Predlog SKLEP SVETA naslovljen na Republiko Ciper o posebnih ukrepih za ponovno vzpostavitev finančne stabilnosti in trajnostne rasti /* COM/2013/0233 final - 2013/0121 (NLE) */





OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM Zaradi vse večje zaskrbljenosti glede vzdržnosti ciprskih javnih financ, oslabljenega finančnega sektorja in obsega potencialnih ukrepov javne podpore so se pritiski na Ciper na finančnih trgih povečali. Čeprav so nekatera neravnovesja nastala zaradi negativnih prelivanj krize iz euroobmočja in dogodkov v Grčiji, so druga neravnovesja domačega izvora in trajajo daljše obdobje. Potem ko so bonitetne agencije večkrat zapored znižale boniteto za ciprske državne obveznice, se država ni mogla več sama refinancirati po stopnjah, ki so skladne z dolgoročno fiskalno vzdržnostjo. Hkrati je postajal bančni sektor čedalje bolj odrezan od mednarodnega tržnega financiranja, velike finančne institucije pa so zabeležile znaten kapitalski primanjkljaj. Stanje bančnega sektorja se je v začetku leta 2013 znatno poslabšalo zaradi zmanjševanja zaupanja, ki je privedlo do neprekinjenega in velikega odliva vlog. Euroskupina je marca 2013 dosegla politični dogovor o ključnih elementih programa makroekonomskega prilagajanja za Ciper, za katerega je namenjenih do 10 milijard EUR finančnih sredstev. Zaradi finančnih pretresov je bilo uvedeno 10-dnevno zaprtje bank, med katerim je bilo z reševanjem in prestrukturiranjem bank ter izločitvijo grških poslov iz ciprskih bank izvedeno znatno zmanjšanje sektorja. Zaradi teh hudih gospodarskih in finančnih razmer so ciprski organi 25. junija 2012 uradno zaprosili za finančno pomoč v obliki posojila evropskega instrumenta za finančno stabilnost/evropskega mehanizma za stabilnost in Mednarodnega denarnega sklada (MDS), s katerim bi podprli ponovno vzpostavitev trajnostne gospodarske rasti, zagotovili pravilno delujoč bančni sistem ter finančno stabilnost v Evropski uniji in euroobmočju. Euroskupina je 27. junija 2012 pozvala Komisijo v povezavi z Evropsko centralno banko (ECB), ciprske organe in MDS, da se dogovorijo o programu makroekonomskega prilagajanja, vključno s finančnimi potrebami, in da sprejmejo ustrezne ukrepe za zagotovitev finančne stabilnosti. Euroskupina je 16. marca in 25. marca 2013 s ciprskimi organi dosegla politični dogovor o ključnih elementih programa, ki vključujejo prestrukturiranje in znatno zmanjšanje bančnega sektorja ter okrepitev prizadevanj za fiskalno konsolidacijo, strukturne reforme in privatizacijo. Pomemben del dogovora je bila dokapitalizacija bank, ki bo skoraj izključno potekala znotraj bank (tj. s strani delničarjev in upnikov). To ni vplivalo na vloge do 100 000 EUR. Upniki ne bodo utrpeli izgub, višjih od tistih, ki bi nastale, če bi banke prenehale poslovati v okviru običajnega insolventnega postopka. Dne 2. aprila 2013 je bil na tehnični ravni dosežen sporazum o celovitem svežnju politike, ki bo izveden v okviru 3-letnega programa makroekonomskega prilagajanja; ključni cilji, ukrepi in rezultati so bili določeni v osnutku memoranduma o soglasju med Komisijo in Republiko Ciper. Cilji programa makroekonomskega prilagajanja so povrnitev zaupanja finančnih trgov, ponovna vzpostavitev ustreznega makroekonomskega ravnovesja in omogočanje ponovne vzpostavitve trajnostne gospodarske rasti. Za doseganje teh ciljev program temelji na treh stebrih. Prvi steber je strategija finančnega sektorja, ki temelji na prestrukturiranju in zmanjšanju finančnih institucij ter okrepitvi nadzora nad njimi, pri čemer si je treba prizadevati za reševanje kapitalskega in likvidnostnega primanjkljaja. Drugi steber je ambiciozna strategija za fiskalno konsolidacijo, ki temelji na prizadevanjih za konsolidacijo, ki so se začela leta 2012, zlasti na ukrepih za zmanjšanje primarnih tekočih izdatkov, okrepitev javnofinančnih prihodkov, izboljšanje delovanja javnega sektorja in ohranjanje fiskalne konsolidacije v srednjeročnem obdobju. Njen cilj je srednjeročno zmanjšati čezmerni javnofinančni primanjkljaj in znatno zmanjšati delež bruto javnega dolga v BDP. Organi so se zavezali k čimprejšnjemu zmanjšanju primanjkljaja pod 3 % BDP. Še naprej je treba ustrezno izvajati strukturne in druge sklade EU ter pobude politike EU, namenjene ustvarjanju delovnih mest in krepitvi rasti. To bo prispevalo k dolgoročni rasti Cipra. Tretji steber vključuje ambiciozen program strukturnih reform, ki podpira konkurenčnost ter trajnostno in uravnoteženo rast v skladu s priporočili za posamezno državo, ki so bila naslovljena na Ciper leta 2012, in omogoča odpravo makroekonomskih neravnovesij. Ob upoštevanju političnega dogovora z dne 28. februarja 2013 na podlagi priporočila Sveta o vzpostavitvi jamstva za mlade je treba ohraniti možnosti za mlade in njihovo zaposljivost. Program zajema obdobje od leta 2013 do leta 2016. 2013/0121 (NLE) Predlog SKLEP SVETA naslovljen na Republiko Ciper o posebnih ukrepih za ponovno vzpostavitev finančne stabilnosti in trajnostne rasti SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 136(1) v povezavi s členom 126(6) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, ob upoštevanju naslednjega: (1) Člen 136(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določa možnost, da se za tiste države članice, katerih valuta je euro, sprejmejo ukrepi za zagotovitev pravilnega delovanja ekonomske in monetarne unije. (2) Svet je 13. julija 2010 sprejel sklep v skladu s členom 126(6) PDEU, v katerem je navedeno, da na Cipru obstaja čezmerni primanjkljaj,[1] in v skladu s členom 126(7) PDEU izdal priporočilo Cipru za odpravo čezmernega javnofinančnega primanjkljaja, v katerem je navedeno, da „bi morali ciprski organi čim hitreje in najpozneje do leta 2012 odpraviti sedanji čezmerni primanjkljaj“. (3) V priporočilu v zvezi z nacionalnim programom reform Cipra za leto 2012 in mnenju Sveta o programu Cipra za stabilnosti za obdobje 2012–2015[2] je Svet med drugim priporočil, naj Ciper sprejme ukrepe, da bi v letu 2012 dosegel trajno zmanjšanje čezmernega primanjkljaja, zagotovi zadosten napredek, kar zadeva referenčno vrednost zmanjševanja dolga, okrepi regulativne določbe za učinkovito dokapitalizacijo finančnih institucij in izboljša konkurenčnost. (4) Zaradi vse večje zaskrbljenosti glede vzdržnosti ciprskih javnih financ, vključno s potrebnimi ukrepi javne podpore oslabljenemu finančnemu sektorju, so se pritiski na Ciper na finančnih trgih povečali. Čeprav so nekatera neravnovesja nastala zaradi negativnih prelivanj krize iz euroobmočja, so druga neravnovesja domačega izvora in trajajo daljše obdobje.[3] Potem ko so bonitetne agencije večkrat zapored znižale boniteto za ciprske državne obveznice, se država ni mogla več sama refinancirati po stopnjah, ki so skladne z dolgoročno fiskalno vzdržnostjo. Hkrati je postajal bančni sektor čedalje bolj odrezan od mednarodnega tržnega financiranja, velike institucije pa so zabeležile znaten kapitalski primanjkljaj. (5) Zaradi teh hudih gospodarskih in finančnih razmer so ciprski organi 25. junija 2012 uradno zaprosili za finančno pomoč v obliki posojila evropskega instrumenta za finančno stabilnost/evropskega mehanizma za stabilnost in MDS, s katerim bi podprli ponovno vzpostavitev trajnostne gospodarske rasti, zagotovili pravilno delujoč bančni sistem ter finančno stabilnost v Evropski uniji in euroobmočju. Euroskupina je 27. junija 2012 pozvala Komisijo v povezavi z ECB, ciprske organe in MDS, da se dogovorijo o programu makroekonomskega prilagajanja, vključno s finančnimi potrebami, in da sprejmejo ustrezne ukrepe za zagotovitev finančne stabilnosti v trenutno zelo zahtevnih razmerah, kjer obstaja tveganje negativnih prelivanj zaradi pretresov na trgu državnih dolžniških vrednostnih papirjev. Euroskupina je 16. in 25. marca 2013 s ciprskimi organi dosegla politični dogovor o temeljih programa. Bančni sektor je treba prestrukturirati in zmanjšati ter okrepiti prizadevanje za fiskalno konsolidacijo, strukturne reforme in privatizacijo. Dokapitalizacija bank bo skoraj izključno potekala znotraj bank (tj. s strani delničarjev in upnikov). (6) V trenutnih razmerah bi moral Ciper sprejeti celovit sveženj politike, ki bo izveden v okviru 3-letnega programa makroekonomskega prilagajanja v obdobju od 2. četrtletja leta 2013 do 1. četrtletja leta 2016. (7) Cilji svežnja politike bi morali biti povrnitev zaupanja finančnih trgov, ponovna vzpostavitev ustreznega makroekonomskega ravnovesja in omogočanje ponovne vzpostavitve trajnostne gospodarske rasti. Sveženj politike bi moral temeljiti na treh stebrih. Prvi steber bi morala biti strategija finančnega sektorja, ki temelji na prestrukturiranju in zmanjšanju finančnih institucij ter okrepitvi nadzora nad sektorjem, pri čemer si je treba prizadevati za reševanje kapitalskega in likvidnostnega primanjkljaja. Drugi steber bi morala biti ambiciozna, v začetni fazi okrepljena strategija za fiskalno konsolidacijo, ki temelji na ukrepih za zmanjšanje primarnih tekočih izdatkov, okrepitev javnofinančnih prihodkov, izboljšanje delovanja javnega sektorja in ohranjanje fiskalne konsolidacije v srednjeročnem obdobju, hkrati pa čim bolj zmanjšuje učinek na prikrajšane ljudi ter zagotavlja dobro izvajanje strukturnih in drugih skladov EU. Tretji steber bi moral vključevati ambiciozen program strukturnih reform, ki podpira konkurenčnost ter trajnostno in uravnoteženo rast in omogoča odpravo makroekonomskih neravnovesij, zlasti s preoblikovanjem sistema indeksacije plač po posvetovanju s socialnimi partnerji in odpravljanjem ovir za nemoteno delovanje trgov. Ob upoštevanju političnega dogovora z dne 28. februarja 2013 o priporočilu Sveta o vzpostavitvi jamstva za mlade bi bilo treba ohraniti možnosti za mlade in njihovo zaposljivost. (8) Po posodobljenih napovedih Komisije glede nominalne rasti BDP (−0,5 % v letu 2012, −8,2 % v letu 2013, −2,9 % v letu 2014, 2,6 % v letu 2015 in 3,7 % v letu 2016) bo delež javnega dolga v BDP znašal 87 % v letu 2012, 109 % v letu 2013, 123 % v letu 2014, 126 % v letu 2015 in 122 % v letu 2016. Delež javnega dolga v BDP se bo torej do leta 2015 hitro povečeval, se nato zmanjševal in leta 2020 dosegel predvideno stopnjo 105 %. Na dinamiko dolgov vpliva več izrednih operacij. Po posodobljenih napovedih Komisije glede nominalne rasti BDP bo primarni javnofinančni primanjkljaj predvidoma dosegel 395 milijonov EUR (2,4 % BDP) v letu 2013, 678 milijonov EUR (4,3 % BDP) v letu 2014 in 344 milijonov EUR (2,1 % BDP) v letu 2015, leta 2016 pa naj bi bil dosežen javnofinančni presežek v višini 204 milijonov EUR (1,2 % BDP). (9) Povečanje dolgoročne odpornosti ciprskega bančnega sektorja je ključno za ponovno vzpostavitev finančne stabilnosti Cipra in zaradi tesnih povezav tudi za ohranitev finančne stabilnosti celotnega euroobmočja. Znatno zmanjšanje in prestrukturiranje ciprskega bančnega sistema že poteka. Predstavniški dom je sprejel zakonodajo o vzpostavitvi celovitega okvira za sanacijo in reševanje kreditnih institucij. Na podlagi tega novega okvira se je ciprski bančni sektor takoj znatno zmanjšal. Da se ohrani likvidnost ciprskega bančnega sektorja, so bili uvedeni začasni upravni ukrepi. (10) Izvajanje celovitih in ambicioznih reform na finančnem, fiskalnem in strukturnem področju bi moralo zagotoviti srednjeročno vzdržnost ciprskega javnega dolga. (11) Evropska komisija bi morala v povezavi z ECB in po potrebi z MDS redno preverjati strogo izvajanje programa makroekonomskega prilagajanja, kar vključuje misije in redno četrtletno poročanje s strani ciprskih organov. (12) Med celotnim izvajanjem svežnja politike bi morala Komisija zagotavljati dodatne nasvete glede politik ter tehnično podporo na posebnih področjih. (13) Ciprski organi bi morali v skladu z obstoječimi nacionalnimi predpisi in praksami v pripravo, izvajanje, spremljanje in ocenjevanje programa za finančno pomoč vključiti socialne partnerje in organizacije civilne družbe. (14) Vsakršna oblika finančne pomoči, ki jo Ciper prejme kot pomoč za izvajanje politik v okviru programa makroekonomskega prilagajanja, mora biti v skladu s pravnimi zahtevami in politikami Evropske unije, zlasti z okvirom gospodarskega upravljanja Unije. Kakršno koli intervencijo za podporo finančnim institucijam bi bilo treba izvesti v skladu s pravili Evropske unije o konkurenci. Komisija zagotovi, da so vsi ukrepi iz memoranduma o soglasju glede prošnje za finančno pomoč v okviru Evropskega mehanizma za stabilnost popolnoma skladni s tem sklepom – SPREJEL NASLEDNJI SKLEP: Člen 1 1. Da bi omogočili ponovno vzpostavitev trajnostne rasti ter fiskalne in finančne stabilnosti ciprskega gospodarstva, Ciper dosledno izvaja program makroekonomskega prilagajanja, katerega glavni elementi so določeni v členu 2 tega sklepa. V programu makroekonomskega prilagajanja (v nadaljnjem besedilu: program) so obravnavana posebna tveganja, ki jih pomeni Ciper za finančno stabilnost euroobmočja, pri čemer je cilj programa hitra ponovna vzpostavitev trdnega in vzdržnega gospodarskega in finančnega položaja na Cipru ter zmožnosti, da se v celoti financira na finančnih trgih. V programu so ustrezno upoštevana priporočila, ki so bila naslovljena na Ciper na podlagi členov 121, 126, 136 in 148 PDEU, ter ukrepi za njihovo upoštevanje, pri tem pa je njegov cilj razširitev, okrepitev in poglobitev potrebnih ukrepov politike. 2. Komisija v povezavi z ECB in po potrebi z MDS spremlja napredek pri izvajanju programa. Ciper v celoti sodeluje s Komisijo in ECB. Zlasti Komisiji in ECB zagotovi vse podatke, za katere meni, da so potrebni za spremljanje programa. 3. Komisija v povezavi z ECB in po potrebi z MDS v sodelovanju s ciprskimi organi preuči morebitne spremembe in posodobitve programa, ki bi lahko bile potrebne, da se med drugim ustrezno upoštevajo morebitne znatne razlike med makroekonomskimi in fiskalnimi napovedmi ter dejanskimi podatki (vključno z zaposlovanjem), negativni učinki prelivanja ter makroekonomski in finančni pretresi. Komisija za zagotovitev nemotenega izvajanja programa ter prispevanje k trajnostnemu odpravljanju neravnovesij zagotavlja stalne nasvete in smernice glede fiskalnih in strukturnih reform ter reform finančnega trga. Komisija redno ocenjuje ekonomski vpliv programa in predlaga potrebne korektivne ukrepe, da se okrepita rast in ustvarjanje delovnih mest, zagotovi potrebna fiskalna konsolidacija in čim bolj zmanjšajo škodljivi socialni učinki. Člen 2 1. Ključni cilji programa za Ciper so: ponovna vzpostavitev stabilnosti ciprskega bančnega sektorja, nadaljevanje sedanjega procesa fiskalne konsolidacije in izvajanje strukturnih reform v podporo konkurenčnosti ter trajnostni in uravnoteženi rasti. 2. Ciper izvaja fiskalno konsolidacijo v skladu s svojimi obveznostmi na podlagi postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, in sicer s sprejetjem visokokakovostnih trajnih ukrepov in sočasnim čim večjim zmanjšanjem učinka na prikrajšane ljudi. 3. Ciper sprejme ukrepe iz odstavkov 4 do 15. 4. Da bi se primanjkljaj čim prej znižal na raven pod 3 % BDP, je Ciper pripravljen sprejeti dodatne konsolidacijske ukrepe. Vlada je zlasti v primeru prenizkih javnofinančnih prihodkov ali večjih potreb po socialnih izdatkih zaradi škodljivih makroekonomskih učinkov pripravljena sprejeti dodatne ukrepe za ohranitev ciljev programa, vključno z zmanjšanjem diskrecijske porabe in sočasnim čim večjim zmanjšanjem učinka na prikrajšane ljudi. V programskem obdobju se denarni prihodki, ki presegajo napovedi iz programa, vključno z morebitnimi nepričakovanimi dobički, prihranijo ali uporabijo za zmanjšanje dolga. Če pa bo ta presežek dosežen v takem obsegu, da se bo štelo, da je trajen, se lahko s tem zmanjša potreba po dodatnih ukrepih v poznejših letih. 5. Ciper ohrani dobro izvajanje strukturnih in drugih skladov EU. 6. Da bi Ciper ponovno vzpostavil trden finančni sektor, bo še naprej izvajal korenito reformo in prestrukturiranje bančnega sektorja ter okrepil uspešne banke s ponovno zagotovitvijo njihovega kapitala, obravnavo njihove likvidnosti in okrepitvijo nadzora nad njimi. V okviru programa so predvideni naslednji ukrepi in rezultati: (a) zagotavljanje natančnega spremljanja likvidnosti bančnega sektorja in sprejetje ustreznih ukrepov za ohranitev zadostne likvidnosti sistema v skladu s pravili Eurosistema. Nedavno sprejete začasne omejitve prostega pretoka kapitala (med drugim omejitve dvigov gotovine, elektronskega plačevanja in prenosa sredstev v tujino) se bodo natančno spremljale. Cilj je doseči, da se nadzor ne bo izvajal dlje, kot je to nujno za preprečitev resnih in neposrednih tveganj za finančno stabilnost. V srednjeročnih načrtih glede financiranja in kapitala domačih bank, ki so odvisne od financiranja centralne banke ali prejemanja državne pomoči, je treba stvarno upoštevati pričakovano zmanjšanje finančnega vzvoda v bančnem sektorju, njihov cilj pa mora biti zmanjšati odvisnost od najemanja posojil pri centralnih bankah ter hkrati preprečiti hitro prodajo premoženja in kreditni krč. Predpisi o zahtevah za minimalno likvidnost bodo posodobljeni tako, da bo v prihodnosti preprečena koncentracija v premoženje, denominirano v eurih; (b) vzpostavitev neodvisnega vrednotenja sredstev pri Bank of Cyprus in Cyprus Popular Bank ter hitra vključitev dejavnosti Cyprus Popular Bank v Bank of Cyprus. Vrednotenje bo hitro končano, da bodo lahko odmrznjeni ustrezni deli nezavarovanih vlog pri Bank of Cyprus; (c) sprejetje potrebnih predpisanih zahtev v zvezi s povečanjem količnika minimalne kapitalske ustreznosti navadnega lastniškega temeljnega kapitala na 9 % do konca leta 2013; (d) sprejetje ukrepov, da se čim bolj zmanjšajo stroški davkoplačevalcev za prestrukturiranje bank. Pred odobritvijo ukrepov državne pomoči poslovne in zadružne kreditne institucije, ki jim primanjkuje kapitala, tega zberejo v čim večji meri iz zasebnih virov, med drugim tudi od delničarjev in upnikov bank. Vsi načrti prestrukturiranja ali reševanja so pred zagotovitvijo takšne državne pomoči uradno odobreni v skladu s pravili o državni pomoči; (e) zagotovitev vzpostavitve evidence posojil, pregleda in spremembe sedanjega regulativnega okvira, če je to potrebno, in sprejetja zakonodaje o krepitvi upravljanja poslovnih bank; (f) krepitev upravljanja bank, vključno s prepovedjo dajanja posojil neodvisnim članom odbora ali z njimi povezanim osebam; (g) zagotovitev vračila slabih posojil v čim večjem obsegu ob zmanjševanju števila pobud posojilojemalcev za preračunljiv odstop od posojila (angl. strategic default). To bo vključevalo omilitev omejitev glede zasega premoženja, uporabljenega za zavarovanje, ter ustrezno spremljanje in upravljanje slabih posojil. Central Bank of Cyprus bo izdala navodilo, da je treba vsa posojila, ki so zapadla več kot 90 dni, opredeliti kot slaba posojila; (h) uskladitev urejanja in nadziranja zadružnih kreditnih institucij z urejanjem in nadziranjem poslovnih bank; (i) potrditev sposobnosti preživetja zadružnih kreditnih institucij ter razvoj strategije za prihodnjo strukturo, delovanje in sposobnost preživetja sektorja zadružnih kreditnih institucij po posvetovanju s Komisijo ter po seznanitvi ECB in MDS. Strategija mora biti izvedena do sredine leta 2015; (j) okrepitev spremljanja zadolženosti podjetij in gospodinjstev ter vzpostavitev okvira za ciljno usmerjeno prestrukturiranje zasebnega sektorja; in (k) nadaljnja krepitev okvira za boj proti pranju denarja in zagotavljanje popolne preglednosti subjektov v skladu z najboljšo prakso. 7. V letu 2013 organi dosledno izvajajo zakon o državnem proračunu za leto 2013 in sprejmejo dodatne trajne ukrepe v višini vsaj 351 milijonov EUR (2,1 % BDP). Ciper spremeni zakon o državnem proračunu za leto 2013, da bodo vanj vključeni dodatni konsolidacijski ukrepi. Ciper sprejme naslednje ukrepe: (a) kar zadeva odhodke, proračun vključuje zmanjšanje odhodkov za stanovanjske sheme za vsaj 36 milijonov EUR in dodatno postopno znižanje stroškov za plače v javnem sektorju ter racionalizacijo nekaterih socialnih dajatev; (b) kar zadeva prihodke, dodatni ukrepi vključujejo zvišanje davka na nepremičnine, zakonske stopnje davka od dohodkov pravnih oseb, stopnje davka na prihodek od obresti, dajatve za banke in stroškov javnih storitev; (c) Ciper izvede reformo davčnega sistema za motorna vozila na podlagi okolju prijaznih načel, da bi zbral dodatne prihodke; (d) Ciper sprejme ukrepe za nadzor odhodkov za zdravstveno varstvo in izboljšanje stroškovne učinkovitosti v zdravstvenem sektorju s povečanjem uspešnosti, konkurenčnosti in stroškovne učinkovitosti javnih bolnišnic. Poleg tega Ciper uvede sistem doplačevanja za nekatere zdravstvene storitve in zdravila; ter (e) zagotovi popolno izvajanje konsolidacijskih ukrepov, sprejetih od decembra 2012. 8. Naslednji ukrepi se uporabljajo od 1. januarja 2014: (a) kar zadeva odhodke, proračun vključuje: zmanjšanje skupnih stroškov socialnih transferjev z njihovo boljšo ciljno usmerjenostjo, da bi prihranili vsaj 28,5 milijona EUR, dodatno znižanje plač v javnem in širšem javnem sektorju, uvedbo plačila za uporabo javnega prevoza za študente in upokojence ter ukrepe strukturnih reform v izobraževalnem sektorju za zmanjšanje odhodkov za plače; in (b) kar zadeva prihodke, proračun za leto 2014 vključuje: podaljšanje plačevanja začasnega prispevka za bruto dohodek zaposlenih v javnem in zasebnem sektorju do 31. decembra 2016, zvišanje DDV, zvišanje trošarin in zvišanje prispevkov za splošni sistem socialnega zavarovanja. 9. Ciper za zagotovitev dolgoročne vzdržnosti javnih financ izvaja fiskalne strukturne reforme, ki med drugim vključujejo naslednje ukrepe in rezultate: (a) reforme splošnega in javnega pokojninskega sistema, da bi se zagotovila vzdržnost pokojninskega sistema, hkrati pa bi se upoštevala primerna raven pokojnin. Reforme bodo po potrebi dodatno okrepljene; (b) nadzor rasti odhodkov za zdravstvo, da bi se okrepili vzdržnost strukture financiranja in učinkovitost zagotavljanja javnega zdravstvenega varstva; (c) izboljšanje učinkovitosti javne porabe in proračunskega postopka na podlagi učinkovitega srednjeročnega proračunskega okvira kot dela boljšega upravljanja javnih financ, ki je v celoti skladno z direktivo o zahtevah v zvezi s proračunskimi okviri in Pogodbo o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju (PSUU); (d) sprejetje ustreznega pravnega in institucionalnega okvira za javno-zasebna partnerstva, oblikovana v skladu z najboljšo prakso; (e) priprava programa za vzpostavitev trdnega sistema korporativnega upravljanja za podjetja v državni lasti in v delni državni rasti ter začetek priprave načrta privatizacije, da bi se prispevalo k izboljšanju gospodarske učinkovitosti in ponovni vzpostavitvi vzdržnosti zadolževanja; (f) priprava in izvajanje celovitega načrta reform za izboljšanje učinkovitosti in uspešnosti pobiranja davkov in upravljanja, vključno z ukrepi za zagotovitev popolne in pravočasne uporabe zakonov in standardov, ki urejajo mednarodno davčno sodelovanje in izmenjavo davčnih podatkov; (g) reforma davka na nepremičnine; (h) reforma javne uprave, da bi se izboljšala njeno delovanje in stroškovna učinkovitost, zlasti s pregledom velikosti, pogojev zaposlovanja in funkcionalne organizacije javnih storitev, da se zagotovita učinkovita poraba javnofinančnih virov in izvajanje kakovostnih storitev za državljane; ter (i) reforme splošne strukture in ravni socialnih ugodnosti, da bi zagotovili učinkovito porabo virov ter ustrezno ravnovesje med socialno pomočjo in spodbudami za zaposlitev. 10. Ciper izvede reformo sistema indeksacije plač po posvetovanju s socialnimi partnerji ter v skladu s cilji izboljšanja konkurenčnosti gospodarstva in upoštevanja razvoja produktivnosti dela. Z načrtovano reformo javne pomoči je treba zagotoviti, da socialna pomoč deluje kot varnostna mreža za zagotovitev minimalnega dohodka za osebe, ki si ne morejo privoščiti osnovnega življenjskega standarda, medtem ko se ohranijo spodbude za zaposlitev. Vsaka sprememba minimalne plače je skladna z gospodarskim razvojem in razvojem trga dela ter se izvede po posvetovanju s socialnimi partnerji. 11. Ciper sprejme preostale potrebne spremembe sektorske zakonodaje, da bi v celoti upošteval direktivo o storitvah. Odpravijo se neupravičene ovire na trgih storitev, zlasti v zvezi z reguliranimi poklici. Okvir za konkurenčnost se izboljša z izboljšanjem delovanja organa, pristojnega za konkurenco, ter z okrepitvijo neodvisnosti in pristojnosti nacionalnih regulativnih organov. 12 Ciper do konca leta 2014 zmanjša zaostanek v zvezi z izdajanjem listin o lastništvu na manj kot 2 000 ter upošteva predpisane časovne okvire za izdajo gradbenih dovoljenj in listin o lastništvu. 13. Ciper do konca leta 2013 spremeni prisilno prodajo premoženja, zavarovanega s hipoteko, in v najkrajšem izvedljivem časovnem okviru dovoli zasebne dražbe. Pospeši se obravnava sodnih primerov in sodni zaostanki se odpravijo do konca programa. 14. Ciper sprejme spodbude za povečanje konkurenčnosti v sektorju turizma. Te spodbude zajemajo pregled strategije za turizem za obdobje 2011–2015 na podlagi študije o možnosti izboljšanja poslovnega modela v sektorju turizma in na podlagi temeljite analize najboljših načinov za doseganje ustreznih povezav v letalskem prometu na Cipru. 15. Ciper v energetskem sektorju prenese in v celoti izvaja tretji energetski sveženj. Poleg tega se pripravi celovit razvojni načrt za prestrukturiranje energetskega sektorja na Cipru. Načrt vključuje: (a) razvojni načrt za infrastrukturo, potrebno za izkoriščanje plina; (b) opis regulativnega sistema in organizacije trga za energetski sektor in izvoz plina; ter (c) načrt za vzpostavitev institucionalnega okvira za upravljanje virov ogljikovodikov, vključno s skladom virov, ki bi moral prejemati in upravljati javne prihodke iz izkoriščanja plina na morju ter ki je ustanovljen na podlagi mednarodno priznanih najboljših praks. Člen 3 Ta sklep je naslovljen na Republiko Ciper. Člen 4 Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije. V Bruslju, Za Svet Predsednik [1] UL L 186, 20.7.2012, str. 30. [2] UL C 219, 24.7.2012, str. 13. [3] Kot je navedeno v poglobljenem pregledu za Ciper za leto 2012 in priporočilih za posamezno državo, ki so bila naslovljena na Ciper leta 2012 v okviru evropskega semestra.