Ozadje – priporočilo Sveta o dolgotrajni brezposelnosti

Priporočilo Sveta o vključevanju dolgotrajno brezposelnih na trg dela iz leta 2016 določa, da Komisija „v sodelovanju z državami članicami in po posvetovanju z zadevnimi deležniki ocenjuje ukrepe, sprejete v odziv na to priporočilo, ter poroča Svetu o rezultatih tega ocenjevanja do 15. februarja 2019“.

Cilj posvetovanja z deležniki je bil od zadevnih skupin in javnosti pridobiti podatke, izkušnje in mnenja o ključnih merilih iz priporočila. To je v skladu s smernicami za boljše pravno urejanje . V tem poročilu so povzeta posvetovanja in njihovi glavni rezultati.

Kažipot za ocenjevanje

Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj zagotovijo povratne informacije o kažipotu za ocenjevanje , ki je bil na spletu na voljo od 29. junija 2017 do 27. julija 2017. Prejela je šest odgovorov: štiri od nevladnih organizacij, enega od poslovnega združenja in enega od avtorja, ki je navedel, da spada pod „drugo“. Pripombe so se nanašale na samo priporočilo in so se upoštevale pri ocenjevanju, vključevale pa so pozive k večji osredotočenosti na ustvarjanje kakovostnih delovnih mest, vključevanju socialnih podjetij za vključevanje na trg dela in organizacij civilne družbe ter povečanju sodelovanja držav članic.

Odprto javno posvetovanje

Odprto javno posvetovanje za zainteresirane državljane in deležnike je bilo na spletni platformi Komisije za posvetovanje odprto od 2. maja 2018 do 31. julija 2018 v vseh 24 uradnih jezikih EU, razen v irščini. Prejetih je bilo 482 odgovorov, ki jih je zagotovilo 205 posameznikov in 277 organizacij. V odprtem javnem posvetovanju je bilo nesorazmerno veliko sodelujočih iz Bolgarije, saj so ti predstavljali 48 % celotnega vzorca. 75 % sodelujočih je odgovorilo, da je priporočilo še vedno ustrezno za obravnavanje dolgotrajne brezposelnosti (s tem so se bolj strinjale organizacije kot posamezniki). Ob izključitvi bolgarskega vzorca je bilo mnenje o ustreznosti priporočila bolj pozitivno. Vključno z odgovori iz Bolgarije, je 40 % sodelujočih odgovorilo, da bi morala EU izvajati tudi druge ukrepe, da bi dolgotrajno brezposelnim pomagala najti zaposlitev, ob izključitvi bolgarskih odgovorov pa je ta delež znašal 66 %.

Večina sodelujočih je menila, da so se ukrepi za ljudi s skromnimi znanji in spretnostmi ali nizkokvalificirane ljudi ter ljudi z duševnimi in/ali psihičnimi motnjami v zadnjih dveh letih izboljšali. Po drugi strani se jih večina ni strinjala, da so se izboljšali tudi ukrepi za druge ranljive skupine dolgotrajno brezposelnih.

Tretjina sodelujočih je odgovorila, da med politikami EU, ki pomagajo dolgotrajno brezposelnim, obstajajo sinergije. Po mnenju 89 % sodelujočih je koristno imeti politiko EU, osredotočeno na dolgotrajno brezposelnost. Večina sodelujočih je navedla, da je priporočilo prineslo nekatere spremembe v politikah (prednostna razvrstitev/financiranje/pospešitev ukrepov). Prispelo je 23 dopolnilnih dokumentov, ki so bili večinoma podobni dokumentom organizacij civilne družbe o stališčih. V treh je bil poudarjen pomen integriranih storitev, v štirih pa je bilo opozorjeno, da bi bilo mogoče izboljšati pomoč invalidom. V treh drugih je bilo navedeno, da bi bilo poglobljeno posredovanje potrebno čim prej in da je 18-mesečno obdobje odsotnosti s trga dela predolgo. Tri organizacije civilne družbe so opozorile, da bi lahko bilo izvajanje učinkovitejše, če bi se zagotovilo namensko financiranje, ena pa je kritizirala dejstvo, da organizacijam civilne družbe ni bila dodeljena nobena vloga. Dve sta navedli, da je pomembno vključiti element znanj in spretnosti. En finski dokument je bil podoben dobri praksi in je v delovnem dokumentu služb Komisije uporabljen kot primer.

Seminarji z nacionalnimi kontaktnimi točkami za dolgotrajno brezposelnost

Organizirani so bili tri seminarji z nacionalnimi kontaktnimi točkami. Države članice so te kontaktne točke imenovale po pregledu dolgotrajne brezposelnosti, ki ga je leta 2016 pripravil Odbor za zaposlovanje (EMCO). Cilja seminarjev sta bila pridobiti neformalne prispevke o ocenjevanju, zlasti podporni študiji, in deliti izkušnje, pridobljene pri izvajanju. Prvi seminar, ki je potekal 19. marca 2018, je bil osredotočen na podporno študijo in metodo zbiranja podatkov. Na drugem seminarju, ki je potekal 28. junija 2018, so bili predstavljeni pregled trenutnega stanja iz študije in dva primera družbeno inovativnih projektov civilne družbe. Zadnji seminar, ki je potekal 6. novembra 2018, je omogočil razpravo o izzivih pri izvajanju. Seminarji so pomagali izpopolniti pregled trenutnega stanja in pojasniti opredelitve, uporabljene pri ocenjevanju.

Srečanje strateškega dialoga z organizacijami civilne družbe

15. novembra 2018 je bilo organizirano srečanje strateškega dialoga z organizacijami civilne družbe na ravni EU , da bi organizacije, ki neposredno ali posredno delajo z dolgotrajno brezposelnimi ali jih zastopajo, zagotovile povratne informacije. Srečanje je obsegalo skupinske razprave o vlogi organizacij civilne družbe, trenutnih praksah in priporočilih za prihodnost.

Vsi udeleženci so se strinjali glede pomena izvajalcev storitev usmerjanja pri pomoči dolgotrajno brezposelnim. Za pristop iz priporočila se je štelo, da je celovit in vključujoč. Med ponavljajočimi se izzivi sta bili navedbi, da priporočilo ne vključuje namenskega financiranja, zaradi česar je njegova učinkovitost omejena, in da je 18-mesečno obdobje odsotnosti s trga dela za dogovore o vključitvi v zaposlovanje predolgo. Udeleženci so poudarili tudi, da priporočilo pušča zelo malo prostora za inovacije, saj je njegov pristop precej strog. Pozvali so k bolj kvalitativnim kazalnikom za spremljanje na področju zagotovljenih storitev in kakovosti delovnih mest. Poudarili so tudi pomanjkanje spremljanja in usposabljanja po zaposlitvi. Udeleženci pa so bili tudi zaskrbljeni, ker ni bila organizacijam civilne družbe dodeljena nobena vloga.

Srečanje strateškega dialoga s socialnimi partnerji

Socialni partnerji na ravni EU so o priporočilu razpravljali 28. junija 2018. Združenje BusinessEurope je pozvalo k večji osredotočenosti na zaposlovanje neaktivnih oseb. Evropska konfederacija sindikatov (ETUC) je izpostavila, da je razočarana, ker vloga sindikatov ni bila priznana, ter poudarila njihovo vlogo pri zagotavljanju usposabljanja in podpore na delovnem mestu.

Posvetovanje z evropsko mrežo javnih zavodov za zaposlovanje

Mreža javnih zavodov za zaposlovanje (JZZ) je veliko prispevala k spremljanju in med svojimi uradi JZZ izvedla anketo o zmogljivostih, namenjenih izvajanju priporočila, kot je podrobneje opisano v Prilogi 1. Med 29. junijem in 9. julijem je bilo opravljeno posvetovanje s svetovalci za evropske zadeve v JZZ o poročilu, v katerem so predstavljeni rezultati te ankete, na podlagi posvetovanja pa je bila na koncu naknadno preskušena razlaga ugotovitev iz poročila.

Posvetovanje z odborom Evropskega socialnega sklada