[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 7.3.2011

COM(2011) 72 konč.

2011/0046 (NLE)

Predlog

SKLEP SVETA

o okvirnem programu Evropske skupnosti za atomsko energijo za dejavnosti na področju jedrskih raziskav in usposabljanja (2012–2013) {COM(2011) 71 final}{COM(2011) 73 final}{COM(2011) 74 final}{SEC(2011) 204 final}

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. OZADJE PREDLOGA

1.1 Razlogi za predlog in njegovi cilji

Na podlagi Pogodbe Euratom so raziskovalni programi na področju jedrske energije omejeni na 5 let. Veljavna zakonodaja bo prenehala veljati konec leta 2011. Predlog, ki spremlja ta memorandum, se nanaša na sprejetje sklepa Sveta o okvirnem programu Euratom za obdobje 2012–2013.

Okvirni program Euratom vključuje raziskovalne dejavnosti na področju jedrske energije (fuzijo in fisijo) in zaščite pred sevanjem. V programu je določen skupni proračun za neposredne in posredne ukrepe, zastavljeni so cilji dejavnosti raziskav in razvoja ter opredeljeni instrumenti za podporo slednjim. Podrobni znanstveni cilji so opredeljeni v posebnih programih.

Splošni cilj predloga je zagotoviti nadaljevanje dejavnosti raziskav in usposabljanja, ki jih financira EU, na področju jedrske znanosti in tehnologije v obdobju 2012–2013, s čimer naj bi ohranili učinkovite in uspešne programe, prek katerih se trenutno spodbujajo in usklajujejo dejavnosti v državah članicah, s ciljem, da bi čim bolj povečali dodano vrednost EU.

Okvirni program Euratom je na primer ključnega pomena, če želi Evropa čim bolj povečati koristi naložb v mednarodni termonuklearni poskusni reaktor (ITER), ki je sedaj v fazi izgradnje in potrebuje nadaljnjo podporo evropskega programa raziskav na področju fuzijske energije.

Raziskave, ki jih sofinancira Euratom, so pomembne tudi pri krepitvi varnosti, učinkovitosti virov in stroškovne učinkovitosti jedrske fisije in drugih vrst uporabe sevanja v industriji in medicini. Obenem nekateri raziskovalni projekti igrajo pomembno vlogo pobudnikov v okviru nedavno uvedene evropske industrijske pobude za trajnostno jedrsko energijo (ESNII), ene od šestih evropskih industrijskih pobud, ki potekajo v okviru Evropskega strateškega načrta za energetsko tehnologijo (načrt SET) v letu 2010.

Predlogi za okvirni program Euratom so jasno povezani s cilji strategije Evropa 2020 in Energija 2020. S podporo predtržnim raziskavam in olajševanju prenosa tehnologije med akademsko sfero in industrijo bo okvirni program Euratom prispeval k izvajanju pobude za „Unijo inovacij“, z bistvenim izboljšanjem splošne trajnosti jedrske energije pa k izvajanju pobude za „Evropo, gospodarno z viri“. Ker program obenem v vseh svojih dejavnostih poudarja usposabljanje in spodbuja konkurenčnost obstoječe jedrske industrije ter ustvarja nov sektor visokotehnološke industrije posebej za fuzijsko energijo, bo prispeval k rasti in odpiranju novih delovnih mest na številnih področjih.

Predlogi za okvirni program Euratom pomenijo nadgradnjo sklepov Evropskega sveta z dne 4. februarja 2011, s katerimi so se EU in njene države članice dogovorile, da bodo spodbujale naložbe v obnovljive, varne in trajnostne nizkoogljične tehnologije ter se posvetile uresničevanju prednostnih nalog na področju tehnologije, kot so zastavljene v načrtu SET. Tako jedrska fisija kot fuzija sta v načrtu SET opredeljeni kot energetski tehnologiji, ki ju mora Evropa ohranjati, razvijati in uvajati, da bo lahko izpolnila svoje kratko- in dolgoročne energetske cilje.

V predlogih za okvirni program Euratom (2012–2013) se upošteva postopek poenostavitve, ki ga je Komisija uvedla leta 2010 in zaradi katerega bodo sedanji in bodoči raziskovalni programi privlačnejši in dostopnejši za najboljše raziskovalce ter najinovativnejše družbe. Ukrepi za poenostavitev v okviru okvirnega programa Euratom (2012–2013) se bodo izvajali prek Sklepa Komisije C(2011)174 z dne 24. januarja 2011.

1.2 Proračun za okvirni program Euratom (2012–2013), vključno z mednarodnim termonuklearnim poskusnim reaktorjem (ITER)

Predlogi za okvirni program Euratom v obdobju 2012–2013 predstavljajo splošni okvir za raziskovalne dejavnosti na področju jedrske energije in določajo primeren proračun. Ker pa so stroški projekta ITER bistveno narasli, so se okvirna odobrena sredstva, ki so bila prvotno predvidena za jedrske raziskave v večletnem finančnem okviru za obdobje 2007–2013, izkazala za nezadostna.

Porast stroškov projekta ITER je bil temeljito obravnavan v sporočilu Komisije z naslovom „Stanje projekta ITER in možnosti za naprej“[1]. Če ne bi bil sprejet sklep o povečanju proračuna projekta ITER, bi bil prispevek Euratoma k temu projektu omejen na sredstva, odobrena na podlagi prej navedenega večletnega finančnega okvira, zaradi česar Euratom ne bi mogel izpolniti svojih pravnih obveznosti v okviru sporazuma o projektu ITER.

V svojih sklepih z dne 12. julija 2010 je Svet ponovno potrdil svojo zavezanost projektu ITER. Potrdil je, da je treba povečati finančna sredstva za projekt, in oblikoval nekatere smernice za zmanjšanje in upravljanje stroškov projekta. Svet je tako pristal na omejitev evropskega prispevka k fazi izgradnje ITER do leta 2020 na 6,6 mrd. EUR (v vrednosti iz leta 2008). V to je vključenih 1,4 mrd. EUR v obdobju 2012–2013. Svet je obenem pooblastil Komisijo, naj podpre sprejetje osnove za ITER, zaradi česar je Komisija sprejela predlog o spremembi večletnega finančnega okvira, v katerem bi se upoštevale potrebe po dodatnem financiranju ITER[2].

Na izrednem zasedanju Sveta o projektu ITER dne 28. julija 2010 je bila osnova sprejeta. O podpori Euratoma se je odločalo ad referendum . Evropski parlament in Svet morata spremembe, ki jih je predlagala Komisija, še potrditi.

Po predlogu Komisije o spremembi večletnega finančnega okvira je Svet novembra 2010 dosegel sporazum o uporabi obstoječih stopenj iz proračuna za leto 2010 ter prerazporeditvi znotraj večletnega finančnega okvira in sedmega okvirnega raziskovalnega programa EU, s čimer se potrebe po dodatnem financiranju ITER krijejo na stopnji 1,3 mrd. EUR, kar je 100 mio. EUR manj od potrebnih 1,4 mrd. EUR, ki jo v svojih sklepih z dne 12. julija 2010 navaja Svet. Čeprav bo tako za obdobje 2012–2013 danih na voljo 100 mio. EUR manj sredstev, to ni v nasprotju z zavezo Sveta, da Evropa k stroškom za izgradnjo ITER prispeva 6,6 mrd. EUR, in ne pomeni, da se Svet tej svoji zavezi odpoveduje.

V okviru spravnega postopka za proračun za leto 2011 in povezane razprave o instrumentu za prilagodljivost proračunski organ ni dosegel sporazuma o dodatnem evropskem financiranju projekta ITER. Zato bo na podlagi predloga Komisije[3] tekom leta 2011 treba čimprej doseči sklep o tej zadevi.

Komisija predlaga, da se zakonodajni postopek glede predlogov za okvirni program Euratom za obdobje 2012–2013 izvede hkrati s tekočo razpravo o proračunu za ITER in proračunu za leto 2012. Sporazum o dodatnem financiranju bo omogočil hitro sprejetje raziskovalnega programa Euratom v letu 2011, ta odločitev pa bo pomembna z vidika ohranjanja podpore Euratoma izkoriščanju jedrskih objektov, kot so direktni ukrepi Skupnega evropskega torusa (JET) in Skupnega raziskovalnega središča (JRC).

1.3 Vsebina okvirnega programa Euratom za obdobje 2012–2013

Ta okvirni program je del zakonodajnega paketa, ki vsebuje predloge sklepov za sam okvirni program in dva posebna programa (za neposredne in posredne ukrepe) ter pravila za udeležbo. V programu so predstavljeni znanstveni in tehnološki cilji raziskovalnih dejavnosti, zapisana so tudi ustrezna pravila za udeležbo raziskovalnih organizacij, univerz in industrije. Program bo obsegal izgradnjo ITER, pripadajoči program raziskav na področju fuzijske energije, dejavnosti raziskav na področju fisije in zaščite pred sevanjem ter neposredne ukrepe JRC na področju jedrske varnosti in zaščite.

Okvirni program Euratom za obdobje 2012–2013 vsebuje približno enake znanstvene, tehnične in strateške cilje, prav tako temelji na enakih shemah financiranja kot trenutni sedmi okvirni program Euratom za obdobje 2007–2011. Kljub temu se je program v zadnjih petih letih razvijal, zato je v njem treba upoštevati rezultati zadnjih raziskav ter nov politični okvir in prizorišče raziskovanja v Evropi. V političnem smislu je bil najpomembnejši napredek sprejetje in potrditev načrta SET kot dela širšega portfeljnega pristopa k reševanju prihodnjih energetskih izzivov.

Širši cilji okvirnega programa Euratom za obdobje 2012–2013 so:

- na področju raziskav fuzijske energije: razvijati tehnologije za varen, trajnosten, okoljsko odgovoren in gospodarno izvedljiv energijski vir;

- na področju jedrske fisije in zaščite pred sevanjem: povečati varnost, učinkovitost virov in stroškovno učinkovitost jedrske fisije in drugih vrst uporabe sevanja v industriji in medicini ter okrepiti jedrsko varnost (z zaščitnimi ukrepi na jedrskem področju, neširjenjem, bojem proti nezakonitemu trgovanju in jedrsko forenziko).

2. REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCENA UČINKA

2.1 Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi

V skladu s Pogodbo Euratom se je Komisija posvetovala z Znanstvenim in tehničnim odborom Euratom. Predlog okvirnega programa Euratom temelji tudi na rezultatih posvetovanj s Svetom o ITER.

2.2 Zbiranje in uporaba izvedenskih mnenj

Komisija je pri pripravi okvirnega programa Euratom uporabila različne vire, med njimi:

- vmesne ocene sedmega okvirnega programa Euratom, ki so jih izvedli neodvisni strokovni odbori;

- poročilo za Evropski sporazum za razvoj fuzije na podlagi ugotovitev ad hoc študijske skupine o prihodnosti programa za raziskave in razvoj fuzije;

- prispevke sveta guvernerjev JRC;

- prispevke o širitvi sedmega okvirnega programa Euratom in pripravi prihodnjih raziskovalnih programov s strani Znanstvenega in tehničnega odbora Euratom;

- poročila, kot so dokumenti o strategijah in agende strateškega raziskovanja, ki so jih pripravile tehnološke platforme/tehnični forumi na področju jedrske energije: tehnološka platforma za trajnostno jedrsko energijo (SNETP)[4], tehnološka platforma za odlaganje odpadkov v geološke formacije (IGD-TP)[5] in multidisciplinarna evropska pobuda za manjšo izpostavljenost (MELODI)[6].

2.3 Ocena učinka

V skladu s členom 21 pravil za izvajanje finančne uredbe (Uredba Komisije št. 2342/2002) je Komisija izvedla predhodno oceno. Ker je cilj tega predloga nadaljevati z dejavnostmi okvirnega programa Euratom v obdobju 2012–2013 po isti finančni perspektivi, je bila zahteva po oceni učinka opuščena.

3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA

3.2 Pravna podlaga

Pravna podlaga tega okvirnega programa je v členih 1, 2, 4 in 7 Pogodbe Euratom.

3.2 Načeli subsidiarnosti in sorazmernosti

Dodana vrednost sodelovanja skupnosti Euratom v raziskavah jedrske energije je neločljivo povezana s čezmejnimi učinki, ekonomijami obsega ter prispevanjem k reševanju neuspešnosti trga. Projekti Euratoma na področjih fisije, fuzije in zaščite pred sevanjem lahko raziskavam omogočijo doseganje zahtevane „kritične mase“ ter hkrati zmanjšajo gospodarsko tveganje in povečajo zasebne naložbe. Ukrepi Euratoma imajo ključno vlogo tudi pri čezmejnem prenosu spretnosti in znanja s področja jedrske energije, saj s krepitvijo zmogljivosti, kakovosti in konkurence v vsej Evropi pomagajo spodbujati odličnost na področju raziskav in inovacij, z usposabljanjem, mobilnostjo in poklicnim razvojem pa izboljšujejo človeške kapacitete.

4. POSLEDICE ZA PRORAČUN

V „oceni finančnih posledic zakonodajnega predloga“, ki je priložena k temu predlogu sklepa, so določene proračunske posledice ter potrebni človeški in upravni viri.

2011/0046 (NLE)

Predlog

SKLEP SVETA

o okvirnem programu Evropske skupnosti za atomsko energijo za dejavnosti na področju jedrskih raziskav in usposabljanja (2012–2013)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 7 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta[7],

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora[8],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Skupna nacionalna in evropska prizadevanja na področju raziskav in usposabljanja so bistvenega pomena za pospeševanje in zagotavljanje gospodarske rasti in dobrega počutja državljanov Evrope.

(2) Okvirni program Evropske skupnosti za atomsko energijo za dejavnosti na področju jedrskih raziskav in usposabljanja v obdobju 2012–2013 (v nadaljnjem besedilu: okvirni program (2012–2013)) mora dopolnjevati druge dejavnosti Unije na področju raziskovalne politike, ki so potrebne za izvajanje strategije Evropa 2020, kot je zastavljena v sporočilu Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020: Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“[9], zlasti tiste dejavnosti, ki zadevajo izobraževanje, usposabljanje, konkurenčnost in inovacije, industrijo, zaposlovanje in okolje.

(3) Okvirni program (2012–2013) mora temeljiti na dosežkih sedmega okvirnega programa Skupnosti, ki je bil sprejet s Sklepom Sveta 2006/970/Euratom z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom) za dejavnosti na področju jedrskih raziskav in usposabljanja (2007–2011)[10], pri ustvarjanju Evropskega raziskovalnega prostora ter razvijanju ekonomije in družbe znanja v Evropi.

(4) Okvirni program (2012–2013) mora prispevati k uresničevanju Unije inovacij, ki je ena od vodilnih pobud v okviru strategije Evropa 2020, sprejeta pa je bila s sporočilom Komisije z dne 6. oktobra 2010 z naslovom „Vodilna pobuda iz strategije Evropa 2020 Unija inovacij“[11]; k njenemu uresničevanju mora prispevati s krepitvijo konkurence za znanstveno odličnost in pospeševanjem uvajanja glavnih inovacij na področju jedrske energije s ciljem reševanja izzivov, povezanih z energijo in podnebnimi spremembami.

(5) Energetska politika za Evropo priznava možen prispevek jedrske energije na področjih konkurenčnosti, zmanjševanja izpustov CO2 in varne preskrbe. Evropski strateški načrt za energetsko tehnologijo (načrt SET), kot je opredeljen v sporočilu Komisije z dne 22. novembra 2007 z naslovom „Evropski strateški načrt za energetsko tehnologijo (načrt SET) – Na poti k prihodnosti z nizkimi emisijami ogljika“[12], je spodbudil hitrejši razvoj portfelja nizkoogljičnih tehnologij. Tehnologije jedrske energije so vključene v ta portfelj, saj imajo največji potencial za uresničitev kratkoročnih in dolgoročnih energetskih in podnebnih ciljev.

(6) Načrt SET priznava, da sta na področju jedrske fisije glavna tehnološka izziva Unije pri njenem uresničevanju dogovorjenih energetskih ciljev za leto 2020 ohranjanje konkurenčnosti v fisijskih tehnologijah in zagotavljanje dolgoročnih rešitev ravnanja z odpadki. Za doseganje cilja o nizkoogljični družbi v letu 2050 načrt SET Komisiji naroča, naj dokonča priprave za predstavitev nove (četrte) generacije fisijskih reaktorjev za večjo trajnost. Načrt SET je zlasti privedel do ustanovitve evropske industrijske pobude za trajnostno jedrsko fisijo.

(7) Na področju fuzije načrt SET priznava pomen projekta ITER in potrebo po zgodnji vključitvi industrije v pripravo predstavitvenih ukrepov. Dolgoročni strateški cilj raziskav na področju fuzije se nadaljuje s „predstavitveno“ fuzijsko elektrarno DEMO.

(8) Evropski svet je na zasedanju dne 4. februarja 2011 sklenil, da bodo EU in njene države članice spodbujale naložbe v obnovljive, varne in trajnostne nizkoogljične tehnologije ter se posvetile izvajanju prednostnih nalog na področju tehnologije, kot so zastavljene v Evropskem strateškem načrtu za energetsko tehnologijo (načrtu SET).

(9) Euratom je pripravil enoten in polno povezan program raziskav na področju fuzije, ki prevzema vodilno mednarodno vlogo pri razvoju fuzije kot vira energije.

(10) Po Sklepu Sveta z dne 20. decembra 2005 o odobritvi pristopa Evropske skupnosti za atomsko energijo k okvirnemu sporazumu mednarodnega foruma o četrti generaciji reaktorjev je Skupnost 11. maja 2006 pristopila k mednarodnemu forumu o okvirnem sporazumu za četrto generacijo. Ta forum usklajuje večstransko sodelovanje v raziskavah predprojektnih zasnov pri številnih naprednih jedrskih sistemih. Skupnost je zato zavezana k mednarodnemu sodelovanju na tem področju, ki je obenem tesno povezano z načrtom SET.

(11) Svet v svojih sklepih o potrebi po strokovnem znanju na področju jedrske energije, ki jih je sprejel na zasedanju 1. in 2. decembra 2008, priznava, da je v Skupnosti treba ohraniti visoko raven usposabljanja na področju jedrske energije.

(12) Komisija je leta 2010 prejela končna poročila o zunanji oceni izvajanja in rezultatov dejavnosti Skupnosti na področju jedrskih raziskav v obdobju 2007–2009, ki zajemajo tako neposredne kot posredne ukrepe.

(13) V skladu s sporazumom z dne 21. novembra 2006 za ustanovitev mednarodne organizacije za fuzijsko energijo ITER za skupno izvajanje projekta ITER[13], mora biti izvedba projekta ITER glavna vsebinska točka raziskovalnih dejavnosti na področju fuzije v okvirnem programu (2012–2013).

(14) Dejavnosti Skupnosti za uresničitev projekta ITER, zlasti tiste, ki so potrebne za izgradnjo reaktorja ITER v kraju Cadarache ter za raziskave in razvoj na področju tehnologije ITER v času trajanja okvirnega programa (2012–2013), mora v skladu z Odločbo Sveta 2007/198/Euratom z dne 27. marca 2007 o ustanovitvi Evropskega skupnega podjetja za ITER in razvoj fuzijske energije ter dodelitvi prednosti le-temu usmerjati Evropsko skupno podjetje za ITER in razvoj fuzijske energije (Fuzija za energijo)[14].

(15) Raziskovalne dejavnosti, ki jih podpira ta okvirni program, morajo spoštovati temeljna etična načela, vključno s tistimi iz Listine Evropske unije o temeljnih človekovih pravicah.

(16) Ta sklep mora določiti finančni okvir za celotno obdobje trajanja okvirnega programa (2012–2013), ki bo glavna referenčna točka za proračunski organ v smislu točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju[15].

(17) Skupno raziskovalno središče (JRC) naj bi pripomoglo k zagotavljanju na naročnika usmerjene znanstvene in tehnološke podpore za zasnovo, razvoj, izvajanje in spremljanje politik Unije. V tem pogledu naj JRC še naprej deluje kot neodvisno referenčno središče za znanost in tehnologijo v Uniji na področjih svojih specifičnih pristojnosti.

(18) Mednarodna in svetovna razsežnost evropskih raziskovalnih dejavnosti je pomembna z vidika medsebojnih koristi. V okvirnem programu (2012–2013) naj bi sodelovale države, ki so v ta namen sklenile potrebne sporazume, na ravni projekta in na podlagi vzajemnih koristi pa naj bi v njem sodelovali tudi subjekti iz tretjih držav in mednarodnih organizacij za znanstveno sodelovanje.

(19) Okvirni program (2012–2013) mora prispevati tudi k širitvi Unije, in sicer z zagotavljanjem znanstvene in tehnološke podpore državam kandidatkam za izvajanje pravnega reda Unije ter za njihovo vključevanje v Evropski raziskovalni prostor.

(20) Sporočilo Komisije z dne 26. marca 2009 o jedrskem neširjenju[16] priznava vlogo JRC na področju raziskav in usposabljanja za jedrsko varnost.

(21) Sprejeti je treba tudi ustrezne ukrepe za preprečevanje nepravilnosti in goljufij ter za povračilo izgubljenih, nepravilno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti[17], Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi[18], in Uredbo Sveta (Euratom) št. 1074/1999 z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF)[19].

(22) Komisija se je posvetovala z Znanstvenim in tehničnim odborom Euratom –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sprejetje okvirnega programa

Sprejme se večletni okvirni program za dejavnosti na področju jedrskih raziskav in usposabljanja (v nadaljnjem besedilu: okvirni program (2012–2013)) za obdobje od 1. januarja 2012 do 31. decembra 2013.

Člen 2

Cilji

1. Okvirni program (2012–2013), ki temelji na Evropskem raziskovalnem prostoru, sledi splošnim ciljem, določenim v členu 1 in členu 2(a) Pogodbe ter istočasno prispeva k oblikovanju Unije znanja.

2. Okvirni program (2012–2013) zajema dejavnosti Skupnosti na področju raziskav, tehnološkega razvoja, mednarodnega sodelovanja, razširjanja tehničnih informacij in izkoriščanja ter usposabljanja, ki jih je treba določiti v dveh posebnih programih.

3. Prvi posebni program zajema naslednje posredne ukrepe:

a) raziskave fuzijske energije z namenom razvijanja tehnologije za varen, trajnosten, okoljsko odgovoren in gospodarno izvedljiv energijski vir;

b) jedrsko fisijo in zaščito pred sevanjem, predvsem z namenom spodbujanja varnejše, boljše z vidika učinkovite uporabe virov in stroškovno učinkovitejše jedrske fisije in uporab sevanja v industriji in medicini.

4. Drugi posebni program zajema neposredne raziskovalne dejavnosti Skupnega raziskovalnega središča (JRC) na področju jedrske varnosti in zaščite.

5. Cilji in splošne smernice posebnih programov so določeni v Prilogi I.

Člen 3

Najvišji znesek in deleži, dodeljeni posameznim posebnim programom

Največji znesek za izvajanje okvirnega programa (2012–2013) je 2 560 270 000 EUR. Ta znesek se razdeli na naslednji način (v EUR):

a) za posebni program, ki se izvede prek posrednih ukrepov:

- raziskave fuzijske energije 2 208 809 000;

- jedrska fisija in zaščita pred sevanjem 118 245 000;

b) za posebni program, ki se izvede prek neposrednih ukrepov:

- jedrske dejavnosti JRC 233 216 000.

Podrobna pravila za finančno sodelovanje Skupnosti v tem okvirnem programu (2012–2013) so določena v Prilogi II.

Člen 4

Zaščita finančnih interesov Unije

Za ukrepe Skupnosti, ki se financirajo v okviru tega sklepa, se v primeru kakršne koli kršitve določb zakonodaje Unije, vključno s kršitvami pogodbenih obveznosti, določenih na podlagi okvirnega programa (2012–2013), ki izhajajo iz dejanja ali opustitve dejanja s strani gospodarskega subjekta, ki zaradi neupravičenih postavk odhodkov ogroža ali bi lahko ogrožal splošni proračun Evropske unije ali proračune, s katerimi upravlja Evropska unija, uporabljata uredbi (ES, Euratom) št. 2988/95 in (Euratom, ES) št. 2185/96.

Člen 5

Temeljna etična načela

Vse raziskovalne dejavnosti iz okvirnega programa (2012–2013) se izvajajo v skladu s temeljnimi etičnimi načeli.

Člen 6

Spremljanje, ocena in presoja

1. Komisija stalno in sistematično spremlja izvajanje okvirnega programa (2012–2013) in njegovih posebnih programov ter redno poroča o rezultatih tega spremljanja in rezultate spremljanja redno razširja.

2. Po zaključku okvirnega programa (2012–2013) se do 31. decembra 2015 opravi zunanja ocena utemeljitve, izvedbe in dosežkov programa, ki jo na zahtevo Komisije izvedejo neodvisni strokovnjaki. Komisija zaključke te ocene skupaj s svojimi pripombami predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij.

Člen 7

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

PRILOGA I

ZNANSTVENI IN TEHNOLOŠKI CILJI, TEME IN DEJAVNOSTI

UVOD

Okvirni program za obdobje 2012–2013 je sestavljen iz dveh delov, ki ustrezata „posrednim“ ukrepom v zvezi z raziskavami fuzijske energije ter jedrsko fisijo in zaščito pred sevanjem ter „neposrednim“ raziskovalnim dejavnostim Skupnega raziskovalnega središča.

I.A. RAZISKAVE FUZIJSKE ENERGIJE

Cilj

Razvijanje osnov znanja za izgradnjo prototipskih reaktorjev za elektrarne, ki so varne, trajnostne, okoljsko odgovorne in gospodarno izvedljive, ter izgradnja mednarodnega termonuklearnega poskusnega reaktorja (ITER) kot pomemben korak na poti k temu cilju.

Utemeljitev

Fuzija lahko v naslednjih nekaj desetletjih pomembno prispeva k uresničitvi trajnostne in varne energetske oskrbe za Unijo. Njen uspešen razvoj bi zagotovil energijo, ki je varna, trajnostna in okolju prijazna. Dolgoročni cilj evropskih raziskav na področju fuzije, ki zajemajo vse dejavnosti na področju fuzije v državah članicah in pridruženih tretjih državah, je skupna izgradnja prototipskih reaktorjev za elektrarne, ki izpolnjujejo te zahteve in so gospodarno izvedljive.

Prva prednostna naloga v okviru strategije za dosego dolgoročnega cilja je izgradnja reaktorja ITER (velikega eksperimentalnega objekta, ki bo dokazal znanstveno in tehnično izvedljivost fuzijske energije), temu pa bo sledila izgradnja „predstavitvene“ fuzijske elektrarne DEMO. Izgradnjo reaktorja ITER spremljal usmerjen program raziskav in razvoja za podporo reaktorju ITER in omejenih dejavnosti v zvezi s tehnologijami in fiziko, ki so potrebne za elektrarno DEMO.

Svetovna razsežnost raziskav in razvoja na področju fuzije je vključena v Sporazum o ustanovitvi mednarodne organizacije za fuzijsko energijo ITER za skupno izvajanje projekta ITER in v Sporazum med Vlado Japonske in Skupnostjo o dejavnostih širšega pristopa na področju raziskav fuzijske energije.

Prav tako se mednarodno sodelovanje odvija v okviru osmih dvostranskih sporazumov o sodelovanju na področju fuzije, ki so bili sklenjeni med Skupnostjo in tretjimi državami.

Delovanje

1. Izgradnja reaktorja ITER

Sem spadajo dejavnosti za skupno izgradnjo reaktorja ITER, zlasti vodenje mednarodne organizacije ITER in Evropskega skupnega podjetja za ITER, upravljanje in struktura zaposlenih, splošna tehnična in administrativna pomoč, izdelava opreme in naprav ter podpora projektu v času izgradnje.

2. Raziskave in razvoj za pripravo obratovanja reaktorja ITER

Izkoriščanje Skupnega evropskega torusa (JET) in drugih naprav za magnetne konfinacije, ki so pomembne za projekt ITER, bo potekalo na podlagi usmerjenega fizikalnega in tehnološkega programa. Program bo ocenil posebne ključne tehnologije reaktorja ITER, povzel projektne odločitve v zvezi z njim in pripravil njegovo obratovanje.

3. Omejene tehnološke dejavnosti za pripravo elektrarne DEMO

Še naprej se bodo razvijali fuzijski materiali in ključne tehnologije in nadaljevalo se bo delo skupine, ki pripravlja izgradnjo Mednarodne obsevalne naprave za testiranje fuzijskih materialov (IFMIF).

4. Dolgoročne raziskovalne in razvojne dejavnosti

Potekale bodo omejene dejavnosti za razvoj izboljšanih konceptov za sheme magnetne konfinacije (usmerjene na priprave na delovanje stelaratorja W7-X) ter za razvoj teorij in modelov za celovito razumevanje fuzijskih plazem.

5. Človeški viri, izobraževanje in usposabljanje

Glede na takojšnje in srednjeročne potrebe reaktorja ITER in za nadaljnji razvoj fuzije je treba prevzeti pobude za usposabljanje „generacije ITER“ v smislu števila, obsega spretnosti in znanj ter visoke ravni usposabljanja in izkušenj.

6. Infrastrukture

Reaktor ITER bo nova raziskovalna infrastruktura z močno evropsko razsežnostjo.

7. Industrija in postopki prenosa tehnologij

Za nemoten prenos inovacij v okviru projekta ITER v evropsko industrijo so potrebne nove organizacijske strukture. Za to bo skrbel forum za industrijske inovacije na področju fuzije, v okviru katerega bodo oblikovani načrt fuzijske tehnologije in pobude za razvoj človeških virov, s poudarkom na inovacijah in možnostih zagotavljanja novih proizvodov in storitev.

I.B. JEDRSKA FISIJA IN ZAŠČITA PRED SEVANJEM

Cilj

Vzpostavitev trdne znanstvene in tehnične osnove, da bi pospešili praktične rešitve za varnejše ravnanje z dolgoživimi radioaktivnimi odpadki, spodbujanje zlasti varnejše, z vidika virov učinkovitejše in stroškovno učinkovite jedrske energije ter zagotavljanje močnega in družbeno sprejemljivega sistema zaščite ljudi in okolja pred vplivi ionizirajočega sevanja.

Utemeljitev

Jedrska energija je pomembna tema v razpravi o boju proti podnebnim spremembam in zmanjševanju evropske odvisnosti od uvožene energije. Naprednejša jedrska tehnologija nudi možnost znatnih izboljšav v učinkovitosti in uporabi virov ter istočasno zagotavlja še višje ravni varnosti in proizvaja manj odpadkov kot sedanji koncepti. Trenutne evropske pobude s tega področja se izvajajo v okviru Strateškega načrta za energetsko tehnologijo (Načrta SET), ki sta ga potrdila Svet in Evropski parlament, obenem pa te pobude prispevajo k dejavnostim, ki se izvajajo skupaj s pomembnimi tretjimi državami v okviru mednarodnega foruma o četrti generaciji reaktorjev (GIF).

Od začetka sedmega okvirnega programa Euratom so bile uvedene tri večje evropske pobude za sodelovanje v jedrski znanosti in tehnologiji. To so tehnološka platforma za trajnostno jedrsko energijo ( Sustainable Nuclear Energy Technology Platform – SNETP), tehnološka platforma za odlaganje odpadkov v geološke formacije ( Implementing Geological Disposal Technology Platform – IGD-TP) in multidisciplinarna evropska pobuda za manjšo izpostavljenost ( Multidisciplinary European Low Dose Initiative – MELODI). Dejavnosti pobud SNETP in IGD-TP so zelo podobne prednostnim nalogam iz načrta SET, obenem je ožja skupina organizacij v okviru pobude SNETP odgovorna za izvajanje pobude ESNII, evropske industrijske pobude za trajnostno jedrsko energijo na podlagi načrta SET. Vse pobude vključujejo dejavnosti iz okvirnega programa (2012–2013), zato lahko zagotavljajo njegovo čim večjo učinkovitost in uspešnost.

Na ravni Unije se krepi sodelovanje med pobudami SNETP, IGD-TP in MELODI ter drugimi forumi zainteresiranih strani, kot sta Evropski forum za jedrsko energijo (ENEF) in Skupina evropskih regulatorjev za jedrsko varnost (ENSREG). Tak proces se bo v okviru možnosti spodbujal tudi prek dejavnosti okvirnega programa.

Za okvirni program Euratom (2012–2013) je značilna velika skrb za zagotovitev visokih ravni varnosti. Obenem bo program še naprej dajal podporo pobudam, ki zagotavljajo, da so objekti, usposabljanje in možnosti usposabljanja v Evropi še naprej ustrezne v skladu s sedanjimi usmeritvami nacionalnih programov in v najboljšem interesu celotne Unije. S tem se bo predvsem zagotavljalo ohranjanje primerne varnostne kulture.

Delovanje

1. Odlaganje v geološke formacije

V izvajanje usmerjene raziskovalne dejavnosti glede vseh preostalih ključnih vidikov na področju odlaganja izrabljenega goriva in dolgoživih radioaktivnih odpadkov v globinska geološka odlagališča ter po potrebi predstavitev tehnologij in varnosti ter podpora razvoju skupnega evropskega pogleda na glavna vprašanja v zvezi z ravnanjem z odpadki in njihovim odstranjevanjem.

2. Reaktorski sistemi

Raziskave v podporo varnemu, učinkovitemu in bolj trajnostnemu delovanju vseh zadevnih vrst reaktorskih sistemov (vključno z napravami za gorivni ciklus), ki se uporabljajo ali razvijajo v Evropi, vključno z vidiki ravnanja z odpadki v gorivnem ciklusu, kot sta ločevanje in pretvorba.

3. Zaščita pred sevanjem

Raziskave, zlasti v zvezi s tveganji ob majhni izpostavljenosti, medicinskimi uporabami in ravnanjem v primeru nesreč, da bi zagotovili znanstveno osnovo za močan, uravnotežen in družbeno sprejemljiv sistem zaščite, ki ne bo neupravičeno omejeval koristnih in široko razširjenih uporab sevanja v medicini in industriji.

4. Infrastrukture

Podpora uporabi in nadaljnji dostopnosti ključnih raziskovalnih infrastruktur v zgoraj navedenih prednostnih tematskih področjih in sodelovanju med slednjimi.

5. Človeški viri in usposabljanje

Podpora ohranitvi in nadaljnjemu raziskovanju znanstvene pristojnosti in človeških kapacitet z namenom zagotavljanja dolgoročne razpoložljivosti ustrezno usposobljenih raziskovalcev, inženirjev in zaposlenih na jedrskem področju.

II. JEDRSKE DEJAVNOSTI SKUPNEGA RAZISKOVALNEGA SREDIŠČA (JRC)

Cilj

Posebni jedrski program Skupnega raziskovalnega središča (JRC) je usmerjen v izpolnjevanje zahtev iz Pogodbe na področju raziskav in razvoja in v podporo tako Komisiji kot tudi državam članicam na področju zaščitnih ukrepov in neširjenja, ravnanja z odpadki, varnosti jedrskih naprav in gorivnega ciklusa, radioaktivnosti v okolju in zaščite pred sevanjem. JRC bo dodatno okrepil svojo vlogo evropskega referenčnega organa za širjenje informacij, usposabljanje in izobraževanje strokovnjakov ter mladih znanstvenikov.

Utemeljitev

Jedrska energija bo imela strateško vlogo v mešanici energetskih virov Unije vsaj v naslednji polovici stoletja, pri čemer bo prispevala k doseganju cilja Unije glede izpustov toplogrednih plinov, h krepitvi neodvisnosti Unije ter k varnosti in raznolikosti preskrbe z energijo. To bo mogoče doseči v okviru odločnih zavez k odgovorni rabi jedrske energije, ki obsega tudi varnost in zaščito.

Za izpolnitev tega cilja je jasno treba razvijati znanje, spretnosti in sposobnosti za zagotovitev ustreznega, vrhunsko usposobljenega, neodvisnega in zanesljivega strokovnega znanja, ki bo podprlo izvajanje politik Unije na področjih varnosti jedrskih reaktorjev in gorivnega ciklusa ter zaščitnih ukrepov in varnosti na področju jedrske energije. Podpora politiki Unije, usmerjena k uporabnikom, kot je poudarjena v poslanstvu JRC, bo dopolnjena s proaktivno vlogo znotraj Evropskega raziskovalnega prostora pri izvajanju visokokakovostnih raziskovalnih dejavnosti v tesnem sodelovanju z industrijo in drugimi organi ter pri razvijanju omrežij z javnimi in zasebnimi ustanovami v državah članicah.

Delovanje

1. Ravnanje z jedrskimi odpadki in vplivi na okolje , kar bo usmerjeno v zmanjševanje negotovosti in reševanje odprtih vprašanj pri odlaganju odpadkov, s ciljem razvoja učinkovitih rešitev za ravnanje z visoko radioaktivnimi jedrskimi odpadki, ki izhajajo iz obeh glavnih možnosti (neposredno odlaganje ali ločevanje in pretvorba). Prav tako se bodo razvijale dejavnosti za krepitev razumevanja in modeliranja fizike, kemije in osnovnih značilnosti aktinidnih materialov in podatkovne zbirke visoko natančnih referenčnih podatkov o jedrski energiji, za aplikacije v jedrski energiji in nejedrske aplikacije (npr. v medicini). Za krepitev prizadevanj glede zaščite pred sevanjem se bodo kot podpora usklajevanju nacionalnih postopkov in sistemov nadzora še naprej razvijali okoljski modeli za razpršitev izotopov v povezavi z nadzornimi testi okoljske radioaktivnosti.

2. Jedrska zaščita , kar bo prispevalo k izvajanju raziskav o obstoječih in novih gorivnih ciklusih, k varnosti obstoječih reaktorjev v Uniji in k varnosti reaktorjev v novih, inovativnih konceptih, ki lahko izboljšajo učinkovitost, varnost in vidike varovanja inovativnih gorivnih ciklusov, podaljšanega izgorevanja ali novih tipov goriv naslednje generacije. V tem okviru se bodo razvijale varnostne zahteve in napredne metode evalvacije za obstoječe in nove sisteme reaktorjev. JRC si bo obenem prizadeval okrepiti svetovni položaj Unije z usmerjanjem evropskega prispevka k pobudi mednarodnega foruma za raziskave in razvoj četrte generacije jedrskih energetskih sistemov, kjer bo deloval kot združevalna sila in obenem skrbel za širjenje raziskav na tem področju.

3. Jedrska varnost , kar bo usmerjeno v nadaljnjo podporo uresničevanju zavez Skupnosti, zlasti razvijanju metod za nadzor nad objekti gorivnega ciklusa, izvajanju dodatnega protokola, vključno z okoljskim vzorčenjem in celostnimi zaščitnimi ukrepi, in preprečevanju zlorabe jedrskega in radioaktivnega materiala, povezane z nedovoljenim prometom s takim materialom, vključno z jedrsko forenziko.

PRILOGA II

SHEME FINANCIRANJA

Ob upoštevanju pravil za udeležbo, določenih za izvajanje okvirnega programa (2012–2013), bo Skupnost z vrsto shem financiranja podpirala dejavnosti na področju raziskav in tehnološkega razvoja, vključno s predstavitvenimi dejavnostmi posebnih programov. Te sheme se bodo uporabljale, same ali v kombinaciji z drugimi, za financiranje različnih kategorij ukrepov, ki se bodo izvajali v celotnem okvirnem programu (2012–2013).

1. SHEME FINANCIRANJA NA PODROČJU FUZIJSKE ENERGIJE

Dejavnosti na področju raziskav fuzijske energije zaradi svoje narave potrebujejo posebno ureditev. Finančna podpora bo namenjena dejavnostim, ki se izvajajo na podlagi postopkov, določenih v:

1.1. pridružitvenih sporazumih med Komisijo in državami članicami ali polno pridruženimi tretjimi državami ali med Komisijo in subjekti v državah članicah ali polno pridruženih tretjih državah, ki določajo izvajanje dela raziskovalnega programa Skupnosti na področju fuzijske energije v skladu s členom 10 Pogodbe;

1.2. Evropskem sporazumu za razvoj fuzije (EFDA), večstranskem sporazumu, sklenjenem med Komisijo in organizacijami v državah članicah in pridruženih tretjih državah ali med Komisijo in organizacijami, ki delujejo v imenu držav članic in pridruženih tretjih držav, v katerem je med drugim določen okvir za nadaljnje raziskave tehnologije fuzije v pridruženih organizacijah in industriji, uporabo naprav reaktorja JET in evropski prispevek k mednarodnemu sodelovanju;

1.3. Evropskem skupnem podjetju za ITER na podlagi členov 45 do 51 Pogodbe;

1.4. mednarodnih sporazumih med Skupnostjo in tretjimi državami, ki pokrivajo dejavnosti na področju raziskav in razvoja fuzijske energije, zlasti v sporazumu o projektu ITER in sporazumu za izvajanje dejavnosti širšega pristopa;

1.5. vseh drugih večstranskih sporazumih, sklenjenih med Skupnostjo in pridruženimi organizacijami, zlasti v Sporazumu o mobilnosti osebja;

1.6. ukrepih za delitev stroškov za spodbujanje raziskav fuzijske energije in prispevanje k njim, ki se izvajajo v sodelovanju z organi v državah članicah ali tretjih državah, pridruženih k okvirnemu programu (2012–2013), s katerimi ni bil sklenjen pridružitveni sporazum.

Poleg zgoraj navedenih dejavnosti se lahko sprejmejo ukrepi za spodbujanje in razvijanje človeških virov, štipendij in integriranih infrastrukturnih pobud ter tudi posebni podporni ukrepi, zlasti za usklajevanje raziskav fuzijske energije, izvajanje študij v podporo tem dejavnostim, podporo publikacijam, izmenjavo informacij in usposabljanje z namenom spodbujanja prenosa tehnologije.

2. SHEME FINANCIRANJA NA DRUGIH PODROČJIH

Dejavnosti okvirnega programa (2012–2013) na področjih, ki ne zadevajo fuzijske energije, se bodo financirale z vrsto shem financiranja. Te sheme se bodo uporabljale, same ali v kombinaciji z drugimi, za financiranje različnih kategorij ukrepov, ki se bodo izvajali v celotnem okvirnem programu (2012–2013).

V sklepih o posebnih programih, delovnih programih in razpisih za zbiranje predlogov bodo po potrebi navedeni:

- vrste shem, uporabljenih za financiranje različnih kategorij ukrepov;

- kategorije udeležencev (kot so raziskovalne organizacije, univerze, industrija, javni organi), ki imajo od shem lahko koristi,

- vrste dejavnosti (raziskave, razvoj, predstavitve, usposabljanje, razširjanje, prenos znanja in druge s tem povezane dejavnosti), ki jih lahko financirajo posamezne sheme.

Kadar se lahko uporabijo različne sheme financiranja, se lahko v delovnih programih določi, katera shema financiranja se bo uporabila za temo, za katero je objavljen razpis.

Sheme financiranja so naslednje:

a) V podporo ukrepom, ki se izvajajo predvsem na podlagi razpisov za zbiranje predlogov:

1. Skupni projekti

Podpora raziskovalnim projektom, ki jih izvajajo konzorciji z udeleženci iz različnih držav, da bi razvili novo znanje in tehnologijo, izdelke ali skupne vire za raziskave. Obseg, področje uporabe in notranja organizacija projektov se lahko razlikujejo od področja do področja in od teme do teme. Za dosego določenega cilja lahko projekti vključujejo različne raziskovalne dejavnosti, od majhnih ali srednje velikih do obsežnih integriranih projektov, pri katerih je treba zbrati znatno količino virov. Podpora usposabljanju in poklicnemu razvoju raziskovalcev bo vključena v delovne načrte projektov.

2. Mreže odličnosti

Podpora skupnim raziskovalnim programom, ki jih izvaja več raziskovalnih organizacij, ki povezujejo svoje dejavnosti na danem področju; te programe izvajajo raziskovalne skupine v okviru dolgoročnega sodelovanja. Za izvajanje teh skupnih raziskovalnih programov bodo tovrstne organizacije morale sprejeti formalno obvezo. Podpora usposabljanju in poklicnemu razvoju raziskovalcev bo vključena v delovne načrte projektov.

3. Usklajevalni in podporni ukrepi

Podpora dejavnostim, namenjenim usklajevanju usklajevalnih ali podpornih raziskovalnih dejavnosti (povezovanje v mreže, izmenjave, nadnacionalni dostop do raziskovalnih infrastruktur, študije, konference, prispevki med izgradnjo nove infrastrukture itd.) ali spodbujanju razvoja človeških virov (npr. povezovanje v mreže in vzpostavljanje programov usposabljanja). Ti ukrepi se lahko izvajajo tudi z drugimi sredstvi, ne le z razpisi za zbiranje predlogov.

b) V podporo ukrepom, ki se izvajajo na podlagi sklepov Sveta, ki temeljijo na predlogu Komisije, bo Skupnost zagotovila finančno podporo pobudam velikega obsega, financiranim iz več virov:

- finančni prispevek za izvajanje skupnih podjetij na podlagi postopkov in določb iz členov 45 do 51 Pogodbe,

- finančni prispevek za razvoj novih infrastruktur evropskega interesa.

Skupnost bo sheme financiranja izvajala v skladu z določbami Uredbe (Euratom) št. XXXX/2011 o pravilih za udeležbo podjetij, raziskovalnih središč in univerz, z ustreznimi instrumenti državne pomoči, zlasti okvirom za državno pomoč raziskavam in razvoju, kot tudi z mednarodnimi predpisi na tem področju. V skladu s tem mednarodnim okvirom bo treba obseg in obliko finančne udeležbe preučiti za vsak primer posebej, zlasti če je na voljo financiranje iz drugih javnih virov, vključno z drugimi viri financiranja EU, kot je Evropska investicijska banka (EIB).

Za udeležence v posrednem ukrepu, ki se izvaja v regiji, ki zaostaja v razvoju (regije konvergence iz člena 5 Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006[20], vključno z regijami, ki so upravičene do sredstev iz strukturnih skladov na podlagi cilja „konvergenca“, in regijami, ki so upravičene do sredstev iz kohezijskega sklada, in najbolj oddaljenimi regijami), bodo zbrana dopolnilna sredstva iz strukturnih skladov, kadar bo to mogoče in ustrezno.

3. NEPOSREDNI UKREPI — SKUPNO RAZISKOVALNO SREDIŠČE

Skupnost bo za izvajanje dejavnosti zaprosila Skupno raziskovalno središče; v skladu s Sklepom Sveta o posebnem programu Skupno raziskovalno središče te dejavnosti izvaja z neposrednimi ukrepi in tako izvaja Okvirni program Evropske skupnosti za atomsko energijo za dejavnosti na področju jedrskih raziskav in usposabljanja (2012–2013).

OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA

1. OKVIR PREDLOGA/POBUDE

1.1. Naslov predloga/pobude

1.2. Zadevna področja v okviru ABM/ABB

1.3. Vrsta predloga/pobude

1.4. Cilji

1.5. Utemeljitev predloga/pobude

1.6. Trajanje ukrepa in finančne posledice

1.7. Načrtovani načini upravljanja

2. UKREPI UPRAVLJANJA

2.1. Določbe glede spremljanja in poročanja

2.2. Sistem upravljanja in nadzora

2.3. Ukrepi za preprečevanje goljufij in nepravilnosti

3. OCENJENI FINANČNI VPLIV PREDLOGA/POBUDE

3.1. Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske vrstice

3.2. Ocenjeni vpliv na odhodke

3.2.1. Povzetek ocenjenega vpliva na odhodke

3.2.2. Ocenjeni vpliv na odobritve za poslovanje

3.2.3. Ocenjeni vpliv na odobritve za upravne zadeve

3.2.4. Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom

3.2.5. Udeležba tretjih oseb pri financiranju

3.3. Ocenjeni vpliv na prihodke

OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA

1. OKVIR PREDLOGA/POBUDE

1.1. Naslov predloga/pobude

Predlog sklepa Sveta o okvirnem programu Evropske skupnosti za atomsko energijo za jedrske raziskave in usposabljanje (2012–2013)

1.2. Zadevna področja v okviru ABM/ABB [21]

Raziskave (posredni ukrepi) in neposredne raziskave (ki jih izvaja Skupno raziskovalno središče)

08 20 Euratom – Fuzijska energija

08 21 Euratom – Jedrska fisija in zaščita pred sevanjem

08 22 04 Odobritve iz prispevkov tretjih oseb (ki niso del Evropskega gospodarskega prostora) za raziskave in tehnološki razvoj

08 01 Upravni odhodki na področju „raziskave“

08 01 04 40 Evropsko skupno podjetje (F4E) – Odhodki za upravno poslovodenje

08 01 05 01 Odhodki za osebje v raziskovalni dejavnosti

08 01 05 02 Zunanji sodelavci v raziskovalni dejavnosti

08 01 05 03 Drugi odhodki za upravljanje v raziskovalni dejavnosti

10 03 Operativne odobritve za neposredno financirane raziskave – Euratom

10 03 01 Ukrepi Skupnega raziskovalnega središča (SRS) na jedrskem področju

10 03 02 Odobritve iz prispevkov tretjih oseb

10 01 Upravni odhodki na področju „neposredne raziskave“

10 01 05 Odhodki za podporo dejavnostim na področju „neposredne raziskave“

10 01 05 01 Odhodki za osebje v raziskovalni dejavnosti

10 01 05 02 Zunanje osebje v raziskovalni dejavnosti

10 01 05 03 Drugi odhodki za upravljanje v raziskovalni dejavnosti

1.3. Vrsta predloga/pobude

( Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep .

( Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep, ki je nadaljevanje pilotnega projekta/pripravljalnega ukrepa[22] .

X Predlog/pobuda je namenjena podaljšanju obstoječega ukrepa .

( Predlog/pobuda se nanaša na ukrep z novo usmeritvijo.

1.4. Cilji

1.4.1. Večletni strateški cilji Komisije, ki naj bi bili doseženi s predlogom/pobudo

Okvirni program Euratom je eden od temeljev evropske politike raziskovanja na področju energetike in strategije Evropa 2020, zlasti Unije inovacij. Okvirni program Euratom krepi konkurenco za znanstveno odličnost in podpira inovacije na področju jedrske energije z namenom obravnavati izzive, ki izhajajo iz energetike in podnebnih sprememb. Ta predlog podrobno obravnava obdobje 2012–2013, vendar so dejavnosti popolnoma usklajene s ključnimi mejniki za tehnološki razvoj na jedrskem področju v naslednjem desetletju, kot je določeno v Evropskem strateškem načrtu za energetsko tehnologijo (načrtu SET).

1.4.2. Posebni cilji in zadevne dejavnosti v okviru ABM/ABB

Posebni cilj št. 1: Razvijanje osnov znanja za izgradnjo prototipskih reaktorjev za elektrarne, ki so varne, trajnostne, okoljsko odgovorne in gospodarno izvedljive, ter izgradnja mednarodnega termonuklearnega poskusnega reaktorja (ITER) kot pomemben korak na poti k temu cilju.

Posebni cilj št. 2: Vzpostavitev trdne znanstvene in tehnične osnove, da bi pospešili praktične rešitve za varnejše ravnanje z dolgoživimi radioaktivnimi odpadki, spodbujanje zlasti varnejšega, z vidika virov in stroškov učinkovitejšega izkoriščanja jedrske energije ter zagotavljanje močnega in družbeno sprejemljivega sistema zaščite ljudi in okolja pred vplivi ionizirajočega sevanja.

Posebni cilj št. 3: Program je usmerjen v izpolnjevanje zahtev iz Pogodbe na področju raziskav in razvoja ter v podporo tako Komisiji kot tudi državam članicam na področju zaščitnih ukrepov in neširjenja, ravnanja z odpadki, varnosti jedrskih naprav in gorivnega ciklusa, radioaktivnosti v okolju in zaščite pred sevanjem. Skupno raziskovalno središče bo dodatno okrepilo svojo vlogo evropskega referenčnega organa za širjenje informacij, usposabljanje in izobraževanje strokovnjakov in mladih znanstvenikov.

1.4.3. Pričakovani izidi in učinki

Predlagani okvirni program Euratom (2012–2013) bo imel naslednje učinke:

Euratom – jedrska fisija in zaščita pred sevanjem: Učinki se lahko pričakujejo na mnogih področjih, vključno s pospeševanjem varnejšega in bolj trajnostnega izkoriščanja jedrske energije, nadaljnjim pomembnim napredkom na poti do varnega odlaganja visoko radioaktivnih in dolgoživih jedrskih odpadkov v geološke formacije in zagotavljanjem trdnejše ureditve industrijskih in medicinskih praks, pri katerih se uporablja ionizirajoče sevanje.

Euratom – fuzija: Izgradnja in obratovanje reaktorja ITER je dolgoročen projekt, ki bo prinesel rezultate v naslednjih desetletjih. Uspešna izgradnja in izkoriščanje reaktorja ITER, ki ga spremlja ustrezen program raziskovalnih in razvojnih dejavnosti, bosta omogočila izgradnjo predstavitvenega fuzijskega reaktorja.

Neposredni ukrepi, ki jih bo izvajalo Skupno raziskovalno središče: Skupno raziskovalno središče bo izpolnilo zahteve iz Pogodbe na področju raziskav in razvoja ter podprlo tako Komisijo kot tudi države članice na področju zaščitnih ukrepov in neširjenja, ravnanja z odpadki, varnosti jedrskih naprav in gorivnega ciklusa, radioaktivnosti v okolju in zaščite pred sevanjem. Ohranilo bo najvišjo stopnjo razumevanja ključnega pojava, posebna pozornost pa bo namenjena zagotavljanju podpore izobraževanju in usposabljanju sedanjih in bodočih znanstvenikov in inženirjev.

1.4.4. Kazalniki izidov in učinkov

Euratom – fuzija:

Izgradnja reaktorja ITER: število mejnikov, doseženih s skupnim podjetjem „Fuzija za energijo“ (F4E).

Reaktor JET: število znanstvenih objav o JET.

Dejavnosti na podlagi evropskih sporazumov o razvoju fuzije (EFDA): dokončanje končnih izsledkov na podlagi sporazumov o dodelitvi nalog EFDA, število fuzijskih raziskovalcev in inženirjev, usposobljenih za potrebe ITER ter razvojnega in raziskovalnega programa na področju fuzije.

Sporazum o mobilnosti: raven mobilnosti raziskovalcev na področju raziskav in razvija fuzije.

Euratom – jedrska fisija in zaščita pred sevanjem:

Odstotek predlogov projekta, ki so: (i) uspešno obravnavali merila znanstvene in/ali tehnološke odličnosti, (ii) dosegli svoje in tehnične cilje ter presegli pričakovanja, (iii) obravnavali merilo širjenja in uporabe rezultatov projekta, (iv) dokazali, da bodo imeli pomembne znanstvene, tehnološke ali trgovinske učinke ali učinke na družbo ali okolje.

1.5. Utemeljitev predloga/pobude

1.5.1. Potrebe, ki jih je treba kratkoročno ali dolgoročno zadovoljiti

V predlaganem okvirnem programu Euratom bodo obravnavani različni znanstveni in tehnološki izzivi z namenom doseči kratko- in dolgoročne cilje načrta SET. Podrobnosti so na voljo v predhodni oceni.

1.5.2. Dodana vrednost ukrepanja Evropske unije

Dodana vrednost sodelovanja Euratoma v raziskavah jedrske energije je povezana s čezmejnimi učinki in ekonomijo obsega. Nekatere raziskovalne dejavnosti na področju jedrske energije so tako obsežne, da lahko le malo držav članic zagotovi potrebne vire ter strokovno znanje in izkušnje. Projekti Euratom na področju fisije, fuzije in zaščite pred sevanjem zagotavljajo „kritično maso“ ter hkrati zmanjšujejo gospodarsko tveganje in večajo zasebne naložbe. Ukrepi Euratom pripomorejo k čezmejnemu prenosu veščin in znanja, tako da krepijo zmogljivosti za raziskave in razvoj, kakovost in konkurenco ter izboljšujejo človeške kapacitete na podlagi usposabljanja, mobilnosti in poklicnega razvoja. Podrobnosti so na voljo v predhodni oceni.

1.5.3. Izkušnje, pridobljene iz podobnih projektov v preteklosti

Neodvisni strokovnjaki so pripravili vmesno oceno obstoječega sedmega okvirnega programa Euratom. Podrobnosti so na voljo v predhodni oceni.

1.5.4. Skladnost in možnosti sinergije z drugimi zadevnimi instrumenti

Predlagani okvirni program je skladen s cilji načrta SET in strategijo Evropa 2020. Podrobnosti so na voljo v predhodni oceni in obrazložitvenem memorandumu.

1.6. Trajanje ukrepa in finančne posledice

X Časovno omejen predlog/pobuda

- X Trajanje predloga/pobude od [1. 1.] 2012 do [31. 12.] 2013

- X Finančne posledice od 2012 do 2022 (predvideni konec projektov)

1.7. Načrtovani načini upravljanja [23]

X Centralizirano neposredno upravljanje , ki ga izvaja Komisija.

X Posredno centralizirano upravljanje – prenos izvrševanja na:

- ( izvajalske agencije,

- X organe, ki jih ustanovijo Skupnosti[24],

- ( nacionalne javne organe/organe, ki opravljajo javne storitve,

- ( osebe, ki se jim zaupa izvedba določenih ukrepov v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji in so določene v zadevnem temeljnem aktu v smislu člena 49 finančne uredbe.

2. UKREPI UPRAVLJANJA

2.1. Določbe glede spremljanja in poročanja

Komisija bo stalno in sistematično spremljala izvajanje okvirnega programa Euratom in njegovih posebnih programov ter redno poročala o rezultatih tega spremljanja in rezultate spremljanja redno razširjala. Najpozneje dve leti po dokončanju okvirnega programa (leta 2015) bo Komisija neodvisnim strokovnjakom naročila, naj pripravijo zunanjo oceno utemeljitve, izvajanja in dosežkov programa.

2.2. Sistem upravljanja in nadzora

2.2.1. Ugotovljena tveganja

V skladu z zahtevami Komisije se vsako leto izvede ocena tveganja z namenom opredelitve tveganja in predlaganja korektivnih ukrepov. Opredeljeno tveganje, korektivni ukrepi in okvirni časovni razpored so del načrta upravljanja Komisije.

2.2.2. Načrtovani načini nadzora

Tako kot pri sedmem okvirnem programu Euratom (2009–2011) se uporablja več načinov nadzora, vključno s predhodnimi nadzornimi ukrepi in naključno izbranimi dvoletnimi naknadnimi preverjanji v okviru programa notranjega nadzora. Poleg tega zahteva po revizijskih potrdilih in izvajanje rednih neodvisnih zunanjih revizij pripomoreta k zagotavljanju dobrega finančnega upravljanja, vključno s pravilnostjo in zakonitostjo izvedenih transakcij.

2.3. Ukrepi za preprečevanje goljufij in nepravilnosti

Sprejeti bodo ustrezni ukrepi za preprečevanje nepravilnosti in goljufij, prav tako pa tudi vse potrebno za povračilo izgubljenih, nepravilno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje finančne uredbe, Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti, Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi, in Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF).

3. OCENJENI FINANČNI VPLIV PREDLOGA/POBUDE

3.1. Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske vrstice

- Obstoječe proračunske vrstice odhodkov

Po vrsti , v skladu z razdelki večletnega finančnega okvira in proračunskimi vrsticami.

Razdelek večletnega finančnega okvira | Proračunska vrstica | Vrsta odhodkov | Prispevek |

Številka [Opis……………………...……….] | dif./nedif. ([25]) | držav Efte[26] | držav kandidatk[27] | tretjih držav | v smislu člena 18(1)(aa) finančne uredbe |

1 a | 08 20 Euratom – Fuzijska energija 08 21 Euratom – Jedrska fisija in zaščita pred sevanjem 08 22 04 Odobritve iz prispevkov tretjih oseb za raziskave in tehnološki razvoj 10 03 Neposredno financirane raziskave – Euratom 10 03 01 Dejavnosti Skupnega raziskovalnega središča (SRS) na jedrskem področju 10 03 02 Odobritve iz prispevkov tretjih oseb | dif. | NE | DA/NE * | DA | DA |

08 01 Upravni odhodki na področju „raziskave“ 08 01 04 40 Evropsko skupno podjetje za ITER (F4E) – Odhodki za upravno poslovodenje 08 01 05 01 Odhodki za osebje v raziskovalni dejavnosti 08 01 05 02 Zunanji sodelavci v raziskovalni dejavnosti 08 01 05 03 Drugi odhodki za upravljanje v raziskovalni dejavnosti 10 01 Upravni odhodki na področju „neposredne raziskave“ 10 01 05 Odhodki za podporo dejavnostim na področju „neposredne raziskave“ 10 01 05 01 Odhodki za osebje v raziskovalni dejavnosti 10 01 05 02 Zunanje osebje v raziskovalni dejavnosti 10 01 05 03 Drugi odhodki za upravljanje v raziskovalni dejavnosti | nedif. | NE | DA/NE * | DA | NE |

* S Turčijo potekajo razprave v zvezi z raziskavami na področju jedrske energije.

- zahtevane nove proračunske vrstice

Ni relevantno.

3.2. Ocenjeni vpliv na odhodke

3.2.1. Povzetek ocenjenega vpliva na odhodke v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Razdelek večletnega finančnega okvira | 1 a | Konkurenčnost za rast in zaposlovanje |

Posredne raziskave | leto | leto | leto | SKUPAJ |

( Odobritve za poslovanje | 2012 | 2013 | ≥ 2014 |

Številka proračunske vrstice: 08 2x skupaj | obveznosti | (1) | 1 183,379 | 992,804 | 0 | 2 176,183 |

plačila | (2) | 436,422 | 898,164 | 841,597 | 2 176,183 |

Številka proračunske vrstice: 08 20 Številka proračunske vrstice: 08 21 | obveznosti | (1) | 1 129,274 | 936,965 | 0 | 2 066,239 |

plačila | (2) | 401,822 | 863,164 | 801,253 | 2 066,239 |

obveznosti | (1) | 54,105 | 55,839 | 0 | 109,944 |

plačila | (2) | 34,600 | 35,000 | 40,344 | 109,944 |

Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev posebnih programov[28] 08 01 xx xx skupaj 08 01 04 40 Evropsko skupno podjetje (F4E) 08 01 05 01 Odhodki za osebje v raziskovalni dejavnosti 08 01 05 02 Zunanji sodelavci v raziskovalni dejavnosti 08 01 05 03 Drugi odhodki za upravljanje v raziskovalni dejavnosti | 74,054 39,000 23,456 1,637 9,961 | 76,817 39,780 25,230 1,555 10,252 | 0 | 150,871 |

Številka proračunske vrstice: 08 01 | (3) | 74,054 | 76,817 | 150,871 |

Odobritve za GD raziskave in razvoj SKUPAJ | obveznosti | = 1 + 1a + 3 | 1 257,433 | 1 069,621 | 0 | 2 327,054 |

plačila | = 2 + 2a + 3 | 510,476 | 974,981 | 841,597 | 2 372,054 |

( Odobritve za poslovanje SKUPAJ | obveznosti | (4) | 1 183,379 | 992,804 | 2 176,183 |

plačila | (5) | 436,422 | 898,164 | 841,597 | 2 176,183 |

( Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev posebnih programov, SKUPAJ | (6) | 74,054 | 76,817 | 0 | 150,871 |

Odobritve za RAZDELEK 1 a večletnega finančnega okvira SKUPAJ | obveznosti | = 4 + 6 | 1 257,433 | 1 069,621 | 0 | 2 327,054 |

plačila | = 5 + 6 | 510,476 | 974,981 | 841,597 | 2 327,054 |

Če predlog/pobuda vpliva na več razdelkov:

( Odobritve za poslovanje SKUPAJ | obveznosti | (4) |

plačila | (5) |

( Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev posebnih programov, SKUPAJ | (6) |

Odobritve za RAZDELKE od 1 do 4 večletnega finančnega okvira SKUPAJ (referenčni znesek) | obveznosti | = 4 + 6 |

plačila | = 5 + 6 |

Razdelek večletnega finančnega okvira: | 5 | „Upravni odhodki“ |

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

leto 2012 | leto 2013 | SKUPAJ |

DG: raziskave / neposredne raziskave |

( Človeški viri | 0 | 0 | 0 |

( Drugi upravni odhodki | 0 | 0 | 0 |

GD <…….> SKUPAJ | odobritve | 0 | 0 | 0 |

Odobritve za RAZDELEK 5 večletnega finančnega okvira SKUPAJ | (obveznosti skupaj = plačila skupaj) | 0 | 0 | 0 |

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

leto 2012 | leto 2013 | leto ≥ 2014 | SKUPAJ |

Odobritve za RAZDELKE od 1 do 5 večletnega finančnega okvira SKUPAJ | obveznosti | 0 | 0 | 0 | 0 |

plačila | 0 | 0 | 0 | 0 |

Povzetek ocenjenega vpliva na odhodke v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Razdelek večletnega finančnega okvira: | 1 a | Konkurenčnost za rast in zaposlovanje |

Neposredne raziskave | leto | leto | leto | SKUPAJ |

( Odobritve za poslovanje | 2012 | 2013 | ≥ 2014 |

Številka proračunske vrstice: 10.03 | obveznosti | (1a) | 9,895 | 10,252 | 0 | 20,147 |

plačila | (2a) | 4,650 | 8,972 | 6,525 | 20,147 |

Številka proračunske vrstice: 10.03.01 | obveznosti | (1a) | 9,895 | 10,252 | 0 | 20,147 |

plačila | (2a) | 4,650 | 8,972 | 6,525 | 20,147 |

Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev posebnih programov[29] 10 01 05 10 01 05 01 10 01 05 02 10 01 05 03 | 104,648 57,444 10,577 36,627 | 108,421 59,515 10,958 37,948 | 0 0 0 0 | 213,069 116,959 21,536 74,574 |

Odobritve za GD za raziskave in inovacije / neposredne raziskave SKUPAJ | obveznosti | = 1 + 1a + 3 | 114,543 | 118,673 | 0 | 233,216 |

plačila | = 2 + 2a + 3 | 109,298 | 117,393 | 6,525 | 233,216 |

( Odobritve za poslovanje SKUPAJ | obveznosti | (4) | 9,895 | 10,252 | 0 | 20,147 |

plačila | (5) | 4,650 | 8,972 | 6,525 | 20,147 |

( Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev posebnih programov, SKUPAJ | (6) | 104,648 | 108,421 | 0 | 213,069 |

Odobritve za RAZDELEK 1 a večletnega finančnega okvira SKUPAJ | obveznosti | = 4 + 6 | 114,543 | 118,673 | 0 | 233,216 |

plačila | = 5 + 6 | 109,298 | 117,393 | 6,525 | 233,216 |

Če predlog/pobuda vpliva na več razdelkov:

( Odobritve za poslovanje SKUPAJ | obveznosti | (4) |

plačila | (5) |

( Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev posebnih programov, SKUPAJ | (6) |

Odobritve za RAZDELKE od 1 do 4 večletnega finančnega okvira SKUPAJ (referenčni znesek) | obveznosti | = 4 + 6 |

plačila | = 5 + 6 |

Razdelek večletnega finančnega okvira: | 5 | „Upravni odhodki“ |

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

leto 2012 | leto 2013 | SKUPAJ |

GD: raziskave / neposredne raziskave |

( Človeški viri | 0 | 0 | 0 |

( Drugi upravni odhodki | 0 | 0 | 0 |

GD <…….> SKUPAJ | odobritve | 0 | 0 | 0 |

Odobritve za RAZDELEK 5 večletnega finančnega okvira SKUPAJ | (obveznosti skupaj = plačila skupaj) |

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

leto 2012 | leto 2013 | leto ≥ 2014 | SKUPAJ |

Odobritve za RAZDELKE od 1 do 5 večletnega finančnega okvira SKUPAJ | obveznosti | 114,543 | 118,673 | 0 | 233,216 |

plačila | 109,298 | 117,393 | 6,525 | 233,216 |

Povzetek ocenjenega vpliva na odhodke v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Razdelek večletnega finančnega okvira: | 1 a | Konkurenčnost za rast in zaposlovanje |

Povzetek Posredne raziskave / neposredne raziskave | leto | leto | leto | SKUPAJ |

( Odobritve za poslovanje | 2012 | 2013 | ≥ 2014 |

Številka proračunske vrstice: 08 20/08 21 | obveznosti | (1) | 1 183,379 | 992,804 | 0 | 2 176,183 |

plačila | (2) | 436,422 | 898,164 | 841,597 | 2 176,183 |

Številka proračunske vrstice: 10.03 | obveznosti | (1a) | 9,895 | 10,252 | 0 | 20,147 |

plačila | (2a) | 4,650 | 8,972 | 6,525 | 20,147 |

Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev posebnih programov[30] 08 01 xx 10 01 xx | 74,054 104,648 | 76,817 108,421 | 0 0 | 150,871 213,069 |

Številka proračunske vrstice: 08 01 xx / 10 01 05 | (3) | 178,702 | 185,238 | 0 | 363,940 |

Odobritve za GD za raziskave in inovacije / neposredne raziskave SKUPAJ | obveznosti | = 1 + 1a + 3 | 1 371,976 | 1 188,294 | 0 | 2 560,270 |

plačila | = 2 + 2a + 3 | 619,774 | 1 092,374 | 848,122 | 2 560,270 |

( Odobritve za poslovanje SKUPAJ | obveznosti | (4) | 1 193,274 | 1 003,056 | 0 | 2 196,330 |

plačila | (5) | 441,072 | 907,136 | 848,122 | 2 196,330 |

( Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev posebnih programov, SKUPAJ | (6) | 178,702 | 185,238 | 0 | 363,940 |

Odobritve za RAZDELEK 1 a večletnega finančnega okvira SKUPAJ | obveznosti | = 4 + 6 | 1 371,976 | 1 188,294 | 0 | 2 560,270 |

plačila | = 5 + 6 | 619,774 | 1 092,374 | 848,122 | 2 560,270 |

Če predlog/pobuda vpliva na več razdelkov:

( Odobritve za poslovanje SKUPAJ | obveznosti | (4) |

plačila | (5) |

( Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev posebnih programov, SKUPAJ | (6) |

Odobritve za RAZDELKE od 1 do 4 večletnega finančnega okvira SKUPAJ (referenčni znesek) | obveznosti | = 4 + 6 |

plačila | = 5 + 6 |

Razdelek večletnega finančnega okvira: | 5 | „Upravni odhodki“ |

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

leto 2012 | leto 2013 | SKUPAJ |

GD: raziskave / neposredne raziskave |

( Človeški viri |

( Drugi upravni odhodki |

GD <…….> SKUPAJ | odobritve |

Odobritve za RAZDELEK 5 večletnega finančnega okvira SKUPAJ | (obveznosti skupaj = plačila skupaj) |

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

leto 2012 | leto 2013 | leto ≥ 2014 | SKUPAJ |

Odobritve za RAZDELKE od 1 do 5 večletnega finančnega okvira SKUPAJ | obveznosti | 1 371,976 | 1 188,294 | 0 | 2 560,270 |

plačila | 619,774 | 1 092,374 | 848,122 | 2 560,270 |

3.2.2. Ocenjeni vpliv na odobritve za poslovanje

- ( Predlog/pobuda ne zahteva porabe odobritev za poslovanje.

- X Predlog/pobuda zahteva porabo odobritev za poslovanje, kot je pojasnjeno v nadaljevanju:

odobritve za prevzem obveznosti v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Navedba ciljev in realizacij ( | leto 2012 | leto 2013 | SKUPAJ |

REALIZACIJE |

vrsta realizacije[31] | povprečni stroški realizacije | število realizacij | stroški | število realizacij | stroški | število realizacij skupaj | stroški skupaj |

POSEBNI CILJ št. 1[32]… |

– Realizacija – Euratom – fuzija | ** | ** | 50* | 1 129,274 | 50* | 936,965 | 100* | 2 066,239 |

POSEBNI CILJ št. 2 … |

STROŠKI SKUPAJ | 1 193,274 | 1 003,056 | 2 196,330 |

(*) ocenjeno število realizacij

(**) Običajna realizacija raziskovalne štipendije je poročilo z opisom dejstev, ugotovitev in izsledkov. Realizacija projekta ITER bodo letna poročila o delu, ki jih predloži F4E (barcelonska agencija).Povprečni stroški niso prikazani. Takšni podatki ne bi bili koristni glede na zadevne zneske v tekočih projektih (ITER).

(***) Vrsta realizacije: proizvodi in storitve za oblikovalce politike EU. Povprečni stroški realizacije : Stroški realizacij se med seboj močno razlikujejo. Na primer: običajni končni rezultat (npr. periodični bilten z napovedjo pridelka) ni primerljiv s končnim poročilom v obliki obsežne in morebiti drage študije, pri kateri je bil lahko za pripravo enega samega dokumenta potreben znaten znesek. Obe vrsti stroškov sta ustrezni in koristni, a imata različen namen. Navedeni povprečni stroški so zgolj matematični izračun na podlagi delitve proračuna z ocenjenim številom realizacij.

3.2.3. Ocenjeni vpliv na odobritve za upravne zadeve

3.2.3.1. Povzetek

- ( Predlog/pobuda ne zahteva porabe odobritev za upravne zadeve.

- X Predlog/pobuda zahteva porabo odobritev za upravne zadeve, kot je pojasnjeno v nadaljevanju:

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

leto 2012 – N [33] | leto 2013 – N + 1 | SKUPAJ |

RAZDELEK 5 večletnega finančnega okvira |

Človeški viri |

Drugi upravni odhodki |

Seštevek odobritev za RAZDELEK 5 večletnega finančnega okvira |

Odobritve zunaj RAZDELKA 5[34] večletnega finančnega okvira | Posredne raziskave | Neposredne raziskave | Posredne raziskave | Neposredne raziskave | Posredne raziskave | Neposredne raziskave |

Človeški viri | 58,863 | 68,021 | 61,230 | 70,474 | 120,093 | 138,495 |

Drugi odhodki za upravne zadeve | 15,191 | 36,627 | 15,587 | 37,947 | 30,778 | 74,574 |

Seštevek odobritev zunaj RAZDELKA 5 večletnega finančnega okvira | 74,054 | 104,648 | 76,817 | 108,421 | 150,871 | 213,069 |

SKUPAJ | 178,702 | 185,238 | 363,940 |

3.2.3.2. Ocenjene potrebe po človeških virih

- ( Predlog/pobuda ne zahteva uporabe človeških virov.

- X Predlog/pobuda zahteva uporabo človeških virov, kot je pojasnjeno v nadaljevanju:

ocena, izražena v celih številkah (ali na največ eno decimalno mesto natančno)

leto 2012 – N | leto 2013 – N + 1 |

( Kadrovski načrt (za uradnike in začasne uslužbence) |

X 01 01 01 (sedež in predstavništva komisije) |

xx 01 01 02 (delegacije) |

08 01 05 01 (posredne raziskave) | 190 | 190 |

10 01 05 01 (neposredne raziskave) | 566 | 566 |

( Zunanje osebje (v ekvivalentu polnega delovnega časa: EPDČ)[35] |

XX 01 02 01 (PU, ZU, NNS iz splošnih sredstev) |

XX 01 02 02 (PU, ZU, MSD, LU in NNS na delegacijah) |

08 01 04 40[36] | – na sedežu[37] |

– v delegacijah (F4E, barcelonska agencija – ITER): – uradniki in začasni uslužbenci – PU GFI-IV – NNS | 262 150 10 | 262 150 10 |

08 01 05 02 (PU, ZU, NNS za posredne raziskave) | 40 | 40 |

10 01 05 02 (PU, ZU, NNS za neposredne raziskave) | 166 | 166 |

Druge proračunske vrstice (navedite) |

SKUPAJ | 1 384 | 1 384 |

XX je zadevno področje politike ali proračunski naslov.

Potrebe po človeških virih se krijejo z osebjem iz GD, že dodeljenim za upravljanje tega ukrepa in/ali prerazporejenim v GD, po potrebi dopolnjenim z dodatnimi viri, ki se lahko GD, pristojnemu za upravljanje, dodelijo v okviru postopka letne dodelitve virov glede na proračunske omejitve.

Opis nalog:

Uradniki in začasno osebje | Naloge iz posebnega programa posrednih/neposrednih jedrskih raziskav, ki so zlasti povezane z ravnanjem z jedrskimi odpadki, jedrsko varnostjo in zaščitnimi ukrepi na jedrskem področju ter zaščito. |

Zunanje osebje |

3.2.4. Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom

- ( Predlog/pobuda je skladna z veljavnim večletnim finančnim okvirom.

- X Predlog/pobuda bo pomenila spremembo ustreznega razdelka večletnega finančnega okvira.

Predlogi za okvirni program Euratom za obdobje 2012–2013 predstavljajo splošni okvir za raziskovalne dejavnosti na področju jedrske energije in določajo primeren proračun. Ker pa so stroški projekta ITER bistveno narasli, so se okvirna odobrena sredstva, ki so bila prvotno predvidena za jedrske raziskave v večletnem finančnem okviru za obdobje 2007–2013, izkazala za nezadostna. Komisija predlaga, da se zakonodajni postopek v zvezi s predlogi okvirnega programa Euratom za obdobje 2012–2013 izvede vzporedno z razpravo o proračunu za projekt ITER, ki še poteka, kot tudi z novim proračunskim postopkom za leto 2012. Dogovor o dodatnem financiranju na podlagi prerazporeditve med postavkami in znotraj posamezne postavke (v skladu s spodnjo razpredelnico) bo omogočil hitro sprejetje raziskovalnega programa Euratom v letu 2011.

Prenos med postavkami v mio EUR | Prerazporeditev znotraj postavke 1A v mio EUR | Skupaj |

2012 | 650 | 100 | 750 |

2013 | 190 | 360 | 550 |

Skupaj | 840 | 460 | 1 300 |

- ( Predlog/pobuda zahteva uporabo instrumenta prilagodljivosti ali spremembe večletnega finančnega okvira[38].

Ni relevantno.

3.2.5. Udeležba tretjih oseb pri financiranju

- V predlogu/pobudi ni načrtovano sofinanciranje tretjih oseb.

- X V predlogu/pobudi je načrtovano sofinanciranje, kot je ocenjeno v nadaljevanju:

odobritve v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

leto 2012 | leto 2013 |

Navedite organ sofinanciranja | Tretje države, ki so se pridružile programu. |

Sofinancirane odobritve SKUPAJ* | pm |

* Prispevki tretjih oseb še niso določeni; dodani bodo pozneje.

3.3. Ocenjeni vpliv na prihodke

- ( Predlog/pobuda nima finančnega vpliva na prihodke.

- X Predlog/pobuda ima finančni vpliv, kot je pojasnjeno v nadaljevanju:

- ( na lastna sredstva,

- X na razne prihodke.

v mio EUR (na tri decimalna mesta natančno)

Proračunska vrstica prihodkov: | Zneski, vneseni za tekoče proračunsko leto | Vpliv predloga/pobude[39] |

leto 2012 | leto 2013 |

točka 6011* točka 6012* točka 6013 točka 6031** | pm pm pm pm | pm pm pm pm |

* Sporazuma o prispevku Švice in prispevku iz skupnega sklada JET še nista dokončno oblikovana. S Turčijo potekajo razprave glede sodelovanja na področju jedrske energije.

Za razne prihodke, na katere bo vplival predlog/pobuda, navedite zadevne proračunske vrstice odhodkov.

08 22 04 Odobritve iz prispevkov tretjih oseb (ki niso del Evropskega gospodarskega prostora) za raziskave in tehnološki razvoj

10 03 02 Odobritve iz prispevkov tretjih oseb

Navedite metodo izračuna vpliva na prihodke.

Nekatere pridružene države lahko prispevajo k dodatnemu financiranju okvirnega programa na podlagi pridružitvenih sporazumov. V teh sporazumih je bila dogovorjena metoda izračuna, ki ni nujno ista v vseh sporazumih. Izračuni večinoma temeljijo na razmerju med BDP pridruženih držav in BDP držav članic; ta odstotek se uporablja za celotni operativni proračun. [pic][pic][pic][pic][pic][pic]

[1] Sporočilo Komisije „Stanje projekta ITER in možnosti za naprej“, COM(2010) 226, SEC(2010) 571.

[2] Predlog sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju glede večletnega finančnega okvira za rešitev dodatnih potreb po financiranju projekta ITER, COM(2010) 403.

[3] Predlog sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju glede večletnega finančnega okvira za rešitev dodatnih potreb po financiranju projekta ITER, COM(2010) 403.

[4] www.snetp.eu.

[5] www.igdtp.eu.

[6] www.melodi-online.eu.

[7] Mnenje z dne XXX.

[8] UL C XXX.

[9] COM(2010) 2020 konč.

[10] UL L 460, 30.12.2006, str. 60.

[11] COM(2010) 546 konč.

[12] COM(2007) 723 konč.

[13] UL L 358,16.12.2006, str. 62.

[14] UL L 90, 30.3.2007, str. 58.

[15] UL C 139, 14.6.2006, str. 1. [Opombe:] Posodobiti, če in ko bo sprejet nov okvirni sporazum.

[16] COM(2009) 143.

[17] UL L 312, 23.12.1995, str. 1.

[18] UL L 292, 15.11.1996, str. 2.

[19] UL L 136, 31.5.1999, str. 8.

[20] UL L 210, 31.7.2006, str. 25.

[21] ABM: upravljanje po dejavnostih; ABB: oblikovanje proračuna po dejavnostih.

[22] Pilotni in pripravljalni ukrepi iz člena 49(6)(a) ali (b) finančne uredbe.

[23] Pojasnitve načinov upravljanja in sklicevanja na finančno uredbo so na voljo na spletišču BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.

[24] Organi iz člena 185 finančne uredbe.

[25] dif. = diferencirana sredstva / nedif. = nediferencirana sredstva

[26] EFTA: Evropsko združenje za prosto trgovino ( European Free Trade Association )

[27] Države kandidatke in, če je ustrezno, potencialne države kandidatke z zahodnega Balkana.

[28] Tehnična in/ali upravna pomoč ter odhodki za podporo izvajanja programov in/ali ukrepov EU (prej vrstice BA), posredne raziskave, neposredne raziskave.

[29] Tehnična in/ali upravna pomoč ter odhodki za podporo izvajanja programov in/ali ukrepov EU (prej vrstice BA), posredne raziskave, neposredne raziskave.

[30] Tehnična in/ali upravna pomoč ter odhodki za podporo izvajanja programov in/ali ukrepov EU (prej vrstice BA), posredne raziskave, neposredne raziskave.

[31] Realizacije se nanašajo na dobavljene proizvode in opravljene storitve (npr. število financiranih izmenjav študentov, število kilometrov novo zgrajenih cest itd.).

[32] Kot je opisano v oddelku 1.4.2. „Posebni cilji …“.

[33] Leto N je leto začetka izvajanja predloga/pobude.

[34] Tehnična in/ali upravna pomoč ter odhodki za podporo izvajanja programov in/ali ukrepov EU (prej vrstice BA), posredne raziskave, neposredne raziskave.

[35] PU = pogodbeni uslužbenec; ZU = začasni uslužbenec; MSD = mlajši strokovnjak v delegaciji; LU= lokalni uslužbenec; NNS = napoteni nacionalni strokovnjak

[36] V okviru zgornje meje za zunanje osebje iz odobritev za poslovanje (prej vrstice BA).

[37] V glavnem za strukturna sklada, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) in Evropski sklad za ribištvo (ESR).

[38] Glej točki 19 in 24 Medinstitucionalnega sporazuma.

[39] Glede na tradicionalna lastna sredstva (carinske dajatve, prelevmane za sladkor) morajo biti navedeni zneski neto zneski, tj. bruto zneski po odbitku 25 % stroškov pobiranja.