Resolucija Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Partnersko sodelovanje evropske civilne družbe za trajnostno prihodnost – Prispevek EESO k socialnemu vrhu v Portu

(2021/C 286/02)

Poročevalci: Stefano MALLIA (I. skupina) Oliver RÖPKE (II. skupina) Séamus BOLAND (III. skupna)

Evropski ekonomsko-socialni odbor je na plenarnem zasedanju 27. in 28. aprila 2021 (seja z dne 28. aprila) z 225 glasovi za, 1 glasom proti 6 vzdržanimi glasovi sprejel naslednjo resolucijo:

Socialni vrh v Portu 7. maja 2021 predstavlja za EU edinstveno priložnost, da državljane postavi v središče evropskega projekta. Vrh lahko pokaže, da EU in države članice delujejo skupaj s svojimi državljani in za njihovo blaginjo, pri čemer nihče ni zapostavljen. Je vrhunec evropskih ambicij za trajnostno, inovativno, konkurenčno in povezano družbo, ki bo EU popeljala do leta 2030 in naprej. Unija se bo na ta način sposobna soočiti z izzivi zelenega in digitalnega prehoda ter jih izkoristiti. Prav tako bi moral vrh nameniti podporo gospodarstvu in družbi pri doseganju trajnosti ter pri tem dati enako težo ekonomski, socialni in okoljski razsežnosti.

Pristop, ki enako pozornost namenja socialnim in gospodarskim vidikom naših družb in gospodarstev, je zaradi pandemije COVID-19 postal še toliko bolj nujen. Ljudje so COVID-19 doživeli kot pandemijo, ki je prizadela posameznika. Sedaj, ko se Evropa počasi vrača na pot socialno-ekonomske obnove in izvaja evropski steber socialnih pravic, morajo ljudje in skupnosti ostati trdno v središču pozornosti. Akcijski načrt o evropskem stebru socialnih pravic tako ne bi mogel priti ob bolj pravem času.

Izjava iz Porta bi morala vključevati vse institucionalne, gospodarske in socialne akterje, ki naj bi akcijski načrt izvajali na osnovi državljanskega in socialnega dialoga. Evropa se je znašla v prelomnem trenutku, ko mora sprejeti ključne nove korake za dosego uspešne in trajnostne unije.

Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) poziva države članice in evropske institucije, naj ukrepajo v zvezi z naslednjim:

1. Akcijski načrt za evropski steber socialnih pravic mora postati učinkovito orodje, ki bo vsem akterjem omogočilo partnersko sodelovanje in gradnjo bolj enakopravne, trajnostne, vključujoče in odporne evropske družbe. K uspehu tega procesa bistveno prispevajo vse razsežnosti civilne družbe, ki jo zastopa EESO. Vsi državljani, med njimi invalidi, etnične in manjšinske skupine ter najbolj ranljivi in marginalizirani, morajo imeti možnost, da prek aktivne udeležbe evropske civilne družbe sodelujejo pri oblikovanju načrtov evropskega stebra socialnih pravic in njihovem prihodnjem izvajanju, se z njimi poistovetijo in v njih najdejo upanje. Posebno priznanje in podporo bi bilo treba nameniti socialnemu gospodarstvu, ki ima ključno vlogo pri obravnavanju neizpolnjenih socialnih potreb, zmanjševanju revščine in odpravljanju neenakosti.

2. Bolj enakopravne, trajnostne, vključujoče in odporne evropske družbe bodo mogoče le s pomočjo odločnega sodelovanja civilne družbe in učinkovitega dialoga s socialnimi partnerji in civilno družbo. Pri tem so bistvenega pomena merjenje učinka civilne družbe in poročanje o njem, ozaveščanje o njenem pozitivnem prispevku ter ustvarjanje ugodnega pravnega okolja in kombinacije politik.

3. Za predvidevanje in ustvarjanje odpornih, vključujočih, enakopravnih in trajnostnih družb bodo potrebne pobude od spodaj navzgor, ki bodo vključevale nove opredelitve blaginje in razvoja, ki presegajo BDP, in vlagale v socialne inovacije ob hkratnem spoštovanju mnenj in pravic državljanov. Poleg tega je nujno, da se omejitve pravic, ki so bile uvedene med pandemijo COVID-19, po njenem koncu odpravijo.

4. Evropa mora ostati še naprej združena in delovati solidarno ob podpori kulture državljanskega in socialnega dialoga, kot to poteka med pandemijo. Evropski steber socialnih pravic podpira socialno tržno gospodarstvo ter širi in prilagaja svoj socialni model spremembam v prihodnosti. Za krepitev socialne odpornosti in trajnosti mora akcijski načrt za evropski steber socialnih pravic zagotoviti razširjeno blaginjo in vključujoč trg dela, na katerem bo diskriminacija prepovedana, zaposlitve pa bodo stabilne in dobro plačane.

5. Po koncu pandemije morajo institucije in socialni partnerji prek socialnega dialoga oblikovati rešitve, ki bodo povečale socialno odpornost naših gospodarstev s pomočjo nove miselnosti, dojemljive za spremembe. Hkrati si morajo prizadevati za minimalne standarde varstva in enakih možnosti, s posebnim poudarkom na ustreznosti plač, preprečevanju diskriminacije na podlagi spola, podpori mladim delavcem ter zaščiti prekarnih delavcev in migrantov.

6. Eden od ključnih gospodarskih in socialnih izzivov v Evropi je spodbuditi gospodarsko rast, ustvarjanje delovnih mest in zaposlovanje (med drugimi starejših in mladih, žensk, oseb, ki so bolj oddaljene od trga dela, in neaktivnih oseb), zmanjšati brezposelnost, zlasti mladih, ter okrepiti položaj žensk na trgu dela. Pri vsem tem je pomemben element zagotavljanje konkurenčne podlage za naložbe.

7. Konkurenčnost in večja produktivnost na podlagi spretnosti in znanja sta dober recept za ohranjanje blaginje evropskih družb. Gospodarska rast in dobro delujoč notranji trg sta pomembna elementa krepitve socialne razsežnosti EU. Okrepiti moramo prednosti evropskega sistema socialnega tržnega gospodarstva, hkrati pa odpraviti njegove slabosti in ga tako prilagoditi prihodnjim izzivom.

8. Vsi pomembni elementi našega gospodarstva in družb morajo biti pripravljeni na izkoriščanje potenciala digitalizacije in prehoda na zeleno gospodarstvo. Predpogoj za to sta pripravljenost in sposobnost uvedbe strukturnih sprememb, naj gre za trge dela, socialno varnost, izobraževanje in usposabljanje ali obdavčitev. To pomeni, da morajo države članice resnično prevzeti odgovornost za reforme, ki jo usklajujejo in spodbujajo okviri in ukrepi na ravni EU, kot je evropski semester. To je namreč ključnega pomena za spodbujanje podjetij k naložbam v Evropi.

9. Zaradi vse številčnejšega starejšega prebivalstva in hkratnega zmanjševanja delovne sile bo vse večje število starejših postalo ekonomsko odvisnih, če ne bomo uspeli povečati delovne sile prek bolj vključujočih trgov dela, tudi z aktiviranjem skupin, ki so trenutno izključene iz trga dela ali pa so vsaj premalo zastopane. Potrebni so ukrepi za reševanje izzivov, s katerimi se soočajo sistemi socialne varnosti in zdravstvenega varstva v državah članicah. Zaradi demografskih sprememb bodo potrebni tudi prilagodljivi in prožni nacionalni izobraževalni sistemi, trgi dela in sistemi socialnega varstva. Ti izzivi niso nujno le problemi, temveč so lahko tudi priložnosti za dosego pozitivnih rezultatov.

10. Akcijski načrt bi moral temeljiti na konkretnih in oprijemljivih ukrepih, ki bodo merljivi in jih bo mogoče spremljati z nadzornimi okviri, o katerih so bodo dogovorili zadevni deležniki in ki bodo zajemali socialna, okoljska in ekonomska merila. EESO pozdravlja glavne cilje, ki jih je predlagala Evropska komisija, in poziva države članice, naj bodo ambiciozne pri določanju lastnih ciljev, da bi vse države članice dejansko prispevale k doseganju evropskih ciljev.

11. V času, ko Evropa prehaja od odzivanja na krizo k okrevanju, imajo socialni dialog, obveščanje, posvetovanje in udeležba delavcev prek ustreznih kanalov pomembno vlogo pri oblikovanju gospodarskega prehoda in spodbujanju inovacij na delovnem mestu, zlasti ob upoštevanju dvojnega prehoda, ki je v teku, in sprememb v svetu dela.

12. Srednje- do dolgoročni vpliv krize zaradi COVID-19 na evropske zdravstvene sisteme v evropskem stebru socialnih pravic ni dovolj upoštevan. Pandemija je jasno pokazala, da lahko zdravje neposredno vpliva na gospodarsko in socialno stabilnost, tudi v EU. Pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic morajo države članice nameniti večje in trajnostne naložbe v izboljšanje javnih zdravstvenih storitev in infrastrukture ter okrepiti usklajevanje na področju javnega zdravja znotraj svojih sistemov in druga z drugo.

13. Izražena so bila velika pričakovanja, da bodo vsi deležniki na vrhu izrekli trdno zavezanost ohranitvi in razvoju evropskega socialnega modela, ki bo temeljil na uravnoteženi kombinaciji pravic in odgovornosti. Države članice in evropske institucije pozivamo, naj pokažejo ambicioznost in odločnost.