SL Uradni list Evropske unije C 39/33

Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2018/C 39/10)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek.

ENOTNI DOKUMENT

„Cidre Cotentin“/„Cotentin“

EU št.: PDO-FR-02206 – 21.11.2016

ZOP ( X ) ZGO ( )

1. Ime

„Cidre Cotentin“ / „Cotentin“

2. Država članica ali tretja država

Francija

3. Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1 Vrsta proizvoda

Skupina 1.8 Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itn.)

3.2 Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

„Cidre Cotentin“/„Cotentin“ je peneči jabolčnik, nepasteriziran, negaziran, izdelan iz čistega soka jabolk za predelavo v mošt posebnih tradicionalnih sort.

Za jabolčnik „Cidre Cotentin“/„Cotentin“ sta značilna njegova barva, ki je med slamnato rumeno in oranžnorumeno, ter rahlo penjenje. Pri vonju prevladujejo nežne arome, v katerih je pogosto zaznati odtenke masla in posušenih zelišč. Za okus je značilna uravnoteženost, pri čemer prevladujejo grenki okusi. Rahla kislost tej grenkobi prinaša svežino.

Pri jabolčniku „Cidre Cotentin“/„Cotentin“ vrste „extra brut“ (izredno suh) se razločneje kažeta taninska struktura in prevladovanje grenkih okusov.

Za jabolčnik „Cidre Cotentin“/„Cotentin“ je značilno naslednje:

— dejanski volumenski delež alkohola je večji od 3,5 vol. %,

— skupni volumenski delež alkohola je večji od 5,5 vol. %,

— vsebnost sladkorja znaša več kot 18 gramov na liter in največ 35 gramov na liter,

— gostota pri 20 °C znaša več kot 1 009 in največ 1 017,5,

— minimalni tlak je 1 bar pri 20 °C ali 2 g/l CO2.

Za jabolčnik „Cidre Cotentin“/„Cotentin“, ki mu je dodana navedba „izredno suh“ („extra-brut“), je značilno naslednje:

— dejanski volumenski delež alkohola je večji od 5 vol. %,

— skupni volumenski delež alkohola je večji od 5,5 vol. %,

— vsebnost sladkorja je 18 gramov na liter ali manj,

— gostota pri 20 °C je 1 009 ali manj,

— minimalni tlak je 1 bar pri 20 °C ali 2 g/l CO2.

3.3 Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Uporabljena jabolka za predelavo v mošt prihajajo iz sadovnjakov na geografskem območju, za katere je na podlagi meril, povezanih z njihovo lokacijo in odobrenih za zadevno označbo, ugotovljeno, da so primerni za izdelavo jabolčnika „Cidre Cotentin“/„Cotentin“.

Ti sadovnjaki, obdani z gozdom, so v celoti zatravljeni in vsaj 30 % dreves visokodebelnih.

Jabolka so uvrščena na pozitivni seznam tradicionalnih sort in so v veliki večini grenka in sladko-grenka.

Glavne sorte, ki so zasajene na vsaj 60 % površine sadovnjaka, so:

grenke in sladko-grenke : belle fille de la manche, binet rouge, bois jingant, cartigny, closette, feuillard, cros amer, marin onfroy, peau de chien, petit amer, rouge de cantepie, sans pareille, tapin, tête de brebis, taureau.

Pomožne sorte, ki so zasajene na največ 40 % površine sadovnjaka, so:

grenke in sladko-grenke : argile rouge, bedan, doux moine, fréquin, ermerrien, marie-ménard, sergent,

sladke : clos renaux, douce coët, doux lozon,

kiselkaste : petit jaune, grasselande, gros jaune.

Dovoljene so tudi druge sorte jabolk za predelavo v mošt, katerih drevesa so visokodebelna, vendar lahko obsegajo največ 20 % celotne površine sadovnjaka.

V vsaki osnovi je najmanj 60 % glavnih sort.

3.4 Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Vsi postopki, od pridelave jabolk do vrenja jabolčnika izključno v steklenicah, se izvedejo na opredeljenem geografskem območju, kot je opredeljeno v točki 4.

Stekleničenje poteka na geografskem območju. Vrenje namreč poteka izključno v steklenicah s fermentacijo dela ostanka sladkorja, kar traja vsaj osem tednov, nato pa se jabolčnik lahko trži.

3.5 Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Jabolčniki, za katere se zahteva označba porekla „Cidre Cotentin“/„Cotentin“, po izdelavi ne smejo biti deklarirani, oglaševani, odposlani, dani v prodajo ali prodani, ne da bi bila na deklaracijah, v oglasih, prospektih, na etiketah, računih ali na kakršni koli embalaži navedena zgornja označba, skupaj s znakom ZOP Evropske unije. Znaku je lahko dodana navedba „ZOP“ ali „zaščitena označba porekla“.

Ime zaščitene označbe porekla in navedba „označba porekla“ ali „označba“ in „zaščitena“ se napišeta z razločnimi, čitljivimi, neizbrisljivimi in dovolj velikimi črkami, da se jasno ločita od vseh drugih navedb in slik.

Na etiketi mora biti navedba „zaščitena označba porekla“ tik pod imenom zaščitene označbe porekla brez kakršne koli vmesne navedbe.

Navedba „izredno suh“ („extra-brut“) je obvezna pri jabolčnikih z vsebnostjo sladkorja 18 gramov na liter ali manj.

4. Jedrnata opredelitev geografskega območja

V departmaju Manche:

Celotni kantoni Agon-Coutainville, Bricquebec, Cherbourg-Octeville 1, Cherbourg-Octeville 2, Cherbourg-Octeville 3, Créances, Equeurdreville-Hainneville, La Hague, Les Pieux, Saint-Lô, Saint-Lô 1, Tourlaville, Valognes in Val-de-Saire.

Kanton Carentan, razen občin Catz in Carentan les Marais, znotraj katere samo ozemlje pooblaščenih občin Brévands, Saint-Pellerin in Les Veys.

V kantonu Condé-sur-Vire: občine Condé-Sur-Vire, Moyon Villages, znotraj katere samo ozemlje pooblaščene občine Mesnil-Opac, in Thorigny-les-villes, znotraj katere samo ozemlje pooblaščene občine Brectouville. Kanton Coutances, razen občin Orval-sur-Sienne in Regnéville-sur-Mer.

Kanton Saint-Lô 2, razen občin La Barre-de-Semilly, La Luzerne in Soulles.

V kantonu Pont-Hébert: občine Amigny, Cavigny, Le Dézert, Graignes-Mesnil-Angot, Le Hommet-d’Arthenay, La Meauffe, Le Mesnil-Rouxelin, Le Mesnil-Véneron, Pont-Hébert, Rampan, Remilly les Marais, Saint-Georges-Montcocq in Tribehou.

V kantonu Quettreville-sur-Sienne: občine Belval, Cametours, Cerisy-la-Salle, Montpinchon, Ouville in Savigny.

5. Povezava z geografskim območjem

Posebnosti geografskega območja

Opis naravnih dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Geografsko območje zajema severno polovico departmaja Manche. Večina ozemlja pripada armorikanskemu masivu (skrilaste in peščene usedline, graniti iz paleozoika), razen ozkega pasu na severovzhodu, ki je prekrit z apnenčastimi tvorbami Pariške kotline. Vse skupaj je prekrito z bolj ali manj debelim ilovnatim slojem. To ozemlje se praktično prekriva s polotokom Cotentin.

Pokrajino območja sestavljajo nizke rahlo valovite planote, kjer nadmorska višina na presega 170 m. Pogled z vseh strani omejuje mreža bolj ali manj gosta gozdna živa meja.

Parcele, izbrane za zasaditev sadovnjakov in obiranje jabolk, so obdane z gozdom in tvorijo majhne otočke, razmejene z navadno goščavo. Tla so različna, globoka in odcedna, vendar nikjer peščena ali peščena s kamenčki.

Cotentin ima zelo oceansko podnebje, ki je še poudarjeno zaradi polotoškega značaja območja. Za to podnebje so značilne pogoste (več kot 150 dni na leto) in precej obilne (povprečno od 900 do 1 000 mm) padavine, majhno temperaturno nihanje z redko zmrzaljo ter pogosti vetrovi, ki so včasih zelo močni in večinoma pihajo z zahoda.

Opis človeških dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Sadovnjaki, ki dajejo sloviti jabolčnik, na Cotentinu rastejo že od 13. stoletja, ko so bile po morju s severozahoda Španije pripeljane taninske sorte. Jabolčnik se je tam uveljavil zaradi zaporednih uredb, s katerima je bilo naprej prepovedano pivo in nato vino, da bi se čim več obdelovalnih površin namenilo za žita. V teh okoliščinah se je razvila praksa uporabe travniških sadovnjakov: travnik, namenjen prehrani čred, dobi dodatno vrednost zaradi sadja, ki ga obrodijo tam posajene jablane. Zaradi te dvojne uporabe so parcele obdane z živo mejo, da se živalim omeji gibanje ter da se njim in drevesom omogoči zavetje pred vetrom.

Dejavnost izdelave jabolčnika se razvija in izboljšuje. Pomologija v zvezi z izdelavo jabolčnika je na Cotentinu nastala v 16. stoletju zaradi ljudi, kot sta Guillaume Dursus ali Sire de Gouberville. Prvi je iz izbranih sort pridobival slovite jabolčnike. Sire de Gouberville je s predelavo vsake sorte sadja posebej odbral sadje izvrstne kakovosti, od katerih nekatere sorte, kot je marin onfroy, obstajajo še danes.

Pozneje so se hkrati s tradicionalnimi travniškimi sadovnjaki z visokodebelnimi drevesi razvili specializirani sadovnjaki z nizkodebelnimi drevesi, ki so tudi zatravljeni in obdani z gozdom.

Lokalne sorte, specifične za geografsko območje, ki so v veliki večini grenke in sladko-grenke, bogate s fenolnimi spojinami, kot so petite amer, taureau ali cartigny, so dobro zastopane na celotnem območju in v različnih vrstah sadovnjakov.

Današnje prakse izdelave jabolčnika pričajo o izpopolnitvi in prenosu znanja izdelave jabolčnika „Cidre Cotentin“/„Cotentin“ iz lokalnih sort na osnovi naravnega vrenja v steklenicah in prepovedi pasterizacije.

Posebnosti proizvoda

„Cidre Cotentin“/„Cotentin“ je peneči jabolčnik, nepasteriziran, negaziran in izdelan iz čistega soka jabolk, namenjenih predelavi v mošt. Zanj sta značilna slamnato rumena do oranžnorumena barva in rahlo penjenje. Njegov rahlo kiselkast okus zagotavlja dobro uravnoteženost in omogoča, da pride do izraza grenkoba z veliko svežine. Kadar je jabolčniku „Cidre Cotentin“/„Cotentin“ dodana navedba „izredno suh“ („extra-brut“), sta taninska struktura in prevladovanje grenkih okusov še razločnejša.

Vzročna povezava

Geografsko območje zaznamujeta zelo oceansko podnebje ter soobstoj živinoreje in pridelave jabolk. Zaradi izbire parcel, ki so zavarovane z živo mejo in imajo globoka tla, se lahko jablane prilagodijo vetrovnim razmeram, kar preprečuje, da bi sadje odpadlo pred zrelostjo, in zmanjša tveganje izkoreninjenja dreves. Poleg tega ohranjanje stalnega travinja v sadovnjakih pomeni boj za obstanek, ki vpliva na sestavo jabolk (obilje sladkorja, omejena vsebnost dušika), ugodno za izdelavo jabolčnika.

Kakovost pridelka je optimizirana tako, da travnata preproga ublaži padec jabolk in omogoči njihovo dobro ohranjenost na tleh.

V teh razmerah jabolčnik pridobi grenkost z uporabo praks mešanja grenkih in sladko-grenkih sort, ki prevladujejo v sadovnjaku in so večinoma rezultat stoletij lokalne selekcije, rahlo kiselkast okus izdelka pa se sklada z zmerno prisotnostjo kiselkastih sort na geografskem območju. Stalna uporaba tradicionalnih načinov predelave, kar pomeni, da se pri prvi fermentaciji uporabijo avtohtone kvasovke, naravno prisotne na površini sadja, in da je izključeno kakršno koli gaziranje ali pasteriziranje, zagotavlja grenko svežino jabolčnika „Cidre Cotentin“/„Cotentin“.

Jabolčnik „Cidre Cotentin“/„Cotentin“ slovi že od nekdaj. V 16. stoletju je zdravnik Julien le Paulmier v svojem znamenitem medicinskem traktatu „de vino et pomaco“ navedel: „Jabolčniki, ki jih izdelujejo v Cotentinu, so najboljši jabolčniki v Normandiji.“

To potrjujejo prva mesta, ki so jih proizvajalci iz krajev Quibou, Valognes, Turqueville, Dangy, Saint-Lô ali Saussey dosegli na tekmovanjih, ki jih je Francosko pomološko združenje organiziralo ob svojih letnih pomoloških kongresih od konca 19. stoletja do tridesetih let 20. stoletja.

Lokalno navdušenje nad jabolčnikom „Cidre Cotentin“/„Cotentin“ se danes izraža v številnih tekmovanjih in različnih lokalnih praznikih, posvečenih njemu v čast. Ta izdelek opevajo tudi velika imena francoske in mednarodne gastronomije, kot je „Étoile“, revija vodiča „Guide Michelin“, ki mu je posvetila osrednji članek v izdaji junij–julij 2006, ali bolj nedavna pohvala vsem jabolčnikom, proizvedenim na Cotentinu, v prestižni ameriški gastronomski reviji „The Art of Eating“ leta 2011.

Sklic na objavo specifikacije

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-50b2dc68-9cbe-48a6-93c9-3d8befac98d0/telechargement

(1) UL L 343, 14.12.2012, str. 1.