o spremembi Direktive (EU) 2019/1153 Evropskega parlamenta in Sveta glede dostopa pristojnih organov do centraliziranih registrov bančnih računov prek enotne točke dostopa

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.OZADJE PREDLOGA

•Razlogi za predlog in njegovi cilji

Kot je poudarjeno v strategiji EU za boj proti organiziranemu kriminalu za obdobje 2021–2025, mora Evropska unija okrepiti boj proti pridobivanju finančnih sredstev s kaznivimi dejanji. Organizirane kriminalne združbe izkoriščajo svoje znatne nezakonite dobičke za vdor v zakonito gospodarstvo in javne institucije, spodkopavajo pravno državo in temeljne pravice ter pravico ljudi do varnosti in njihovo zaupanje v javne organe. Nezakoniti prihodki, ustvarjeni s kriminalnimi dejavnostmi v EU, so leta 2019 znašali 139 milijard EUR, kar ustreza 1 % njenega bruto domačega proizvoda. Kljub vzpostavitvi pravnega okvira za odvzem premoženjske koristi na ravni EU in nacionalni ravni se zapleni le majhen odstotek predmetov, ki so bili uporabljeni za kazniva dejanja, in premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem. Hiter dostop do finančnih informacij je ključnega pomena za učinkovite finančne preiskave ter uspešno sledenje in zaplembo predmetov, ki so bili uporabljeni za kazniva dejanja, in premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem. V zvezi s tem je bistveno vedeti, kdo ima bančni račun v državi članici, ki ni tista, ki izvaja preiskavo – ne le zato, da se ugotovi, v katero državo članico se pošljejo odredbe o zamrznitvi in zaplembi, temveč tudi da se preiskovalcem zagotovijo potencialno pomembne sledi. Vendar morajo organi, pristojni za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje ali pregon kaznivih dejanj v eni državi članici, da pridobijo informacije o preiskovanih osebah, ki imajo bančne račune v drugi državi članici, trenutno zbirati informacije prek policijskih ali pravosodnih kanalov sodelovanja. To je pogosto obremenjujoč in dolgotrajen postopek, ki ovira hiter dostop do informacij, kot je prikazano v Prilogi 7 k oceni učinka, ki je priložena svežnju zakonodajnih predlogov Komisije o preprečevanju pranja denarja in financiranja terorizma ter kazenskem pregonu.

V skladu s členom 32a (pete) direktive o preprečevanju pranja denarja morajo države članice uvesti centralizirane avtomatizirane mehanizme, kot so osrednji registri ali osrednji elektronski sistemi za pridobivanje podatkov, ki omogočajo identifikacijo katere koli fizične ali pravne osebe, ki ima ali obvladuje plačilne račune, bančne račune in sefe.

V skladu z Direktivo (EU) 2019/1153 morajo države članice že zdaj imenovati organe, pristojne za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje ali pregon kaznivih dejanj, da lahko ti dostopajo do centraliziranih avtomatiziranih mehanizmov (v Direktivi (EU) 2019/1153 so opredeljeni kot centralizirani registri bančnih računov, izraz, ki se uporablja v nadaljnjem besedilu) in iščejo po njih. Prav tako navedena direktiva od njih zahteva, da med svoje imenovane pristojne organe vključijo urade za odvzem premoženjske koristi, državam članicam pa omogoča, da za pristojne organe imenujejo davčne organe in protikorupcijske agencije, če so ti po nacionalnem pravu pristojni za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje ali pregon kaznivih dejanj. Rok za prenos direktive je 1. avgust 2021.

V skladu s predlogom Komisije za novo direktivo o preprečevanju pranja denarja, ki je predstavljen skupaj s tem predlogom, države članice zagotovijo, da so informacije iz centraliziranih registrov bančnih računov na voljo prek enotne točke dostopa do registrov bančnih računov, ki jo razvije in upravlja Komisija. Z medsebojno povezavo centraliziranih registrov bančnih računov bi organi z dostopom do enotne točke dostopa do registrov bančnih računov lahko hitro ugotovili, ali ima posameznik bančne račune v drugih državah članicah, ne da bi morali za to zaprositi vse ustrezne organe v vseh državah članicah. V skladu s svojo pravno podlago (člen 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU)) bo nova direktiva o preprečevanju pranja denarja zagotavljala dostop do enotne točke dostopa do registrov bančnih računov samo finančnoobveščevalnim enotam (v nadaljnjem besedilu: FIU), tj. nacionalnemu organu, ki od pooblaščenih subjektov prejme poročila o sumljivih transakcijah in jih po potrebi posreduje organom za preiskovanje kaznivih dejanj. Vendar morajo imeti organi, pristojni za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje ali pregon kaznivih dejanj, v interesu boja proti hudim kaznivim dejanjem in zlasti izvajanja učinkovitih finančnih preiskav dostop do enotne točke dostopa do registrov bančnih računov, ki jim omogoča, da identificirajo, analizirajo in razlagajo finančne informacije, pomembne za kazenske postopke.

Namen tega predloga je razširiti dostop do enotne točke dostopa do registrov bančnih računov, kot je bila uvedena z novo direktivo o preprečevanju pranja denarja, na organe, pristojne za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje ali pregon kaznivih dejanj, ki so imenovani kot pristojni organi v skladu s členom 3(1) Direktive (EU) 2019/1153.

•Skladnost z veljavnimi predpisi s področja zadevne politike

Ta predlog dopolnjuje določbe o enotni točki dostopa do registrov bančnih računov iz predloga Komisije za novo direktivo o preprečevanju pranja denarja. Podlaga za okvir za preprečevanje pranja denarja (člen 114 PDEU) se nanaša na notranji trg, njegov cilj pa je preprečiti uporabo finančnega sistema Unije za pranje denarja in financiranje terorizma. Ta predlog dopolnjuje in nadgrajuje preventivno stran politik za boj proti pranju denarja in financiranju terorizma ter krepi pravni okvir z vidika sodelovanja na področju kazenskega pregona. Ta predlog je v skladu z akcijskim načrtom za celovito politiko Unije o preprečevanju pranja denarja in boju proti financiranju terorizma, ki ga je Komisija sprejela maja 2020. V akcijskem načrtu je poudarjeno, da je medsebojna povezanost centraliziranih registrov bančnih računov na ravni Unije nujna za pospešitev dostopa FIU in organov kazenskega pregona do informacij o bančnih računih ter za olajšanje čezmejnega sodelovanja. V strategiji EU za varnostno unijo (julij 2020) je poudarjeno tudi, da bi lahko takšna medsebojna povezanost znatno pospešila dostop FIU in pristojnih organov do finančnih informacij. Nova strategija EU za boj proti organiziranemu kriminalu kaže, da bo Komisija revidirala Direktivo (EU) 2019/1153, da bi organom kazenskega pregona zagotovila dostop do prihodnje platforme, ki bo povezovala centralizirane registre bančnih računov po vsej Uniji.

•Skladnost z drugimi politikami Unije

Predlagana direktiva je v skladu s cilji politike Unije, zlasti bojem proti hudim kaznivim dejanjem, pa tudi z okvirom za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma, vključno z novim svežnjem o preprečevanju pranja denarja.

2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST

•Pravna podlaga

V skladu s pravno podlago, uporabljeno za sprejetje pravnega akta, ki se spreminja, tj. Direktivo (EU) 2019/1153, je pravna podlaga predlagane direktive člen 87(2) PDEU. Ta določba Uniji omogoča, da sprejme ukrepe na področju policijskega sodelovanja, ki vključujejo pristojne organe držav članic (vključno s policijo, carino in drugimi specializiranimi službami kazenskega pregona), zlasti v zvezi z zbiranjem, shranjevanjem in izmenjavo informacij, ki so pomembne za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj.

•Subsidiarnost (za neizključno pristojnost)