SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU v skladu s členom 294(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi s stališčem Sveta na prvi obravnavi o sprejetju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 98/70/ES o kakovosti motornega bencina in dizelskega goriva ter spremembi Direktive 2009/28/ES o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (COM(2012) 595 final – 2012/0288 (COD)) /* COM/2014/0748 final - 2012/0288 (COD) */





2012/0288 (COD) SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU v skladu s členom 294(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi s stališčem Sveta na prvi obravnavi o sprejetju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 98/70/ES o kakovosti motornega bencina in dizelskega goriva ter spremembi Direktive 2009/28/ES o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (COM(2012) 595 final – 2012/0288 (COD)) 1. OZADJE Datum predložitve predloga Evropskemu parlamentu in Svetu || 18. oktober 2012 Datum stališča Evropskega parlamenta, prva obravnava || 11. september 2013 Datum mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora || 17. april 2013 Datum mnenja Odbora regij || ni bilo mnenja Datum političnega dogovora in formalnega sprejetja stališča na prvi obravnavi Sveta (s kvalificirano večino) || 13. junij 2014 (politični dogovor), 9. december 2014 (formalno sprejetje) 2. CILJ PREDLOGA KOMISIJE Namen predloga Komisije je začeti prehod na biogoriva, ki zagotavljajo pomembne prihranke toplogrednih plinov, kadar se poroča tudi o ocenjenih spremembah emisij zaradi posrednih sprememb rabe zemljišč. Medtem ko bi bilo treba sedanje naložbe zaščititi, je namen tega predloga: – omejiti prispevek običajnih biogoriv (ki pomenijo tveganje v zvezi z emisijami zaradi posrednih sprememb v rabi zemljišč) k doseganju ciljev direktive o energiji iz obnovljivih virov; – izboljšati postopke proizvodnje biogoriv z vidika toplogrednih plinov (zmanjšanje s tem povezanih emisij) s povečanjem praga prihranka toplogrednih plinov za nove obrate[1] pod pogojem, da se zaščitijo obrati, ki so 1. julija 2014 že obratovali; – spodbuditi boljšo uveljavitev naprednih biogoriv (z nizkimi emisijami zaradi posrednih sprememb rabe zemljišč) na trgu in s tem omogočiti, da takšna goriva bolj prispevajo k doseganju ciljev direktive o energiji iz obnovljivih virov kakor običajna biogoriva; – izboljšati poročanje o emisijah toplogrednih plinov z uvedbo obveznega poročanja držav članic in dobaviteljev goriva o ocenjenih emisijah biogoriv zaradi posrednih sprememb rabe zemljišč. 3. PRIPOMBE K STALIŠČU SVETA 3.1 Splošne pripombe k stališču Sveta: Komisija obžaluje, da je stališče Sveta v prvi obravnavi glede na njen prvotni predlog precej znižalo raven okoljskih prizadevanj ter da ne vsebuje nobenih bistvenih spodbud za prehod na napredna biogoriva in drugih možnosti z nizkimi emisijami zaradi posrednih sprememb rabe zemljišč (ali možnosti, ki niso emisije zaradi posrednih sprememb rabe zemljišč) za uporabo energije iz obnovljivih virov v prometu. Do znatno manjše ravni okoljskih prizadevanj skupaj vodijo naslednji elementi besedila Sveta: · povečanje omejitve za običajna biogoriva na 7 %[2], · novi multiplikatorji za elektriko iz obnovljivih virov v železniškem prometu, · manjše spodbude za uporabo naprednih biogoriv (z nizkimi emisijami zaradi posrednih sprememb rabe zemljišč), · zmanjšanje zahtev za poročanje o emisijah zaradi posrednih sprememb v rabi zemljišč. Komisija tudi obžaluje, da je Svet uvedel spremembe, s katerimi se znižuje raven okoljskih prizadevanj splošnega cilja glede deleža energije iz obnovljivih virov iz direktive o energiji iz obnovljivih virov, ter tem spremembam močno nasprotuje. Poleg tega besedilo Sveta odpravlja vrsto delegiranih aktov, druge pa spreminja v izvedbene akte, zaradi česar je Komisija resno zaskrbljena. 3.2 Spremembe Evropskega parlamenta v prvi obravnavi Svet je jasno proučil nekatere spremembe Evropskega parlamenta, vendar ne vseh. V nadaljevanju je navedeno mnenje Komisije o spremembah Evropskega parlamenta in, kadar je to potrebno, stališče Sveta. 1. Raba ocenjenih vrednosti posrednih sprememb rabe zemljišč pri upoštevanju v direktivi o kakovosti goriv od leta 2020; črtanje poročanja o emisijah zaradi posrednih sprememb rabe zemljišč iz direktive o energiji iz obnovljivih virov (spremembi 60 in 164). Komisija je spremembi zavrnila. O vrednostih posrednih sprememb rabe zemljišč, ki temeljijo na najboljših razpoložljivih znanstvenih dokazih, bi bilo treba poročati v okviru direktive o energiji iz obnovljivih virov ter direktive o kakovosti goriv, vendar se te vrednosti ne bi smele uporabljati pri upoštevanju v direktivi o kakovosti goriv. O teh vrednostih bi bilo treba poročati zaradi večje preglednosti nad dejanskimi emisijami toplogrednih plinov v biogorivih iz poljščin, ki se uporabljajo za hrano in krmo, ter izboljšanja znanja o pomenu tega vprašanja. Z besedilom Sveta se ne uvajajo vrednosti posrednih sprememb rabe zemljišč za upoštevanje iz direktive o kakovosti goriv ter se ohranja poročanje o emisijah zaradi posrednih sprememb rabe zemljišč za direktivo o kakovosti goriva in direktivo o energiji iz obnovljivih virov, četudi v spremenjeni obliki. 2. Omejitev uporabe običajnih biogoriv z odstranitvijo statusa trajnosti (sprememba 89). Komisija je spremembo zavrnila. Komisija je predlagala, da bi se omejil prispevek biogoriv s tveganjem povzročanja posrednih sprememb rabe zemljišč pri doseganju 10-odstotnega cilja iz direktive o energiji iz obnovljivih virov. To državam članicam zagotavlja spodbudo, da prilagodijo svoje programe podpore, ter ustrezno predpisuje splošno rabo takih biogoriv, vendar je ne omejuje, s čimer daje državam članicam določeno stopnjo prožnosti. V besedilu Sveta je tudi določeno, da bi bilo treba omejiti le prispevek k doseganju 10-odstotnega cilja, status trajnosti „dodatnih“ običajnih biogoriv pa bi moral ostati nespremenjen. 3. Omejitev uporabe običajnih biogoriv na podlagi direktive o kakovosti goriv (sprememba 184/REV). Komisija je spremembo sprejela. Parlament želi omejitev uporabiti tudi za cilj iz direktive o kakovosti goriv. Čeprav Komisija ni predlagala omejitve za direktivo o kakovosti goriv, je ta določba eden od elementov, ki bi lahko prispevali k izboljšanju ravni okoljskih prizadevanj celotnega besedila. V besedilu Sveta je navedeno, da bi bilo treba omejiti le prispevek k doseganju 10-odstotnega cilja iz direktive o energiji iz obnovljivih virov. 4. Razširitev obsega omejitve na energetske rastline (sprememba 181). Komisija je spremembo delno sprejela. Energijske poljščine, gojene na njivskih površinah, lahko imajo učinke posrednih sprememb v rabi zemljišč. Ta predlog Evropskega parlamenta je torej eden od elementov, s katerim bi se lahko v besedilu okrepila okoljska prizadevanja in učinek zmanjševanja posrednih sprememb rabe zemljišč. Komisija lahko sprejme spremembo obsega omejitve. Svet ohranja področje uporabe predloga Komisije (poljščine, ki se uporabljajo za hrano in krmo). 5. Uvedba zavezujočega podcilja za napredna biogoriva v višini 0,5 % v letu 2016 in 2,5 % v letu 2020 (spremembi 181 in 152/REV). Komisija je spremembo delno sprejela. V okviru splošne sporazumne rešitve bi lahko bila Komisija pripravljena proučiti načelo uvedbe zavezujočega podcilja, saj to načelo omogoča povečanje ravni okoljskih prizadevanj. Čeprav Komisija na tej stopnji ne more izraziti mnenja o natančnem odstotku, se zdi 2,5 % izjemno visoko postavljen cilj, pri čemer je treba upoštevati, da bi bila izključena biogoriva z majhnim tveganjem povzročanja posrednih sprememb rabe zemljišč (uporabljeno olje za kuhanje in loj), ki so trenutno na voljo za komercialno uporabo, ter da bi se lahko biogoriva, zajeta v podcilj, le enkrat upoštevala pri doseganju ciljev. Svet predlaga nezavezujoč podcilj s precej nižjim obsegom (v referenčni vrednosti 0,5 odstotne točke). 6. Podcilj v višini 7,5 % za bioetanol (sprememba 152/REV). Komisija je spremembo zavrnila. Evropski parlament je predlagal, da bi moral za etanol, ki se meša v motorni bencin, obstajati podcilj v višini 7,5 %. Po mnenju Komisije to neupravičeno omejuje prožnost držav članic pri tem, da bi dosegle cilj v prometu v skladu z razmerami v državi. Poleg tega bi se moral etanol dobavljati v večjih količinah, kot bi se lahko mešale v gorivo za običajna vozila, zato bi bila potrebna uporaba „visokoodstotne mešanice“, za katero države članice morda nimajo infrastrukture. 7. Spremembe prispevka različnih biogoriv k doseganju podcilja v prometu (spremembi 185 in 186). Komisija je spremembo delno sprejela. Prvotni predlog Komisije je poskušal napredna biogoriva (z nizkimi emisijami zaradi posrednih sprememb rabe zemljišč) spodbuditi s povečanjem prispevka k doseganju podcilja v prometu. Po tem predlogu bi se najnaprednejša biogoriva štela štirikratno, uporabljeno olje za kuhanje in loj pa dvojno. Evropski parlament želi to spremeniti z močno omejitvijo seznama surovin za biogoriva, ki bi se lahko štele štirikratno, pri čemer bi se namesto tega večina surovin upoštevala le enkrat. Po mnenju Komisije bi se tako ustvaril protisloven sistem spodbud za napredna biogoriva, saj bi bila posledica spremembe taka, da bi biogoriva, ki se že proizvajajo iz uporabljenega olja za kuhanje in živalske maščobe z uporabo preprostih tehnologij, prejela dvakrat več spodbud kot biogoriva, pri katerih se uporabljajo nove tehnologije in ki jih je precej dražje proizvajati. Poleg tega bi morale biti spremembe seznama popolnoma skladne s celotnim področjem uporabe direktiv, obsegom omejitve, uvedbo/odpravo multiplikatorjev za upoštevanje ter opredelitvami surovin. 3.3 Svet je v besedilo vključil nekaj novih določb, pri čemer lahko Komisija nekatere od njih sprejme, drugim, ki predlog precej oslabijo, pa nasprotuje. Te spremembe so: 1. Povečanje omejitve na 7 %. Osrednji element predloga Komisije, ki ga je Komisija odločno zagovarjala, je 5-odstotna omejitev prispevka običajnih biogoriv k doseganju ciljev iz direktive o energiji iz obnovljivih virov, saj bi se z višjo omejitvijo oslabilo zmanjšanje učinkov posrednih sprememb rabe zemljišč. Komisija ob upoštevanju navedenega priznava, da je glede višje omejitve morda potrebna določena prožnost za dosego splošne sporazumne rešitve med Svetom in Evropskim parlamentom. Vendar je Komisija tudi jasno poudarila, da si bo prizadevala ohraniti splošno raven okoljskega prizadevanja v predlogu, če bi bilo treba pri omejitvi pokazati prožnost. S 7-odstotno omejitvijo, kot jo je predlagal Svet, se posredne spremembe rabe zemljišč ne omejujejo dovolj, niti ni ustvarjenih dovolj spodbud za možnosti z nizkimi emisijami zaradi posredne spremembe rabe zemljišč v prometu. Komisija tudi obžaluje, da so bile črtane uvodne izjave, v katerih je bilo navedeno njeno mnenje za obdobje po letu 2020. Komisija bi lahko podprla 7-odstotno omejitev, če bi se v besedilu okrepili naslednji elementi: (i) sprememba obsega omejitve v skladu s spremembama (181) Evropskega parlamenta, ki ju je Komisija že sprejela, tako da bi bila vključena vsa biogoriva, ki potrebujejo zemljišča, in da bi se omejitev razširila tudi na direktivo o kakovosti goriv (184/REV); (ii) zagotavljanje jasnosti glede političnega sporočila prehoda na napredna biogoriva (s ponovno vključitvijo uvodne izjave o obdobju po letu 2020 in dodajanjem obveznega 0,5-odstotnega podcilja za napredna biogoriva, da se sedanje naložbe vsaj pokrijejo in zaščitijo); (iii) ponovna uvedba prenosa določenih pooblastil ali zavarovanje prehodnih klavzul za te določbe; (iv) črtanje multiplikatorja za elektriko iz obnovljivih virov v železniškem prometu ter (v) črtanje dvojnega upoštevanja za celotno direktivo o energiji iz obnovljivih virov. 2. Razširitev večkratnega upoštevanja naprednih biogoriv, ki se zdaj uporablja le za 10-odstotni cilj v prometu, na splošni cilj iz direktive o energiji iz obnovljivih virov. Komisija močno nasprotuje zamisli o uporabi dvojnega upoštevanja za napredna biogoriva pri doseganju splošnega 20-odstotnega cilja iz direktive o energiji iz obnovljivih virov in to stališče navaja v svojih izjavah, ki se vključijo v zapisnik (glej nadaljevanje besedila). Čeprav naj bi bili učinki na uvajanje obnovljivih virov energije po pričakovanjih majhni, kot je bilo že navedeno, bi se s tem odprl zelo težaven politični precedenčni primer, saj se bližamo letu 2020, zato ni razloga, da bi zniževali raven prizadevanj za ključni krovni cilj podnebnega in energetskega svežnja iz leta 2008. Države članice so na zasedanju Evropskega sveta marca letos potrdile svoje zaveze za dosego ciljev strategije Evropa 2020. Sveženj iz leta 2008 državam članicam ponuja dovolj prožnosti, da se izognejo previsokim stroškom usklajevanja. Z uporabo multiplikatorjev v različnih primerih je potrebne manj „dejanske“ energije in tako se cilj v prometu precej zniža. Če bi bilo treba nadalje zmanjšati stroške usklajevanja in hkrati omejiti posredno spremembo rabe zemljišč v okviru cilja v prometu, sta po mnenju Komisije namesto tega ustreznejši spremembi 153 in 154 Evropskega parlamenta, pri katerih bi se upoštevala dodatna prizadevanja za izboljšanje energijske učinkovitosti in prihrankov energije v prometu. 3. Multiplikator za upoštevanje za električno energijo iz obnovljivih virov za električna cestna vozila je 5, za električne vlake pa 2,5. Komisija v svoj predlog ni vključila multiplikatorjev za upoštevanje za električna vozila in električne vlake. Vendar bi se lahko Komisija kot del splošne sporazumne rešitve strinjala, da se za cestna vozila uvede multiplikator za upoštevanje v višini 5. Komisija nasprotuje uvedbi multiplikatorja za upoštevanje za električno energijo iz obnovljivih virov za vlake, saj bi se s tem bistveno zmanjšala raven prizadevanj cilja v prometu in se ne bi ustvarila dodatna spodbuda za nizkoogljični promet. Evropski parlament, tako kot predlog Komisije, ne uvaja novih ali višjih multiplikatorjev. 4. Uvedba nezavezujočega podcilja za biogoriva, proizvedena iz surovin iz dela A Priloge IX. Kot je navedeno zgoraj, se je z besedilom Sveta uvedla zahteva, da morajo države članice za biogoriva, proizvedena iz določenih surovin, določiti nezavezujoč podcilj za leto 2020 z referenčno vrednostjo 0,5 odstotne točke v smislu energije, tj. pred dvojnim upoštevanjem. Države članice se lahko od te referenčne vrednosti oddaljijo, pri čemer lahko uporabijo sklop utemeljitev, saj pri tem ni sankcij za neskladnost. V splošnem okviru besedila Sveta ta določba zagotavlja majhno spodbudo za prehod na napredna biogoriva, kot so možnosti v prometu, ki niso emisije zaradi posrednih sprememb rabe zemljišč. Komisija daje prednost okrepitvi tega elementa in načeloma odobrava ustrezno spremembo (181) Evropskega parlamenta, vendar je že poudarila, da se zdi podcilj iz spremembe Evropskega parlamenta preveč visoko postavljen ter da bo njegovo doseganje verjetno zelo drago. 5. Dodatne surovine, dodane na seznam iz Priloge IX. Predlog Komisije je vseboval seznam surovin, ki bi morale prejeti dodatne spodbude, ko so dobavljene kot biogorivo. Stališče Sveta vsebuje številne dodatne surovine in pomembno bo zagotoviti, da se jih lahko obravnava kot napredne surovine za biogoriva (z nizkimi emisijami zaradi posrednih sprememb rabe zemljišč) in da bo to skladno z drugimi elementi končnega besedila (tj. katere snovi so vključene v omejitev). 6. Dodatne surovine, ki niso na seznamu iz Priloge IX. V stališče Sveta je vključena določba, da se „biogoriva, proizvedena iz surovin, ki niso na seznamu iz Priloge IX in ki so jih pristojni nacionalni organi opredelili kot odpadke, ostanke, neživilsko celulozo ali lesno celulozo ter so se uporabljale v obstoječih obratih pred sprejetjem te direktive,“ tudi štejejo k podcilju iz točke 4 zgoraj. Komisija meni, da je področje uporabe te določbe preširoko, da vključuje tveganje nedosledne uporabe po EU in da presega izvzemanje sedanjih naložb, saj dopušča spremembe do sprejetja direktive o posrednih spremembah rabe zemljišč. Nadalje se zdi, da taka določba „pristojnim nacionalnim organom“ daje pravico do končne razlage ustreznega dela direktive o energiji iz obnovljivih virov, kar je v nasprotju s pravnim pravilom, ki se običajno uporablja za razlago direktive Evropske unije. 7. Oslabljene določbe o poročanju o emisijah zaradi posrednih sprememb rabe zemljišč. Predlog Komisije je vseboval zahtevo, da morajo države članice poročati o ocenjenih emisijah zaradi posrednih sprememb rabe zemljišč biogoriv, dobavljenih za dosego njihovih domačih ciljev, pri čemer uporabljajo ocenjene vrednosti iz modelov Raziskovalnega inštituta za mednarodno prehransko politiko (IFPRI). Svet je to zahtevo spremenil, tako da države članice poročajo le o surovinah za biogorivo, Komisija pa poroča o porabi biogoriva v državah članicah, k čemur prišteje vrednosti posrednih sprememb rabe zemljišč, kar tudi pomeni, da bodo te informacije zagotovljene pozneje, kot če bi jih zagotovile države članice. Poleg tega je Svet dodal jezikovni ugovor ter poudaril začasnost in negotovost vrednosti posrednih sprememb rabe zemljišč. Komisija daje prednost ponovni uvedbi svojih prvotnih zahtev o poročanju. Glej tudi stališče Komisije o spremembah 60 in 164 Evropskega parlamenta. 8. Razširitev „statističnih prenosov“ energije iz obnovljivih virov zaradi vključitve podcilja v prometu. Besedilo Sveta uvaja zmožnost izvedbe statističnih prenosov k doseganju cilja v prometu, kar pa je za splošni cilj iz direktive o obnovljivih virih energije že dovoljeno. Čeprav se Komisiji ta sprememba glede na to, da lahko države članice zlahka trgujejo z gorivi, ki se uporabljajo v prometu, ne zdi potrebna, se zaveda potenciala znižanja stroškov usklajevanja. 9. Medsebojno priznavanje prostovoljnih sistemov. Komisija meni, da je zamisel medsebojnega priznavanja prostovoljnih sistemov, ki jo je Komisija odobrila v skladu s členom 18(6) direktive o energiji iz obnovljivih virov, glede na člen 18(7) odveč. Slednji zagotavlja, da mora biti preverjanje prek takih prostovoljnih sistemov v državah članicah priznano brez zahtevanja dodatnih dokazil o izpolnjevanju meril. Medsebojno priznavanje prostovoljnih sistemov, ki ga je Komisija odobrila na podlagi člena 18(6), škoduje tudi zamisli, da lahko ti sistemi certificirajo nadaljnje vidike trajnosti, ki presegajo harmonizirano merilo v skladu s členom 18(4). Komisija odobrava besedilo Sveta, če uvaja možnost, da Komisija oceni in izrecno odobri nacionalni sistem. Glede pravnih posledic pa bi morala biti stopnja priznavanja enaka kot za prostovoljne sisteme v skladu s členom 18(6). Glej tudi spremembo 102 Evropskega parlamenta, s katero bi se vzpostavilo medsebojno priznavanje vseh sistemov preverjanja. Komisija podpira zamisel medsebojnega priznavanja nacionalnih sistemov, vendar prostovoljni sistemi ne bi smeli biti prisiljeni v priznavanje nacionalnih sistemov. 10. Boljše poročanje v okviru prostovoljnih sistemov in o teh sistemih. Glede na besedilo Sveta morajo prostovoljni sistemi redno poročati, nato bo Komisija ta poročila objavila in proučila, kako delujejo. Komisiji se zdi to besedilo sprejemljivo, vendar je potrebno pravno pojasnilo glede tega, ali se lahko te spremembe uporabljajo pri veljavnih prostovoljnih sistemih. Evropski parlament (spremembi 58 in 103) želi, da bi Komisija poročala o delovanju prostovoljnih sistemov in da bi, če je to ustrezno, pripravila predlog, ki bi ga lahko načeloma sprejela (potrebne pa so nadaljnje izboljšave in pojasnila). 11. Bonus za degradirana zemljišča. V besedilu Sveta se ohranja bonus za degradirana zemljišča pri izračunu prihranka toplogrednih plinov. Komisija je ta element črtala iz izračuna toplogrednih plinov, saj ni skladen z metodologijo toplogrednih plinov in poročanjem o emisijah zaradi posrednih sprememb rabe zemljišč, hkrati pa se namreč zdi, da je tako vrsto zemljišča težko opredeliti. Komisija lahko sprejme, da se ta element ohrani v okviru splošno zadovoljive sporazumne rešitve, vendar bi raje videla, da se oblikujejo določbe za varno fizično ločevanje kmetijskih rastlin, ki rasejo na močno onesnaženem zemljišču. Evropski parlament je sprejel črtanje tega elementa iz besedila Komisije. 12. Združitev kategorij rabe zemljišč „njivska površina“ in „njivska površina s trajnicami“. V besedilu Sveta se zaradi izračuna prihranka toplogrednih plinov združujeta kategoriji rabe zemljišč „njivska površina“ in „njivska površina s trajnicami“. S tem naj bi se morebitno vprašanje obravnavalo z metodologijo upoštevanja toplogrednih plinov, kadar se „njivska površina“ spremeni v „njivsko površino s trajnicami“ in obratno. Čeprav bi lahko Komisija v okviru splošno zadovoljive sporazumne rešitve sprejela predlagane spremembe Sveta, ostaja resno zaskrbljena glede možnih učinkov na trajnost biogoriv iz tretjih držav in verjame, da bi se to vprašanje lahko obravnavalo drugače. (Tega elementa ne vsebuje niti besedilo Komisije niti besedilo Evropskega parlamenta.) 13. Revizijska klavzula. Glede na besedilo Sveta bi morala Komisija eno leto po začetku veljavnosti direktive o naprednih biogorivih poročati o znanosti posrednih sprememb rabe zemljišč ter prepoznavanju in certificiranju biogoriv z nizkimi emisijami zaradi posrednih sprememb rabe zemljišč. Komisija bi morala leta 2017 poročati o ukrepih v zvezi s posrednimi spremembami rabe zemljišč ter znova tudi o certificiranju biogoriv z nizkimi emisijami zaradi posrednih sprememb rabe zemljišč, preprečevanju goljufij in prostovoljnih sistemih. Komisija močno priporoča, da bi leta 2017 opravila eno revizijo vseh elementov. Prav tako se sprašuje, ali bi bilo sploh smiselno uvesti kakršne koli pravne opredelitve biogoriv z majhnim tveganjem povzročanja posrednih sprememb rabe zemljišč, preden opravi tako revizijo. Poleg tega Svet dodaja besedilo glede „začasnih“ ocenjenih vrednosti posrednih sprememb rabe zemljišč, ki naj bi se uporabljale pri poročanju. Z revizijsko klavzulo bi bilo treba pojasniti naslednje korake, tj. ohranitev „začasnih“ vrednosti do leta 2020 ali predlaganje „končnih“ vrednosti. Po mnenju Komisije bi lahko uporabno usmeritev zagotovile spremembe 107, 189 in 190 Evropskega parlamenta (če bodo usklajene). 14. Pojem biogoriv „z majhnim tveganjem povzročanja posrednih sprememb rabe zemljišč“. Kot je bilo navedeno zgoraj, se je z besedilom Sveta uvedla opredelitev biogoriv „z majhnim tveganjem povzročanja posrednih sprememb rabe zemljišč“ ter zahteva za Komisijo glede priprave poročila, v katerem se bodo „določila merila za prepoznavanje in certificiranje biogoriv z majhnim tveganjem povzročanja posrednih sprememb rabe zemljišč“ v revizijski klavzuli. V opredelitvi iz besedila Sveta se te vrste biogoriv ločijo od biogoriv, proizvedenih iz surovin iz dela A Priloge IX. Čeprav bi lahko Komisija sprejela nadaljnje delo na tem področju (z ugovorom, da bi ga bilo treba leta 2017 opraviti kot enkratno delo), bi bilo treba uporabiti previden pristop za zagotovitev, da so surovine, opredeljene kot surovine „z majhnim tveganjem povzročanja posrednih sprememb rabe zemljišč“, dejansko take z majhnim tveganjem. Niti Komisija niti Evropski parlament nista navedla te kategorije biogoriv. 15. Preprečevanje goljufij. Besedilo Sveta poziva k boljšemu sodelovanju med nacionalnimi sistemi ter med prostovoljnimi sistemi in nacionalnimi sistemi, države članice spodbujajo razvoj in uporabo sistemov iskanja in sledenja ter morajo poročati o svojih ukrepih proti goljufijam, Komisija pa mora leta 2017 oceniti uspešnost teh ukrepov in po potrebi predložiti predlog. Komisija lahko sprejme predlagane dodatke Sveta. Tudi Evropski parlament je zaskrbljen zaradi goljufij (sprememba 185). 16. Odstranitev delegiranih aktov. Delegirani akti z omejenim področjem uporabe se v besedilu Sveta ohranjajo le zaradi dodajanja privzetih vrednosti v Prilogo IV direktive o kakovosti goriv in Prilogo V direktive o energiji iz obnovljivih virov ter dodajanja surovin v Prilogo IX direktive o energiji iz obnovljivih virov. Svet je v člen 11(4) Direktive 98/70/ES ter člen 25(3) in (4) Direktive 2009/28/ES uvedel klavzulo o nepredložitvi mnenja za sprejemanje izvedbenih aktov. (a) Komisija meni, da bi bilo treba direktivi posodobiti v skladu z znanstvenim napredkom in novim tehnološkim razvojem. Če bi to storili z rednim zakonodajnim postopkom, bi bilo to prezahtevno in prepočasno ter ne bi ustrezno zagotovilo potrebe po prožnosti/učinkovitosti pri obravnavanju prilagoditve strogih tehničnih vidikov direktive o kakovosti goriv in direktive o energiji iz obnovljivih virov, iz česar bi bil razviden znanstveni napredek glede na doseganje njunih okoljskih ciljev (zmanjšanje toplogrednih plinov v prometnem sektorju). Večina od predlaganih delegiranih aktov je namenjena nadomestitvi aktov, sprejetih v okviru prejšnjega regulativnega postopka s pregledom iz direktiv („lizbonizacija“). Komisija meni, da pri pristopu razveljavitve prenosa pristojnosti za sprejemanje delegiranih/izvedbenih aktov na Komisijo, ki ga je predsedstvo prek kratkim predlagalo, ter vključevanju vseh določb v zakonodajni akt obstaja tveganje, da se bo ogrozila razlika med spremembo/prilagoditvijo nebistvenih in bistvenih elementov direktiv. Tehnična prilagoditev očitno spada v prvo kategorijo. Komisija bo po potrebi proučila kompromisna besedila, pri čemer bo ohranjala skladnost s svojim pristopom glede prenosa pooblastil po pravilih pogodbe, po katerem sta področji uporabe členov 290 in 291 PDEU medsebojno izključujoči. Komisija odobrava stališče Evropskega parlamenta, ki v celoti podpira mnenje Komisije, in še naprej išče sporazumne rešitve, s katerimi bi bilo mogoče odobriti uporabo delegiranih aktov. (b) Komisija močno nasprotuje vsakemu preklicu prenesenih pooblastil, ki bi vplival na sedanje postopke na podlagi Direktive 1999/468/ES ali postopke, ki se začnejo na [datum določi Komisija] in dopolnjujejo obe direktivi. Druga možnost je vključitev prehodnega obdobja za uporabo postopkov na podlagi Uredbe (EU) št. 182/2011. (c) Poleg tega je Svet uvedel za sprejemanje izvedbenih aktov uvedel klavzulo o nepredložitvi mnenja. Komisija meni, da vključitev klavzule o nepredložitvi mnenja ni posebej utemeljena, in zahteva, da se vključitev take klavzule pojasni v uvodni izjavi. Če taka uvodna izjava ob koncu postopka ne bo sprejeta, bo Komisija v zvezi s to zadevo navedla standardno izjavo. 4. SKLEPNE/SPLOŠNE UGOTOVITVE Čeprav Komisija meni, da politično soglasje Sveta v prvi obravnavi ne izpolnjuje nekaterih bistvenih ciljev njenega prvotnega predloga, razume, da lahko nadaljevanje rednega zakonodajnega postopka omogoči le tako, da soglasju ne nasprotuje. Komisija namerava ohraniti elemente predloga, ki bi lahko prispevali k zmanjševanju učinkov posrednih sprememb rabe zemljišč in ohranitvi splošne ravni okoljskih prizadevanj pri rabi biogoriv v prometu, vključno z nekaterimi elementi, ki so del stališča Evropskega parlamenta v prvi obravnavi. 5. IZJAVE KOMISIJE Komisija je pripravila naslednjo izjavo, ki jo je treba vključiti v zapisnik Sveta: Izjava Komisije o stališču Sveta v prvi obravnavi glede predloga o posrednih spremembah rabe zemljišč [Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 98/70/ES o kakovosti motornega bencina in dizelskega goriva ter spremembi Direktive 2009/28/ES o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov] COM(2012) 595 final – 2012/0288 (COD) Komisija obžaluje, da je stališče Sveta v prvi obravnavi glede na njen prvotni predlog precej znižalo raven prizadevanj pri zmanjševanju učinkov posrednih sprememb rabe zemljišč pri običajnih biogorivih ter da ne vsebuje nobenih bistvenih spodbud za prehod na napredna biogoriva in drugih možnosti, ki niso emisije zaradi posrednih sprememb rabe zemljišč, za uporabo energije iz obnovljivih virov v prometu. Komisija prav tako obžaluje, da se s spremembami, ki jih je uvedel Svet, znižuje raven okoljskih prizadevanj splošnega cilja glede deleža energije iz obnovljivih virov iz direktive o energiji iz obnovljivih virov[3]. Vendar Komisija ne bo nasprotovala stališču Sveta v prvi obravnavi, da bi omogočila nadaljevanje zakonodajnega postopka. Komisija bo zato še naprej tesno sodelovala s sozakonodajalcema v naslednjih korakih zakonodajnega postopka. Komisija namerava ohraniti elemente predloga, ki bi lahko prispevali k zmanjševanju učinkov posrednih sprememb rabe zemljišč in ohranitvi splošne ravni okoljskih prizadevanj pri rabi biogoriv v prometu, vključno z nekaterimi elementi, ki so del stališča Evropskega parlamenta v prvi obravnavi. Komisija bo to storila v upanju, da bo mogoče najti rešitev, iz katere bo razviden evropski interes za boj proti negativnim okoljskim učinkom običajnih biogoriv. [1] Kot je opredeljeno v odstavku 3.1.1 C 160(2010). [2] Omejitev prispevka običajnih biogoriv pri doseganju ciljev iz direktive o energiji iz obnovljivih virov. [3] 2009/28/ES.