P6_TA(2006)0389

Perspektive za ženske v mednarodni trgovini

Resolucija Evropskega parlamenta o perspektivah za ženske v mednarodni trgovini (2006/2009(INI))

Evropski parlament,

- ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2836/98 z dne 22. decembra 1998 o vključevanju vprašanja enakosti med spoloma v razvojno sodelovanje [1],

- ob upoštevanju Sklepa Sveta 2001/51/ES z dne 20. decembra 2000 o določitvi programa v zvezi z okvirno strategijo Skupnosti za enakost spolov (2001 - 2005) [2] in na njem nastalega delovnega programa,

- ob upoštevanju Konvencije ZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk (CEDAW) iz leta 1979 in njenega Opcijskega protokola,

- ob upoštevanju "Pekinške deklaracije in izhodišč za ukrepanje", ki jih je 15. septembra 1995 sprejela četrta svetovna konferenca ZN o ženskah,

- ob upoštevanju resolucije ZN z dne 10. junija 2000 o nadaljnjih postopkih po pekinških izhodiščih, pregledu in oceni pekinških izhodišč za ukrepanje ter dokumenta o zaključkih 23. izrednega zasedanja Generalne skupščine,

- ob upoštevanju Zelene knjige Komisije "Vzpodbujanje evropskega okvira za družbeno odgovornost podjetij" z dne 18. julija 2001 (KOM(2001)0366),

- ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. marca 2006 z naslovom "Izvajanje partnerstva za rast in delovna mesta: Evropa — središče odličnosti za družbeno odgovornost podjetij" (KOM(2006)0136),

- ob upoštevanju pravil ZN glede odgovornosti nadnacionalnih družb in drugih podjetij pri spoštovanju človekovih pravic, ki jih je 13. avgusta 2003 odobrila podkomisija ZN za širjenje in varstvo človekovih pravic,

- ob upoštevanju tripartitne deklaracije Mednarodne organizacije dela (ILO) o načelih za nadnacionalna podjetja in socialno politiko iz novembra 1977 ter veljavnih smernic Organizacije za ekonomsko sodelovanje in razvoj (OECD) za nadnacionalna podjetja,

- ob upoštevanju Deklaracije ILO o temeljnih načelih in pravicah pri delu z dne 18. junija 1998, Priporočila ILO R100 o zaščiti delavcev migrantov v manj razvitih državah in območjih, Priporočila ILO R111 o diskriminaciji pri zaposlovanju in poklicu, Priporočila ILO R156 o varstvu delavcev pred poklicnimi tveganji zaradi onesnaženja zraka, hrupa in vibracij v delovnem okolju ter Priporočila ILO R191 o reviziji priporočila za zaščito materinstva,

- ob upoštevanju Deklaracije tisočletja ZN z dne 8. septembra 2000 ter njene revizije in posodobitve na svetovnem vrhu od 14. do 16. septembra 2005,

- ob upoštevanju zaključkov predsedstva po zasedanju Evropskega sveta v Bruslju dne 16. in 17. decembra 2004, v katerih je potrjena zavezanost Evropske unije k doseganju razvojnih ciljev tisočletja in skladnosti politike,

- ob upoštevanju Izjave "duh São Paula" konference ZN o trgovini in razvoju z dne 18. junija 2004,

- ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. novembra 2005 o socialni razsežnosti globalizacije [3],

- ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

- ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A6-0254/2006),

A. ker lahko mednarodna trgovina pripomore k enakosti med spoloma in spodbuja krepitev gospodarskega, družbenega in političnega položaja žensk tako na področju proizvodnje kot reprodukcije; ker pa je kljub temu postopek globalizacije trgovine prispeval k manj formalnim delovnim razmerjem, povečanju negotovosti zaposlitve in feminizaciji nezaposlenosti v več gospodarskih sektorjih,

B. ker je 70 % od 1,3 milijarde ljudi na svetu, ki živijo v revščini, žensk; ker imajo ženske na splošno več težav pri dostopu do izobrazbe, lastnine, posojil ter drugih virov in dejavnikov proizvodnje kakor tudi do organov političnega odločanja,

C. ker neenakost spolov, kar vključuje slabši dostop žensk do proizvodnih sredstev in do trga, dolgoročno ovira rast, ker ženske relativno večji delež svojega zaslužka porabijo za izobrazbo, zdravstveno nego ter hrano, in ker se gospodarski potencial celotnega prebivalstva ne izkorišča v celoti,

D. ker morajo biti trgovinski sporazumi v skladu z veljavnim mednarodnim pravom o človekovih, socialnih in delovnih pravicah ter morajo spoštovati veljavne mednarodne konvencije za trajnostni razvoj,

E. ker reproduktivne in gospodinjske dolžnosti kot tudi skrb za družino in nudenje socialne oskrbe skoraj v vseh družbah na splošno veljajo za glavne naloge žensk, a so večinoma malo priznane in neplačane,

F. ker bo liberalizacija trga prispevala k procesom, kot so feminizacija negotovosti zaposlitve, povečanje izkoriščanja žensk in ogrozitev strategij preživljanja revnih žensk po vsem svetu, vključno z migrantkami, če ne bo upoštevala dejavnikov, vezanih na spol,

G. ker je liberalizacija trgovine občutno prispevala k povečani udeležbi žensk v neformalnem gospodarstvu,

H. ker ILO opredeljuje neformalno gospodarstvo kot tisto, ki temelji na zaposlovanju brez pogodb, ugodnosti delavcev ali socialnega varstva in ki se dogaja tako znotraj kot zunaj neformalnih podjetij,

I. ker feminizaciji mednarodnih migracij posvečamo premalo pozornosti, ker si delavci migranti pogosto ne upajo zahtevati pravičnih pogojev dela,

J. ker je vključitev Sporazuma o tržnih vidikih pravic do intelektualne lastnine (TRIPS) leta 1995 v okvir Svetovne trgovinske organizacije (STO) tako omejila dostop do generičnih zdravil, da je bilo decembra 2005 v Hongkongu sklenjeno, da je treba TRIPS spremeniti,

1. poudarja, da je liberalizacija trgovine drugače vplivala na ženske kot na moške; izpostavlja potrebo po skladnosti ciljev evropske politike za enakost med spoloma s cilji trgovinske ter razvojne politike in politike pomoči, s čimer bi spodbujali enakost med ženskami in moškimi na teh področjih; poudarja, da je udeležba v gospodarstvu ključna za krepitev položaja žensk in za njihovo premagovanje strukturne diskriminacije, kar bo vodilo k izboljšanim življenjskim pogojem za ženske in njihove družine ter prispevalo k dejavnejši udeležbi žensk v politiki in izboljšanju družbene povezanosti, pri čemer je eden od zastavljenih ciljev pravična razdelitev lastnine, enake pravice in gospodarska samostojnost;

2. ugotavlja, da je liberalizacija trgovine prispevala k deformalizaciji delovnih razmerij, slabšanju delovnih pogojev in feminizaciji nezaposlenosti v več gospodarskih sektorjih, čeprav so liberalizacija in neposredne tuje naložbe mnogim ženskam pomagale zaradi posledičnih zaposlitvenih možnosti;

3. poziva Svet in Komisijo, da odstranitev ovir za izvajanje Konvencije ZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk in ratifikacijo njenega neobveznega protokola s strani vseh držav partneric opredelita kot prednostno nalogo;

4. poziva Komisijo, da odborom Parlamenta, ki so pristojni za pravice žensk in mednarodno trgovino, predstavi poročilo, ki ga bodo podpisali tako upravljavci donatorskega organa kot organa prejemnika finančne pomoči za ženske, da bi tako dokazali, da je ta pomoč prispela na cilj in da je bila porabljena za tiste namene, za katere je bila predvidena;

5. izpostavlja potrebo po preučitvi, kako bi ženskam liberalizacija trgovine pomagala, in po sistematičnem zbiranju podatkov, ločenih glede na spol, da bi tako odpravili neupoštevanje pomena spola v trenutni trgovinski politiki in politiki svetovnih gospodarskih ustanov; poziva Komisijo, naj Parlamentu predloži letno poročilo o napredku pri tej problematiki; opozarja, da mora biti analiza spolov bistveni sestavni del presoje vplivov trajnostnega vidika trgovinskih sporazumov, ki jo trenutno izvaja Komisija;

6. poziva Komisijo, da pred sklenitvijo trgovinskih sporazumov s tretjimi državami izvede presojo vplivov z vidika spolov in da oblikuje učinkovite pogojne klavzule s tistimi državami, v katerih se na široko kršijo človekove pravice, zlasti pravice žensk;

7. poziva Komisijo, da znotraj svojega generalnega direktorata za trgovino formalno ustanovi urad za trgovino in politiko enakosti med spoloma, katerega vloge bi vključevale spremljanje spoštovanja človekovih pravic, zlasti pravic žensk, v državah, s katerimi ima EU trgovinske odnose, ter dejavno odzivanje na primere kršenja človekovih pravic;

8. poziva Komisijo, da z vidika spolov analizira metode proizvodnje in predelave (kot jih opredeljuje STO), da bi opredelila metode v skladu s Konvencijo ZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk in pakti o človekovih pravicah ter oblikovala strategije za spodbujanje spoštovanja mednarodnih standardov v državah izvoznicah;

9. poziva Komisijo, da zagotovi, da podjetja, ki v okviru politike sodelovanja EU koristijo programe EU za dostop na trg, ne bodo pripomogla k širjenju praks, kot je nečloveško izkoriščanje zaposlenih, zlasti žensk;

10. poudarja, da so koristi zaposlovanja v formalnem in neformalnem gospodarstvu odvisne od številnih dejavnikov, vključno s plačami, pogoji dela in varnostjo na delovnem mestu, ter da so ženske pri koriščenju teh prednosti še vedno zapostavljene; zato poziva Komisijo, da v okviru svoje politike razvojnega sodelovanja kot del bodočih sporazumov o trgovini in sodelovanju s tretjimi državami ustanovi poseben sklad, s katerim bo ženskam v zadevnih državah pomagala s spodbujanjem njihovega dostopa do posojil, izobrazbe in poklicnega usposabljanja za zmanjšanje deleža neformalnega zaposlovanja; poziva Komisijo, naj Parlamentu predloži poročilo, ki ga bodo podpisali tako donatorji kot prejemniki, da bi tako dokazali, da so bila specifična sredstva porabljena samo za tiste namene, za katere so bila predvidena;

11. poziva Svet, Komisijo in države članice, da čim prej uvedejo načelo nediskriminacije in enakosti med spoloma v delovanje Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (EGF) in poskrbijo, da pomoč iz sklada ne bo nadomestila prispevkov za socialno varnost;

12. poudarja, da visoko število izgub zaposlitve v Evropi potrjuje trend rasti industrijskega prestrukturiranja; ugotavlja, da so najbolj prizadeti sektorji proizvodnja, promet, telekomunikacije in finančne storitve; poziva Svet, Komisijo in države članice, da nediskriminacijo ter enakost žensk in moških v povezavi z Evropskim skladom za prilagoditev globalizaciji vzamejo resno;

13. poziva Svet, Komisijo in države članice, da kot cilj vseh evropskih skladov opredelijo integracijo načela enakosti spolov in enake možnosti; poudarja potrebo po znakih napredka, doseženega pri spodbujanju enakosti med moškimi in ženskami ter v boju proti vsem oblikam diskriminacije;

14. ugotavlja, da bi morali biti delovna mesta, zaposlovanje in dostojno delo vsebovani v devetih razvojnih ciljih tisočletja, in poziva k vključitvi poglavitnih delovnih standardov v večstranske in dvostranske trgovinske sporazume ter vključitvi načela enakosti med spoloma v vse razvojne cilje tisočletja;

15. opozarja, da je vsesplošen dostop po sprejemljivih cenah do osnovnih storitev, kot so voda, izobrazba, zdravje in energija, predpogoj za krepitev položaja žensk; vseeno poudarja, da ima lahko liberalizacija storitev znotraj Splošnega sporazuma o trgovini s storitvami (GATS) pozitiven vpliv na navedeni cilj samo v primeru, da se načeli prilagodljivosti in prostora za politiko držav, navedeni v sporazumu GATS, dosledno upoštevata v potekajočih dvostranskih in večstranskih pogajanjih;

16. poudarja, da je v TRIPS predvidena revizija njegovega izvajanja po dveh letih, ki še ni bila izvedena, ter zato nujno poziva k njeni izvedbi, pri čemer naj temelji na presoji vpliva stroškov izvajanja sporazuma za države v razvoju;

17. poziva Komisijo, da presodi, ali je izvajanje sporazuma glede obveznega pridobivanja licenc za protivirusna zdravila za HIV/AIDS, doseženega decembra 2005 na ministrskem srečanju STO v Hongkongu, res pripomoglo k večjemu dostopu do zdravil, in da v presojo vključi tudi vidik spolov;

18. poziva k razvoju ukrepov nacionalne politike, s katerimi bi vzpodbujali enakost med spoloma, zaščito in zaposlovanje, socialno varstvo, izboljšanje zdravstvenih in delovnih pogojev za ženske in moške in bi prispevali k trajnostnemu razvoju; opozarja na pomen spoštovanja prilagodljivosti in prostora za politiko držav v vseh trgovinskih pogajanjih in pogajanjih znotraj razvojne politike; zahteva zagotovitev pravice držav v razvoju in ranljivih gospodarstev, da izberejo, če ali katere sektorje storitev bodo odprli ali izključili iz liberalizacije trga;

19. poziva Komisijo, da v svojem dialogu in sodelovanju s tretjimi državami posveti posebno pozornost zakonskim omejitvam dostopa žensk do proizvodnih sredstev, kot so posojila, zemljiške pravice in kapital;

20. poudarja, da je treba glede na pomembno vlogo žensk v kmetijskih dejavnostih malega obsega, zlasti pri pogajanjih v okviru STO, spoštovati in krepiti pravico držav v razvoju, da oblikujejo in izvajajo kmetijsko politiko, ki jim bo zagotavljala neodvisnost na področju hrane, zlasti v odnosu do sporazuma STO o kmetijstvu; izpostavlja pomembnost mikrokreditov kot orodja pri zmanjševanju revščine; poziva Komisijo, da dvakrat letno predstavi poročilo, ki ga bodo podpisali tako donatorske oblasti kot organi prejemniki finančnih sredstev, da bi tako dokazali, da je finančna pomoč prispela na cilj;

21. poziva Komisijo in Svet, da pomagata državam v razvoju pri vzpostavljanju njihovih zmožnosti za oblikovanje, pogajanje in izvajanje trgovinske politike na način, ki je prilagojen potrebam posamezne države in ki spodbuja glede na spol uravnotežen gospodarski razvoj; zahteva, da mora biti vsa nudena pomoč uravnotežena glede na spol;

22. meni, da bi morale biti presoje vplivov glede enakosti med spoloma opravljene v zgodnji fazi načrtovanja in financiranja pomoči državam v razvoju; meni, da bi to oblikovalcem politik omogočilo, da točneje ocenijo vplive določene politike na ženske in moške ter da primerjajo in presodijo trenutne razmere in trende v odnosu do pričakovanih rezultatov predlagane politike; meni, da bi moralo letno poročilo vsebovati tudi del o nadaljnjem ukrepanju glede presoj vplivov glede enakosti med spoloma;

23. pozdravlja odločitev norveške vlade, da zakonsko predpiše 40 % kvoto za zastopanje žensk v upravnih odborih delniških družb;

24. poziva, da se programi "pomoči za trgovino", usmerjeni k spodbujanju enakosti med spoloma in trajnostnemu razvoju, financirajo iz dodatnih sredstev; poudarja, da mora financiranje "pomoč za trgovino" prispevati k krepitvi zmogljivosti preskrbe, potrebne za trgovanje, in ne sme biti pogojevano s politiko vlad prejemnic glede liberalizacije kmetijstva, industrije ali trgov storitev;

25. izpostavlja pomen upoštevanja načela enakosti med spoloma pri pripravi proračuna v evropski trgovinski politiki kot strategije prispevanja k enakosti med spoloma; nujno poziva Komisijo, Svet in države članice, da pri pripravi proračuna kot standardno orodje v proračunski politiki na vseh ravneh uporabljajo načelo enakosti med spoloma;

26. poudarja, da je udeleženost v gospodarstvu bistvena za večjo samozavest in sposobnost žensk ter za izboljšanje njihovega statusa v skupnosti; poudarja tudi, da dostop do sredstev ženskam daje možnost dohodka in imetja, kar omogoča oblikovanje okolja, v katerem lahko revne ženske in ženske z nizkimi dohodki ustanavljajo podjetja, izboljšujejo življenjske razmere, poskrbijo, da so njihove družine dobro nahranjene in zdrave, izobražujejo otroke, vzpostavijo spoštovanje doma in v skupnosti ter se vključijo v politiko; izpostavlja ogromen potencial mikrokreditov kot neprecenljivega orodja pri zmanjševanju revščine ter pri spodbujanju samozadostnosti in gospodarske dejavnosti v nekaterih najrevnejših in najbolj prikrajšanih državah;

27. poziva države članice, da storijo vse, kar je v njihovi moči, da bi tako zagotovili upoštevanje vidika enakosti med spoloma v pogajanjih o svetovni trgovini; prav tako poziva države članice, da ženske spodbujajo h kandidaturi za mesta v mednarodnih organizacijah, kot so STO, Svetovna banka, Mednarodni denarni sklad in ILO, ter da podpirajo tiste ženske, ki se za to odločijo;

28. naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in nacionalnim ter regionalnim parlamentom držav članic in držav pristopnic, kot tudi Svetu Evrope.

[1] UL L 354, 30.12.1998, str. 5.

[2] UL L 17, 19.1.2001, str. 22.

[3] Sprejeta besedila, P6_TA(2005)0427.

--------------------------------------------------