SL ECB-PUBLIC 
 
MNENJE EVROPSKE CENTRALNE BANKE 
z dne 9. oktobra 2017 
o postopku sodnega varstva imetnikov kvalificiranih obveznosti bank 
(CON/2017/41) 
   
Uvod in pravna podlaga 
Slovensko ministrstvo za finance se je 11. septembra 2017 ponovno posvetovalo z ECB o predlogu 
zakona o postopku sodnega varstva imetnikov kvalificiranih obveznosti bank (v nadaljnjem besedilu: 
predlog zakona). ECB že podala mnenje o prejšnji razli čici predloga zakona1. Pristojnost ECB, da poda 
mnenje, izhaja iz členov 127(4) in 282(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) ter iz tretje alinee 
člena 2(1) Odlo čbe Sveta 98/415/ES2, saj se predlog zakona nanaša na nacionalno centralno banko 
(NCB). V skladu s prvim stavkom člena 17.5 Poslovnika Evropske centralne banke je to mnenje sprejel 
Svet ECB. 
 
1. Namen predloga zakona 
1.1 Glavni cilj predloga zakona je odpraviti s strani Ustavnega sodiš ča Republike Slovenije ugotovljeno 
protiustavnost nekaterih dolo čb slovenskega Zakona o ban čništvu (ZBan-1)3, ki urejajo 
odgovornost Banke Slovenije za škodo v zvezi z izrednimi ukrepi, ki jih je izrekla. Banka Slovenije je bila po ZBan-1 pooblaš čena za izrekanje izrednih ukrepov prenehanja ali konverzije kvalificiranih 
obveznosti med reorganizacijo bank, ki niso izpolnjevale minimalnih kapitalskih in likvidnostnih 
zahtev ali je bilo verjetno, da jih ne bodo izpolnjeva le, in sicer tako, da bi bili s tem izpolnjeni pogoji 
za odvzem dovoljenja za opravljanje ban čnih storitev. 
1.2 Slovensko ministrstvo za finance je v svoji drugi zahtevi za mnenje ECB obvestilo, da se je zaradi 
velikih razlik med stališ či ključnih zainteresiranih strani o predlogu zakona dodatno posvetovalo in 
da je bil predlog zakona dodatno spremenjen, ter zato zahtevalo novo mnenje ECB. Ministrstvo je tudi navedlo, da je v novi razli čici predloga zakona že v najve čji možni meri upoštevalo Mnenje 
CON/2017/16. 
1.3 Glavni namen predloga zakona ostaja nespremenjen, in sicer odpraviti protiustavnost, ki jo je 
ugotovilo Ustavno sodiš če Republike Slovenije. Klju čne spremembe v novi razli čici predloga 
                                                 
1  Glej Mnenje CON/2017/16. Vsa mnenja ECB so objavljena na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu. 
2  Odlo čba Sveta 98/415/ES z dne 29. junija 1998 o posvetovanju nacionalnih organov z Evropsko centralno banko 
glede osnutkov pravnih predpisov (UL L 189, 3.7.1998, str. 42). 
3  Zakon o ban čništvu (Uradni list RS, št. 99/10 – uradno pre čiščeno besedilo, 52/11 – popr., 9/11 – ZPlaSS-B, 35/11, 
59/11, 85/11, 48/12, 105/12, 56/13, 63/13 – ZS-K, 96/13, 25/15 – ZBan-2, 27/16 – ZSJV in 44/16 – ZRPPB). 
ECB-PUBLIC  
2 zakona v primerjavi z razli čico, o kateri je že bilo opravljeno posvetovanje z ECB, so povzete v 
nadaljevanju. 
1.4 V primerjavi s prejšnjo razli čico4 zdaj predlog zakona dolo ča, da se lahko tožba za povrnitev škode 
vloži samo proti Banki Slovenije, saj ima Republika Slovenija zgolj položaj intervenienta v postopku. Tako bo odškodnino tožnikom, ki so do nje upravi čeni, vedno izpla čala Banka Slovenije. 
Čeprav je v predlogu zakona navedeno, da za škodo odgovarja Banka Slovenije, je dolo čeno tudi, 
da bo Republika Slovenija, na podlagi posebnega dogovora, sklenjenega med Banko Slovenije in 
Republiko Slovenijo, za časno založila Banki Slovenije denarna sredstva v višini, ki je potrebna za 
izplačilo odškodnine vsem tožnikom, ki so do nje upravi čeni na podlagi pravnomo čne sodne 
odločbe. Ta sredstva (skupaj z obra čunanimi zamudnimi obrestmi) mora Banka Slovenije povrniti 
Republiki Sloveniji v šestih mesecih od izpla čila odškodnine, razen če Banka Slovenije v tem 
šestmese čnem roku zoper Republiko Slovenijo vloži tožbo in v lo čenem sodnem postopku dokaže, 
da ni odgovorna za škodo, ki je nastala zaradi izre čenih izrednih ukrepov. Pri tem mora Banka 
Slovenije dokazati, da so Banka Slovenije in vse osebe, ki so delovale na podlagi njenega 
pooblastila, pri izreku izrednih ukrepov delovale s skrbnostjo dobrega strokovnjaka in je Banka 
Slovenije mogla upravi čeno šteti, da so izpolnjeni pogoji za uporabo izrednih ukrepov iz ustreznih 
določb ZBan-1. V teh primerih Banki Slovenije za izpla čilo odškodnine ni treba uporabiti nobenih 
svojih finan čnih sredstev, pod pogojem, da dokaže, da njeno delovanje, ki je privedlo do 
prenehanja podrejenih obveznosti, ni bilo nezakonito. Dokazno breme je že v prejšnji razli čici 
predloga zakona nosila Banka Slovenije, in sicer je bilo dolo čeno, da mora Banka Slovenije 
dokazati, da je v postopku izreka izrednih ukrepov ravnala s primerno skrbnostjo. Vendar pa je zdaj 
predvideno, da se o vprašanju zakonitosti delovanja Banke Slovenije ne bo odlo čalo v postopkih, ki 
jih začnejo prizadete stranke na podlagi predloga zakona, ampak v lo čenem postopku med Banko 
Slovenije in Republiko Slovenijo. 
1.5 Predlog zakona ohranja dolo čbe iz prejšnje razli čice, po katerih mora Banka Slovenije na svoji 
spletni strani objaviti: (1) odlo čbo, s katero je bil izre čen izredni ukrep, (2) oceno vrednosti 
sredstev, ki je bila pripravljena v skladu z ustreznimi dolo čbami ZBan-1, in (3) dokumente, iz 
katerih je razvidna vsebina pogodbenega razmerja med Banko Slovenije in osebo, ki je izdelala 
oceno vrednosti sredstev. Pred tako objavo je treba prekriti vse osebne in zaupne podatke. Po 
objavi teh podatkov lahko tožniki sodiš ču predlagajo, da naloži Banki Slovenije (in nekaterim 
drugim subjektom), da sodiš ču predloži dokumente, ne da bi prekrila osebne ali zaupne podatke. 
                                                 
4 V prejšnji razli čici predloga zakona je bilo predvideno, da  odškodnino zaradi izrednih ukrepov izpla ča Banka 
Slovenije ali Republika Slovenija. Če bi bila Banka Slovenije prosta odgovornosti za škodo, bi odškodnino izpla čala 
Republika Slovenija. Banka Slovenije bi bila deloma ali v celoti prosta odgovornosti za škodo, če bi lahko dokazala, 
da je pri odlo čanju o izreku izrednega ukrepa ravnala s primerno skrbnostjo in je ob upoštevanju dejstev in okoliš čin, 
s katerimi je razpolagala v času izreka izrednega ukrepa, lahko upravi čeno štela, da so izpolnjeni pogoji za uporabo 
izrednih ukrepov. Če bi bila Banka Slovenije samo deloma prosta odgovornosti za škodo, bi vseeno morala izpla čati 
odškodnino nekdanjim imetnikom kvalificiranih obveznosti, pri tem pa bi morala finan čna sredstva za izpla čilo 
odškodnine v delu, ki bi presegal odgovornost Banke Slovenije, v treh mesecih po objavi sodne odlo čbe v Uradnem 
listu Republike Slovenije zagotoviti Republika Slovenija. ECB je v svojem mnenju navedla, da zahteva, da mora 
Banka Slovenije izpla čati odškodnino, v delu, kjer bi zaradi nje Bank a Slovenije prevzela obveznost države, ne bi 
bila skladna s prepovedjo denarnega financiranja, dolo čeno v členu 123 PDEU. Glej odstavek 2.1 Mnenja 
CON/2017/16. 
ECB-PUBLIC  
3 Postopek za predložitev in razkritje dokumentov sodiš ču je opredeljen na novo. V primerjavi s 
prejšnjo razli čico predloga zakona Banka Slovenije ni ve č zavezana na svoji spletni strani objaviti 
in tožnikom razkriti poro čil o izvedenem pregledu kakovosti sredstev. Vendar pa predlog zakona še 
vedno dolo ča, da je treba objaviti oceno vrednosti sredstev prizadetih bank, pri čemer se prekrijejo 
osebni in zaupni podatki, ter da lahko tožniki, ki izpolnjujejo nekatere predpogoje, zahtevajo od 
sodišča, da naloži popolno razkritje teh dokumentov. 
1.6 V postopku ugotavljanja obstoja pravice tožnika do povra čila škode mora sodiš če ugotoviti, ali je 
Banka Slovenije izredne ukrepe, ki se nanašajo na kvalificirane obveznosti, izrekla v skladu s 
pogoji, dolo čenimi v ZBan-1. Sodiš če mora med drugim presoditi, ali sta bili ocena izpolnjevanja 
potrebnih pogojev za uporabo izrednih ukrepov iz 253.a člena ZBan-1 in ocena vrednosti sredstev 
zadevne banke iz 261.b člena ZBan-1 pravilno izvedeni. V tej zvezi je prejšnja razli čica predloga 
zakona dolo čala, da mora sodiš če pri ugotavljanju, ali so bili izpolnjeni pogoji za uporabo izrednih 
ukrepov, upoštevati standarde nadzora bank, kot so jih postavili ECB, Evropska komisija in 
Evropski ban čni organ (EBA). Predlog zakona se v primerih, kadar sodiš če ugotavlja, ali je bila 
ocena vrednosti sredstev banke iz 261.b člena ZBan-1 napa čna, ne sklicuje ve č na standarde 
nadzora bank, kot so jih postavili ECB, Evropska komisija in EBA. Vendar pa bo moralo sodiš če v 
skladu s predlogom zakona presoditi, ali so bili metoda, uporabljena pri oceni izpolnjevanja 
potrebnih pogojev za uporabo izrednih ukrepov iz 253.a člena ZBan-1, in izhodiš ča, na katerih 
metoda temelji, v nasprotju z ZBan-1 in standardi nadzora bank, kot so jih dolo čili ECB, Evropska 
komisija in EBA. 
1.7 V primeru kompleksnih vprašanj, pri katerih je potrebno posebno strokovno znanje, lahko sodiš če, 
poleg ali namesto izvedenca, ki se imenuje v skladu z zakonom, ki ureja pravdni postopek, imenuje 
odbor izvedencev za strokovna vprašanja, ki je sestavljen iz petih članov, izbranih na podlagi 
javnega razpisa, in ki sodiš ču predloži mnenje. V predlogu zakona je natan čneje dolo čeno, kakšen 
je izbirni postopek in kakšna so merila za izbiro članov odbora izvedencev za strokovna vprašanja. 
V primerjavi s prejšnjo razli čico ni ve č določeno, da sodiš če o javnem razpisu obvesti Evropsko 
komisijo, ECB in EBA. 
1.8 Uvaja se izjema od obvezne uporabe predloga zakona, ki je v prejšnji razli čici ni bilo, in sicer za 
primere, kadar kazensko sodiš če s pravnomo čno sodno odlo čbo ugotovi, da je bilo v zvezi z 
odločbo Banke Slovenije o izrednih ukrepih storjeno kaznivo dejanje. V takih primerih se bodo 
namesto posebnih dolo čb predloga zakona uporabila splošna pravila za povrnitev škode in splošni 
postopek. 
1.9 Predlog zakona še vedno dolo ča enako standardizirano formulo za izra čun odškodnine, se je pa 
spremenil postopek za izpla čilo. Po pravnomo čnosti odlo čbe sodiš ča, s katero se ugotovi, da so 
tožniki upravi čeni do povra čila škode, lahko vsi zadevni upravi čenci vložijo pri Banki Slovenije 
ločeno zahtevo, s katero od nje zahtevajo izra čun in izpla čilo odškodnine. V primerjavi s prejšnjo 
različico se o zahtevi za izpla čilo odloča v dvostopenjskem upravnem postopku, v katerem se lahko 
tožnik pritoži zoper odlo čbo Banke Slovenije, če se ne strinja z njenim izra čunom. O pritožbi zoper 
odločbo Banke Slovenije o izra čunu odškodnine odlo či ministrstvo za finance, zoper odlo čbo 
ministrstva pa je dopusten upravni spor. 
 
ECB-PUBLIC  
4 2. Pripombe 
2.1 Kakor je navedeno že v mnenju ECB o prejšnji razli čici predloga zakona, mora biti predlog zakona 
skladen s členom 123 PDEU, ki prepoveduje prekora čitve pozitivnega stanja na ra čunu in druge 
oblike kreditov pri nacionalnih centralnih bankah držav članic v korist javnega sektorja, vklju čno z 
institucionalnimi enotami centralne ravni države in drugimi osebami javnega prava. Člen 1(1)(b)(ii) 
Uredbe Sveta (ES) št. 3603/935 opredeljuje „druge vrste kreditov“ med drugim kot „vsa financiranja 
obveznosti javnega sektorja nasproti tretjim os ebam“. Zahteva, da mora Banka Slovenije izpla čati 
odškodnino, tako v delu, kjer bi zaradi nje Banka Slovenije prevzela obveznost države, ne bi bila 
skladna s prepovedjo denarnega financiranja, dolo čeno v členu 123 PDEU6. Razumeti je mogo če, 
da bi Banka Slovenije odgovarjala samo za škodo, za katero sodiš če ugotovi, da jo je Banka 
Slovenije povzro čila in se lahko neposredno pripiše njenemu delovanju v nasprotju z zahtevano 
skrbnostjo7. Predpostavlja se, da se bodo pri tej oceni odgovornosti Banke Slovenije v skladu s 
prvim odstavkom 27. člena predloga zakona upoštevali vsi elementi, ki so pomembni za dolo čitev 
obsega odgovornosti. 
2.2 Ureditev, ki jo predvideva predlog zakona, po kateri bi morala Banka Slovenije za četi sodni 
postopek, da bi vzpostavila odgovornost Republike Slovenije in dokazala, da je sama ravnala z zahtevano skrbnostjo, mora vklju čevati zadostna in u činkovita varovala glede standarda, po 
katerem se ugotavlja skrbnost ravnanja Banke Slovenije. Zaradi dejanskega obrnjenega 
dokaznega bremena, po katerem se domneva, da je Banka Slovenije ravnala nezakonito, če ne 
dokaže nasprotno, in neobstoja takih varoval bi bila lahko predvidena ureditev neskladna s 
prepovedjo denarnega financiranja, če bi zaradi nje Banka Slovenije prevzela odgovornost 
Republike Slovenije za škodo, ki je ne bi bilo mogo če neposredno pripisati Banki Slovenije. 
2.3 V zvezi z vprašanjem, ali so Banka Slovenije in osebe, ki so delovale na podlagi njenega 
pooblastila, pri izreku izrednih ukrepov delovale s skrbnostjo dobrega strokovnjaka, ECB 
izpostavlja, da je bila letos zaprošena za mnenje in je izdala mnenje o predlogu zakona o dopolnitvi Zakona o Banki Slovenije, s katerim se dolo čajo pravila za revidiranje poslovanja Banke Slovenije 
s strani nacionalnega ra čunskega sodiš ča (v nadaljnjem besedilu: predlog zakona o revidiranju)
 8. 
Predlog zakona o revidiranju vzpostavlja pravno podlago za revidiranje vseh dejanj Banke 
Slovenije v zadnjih 10 letih. Kakor je navedeno v Mnenju CON/2017/24, bi se lahko štelo, da ima 
predlog zakona o revidiranju u činek za nazaj. Kakor je ECB že ugotavljala9, bi lahko uvajanje 
ukrepov z u činkom za nazaj ogrozilo pravno varnost in morda ne bi bilo skladno z na čelom 
upravičenih pričakovanj. Prepoved u činka pravnih aktov za nazaj, ki izhaja iz na čela pravne 
                                                 
5 Uredba Sveta (ES) št. 3603/93 z dne 13. decembra 1993 o opredelitvi pojmov za uporabo prepovedi iz členov 104 in 
104b(1) Pogodbe (UL L 332, 31.12.1993, str. 1). 
6  Glej odstavek 2.1 Mnenja CON/2017/16. 
7 To ne posega v pristojnost Sodiš ča Evropske unije za razlago prava Unije (vklju čno s členom 123 PDEU) v povezavi 
z vprašanji, ki bi se pojavila  v sodnih postopkih, ki jih bo za čela Banka Slovenije na podlagi predloga zakona. 
8  Glej Mnenje CON/2017/24. 
9  Glej odstavek 3.2.2 Mnenja CON/2015/32, odstavek 3.1.2 Mnenja CON/2016/39, odstavek 3.2 Mnenja 
CON/2016/50 in odstavek 2.4 Mnenja CON/2017/24. 
ECB-PUBLIC  
5 varnosti, varujejo tudi na čela prava Unije. Vendar pa na čelo pravne varnosti ni absolutno ter 
omogoča omejene in natan čno opredeljene izjeme, kadar je to potrebno zaradi namena, ki se ga 
želi dose či, in dokler se pri tem spoštujejo upravi čena pričakovanja prizadetih. S tega vidika ECB 
še vedno ni prepri čana, da je dolo čba, ki omogo ča revidiranje dejanj Banke Slovenije v zadnjih 
10 letih – ali morda še daljšem obdobju –, združljiva z na čelom pravne varnosti. 
2.4 Predlagana ureditev za povrnitev sredstev zbuja pomisleke tudi z vidika na čela finan čne in osebne 
neodvisnosti, kot ga dolo čata Pogodbi in 2. člen Zakona o Banki Slovenije, saj Banka Slovenije 
dejansko mora vložiti tožbo zoper Republiko Slovenijo, da bi dokazala, da je pri izrekanju izrednih 
ukrepov delovala s potrebno skrbnostjo. 
2.5 Čeprav predlog zakona tega izrecno ne dolo ča, ECB razume, da dolo čbe prvega odstavka 
27. člena pomenijo, da Banka Slovenije Republiki Sloveniji ni dolžna pla čati obresti, razen če ji v 
šestmese čnem roku ne povrne založenih zneskov, pri čemer je v tem primeru Banka Slovenije 
Republiki Sloveniji poleg za loženih zneskov dolžna izpla čati tudi zamudne obresti, ki za čnejo teči 
po poteku šestmese čnega roka. 
2.6 Kakor je navedeno že v Mnenju CON/2017/16, bi mo rala nacionalna zakonodaja v celoti spoštovati 
določbe Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta10 glede poklicne skrivnosti. V tej 
zvezi ECB izpostavlja, da je treba ne glede na to, da predlog zakona zahteva prekritje osebnih in 
zaupnih podatkov, preden se informacije razkrijejo na spletni strani Banke Slovenije, ocene 
vrednosti sredstev posameznih nadzorovanih bank šteti za zaupne informacije. Poleg tega lahko ti 
dokumenti vsebujejo zaupne informacije, ki se nanašajo na stranke posamezne banke ali druge 
nasprotne stranke in jih je Banka Slovenije pridobil a od bank in zunanjih izvajalcev pri izvajanju 
nadzorniških pooblastil. Razkritje ocen vrednosti sredstev javnosti bi bilo tako neizogibno v 
nasprotju z na čelom iz člena 53 Direktive 2013/36/EU, da mora vse osebe, ki delajo za pristojne 
nadzorne organe, zavezovati obveznost varovanja poklicne skrivnosti. Zaupne informacije, ki jih te 
osebe prejmejo med opravljanjem svojih nalog, se lahko razkrijejo le v obliki povzetka ali zbirnih informacij, tako da posameznih kreditnih institucij ni mogo če prepoznati, brez poseganja v primere, 
za katere velja kazensko pravo
11. 
2.7 Da bi se vzpostavil okvir, ki bi varoval tako zaupne informacije kot tudi legitimne interese 
investitorjev, ki so jih prizadeli izre dni ukrepi Banke Slovenije, ECB priporo ča, da se prou či 
možnost drugega pristopa, ki bi bil skladen z na čeli iz členov 53 in 54 Direktive 2013/36/EU. Da bi 
zagotovili ustrezno varstvo zaupnih nadzorniških informacij in skladnost z na čeli iz člena 53 
Direktive 2013/36/EU, bi morali razkritje ocen vred nosti sredstev omejiti, tako da bi bili do tega 
upravičeni samo delni čarji ali upniki, ki so jih neposredno prizadeli ukrepi Banke Slovenije in imajo 
zato legitimen pravni interes, kakor ga je opredelilo Ustavno sodiš če Republike Slovenije12. 
                                                 
10 Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih 
institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in 
razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338). 
11  Glej odstavek 2.3 Mnenja CON/2017/16. 
12  Glej odstavek 2.4 Mnenja CON/2017/16. 
ECB-PUBLIC  
6 2.8 V zvezi z zahtevo predloga zakona, da se presodi, ali so bili metoda, uporabljena pri oceni 
izpolnjevanja potrebnih pogojev za uporabo izrednih ukrepov iz 253.a člena ZBan-1, in izhodiš ča, 
na katerih metoda temelji, skladni s standardi nadzora bank, kot so jih dolo čili ECB, Evropska 
komisija in EBA, ECB ponavlja svoje prejšnje priporo čilo, da bi morali za zagotovitev pravne 
varnosti v predlogu zakona podrobneje dolo čiti, kateri pravni viri (npr. pravni akti in dobre prakse 
nadzora) so pri tem relevantni13. 
2.9 Na koncu ECB izpostavlja, da je bila ECB v skladu s členom 33 Uredbe Sveta (EU) št. 1024/201314 
od 3. novembra 2013 glede na skorajšnji prevzem nalog bonitetnega nadzora po Uredbi (EU) 
št. 1024/2013 pooblaš čena, da od pristojnih nacionalnih organov, vklju čno z Banko Slovenije, ter 
kreditnih institucij, finan čnih holdingov, mešanih finan čnih holdingov in mešanih poslovnih 
holdingov držav članic euroobmo čja, oseb, ki pripadajo tem subjektom, in tretjih oseb, ki so za te 
subjekte prevzele zunanje izvajanje funkcij ali dejavnosti, zahteva, naj predložijo vse informacije, ki 
jih potrebuje za izvedbo celovite ocene kreditnih institucij držav članic euroobmo čja, vključno z 
oceno bilance stanja. Celovita ocena, ki jo je ECB izvedla v tej povezavi, je bila sestavljena iz dveh delov, vklju čno s pregledom kakovosti sredstev, ki je pomenil oceno trenutne to čnosti knjigovodske 
vrednosti sredstev bank po stanju na 31. december 2013. Pregled kakovosti sredstev so izvedli ECB in pristojni nacionalni organi, vklju čno z Banko Slovenije, temeljil pa je na enotni metodologiji 
in harmoniziranih opredelitvah. Celovita ocena je  temeljila na Uredbi (EU) št. 575/2013 Evropskega 
parlamenta in Sveta
15 ter Direktivi 2013/36/EU16. ECB izpostavlja, da je sodna presoja celovite 
ocene, ki jo je izvedla ECB, vklju čno z enotno metodologijo, na kateri je temeljila, zunaj pristojnosti 
nacionalnih sodiš č in je izklju čno v pristojnosti Sodiš ča Evropske unije. Da ne bi bilo dvoma o tem, 
bi bilo v predlog zakona koristno uvesti dolo čbo, s katero bi pojasnili ta vidik, tako da bi se lahko 
izognili morebitni neskladnosti med predlogom zakona in pravom Unije v tej zvezi. 
 
To mnenje bo objavljeno na spletni strani ECB.  
V Frankfurtu na Majni, 9. oktobra 2017 
 [podpis] 
 
Predsednik ECB 
Mario DRAGHI 
                                                 
13  Glej odstavek 2.5 Mnenja CON/2017/16. 
14  Uredba Sveta (EU) št. 1024/2013 z dne 15. oktobra 201 3 o prenosu posebnih nalog, ki se nanašajo na politike 
bonitetnega nadzora kreditnih institucij, na Evropsko centralno banko (UL L 287, 29.10.2013, str. 63). 
15  Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne 
institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1). 
16  Glej strani 2–4 dokumenta Evropske centralne banke Skupno poro čilo o celoviti oceni: povzetek (oktober 2014), 
dostopno na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu.