[pic] | EVROPSKA KOMISIJA |

Bruselj, 8.4.2011

COM(2011) 158 konč.

2011/0067 (NLE)

Predlog

IZVEDBENI SKLEP SVETA

o odobritvi Švedski, da uporabi znižano stopnjo davka na elektriko za električno energijo, neposredno zagotovljeno plovilom med privezom v pristanišču („električna energija z obrežja“), v skladu s členom 19 Direktive 2003/96/ES

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1. Ozadje predloga

Obdavčitev energentov in električne energije v Uniji ureja Direktiva Sveta 2003/96/ES[1] (v nadaljnjem besedilu: „Direktiva o obdavčitvi energije“ ali „Direktiva“).

V skladu s členom 19(1) Direktive, poleg določb zlasti iz členov 5, 15 in 17, lahko Svet na predlog Komisije državi članici soglasno dovoli uvedbo nadaljnjih izjem ali znižanj ravni obdavčitve zaradi upoštevanja posebnih politik.

Cilj tega predloga je Švedski dovoliti uporabo znižane stopnje davka na elektriko za električno energijo, neposredno zagotovljeno plovilom med privezom v pristanišču (v nadaljnjem besedilu: električna energija z obrežja). Namen te izjeme je zagotoviti gospodarsko spodbudo za uporabo električne energije z obrežja, da se zmanjša onesnaževanje zraka v pristaniških mestih.

2 Zahteva in njeno splošno ozadje

Z dopisom z dne 4. marca 2010 so švedski organi obvestili Komisijo, da nameravajo za električno energijo z obrežja uporabljati znižano stopnjo davka na elektriko v višini 0,5 öre/kWh. Švedska je dodatne podatke predložila 4. oktobra 2010.

Švedska je zahtevala odobritev znižane stopnje za šest let, kar je najdaljše obdobje iz člena 19(2) Direktive.

Švedska želi z ukrepom, za katerega je zaprosila, zagotoviti spodbudo za uporabo električne energije z obrežja, ki pomeni možnost manjšega onesnaževanja kakor proizvodnja električne energije na krovu plovil med privezom v pristanišču. Sedaj je treba električno energijo z obrežja obdavčevati s splošno stopnjo davka na elektriko, ki znaša 28 öre/kWh (18,5 öre/kWh v severni Švedski). Hkrati pa morajo države članice v skladu s členom 14(1)(c) Direktive o obdavčitvi energije iz obdavčitve izvzeti električno energijo, proizvedeno na krovu ladij, za plovbo po vodah Skupnosti, kar lahko v skladu s členom 15(1)(f) storijo tudi za električno energijo, proizvedeno na krovu ladij za plovbo po celinskih vodnih poteh.

Švedska želi za električno energijo z obrežja uporabljati znižano stopnjo v višini 0,5 öre/kWh in meni, da z uporabo te davčne stopnje upošteva najnižjo stopnjo obdavčitve za električno energijo, določeno z Direktivo 2003/96/ES. Znižano stopnjo obdavčitve električne energije je treba uporabljati za vse dobave električne energije z obrežja z napetostjo vsaj 380 voltov plovilom z bruto tonažo vsaj 400, ki se uporabljajo za trgovski pomorski promet. Šteje se, da je meja ustrezna, da bo predlagano znižanje lahko zajelo večino plovil, ki se uporabljajo v mednarodnem prometu, in večjih plovil, ki se uporabljajo v domačem prometu. Ta plovila so odgovorna za največji del emisij, ki jih povzroča delovanje pomožnih motorjev na krovu med privezom v pristaniščih.

Švedska želi z znižanjem davka upravljavcem plovil zagotoviti spodbudo za uporabo električne energije z obrežja, da se zmanjšajo emisije v zrak in hrup s plovil med privezom ter emisije CO2. Uporaba znižane davčne stopnje bi izboljšala konkurenčni položaj električne energije z obrežja v primerjavi z uporabo goriv iz tankov na krovu, ki je v celoti oproščena davka. Švedski organi navajajo, da naprave za uporabo električne energije z obrežja že obstajajo v petih švedskih pristaniščih (Stockholm, Göteborg, Piteå, Helsingborg, Luleå) in da so se priprave za uporabo električne energije z obrežja začele tudi v več drugih pristaniščih na Švedskem. Kljub temu je število plovil, ki bi lahko uporabljala to možnost, za zdaj omejeno. Švedski organi navajajo, da bi ob predpostavki, da električna energija z obrežja nadomesti 20 % prodane količine goriva s plovil, lahko dosegli letno zmanjšanje emisij žveplovega dioksida za 76 ton, dušikovih oksidov za 830 ton, trdnih delcev za 8,4 tone in ogljikovega dioksida za 42 000 ton.

Švedska meni, da je ta ukrep v skladu s Priporočilom Komisije 2006/339/ES[2] o spodbujanju uporabe električne energije z obrežja pri ladjah med privezom v pristaniščih Skupnosti ter Sporočilom Komisije „Strateški cilji in priporočila za pomorsko prometno politiko EU do leta 2018“ (COM(2009)8)[3].

Argumenti švedskih organov v zvezi z vplivom ukrepa na notranji trg

Švedski organi priznavajo, da ukrep pomeni državno pomoč in daje prednost lastnikom ladij, ki se uporabljajo za trgovski pomorski promet. Trdijo tudi, da je ukrep z vidika konkurence med lastniki ali upravljavci ladij nevtralen, ker je na voljo vsem ladjam med privezom v švedskih pristaniščih, ne glede na to, pod katero zastavo plujejo. Švedska meni, da bo vpliv na trgovino med državami članicami zanemarljiv, ker je izbira pristanišča bolj odvisna od namembnega kraja tovora kakor od stroškov priveza, zmanjšanih zaradi znižanega davka na električno energijo z obrežja.

Veljavne določbe na področju, na katero se nanaša predlog

Direktiva Sveta 2003/96/ES z dne 27. oktobra 2003 o prestrukturiranju okvira Skupnosti za obdavčitev energentov in električne energije, zlasti člena 14(1)(c) in 15(1)(f).

3. OCENA UKREPA V SKLADU S čLENOM 19 DIREKTIVE 2003/96/ES

Upoštevanje posebnih politik

Prvi pododstavek člena 19(1) Direktive se glasi:

„Razen določb prejšnjih členov, zlasti členov 5, 15 in 17, lahko Svet, na predlog Komisije, državi članici soglasno dovoli uvedbo nadaljnjih izjem ali znižanj zaradi upoštevanja posebnih politik.“

Švedski organi si s tem znižanjem davka prizadevajo doseči cilj spodbujanja okoljsko manj škodljivega načina za zadovoljevanje potreb ladij po električni energiji med privezom v pristaniščih in s tem izboljšanja kakovosti zraka v lokalnem okolju. Kakor je poudarila Švedska, je Komisija dejansko že priporočila uporabo električne energije z obrežja kot alternative proizvodnji električne energije na krovu plovil med privezom in s tem priznala okoljske prednosti te možnosti[4]. Navedeno je, da na Švedskem zdaj davek na električno energijo, ki se dobavlja plovilom med privezom, znaša 28 öre/kWh (18,5 öre/kWh v severni Švedski). Zahtevana izjema bi tako pomenila dodatno spodbudo za uporabo te tehnologije v višini 27,5 öre/kWh ali 29,83 EUR/MWh[5] (18 öre/kWh ali 19,53 EUR/MWh v severni Švedski), in s tem prispevala k navedenemu cilju politike.

Komisija navaja tudi, da v več pristaniščih na Švedskem potrebna infrastruktura na kopnem že obstaja. V takih razmerah so lahko znižani operativni stroški v obliki nižje končne cene porabljene električne energije učinkovita spodbuda za širšo uporabo obstoječih naprav. Ker je namen ukrepa tudi povečati število pristanišč, ki omogočajo uporabo električne energije z obrežja, Komisija predvideva, da bodo lahko za doseganje političnega cilja te davčne oprostitve potrebni dodatni politični ukrepi, ki spodbujajo gradnjo infrastrukture na kopnem. Na splošno se Komisija ob sedanjem stanju razvoja električne energije z obrežja na Švedskem strinja, da bi lahko uporaba znatno znižane davčne stopnje pomenila pomemben signal za pristaniške organe in lastnike ladij, ki načrtujejo dodatne naložbe v tehnologijo, zlasti če ji sledijo spremljevalni ukrepi za spodbujanje uporabe električne energije z obrežja v obliki finančnih spodbud ali obvezne uporabe. V tem smislu pozornost ni namenjena le dejstvu, da se električna energija z obrežja v več pristaniščih že uporablja, temveč tudi precejšnjemu zanimanju, s katerim so se zainteresirane strani odzvale na javno posvetovanje o načrtovanju predlaganega znižanja davka, ki so ga izvedli švedski organi.

Komisija v zvezi z naravo zastavljenega političnega cilja poudarja, da je spodbujanje uporabe električne energije z obrežja dejansko skupni politični cilj, za katerega bi si morala prizadevati celotna Unija. To je jasno navedeno v Sporočilu Komisije COM(2007)575 o celostni pomorski politiki in spremnem delovnem dokumentu služb Komisije[6], ki sporočata, da bo ta cilj upoštevan v okviru revizije Direktive 2003/96/ES. Vendar, namen člena 19 je odzvati se na posebne razmere v posameznih državah članicah, ki se ne odražajo v sami Direktivi. Zato se lahko odstopanje na podlagi člena 19 zaradi doseganja političnega cilja spodbujanja uporabe električne energije z obrežja dodeli le kot prehodni ukrep, preden se ta cilj obravnava v okviru revizije Direktive 2003/96/ES.

Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije

Zahtevan ukrep se nanaša predvsem na okoljsko politiko Evropske unije. Ker bo ukrep prispeval k zmanjšanju uporabe goriva iz tankov na krovu plovil v pristaniščih, bo dejansko prispeval k cilju izboljšanja kakovosti zraka v lokalnem okolju. Ukrep lahko privede tudi do zmanjšanja emisij CO2, ker povzroča električna energija iz omrežij na kopnem zaradi višje učinkovitosti sistema in drugačnih uporabljenih goriv manj izpustov ogljika kakor električna energija, proizvedena na krovu z uporabo goriva v tankih. V tem smislu se lahko omeni, da električna energija v zadevnem tržnem območju v povprečju povzroča precej manj izpustov ogljika od povprečja, ki velja za EU. Čeprav je ogljična intenzivnost v dodatno dobavljeni električni energiji običajno višja od tiste v povprečju skupne električne energije in zelo odvisna od časa v dnevu, ko nastaja dodatno povpraševanje, pa bodo zmanjšanja CO2, ki izvirajo iz ukrepa, ostala sorazmerno pomembna[7].

Na tej točki je treba opozoriti, da je pomemben razlog za neugoden konkurenčni položaj električne energije z obrežja dejstvo, da za alternativo, to je električno energijo, proizvedeno na krovu plovil v morskih pristaniščih, zdaj velja popolna oprostitev čistega davka: iz obdavčitve ni izvzeto le gorivo iz tankov, porabljeno za proizvodnjo električne energije, kar ustreza normalnim razmeram iz člena 14(1)(a) Direktive 2003/96/ES, temveč tudi električna energija, proizvedena na krovu plovil (glejte člen 14(1)(c) Direktive 2003/96/ES). Čeprav se slednja izjema morda težko šteje za usklajeno z okoljskimi cilji Unije, pa odraža upoštevanje praktičnosti. Obdavčitev električne energije, proizvedene na krovu, namreč zahteva od lastnika ladje - ki ima pogosto sedež v tretji državi - ali upravljavca izjavo o količini porabljene električne energije. V izjavi mora biti opredeljen tudi delež električne energije, porabljen v teritorialnih vodah države članice, v kateri je treba plačati davek. Obvezna priprava take izjave za teritorialne vode vsake države članice, na katero se izjava nanaša, bi za lastnike ladij pomenila veliko administrativno breme. V teh razmerah je lahko upravičeno, da se uporaba električne energije z obrežja, ki pomeni možnost manjšega onesnaževanja, ne preprečuje in da se Švedski dovoli uporaba znižane stopnje obdavčitve.

Pri električni energiji, ki jo porabijo plovila med privezom v pristaniščih na celinskih vodnih poteh, oprostitev davka na električno energijo, proizvedeno na krovu plovil, za razliko od razmer, ki veljajo za pomorska pristanišča, za države članice ni obvezna (člen 15(1)(f)). Zato nobena pravna ovira ne preprečuje državam članicam, da bi enako obravnavale električno energijo z obrežja in proizvodnjo električne energije na krovu v pristaniščih na celinskih vodnih poteh. Vendar je treba možnost oprostitve davka na električno energijo, proizvedeno na krovu, ki jo omogoča člen 15(1)(f) Direktive, ponovno razložiti ob upoštevanju praktičnosti pri zakonodajalcu in jo hkrati tesno povezati z možnimi davčnimi ugodnostmi za plovbo po celinskih vodnih poteh. Večina držav članic, med njimi tudi Švedska, se je odločila, da goriva, porabljenega za te namene, ne bo obdavčila. Menijo tudi, da je nepraktično obdavčiti uporabljeno gorivo namesto električne energije [glejte tretji pododstavek člena 21(5) Direktive 2003/96/ES], ker bi to na koncu pomenilo ločeno obravnavanje goriva, ki se porabi za proizvodnjo električne energije. Dejansko bodo države članice pri odločanju, ali naj davčna oprostitev, ki se uporablja za pomorski promet, velja tudi za goriva, ki se uporabljajo za plovbo po celinskih vodnih poteh, upoštevale več vidikov, tudi širše cilje nacionalne prometne politike, na primer okoljske razloge, ki jim lahko narekujejo, naj goriva za te namene ne obdavčijo.

Zato je v tej fazi širitev možnosti za oprostitev davka na električno energijo z obrežja tudi na pristanišča na celinskih vodnih poteh upravičena.

Notranji trg in poštena konkurenca

Z vidika notranjega trga in poštene konkurence bi zahtevan ukrep zmanjšal obstoječe izkrivljenje konkurence med konkurenčnima viroma električne energije za ladje med privezom, to je med proizvodnjo električne energije na krovu in električno energijo z obrežja, ki ga je povzročila oprostitev davka za goriva v tankih.

V zvezi s konkurenco med upravljavci plovil je treba najprej ponoviti, da za zdaj zelo malo plovil uporablja električno energijo z obrežja na komercialni podlagi. Precejšnje izkrivljanje konkurence bi lahko nastalo samo med plovili, ki bi uživala ugodnosti zahtevanega ukrepa na podlagi preusmeritve na električno energijo z obrežja, in plovili, ki bi še naprej uporabljala proizvodnjo na krovu. Čeprav na natančne projekcije stroškov odločilno vplivajo spremembe cen nafte in jih je zato zelo težko pripraviti, pa razpoložljiva dokazila kažejo, da na splošno celo popolna oprostitev davka v večini primerov ne bi znižala operativnih stroškov električne energije z obrežja pod raven stroškov proizvodnje električne energije na krovu[8] in zato v nobenem primeru ne bi pomenila znatne konkurenčne prednosti za upravljavce plovil, ki uporabljajo električno energijo z obrežja, v primerjavi z upravljavci, ki uporabljajo proizvodnjo na krovu. V tem primeru je precejšnje izkrivljenje, kakršno je omenjeno zgoraj, še manj verjetno, ker bo Švedska spoštovala najnižjo raven obdavčitve, predpisano z Direktivo 2003/96/ES. Švedska namerava tudi omejiti davčno ugodnost na plovila z bruto tonažo vsaj 400 in dobave električne energije z obrežja z napetostjo vsaj 380 voltov, da bi usmerila ukrep na plovila z veliko proizvodnjo električne energije na krovu in obenem zmanjšala skupno število upravičencev. Švedski organi so pojasnili, da so postavili obe mejni vrednosti na sorazmerno nizko raven zaradi zaskrbljenosti nacionalnih združenj, da bi bila domača plovila sicer v manj ugodnem položaju od tujih. Po drugi strani se lahko utemeljeno predpostavlja, da bodo na podlagi mejnih vrednosti iz davčne ugodnosti izključena predvsem domača plovila in ne plovila iz drugih držav EU in da mejne vrednosti zato v nobenem primeru ne bodo privedle do ugodnejše davčne obravnave domačih gospodarskih subjektov v primerjavi z njihovimi konkurenti iz drugih držav članic EU.

Švedski organi so v zvezi s konkurenco med pristanišči navedli, da je po njihovem mnenju zanemarljiv vsak morebitni vpliv na trgovino med državami članicami, ki bi lahko nastal, če bi plovila spreminjala smer zaradi možnosti uporabe električne energije z obrežja po znižani davčni stopnji. V razmerah, ko ni verjetno, da bi, kakor je navedeno zgoraj, uporaba električne energije z obrežja kljub znižanemu davku postala gospodarnejša od proizvodnje električne energije na krovu, vsaj ne v kratkem roku, tudi ni verjetno, da bi znižan davek za električno energijo z obrežja pomembno izkrivljal konkurenco med pristanišči, ker bi spodbujal plovila k spremembi itinerarja zaradi te možnosti.

Doda se lahko, da je obdobje, predlagano za odobritev uporabe znižane davčne stopnje, dovolj kratko, da pred datumom njegovega izteka sprememba analize iz prejšnjih dveh odstavkov ni verjetna.

Obdobje uporabe ukrepa in razvoj okvira EU o obdavčitvi energije

Praviloma mora biti obdobje uporabe odstopanja dovolj dolgo, da ne odvrne upravljavcev pristanišč od potrebnih naložb. Vendar je treba ta cilj povezati tudi s potrebo po ohranitvi nadaljnjega razvoja obstoječega pravnega okvira. V zvezi s tem je treba upoštevati, da Komisija zdaj ocenjuje možnost revizije Direktive 2003/96/ES, da bi jo približala ciljem energetske in okoljske politike in zlasti ciljem v zvezi s podnebnimi spremembami za obdobje po letu 2013. Ustrezni predlog bi lahko obravnaval tudi vprašanje davčne obravnave električne energije z obrežja. V teh razmerah se zdi ustrezno odobriti zahtevo za obdobje treh let, ob upoštevanju morebitnega začetka uporabe splošnih določb v zvezi s to zadevo pred predvidenim datumom izteka tega obdobja.

4. Pravila o državni pomoči

Na podlagi ustreznega menjalnega tečaja z dne 1. oktobra 2010, ki je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije[9], davčna stopnja v višini 0,5 öre/kWh, ki jo predvidevajo švedski organi, upošteva najnižjo raven obdavčitve v skladu s členom 10 Direktive 2003/96/ES. Zato ukrep sodi v tako imenovano Uredbo o splošnih skupinskih izjemah (Uredba (ES) št. 800/2008)[10] in s tem zanj predhodna prijava ni obvezna.

5. Rezultati posvetovanj z zainteresiranimi stranmi in ocena učinka

Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi

Ta predlog temelji na zahtevi Švedske in zadeva le to državo članico.

Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj

Strokovno mnenje ni bilo potrebno.

Ocena učinka

Ta predlog se nanaša na dovoljenje eni sami državi članici na njeno lastno zahtevo.

6. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA

Cilj predloga je podelitev dovoljenja Švedski za odstopanje od splošnih določb Direktive Sveta 2003/96/ES in uporabo znižane stopnje davka na elektriko v višini 0,5 öre/kWh za električno energijo, ki se neposredno zagotavlja plovilom med privezom v pristanišču.

Pravna podlaga

Člen 19 Direktive Sveta 2003/96/ES.

Načelo subsidiarnosti

Področje posredne obdavčitve, ki ga obravnava člen 113 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), samo po sebi ni v izključni pristojnosti Evropske unije v smislu člena 3 PDEU.

Kljub temu izvajanje pristojnosti držav članic na tem področju strogo ureja in omejuje veljavna zakonodaja EU. V skladu s členom 19 Direktive 2003/96/ES je le Svet pooblaščen, da državi članici dovoli uvedbo nadaljnjih izjem ali znižanj, kot predvideva ta določba. Države članice ne morejo prevzeti te naloge Sveta.

Predlog je zato v skladu z načelom subsidiarnosti.

Načelo sorazmernosti

Predlog je v skladu z načelom sorazmernosti. Znižanje davka ne presega tega, kar je potrebno za doseganje zadevnega cilja (glejte obravnavo vidikov notranjega trga in poštene konkurence zgoraj).

Izbira instrumentov

Predlagani instrumenti: izvedbeni sklep Sveta.

Člen 19 Direktive 2003/96 določa le to vrsto ukrepov.

7. PRORAčUNSKE POSLEDICE

Ta ukrep ne povzroča finančne in administrativne obremenitve Unije. Zato predlog ne vpliva na proračun Unije.

2011/0067 (NLE)

Predlog

IZVEDBENI SKLEP SVETA

o odobritvi Švedski, da uporabi znižano stopnjo davka na elektriko za električno energijo, neposredno zagotovljeno plovilom med privezom v pristanišču („električna energija z obrežja“), v skladu s členom 19 Direktive 2003/96/ES

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2003/96/ES z dne 27. oktobra 2003 o prestrukturiranju okvira Skupnosti za obdavčitev energentov in električne energije[11] ter zlasti člena 19 Direktive,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

1. Švedska je z dopisom z dne 4. marca 2010 zaprosila za odobritev uporabe znižane stopnje davka na elektriko za električno energijo, ki se neposredno zagotavlja plovilom med privezom v pristanišču („električna energija z obrežja“), v skladu s členom 19 Direktive 2003/96/ES.

2. Švedska si prizadeva z nameravano uporabo znižanega davka spodbuditi širšo uporabo električne energije z obrežja kot načina za zadovoljevanje potreb ladij po električni energiji med privezom v pristaniščih, ki je okoljsko manj škodljiv od uporabe goriva s tankov na krovu plovil.

3. Uporaba električne energije z obrežja, ki preprečuje emisije onesnaževal zraka, povezane z uporabo goriva iz tankov na krovu plovil med privezom, prispeva k izboljšanju kakovosti zraka v lokalnem okolju pristaniških mest. Zaradi posebnih pogojev strukture za proizvodnjo električne energije v zadevni regiji, to je nordijskega trga električne energije, ki obsega Švedsko, Dansko, Finsko in Norveško, se pričakuje tudi, da bo uporaba električne energije iz omrežij na kopnem namesto električne energije, proizvedene z uporabo goriva iz tankov na krovu plovil, preprečevala emisije CO2. Zato se predvideva, da bo ukrep prispeval k doseganju ciljev politike EU na področju okolja, zdravja in podnebja.

4. Dovoljenje Švedski za uporabo znižane stopnje obdavčitve elektrike za električno energijo z obrežja ne presega obsega, potrebnega za doseganje prej omenjenega cilja, ker bo v večini primerov proizvodnja električne energije na krovu ostala konkurenčnejša možnost. Zaradi tega vzroka in ker je sedanja stopnja uveljavitve tehnologije na trgu sorazmerno nizka, ni verjetno, da bi ukrep v svoji življenjski dobi povzročil precejšnje izkrivljanje konkurence, zato ne bo negativno vplival na pravilno delovanje notranjega trga.

5. Iz člena 19(2) Direktive 2003/96/ES izhaja, da mora biti vsako dovoljenje, dodeljeno na podlagi te določbe, strogo časovno omejeno. Ob upoštevanju potrebe po dovolj dolgem obdobju, ki ne odvrača upravljavcev pristanišč od potrebnih naložb, in tudi potrebe po ohranitvi nadaljnjega razvoja obstoječega pravnega okvira je ustrezno dodeliti zahtevano dovoljenje za obdobje treh let, ob upoštevanju morebitnega začetka uporabe ustreznih splošnih določb v zvezi s to zadevo pred predvidenim datumom izteka tega obdobja –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Švedski se dovoli uporaba znižane stopnje davka na elektriko za električno energijo, ki se neposredno zagotavlja plovilom med privezom v pristanišču, razen za plovila za negospodarske zasebne namene, pod pogojem, da se upoštevajo najnižje ravni obdavčitve v skladu s členom 10 Direktive 2003/96/ES.

Člen 2

Ta sklep se začne uporabljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije . Sklep se preneha uporabljati tri leta po tem datumu.

Če Svet na podlagi člena 113 Pogodbe o delovanju Evropske unije zagotovi splošne predpise o davčnih ugodnostih za električno energijo z obrežja, se ta sklep preneha uporabljati na dan začetka uporabe navedenih splošnih predpisov.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na Kraljevino Švedsko.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

[1] Direktiva Sveta 2003/96/ES z dne 27. oktobra 2003 o prestrukturiranju okvira Skupnosti za obdavčitev energentov in električne energije, UL L 283, 31.10.2003, str. 51.

[2] Priporočilo Komisije 2006/339/ES z dne 8. maja 2006 o spodbujanju uporabe električne energije z obrežja pri ladjah med privezom v pristaniščih Skupnosti (UL L 125, 12.5.2006).

[3] Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Strateški cilji in priporočila za pomorsko prometno politiko EU do leta 2018, COM(2009) 8 konč.

[4] Glejte opombo 2 zgoraj.

[5] Na podlagi menjalnega tečaja z dne 1. oktobra 2010, ki znaša 9,2183 SEK = 1 EUR, UL C 286, 2.10.2010.

[6] Sporočilo Komisije z dne 10. oktobra 2007 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Celostna pomorska politika za Evropsko unijo, COM (2007) 575 konč., in Delovni dokument služb Komisije z dne 10. oktobra 2007 – Spremni dokument k sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in odboru regij – Celostna pomorska politika za Evropsko unijo, SEC (2007) 1278.

[7] Kombiniran delež energije iz obnovljivih virov in jedrske energije v skupni proizvodnji električne energije NordPool je bil 2008. leta 86,6 %; glejte tudi http://www.nordpoolspot.com/reports/Production_split/. Električna energija iz jedrskih elektrarn in električna energija hidroelektrarn, ki predstavlja največji delež proizvodnje energije iz obnovljivih virov na nordijskem trgu, se uporabljata predvsem za osnovno obremenitev, medtem ko je ogljična intenzivnost pri konični obremenitvi v povprečju večja.

[8] Glejte Generalni direktorat Evropske komisije za okolje, Pogodba o storitvah v zvezi z emisijami z ladij: Dodelitev, zmanjšanje in tržno usmerjeni instrumenti, naloga 2a – Električna energija z obrežja, avgust 2005, http://ec.europa.eu/environment/air/pdf/task2_shoreside.pdf. Analiza stroškov je pripravljena za tri pristanišča: Göteborg (Švedska), Juneau in Long Beach (ZDA).

[9] Menjalni tečaj, ki je ustrezen za ocenjevanje skladnosti z najnižjimi stopnjami; glejte člen 13 (1) Direktive 2003/96/ES in tudi zgornjo opombo pod črto št. 5.

[10] Uredba Komisije (ES) št. 800/2008 z dne 6. avgusta 2008 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive s skupnim trgom z uporabo členov 87 in 88 Pogodbe (Uredba o splošnih skupinskih izjemah), UL L 214, 9.8.2008.

[11] UL L 283, 31.10.2003, str. 51.