SL Uradni list Evropske unije C 169/7

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

2010/C 169/06

Ta objava daje pravico do ugovora zoper vlogo na podlagi člena 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1). Izjavo o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih po dnevu te objave.

POVZETEK

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„ “ (KHAO HOM MALI THUNG KULA RONG-HAI)

ES št.: TH-PGI-0005-0729-20.11.2008

ZOP ( X ) ZGO ( )

1. Ime:

„ “ (Khao Hom Mali Thung Kula Rong-Hai)

2. Država članica ali tretja država:

Kraljevina Tajska

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila:

3.1 Vrsta proizvoda:

Skupina 1.6 Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3.2 Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1:

„Khao Hom Mali Thung Kula Rong-Hai“ je riž, ki se prideluje na območju Thung Kula Rong-Hai. To se razprostira čez pet provinc na severovzhodu Tajske. Vzgaja se iz sort Khao Dawk Mali (KDML 105) in RD 15 ter je za svetlobo občutljiv neoluščen riž. Lahko je rjavi ali beli (brušeni riž).

Fizikalne lastnosti

Ovojnica riževih zrn: slamnato rumene barve.

Dolga, tanka, prosojna in svetleča.

Svilnato gladka.

Lepo diši po listih pandanusa.

Fizikalne lastnosti Rjavi riž Beli riž Dolžina (mm) > 7,0 > 7,0 Oblika (dolžina/širina) > 3,2 > 3,2 Barva rumenkasto rjava bela

Kemične lastnosti

Vlažnost Ne več kot 14 % Onesnaževalci Ne več kot 0,2 % Rumena zrna Ne več kot 0,2 % Mešanica zrn drugih sort Ne več kot 8 % Amiloza (%) 14–16 % Preskus bazičnosti 6–7





Kemične lastnosti (srednja vrednost (± 5 %)) Rjavi riž Beli riž Beljakovine (%) 7,6 5,4 Vitamin B1 (mg/100 g) 0,34 0,18 Vitamin B2 (mg/100 g) 0,27 0,07 Vitamin B3 (mg/100 g) 5,0 1,2 Železo (ppm) 28 16

Druge lastnosti

1. Značilnosti pri kuhanju (srednje vrednosti)

Čas kuhanja 15–20 min Razmerje med rižem in vodo za kuhanje 1:1 ali 1:1,25

2. Aroma in okus

Kuhan riž diši po listih pandanusa ter ima blag, mehek in rahlo sladek okus. Če so mu primešane dodatne sestavine, ima rahel okus po dodanih začimbah. Skuhana sveže požeta riževa zrna sort KDML 105 in RD 15 imajo gladko kremasto zgradbo.

3.3 Surovine (samo za predelane proizvode):

Riževa semena, ki se uporabijo za pridelavo riža „Khao Hom Mali Thung Kula Rong-Hai“, morajo biti vzgojena na območju Thung Kula Rong-Hai.

Semena morajo biti sort Khao Dawk Mali 105 (KDML 105) in Kor Khor ali RD 15, pridobiti pa jih je treba pri Oddelku za riž ali pridelovalcih riževih zrn, to je organizacijah kmetov ali zasebnih organizacijah, ki jih je Oddelek za riž potrdil na podlagi standardov za pridelavo riževih zrn.

3.4 Krma (samo za proizvode živalskega izvora):

—

3.5 Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju:

Celoten proizvodni cikel mora potekati na opredeljenem geografskem območju, da se zagotovi, da je izveden popolnoma v skladu z geomorfološkimi razmerami, značilnimi za navedeno območje. Samoumevno je, da zaradi rastnih pogojev celoten biološki cikel do žetve poteka na istem mestu, to je tam, kjer je bil riž na začetku posejan. Žetev določajo posebna pravila glede datumov, fenofaz in vlažnosti zrn, s katerimi se zagotavljata higiena in varnost proizvoda ter popolna sledljivost riža do regije porekla, v številnih primerih pa prav do kmeta. Geografsko območje, na katerem potekata predelava in pakiranje, iz zgoraj navedenih razlogov sovpada s proizvodnim območjem.

3.6 Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.:

„Khao Hom Mali Thung Kula Rong-Hai“ je treba pakirati na območju, na katerem se pridela. Tako se potrošnikom dejansko zajamčita poreklo in kakovost riža. Da se preprečita kakršna koli kontaminacija ali sprememba proizvoda, prepakiranje ni dovoljeno.

3.7 Posebna pravila za označevanje:

Na embalaži morajo biti označeni teža, datum pakiranja, naziv rižarne ali naziv zadruge.

Na vsaki embalaži mora biti navedeno „ “ in/ali „Khao Hom Mali Thung Kula Rong-Hai“.

Obvezna sta tudi logotip tajske geografske označbe in logotip EU (po evropski registraciji).

4. Jedrnata opredelitev geografskega območja:

Geografsko območje, na katerem potekajo vse dejavnosti (sejanje, obdelovanje, žetev, brušenje, pakiranje in označevanje), zajema province Roi-et, Mahasarakam, Surin, Yasothon in Srisaket.

Zaradi zahtevanih posebnih vremenskih in talnih razmer območje pridelave leži v:

— provinci Roi Et, ki jo sestavlja 986 807 raijev (6,25 raija = 1 hektar) zemlje v okrajih (tambonih) v nižini Thung Kula Rong-Hai v okrožjih Kaset Wisai, Suwannabhumi, Pratumrat in Phonsai ter podokrožju Nong Hee,

— provinci Surin, ki jo sestavlja 575 993 raijev zemlje v okrajih (tambonih) v nižini Thung Kula Rong-Hai v okrožjih Ta Tum in Chumpol Buri,

— provinci Sisaket, ki jo sestavlja 287 000 raijev zemlje v okrajih (tambonih) v nižini Thung Kula Rong-Hai v okrožju Rasi Salai in podokrožju Silalat,

— provinci Maharasakham, ki jo sestavlja 193 890 raijev zemlje v okrajih (tambonih) v nižini Thung Kula Rong-Hai v okrožju Phayakaphum Pisai,

— provinci Yasothon, ki jo sestavlja 64 000 raijev zemlje v okrajih (tambonih) v nižini Thung Kula Rong-Hai v okrožjih Maha Chaichana in Kor Wang.

5. Povezava z geografskim območjem:

5.1 Posebnost geografskega območja:

Thung Kula Rong-Hai je velika nižina na severovzhodu Tajske, ki se razprostira čez pet provinc: Roi Et, Mahasarakam, Surin, Yasothon in Srisaket. Pokriva skupno 2 107 690 raijev. V preteklosti se je imenovala Thung Mah Long ali Thung Pu Pa Lan.

Naravni in človeški dejavniki imajo pri pridelavi riža „Khao Hom Mali Thung Kula Rong-Hai“ ter zlasti pri njegovi obdelavi ključno vlogo. Pri pridelavi tega riža ima pomembno vlogo tudi znanje: od znanja o izbiri kakovostnih semen do nadaljnjih ustreznih metod obdelave, izdelave nasipov in razdeljevanja riževih polj na dele, tako da se za rast riža ohranja dovolj vode. Voda se s polj odvede približno 10 dni pred žetvijo, ko se zrel riž poreže in dva ali tri dneve suši, da se zmanjša vsebnost vlage. Kakovost riža „Khao Hom Mali Thung Kula Rong-Hai“ določajo naravni dejavniki in lokalno znanje.

5.2 Posebnost proizvoda:

„Khao Hom Mali Thung Kula Rong-Hai“ je ime, ki se nanaša na neoluščeni, rjavi in brušeni riž, predelan iz sort Khao Dawk Mali 105 in Kor Khor ali RD 15, občutljivih za svetlobo, ki v deževni dobi rastejo na območju Thung Kula Rong-Hai na Tajskem in izločajo naravno aromo.

Edini upravičeni riž je zgoraj navedena sorta z opredeljenega geografskega območja, saj se le v teh razmerah pridela riž z zelo nizko vsebnostjo amiloze (14–16 %) in amilopektina (86–84 %). To mu omogoča, da vpije majhen delež vode, v kateri se kuha, in sprosti okuse. Te izjemne lastnosti so mogoče le v edinstvenih geomorfoloških razmerah v severovzhodnem delu Tajske (narava tal, kakovost uporabljene vode, število ur osončenosti, majhne temperaturne razlike, mrzlo in suho vreme v času žetve itd.).

5.3 Vzročna zveza med geografskim območjem in kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (za ZOP) ali posebno kakovostjo, slovesom ali drugo značilnostjo proizvoda (za ZGO):

„Thung Kula Rong-Hai“ izvira od legendarnega trgovskega plemena Kula. Legenda pravi, da naj bi skupina ljudi iz trgovskega ljudstva po imenu Kula zaradi suhega vremena med sušno dobo potovala po tej veliki nižini in prodajala svoje blago. Potovala je, dokler niso bili ljudje povsem izčrpani, a še vedno niso dosegli druge strani. Šlo jim je na jok („Rong-Hai“ v tajščini), in od tu tudi ime „Thung Kula Rong-Hai“ („nižina jokajočega Kule“).

Obdelovanje riža „Hom Mali v nižini Thung Kula Rong-Hai“ se je začelo, ko je vlada izboljšala sorto Hom Mali, jo leta 1959 certificirala in poimenovala „Khao Dawk Mali 105“. Obdelovanje se je bolj razširilo leta 1979, ko se je s projektom za izmenjavo riževih semen pozivalo k sajenju lepkega riža na območju Thung Kula Rong-Hai. Kmetom se je svetovalo, naj vsaka tri leta posadijo nova riževa semena, da bi tako ohranili njihovo čistost.

Ker je bil neoluščeni riž odvisen od deževnice, je bilo obdelovanje mogoče samo enkrat na leto. Žetev se izvede v hladni dobi, ko je hladno in suho (po koncu deževne dobe). Lokalno znanje uči, da je treba vodo s poplavljenih riževih polj odvesti od 10 do 15 dni pred žetvijo, da riž dobi dobro fizikalno kakovost ter dolga, tanka, čista in čvrsta zrna. Kuhan riž mora biti mehek in dišeč. Ta navada in dobra kmetijska praksa dajeta rižu „Khao Hom Mali Thung Kula Rong-Hai“ edinstveno kakovost, ki jo cenijo domači in tuji trgovci in potrošniki in po kateri se razlikuje od riža Hom Mali, ki raste na drugih območjih.

Zaradi blago slanih tal na severnem Tajskem, hladnih in suhih razmer na območju, posebnih uporabljenih sort riža (KDML 105 in RD 15), podnebja in hranilnih snovi v tleh postane neoluščeno zrno napeto in začne proizvajati aromatično snov 2-acetil-1-pirilin (2-A-1-P), ki daje prijeten vonj tudi listom pandanusa. To je čarobno darilo, ki ga narava daje rižu „Khao Hom Mali Thung Kula Rong Hai“.

Sklic na objavo specifikacije:

(Člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006)

(1) UL L 93, 31.3.2006, str. 12.