[pic] | KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI |

Bruselj, 22.12.2006

COM(2006) 864 konč.

2006/0286 (COD)

Predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o predložitvi statističnih podatkov držav članic o ribogojstvu

(predložila Komisija)

OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1) Ozadje predloga

- Razlogi za predlog in njegovi cilji

Sedanja zakonodaja Skupnosti na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 788/96 o predložitvi statističnih podatkov držav članic o ribogojni proizvodnji zahteva, da države članice Komisiji predložijo letne podatke o količini ribogojne proizvodnje. Vendar je od sprejetja zakonodaje ribogojstvo precej naraslo (trenutno njegova vrednost znaša 27 % skupne ribolovne proizvodnje EU), racionalni razvoj ter upravljanje ribogojstva v okviru skupne ribiške politike pa zahtevata širši nabor podatkov o tem sektorju.

- Splošno ozadje

Namen zakonodaje Skupnosti o statistiki ribogojstva je pregledati in oceniti razmere na trgu za proizvode iz ribogojstva.

Ta predlog je bil oblikovan vzporedno s predlogom Generalnega direktorata za ribištvo in pomorske zadeve (GD FISH) za revidirano okvirno uredbo o zbiranju podatkov (DCR). Komisija bo še naprej zagotavljala, da bodo koncepti in opredelitve, ki so uporabljeni v tem predlogu o statistiki ribogojstva in zajemajo pretežno strukturne značilnosti sektorja, skladni s prihodnjimi koncepti in opredelitvami za izvajanje zakonodaje DCR, ki bo osredotočena na gospodarske vidike sektorja.

- Obstoječe določbe na področju, na katero se nanaša predlog

Predlog je oblikovan za izboljšanje in nadomestitev obstoječe zakonodaje Skupnosti. Uredbo Sveta (ES) št. 788/96 o predložitvi statističnih podatkov držav članic o ribogojni proizvodnji je zato treba razveljaviti.

- Usklajenost z drugimi politikami in cilji Unije

Sprejetje te uredbe bo pripomoglo k pridobivanju boljših podatkov za izvajanje strategije Komisije za trajnostni razvoj evropskega ribogojstva (COM/2002/0511).

2) Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi in ocena učinka

- Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi

Posvetovalne metode, glavni ciljni sektorji in splošni profil vprašancev

Nacionalni statistiki s področja ribištva so prejeli in obravnavali delovni dokument s tehničnimi elementi tega predloga. Ta dokument je bil oblikovan v tesnem sodelovanju z Generalnim direktoratom za ribištvo, da bi se zagotovilo, da bo zajemal potrebne podatke o ribogojstvu za razvoj in upravljanje skupne ribiške politike.

Povzetek odgovorov in njihovo upoštevanje

Po več pregledih, ki so bili namenjeni obravnavi nasvetov in pripomb iz razprav, so nacionalni strokovnjaki za ribištvo dosegli široko soglasje o tehnični vsebini predloga.

- Zbiranje in uporaba izvedenskih mnenj

Zadevna strokovna področja in izvedenska mnenja

Nacionalni predstavniki, ki so se zbrali na srečanju delovne skupine Eurostata o statistiki ribištva, so bili strokovnjaki, ki poznajo obstoječo zakonodajo in imajo znanje s področja nacionalnih sistemov zbiranja in urejanja ribiške statistike na splošno ter v mnogih primerih zlasti s področja ribogojstva.

Uporabljena metodologija

Odprta razprava nacionalnih strokovnjakov na dvostranskih srečanjih in na srečanjih delovne skupine o statistiki ribištva.

Glavne organizacije/strokovnjaki, s katerimi so potekala posvetovanja

Strokovnjaki so bili z nacionalnih ministrstev za ribištvo in/ali nacionalnih statističnih inštitutov.

Povzetek prejetih in uporabljenih nasvetov

Morebitna velika tveganja z nepopravljivimi posledicami niso bila omenjena.

Čeprav ta predlog razširja obstoječo zakonodajo, tveganja niso bila ugotovljena.

Sredstva, uporabljena za javno objavo nasvetov strokovnjakov

Rezultati razprav strokovnjakov so bili vključeni v zapisnik srečanja delovne skupine o statistiki ribištva.

- Ocena učinka

Čeprav ta predlog vključuje dodatno delo za države članice, je bila dodatna upravna obremenitev za sektor in države članice omejena:

- z dovoljenjem za uporabo tehnik vzorčenja, kadar bi bil celoten popis obremenjujoč,

- z določitvijo odstopanj, kadar bi zagotavljanje podatkov v posameznih sektorjih nacionalnim organom povzročilo težave,

- z omejitvijo pošiljanja podatkov na enkrat na tri leta, kadar so letne spremembe neznatne.

3) Pravni elementi predloga

- Povzetek predlaganih ukrepov

Cilj predloga je državam članicam predpisati:

- letno predložitev podatkov o količini in vrednosti ribogojne proizvodnje z razdelitvijo po vrstah, okolju (sladka ali slana voda) in tehnologiji (npr. v ribnikih ali kletkah),

- vsako tretje leto predložitev podatkov o vlaganju v ribogojstvo na podlagi ujetja, tj. podatkov o količini in vrednosti ribiških proizvodov, vzetih iz naravnega okolja in danih v ribogojne enote za nadaljnjo gojitev do stanja, primernega za trženje,

- vsako tretje leto predložitev podatkov o proizvodnji iz vališč z razdelitvijo glede na to, ali bodo proizvodi uporabljeni za nadaljnjo gojitev v ribogojnih enotah ali izpuščeni v naravno okolje, npr. za obnavljanje staleža v vodah,

- vsako tretje leto predložitev podatkov o strukturi ribogojnih obratov z navedbo informacij o uporabljeni tehnologiji in velikosti obratov.

- Pravna podlaga

Člen 285 Pogodbe ES določa pravno podlago za statistične podatke Skupnosti. Svet lahko v skladu s postopkom soodločanja sprejme ukrepe za pripravo statističnih podatkov, kadar je to potrebno za izvajanje dejavnosti Skupnosti. Isti člen določa zahteve v zvezi s pripravo statistik Skupnosti in zahteva skladnost s standardi nepristranskosti, zanesljivosti, objektivnosti, znanstvene neodvisnosti, stroškovne učinkovitosti in zaupnosti statističnih podatkov.

- Načelo subsidiarnosti

Načelo subsidiarnosti se uporablja, če predlog ne spada pod izključno pristojnost Skupnosti.

Države članice ne morejo v zadostni meri doseči ciljev predloga iz naslednjih razlogov:

Ukrepi, ki jih sprejmejo države članice same, ne bodo zadoščali za zagotovitev primerljivih statističnih podatkov, potrebnih za razvoj in spremljanje pravičnih in učinkovitih politik Skupnosti na področju skupne ureditve trga z ribiškimi proizvodi in proizvodi iz ribogojstva. Zaradi naraščajoče pomembnosti ribogojstva države članice potrebujejo zanesljive in primerljive statistične podatke. Ukrepi držav članic samih, brez koordinacije in usklajevanja na ravni Unije, ne bi mogli uspešno in učinkovito zadovoljiti te potrebe. V skladu z načelom subsidiarnosti, kakor je določeno v členu 5 Pogodbe ES, cilja predloga, namreč sistematične predložitve podatkov o ribogojni proizvodnji za pripravo usklajenih statističnih podatkov Skupnosti, države članice ne morejo zadovoljivo doseči s posamičnim delovanjem in ga zato lažje doseže Skupnost.

Izkušnje so pokazale, da se države članice zadnja leta vse bolj zavedajo potrebe po podatkih o ribogojstvu, vendar uporabljajo različne koncepte in opredelitve, zaradi česar podatki na ravni EU niso primerljivi. To precej zmanjšuje njihovo uporabnost za upravljanje ribogojstva na ravni Skupnosti.

Cilji predloga bodo lažje doseženi z ukrepi Skupnosti iz naslednjih razlogov:

Predlagana uredba določa koordinacijo in usklajevanje podatkov na ravni EU in predložitev poročil nacionalnih organov o metodah, uporabljenih pri zbiranju in urejanju podatkov. Delovna skupina za statistiko ribištva Stalnega odbora za kmetijsko statistiko bo pregledala vsebino poročil in kakovost predloženih podatkov. Če se ta poročila sprejmejo, se nacionalnim organom dovoli uporaba takšnih tehnik zbiranja podatkov, ki so primerne za strukturo sektorja ribogojstva na njihovem ozemlju.

Čeprav lahko Komisija najbolje organizira zbiranje statističnih podatkov Skupnosti, so države članice pristojne za organizacijo in delovanje nacionalnih statističnih sistemov. Uredba Sveta (ES) št. 322/97 z dne 17. februarja 1997 o statističnih podatkih Skupnosti določa, da za statistične podatke med drugim veljajo načela nepristranskosti in zaupnosti statističnih podatkov. Nepristranskost pomeni, da so statistični podatki z najkrajšo možno zakasnitvijo na voljo vsem uporabnikom. Podatke, ki jih nacionalni organi in Komisija uporabijo za proizvodnjo statističnih podatkov Skupnosti, je treba obravnavati kot zaupne, če neposredno ali posredno omogočajo določitev statističnih enot in s tem razkritje posameznih informacij. Nacionalni organi morajo predložiti metodološka poročila, ki jih pregleda delovna skupina za statistiko ribištva, da bi ocenila kakovost nacionalnih sistemov za zbiranje in urejanje podatkov.

Analiza ribogojstva v Skupnosti mora biti opravljena na ravni EU z uporabo usklajenih in primerljivih nacionalnih podatkov.

Predlog je zato v skladu z načelom subsidiarnosti.

- Načelo sorazmernosti

Predlog je v skladu z načelom sorazmernosti iz naslednjih razlogov:

Znano je, da obstajajo velike razlike med strukturo ribogojstva v državah članicah, zato imajo nacionalni organi različne naloge pri zbiranju in urejanju podatkov o količini in vrednosti proizvodov iz ribogojstva. V skladu s tem lahko nacionalni organi uporabijo takšne tehnike zbiranja podatkov, ki so primerne za strukturo in velikost njihovega ribogojnega sektorja. V skladu z načelom sorazmernosti je ta uredba omejena na minimum, ki je potreben za dosego tega cilja, in ne presega za to potrebnega okvira.

Čeprav bosta finančna in upravna obremenitev nacionalnih organov večji kot po sedanji zakonodaji, mora ustrezna raba postopkov vzorčenja, dovoljenih na podlagi tega predloga, s strani nacionalnih organov omejiti to dodatno breme.

- Izbira instrumentov

Predlagani instrument: uredba.

Druga sredstva ne bi bila primerna iz naslednjih razlogov:

izbira ustrezne kategorije akta EP/Sveta je odvisna od zakonodajnega cilja. Glede na potrebe po podatkih na evropski ravni obstaja na področju statističnih podatkov Skupnosti trend, da se za temeljne akte raje uporabijo uredbe kot direktive. Uredba je bolj priporočljiva, saj določa enak predpis po celotni Skupnosti in državam članicam ne dopušča, da bi ga uporabile samo delno ali selektivno; uporablja se neposredno, kar pomeni, da je ni treba prenesti v nacionalno pravo. Nasprotno pa je cilj direktiv uskladitev nacionalnih zakonov. Državam članicam nalagajo zavezujoče cilje, vendar nacionalnim organom prepuščajo izbiro glede doseganja ciljev, dogovorjenih na ravni Skupnosti; treba jih je prenesti v nacionalno pravo. Uporaba uredbe je v skladu z drugimi pravnimi akti o statističnih podatkih, sprejetimi od leta 1997.

4) Proračunske posledice

Predlog ne vpliva na proračun Skupnosti.

5) Dodatne informacije

- Simulacija, pilotna faza in prehodno obdobje

Predlagano bo prehodno obdobje.

- Poenostavitev

Predlog ne poenostavlja obstoječe zakonodaje, temveč jo razširja.

Vendar predlog dovoljuje uporabo postopkov vzorčenja za omejitev dodatne delovne obremenitve nacionalnih organov in tudi določa odobritev odstopanj od delov postopka zbiranja podatkov, ki nacionalnim organom povzročajo največje težave.

Predlog ima isto področje uporabe in je v veliki meri združljiv z vprašalnikom o ribogojstvu FISHSTAT AQ Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo, ki ga več držav članic EU že izpolnjuje.

Predlog je vključen v delovni in zakonodajni program Komisije pod sklicem 2006/ESTAT/012.

- Razveljavitev obstoječe zakonodaje

Sprejetje predloga bo privedlo do razveljavitve obstoječe zakonodaje.

- Evropski gospodarski prostor

Predlog je pomemben za EGP in ga je zato treba razširiti na Evropski gospodarski prostor.

2006/0286 (COD)

Predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o predložitvi statističnih podatkov držav članic o ribogojstvu (Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 285(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije[1],

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe[2],

ob upoštevanju naslednjega:

(1) Uredba Sveta (ES) št. 788/96 z dne 22. aprila 1996 o predložitvi podatkov o ribogojni proizvodnji v državah članicah[3] zahteva, da države članice predložijo letne podatke o količini proizvodnje.

(2) Povečan prispevek ribogojstva k skupni proizvodnji ribištva Skupnosti zahteva širši nabor podatkov za racionalni razvoj in upravljanje tega sektorja znotraj skupne ribiške politike.

(3) Za pregled in oceno trga ribogojnih proizvodov so potrebne informacije o količini in vrednosti proizvodnje.

(4) Za zagotovitev okolju prijazne industrije so potrebne informacije o strukturi sektorja in uporabljenih tehnologijah.

(5) Uredbo (ES) št. 788/96 je zato treba razveljaviti.

(6) Ker cilja načrtovanega ukrepa, namreč vzpostavitve skupnega pravnega okvira za sistematično pripravo statističnih podatkov Skupnosti o ribogojstvu, na nacionalni ravni ni mogoče zadovoljivo uresničiti in ga je lažje doseči na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, kot ga določa člen 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz istega člena ta uredba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za dosego navedenega cilja.

(7) Uredba Sveta (ES) št. 322/97 z dne 17. februarja 1997 o statističnih podatkih Skupnosti[4] zagotavlja referenčni okvir za statistične podatke na področju ribištva. Zahteva zlasti skladnost s standardi nepristranskosti, zanesljivosti, pomembnosti, stroškovne učinkovitosti, zaupnosti statističnih podatkov in preglednosti.

(8) Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil[5].

(9) Zlasti je treba Komisiji podeliti pooblastila za prilagoditev prilog k tej uredbi. Te ukrepe splošnega obsega, oblikovane za spremembo nebistvenih sestavin ali dopolnitev te uredbe z dodatkom novih nebistvenih sestavin, je treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa Sveta 1999/468/ES.

(10) Komisiji pomaga Stalni odbor za kmetijsko statistiko, ustanovljen s členom 1 Sklepa Sveta 72/279/EGS z dne 31. julija 1972 o ustanovitvi Stalnega odbora za kmetijsko statistiko[6]–

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Obveznosti držav članic

Države članice Komisiji predložijo letne statistične podatke o vseh ribogojnih dejavnostih na svojem ozemlju, v celinskih ali morskih vodah.

Člen 2

Opredelitve

Za namen te uredbe se uporabljajo naslednje opredelitve:

1. Ribogojstvo: gojitev ali vzreja vodnih organizmov z uporabo tehnik za povečanje proizvodnje zadevnih organizmov čez zmogljivosti okolja; organizmi ostanejo med vzrejo, vključno z obdobjem izkoriščanja, last fizične ali pravne osebe[7];

2. „Ribogojstvo na podlagi ujetja“ pomeni prakso zbiranja matičnega materiala, od zgodnjih življenjskih faz do odraslih organizmov, iz naravnega okolja za nadaljnjo gojitev do velikosti, primerne za trženje, z uporabo ribogojnih tehnik.

3. „Proizvodnja“ pomeni proizvodnjo osnovnih proizvodov iz sektorja ribogojstva. Vključuje lahko intenzivne ali ekstenzivne postopke ter proizvodnjo za industrijske namene.

4. „Količina“ pomeni:

1. za ribe, rake in mehkužce ter druge vodne organizme (razen rastlin), ekvivalent žive teže proizvoda (v tonah) Za mehkužce vključuje težo lupine,

2. za vodne rastline svežo težo proizvoda (v tonah).

5. „Vrednost enote“ pomeni skupno vrednost proizvodnje (brez zaračunanega davka na dodano vrednost) ob prvi prodaji, izraženo v nacionalni valuti, ki se uporablja v ustrezni državi, deljeno s skupno količino proizvodnje.

Člen 3

Urejanje statističnih podatkov

1. Država članica lahko uporabi vzorčne raziskave ali druge ustrezne vire za pripravo podatkov, ki zajemajo najmanj 90 % proizvodne količine: podatki, ki zajemajo preostali del proizvodnje, se lahko ocenijo.

2. Uporaba drugih virov, razen raziskav, je odvisna od naknadne ocene statistične kakovosti takih virov.

3. Država članica, ki letno proizvede manj kot 500 ton, lahko predloži zbirne podatke z oceno skupne proizvodnje.

Člen 4

Podatki

Statistika se nanaša na referenčno koledarsko leto in navaja:

- proizvodnjo (količino in vrednost enote) ribogojstva za vsako vrsto glede na okolje (sladka ali slana voda) in glede na tehnologijo,

- vložek (količino in vrednost enote) v ribogojstvo na podlagi ujetja,

- proizvodnjo vališč, ki dobavljajo material (npr. ikre ali mlade ribe) za izpust v nadzorovano ali naravno okolje,

- informacije o strukturi sektorja ribogojstva.

Člen 5

Predložitev statističnih podatkov

Države članice Komisiji predložijo statistične podatke iz prilog I, II in III v devetih mesecih po koncu referenčnega koledarskega leta. Prvo referenčno leto je leto 2007.

Statistični podatki o strukturah iz Priloge IV se predložijo v devetih mesecih po koncu referenčnega koledarskega leta, prvič za leto 2007, nato pa v triletnih intervalih.

Spremenljivke, za katere se predložijo statistični podatki, in oblika njihove predložitve so navedene v prilogah I, II, III in IV.

Opredelitve, ki se uporabijo za spremenljivke, so navedene v Prilogi V.

Člen 6

Metodološko poročilo

1. Države članice ob prvi predložitvi podatkov Komisiji predložijo podrobno metodološko poročilo z opisom zbiranja in urejanja podatkov. To poročilo zajema podrobnosti vseh tehnik vzorčenja in vseh uporabljenih virov, ki niso raziskave, ter ovrednotenje kakovosti pripravljenih ocen. Predlagana oblika metodološkega poročila je navedena v Prilogi VI.

2. Komisija preuči poročila in svoje sklepne ugotovitve predloži ustrezni delovni skupini Stalnega odbora za kmetijsko statistiko, ustanovljenega s Sklepom Sveta 72/279/EGS (v nadaljevanju „Stalni odbor za kmetijsko statistiko“).

3. Države članice Komisijo obvestijo o kakršni koli spremembi informacij iz odstavka 1 v treh mesecih od predložitve.

Člen 7

Prehodno obdobje

V skladu s postopkom iz člena 10(2) se lahko državam članicam dodelijo prehodna obdobja za izvajanje te uredbe, ki trajajo največ tri leta od datuma začetka veljavnosti te uredbe.

Člen 8

Odstopanja

1. V primerih, ko bi vključitev statističnih podatkov določenega sektorja ribogojnih dejavnosti nacionalnim organom povzročila težave, ki bi bile nesorazmerne s pomembnostjo omenjenega sektorja, se lahko odobri odstopanje v skladu s postopkom iz člena 10(2), ki omenjeni državi članici omogoča, da iz predloženih nacionalnih podatkov izključi podatke, ki zajemajo navedeni sektor, ali uporabi tehnike vzorčenja za zbiranje podatkov za navedeni sektor.

2. Države članice vsak zahtevek za odstopanje, ki mora biti vložen pred rokom za prvo predložitev podatkov, podprejo, tako da Komisiji pošljejo poročilo o težavah, s katerimi so se soočile pri uporabi te uredbe. Če bi sprememba okoliščin zbiranja podatkov nacionalnim organom povzročila nepredvidene težave, lahko države članice predložijo ustrezno utemeljeno zahtevo za odstopanje po roku za prvo predložitev podatkov.

Člen 9

Posodobitev prilog

Tehnične spremembe prilog se izvedejo po postopku iz člena 10(3).

Člen 10

Postopek odbora

1. Komisiji pomaga Stalni odbor za kmetijsko statistiko.

2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES ob upoštevanju člena 8 Sklepa. Obdobje iz člena 4(3) navedenega sklepa znaša tri mesece.

3. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabi regulativni postopek s pregledom iz člena 5a(1) do (4) in člena 7 Sklepa 1999/468/ES ob upoštevanju člena 8 Sklepa.

Člen 11

Poročilo

Komisija v treh letih po datumu začetka veljavnosti te uredbe in nato vsaka tri leta Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o statističnih podatkih, pripravljenih v skladu s to uredbo, in zlasti o njihovi pomembnosti in kakovosti.

Poročilo vsebuje tudi analizo stroškovne učinkovitosti sistema, uporabljenega za zbiranje in obdelavo statističnih podatkov, ter navaja najboljše prakse za zmanjšanje delovne obremenitve za države članice in povečanje koristnosti in kakovosti podatkov.

Člen 12

Razveljavitev

Uredba (ES) št. 788/96 se razveljavi.

Sklicevanja na razveljavljeno uredbo se štejejo za sklicevanja na to uredbo.

Člen 13

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, […]

Za Evropski parlament Za Svet

Predsednik Predsednik

[ ] [ ]

PRILOGA I

Proizvodnja v ribogojstvu

Država: Leto:

Kultivirana vrsta | Sladkovodna kultura | Slanovodna kultura | Skupaj |

3-črkovna koda | Nacionalno ime | Znanstveno ime | Veliko področje FAO | Količina (metrične tone) | Vrednost enote (nacionalna valuta) | Količina (metrične tone) | Vrednost enote (nacionalna valuta) | Količina (metrične tone) | Vrednost enote (nacionalna valuta) |

RIBE (živa teža) |

Ribniki |

Bazeni |

Ograjeni in pregrajeni prostori |

Kletke |

Kanali |

Sistemi ponovnega kroženja |

Druge metode |

Kultivirana vrsta | Sladkovodna kultura | Slanovodna kultura | Skupaj |

3-črkovna koda | Nacionalno ime | Znanstveno ime | Veliko področje FAO | Količina (metrične tone) | Vrednost enote (nacionalna valuta) | Količina (metrične tone) | Vrednost enote (nacionalna valuta) | Količina (metrične tone) | Vrednost enote (nacionalna valuta) |

RAKI (živa teža) |

Ribniki |

Bazeni |

Ograjeni in pregrajeni prostori |

Druge metode |

MEHKUŽCI (živa teža) |

Na dnu |

Na vrveh |

Druge metode |

MORSKE ALGE (mokra teža) |

DRUGI VODNI ORGANIZMI (živa teža) |

PRILOGA II

Dostava materiala v ribogojstvo na podlagi ujetja

Država: Leto:

Vrsta | Enota (podrobno opredeliti)a) | Vrednost (nacionalna valuta) |

3-črkovna koda | Nacionalno ime | Znanstveno ime |

a) Število ton

PRILOGA III

Pridelek vališč

Država: Leto:

Vrsta | Faza življenjskega cikla | Število (milijoni) |

3-črkovna koda | Nacionalno ime | Znanstveno ime | Ikrea) | Mlade ribea) | Prenos na nadzorovano področje (za nadaljnjo gojitev) | Izpuščene iz naravnega okoljab) | Za predelavo (npr. kaviar) | Namembni kraj neznan | Skupaj |

a) Vnesti „X“ v ustrezno rubriko

b) Neobvezno

PRILOGA IV

Podatki o strukturi sektorja ribogojstva

Država: Leto:

Metoda kulture | Veliko področje FAO | Sladkovodna kulturaa) | Slanovodna kulturaa) | Skupaja) |

m3 v 000 | Hektari | m3 v 000 | Hektari | m3 v 000 | Hektari |

RIBE |

Ribniki |

Bazeni |

Ograjeni in pregrajeni prostori |

Kletke |

Kanali |

Sistemi ponovnega kroženja |

Druge metode |

Metoda kulture | Veliko področje FAO | Sladkovodna kulturaa) | Slanovodna kulturaa) | Skupaja) |

m3 v 000 | Hektari | m3 v 000 | Hektari | m3 v 000 | Hektari |

RAKI |

Ribniki |

Bazeni |

Ograjeni in pregrajeni prostori |

Druge metode |

MEHKUŽCI |

Na dnu |

Na vrveh |

Druge metode |

MORSKE ALGE |

DRUGI VODNI ORGANIZMI |

a) Vnesti velikost objekta v ustrezno rubriko („m3 in 000“ ali „hektari")

PRILOGA V

Opredelitve, ki se uporabijo pri predložitvi ribogojnih podatkov

Sladkovodna kultura pomeni vzrejo vodnih organizmov, kadar se končni proizvod goji v sladki vodi.

Slanovodna kultura pomeni vzrejo vodnih organizmov, kadar se končni proizvod goji v somornici ali morski vodi.

Sladka voda pomeni vode rek, potokov, jezer, ribnikov, bazenov ter drugih ograjenih prostorov, kjer je slanost vode ves čas zanemarljivo majhna.

Slana voda pomeni vodo s precejšnjo slanostjo. To je lahko voda s stalno visoko slanostjo (npr. morska voda) ali voda s precejšnjo slanostjo, ki pa ni stalno enako visoka: slanost se lahko občasno spreminja zaradi dotoka sladke ali morske vode.

Vrsta pomeni vrsto rib, rakov, mehkužcev in vodnih rastlin ter drugih vodnih organizmov, določenih z uporabo mednarodne 3-črkovne kode. Polni seznam teh kod je na voljo v datoteki FAO ASFIS (http://www.fao.org/fi/statist/fisoft/asfis/asfis.asp).

Veliko področje FAO pomeni

Šifra | Površina |

05 | Celinske vode (Evropa) |

27 | Severovzhodni Atlantik |

37 | Sredozemsko in Črno morje |

Ribniki pomenijo razmeroma plitve in ponavadi majhne površine stoječe vode ali vode z nizko stopnjo osveževanja, ponavadi umetno ustvarjene, lahko pa pomenijo tudi naravne bazene, bajarje, ali majhna jezera.

Bazeni pomenijo strukture, ki zadržujejo ribe ali vodo, ponavadi nad zemljo, z visoko stopnjo izmenjave vode in močno nadzorovanim okoljem.

Vališča pomenijo prostore za umetno vzrejo, valjenje in gojitev v zgodnjih življenjskih fazah zlasti živali, plavutonožcev, mehkužcev in rakov. Na splošno so vališča in vzgajališča v ribogojstvu tesno povezana. Nasprotno pa so pri gojenju školjk običajna posebna vzgajališča, v katerih odraščajo ličinke, proizvedene v vališčih, dokler niso pripravljene za stalež na področjih rasti (nadaljnje gojitve).

Gojitev pomeni obliko poseganja v gojitveni proces za povečanje proizvodnje, npr. redno vlaganje staleža, hranjenje in varovanje pred napadalci, ter vključuje zasebno lastništvo ali podjetniško lastništvo gojenega staleža.

Ograjeni in pregrajeni prostori pomenijo vodna področja, omejena z mrežami, zankami in drugimi pregradami, ki omogočajo nenadzorovano izmenjavo vode in obsegajo celoten vodni steber med substratom in površino; ograjeni in pregrajeni prostori običajno zajemajo veliko količino vode.

Kletke pomenijo odprte ali pokrite zaprte strukture, izdelane iz mreže, zankastega ali kakršnega koli poroznega materiala, ki dovoljuje naravno izmenjavo vode. Te strukture lahko lebdijo, so obešene ali pritrjene na substrat, vendar še dopuščajo izmenjavo vode od spodaj.

Kanali pomenijo umetne enote, zgrajene nad ali pod nivojem zemeljske površine, primerne za velike izmenjave vode.

Sistemi ponovnega kroženja pomenijo sisteme, v katerih se voda po posebni obdelavi ponovno uporabi (npr. filtriranje).

Prenos v nadzorovano okolje pomeni namenski izpust za nadaljnje ribogojne postopke.

Izpust v naravno okolje pomeni namenski izpust za obnavljanje staleža v rekah, jezerih in drugih vodah, razen za ribogojstvo. To vključuje izpuste rib in drugih vodnih organizmov v odprte vode. Ti izpusti so nato lahko na voljo za ujetje v ribolovnih dejavnostih.

Vlaganje v odprte vode pomeni izpust običajno mladih rib, rakov ali mehkužcev iz objektov kultiviranja, za rast do velikosti, primerne za trženje, ali zrelosti v naravnem okolju. Vrste, ki se za to uporabljajo, so običajno selitvene (npr. losos), ki se vrnejo v bližino kraja izpusta, kjer se uporabijo v lokalnem ribištvu, ali neselitvene, ki ostanejo vsaj bistven del življenjskega cikla na omejenih območjih, kjer se prav tako uporabijo v lokalnem ribištvu.

Vrednost enote pomeni skupno vrednost (brez zaračunanega davka na dodano vrednost) proizvodnje (v nacionalni valuti), deljeno s skupno količino proizvodnje (v tonah ekvivalenta žive teže). Kadar podatki o skupni proizvodnji niso na voljo, se lahko vrednost enote oceni na podlagi reprezentativnega vzorca proizvodnje.

PRILOGA VI

Oblika metodoloških poročil nacionalnih sistemov statistike ribogojstva

1. Ureditev nacionalnega sistema statistike ribogojstva

- Organi, pristojni za zbiranje in obdelavo podatkov, ter njihove pristojnosti.

- Nacionalna zakonodaja o zbiranju ribogojnih podatkov.

- Enota, pristojna za pošiljanje podatkov Komisiji.

2. Metoda zbiranja, obdelave in urejanja ribogojnih podatkov

- Navesti vir vsake vrste podatkov.

- Opisati metode, uporabljene za zbiranje podatkov (npr. vprašalniki, poslani po pošti, osebni pogovori, popis ali vzorčenje, pogostost raziskav) za vsak del sektorja ribogojstva.

- Opisati, kako se podatki obdelujejo in urejajo ter navesti trajanje tega postopka.

3. Zanesljivost in reprezentativnost podatkov

- Če se za nekatere elemente podatkov uporabljajo tehnike vzorčenja, opisati uporabljene metode in oceniti stopnjo uporabe in zanesljivosti takih metod.

- Navesti vse pomanjkljivosti nacionalnih sistemov, načine njihovega odpravljanja, urnik takih korektivnih ukrepov, kadar je to primerno.

[1] UL C, , str.

[2] UL C, , str.

[3] UL L 108, 1.5.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

[4] UL L 52, 22.2.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

[5] UL L 184, 17.7.1999, str. 23. Odločba, kakor je bila spremenjena z Odločbo 2006/512/ES (UL L 200, 22.7.2006, str. 11).

[6] UL L 179, 7.8.1972, str. 1.

[7] UL L 223, 15.8.2006, str. 1. Uredba (ES) št. 1198/2006