SL    SL SL 
 
SL    SL  KOMISIJA EVROP SKIH SKUPNOSTI 
Bruselj, 25.6.2008 
SEC(2008) 2102  
  
DELOVNI DOKUMENT SLUŽB KOMISIJE 
priložen 
 
SPOROČILU KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU 
EKONOMSKO-SOCIALNEMU OD BORU IN ODBORU REGIJ 
 
Najprej pomisli na male 
Akt za mala podjetja za Evropo  
 
Povzetek ocene u činka 
{COM(2008) 394 kon č.} 
{SEC(2008) 2101} 
 
SL 2   SL POVZETEK 
To poročilo o oceni u činka je priloženo predlogu  za „Akt za mala podjetj a“ za Evropo. Predlog je 
krovni element svežnja ukrepov, ki naj bi v celoti sp rostili potencial za rast in delovna mesta MSP v 
EU. 
Ta ocena u činka najprej povzema nekaj klju čnih ugotovitev iz literature  o pomembni vlogi, ki jo 
imajo MSP in podjetništvo za gospodarsko rast ter socialno in regionalno kohezijo. MSP 
zagotavljajo skoraj 70 % vseh delovnih mest v Evropi in so odgovorna za ve čino neto ustvarjenih 
delovnih mest. Poleg tega so MSP ter podjetn ištvo vedno bolj pomembni za gospodarsko rast v 
okviru na znanju temelje čega in globalnega gospodarstva. 
Kljub znatnemu napredku, ki je bil dos ežen zaradi celovite politike EU na podro čju MSP, ta ocena 
učinka kaže, da MSP v Evropi niso  v celoti izkoristile s vojih možnosti. Zlasti imajo MSP v EU še 
posebej nizko rast produkti vnosti, manj inovacij in po časnejšo rast po vstopu na  trg od primerljivih 
ameriških podjetij. Čeprav je obstoje ča politika EU na podro čju MSP uspešna in že rešuje številne 
od teh težav, slabša storilnost v primerjavi z ZDA kaže, da so še možnosti za izboljšave. 
Na podlagi te analize so bili zato pregledani obstoje či ukrepi, ki se že izvajajo ali pa se jih na črtuje, 
in ugotovljene številne preostale težave, ki vsaka zase ali skupaj ovi rajo uspešnost evropskih MSP. 
Seznam, ki zaradi velikega obsega in inte rdisciplinarne narave politike na podro čju MSP ni iz črpen, 
vsebuje dve kategoriji težav: 
• vprašanja usklajevanja in/ali izvajanja obstoje čih politik; 
• preostale tržne ali zakonoda jne vrzeli, ki jih obstoje če politike niso dovolj obravnavale. 
Spodnja preglednica vsebuje povzetek rezultatov pregleda usklajenosti:  
Ostale težave Težave pri izvajanju 
/usklajevanju Ostale tržne ali 
pravne vrzeli 
Vpliv prihodnje zakonodaje EU na MSP   
Heterogenost izvajanja na čela „najprej pomisli na male“ na 
nacionalni ravni, vklju čno z:  
– zagonom 
– stigmo neuspeha + ste čajnimi postopki.   
Podjetništvo je še vedno premalo poudarjeno v politikah na 
področju izobraževanja in usposabljanja   
Nezadostna raven podjetništva žensk   
Težak dostop MSP do trgov   
Dostop MSP do javnih naro čil in kultura razpisnih organov   
Težave MSP pri dostopu in uporab i standardov ter sodelovanju 
pri njihovem oblikovanju   
Nezadosten dostop do financiranja 
• Razpoložljivost dolžniško-lastniškega financiranja 
• Razpoložljivost mikrokreditov 
• Razdrobljenost tveganega kapitala   
Težave pri izkoriš čanju priložnosti, povezanih z okoljem   
Težave MSP pri dostopu do mednarodnih in zlasti hitro rasto čih 
trgov    
Na tej podlagi so bili zastavljeni številni cilji. Splošni cilj „Akta za mala podjetja“ je, da se v celoti 
izkoristijo potencial evropskih MSP za rast in de lovna mesta in njihove inovacijske zmogljivosti za 
 
SL 3   SL prispevek k ciljem prenovljenega lizbonskega partnerstva za rast in delovna mesta, sprejetega leta 
2005. 
Za dosego tega splošnega cilja in na podlagi ana lize ugotovljenih težav sta bili sprejeti dve razli čni 
vrsti posebnih ciljev, ki ju je mogo če povzeti na naslednji na čin: 
(1) Uspešnejše izvajanje na čela „najprej pomisli na mal e“ in usklajevanje obstoje čih politik s:  
• krepitvijo partnerstva z državami članicami za uspešneje izvaja nje in usklajevanje obstoje čih 
politik; 
• uveljavljanjem na čela „najprej pomisli na male“ pri oblikovanju politike na ravni EU in 
nacionalni ravni. 
(2) Obravnava preostalih zakonodajnih in tržnih vrzeli, s katerimi se spopadajo MSP v EU:  
• spodbujanje podjetništva s: 
– krepitvijo podjetništva in izboljš anjem podobe podjet nikov, med drugim v 
izobraževalnem sistemu; 
– spodbujanjem novih podjetnikov, zlasti žensk; 
• pospeševanje dostopa MSP do financ s:  
– krepitvijo razpoložljivosti mi krokreditov in dolžniško-lastni škega financiranja za MSP; 
– z manjšo razdrobljenostjo tveg anega kapitala na ravni EU; 
• povečanjem dostopa MSP do trgov z: 
– utrjevanjem prijaznejšega odnosa razpisnih organov do MSP; 
– izboljšanjem dostopa in uporabe standar dov ter sodelovanja MSP pri njihovem 
oblikovanju; 
• ozaveščanjem MSP o možnostih trajnostnih izde lkov in procesov s svetovanjem na podro čju 
okolja in energije; 
• izboljšanje dostopa MSP do mednar odnih trgov in zlasti hitro rasto čih trgov Kitajske in Indije. 
Na podlagi teh ciljev so bile oblikov ane možnosti politike. Vendar je mogo če zaradi posebne narave 
„Akta za mala podjetja“, ki je sv eženj raznovrstnih ukrepov (pravne in druge narave), oceniti samo 
dve možnosti: 
• prva možnost vklju čuje obstoje čo politiko EU na podro čju MSP, ki pretežno temelji na 
izmenjavi najboljše prakse in je usmerjena v podporne programe EU. Ta možnost „brez dodatnih 
ukrepov“ služi kot osnova za ocenjevanje druge možnosti; 
• druga možnosti pomeni izboljšanje obstoje če politike EU na podro čju MSP s pristopom 
političnega partnerstva z državami članicami ki naj bi izboljš al okvirne pogoje za MSP in 
podjetništvo ter vklju čeval ciljno usmerjene politike za reševanje preostalih tržnih in 
zakonodajnih vrzeli. Njen cilj je vzpostaviti resni čno politično dinamiko med EU in državami 
članicami, da postanejo MSP prednostna na loga ekonomskih politik kot del dolgoro čne vizije. 
To v bistvu najprej zahteva izboljšan pristop politike do MSP na ravni Skupnosti in držav članic, 
tako da se najprej oblikujejo zakonodaja in programi, ki se izvajajo tako, da se upoštevajo 
potrebe in posebne zna čilnosti MSP (na čelo „najprej pomisli na male“). Drugi č, sklop novih 
ukrepov se lahko združi v skladen okvir na podro čjih politike, kjer je bi la ugotovljena potreba po 
ukrepanju. 
Tretja možnost, ki so jo predlagali številne zainteresirane strani, bi vklju čevala oblikovanje in 
izvajanje celostnega pristopa S kupnosti k politiki MSP s pravno obvezujo čimi cilji in na čeli, ki jih 
je treba izvajati na ravni EU in držav članic, ter daljnosežne programe Skupnosti za reševanje 
 
SL 4   SL preostalih tržnih in zak onodajnih vrzeli, s katerimi se spopadajo MSP v EU. Ker pa so številna 
področja, pomembna za rasti MSP, pretežn o ali delno v pristojnosti držav članic (npr. 
izobraževanje, zagon, zakon o pla čilni nesposobnosti), bi dolo čanje pravno obvezujo čih ciljev 
očitno nasprotovalo na čelu subsidiarnosti, ki je  pogoj in predpostavka za  ukrepanje Skupnosti. Ta 
možnost zato ni bila izbrana za nadaljnjo analizo. 
Analiza u činkov posamezne možnosti je kvalitativna  ocena pozitivnih in negativnih u činkov. Kaže 
tudi, v kolikšnem obsegu lahko posamezna možnost reši preostala vprašan ja, ugotovljena pri 
opredelitvi problemov, navaja pa tu di morebitne ovire. Glede na to, da je predlog „Akta za mala 
podjetja“ sveženj ukrepov na številnih razli čnih podro čij in da bodo podrobni vplivi ukrepov, ki bi 
sicer zahtevali oceno u činka, posebej analizirani, kvantitativne analize ni bilo mogo če pripraviti. To 
bi zahtevalo zapleteno modeliranje, ki bi preseglo sorazmernost te ocene u činka in bi bilo povezano 
z visoko stopnjo negotovosti. Zato so se u činki možnosti primerjali na  kvalitativni podlagi, po 
možnosti pa je bila dana kvantitativna ocena u činkov na gospodarsko rast te r socialno in okoljsko 
razsežnost. 
Sklepna ugotovitev te ocene u činka je, da je najprimernejša druga možnost. Ta možnost bi 
omogočila znatno rast MSP, ustvarjanje delovnih me st in boljše varstvo okolja, hkrati bi bila 
stroškovno u činkovita in del lizbonskega pa rtnerstva za rast in delo vna mesta. Ta pristop bi 
omogočil uravnotežen pristop med lastništvom, ki je potrebno na vseh ravneh, in potrebno stopnjo 
medsebojnega pritiska z rednim spremljanjem politi čne zaveze na visoki ravni. Dejansko se bo 
izvajanje „Akta za mala podjetja“ za Evropo v okviru  partnerstva za rast in delovna mesta redno 
spremljalo, da se ukrepi s časoma prilagodijo in zagotovi stroškovna u činkovitost u činkov.