh navedenih meril. V tem poročilu je treba upoštevati „tudi, ali javnofinančni primanjkljaj presega javne investicijske odhodke, in vse druge pomembne dejavnike, tudi srednjeročno gospodarsko in proračunsko stanje države članice“.

Ti dejavniki so nadalje pojasnjeni v členu 2(3) Uredbe (ES) št. 1467/97, ki določa tudi, da je treba ustrezno upoštevati „vse druge dejavnike, ki so po mnenju zadevne države članice pomembni za izčrpno oceno izpolnjevanja meril primanjkljaja in dolga ter jih je država članica predložila Svetu in Komisiji“.

Kar zadeva očitno kršitev merila glede dolga, je analiza pomembnih dejavnikov še posebej utemeljena, saj na dinamiko dolga, za razliko od dinamike primanjkljaja, v večji meri vplivajo dejavniki, ki jih vlada ne more nadzirati. To je priznano v členu 2(4) Uredbe (ES) št. 1467/97, ki določa, da se pomembni dejavniki upoštevajo pri oceni izpolnjevanja pogojev na podlagi merila glede dolga, ne glede na resnost kršitve. V tem smislu je treba pri oceni izpolnjevanja merila glede dolga z vidika učinka na dinamiko in vzdržnost dolga upoštevati vsaj naslednje tri glavne vidike: (i) upoštevanje srednjeročnega proračunskega cilja ali prilagoditvene poti za dosego tega cilja, (ii) izvajanje strukturnih reform in (iii) prevladujoče gospodarske razmere.

Kot je določeno v členu 2(4) Uredbe (ES) št. 1467/97, pa kar zadeva izpolnjevanje merila glede primanjkljaja v letu 2020, ker razmerje med javnim dolgom in BDP presega 60 % referenčne vrednosti in ni izpolnjen dvojni pogoj – tj. da primanjkljaj ostaja blizu referenčne vrednosti in da je referenčna vrednost presežena le začasno – navedenih pomembnih dejavnikov v korakih, ki so podlaga za sklep o obstoju čezmernega primanjkljaja v Grčiji na podlagi merila glede primanjkljaja, ni mogoče upoštevati.

V trenutnih razmerah so ključni dodatni dejavnik, ki ga je treba upoštevati v zvezi z letom 2020, gospodarski učinki pandemije COVID-19, ki zelo močno vplivajo na proračunsko stanje in pomenijo veliko negotovost glede prihodnjih obetov. Pandemija je povzročila tudi uporabo splošne odstopne klavzule.

4.1 Pandemija COVID-19 in aktivacija splošne odstopne klavzule

Pandemija COVID-19 je povzročila velik gospodarski šok, ki ima izrazito negativen vpliv po vsej Evropski uniji. Posledice za rast BDP bodo odvisne od trajanja pandemije in ukrepov, ki so bili sprejeti s strani nacionalnih organov ter na evropski in svetovni ravni za upočasnitev njenega širjenja, zaščito proizvodnih zmogljivosti in podporo skupnemu povpraševanju. Države članice so že sprejele ali sprejemajo proračunske ukrepe za povečanje zmogljivosti zdravstvenih sistemov in zagotavljanje pomoči posameznikom in sektorjem, ki jih je kriza še posebej prizadela. Sprejeti so bili tudi znatni ukrepi likvidnostne podpore in druga jamstva. Ko bodo na voljo podrobnejše informacije, bi morali pristojni statistični organi preučiti, ali imajo navedeni ukrepi neposreden učinek na saldo sektorja država ali ne. Skupaj z upadom gospodarske aktivnosti bodo ti ukrepi prispevali k znatno višjim stanjem javnofinančnega primanjkljaja in dolga.

4.2 Srednjeročni gospodarski položaj, vključno s strukturnimi reformami

Od leta 2016 realna rast BDP okreva zaradi neto izvoza in zasebne potrošnje. Nominalna rast se je do leta 2018 povečevala, leta 2019 pa se je nekoliko zmanjšala. Vendar ni mogoče trditi, da so makroekonomski pogoji olajševalni dejavnik, s katerim bi se lahko pojasnilo, zakaj Grčija pri izpolnjevanju merila glede zmanjšanja dolga leta 2019 ni dosegla zadostnega napredka.

Pričakuje se, da bodo izbruh COVID-19 in z njim povezani zajezitveni ukrepi resno vplivali na gospodarsko aktivnost. Pomladanska napoved Komisije 2020 predvideva, da se bo BDP v letu 2020 zmanjšal za 9,7 %, pri čemer se pričakuje, da bosta turizem in pomorski promet – dva zelo pomembna sektorja za grško gospodarstvo – še posebej močno prizadeta, pričakovano povečanje brezposelnosti pa bi lahko prav tako zmanjšalo domače povpraševanje. Za makroekonomske obete je značilna izjemna stopnja negotovosti glede trajanja pandemije ter njenih gospodarskih učinkov. To je olajševalni dejavnik pri oceni, kako Grčija v letu 2020 izpolnjuje merilo glede primanjkljaja.

Komisija je v poročilu za posamezno državo za leto 2020 ocenila, da je Grčija dosegla določen napredek pri obravnavanju priporočil za posamezne države iz leta 2019. Grčija je izvedla reforme v skladu z zavezami za obdobje po izteku programa, ki jih je dala na srečanju Euroskupine 22. junija 2018. V letu 2019 je Grčija izvedla pomembne reforme, katerih cilj je povečati učinkovitost grškega javnega sektorja, okrepiti učinkovitost socialne politike, pospešiti program privatizacije in dodatno izboljšati kakovost poslovnega okolja. Organi so še naprej sprejemali ukrepe za povečanje zmogljivosti neodvisne agencije za javne prihodke in izboljšanje upravljanja človeških virov v javni upravi. Kar zadeva finančni sektor, se še naprej opaža določen napredek pri reformah, ki so potrebne za odpravo nedonosnih posojil. Organi so prav tako izvajali širši program reform, na primer na področju dobre priprave zakonodaje, digitalnega upravljanja in izobraževanja.

4.3 Srednjeročni proračunski položaj, vključno z javnimi naložbami

Nominalni presežek se je povečal z 1,0 % BDP v letu 2018 na 1,5 % BDP v letu 2019, in sicer zaradi dobre gospodarske rasti, omejene rasti odhodkov in prejema prenosa zneskov, enakovrednih dohodku nacionalnih centralnih bank euroobmočja od grških državnih obveznic v okviru dogovora o neto finančnih sredstvih in programa za trge vrednostnih papirjev. Po ocenah so se javne naložbe zmanjšale s 3,0 % BDP v letu 2018 na 2,2 % v letu 2019.

Ker je bila Grčija oproščena predložitve programov stabilnosti, medtem ko je zanjo veljal program za makroekonomsko prilagoditev (v nadaljnjem besedilu: program), grški organi niso določili srednjeročnega proračunskega cilja za leto 2019. Spomladi 2018 Svet v okviru evropskega semestra za Grčijo ni izdal priporočila za posamezno državo, ker je bila v skladu s členom 12 Uredbe (EU) št. 472/20132 Grčija v tistem času izvzeta iz spremljanja in ocenjevanja v okviru evropskega semestra, saj je zanjo veljal program. V teh okoliščinah ocena za leto 2019 poteka brez srednjeročnega proračunskega cilja, ob upoštevanju zgoraj navedenih dejavnikov, ciljnega primarnega presežka, ki ga je priporočil Svet in se spremlja v okviru postopka okrepljenega nadzora, ter strukturnega proračunskega salda za leto 2019.