ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.9

Pojem zakonitosti, kot je omenjen v dokumentu Komisije, je preblag za obravnavanje položaja človekovih pravic. EESO meni, da so v tej zakonodaji potrebni močnejši instrumenti, na primer civilna odgovornost in zavarovanje. Uvoz EU bi moral vključevati merila za preverjanje delovnih pogojev, svobode združevanja in poštene obravnave delavcev. Poleg meril za trajnostno gospodarjenje z gozdovi in poleg krčenja gozdov je treba upoštevati pravice delavcev, zdravje in varnost, spol, predvidljivost poklicne poti, dostop do pravičnega pokojninskega sistema in kakovostnih delovnih mest za delavce v lesni industriji ter gozdne skupnosti in domorodna ljudstva. Pravična zemljiška posest in dostop do zemljišč bi morala biti prednostni nalogi. Mednarodno priznane človekove pravice morajo biti del postopkov potrebne skrbnosti, zahtev glede dajanja na trg in meril primerjalne analize, prisilno delo in delo otrok pa je treba skrbno spremljati in odpraviti. Člen 3(b) bi moral poleg zakonodaje države obsegati tudi mednarodno pomembne socialne klavzule in merila človekovih pravic, ki temeljijo na temeljnih konvencijah Mednarodne organizacije dela, zlasti na konvenciji št. 169 o domorodnih in plemenskih ljudstvih iz leta 1989 (C169) in konvenciji št. 184 o varnosti in zdravju v kmetijstvu iz leta 2001 (C184), ter drugih mednarodnih instrumentih človekovih pravic ( 4 ) . Enako velja za člen 10(2) predlagane uredbe.
3.19

EESO je seznanjen s tem, da bo za notranjo plovbo v EU, stavbni sektor in cestni promet še naprej veljala uredba o porazdelitvi prizadevanj in da bodo na te sektorje vplivali tudi drugi novi predpisi, zajeti v sveženj „Pripravljeni na 55“, kot so predlog direktive o energijski učinkovitosti ( 7 ) , direktiva o energiji iz obnovljivih virov ( 8 ) in zahteve glede emisij iz motornih vozil. Videti je, da bodo ravni emisij v okviru ETS za te sektorje tako štele med prizadevanja držav članic za izpolnjevanje obveznosti iz te uredbe. Prav tako je videti, da bodo države članice s tem obdržale regulativno sposobnost določanja dodatnih obveznosti za te sektorje, da bi tako pripomogle k izpolnjevanju obveznosti iz omenjene uredbe, pri čemer bodo hkrati veljale določbe iz uredbe, ki se nanašajo na prožnost in pravičnost. EESO zato opozarja, kako pomembno je, da Komisija in države članice usklajeno in pregledno obravnavajo povezavo med tema različnima sistemoma.
Točka 3.6 se v bistvu nanaša na brezplačne pravice, ki bi jih bilo treba najprej ohraniti, da bi panogam, zajetim v CBAM, omogočili večjo ogljično učinkovitost, čemur bi sledilo postopno zmanjšanje brezplačnih pravic. Zato bi bilo treba to določbo prestaviti tudi v sklepe in priporočila ter dodati „dokler se novi ukrep ne izkaže za učinkovitega“, kar krepi stališče, da bi bilo treba CBAM obravnavati kot dopolnilni instrument brezplačni dodelitvi pravic, dokler CBAM ne bo v celoti operativen, ki je hkrati učinkovit in ne bo povzročil selitve virov CO2. Tako bi zagotovili resnično enake konkurenčne pogoje za industrijo EU.
2.2

Kot je navedeno v obrazložitvenem memorandumu, bi uredba eIDAS zagotovila naslednje zaščite in koristi: (1) dostop do zelo varnih in zaupanja vrednih rešitev elektronske identitete, (2) zagotovilo, da lahko javne in zasebne storitve temeljijo na zanesljivih in varnih rešitvah elektronske identitete, (3) zagotovilo, da so fizične in pravne osebe opolnomočene za uporabo rešitev elektronske identitete, (4) zagotovilo, da so te rešitve povezane z različnimi atributi in omogočajo ciljno usmerjeno izmenjavo podatkov o identiteti, omejeni na potrebe določene zahtevane storitve, ter (5) sprejemanje kvalificiranih storitev zaupanja v EU in enakih pogojev za njihovo zagotavljanje. Predlagane spremembe so odraz povečanega povpraševanja po zanesljivih digitalnih čezmejnih rešitvah, ki temeljijo na potrebi po identifikaciji in avtentikaciji uporabnikov z visoko ravnjo zanesljivosti.
1.3

Odbor je zelo zaskrbljen zaradi avtoritarne usmeritve beloruske vlade ter obsoja vsakršno zatiranje in ustrahovanje državljanov, medijev, političnih strank, organizacij civilne družbe in socialnih partnerjev. Obsoja tudi to, kako je beloruska vlada organizirala premestitev oseb iz tretjih držav na svoje ozemlje, da bi tako izsilila prečkanje mej EU. To je nesprejemljivo dejanje izkoriščanja življenj in ambicij ranljivih oseb ter ogrožanja njihovega zdravja in varnosti.
EESO se zaveda številnih elementov, dejavnikov in okoliščin, ki vplivajo na kakovost dela in njegovo trajno zagotavljanje, ter je to navedel v svojem mnenju (11). Gre za elemente, kot so višina in predvidljivost plač delavcev, oblike in načini opravljanja dela, delovno okolje, varnost in zdravje pri delu, stabilnost zaposlitve, vseživljenjsko učenje, usposabljanje delavcev, urejen in predvidljiv delovni čas, varstvo pravic delavcev, ravnotežje med delovnim in zasebnim življenjem, aktiven in učinkovit socialni dialog in podobno.

EESO se zaveda številnih elementov, dejavnikov in okoliščin, ki vplivajo na kakovost dela in njegovo trajno zagotavljanje, ter je to navedel v svojem mnenju (11). Gre za elemente, kot so višina in predvidljivost plač delavcev, oblike in načini opravljanja dela, vključno s potrebo po različnih oblikah opravljanja dela in prožnosti v okviru socialnega dialoga, delovno okolje, varnost in zdravje pri delu, stabilnost zaposlitve, vseživljenjsko učenje, usposabljanje delavcev, urejen in predvidljiv delovni čas, varstvo pravic delavcev, ravnotežje med delovnim in zasebnim življenjem, aktiven in učinkovit socialni dialog in podobno.
C 105/150

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2009/65/ES glede uporabe dokumentov s ključnimi podatki s strani družb za upravljanje kolektivnih naložbenih podjemov za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP)

(COM(2021) 399 final – 2021/0219 (COD))

(2022/C 105/25)

Zaprosilo Svet Evropske unije, 1. 9. 2021 Pravna podlaga člen 53(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije Pristojnost strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju 20. 10. 2021 Plenarno zasedanje št. 564 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 218/0/11

Odbor se strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 564. plenarnem zasedanju 20. in 21. oktobra 2021 (seja z dne 20. oktobra) z 218 glasovi za in 11 vzdržanimi glasovi sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje.
1.1

Načrt Evropske komisije za digitalni kompas do leta 2030 je nastal v kritičnem trenutku za EU in ves svet. Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) pozdravlja to pobudo in cilj uporabe digitalnih tehnologij za izboljšanje življenja državljanov, ustvarjanje več delovnih mest, spodbujanje napredka in povečanje evropske konkurenčnosti. Pandemija je poudarila pomen in možnosti digitalnega razvoja ter potrebo po spremembah in spremenila naš način druženja in dela. EU mora te izzive ustrezno obravnavati. Strategija, načrt s konkretnimi cilji in sistem za merjenje napredka so nujni, da bi uresničili to, kar smo si zadali.
7.4

Ukrepi zapore so gostinstvo in hotelirstvo ter del živilske industrije (tj. hotele in restavracije ter druge dejavnosti, ki se izvajajo zunaj doma, dobavo hrane ter trgovce na debelo in drobno na turističnih območjih) spravili na kolena, kar bo imelo daljnosežne posledice. Poleg podjetij v tej industriji je prekinitev dejavnosti uničila tudi uveljavljeni sistem preskrbe s hrano, od katerega so bili odvisni mnogi kmetje in dobavitelji kmetijskih izdelkov. Dobavitelji svežih izdelkov so bili močno prizadeti; vina, sire in sveže meso visoke kakovosti, ki se običajno prodajajo v restavracijah, so nadomestili standardni izdelki iz supermarketov, ki so bili zaužiti doma (Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo, 2020; OECD, 2020). Nekateri proizvajalci so se odzvali tako, da so vstopili na maloprodajne ali spletne trge, kjer so v mnogih primerih sklenili zelo dobre kompromise in dogovore, toda mnogi se niso mogli prilagoditi in so izgubili stranke ter prihodke. Omejitve zaradi pandemije COVID-19 so močno prizadele tudi podeželski turizem, ki kmetom pogosto pomaga razpršiti njihove vire prihodkov.
4.6

EESO meni, da bi bilo treba prisluhniti organizacijam, ki se ukvarjajo s poslovnimi interesi, združenjem varstva potrošnikov in sindikatom, ter upoštevati njihova stališča, saj bodo morda vključeni v obravnavanje zadev v zvezi s konkurenco. Člen 20 akta o digitalnih trgih pooblašča Komisijo, da opravi razgovore in sprejema izjave. EESO predlaga, da se v tem členu jasno navedeta vključitev teh akterjev in njihova pravica, da se jih zasliši.
4.7

Za uspešen boj proti raku je potrebno tudi visokokakovostno izobraževanje v disciplinah, povezanih z rakom, pa tudi dobro sodelovanje med državami članicami in socialnimi partnerji na področju programov za spodbujanje izobraževanja ter znanj in spretnosti, ki jih podpira EU, kot sta multidisciplinarni program usposabljanja na področju raka in pakt Komisije za znanja in spretnosti. V načrtu bi bilo treba omeniti potrebo po stalnem strokovnem usposabljanju ter obveščanju in ozaveščanju zdravstvenih delavcev, tudi glede ravnanja z nevarnimi zdravili ter njihovega odmerjanja. Poleg tega so za zagotavljanje različnih storitev potrebni visoko izobraženi in usposobljeni strokovnjaki, tako pri postavljanju začetne diagnoze in pripravi načrta zdravljenja kot pri odmerjanju zdravil ter v kirurgiji in radiologiji, za uspešno oskrbo pa je bistveno tudi tesno sodelovanje med raziskovalci, zdravstvenimi delavci in bolniki. Za lažjo izmenjavo znanja je ključnega pomena tudi intenzivno sodelovanje s partnerji zunaj EU.
C 123/87

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi odločb Sveta 2003/17/ES in 2005/834/ES glede enakovrednosti poljskih pregledov in enakovrednosti nadzora nad postopki vzdrževanja sort poljščin, ki se izvajajo v Združenem kraljestvu

(COM(2020) 853 final – 2020/0379 (COD))

(2021/C 123/20)

Zaprosilo Evropski parlament, 18. 1. 2021 Svet, 8. 1. 2021 Pravna podlaga člen 43(2) in člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Pristojnost strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju 27. 1. 2021 Plenarno zasedanje št. 557 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) sprejeto soglasno

Odbor se strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 557. plenarnem zasedanju 27. in 28. januarja 2021 (seja z dne 27. januarja) soglasno sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje.
3.1.17

Države članice bi bilo treba spodbujati k izvajanju nacionalnih kampanj in programov izobraževanja in ozaveščanja, da bi zmanjšali diskriminacijo oseb z drugačno spolno usmerjenostjo in spolno identiteto ter se borili proti njej. V zvezi s tem bi morali nacionalni organi poskrbeti za vključevanje informacij o človekovih pravicah, vključno s spolno usmerjenostjo, spolno identiteto in izražanjem, v obvezne nacionalne učne načrte, da bi preprečili diskriminacijo, predsodke in stereotipe. Poleg tega bi morale osnovne in srednje šole zagotavljati celovito spolno vzgojo, s katero bi otroci in mladostniki pridobili znanje in spretnosti za bolj zdravo življenje in vzpostavljanje enakopravnih odnosov.
11.3

EESO ima resne pomisleke v zvezi z načrti, da bi Komisija in mreža ENTSO za električno energijo spodbujali standardizacijo in interoperabilnost med pretvorniki različnih proizvajalcev do leta 2028. Ta datum je prepozen, zlasti glede na to, da bo treba v vetrne elektrarne na morju do leta 2030 vgraditi zmogljivost 60 GW. EESO si želi, da bi izbrani datum omogočal realističen časovni okvir za razvoj standardov za opremo.
4.9

Pri ukrepih za omogočanje in opolnomočenje je poudarjena potreba po tem, da bi bili Evropejci v središču digitalnega desetletja. Namen ukrepa 7 je doseči širšo razpoložljivost avdiovizualne vsebine po vsej EU z začetkom dialoga z avdiovizualno industrijo in civilno družbo za dogovor o konkretnih korakih za izboljšanje čezmejnega dostopa do avdiovizualne vsebine in njene razpoložljivosti v EU ter odpravo geografskih omejitev pri dostopu do digitalnih vsebin z geografskim blokiranjem. EESO pozdravlja začetek tega dialoga, v katerem bo treba upoštevati potrebno varstvo avtorskih pravic in finančne omejitve avdiovizualne industrije.
4.19.3.

Upoštevajoč, da so nedonosna posojila nedonosna ne glede na razloge za težave pri plačilih in da je izredno težko ugotoviti, kateri posojilojemalci v težavah bodo dejansko hitro okrevali, ko bo pandemija obvladana, EESO priporoča, da se ohranijo kapitalske zahteve – vključno z uredbo o varovalnem mehanizmu za nedonosna posojila, katerega časovni razpored oblikovanja oslabitev in rezervacij že zdaj omogoča zelo postopno povečanje kapitala. To bo bankam omogočilo, da prenesejo izgube, ki so bodisi povezane s pandemijo bodisi z drugimi dejavniki, in bo ključni dejavnik za zmanjšanje verjetnosti za javne intervencije in reševanje bank na račun davkoplačevalcev. Vendar bi se lahko razmislilo o začasni prožnosti in njeni uporabi pri opredelitvi neplačila in predvidenem varovalnem mehanizmu za nedonosna posojila, da se ublažijo učinki krize zaradi COVID-19. Obenem bi to pomagalo preprečiti, da bi banke razprodale nedonosna posojila. EESO v zvezi s tem poudarja in predlaga, da se upoštevajo zastoj v civilnih sodiščih in druge zamude v civilnih postopkih povsod v Evropi.
3.1.

Digitalne finančne storitve so za evropske potrošnike in podjetja vse pomembnejše. Zaradi pandemije COVID-19 se je samo še povečal pomen digitalizacije v družbi in s tem tudi pri finančnih storitvah. Plačila so v ospredju digitalizacije finančnih storitev in nemoteno plačevanje je ključno za podjetnike in trgovce, saj jim omogoča uspešno ustanavljanje in rast podjetij. Pandemija je tudi pospešila trend brezgotovinskih plačil in plačil pri e-trgovanju ter povečala potrebo trgovcev na drobno, da uvedejo orodja za sprejemanje fizičnih, spletnih in mobilnih plačil prek več kanalov. Za uvedbo teh orodij so potrebne naložbe v informacijske sisteme in strojno opremo, kar dodatno bremeni zlasti male in srednje velike trgovce na drobno.
4.1

Večina projektnih partnerjev prihaja iz raziskovalnih organizacij (75 % skupnega financiranja projektov prihodnjih in nastajajočih tehnologij), katerih glavni namen ni industrializacija doseženih rezultatov. Okrepljena in trajna prizadevanja za usposabljanje bodo tudi pomemben dejavnik pri polnem izkoriščanju naslednjih superračunalnikov pred eksaravnijo in superračunalnikov na eksaravni, financiranih v okviru Skupnega podjetja EuroHPC, pa tudi prihodnjih generacij računalništva. Velik izziv je prehod z visokozmogljivostnega računalništva, osredotočenega na simulacijo, na integracijo visokozmogljivostnega računalništva v polni kontinuirani infrastrukturi IT, od računalništva na robu do visokozmogljivostnega računalništva. Za to bi bilo treba razviti trden odnos med skupnostjo visokozmogljivostnega računalništva in drugimi ekosistemi, kot so velepodatki, umetna inteligenca in internet stvari. Evropa je lahko na tem področju vodilna v svetu, če se bo nadaljeval zagon, ki ga je ustvaril program Obzorje 2020.
5.6

EESO pozdravlja stališče Komisije (str. 16), da letalski in pomorski sektor sodita v okvir ukrepov na ravni celotnega gospodarstva, ki jih je treba obravnavati v okviru Pariškega sporazuma. Ta dva načina prevoza po vsem svetu sta skupaj z nekaterimi industrijskimi emisijami trenutno najdlje od stroškovno učinkovitih novih nefosilnih goriv, čeprav potekajo obetavni poskusi. Letalski in ladijski promet je prav tako težko regulirati z nacionalno ali celo evropsko zakonodajo, velik del njunih emisij pa ostane zunaj ozemlja EU. Glede na to, da so se mednarodne emisije EU iz plovil in letal od leta 1990 povečale za več kot 50 %, podpiramo osredotočenost Komisije na iskanje konstruktivnih načinov za vključitev letalskega in ladijskega prometa v podnebno politiko EU. Letalski promet v državah članicah EU in med njimi je že vključen v evropski sistem trgovanja z emisijami, Komisija pa trenutno ocenjuje, ali bi bilo mogoče vanj podobno vključiti tudi ladijski promet. Glede emisij zunaj ozemlja EU Odbor podpira cilj Komisije, da bo proaktivna pri delu organizacij OZN, kot sta Mednarodna pomorska organizacija in Mednarodna organizacija civilnega letalstva, da bi našli učinkovite in zavezujoče svetovne sheme za zmanjšanje emisij.
C 10/67

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2018/848 o ekološki pridelavi glede datuma začetka njene uporabe in nekaterih drugih datumov iz navedene uredbe

(COM(2020) 483 final – 2020/0231 (COD))

(2021/C 10/13)

Zaprosilo Evropski parlament, 14. 9. 2020 Svet, 14. 9. 2020 Pravna podlaga člena 43(2) in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Pristojnost strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju 29. 10. 2020 Plenarno zasedanje št. 555 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 209/0/9

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 555. plenarnem zasedanju 27., 28. in 29. oktobra 2020 (seja z dne 29. oktobra) z 209 glasovi za in 9 vzdržanimi glasovi sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje.
3.1

Spremni dokument k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 924/2009 glede nekaterih nadomestil za čezmejna plačila v Uniji in nadomestil za pretvorbo valut Čezmejna plačila so ključna za povezovanje gospodarstva EU in pomembna pri zagotavljanju, da imajo državljani in podjetja iz vseh držav članic EU enake pravice na enotnem trgu ( 6 ) . Plačila so dejansko ključni element enotnega trga, ki zajema prosti pretok blaga, oseb, storitev in kapitala. Kot je navedeno v delovnem dokumentu služb Komisije ( 7 ) , visoka nadomestila za čezmejna plačila ustvarjajo ovire na enotnem trgu, saj dejansko ovirajo čezmejne dejavnosti gospodinjstev (nakupe blaga/storitev v drugem valutnem območju) in podjetij (sodelovanje z dobavitelji v tujini, pridobivanje strank iz drugih valutnih območij). Visoki stroški čezmejnih plačil poleg tega ustvarjajo dve kategoriji uporabnikov plačilnih storitev: tistih v euroobmočju, ki lahko s svojimi plačili dosežejo večino posameznikov in podjetij v EU z zelo nizkimi stroški, ter kategorijo uporabnikov v državah zunaj euroobmočja, ki lahko s poceni plačili dosežejo le omejeno število posameznikov in podjetij. Ti vprašanji je mogoče najučinkoviteje obravnavati z zakonodajnim ukrepom na ravni EU, kar je v skladu s cilji Pogodb.
6.2.1

Politika za vse regije: tri četrtine naložb kohezijske politike se osredotoča na najmanj razvite regije, hkrati pa se ohranijo sredstva za regije v industrijskem prehodu in za najbolj oddaljene regije EU. Poleg tega je bilo povečano čezmejno sodelovanje in okrepljena vloga mest, metropolitanskih območij in lokalnih pobud, nova prednostna naloga pa je bila približati Evropo državljanom. Kljub splošnemu zmanjšanju proračuna EU bi morali sredstva še naprej usmerjati na najrevnejše države članice in regije. To je v predlogu Komisije še bolj poudarjeno kot v sedanjem obdobju in najrevnejše države članice še vedno prejmejo veliko več kot razvitejše države članice. Podpora bo zagotovljena na področjih, ki jo najbolj potrebujejo – 62 % sredstev za delovna mesta in rast je bilo namenjenih za manj razvite regije (v letih 2014–2020 je bil ta delež 52 %). Kljub proračunskim omejitvam je bilo mogoče zagotoviti realno večje dodelitve za manj razvite regije (+ 8 %) in regije v prehodu (+ 17 %) glede na sredstva, dodeljena leta 2018. To je bistvo kohezijske politike: uresničevanje načela solidarnosti.
3.1

EESO ponovno izraža podporo vsem pobudam, katerih cilj je zmanjšanje emisij onesnaževal in izboljšanje kakovosti zraka, zlasti pa uvedbo emisijskih standardov, znanih kot standardi Euro, v prometni sektor. Bistveno je omejiti emisije onesnaževal, kot so ogljikov monoksid, dušikovi oksidi, ogljikovodiki in mikrodelci.
1.8

EESO meni, da je program InvestEU posebno primeren za zagotavljanje dolgoročnega financiranja in podporo politikam Unije pri okrevanju po globoki gospodarski in socialni krizi. Odbor poudarja, da je pomembno jasno opredeliti, kateri projekti so upravičeni do podpore iz novega petega sklopa, saj je to bistveno za zagotavljanje dopolnjevanja drugih štirih sklopov politike. EESO zagovarja širšo opredelitev inovacij, ki presega informacijsko tehnologijo in digitalizacijo. Mala in srednja podjetja (MSP) ter zlasti mikropodjetja in mala podjetja je trenutna kriza močno prizadela, zato bi morala biti izrecno upravičena do podpore v okviru novega petega sklopa. Za to je bistveno strukturno sodelovanje med izvajalskimi partnerji ter organi na evropski, nacionalni in regionalni ravni.
Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o nadzoru nabave in posedovanja orožja (kodificirano besedilo)

(COM(2020) 48 final – 2020/0029 (COD))

(2020/C 311/06)

Zaprosilo Evropski parlament, 9. 3. 2020 Svet, 27. 2. 2020 Pravna podlaga člen 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije Pristojnost strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju 10. 6. 2020 Plenarno zasedanje št. 552 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 210/0/4

Odbor se strinja z vsebino predloga, poleg tega je to vprašanje že obravnaval v svojih prejšnjih mnenjih CES 1166/1987 (1), CESE 1157/2006 (2) in CESE 6789/2015 (3), zato je na 552. plenarnem zasedanju 10. in 11. junija 2020 (seja z dne 10. junija) z 210 glasovi za in 4 vzdržanimi glasovi sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje in zavzeti enako stališče kot v navedenih dokumentih.

V Bruslju, 10. junija 2020 Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Luca JAHIER

(1) UL C 35, 8.2.1988, str. 5.

(2) UL C 318, 23.12.2006 str. 83.

(3) UL C 264, 20.7.2016, str. 77.
5.6

EU bi morala v vseh državah članicah odločno spodbujati in finančno podpirati ukrepe za medijsko pismenost vseh generacij v družbi in usposabljanje, ki ga izvajajo novinarji in ki je organizirano zanje. To bi morala izvajati sistematično in v tesnem sodelovanju z nacionalnimi izobraževalnimi institucijami ter neodvisnimi nacionalnimi agencijami, odgovornimi za zakonodajo o medijih. Glede na vse hujše grožnje, ki so posledica razširjenih in pogosto zlonamernih dezinformacij, je cilj storiti hiter in velik korak na poti do večje medijske pismenosti Evropejcev.
C 14/130

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2017/2403 glede dovoljenj za ribolov za plovila Unije v vodah Združenega kraljestva in ribolovnih operacij ribiških plovil Združenega kraljestva v vodah Unije

(COM(2019) 398 final – 2019/0187(COD))

(2020/C 14/20)

Zaprosilo Evropski parlament, 16.9.2019 Svet Evropske unije, 16.9.2019 Pravna podlaga člena 43(2) in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Pristojnost strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju 25. in 26.september 2019 Plenarno zasedanje št. 546 Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) 123/0/4

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 546. plenarnem zasedanju 25. in 26. septembra 2019 (seja z dne 25. septembra) s 123 glasovi za, brez glasov proti in 4 vzdržanimi glasovi sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje.
3.6.3

V študiji Evropskega parlamenta, omenjeni v točkah 2.3 in 3.6.1, so poudarjene druge vrste tveganj, ki jih predstavljajo sheme državljanstva in prebivanja za vlagatelje, kot so makroekonomska tveganja zaradi nestanovitnosti tovrstnih naložbenih tokov, socialno-ekonomska tveganja, ki so posledica dvigovanja cen na nepremičninskem trgu, ali politična tveganja, med njimi krhanje zaupanja v evropske institucije in ugleda državljanstva EU, kar bi lahko v prihodnosti ogrozilo mobilnost evropskih državljanov in svobodo gibanja. Poleg tega je izpostavljena nevarnost, da bi se povečala diskriminacija med kategorijami migrantov. Zato je pomembno, da države članice pojasnijo, kakšna tveganja so pripravljene sprejeti glede na pričakovane koristi in učinek, ter da izvajajo redne ocene učinka, s katerimi bi zagotovile, da koristi prevladajo nad tveganji.