EVROPSKA KOMISIJA Bruselj, 8.7.2021 COM(2021) 375 final POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU o izvajanju makrofinančne pomoči tretjim državam v letu 2020 {SWD(2021) 178 final}



KAZALO 1 Uvod 2 Makroekonomska gibanja v partnerskih državah 2.1 Vzhodno sosedstvo 2.2 Južno sosedstvo 2.3 Zahodni Balkan 3 Programi makrofinančne pomoči v letu 2020 () 3.1 Vzhodno sosedstvo Gruzija: makrofinančna pomoč III in makrofinančna pomoč v zvezi s pandemijo COVID-19 Moldavija: makrofinančna pomoč in makrofinančna pomoč v zvezi s pandemijo COVID-19 Ukrajina: makrofinančna pomoč IV in makrofinančna pomoč v zvezi s pandemijo COVID-19 3.2 Južno sosedstvo Jordanija: makrofinančna pomoč III in makrofinančna pomoč v zvezi s pandemijo COVID-19 Tunizija: makrofinančna pomoč v zvezi s pandemijo COVID-19 3.3 Zahodni Balkan Albanija: makrofinančna pomoč v zvezi s pandemijo COVID-19 Bosna in Hercegovina: makrofinančna pomoč v zvezi s pandemijo COVID-19

Kosovo *: makrofinančna pomoč v zvezi s pandemijo COVID-19 Črna gora: makrofinančna pomoč v zvezi s pandemijo COVID-19 Severna Makedonija: makrofinančna pomoč v zvezi s pandemijo COVID-19 4 Zagotavljanje pravilne uporabe sredstev v okviru makrofinančne pomoči: operativne ocene, naknadna vrednotenja in revizije 4.1 Operativne ocene 4.2 Naknadna vrednotenja 5 Splošni razvoj v zvezi z instrumentom makrofinančne pomoči 5.1 Delovanje instrumenta makrofinančne pomoči 5.2 Makrofinančna pomoč v večletnem finančnem okviru 2021–2027 6 Obeti za prihodnost – programi makrofinančne pomoči in proračunski položaj v 2021



POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU o izvajanju makrofinančne pomoči tretjim državam v letu 2020 () 1Uvod Makrofinančna pomoč je finančni instrument EU () za partnerske države, ki se spopadajo s plačilnobilačno krizo. Od uvedbe leta 1990 pomaga krepiti makroekonomsko in finančno stabilnost v sosednjih državah EU ali državah, ki so zemljepisno blizu EU, hkrati pa spodbuja izvajanje strukturnih reform. Dopolnjuje nepreventivni kreditni dogovor z Mednarodnim denarnim skladom (v nadaljnjem besedilu: MDS), in je pogojena z njegovim obstojem. Partnersko državo razbremeni pritiskov pri reševanju težav s plačilno bilanco, tako da lahko država poveča fiskalni manevrski prostor, izboljša vzdržnost dolga in se osredotoči na potrebne reforme. Programi makrofinančne pomoči lahko z olajšanjem makroekonomske prilagoditvene poti prispevajo k družbenemu razvoju, pri čemer državi zagotovijo več časa in možnosti za obravnavo temeljnih vzrokov svoje krize. Makrofinančna pomoč je najpogosteje v obliki posojil, za katera si Komisija izposodi sredstva na kapitalskih trgih in jih nato posodi državi upravičenki, v nekaterih primerih pa v obliki nepovratnih sredstev, ki se financirajo iz proračuna EU, ali kombinacije posojil in nepovratnih sredstev. Makrofinančna pomoč se sprošča v obrokih in le, če so izpolnjena specifična merila za strukturne reforme, dogovorjena z državo. To podpira izvajanje odločnih prilagoditvenih in reformnih ukrepov, ki so namenjeni krepitvi javnofinančnih sistemov ter podpiranju trajnostne in vključujoče rasti in ustvarjanju novih delovnih mest. Poleg tega je pogoj za dodelitev makrofinančne pomoči, da ima država upravičenka učinkovite demokratične mehanizme, kar vključuje vzpostavljen večstrankarski parlamentarni sistem in spoštovanje pravne države, država pa mora tudi zagotavljati spoštovanje človekovih pravic. Tako makrofinančna pomoč dopolnjuje redno pomoč za sodelovanje EU ter prispeva k širšemu cilju ohranjanja stabilnosti in spodbujanja blaginje zunaj EU. Makrofinančna pomoč je splošno priznana kot učinkovit instrument za odzivanje na krize, Evropski uniji pa omogoča prepoznavno in prožno posredovanje ter zagotavlja močan politični vzvod (). To podpirajo ugotovitve številnih neodvisnih naknadnih vrednotenj zaključenih programov makrofinančne pomoči (). Makrofinančna pomoč je krizni instrument in v nasprotju z drugimi instrumenti EU za zunanje financiranje se z njo ne zagotavlja redna podpora, določena v programih. Zato se bodo v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 specifični programi makrofinančne pomoči še naprej aktivirali na podlagi ločenih ad hoc sklepov. Kadar temeljijo na členu 212 PDEU, se urejajo z rednim zakonodajnim postopkom, po katerem je za vsak program potrebna odobritev Evropskega parlamenta in Sveta (odobritev je lahko tudi za več programov hkrati, kot je bilo v primeru programov makrofinančne pomoči v zvezi s pandemijo COVID-19, ki so bili sprejeti maja 2020). To letno poročilo je pripravljeno v skladu z obveznostjo obveščanja Komisije, kot je določena v različnih sklepih Evropskega parlamenta in Sveta o programih makrofinančne pomoči. Priložen mu je delovni dokument služb Komisije, ki vsebuje podrobnejšo analizo makroekonomskega okolja in izvajanja posameznih programov makrofinančne pomoči.

2Makroekonomska gibanja v partnerskih državah Pandemija COVID-19 se je razširila po vsem svetu, zaradi nje pa se je večina partneric v okviru širitvene in sosedske politike leta 2020 znašla v recesiji. Vendar se trajanje in stopnja recesije v različnih državah razlikujeta, kar poleg razvoja pandemije odraža strukturo gospodarstva posameznih partneric in njihovo sposobnost sprejemanja učinkovitih ukrepov za ublažitev krize. V tem poglavju so predstavljeni regionalni izzivi, s katerimi se spopadajo sosedske države EU in Zahodni Balkan, njihova gospodarska uspešnost pa je dodatno ocenjena po državah v spremnem delovnem dokumentu služb Komisije. 2.1Vzhodno sosedstvo Pandemija COVID-19 je močno prizadela ekonomijo v državah vzhodnega sosedstva. Gospodarska proizvodnja se je leta 2020 v vseh skrčila zaradi dvojnega šoka, ki so ga povzročili ostre omejitve javnega življenja (razen v Belorusiji), zaradi katerih je bila omejena domača poraba, v manjši meri pa tudi padec zunanjega povpraševanja. Do neke mere so države šok ublažile z ukrepi v obliki obsežnih fiskalnih svežnjev, namenjenih za podporo podjetjem in ohranitev delovnih mest, ter tudi s prilagodljivo monetarno politiko. Mednarodna podpora je bila prav tako ključnega pomena in je večini držav pomagala pri reševanju vse večjih potreb po financiranju. Vsi ti ukrepi so pripomogli k zajezitvi rasti stopnje brezposelnosti v večini držav. Ker so se cene nafte znižale in ker ni bilo pritiskov na strani povpraševanja, se je inflacija cen življenjskih potrebščin umirila oziroma ostala na razmeroma nizki ravni v večjem delu leta 2020. Posledično je večina centralnih bank nadaljevala sproščanje monetarne politike, čeprav v nekoliko zmernejši meri v državah z občutnim zmanjšanjem vrednosti valute. Kljub temu se je ob koncu leta cikel sproščanja ustavil (in se v nekaterih primerih celo obrnil), saj so se znova pojavili inflacijski pritiski zaradi uvoznih cen (hrane in goriva) ter prehoda s šibkejših valut. Fiskalni položaji, ki so se v preteklih letih občutno izboljšali, so se od začetka leta 2020 precej poslabšali. Zaradi recesije so prejemki stagnirali, izdatki pa so se občutno povečali zaradi zagotavljanja podpore podjetjem/ohranjanja delovnih mest in reševanja novih, nujnih zdravstvenih potreb. To je skupaj z oslabljenimi domačimi valutami in nižjim nominalnim BDP povzročilo poslabšanje metrik javnega dolga. Na zunanjepolitičnem področju so bila gibanja tekočega računa različna. Pandemija je sicer močno zmanjšala uvoz zaradi slabšega povpraševanja in nižjih cen blaga (zlasti energentov), vendar to ni moglo nadomestiti izpada v državah z dokaj velikim turističnim sektorjem (Gruzija) ali v tistih, ki so močno odvisne od blaga (Azerbajdžan). Kar zadeva financiranje, je začetni beg kapitala, povezan z vse večjo negotovostjo, ublažila znatna finančna pomoč mednarodnih finančnih institucij, zlasti MDS, s katero so bila vnaprej zagotovljena sredstva za izplačila. Prav tako se je po začetnem pretresu znova nadaljevalo najemanje posojil na trgu. 2.2Južno sosedstvo Pandemija COVID-19 je hudo pretresla gospodarsko dejavnost v južnem sosedstvu, kar je regijo pahnilo v recesijo. Do velikega krčenja med letom 2020 je prišlo zaradi negativnega vpliva državnih zajezitvenih ukrepov na potrošnjo in investicije ter občutnega padca zunanjega povpraševanja glavnih trgovinskih partnerjev te regije. Upočasnitev globalne gospodarske dejavnosti je negativno vplivala na tokove tujih naložb, nakazila zdomcev in turizem. Pravočasni fiskalni svežnji spodbud in vse bolj prilagodljive monetarne politike so deloma ublažili gospodarski šok, čeprav je to povzročilo občutna povečanja fiskalnih primanjkljajev in deležev dolga v BDP. Poslabšanje fiskalnih položajev izvira tako iz nižjih prejemkov zaradi zmanjšane aktivnosti kot tudi povečanih izdatkov za reševanje zdravstvene krize, pomoč podjetjem in ohranjanje zaposlenosti. Poleg tega se je inflacija umirila zaradi nižjih cen energije in omejenega povpraševanja. Na zunanjepolitičnem področju tekoči računi odražajo močno zmanjšanje uvoza zaradi šibkega povpraševanja in – pri uvoznikih blaga – nizkih cen blaga (predvsem energentov), pa tudi pomemben vpliv zmanjšanega globalnega povpraševanja in omejitev potovanj iz zdravstvenih razlogov na izvoz in turizem. V času težkih razmer na finančnem trgu so zunanji partnerji in mednarodne finančne institucije zagotovili močno potrebno finančno pomoč za reševanje čedalje večjih potreb po financiranju, izboljšanje likvidnosti in ohranjanje stabilnosti v regiji. Kar se tiče obetov za prihodnost, regijo še naprej čaka težko obdobje z zmanjšanim manevrskim prostorom za ukrepanje glede upada gospodarske aktivnosti. V času nestabilnih političnih razmer v številnih državah gospodarske napovedi ostajajo negotove ter tesno povezane z razvojem pandemije in hitrostjo okrevanja globalne gospodarske dejavnosti. 2.3Zahodni Balkan Izbruh pandemije COVID-19 na začetku marca 2020 je nenadno prekinil zagon rasti na Zahodnem Balkanu. Vlade po celotni regiji so uvedle zajezitvene ukrepe za ustavitev širjenja virusa, vključno z zaprtjem meja, omejevanjem socialnih stikov in zapiranjem delov gospodarstva. Negativni učinki krize so povzročili močne izgube v proizvodnji, saj so vsa gospodarstva utrpela škodo zaradi krčenja porabe gospodinjstev ter drastičnega upada izvoza in naložb. Šibak uvoz in povečana javna potrošnja sta bila ključna olajševalna dejavnika, vendar nista zadostovala, da bi izravnala negativno dinamiko drugih sestavnih delov izdatkov. V skladu s padcem gospodarske dejavnosti je bila rast zaposlenosti negativna, vendar je zmanjšana stopnja delovne aktivnosti pripomogla k pretiranemu povišanju stopnje brezposelnosti. Dinamika inflacije je odražala razmere šibkega skupnega povpraševanja in nizkih cen energije, in sicer so v letu 2020 vse države Zahodnega Balkana imele zelo nizko, občasno negativno inflacijo. Protiinflacijski pritiski so skupaj z znatno svetovno likvidnostjo sprožili dodatno spodbujevalno naravnanost monetarne politike v državah Zahodnega Balkana z neodvisno monetarno politiko. Obsežna fiskalna podpora za gospodinjstva in podjetja, namenjena zmanjšanju negativnih učinkov krize, ter občuten padec prejemkov sta močno povečala proračunski primanjkljaj v vseh državah v regiji. Skupaj s padcem BDP se je zaradi tega občutno povečal delež javnega dolga v BDP v primerjavi s koncem leta 2019. Na zunanjepolitičnem področju so se primanjkljaji tekočih računov povečali v primerjavi s preteklim letom zaradi nadaljnjih velikih izgub pri izvozu storitev, kot je turizem, in v večini primerov zaradi zmanjšanih nakazil zdomcev. Glede gospodarskih napovedi za prihodnost obstaja precej negotovosti, saj je okrevanje gospodarske dejavnosti odvisno od razvoja pandemije, to pa je tesno povezano s hitrostjo cepljenja. 3 Programi makrofinančne pomoči v letu 2020 () Leto 2020 je bilo izjemno leto v tridesetletni zgodovini instrumenta makrofinančne pomoči. Leto je najprej zaznamovalo dokončanje treh ukrepov makrofinančne pomoči: makrofinančna pomoč Ukrajini IV, makrofinančna pomoč Gruziji III in Moldaviji ter sprejetje novega, nadaljnjega ukrepa za Jordanijo (makrofinančna pomoč III). Nato je v zvezi s pandemijo COVID-19 22. aprila 2020 Komisija predlagala sveženj ukrepov makrofinančne pomoči v višini 3 milijard EUR za 10 partneric v okviru širitvene in sosedske politike, da bi jim pomagala omejiti gospodarske posledice koronavirusne pandemije. Predlog je bil sprejet poleg svežnja „Ekipa Evropa“, ki je strategija EU za ciljno usmerjen odziv v podporo prizadevanjem partnerskih držav za spopadanje s koronavirusno pandemijo. Poleg rekordnega števila vključenih držav in obsega finančnih sredstev sta Evropski parlament in Svet 25. maja 2020 sklep („sveženj makrofinančne pomoči v zvezi s pandemijo COVID-19“) sprejela rekordno hitro. V okviru tega svežnja se je EU dogovorila, da bodo posojila makrofinančne pomoči izplačana, kot sledi: Republika Albanija (180 milijonov EUR), Bosna in Hercegovina (250 milijonov EUR), Gruzija (150 milijonov EUR), Hašemitska kraljevina Jordanija (200 milijonov EUR), Kosovo (100 milijonov EUR), Republika Moldavija (100 milijonov EUR), Črna gora (60 milijonov EUR), Republika Severna Makedonija (160 milijonov EUR), Republika Tunizija (600 milijonov EUR) in Ukrajina (1,2 milijarde EUR). Sredstva v okviru makrofinančne pomoči so zagotovljena v obliki posebno ugodnih posojil, ki pomagajo partnerskim državam pri pokrivanju nujnih potreb po financiranju. Na voljo so 12 mesecev od začetka veljavnosti Memoranduma o soglasju, izplačana pa so v dveh obrokih. To obdobje je krajše od običajnega (tj. od običajnih 2,5 let) in odraža nujnost, ki jo je povzročila pandemija, ter željo po hitri zagotovitvi podpore na bolj prilagodljiv način. Prvi obrok je na voljo, ko začneta veljati Memorandum o soglasju in sporazum o posojilu, zanj pa veljajo splošni politični pogoji za makrofinančno pomoč (spoštovanje učinkovitih demokratičnih mehanizmov, vključno z večstrankarskim parlamentarnim sistemom, pravno državo in človekovimi pravicami) in pogoj o izvajanju programa MDS (kadar je ustrezno). Drugi obrok je dodatno pogojen z izpolnjevanjem dogovorjenih ukrepov politike v Memorandumu o soglasju. Skupaj s podporo MDS lahko sredstva v okviru makrofinančne pomoči pripomorejo k izboljšanju makroekonomske stabilnosti in zagotovijo manevrski prostor, ki omogoča dodelitev sredstev za zaščito državljanov ter ublažitev družbenih in gospodarskih posledic pandemije. Ta sveženj makrofinančne pomoči ter njegovo hitro sprejetje v Evropskem parlamentu in Svetu sta pomemben dokaz solidarnosti EU s partnerskimi državami v času krize brez primere. Leta 2020 je bilo izplačanih skupno 1.690 milijonov EUR (1.675 milijonov EUR v obliki posojil in 15 milijonov EUR v obliki nepovratnih sredstev). V preglednici 1 so navedene podrobnejše informacije o izplačilih po državah ob koncu leta 2020. Stanje izvajanja programov makrofinančne pomoči v letu 2020 (po regijah): 3 3.1Vzhodno sosedstvo ·Gruzija: makrofinančna pomoč III in makrofinančna pomoč v zvezi s pandemijo COVID-19

Ukrep makrofinančne pomoči Gruziji III, ki se je začel leta 2018, je bil uspešno dokončan z izplačilom druge in zadnje tranše novembra 2020. Znesek te tranše je znašal 25 milijonov EUR, od tega 5 milijonov EUR v obliki nepovratnih sredstev in 20 milijonov EUR v obliki posojil. Evropski parlament in Svet sta na podlagi uradne prošnje Gruzije za novo makrofinančno pomoč v zvezi s pandemijo COVID-19 maja 2020 odobrila sveženj makrofinančne pomoči v zvezi s pandemijo COVID-19, vključno z novim programom makrofinančne pomoči za Gruzijo v vrednosti 150 milijonov EUR. Gruzijski parlament je podpisal in ratificiral Memorandum o soglasju in sporazum o posojilu v zvezi s tem ukrepom makrofinančne pomoči 30. septembra 2020, kar pomeni, da se bo ukrep izvajal do septembra 2021. V skladu z Memorandumom o soglasju bo pomoč zagotovljena v dveh obrokih po 75 milijonov EUR. Za prvi obrok so veljali splošni politični pogoji za makrofinančno pomoč in pogoj o nadaljnjem izvajanju programa MDS v skladu z načrti. Izplačan je bil 25. novembra 2020. Za drugi obrok bodo morali biti prav tako izpolnjeni pogoji politike, določeni v Memorandumu o soglasju, in sicer s področja javnih naročil, pokojninskega sistema, prava družb, upravljanja podjetij v državni lasti, pravosodnega sistema, energetske učinkovitosti in trga dela. Programi makrofinančne pomoči se zagotavljajo skupaj s sredstvi mednarodnih finančnih institucij in dvostranskih donatorjev, vključno z MDS, v okviru štiriletnega programa instrumenta za povečanje financiranja za Gruzijo, ki je bil odobren aprila 2017 in nadgrajen leta 2020 (na skupno vrednost približno 690 milijonov EUR). Vsi pregledi v okviru tega programa so bili uspešni in jih je odobril Odbor MDS, nazadnje aprila 2021. ·Moldavija: makrofinančna pomoč in makrofinančna pomoč v zvezi s pandemijo COVID-19 Septembra 2017 sta Evropski parlament in Evropski svet podpisala sklep o podaljšanju makrofinančne pomoči Moldaviji v vrednosti 100 milijonov EUR. Po ratifikaciji Memoranduma o soglasju je makrofinančna pomoč začela veljati januarja 2018 za obdobje dveh let in pol, pri čemer je bil prvi obrok (30 milijonov EUR, od tega 10 milijonov EUR nepovratnih sredstev) izplačan oktobra 2019. Odločitev o drugem izplačilu je bila sprejeta 9. junija 2020 po predhodnih razpravah o političnih pogojih. Dopis z osmimi specifičnimi kratkoročnimi pogoji za spodbujanje nadaljnjih reform za lažjo oceno političnih pogojev je bil predan moldavskemu predsedniku vlade februarja 2020. Po pozitivni oceni pogojev se je izplačilo nadaljevalo v dveh delih, in sicer v obliki 20 milijonov EUR vrednega posojila 16. julija ter 10 milijonov EUR nepovratnih sredstev 1. avgusta. Tretja in zadnja tranša makrofinančne pomoči je bila preklicana, ker vsi zadevni pogoji politike niso bili izpolnjeni pred koncem programa 18. julija 2020. Makrofinančna pomoč je bila povezana s štiriletnim programom MDS v okviru razširjenega kreditnega programa/instrumenta za povečanje financiranja v višini 129,4 milijona SDR (približno 178,7 milijona USD). Zadnji, šesti pregled programa je bil uspešno končan marca 2020. Leta 2020 se je v okviru svežnja makrofinančne pomoči v zvezi s pandemijo COVID-19, sprejetega maja 2020, EU dogovorila o novem programu makrofinančne pomoči za Moldavijo v vrednosti 100 milijonov EUR, ki dopolnjuje izredni program IMF v višini 235 milijonov USD (sprejet aprila 2020). Moldavijski parlament je podpisal in ratificiral Memorandum o soglasju in sporazum o posojilu 18. septembra 2020, kar pomeni, da bo ukrep na voljo do septembra 2021. Makrofinančna pomoč bo zagotovljena v dveh tranšah po 50 milijonov EUR. Za prvi obrok so veljali splošni politični pogoji za makrofinančno pomoč, izplačan pa je bil 25. novembra 2020. Za drugi obrok bo prav tako moral biti izpolnjen sklop pogojev politike, določenih v Memorandumu o soglasju. Pogoji programa so osredotočeni na reforme upravljanja javnih financ, dobro upravljanje in boj proti korupciji ter izboljšanje poslovnega ozračja. Drugi obrok bo lahko sproščen, ko bodo izpolnjeni ti pogoji. 27. julija 2020 sta MDS in Moldavija dosegla nov dogovor na delovni ravni o triletnem reformnem programu v okviru razširjenega kreditnega programa/instrumenta za povečanje financiranja v vrednosti 558 milijonov USD, vendar je Izvršni odbor MDS začasno ustavil njegovo sprejetje zaradi političnega dogajanja v državi po predsedniških volitvah leta 2020. ·Ukrajina: makrofinančna pomoč IV in makrofinančna pomoč v zvezi s pandemijo COVID-19 Evropska komisija je na podlagi uradne prošnje Ukrajine 9. marca 2018 sprejela predlog sklepa o zagotavljanju nadaljnje makrofinančne pomoči Ukrajini v obliki posojil v vrednosti 1 milijarde EUR. Evropski parlament in Svet sta 4. julija 2018 sprejela sklep, s katerim sta odobrila četrti ukrep makrofinančne pomoči Ukrajini od leta 2014. Prva tranša v znesku 500 milijonov EUR je bila izplačana 30. novembra 2018. Druga tranša v znesku 500 milijonov EUR je bila izplačana 29. maja 2020, po tem ko je Ukrajina izpolnila vseh 12 ukrepov strukturne politike, h katerim se je zavezala. V letu 2020 je Ukrajina v okviru svežnja makrofinančne pomoči v zvezi s pandemijo COVID-19, sprejetega maja 2020, postala upravičena do petega programa makrofinančne pomoči v višini 1,2 milijarde EUR. Pogajanja o Memorandumu o soglasju so potekala poleti, memorandum pa je začel veljati 14. septembra 2020, ko ga je ratificiral nacionalni parlament in podpisal predsednik. 12-mesečno obdobje razpoložljivosti programa torej traja do septembra 2021. Pogoji strukturne politike v zvezi s programom temeljijo na preteklih dosežkih makrofinančne pomoči ter pokrivajo štiri področja: upravljanje javnih financ, boj proti korupciji, izboljšanje poslovnega ozračja ter sektorske politike in upravljanje podjetij v državni lasti. Makrofinančna pomoč bo zagotovljena v dveh tranšah po 600 milijonov EUR. Sprostitev prvega obroka je bila pogojena s splošnimi političnimi pogoji za makrofinančno pomoč in nadaljnjim izvajanjem programa MDS po načrtih. Obrok je bil izplačan 9. decembra 2020. EU je vključno s tem izplačilom Ukrajini med letoma 2014 in 2020 skupno posodila 4,4 milijarde EUR v okviru petih zaporednih programov makrofinančne pomoči. Izplačilo druge tranše je pogojeno z uspešno izvedbo osmih ukrepov strukturne politike, h katerim se je Ukrajina zavezala v Memorandumu o soglasju. Makrofinančna pomoč COVID-19 za Ukrajino je zagotovljena skupaj z drugimi sredstvi mednarodnih finančnih institucij in dvostranskih donatorjev, predvsem MDS v okviru 18-mesečnega aranžmaja „stand-by“ v vrednosti 5 milijard USD, dogovorjenega 9. junija 2020. Prvi znesek v višini 2,1 milijarde USD je bil izplačan takoj. Prvi pregled programa, ki ga je MDS začel decembra 2020, še poteka. Njegov zaključek na ravni osebja in odobritev Izvršnega odbora IMF sta pogojena z izpolnitvijo ključnih predhodnih ukrepov za okrepitev pravne podlage za institucije, ki se borijo proti korupciji. Kot velja za vse partnerske države, ki so upravičene do makrofinančne pomoči, za vsako izplačilo v okviru makrofinančne pomoči velja splošen pogoj o izvajanju programa MDS. 3.2Južno sosedstvo ·Jordanija: makrofinančna pomoč III in makrofinančna pomoč v zvezi s pandemijo COVID-19 Po uspešnem dokončanju makrofinančne pomoči II ter glede na fiskalne izzive in izredne okoliščine, s katerimi se je država spopadala zaradi sprejetja zelo številnih sirskih beguncev, je Jordanija julija 2019 vložila prošnjo za nadaljnjo makrofinančno pomoč. Komisija je nato 6. septembra 2019 sprejela predlog o tretji makrofinančni pomoči Jordaniji v višini 500 milijonov EUR v obliki posojil (makrofinančna pomoč III). Sozakonodajalca sta predlog sprejela 15. januarja 2020. Pomoč bo izplačana v treh obrokih. V nadaljevanju leta 2020, ko je pandemija COVID-19 prizadela jordansko gospodarstvo, ki je bilo že prej v težavah, so oblasti aprila 2020 zaprosile za dodatno makrofinančno pomoč. Posledično se je EU v okviru svežnja makrofinančne pomoči v zvezi s pandemijo COVID-19, sprejetega maja 2020, dogovorila o „dopolnilnem“ programu makrofinančne pomoči za Jordanijo v vrednosti 200 milijonov EUR (s katerim so se povečala sredstva, dana na voljo v okviru makrofinančne pomoči III). Memorandum o soglasju in sporazum o posojilu (ki urejata oba ukrepa makrofinančne pomoči) sta začela veljati 2. oziroma 7. oktobra 2020. 12-mesečno obdobje razpoložljivosti programa COVID-19 torej traja do oktobra 2021, obdobje razpoložljivosti makrofinančne pomoči III pa do aprila 2023. Pogoji politike programa so osredotočeni predvsem na izboljšanje upravljanja javnih financ, boj proti korupciji, reforme v sektorju gospodarskih javnih služb, socialne politike in politike trga dela ter upravljanje. Za prvi obrok (250 milijonov EUR posojil) so veljali splošni politični pogoji za makrofinančno pomoč in pogoj o nadaljnjem izvajanju programa MDS po načrtih. Izplačan je bil 25. novembra 2020. Drugi obrok (250 milijonov EUR posojil) in tretji obrok (200 milijonov EUR posojil) sta poleg tega pogojena še s posebnimi pogoji politike, o katerih sta se Jordanija in EU dogovorili v memorandumu o soglasju, in bosta predvidoma izplačana, ko bodo pogoji politike izpolnjeni.

Programi makrofinančne pomoči se zagotavljajo skupaj s sredstvi mednarodnih finančnih institucij in dvostranskih donatorjev, vključno z MDS, v okviru štiriletnega programa instrumenta za povečanje financiranja za Jordanijo, ki je bil odobren 25. marca 2020 (1,2 milijarde EUR, 270 % kvote). Poleg tega programa je MDS 20. maja 2020 dal Jordaniji na voljo približno 366 milijonov EUR nujne pomoči v okviru instrumenta za hitro financiranje, da bi ji pomagal pri spopadanju z vplivom pandemije COVID-19. Odbor MDS je decembra 2020 končal prvi pregled v okviru instrumenta za povečanje financiranja in takoj sprostil približno 148 milijonov USD, s čimer se je skupna vrednost izplačil MDS Jordaniji v letu 2020 povečala na 689 milijonov USD. Dogovor na delovni ravni o drugem pregledu je bil dosežen marca 2021, pri čemer je MDS ugotovil, da „se program zanesljivo izvaja po načrtih ob velikem napredku glede ključnih reform“. V okviru tega pregleda so oblasti zaprosile za povečanje razpoložljivih sredstev v višini 200 milijonov USD. Dogovor mora odobriti Odbor MDS. ·Tunizija: makrofinančna pomoč v zvezi s pandemijo COVID-19 V okviru svežnja makrofinančne pomoči v zvezi s pandemijo COVID-19, sprejetega maja 2020, se je EU dogovorila o 600 milijonov EUR vrednem programu makrofinančne pomoči za Tunizijo. Memorandum o soglasju in sporazum o posojilu sta bila podpisana 24. novembra 2020, tunizijski parlament ju je ratificiral 15. aprila 2021, veljati pa sta začela 11. maja 2021 po objavi v tunizijskem uradnem listu 12-mesečno obdobje razpoložljivosti programa torej traja do maja 2022. Pogoji politike programa so osredotočeni predvsem na štiri tematska področja: upravljanje javnih financ in reforma civilnega sektorja; reforme v podjetjih v državni lasti; socialna zaščita in naložbeno okolje. Makrofinančna pomoč bo zagotovljena v dveh tranšah po 300 milijonov EUR. Za prvi obrok so veljali splošni politični pogoji za makrofinančno pomoč, izplačan pa je bil 1. junija 2021. Drugi obrok bo predvidoma izplačan v drugi polovici leta 2021, ko bodo izpolnjeni pogoji politike. Pomoč je namenjena dopolnitvi sredstev, ki jih dajejo na voljo drugi donatorji, vključno z MDS, v okviru njegovega 685 milijonov EUR vrednega programa instrumenta za hitro financiranje za Tunizijo, ki je bil odobren 10. aprila 2020. 3.3Zahodni Balkan ·Albanija: makrofinančna pomoč v zvezi s pandemijo COVID-19 Po uničujočih potresih novembra 2019 in izzivih, ki jih je prinesla pandemija COVID-19, je Albanija uradno zaprosila za makrofinančno pomoč 15. aprila 2020. Zato se je EU v okviru svežnja makrofinančne pomoči COVID19-MFA, sprejetega maja 2020, dogovorila o 180 milijonov EUR vrednem programu makrofinančne pomoči za Albanijo. Memorandum o soglasju in sporazum o posojilu sta bila podpisana 3. novembra 2020 in sta začela veljati 3. novembra 2020 oziroma 26. januarja 2021. 12-mesečno obdobje razpoložljivosti makrofinančne pomoči torej traja do novembra 2021. Cilj pogojev politike v okviru programa je obravnavati nekatere šibke točke pri upravljanju javnih financ, v finančnem sektorju ter na področju dobrega upravljanja, boja proti korupciji in politik socialne zaščite. Makrofinančna pomoč bo zagotovljena v dveh tranšah po 90 milijonov EUR. Za prvi obrok so veljali splošni politični pogoji za makrofinančno pomoč, izplačan pa je bil 31. marca 2021. Drugi obrok bo predvidoma izplačan v drugi polovici leta 2021, ko bodo izpolnjeni pogoji politike. Pomoč je namenjena dopolnitvi sredstev, ki jih dajejo na voljo drugi donatorji, vključno z MDS, v okviru njegovega 174 milijonov EUR vrednega programa instrumenta za hitro financiranje za Albanijo, ki je bil odobren 10. aprila 2020. ·Bosna in Hercegovina: makrofinančna pomoč v zvezi s pandemijo COVID-19 Na podlagi uradne prošnje Bosne in Hercegovine z dne 14. aprila 2020 za makrofinančno pomoč v zvezi s pandemijo COVID-19 sta Evropski parlament in Svet maja 2020 odobrila sveženj makrofinančne pomoči v zvezi s pandemijo COVID-19, vključno z novim programom makrofinančne pomoči za Bosno in Hercegovino v vrednosti 250 milijonov EUR. Memorandum o soglasju in sporazum o posojilu sta bila podpisana 15 januarja 2021, veljati pa bosta začela po dokončanem postopku ratifikacije in objavi v uradnem listu. Makrofinančna pomoč bo zagotovljena v dveh tranšah po 125 milijonov EUR. Za prvi obrok veljajo splošni politični pogoji za makrofinančno pomoč, sproščen pa bo po začetku veljavnosti memoranduma o soglasju. Druga tranša bo izplačana šele 3 mesece po sprostitvi prve tranše, zanjo pa bo moral biti izpolnjen sklop pogojev politike. Ukrepi politike so razvrščeni na štiri tematska področja: ekonomsko upravljanje in krepitev institucij, stabilnost finančnega sektorja, preglednost in boj proti korupciji ter boljše delovanje trga dela. Pomoč je namenjena dopolnitvi sredstev, ki jih dajejo na voljo drugi donatorji, vključno z MDS, v okviru njegovega 330 milijonov EUR vrednega programa instrumenta za hitro financiranje, ki je bil odobren 9. aprila 2020. ·Kosovo: makrofinančna pomoč v zvezi s pandemijo COVID-19 Na podlagi uradne prošnje Kosova z dne 8. aprila 2020 za makrofinančno pomoč v zvezi s pandemijo COVID-19 sta Evropski parlament in Svet maja 2020 odobrila sveženj makrofinančne pomoči v zvezi s pandemijo COVID-19, vključno z novim programom makrofinančne pomoči za Bosno in Hercegovino v vrednosti 100 milijonov EUR. Memorandum o soglasju in sporazum o posojilu sta začela veljati 8. septembra 2020. Pogoji politike, ki veljajo za program, so osredotočeni predvsem na krepitev javnih financ, izboljšanje finančne stabilnosti, spopadanje z neformalnim gospodarstvom, spodbujanje pravne države ter izboljšanje zaposlitvenih možnosti mladih. Makrofinančna pomoč bo zagotovljena v dveh tranšah po 50 milijonov EUR. Za prvi obrok so veljali splošni politični pogoji za makrofinančno pomoč, izplačan pa je bil 6. oktobra 2020. Drugi in tretji obrok sta bila izplačana 1. junija 2021, ko je Kosovo izpolnilo povezane pogoje politike. Pomoč je namenjena dopolnitvi sredstev MDS (52 milijonov EUR) v okviru instrumenta za hitro financiranje (50 % kvote Kosova v skladu), ki so bila odobrena 10. aprila 2020. ·Črna gora: makrofinančna pomoč v zvezi s pandemijo COVID-19 Na podlagi uradne prošnje Črne gore z dne 15. aprila 2020 za makrofinančno pomoč se je EU dogovorila o 60 milijonov EUR vrednem programu makrofinančne pomoči v obliki posojil za Črno goro, in sicer v okviru svežnja makrofinančne pomoči v zvezi s pandemijo COVID-19, sprejetega maja 2020. Memorandum o soglasju in sporazum o posojilu sta bila podpisana 28. avgusta 2020 in sta začela veljati 28. avgusta 2020 oziroma 15. septembra 2020. Pogoji politike programa so osredotočeni predvsem na krepitev javnih financ in boja proti korupciji, izboljšanje finančne stabilnosti, izboljšanje poslovnega okolja ter reformiranje socialne zaščite.

Makrofinančna pomoč bo zagotovljena v dveh tranšah po 30 milijonov EUR. Za prvi obrok so veljali splošni politični pogoji za makrofinančno pomoč, izplačan pa je bil 6. oktobra 2020. Drugi in tretji obrok sta bila izplačana 1. junija 2021, ko je Črna gora izpolnila povezane pogoje politike. Pomoč je namenjena dopolnitvi sredstev, ki jih dajejo na razpolago drugi donatorji, vključno z MDS, v okviru njegovega 75 milijonov EUR vrednega programa instrumenta za hitro financiranje za Črno goro, ki je bil odobren 24. junija 2020. ·Severna Makedonija: makrofinančna pomoč v zvezi s pandemijo COVID-19 Rast gospodarstva Severne Makedonije se je v letu 2020 nenadoma ustavila, saj je pandemija prizadela domače in tuje povpraševanje. V zvezi s tem in na podlagi uradne prošnje organov za makrofinančno pomoč z dne 15. aprila 2020 se je EU dogovorila o 160 milijonov EUR vrednem programu makrofinančne pomoči v obliki posojil za Severno Makedonijo, in sicer v okviru svežnja makrofinančne pomoči COVID19, sprejetega maja 2020. Memorandum o soglasju in sporazum o posojilu sta bila podpisana 17. julija 2020 in sta začela veljati 20. julija 2020 oziroma 15. septembra 2020. Pogoji politike programa so osredotočeni predvsem na krepitev javnih financ in boja proti korupciji, izboljšanje finančne stabilnosti, izboljšanje poslovnega okolja ter reformiranje socialne zaščite. Makrofinančna pomoč bo zagotovljena v dveh tranšah po 80 milijonov EUR. Za prvi obrok so veljali splošni politični pogoji za makrofinančno pomoč, izplačan pa je bil 6. oktobra 2020. Drugi in tretji obrok sta bila izplačana 1. junija 2021, ko je Severna Makedonija izpolnila povezane pogoje politike. Pomoč je namenjena dopolnitvi sredstev, ki jih dajejo na voljo drugi donatorji, vključno z MDS, v okviru njegovega 176 milijonov EUR vrednega programa instrumenta za hitro financiranje za Severno Makedonijo, ki je bil odobren 10. aprila 2020. 4Zagotavljanje pravilne uporabe sredstev v okviru makrofinančne pomoči: operativne ocene, naknadna vrednotenja in revizije 4.1Operativne ocene Komisija v skladu z zahtevami iz finančne uredbe EU ob pomoči zunanjih svetovalcev izvaja operativne ocene, da bi pridobila ustrezna zagotovila o delovanju upravnih postopkov in finančnih tokov držav upravičenk. Operativne ocene se osredotočajo na sisteme upravljanja javnih financ, zlasti na organiziranost ministrstev za finance in centralnih bank ter postopke, ki jih izvajajo, konkretneje na upravljanje računov, ki prejemajo sredstva EU. Posebna pozornost je namenjena tudi delovanju, neodvisnosti in delovnim programom institucij za zunanjo revizijo ter učinkovitosti njihovih kontrol. Pregledajo se tudi postopki javnih naročil na centralni ravni. V letu 2020 je bilo izvedenih 10 operativnih ocen v zvezi z novimi programi makrofinančne pomoči v zvezi s pandemijo COVID-19 ter glede nove makrofinančne pomoči III za Jordanijo, v katerih je bilo ugotovljeno, da so finančni tokovi in postopki v partnerskih državah dobri in ustrezni za namene makrofinančne pomoči. 4.2Naknadna vrednotenja Komisija v skladu s finančno uredbo EU in ustreznimi sklepi o makrofinančni pomoči izvaja naknadna vrednotenja po zaključku programov makrofinančne pomoči, da bi ocenila njihov učinek. Glavna cilja teh vrednotenj sta: I.analizirati učinek makrofinančne pomoči na gospodarstvo države upravičenke in zlasti na vzdržnost njenega zunanjega položaja; in II.oceniti dodano vrednost ukrepa EU. V letu 2020 sta bili zaključeni naknadni vrednotenji programa makrofinančne pomoči I v Tuniziji in programa makrofinančne pomoči III v Ukrajini. Spremni delovni dokumenti služb Komisije so bili objavljeni januarja oziroma aprila 2021. ·Makrofinančna pomoč I za Tunizijo: „Pri vrednotenju je bilo ugotovljeno, da je makrofinančna pomoč I učinkovito pripomogla k izboljšanju plačilne bilance Tunizije ter je podprla fiskalno konsolidacijo s pomočjo izjemno ugodnih finančnih pogojev in pogojev politike. Makrofinančna pomoč je pokrila približno 11,3 % preostale vrzeli v financiranju za obdobje 2015–2016 ter izboljšala zaupanje v tunizijsko gospodarstvo.“ ·Makrofinančna pomoč III za Ukrajino: „Obseg in ugodni pogoji tretje makrofinančne pomoči Ukrajini so omogočili fiskalne prihranke, potrebne za izvajanje strukturnih reform. Sposobnost EU, da je mobilizirala in uskladila rekorden znesek finančnih sredstev v razmeroma kratkem času, je bila ključni razlog za posredovanje v obdobju, ko so bile potrebe Ukrajine po financiranju izjemno velike. Pogojevanje makrofinančne pomoči je ustvarilo učinek politične krepitve, ki je prispeval k mobilizaciji ukrajinskih organov v zvezi s ključnimi reformami. Program je prinesel dodano vrednost tudi s krepitvijo zaupanja v zasebnem sektorju.“ Nazadnje, Komisija je leta 2020 Komisija začela metavrednotenje vseh programov makrofinančne pomoči, izvedenih v obdobju 2010–2020. Pri vrednotenju bodo ocenjena načela in značilnosti, s katerimi se ureja instrument makrofinančne pomoči, njegov namen pa bo zagotoviti informacije o možnih načinih, kako izboljšati njegovo ustreznost, uspešnost, učinkovitost, dodano vrednost in sposobnost za odzivanje na prednostne naloge zunanjega delovanja EU ter vsakodnevno upravljanje posredovanj z makrofinančno pomočjo. Metavrednotenje bo predvidoma zaključeno jeseni leta 2021. 5Splošni razvoj v zvezi z instrumentom makrofinančne pomoči