Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2021/C 161/05)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1)

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI, KI SPREMINJA ENOTNI DOKUMENT

„Montilla-Moriles“

PDO-ES-A1479-AM03

Datum obvestila: 10. 2. 2021

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1. Vrste vin ZOP „Montilla-Moriles“. Oddelek B.2 specifikacije in oddelek 4 enotnega dokumenta

Opisom vin so bile dodane naslednje informacije:

— ustrezna kategorija vina v skladu z delom II Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 in

— odobrene sorte, saj vseh sort ni mogoče uporabiti za vsa vina.

Ker opredelitev „vino generoso“ v podatkovni zbirki tradicionalnih izrazov E-Bacchus omogoča, da se vina „generoso“ z ZOP „Montilla-Moriles“ razvrščajo med vina kategorije 1, je bila vrsta „fino“ vina „generoso“ vključena med vina kategorije 1.

Tipkarska napaka v zvezi s staranimi vini je bila popravljena, pri čemer je se je črtala beseda „ali“, beseda „ in“ pa je bila spremenjena v „in/ali“.

2. Analitične značilnosti vin. Oddelek B.3 specifikacije proizvoda in oddelek 4 enotnega dokumenta.

Fizikalno-kemijske lastnosti so bile prilagojene zahtevam EU o analitičnem opisom vinskih proizvodov, parametri skupne kislosti, hlapnih kislin in vsebnosti žveplovega dioksida pa so bili vključeni v fizikalno-kemijski opis proizvodov.

Za naslednja vina je bil spremenjen razpon vsebnosti alkohola:

— Za nova vina z ZOP „Montilla-Moriles“, ki ne dosegajo predpisanega deleža alkohola, je bilo treba delež alkohola popraviti na nižji razpon, ki velja za mlada bela vina. Posledično je dovoljeni razpon za nestarano belo vino in starano vino ≥ 10 vol. %.

— Vino „fino“ lahko razvrstimo v kategoriji proizvodov 1 in 3. Za razlikovanje med obema kategorijama je bila za pojasnitev dodana naslednja sprotna opomba (2): „Delež dejanskega alkohola v vinu ‚fino‘, katerega vsebnost alkohola ni bila umetno povišana (vino), je med 14,5 in 17 %. Pri vinu ‚fino‘, katerega vsebnost alkohola je bila umetno povišana (likersko vino), je razpon od 15 do 17 vol. %.“

V stolpcu z vsebnostjo sladkorja so bile spremenjene nekatere vrednosti:

— Ker je vsebnost sladkorja v fizikalno-kemijskih analizah, ki jih izvajajo akreditirani laboratoriji, na splošno izražena kot vsebnost glukoze in fruktoze, je bil pojem zmanjšanja sladkorja pojasnjen, vsebnost sladkorja pa je bila izražena v obliki glukoze in fruktoze.

— Tabela je bila poenostavljena, razvrstitev vsebnosti sladkorja v nekaterih vrstah vina pa je bila vključena v oddelek C.4 „Slajenje“.

— V skladu z zakonodajo EU je omejitev za suha vina „generoso“„fino“, amontillado, „oloroso“ in „palo cortado“ ≤ 4.

— Razpon vsebnosti sladkorja v vinu pale cream je bil prilagojen ustrezni nacionalni zakonodaji (< 115 g/l).

3. Organoleptične lastnosti vin. Oddelek B.4 specifikacije proizvoda in oddelek 4 enotnega dokumenta

Pregledane so bile organoleptične lastnosti različnih proizvodov, da bi jih prilagodili merilom, ki jih je določila skupina ocenjevalcev fundacije za nadzor kakovosti agroživilskih proizvodov Andaluzije [Fundación para el Control de la Calidad Agroalimentaria de Andalucía – FCCAA], ki je certifikacijski organ za ZOP „Montilla-Moriles“, in da bi zagotovili uskladitev med vrstami vin različnih regulativnih svetov andaluzijskega vinskega sektorja.

Vključene so bile nove omejitve za proizvode „en rama“ (vina brez postopkov stabilizacije razen filtriranja).

— Po pregledu značilnosti vin „en rama“ je regulativni svet odobril fizikalno-kemijske omejitve vrednosti motnosti, pri čemer je bila uporabljena objektivna ocena, ki je neodvisna od skupine ocenjevalcev.

— Ker za certificiranje proizvodov, ki se v skladu z ZOP tržijo neustekleničeni, ne morejo veljati enake organoleptične omejitve kot za ustekleničene proizvode, so bile določene zahteve za organoleptično analizo neustekleničenih proizvodov.

Beseda „akreditirano“ je bila črtana iz zadnjega odstavka tega oddelka.

4. Metode pridelave vina. Oddelek C.1 specifikacije proizvoda in oddelek 5 enotnega dokumenta

Ker je pridelava mladih vin posebna značilnost pridelave belih vin, se je ta način pridelave vina črtal. Zahteve, ki veljajo za to vrsto vina, so podrobno opisane v oddelku C.6 „Posebne enološke zahteve za posamezno vrsto vina“.

Zahteva po popolnem alkoholnem vrenju (< 5 g/l) se je pri pridelavi belih vin črtala, saj se ne zdi logično, da se pri teh vrstah vina zahteva popolno alkoholno vrenje in nato dovoli njihovo slajenje.

Zahteva po uporabi grozdja, sušenega na soncu, za pridelavo določenih sladkih vin je bila črtana, kar omogoča, da se sladka vina pridelujejo na druge načine, ne da bi se uporabljalo grozdje, sušeno na soncu.

Spremenjene so bile določene zahteve, ki veljajo za pridelavo sladkih vin iz grozdja, sušenega na soncu:

— Omejitev teže zabojev je bila zmanjšana na 25 kg.

— Besedilo v zvezi s postopkom sušenja na soncu je bilo poenostavljeno in spremenjeno tako, da je razumljivejše.

— Tipkarska napaka v prejšnji specifikaciji proizvoda je bila popravljena s 400 g/l na 450 g/l.

5. Slajenje. Oddelek C.4 specifikacije proizvoda

Izvirno besedilo je bilo popravljeno z namenom, da se določi, da je slajenje dovoljeno samo pri vinih in likerskih vinih „generoso“.

V besedilo je bilo vključeno izrecno sklicevanje na pravila EU o slajenju.

Našteti so bili izrazi, ki jih je mogoče uporabiti v zvezi s slajenjem vin, in vključeni so bili razponi vsebnosti sladkorja.

6. Posebne enološke zahteve za posamezno vrsto vina. Oddelek C.6 specifikacije proizvoda

Zahteve za pridelavo mladega vina so bile spremenjene z namenom, da se dodajo omejitve, ki so bile predhodno določene v oddelku C.1 „Metode pridelave vina“.

Pri staranem belem vinu je bil izraz „minimalno obdobje enega leta“ nadomeščen s „povprečno minimalno obdobje enega leta“, da se pojasni, da se pri biološkem zorenju vedno štejejo povprečna obdobja zorenja. Vključena je bila tudi omejitev povprečnega obdobja staranja za biološko zorena vina. Ta omejitev je med enim in dvema letoma, da se prepreči kakršno koli prekrivanje z vini „fino“ iz kategorije 1.

Razlikuje se med vini „fino“ kategorije 1 in kategorije 3.

Glede vina „amontillado“ je bilo besedilo „proizvedeno iz vina ‚fino‘, staranega najmanj pet let [...]“ nadomeščeno z besedilom „proizvedeno iz vina ‚fino‘, ki je bilo biološko starano najmanj pet let [...]“, da bi se poudarilo, da se mora vino biološko starati vsaj pet let.

Da bi omogočili proizvodnjo proizvodov s koncentracijo pri vrstah vina „amontillado“, „oloroso“ in „palo cortado“, omejitev razpona deleža alkohola za te vrste vina velja, ko so dana na trg, in nikoli na začetku zorenja. V ta namen se besedilo „V vseh primerih mora stopnja oksidativnega zorenja potekati, ko je delež dejanskega alkohola vina najmanj 16 vol. %.“ črta.

Pri vinu pedro ximénez:

— Zahteva, da je bilo 100 % uporabljenega grozdja pedro ximénez, je bila spremenjena na 95 %. Zgornja zahteva določa, da se pošiljke certificirajo z namenom, da se odstranijo tiste, ki vsebujejo grozdje druge sorte. Glede na to, da je več kot 95 % površine vinogradov „Montilla-Moriles“ sorte pedro ximénez, se zdi smiselno to omejitev zmanjšati, saj v nobenem primeru ne ogroža končne kakovosti proizvoda. Omejitev je višja od 85-odstotne omejitve za vključitev sorte v označevanje, ki je določena v zakonodaji EU.

— Del prejšnjega besedila je bil poenostavljen, da se v opisu postopka pridelave nekaterih sladkih vin informacije ne bi ponavljale (oddelek C.1).

— Omejitev, ki je določala razpon deleža alkohola med 8,5 in 9 %, preden se je proizvod začel tržiti kot mošt iz sušenega grozdja, katerega vrenje je bilo prekinjeno z dodajanjem alkohola, je bila črtana. Razlogi za to so naslednji: — V skladu s predpisi EU je proizvod ZOP „Montilla-Moriles“, ki ga je mogoče tržiti za uporabo v ZOP „Jerez-Xérès-Sherry“ in „Málaga“, grozdni mošt, katerega vrenje je bilo prekinjeno z dodajanjem alkohola. V nobenem primeru se ne uvedejo omejitve glede deleža alkohola v proizvodu, ki ga je mogoče tržiti. — Vinske kleti ZOP „Jerez-Xérès-Sherry“ in ZOP „Málaga“ sprejemajo proizvod iz prejšnjega odstavka, ne da bi bil naveden najmanjši ali največji delež alkohola. — Pri ZOP „Montilla-Moriles“ povzroča omejitev, določena v naši lastni specifikaciji proizvoda, nekatere težave v zvezi s stabilnostjo proizvoda, če preteče čas od njegove pridelave (šest mesecev do enega leta) in zaradi razmer na trgu ni mogel zapustiti kleti, ki ga je pridelala. Za stabilnost in zdravje proizvoda bi bilo bolje poskrbljeno, če bi bil delež alkohola večji od lastno določene omejitve v specifikaciji proizvoda, saj: — proizvodov, pridelanih z ZOP „Montilla-Moriles“ z moštom iz sušenega grozdja, katerega vrenje je bilo prekinjeno z dodajanjem alkohola, ni mogoče uporabiti za noben drug namen, razen za alkoholizacijo na 15 % za proizvodnjo likerskega vina s stopnjama alkoholizacije do 9 % in do 15 %), in — je pri pridelavi proizvod še naprej mošt iz sušenega grozdja, katerega vrenje je bilo prekinjeno z dodajanjem alkohola, od začetka alkoholizacije mošta do točke, ko preseže 15 vol. % in se spremeni v likersko vino. — Zato menimo, da je ta lastno določena omejitev začetnega deleža alkohola mošta z namenom, da bi se lahko proizvod tržil pod ZOP „Jerez-Xérès-Sherry“ in „Málaga“, očitno nepoštena ter škoduje interesom proizvajalcev in kupcev tega proizvoda.

— Predvidena je vključitev svežega grozdnega mošta v pridelavo vina pedro ximénez, čeprav je za količino proizvodov, ki jih je mogoče dodati, določena omejitev 30 %.

Glede vina moscatel je bilo določeno, da mošta ni nujno treba vreti in da so dovoljene metode zorenja, opisane v oddelku C.3 „Metode zorenja“.

Pri likerskih vinih „generoso“ je bila popravljena tiskarska napaka, izraz „medium“ pa je bil nadomeščen z izrazom „likersko vino ‚generoso‘“. Poleg tega je bil nabor proizvodov, ki jih je mogoče dodati, razširjen, da se zagotovi skladnost z veljavno zakonodajo EU za to vrsto vina.

7. Območje pridelave in predelave grozdja Oddelek D specifikacije proizvoda

Naslov „Območje pridelave“ je bil spremenjen v „Območje pridelave in predelave grozdja“.

Besedilo v zvezi s podobmočjem odlične kakovosti je bilo dodelano, in sicer sta bili v besedilo izrecno vključeni območji „Sierra de Montilla“ in „Moriles Altos“.

Oddelek D.2 „Območje predelave“, ki je bilo implicitno vključeno v ta oddelek, je bil črtan.

8. Največji hektarski donosi: Oddelek E specifikacije

Glede največjega hektarskega donosa se ne zdi logično razlikovati med parcelami, na katerih se goji ista sorta in se uporablja isti sistem gojenja. Glede na to, da sedanje tehnike gojenja omogočajo doseganje podobnega donosa na obeh območjih, ne da bi se pri tem ogrozila kakovost končnega proizvoda, je bil spremenjen največji dovoljeni hektarski donos, s čimer se odpravi razlika med pridelovalnimi območji.

Določeno je bilo, da omejitev največjega dovoljenega donosa velja samo za pridelavo belih vin.

Zahteva glede največjega hektarskega donosa omejuje donos grozdja (v kg), ki se lahko šteje za primernega za pridelavo vin z ZOP. Če v določenem primeru pridelovalec preseže največji hektarski donos, se njegov donos uporabi za pridelavo vina brez ZOP.

Smiselno je imeti največji hektarski donos pri pridelavi, ko grozdje prispe do vinske stiskalnice in se stehta ter stisne na kraju samem. Pri uporabi sušilnic je situacija drugačna: sveže grozdje se stehta, vendar se namesto v stiskalnico odpelje v sušilnice, kjer se nekaj dni suši na soncu, dokler ni pripravljeno za stiskanje. Vendar je določena enaka omejitev kot pri sveže stiskanem grozdju. Zdi se, da so bili pogoji enaki, vendar je treba omejiti največji hektarski donos za grozdje, ki se prepelje do sušilnic, saj zanj že velja implicitna omejitev pridelave, kar pomeni, da donosov grozdja, iz katerega se pridela mošt z manj kot 450 g/l reducirajočih sladkorjev, ni mogoče sprejeti. Če se sveže grozdje s 13–13,5°Baumé prvotno ne uporabi za sušenje, ne bo moglo doseči 26°Baume, kar zagotavlja, da pridobljeni mošt vsebuje 450 g/l reducirajočih sladkorjev. To je še toliko pomembneje, ker je donos stiskanja omejen na 40 litrov vina na 100 kg grozdja, kar je skoraj polovica omejitve za sveže grozdje.

9. Povezava prek naravnih dejavnikov. Oddelek G.2 specifikacije proizvoda

Ker je bila črtana povezana omejitev iz oddelka H.1 „Registri regulativnega sveta“, je bil črtan tudi zadnji del stavka – „in zato obstaja zahteva, da vsaj določen odstotek zalog staranih vin izvira s tega podobmočja“.

10. Registri regulativnega sveta. Oddelek H.1 specifikacije proizvoda

Pri ZOP „Montilla-Moriles“ obstajajo kleti zunaj območja vrhunske kakovosti, ki zaradi pravne strukture (zadruge), v skladu s katero pridelajo, predelajo in starajo proizvode svojih članov, ne morejo izpolniti zahteve za dokazovanje izvora zalog.

11. Pridelava grozdja in postopki gojenja. Oddelek H.2 specifikacije proizvoda

Rok za izdajo dovoljenja za namakanje v zvezi z ZOP „Montilla-Moriles“ v smislu metode, pogojev in praktičnih ureditev je 31. maja.

12. Predelava. Oddelek H.3 specifikacije proizvoda

Sklic je bil spremenjen, saj je bil spremenjen naslov oddelka D.1 „Območje pridelave in predelave grozdja“.

13. Skladiščenje in pakiranje. Oddelek H.5 specifikacije proizvoda

Dodana je zahteva za opredelitev proizvodov ZOP in proizvodov, ki niso ZOP, kot jo je določil regulativni svet, na podlagi omejitve, ki se uporablja zaradi zahteve glede skladnosti z akreditacijo kontrolnega in certifikacijskega organa s strani nacionalnega akreditacijskega organa.

14. Označevanje. Oddelek H.6 specifikacije proizvoda

Struktura in vsebina oddelka H.6 „Označevanje“ sta bili spremenjeni, da bi se reorganizirali, izpopolnili in pojasnili izrazi, ki se uporabljajo pri označevanju proizvodov z ZOP „Montilla-Moriles“.

15. Nadzorni organ. Oddelek I specifikacije proizvoda

Besedilo je bilo spremenjeno, da bi se uskladilo z veljavno zakonodajo EU, posodobljene pa so bile tudi informacije o pristojnem organu, imenovanem za izvajanje nadzora.

ENOTNI DOKUMENT

1. Ime

Montilla-Moriles

2. Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3. Kategorije proizvodov vinske trte

1. Vino

3. Likersko vino

4. Opis vina

1. Mlado belo vino

KRATEK OPIS

— Videz: bistro, sijoče, prozorno in bledo rumene do bledo zlate barve.

— Vonj: sadne in cvetlične arome.

— Okus: razpoznavna kislost.

* Če je vsebnost sladkorja ≥ 5 g/l, mora biti vsebnost žveplovega dioksida ≤ 250 miligramov na liter.

SPLOŠNE ANALITSKE LASTNOSTI

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

13,5

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

10

Najnižja vsebnost skupnih kislin

46,667 v miliekvivalentih na liter

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

9,969

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

200

2. Starano in nestarano belo vino

KRATEK OPIS

Nestarano belo vino:

— Videz: bistro, sijoče, prozorno in bledo rumene do zlato rumene barve.

— Vonj: sadne in cvetlične arome.

— Okus: razpoznavna kislost.

Starano belo vino:

— Videz: bistro, sijoče, prozorno in slamnato rumene do intenzivne jantarjeve barve.

— Vonj: arome zorenja, na primer po kvasu in/ali suhemu sadju.

* Če je vsebnost sladkorja ≥ 5 g/l, mora biti vsebnost žveplovega dioksida ≤ 250 miligramov na liter.

SPLOŠNE ANALITSKE LASTNOSTI

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

–

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

10

Najnižja vsebnost skupnih kislin

46,667 v miliekvivalentih na liter

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

13,292

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

200

3. Vina „generoso“ (kategorija 1)

KRATEK OPIS

„Fino“:

— Videz: bistro, sijoče, prozorno in slamnato rumene barve do barve starega zlata.

— Vonj: arome biološkega zorenja, na primer po kvasu.

— Okus: rahlo grenak in slan.

* Če je vsebnost sladkorja ≥ 5 g/l, mora biti vsebnost žveplovega dioksida ≤ 200.

SPLOŠNE ANALITSKE LASTNOSTI

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

17

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

14,5

Najnižja vsebnost skupnih kislin

46,667 v miliekvivalentih na liter

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

13,292

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

150

4. Likerska vina (kategorija 3). Vina „generoso“

KRATEK OPIS

„Fino“:

— Videz: bistro, sijoče, prozorno in slamnato rumene barve do barve starega zlata.

— Vonj: arome biološkega zorenja, na primer po kvasu.

— Okus: rahlo grenak in slan.

SPLOŠNE ANALITSKE LASTNOSTI

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

17

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

15

Najnižja vsebnost skupnih kislin

46,667 v miliekvivalentih na liter

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

13,292

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

150

5. Likerska vina (kategorija 3) Vina „generoso“

KRATEK OPIS

„Amontillado“:

— Videz: bistro, sijoče, prozorno in zlate do intenzivno jantarjeve barve.

— Vonj: arome po suhem sadju in lesu zaradi dvojnega zorenja vina, biološkega in oksidativnega, po možnosti z notami laka.

— Okus: kisel in dolg.

„Oloroso“:

— Videz: bistro, sijoče, prozorno in barve starega zlata do temno mahagonijeve barve.

— Vonj: arome po suhem sadju in lesu zaradi oksidativnega zorenja, po možnosti z notami laka.

— Okus: rahlo masten in dolg.

„Palo cortado“:

— Videz: bistro, sijoče, prozorno in barve starega zlata do temno mahagonijeve barve.

— Vonj: arome po suhem sadju in lesu, po možnosti z notami laka.

— Okus: rahlo masten in dolg.

Pri vinih „amontillado“, „oloroso“ in „palo cortado“ vsebnost sladkorja (grami glukoze in fruktoze na liter) ne sme presegati vrednosti 4. Ta vrednost je 9 g/l, če skupna kislost vina, izražena kot vinska kislina, ni za več kot dve enoti manjša od vsebnosti sladkorja, obe izraženi v g/l.

SPLOŠNE ANALITSKE LASTNOSTI

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

22

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

16

Najnižja vsebnost skupnih kislin

46,667 v miliekvivalentih na liter

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

13,292

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

150

6. Sladka likerska vina (kategorija 3)

KRATEK OPIS

Pedro ximénez:

— Videz: bistro, sijoče, prozorno ter barve starega zlata do intenzivno mahagonijeve ali gagatne barve.

— Vonj: arome po sušenju, po možnosti z notami grozdnih pecljev.

— Okus: zelo gost.

Vsebnost sladkorja (grami glukoze in fruktoze na liter) ≥ 272.

Moscatel:

— Videz: bistro, sijoče, prozorno in zlato rumene do intenzivno mahagonijeve barve.

— Vonj: arome sorte, kot so cvetlične in sadne note; možne arome po sušenju grozdja.

— Okus: v ustih rahlo kislo in gosto.

Vsebnost sladkorja (grami glukoze in fruktoze na liter) ≥ 160.

Vsebnost hlapnih kislin je lahko < 2,1 g/l ocetne kisline v vrstah vina s povprečno starostjo nad 15 ali 25 let.

SPLOŠNE ANALITSKE LASTNOSTI

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

22

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

15

Najnižja vsebnost skupnih kislin

v miliekvivalentih na liter

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

17,945

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

200

5. Enološki postopki

5.1. Posebni enološki postopki

Posebni enološki postopek

Bela vina: Po pridobitvi mošta se začne postopek alkoholnega vrenja. Ko je končno vino razvrščeno, se lahko nameni za porabo kot nestarano vino in se po potrebi sladi ali se uporabi kot osnovno vino za pridelavo druge vrste vina.

Vinifikacija nekaterih sladkih vin: po pridobitvi mošta se ta obogati z dodajanjem alkohola vinskega izvora, dokler ne dosežejo meje, določene za to vrsto vina. Izpolnjeni morajo biti naslednji pogoji: ročna trgatev grozdja, prevoz v 25-kilogramskih zabojih in sušenje grozdja na soncu.

Pomembna omejitev pri proizvodnji vin

Pri pridelavi mošta in ločevanju soka od tropa je treba uporabiti ustrezen tlak, da stopnja ekstrakcije ne preseže 70 litrov vina na 100 kilogramov grozdja. Vendar pri sladkih vinih iz grozdja, sušenega na soncu, stopnja ekstrakcije ne sme preseči 40 litrov vina na 100 kilogramov trganega grozdja.

Pridelovalna praksa

ZOP imajo lahko samo in izključno tista vina, proizvedena z vinifikacijo dovoljenih sort grozdja, pridelanega v registriranih vinogradih. Vinogradi se namakajo v izjemnih okoliščinah ali ob nevarnosti za preživetje trsov, vedno z namenom, da se izboljša kakovost in omogoči optimalni razvoj jagod. Vsako leto pred 31. majem regulativni svet določi pravila za čim boljši potek trgatve, s čimer zlasti pazi, da se trgatev ne začne, dokler grozdje ne doseže zahtevane zrelosti, da se prevaža, ne da bi se pri tem zmanjšala njegova kakovost, in da se hitrost trgatve prilagodi drozgalnim zmogljivostim vinske stiskalnice.

5.2. Največji donosi

13 714 kilogramov grozdja na hektar

6. Razmejeno geografsko območje

Območje pridelave grozdja in pridelave vina

Območje, na katerem je mogoče pridelovati grozdje in pridelati ZOP, zajema občine Montilla, Moriles, Doña Mencía, Montalbán, Monturque, Puente Genil in Nueva Carteya v celoti ter delno občine Aguilar de la Frontera, Baena, Cabra, Castro del Río, Espejo, Fernán Núñez, La Rambla, Lucena, Montemayor in Santaella. To je označeno na zemljevidu proizvodnega območja v Prilogi A k specifikaciji proizvoda, ki jo hranita regulativni svet in andaluzijsko ministrstvo za kmetijstvo.

Proizvodno območje vključuje podobmočje „superior“, to sta območji „Sierra de Montilla“ in „Moriles Altos“, katerih tla so albariza in ki sta prav tako razmejeni na omenjenem zemljevidu.

Območje zorenja

Območje zorenja zaščitenih vin obsega celotno proizvodno območje ZOP in mesto Córdoba.

7. Glavne sorte vinske trte

MOSCATEL DE ALEJANDRÍA

MOSCATEL DE GRANO MENUDO

PEDRO XIMÉNEZ

8. Opis povezave

Kakovost in tipične lastnosti vin zaznamujejo njihova povezava s človeškimi in naravnimi dejavniki geografskega območja ter njihovo zapleteno součinkovanje in povezava z vinom. Vinogradi ležijo na jugu province Córdoba. Podnebje, uvrščeno v zmerno celinsko sredozemsko podnebje, z vročimi, suhimi in dolgimi poletji ter kratkimi in razmeroma milimi zimami vpliva na razvoj vinske trte, njen fenološki cikel in hitro zorenje plodov. Tla so dejavnik, ki določa odziv vinograda in s tem sestavo grozdja v fazi vinifikacije pod močnim vplivom podnebja na tem območju.

9. Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, druge zahteve)

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Označevanje vin mora vključevati žige kakovosti ali oštevilčene pečate, ki jih izda regulativni svet.

Neobvezne navedbe, vključene v specifikacijo proizvoda:

— Nestarana vina: „joven“ (mlado), „vino de tinaja“ (vino, pridelano v velikih glinenih posodah) ali „vino nuevo de tinaja“ (novo vino, pridelano v velikih glinenih posodah).

— Starana vina: „vino de pasto“ (namizno vino).

— Sladka vina pedro ximénez: „cosecha“ ali „añada“ (letnik), ki po možnosti navajajo letnik trgatve; navedba „superior“ (vrhunsko) za vina, ki jim niso dodani nobeni drugi proizvodi.

— „Flor“ in „yema“ (samotok).

— „Vino en rama“ ali „en rama“ (vina brez postopkov stabilizacije razen filtriranja).

— Navedbe glede starosti: — Pri vinih „fino“, „pasado“ (starano), če je povprečna starost več kot 10 let. — „Viejo“ (staro), če je povprečna starost 15 let ali več. — „Viejísimo“ (izjemno staro), če je povprečna starost 25 let ali več.

— Večja geografska enota: Andaluzija.

Povezava na specifikacijo proizvoda

http://www.juntadeandalucia.es/export/drupaljda/PC_DO_Montilla_modificado2.pdf.

(1) UL L 9, 11.1.2019, str. 2.