[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 1.8.2005

COM(2005)354 končno

SPORO ČILO KOMISIJE SVETU, EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ

Vmesni pregled programa eTEN

Uvod

V skladu s členom 14 odločbe o eTEN Evropskega parlamenta in Sveta, ki določa smernice za vseevropska telekomunikacijska omrežja „Komisija predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Ekonomsko-socialnemu odboru ter Odboru regij poročilo o izvajanju te odločbe v obdobju med julijem 2000 in junijem 2004“.

Ovrednotenje programa eTEN je naročil konzorcij, ki ga sestavljata agenciji Ramboll Management in IDATE, pod vodstvom usmerjevalnega odbora, ki ga je imenovala Komisija. Vrednotenje je potekalo med januarjem in decembrom 2004. Njegova cilja sta bila:

- naknadno ovrednotiti izvajanje in delovanje v zvezi s cilji in rezultati programa v obdobju med julijem 2000 in junijem 2004 ter vključiti oceno dolgoročnega socialno-ekonomskega vpliva programa,

- predhodno ovrednotiti možne preusmeritve v bližnji prihodnosti (do konca leta 2006) ter morebitne politične možnosti za novo fazo programa od leta 2006 dalje.

„Ugotovitve in priporočila“ iz osnutka končnega poročila o tem ovrednotenju je upravljalni odbor programa eTEN dobil na razpolago 14. decembra 2004.

Glavne zna čILNOSTI PROGRAMA ETEN

eTEN je del politike vseevropskih omrežij EU[1]. Finančna podlaga za dodeljevanje dotacij je opredeljena v splošni finančni uredbi TEN[2] , ki se uporablja tudi za vseevropska omrežja na področjih prometa in energetike. Tehnična podlaga programa eTEN je opredeljena v posebni odločbi o smernicah[3].

Po zadnjem pregledu programa TEN Telecom[4] in „posebnem poročilu Računskega sodišča“[5] je bila revidirana Priloga 1 k Odločbi o smernicah in ponovno opredeljena „storitev skupnega interesa“, program pa se je preimenoval v eTEN. Ta preusmeritev je program eTEN uskladila z novimi političnimi cilji, opredeljenimi v Lizbonski agendi, s hitrim razvojem v sektorju telekomunikacij, zlasti glede razpoložljivosti novih storitev in novega regulativnega okvira, ter z novimi socialnimi in ekonomskimi potrebami, ki so posledice hitrega razvoja interneta. Program eTEN zdaj vključuje prizadevanja za pospeševanje sprejemanja vseevropskih e-storitev skupnega interesa v EU in je podporni program za doseganje ciljev, opredeljenih v akcijskem načrtu e-Evropa 2005.

V skladu z načelom subsidiarnosti se eTEN osredotoča na pomoč pri zagotavljanju vseevropskih e-storitev, kakor so opredeljene v Odločbi o smernicah, zagotavljanje storitev, potrebnih na nacionalnih ravni, pa prepušča državam članicam. Opredelitev „vseevropski“ vključuje panevropskost, čezmejnost ter zadovoljevanje potreb v več državah članicah.

Letni proračun programa eTEN je v letih 2003 in 2004 znašal približno 45 milijonov eurov, program pa se je izvajal zlasti z izplačevanjem dotacij na podlagi letnega razpisa za oddajo predlogov. Ta raven financiranja naj bi se nadaljevala v letih 2005 in 2006.

Program eTEN podpira dve vrsti projektov in sicer tako imenovane projekte „začetne postavitve“ ter projekte „preverjanja trga“. Projekti začetne postavitve so drugotni in podpirajo razvojno stopnjo e-storitev, financirajo se v obsegu do 10 % stroškov projekta. Predstavljajo le majhen del financiranih projektov. Projekti preverjanja trga so prvotni in skušajo preverjati stroškovno korist e-storitve. Financirajo se v obsegu do 50 % stroškov projekta in predstavljajo največji del financiranih projektov in predloženih predlogov.

Splošna ocena ovrednotenja s strani Komisije

Komisija je mnenja, da je poročilo o ovrednotenju primerna ocena programa eTEN v obdobju med julijem 2000 in junijem 2004.

Iz poročila je razvidno, da bo imel program eTEN pomembno vlogo pri bodoči postavitvi informacijske družbe v Evropi. Poleg tega Komisija pozdravlja potrditev iz poročila, da je sedaj program primerno voden in da je po njegovi preusmeritvi julija 2002 bolje strateško postavljen ter predstavlja ključni del politik informacijske družbe. Razvidno pa je tudi, da program v obstoječi obliki ne bo dosegel svojega potenciala in se mora pri nadaljevalni pobudi v prihodnosti preoblikovati v obliko, ki bolj temelji na povpraševanju. Komisija se ob upoštevanju tako predhodnih kot naknadnih ugotovitev trenutno ukvarja z opredelitvijo takega novega nadaljevalnega programa. Komisija je vzela na znanje tudi kratkoročna in srednjeročna priporočila iz poročila in se ukvarja z izboljševanjem obstoječega programa.

(Naknadne) ugotovitve vmesnega ovrednotenja (naknadn O)

„Ugotovitev 1: Spremembe pravne podlage programa leta 2002 so imele znaten pozitiven vpliv na izvajanje programa.“ Nedvomno je, da je treba postavitev programa eTEN v tem hitro spreminjajočem se sektorju nenehno ocenjevati. Program je imel sredi 90-ih let prejšnjega stoletja poudarek na telekomunikacijah, ki jih je nato zamenjal internet, zdaj pa se vključuje v politike Skupnosti kot program, ki zadovoljuje sodobne potrebe po javnih storitvah v okviru akcijskega načrta e-Evropa. Komisija pozdravlja ugotovitve iz poročila, da so se po letu 2002 projekti in možnosti njihove postavitve izboljšali. Prav tako se strinja tudi s priporočilom iz poročila o ovrednotenju, da je treba program še naprej preoblikovati, da bi dosegli najboljši učinek.

„Ugotovitev 2: Vodenje in upravljanje programa sta se občutno izboljšala.“ Komisija pozdravlja ugotovitve glede izboljšane učinkovitosti in ugotavlja, da je eTEN sedaj dobro voden program. Postopki vrednotenja predlogov se nenehno izboljšujejo in Komisija meni, da sedaj predstavljajo dobro prakso. Prav tako je eTEN okrepil svojo komunikacijsko strategijo in uspel zagotoviti visoko udeležbo novih držav članic pri razpisu 2004. Komisija se strinja, da je finančno upravljanje pretogo. Eden izmed ciljev novega programa je povečati učinkovitost finančnega upravljanja programa eTEN, pri tem pa ohraniti skladnost s finančno uredbo Komisije.

„Ugotovitev 3: Učinki projektov pred letom 2002 so zaenkrat omejeni, vendar obstaja precejšen potencial za dosego večjih učinkov.“ Komisija se v glavnem strinja z navedenim in podobnimi ugotovitvami 6, 7 in 8. Ovrednotenje načeloma kaže na pomembnost vloge programa eTEN, vendar je treba program preoblikovati z namenom okrepitve njegovega učinka. Projekti pred letom 2002 so se izvajali v skladu z odločbo o smernicah, veljavno pred julijem 2002. Kljub temu pa je v poročilu navedeno tudi, da „je večina projektov (pred letom 2002) dobila določeno obliko postavitve“ in da „do mnogih izmed teh rezultatov brez programa ne bi prišlo, ali pa bi se zgodili kasneje ali v manjšem obsegu“. Odločba o smernicah je bila posodobljena julija 2002 z uvedbo „veliko večjega poudarka na javnem sektorju“. Slednje in izboljšanje upravljanja programa eTEN je omogočilo, da so projekti po letu 2002 „bolje pripravljeni za postavitev“. Poleg tega bo „nova pobuda za mentorstvo projektov, katere cilj je odstraniti ovire pri uporabi rezultatov projektov preverjanja trga, omogočila večjo podporo pri postavljanju, vključno z možnostjo finančne naložbe“.

„Ugotovitev 4: Uspešne projekte vodijo močni akterji, pogosto pa vključujejo končne uporabnike.“ Komisija upošteva to ugotovitev, vendar meni, da je za trajnost uspešnih rezultatov projekta potrebna odgovornost držav članic za zagotavljanje storitev.

„Ugotovitev 5: Mnogi projekti, katerih cilj so trgi podjetje-potrošniku (B2C) in podjetje-podjetju (B2B), niso preveč uspešni.“ Take storitve niso več cilj revidirane odločbe o smernicah.

„Ugotovitev 6: Slaba udeležba partnerjev iz javnega sektorja pri projektih predstavlja oviro pri postavljanju in doseganju večjega vpliva.“ Komisija se strinja s to ugotovitvijo. Njen odgovor je naveden v poglavjih 5.1 in 5.6 spodaj.

„Ugotovitev 7: Obseg postavitve je pogosto omejen.“ Komisija se strinja s to ugotovitvijo. Vendar ta ugotovitev temelji na rezultatih projektov pred preusmeritvijo programa eTEN leta 2002. Komisija namerava opraviti podobno presojo vpliva za poznejše projekte, ko bodo ti zaključeni. Ukrepi za izboljšanje postavitve so navedeni v poglavjih 5.1 in 5.6 spodaj.

„Ugotovitev 8: Omejeni in/ali zapozneli rezultati postavitve in omejeni doseženi učinki.“ Komisija se strinja s to ugotovitvijo. Vendar ta ugotovitev temelji na rezultatih projektov pred preusmeritvijo programa eTEN leta 2002. Komisija namerava opraviti podobno oceno učinka za poznejše projekte, ko bodo ti zaključeni. Ukrepi za izboljšanje postavitve so navedeni v poglavjih 5.1 in 5.6 spodaj.

„Ugotovitev 9: Program eTEN ima pomembno vlogo pri vrednostni verigi od raziskave do postavitve.“ Potrditev nadaljnje pomembnosti programa eTEN in njegovih sinergij z raziskovalnimi dejavnostmi v poročilu je razveseljiva. Komisija se zavzema za uravnotežen in celovit pristop k raziskovalnim, postavitvenim in ureditvenim dejavnostim na področju informacijske družbe. Cilj Generalnega direktorata za informacijsko družbo je krepiti take povezave z ohranjanjem glavne odgovornosti za skladno in dosledno upravljanje na vseh treh navedenih področjih.

Kratkoro čNA NAKNADNA PRIPOROčILA ZA TRENUTNO FAZO PROGRAMA

„Priporo čilo 1: Nadaljnja krepitev meril vrednotenja“.

Glavne zainteresirane strani, ki bi lahko zagotovile trajno postavitev, so nedvomno javni organi. Komisija se zaveda pomembnosti trdnih poslovnih načrtov za javne storitve kot tudi za zasebni sektor in to vprašanje bo ostalo pomemben vidik za merila vrednotenja.

Komisija je znatno spremenila merila vrednotenja za delovni program 2005, tako da daje več poudarka postavitvenemu potencialu. Uvedeno je bilo novo merilo vrednotenja, ki je prineslo še večjo preglednost in več teže temu vprašanju. Močno vključevanje javnih organov že sedaj zelo spodbujajo informacijska kampanja in okrepljena merila vrednotenja. Leta 2005 bodo skupaj z upravljalnim odborom sprejeti nadaljnji ukrepi za vključevanje javnih organov v program.

„Priporo čilo 2: Prednost za širjenje storitev, ki so pokazale trajnost in koristnost na nacionalni ravni.“

V okviru informacijske kampanje programa eTEN se velik poudarek že namenja pomembnosti „dobrih praks“ in njihove ponovne uporabe kot osnove za predloge eTEN. Prepoznavanje „dobrih praks“ v novih državah članicah je eden izmed ciljev tekoče študije, rezultati pa se bodo na veliko razširjali po celi Skupnosti, da bi spodbudili posnemanje.

Do sedaj je bilo prepoznavanje „dobrih praks“ prepuščeno predlagateljem, vendar se namerava Komisija vse bolj ukvarjati s tem vprašanjem v sodelovanju z državami članicami v okviru tako imenovanega pristopa „top down“ (od zgoraj navzdol).

„Priporo čilo 3: Vključevanje preverjanja trga in postavitve v večstopenjske projekte“.

Komisija se strinja s konceptom vključitve preverjanja trga in začetne postavitve v večstopenjske projekte. Ta bo zahteval spremembo finančne uredbe, ki se trenutno uporablja tudi za področji prometa in energetike. To vprašanje se bo temeljito preučilo v razpravah o prihodnjem razvoju programa eTEN v zvezi s predlaganim nadaljevalnim programom od leta 2007 dalje, za katerega bo potrebna nova pravna podlaga.

„Priporo čilo 4: Delovanje za dvig skupnega praga financiranja za projekte.“

Ob upoštevanju dejstva, da je bilo prejetih le nekaj kakovostnih predlogov za začetno postavitev, se zdi, da odjemalci programa eTEN v veliki meri zavračajo obstoječi prag financiranja, ki znaša 10 %. Dokazano je bilo, da ta obseg financiranja ne pokriva režijskih stroškov, dodatnih stroškov in tveganja pri izvajanju „vseevropske“ storitve. Vse informacije, s katerimi razpolaga Komisija, podpirajo potrebo po povečanem obsegu financiranja, ki bi znašalo 30 %, in pozivajo k potrebni pravočasni pozitivni odločitvi, ki se bo tako lahko uporabljala v pogodbah v letu 2005.

„Priporo čilo 5: Opredelitev ciljev in mejnikov projekta v smislu konkretnih rezultatov in ne začrtanih ciljev.“

Komisija priznava pomembnost večjega poudarjanja mejnikov in konkretnih rezultatov in ne poročanja o začrtanih ciljih. Komisija potrebuje določene začrtane cilje, da presodi učinkovitost konzorcijev in napredek pri izpolnjevanju ciljev projekta. Nekateri začrtani cilji, zlasti tisti upravne narave, so obvezen del pogodbe. Kljub temu pogodbe običajno vključujejo še veliko več poročil o začrtanih ciljih, ki so jih določili konzorciji. V zadnji seriji pogajanj je Komisija začela dvomiti v nujnost vseh poročil o začrtanih ciljih, ki so jih predlagali konzorciji, in jih želi omejiti na potrebni minimum.

„Priporo čilo 6: Nadaljevanje izpopolnjevanja delovnega programa.“

V delovnem programu za leto 2005 so upoštevane izkušnje, pridobljene iz preteklih razpisov za oddajo predlogov, in priporočila iz poročila o ovrednotenju. Pravna podlaga narekuje vsebinski pristop, vendar je bil uveden splošni pristop, v okviru katerega morajo vsi predlogi vsebovati odgovore na zadevna vprašanja na temo„e-vključenost“ in „Zaupanje in varnost“. Več poudarka je na postavitvi in sicer z uporabo dodanega merila za dodelitev, namenjenega temu vprašanju, poudarjena pa je tudi vodilna vloga, ki naj bi jo imeli javni organi. Poleg tega se je zmanjšala tudi obremenitev za upravo s poenostavitvijo vzorca predloga in z odobritvijo predložitve tako v elektronski kot v papirni obliki.

Komisija bo nadaljevala s postopkom izpopolnjevanja v letu 2006 v mejah, ki jih določa pravna podlaga. Komisija bo, zlasti v letu 2005, ocenila potencial za izvajanje pristopa, ki bo temeljil na povpraševanju, v povezavi z obstoječim pristopom „od spodaj navzgor“ (bottom-up), ki temelji na razpisih za oddajo predlogov.

Ocena potencialnih možnosti za nadaljnji program

Poročilo obravnava pet možnosti za prihodnost. Prve tri so predstavljene kot teoretične možnosti in njihova analiza opozarja na ključno vlogo programa pri zapolnjevanju vrzeli med raziskavami in postavitvijo na trg, ki je ne zapolnjujejo druge pobude Skupnosti. Komisija se strinja, da „bi bila popolna opustitev pristopa „od spodaj navzgor“ preveč tvegana“.

Poročilo prepoznava potrebo po veliki spremembi obstoječe oblike programa in predlaga najugodnejši izbor pristopov, vključno z bolj usklajeno strategijo, ki temelji na povpraševanju. V okviru tega pristopa bi zahteve opredeljeval odbor, projekti pa bi se izvajali s postopki javnih naročil. Komisija bo preučila možnosti uporabe odprte metode usklajevanja, da bi podprla politično izobraževanje, izmenjavo dobrih praks, primerjanje in boljše usklajevanje strategij v okviru lokalnih, regionalnih in nacionalnih dejavnosti.

Povečanje produktivnosti, potrebno za izpolnjevanje ciljev Lizbonske strategije, se bo v veliki meri doseglo z uporabo učinkovitih e-storitev. Komisija je vzela na znanje cilj, predlagan v poročilu o ovrednotenju za nadaljnji program, in sicer „ Prispevati k postavitvi e-storitev (ali e-rešitev), ki zadovoljujejo ključne potrebe v javnem sektorju, in omogočiti medobratovalnost storitev in sistemov preko meja ter s tem pripomoči k zmanjševanju ovir za državljane in podjetja, da bodo lahko celostno sodelovali na notranjem trgu in izkoristili uspešno in učinkovito zagotavljanje javnih storitev“.

Zamenja va intervencijskega pristopa, ki temelji na ponudbi, s pristopom, ki temelji na povpraševanju: obravnava ključnih vprašanj

Komisija se strinja z ugotovitvijo (glej poglavje 5), da je potrebno uvesti storitve skupnega interesa, opredeljene na bolj strateški in usklajen način. Izkušnje so pokazale, da uporaba javnih razpisov za oddajo predlogov ne omogoča usklajenega izvajanja vseevropskih javnih e-storitev. Pri opredeljevanju nadaljevalnega programa bo potrebno ovrednotiti različne mehanizme za bolj usklajen pristop, vključno s tistimi iz poglavja 6 zgoraj.

Izboljšati vpliv sredstev programa eTEN

Komisija se strinja z izjavo „Za doseganje dejanskega učinka morajo projekti odgovoriti na velik del povpraševanja na izbranih področjih”. Pristop „od zgoraj navzdol“ (top-down) iz poglavja 6.1, izvajan s pomočjo držav članic, bo imel odločilno vlogo pri prepoznavanju povpraševanja. Pri postavljanju večjih storitev skupnega interesa bodo potrebni proračun, večji od trenutno razpoložljivega, ter bolj privlačni pogoji sodelovanja od tistih, ki jih ponuja trenutni prag 10 %, katerega je skupnost zainteresiranih strani jasno zavrnila kot prenizkega..

Ugotovitve

Komisija pozdravlja to poročilo in ugodno priložnost, ki jo ponuja za podporo novega razmišljanja pri oblikovanju politik.

Komisija je spremljala delo pogodbenika z namenom zgodnjega prepoznavanja izboljšav. Rezultat tega je, da je večina priporočil že vključenih v delovni program za leto 2005, kakor je opisano v poglavju 5 zgoraj.

Glede na zaključek poročila o ovrednotenju, ki pravi, da so „celostni cilji programa eTEN povsem v skladu z Lizbonsko strategijo“, so bila dolgoročna priporočila, kakor so opisana v poglavju 6 zgoraj, upoštevana pri preoblikovanju programa kot ključnega elementa pri novi pobudi za nadaljevanje akcijskega načrta e-Evropa 2005, to je pobuda i2010, ki jo je sprožila komisarka Reding 1. junija 2005. Nadalje je Komisija[6] sprejela Program za konkurenčnost in inovacije[7], ki vključuje predlagani nadaljevalni program eTEN-a, in ga predložila Evropskemu parlamentu in Svetu kot del nove Finančne perspektive.

[1] Pobuda za vzpostavitev vseevropskega omrežja (TEN) temelji na členih 154, 155 in 156 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ki določajo cilj vzpostavitve vseevropskih omrežij na področjih prometa, telekomunikacij in energetike.

[2] Uredba (ES) št. 1655/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. julija 1999 o spremembi Uredbe (ES) št. 2236/95 o določitvi splošnih pravil za dodelitev finančne pomoči Skupnosti na področju vseevropskih omrežij (UL L 197, 29.7.1999, str. 1).

[3] Odločba št. 1376/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12 julija 2002 o spremembi Odločbe št. 1336/97/ES o vrsti smernic za vseevropska telekomunikacijska omrežja (UL L 200, 30.7.2002, str. 1)

[4] Poročilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij COM(2001)742 končno - „Poročilo o izvajanju Odločbe št. 1336/97 o vrsti smernic za vseevropska telekomunikacijska omrežja“.

[5] Posebno poročilo št. 9/2000 glede vseevropskih omrežij (TEN) - telekomunikacije, skupaj z odgovori Komisije.

[6] COM(2005)121 z dne 6.4.2005: Predlog Sklep Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (2007-2013).

[7] Zaradi splošne revizije Komisija ne bo podala posebnega predloga za revizijo Priloge I k trenutni Direktivi o smernicah, ki bo prenehala veljati 31. decembra 2006, razen v zvezi z razpisi za zbiranje predlogov, ki so že bili objavljani v Uradnem listu pred navedenim datumom.