SL    SL  
 EVROPSKA KOMISIJA 
Bruselj, 14.6.2011 
SEC(2011) 804 kon č./2 
  
Annule et remplace le SEC(2011) 804 final du 7 juin 2011. 
Concerne toutes les versions SAUF : FR - EN - DE - ET  
Priporočilo 
PRIPORO ČILO SVETA 
v zvezi z nacionalnim reformnim programom Estonije za leto 2011 
  
ter mnenje Sveta 
 
o programu stabilnosti Estonije za obdobje 2011–2015 
{SEC(2011) 715 kon č.} 
 
 
SL 2   SL Priporočilo 
PRIPORO ČILO SVETA 
v zvezi z nacionalnim reformnim programom Estonije za leto 2011 
  
ter mnenje Sveta 
 
o programu stabilnosti Estonije za obdobje 2011–2015 
SVET EVROPSKE UNIJE – 
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(2) in člena 148(4) 
Pogodbe, 
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad 
proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
1 ter zlasti člena 5(3) 
Uredbe, 
ob upoštevanju priporo čila Evropske komisije2, 
ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta, ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje, 
po posvetovanju z Ekonomsko-finan čnim odborom, 
ob upoštevanju naslednjega: (1) Evropski svet je 26. marca 2010 potrdi l predlog Evropske komisije za za četek nove 
strategije za delovna mesta in rast, ime novane Evropa 2020, ki temelji na okrepljenem 
usklajevanju ekonomskih pol itik ter se  bo osredoto čala na klju čna področja, na katerih 
je potrebno ukrepanje za s podbuditev potenciala Evrope  za trajnostno rast in 
konkuren čnost. 
(2) Svet je 13. julija 2010 sprejel priporo čilo o širših smernicah ekonomskih politik držav 
članic in Unije (2010–2014) ter 21. oktobra 2010 sklep o smernicah za zaposlovalne 
politike držav članic
3, ki sta združena v „integriranih smernicah“. Države članice so 
bile pozvane, naj upoštevajo integrirane sm ernice v svojih naciona lnih ekonomskih in 
zaposlovalnih politikah. 
                                                 
1 UL L 209, 2.8.1997, str. 1. 
2 UL C …, str. … 
3 Veljajo tudi za leto 2011 v skladu s Sklepom Sveta 2011/308/EU z dne 19. maja 2011. 
 
SL 3   SL (3) Komisija je 12. januarja 2011 sprejela prvi  letni pregled ras ti, ki zaznamuje za četek 
novega cikla gospodarskega upravljanja v EU ter prvega evropskega semestra predhodnega in integriranega usklajevanja pol itik, ki temelji na strategiji Evropa 2020.  
(4) Evropski svet je 25. marca 2011 potrdil prednos tne naloge za fiskalno konsolidacijo in 
strukturne reforme (v skladu s sklepi Sveta z dne 15. februarja in 7. marca 2011 ter na podlagi letnega pregleda rasti, ki ga je pr ipravila Komisija). Poudaril je potrebo po 
prednostni obravnavi ponovne vzpostavitve trdni h javnih financ in fiskalne vzdržnosti, 
zmanjšanja brezposelnosti z reformami na trgu dela ter novih prizadevanj za pove čanje 
rasti. Od držav članic je zahteval, da te prednost ne naloge pretvorijo v konkretne 
ukrepe ter jih vklju čijo v svoje programe stabilnosti ali konvergen čne programe in 
nacionalne reformne programe. 
(5) Poleg tega je Evropski sv et 25. marca 2011 pozval države članice, ki sodelujejo v 
paktu za euro plus, naj pravo časno predstavijo svoje zaveze, da jih bo mogo če 
vključiti v njihove programe za stabilnost ali konvergen čne programe in nacionalne 
programe reform. 
(6) Estonija je 29. aprila 2011 predložila  program stabilnosti 2011 za obdobje 2011–2015 
in nacionalni reformni program za leto  2011. Programa sta bila ocenjena isto časno, da 
bi se upoštevale medsebojne povezave.  
(7) Estonijo je svetovna finan čna kriza še posebno mo čno prizadela, kar je še potenciralo 
preobrat doma čega nepremi čninskega in potrošniškega razcveta. Kumulativna izguba 
BDP je v obdobju 2008–2009 dosegla 19 %, st opnja brezposelnosti pa se je pove čala 
skoraj za štirikrat in je le ta 2010 znašala 16,8 %. Vendar pa si je gospodarstvo hitro 
opomoglo in rast realnega BDP naj bi se v naslednjih letih po pri čakovanjih pospešila. 
K okrevanju je pripomogel zlasti izvoz, vendar pa je vse ve čje tudi doma če 
povpraševanje, zlasti zaradi okrepitve nalo žb. Izboljšani obeti glede rasti so  
spodbudili trg dela. V zadnjem času se je precej povišala  stopnja zaposlenosti, čeprav 
dolgotrajna brezposelnost osta ja visoka. Medtem ko se je inflacija v primerjavi s 
prejšnjim letom povišala, pa je pri čakovati, da se bo unesla s spremembami svetovnih 
cen osnovnih proizvodov.  
(8) 
Na podlagi ocene programa stab ilnosti v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1466/97 Svet 
meni, da je makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo prora čunske projekcije, 
realističen. Srednjero čna proračunska strategija iz program a je namenjena doseganju 
srednjeročnega cilja, ki je opredelje n kot izravnan st rukturni saldo, do leta 2013 in to 
stanje ohraniti do konca progr amskega obdobja, da bi se v letu 2013 in po njem 
dosegli strukturni presežki. Nominalni prora čunski položaj naj bi po napovedih do leta 
2013 prešel v presežek, medtem ko je kratkoro čno mogo če pričakovati, da se bo 
nominalni primanjkljaj nekoliko pove čal zaradi enkratnega u činka okoljskih naložb v 
emisijske kupone. Javnofinan čna prilagoditev, predvidena  v programu, se zanaša na 
omejevanje rasti odhodkov javne porabe. V programu so navedene nekatere informacije glede ukrepov za doseganje ciljneg a položaja, prejšnji uspeh pri doseganju 
fiskalnih ciljev pa manjša tveganje neiz polnjevanja zastavljenih ciljev v prihodnjih 
letih. Namen predvidenih reform je zlasti pove čati učinkovitost na ve č področjih, kot 
so izobraževanje in aktivne politik e trga dela. Tveganja za prora čunske cilje se zato 
zdijo na splošno uravnotežena. Ne gled e na to bo pomembno v prihodnje prora čune 
vključiti ključne podrobnosti ukrepov za nadaljnje pove čanje učinkovitosti javne 
porabe, kar bo tudi podprlo izva janje programa stabilnosti.  
 
SL 4   SL (9) Dolgoročna brezposelnost ostaja vi soka. Stopnja brezposelnosti se je po regijah sicer 
precej razlikovala, vendar se ni spreminjala. Čeprav se je financir anje aktivnih politik 
trga dela od leta 2009 precej pove čalo, pa to v Estoniji ostaja med najnižjimi v EU, 
zaradi česar le majhen delež brezposelnih pr ejema aktivno podporo. Estonski trg dela 
je sorazmerno prožen, utrdil pa ga je t udi sklep o odlogu poviša nja kritja prispevkov 
za zavarovanje za primer brezposelnosti do leta 2013, ki je bil sprejet v zakonodajnem 
svežnju o delovnem pravu. Kljub tej prožnosti ima Estonija sorazmerno visoko dav čno 
obremenitev dela, kar bi lahko negativno vplivalo na ponudbo in povpraševanje dela. Ta problem je še zlasti pere č glede na visoko stopnjo brezposelnosti med mladimi in 
nizkokvalificiranimi delavci,  ki so izpostavljeni neva rnosti, da zapadejo v revš čino. 
Reforme, s katerimi naj bi se zmanjša li prispevki za socialno  zavarovanje, sicer 
rešujejo prava vprašanja, vendar bi bilo treba hkrati z njimi okrepiti tudi prora čunski 
položaj. Obstajajo možnosti za pove čanje učinkovitosti z uvedbo st rožjega preskušanja 
sredstev za boljše ciljno usmerjanje drugih prispevkov. 
(10) Intenzivnost rabe virov v Estoniji je med najvišjimi v EU. To je delno rezultat 
proizvodne strukture s poudar kom na energetsko intenzivnih sektorjih in panogah. 
Drug dejavnik je nizka energetska u činkovitost na sektorski ravni. V svojem 
nacionalnem reformnem programu je Estonija  navedla kot cilj 9-odstotni prihranek 
energije v letu 2016 v primerjavi s proj ekcijami (16 % do le ta 2020 v nacionalnem 
reformnem programu). Vendar v to niso  zajeti glavni sektorji in podro čja, na katerih bi 
bili prihranki mogo či, kot sta sektorja gradnje in prometa. Poleg tega ni veliko 
informacij ne o tem, kako in kdaj naj bi se ukrepi izvedli, ne o pri čakovanih rezultatih. 
Zato obstajajo še nadaljnje možnosti za izboljšanje energetske u činkovitosti. Verjetno 
je, da bi imelo pove čanje energetske u činkovitosti pozitiven u činek na okolje in na 
zanesljivost preskrbe z energij o, prav tako pa bi tudi zmanjš alo inflacijske pritiske in 
izboljšalo stroškovno konkuren čnost. 
(11) Ne glede na splošno visok delež prebivalce v s terciarno izobrazbo bi lahko nadaljnja 
reforma izobraževalnega sistema na vseh ravneh prispevala k odpravljanju pomanjkanja znanj in spretnosti, reševa nju vprašanja velikega števila šol in 
izobraževalnih ustanov v terciarnem izobr aževanju ter izboljšanju pomanjkljivega 
poudarka na strokovni izobrazbi, zaradi 
česar je v državi visok delež prebivalcev brez 
poklicnih kvalifikacij (32 % v letu 2009). Glede na trenutno demografsko gibanje je 
izboljšanje kakovosti človeškega kapitala pomembno za srednjero čno povečanje 
potencialne rasti. Osredoto čanj terciarnega izobraževanja na podro čja, ki so klju čnega 
pomena za gospodarstvo (npr. te hniške vede), bi lahko še posebej pomagalo pri 
sedanjem preusmerjanju k menjalnim sekt orjem. Izvedba reforme izobraževanja bi 
pripomogla tudi k pove čanju učinkovitosti javnega sektorja , saj je trenutni sistem 
upravljanja izobraževanja na lokalni ravni preve č razdrobljen, kar povzro ča 
neučinkovito subvencioniranje in nizko kakovost storitev.  
(12) Estonija je v okviru pakta za euro plus sprejela ve č zavez4. Med njimi so ukrepi na 
področjih vzdržnosti javnih fina nc, zaposlenosti in konkuren čnosti. Na fiskalnem 
področju pakt državo zavezuje k doseganju uravnoteženega prora čunskega salda do 
leta 2013 in presežk a v letu 2014, vklju čitvi zahteve po uravnoteženosti prora čuna 
javnega sektorja v temeljn i zakon o državnem prora čunu ter k za četku izvajanja 
reforme posebnih pokojninskih shem. Pr edvidene so tudi nekatere dav čne spodbude za 
                                                 
4 Ve č podrobnosti o zavezah v okviru pakta za euro plus je na voljo v SEC(2011) 715. 
 
SL 5   SL podpiranje zaposlovanja. Na podro čju konkuren čnosti se ukrepi osredoto čajo na 
inovacije, višješolsko izobraževanje in refo rmo javnih služb. Zaveze iz pakta odražajo 
načrt, predstavljen v nacionalnem reformnem programu. Te cilje bi bilo treba podpreti 
z nadaljnjimi ukrepi za okrepitev politik trga dela ter za izboljšanje u činkovitosti rabe 
virov in ureditev energetskega trga. Zav eze v okviru pakta za euro plus so bile 
ocenjene in upoštevane v priporo čilih. 
(13) Komisija je ocenila program stabilnosti in nacionalni reformni program ter zaveze 
pakta za euro plus5. Glede na potrebo po okrepit vi splošnega gospodarskega 
upravljanja Evropske unije in  v prihodnje nacionalne odlo čitve vklju čiti prispevek na 
ravni EU Komisija v oceni ni upoštevala le njihovega pomena za vzdržno fiskalno in 
socialno-ekonomsko politiko v Estoniji, ampak tudi njihovo skladnost s pravili in smernicami EU. Meni, da čeprav bi bilo treba ukre pe za doseganje ciljnega 
proračunskega položaja podrobno dolo čiti v prihodnjih prora čunih, dosedanji uspeh 
Estonije pri doseganju fiskal nih ciljev manjša tveganje neizpolnjevanja zastavljenih 
ciljev. Nadaljnje ukrepanje je potrebno tudi za utrditev politik trga dela in zagotovitev 
večjih spodbud za delo ter okrepitev človeškega kapitala z obsežno reformo 
izobraževalnega sistema, poleg tega  pa bi bilo treba zagotoviti u činkovitejšo rabo 
virov in urediti energetski trg.  
(14) Svet je na podlagi te ocene prou čil program stabilnosti Esto nije za leto 2011, njegovo 
mnenje
6 pa je zlasti izraženo v priporo čilu v točki (1) v nadaljevanju. Ob upoštevanju 
sklepov Evropskega sveta z dne 25. marca 2011 je Svet prou čil nacionalni reformni 
program Estonije – 
PRIPORO ČA, naj Estonija v obdobju 2011–2012 ukrepa tako: 
(1) Doseže naj strukturni presežek najpozneje do leta 2013, pri čemer naj omeji 
primanjkljaj v letu 2012 na najve č 2,1 % BDP, hkrati pa pozorno nadzira odhodke in 
poveča učinkovitost javne porabe. 
(2) Sprejme naj ukrepe za podporo povpraševanja po delovni sili z zmanjšanjem 
obremenitve z davki in prispevki za socialno varnost na prora čunsko nevtralen na čin, 
zlasti za osebe z nizkim in srednjim dohodkom. Pove ča naj učinkovitost aktivnih 
politik trga dela z usmerjanjem ukrepov na  mlade in dolgotrajno brezposelne osebe, 
zlasti na obmo čjih višje stopnje brezposelnosti, za zman jšanje nevarnosti, da te osebe 
zapadejo v revš čino. 
(3) Zagotovi naj izvajanje na črtovanih spodbud za zmanjšanje energetske intenzivnosti 
in izboljšanje energetske u činkovitosti gospodarstva, zl asti kar zadeva sektorja 
gradnje in prometa, med drugim tudi z zagotavljanjem boljšega delovanja trga.  
                                                 
5 SEC(2011) 715. 
6 Predvideno v členu 5(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97. 
 
SL 6   SL (4) Pri uveljavljanju reforme izobraževalne ga sistema naj da prednost ukrepom, s 
katerimi se bosta izboljšala kakovost in dos top do predšolske in strokovne izobrazbe, 
ter okrepi sistem pridobivanja poklicni h kvalifikacij. Prib liža naj rezultate 
izobraževanja potrebam trga dela in ustvar i priložnosti za nizkokva lificirane delavce, 
da se bodo lahko udeleževali vseživljenjskega u čenja.  
V Bruslju, 
 Za Svet 
 Predsednik