1.Uvod in ozadje

V Priporočilu Sveta o spodbujanju zdravju koristnih telesnih dejavnosti (HEPA) v različnih sektorjih (v nadaljnjem besedilu: Priporočilo Sveta), sprejetem novembra 2013, je bila Komisija pozvana, naj vsaka tri leta poroča o njegovem izvajanju in njegovi dodani vrednosti. Prvo poročilo o napredku je bilo objavljeno decembra 2016 in je zajemalo obdobje 2014–2016. To je drugo poročilo, ki zajema obdobje 2017–2019.

Šport in telesna dejavnost prispevata k telesnemu, duševnemu in socialnemu zdravju, kljub temu pa posebna raziskava Eurobarometer o športni in telesni dejavnosti iz leta 2018 kaže, da preveč ljudi v EU ne dosega minimalnih stopenj telesne dejavnosti, ki jih priporoča Svetovna zdravstvena organizacija (SZO). Cilj Priporočila Sveta je, da se ta problem reši. Ukvarjanje s športom in telesno dejavnostjo se razlikuje glede na starost, spol, stopnjo izobrazbe in družbeno-ekonomsko ozadje ter med državami, kar kaže, da lahko nacionalne politike in smernice vplivajo na vedenje. V Priporočilu Sveta so države članice EU spodbujene k razvoju nacionalnih strategij in akcijskih načrtov za spodbujanje telesne dejavnosti, ki bi zajemali vse ustrezne sektorje, vključno s športom in zdravstvom, vendar ne izključno njiju. Spodbujene so tudi, naj z redno izmenjavo informacij in dobrih praks tesno sodelujejo med seboj in s Komisijo.

V tem pregledu izvajanja Priporočila Sveta se kaže napredek, vključno s sprejetjem številnih novih politik, izboljšanjem medsektorskega sodelovanja na nacionalni ravni in okrepljenim čezmejnim sodelovanjem.

2.Metoda

Priloga k Priporočilu Sveta vključuje sklop 23 kazalnikov („okvir za spremljanje“), ki se uporabljajo za spremljanje napredka v državah članicah pri politikah za spodbujanje zdravju koristnih telesnih dejavnosti in oceno stopenj telesne dejavnosti. Kazalnik velja za izveden, ko država članica uvede politiko ali program, ki se z zadevnim kazalnikom spremlja.

V Priporočilu Sveta je bila vsaka država članica pozvana, naj imenuje nacionalno informacijsko točko za zdravju koristne telesne dejavnosti, ki bo na nacionalni ravni usklajevala zbiranje informacij za okvir za spremljanje. Omrežje informacijskih točk se je ob podpori Komisije in SZO od prvega poročila o napredku pri izvajanju Priporočila Sveta sestalo petkrat. Ti sestanki so delovali kot forum za širjenje medsektorskega sodelovanja, saj so vključili druge pomembne deležnike na navedenem področju. Za spodbujanje telesne dejavnosti je potreben medsektorski pristop. Z usklajenim sodelovanjem vseh zadevnih sektorjev bi se izognili podvajanju in nedoslednostim. Sestanek oktobra 2018 v Luxembourgu je bil na primer organiziran kot skupni sestanek s skupino na visoki ravni o prehrani in telesni dejavnosti, ustanovljeni v okviru zdravstvene politike. Na sestanku junija 2019 v Bruslju so sodelovali predstavniki držav članic v skupini na visoki ravni o prehrani in telesni dejavnosti ter v Odboru za skupno ureditev kmetijskih trgov (shema šolskega sadja, zelenjave in mleka), ustanovljenem v okviru kmetijske politike.

Odkar je začelo veljati Priporočilo Sveta, Komisija sodeluje s SZO, da bi prek programa Erasmus+ podprla države članice in njihove informacijske točke. Podatke, uporabljene v tem poročilu, so zbrale nacionalne informacijske točke.

V tem poročilu o napredku so upoštevani tudi prispevki SZO ter delovne skupine Sveta za šport.

3.Evropski portal SZO o zdravstvenih informacijah in informativni pregledi držav o HEPA

Vsi podatki, zbrani prek okvira za spremljanje, so bili vneseni v evropski portal SZO o zdravstvenih informacijah, ki ga je SZO zagnala leta 2016 namesto svoje evropske podatkovne baze o prehranjevanju, debelosti in telesni dejavnosti. Prek portala lahko vseh 53 držav članic SZO v evropski regiji dostopa do zdravstvenih podatkov, informacij in virov, hkrati pa portal pomaga izboljševati zdravje Evropejcev tako, da izboljšuje informacije, ki so podlaga za politiko. Ta interaktivna enotna kontaktna točka za zdravstvene informacije omogoča vizualizacijo in analizo podatkov o več kot 3 500 kazalnikih.

Komisija je tesno sodelovala s SZO pri zbiranju prispevkov držav članic EU k informativnim pregledom držav o telesni dejavnosti, ki so bili objavljeni septembra 2018. V informativnih pregledih je povzeto, kako se telesna nedejavnost rešuje na politični ravni. Pripravljeni so bili tudi tematski informativni pregledi o telesni dejavnosti s poudarkom na zdravstvu in izobraževanju, v katerih je povzeto trenutno stanje pri spodbujanju telesne dejavnosti v teh dveh sektorjih in predstavljen izbor zgodb o uspehu ali primerov dobre prakse iz držav članic EU. Ti uspešni ukrepi politike so lahko navdih za oblikovanje in nadgradnjo novih pobud za spodbujanje telesne dejavnosti v teh sektorjih.

4.Razvoj politike glede HEPA in izvajanje na nacionalni ravni

Vseh 28 držav članic EU je zbralo podatke o izvajanju 23 kazalnikov na nacionalni ravni. Zbrani podatki zagotavljajo dober pregled nad spodbujanjem HEPA v EU.

Od prvega poročila se je na splošno povečalo število držav s politikami in strategijami za spodbujanje telesne dejavnosti med populacijami. Večina držav je sporočila podatke iz nacionalnih sistemov za spremljanje in nadzor telesne dejavnosti. To je spodbudno, saj taki podatki omogočajo analizo trendov in prepoznavanje učinkovitih ukrepov ter zapostavljenih področij politike in populacij. Spodbudno je tudi večje število držav z nacionalnimi usklajevalnimi mehanizmi ter namenskim financiranjem HEPA iz različnih sektorjev. Kaže namreč, da več držav uporablja celovit, večsektorski pristop k spodbujanju telesne dejavnosti ter da se povečuje zavedanje o pomenu telesne dejavnosti.

Med letoma 2015 in 2018 je mogoče opaziti splošno izboljšanje pri 16 kazalnikih, od tega pri 11 za več kot 20 % (glej sliko 1). Pri neposrednih primerjavah podatkov za leti 2015 in 2018 pa je potrebna previdnost, saj so bile metode raziskave nekoliko drugačne, nove informacijske točke so podatke morda zbrale drugače, poleg tega se je leta 2018 na raziskavo odzvalo več držav članic kot leta 2015 (leta 2015 v raziskavi ni sodelovala Grčija). O kazalnikih, ki jih je leta 2015 izpolnilo le malo držav (kot sta kazalnika 7 in 18, ki se oba nanašata na uporabo smernic), je bilo poročanje še vedno pomanjkljivo. Samo Finska je v celoti obravnavala in izvedla vseh 23 kazalnikov okvira za spremljanje (glej Prilogo).

Pregled rezultatov okvira za spremljanje je predstavljen v nadaljevanju. Podrobnosti o državah so na voljo na evropskem portalu o zdravstvenih informacijah ter v informativnih pregledih držav o telesni dejavnosti.