Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije /* COM/2014/0358 final - 2014/0180 (COD) */





OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1. OZADJE PREDLOGA Po sprejetju Direktive 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju in razveljavitvi Direktive 2004/18/ES[1] (v nadaljnjem besedilu: Direktiva) ter Direktive 2014/23/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o podeljevanju koncesijskih pogodb[2] bi bilo treba določiti, da se pravila iz teh direktiv uporabljajo za naročila, ki jih evropske institucije oddajo za svoj račun. 2. REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA Ker se s tem predlogom samo izvajata novi direktivi o javnem naročanju in podeljevanju koncesijskih pogodb, javno posvetovanje ni bilo izvedeno. 3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA Spremembe, vključene v naslednjo finančno uredbo, je mogoče razvrstiti v tri glavne sklope. Prvi sklop sprememb se nanaša na uskladitev z Direktivo. Uvajajo se nove določbe, kot so določbe o preverjanju trga, novem partnerstvu za inovacije kot postopku, uvedbi skladnosti z okoljskim, socialnim in delovnim pravom kot eni ključnih zahtev, ocenjevanju meril brez posebnega vrstnega reda ter metodologiji za oddajo javnih naročil, ki temelji na ekonomsko najugodnejši ponudbi. Poleg tega bodo v finančno uredbo prvič vključene koncesije za gradnje in storitve, za katere se uporabljajo enake vrste postopkov kot za javna naročila. Drugi sklop sprememb se nanaša na člene o izključitvi. Razlogi za izključitev so pojasnjeni in usklajeni z Direktivo, zadevnim gospodarskim subjektom pa je dana možnost, da sprejmejo popravne ukrepe. Da ne bi prihajalo do nejasnosti, je izključitev jasno ločena od zavrnitve sodelovanja v postopku. Vzpostavlja se enoten sistem za povečanje zaščite finančnih interesov Unije, ki upošteva obstoječo centralno bazo podatkov o izključitvah. Cilj sistema je zagotoviti zgodnje odkrivanje in preprečevanje tveganj ter objavo informacij o izključenih gospodarskih subjektih. Vzpostavlja se odbor za izključitve, ki bo po preučitvi zadev odločal o izključitvah in gospodarskim subjektom zagotavljal pravico do obrambe. Tretji sklop sprememb je povezan s pojasnjevanjem besedila uredbe in poenostavitvami. V okviru omejitev Direktive in pod mejnimi vrednostmi, kadar se uporablja Direktiva, so določbe o javnem naročanju pregledane, da se zagotovi enotnost izrazja, uporabljenega v zadevnem naslovu, in da se pojasnijo nekatera pravila. Pojasnila in poenostavitve se nanašajo na ukrepe za obveščanje javnosti o javnih naročilih nad in pod mejnimi vrednostmi, zahteve glede odpiranja in ocenjevanja ponudb, zavrnitev ponudb, ki ne izpolnjujejo pogojev, bančna jamstva za naročila gradenj in kompleksnih storitev, dejstvo, da se institucije Unije v skladu z Direktivo štejejo za javne naročnike na centralni ravni, sklic na v Direktivi določene mejne vrednosti, elektronske postopke ter odpiranje javnih naročil mednarodnim organizacijam s strani institucij. 2014/0180 (COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 322 Pogodbe, v povezavi s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, zlasti členom 106a Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča[3], v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1) Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta[4] določa pravila za oblikovanje in izvrševanje splošnega proračuna Evropske unije. Vsebuje tudi pravila o javnih naročilih. 26. februarja 2014 sta bili sprejeti Direktiva 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta[5] o javnem naročanju in Direktiva 2014/23/EU Evropskega parlamenta in Sveta[6] o podeljevanju koncesijskih pogodb. Zato je treba Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 prilagoditi, da se upoštevata navedeni direktivi v zvezi z naročili, ki jih institucije Unije oddajo za svoj račun. (2) Treba bi bilo dodati nekatere opredelitve pojmov in nekatera tehnična pojasnila, da se zagotovi skladnost izrazja iz Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 z izrazjem direktiv 2014/24/EU in 2014/23/EU. (3) V zvezi z naročili, katerih vrednost je višja in nižja od mejnih vrednosti, določenih v Direktivi 2014/24/EU, bi bilo treba pojasniti predhodne in naknadne ukrepe za obveščanje javnosti, ki so potrebni za začetek postopka za oddajo javnega naročila. (4) Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 bi morala vključevati izčrpen seznam vseh postopkov za oddajo javnih naročil, ki so na voljo institucijam Unije, ne glede na mejno vrednost. (5) V skladu z Direktivo 2014/24/EU bi morala Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 omogočati preverjanje trga pred začetkom postopka za oddajo javnega naročila. (6) Vzpostaviti bi bilo treba enoten sistem za okrepitev zaščite finančnih interesov Unije, ki bi upošteval obstoječo centralno bazo podatkov o izključitvah. Cilj sistema bi moral biti zagotoviti zgodnje odkrivanje tveganj ter centralizacijo informacij o izključenih gospodarskih subjektih. (7) Za delovanje sistema za zgodnje odkrivanje in izključitev je odgovorna Komisija, pri zgodnjem odkrivanju tveganj pa bi morale neposredno sodelovati tudi druge institucije in organi. (8) Zaradi okrepitve zaščite finančnih interesov Unije bi bilo treba izboljšati pravila za izključitev iz sodelovanja v postopkih za oddajo javnih naročil. (9) Sklep o izključitvi gospodarskega subjekta, zlasti iz sodelovanja v postopku za oddajo javnega naročila, in o naložitvi denarnih kazni, bi moral sprejeti novoustanovljeni centralizirani odbor, ki ga ustanovi Komisija. Navedeni odbor bi moral biti sestavljen iz glavnih zadevnih akterjev Komisije ter sodelujočih institucij, organov ali uradov Unije. (10) V skladu z Direktivo 2014/24/EU bi bilo treba v Uredbi (EU, Euratom) št. 966/2012 določiti seznam nezakonitih dejavnosti, ki so razlog za izključitev, zlasti v zvezi z delom otrok in drugimi oblikami trgovine z ljudmi. Pojasniti bi bilo treba, da je resna kršitev pogodbenih obveznosti razlog za izključitev. (11) Gospodarski subjekt ne bi smel biti predmet sklepa o izključitvi, če lahko s sprejetjem popravnih ukrepov dokaže svojo zanesljivost. Ta možnost se ne bi smela uporabljati za najhujša kazniva dejanja. (12) Novoustanovljeni odbor bi moral gospodarski subjekt izključiti na podlagi dokazov v primeru hujše kršitve poklicnih pravil, goljufije, korupcije, sodelovanja v hudodelski združbi, pranja denarja, financiranja terorizma, kaznivih dejanj, povezanih s terorističnimi dejavnostmi, dela otrok ali drugih oblik trgovine z ljudmi ter resne kršitve pogodbenih obveznosti. (13) Odbor bi moral gospodarskim subjektom zagotavljati pravico do obrambe. V primeru goljufije, korupcije ali katere koli druge nezakonite dejavnosti, ki škodi finančnim interesom Unije in če v zadevi še ni bila izdana sodba, ki je postala pravnomočna, bi moralo biti odboru omogočeno, da odloži možnost gospodarskega subjekta, da predloži svoje pripombe. Taka odložitev bi morala biti upravičena le, če za to obstajajo nujni upravičeni razlogi zaradi ohranjanja zaupnosti preiskave. (14) Javni naročnik bi moral gospodarski subjekt izključiti tudi, kadar je bila izdana upravna odločba ali sodba, ki je postala pravnomočna, v primeru hujše kršitve poklicnih pravil, kršitve obveznosti, povezanih s plačevanjem prispevkov za socialno varnost ali plačevanjem davkov, goljufije, korupcije, sodelovanja v hudodelski združbi, pranja denarja, financiranja terorizma, kaznivih dejanj, povezanih s terorističnimi dejavnostmi, ter dela otrok ali drugih oblik trgovine z ljudmi. (15) Merila z izključitev bi morala biti jasno ločena od meril, ki so razlog za morebitno zavrnitev sodelovanja v danem postopku. (16) Vsak organ, ki je vključen v izvrševanje proračuna, bi moral posredovati informacije o izključenem gospodarskem subjektu, kadar se na lastno odgovornost odloči za izključitev tega subjekta, da bi zaščitil finančne interese Unije. (17) Trajanje izključitve bi moralo biti časovno omejeno v skladu z Direktivo 2014/24/EU. (18) Da bi imela pravila o izključitvi in denarnih kaznih večji odvračilni učinek, bi bilo treba informacije o izključenih gospodarskih subjektih objaviti na spletni strani Komisije v skladu z zahtevami glede varstva podatkov iz Uredbe št. 45/2001 Evropskega parlament in Sveta[7] in Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta[8]. (19) Uredba št. 966/2012 bi morala v skladu z Direktivo 2014/24/EU omogočiti preverjanje meril za izključitev, uporabo meril za izbor in oddajo naročila ter preverjanje skladnosti dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila v kakršnem koli vrstnem redu. Posledično bi moralo biti mogoče zavrniti ponudbo na podlagi meril za oddajo naročila, ne da bi bilo pred tem treba preveriti skladnost zadevnega ponudnika z merili za izključitev ali izbor. (20) Naročilo bi bilo treba oddati na podlagi ekonomsko najugodnejše ponudbe v skladu z Direktivo 2014/24/EU. (21) Pojasniti bi bilo treba, da je treba odpreti in oceniti vse ponudbe v katerem koli postopku in ne glede na to, ali je bila imenovana posebna komisija za odpiranje ali komisija za ocenjevanje ponudb ali ne. Sklep o oddaji naročila bi moral biti vedno izdan na podlagi ocene. (22) Ker se merila ne uporabljajo v nobenem posebnem vrstnem redu, je zavrnjenim ponudnikom, katerih predložena ponudba izpolnjuje pogoje, treba omogočiti, da se jih na zahtevo obvesti o značilnostih in sorazmernih prednostih izbrane ponudbe. (23) V primeru gradenj, blaga in kompleksnih storitev bi bilo treba zagotoviti možnost, da se zahtevajo pogodbena jamstva, da se zagotovi izpolnjevanje bistvenih pogodbenih obveznosti v skladu z običajno prakso v teh sektorjih in s tem ustrezno izvajanje naročila ves čas trajanja pogodbe. (24) Treba bi bilo zagotoviti možnost, da se izvajanje naročila začasno ustavi zaradi ugotavljanja, ali je prišlo do napak, nepravilnosti ali goljufij. (25) Za določitev, kateri postopki in mejne vrednosti se uporabljajo za institucije Unije, bi bilo treba pojasniti, da se institucije Unije obravnavajo kot javni naročniki na centralni ravni, kot so opredeljeni v Direktivi 2014/24/EU. (26) Primerno je vključiti sklic na mejni vrednosti, ki sta v Direktivi 2014/24/EU določeni za javna naročila gradenj ter javna naročila blaga in storitev. Zaradi poenostavitve in dobrega finančnega poslovodenja bi se morali ti mejni vrednosti uporabljati tudi za koncesijske pogodbe ob upoštevanju specifičnih potreb institucij Unije po javnih naročilih. Posodobitev teh mejnih vrednosti v skladu z določbami Direktive 2014/24/EU bi se torej neposredno uporabljala za javna naročila s strani institucij Unije. (27) Pojasniti bi bilo treba pogoje uporabe obdobja mirovanja. (28) Pojasniti bi bilo treba, kateri gospodarski subjekti imajo dostop do javnih naročil, ki jih oddajo institucije, glede na kraj njihovega sedeža, in izrecno omogočiti dostop do teh naročil tudi mednarodnim organizacijam. (29) Uporabo razlogov za izključitev bi bilo treba razširiti na druge instrumente izvrševanja proračuna, kot so nepovratna sredstva, nagrade, finančni instrumenti in plačani strokovnjaki, kot tudi na posredno upravljanje. (30) Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: Člen 1 Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 se spremeni: (1) v prvem pododstavku člena 60(2) se točka (d) nadomesti z naslednjim: „(d) uporabljajo ustrezna pravila in postopke za zagotavljanje financiranja iz sredstev Unije prek javnih naročil, nepovratnih sredstev, nagrad in finančnih instrumentov, vključno z obveznostmi, določenimi v členu 108(5);“; (2) besedilo naslova V prvega dela se nadomesti z naslednjim: „NASLOV V JAVNA NAROČILA IN KONCESIJE“; (3) v poglavju 1 naslova V prvega dela se oddelki 1, 2 in 3 nadomestijo z naslednjim: „Oddelek 1 Področje uporabe in načela za oddajo javnih naročil Člen 101 Opredelitve pojmov v tem naslovu 1. „Javno naročanje“ pomeni pridobitev nepremičnin, gradenj, blaga ali storitev s pogodbo o izvedbi javnega naročila s strani enega ali več javnih naročnikov od gospodarskih subjektov, ki jih ti javni naročniki izberejo. 2. „Javno naročilo“ pomeni pisno sklenjeno odplačno pogodbo med enim ali več gospodarskimi subjekti ter enim ali več javnimi naročniki v smislu členov 117 in 190, da bi proti plačilu cene, ki se v celoti ali delno plača iz proračuna, pridobili premičnine ali nepremičnine, izvedbo gradenj ali opravljanje storitev. Javna naročila obsegajo: (a) pogodbe o nepremičninah; (b) naročila blaga; (c) naročila gradenj; (d) naročila storitev. 3. „Koncesijska pogodba“ pomeni pisno sklenjeno odplačno pogodbo med enim ali več gospodarskimi subjekti ter enim ali več javnimi naročniki v smislu členov 117 in 190, s katero se izvedba gradenj ali upravljanje storitev zaupa gospodarskemu subjektu. Nadomestilo je zgolj pravica do uporabe gradenj ali storitev ali ta pravica skupaj s plačilom. Podelitev koncesije za gradnje ali storitve pomeni, da se operativno tveganje pri uporabi teh gradenj ali storitev prenese na koncesionarja in zajema tveganje, povezano s povpraševanjem, ali tveganje, povezano z dobavo, ali oboje. Šteje se, da koncesionar prevzame operativno tveganje, če pod običajnimi pogoji poslovanja ni zagotovljeno, da se mu bodo povrnile naložbe ali stroški, ki nastanejo pri upravljanju gradenj ali storitev, ki so predmet koncesije. 4. „Naročilo“ pomeni javno naročilo ali koncesijsko pogodbo. 5. „Okvirna pogodba“ pomeni javno naročilo, sklenjeno med enim ali več gospodarskimi subjekti in enim ali več javnimi naročniki, katere namen je določitev pogojev, s katerimi se urejajo naročila, ki se oddajo v določenem obdobju, zlasti glede cene in po potrebi glede predvidene količine. 6. „Gospodarski subjekt“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo ali javni subjekt, ki ponuja dobavo blaga, izvedbo gradenj ali opravljanje storitev. 7. „Dokumentacija v zvezi z oddajo javnega naročila“ pomeni vsak dokument, ki ga pripravi ali navaja javni naročnik, da opiše ali določi elemente postopka, vključno z ukrepi za obveščanje javnosti iz člena 103, razpisnimi zahtevami ali opisnim dokumentom, osnutkom pogodbe in povabilom k predložitvi ponudb. 8. Razen členov 106 do 108 se ta naslov ne uporablja za nepovratna sredstva ali pogodbe za tehnično pomoč, kot so opredeljeni v skladu s členom 125(8), ki se sklenejo z EIB ali Evropskim investicijskim skladom. 9. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 210 v zvezi s podrobnimi pravili glede opredelitve in področja uporabe javnih naročil in koncesijskih pogodb, kot tudi okvirnih pogodb in posebnih pogodb. Člen 102 Načela, ki se uporabljajo pri postopkih in pogodbah za oddajo naročil 1. V vseh postopkih in pogodbah za oddajo naročil se upoštevajo načela preglednosti, sorazmernosti, enakega obravnavanja in nediskriminacije. 2. Pri vseh naročilih se omogoči sodelovanje najširšemu možnemu krogu ponudnikov, razen če se ne uporabi postopek s pogajanji iz točke (d) člena 104(1). Javni naročniki ne smejo uporabljati okvirnih pogodb neustrezno ali tako, da je njihov namen ali učinek preprečevanje, omejevanje ali izkrivljanje konkurence. Oddelek 2 Obveščanje javnosti Člen 103 Ukrepi za obveščanje javnosti 1. Za naročila, katerih vrednost je enaka ali večja od mejnih vrednosti iz člena 118(1) ali člena 190, javni naročnik v Uradnem listu Evropske unije objavi: (a) obvestilo o začetku postopka za oddajo naročila, razen v primeru postopka iz člena 104(1)(d); (b) obvestilo o oddaji naročila in rezultatih postopka. 2. Javnost se na ustrezen način obvesti o naročilih, katerih vrednost ne dosega mejnih vrednosti iz člena 118 ali 190. 3. Nekatere informacije o oddaji naročil se lahko ne objavijo, če bi njihova objava ovirala izvajanje zakonodaje ali bi bila sicer v nasprotju z javnim interesom, če bi škodila upravičenim poslovnim interesom gospodarskih subjektov ali bi lahko vplivala na pošteno konkurenco med njimi. 4. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 210 v zvezi s podrobnimi pravili glede zahtev za oglaševanje postopkov in objavo obvestil. Oddelek 3 Postopki za oddajo javnih naročil Člen 104 Postopki za oddajo javnih naročil 1. Postopki za podeljevanje koncesij ali oddajo javnih naročil, vključno z okvirnimi pogodbami, imajo eno od naslednjih oblik: (a) odprti postopek; (b) omejeni postopek, vključno prek dinamičnega nabavnega sistema; (c) projektni natečaj; (d) postopek s pogajanji; (e) konkurenčni dialog; (f) konkurenčni postopek s pogajanji; (g) partnerstvo za inovacije; (h) postopki z razpisom za prijavo interesa. 2. Kadar se za naročilo ali okvirno pogodbo zanimata dve ali več institucij, izvajalskih agencij ali organov iz členov 208 in 209 ter kadar koli se lahko doseže večja učinkovitost, zadevni javni naročniki lahko izvedejo postopek in upravljajo zadevno neposredno naročilo ali okvirno pogodbo na medinstitucionalni ravni, pri čemer postopek vodi in naročilo upravlja eden od javnih naročnikov. V medinstitucionalnih postopkih lahko sodelujejo tudi organi, ki jih je ustanovil Svet v okviru skupne zunanje in varnostne politike v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji. Pogoji okvirne pogodbe se lahko uporabljajo le med tistimi javnimi naročniki, ki so za ta namen določeni od začetka postopka za oddajo javnega naročila, in tistimi gospodarskimi subjekti, ki so podpisniki okvirnega sporazuma. 3. Kadar je naročilo ali okvirna pogodba potrebna za izvedbo skupnega ukrepa med institucijo ter enim ali več javnimi naročniki iz držav članic, lahko postopek za oddajo naročila v nekaterih primerih, ki jih je treba določiti v delegiranih aktih, sprejetih na podlagi te uredbe, skupno izvedejo institucija in javni naročniki. Skupni postopki za oddajo javnih naročil se lahko izvajajo z državami Efte in državami kandidatkami Unije, če je bila ta možnost posebej določena v dvostranski ali večstranski pogodbi. 4. Javni naročnik lahko postopek s pogajanji uporabi le v primerih, določenih v delegiranih aktih, sprejetih na podlagi te uredbe. 5. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 210 v zvezi s podrobnimi pravili glede vrst postopkov za oddajo javnih naročil, dinamičnega nabavnega sistema, skupnih postopkov za oddajo javnih naročil, naročil nizke vrednosti in plačila na podlagi računa. Člen 105 Priprava postopka 1. Pred začetkom postopka za oddajo javnega naročila lahko javni naročnik izvede predhodno preverjanje trga za pripravo postopka. 2. V dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila javni naročnik opredeli predmet javnega naročila z opisom svojih potreb in zahtevanih značilnosti za gradnje, blago ali storitve, ki bodo predmet nabave, ter določi zadevna merila. Navede tudi, kateri elementi določajo minimalne zahteve, ki jih morajo izpolnjevati vse ponudbe. 3. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 210 v zvezi s podrobnimi pravili glede vsebine dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila in predhodnega preverjanja trga. Člen 106 Merila za izključitev 1. Gospodarski subjekt je izključen iz sodelovanja v postopkih za oddajo naročil v naslednjih primerih: (a) kadar je v stečaju oziroma v postopku zaradi insolventnosti ali postopku likvidacije, če njegova sredstva upravlja upravitelj ali sodišče, če ima dogovor z upniki, če so njegove poslovne dejavnosti začasno ustavljene ali je v podobni situaciji, ki nastane zaradi podobnega postopka v skladu z nacionalnimi zakoni in predpisi; (b) v primeru dokazane hujše kršitve poklicnih pravil, ugotovljene s sklepom odbora iz člena 108 oziroma s pravnomočno sodbo ali upravno odločbo; (c) kadar ne izpolnjuje svojih obveznosti v zvezi s plačilom prispevkov za socialno varnost ali davkov v skladu s zakonskimi določbami države, v kateri ima sedež, ali države, v kateri ima sedež javni naročnik, ali države, v kateri naj bi se naročilo izvajalo, če je to ugotovljeno s pravnomočno sodbo ali upravno odločbo; (d) v primeru goljufije, korupcije, sodelovanja v hudodelski združbi, pranja denarja, financiranja terorizma, kaznivih dejanj, povezanih s terorističnimi dejavnostmi, dela otrok ali drugih oblik trgovine z ljudmi, ugotovljenih na podlagi dokazov s strani odbora iz člena 108 ali s pravnomočno sodbo; (e) v primeru resne kršitve pogodbenih obveznosti, ugotovljene s sklepom odbora iz člena 108, za naročila, ki se financirajo iz proračuna Unije; (f) v primeru dokazanih nepravilnosti, ugotovljenih s sklepom odbora iz člena 108 oziroma s pravnomočno sodbo ali upravno odločbo. 2. Gospodarski subjekt je izključen, če je oseba, ki je član upravnega, nadzornega ali vodstvenega organa navedenega gospodarskega subjekta ali ima pooblastila za njegovo zastopanje, odločanje ali nadzor v njem, v eni od situacij iz odstavka 1. 3. Razen v primerih iz točke (d) odstavka 1 se lahko javni naročnik odloči, da ne bo izključil zadevnega gospodarskega subjekta, če je ta s sprejetjem popravnih ukrepov dokazal svojo zanesljivost. Javni naročnik se lahko odloči, da za omejeno obdobje do sprejetja popravnih ukrepov iz prvega pododstavka ne izključi zadevnega gospodarskega subjekta, če je to nujno za zagotovitev neprekinjenega dela. V takem primeru javni naročnik svojo odločitev utemelji. 4. Točka (a) odstavka 1 se ne uporablja za nabavo blaga po posebno ugodnih pogojih od dobavitelja, ki gre v dokončno likvidacijo, ali likvidacijskih upraviteljev v postopku zaradi insolventnosti, po dogovoru z upniki ali po podobnem postopku v skladu z nacionalno zakonodajo. 5. Gospodarski subjekt da izjavo, da ni v eni od situacij za izključitev iz odstavka 1 tega člena ali da je v eni od situacij iz odstavka 3 tega člena. Kadar je primerno, gospodarski subjekt predloži enako izjavo za subjekt, katerega zmogljivosti namerava uporabiti. Vendar lahko javni naročnik opusti te zahteve za naročila zelo nizke vrednosti. 6. Gospodarski subjekt kadar koli na zahtevo javnega naročnika predloži ustrezna dokazila, da ni v eni od situacij iz odstavka 1. Kadar javni naročnik dvomi o skladnosti z odstavkom 2, gospodarski subjekt na zahtevo predloži informacije o osebah, ki so člani njegovega upravnega, nadzornega ali vodstvenega organa ali imajo pooblastila za njegovo zastopanje, odločanje ali nadzor v njem. Na zahtevo predloži tudi ustrezna dokazila, da ena ali več od navedenih oseb ni v eni od situacij za izključitev iz odstavka 1. 7. Javni naročnik lahko preveri tudi, ali so podizvajalci v eni od situacij za izključitev iz odstavka 1 tega člena oziroma v eni od situacij iz odstavka 3 tega člena. 8. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 210 v zvezi s podrobnimi pravili glede opredelitve situacij za izključitev, popravnih ukrepov ter glede izjave in dokazil, da gospodarski subjekt ni v eni od situacij za izključitev iz odstavka 1 tega člena. Člen 107 Zavrnitev sodelovanja v postopku 1. V postopku se naročilo ne odda gospodarskemu subjektu, ki: (a) je v eni od situacij za izključitev iz člena 106(1) in (2); (b) je zavajajoče navajal informacije, ki se zahtevajo kot pogoj za sodelovanje v postopku; (c) je predhodno sodeloval pri pripravi dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila, če to pomeni izkrivljanje konkurence, ki ga ni mogoče odpraviti drugače. 2. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 210 v zvezi s podrobnimi pravili glede ukrepov za preprečevanje izkrivljanja konkurence ter glede izjave in dokazil, da gospodarski subjekt ni v eni od situacij za izključitev iz odstavka 1 tega člena. Člen 108 Sistem za zgodnje odkrivanje in izključitev 1. Komisija vzpostavi in upravlja sistem za zaščito finančnih interesov Unije. Sistem vključuje zgodnje odkrivanje tveganj, ki ogrožajo finančne interese Unije, izključitev gospodarskih subjektov, ki so v eni od situacij za izključitev iz člena 106(1), ter naložitev denarnih kazni gospodarskim subjektom, ki so v eni od situacij za izključitev iz točk (b), (d), (e) in (f) člena 106(1). 2. Zgodnje odkrivanje tveganj, ki ogrožajo finančne interese Unije, temelji na posredovanju informacij s strani naslednjih organov: (a) urada OLAF v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta*, če se pri tekoči preiskavi urada OLAF pokaže, da bi bilo morda primerno sprejeti previdnostne ukrepe za zaščito finančnih interesov Unije; (b) odgovornega odredbodajalca Komisije ali izvajalske agencije v primeru domnevne hujše kršitve poklicnih pravil, nepravilnosti, goljufije ali resne kršitve pogodbenih obveznosti; (c) druge institucije, organa ali evropskega urada v primeru domnevne hujše kršitve poklicnih pravil, nepravilnosti, goljufije ali resne kršitve pogodbenih obveznosti. Informacije iz točk (a), (b) in (c) prvega pododstavka se prek računovodskega sistema Komisije nemudoma posredujejo odgovornim odredbodajalcem Komisije in njenih izvajalskih agencij ter vsem drugim institucijam, organom in evropskim uradom, da lahko sprejmejo preventivne začasne in varnostne ukrepe pri izvrševanju proračuna. Ti ukrepi ne smejo presegati ukrepov, ki so predvideni v pogojih dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila. 3. Za situacije iz točk (b), (d), (e) in (f) člena 106(1) Komisija na zahtevo odgovornega odredbodajalca Komisije ali izvajalske agencije ustanovi odbor, na zahtevo druge institucije, organa ali evropskega urada pa skupni odbor. Odbor v imenu Komisije in njenih izvajalskih agencij, drugih institucij, organov ali evropskih uradov uporabi naslednji postopek: (a) predlagatelj predloži zadevo odboru ter navede potrebne informacije in situacijo za izključitev; (b) odbor nemudoma uradno obvesti gospodarski subjekt o zadevnem dejanskem stanju in svoji začetni pravni kvalifikaciji, ki se lahko šteje kot situacija za izključitev iz člena 106(1) in/ali je lahko razlog za naložitev denarne kazni; (c) če zahteva odgovornega odredbodajalca med drugim temelji na informacijah, ki jih je posredoval OLAF, OLAF sodeluje z odborom v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013; (d) odbor se lahko odloči za začasno izključitev gospodarskega subjekta za obdobje do šest mesecev; (e) odbor pred sprejetjem prehodne ali dokončne odločitve da gospodarskemu subjektu možnost, da predloži svoje pripombe; (f) odbor lahko sprejme sklep o izključitvi, vključno glede trajanja izključitve, in/ali naloži denarno kazen na podlagi prejetih dokazov in informacij ob upoštevanju načela sorazmernosti; (g) odbor lahko v času trajanja izključitve na zahtevo izključenega gospodarskega subjekta pregleda svoj sklep, če je zadevni subjekt sprejel popravne ukrepe, ki so zadostni, da se dokaže njegova zanesljivost, ali če predloži nove elemente, ki dokazujejo, da ni več v situaciji za izključitev iz člena 106(1); (h) da bi imela izključitev ali denarna kazen večji odvračilni učinek, Komisija na svoji spletni strani objavi informacije v zvezi s sklepom odbora; (i) gospodarski subjekt se obvesti o sklepu odbora. V primerih iz točk (d) in (f) člena 106(1) je mogoče uradno obvestilo iz točke (b) prvega pododstavka tega odstavka in možnost iz točke (e) prvega pododstavka tega odstavka izjemoma odložiti, če za to obstajajo nujni upravičeni razlogi zaradi ohranjanja zaupnosti preiskave ali nacionalnega sodnega postopka. V izjemnih primerih, vključno kadar gre za fizične osebe ali kadar je treba ohraniti zaupnost preiskave ali nacionalnega sodnega postopka, se lahko odbor odloči, da ne bo objavil informacij o izključitvi ali naložitvi denarne kazni, kot je določeno v točki (h) prvega pododstavka tega odstavka, pri čemer ustrezno upošteva pravico do zasebnosti in spoštuje pravice, določene v Uredbi (ES) št. 45/2001. Gospodarski subjekt, ki je na podlagi sklepa odbora izključen ali mu je naložena denarna kazen, se lahko pritoži pri Evropskem varuhu človekovih pravic ali zahteva sodno presojo sklepa. 4. Trajanje izključitve ne sme biti daljše od: (a) trajanja izključitve, določenega v pravnomočni sodbi, če je v njej trajanje izključitve določeno; (b) petih let v primeru iz točke (d) člena 106(1); (c) treh let v primerih iz točk (b), (e) in (f) člena 106(1). Gospodarski subjekt je izključen, dokler je v eni od situacij iz točk (a) in (c) člena 106(1). Prvi pododstavek tega odstavka se ne uporablja, kadar obvestilo o izključitvi pošljejo organi in subjekti iz odstavka 5, za katere ne velja Direktiva 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta**. 5. Organi držav članic in tretjih držav, kot tudi ECB, EIB in Evropski investicijski sklad ter subjekti, ki sodelujejo pri izvrševanju proračuna v skladu s členoma 58 in 61: (a) Komisiji nemudoma sporočijo informacije o gospodarskih subjektih, ki so v eni od situacij iz točk (a), (b), (c), (d) ali (f) člena 106(1), vključno z informacijami o trajanju izključitve, in sicer samo, kadar je bila na njihovo lastno odgovornost izdana sodba ali upravna odločba, ki je postala pravnomočna; (b) preverijo, ali so v sistemu evidentirane izključitve, in to upoštevajo pri oddaji naročil, povezanih z izvrševanjem proračuna. V okviru ukrepov iz točke (c) člena 60(1) lahko Komisija izključi gospodarski subjekt in/ali naloži denarne kazni tudi na podlagi pogojev, določenih v odstavku 3 tega člena. 6. Komisija na svoji spletni strani objavi informacije, povezane z izključitvijo gospodarskih subjektov, kot jih je prejela od organov iz odstavka 5. Komisija lahko objavi informacije o izključitvi, ki jih je prejela iz drugih virov. 7. Komisija vsako leto obvesti Evropski parlament in Svet o skupnem številu tekočih izključitev in novih sklepov v zvezi z izključitvami. 8. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 210 v zvezi s podrobnimi pravili glede sistema Unije za zaščito finančnih interesov Unije, vključno s standardiziranimi postopki in podrobnimi informacijami, ki jih je treba objaviti, roki za izključitev, organizacijo odbora, trajanjem izključitve in denarnimi kaznimi. Člen 110 Oddaja naročil 1. Naročila se oddajo na podlagi meril za oddajo naročil, pod pogojem, da je javni naročnik preveril naslednje kumulativne pogoje: (a) ponudba je skladna z minimalnimi zahtevami, določenimi v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila; (b) kandidat ali ponudnik ni izključen na podlagi člena 106 ali zavrnjen na podlagi člena 107; (c) kandidat ali ponudnik izpolnjuje merila za izbor, določena v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila. 2. Javni naročnik naročilo odda na podlagi ekonomsko najugodnejše ponudbe. 3. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 210 v zvezi s podrobnostmi glede meril za izbor, meril za oddajo naročila in ekonomsko najugodnejše ponudbe. Na Komisijo se prenese tudi pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 210 v zvezi z dokumenti, ki dokazujejo pravno in poslovno sposobnost, ekonomsko in finančno sposobnost ter tehnično in strokovno usposobljenost, ter podrobnimi pravili o elektronskih dražbah in neobičajno nizkih ponudbah. Člen 111 Predložitev in ocenjevanje 1. Ureditev za predložitev ponudb je taka, da zagotavlja pravo konkurenco in zaupnost vsebine ponudb, dokler se ponudbe hkrati ne odprejo. 2. Komisija s primernimi sredstvi in ob uporabi člena 95 zagotovi, da lahko ponudniki vnesejo vsebino ponudb in vsa ustrezna dokazila v elektronski obliki (v nadaljnjem besedilu: e-javna naročila). Komisija redno poroča Evropskemu parlamentu in Svetu o napredku pri izvajanju te določbe. 3. Če javni naročnik meni, da je to ustrezno in sorazmerno, lahko zahteva, da ponudniki vnaprej predložijo jamstvo, da ne bodo umaknili ponudbe. 4. Javni naročnik odpre vse prijave za sodelovanje in ponudbe. Zavrne: (a) prijave za sodelovanje, ki niso bile prejete v roku za prejem ponudb; (b) ponudbe, ki niso bile prejete v roku za prejem ponudb ali jih je javni naročnik prejel že odprte. 5. Javni naročnik oceni vse prijave za sodelovanje ali ponudbe, ki v fazi odpiranja iz odstavka 4 niso bile zavrnjene na podlagi meril, določenih v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila, da bi oddal naročilo ali izvedel elektronsko dražbo. 6. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 210 v zvezi s podrobnimi pravili glede rokov za prejem ponudb in prijav za sodelovanje, dostopa do dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila, rokov za predložitev dodatnih informacij, rokov v nujnih primerih ter ureditve za predložitev ponudb in elektronskih katalogov. Na Komisijo se prenese tudi pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 210 v zvezi z možnostjo, da se zahteva garancija za resnost ponudbe, odpiranjem in ocenjevanjem ponudb in prijav za sodelovanje ter ustanavljanjem komisij za odpiranje in ocenjevanje. Člen 112 Stiki med postopkom 1. Med postopkom za oddajo javnega naročila vsi stiki med javnim naročnikom in kandidati ali ponudniki potekajo tako, da sta zagotovljena preglednost in enako obravnavanje. Po izteku roka za prejem ponudb ti stiki ne smejo povzročiti spremembe dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila ali bistvenih sprememb pogojev predložene ponudbe, razen če postopek iz člena 104(1) izrecno dovoljuje to možnost. 2. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 210 v zvezi s stiki, ki so dovoljeni med javnim naročnikom in kandidati ali ponudniki med postopkom za oddajo javnega naročila. Člen 113 Sklep o oddaji naročila ter obveščanje kandidatov in ponudnikov 1. Odgovorni odredbodajalec v skladu z merili za izbor in oddajo naročila, opredeljenimi v dokumentaciji v zvezi z oddajo javnega naročila, odloči, komu naj se naročilo odda. 2. Javni naročnik uradno obvesti vse kandidate ali ponudnike, katerih prijave za sodelovanje ali ponudbe so bile zavrnjene, o razlogih za zavrnitev in trajanju obdobja mirovanja iz člena 118(2). Za oddajo posebnih naročil na podlagi okvirne pogodbe s ponovnim odpiranjem konkurence javni naročnik obvesti ponudnike o rezultatih ocenjevanja. 3. Javni naročnik vsakega ponudnika, ki ni v nobeni od situacij za izključitev in katerega ponudba izpolnjuje pogoje iz dokumentacije v zvezi z oddajo javnega naročila, na njegovo pisno zahtevo obvesti o: (a) značilnostih in sorazmernih prednostih uspešne ponudbe ter imenu ponudnika, ki mu je bilo naročilo oddano, razen v primeru posebnega naročila na podlagi okvirne pogodbe s ponovnim odpiranjem konkurence; (b) napredku pri pogajanjih in dialogu s ponudniki. Vendar se lahko javni naročnik odloči, da nekaterih informacij ne objavi, če bi njihova objava ovirala izvajanje zakonodaje, bila sicer v nasprotju z javnim interesom ali če bi škodila upravičenim poslovnim interesom gospodarskih subjektov ali bi lahko vplivala na pošteno konkurenco med njimi. 4. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 210 v zvezi s podrobnimi pravili glede ocenjevalnega poročila, sklepa o oddaji naročila ter obveščanja kandidatov in ponudnikov. Člen 114 Preklic postopka za oddajo javnega naročila Javni naročnik lahko pred podpisom pogodbe prekliče postopek za oddajo naročila, ne da bi bili kandidati ali ponudniki upravičeni zahtevati odškodnino. Odločitev se utemelji in čim prej sporoči kandidatom ali ponudnikom. __________________ * Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1). ** Direktiva 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju in razveljavitvi Direktive 2004/18/ES (UL L 94, 28.3.2014, str. 65).“; (4) v poglavju 1 naslova V prvega dela se oddelek 4 nadomesti z naslednjim: „Oddelek 4 Izvajanje naročila, jamstva in korektivni ukrepi Člen 114a Izvajanje in spremembe naročila 1. Naročilo se ne sme začeti izvajati pred podpisom pogodbe. 2. Javni naročnik lahko bistveno spremeni naročilo ali okvirno pogodbo brez postopka za oddajo javnega naročila le v primerih, določenih v delegiranih aktih, sprejetih na podlagi te uredbe, ter pod pogojem, da se z bistveno spremembo ne spremeni predmet naročila ali okvirne pogodbe. 3. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 210 v zvezi s podrobnimi pravili glede podpisa pogodb in sprememb naročil. Člen 115 Jamstva 1. Razen v primeru naročil nizke vrednosti lahko javni naročnik, če meni, da je to ustrezno in sorazmerno, za vsak primer posebej in ob upoštevanju analize tveganja zahteva, da izvajalci predložijo jamstvo, da se doseže kar koli od naslednjega: (a) zmanjšajo finančna tveganja, povezana s plačili predhodnega financiranja; (b) zagotovi skladnost z bistvenimi pogodbenimi obveznostmi v primeru gradenj, blaga in kompleksnih storitev; (c) zagotovi popolna izvedba naročila po izplačilu razlike. 2. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 210 v zvezi s podrobnimi pravili glede jamstev, ki se zahtevajo od izvajalcev, vključno z merili za analizo tveganja. Člen 116 Resne napake, nepravilnosti in goljufije 1. Kadar se izkaže, da je v postopku prišlo do resnih napak, nepravilnosti ali goljufij, javni naročnik prekine postopek in lahko sprejme vse potrebne ukrepe, vključno s preklicem postopka. 2. Kadar se po podpisu pogodbe izkaže, da je v postopku ali pri izvajanju naročila prišlo do resnih napak, nepravilnosti ali goljufij, lahko javni naročnik prekine izvajanje naročila ali ga, kadar je ustrezno, odpove. Izvajanje naročila se lahko prekine tudi, da se preveri, ali je prišlo do resnih napak, nepravilnosti ali goljufij. Kadar je mogoče resne napake, nepravilnosti ali goljufije pripisati izvajalcu, lahko javni naročnik poleg tega zavrne izvršitev plačil ali izterja nepravilno izplačane zneske sorazmerno z resnostjo zadevnih resnih napak, nepravilnosti ali goljufij. 3. Urad OLAF izvaja pooblastilo, preneseno na Komisijo z Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (1), za opravljanje inšpekcij in pregledov na kraju samem v državah članicah in, v skladu z veljavnimi sporazumi o medsebojni pomoči in sodelovanju, v tretjih državah in v prostorih mednarodnih organizacij. 4. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 210 v zvezi s podrobnimi pravili glede prekinitve izvajanja pogodbe v primeru resnih napak, nepravilnosti ali goljufij ter opredelitve resnih napak in nepravilnosti. __________________ (5) (1) UL L 292, 15.11.1996, str. 2.“; člena 117 in 118 se spremenita: „Člen 117 Javni naročnik 1. Institucije se v primeru naročil, ki jih oddajo za svoj račun, štejejo za javne naročnike na centralni ravni v smislu točke (2) člena 2(1) Direktive 2014/24/EU. Institucije v skladu s členom 65 te uredbe prenesejo potrebna pooblastila za izvajanje nalog javnega naročnika. 2. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 210 v zvezi s podrobnimi pravili glede prenosa pooblastil za izvajanje nalog javnega naročnika. Člen 118 Mejne vrednosti, ki se uporabljajo, in obdobje mirovanja 1. Pri oddaji javnih naročil in podeljevanju koncesijskih pogodb javni naročnik upošteva mejne vrednosti, določene v točkah (a) in (b) člena 4 direktive 2014/24/EU, kadar izbere postopek iz člena 104(1) te uredbe. Od teh mejnih vrednosti je odvisna ureditev glede obveščanja javnosti iz odstavkov (1) in (2) člena 103 te uredbe. 2. Javni naročnik ob upoštevanju izjem in pogojev, ki se določijo v delegiranih aktih, sprejetih na podlagi te uredbe, v primeru naročil, ki presegajo mejne vrednosti iz odstavka 1, ne podpiše pogodbe ali okvirne pogodbe z uspešnim ponudnikom do izteka obdobja mirovanja . 3. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 210 v zvezi s podrobnimi pravili glede ločenih naročil in naročil po sklopih, ocene vrednosti javnih naročil in koncesijskih pogodb ter obdobja mirovanja pred podpisom pogodbe.“; (6) člena 119 in 120 se nadomestita z naslednjim: „Člen 119 Pravila o dostopu do javnih naročil V postopkih za oddajo javnih naročil lahko pod enakimi pogoji sodelujejo vse fizične in pravne osebe, ki spadajo na področje uporabe Pogodb, ter vse fizične in pravne osebe s sedežem v tretjih državah, ki so z Unijo sklenile poseben sporazum na področju javnih naročil, pod pogoji, določenimi v navedenem sporazumu. V postopkih za oddajo javnih naročil lahko sodelujejo tudi mednarodne organizacije. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 210 v zvezi s podrobnimi pravili glede dokazil, ki jih je treba predložiti v zvezi z dostopom do javnih naročil. Člen 120 Pravila za oddajo javnih naročil v okviru Svetovne trgovinske organizacije Če se uporablja večstranski sporazum o javnih naročilih, sklenjen v okviru Svetovne trgovinske organizacije, lahko v postopkih za oddajo javnih naročil sodelujejo tudi gospodarski subjekti s sedežem v državah, ki so ratificirale navedeni sporazum, pod pogoji, določenimi v navedenem sporazumu.“; (7) v členu 131 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim: „4. Odstavki 1, 2, 3 in 6 člena 106 ter člena 107 in 108 se uporabljajo tudi za vložnike vlog za nepovratna sredstva. Vložniki dajo izjavo, da niso v eni od situacij za izključitev iz člena 106(1) in člena 107 ali da so v eni od situacij iz člena 106(3). Člen 108 se uporablja tudi za upravičence.“; (8) v členu 131 se odstavek 5 črta; (9) v členu 131 se odstavek 6 nadomesti z naslednjim: „6. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 210 v zvezi s podrobnimi pravili o ureditvi glede vlog za nepovratna sredstva, dokazil, da vložnik ni v situaciji za izključitev, vložnikov, ki niso pravne osebe, pravnih oseb, ki so en vložnik, sklepov o izključitvi in denarnih kazni, meril za upravičenost in nepovratnih sredstev nizke vrednosti.“; (10) v odstavku 2 člena 138 se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim: „Pravila natečaja določajo vsaj pogoje za sodelovanje, vključno z merili za izključitev iz odstavkov 1, 2 in 3 člena 106 ter člena 107, merili za podelitev nagrade, zneskom nagrade, ureditvijo glede plačila ter pravico do sprejetja sklepa o izključitvi in naložitve denarnih kazni.“; (11) v členu 139 se vstavi naslednji odstavek 5a: „5a. Namenskim naložbenim nosilcem, finančnim posrednikom in končnim prejemnikom, ki so v eni od situacij iz točk (a), (b) in (d) člena 106(1) ter točk (b) in (c) člena 107(1), se finančna podpora ne odobri.“; (12) v členu 183 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim: „4. Kadar Skupno raziskovalno središče sodeluje v postopkih za dodelitev nepovratnih sredstev ali oddajo javnih naročil v skladu z odstavkom 1 tega člena, zanj ne veljajo pogoji iz člena 106, točk (a) in (b) člena 107(1), člena 108 in člena 131(4) glede določb o izključitvah in kaznih v zvezi z javnimi naročili in nepovratnimi sredstvi.“; (13) člena 190 in 191 se nadomestita z naslednjim: „Člen 190 Javna naročila za zunanje ukrepe 1. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 201 v zvezi s podrobnimi pravili glede javnih naročil za zunanje ukrepe. 2. Za naročila, ki jih zajema ta naslov, se uporabljajo določbe poglavja 1 naslova V prvega dela v zvezi s splošnimi določbami o javnih naročilih, ob upoštevanju posebnih določb o mejnih vrednostih in ureditvah za oddajo zunanjih naročil, ki se določijo v delegiranih aktih, sprejetih na podlagi te uredbe. Člena 117 in 120 se ne uporabljata za javna naročila, ki jih ureja to poglavje. To poglavje se uporablja za: (a) javna naročila, pri katerih Komisija ne oddaja naročil za svoj račun; (b) javna naročila s strani subjektov ali oseb, pooblaščenih v skladu s točko (c) člena 58(1), če je tako določeno v sporazumu o financiranju iz člena 189. 3. Postopki za oddajo javnih naročil se določijo v sporazumih o financiranju iz člena 189. 4. To poglavje se ne uporablja za ukrepe iz temeljnih aktov za posamezni sektor v zvezi s pomočjo za humanitarno krizno upravljanje ter ukrepi v okviru civilne zaščite in humanitarne pomoči. Člen 191 Pravila o dostopu do javnih naročil 1. V postopkih za oddajo javnih naročil lahko pod enakimi pogoji sodelujejo vse osebe, ki spadajo na področje uporabe Pogodb, in vse druge fizične ali pravne osebe v skladu s posebnimi določbami temeljnih aktov, ki urejajo sodelovanje zadevnega sektorja. V postopkih za oddajo javnih naročil lahko sodelujejo tudi mednarodne organizacije. 2. V primerih iz člena 54(2) se lahko v izjemnih okoliščinah, ki jih odgovorni odredbodajalec ustrezno utemelji, v postopkih za oddajo javnih naročil dovoli sodelovati tudi drugim državljanom tretjih držav poleg tistih iz odstavka 1 tega člena. 3. Kadar se uporablja sporazum o razširitvi trga za javna naročila blaga ali storitev, katerega pogodbenica je Unija, lahko v postopkih za oddajo javnih naročil, ki se financirajo iz proračuna, sodelujejo tudi fizične in pravne osebe s sedežem v tretjih državah poleg tistih iz odstavkov 1 in 2 pod pogoji iz navedenega sporazuma. 4. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 210 v zvezi s podrobnimi pravili glede sodelovanja v postopkih za oddajo javnih naročil.“; (14) v členu 204 se vstavi naslednji odstavek: „Za strokovnjake se uporabljajo odstavki 1, 3 in 5 člena 106, prvi pododstavek člena 106(6), člen 106(7) ter člena 107 in 108.“ Člen 2 Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, Za Evropski parlament Za Svet Predsednik Predsednik [1] Direktiva 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju in razveljavitvi Direktive 2004/18/ES (UL L 94, 28.3.2014, str. 65). [2] Direktiva 2014/23/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o podeljevanju koncesijskih pogodb (UL L 94, 28.3.2014, str. 1). [3] UL C , , str. . [4] Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (UL L 298, 26.10.2012, str. 1). [5] Direktiva 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju in razveljavitvi Direktive 2004/18/ES (UL L 94, 28.3.2014, str. 65). [6] Direktiva 2014/23/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o podeljevanju koncesijskih pogodb (UL L 94, 28.3.2014, str. 1). [7] Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str. 1). [8] Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 281, 23.11.1995, str. 31).