POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU

Letno poročilo o dejavnostih Evropske unije na področju raziskav in tehnološkega razvoja v letu 2011

1. Ozadje letnega poročila o dejavnostih na področju raziskav in tehnološkega razvoja

Letno poročilo o dejavnostih Evropske unije na področju raziskav in tehnološkega razvoja je pripravljeno v skladu s členom 190 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).

Vključuje tudi nekatere informacije, povezane s Pogodbo Euratom, čeprav te formalno ne spadajo na njegovo področje uporabe.

2. Širše politično ozadje v letu 2011

Na sestanku Evropskega sveta 4. februarja so se vodje držav in vlad zavezali, da bodo uvrstili raziskave in inovacije na prvo mesto političnega programa za rast in delovna mesta. V težkih gospodarskih razmerah je podpora raziskavam in inovacijam bistvenega pomena za krepitev naložb, ki ustvarjajo delovna mesta. Voditelji EU so sprejeli skupno odločitev o ohranitvi ali povečanju naložb v raziskave in inovacije na nacionalni ravni in na ravni EU.

Evropski svet je opozoril tudi na potrebo po hitri obravnavi preostalih ovir zagotavljanju enotnega raziskovalnega prostora v Evropi za privabljanje nadarjenih ljudi in naložb. Dokončanje Evropskega raziskovalnega prostora do leta 2014 bi pomenilo zagotovitev resnično enotnega trga za znanje, raziskave in inovacije.

Vodje držav in vlad so podprli tudi koncept skupnega strateškega okvira za financiranje raziskav in inovacij v EU, da bi se zagotovilo medsebojno sodelovanje celotnega sklopa instrumentov za financiranje raziskav in inovacij ter izboljšala učinkovitost financiranja raziskav in inovacij v EU[1].

Komisija je v svojem sporočilu „Proračun za strategijo Evropa 2020“[2] z dne 29. junija 2011 predstavila svoj predlog za naslednji večletni finančni okvir (MFF) za obdobje 2014–2020. Programi in instrumenti, ki so vključeni v predlog, so bili preoblikovani tako, da bi njihovi rezultati in učinki spodbujali ključne prednostne naloge politike EU.

V zvezi z raziskavami in inovacijami je Komisija predlagala, da se vzpostavi enotni skupni strateški okvir, ki bi zajemal področja sedanjega sedmega okvirnega programa (7OP) in inovacijski del okvirnega programa za konkurenčnost in inovacije ter Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo (EIT). To bo prispevalo k sistematični obravnavi velikega razkoraka na področju inovacij, s katerim se srečuje EU, ter pripomoglo k uresničevanju cilja strategije Evropa 2020 glede povečanja porabe sredstev za raziskave in razvoj na 3 % BDP do leta 2020.

Koncept skupnega strateškega okvira je pozneje podprl Evropski parlament v svoji resoluciji z dne 27. septembra 2011[3].

3. Obzorje 2020 – okvirni program za raziskave in inovacije

Komisija je 30. novembra 2011 sprejela sveženj Obzorje 2020[4] s proračunom 80 milijard EUR[5] za naložbe v raziskave in inovacije, ki bodo prispevale h krepitvi nove rasti in spodbujanju novih delovnih mest v Evropi. Program Obzorje 2020 je bil v celoti oblikovan v skladu z večletnim finančnim okvirom in popolnoma podpira strategijo Evropa 2020, ki je opredelila raziskave in inovacije kot osrednje gonilne sile za doseganje pametne, trajnostne in vključujoče rasti. Program se bo izvajal v obdobju od 2014 do 2020.

Program Obzorje 2020 prvič združuje celotno financiranje EU za raziskave in inovacije v en sam program in bo usmerjal sredstva v tri ključne cilje. Program bo:

· krepil položaj EU kot vodilne svetovne sile na področju znanosti. To bo okrepilo vrhunske raziskave v Evropi, vključno z znatnim povečanjem finančnih sredstev za Evropski raziskovalni svet (ERC);

· krepil vodilni položaj industrije na področju inovacij. To vključuje tudi večje naložbe v najpomembnejše tehnologije, boljši dostop do kapitala in podporo za MSP;

· prispeval k obravnavi glavnih problemov vseh Evropejcev v okviru šestih ključnih vsebin: zdravje, demografske spremembe in dobro počutje; zanesljiva preskrba s hrano, trajnostno kmetijstvo, morsko in pomorsko raziskovanje ter biogospodarstvo; zanesljiva, čista in učinkovita energija; pameten, okolju prijazen in integriran promet; podnebni ukrepi, učinkovita raba virov in surovin ter vključujoče, inovativne in varne družbe.

S celovito podporo, ki je prisotna v celotnem ciklusu raziskav in inovacij, bo program Obzorje 2020 osrednji instrument za izvajanje Unije inovacij, vodilne pobude strategije Evropa 2020, katere cilj je zagotavljanje konkurenčnosti Evrope na svetovni ravni. Podpora bo zagotovljena za vse faze v inovacijski verigi, zlasti za dejavnosti, ki so bližje trgu, vključno z inovativnimi finančnimi instrumenti ter netehnološkimi in socialnimi inovacijami, in bo namenjena najširši možni uporabi in razširjanju znanja, ustvarjenega s podprtimi dejavnostmi, vse do njegovega tržnega izkoriščanja.

Več konkretnih ukrepov bo spodbujalo tudi močno udeležbo MSP v Obzorju 2020. Ti ukrepi vključujejo nov instrument za MSP, ki gradi na raziskovalnem programu za inovacije v malih podjetjih in jim omogoča, da predložijo svoje najbolj inovativne zamisli ter poenostavlja dostop MSP do programa.

V okviru programa Obzorje 2020 se bo še naprej spodbujalo tudi mednarodno sodelovanje, program pa bo dopolnjen z dodatnimi ukrepi za dokončanje Evropskega raziskovalnega prostora do leta 2014.

Drugi ključni element je obsežna poenostavitev. Finančna sredstva programa Obzorje 2020 bodo lažje dostopna zaradi enostavne zgradbe programa, enotnega sklopa pravil in manj birokracije. V praktičnem smislu so bili ukrepi za poenostavitev oblikovani za zmanjšanje upravnih stroškov udeležencev, pospeševanje vseh postopkov upravljanja predlogov in dotacij ter zmanjšanje tveganja za napake. Ta preprosta pravila financiranja in revidirana strategija nadzora bodo dosegli novo ravnovesje med zaupanjem in nadzorom, ki ga zahtevajo vse zainteresirane strani, Evropski parlament in Evropski svet.

Z namenom, da bi financiranje EU doseglo največji možni učinek, bo program Obzorje 2020 razvil tesnejše sinergije z drugimi programi Unije, kot so skladi kohezijske politike, z nacionalnimi in regionalnimi programi, ki podpirajo raziskave in inovacije, ter z zasebnim sektorjem na ključnih področjih v korist Evrope.

3.1. Pripravljanje programa Obzorje 2020

Priprava svežnja Obzorje 2020 je v celoti upoštevala odzive na široko javno posvetovanje, ki je temeljilo na zeleni knjigi „Spremeniti izzive v priložnosti: na poti k skupnemu strateškemu okviru za financiranje raziskav in inovacij v EU“[6]. Svoje mnenje so pomladi 2011 izrazile države članice in številne zainteresirane strani iz industrije, akademskega sveta in civilne družbe.

Sveženj predlogov temelji tudi na dveh podrobnih ocenah učinka, ki poudarjata, da bo program Obzorje 2020 prinesel jasnejšo osredotočenost, najbolje pripomogel k doseganju potrebne kritične mase in imel največji učinek na cilje politike in nadaljnje gospodarske koristi, konkurenčnost in družbene koristi, obenem pa pomagal zadeve poenostaviti.

4. Unija inovacij, vključno z dosežki politike Evropskega raziskovalnega prostora (ERP)

Cilj Unije inovacij, ki jo je Komisija uvedla oktobra 2010, je izboljšati pogoje in dostop do finančnih sredstev za raziskave in inovacije v Evropi ter s tem doseči, da se inovativne zamisli lahko spremenijo v proizvode in storitve, ki ustvarjajo rast in delovna mesta.

4.1. Spremljanje napredka na področju inovacij

V prvem letu Unije inovacij je gospodarska in finančna kriza dosegla novo stopnjo, v kateri je okrevanje ogroženo, zaupanje javnosti se je poslabšalo in obstaja velik pritisk za zmanjšanje naložb v prihodnje vire gospodarske rasti.

Obenem se pospešuje tudi premik gospodarske moči z Zahoda na Vzhod. Sporočilo sistema kazalnikov uspešnosti inovacij in Poročila o konkurenčnosti pobude Unija inovacij je jasno. Uspešnost Evrope na področjih raziskav in inovacij se je v zadnjih letih zmanjšala in s tem povzročila širitev že tako velikega razkoraka na področju inovacij z ZDA in Japonsko, medtem ko države, kot so Kitajska, Indija in Brazilija, hitro dohajajo EU. Narašča tudi razkorak na področju inovacij znotraj EU. Glede na te razmere je doseganje ciljev Unije inovacij postalo še pomembnejše in nujnejše.

V letu 2011 je bil dosežen dober napredek z uvedbo 30 od 34 zavez Unije inovacij. Komisija je decembra 2011 izdala celovito poročilo o napredku[7].

4.2. Izboljšanje okvirnih pogojev

Predloženi so bili tudi pomembni ukrepi za ustvarjanje pogojev, ki bodo olajšali pot od zamisli do trga in prispevali h krepitvi zasebnih naložb v raziskave in inovacije:

– aprila 2011 je Komisija predložila zakonodajne predloge za enotno patentno varstvo, ki bodo zmanjšali stroške prevajanja in povezane stroške patentov v Evropi do 80 odstotkov;

– junija 2011 je Komisija predstavila standardizacijski sveženj, s katerim namerava posodobiti evropsko določanje standardov zaradi sedanjih in prihodnjih izzivov. Cilj je pospešiti postopke standardizacije za 50 odstotkov do leta 2020;

– decembra 2011 je Komisija predlagala novo ureditev za sklade tveganega kapitala, tako da bo kapital lažje dosegljiv po vsej Evropi. Predloženi so bili tudi novi konkretni ukrepi za spodbujanje inovacij v okviru spremembe zakonodaje EU o javnem naročanju. Ti ukrepi vključujejo nov postopek za kupovanje inovativnih proizvodov in storitev ter spodbujanje skupnega čezmejnega javnega naročanja;

– za prihodnost je Komisija preučila možnosti za izboljšanje izkoriščanja pravic intelektualne lastnine in bo leta 2012 razpravljala o nadaljnjih ukrepih.

4.3. Izboljšanje dostopa do financiranja

Decembra 2011 sta se Komisija in Evropska investicijska banka (EIB) odzvali na zahteve Evropskega sveta in Evropskega parlamenta glede razvoja in izboljšanja Sklada za financiranje na osnovi delitve tveganja (RSFF). S ciljem, da se zagotovijo posojila javnim in zasebnim izvajalcem vseh velikosti in lastništev, je bil sporazum o RSFF spremenjen tako, da skladu omogoča prevzem večjega tveganje za večji multiplikativni učinek njegovega prispevka. Uveden je bil tudi nov jamstveni instrument za MSP, in sicer instrument za delitev tveganja za MSP, da bi jim pomagal pri dostopu do finančnih sredstev bank. Cilj tega novega instrumenta, katerega proračun znaša 120 milijonov EUR, je doseči do 500 upravičencev s posojili v skupni višini vsaj 1 milijarde EUR.

Inovativni finančni instrumenti bodo razviti tudi za program Obzorje 2020, da bodo izboljšali dostop do tveganega financiranja za raziskave in inovacije, zlasti za inovativna MSP. Vključevali bodo instrumente lastniškega in dolžniškega financiranja, vzpostavljene v povezavi s programom za konkurenčnost podjetij in MSP. To program bo gradil na sedanjih dosežkih, zlasti na uspehu RSFF.

4.4. Soočanje z družbenimi izzivi: Evropska partnerstva za inovacije

Komisija je poskusno vzpostavila prvo Evropsko partnerstvo za inovacije (EPI) na področju dejavnega in zdravega staranja z glavnim ciljem zagotoviti do leta 2020 povprečnemu evropskemu državljanu dve dodatni leti zdravega življenja. Strateški izvedbeni načrt pilotnega partnerstva je bil predstavljen novembra 2011.

EPI je nov koncept za pospeševanje inovacij, ki obravnava točno opredeljen cilj v okviru določenega družbenega izziva. Zagotavlja platformo, ki mobilizira zainteresirane strani z različnih področij politik, sektorjev in preko meja, da se zavežejo k ukrepom na strani ponudbe in povpraševanja v celotnem ciklu raziskav in inovacij ter k njim prispevajo. Izkušnje, pridobljene pri vzpostavljanju pilotnega partnerstva, bodo utrle pot drugim.

4.5. Promocija Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo (EIT)

Komisija je novembra 2011 sprejela predlog za strateški inovacijski program EIT, ki opredeljuje okvir za delovanje inštituta v prihodnjih letih. Program se osredotoča na utrjevanje treh obstoječih skupnosti znanja in inovacij (SZI) ter postopno vzpostavljanje novih s ciljem obravnave najpomembnejših družbenih izzivov v skladu s cilji programa Obzorje 2020.

4.6. Sorodne pobude

Pri številnih drugih zavezah Unije inovacij so bili v letu 2011 doseženi ključni mejniki. Marca je bila začeta pobuda za evropske socialne inovacije, junija pa je bila objavljena „platforma za pametno specializacijo“. Vzpostavljen je bil Evropski vodstveni odbor za oblikovanje in začel se je projekt zavezništev za znanje med podjetji in univerzami. Komisija je poskusno uvedla tudi podporo na ravni EU za javne naročnike na podlagi skupnih projektov za naročanje inovativnih proizvodov in storitev.

V Bruslju je med 5. in 6. decembrom 2011 potekala tudi prva konvencija inovacij, ki je osrednji z inovacijami povezan dogodek v Evropi. Na tej konvenciji so bile podeljene prve nagrade za ženske inovatorke EU s ciljem povečanja javne ozaveščenosti o potrebi po več inovacijah in več ženskah inovatorkah.

4.7. Vzpostavitev Evropskega raziskovalnega prostora

Dejavnosti in politike na področju raziskav v Evropi so še vedno razdrobljene, ne dosegajo optimalnih ravni skladnosti in usklajevanja ter se srečujejo z ovirami pri prostem pretoku znanja. Cilj dokončanja Evropskega raziskovalnega prostora (ERP) je odpraviti te pomanjkljivosti. Ena od osrednjih nalog v letu 2011 v okviru pobude Unija inovacij je bila podrobna priprava sporočila o Evropskem raziskovalnem prostoru.

4.7.1. Raziskovalci

Usmerjevalna skupina za človeške vire in mobilnost je v okviru nadaljnjega izvajanja evropskega partnerstva za raziskovalce prispevala tudi k pripravi gradnikov za sporočilo o Evropskem raziskovalnem prostoru na področjih raziskovalnih poklicev, usposabljanja in mobilnosti. Maja 2011 je usmerjevalna skupina sprejela tudi evropski okvir za poklicne poti v raziskavah kot prostovoljni instrument za preglednost zaradi olajšanja mobilnosti in primerljivosti pri razvoju poklicnih poti.

Ostale ključne dejavnosti so bile vzpostavitev strokovne skupine za raziskovalne poklice, pregledovanje vprašanj v zvezi z odprtimi postopki zaposlovanja ter začetek študije izvedljivosti o informacijski in podatkovni infrastrukturi evropskih raziskovalcev v prihodnosti.

4.7.2. Skupno načrtovanje programov

Komisija je v svojem sporočilu o partnerstvu na področju raziskav in inovacij[8] iz leta 2011 predstavila doslej pridobljene izkušnje in znanje v zvezi z javno–javnimi partnerstvi[9] in javno-zasebnimi partnerstvi[10] ter opredelila način nadaljnjega razvoja teh partnerstev.

Najpomembnejše sklepne ugotovitve priznavajo, da so dejavnosti partnerstev dokazale, da lahko prispevajo k ciljem Evrope 2020 in bodo zato še naprej pomemben element evropske politike na področju raziskav in inovacij v prihodnosti. Hkrati obstaja potreba po večji dolgoročni zavezanosti k partnerstvu med vsemi zainteresiranimi stranmi, vključno z državami članicami in industrijo, ter potreba po poenostavitvi zgradbe partnerskega instrumenta.

V letu 2011 so bila sprejeta priporočila Komisije in ustrezni sklepi Sveta, ki so uvedli šest dodatnih pobud za skupno načrtovanje programov (JPI). Zdaj je postavljenih in deluje skupaj deset pobud za skupno načrtovanje programov.

4.7.3. Raziskovalne infrastrukture

Maja 2011 je Evropski strateški forum za raziskovalno infrastrukturo (ESFRI) objavil strateško poročilo in posodobitev načrta. Načrt vsebuje šest novih infrastrukturnih projektov, na primer oskrba z energijo, zdravje, podnebne spremembe in preskrba s hrano. ESFRI namerava prevzeti ambiciozen program in si prizadeva izvajati čim več raziskovalnih infrastruktur iz načrta. Za ta namen je ESFRI junija 2011 vzpostavil delovno skupino za izvajanje, ki bo imela osrednjo vlogo pri olajšanju procesa izvajanja.

Uredba o pravnem okviru za Konzorcij evropske raziskovalne infrastrukture (ERIC) je namenjena spodbujanju ustanovitve in delovanja velikih raziskovalnih infrastruktur, ki vključujejo več evropskih držav. Čeprav je enotno in pravočasno izvajanje te uredbe v različnih državah članicah še vedno izziv, je bil marca 2011 vzpostavljen prvi konzorcij SHARE ERIC (Konzorcij evropske raziskovalne infrastrukture za raziskave o zdravju, staranju in upokojevanju v Evropi), od tedaj pa so za ustanovitev v obliki ERIC zaprosili tudi projekti CLARIN, ECRIN in EURO–ARGO.

4.7.4. Zunanja razsežnost Evropskega raziskovalnega prostora

Cilj evropskega partnerstva za mednarodno sodelovanje na področju znanosti in tehnologij je razvoj večje skladnosti med dejavnostmi EU in držav članic. Napredek je zagotovil strateški forum za mednarodno sodelovanje na področju znanosti in tehnologij (SFIC) na naslednjih področjih:

– „pilotna pobuda za Indijo“ je zelo napredovala z razvojem strateškega programa raziskav in inovacij EU in držav članic, ki opredeljuje skupne izzive, cilje, prednostna področja in instrumente za sodelovanje med Evropo in Indijo v prihodnjih letih. Izbranih je bilo pet strateških področij: voda, biološki viri, energija, zdravje ter informacijska in komunikacijska tehnologija;

– tudi „pilotna pobuda za Kitajsko“ se je dodatno razvila, predvsem na podlagi dveh delavnic;

– v okviru „pilotne pobude za ZDA“ sta bila leta 2011 pripravljena dva dogodka za informiranje in ozaveščanje.

4.7.5. Prenos znanja

V letu 2011 je delovna skupina za prenos znanja Odbora za Evropski raziskovalni prostor za zainteresirane strani pripravila smernice o upravljanju intelektualne lastnine in prenosa znanja za sodelovanje s tretjimi državami. Smernice vsebujejo navodila in povratne informacije za študijo, ki spremlja napredek pri izvajanju priporočila Komisije o intelektualni lastnini iz leta 2008 ter se je v letu 2011 nadaljevala in zabeležila dober napredek. Objavljeno je bilo tudi strokovno poročilo o mednarodnem prenosu znanja, ki prikazuje pregled evropske prakse.

4.7.6. Univerze: posodobitvena agenda

Začela se je študija izvedljivosti o evropskem akreditacijskem sistemu za dobro upravljanje človeških virov na univerzah in javnih raziskovalnih ustanovah, ki snuje njihovo politiko na načelih Evropske listine za raziskovalce in Kodeksa ravnanja pri zaposlovanju raziskovalcev. Končana je bila študija o inovativnih doktorskih šolah za približevanje skupnemu pristopu v celotnem Evropskem raziskovalnem prostoru, ki bo spodbudil ustanove k izpolnjevanju nekaterih načel, kot so: raziskovalna odličnost, interdisciplinarne raziskave, izpostavljenost industriji, odlični delovni pogoji in razvoj poklicne poti, vključno z vprašanji enakosti med spoloma.

5. Sedmi okvirni program

5.1. Izvajanje delovnih programov za leto 2011

Leta 2011 je bilo objavljenih 46 razpisov za zbiranje predlogov s skupnimi okvirnimi sredstvi v višini 4,4 milijarde EUR. Skupaj je bilo predloženih 14 567 upravičenih predlogov, od tega je bilo financiranje odobreno za 2 813 predlogov[11], kar pomeni, da so bili predlogi uspešni v 19,3 % primerov.

Pri vseh upravičenih predlogih je sodelovalo skupaj 59 955 udeležencev, pri čemer so skupni stroški projektov znašali 23,1 milijarde EUR, zahtevani skupni prispevek EU pa 17,9 milijarde EUR. Pri uspešnih predlogih je sodelovalo skupaj 12 932 udeležencev, pri čemer so skupni stroški projektov znašali 4,9 milijarde EUR, zahtevani skupni prispevek EU pa 3,7 milijarde EUR. Splošna stopnja uspešnosti udeležencev je bila 21,6 %.

5.2. Delovni programi za leto 2012

Razpisi za zbiranje predlogov za leto 2012 v višini skoraj 7 milijard EUR, ki so bili sprejeti julija 2011, so bili doslej največji sveženj finančnih sredstev Komisije za krepitev raziskav in inovacij. Ti razpisi za zbiranje predlogov so bili tudi prvič v celoti prilagojeni novemu okviru politik, ki ga je določila pobuda Unija inovacij. Delovni programi vključujejo nekatere od naslednjih značilnosti:

– 220 milijonov EUR od 656 milijonov EUR, ki so na voljo za raziskave v zdravstvu, in 192 milijonov EUR od 1,1 milijarde EUR, ki so namenjeni za financiranje informacijske in komunikacijske tehnologije, bo razporejenih za delo, katerega cilj je obravnavanje izziva starajočega se prebivalstva, s čimer bo podprto Evropsko partnerstvo za inovacije (EPI) na področju dejavnega in zdravega staranja;

– Evropski raziskovalni svet bo podelil skoraj 1,6 milijarde EUR najboljšim višjim in mladim raziskovalcem, ki delajo v Evropi. Za premostitev razkoraka med rezultati pionirskih raziskav in trženjem je bila uvedena manjša „pobuda za potrditev modela“;

– v okviru „dejavnosti Marie Curie“ bo okrog 900 milijonov evrov namenjenih približno 10 000 visokokvalificiranim raziskovalcem za spodbujanje njihove mobilnosti in poklicne poti. To bo vključevalo pilotni projekt za financiranje evropskih industrijskih doktoratov, namenjen spodbujanju podjetništva in sodelovanja med univerzami in industrijo;

– poleg novih poenostavljenih pravil zagotavlja posebne spodbude za sodelovanje malih in srednje velikih podjetij (MSP) tudi investicijski sveženj v višini skoraj 1 milijarde EUR za MSP;

– zaradi vse večjega povpraševanja po varnejši in bolj zdravi hrani ter trajnostnih bioloških virih bo več kot 307 milijonov EUR vloženih v izgradnjo močnega biogospodarstva, ki bo izboljšalo proizvodne načine, ustvarjalo nove gospodarske dejavnosti in zagotavljalo delovna mesta;

– 365 milijonov EUR je bilo namenjenih za javno-zasebna partnerstva, ki temeljijo na izzivih: evropska pobuda za zelene avtomobile, tovarne prihodnosti in energetsko učinkovite stavbe;

– 40 milijonov EUR bo porabljenih za „pobudo za pametna mesta“ kot pomoč pri iskanju učinkovitejših poti za rabo energije in zagotavljanje mestnega prevoza.

5.3. Sorodne pobude

Oktobra 2011 je v Evropskem parlamentu pet evropskih skupnih tehnoloških pobud, in sicer ARTEMIS (vgrajeni računalniški sistemi), Čisto nebo (aeronavtika in zračni promet), skupno podjetje ENIAC (nanoelektronika), skupno podjetje FCH (gorivne celice in vodik) in IMI (inovativna zdravila), skupaj predstavilo prve dosežke svojih 10 milijard EUR vrednih programov na področju raziskav in inovacij. Unija zagotavlja okrog eno tretjino celotnega proračuna za podporo tem javno-zasebnim partnerstvom, ki so namenjena združevanju sposobnosti ljudi in naložb v javnem in zasebnem sektorju.

Pomemben dosežek je bilo tudi sprejetje okvirnega programa Evropske skupnosti za atomsko energijo za dejavnosti na področju jedrskih raziskav in usposabljanja za leti 2012 in 2013, ki ga je sprejel Svet 19. decembra 2011 in vključuje dopolnilno financiranje v višini 1,3 milijarde EUR za ITER. Komisija je predlagala, da financira ITER v obdobju od 2014 do 2020 zunaj večletnega finančnega okvira na podlagi dopolnilnega raziskovalnega programa.

Podatki o neposrednih ukrepih sedmega okvirnega programa za leto 2011 so na voljo v letnem poročilu Skupnega raziskovalnega središča Komisije[12].

5.4. Poudarki

5.4.1. Inovacije

Delovni programi za leto 2012 krepijo številne vidike inovacij, zlasti tržno uveljavljanje inovacij, in spodbujajo ukrepe za nemoten prehod v program Obzorje 2020.

Več vsebin v okviru posebnega programa sodelovanje daje vse večji poudarek dejavnostim, kot so razvoj prototipov, preskušanje in predstavitvene dejavnosti. Številne vsebine so poudarile usmeritev na uporabo, širitvene dejavnosti in pilotne projekte, ne le pri izbiri prednostnih tem, temveč tudi z namenskimi sredstvi proračuna.

Nekatere vsebine posvečajo posebno pozornost preoblikovanju rezultatov financiranih projektov v inovativne uporabe, nekatere vsebine vključujejo tudi podporne ukrepe za spodbujanje prenosa tehnologij in upravljanje intelektualne lastnine. Večja podpora je usmerjena tudi na ukrepe, ki temeljijo na povpraševanju in bodo prispevali k uveljavljanju inovacij na javnih in zasebnih trgih, predvsem na podlagi dejavnosti, povezanih s standardizacijo, in večje podpore predkomercialnim naročilom.

Uvedeni so tudi novi pristopi za spodbujanje in pospeševanje inovacij. Tema o zdravju je uvedla nagrado za pobudo, da bi spodbudila razvoj nove alternative za tehnologije hladnih verig za pripravo, konzerviranje in prevoz cepiv.

Na splošno delovni programi za leto 2012 uvajajo širši pristop k inovacijam. Poleg raziskav in tehnologije ter inovativnih proizvodov podpirajo tudi inovacije v storitvah, vključno s procesnimi in organizacijskimi inovacijami. Vključene so tudi druge vrste inovacij, predvsem socialne inovacije, raziskovanje novih poslovnih modelov ter inovacije v oblikovanju z neposredno vključenostjo uporabnika.

Več tem o sodelovanju spodbuja večjo udeležbo industrije in zlasti MSP. Nekatere to izvajajo z namenskimi proračunskimi sredstvi, druge so podporo vključile v merila za ocenjevanje in nekaj tem uporablja pristop od spodaj navzgor, da razširi področje uporabe za MSP in jim omogoči, da predlagajo rešitve po svoji presoji. Tema o zdravju podpira posebni program za MSP za obravnavo majhnih projektov razvoja tehnologij pred komercializacijo, ki jih vodijo MSP.

5.4.2. Razširjanje

Razširjanje rezultatov raziskav, financiranih s sredstvi EU, ima bistveno vlogo pri vzpostavljanju Evropskega raziskovalnega prostora, ker spodbuja odprtost in izkoriščanje ustvarjalnega potenciala Evrope. Komisija podpira razširjanje rezultatov raziskav tako, da v okviru projektov zagotavlja finančna sredstva za dejavno razširjanje rezultatov. Komisija tudi aktivno povečuje ozaveščenost javnosti o rezultatih financiranih raziskav in omogoča spletni dostop do rezultatov prek službe CORDIS[13], svoje službe Skupnosti za informacije o raziskavah in razvoju, in zbirke publikacij Skupnega raziskovalnega središča[14].

Komisija je avgusta 2008 v okviru sedmega okvirnega programa uvedla pilotni projekt o prostem dostopu, ki obsega več raziskovalnih področij, ki predstavljajo skoraj 20 % celotnega proračuna sedmega okvirnega programa. Cilj projekta je povečanje razširjanja rezultatov raziskav z brezplačnim dostopom. V anketi o pilotnem projektu iz leta 2011 je večina vprašanih menila, da pri izpolnjevanju zahtev glede prostega dostopa ni težav, in tri četrtine vprašanih bi se strinjale z določitvijo prostega dostopa do podatkov na svojem raziskovalnem področju.

Komisija preučuje tudi možnosti za preseganje sedanjih dejavnosti in dodatno izboljšanje razširjanja informacij, sporočanja in izkoriščanja rezultatov raziskav, financiranih s sredstvi EU.

5.4.3. Poenostavitev

V letu 2011 so dejavnosti gradile na spodbudi, ki sta jo zagotovila sporočilo Komisije o poenostavitvi[15] iz aprila 2010 in poznejša razprava. V praksi je bilo izvedenih več ukrepov, ki so prejeli splošno podporo. Med njimi je sveženj treh ukrepov, ki jih je Komisija sprejela s sklepom z dne 24. januarja[16],

– možnost uporabe povprečnih stroškov za osebje brez predhodne potrditve za vse upravičence, ki redno uporabljajo to računovodsko metodo;

– možnost za lastnike-direktorje MSP in fizične osebe, ki si ne izplačujejo plač, da obračunajo stroške osebja v projektih sedmega okvirnega programa na podlagi lestvic stroškov na enoto;

– oblikovanje odbora za usklajevanje raziskav med generalnimi direktorati Komisije, ki upravljajo dotacije iz sedmega okvirnega programa, da se zagotovi skladna razlaga in izvajanje pravil 7OP.

Nadaljeval se je razvoj portala za udeležence v raziskavah in inovacijah, in sicer z vključitvijo novih storitev za udeležence in dodatnimi izboljšavami na področju prijaznosti sistema za uporabnike.

Rezultat razprave o poenostavitvi je bil vključen tudi v razpravo o spremembi finančne uredbe. Določbe o financiranju za dotacije EU se pojasnjujejo in poenostavljajo ter naj bi, ko bo zakonodajalec sprejel novo uredbo, omogočale splošno sprejemanje običajnih računovodskih metod upravičencev, pri čemer se bo zahtevalo spoštovanje minimalnih mejnih pogojev. To bi zajemalo tudi:

– spremenjena pravila o upravičenosti davka na dodano vrednost. Ta bodo poenostavila finančno upravljanje dotacij za raziskave in inovacije npr. za univerze in druge javne raziskovalne organe;

– ukinitev obveznosti glede oblikovanja in sporočanja obresti. Ta obveznost zdaj obstaja in je povzročila znatne upravne napore in stroške zaradi odpiranja in upravljanja ločenih računov ter upravljanja registra izjem za organizacije, ki zaradi nacionalne zakonodaje ne morejo odpirati obrestovanih računov.

6. Obeti za leto 2012

Po sprejetju in predstavitvi programa Obzorje 2020 s strani Komisije bosta o svežnju leta 2012 in pozneje razpravljala Svet in Evropski parlament s ciljem, da ga sprejmeta pred koncem leta 2013. Pogajanja potekajo v enem od najtežjih obdobij, ki jih je EU doslej doživela. Čeprav se Evropa počasi izvija iz recesije, se zdaj sooča s krizo javnega dolga in se boji nove recesije. Voditelji evropskih držav in javni organi morajo zato odločno ukrepati, da zagotovijo trajnostno rast in nova delovna mesta, kar je bistvo programa Obzorje 2020. Istočasno potekajo pogajanja o splošnem proračunu EU, vključno s celotnim zneskom za raziskave in inovacije. Komisija podpira pogajanja, obenem pa bo trdo delala, da bo zagotovila vse ureditve, ki so potrebne za nemoten začetek in izvajanje programa.

V letu 2012 bo Komisija še naprej zagotavljala ukrepe iz Unije inovacij, predvsem s predložitvijo dveh preostalih pobud: komunikacije o Evropskem raziskovalnem prostoru, za katero je Svet na pomladnem zasedanju leta 2012 zahteval dokončanje v letu 2014, in novega osnovnega kazalnika za inovacije. Nadaljevala bo tudi s spodbujanjem inovacij na področju drugih družbenih izzivov, in sicer s pripravljanjem predlogov za evropska partnerstva za inovacije o pobudah „produktivnost in trajnostni razvoj v kmetijstvu“, „surovine“, „voda“ in po možnosti „pametna mesta“.

S prihodnjimi delovnimi programi za leto 2013 so dosežena tudi zaključna leta izvajanja sedmega okvirnega programa. Ti delovni programi, ki bodo usklajeni s strategijo Evropa 2020 za rast in ustvarjanje delovnih mest, bodo doslej največji sveženj finančnih sredstev Komisije za krepitev raziskav in inovacij in bodo hkrati omogočali nemoten prehod v program Obzorje 2020.

7. Viri dodatnih informacij

Dodatne informacije najdete v naslednjih javno dostopnih dokumentih:

· letna poročila o spremljanju okvirnega programa in njegovih posebnih programov[17];

· redne objave ključnih podatkov s področja znanosti, tehnologije in konkurenčnosti[18];

· statistični podatki o znanosti in tehnologiji v Evropi[19];

· študije in analize o raziskovalnih dejavnostih in politikah Evropske unije[20];

· letna poročila o dejavnostih Generalnega direktorata za raziskave[21];

· stanje Unije inovacij[22];

· Poročilo o konkurenčnosti v okviru Unije inovacij[23];

· sistem kazalnikov uspešnosti inovacij Unije inovacij[24];

· Poročilo Komisije o oceni financ Unije glede na dosežene rezultate[25].

Do večine teh dokumentov je mogoče dostopati ali jih naročiti prek naslednjih spletnih strani:

· spletna stran Komisije o raziskavah in inovacijah: http://ec.europa.eu/research;

· spletna stran ERP: http://ec.europa.eu/research/era;

· spletna stran o naložbah v evropske raziskave: http://ec.europa.eu/invest-in-research;

· spletna stran ERAWATCH: http://erawatch.jrc.ec.europa.eu/.

[1] EUCO 2/1/11.

[2] COM(2011) 500.

[3] P7 TA(2011)0401.

[4] http://ec.europa.eu/research/horizon2020/index_en.cfm?pg=home.

[5] V stalnih cenah leta iz 2011.

[6] COM(2011) 48.

[7] COM(2011) 849 – stanje vseh 34 zavez je na voljo v informacijskem in obveščevalnem sistemu Unije inovacij: http://i3s.ec.europa.eu/home.html.

[8] COM(2011) 572.

[9] ERA-NETs, pobude iz člena 185, pobude za skupno načrtovanje programov itd.

[10] Skupne tehnološke pobude, javno-zasebna partnerstva za oživitev gospodarstva itd.

[11] Predlogi, ki so uspešno končali vse faze ocenjevanja in so bili izbrani v postopku izbiranja.

[12] http://ec.europa.eu/dgs/jrc/index.cfm?id=2530

[13] http://cordis.europa.eu/

[14] http://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/

[15] COM(2010) 187.

[16] COM(2011) 174.

[17] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm?pg=fp7-monitoring

[18] http://ec.europa.eu/research/era/facts/figures/key_figures_en.htm

[19] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/science_technology_innovation/introduction

[20] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm

[21] http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/index_en.htm

[22] http://ec.europa.eu/research/innovation-union/pdf/state-of-the-union/2011/state_of_the_innovation_union_2011_en.pdf

[23] http://ec.europa.eu/research/innovation-union/index_en.cfm?section=competitiveness-report&year=2011

[24] http://ec.europa.eu/enterprise/policies/innovation/files/ius-2011_en.pdf

[25] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2012:0040:FIN:EN:PDF